Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Vokietijos stabilumo programos /* SEK/2006/0284 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.3.2006 SEK(2006) 284 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Vokietijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo [1] , kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Vokietijos stabilumo programa buvo pateikta 1999 m. sausio mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. kovo 15 d. pareiškė nuomonę apie programą. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas, jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą [2] , bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Vokietijos stabilumo programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Vokietijos vyriausybė naujausią atnaujintą Vokietijos stabilumo programą priėmė ir pateikė Tarybai ir Komisijai 2006 m. vasario 22 d., t. y. praėjus 12 savaičių nuo elgesio kodekse nustatyto gruodžio 1 d. termino. 2006 m. vasario 22 d. Vokietijos vyriausybė, kuri pradėjo darbą 2005 m. pabaigoje, priėmė 2006 m. federalinio biudžeto projektą ir taip pat įstatymo projektą, pagal kuriuos nuo 2007 m. sausio 1 d. pagrindinis PVM tarifas didinamas nuo 16 % iki 19 %. Programa apima 2005–2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu [3] . 2. 2003 m. sausio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje yra perviršinis deficitas ir, remdamasi 104 straipsnio 7 dalimi, rekomendavo jį ištaisyti iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. priimtame komunikate Tarybai „Dėl padėties Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“ Komisija priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti tinkamas terminas ištaisyti perviršinį deficitą. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė tokiai nuomonei. 2006 m. kovo 1 d. Komisija rekomendavo Tarybai įspėti Vokietiją pagal 104 straipsnio 9 dalį imtis priemonių ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Vokietiją imtis būtinų veiksmų užtikrinti, kad 2005 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; įgyvendinti biudžeto patikslinimus po 2005 m. ir imtis būtinų struktūrinių priemonių, kad iki programos laikotarpio pabaigos būtų pasiekta beveik subalansuota biudžeto būklė; tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač sveikatos priežiūros sistemos srityje. 3. Per pastarąjį dešimtmetį BVP Vokietijoje augo 1,4 % per metus, t. y. vidutiniškai daugiau nei puse procentinio punkto mažiau nei euro zonoje. Per šį laikotarpį augimo potencialas nuolat mažėjo. Ekonominę veiklą skatino augantis eksportas, tačiau stabdė vangi vidaus paklausa. Po užsitęsusio sąstingio dešimtmečio pradžioje, paklausa ir gamybos apimtis išaugo 2004 m., bet vėliau vėl sumažėjo. Sukuriant mažiau darbo vietų, nedarbo lygis pakilo iki 9½ %. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ketverius metus iš eilės. Valstybės skola, 1991 m. sudariusi apie 40 % BVP, nuo 2002 m. viršija Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę. 4. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki 1,4 % 2006 m.; tuo metu augs ir vidaus paklausa. Po sulėtėjimo iki 1 % 2007 m., vėliau vėl numatomas augimas – 2005–2009 m. vidutinis augimas turėtų sudaryti 1½ %. Numatoma, kad vėlesniais programos metais potencialus augimas šiek tiek pagreitės, o gamybos apimties atotrūkis laipsniškai mažės, nors vis dar bus neigiamas paskutiniais programos metais. Šiam augimo scenarijui įtaką daro naujosios koalicinės vyriausybės priimtos politikos priemonės. Remiantis dabar turima informacija, pamatinis 2006 m. scenarijus yra patikimas. Vis dėlto vėliau centrinis scenarijus atrodo per daug optimistiškas. Programoje pateiktos infliacijos prognozės 2006 m. atrodo realios, bet gali būti per daug optimistiškos likusiu programos laikotarpiu. 5. Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. sudarė 3,3 % BVP. Šie duomenys, kurių kokybę dar reikia patikrinti, grindžiami laikinuoju pranešimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurį 2006 m. vasario 24 d. Vokietija pateikė Komisijai. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje 2005 m. buvo nustatytas 2,9 % BVP tikslas. 6. Pagrindinis programoje nustatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Siekiant šio tikslo, programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Programoje numatoma ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m. Atnaujintoje programoje 2006 m. ir 2007 m. numatomas atitinkamai 3,3 % ir 2½ % BVP nominalusis deficitas. Toliau numatoma, kad deficitas sumažės 0,5 procentinio punkto BVP per metus ir 2009 m. sudarys 1½ % BVP. