Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2003 m. vasario 27 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo /* KOM/2009/0033 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.2.3 KOM(2009) 33 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo 1. Įžanga Nagrinėjant ekonomikos vystymąsi trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais, darbo sąnaudos yra svarbus veiksnys. Todėl, Komisijos ir Europos centrinio banko nuomone, labai svarbu, kad Europos Sąjungos ir euro zonos valstybių darbo sąnaudų indeksas būtų parengiamas laiku, siekiant vertinti infliacinį spaudimą, kuris gali atsirasti dėl pokyčių darbo rinkoje. Darbo sąnaudų indeksas taip pat svarbus socialiniams partneriams, vedantiems derybas dėl darbo užmokesčių, ir pačiai Komisijai, kuri stebi trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Darbo sąnaudų indeksas yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER)[1]. 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (DKI) (OL L 69, 2003 3 13, p. 1) nustatyta bendra palyginamų darbo sąnaudų indeksų rengimo, ir perdavimo Bendrijoje sistema. Komisija (Eurostatas) kiekvieną metų ketvirtį skelbia pranešimą spaudai dėl darbo sąnaudų indekso[2]. 2003 m. liepos mėn. Komisija priėmė įgyvendinimo reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1216/2003, OL L 169, 2003 7 8, p. 37), kuriame išsamiau nustatė indekso perdavimo procedūras, specialius (sezoninius) koregavimus, kuriuos reikia atlikti, ir nacionalinių kokybės ataskaitų turinį. Nuo tada, kai 2006 m. buvo pateikta naujausia Europos Parlamento ir Tarybos ataskaita[3], priimtas naujas 2007 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 224/2007 (OL L 64, 2007 3 2, p. 23). Juo buvo iš dalies pakeistas 2003 m. įgyvendinimo reglamentas ir išplėsta darbo sąnaudų indekso apimtis, įtraukiant ir NACE 1 red. L, M, N ir O sekcijose nurodytas ekonominės veiklos rūšis. Dėl tokio išplėtimo ne rinkos paslaugos, kurios sudaro didžiąją minėtose sekcijose nurodytų ekonominių veiklos rūšių dalį ir kurių dinamika gali skirtis nuo rinkos paslaugų dinamikos, irgi pateks į indekso apimtį. Reglamento (EB) Nr. 450/2003 13 straipsnyje reikalaujama kas dvejus metus teikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitas. Tokiose ataskaitose visų pirma turi būti vertinama perduotųjų DSI eilučių duomenų kokybė, taip pat perduotųjų atgalinių duomenų kokybė. Privalomas nacionalinių metinių kokybės ataskaitų teikimas yra numatytas šio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje. Įgyvendinimo reglamento (Reglamento EB Nr. 1216/2003) I priede nurodyta, kad darbo sąnaudų indekso kokybė vertinama pagal šiuos kriterijus: svarbą, tikslumą, teikimą laiku ir punktualumą, prieinamumą ir aiškumą, palyginamumą, darnumą ir išsamumą. Kadangi palyginamumo ir išsamumo atžvilgiu padaryta didelė pažanga, šioje ataskaitoje daugiau dėmesio bus skiriama tikslumui, teikimui laiku ir darnumui. Ataskaitoje neatsižvelgiama į nedidelius reikalavimų pažeidimus, susijusius su vėlavimu perduoti duomenis, nes šie dėl savo pobūdžio paprastai yra laikini. Šios ataskaitos priede pateikti numatomi nacionaliniai veiksmai padėčiai gerinti, kurių imsis šią informaciją pateikusios valstybės narės. 