EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA  
2013 m. balandžio 17 d.  
dėl Audito R ūm ų speciali ųjų ataskait ų vykdant Komisijos 2011 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
proced ūrą 
EUROPOS PARLAMENTAS,  
— atsižvelgdamas į 2011 finansini ų met ų Europos S ąjungos bendr ąjį biudžet ą ( 1 ), 
— atsižvelgdamas į Europos S ąjungos 2011 finansini ų met ų konsoliduot ąsias metines ataskaitas 
(COM(2012) 436 – C7–0224/2012) (  2 ), 
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų 2011 finansini ų met ų metin ę biudžeto įvykdymo ataskait ą kartu su 
audituot ų institucij ų atsakymais (  3 ) ir į Audito R ūm ų speciali ąsias ataskaitas,  
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsn į už 2011 
finansinius metus pateikt ą finansini ų ataskait ų patikimumo bei jose atspindim ų operacij ų teis ėtumo ir 
tvarkingumo patikinimo pareiškim ą ( 4 ), 
— atsižvelgdamas į savo 2013 m. balandžio 17 d. sprendim ą d ėl 2011 finansini ų met ų Europos S ąjungos 
bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (  5 ), ir į savo rezoliucij ą su pastabomis, 
kuri yra neatskiriama to sprendimo dalis,  
— atsižvelgdamas į speciali ąsias Audito R ūm ų ataskaitas, parengtas pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 287 straipsnio 4 dalies antr ą pastraip ą, 
— atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendacij ą d ėl patvirtinimo, kad Komisija įvykd ė 
2011 finansini ų met ų Europos S ąjungos bendr ąjį biudžet ą (05752/2013 – C7–0038/2013),  
— atsižvelgdamas į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 317, 318 ir 319 straipsnius ir į Europos 
atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsn į, 
— atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl 
Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (  6 ), ypa č į jo 55, 145, 146 ir 
147 straipsnius,  
— atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 d ėl S ąjungos bendrajam biudžetui taikom ų finansini ų taisykli ų ir kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (  7 ), ypa č į jo 62, 164, 165 ir 166 straipsnius,  
— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykli ų 76 straipsn į ir VI pried ą, 
— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrol ės komiteto pranešim ą (A7–0096/2013),  
A. kadangi pagal Europos S ąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dal į Komisija vykdo biudžet ą ir vadovauja 
programoms laikydamasi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 317 straipsnio nuostat ų, bendradar ­
biaudama su valstyb ėmis nar ėmis, savo pa čios atsakomybe ir atsižvelgdama į patikimo finans ų valdymo 
princip ą; 
B. kadangi specialiosiose Audito R ūm ų ataskaitose pateikiama informacija svarbiais klausimais, susijusiais 
su l ėšų panaudojimu, kuri tod ėl yra svarbi Parlamentui atliekant biudžeto įvykdym ą tvirtinan čios 
institucijos vaidmen į;LT L 308/68 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) OL L 68, 2011 3 15.  
( 2 ) OL C 348, 2012 11 14, p. 1.  
( 3 ) OL C 344, 2012 11 12, p. 1.  
( 4 ) OL C 348, 2012 11 14, p. 130.  
( 5 ) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0122 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 25).  
( 6 ) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.  
( 7 ) OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
C. kadangi Parlamento pastabos d ėl Audito R ūm ų speciali ųjų ataskait ų sudaro neatskiriam ą min ėto jo 
2013 m. balandžio 17 d. sprendimo d ėl Europos S ąjungos 2011 finansini ų met ų bendrojo biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija, dal į; 
I dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 12/2011 „Ar ES priemon ės pad ėjo pritaikyti 
žvejybos laivyn ų paj ėgum ą prie esam ų žvejybos galimybi ų?“ 
1. teigiamai vertina Audito R ūm ų ataskait ą ir atkreipia d ėmes į į joje pateikiam ą smerkiam ą Komisijos ir 
valstybi ų nari ų taikom ų priemoni ų įvertinim ą; 
2. pabr ėžia, kad bendra žuvininkyst ės politika (BŽP) siekiama skatinti tausi ą žvejyb ą, o tai reikšt ų ilgalaik į 
žuvininkyst ės sektoriaus gyvybingum ą ir žvejybos ištekli ų bei žvejybos laivyno paj ėgum ų pusiausvyr ą, 
kuria b ūtų siekiama išvengti pernelyg didelio žuv ų ištekli ų išnaudojimo;  
3. atkreipia d ėmes į į tai, kad, nors vykdant ankstesnes BŽP reformas perteklinio žvejybos paj ėgumo 
mažinimo klausimas buvo nuolatin ė tema ir į j į buvo atkreiptas d ėmesys specialiosiose Audito 
Rūm ų ataskaitose Nr. 3/1993 ir Nr. 7/2007, brangios priemon ės, kuri ų iki šiol imtasi pertekliniam 
žvejybos paj ėgumui mažinti pritaikant žvejybos laivynus prie žuv ų ištekli ų, buvo nes ėkmingos;  
4. pripaž įsta, jog jau nuo 1995 m. matyti tendencija, kad S ąjungoje sužvejojama vis mažiau žuv ų ir, kaip 
nurodyta Komisijos 2009 m. balandžio 22 d. žaliojoje knygoje „Bendrosios žuvininkyst ės politikos 
reforma“ (COM(2009) 163), laimikis mažesnis daugiausia d ėl žuv ų ištekli ų pereikvojimo, ir tai yra 
užburto rato, kur į sudaro perteklinis žvejybos paj ėgumas ir prasti žvejybos laivyn ų ekonomin ės veiklos 
rezultatai, dalis;  
5. yra susir ūpin ęs, kad nuo pastarosios 2002 m. BŽP reformos sužvejojam ų žuv ų kiekis sumaž ėjo 
1 000 000 ton ų, o darbo viet ų žuvininkyst ės sektoriuje nuo 421 000 sumaž ėjo iki 351 000;  
6. pažymi, kad nors n ėra formalios perteklinio paj ėgumo apibr ėžties, d ėl žuv ų ištekli ų peržvejojimo 
sumaž ėjęs sužvejojamas kiekis ir prarastos darbo vietos byloja apie faktin į perteklin į paj ėgum ą; 
tod ėl ragina Komisij ą nustatyti perteklinio paj ėgumo apibr ėžtį ir apsvarstyti galimyb ę imtis tinka ­
mesni ų ir griežtesni ų priemoni ų, kurios pad ėtų įgyvendinti žvejybos paj ėgumo suderinimo su žvejybos 
galimyb ėmis veiksmus;  
7. mano, kad Komisija privalo skubiai parengti ataskait ą, kurioje b ūtų pateikti duomenys apie S ąjungoje 
esant į perteklin į paj ėgum ą pagal žvejybos r ūšis ir šalis;  
8. be to, yra susir ūpin ęs, kad viršutin ės laivyno paj ėgumo ribos, kaip žvejybos laivyno dydžio ribojimo 
priemon ė, tapo nesvarbios, nes tikrasis laivyno dydis yra gerokai mažesnis nei viršutin ė riba ir gal ėtų 
būti net 200 000 ton ų didesnis ir taisykl ės vis dar b ūtų nepažeistos; pabr ėžia, kad tuo pa čiu metu d ėl 
technologin ės pažangos žvejybos laivyn ų paj ėgumas per paskutin į dešimtmet į did ėjo vidutiniškai 3 % 
per metus;  
9. pažymi, kad BŽP laiv ų paj ėgumas matuojamas pagal elektros gali ą (kilovatai) ir dyd į (bendroji talpa), 
tačiau šiais matais neatsižvelgiama į technologin ę ž ūklės metod ų pažang ą, tod ėl sunkiau nustatyti 
tinkamus jo mažinimo tikslus; pažymi, kad Komisija nori išlaikyti šiuos statinius parametrus iki 
2015 m. pabaigos;  
10. ragina Komisij ą užtikrinti, kad valstyb ės nar ės laikyt ųsi įpareigojimo tinkamai atnaujinti savo laivyno 
registr ą, ir įpareigoti valstybes nares pranešti apie savo pastangas siekiant suderinti žvejybos paj ėgum ą 
ir žvejybos galimybes;  
11. pažymi, kad žvejybos paj ėgumo mažinimo srityje naujas Komisijos pasi ūlymas d ėl BŽP grindžiamas 
nauju, į rink ą orientuotu poži ūriu (perleidžiam ų žvejybos teisi ų suteikimo schemos), nes Komisija 
padar ė išvad ą, kad šios schemos yra naudingos siekiant sumažinti perteklin į žvejybos paj ėgum ą;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/69
12. reiškia susir ūpinim ą d ėl to, kad rasta žvejybos teisi ų interpretavimo, kai žvejybos laiv ų eksploatavimas 
nutraukiamas pasinaudojant vieš ąja pagalba, taisykli ų tr ūkum ų, ir d ėl to, kad nenustatyti aišk ūs bei 
veiksmingi laiv ų atrankos kriterijai; mano, kad utilizavimo schemos iš dalies įgyvendinamos netinka ­
mai, pavyzdžiui, mokes čių mok ėtoj ų lėšomis finansuojamas jau nenaudojam ų laiv ų utilizavimas ar net 
netiesiogiai finansuojama nauj ų laiv ų statyba; ta čiau pažymi, kad kai kurios valstyb ės nar ės taik ė tokias 
utilizavimo schemas, kurios pad ėjo pasiekti norimus tikslus; taigi pabr ėžia, kad taikant utilizavimo 
schemas, kaip b ūdą mažinti perteklin į paj ėgum ą, reikia imtis griežt ų apsaugos priemoni ų, kad b ūtų 
išvengta piktnaudžiavimo;  
13. apgailestauja, kad iš Europos žuvininkyst ės fondo (EŽF) finansuojamos investicijos į žvejybos laivus 
gal ėjo padidinti pavieni ų laiv ų žvejybos galimybes; mano, kad vadovaujantis Audito R ūm ų speciali ąja 
ataskaita d ėl laiv ų žvejybos galimybi ų, kurioje Audito R ūmai ragina nacionalin ės valdžios institucijas 
taikyti griežtesnes patikras prieš nusprendžiant d ėl investicij ų į laivus projekt ų finansavimo, Komisijos 
parengto ir valstyb ėms nar ėms išsiuntin ėto aiškinamojo dokumento nepakanka;  
14. pažymi, kad kadangi Specialiosios ataskaitos Nr. 12/2011 36 punkte teigiama, jog iki 2010 m. 
pabaigos EŽF panaudojimas vertinant valstybi ų nari ų patvirtintas išlaidas siek ė 645 mln. EUR, arba 
15 % 2007–2013 m. numatytos sumos, kad didžioji šios sumos dalis buvo deklaruota 2010 m. ir kad 
2010 m. gruodžio 31 d. Komisija vis dar buvo neišmok ėjusi 292 mln. EUR d ėl to, kad Taryba v ėlai 
patvirtinto 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1198/2006 d ėl Europos žuvininkyst ės 
fondo (  1 ), ir d ėl to, kad buvo sud ėtinga įkurti valstybi ų nari ų valdymo ir kontrol ės sistemas; pažymi, 
kad iki 2011 m. gruodžio m ėn. pabaigos valstybi ų nari ų atsi ųsti patvirtinti tarpiniai mok ėjimai sudar ė 
28 % (1 188 mln. EUR) vis ų EŽF paskirt ų lėšų ir palankiai vertina tai, kad dabar EŽF l ėšų panaudojimo 
sparta ger ėja; 
15. rekomenduoja, kad valstyb ės nar ės imt ųsi priemoni ų siekdamos:  
— savo žvejybos laivynus priderinti prie esam ų žvejybos galimybi ų, 
— užtikrinti, kad b ūtų nustatyti tokie žvejybos laiv ų eksploatavimo nutraukimo program ų atrankos 
kriterijai, kurie tur ėtų teigiam ą poveik į tikslini ų žuv ų ištekli ų tvarumui, ir kad juos taikant b ūtų 
išvengta viešosios pagalbos skyrimo veiklos nevykdan čių žvejybos laiv ų eksploatavimui nutraukti;  
16. ragina Komisij ą nustatyti veiksmingas viršutines žvejybos laivyno paj ėgumo ribas;  
17. mano, kad b ūtina BŽP reforma siekiant atlikti jos įgyvendinimo ir jos program ų bei priemoni ų 
valdymo regionavim ą; 
18. pritaria šioms Audito R ūm ų rekomendacijoms:  
— reik ėtų parengti veiksmus, kuriais b ūtų siekiama veiksmingai sumažinti per didel į žvejybos laivyno 
paj ėgum ą, geriau apibr ėžti ir išmatuoti žvejybos paj ėgum ą ir perteklin į žvejybos paj ėgum ą, tuo pat 
metu nepamirštant, kad reik ėtų išsaugoti žuvininkyst ės sektoriuje likusias darbo vietas,  
— reik ėtų persvarstyti laivams modernizuoti skiriamos pagalbos program ą ir paaiškinti žvejybos teisi ų 
perleidimo program ų vaidmen į, 
— reik ėtų nustatyti aiškias žvejybos laiv ų eksploatavimo nutraukimo program ų atrankos taisykles,  
— valstyb ės nar ės tur ėtų panaudoti EŽF l ėšas laiku ir viešosios investicijos į laivus netur ėtų padidinti 
žvejybos galimybi ų, 
— reik ėtų tinkamai atnaujinti laivyno registr ą ir valstybi ų nari ų ataskaitose tur ėtų b ūti pateikiama 
reikiama informacija ir ataskaitos tur ėtų b ūti tinkamos kokyb ės; 
19. be to, mano, jog, atsižvelgiant į Audito R ūm ų kritik ą, paaišk ėjo, kad EŽF ir BŽP šiuo metu yra 
neveiksmingai naudojami bendrieji ištekliai, ir tod ėl palankiai vertina tai, kad visa programa artimoje 
ateityje bus persvarstyta; pabr ėžia, kad restrukt ūrizuojant šias programas svarbu daug d ėmesio skirti 
žuvininkyst ės politikos sritims, kurios gali b ūti geriausiai tvarkomos S ąjungos lygmeniu, pavyzdžiui 
aplinkosaugos aspektai, o ne įvairioms neveiksmingoms subsidij ų programoms;LT L 308/70 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) OL L 223, 2006 8 15, p. 1.
II dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 13/2011 „Ar 42 muitin ės proced ūros kontrol ė 
leidžia užkardyti ir aptikti PVM vengim ą?“ 
20. palankiai vertina speciali ąją Audito R ūm ų ataskait ą Nr. 13/2011;  
21. primena, kad tinkamas prid ėtin ės vert ės mokes čio (PVM) rinkimas tiesiogiai veikia valstybi ų nari ų 
ekonomik ą ir S ąjungos biudžet ą, nes d ėl mokestinio suk čiavimo, ypa č suk čiavimo PVM srityje, 
Sąjungos biudžetas ir valstybi ų nari ų ekonomika patiria didžiuli ų nuostoli ų ir tod ėl gil ėja skolos kriz ė; 
nurodo, kad apytikriais apskai čiavimais suk čiavimo PVM srityje metin ė suma sudaro maždaug 
1 400 mln. EUR;  
22. mano, kad, vis ų pirma, atsižvelgiant į dabartin ę ekonomin ę aplink ą, didesn į d ėmes į reik ėtų skirti 
efektyvesn ėms ir teisingesn ėms įplauk ų surinkimo sistemoms; pabr ėžia, kad S ąjunga ir visos valstyb ės 
nar ės, ypa č tos, kurios susiduria su didžiausiais ekonominiais sunkumais, didžiausi ą prioritet ą tur ėtų 
teikti įplauk ų surinkimo sistem ų gerinimui;  
23. primena, kad, remiantis Komisijos užsakymu atliktu tyrimu, apskai čiuota vidutin ė PVM nepriemoka 
Sąjungoje yra 12 %; atkreipia ypating ą d ėmes į į tai, kad ši PVM nepriemoka pasiek ė nerim ą keliant į 
30 % lyg į Graikijoje ir 22 % lyg į Italijoje – valstyb ėse nar ėse, kurios patiria sunkiausi ą skolos kriz ę; 
24. pabr ėžia, kad PVM nepriemoka did ėja ne tik d ėl mokes čių vengimo ir nemokumo sukelt ų nuostoli ų, 
bet taip pat ir d ėl suk čiavimo, neskaidri ų taisykli ų, nevienod ų kontrol ės sistem ų ir d ėl to, kad valstyb ės 
nar ės ne įgyvendina S ąjungos teis ės akt ų arba juos įgyvendina iš dalies, ir kad PVM nuostoliai, išaug ę 
iki milijard ų eur ų, didele dalimi kompensuojami taikant griežtas taupymo priemones, kurios daro 
poveik į tiems S ąjungos pilie čiams, kuri ų pajamos yra tinkamai pagr įstos dokumentais ir atsekamos;  
25. yra labai susir ūpin ęs Audito R ūm ų išvadomis, ypa č tod ėl, kad vien taikant 42 muitin ės proced ūrą ( 1 ) 
septyniose valstyb ėse nar ėse, kuriose 2009 m. buvo atliekamas auditas, ekstrapoliuotoji prarast ų lėšų 
suma sudar ė maždaug 2 200 mln. EUR, o tai sudaro 29 % PVM mokes čio, kuris teoriškai taikytinas 
visai šiose septyniose valstyb ėse nar ėse apmokestinamai 2009 m. pagal 42 muitin ės proced ūrą impor ­
tuot ų preki ų sumai;  
26. susir ūpin ęs pažymi, jog Audito R ūmai nustat ė, kad S ąjungos reglamentavimo sistema neužtikrina 
vienodo ir patikimo atleidimo nuo PVM administravimo valstybi ų nari ų muitin ėse ir kad reglamen ­
tavimo sistema neužtikrina, kad su tomis operacijomis susijusi informacija visada b ūtų pateikiama 
paskirties valstyb ės nar ės mokes čių institucijoms, tod ėl sistema tampa neatspari organizuoto nusikals ­
tamumo vykdytoj ų ir atskir ų suk čiautoj ų piktnaudžiavimui, o s ąžiningi prekybininkai atsiduria konku ­
rencijos poži ūriu itin nepalankioje pad ėtyje;  
27. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad audituot ų valstybi ų nari ų muitin ės neužtikrina duomen ų 
patikimumo ir išsamumo ir kit ų atleidimo nuo PVM s ąlyg ų laikymosi;  
28. yra susir ūpin ęs, kad Audito R ūmai nustat ė rimt ų tr ūkum ų atliekant supaprastint ų muitin ės proced ūrų, 
kurios sudaro 70 % vis ų muitin ės proced ūrų, kontrol ę, vis ų pirma, atliekami prastos kokyb ės arba 
dokumentais nepakankamai pagr įsti auditai ir taikomi nelabai naudingi automatinio duomen ų apdo ­
rojimo b ūdai, skirti patikroms vykdyti, kai taikomos supaprastintos proced ūros; pažymi, kad d ėl t ų 
trūkum ų S ąjungos biudžetas patyr ė nepateisinam ų nuostoli ų ir kad tinkamas muitini ų veikimas daro 
tiesiogin ę įtak ą apskai čiuojant PVM; apgailestauja, kad per pastaruosius 10 met ų Komisija nesi ėm ė 
tinkam ų priemoni ų šiai pad ėčiai ištaisyti, o dangst ėsi taisykl ėmis, kurios popieriuje atrod ė gana tinka ­
mos;  
29. apgailestaudamas pažymi, kad nuo tada, kai prad ėtas taikyti PVM rinkimo modelis, jis išliko nepakit ęs; 
mano, kad šis modelis yra pasen ęs, atsižvelgiant į daugyb ę poky čių, susijusi ų su technologijomis ir 
ekonomine aplinka;  
30. ragina Komisij ą ir valstybes nares steb ėti esamas ir naujas suk čiavimo tendencijas ir imtis veiksming ų 
priemoni ų joms pašalinti ir prašo Komisijos iki 2013 m. rugs ėjo m ėn. Biudžeto kontrol ės komitet ą 
informuoti, koki ų laikin ų ir nuolatini ų priemoni ų, susijusi ų su 42 muitin ės proced ūra, buvo imtasi neLT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/71  
( 1 ) Tvarka, kuria naudojasi importuotojas, kad b ūtų atleistas nuo PVM, kai importuotos prek ės gabenamos į kit ą valstyb ę 
nar ę ir PVM mokamas paskirties valstyb ėje nar ėje.