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas pajamomis ir išlaidomis. Numatoma, kad nuo 2006 m. kelios papildomos išlaidų priemonės, pvz., mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos fondai, lankstesnės nusidėvėjimo taisyklės įmonėms ir investicijos į transporto infrastruktūrą, paskatins augimą. Atsižvelgiant į tai, mokesčių lengvatų sumažinimas, pavyzdžiui, mokesčių subsidijos panaikinimas nuosavame name gyvenantiems butų savininkams, padeda atlikti konsolidavimą. Svarbiausia yra tai, kad programoje socialinių išlaidų apribojimas laikomas pagrindiniu konsolidavimo strategijos elementu. Sutaupytos lėšos iš dalies bus panaudotos finansuoti socialinių įmokų normos sumažinimą 2007 m. Numatoma, kad socialinių įmokų dalies sumažinimą, kuris vykdomas taip pat dėl lėto įmokos normos augimo, didžiąja dalimi kompensuos PVM tarifo padidinimas 2007 m. Numatoma, kad valstybės investicijų dalis BVP liks tokia pati. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, patikslinimo strategija iš esmės liko tokia pati; vis dėlto numatoma, kad deficito santykis kiekvienais metais bus didesnis maždaug 0,5 procentinio punkto, o 2006 m. net dar didesnis. 7. Remiantis programa, dėl iki 2007 m. ištaisyto perviršinio deficito 2006–2007 m. struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) pagerės daugiau nei vienu procentiniu punktu. Numatyta, kad programos laikotarpiu pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės vidutiniškai 0,5 % BVP per metus, o 2008 m. ir 2009 m. šiek tiek mažiau. Programoje kaip biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas nustatytas struktūrinis balansas, kurio vis dėlto nesiekiama programos laikotarpiu. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1¾ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir jis yra šiek tiek didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. 8. Dėl 2006 m. galutinio biudžeto rizika yra subalansuota. Vis dėlto nuo 2007 m. biudžetas gali būti vykdomas blogiau nei numatyta programoje. Remiantis ankstesne patirtimi, socialinių išlaidų apribojimas, apie kurį programoje nėra pateikta išsamios informacijos, tačiau jo reikšmė tikslinant biudžetą turėtų būti didžiausia, priklauso nuo tikslaus planų įgyvendinimo. Palyginti su ankstesnėmis programomis, socialinės išlaidos buvo viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių neįgyvendinti biudžeto tikslai. Biudžeto tikslams kiltų rizika, jei, kaip planuojama, socialinių įmokų būtų visiškai atsisakyta nepasiekus atitinkamų išlaidų tikslų. Be to, nepakankamas augimas gali būti susijęs su pajamų trūkumu, kurį gali būti sunku kompensuoti toliau mažinant išlaidas, siekiant išlaikyti numatytą deficito santykio strategiją. Toliau programoje pranešama apie įmonių pelno mokesčio sistemos reformą iki 2008 m., sveikatos ir ilgalaikės priežiūros draudimo reformą, kurios, jei padarytų teigiamą poveikį ekonomikai ir biudžetui, gali neigiamai paveikti deficitą trumpalaikiu laikotarpiu. 9. 9. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje numatytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m. Vis dėlto šių biudžetinių priemonių nepakaks užtikrinti pakankamai patikimą ribą, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų iki priešpaskutinių programos laikotarpio metų nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. 10. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 67½ % BVP, t. y. buvo didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2006 m. skolos santykis išaugs iki maždaug 69 % BVP, o programos laikotarpio pabaigoje sumažės iki 67 %. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis negali pakankamai sumažėti pamatinės vertės link. 11. Atsižvelgiant į valstybės finansų tvarumą, Vokietijoje yra vidutinė rizika dėl numatytų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei [4] . Praėjusiais metais atliktos struktūrinės reformos, ypač pensijų reforma, padėjo sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje. Be to, programoje minimas planas padidinti įstatymais nustatytą pensinį amžių dvejais metais iki 67 m., laipsniškai nuo 2012 m. iki 2029 m. Taip pat ketinama patikslinti pensijų algoritmą, siekiant sumažinti išlaidas tuo laikotarpiu; vis dėlto nėra nurodytas įgyvendinimo planas. Yra pranešta apie sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų struktūrines reformas, bet išsamios informacijos nepateikiama. Atsižvelgiant į dabartinį bendrosios valstybės skolos lygį, viršijantį Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir didelį struktūrinį deficitą, programos laikotarpiu reikia tiksliai įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, kad būtų sumažinta ilgalaikė tvarumo rizika. 12. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Be to, siekdama pagerinti valstybės finansų tvarumą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, Vokietija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų. Jei socialinės apsaugos sistemos išlaidų apribojimas bus įgyvendintas kaip numatyta, valstybės išlaidų sudėtis bus palankesnė stiprinti augimą pagal Lisabonos strategiją. 13. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. gruodžio 7 d. pateiktoje Vokietijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šeši pagrindiniai uždaviniai: žinių visuomenė; rinkos funkcionavimas ir konkurencingumas; verslo aplinka; valstybės finansų tvarumas (įskaitant tvarų augimą ir socialinę apsaugą); ekologinės naujovės; ir darbo rinkos perorientavimas. Apskritai stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui plačiai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Be Nacionalinės reformų programos turinio, stabilumo programoje taip pat kaip federalinės sistemos reformos dalis numatoma, kad galimos sankcijos dėl Stabilumo ir augimo pakto būtų paskirstytos pagal taisykles skirtingiems valdžios lygiams. Tokia nuostata būtų įtraukta į Vokietijos Konstituciją. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, yra pritariama vyriausybės sprendimui teikti pirmenybę biudžeto konsolidavimui kaip nustatyta programoje, bet su biudžeto tikslų pasiekimu ir valstybės finansų ilgalaikiu tvarumu yra susijusi rizika. Taip pat atsižvelgdama į 2006 m. kovo 1 d. Komisijos rekomendaciją Tarybai priimti sprendimą pagal 104 straipsnio 9 dalį, Vokietija turėtų: - užtikrinti numatytą struktūrinį patikslinimą mažiausiai vienu procentiniu punktu 2006–2007 m., kad kuo greičiau, vėliausiai iki 2007 m. patikimai ir tvariai valdžios sektoriaus deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP; - ištaisiusi perviršinį deficitą greitai pasiekti vidutinės trukmės tikslą sumažindama struktūrinį balansą mažiausiai 0,5 procentinio punkto per metus, ypač tiksliai įgyvendindama numatytą išlaidų apribojimą, kad būtų galima vykdyti numatytą socialinių įmokų dalies sumažinimą ir užtikrindama, kad numatyta įmonių pelno mokesčio reforma nekeltų pavojaus fiskaliniam konsolidavimui; - įgyvendinti planus stiprinti nacionalines biudžeto institucijas ir tokiu būdu užtikrinti, kad biudžeto tikslai būtų pasiekti visuose valdžios lygiuose. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Vokietijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo [5] , ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 14. [2006 m. kovo 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą. 15. Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo 1,4% per metus, t. y. vidutiniškai daugiau nei puse procentinio punkto mažiau nei euro zonoje. Per šį laikotarpį augimo potencialas nuolat mažėjo. Ekonominę veiklą skatino augantis eksportas, tačiau stabdė vangi vidaus paklausa. Po užsitęsusio sąstingio dešimtmečio pradžioje, paklausa ir realusis BVP augo 2000 m. ir 2004 m., bet vėliau vėl sumažėjo. Sukuriant mažiau darbo vietų, nedarbo lygis pakilo iki 9½ %. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ketverius metus iš eilės. Valstybės skola, 1991 m. sudariusi apie 40 % BVP, nuo 2002 m. viršija Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę. 16. 2003 m. sausio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje yra perviršinis deficitas ir, remdamasi 104 straipsnio 7 dalimi, rekomendavo jį ištaisyti iki 2004 m. 2004 m. gruodžio mėn. priimtame komunikate Tarybai „Dėl padėties Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“ Komisija priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti tinkamas terminas ištaisyti perviršinį deficitą. 2005 m. sausio mėn. Taryba pritarė tokiai nuomonei. [2006 m. kovo 14 d.] Taryba nusprendė įspėti Vokietiją pagal 104 straipsnio 9 dalį imtis priemonių ištaisyti padėtį iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Vokietiją imtis būtinų veiksmų užtikrinti, kad 2005 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; įgyvendinti biudžeto patikslinimus po 2005 m. ir imtis būtinų struktūrinių priemonių, kad iki programos laikotarpio pabaigos būtų pasiekta beveik subalansuota biudžeto būklė; tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač sveikatos priežiūros sistemos srityje. 17. Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. sudarė 3,3 % BVP. Šie duomenys, kurių kokybę dar reikia patikrinti, grindžiami laikinuoju pranešimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurį 2006 m. vasario 24 d. Vokietija pateikė Komisijai. Ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje 2005 m. buvo nustatytas 2,9 % BVP tikslas. 18. Vokietijos stabilumo programos atnaujintas variantas buvo pateiktas 2006 m. vasario 22 d. Programa apima 2005–2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu [6] . 19. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP augs nuo 0,9 % 2005 m. iki 1,4 % 2006 m.; tuo metu augs ir vidaus paklausa. Po sulėtėjimo iki 1 % 2007 m., vėliau vėl numatomas augimas – 2005–2009 m. vidutinis augimas turėtų sudaryti 1½ %. Šiam augimo scenarijui įtaką daro naujosios koalicinės vyriausybės priimtos politikos priemonės. Remiantis dabar turima informacija, 2006 m. pamatinis scenarijus yra patikimas. Vis dėlto vėliau centrinis scenarijus atrodo per daug optimistiškas. Programoje pateiktos infliacijos prognozės 2006 m. atrodo realios, bet gali būti per daug optimistiškos likusiu programos laikotarpiu. 