2. BENDROJI PAžANGA, PADARYTA PO PASKUTINėS ATASKAITOS Nuo paskutinės 2006 m. ataskaitos padaryta didelė pažanga, ypač tiek, kiek tai susiję su galimybėmis naudoti darbo sąnaudų indeksą (DSI) ir jo kokybe. Apskritai rečiau prireikė tikslinti anksčiau pateiktus duomenis ir indekso nepastovumas sumažėjo. Visos valstybės narės pateikė atgalinius duomenis, kurių daugeliu atveju nebuvo pateikta 2006 m. Abi naujosios valstybės narės (Bulgarija ir Rumunija) pateikė DSI, atitinkantį Reglamente (EB) Nr. 450/2003 nustatytus kokybės reikalavimus. Visos ES valstybės narės jau taiko DSI ir, su tam tikromis išimtimis, reguliariai teikia duomenis Komisijai (Eurostatui), laikydamosi privalomų terminų. Atsiradus galimybei naudotis visų ES valstybių narių DSI, tapo įmanoma parengti Europos Sąjungos suvestinius duomenis ir pakankamai tiksliai palyginti valandinių darbo sąnaudų pokyčius įvairiose valstybėse narėse. Tačiau tebėra neišspręstų kokybės klausimų, kuriems spręsti kai kurios valstybės narės vis dar turi skirti papildomų pastangų, siekiant užbaigti derinimo procesą. Šie klausimai aptariami toliau. Valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių DSI rengti, o Komisija (Eurostatas) toliau taikė ir stiprino savo rengimo sistemą, kurią taikant laiku gaunami, tikrinami, naudojami, kaupiami ir platinami darbo sąnaudų indekso duomenys. Šios priemonės, visiškai funkcionalios nuo 2005 m., nuolat peržiūrimos ir atnaujinamos. 2. 1 Išplėtimas įtraukiant NACE 1 red. L–O sekcijas ir perėjimas prie NACE 2 red. 2007 m. kovo 1 d. Reglamentu (EB) Nr. 224/2007 (OL L 64, 2007 3 2, p. 23) DSI apimtis buvo išplėsta, įtraukiant ne rinkos paslaugas. Nuo pirmojo 2007 m. ketvirčio kiekvieną ketvirtį Eurostatui būtina teikti NACE L–O sekcijų DSI duomenis be sezoninių koregavimų. Surinkusios ketverių metų duomenis, valstybės narės taip pat turi teikti duomenų serijas su darbo dienos ir sezoniniais koregavimais. Šiuo metu tokius duomenis, įskaitant duomenis su darbo dienos ir sezoniniais koregavimais, teikia visos valstybės narės, kurioms netaikoma išimtis. Belgijai, Danijai, Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai, Airijai, Italijai, Kiprui, Liuksemburgui, Maltai, Austrijai, Lenkijai ir Švedijai taikomos išimtys nustos galioti 2009 m. pirmojo ketvirčio duomenų teikimo termino dieną. Nuo tada visos valstybės narės turės teikti NACE 1 red. L–O sekcijų duomenų serijas. Tuo pat metu darbo sąnaudų indeksui bus pradėtos taikyti 2006 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (OL L 393, 2006 12 30, p. 1), kuriuo NACE 1 red. nomenklatūra pakeista NACE 2 red. nomenklatūra, nuostatos. Teikiami 2009 m. pirmojo ketvirčio duomenys jau turės būti koduoti pagal NACE 2 red. Pakeitus ekonominės veiklos klasifikatorių, Komisija (Eurostatas) padarė būtinus duomenų rengimo aplinkos pakeitimus; Komisija stebi valstybių narių pažangą, susijusią su klasifikatoriaus pakeitimų įgyvendinimu. Siekiant tinkamai pasiruošti sklandžiai pereiti prie naujosios nomenklatūros, 2007 m. surengtas praktinis seminaras, skirtas vien NACE 2 red. taikymo valstybėse narėse pradžiai. Antrasis praktinis seminaras, per kurį buvo apžvelgta padaryta šios srities pažanga ir aptarti susiję klausimai, įvyko 2008 m. lapkričio mėn. 3. NUOSTATų LAIKYMOSI VERTINIMAS (IKI 2008 M. RUGSėJO MėN.) 3.1 Apžvalga Šios valstybės narės ėmėsi visų reikiamų priemonių tam, kad visiškai įgyvendintų reglamento nuostatas: Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė. Nyderlandai per ataskaitinį laikotarpį taip pat teikė pakankamai kokybiškus