tik S ąjungos lygmeniu, bet ir nacionaliniu lygmeniu, ir apie t ų priemoni ų poveik į suk čiavimo atvej ų 
skai čiui; atsižvelgia į Komisijos žali ąją knyg ą „PVM ateitis. Paprastesn ės, stabilesn ės ir veiksmingesn ės 
PVM sistemos k ūrimas“ (COM(2010) 695) ir ragina pateikti konkre čių pasi ūlym ų d ėl PVM reformos;  
31. ragina Komisij ą skatinti valstybes nares supaprastinti savo PVM teis ės aktus, prad ėti naudoti standar ­
tin ę pranešimo apie PVM taikym ą mokes čių institucijai form ą, nustatyti vienod ą ir tinkam ą atleidimo 
nuo PVM valdym ą, kur į vykdyt ų valstybi ų nari ų muitin ės, ir užtikrinti, kad b ūtų lengviau prieinami šie 
teis ės akt ų tekstai, išversti bent į angl ų, pranc ūzų ir vokie čių kalbas;  
32. apgailestauja, kad atid ėtas modernizuoto muitin ės kodekso (angl. MCC) įsigaliojimas, kaip numatyta 
Komisijos pasi ūlyme d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas S ąjungos 
muitin ės kodeksas (COM(2012) 64), ir mano, kad si ūloma nauja 2020 m. gruodžio 31 d. data yra 
nepriimtina; primena, kad 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 450/2008, nustatan čiame Bendrijos muitin ės kodeks ą (Modernizuotas muitin ės kodeksas) (  1 ), 
nurodyta, kad modernizuotas muitin ės kodeksas įsigalios iki 2013 m. birželio 24 d., ir ragina Komisij ą 
ir valstybes nares imtis reikaling ų veiksm ų siekiant paspartinti pasirengimo proces ą; 
33. aktyviai ragina visas valstybes nares dalyvauti tinklo  Eurofisc  3-ioje veiklos srityje, susijusioje su 
suk čiaujant sudarytais sandoriais taikant 4200 muitin ės proced ūrą; 
34. pritaria Komisijos pasi ūlymui d ėl Tarybos direktyvos, iš dalies kei čian čios Direktyv ą 2006/112/EB d ėl 
prid ėtin ės vert ės mokes čio bendros sistemos nuostat ų d ėl mokes čių vengimo, susijusio su importu ir 
kitais tarpvalstybiniais sandoriais (COM(2008) 805), kuria siekiama nustatyti bendr ą Bendrijos viduje 
sandorius vykdan čių prekybinink ų atsakomyb ę siekiant, kad importuotojai b ūtų solidariai atsakingi už 
PVM, prarast ą tod ėl, kad neteisingai, per v ėlai ar neišsamiai buvo pranešta apie sandor į PVM tvarkan ­ 
čiai institucijai, ir nustatyti jiems tinkamas baudas;  
35. pabr ėžia, jog siekiant užtikrinti, kad valstyb ės nar ės viena kitai teikt ų veiksming ą pagalb ą, svarbu, kad 
jos aktyviau ir spar čiau tarpusavyje bendradarbiaut ų, geriau steb ėtų keitim ąsi informacija ir užmegzt ų 
daugiau tiesiogini ų vietos mokes čių ir muitin ės įstaig ų ryši ų, taip pat ir naudojantis internetine keiti ­
mosi informacija apie PVM sistema (angl. VIES);  
36. rekomenduoja valstyb ėms nar ėms nedelsiant muitin ėms suteikti internetin ę prieig ą prie PVM mok ėtojo 
kod ų, kurie pateikiami PVM informacijos main ų sistemoje (VIES), tam, kad muitin ės gal ėtų vykdyti 
savo pareig ą tikrinti muitin ės deklaracijose nurodytus PVM kodus, ragina Komisij ą kas m ėnes į infor ­
muoti atsakingus Parlamento komitetus ir Audito R ūmus apie pažang ą visose valstyb ėse nar ėse 
siekiant išvengti suk čiavimo pagal 42 muitin ės proced ūrą; 
37. ragina Komisij ą sukurti sistem ą, kuri derint ų pagalb ą, teikiam ą muitini ų veiklos srityje, ir administra ­
cin į bendradarbiavim ą PVM srityje, siekiant užtikrinti veiksmingus informacijos srautus tam, kad 
atitinkamos vienos srities institucijos b ūtų reguliariai informuojamos apie veiksmus kitoje srityje; 
mano, kad šiuo b ūdu b ūtų užtikrinamas veiksmingesnis ir spartesnis kompetenting ų institucij ų 
bendradarbiavimas ir apmokestinimas PVM paskirties valstyb ėje nar ėje; 
38. pabr ėžia e. Vyriausyb ės vaidmen į didinant skaidrum ą ir kovojant su suk čiavimu bei korupcija, taip 
apsaugant vieš ąsias l ėšas; pažymi, kad S ąjunga atsilieka nuo kit ų savo pramonini ų partneri ų, be kita 
ko, d ėl sistem ų s ąveikumo stokos (  2 ); pabr ėžia, kad S ąjunga privalo d ėti daugiau pastang ų siekdama 
sukurti naujos kartos e. Vyriausyb ę; 
39. atkreipia d ėmes į į tai, kad vykdant registruojamus, elektroninius sandorius ne grynaisiais pinigais 
sunkiau dalyvauti šeš ėlin ėje ekonomikoje, ir į tai, kad, regis, tarp elektronini ų mok ėjim ų dalies šalyje 
ir jos šeš ėlin ės ekonomikos masto yra stiprus ryšys (  3 ); skatina valstybes nares sumažinti privalomiems 
mok ėjimams ne grynaisiais pinigais nustatytas viršutines ribas;LT L 308/72 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) OL L 145, 2008 6 4, p. 1.  
( 2 ) 2010 m. geguž ės 19 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialini ų 
reikal ų komitetui ir Region ų komitetui „Europos skaitmenin ė darbotvark ė“ (COM(2010) 245).  
( 3 ) „Šeš ėlin ė ekonomika Europoje, 2010 m. Elektronin ės mok ėjim ų sistemos naudojimas kovojant su šeš ėline ekonomika“. 
Friedrich Schneider, A.T. Kearney, 2010 m.
40. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms, vis ų pirma:  
— rekomendacijai iš dalies pakeisti muitin ės kodekso įgyvendinimo nuostatas siekiant užtikrinti 
privalom ą atitinkam ų PVM mok ėtoj ų kod ų pranešim ą, 
— rekomendacijai iš dalies pakeisti PVM direktyv ą siekiant, kad importuotojai b ūtų pripažinti solida ­
riai atsakingais už prarast ą PVM,  
— rekomendacijai, kad Komisija parengt ų valstyb ėms nar ėms pagalbos ir administracinio bendradar ­
biavimo gaires,  
— rekomendacijai užtikrinti automatin į PVM mok ėtojo kod ų tikrinim ą ir sukurti ES rizikos profil į, 
naudojam ą taikant 42 muitin ės proced ūrą, 
— rekomendacijai iš dalies pakeisti PVM direktyv ą, kad b ūtų galima suderinti muitin ės ir mokes čių 
institucij ų duomenis,  
— rekomendacijai užtikrinti informacijos keitim ąsi, kad b ūtų galima teisingai nustatyti PVM dyd į, 
— rekomendacijai užtikrinti tiesiogin į automatin į keitim ąsi duomenimis apie rizikingus sandorius, 
vykdomus taikant 42 muitin ės proced ūrą; 
ragina Komisij ą kas šešis m ėnesius pranešti, kaip ir kada ji įgyvendins tas rekomendacijas;  
III dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 14/2011 „Ar suteikus ES pagalb ą pager ėjo 
Kroatijos geb ėjimas valdyti po įstojimo skiriamas l ėšas?“  
41. palankiai vertina Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 14/2011 ir pritaria Audito R ūm ų išvadoms, 
ypa č išvadai, kad „teikiant ES pasirengimo narystei pagalb ą Kroatijai ženkliai prisidedama prie Kroatijos 
pažangos stiprinant jos administracinius geb ėjimus, susijusius su po įstojimo padid ėjusi ų ES l ėšų 
valdymu“; palankiai vertina tai, kad pasirengimo narystei pagalba atlieka svarb ų ir teigiam ą vaidmen į 
parengiant Kroatijos valdžios institucijas valdyti sanglaudos ir kaimo politik ą laikotarpiu po įstojimo į 
ES; 
42. apgailestauja, kad Audito R ūm ų ataskaitoje pateikiama nepakankamai informacijos apie klaid ų ir 
suk čiavimo lyg į ir apie tolesnius veiksmus, jei reikia, įskaitant ir teisminius, taip pat apie veiklos 
vertinim ą; 
43. ta čiau pabr ėžia, kad Audito R ūmai mano, jog „iki šiol remiantis numatytais tikslais pagalbos teikimas 
buvo s ėkmingas tik iš dalies ir b ūtina dar labiau remti geb ėjim ų stiprinim ą keliose pagrindin ėse srityse 
prieš ir po įstojimo“; atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad daugelyje pasirengimo narystei sri čių 
Komisija vis dar nemano, kad Kroatija tur ėtų pakankamus geb ėjimus, kad jai b ūtų galima leisti teikti 
pagalb ą be Komisijos  ex ante  patikr ų ir kad „nepaisant neseniai padarytos pažangos, su viešaisiais 
pirkimais susij ę geb ėjimai ir kova su korupcija yra dvi sritys, kuriose ypa č b ūtina stiprinti Kroatijos 
institucijoms teikiam ą pagalb ą“; 
44. yra susir ūpin ęs, tur ėdamas mintyje vykstant ankstesnei S ąjungos pl ėtrai nustatytus tam tikrus admi ­
nistracij ų ir institucij ų pasirengimo tr ūkumus ir per ėjim ą nuo stojimui skirt ų lėšų prie finansavimo iš 
strukt ūrini ų fond ų, kaip Kroatija gal ėtų išvengti panaši ų pavoj ų; 
45. yra susir ūpin ęs, kad reik ės ne tik didelio Audito R ūm ų d ėmesio siekiant suderinti teis ės aktus, bet ir 
nuolatin ės steb ėsenos bei priemoni ų, kuri ų reik ės imtis siekiant spr ęsti šiuos klausimus:  
— netinkamo panaudojimo lygio pagal daugel į pastarojo meto program ų, 
— išorinio audito ir vidaus kontrol ės paj ėgumo proporcingumo,LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/73
— finansavimo program ų proced ūrų stabilumo,  
— skaidrumo problem ų ir b ūtinyb ės gerinti suinteresuot ųjų subjekt ų ir pla čiosios visuomen ės infor ­
muotum ą, 
— l ėšų panaudojimo veiksmingumo, efektyvumo ir taupymo klausimus atliekant veiklos vertinim ą; 
46. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms ir ypa č ragina Komisij ą ir Kroatijos valdžios institucijas 
glaudžiai bendradarbiauti siekiant teikti dar didesn į prioritet ą su viešaisiais pirkimais susijusi ų geb ėjim ų 
stiprinimui, įgyvendinant darbo ir ne darbo vietoje vykdom ų mokym ų planus, taikyti daugiau prie ­
moni ų, kad b ūtų patenkinti geb ėjim ų stiprinimo poreikiai regiono ir vietos lygmenimis, dar labiau 
tobulinti projekt ų veiksmingumo vertinim ą, taip pat parengti brandži ų projekt ų paket ą, kad b ūtų 
galima visiškai įsisavinti po įstojimo padid ėjusias l ėšas, taip pat taikyti su kaimo pl ėtros programomis 
susijusias priemones ir stiprinti kovos su korupcija priemones;  
47. pritaria Audito R ūm ų pateiktai rekomendacijai Komisijai atsižvelgti į patirt į, įgyt ą teikiant pasirengimo 
narystei pagalb ą Kroatijai, prireikus atsižvelgti į patirt į ši ą pagalb ą teikiant kitoms šalims;  
48. palankiai vertina Komisijos vertinim ą, pateikt ą jos 2012 m. balandžio 24 d. Kroatijos pasirengimo 
stojimui pažangos steb ėjimo ataskaitoje, kurioje teigiama, kad „apskritai Kroatija tinkamai rengiasi 
narystei ES. Kroatija yra pasiekusi aukšt ą suderinimo su  acquis  lyg į. Nuo 2011 m. pažangos ataskaitos 
pateikimo ir paskutinio steb ėsenos lenteli ų apie pažang ą atnaujinimo 2011 m. ruden į Kroatija padar ė 
tolesn ę pažang ą. Vis d ėlto Komisija nustat ė, kad b ūtina d ėti daugiau pastang ų sprendžiant kelet ą 
konkre čių klausim ų“ ( 1 ); 
49. pažymi, kad dar neišspr ęsti kai kurie klausimai, kurie tur ės b ūti aptarti keliuose  acquis  skyriuose; 
ypatingas d ėmesys tur ės b ūti skiriamas su viešaisiais pirkimais susijusi ų antrin ės teis ės akt ų, ypa č 
gynybos srityje, derinimui ir tinkamam naujai priimt ų teis ės akt ų įgyvendinimui, ypa č vietos lygmeniu, 
taip pat siekiant b ūsimo strukt ūrini ų fond ų valdymo;  
50. taip pat pažymi, kad reikia nuolat d ėti pastangas finans ų kontrol ės srityje siekiant pagerinti bendr ą 
viešosios finans ų vidaus kontrol ės ir išor ės audito veikim ą centrin ės ir vietos valdžios lygmenimis, taip 
pat pagerinti kontrol ę finansini ų ir biudžetini ų nuostat ų taikymo srityje, prireikus toliau stiprinti 
geb ėjim ą efektyviai koordinuoti vis ą nuosav ų ištekli ų sistem ą po įstojimo ir paspartinti muit ų kont ­
rol ės strategijos modernizavim ą, daugiau d ėmesio skiriant po muitinio įforminimo atliekamiems 
patikrinimams;  
51. pabr ėžia, kad reikia d ėti daugiau pastang ų kai kuriose srityse, ypa č žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros srityse, 
kuriose d ėmes į b ūtina skirti tolimesniam teis ės akt ų suderinimui ir administracini ų paj ėgum ų stipri ­
nimui tiesiogini ų išmok ų ir kaimo pl ėtros srityse;  
52. yra susir ūpin ęs d ėl nedidelio SAPARD ir IPARD program ų l ėšų panaudojimo. Įgyvendinant 1- ąją 
priemon ę (Investicijos į žem ės ūkio valdas) kai kuriems sektoriams buvo atstovaujama itin nepakan ­
kamai, ypa č pieno, šiltnami ų bei vaisi ų ir daržovi ų sektoriams; mano, jog iš to matyti, kad esama 
dideli ų tr ūkum ų, susijusi ų su ši ų sektori ų geb ėjimu ir pasirengimu ateityje panaudoti S ąjungos fond ų 
lėšas; 
53. atkreipia d ėmes į į tai, kad v ėluojama įgyvendinti pasirengimo narystei pagalb ą; teigiamai vertina šioje 
srityje padaryt ą pažang ą ir ragina Komisij ą ir Kroatijos valdžios institucijas toliau spartinti pagalbos 
įgyvendinim ą, ypa č stiprinant geb ėjimus; pažymi, kad naudojantis pasirengimo narystei pagalba ir 
stiprinant geb ėjimus d ėmes į vis ų pirma reik ėtų skirti centrin ėms institucijoms, taip pat regionin ėms 
ir vietos strukt ūroms; išreiškia susir ūpinim ą d ėl to, kad, jeigu bus skiriama nepakankamai d ėmesio 
min ėtosioms Kroatijos strukt ūroms, joje atsiras tinkam ų administracini ų geb ėjim ų ir patirties siekiant 
įgyvendinti S ąjungos pagalb ą tr ūkumas;LT L 308/74 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Kroatijos pasirengimo stojimui 
pažangos steb ėjimo ataskaita“, p. 12.
54. pakartoja, kad pasirengimo narystei pagalbos tikslas yra, be kita ko, paremti šalies kandidat ės geb ė­
jimus veiksmingai ir skaidriai įsisavinti b ūsimo S ąjungos finansavimo l ėšas; taigi palankiai vertina 
Komisijos taikomus naujus metodus, pagal kuriuos planuojama pasirengimo narystei pagalba Kroatijai, 
pavyzdžiui, konkre čių geb ėjim ų stiprinimo projekt ų susiejimas su stojimo derybomis, s ąlygas daugia ­
met ėms veiklos programoms sudarymas;  
55. ragina Komisij ą kuo labiau padidinti institucij ų mokymosi ir geb ėjim ų stiprinimo potencial ą šalyse 
kandidat ėse ir galimose šalyse kandidat ėse, b ūtent toliau derinant pasirengimo narystei pagalbos 
proced ūras su proced ūromis, taikomomis skiriant l ėšų iš strukt ūrini ų fond ų, Europos socialinio 
fondo ir Europos žem ės ūkio fondo kaimo pl ėtrai.  
56. taip pat pažymi, kad atsižvelgiant į regionin ę politik ą ir strukt ūrini ų priemoni ų koordinavim ą, didesn ės 
pastangos turi b ūti sutelktos į veiksming ą plan ų įgyvendinim ą siekiant stiprinti administracinius geb ė­
jimus, kad ateityje šalis gal ėtų įgyvendinti sanglaudos politikos priemones, ir kurti tinkam ą projekt ų 
rengimo mechanizm ą; 
57. ragina Kroatijos valdžios institucijas imtis priemoni ų min ėtiems klausimams spr ęsti ir ragina Komisij ą 
pranešti apie Kroatijos pažang ą šiais ir kitais neišspr ęstais klausimais;  
58. palankiai vertina pažang ą, kuri ą Kroatija padar ė stiprindama savo institucinius ir administracinius 
geb ėjimus ir gerindama pasirengimo narystei pagalbos valdym ą; 
59. palankiai vertina 2011 m. gruodžio m ėn. įsteigt ą Kroatijos Regionin ės pl ėtros ir ES fond ų ministerij ą ir 
tai, kad regionin ės pl ėtros ir ES fond ų ministras taip pat paskirtas Ministro Pirmininko pavaduotoju – 
tai patvirtina naujos Vyriausyb ės pasiryžim ą spr ęsti regionin ės pl ėtros ir S ąjungos fond ų lėšų panau ­
dojimo klausimus;  
60. pažymi, kad Kroatija deda daug pastang ų kurdama patikimo finans ų valdymo ir kontrol ės sistem ą ir 
tai tur ėtų sudaryti s ąlygas antr ąjį 2012 m. pusmet į atsisakyti  ex ante  kontrol ės; ta čiau pabr ėžia, kad 
reikia tolesni ų ilgalaiki ų veiksm ų atsižvelgiant į tai, kad daugelyje sri čių Komisija dar nesuteik ė leidimo 
Kroatijai naudotis pasirengimo narystei pagalba neatliekant  ex ante  patikrinim ų; 
61. palankiai vertina tai, kad nuo 2012 m. sausio m ėn. įsigaliojo naujas Vieš ųjų pirkim ų aktas, užtikri ­
nantis didesn į skaidrum ą, ir tai, kad 2011 m. įgyvendintas 2008 m. PNPP supaprastintas porinis 
projektas „Vieš ųjų pirkim ų proced ūrų pažeidim ų pašalinimo paj ėgum ų stiprinimas“, kuris,  inter alia , 
ap ėm ė pastangas didinti informuotum ą; 
62. ragina Komisij ą ir Kroatijos valdžios institucijas pirmenyb ę teikti tvirt ų vieš ųjų pirkim ų geb ėjim ų 
kūrimui; atsižvelgdamas į tai pabr ėžia, kad kova su korupcija yra svarbiausias viso stojimo proceso 
aspektas, o nesugeb ėjus įgyvendinti prevencini ų kovos su korupcija priemoni ų atsiras kli ūčių įsisavinti 
Sąjungos pagalb ą ateityje;  
IV dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 16/2011 „ES finansin ė parama atomini ų elekt ­
rini ų Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui: pasiekimai ir 
ateities išš ūkiai“  
63. pabr ėžia, kad branduolini ų reaktori ų eksploatavimo nutraukimas ateityje taps vis svarbesne problema, 
nes iki 2025 m. reik ės sustabdyti tre čdal į iš keturiolikoje valstybi ų nari ų veikian čių 133 reaktori ų ( 1 ); 
64. ragina savo Biudžeto komitet ą ir Pramon ės, mokslini ų tyrim ų ir energetikos komitet ą atsižvelgti į 
Biudžeto kontrol ės komiteto išvadas derybose d ėl naujos daugiamet ės finansin ės programos 
(2014–2020 m.);LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/75  
( 1 ) Žr. 2007 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikat ą Europos Parlamentui ir Tarybai „Antroji finansini ų ištekli ų, skirt ų 
branduolini ų įrengini ų eksploatavimui nutraukti, panaudotam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti, naudo ­
jimo ataskaita“ (COM(2007) 794), p. 10.
Audito R ūm ų išvados  
65. pabr ėžia, kad Audito R ūm ų išvadas b ūtų galima apibendrinti taip:  
„a) kadangi politinis teisinis pagrindas yra gana neapibr ėžtas, sudarant programas tr ūksta išsamaus 
poreiki ų vertinimo ir aiški ų prioritet ų, konkre čių tiksl ų ir siektin ų rezultat ų nustatymo. N ėra 
aiškios atsakomyb ės, ypa č už steb ėjim ą ir už tai, kad b ūtų pasiekti bendrieji programos tikslai. 