20. Pagrindinis programoje nustatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Siekiant šio tikslo, programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Programoje numatoma ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m. Atnaujintoje programoje 2006 m. ir 2007 m. numatomas atitinkamai 3,3 % ir 2½ % BVP nominalusis deficitas. Toliau numatoma, kad deficitas sumažės 0,5 procentinio punkto BVP per metus ir 2009 m. sudarys 1½ % BVP. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas pajamomis ir išlaidomis. Programoje socialinių išlaidų apribojimas laikomas pagrindiniu konsolidavimo strategijos elementu. Pajamų klausimu, mokesčių padidėjimą iš esmės kompensuos socialinių įmokų dalies sumažinimas. Numatoma, kad valstybės investicijų dalis BVP liks tokia pati. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, patikslinimo strategija iš esmės liko tokia pati. Vis dėlto numatoma, kad deficito santykis kiekvienais metais bus didesnis maždaug 0,5 procentinio punkto, o 2006 m. net dar didesnis nei numatyta atnaujintoje programoje. 21. Remiantis programa, dėl iki 2007 m. ištaisyto perviršinio deficito 2005–2007 m. struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) pagerės daugiau nei vienu procentiniu punktu. Numatyta, kad programos laikotarpiu pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės vidutiniškai 0,5 % BVP per metus, o 2008 m. ir 2009 m. šiek tiek mažiau. Programoje kaip biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas nustatytas struktūrinis balansas, kurio vis dėlto nesiekiama programos laikotarpiu. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1¾ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir jis yra šiek tiek didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. 22. Dėl 2006 m. galutinio biudžeto rizika yra subalansuota. Vis dėlto nuo 2007 m. biudžetas gali būti vykdomas blogiau nei numatyta programoje. Remiantis ankstesne patirtimi, socialinių išlaidų apribojimas, apie kurį programoje nėra pateikta išsamios informacijos, tačiau jo reikšmė tikslinant biudžetą turėtų būti didžiausia, priklauso nuo tikslaus planų įgyvendinimo. Palyginti su ankstesnėmis programomis, socialinės išlaidos buvo viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių neįgyvendinti biudžeto tikslai. Biudžeto tikslams kiltų rizika, jei, kaip planuojama, socialinių įmokų būtų visiškai atsisakyta nepasiekus atitinkamų išlaidų tikslų. Be to, nepakankamas augimas gali būti susijęs su pajamų trūkumu, kurį gali būti sunku kompensuoti toliau mažinant išlaidas, siekiant išlaikyti numatytą deficito santykio strategiją. Toliau programoje pranešama apie įmonių pelno mokesčio sistemos reformą iki 2008 m., sveikatos ir ilgalaikės priežiūros draudimo reformą, kurios, jei padarytų teigiamą poveikį ekonomikai ir biudžetui, gali neigiamai paveikti deficitą trumpalaikiu laikotarpiu. 23. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje numatytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m. Vis dėlto šių biudžetinių priemonių nepakaks užtikrinti pakankamai patikimą ribą, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų iki priešpaskutinių programos laikotarpio metų nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. 24. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. siekė 67½ % BVP, t. y. buvo didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2006 m. skolos santykis išaugs iki maždaug 69 % BVP, o programos laikotarpio pabaigoje sumažės iki 67 %. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis negali pakankamai sumažėti pamatinės vertės link. 25. Atsižvelgiant į valstybės finansų tvarumą, Vokietijoje yra vidutinė rizika dėl numatytų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei [7] . Praėjusiais metais atliktos struktūrinės reformos, ypač pensijų reforma, padėjo sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje. Atsižvelgiant į dabartinį bendrosios valstybės skolos lygį, viršijantį Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir didelį struktūrinį deficitą, programos laikotarpiu reikia tiksliai įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, kad būtų sumažinta ilgalaikė tvarumo rizika. 26. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Be to, siekdama pagerinti valstybės finansų tvarumą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, Vokietija planuoja įgyvendinti keletą struktūrinių reformų. Jei socialinės apsaugos sistemos išlaidų apribojimas bus įgyvendintas kaip numatyta, valstybės išlaidų sudėtis bus palankesnė stiprinti augimą pagal Lisabonos strategiją. 27. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. gruodžio 7 d. pateiktoje Vokietijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šeši pagrindiniai uždaviniai: žinių visuomenė; rinkos funkcionavimas ir konkurencingumas; verslo aplinka; valstybės finansų tvarumas (įskaitant tvarų augimą ir socialinę apsaugą); ekologinės naujovės; ir darbo rinkos perorientavimas. Apskritai stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui plačiai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Be Nacionalinės reformų programos turinio, stabilumo programoje taip pat kaip federalinės sistemos reformos dalis numatoma, kad galimos sankcijos dėl Stabilumo ir augimo pakto būtų paskirstytos pagal taisykles skirtingiems valdžios lygiams. Tokia nuostata būtų įtraukta į Vokietijos Konstituciją. Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba pritaria vyriausybės sprendimui teikti pirmenybę biudžeto konsolidavimui kaip nustatyta programoje, bet pabrėžia, kad su biudžeto tikslų pasiekimu ir valstybės finansų ilgalaikiu tvarumu yra susijusi rizika. Taip pat atsižvelgdama į [2006 m. kovo 14 d.] Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, Taryba ragina Vokietiją: - užtikrinti numatytą struktūrinį patikslinimą mažiausiai vienu procentiniu punktu 2006–2007 m., kad kuo greičiau, vėliausiai iki 2007 m. patikimai ir tvariai valdžios sektoriaus deficitas būtų sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP; - ištaisius perviršinį deficitą greitai pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą sumažinant struktūrinį balansą mažiausiai 0,5 procentinio punkto per metus, ypač tiksliai įgyvendinant numatytą išlaidų apribojimą, kad būtų galima vykdyti numatytą socialinių įmokų dalies sumažinimą ir užtikrinant, kad numatyta įmonių pelno mokesčio reforma nekeltų pavojaus fiskaliniam konsolidavimui; - įgyvendinti planus stiprinti nacionalines biudžeto institucijas ir tokiu būdu užtikrinti, kad biudžeto tikslai būtų pasiekti visuose valdžios lygiuose. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. vasario mėn. SP | 1,6 | 0,9 | 1½ | 1 | 1¾ | 1¾ | 2005 m. lapkričio mėn. KOM6 | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,8 | 1,7 | 1¾ | 2 | 2 | -- | SVKI infliacija (%) | 2006 m. vasario mėn. SP | -- | -- | -- | -- | -- | -- | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -- | -- | -- | -- | -- | -- | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. vasario mėn. SP1 | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,6 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,2 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | -0,0 | -- | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2½ | -2 | -1½ | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -3,7 | -3,9 | -3,7 | -3,3 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -3¾ | -2,9 | -2½ | -2 | -1½ | -- | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | -0,8 | -0,5 | -0,5 | 0,5 | 1¼ | 1½ | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,8 | -0,9 | -0,9 | -0,4 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -0,5 | 0 | 0,5 | 1½ | 2 | -- | Pagal ciklą patikslintas balansas (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP1 | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 | -- | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP3 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP | --. | -- | -- | -- | -- | -- | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. vasario mėn. SP | 65,5 | 67½ | 69 | 68½ | 68 | 67 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM7 | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | -- | -- | 2004 m. gruodžio mėn. SP7 | 65½ | 66 | 66 | 65½ | 65 | -- | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,1 % BVP 2005 m.). 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę. 5 Remiantis numatomu 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % ir 1,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. 6 Remiantis pirminiais vertinimais, 2005 m. augimas sudarė 0,9 %. 2006 m. vasario 21 d. Komisijos tarnybų laikinojoje prognozėje numatomas 1,5 % augimas 2006 m. 7 Santykis buvo apskaičiuotas naudojant BVP laikotarpius pagal seną metodą paskirstant netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas naudotojams, todėl duomenys nėra tiesiogiai palyginami. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM), darant prielaidą, kad politika nesikeis iki naujajai vyriausybei pradedant darbą 2005 m. lapkričio mėn. Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Kaip ir ankstesniais metais, atnaujintoje programoje pateikiami tik suapvalinti duomenys ir kartais vėlesnių programos laikotarpio metų laikotarpių vidurkiai. Programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys (nėra duomenų apie nedarbą, sektorių balansus ir mokestinių pajamų klasifikaciją). [4] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm). [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Kaip ir ankstesniais metais, atnaujintoje programoje pateikiami tik suapvalinti duomenys ir kartais vėlesnių programos laikotarpio metų laikotarpių vidurkiai. Programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys (nėra duomenų apie nedarbą, sektorių balansus ir mokestinių pajamų klasifikaciją). [7] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).