duomenis, nors beveik visų ketvirčių duomenys buvo pateikti labai vėluojant; todėl Nyderlandai neįvykdė reglamente nustatyto reikalavimo teikti duomenis laiku. Vengrija, Suomija ir Švedija reguliariai teikė duomenis, bet duomenis įvairiu mastu nevisiškai atitiko toliau išsamiau apibūdintą DSI apibrėžtį. Airija taip pat nevisiškai atitiko DSI tikslumo reikalavimus, be to, 2008 m. laiku nepateikė nei vieno ketvirčio duomenų. Graikija ir Austrija beveik visą ataskaitinį laikotarpį duomenis teikė laiku, tačiau dėl kokybės problemų jos šiuo metu tikslina savo DSI. Apskritai padėtis, palyginti su aprašytąja 2006 m. ataskaitoje, pagerėjo, nes tada buvo kilę rimtesnių kokybės problemų, be to, trūko atgalinių duomenų serijų ir serijų su darbo dienos ir sezoniniais koregavimais. 3.2 Kokybės trūkumai 3.2.1 Tikslumas Tikslumo problemų gali kilti įvairiuose DSI rengimo etapuose. Paprastai jos kyla dėl pradinių duomenų trūkumų ir dėl to DSI serijos gali būti labai nepastovios. Be to, nevisiškai tikslius duomenis gali būti sunku lyginti su kitų valstybių narių duomenimis ir dėl to gali kilti neatitikimų tarp DSI ir kitų duomenų šaltinių, pagal kurių duomenis apskaičiuojami panašūs aspektai (pvz., darbuotojų valandinės kompensacijos pokyčiai). Paprastai valstybės narės, kuriose kyla tokių sunkumų, aptaria nustatytas tikslumo problemas metų kokybės ataskaitoje, o Komisija (Eurostatas) stebi padarytą ar planuojamą pažangą, susijusią su geresnių duomenų šaltinių naudojimu. Šiuo metu šešioms valstybėms narėms kyla tikslumo problemų. Airijoje, Vengrijoje, Suomijoje ir Švedijoje kol kas nėra tinkamų duomenų šaltinių, pagal kuriuos būtų galima užtikrinti visišką atitiktį reglamento reikalavimams[4]. Graikijos pateikti DSI duomenys rodo nepaaiškinamą augimą, nesuderinamą su darbo rinkos raida. Austrija dėl tokių pat priežasčių nustojo teikti duomenis ir šiuo metu nagrinėja šių kokybės problemų priežastis. Airija. Naudotos apmokėtos valandos, ne dirbtos valandos. Į indeksą neįtrauktos nereguliarios išmokos darbuotojams. Padėtis turėtų pasikeisti, kai tik bus galima pradėti naudoti naują visų ekonominės veiklos rūšių duomenų šaltinį (planuojama, kad tai bus 2009 m.). Be to, serijos neapima visų darbuotojų, o pramonės (NACE C, D ir E) ir statybos (NACE F) įmonėms, kuriose dirba 10 ar daugiau darbuotojų, taikyta mažesnė riba. Paslaugų sektoriaus (NACE G, H, I ir K) paslaugoms taip pat taikyta mažesnė riba, būtent įmonėms, kuriose dirba penki ar daugiau darbuotojų, o NACE J (finansinis tarpininkavimas) apima tik bankininkystės, draudimo ir statybos draugijų įmones. Graikija. DSI serijos labai nepastovios ir daug taisyta. Kol kas šis labai didelis nepastovus tinkamai nepaaiškintas. Be to, nei 2007 m., nei 2008 m. nepateiktos metų kokybės ataskaitos; 2006 m. pateikta ataskaita pernelyg glausta, kad būtų galima daryti kokias nors išvadas dėl tikslumo problemų priežasčių. Vengrija. Duomenys susiję su privačiomis įmonėmis, kuriose dirba ne mažiau kaip 5 darbuotojai, ir įvairių dydžio kategorijų vyriausybinėmis organizacijomis. Austrija. Nuo 2008 m. rugsėjo mėn. duomenys nebeteikiami dėl neįtikinamų ir nepastovių rezultatų. Suomija. Duomenys susiję tik su visą darbo dieną dirbančiais darbuotojais. Ketvirtiniai darbo sąnaudų pokyčiai nuo pirmojo 2005 m. ketvirčio buvo apskaičiuojami pagal darbuotojų, dirbančių standartinį darbo laiką, darbo užmokesčio pokytį. Metiniam