Komisija, vykdydama prieži ūrą, daugiausia d ėmesio skiria biudžeto vykdymui ir projekt ų įgyven ­
dinimui;  
b) neatliekamas išsamus eksploatavimo nutraukimo ir padarini ų mažinimo proceso pažangos verti ­
nimas. Nustatyta, kad vykdant pagrindinius infrastrukt ūros projektus buvo v ėlavim ų ir buvo 
viršytos numatytos išlaidos;  
c) nors reaktoriai buvo sustabdyti nuo 2002 m. iki 2009 m., vykdomos programos iki šiol nepa ­
skatino atlikti reikiamus organizacinius poky čius, kad branduolin ės energetikos objektus eksploa ­
tuojan čios organizacijos gal ėtų tapti j ų eksploatavimo nutraukim ą sėkmingai vykdan čiomis orga ­
nizacijomis;  
d) šiuo metu turim ų finansini ų ištekli ų (įskaitant ES įnaš ą iki 2013 m., kuris sudaro 2,85 mlrd. EUR) 
nepakaks, yra finansavimo tr ūkumas yra didžiulis (apie 2,5 mlrd. EUR) (  1 )“; 
66. be to, pažymi, kad nebuvo atliktas išsamus išankstinis vertinimas prieš Komisijai pasi ūlant finansavimo 
plan ą; 
Parlamento išvados  
67. pripaž įsta, kad Audito R ūm ų ataskaitoje aprašoma pad ėtis laikotarpiu iki 2010 m. pabaigos ir kad, 
atitinkamai, Komisija jau ėm ėsi keli ų iniciatyv ų; 
68. pažymi, kad S ąjungos bendrasis tikslas branduolin ėje srityje yra kiek įmanoma padidinti branduolin ę 
saug ą; 
69. atkreipia d ėmes į į tai, kad, Komisijos nuomone, ji nustat ė veiksm ų program ą, pagal kuri ą numatyti 
konkret ūs tikslai, apibr ėžti vaidmenys ir pareigos, ir aiškiai apibr ėžti ataskait ų teikimo ir prieži ūros 
reikalavimai (  2 ); 
70. atkreipia d ėmes į į Komisijos atsakym ą, kuriame aiškinama, kad poreiki ų vertinimas buvo poveikio 
vertinimo, atlikto 2011 m., dalis (SEC(2011) 1387); pažymi, kad poveikio vertinimas apima jau 
pasiekt ą pažang ą, likusias problemas ir finansavimo pad ėties apžvalg ą; 
71. primena, kad pagal Bulgarijos ir Slovakijos stojimo į ES sutartis nustatyta S ąjungos finansin ės paramos 
skyrimo riba, paramos teikimas tur ėjo b ūti baigtas atitinkamai 2009 ir 2006 m.;  
72. palankiai vertina pasi ūlym ą d ėl Tarybos reglamento d ėl S ąjungos paramos Bulgarijos, Lietuvos ir 
Slovakijos branduolini ų reaktori ų eksploatavimo nutraukimo pagalbos programai (COM(2011) 783, 
paremt ą išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, susijusiomis valstyb ėmis nar ėmis 
(Bulgarija, Lietuva ir Slovakija) ir eksploatacijos nutraukimo ekspert ų grup ėmis; palankiai vertina tai, 
kad buvo atsižvelgta į Parlamento 2011 m. balandžio 5 d. rezoliucijos (  3 ) išvadas ir Audito R ūm ų 
2011 m. atlikto eksploatacijos nutraukimo vykdymo audito išvadas ir rekomendacijas;  
73. pastebi, kad ekspertai ragino parengti patikim ą ir visapusiškai išsam ų eksploatavimo nutraukimo plan ą, 
kuris b ūtų tolesn ės S ąjungos paramos įgyvendinimo pagrindas, įskaitant vis ą išlaid ų sąmat ą, nurodant 
išlaidas iki eksploatavimo nutraukimo užbaigimo dienos; mano, kad tur ėtų b ūti pateikti aišk ūs 
duomenys apie nacionalin į bendr ą finansavim ą ir b ūdai, kuriais bus užtikrintas šis nacionalinis ilga ­
laikis finansavimas;LT L 308/76 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Specialioji ataskaita Nr. 16/2011, p. 7.  
( 2 ) Žr. 2011 m. liepos 13 d. Komisijos ataskait ą Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl finansini ų ištekli ų, skirt ų Lietuvai, 
Slovakijai ir Bulgarijai siekiant paremti pirmalaik į branduolini ų elektrini ų eksploatavimo nutraukim ą pagal stojimo 
aktus, panaudojimo 2004–2009 m. (COM(2011) 432).  
( 3 ) Europos Parlamento 2011 m. balandžio 5 d. rezoliucija d ėl ES l ėšų panaudojimo branduolini ų elektrini ų eksploata ­
vimui nutraukti naujose valstyb ėse nar ėse veiksmingumo ir efektyvumo (OL C 296 E, 2012 10 2, p. 19).
74. su pasitenkinimu pažymi, kad suinteresuotieji subjektai aiškiai remia pagrindines gaires, apibr ėžtas 
min ėtame Komisijos atliktame poveikio vertinime (  1 ), taip pat jie pritaria, kad S ąjungos parama tiks ­
lingai b ūtų skiriama konkretiems gair ėse numatytiems etapams, kuri ų įvykdymas suteikt ų didžiausi ą 
Sąjungos prid ėtin ę vert ę, užbaigti; pažymi, kad nuo pat pradži ų b ūtina apgalvoti atitikties tvark ą ir 
nuodugni ą išlaid ų steb ėsen ą; 
75. dar kart ą pakartoja ir pabr ėžia S ąjungos ir Bulgarijos, Slovakijos ir Lietuvos prisiimtus tarpusavio 
įsipareigojimus, susijusius atitinkamai su keturi ų Kozlodujaus atomin ės elektrin ės blok ų, Bohunic ės 
V1 atomin ės elektrin ės 1 ir 2 blok ų ir Ignalinos atomin ės elektrin ės 1 ir 2 blok ų eksploatavimo 
nutraukimu;  
76. apgailestauja d ėl to, kad Ignalinos atomin ės elektrin ės atveju d ėl technini ų ir komercini ų gin čų buvo 
vėluojama vykdyti itin svarbius projektus, kaip antai B1 ir B234, tod ėl buvo padaryta didel ė ekono ­
min ė žala ir pertrauktas eksploatavimo nutraukimo procesas;  
77. mano, kad veiksm ų planas su sutartais techniniais sprendimais, d ėl kurio Ignalinos atomin ė elektrin ė ir 
konsorciumas NUKEM/GNS pri ėm ė sprendim ą 2012 m. liepos m ėn., yra svarbus žingsnis iš aklaviet ės, 
susijusios su B1 laikinu panaudoto kuro saugojimo įrenginiu;  
78. apgailestauja, kad nebuvo laiku pateikta išsami veiksm ų plano įgyvendinimo pažangos ataskaita, kurios 
buvo tikimasi 2012 m. spalio 5 d.;  
79. palankiai vertina pažang ą, kuri pasiekta sprendžiant kai kuriuos veiksm ų plano klausimus, pavyzdžiui, 
rezervuar ų patvirtinimas ir su kranais susijusios tobulinimo priemon ės; 
80. vis d ėlto ir toliau yra susir ūpin ęs d ėl to, kad nesusitarta d ėl neišspr ęstų klausim ų, kaip antai amorti ­
zatori ų problemos ir kuro nutek ėjimo ir užteršto kuro tvarkymo klausimai, ir tai trukdo greitai 
įgyvendinti min ėtą veiksm ų plan ą; 
81. primygtinai ragina abi susijusias šalis sudaryti greit ą ir savalaik į susitarim ą d ėl vis ų likusi ų spr ęstin ų 
klausim ų; 
82. pritaria Biudžeto kontrol ės komiteto tiriamosios misijos į Lietuv ą 2012 m. liepos 10–12 d. išvadoms 
ir, atsižvelgdamas į jas, mano, kad S ąjungos finansin ė parama tur ėtų b ūti sustabdyta, kol nebus 
pasiektas sprendimas d ėl projekt ų B1 ir B234;  
83. pritaria Komisijos pasi ūlymui d ėl papildom ų 230 mln. EUR skyrimo Ignalinos atominei elektrinei 
2014–2017 m. laikotarpiu; pakartoja, kad l ėšos tur ėtų b ūti skiriamos tik jei bus įgyvendintos išanks ­
tin ės s ąlygos, nustatytos min ėtame pasi ūlyme d ėl Tarybos reglamento; mano, kad po tos datos tur ėtų 
būti sprendžiama d ėl finansin ės S ąjungos paramos;  
84. primygtinai reikalauja, kad eksploatavimo nutraukimo veikla b ūtų planuojama saugiai ir efektyviai, kad 
būtų galima skubiai išduoti eksploatavimo nutraukimo licencij ą, ir pagal atitinkamuose eksploatavimo 
nutraukimo planuose nustatytus tvarkaraš čius; 
85. ragina Komisij ą Parlamentui pateikti skai čiavimus apie negr įžtamam ir galutiniam trij ų atomini ų 
elektrini ų demontavimui reikalingas l ėšas; 
86. primena, kad tik nacionalin ės branduolin ės energetikos reguliavimo institucijos gali išduoti eksploa ­
tavimo nutraukimo licencijas juridiniams asmenims, griežtai laikydamosi atitinkam ų nacionalini ų teis ės 
akt ų;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, p. 34, žr. 1 pried ą.
87. ragina Lietuvos Vyriausyb ę įsteigti nepriklausom ą projekt ų B1 ir B234 valdymo komand ą; pažymi, kad 
taip pat reik ėtų numatyti nepriklausom ą projekt ų, kuriuos įgyvendina Ignalinos atomin ė elektrin ė, 
valdym ą, kaip si ūlė Lietuvos valstyb ės kontrol ės institucija;  
88. reikalauja nustatyti aišk ų ir tvirt ą eksploatavimo nutraukimo licencij ų įsigijimo termin ą, jei toks 
terminas dar nenustatytas;  
89. susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į v ėlavimus pastatyti ir užbaigti laikin ąsias panaudoto branduolinio kuro 
saugyklas, kuriose šis kuras b ūtų saugomas, ir kol n ėra toki ų saugykl ų, negalima pašalinti branduolinio 
kuro stryp ų; pažymi, kad Ignalinos atomin ės elektrin ės atveju b ūtina prioritet ą teikti branduolinio kuro 
stryp ų iš 2 bloko pašalinimui ir saugiam laikinam saugojimui;  
90. reikalauja, kad nesutarimai d ėl Sutar čių aiškinimo, sutar čių sudarymo ir tebesit ęsiantys techniniai bei 
komerciniai gin čai tarp Ignalinos atomin ės elektrin ės ir pagrindinio rangovo d ėl dviej ų projekt ų b ūtų 
sprendžiami taikant arbitražo proced ūrą; pažymi, kad, kol nebus išspr ęstas gin čas, tur ėtų b ūti sustab ­
dyta bet kokia papildoma S ąjungos finansin ė parama; ragina Komisij ą kasmet informuoti Parlament ą 
apie pad ėtį; 
91. yra labai susir ūpin ęs, kad Audito R ūmai apskai čiavo, jog l ėšų eksploatavimo nutraukimo projekt ų 
užbaigimui tr ūkumas siekia 25 000 mln. EUR; taigi yra didelis finansavimo tr ūkumas;  
92. ragina Komisij ą bendradarbiauti su Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos Vyriausyb ėmis ir siekti didesn ės 
atomini ų elektrini ų eksploatavimo nutraukimo pažangos skiriant pakankam ą finansavim ą iki 2017 m. 
arba, kai tinkama, iki 2020 m.; be to, ragina Komisij ą nustatyti ambicingus įgyvendinimo tikslus ir 
steb ėti pažang ą siekiant t ų tiksl ų; mano, kad tais atvejais, kai ne įgyvendinami tie tikslai, turi b ūti 
taikomos baudos; ragina nustatyti, kad Parlamentui b ūtų pateikiama metin ė pažangos ataskaita;  
93. pažymi, kad nuo pat atomini ų jėgaini ų uždarymo pradžios Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje nebuvo 
aiškiai nustatytos uždarymo procese dalyvaujan čių valstybi ų nari ų pareigos ir atsakomyb ė; pažymi, kad 
atomines j ėgaines uždaran čioms valstyb ėms nar ėms teko neproporcingai didel ė atsakomyb ės už vis ą 
uždarymo proces ą našta;  
94. palankiai vertina tai, kad pagal min ėtą pasi ūlym ą d ėl Tarybos reglamento (COM(2011) 783) šioms 
trims valstyb ėms nar ėms nustatyti ne tik bendrieji tikslai, bet ir konkret ūs, išmatuojami, pasiekiami, 
svarb ūs ir nustatyt ų termin ų (angl. SMART) tikslai; nurodo, kad tolesni tikslai ir veiklos rodikliai bus 
nustatomi projekto lygmeniu įgyvendinimo priemon ėse ir metin ėse veiklos programose;  
95. mano, jog pasi ūlyme d ėl Tarybos reglamento teisinis pagrindas teikti papildom ą finansavim ą Ignalinos 
programai tur ėtų b ūti grindžiamas Stojimo akto Protokolu Nr. 4, o ne Europos atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties 203 straipsniu;  
96. palankiai vertina tai, kad ne v ėliau kaip iki 2015 m. pabaigos Komisija parengia vis ų priemoni ų tiksl ų 
įgyvendinimo (nurodant rezultatus ir poveik į), ištekli ų naudojimo efektyvumo ir gautos papildomos 
naudos S ąjungai ataskait ą, siekiant priimti sprendim ą d ėl priemoni ų dalinio pakeitimo arba j ų 
vykdymo sustabdymo; prašo Komisijos pateikti Parlamentui šios vertinimo ataskaitos kopij ą; 
97. ragina Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros bank ą (ERPB) leisti Parlamentui naudotis savo projekto 
įgyvendinimo Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje ataskaitomis;  
98. prašo Komisijos ir Audito R ūm ų įvertinti bendradarbiavimo su ERPB prid ėtin ę vert ę ir jo galimyb ę 
atlikti l ėšų administratoriaus vaidmen į, atsižvelgiant į tai, kad S ąjunga teikia 96 % l ėšų;LT L 308/78 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
99. ragina Komisij ą parengti eksploatavimo nutraukimo proces ų min ėtose trijose šalyse ataskait ą; ragina 
Komisij ą parengti taip pat ir Greifsvaldo atomin ės elektrin ės eksploatavimo nutraukimo ataskait ą, 
siekiant nustatyti geriausi ą technin ę ir organizacin ę praktik ą ir parengti informacijos baz ę b ūsimiems 
eksploatavimo nutraukimo projektams;  
V dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskait ą Nr. 1/2012 „Europos S ąjungos paramos vystymuisi, 
skirtos apr ūpinti maistu, veiksmingumas Užsachario Afrikoje“  
100. palankiai vertina Audito R ūm ų ataskait ą ir bendr ą išvad ą, kad S ąjungos parama vystymuisi, skirta 
apr ūpinti maistu Užsachario Afrikoje, didžia dalimi yra veiksminga ir ja labai prisidedama siekiant 
apr ūpinimo maistu saugumo šalyse partner ėse, kuriose vis dar n ėra tvaraus ir saugaus žem ės ūkio 
sektoriaus; vis d ėlto pažymi, kad, kaip nurodo Audito R ūmai, kai kuriose srityse yra nemažai tobu ­
linimo galimybi ų; 
101. su pasitekinimu atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad šalyse, kuriose apr ūpinimas maistu yra 
Europos pl ėtros fondo (EPF) strategijos dalis, S ąjungos parama vystymuisi gerai atitinka Užsachario 
Afrikos reikmes ir prioritetus ir kad S ąjungos param ą vystymuisi Komisija pirmiausia sutelk ė į tas šalis, 
kuriose nepakankamai maitinasi daugiausia žmoni ų; 
102. pritaria Audito R ūmams, kad teikiant S ąjungos param ą vystymuisi b ūtina daugiau d ėmesio skirti 
apr ūpinimui maistu;  
103. apgailestauja, kad 10-ojo EPF programoje apr ūpinimas maistu, žem ės ūkis ir kaimo pl ėtra kaip 
pagrindinis sektorius pasirinktas mažesniam skai čiui šali ų partneri ų, palyginti su 9-uoju EPF, ir kad 
kelios maisto tr ūkum ą patirian čios šalys gavo nedidel ę S ąjungos param ą vystymuisi šioje srityje ar visai 
jos negavo; pritaria Audito R ūmams, kad tai nesuderinama su kritine pad ėtimi siekiant T ūkstantme čio 
vystymosi 1-ojo tikslo – išnaikinti ypa č didel į skurd ą ir alk į ir su tuo, kad tik ėtasi, jog EPF svarbesniu 
prioritetu laikys apr ūpinim ą maistu; ragina Komisij ą ir valstybes nares daugiau d ėmesio skirti šiai 
sri čiai rengiant šalies EPF strateginius dokumentus ir numatyti daugiau l ėšų šiuo tikslu;  
104. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijai d ėl apr ūpinimo maistu pad ėties kiekvienoje šalyje strukt ūrinio 
vertinimo ir sistemingo galimos atitinkamos S ąjungos paramos apr ėpties svarstymo Europos išor ės 
veiksm ų tarnybai (EIVT) ir Komisijai planuojant S ąjungos param ą vystymuisi; ragina Vystymosi ir 
bendradarbiavimo generalin į direktorat ą – EuropeAid  užtikrinti, kad b ūtų įtraukti duomenys ir analiz ės, 
gauti iš Humanitarin ės pagalbos ir civilin ės saugos generalinio direktorato vietos biur ų ir iš kit ų 
šaltini ų, taip pat pad ėti užtikrinti, kad veikt ų veiksmingos ankstyvojo persp ėjimo d ėl maisto stygiaus 
sistemos; taip pat ragina EIVT pad ėti užtikrinti, kad b ūtų sukurti atitinkami Vyriausyb ės paj ėgumai 
šioms sistemoms tvariai valdyti ir kad b ūtų įgyvendintos prevencijos strategijos, pagal kurias b ūtų 
didinamas pa čių pažeidžiamiausi ų asmen ų atsparumas;  
105. pažymi, kad po 2008 m. maisto kriz ės, nuo kurios labai nukent ėjo skirtingos Užsachario Afrikos 
regiono šalys, maisto kainos palaipsniui gr įžo iki buvusio lygio ir kad, ko gero, kain ų svyravimas ir 
spekuliacija t ęsis; ragina Komisij ą parengti reagavimo strategijas skirtingiems nenumatytiems atvejams 
ir pateikti atitinkam ų pasi ūlym ų; ragina Komisij ą taip pat atsižvelgti į tai, kad palaipsniui did ėjan čios 
maisto kainos yra pastebimos ilgalaik ės j ų kilimo tendencijos dalis, o ne trumpalaik ė problema, ir 
tod ėl reikalinga ilgalaik ė visa apimanti strategija, tiesiogiai susijusi su platesnio masto vystymosi tiks ­
lais; ragina į 2014–2020 m. daugiamet ę finansin ę program ą įtraukti nauj ą maisto priemon ę arba 
panaš ų mechanizm ą, pagal kur į b ūtų užtikrinamas S ąjungos geb ėjimas greitai reaguoti į naujas maisto 
krizes naudojant panašius fondus, atsižvelgiant į nauj ų maisto krizi ų ir didesnio maisto kain ų svyra ­
vimo nenusp ėjamum ą; mano, kad finansin ės spekuliacijos didina maisto kain ų svyravim ą ir tod ėl taip 
pat b ūtina imtis veiksming ų priemoni ų kovojant tu šiomis spekuliacijomis, be kita ko, taikant išves ­
tini ų finansini ų priemoni ų rink ų reguliavim ą ir kontrol ę; 
106. apgailestauja d ėl to, kad nepaisant didelio ekonomikos augimo ketvirtadalio Užsachario Afrikos gyven ­
toj ų mityba vis dar nepakankama; pažymi, kad regione yra pad ėčiai ištaisyti reikaling ų technologij ų, 
žini ų ir gamtos ištekli ų; pabr ėžia, kad taika, demokratija ir politinis stabilumas yra b ūtini, nes galimyb ė 
naudotis žeme ir patekti į rinkas, nuosavyb ės teis ės ir išsilavinimas sudarys s ąlygas didesnei Vyriau ­
sybi ų ir valdžios institucij ų įtakai, taip pat didesnei j ų atskaitomybei;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/79
107. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų nurodytus tr ūkumus koordinuojant ištekli ų, skirt ų iš EPF ir pagal 
užtikrinimo maistu biudžeto eilut ę 1996–2006 m. laikotarpiu, naudojim ą; ragina Komisij ą suderinti 
šių dviej ų priemoni ų tikslus taip, kad šios priemon ės viena kit ą papildyt ų ir kad atitinkamos l ėšos b ūtų 