darbo sąnaudų indekso pokyčiui apskaičiuoti naudoti darbo jėgos tyrimo, darbo užmokesčio statistikos struktūros ir nacionalinių sąskaitų duomenys. Apskritai labai vėluojama teikti kai kurių šaltinių, naudojamų DSI rengti, duomenis (iki maždaug 2 m.). Todėl šiuo metu Suomijoje taikant darbo sąnaudų indeksą nėra visiškai atsižvelgiama į trumpalaikius valandinių darbo sąnaudų pokyčius taip tiksliai, kaip reikėtų; be to, didelio masto tikslinimai riboja indekso naudojimo galimybes. Švedija. Apskaičiuojant darbo sąnaudas neatsižvelgiama į nereguliarias premijas. Naudojami tik privataus sektoriaus duomenys. 3.2.2 Teikimas laiku Nuo paskutinės 2006 m. ataskaitos duomenys teikiami labiau laiku. Tačiau dėl įvairių priežasčių kai kuriais ketvirčiais kelios valstybės narės pateikė DSI ne nustatytu laiku (70 dienų po ataskaitinio ketvirčio). Teikimas laiku yra itin svarbus, nes vėluojant teikti duomenis ES ir EZ (euro zonos) suvestiniams duomenims rengti turi būti naudojami įverčiai. Dėl to po to duomenis reikia labai tikslinti. Toliau išvardijamos valstybės narės, pateikusios duomenis taip vėlai (> t+75), kad jų nebuvo įmanoma įtraukti į Komisijos ketvirčio pranešimus spaudai, o tą ketvirtį skelbiamiems ES ir EZ suvestiniams duomenims rengti buvo naudojama šių šalių DSI verčių ekstrapoliacija. Belgija. Per ataskaitinį laikotarpį duomenys tris kartus nebuvo pateikti laiku. Nors palyginti su 2006 m. ataskaitoje apibūdinta padėtimi pastebėtas tam tikras pagerėjimas, per pirmąją 2008 m. ataskaitinio laikotarpio pusę dėl kelių atsitiktinių veiksnių DSI buvo pateiktas per vėlai. Tikimasi, kad 2008 m. trečiojo ataskaitinio ketvirčio duomenys bus pateikti laiku. Kipras, Italija, Liuksemburgas. Vieną kartą duomenys nepateikti laiku. Priežastys nebuvo susijusios su struktūrinio pobūdžio duomenų rengimo problemomis, todėl tikimasi, kad tai buvo tik atsitiktiniai vėlavimai. Airija. Tris kartus duomenys pateikti ne laiku. Manoma, kad duomenys vėl bus pradėti teikti tik 2009 m. Graikija. Tris kartus duomenys pateikti ne laiku. Priežastys nebuvo susijusios su struktūrinio pobūdžio duomenų rengimo problemomis, todėl tikimasi, kad tai buvo tik atsitiktiniai vėlavimai. Nyderlandai. 2007 m. labai vėlavo teikti duomenis. Per ataskaitinį laikotarpį penkių ketvirčių duomenys pateikti labai vėluojant. Tačiau 2008Q1 ataskaitinio ketvirčio duomenys vėl pradėti teikti laiku. Austrija. Per ataskaitinį laikotarpį tris kartus duomenys nepateikti laiku dėl kokybės trūkumų ir nepaaiškinamo duomenų nepastovumo. Tikimasi, kad nuo 2008Q4 ataskaitinio laikotarpio duomenys bus vėl teikiami laiku. 3.2.3 Darnumas Metų kokybės ataskaitose valstybių narių prašoma palyginti DSI ir darbuotojų valandinės kompensacijos augimą pagal nacionalines sąskaitas (kaip apibrėžta ESA95 sistemoje). Šiais duomenų rinkiniais apibūdinamas tas pats reiškinys, tik šiek tiek skiriasi vartojamos apibrėžtys, o DSI yra detalesnis, paprastai todėl, kad naudojami kiti ar papildomi šaltiniai. Todėl negalima tikėtis, kad duomenys visiškai derės. Tačiau vienodos krypties ir palyginamo dydžio augimas rodo, kad DSI duomenų kokybė ir nacionalinių sąskaitų duomenų kokybė yra palyginamos. Taigi darnumo mastas – tinkamas DSI duomenų kokybės rodiklis. Kadangi ne visos valstybės narės rengia ketvirtinius darbuotojų valandinės kompensacijos duomenis (nacionalinių sąskaitų duomenis), neįmanoma išsamiai apžvelgti darnumo aspektų. Tolesnė apžvalga pagrįsta 2007 m. kokybės ataskaitomis. Vokietija ir Malta. Duomenys labai darnūs, nes nacionalinės sąskaitos naudojamos kaip DSI šaltinis. Bulgarija, Kipras, Čekija, Danija, Estija, Prancūzija, Lietuva, Liuksemburgas, Lenkija, Rumunija ir Slovėnija. Duomenys pakankamai darnūs. Paprastai augimo požymiai yra vienodi, o augimas panašaus dydžio. Suomija. Duomenys nedarnūs; abiejų šaltinių augimo duomenys labai skiriasi. Skirtumus galima paaiškinti minėtomis DSI tikslumo problemomis. Belgija, Ispanija, Graikija, Italija, Latvija, Nyderlandai, Portugalija, Švedija, Slovėnija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė. Ketvirtinių nacionalinių sąskaitų duomenų nėra arba nepateikta kokybės ataskaitose. 4. Išvados Apskirtai nuo ankstesnės 2006 m. ataskaitos reglamento nuostatų laikomasi kur kas geriau. Visos valstybės narės toliau skirstė išteklius taip, kad būtų rengiamos labiau palyginamos indekso serijos ir kad jos būtų teikiamos laiku. Tai akivaizdžiai pagerino bendrą kokybę, todėl duomenys tapo naudingesni. Pateiktos visos trūkstamos atgalinių duomenų serijos ir anksčiau nepateiktos serijos su darbo dienos ir sezoniniais koregavimais. Duomenys teikti labiau laikantis nustatytų terminų, o keliose valstybėse narėse sumažėjo su tikslumu susijusių problemų. Tačiau devyniose valstybėse narėse tebėra trūkumų, susijusių su vienu arba daugiau DSI kokybės aspektų. Trijose valstybėse narėse šiuos trūkumus lėmė atsitiktiniai vėlavimai pateikti duomenis, todėl manoma, kad šie trūkumai laikini. Šešiose valstybėse narėse būta rimtesnių problemų dėl kokybės – būtent duomenų tikslumo. Taigi padėtis palankesnė nei 2006 m., kai tikslumo problemas ataskaitose nurodė 10 valstybių narių. Komisija (Eurostatas) paragino valstybes nares dėti dar daugiau pastangų padėčiai gerinti. Komisija (Eurostatas) stebės likusius neišspręstus nuostatų nesilaikymo ir kokybės klausimus, nagrinėdama pateikiamus duomenis ir kitus nacionalinius dokumentus. Tais atvejais, kai padėtis negerės taip greitai, kaip pageidauta ar planuota, bus susiekta su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir Komisija imsis reikiamų veiksmų nuostatų laikymuisi užtikrinti. PRIEDAS Informacija apie numatytus nacionalinius veiksmus padėčiai gerinti Airija Airija šiuo metu įgyvendina strategiją, skirtą informacijos apie darbo užmokestį ir darbo sąnaudas aprėpčiai gerinti. Viena iš strategijos sudedamųjų dalių – naujas ketvirtinis „Darbo užmokesčio, valandų ir užimtumo sąnaudų tyrimas“ (DUVUST tyrimas). Pagal šį tyrimą bus gaunami palyginami ir laiku teikiami darbo sąnaudų visuose ūkio sektoriuose duomenys ir bus galima išsamiau ir nuosekliau matuoti darbo užmokestį ir užimtumą įvairiuose sektoriuose. Tyrime dalyvaus tris ar daugiau darbuotojų turinčios įmonės. Atliekant tyrimą bus renkami duomenys apie darbo užmokestį, darbdavio socialines įmokas, kitas su darbo užmokesčiu nesusijusias sąnaudas ir per visą ketvirtį dirbtas valandas. Įtraukus šias su darbo užmokesčiu nesusijusias ir todėl jam tradiciškai nepriskiriamas sąnaudas, tyrimo duomenys geriau atspindės užimtumo sąnaudas ir poveikį konkurencingumui. Pagrindinis tyrimo rezultatas bus darbo sąnaudų indeksas pagal dirbtas valandas; be to, pagal tyrimo duomenis bus galima stebėti trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Pagal tyrime numatytą skirstymą bus