naudojamos kiek įmanoma efektyviau;  
108. mano, kad Komisija, įgyvendindama S ąjungos vystymosi politik ą, tur ėtų nuolat atsižvelgti į apr ūpi ­
nimo maistu pad ėtį ir ypa č į įsisen ėjusi ą maisto stygiaus problem ą; 
109. pabr ėžia, kad svarbu stiprinti paramos, reabilitacijos ir pl ėtros derinim ą siekiant užtikrinti paramos 
efektyvum ą; pakartoja, kad svarbu skirti tinkam ą S ąjungos užj ūrio vystymosi pagalbos (UVP) dal į 
žem ės ūkio sektoriui; apgailestauja, kad nuo XX amžiaus 9-ojo dešimtme čio žem ės ūkiui skiriamos 
vystymosi paramos lygis itin sumaž ėjo, ir ragina Komisij ą teikiant param ą vystymuisi pirmenyb ę skirti 
žem ės ūkiui, įskaitant pagalb ą ūkininkams, siekiantiems patekti į rinkas; pažymi, kad parama vysty ­
muisi sudaro didesn ės sistemos dal į, kur prekyba, perlaidos ir kiti pajam ų šaltiniai šiuo metu svarbesni 
nei visos UVP išmokos, skiriamos daugeliui besivystan čių šali ų, ir kad bendra žem ės ūkio politika 
trukdo laisvai ir teisingai prekiauti su besiformuojan čios rinkos šalimis;  
110. pabr ėžia, kad siekiant didinti žem ės ūkio sektoriaus atsparum ą b ūtina spr ęsti klausimus apr ėpiant vis ą 
maisto grandin ę, nuo lauko iki stalo; mano, kad siekiant sumažinti žem ės ūkio sektoriaus pažeidžia ­
mum ą reikalingi ilgalaikiai politiniai Vyriausybi ų įsipareigojimai Užsachario Afrikoje; pažymi, kad 
laikinos subsidijos, teikiamos s ėklų, kurios atlaiko ypa č nepalankias oro s ąlygas, pavidalu, gali veikti 
kaip apsaugos sistema mažiems ūkininkams ir šeimoms, kurie antraip labai nukent ėtų; pabr ėžia 
išankstinio persp ėjimo ir prevencinio darbo, susijusio su sanitarija, s ėklomis ir gyvuli ų pašaru, svarb ą; 
apgailestauja, kad smurtas ir nesaugumas – tai kli ūtys, trukdan čios ateityje užtikrinti apr ūpinim ą 
maistu;  
111. pabr ėžia, kad reikia Europos ir pasaulio lygmenimis iš naujo sutelkti d ėmes į į maisto politik ą neap ­
siribojant pagalba maistu, į teik ėjų tarpusavio, teik ėjų ir gav ėjų bendradarbiavim ą įgyvendinant glau ­
desn ę vietos partneryst ę, taip pat į itin svarb ų šali ų partneri ų vaidmen į nustatant pagrindinius reika ­
lavimus siekiant svarbios pažangos min ėtame sektoriuje, kaip antai, taika šalyje ir investicijos į kaimo 
infrastrukt ūrą; toliau pabr ėžia, kad siekiant užtikrinti ilgalaik ę socialin ę ir ekonomin ę pl ėtrą reikia 
tvari ų pajam ų šaltini ų, ne vien tik paramos l ėšų; mano, kad siekiant pagerinti apr ūpinim ą maistu ir 
paspartinti socialin ę žmogaus raid ą Užsachario Afrikoje svarbiausia užtikrinti Europos ir besivystan čių 
šali ų laisvos ir s ąžiningos prekybos santykius pagal Pasaulio prekybos organizacijos principus;  
112. pritaria Audito R ūmams, kad, atsižvelgiant į maisto priemon ės tikslus ir esam ą finansavimo sprag ą 
tarp jos programavimo laikotarpio pabaigos ir kito EPF programavimo laikotarpio (nuo 2014 m.), jai 
tur ėjo b ūti numatytas ilgesnis įgyvendinimo laikotarpis (2008–2010 m.); pabr ėžia, jog d ėl nuolatinio 
preki ų kain ų svyravimo ir dideli ų preki ų kain ų svarbu užtikrinti teikiamos paramos t ęstinum ą; pabr ė­ 
žia, kad glaudžiai bendradarbiaujant su Pasaulio maisto programa, Maisto ir žem ės ūkio organizacija ir 
Tarptautiniu žem ės ūkio pl ėtros fondu reikia siekti S ąjungos apr ūpinimo maistu program ų ir prog ­
ram ų, kurias finansuoja min ėtieji ir kiti tarptautiniai paramos teik ėjai, papildomumo ir sinergijos;  
113. reiškia didel į susir ūpinim ą d ėl Audito R ūm ų išvados, kad mitybai nebuvo skirta reikiamo d ėmesio, ir 
mano, kad tai yra nerim ą keliantis dalykas, nes nepakankama mityba turi itin žaling ų pasekmi ų, ypa č 
jei nepakankamai maitinamasi n ėštumo metu ar per pirmuosius dvejus gyvenimo metus, ir gali b ūti 
padaryta nepataisoma žala; pažymi, kad nepakankama mityba trukdo socialiniam žmogaus vystymuisi, 
darydama nepataisom ą žal ą asmenims ir didelius ekonominius ir socialinius nuostolius šalims; palan ­
kiai vertina Komisijos komunikate d ėl ES pagalbos besivystan čioms šalims sprendžiant apr ūpinimo 
maistu problemas politikos programos (COM(2010) 127) išreikšt ą ryžt ą įtraukti mitybos aspekt ą į 
Sąjungos programas; dar kart ą ragina Komisij ą parengti special ų komunikat ą šiuo klausimu ir įtrauktiLT L 308/80 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
išsamias ir daug sektori ų apiman čias mitybos strategijas į savo vystymosi politik ą; pažymi, kad viena iš 
būtiniausi ų ir ekonominiu poži ūriu efektyviausi ų intervencij ų – tai moter ų įgalinimas, nes tai perspek ­
tyvus b ūdas siekiant nam ų ūkiams pad ėti teikti pirmenyb ę sveikatos prieži ūrai ir vaik ų mitybai;  
114. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad S ąjungos intervencijos apskritai buvo gerai parengtos ir jas 
vykdant pasiekta dauguma planuot ų rezultat ų, ta čiau apgailestauja, kad tiksl ų kokyb ė nuolat kito ir j ą 
buvo sunku išmatuoti, kadangi n ėra nustatyta veiklos rodikli ų, ir abejojama d ėl pus ės tikrint ų inter ­
vencij ų rezultat ų tvarumo; ragina Komisij ą nustatyti realesnius ir geriau išmatuojamus intervencij ų 
tikslus ir patobulinti j ų apibr ėžtį bendros paramos biudžetui (BPB) programose, kuriose ypating ą 
dėmes į reik ėtų skirti siekiant skatinti augan čio jaunimo verslum ą ir spr ęsti moter ų diskriminacijos 
žem ės ūkio sektoriuje problem ą; 
115. ir toliau mano, kad labai svarbu proporcingai didinti paramos vystymuisi mitybos aspekto svarb ą 
siekiant užtikrinti apr ūpinim ą maistu, ir prašo Komisijos iki 2013 m. pavasario pateikti rašytin ę 
pažangos šiuo klausimu ataskait ą; 
116. pabr ėžia, kad bendr ą S ąjungos veiksm ų d ėl apr ūpinimo maistu poveik į taip pat lemia S ąjungos žem ės 
ūkio, žuvininkyst ės, energetikos ir prekybos politika; pabr ėžia, kad reikia užtikrinti politikos suderi ­
namum ą vystymosi labui, kaip numatyta pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 208 straipsn į, 
ir kad vykdant ši ą politik ą tur ėtų b ūti įgyvendinamas nekenkimo principas ir jo b ūtų laikomasi;  
117. pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad Komisija tur ėtų siekti labiau remti žem ės ūkio ir socialini ų 
pervedim ų program ų finansin į tvarum ą; 
VI dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 2/2012 „Iš Europos regionin ės pl ėtros fondo 
bendrai finansuotos MV Į skirtos finansin ės priemon ės“ 
118. teigiamai vertina speciali ąją ataskait ą Nr. 2/2012, kurioje d ėmesys sutelkiamas į 2000–2006 m. ir 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiais Europos regionin ės pl ėtros fondo (ERPF) bendrai finan ­
suotas finans ų inžinerijos priemones; pripaž įsta, kad Specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2012 informuo ­
jama apie ERPF bendrai finansuot ų finans ų inžinerijos priemoni ų rezultatyvum ą ir veiksmingum ą ir 
kad ji paremta Jungtin ėje Karalyst ėje, Vokietijoje, Slovakijoje, Vengrijoje ir Portugalijoje vykdyt ų 
projekt ų audito imtimi;  
119. mano, kad tokia audito ataskaita b ūtų labai vertinga ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpio 
pabaigoje, nes b ūtų sudarytos s ąlygos tolesn ėms išvadoms d ėl mažosioms ir vidutin ėms įmoni ų (MV Į) 
skirt ų finansini ų priemoni ų, bendrai finansuot ų iš ERPF, veiksmingumo; taip pat mano, kad parengus 
toki ą ataskait ą šio laikotarpio pabaigoje b ūtų sudarytos s ąlygos nekartoti padaryt ų klaid ų, taip pat 
didinti b ūsim ų finans ų inžinerijos priemoni ų, kurios bendrai finansuojamos iš ERPF, veiksmingum ą ir 
našum ą; 
120. pabr ėžia, kad MV Į – tai S ąjungos ekonomikos pagrindas, jos kuria darbo vietas, inovacijas ir gerov ę; 
tačiau pažymi, kad MV Į gali patirti finansavimo sunkum ų negal ėdamos konkre čiu metu gauti 
reikiamos r ūšies ir dydžio finansavimo;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/81
121. pripaž įsta, kad fiskalini ų suvaržym ų ir sumaž ėjusi ų priva čiojo sektoriaus skolinimo paj ėgum ų laiko ­
tarpiu MV Į, ypa č labai mažoms įmon ėms, buvo padarytas didžiausias poveikis ir tod ėl joms tur ėtų b ūti 
skiriama papildoma S ąjungos parama, kad jos ir toliau kurt ų darbo vietas, užtikrint ų inovacijas ir 
augim ą; pažymi, kad ypatingas d ėmesys turi b ūti skiriamas MV Į, kurios sudaro s ąlygas tvariam 
vystymuisi vietos lygmeniu, ir kad sanglaudos politika, kaip pagrindin ė investicij ų priemon ė siekiant 
konvergencijos ir tvaraus vystymosi visoje S ąjungoje, yra vienas iš dviej ų pagrindini ų S ąjungos 
paramos MV Į kanal ų; tod ėl pabr ėžia, kad vykdant sanglaudos politik ą finansini ų priemoni ų taikymas 
MV Į reikm ėms ateityje tur ėtų b ūti stiprinamas, nes tai gali pad ėti užtikrinti fond ų atsinaujinim ą, 
skatinti viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ę ir pasiekti dauginam ąjį poveik į pasinaudojant 
Sąjungos biudžetu;  
122. primena, kad, siekdama remti verslum ą, S ąjunga savo įmoni ų politik ą ir sanglaudos politik ą daugiausia 
vykdo naudodama dotacijas, ta čiau vis dažniau taiko ERPF sistemos finansines priemones; atkreipia 
dėmes į į tai, kad finansin ės priemon ės yra atlygintinos ir atsinaujinan čios, tod ėl jomis v ėliau užtikri ­
nama nauda kitoms MV Į; 
123. pripaž įsta, kad siekiant sudaryti s ąlygas dalyvauti finansavimo programose reikia, kad aktyviai daly ­
vaut ų finans ų tarpininkai, kurie vieš ąsias l ėšas paver čia MV Į skirtomis finansin ėmis priemon ėmis; 
pažymi, kad vieš ąjį finansavim ą galima papildyti priva čiojo sektoriaus l ėšomis ir taip b ūtų padidinta 
bendra investicij ų suma, kuri ą gali gauti MV Į; pažymi, kad šis veiksmas paprastai vadinamas sverto 
poveikiu arba dauginamuoju poveikiu;  
124. pabr ėžia, kad d ėl ribot ų galimybi ų gauti finansavim ą sumaž ėjo naujai įsteigt ų įmoni ų skai čius, o tai 
reiškia, kad iš ERPF bendrai finansuojamos finansin ės priemon ės atlieka vis svarbesn į vaidmen į skati ­
nant verslum ą; 
125. primena, kad Audito R ūmai, atlikdami audit ą, d ėmes į sutelk ė į finans ų inžinerijos priemones, bendrai 
finansuojamas iš ERPF 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais, ir kad audito 
išvados parengtos remiantis tiesiogine į imt į įtraukt ų projekt ų perži ūra ir Komisijos bei valstybi ų nari ų 
valdymo, steb ėjimo ir informacini ų sistem ų analize;  
126. pažymi, kad Audito R ūmai, atlikdami audit ą, d ėmes į sutelk ė į tris pagrindines finansini ų priemoni ų 
rūšis: nuosavo kapitalo, paskol ų ir garantij ų priemones; pažymi, kad visos šios priemon ės atitinka 
ERPF bendro finansavimo reikalavimus, bet jas taikant turi b ūti laikomasi S ąjungos ir nacionalini ų 
tinkamumo taisykli ų; dar kart ą primena, kad pagrindinis audito tikslas – nustatyti, ar ERPF l ėšos, 
skirtos MV Į finans ų inžinerijos priemon ėmis, panaudotos rezultatyviai ir efektyviai;  
127. pritaria Audito R ūm ų išvadoms ir rekomendacijoms, susijusioms su finansavimo tr ūkumo vertinimu; 
atkreipia d ėmes į į tai, kad pasi ūlyme d ėl teis ėkūros proced ūra priimamo akto (  1 ) d ėl kito programa ­
vimo laikotarpio toks vertinimas yra privalomas ir atliekamas kaip  ex ante  vertinimas; ragina Komisij ą 
atitinkamame reglamente, kaip pagrindinio teis ės akto dal į, nustatyti atitinkamus reikalavimus, įskai ­
tant kiekybinius standartus, susijusius su  ex ante  vertinimo reikšme ir vykdymu; mano, kad pasi ūlyme 
dėl teis ėkūros proced ūra priimamo akto d ėl kito programavimo laikotarpio taip pat reikia spr ęsti 
fond ų atsinaujinimo klausim ą; 
128. pažymi, kad strukt ūrini ų fond ų reglamentais leidžiama teikti pirmenyb ę priva čiajam, o ne viešajam 
sektoriui; ragina Komisij ą tinkamai pagr įsti toki ą privilegijuot ą pad ėtį, nes taikant toki ą tvark ą gali b ūti 
apribota galimyb ė susigr ąžinti perviršines l ėšas ir paskirstyti jas kitoms MV Į;LT L 308/82 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Pasi ūlymas d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regionin ės pl ėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žem ės ūkio fondui kaimo pl ėtrai ir Europos j ūrų reikal ų ir 
žuvininkyst ės fondui, kuri ų veiklos gair ės pateiktos Bendroje strategin ėje programoje, bendros nuostatos ir Europos 
regionin ės pl ėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panai ­
kinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011) 615/2).
129. yra susir ūpin ęs, kad Audito R ūmai nustat ė, jog mažesn į priemoni ų rezultatyvum ą ir efektyvum ą lėm ė 
šie dideli tr ūkumai:  
— atliekant MV Į finansavimo tr ūkumo vertinimus, jeigu jie atlikti, buvo dideli ų sprag ų ir tokie 
finansavimo tr ūkumo vertinimai nebuvo sistemingai skelbiami,  
— strukt ūrini ų fond ų reglamentai, kurie iš pradži ų buvo skirti dotacijoms, turi dideli ų tr ūkum ų, nes 
juose neatsižvelgiama į finansini ų priemoni ų ypatumus,  
— ilgai užtrunka l ėšų suteikimas MV Į ir, palyginti su kitomis MV Į skirtomis S ąjungos programomis, 
ERPF prastai taik ė svert ą priva čioms investicijoms;  
130. taip pat primena, kad Europos Parlamento Regionin ės pl ėtros komiteto nuomon ėje d ėl naujovišk ų 
finansini ų priemoni ų pagal kit ą daugiamet ę finansin ę program ą ( 1 ) buvo raginama nedelsiant užtikrinti 
finansini ų priemoni ų teisinio pagrindo aiškum ą, paprastum ą ir skaidrum ą ir nuosekli ą finansini ų 
priemoni ų apibr ėžčių teisin ę nuorod ą; 
131. susir ūpin ęs pažymi, jog manoma, kad nepakanka ankstesni ų metini ų įgyvendinimo ataskait ų, steb ė­
jimo komitet ų ir veiklos programos rodikli ų arba jie netinkami siekiant įgyvendinti su finansin ėmis 
priemon ėmis susijusius uždavinius ir tikslus; palankiai vertina naudojantis iniciatyva JEREMIE užfik ­
suotus ataskait ų teikimo ir steb ėjimo veiklos poky čius; 
132. apgailestauja, kad kontroliuojan čiųjų fond ų lygmeniu Audito R ūmai nenustat ė didelio priva čiojo 
sektoriaus finansinio sverto nei 2000–2006 m., nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu; stebisi, 
kad vadovaujan čiųjų institucij ų ir finans ų tarpinink ų susitarimuose d ėl finansavimo paprastai n ėra 
joki ų aiški ų finansinio sverto reikalavim ų, išskyrus tam tikrus nuosavo kapitalo fondus, kai buvo 
nustatyti privalomi finansinio sverto reikalavimai privatiesiems bendriesiems investuotojams;  
133. pritaria Audito R ūm ų raginimui numatant finansines priemones nustatyti aiškesn ę sverto s ąvokos 
apibr ėžtį; ta čiau pabr ėžia, jog, atsižvelgiant į spaudim ą užtikrinti didesn į sverto poveik į, svarbu 
priminti, kad vykdant sanglaudos politik ą finansin ėmis priemon ėmis dažniausiai finansuojami 
projektai mažiau išsivys čiusiuose regionuose ir ekonomini ų sunkum ų patirian čiuose regionuose 
siekiant gerinti rinkos nepakankamumo ir nepakankam ų investicij ų pad ėtį, taigi taikant sanglaudos 
politikos finansines priemones ne tik atsižvelgiama į trumpalaik į peln ą, bet ir į didel ę socialin ę ir 
ekonomin ę naud ą, ypa č region ų ir vietos lygmenimis; atkreipia d ėmes į į daugiapakop į valdym ą ir 
pasidalijam ąjį valdym ą kaip į pagrindines sanglaudos politikos koncepcijas rengiant ir įgyvendinant 
programas, nes taip sudaromos s ąlygos regionin ėms ir nacionalin ėms valdžios institucijoms dalyvauti 
planuojant ir įgyvendinant programas; tod ėl pabr ėžia, kad teisiniame pagrinde turi b ūti išlaikytas tam 
tikro lygio lankstumas, taip pat ir kalbant apie sverto poveikio apibr ėžtis ir reikalavimus;  
134. pripaž įsta naujovišk ų finans ų inžinerijos priemoni ų potencial ą siekiant sukaupti kapitalo ir didinti 
investicijas – jos b ūtų priešprieša dotacijoms, kurias naudos gav ėjai nuolat vertina kaip pernelyg 
sud ėtingas ir biurokratiškas; pabr ėžia, kad finans ų inžinerijos priemon ės gal ėtų atlikti svarb ų vaidmen į 
siekiant strategijos „Europa 2020“ tiksl ų ir pritraukti kit ų investuotoj ų teikiam ą finansavim ą į svarbi ų 
Sąjungos interes ų sritis;  
135. taip pat pažymi, jog Audito R ūmai nustat ė, kad pasiektas nuosavo kapitalo ir paskol ų priemoni ų 
finansinis svertas buvo nepakankamas ir žemesnis nei lyginamieji kriterijai; su pasitenkinimu pažymi, 
kad garantij ų priemoni ų finansinis svertas, priešingai, buvo didesnis;  
136. ragina Komisij ą nedelsiant imtis veiksm ų atsižvelgiant į Audito R ūm ų išvadas; mano, jog nepaprastai 
svarbu, kad ateityje ERPF geriau taikyt ų svert ą priva čioms investicijoms, atitinkan čioms vieš ąsias l ėšas;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/83  
( 1 ) Nuomon ė pridedama prie pranešimo A7–0270/2012.
137. yra susir ūpin ęs d ėl valstyb ėse nar ėse pla čiai paplitusio delsimo suteikiant MV Į galimyb ę gauti finan ­
savim ą; ragina Komisij ą ir vadovaujan čiąsias institucijas, suteikiant MV Į galimybes gauti finansavim ą, 
nedelsti vis ų pirma d ėl administracini ų, teisini ų, organizacini ų ar strategini ų priežas čių; apgailestauja, 
kad vadovaujan čiosioms institucijoms d ėl to alternatyva teikti dotacijas MV Į tampa patrauklesn ė; 
138. ragina Komisij ą kuo grei čiau pateikti integruot ą aiškinam ąjį pasi ūlym ą atsižvelgiant į problemas, 
kilusias d ėl įvairi ų galiojan čių MV Į apibr ėžčių, nes šios apibr ėžtys ES skiriasi atsižvelgiant į įvairius 
siekius ar tikslus, ir pasi ūlyti b ūdus, kaip galima b ūtų ištaisyti pad ėtį; 
139. apgailestauja, kad kai kuriais atvejais informacijos apie MV Į tenkan čias valdymo s ąnaudas nebuvo arba 
ji buvo nepatikima; ragina kompetentingas institucijas gerinti esam ą pad ėtį ir ateityje pateikti vis ą 
aktuali ą informacij ą; pripaž įsta, kad reik ėtų atskirti su finans ų inžinerijos priemon ėmis susijusias 
išlaidas (JEREMIE kontroliuojan čiojo fondo valdymo išlaidos ir finansini ų tarpinink ų valdymo išlaidos) 
ir MV Į patiriamas išlaidas;  
140. apgailestauja, kad kai kuriais atvejais atitinkam ų vadovaujan čiųjų institucij ų paskirti finansiniai tarpi ­
ninkai pavien ėms MV Į taik ė mokest į už refinansavim ą ir dokument ų tvarkym ą; pabr ėžia, kad refinan ­
savimo ir dokument ų tvarkymo s ąnaudos tur ėtų b ūti įprastos finansini ų tarpinink ų veiklos išlaidos;  
141. pabr ėžia, kad b ūtina supaprastinti administracines proced ūras gaunant finansavim ą ir sumažinti 
bendro finansavimo reikalavimus;  
142. yra susir ūpin ęs tuo, kad Komisijos gair ėse nenustatytos s ąlygos, kuriomis b ūtų užkertamas kelias 
taikyti MV Į mokes čius, nesusijusius su faktine prisiimta MV Į rizika arba finans ų tarpinink ų teikia ­
momis paslaugomis;  
143. rekomenduoja, kad Komisija, atsižvelgdama į bendr ą finansini ų priemoni ų sud ėtingum ą, pasidalija ­
mojo valdymo ir valstyb ės pagalbos bei strukt ūrini ų fond ų taisykles, patobulint ų Komisijos, vadovau ­
jan čiųjų institucij ų ir paramos gav ėjų (finans ų tarpinink ų) ryši ų ir steb ėsenos sistemas ir, atsižvelgdama 
į naujas 2007–2013 m. reglamentavimo sistemos nuostatas, teikt ų geresnes rekomendacijas ir konsul ­
tacijas;  
144. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijai, kad Komisija tur ėtų užtikrinti patikim ą ir techniškai patvari ą 
finansini ų priemoni ų steb ėjimo ir vertinimo sistem ą; ragina Komisij ą taip pat laikytis Audito R ūm ų 
rekomendacijos d ėl susitarimo su valstyb ėmis nar ėmis d ėl keleto išmatuojam ų, aktuali ų, konkre čių ir 
vienod ų finansini ų priemoni ų rezultat ų rodikli ų, kurie sustiprint ų tiek steb ėsenos, tiek audito procesus;  
145. pažymi, kad teritorinis susiskirstymas ir nepakankama kritin ė mas ė turi įtakos finansini ų priemoni ų 
patrauklumui ir lemia tam tikras finansines s ąlygas bei galimas palyginti dideles valdymo s ąnaudas; 
pažymi, kad min ėtos ERPF ypatyb ės sutrukd ė patikimam finansini ų priemoni ų finans ų valdymui 
skirtingais programavimo laikotarpiais, kuriais buvo teikiama ERPF parama MV Į; 
146. apgailestauja, kad skiriant veiklos program ų lėšas valdžios institucijos, paprastai neturin čios patirties 
MV Į finansavimo srityje, vieš ąsias l ėšas fondams skirdavo taip, kad j ų kritin ė mas ė dažnai b ūdavo 
nepakankama; tvirtina, kad tokios pad ėties priežastis buvo skirtingos temin ės veiklos programos, 
kuriomis siekiama įvairi ų ekonomini ų, aplinkosaugos, socialini ų ir teritorini ų tiksl ų;LT L 308/84 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
147. mano, kad vadovaujan čiosios institucijos, si ūlydamos finans ų inžinerijos priemones, tur ėtų įsitikinti, 
kad j ų pasi ūlymas yra tinkamai pagr įstas kokybišku MV Į finansavimo tr ūkumo vertinimu, grindžiamu 
standartizuotais ir visuotinai priimtais metodais; pritaria tam, kad Komisija, prieš tvirtindama veiklos 
programas, įskaitant finans ų inžinerijos priemones, patikrint ų, ar jos atitinka MV Į finansavimo 
trūkumo vertinim ą, ir įsitikint ų, kad toks vertinimas atliktas kokybiškai;  
148. yra susir ūpin ęs, kad valstyb ėse nar ėse tr ūksta informacijos apie MV Į prieig ą prie finansavimo šaltini ų; 
pritaria Audito R ūm ų rekomendacijai, kad siekiant optimizuoti MV Į finansavimo pasi ūlos apimt į, 
reikia kuo daugiau informuoti suinteresuot ąsias šalis apie konkre čius MV Į finansavimo poreikius;  
149. laikosi nuomon ės, kad dauginamasis poveikis tur ėtų parodyti, kiek priva čių lėšų pritrauk ė S ąjungos ir 
valstybi ų nari ų pradiniai finansiniai įnašai; mano, kad bendr ą valstybi ų nari ų teikiam ą finansini ų 
priemoni ų finansavim ą ir S ąjungos įnaš ą reik ėtų laikyti viešojo finansavimo dalimi;  
150. mano, kad klausimai, kurie tur ės b ūti įtraukti į deleguotuosius aktus ir kurie apima neesminius 
Sąjungos teis ės akt ų elementus, iš ties ų netur ėtų b ūti susij ę su pagrindiniais b ūsimos sanglaudai skirtos 
paramos teikimo sistemos elementais (  1 ); 
151. labai rekomenduoja, kad Taryba ir Komisija, rengdamos strukt ūrini ų fond ų reglament ų pasi ūlymus, 
užtikrint ų tinkamesn ę reglamentavimo sistem ą siekiant, kad finans ų inžinerijos priemoni ų planavimui 
ir taikymui neb ūtų pakenkta d ėl strukt ūrini ų fond ų reglamentavimo sistemos tr ūkum ų, geografini ų 
apribojim ų ir išskaidymo poveikio; prašo, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu įgyta patirtis b ūtų 
atspind ėta rengiant reglamento d ėl strukt ūrini ų fond ų pasi ūlymus; vis ų pirma mano, kad pasi ūlymai 
tur ėtų b ūti orientuoti ne vien tik į atitikt į, bet ir į veikl ą bei rezultatus;  
152. pritaria, kad Komisija tur ėtų užtikrinti patikim ą ir techniškai patvari ą finansini ų priemoni ų steb ėjimo ir 
vertinimo sistem ą, įskaitant tai, kad Komisijos vykdomuose steb ėjimo, ataskait ų teikimo ir audito 
procesuose finansines priemones reik ėtų atskirti nuo gryn ųjų dotacij ų, o faktiškai MV Į sumok ėta 
pinig ų suma tur ėtų b ūti skaidri; ypa č skatina Komisij ą ir valstybes nares susitarti d ėl keleto išmatuo ­
jam ų, svarbi ų, konkre čių ir vienod ų finansini ų priemoni ų rezultat ų rodikli ų; 
153. pritaria nuomonei, kad Komisija tur ėtų išnagrin ėti galimyb ę valstyb ėms nar ėms teikti MV Į skirtas 
rinkoje įprastas finans ų inžinerijos sistemas ir priemones (pvz., dotacijas dalijantis pelnu, specialios 
paskirties investavimo priemones) tik tais atvejais, kai šiomis priemon ėmis b ūtų paspartinamas finan ­
savimo įgyvendinimas ir sumažinamos valdymo s ąnaudos, ta čiau tokiu b ūdu, kad ši išankstin ė sąlyga 
pernelyg nesumažint ų MV Į galimybi ų naudotis šiomis finansavimo sistemomis; pabr ėžia, jog, norint 
prisitaikyti prie region ų skirtum ų ir rinkos poky čių, svarbu užtikrinti, kad finans ų inžinerija išlikt ų 
lanksti;  
154. pažymi, kad valstyb ės nar ės, remiamos Komisijos, tur ėtų siekti įtraukti visas ERPF bendrai finansuo ­
jamas MV Į finansines priemones į bendr ą valstyb ės nar ės veiklos program ą arba į bendr ą valstyb ėje 
nar ėje vykdomos nacionalin ės veiklos programos prioritetin ę krypt į siekiant racionalizuoti planavimo 
proces ą ir pašalinti vien ą iš pagrindini ų nustatyt ų v ėlavim ą lemian čių veiksni ų; 
155. mano, kad Komisija tur ėtų pasi ūlyti bendr ą dauginamojo poveikio apibr ėžtį, standartines perskirstymo 
koncepcijas strukt ūrini ų fond ų reglamentuose, atsižvelgiant į kontroliuojan čiojo fondo ar fondo r ūšį, 
taip pat reikalauti taikyti pagal sutart į numatomus privalomus minimalius sverto koeficientus, mini ­
malius atsinaujinimo terminus ir sverto rodikliams apskai čiuoti naudojamus duomenis; mano, kad,LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/85  
( 1 ) Pavyzdžiui, bendros strategin ės programos tvirtinimas, išsami ų taisykli ų d ėl finansini ų priemoni ų tvirtinimas, valstybi ų 
nari ų atsakomyb ė, susijusi su pranešimo apie pažeidimus ir neteis ėtai išmok ėtų sum ų susigr ąžinimo proced ūra, 
nacionalini ų audito įstaig ų s ąlygos ir vadovaujan čiųjų bei tvirtinan čiųjų institucij ų akreditavimo kriterijai.
norint pasiekti svarbi ų politikos tiksl ų ir atsižvelgti į rinkos s ąlygas, prid ėtin ės vert ės s ąvoka tur ėtų b ūti 
laikoma svarbia svert ų koeficient ų apskai čiavimo dalimi; mano, kad šiuo tikslu patartina aiškiai 
apibr ėžti Europos prid ėtin ės vert ės s ąvok ą nustatant 2014–2020 m. teisin į pagrind ą; 
156. prašo Tarybos ir Komisijos apsvarstyti alternatyvius MV Į r ėmimo finans ų inžinerijos priemon ėmis 
būdus, jei sanglaudos politikos sistema pasirodyt ų netinkama; pažymi, kad šios priemon ės tur ėtų 
būti remiamos arba naudojantis Komisijos centralizuotai valdomomis programomis, specialios paskir ­
ties investavimo priemon ėmis bendradarbiaujant su Komisija ir valstyb ėmis nar ėmis, arba jos tur ėtų 
būti tiesiogiai remiamos valstybi ų nari ų; 
157. primena, kad min ėtoje Regionin ės pl ėtros komiteto nuomon ėje d ėl naujovišk ų finansini ų priemoni ų 
pagal kit ą daugiamet ę finansin ę program ą buvo pritarta kitu programavimo laikotarpiu vykdant sang ­
laudos politik ą išpl ėsti finansini ų priemoni ų taikymo srit į, kad ji apimt ų visus teminius tikslus ir visus 
fondus, veikian čius pagal bendr ą strategin ę program ą; 
VII dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 3/2012 „Strukt ūriniai fondai. Ar Komisija 
sėkmingai pašalino nustatytus valstybi ų nari ų valdymo ir kontrol ės sistem ų tr ūku ­
mus?“  
158. palankiai vertina speciali ąją Audito R ūm ų ataskait ą Nr. 3/2012; pritaria R ūm ų pateiktoms rekomen ­
dacijoms ir ragina Komisij ą jas kuo grei čiau ir efektyviai įgyvendinti;  
159. džiaugiasi, kad Komisija nuosekliai inicijuodavo taisomuosius veiksmus ir kad prašyti veiksmai buvo 
tinkama reakcija į tr ūkumus 90 % atvej ų (27 punktas);  
160. pažymi, kad beveik 75 % prašym ų, pagr įstų metin ėmis ataskaitomis, nurodytomis Komisijos regla ­
mento (EB) Nr. 438/2001 (  1 ) 13 straipsnyje, atvejais nebuvo atlikta finansini ų pataisym ų; taigi ragina 
Komisij ą pateikti informacij ą apie priežastis, d ėl kuri ų nurodytais atvejais neatlikti finansiniai pataisy ­
mai;  
161. yra susir ūpin ęs d ėl skirting ų Komisijos 2000–2006 m. programavimo laikotarpio reikalavim ų, susi ­
jusi ų su pirmo lygmens patikr ų vykdymu, nes gali b ūti, kad tod ėl nebus aptiktos netinkamos išlaidos; 
prašo Komisijos taikyti nuosekl ų poži ūrį į pirmojo lygmens patikras ir suteikti informacij ą apie 
programavimo laikotarpius po 2000–2006 m.; pažymi, kad pagal 2007–2013 m. laikotarpio teisin į 
pagrind ą valdan čiosios institucijos turi tikrinti administraciniu poži ūriu visus prašymus kompensuoti 
išlaidas, kuriuos pateik ė kompensacijos gav ėjai, pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006 (  2 ) 13 
straipsnio 2 dal į; 
162. prašo Komisijos išplatinti dar išsamiau parengtus kontrolinius s ąrašus ir gerosios praktikos vadovus 
(ypating ą d ėmes į skiriant reikalavim ų atitikties taisykl ėms), kuriais valstyb ės nar ės tur ėtų vadovautis, ir 
stiprinti prieži ūrą, kaip į juos atsižvelgiama;LT L 308/86 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2001 m. kovo 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 438/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1260/1999 įgyvendinimo taisykles d ėl strukt ūrini ų fond ų paramos valdymo ir kontrol ės sistem ų (OL L 63, 
2001 3 3, p. 21).  
( 2 ) 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 
1083/2006, nustatan čio bendr ąsias nuostatas d ėl Europos regionin ės pl ėtros fondo, Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 d ėl Europos regionin ės pl ėtros 
fondo, įgyvendinimo taisykles (OL L 371, 2006 12 27, p. 1).
163. mano, kad pirmojo lygmens patikros itin svarbios siekiant nuo pat įgyvendinimo proceso pradžios 
užtikrinti racional ų procentin į klaid ų rodikl į; tod ėl mano, kad vadovaujanti institucija tur ėtų b ūti arba 
Komisijos akredituota, arba Komisija tur ėtų pad ėti vadovaujan čiai institucijai vykdyti min ėtas pirmojo 
lygmens patikras ir priži ūrėti jos veikl ą; 
164. vis d ėlto yra ypa č susir ūpin ęs d ėl ši ų pastab ų: 
— taisomieji veiksmai užtruko vidutiniškai 30 m ėnesi ų (32 punktas) ir d ėl v ėlavim ų daugiausia 
atsakingos atitinkamos valstyb ės nar ės, nors Komisija buvo iš dalies atsakinga 39 % atvej ų ir 
visiškai atsakinga 5 % atvej ų (35 punktas),  
— tik 67 % atvej ų Komisija gavo aukšto lygio patikinim ą, kad finansiniai pataisymai buvo teisingi 
(55 punktas),  
— tik 28 % atvej ų Komisija gavo aukšto lygio patikinim ą, kad valstybi ų nari ų valdymo ir kontrol ės 
sistemos pager ėjo po taisom ųjų veiksm ų (64 punktas), ir tai reiškia, kad reik ės dideli ų pastang ų 
vykdant užbaigimo proced ūras; 
165. be to, yra susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų pastabos, kad Komisijai atlikus tolesn į audit ą, kuriuo siekta 
patikrinti valstybi ų nari ų ataskait ų patikimum ą, 78 % atvej ų reik ėjo, kad valstyb ės nar ės atlikt ų toles ­
nius taisomuosius veiksmus (45 punktas); tod ėl yra susir ūpin ęs, kad Komisija kartais remiasi galb ūt 
nepatikima informacija, nes nepakankamai ištiria informacij ą, kuri ą pateikia valstyb ės nar ės (pavyz ­
džiui, 57 punkto 9 ir 12 langeliai), ir kad Komisija tinkamai netikrina informacijos patikimumo; 
atkreipia d ėmes į į tai, kad d ėl nepatikim ų valstybi ų nari ų ataskait ų Komisijai reikia papildom ų audito 
ištekli ų; taip pat pripaž įsta, kad reikia tinkamai pasverti tokio tolesnio audito s ąnaudas ir naud ą 
(46 punktas);  
166. mano, kad iš esm ės didesn į efektyvum ą galima užtikrinti, jei bus stiprinamas Komisijos vaidmuo 
atliekant  ex ante  patikras, o ne  ex post  patikras;  
167. primena Komisijai, kad, remiantis Audito R ūm ų 2010 m. metine ataskaita, klaid ų lygis politikos srityje 
„Sanglauda“ išaugo, ir tai kei čia ankstesniais metais nustatyt ą teigiam ą tendencij ą į priešing ą ir prieš ­
tarauja Parlamento raginimui spar čiau mažinti procentin į klaid ų dyd į, pareikštam svarstant 2008 m. 
biudžeto įvykdymo patvirtinim ą ( 1 ); 
168. dar karta pakartoja, koks svarbus prieži ūros vaidmuo, kur į atlieka Komisija, kad gal ėtų prisiimti 
galutin ę atsakomyb ę už biudžeto vykdym ą, įskaitant pasidalijamojo valdymo sritis; primena Komisijos 
dalijamojo strukt ūrini ų veiksm ų valdymo prieži ūros stiprinimo veiksm ų plan ą (COM(2008) 97) ir 
patobulint ą 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisin į pagrind ą, kuriais siekiama sumažinti 
klaid ų lyg į, susijus į su strukt ūriniais veiksmais, taigi ir apsaugoti S ąjungos biudžet ą; vis d ėlto pažymi, 
kad 2008 m. veiksm ų planas įsigaliojo tik 2000–2006 m. programavimo laikotarpio pabaigoje, taigi 
gal ėjo b ūti taikomas tik šio laikotarpio užbaigimo proced ūroms vykdyti; taigi ragina Komisij ą visapu ­
siškai įvykdyti priemones, nurodytas 2007–2013 m. ir v ėlesnio programavimo laikotarpio veiksm ų 
planuose; atsižvelgdamas į tai tikisi, kad Komisija reikšmingai ir stabiliai mažins klaid ų lyg į, ypa č 
programose, kuriose tik ėtinas didžiausias klaid ų lygis; si ūlo, kad Audito R ūmai atlikt ų reguliarius 
nacionalini ų audito institucij ų techninius ir etinius vertinimus, ypating ą d ėmes į atkreipdami į ši ų 
institucij ų nepriklausomum ą, ir kad Parlamentui bei Tarybai pateikt ų savo nustatytus faktus ir išvadas;  
169. pabr ėžia, kad siekiant užtikrinti S ąjungos mokes čių mok ėtoj ų finansini ų interes ų apsaug ą, labai svarbu 
kontrol ės proceso sparta; ragina Komisij ą ateityje vykdant ši ų lėšų valdymo prieži ūrą pirmenyb ę teikti 
kiek įmanoma ankstesnei kontrolei, vertinimui ir tolesniems veiksmams;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/87  
( 1 ) Žr. 2010 m. geguž ės 5 d. Europos Parlamento rezoliucijos su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą sprendimo d ėl 
2008 finansini ų met ų Europos S ąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (III skirsnis – Komisija ir vykdo ­
mosios įstaigos) dal į, 4 dal į (OL L 252, 2010 9 25, p. 39).
170. mano, kad Komisijos atliekamo prieži ūros vaidmens tobulinimas yra nuolatinis procesas; atsižvelg ­
damas į tai, pabr ėžia Audito R ūm ų pastab ą, kad nors valdymo ir kontrol ės sistemos tam tikru metu 
buvo veiksmingos, tai neb ūtinai reiškia, kad jos ir toliau bus veiksmingos, nes sistemos, darbuotojai ir 
subjektai, atsakingi už strukt ūrinius veiksmus, gali keistis; ragina Komisij ą visiškai pritarti Audito 
Rūm ų rekomendacijoms; mano, kad b ūtina stiprinti veiksm ų plan ą, jei l ūkes čiai d ėl Komisijos 
vykdomo finans ų valdymo gerinimo nebus pateisinti;  
171. prašo Komisijos stengtis užtikrinti, kad valstyb ėms nar ėms kei čiant už strukt ūrini ų fond ų kontrol ę 
atsakingus subjektus, sistemas ir darbuotojus nenukent ėtų program ų, kurias Komisija jau buvo įver ­
tinusi kaip veiksmingas, t ęstinumas;  
172. su pasitenkinimu atkreipia d ėmes į į didel į prevencini ų veiksm ų kiek į, įskaitant finansinius pataisymus, 
kuriuos liep ė atlikti Komisija po to, kai 2008 m. buvo priimtas veiksm ų planas; prašo Komisijos 
pateikti informacij ą apie ši ų pataisym ų poveik į bendram klaid ų lygiui 2000–2006 m. programavimo 
laikotarpiu;  
173. dar kart ą pakartoja vieno bendro audito id ėją, kuri ą paskelb ė Audito R ūmai savo nuomon ėje 
Nr. 2/2004; mano, kad veiksmingos ir efektyvios vidaus kontrol ės sistemos administravimo visais 
lygmenimis pagrindas tur ėtų b ūti bendri principai ir standartai (  1 ); 
174. yra įsitikin ęs, kad Komisija tur ėtų ir toliau siekti įgyvendinti vieno bendro audito princip ą; pabr ėžia, 
kad itin svarbu užtikrinti audito institucij ų darbo kokyb ę dabartiniu ir b ūsimais laikotarpiais, taip pat 
užtikrinti, kad b ūtų garantuojamas j ų nepriklausomumas, ir šiam tikslui pasiekti svarbu nustatyti 
auditams aiškius ir skaidrius bendrus standartus; pabr ėžia, kad, jei audito institucijos pateikt ų pati ­
kimus rezultatus, S ąjungos biudžetas gal ėtų b ūti tinkamai apsaugotas, net jei klaid ų lygis b ūtų dabar ­
tinis, nes Komisija gal ėtų taikyti finansinius pataisymus, kad kompensuot ų t ą klaid ų lyg į; vis d ėlto 
pakartoja, kad tokiais atvejais valstybi ų nari ų mokes čių mok ėtojai turi mok ėti du kartus, tod ėl klaid ų 
prevencija – visada efektyvesn ė priemon ė nei v ėlesnis j ų taisymas ir Komisijai, ir atitinkamai valstyb ės 
narei; atsižvelgdamas į tai, ypating ą d ėmes į atkreipia į Audito R ūm ų 1 rekomendacijos antr ą įtrauk ą ir 
ragina Komisij ą įgyvendinti ši ą rekomendacij ą; 
175. ragina Komisij ą iki galo užbaigti 2000–2006 m. programavimo laikotarp į, tinkamai atsižvelgiant į 
Audito R ūm ų pastabas, ir pranešti Parlamentui, kaip Komisija užtikrins šio proceso teis ėtum ą ir 
tvarkingum ą; 
176. be to, ragina Komisij ą atsižvelgti į patirt į, įgyt ą iš Audito R ūm ų ataskaitos, ir steb ėti strukt ūrini ų 
veiksm ų įgyvendinim ą 2007–2013 m. laikotarpiu, taip pat tur ėti mintyje Audito R ūm ų pastabas, 
pateiktas diskusijoje d ėl b ūsim ų strukt ūrini ų veiksm ų 2014–2020 m. laikotarpiu;  
177. yra tvirtai įsitikin ęs, kad Komisija tur ėtų aktyviau dalyvauti vykdant strukt ūrini ų fond ų kontrol ę ir 
labiau pad ėti valstybi ų nari ų vadovaujan čioms ir sertifikavimo, taip pat užbaigimo, institucijoms ir 
priži ūrėti j ų veikl ą visuose įgyvendinimo ir tikrinimo etapuose, siekiant užtikrinti dar veiksmingesn į ir 
mažiau laiko bei ištekli ų reikalaujant į proces ą; 
VIII dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 4/2012 „Ar strukt ūrini ų ir Sanglaudos fond ų 
naudojimas bendrai finansuojant j ūrų uost ų transporto infrastrukt ūras – veiksminga 
investicija?“  
Įvadas  
178. džiaugiasi, kad pateikta Audito R ūm ų ataskaita, ir pažymi, kad joje nepalankiai įvertinta ir Komisijos, ir 
valstybi ų nari ų veikla kalbant apie fondo l ėšų panaudojimo veiksmingum ą ir ekonomiškum ą bendrai 
finansuojant j ūrų uost ų projektus;LT L 308/88 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Žr. 2011 m. geguž ės 10 d. Europos Parlamento rezoliucijos su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą sprendimo d ėl 
2009 finansini ų met ų Europos S ąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dal į, III skirsnis – Komisija ir 
vykdomosios įstaigos, 61 dal į (OL L 250, 2011 9 27, p. 33).