įmanoma reguliariai skelbti informaciją apie darbo užmokestį per valandą (su premijomis arba ne) ir skirstyti ją pagal plačias profesines grupes. DUVUST skirtas nacionaliniams poreikiams tenkinti ir ES reikalavimams įgyvendinti, ir, kai jis bus visapusiškai vykdomas visuose ūkio sektoriuose, Airija galės teikti DSI duomenis, visiškai atitinkančius Reglamento (EB) Nr. 450/2003 nuostatas. Be to, dėl šio naujo tyrimo ateityje bus galima atsisakyti kas ketverius metus rengiamo specialaus darbo sąnaudų tyrimo (DST). Galiausiai DUVUST pakeis visus Airijos statistikos biuro šiuo metu rengiamus trumpalaikius darbo užmokesčio tyrimus. DUVUST pradėtas vykdyti 2005 m. pramonės ir finansų sektoriuje. Dabar šių sektorių duomenimis galima naudotis, rengiant DSI. Pradėti rinkti ir kitų sektorių duomenys (viešojo sektoriaus ir platinimo sektoriaus), bet šie duomenys kol kas nenaudojami. Iki 2009 m. DUVUST apims daugelį ūkio sektorių – nuo pramonės iki asmeninių paslaugų (NACE C–O). Graikija Komisija paragino Graikiją nedelsiant imtis veiksmų DSI tikslumo problemoms spręsti. Tikimasi, kad Graikija pateiks išsamesnės informacijos apie numatomus veiksmus. Nyderlandai Per ataskaitinį laikotarpį pasikeitė Nyderlandų DSI duomenų šaltinis. Ketvirtiniai greiti įverčiai anksčiau buvo grindžiami išankstinių atsakymų į ketvirtinį užimtumo ir darbo užmokesčio tyrimo imtimi. Dabar ketvirtinis tyrimas neberengiamas, o naudojamas kas mėnesį atnaujinamas užimtumo, darbo užmokesčio ir išmokų registras. Nors iš pradžių, 2007 ir 2008 m., dėl šio naujo registro labai vėluota teikti duomenis, manoma, kad ilgalaikėje perspektyvoje šis registras padės kur kas greičiau priartėti prie galutinių įverčių, t. y. Nyderlandų DSI skaičius reikės kur kas mažiau tikslinti. Nuo 2008 m. antrojo ketvirčio duomenys bus teikiami pagal reglamente nustatytus terminus. Austrija Austrijoje pradėta išsami DSI kokybės gerinimo programa. Kadangi DSI rengti naudojami keli įvairios kokybės ir statistinių vienetų duomenų šaltiniai, vis dar ieškomos dabartinių netikslumų priežastys. Vienos iš taikomų priemonių – vertinami skaičiavimo metodai ir duomenų šaltiniai bei reglamento nuostatų laikymasis. 2009 m. kovo mėn. planuojama iš naujo parengti 2008 m. ketvirto ketvirčio DSI ir trūkstamus atgalinius duomenis. Suomija Suomijos taikomas darbo sąnaudų indekso rengimo modelis pagrįstas kelių statistinių šaltinių duomenimis. Kiekvieną kartą tikslinant duomenis indeksas yra vis tikslesnis, nes įvairiais statistiniais šaltiniais galima naudotis skirtingu laiku. 2005 m. Suomijos statistikos tarnyba pradėjo naujo DSI rengimo modelio įgyvendinimo projektą, pagal kurį DSI būtų grindžiamas kiekvieną ketvirtį tiesiogiai renkant pirminius įmonių duomenis. Įgyvendinusi šias priemones 2009 m. Suomija turėtų visiškai atitikti DSI reglamentuojančias nuostatas. Švedija Nuo 2009 m. pirmojo ketvirčio Švedija taip pat teiks nereguliarių premijų duomenis ir viešojo sektoriaus duomenis. Taigi nuo to laiko Švedija visiškai atitiks DSI reglamentuojančias nuostatas. [1] Eurostato svetainė http://epp.eurostat.ec.europa.eu/. [2] Kiekvieną ketvirtį pagal duomenų skelbimo kalendoriuje nurodytas datas skelbiamas pranešimas spaudai; Eurostato svetainėje galima susipažinti ir su šiais pranešimais, ir su kalendoriumi. [3] COM(2006) 801 galutinis, 2006 12 14. [4] Dėl planuojamų Airijos, Suomijos ir Švedijos veiksmų žr. priedą.