179. palankiai vertina tai, kad Komisija pritaria daugumai Audito R ūm ų rekomendacij ų; 
180. mano, jog dauguma veiksm ų, kuri ų Komisija ėm ėsi siekdama užkirsti keli ą, kad ateityje b ūtų išvengta 
trūkum ų, panaši ų į tuos, kokie nustatyti ataskaitoje, pad ės pasiekti veiksmingesnio ir ekonomiškesnio 
lėšų panaudojimo tikslo;  
181. vis d ėlto mano, kad Komisija turi imtis tolesni ų veiksm ų; 
Išvados  
182. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad:  
— iš 27 tikrint ų projekt ų keturi projektai nebuvo baigti tuo metu, kai buvo parengta ataskaita, ir du 
projektai vis dar buvo nebaigti 2012 m. sausio m ėn., 
— administracin ės statybos įgaliojim ų ir leidim ų suteikimo proced ūros dažnai b ūdavo ilgos ir vargi ­
nan čios ir kartais d ėl j ų buvo v ėluojama bei atsirasdavo papildom ų išlaid ų, 
— dviem projektams buvo nustatyti tikslai, neatitinkantys nei transporto politikos, nei veiklos prog ­
ramoje, pagal kuri ą jie buvo finansuoti, pateikto aprašymo;  
183. atkreipia d ėmes į į tai, kad:  
— tuo metu, kai ataskaita buvo parengta, nebuvo naudojamasi keturi ų projekt ų rezultatais, nors 
projektai jau buvo baigti, ta čiau dabar jais naudojamasi,  
— nei vienas iš region ų netur ėjo ilgalaikio uosto vystymo plano; ta čiau tokie planai nebuvo finan ­
savimo s ąlyga;  
184. pritaria Komisijai, kad investicij ų į transporto infrastrukt ūrą rezultatai ir poveikis ne visuomet 
akivaizd ūs iš karto po to, kai baigiami statybos darbai, nes turi praeiti tam tikras laikas, kol jie 
išryšk ėja; 
185. daro išvadas, kad:  
— Komisija negavo pakankamai informacijos apie projekt ų pažang ą, nes naudojantis tur ėta informa ­
cija nebuvo imtasi veiksm ų siekiant ištaisyti projekt ų tr ūkumus,  
— vien tik Komijos aiškinam ųjų pastab ų ir mokom ųjų seminar ų nepakako, kad b ūtų galima geriau 
informuoti apie patikimo finans ų valdymo principus,  
— teisin ės nuostatos, kuriose pabr ėžiamas Komisijos patariamasis vaidmuo steb ėsenos komitetuose, 
gali b ūti pernelyg ribojan čios, o kitos Komisijos priemon ės, numatytos siekiant daryti įtak ą, kad 
lėšos b ūtų naudojamos efektyviai, gali b ūti neveiksmingos, nes Audito R ūmai nustat ė mažai 
įrodym ų apie Komisijos veiksmus komitetuose siekiant užtikrinti veiksming ą lėšų naudojim ą ar 
nustatyti rezultat ų ir poveikio rodiklius,  
— kadangi jacht ų prieplaukos suteikia prieig ą tik mažumai gyventoj ų, negali b ūti laikoma, kad jos 
pagerina sal ų prieinamum ą, tod ėl j ų statyba neatitinka transporto politikos, išskyrus tuos atvejus, 
kai maži laivai bendrai naudojami kaip reguliarus transportas tarp sal ų ir kai jacht ų prieplaukos 
statyba pagerint ų vis ų gyventoj ų susisiekim ą,LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/89
— specialioms konstrukcijoms skirtos saus ųjų dok ų aikštel ės neatitinka TEN-T gairi ų tiksl ų net ir tuo 
atveju, jei jos gal ėtų b ūti naudojamos technin ės prieži ūros darbams, kadangi jos neatitinka nei 
vienos „su j ūrų uost ų tinklu susijusi ų bendro intereso projekt ų specifikacijos“, kurios apibr ėžtos 
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB (  1 ), iš dalies pakeisto Europos 
Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1346/2001/EB (  2 ), II priedo 5 skirsnio 2 dalies III punkte;  
Audito R ūm ų rekomendacijos  
186. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms, kad Komisija tur ėtų: 
— imtis veiksm ų, kad išsami ilgalaik ė uost ų vystymo strategija b ūtų s ąlyga norint gauti pagal sang ­
laudos politik ą teikiam ą param ą jūrų uost ų infrastrukt ūrai, 
— rengti patikras vietoje veiksmingumo klausimais spr ęsti statyb ų metu,  
— vykdyti bendrai finansuojam ų infrastrukt ūrų panaudojimo ir veikimo  ex post  patikras remiantis 
rizikos analize,  
— sugriežtinti didel ės apimties ir Sanglaudos fondo projektams taikom ą vertinimo proced ūrą, kad 
būtų galima geriau nustatyti rimtus tr ūkumus ir imtis tinkam ų veiksm ų jiems ištaisyti,  
— nustatyti princip ą, kad S ąjungos finansavimas tur ėtų b ūtų skiriamas atsižvelgiant į rezultatus,  
— skatinti valdymo institucijas naudotis rezultat ų ir poveikio rodikliais;  
187. palankiai vertina tai, kad Komisija:  
— pasi ūlė įtraukti  ex ante  sąlygas, pagal kurias b ūtų užtikrinta, kad prieš priimant bet kok į sprendim ą 
dėl finansavimo vykdant 2014–2020 m. sanglaudos politik ą b ūtų atliktas ilgalaikis strateginis 
planavimas,  
— prad ėjo vykti patikras vietoje ir organizavo techninius pos ėdžius dalyvaujant atitinkamoms institu ­
cijoms,  
— prad ėjo vykdyti rizikos pagrindu atrinkt ų projekt ų, kurie 2000–2006 m. programavimo laiko ­
tarpiu bendrai finansuoti ERPF ir Sanglaudos fondo l ėšomis, užbaigiamuosius auditus,  
— pagerino sprendim ų pri ėmimo proced ūrą 2007–2012 m. numa čiusi sprendim ų d ėl didel ės 
apimties projekt ų pri ėmimo proced ūros standartizavim ą, standartizuotas paraiškos formas ir priva ­
lomas konsultacijas su atitinkamais Komisijos padaliniais ir suk ūrusi iniciatyv ą JASPERS (Bendra 
parama Europos region ų projektams), kuri ą vykdant valstyb ėms nar ėms sudaroma galimyb ė 
pateikti geresnes paraiškas,  
— suk ūrė veiklos audito sistem ą, kuria bus grindžiami pirmieji 2012 m. prad ėti vykdyti tiksliniai 
auditai, ir ragino savo pasi ūlyme d ėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos pagrindo nustatyti 
veiklos rezultat ų plan ą, kuriame b ūtų numatyta Komisijos teis ė sustabdyti mok ėjimus, kai esama 
dideli ų tr ūkum ų siekiant nustatyt ų orientyr ų ar tiksl ų; 
Kitos rekomendacijos  
188. ragina Komisij ą: 
— visapusiškai pritarti Audito R ūm ų rekomendacijoms naudotis veiklos ir poveikio rodikliais ne tik 
prioritet ų lygmeniu, bet ir projekt ų lygmeniu tokia apimtimi, kuri b ūtų tinkama atsižvelgiant į 
galim ą atskiro projekto poveik į,LT L 308/90 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) OL L 228, 1996 9 9, p. 1.  
( 2 ) OL L 185, 2001 7 6, p. 1.
— numatyti proced ūrą, pagal kuri ą investicij ų į infrastrukt ūrą rezultat ų ir poveikio vertinimas b ūtų 
atliekamas po to, kai baigiami statybos darbai, taigi tuo metu, kai galima tik ėtis, kad rezultatai ir 
poveikis bus matomi,  
— atlikti analiz ę, kuri ą vykdant b ūtų palygintas administracini ų proced ūrų trukm ės vidurkis ir kokyb ė 
valstyb ėse nar ėse tais atvejais, kai vykdomi palyginami ir bendrai finansuojami projektai, kad b ūtų 
galima rekomenduoti taikyti geriausi ą praktik ą, 
— atsižvelgti į tai, kad tr ūkumai siekiant nustatyt ų tiksl ų ne visuomet atsiranda d ėl netinkamo 
valdymo, ir išbraukti iš savo pasi ūlymo d ėl veiklos rezultat ų plano atsisakym ą teikti l ėšas tais 
atvejais, kai nebuvo galima išvengti ir (arba) iš anksto jos numatyti nes ėkm ės naudojant investicijas 
nustatytiems rezultatams gauti,  
— padidinti turimos informacijos apie projekt ų pažang ą apimt į ir reikalauti, kad b ūtų imamasi 
priemoni ų nustatytiems tr ūkumams pašalinti nurodant tai kaip tolesnio finansavimo s ąlyg ą; 
pažymi, kad informacijos apie projekto įgyvendinim ą tr ūkumas yra netoleruojamas,  
— atlikti mokom ųjų seminar ų ir aiškinam ųjų pastab ų, kuriomis siekiama informuoti apie patikimo 
finans ų valdymo principus, veiksmingumo analiz ę, 
— si ūlyti teisini ų nuostat ų pakeitimus, kad b ūtų užtikrintas veiksmingesnis patariamasis vaidmuo 
steb ėsenos komitetuose, ir atlikti analiz ę, kad b ūtų ištirtas kit ų min ėtų priemoni ų, kurias taikant 
siekiama užtikrinti veiksming ą lėšų panaudojim ą, efektyvumas;  
IX dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 5/2012 „Bendroji išor ės santyki ų informacin ė 
sistema (CRIS)“  
189. teigiamai vertina Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 5/2012, nes ji užtikrina Parlamentui, kuris yra 
biudžeto įvykdym ą priži ūrinti ir tvirtinanti institucija, informacij ą apie biudžeto vykdym ą; 
190. džiaugiasi d ėl bendros Audito R ūm ų nuomon ės, kad „CRIS iš esm ės veiksmingai tenkina Komisijos 
informacinius poreikius išor ės veiksm ų srityje“ (75 dalis); ta čiau yra susir ūpin ęs d ėl kai kuri ų esmini ų 
trūkum ų, nustatyt ų ataskaitoje;  
191. ragina Komisij ą apibr ėžti CRIS vaidmen į ir tikslus, kurie, nepaisant dideli ų sistemos turinio poky čių, 
neatnaujinti nuo 2002 m., kai ji buvo prad ėta naudoti;  
192. pritaria visoms Audito R ūm ų rekomendacijoms; ragina Komisij ą kuo grei čiau jas įgyvendinti siekiant 
pašalinti esamus tr ūkumus;  
193. pabr ėžia, kad iš dalies kei čiant CRIS ir jos vaidmen į reik ėtų atsižvelgti į naujus S ąjungos išor ės 
politikos uždavinius, numatytus Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo, siekiant užtikrinti geresn ę 
duomen ų kokyb ę ir j ų nuoseklum ą; 
194. pabr ėžia, kad CRIS ataskait ų teikimo funkcijas reikia pritaikyti prie Parlamento kompetencijos išor ės 
politikos ir biudžeto kontrol ės srityse;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/91
195. mano, kad svarbiausia yra 1-oji rekomendacija, kurioje tvirtinama, kad tur ėtų b ūti nustatyta CRIS, kaip 
informacin ės sistemos, paskirtis, ypa č Komisijos kaupiam ąja apskaita pagr įstos sistemos (ABAC) atžvil ­
giu; 
196. mano, kad pagrindin ė užduotis – pagerinti CRIS ir ABAC sistem ų duomen ų vientisum ą siekiant 
nuosekliai, skaidriai, pateikiant naujausius duomenis ir patikimai informuoti apie S ąjungos išor ės 
veikl ą; pabr ėžia, kad reik ėtų vengti sistemos ABAC funkcij ų dubliavimo sistemoje CRIS;  
197. yra susir ūpin ęs d ėl ši ų Audito R ūm ų pastab ų d ėl CRIS veiksmingumo ir našumo:  
— nebuvo tinkamai apibr ėžtas CRIS vaidmuo ABAC atžvilgiu ir tod ėl prad ėtos dubliuoti funkcijos 
(34 ir 35 dalys), be to, apskritai kyla abejoni ų, koki ą prid ėtin ę vert ę duoda tai, kad finansiniai 
sandoriai koduojami CRIS (35 dalis),  
— iš CRIS perduodama informacija gali b ūti nepatikima (39–41, 49–52 ir 54–56 dalys) ir kartais 
duomenis reikia papildomai tikrinti rankiniu b ūdu (Komisijos atsakymas į 52 dalies pastabas) d ėl 
duomen ų kodavimo tr ūkum ų (38–41 dalys) arba d ėl to, kad tr ūksta duomen ų įraš ų arba šie įrašai 
negalioja (49–51, 54 ir 55 dalys),  
— užregistruojant informacij ą (s ąmatos ir audito ataskaitos) CRIS pasitaik ė dideli ų v ėlavim ų (57 dalis),  
— svarbiausias CRIS tr ūkumas teb ėra sistemos nepatogumas naudoti (43 dalis ir 3 lentel ė); 
198. yra susir ūpin ęs, kad d ėl ši ų tr ūkum ų Parlamentui, kaip biudžeto įvykdym ą tvirtinan čiai institucijai, 
teikiama informacija gali b ūti nepatikima (pvz., 39 dalis yra susijusi su duomenimis apie išlaidas pagal 
šalis); pritaria veiksmams, kuri ų iki šiol ėm ėsi Komisija (žr. vis ų pirma Komisijos atsakymus d ėl 35, 52 
ir 54 dali ų); ta čiau ragina Komisij ą kuo grei čiau šalinti šiuos tr ūkumus siekiant užtikrinti patikim ą 
CRIS finans ų valdym ą; si ūlo ypating ą d ėmes į atkreipti į funkcij ų dubliavimo vengim ą, nes dubliavimas 
neveiksmingas ir kelia pavoj ų, kad bus įvesti klaidingi duomenys;  
199. be to, pažymi, kad reik ėtų atnaujinti CRIS funkcionalum ą siekiant teikti apibendrint ą informacij ą apie 
param ą gaunan čias šalis, politikos sritis ir finansines priemones, nes šiuo metu tai sunku arba netgi 
ne įmanoma padaryti; pabr ėžia, kad, racionalizuojant ir konsoliduojant duomen ų kodavim ą, reikia 
pagerinti operatoriams skirtos sistemos efektyvum ą ir našum ą; 
200. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų paaiškinimus, kod ėl tr ūksta CRIS s ąnaud ų analiz ės, kuriuose tvirti ­
nama, kad auditas buvo vykdomas siekiant išnagrin ėti CRIS paj ėgum ą teikti Komisijai reikiam ą infor ­
macij ą, o ne nagrin ėti jos administracines išlaidas; vis d ėlto apgailestauja d ėl to, kad tr ūksta informa ­
cijos apie CRIS išlaid ų efektyvum ą; 
201. apgailestauja d ėl to, kad pradedant kurti CRIS nebuvo parengta ilgalaik ė strategija, nustatanti CRIS 
tikslus ir veikim ą, ir tod ėl galiausiai buvo numatoma vis daugiau užduo čių neturint nuoseklios vizijos;  
202. pabr ėžia, kad CRIS tur ėtų tur ėti standartin į mechanizm ą, skirt ą duomen ų keli ų lygi ų konfidencialumui 
ir vartotoj ų prieigos teis ėms nustatyti; mano, kad tok į mechanizm ą reik ėtų įdiegti siekiant užtikrinti 
tinkam ą duomen ų konfidencialum ą ir vientisum ą;LT L 308/92 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
203. yra susir ūpin ęs d ėl nepakankamo sistemos saugumo; be to, pažymi, kad atsakomyb ės saugumo srityje 
apibr ėžimas vis dar nekonkretus ir neaiškus, tod ėl kyla rimtas pavojus duomen ų saugumui; pabr ėžia, 
kad duomenys privalo visiškai atitikti Paramos vystymuisi komiteto (PVK) nustatytus kriterijus;  
204. primena Komisijai, kad svarbu laikytis duomen ų apsaugos taisykli ų; kritiškai vertina tai, kad praneši ­
muose duomen ų apsaugos pareig ūnui nebuvo aiškiai nurodyti prie CRIS įraš ų pridedami CV (74 dalis);  
205. ragina Komisij ą nedelsiant pašalinti visus tr ūkumus ir atsižvelgti į rekomendacijas, kurias pateik ė 
Parlamentas ir Audito R ūmai.  
X dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 6/2012 „Kipro turk ų bendruomenei teikiama 
Europos S ąjungos parama“  
206. primena, kad atliekant audit ą buvo siekiama atsakyti į bendr ą klausim ą, ar Komisija veiksmingai valdo 
Kipro turk ų bendruomenei teikiamos S ąjungos finansin ės paramos priemon ę; 
207. ragina Biudžeto komitet ą ir Biudžeto kontrol ės komitet ą atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pateiktas 
išvadas derantis d ėl naujos daugiamet ės finansin ės programos (2014–2020 m.) ir nekenkiant j ų 
galutiniams rezultatams tam, kad, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 389/2006 (  1 ), b ūtų galima 
įgyvendinti Audito R ūm ų rekomendacij ą d ėl geresnio planavimo, įgyvendinimo ir tvarumo užtikri ­
nimo neapr ėpiant išor ės teritorijos;  
208. reiškia savo pritarim ą Audito R ūm ų specialiosios ataskaitos išvadoms, kad „ įgyvendinant program ą jau 
yra pasiekta tam tikr ų teigiam ų rezultat ų, ta čiau j ų tvarumas dažnai yra abejotinas, vis ų pirma d ėl su 
būsimu ES finansavimu susijusio netikrumo“, taip pat išvadai, kad Komisija „sugeb ėjo parengti prog ­
ram ą, kurioje nagrin ėjami visi reglamento tiksluose nurodyti sektoriai ir tinkamai nustatomi j ų priori ­
tetai“ ir „taip pat rado b ūdą, kaip, esant reikšmingiems apribojimams, šiaurin ėje Kipro dalyje greitai 
įsteigti programos valdymo biur ą bei pasinaudoti iš esm ės tinkamais įgyvendinimo metodais ir rizikos 
mažinimo priemon ėmis. Pagrindinius programos valdymo tr ūkumus s ąlygojo tai, kad vietos paramos 
biuras neveik ė pagal tokias pa čias decentralizuotas proced ūras, kurios yra taikomos S ąjungos delega ­
cijose, ir kad darbuotoj ų sutar čių trukm ė buvo per trumpa, kad jie gal ėtų nuo pradžios iki pabaigos 
valdyti finansuojamus projektus. Be to, prieži ūra jungtinio valdymo su JT srityje buvo nepakankama“;  
209. pažymi, kad įgyvendinant program ą buvo teikiama parama įvairiems Kipro turk ų bendruomen ės 
naudos gav ėjams; vis d ėlto apgailestauja, kad d ėl Turkijos kariuomen ės nustatyt ų apribojim ų nebuvo 
įmanoma įgyvendinti vienintelio didžiausio j ūros vandens g ėlinimo įrengini ų statybos projekto 
(27,5 mln. EUR); pažymi, kad tai svarbi programos įgyvendinimo kli ūtis; 
210. pabr ėžia, kad svarbu ir toliau teikti param ą Kipro turk ų bendruomenei pagal Reglamento (EB) 
Nr. 389/2006 nuostatas, kaip savo atsakyme į Audito R ūm ų specialiosios ataskaitos pastabas taip 
pat nurod ė Komisija; pabr ėžia, kad siekiant sudaryti s ąlygas suvienijimo procesui svarbu Kipro turk ų 
bendruomen ę priartinti prie S ąjungos; tod ėl mano, kad ateityje reik ėtų didinti išteklius, skiriamus 
i) socialinio ir ekonominio vystymosi skatinimui, ii) infrastrukt ūros vystymui ir restrukt ūrizavimui, 
iii) susitaikymui, pasitik ėjimo stiprinimo priemon ėms ir paramai pilietinei visuomenei, iv) Kipro turk ų 
bendruomen ės priartinimui prie S ąjungos v) teis ės akt ų, suderint ų su acquis communautaire , rengimui, 
vi) pasirengimui įgyvendinti  acquis communautaire , taip pat prioritetiniam ekonomin ės integracijos 
stiprinimui, ir reik ėtų aktyviau vykdyti susijusias abiej ų bendruomeni ų programas;  
211. ypa č atkreipia d ėmes į į itin svarb ų abiej ų bendruomeni ų projekt ų, pavyzdžiui, Be žinios dingusi ų 
asmen ų paieškos komiteto, vaidmen į siekiant nustatyti be žinios dingusi ų asmen ų likim ą ir prisid ėti 
prie bendruomeni ų susitaikymo; pabr ėžia, kad svarbu numatyti b ūtinas l ėšas Be žinios dingusi ųLT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/93  
( 1 ) 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 389/2006, nustatantis finansin ės paramos priemon ę Kipro turk ų 
bendruomen ės ekonominei pl ėtrai skatinti ir iš dalies kei čiantis Tarybos reglament ą (EB) Nr. 2667/2000 d ėl Europos 
rekonstrukcijos agent ūros (OL L 65, 2006 3 7, p. 5).
asmen ų paieškos komiteto veiklai ir prašo Komisijos, kad ji, remdama Be žinios dingusi ų asmen ų 
paieškos komitet ą, ragint ų Turkijos karines paj ėgas sudaryti geresnes s ąlygas patekti į karines zonas; 
pabr ėžia b ūtinyb ę finansuoti dviej ų bendruomeni ų infrastrukt ūros projektus ir veiksmingiau bendra ­
darbiauti su Jungtini ų Taut ų agent ūromis ir įgyvendinant j ų programas;  
212. taip pat nurodo, kad ir toliau svarbu remti Kult ūros paveldo technin į komitet ą, siekiant užtikrinti 
istorini ų ir religini ų objekt ų, kurie yra sud ėtin ė Kipro kult ūros paveldo dalis ir neatskiriama viso 
pasaulio kult ūros paveldo dalis, atk ūrim ą ir išsaugojim ą; 
213. pažymi, kad apskritai d ėl ribot ų naudos gav ėjų administracini ų geb ėjim ų, j ų delsimo priimti atitin ­
kamus aktus ir su finansavimu ateityje susijusio netikrumo projekt ų tvarumas dažnai yra abejotinas;  
214. taip pat mano, jog naudinga priminti, kad audito metu vis dar nebuvo aišku, ar S ąjungos paramos 
programai toliau bus skirtas didelis finansavimas; pažymi, kad d ėl šio netikrumo sunkiau valdyti 
program ą ir daromas neigiamas poveikis jos veiksmingumui ir tvarumui;  
215. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų rekomendacijas, kurios apr ėpia skirtingus scenarijus, pagr įstus susi ­
vienijimo proceso raida ir S ąjungos b ūsimos paramos dydžiu;  
216. pritaria Komisijai, kad, kol bus išspr ęstas Kipro klausimas, Kipro turk ų bendruomenei parama tur ėtų 
būti teikiama ir toliau remiantis Reglamentu (EB) Nr. 389/2006;  
217. su pasitenkinimu pažymi, kad intervencijos atspind ėjo programos tikslus, nepaisant to, kad veiksm ų 
reik ėjo imtis daugelyje sektori ų, v ėluota patvirtinti Reglament ą (EB) Nr. 389/2006 ir nebuvo numatyta 
daugiamet ės koncepcijos;  
218. vis d ėlto susir ūpin ęs pažymi, kad Komisija susid ūrė su dideliais apribojimais siekdama parengti ir 
įgyvendinti ši ą program ą, kad Komisijos vietos paramos biuro veiksmingumas buvo mažesnis d ėl 
keli ų veiksni ų, kad programos įgyvendinimo proced ūros ne visada veiksmingos ir kad projekt ų 
tvarumui kyla pavojus, nepaisant tam tikr ų rezultat ų; 
219. atsižvelgia į Audito R ūm ų specialiojoje ataskaitoje apib ūdint ą pad ėtį; pažymi, kad Komisija prad ėjo 
įgyvendinti kelias iniciatyvas ir kad po audito veiksmingumas buvo dar labiau padidintas;  
220. taip pat palankiai vertina tai, kad s ėkmingai užbaigta veikla, vykdyta kartu su Jungtini ų Taut ų vystymo 
programa (JTVP), taikant jungtinio valdymo princip ą; 
221. apgailestauja, kad nepavyko įgyvendinti j ūros vandens g ėlinimo įrengini ų projekto, ir tai, deja, yra 
žingsnis atgal; primena, kad šis projektas buvo ne tik pagrindinis projektas vandentvarkos sektoriuje, 
bet ir didžiausias pagal ši ą priemon ę finansuojamas projektas (jam skirta maždaug 10 % vis ų įsipa ­
reigot ų lėšų), ir kad įrenginiais buvo numatyta teikti 23 000 m  3 švaraus geriamojo vandens per dien ą 
ir patenkinti maždaug 100 000 žmoni ų poreikius, taip pat primena, kad vandentieka – tai vis svar ­
besnis klausimas saloje, kurioje per pastaruosius 30 met ų 40 % sumaž ėjo vidutinis metinis krituli ų 
kiekis; yra labai susir ūpin ęs d ėl to, kad projektas atšauktas d ėl apribojim ų, kuriuos Turkijos kariuo ­
men ė nustat ė Kipro graik ų rangovui, o kai min ėti apribojimai buvo panaikinti 2010 m. kovo m ėn., 
rangovas nenor ėjo t ęsti darb ų d ėl nepalanki ų s ąlyg ų, o tai reiškia, kad šis svarbus su aplinka susij ęs 
klausimas nesprendžiamas; ragina Komisij ą svarstyti galimyb ę atnaujinti projekt ą; 
222. vis d ėlto ypa č pabr ėžia, kad nutraukus j ūros vandens g ėlinimo įrengini ų projekto įgyvendinim ą buvo 
apsaugoti Komisijos finansiniai interesai; pažymi, kad pagal statybos sutart į nebuvo vykdoma joki ų 
mok ėjim ų;LT L 308/94 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
223. labai apgailestauja d ėl to, kad vykdant daugel į veiksm ų vietos ir miesto infrastrukt ūros srityje buvo 
vėluojama, nors daugeliu atvej ų buvo v ėluojama d ėl politini ų problem ų ir žem ės nuosavyb ės patik ­
rinimo, o ši ų aspekt ų visiškai neapima Komisijos ir pagal JT vystymosi program ą vykdoma kontrol ė; 
224. pritaria Audito R ūm ų išvadoms, kad vykdant program ą jau buvo pasiekta tam tikr ų teigiam ų rezultat ų 
ir buvo suteikta parama daugeliui naudos gav ėjų Kipro turk ų bendruomen ėje, įskaitant ūkininkus, 
studentus ir tuos gyventojus, kurie naudojasi naujais per ėjimo punktais; pažymi, kad dažnai kyla 
abejoni ų d ėl tvarumo, ypa č atsižvelgiant į netikrum ą d ėl b ūsimo S ąjungos finansavimo;  
225. palankiai vertina Audito R ūm ų išvad ą, kad, nepaisant sud ėting ų politini ų aplinkybi ų ir trump ų 
termin ų, Komisija sugeb ėjo parengti program ą, pagal kuri ą atsižvelgiama į Reglamente (EB) 
Nr. 389/2006 numatytus tikslus, greitai įsteigti programos valdymo biur ą ir nustatyti tinkamus 
įgyvendinimo mechanizmus;  
226. pabr ėžia, kad S ąjungos parama Kipro turk ų bendruomenei yra laikina ir išimtin ė, teikiama iki Kipro 
susivienijimo; pažymi, kad Komisija remia tolesn į paramos teikim ą Kipro turk ų bendruomenei, kol bus 
visiškai išspr ęsta Kipro problema vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 389/2006;  
227. atkreipia d ėmes į į Specialiosios ataskaitos Nr. 6/2012 išvadas ir rekomendacijas; rekomenduoja Komi ­
sijai atsižvelgti į įgyvendinant program ą sukaupt ą patirt į, prireikus pasi ūlyti jos tolesnio gerinimo 
priemones ir atitinkamai informuoti Parlament ą; si ūlo, kad teikiant S ąjungos finansin ę param ą 
Kipro turk ų bendruomen ės ekonomikos pl ėtrai b ūtų atsižvelgiama ne tik į naujus projektus, bet 
taip pat į poreik į pad ėti užtikrinti jau vykdom ų projekt ų tvarum ą, kai sprendžiama d ėl b ūsimo 
finansavimo skyrimo pagal galiojan čius teis ės aktus ir atsižvelgiant į Tarybos reglament ą (EB) 
Nr. 389/2006;  
228. mano, kad teikiant S ąjungos param ą tur ėtų b ūti ir toliau remiamas Kipro suvienijimo procesas; 
atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja Komisijai toliau siekti penki ų Reglamente (EB) Nr. 389/2006 
nustatyt ų tiksl ų ir, be kita ko, remti abiej ų bendruomeni ų priemones, pasitik ėjimo k ūrimo projektus, 
su dingusiais asmenimis susijusi ą veikl ą, pilietin ę visuomen ę (įskaitant arm ėnų ir maronit ų mažumas), 
istorini ų viet ų apsaug ą ir atk ūrim ą, aplinkosaugos apsaug ą, taip pat ekonomin ę ir socialin ę pl ėtrą bei  
acquis communautaire  įgyvendinim ą; 
229. ragina Komisij ą kuo labiau gerinti informacijos apie konkursus d ėl susitaikymo ir pilietin ės visuomen ės 
stiprinimo program ų sklaid ą; vis ų pirma nurodo poreik į remti programas, susijusias su socialine ir 
ekonomine integracija ir Kipro turk ų bendruomen ės moter ų įgalinimu;  
XI dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 7/2012 „Vyno rinkos bendro organizavimo 
reforma: pasiekta pažanga“  
230. palankiai vertina Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 7/2012 „Bendrojo vyno rinkos organizavimo 
reforma: pasiekta pažanga“, kurioje daug d ėmesio skiriama pažangai, pasiektai įvykdžius bendrojo 
vyno rinkos organizavimo reform ą, kuri ą Taryba pasi ūlė 2008 m.; pripaž įsta, kad pagrindinis audito 
tikslas buvo įvertinti iki šiol pasiekt ą pažang ą, susijusi ą su vienu iš pagrindini ų reformos tiksl ų, b ūtent 
su pasi ūlos ir paklausos pusiausvyros gerinimu;  
231. primena, kad vykdant bendrojo vyno rinkos organizavimo reform ą buvo siekiama užtikrinti pasi ūlos ir 
paklausos pusiausvyr ą ir kad pagrindin ės šios reformos finansin ės priemon ės ap ėm ė laikinos vynme ­
dži ų išnaikinimo schemos taikym ą ir nacionalini ų pagalbos program ų, kurios sudar ė galimyb ę visomsLT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/95
valstyb ėms nar ėms rinktis geriausiai prie j ų konkre čios pad ėties pritaikytas priemones (iš turim ų 11 
priemoni ų), parengim ą; 
232. pabr ėžia, kad atliekant audit ą daugiausia d ėmesio skirta dviem priemon ėms, kurias taikant patirta 
daugiausia išlaid ų: išnaikinimui ir vynuogyn ų perplanavimui bei konversijai (išnaikinimo priemonei 
skirta 1 074 mln. EUR per trej ų met ų taikymo laikotarp į nuo 2008–2009 m. iki 2010–2011 m., o 
perplanavimui bei konversijos priemonei skirta 4 200 mln. EUR dešimties met ų laikotarpiu nuo 2001 
iki 2010 m.);  
233. pažymi, kad S ąjunga, turinti 3,5 mln. hektar ų (ha) vynuogyn ų, yra didžiausia pasaulio vyno gamintoja; 
primena, kad 2007–2008 vyno metais S ąjunga pagamino apie 160 mln. hektolitr ų (hl) vyno, ir tai 
sudaro maždaug 60 % pasaulio vyno gamybos; be to, pažymi, kad buvo daromas spaudimas mažinti 
vyno kainas gamintoj ų lygmeniu, kur į lėm ė bendras vyno vartojimo sumaž ėjimas S ąjungoje per 20 
met ų iki 2009 m.;  
234. pažymi, kad Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2012 nurodoma, kad, nors vynuogyn ų išnaikinimo 
paklausa viršijo 350 000 ha, jo poveikis buvo apribotas nustatytu 175 000 ha tikslu ir galiausiai 
buvo išnaikinta tik 160 550 ha panaudojant S ąjungos pagalb ą; Audito R ūmai nustat ė, kad pagal 
vynuogyn ų išnaikinimo schem ą vynuogyn ų inventoriaus plotas galiausiai buvo sumažintas maždaug 
5 % ir tai atitinka maždaug 10,2 mln. hektolitr ų nepagaminto vyno arba 6 % naudojamo vyno 
produkcijos; vis d ėlto atkreipia d ėmes į į tai, kad nuo reformos vykdymo išnaikinta kur kas daugiau 
vynuogyn ų (iš viso 300 000 ha) ir kad min ėta pagalba nebuvo suteikta naikinant vynuogynus apie 
140 000 ha žem ėje ir šis skai čius Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2012 nenurodomas;  
235. pažymi, jog Audito R ūmai daro išvad ą, kad, atsižvelgiant į vynuogyn ų išnaikinimo priemon ę, ši 
schema gal ėjo b ūti veiksmingesn ė ir pigesn ė, nes pagalbos normos pirmaisiais ir antraisiais metais 
buvo pernelyg padidintos, o ši ų priemoni ų paklausa viršijo tiksl ą net ir tada, kai tre čiaisiais ir pasku ­
tiniais schemos taikymo metais normos buvo sumažintos iki pradinio lygio;  
236. pažymi, jog Audito R ūmai mano, kad ne visada buvo planuojama naikinti mažiau konkurencingus ar 
mažiau gyvybingus vynuogynus ir kad pagal ši ą schem ą buvo finansuojamas kai kuri ų vynuogyn ų, 
kurie jau buvo perplanuoti ir iš esm ės konkurencingi, naikinimas; apgailestaudamas pažymi, kad 
min ėtais atvejais buvo nesilaikoma reformos politikos tiksl ų; 
237. pažymi, jog Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2012 pabr ėžiama, kad gamybos nepavyko sumažinti tiek, 
kiek tik ėtasi, taip pat ir tod ėl, kad buvo nepakankamai naudotos kai kurios bendro rinkos organiza ­
vimo priemon ės, pavyzdžiui, neprinokusi ų vynuogi ų derliaus nu ėmimo ir skatinimo priemon ės, taip 
pat buvo atmestas Tarybos ir Komisijos pasi ūlymas uždrausti sodrinim ą naudojant sacharoz ę; 
238. pažymi, jog Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2012 pripaž įstama, kad perplanavimo priemon ės pad ėjo 
pagerinti sektoriaus konkurencingum ą, ta čiau kai kuriose valstyb ėse nar ėse jos taip pat l ėm ė derliaus 
padid ėjim ą, atsveriant į pastangas sumažinti rinkos pasi ūlą; 
239. atkreipia d ėmes į į tai, jog Audito R ūmai pažymi, kad Komisija neatliko išsamaus sodinimo teisi ų 
liberalizavimo, numatyto ne v ėliau kaip 2018 m., galimo poveikio įvertinimo, ir mano, kad min ėtas 
įvertinimas reikalingas siekiant nustatyti vyno sektoriaus pasi ūlos ir paklausos pusiausvyr ą; 
240. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų susir ūpinim ą, kad S ąjunga, siekdama sumažinti pagaminto vyno 
pervirš į, finansavo vynuogyn ų išnaikinimo priemon ę, kai d ėl perplanavimo ir konversijos priemon ės 
taikymo tam tikrais atvejais padid ėjo vynuogyn ų našumas; vis d ėlto mano, kad d ėl didesnio derlin ­
gumo vynai gali b ūti konkurencingesni, bet labai skatina Komisij ą užtikrinti, kad b ūtų numatyta 
tinkama strategija siekiant išvengti pusiausvyros sutrikimo;LT L 308/96 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
241. visiškai pritaria tam, kad buvo galima išvengti kai kuri ų moderni ų vynuogyn ų sunaikinimo paaiškinus 
esamas nuostatas tam, kad b ūtų išvengta įvairiausi ų interpretavimo galimybi ų, ir nusta čius papildomus 
tinkamumo kriterijus, susijusius su vynuogynais, o ne vien tik su ūkininkais;  
242. mano, kad Komisija tur ėtų persvarstyti perplanavimo priemones tam, kad padid ėtų jų efektyvumas, ir 
išsaugoti ankstesn ėje programoje numatytas ir s ėkmingai taikytas priemones siekiant padidinti šio 
sektoriaus konkurencingum ą; tikisi, jog Komisija užtikrins, kad valstybi ų nari ų nacionalin ės programos 
ir perplanavimo bei konversijos priemon ės b ūtų suderintos su reformos tikslu, ypa č atsižvelgiant į 
bendrosios išmokos schem ą (BIS); be to, prašo Komisijos pagerinti dabartines nuostatas siekiant 
sudaryti galimybes ūkininkams geriau prisitaikyti prie rinkos ženkl ų ir geriau suderinti pasi ūlą su 
paklausa;  
243. ragina Komisij ą skatinti priemones, kuriomis b ūtų apsaugomos geriausios S ąjungos vyno gamybos 
tradicijos, o tai iš esm ės reiškia, kad b ūtų užtikrinama socialin ė ir ekonomin ė sanglauda ir saugoma 
aplinka bei kraštovaizdis daugelyje kaimo vietovi ų, kuriose min ėtos priemon ės taikomos;  
244. mano, kad Komisija tur ėtų parengti nuolat atnaujinam ą vyno sektoriaus pasi ūlos ir paklausos pusiaus ­
vyros įvertinim ą, pagr įstą statistine sektoriaus kintam ųjų rodikli ų analize, kurioje b ūtų atsižvelgiama į 
teigiam ą perplanavimo ir konversijos priemoni ų poveik į gamybos apim čiai; mano, kad, remdamasi tuo 
įvertinimu, ji tur ėtų nustatyti vynuogyn ų išnaikinimo priemon ės tikslin ę vietov ę, ir laikosi nuomon ės, 
jog ateityje, remdamasi min ėtu įvertinimu, ji tur ėtų nustatyti, ar b ūtina tobulinti kokias nors kitas 
priemones, kuri ų reikia norint išvengti pusiausvyros sutrikimo;  
245. primygtinai teigia, kad, atsižvelgiant į Audito R ūm ų rekomendacij ą, reikia atlikti išsam ų sodinimo 
teisi ų liberalizavimo poveikio tyrimo įvertinim ą; prašo Komisijos įvertinti galimas šio režimo panai ­
kinimo pasekmes siekiant priimti tinkamiausius sprendimus, skirtus vyno rinkos pusiausvyrai užtik ­
rinti; atkreipia d ėmes į į daugumos valstybi ų nari ų, kurios nepritaria sprendimui atsisakyti šios sistemos, 
nuomon ę – šio poži ūrio laikosi ir Parlamentas savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliucijoje „BŽ ŪP 
art ėjant 2020 m. Su apr ūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusi ų b ūsim ų 
uždavini ų sprendimas“ (  1 ), 
246. pabr ėžia, kad, nors S ąjungos vyno paklausa pastaraisiais dešimtme čiais maž ėjo, per pastaruosius 
kelerius metus eksportas į tre čiąsias šalis akivaizdžiai did ėjo, ta čiau tai nepamin ėta Specialiojoje atas ­
kaitoje Nr. 7/2012; mano, kad įgyvendinant priemones, kuriomis b ūtų skatinamas kokybišk ų vyn ų 
eksportas, b ūtų padedama sumažinti gamybos perviršius;  
247. ragina Komisij ą imtis priemoni ų, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad valstyb ės nar ės, kurios apskai čiuo ­
damos išmokas naudoja vienod ą tarif ą už hektar ą, nustatyt ų tinkamus kontrol ės mechanizmus mok ė­
jimo agent ūroms, užtikrinan čius, kad ūkininkams neb ūtų skiriamos per didel ės kompensacijos, stan ­
dartizuot ų išlaid ų apskai čiavim ą tam, kad b ūtų kuo labiau sumažinti panaši ų priemoni ų apskai čiuot ų 
išlaid ų skirtumai;  
248. ragina Komisij ą imtis tinkam ų veiksm ų siekiant užtikrinti priemoni ų, grindžiam ų 2007 m. spalio 
22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatan čio bendr ą žem ės ūkio rink ų organizavim ą 
ir konkre čias tam tikriems žem ės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žem ės ūkio 
rink ų organizavimo reglamentas) (  2 ), 103q straipsniu, palyginamum ą ir tinkam ą standartizavimo lyg į; 
249. mano, kad gamybos pervirš į taip pat b ūtų galima sumažinti ne tik eksportuojant kokybiškus vynus į 
tre čiąsias šalis, bet ir skiriant didesn ę param ą Europos vyn ų vartojimui S ąjungoje;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/97  
( 1 ) OL C 390 E, 2012 12 18, p. 49.  
( 2 ) OL L 299, 2007 11 16, p. 1.
250. prašo Komisijos v ėl prad ėti įgyvendinti politik ą, kuria skatinamas vyno sektorius ir gerinamas jo 
konkurencingumas vidaus rinkoje, įskaitant informavimo kampanijas suaugusiesiems apie atsaking ą 
vyno vartojim ą ir jo specifines savybes ir ypatybes, pabr ėžiant kult ūrines Europos vyno šaknis; taip pat 
ragina Komisij ą išnagrin ėti Europos strategij ą, skirt ą eksportui į tre čiąsias šalis padidinti;  
XII dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 9/2012 „Ekologini ų produkt ų gamybai, perdir ­
bimui, paskirstymui ir importui taikomos kontrol ės sistemos auditas“  
251. palankiai vertina Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 9/2012 ir pritaria Audito R ūm ų išvadoms; vis 
dėlto apgailestauja, kad auditas atliktas tik šešiose valstyb ėse nar ėse, net jeigu šiose valstyb ėse nar ėse 
audit ą atlikti buvo svarbiausia;  
252. pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms, ypa č susijusioms su tarpvalstybine prekyba ekologiškais 
produktais ir j ų atsekamumu;  
253. atkreipia d ėmes į į tai, kad ekologišk ų maisto produkt ų vartojimas sudaro mažiau nei 2 % visos maisto 
produkt ų rinkos, nors, regis, ši ų produkt ų vartojimas auga;  
254. atkreipia d ėmes į į tai, kad ekologiški produktai svarb ūs ne tik sveikai mitybai; ekologiškai ūkininkau ­
jant taikomas novatoriškas žiniomis pagr įstas poži ūris į žem ės ūkio produkcij ą ir taupiai naudojami 
ištekliai, ir tai gali skatinti kaimo pl ėtrą ir užimtum ą; daugiau naudodamas biotechnologijas ir ekolo ­
gin ę gamyb ą žem ės ūkis įgyt ų Europos prid ėtin ės vert ės ir d ėl to Europos vaidmuo pasaulin ės 
konkurencijos s ąlygomis gal ėtų tapti svaresnis; be to, pastebi, kad tai padeda siekti ilgalaikio aplinkos 
apsaugos, ekonominio ir socialinio tvarumo, pavyzdžiui, švelninti klimato kait ą ir prisitaikyti prie jos, 
lėtinti biologin ės įvairov ės nykim ą ir gerinti gyv ūnų gerov ės standartus;  
255. primena, kad Parlamentas visuomet r ėm ė ir toliau rems ekologišk ą ūkininkavim ą ir aktyviai dalyvavo 
rengiant teis ės aktus d ėl ekologišk ų maisto produkt ų gamybos ir ženklinimo taisykli ų; 
256. mano, kad pagal kit ą daugiamet ę finansin ę program ą didesnis d ėmesys tur ėtų b ūti skiriamas ekolo ­
gišk ų maisto produkt ų gamybai ir jai tur ėtų b ūti skiriama daugiau paramos;  
257. reiškia susir ūpinim ą d ėl to, kad daug ekologišk ų produkt ų yra brangesni už neekologiškus produktus; 
tod ėl vartotojai, kurie priversti labiau atsižvelgti į kainas, ir mažesnes pajamas gaunantys asmenys 
negali pirkti ši ų sveikesni ų produkt ų arba gali j ų pirkti mažiau;  
258. pripaž įsta, kad veiksminga ekologin ės gamybos kontrol ės sistema sukuria nemažai kli ūčių, kurias 
ekonominiai subjektai ( įskaitant gamintojus, importuotojus ir perdirb ėjus) turi įveikti, ta čiau taikant 
šią sistem ą patvirtinama j ų produkcijos kokyb ė, padidinamas ekonomini ų subjekt ų patikimumas ir 
sudaromos galimyb ės vartotojams įgyti pasitik ėjim ą produktais, kurie paženklinti kaip ekologiški;  
259. atkreipia d ėmes į į S ąjungoje užaugint ų ir importuot ų ekologišk ų maisto produkt ų rinkos augim ą, 
kadangi kartu su šiuo augimu gali atsirasti nes ąžininga komercin ė veikla, taigi nurodo, kad, atsižvel ­
giant į tai, S ąjungoje ir valstyb ėse nar ėse reikia griežtesn ės kontrol ės sistemos; pabr ėžia, kad vykdant 
kontrol ę tur ėtų b ūti užtikrinama, jog tik tikrai ekologiški produktai b ūtų taip ženklinami;LT L 308/98 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
260. primena, kad Komisija atsakinga už kontrol ės sistem ų prieži ūrą, ir ragina Komisij ą kartu su vals ­
tyb ėmis nar ėmis, kuri ų atsakomyb ė už kontrol ės sistemos veikim ą yra ypa č svarbi, parengti bendr ą 
pagrindini ų Audito R ūm ų išvad ų vertinim ą; 
261. pabr ėžia, kad svarbu pateikti pakankam ą patikinim ą, kad sistema yra veiksminga ir užtikrina, kad 
vartotojai neprarast ų pasitik ėjimo;  
262. taigi reikalauja, jog Komisija pateikt ų iniciatyvas ir reguliavimo pasi ūlymus, kuriais b ūtų siekiama 
užtikrinti, kad visi Specialiojoje ataskaitoje Nr. 9/2012 nurodyti tr ūkumai b ūtų pašalinti iki 
2013 m. pabaigos;  
263. palankiai vertina tai, kad Komisija netrukus rengiasi persvarstyti kontrol ės teis ės aktus ir kad šiuo metu 
Europos akreditacijos organizacija rengia akreditacijos gaires, kurios bus vertingas įnašas ateityje 
gerinant įgyvendinim ą; 
264. pabr ėžia, kad svarbiausia yra visiems užtikrinti vienodas kontrol ės įstaig ų tvirtinimo ir prieži ūros 
proced ūrų taikymo s ąlygas; pastebi, kad nepavykus to užtikrinti, atsiranda ekologinio ženklinimo 
kontrol ės skirtum ų ir padid ėja suk čiavimo arba palankiausio ekologinio ženklinimo paieškos pavojus 
ir tai daro neigiam ą įtak ą vartotoj ų pasitik ėjimui ekologiniu ženklinimu;  
265. yra nusteb ęs ir sunerim ęs d ėl Audito R ūm ų išvados, kad valstybi ų nari ų kompetentingos institucijos 
nepagrind ė arba nepakankamai pagrind ė dokumentais proced ūrų, pagal kurias tvirtinamos ir priži ū­
rimos kontrol ės įstaigos, siekiant užtikrinti reguliavimo reikalavim ų laikym ąsi; prašo apie ši ą išvad ą 
informuoti nacionalinius parlamentus, turin čius užduot į kontroliuoti valstybi ų nari ų Vyriausybes;  
266. pabr ėžia, kad norint išlaikyti ger ą vieš ąją nuomon ę apie ekologin į ženklinim ą itin svarbu, jog kontrol ės 
įstaigos, įskaitant valstyb ės institucijas, b ūtų nepriklausomos;  
267. teigiamai vertina tai, kad gerinamos jau veikian čios IT sistemos, ir mano, kad tai svarbiausias b ūsimos 
veiksmingos kontrol ės veiksnys;  
268. atkreipia d ėmes į į valstybi ų nari ų atsakomyb ę šioje ir kitose srityse ir mano, kad reguliar ūs Ekologinio 
ūkininkavimo nuolatinio komiteto susitikimai labai vertingi siekiant, kad valstybi ų nari ų, Komisijos ir 
tre čiųjų šali ų kontrol ės sistem ų darbuotojai keist ųsi geriausia praktika ir informacija; vis d ėlto atkreipia 
dėmes į į Audito R ūm ų pastab ą (75 dalis), kad šiai įstaigai reikia pagerinti savo geb ėjimus keistis 
informacija apie importo leidim ų sistemos veikim ą; 
269. pabr ėžia, kad svarbu keistis informacija valstyb ėse nar ėse ir tarp valstybi ų nari ų ir Komisijos; taigi 
prašo Komisijos įdiegti atitinkamas priemones, kad b ūtų užtikrintas tinkamos, patikimos ir savalaik ės 
informacijos pateikimas; vis ų pirma reikalauja, kad Komisija imt ųsi atitinkam ų priemoni ų siekdama 
pagreitinti pranešim ų, susijusi ų su ekologin ės veiklos sertifikavimo klausimais, pavyzdžiui, perduo ­
dam ų per ekologinio ūkininkavimo informacin ę sistem ą, perdavim ą ir padidint ų jų patikimum ą; 
270. ragina valstybes nares iš anksto nustoti išduoti importo leidimus, kurie kaip pereinamoji priemon ė 
buvo nustatyti Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2083/92 (  1 ) ir kuri ų taikymas buvo prat ęstas kelis kartus,LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/99  
( 1 ) 1992 m. liepos 14 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2083/92, iš dalies kei čiantis Reglament ą (EEB) Nr. 2092/91 d ėl 
ekologin ės žem ės ūkio produkt ų gamybos ir nuorod ų apie toki ą gamyb ą ant žem ės ūkio ir maisto produkt ų (OL 
L 208, 1992 7 24, p. 15).
tačiau pagal dabar galiojant į 2011 m. gruodžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglament ą (ES) 
Nr. 1267/2011 (  1 ) numatoma, kad valstyb ės nar ės po 2014 m. liepos 1 d. nebegali išduoti min ėtos 
rūšies leidim ų; 
271. atkreipia d ėmes į į Komisijos Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinio direktorato 2011 m. metin ėje 
veiklos ataskaitoje pateikt ą pastab ą, nurodan čią, kad buvo klaidingai manoma, jog ekologiški produktai 
gal ėjo b ūtų E. coli infekcijos protr ūkio šaltinis, ir tod ėl kilo tam tikr ų abejoni ų d ėl ekologinio ūkinin ­
kavimo prieži ūros, ir kad tais pa čiais metais žiniasklaidoje buvo pla čiai aptariami ekologinio ūkinin ­
kavimo sektoriaus prieži ūros ir kontrol ės tr ūkumai (  2 ), ypa č po to, kai met ų pabaigoje buvo atskleistas 
suk čiavimo atvejis, kai buvo naudojami suklastoti duomenys ir produktai neteis ėtai ženklinami kaip 
ekologiški;  
272. atkreipia d ėmes į į 2011 m. metin ėje veiklos ataskaitoje pateikt ą išlyg ą d ėl galimo pavojaus ekologini ų 
produkt ų kontrol ės sistemos reputacijai, jei ši sistema nebus tinkamai įgyvendinta visoje S ąjungoje ir 
prie jos išor ės sien ų; 
273. laukia tolesni ų Audito R ūm ų veiksm ų per trejus metus, kad gal ėtų susidaryti nuomon ę apie įgyven ­
dintas taisom ąsias priemones ir j ų rezultatus;  
XIII dalis. Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 12/2012 „Ar Komisija ir Eurostatas pagerino 
patikimos ir įtikimos Europos statistikos rengimo proces ą?“ 
274. nurodo, kad:  
a) Europos statistikos sistem ą sudaro Europos S ąjungos statistikos tarnybos (Eurostato) ir nacionalini ų 
statistikos institucij ų, kurios atsakingos už visos veiklos koordinavim ą nacionaliniu lygmeniu, 
partneryst ė Europos statistikos pl ėtojimo, rengimo bei sklaidos srityje; šios institucijos gali gauti 
Sąjungos finansavim ą be kvietimo teikti pasi ūlymus;  
b) Europos statistikos sistemai profesines konsultacijas teikia Europos statistikos sistemos komitetas;  
275. atkreipia d ėmes į į tai, kad:  
a) bendras audito tikslas buvo įvertinti, ar Europos Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir 
įtikimos Europos statistikos rengimo proces ą; 
b) šiuo tikslu Audito R ūmai nagrin ėjo du klausimus: kaip įgyvendinamas Europos statistikos praktikos 
kodeksas ir kaip Eurostatas valdo daugiamet ę Europos statistikos program ą; 
c) atliekant audit ą taip pat buvo vertinamas Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos ir 
Europos statistikos patariamojo komiteto ind ėlis; 
276. iš esm ės pritaria trims pagrindin ėms Audito R ūm ų rekomendacijoms:  
a) kadangi S ąjungos ir valstybi ų nari ų statistikos institucijos yra bendrai atsakingos už pasitik ėjimo 
Europos demokratiniu procesu išlaikym ą, jos tur ėtų stiprinti Europos statistikos sistem ą, užtikrin ­
damos profesin į nepriklausomum ą, pakankamus išteklius, veiksming ą prieži ūrą taikant sankcijas ir 
greit ą pad ėties gerinim ą tais atvejais, kai nesilaikoma kokyb ės standart ų; 
b) Europos Komisija, siekdama iki galo įgyvendinti Europos statistikos praktikos kodeks ą, tur ėtų: 
— pasi ūlyti Europos statistikos rengimo reglamentavimo sistemos pakeitimus, kad b ūtų suteiktas 
tvirtas pagrindas norint persvarstyti statistikos rengimo, statistikos proces ų ir statistikos rezul ­
tat ų institucin ės aplinkos k ūrim ą S ąjungos bei nacionaliniu lygmenimis, užtikrinti šios aplinkos 
įgyvendinim ą, o atitinkamais atvejais – atlikti su tuo susijusius tikrinimus ir patikr ą,LT L 308/100 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2011 m. gruodžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1267/2011, kuriuo iš dalies kei čiamas Regla ­
mentas (EB) Nr. 1235/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo 
taisykl ės d ėl ekologišk ų produkt ų importo iš tre čiųjų šali ų (OL L 324, 2011 12 7, p. 9).  
( 2 ) Žr. Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinio direktorato 2011 m. metin ę veiklos ataskait ą, p. 25.
— imtis b ūtin ų veiksm ų, kad b ūtų užtikrintas įsipareigojimo laikytis Europos statistikos praktikos 
kodekso esm ės teisinis tikrumas,  
— gerinti prieži ūros funkcij ą priži ūrint persvarstymus ir patikras, pavyzdžiui, ple čiant dabartin ę 
Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos veiklos srit į, 
— didinti pagrindin ės Europos S ąjungos statistikos institucijos profesin į nepriklausomum ą, 
— vidaus tarnyb ų d ėl Eurostato vaidmens priimt ą sprendim ą derinti su Europos statistikos prak ­
tikos kodekso reikalavimais, suteikti Eurostatui galimyb ę taikyti savo protokol ą d ėl nešališko 
susipažinimo su duomenimis be joki ų apribojim ų (ir laipsniškai atsisakyti pagal per įgaliojim ą 
suteikt ų statistikos rengimui skirt ų veiklos asignavim ų mechanizmo, d ėl kurio Eurostatas iš 
dalies tampa finansiškai priklausomas nuo kit ų Komisijos tarnyb ų), 
— prad ėti nauj ą 2013 metams Komisijos numatyt ą tarpusavio vertinim ų etap ą, kuris apimt ų 
tikrinim ą, kaip laikomasi vis ų Europos statistikos praktikos kodekso princip ų, įskaitant labai 
svarbius išorinius veiksnius, kad b ūtų galima atlikti nepriklausomus vertinimus ir lyginti rezul ­
tatus,  
— apsvarstyti galimyb ę prad ėti taikyti pereinam ąjį tarpusavio vertinim ą svarbiausiose statistikos 
srityse, apiman čiose vis ą gamybos grandin ę, įskaitant administracini ų duomen ų teik ėjus; 
c) Eurostatas tur ėtų visapusiškai pasinaudoti naujos 2013–2017 m. Europos statistikos programos 
galimyb ėmis, vis ų pirma:  
— nustatyti kiekvienais metais metin ėse statistin ėse programose aiškius tikslus bei esminius 
dalykus ir parengti tinkamus tolesnius veiksmus,  
— išnagrin ėti galimyb ę prireikus persvarstyti jau įgyvendinam ą program ą ir suderinti j ą su daugia ­
mete finansine programa,  
— sistemingai persvarstyti statistikos prioritetus, atsižvelgdamas į tai, kiek Europos statistikos 
sistemai, jos nariams bei respondentams svarb ūs statistiniai rezultatai, išlaidos ir tenkanti našta, 
ir skatinti statistikos srities naujoves, kai nustatomi nauji prioritetai,  
— labiau remti Europos statistikos patariamojo komiteto veikl ą teikdamas daugiau tikslingesn ės 
informacijos apie statistinio programavimo sprendim ų poveik į biudžetui ir finansines pasekmes, 
taip pat apie statistini ų program ų diegim ą, 
— supaprastinti finansin į dotacij ų valdym ą ir pagerinti jo veiksmingum ą taikant darbuotojams 
nustatytus standartinius vieneto įkainius ir mokant vienkartines išmokas už duomen ų rinkinius, 
gautus per apklausas,  
— išnagrin ėti galimyb ę sukurti rezultatais grindžiam ą dotacij ų valdymo sistem ą, paremt ą nustaty ­
tais rodikliais ir tikslais,  
— didinti konkurencij ą vykdant vieš ųjų pirkim ų proced ūras, konkre čiai – teikti daugiau reikšm ės 
kainos kriterijui siekiant nustatyti geriausi ą ekonomin į pasi ūlym ą ir vengti minimali ų ribini ų 
ver čių, kurios mažina kain ų konkurencingum ą; 
277. palankiai vertina iš esm ės konstruktyvius Komisijos atsakymus ir vis ų pirma atkreipia d ėmes į į tai, jog 
Komisija pritaria Audito R ūmams d ėl to, kad S ąjunga, valstyb ės nar ės ir j ų statistikos institucijos yra 
bendrai atsakingos už pasitik ėjimo Europos demokratiniais procesais išlaikym ą; 
278. atkreipia d ėmes į į tai, kad Komisija, kaip praš ė Audito R ūmai:  
a) pateik ė pasi ūlym ą d ėl reglamento, kuriuo b ūtų kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 
(COM(2012) 167);LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/101
b) 2012 m. rugs ėjo 17 d. pri ėm ė nauj ą vidaus sprendim ą d ėl Eurostato, taip pat  
c) 2011 m. rugs ėjo m ėn. patvirtino Europos statistikos praktikos kodekso perži ūrą; 
279. nurodo, kad nacionalini ų statistikos institucij ų ir Eurostato koordinavimo vaidmuo rengiant ir teikiant 
Europos statistik ą prireikus turi b ūti didinamas ir remiamas tolesniais teis ės akt ų pakeitimais; ragina 
Europos statistikos valdymo patariam ąją taryb ą pertvarkyti į savarankišk ą prieži ūros įstaig ą, kuri 
priži ūrėtų Europos statistikos sistemoje atliekamas perži ūras ir patikrinimus; tuo tikslu ragina Komisij ą 
parengti pasi ūlym ą d ėl reglamento, kuriuo b ūtų pakeistas šiuo metu galiojantis 2008 m. kovo 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 235/2008/EB d ėl Europos statistikos valdymo pata ­
riamosios tarybos įsteigimo (  1 ); 
280. pabr ėžia, jog Europos statistikos sistema pati turi skatinti sistemos tobulinim ą tam, kad jos strukt ūros 
ir ištekliai der ėtų su naujais uždaviniais; atkreipia d ėmes į į tai, kad statistikos poreikis did ėja, o ištekli ų 
maž ėja, tod ėl reikia sistemini ų statistikos rengimo poky čių, kad toliau b ūtų didinamas jos veiksmin ­
gumas; pabr ėžia, kad nebegalima atid ėlioti kito dešimtme čio vizijos ir su ja susijusios bendros Europos 
statistikos sistemos strategijos įgyvendinimo;  
281. pažymi, kad b ūtina toliau gerinti Europos statistikos sistemos valdym ą, ir pabr ėžia, kad, siekiant 
supaprastinti sprendim ų pri ėmimo b ūdus ir komiteto proced ūros kompetencij ą perduoti Europos 
statistikos sistemos komitetui, reikia skubiai užbaigti šiuo metu vykdom ą Europos statistikos sistemos 
valdymo strukt ūros persvarstym ą; prašo Komisijos paaiškinti, Europos statistikos valdymo patariamo ­
sios tarybos viet ą Europos statistikos sistemos valdymo strukt ūroje;  
282. palankiai vertina Komisijos įsipareigojim ą iki galo įgyvendinti Europos statistikos praktikos kodeks ą; 
tačiau atkreipia d ėmes į į tai, kad visai Europos statistikos sistemai vis dar sunku įgyvendinti Europos 
statistikos praktikos kodeks ą, taigi reikia remti Eurostato ir nacionalini ų statistikos institucij ų pastangas 
visapusiškai įgyvendinti Europos statistikos praktikos kodeks ą; 
283. apgailestauja, kad iš 677 Europos statistikos sistemos gerinimo veiksm ų, nustatyt ų per 2006–2008 m. 
atliktus išorinius tarpusavio vertinimus, iki 2012 m. buvo įgyvendinta tik 71 %; atkreipia d ėmes į į tai, 
kad dalis likusi ų gerinimo veiksm ų jau nebeaktual ūs, be to, l ėtėja j ų įgyvendinimo sparta; tod ėl 
palankiai vertina planus 2013 m. prad ėti naujus tarpusavio vertinimus, įskaitant viso likusi ų veiksm ų 
sąrašo ir j ų įgyvendinimo grafiko paskelbim ą; pabr ėžia, kad įgyvendinant nauj ą tarpusavio vertinimo 
etap ą svarbu įtraukti išor ės tikrinimo procesus;  
284. palankiai vertina tai, kad Komisija iš esm ės pritaria rekomendacijoms d ėl tarpusavio vertinimo, pritaria 
tam, kad į metines statistikos programas b ūtų įtraukti aiškiai nustatyti tikslai ir pagrindin ės gair ės, iš 
naujo nustatyti 2013–2017 m. programos prioritetai ir persvarstyta pati programa, skatinamos naujo ­
vės, aktyviau įtraukiamas Europos statistikos patariamasis komitetas, supaprastinamas ir gerinamas 
dotacij ų finansinio valdymo veiksmingumas; atkreipia d ėmes į į tai, kad Komisija taip pat sutinka 
vengti mažinti kain ų konkurencij ą vykdant vieš ųjų pirkim ų proced ūras ir pritaikyti esamas ribines 
vertes ir koeficient ą pasirenkant ekonominiu poži ūriu palankiausi ą pasi ūlym ą, ir yra patenkintas, kad 
Komisijos pateikto pasi ūlymo d ėl reglamento, kuriuo iš dalies b ūtų kei čiamas Reglamentas (EB) 
Nr. 223/2009, nuostatomis nurodoma, kaip tur ėtų b ūti taikoma vienkartini ų išmok ų priemon ė ir 
susitariama taikyti standartinius nustatytus vieneto įkainius;  
285. atkreipia d ėmes į į tai, kad viena Komisijos pasi ūlymo d ėl reglamento, kuriuo kei čiamas Reglamentas 
(EB) Nr. 223/2009, nuostata didinamas Europos S ąjungos vyriausiojo statistikos pareig ūno nepriklau ­
somumas, bet nenumatyta tokia jo skyrimo tvarka, koki ą rekomendavo Audito R ūmai; nurodo, kadLT L 308/102 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) OL L 73, 2008 3 15, p. 17.
dalinai pakeistame min ėtame reglamente turi b ūti apibr ėžtas Europos statistikos valdymo patariamo ­
sios tarybos vaidmuo Komisijai vykdant vyriausiojo statistikos pareig ūno atrankos proced ūrą ir užtik ­
rintas aiški ų ir viešai skelbiam ų vyriausiojo statistikos pareig ūno skyrimo ir atleidimo taisykli ų laiky ­
masis skelbiant atvirus konkursus ir nustatant terminuot ą jo kadencijos laikotarp į, kaip nurodyta 
Europos statistikos praktikos kodekse;  
286. atkreipia d ėmes į į Komisijos pozicij ą d ėl laipsniško pagal per įgaliojim ą suteikiam ų statistikos rengimui 
skirt ų veiklos asignavim ų atsisakymo.  
287. paveda Pirmininkui perduoti ši ą rezoliucij ą Tarybai, Komisijai, Europos S ąjungos Teisingumo Teismui 
ir Audito R ūmams bei pasir ūpinti, kad ji b ūtų paskelbta  Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje  (L 
serijoje).LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/103