Specialioji ataskaita Nr. 17/2009 dėl Europos socialinio fondo bendrai finansuojamų moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų





Terminų žodynėlis Europos socialinis fondas (ESF) Vienas iš struktūrinių fondų, kuris remia priemones, skirtas užkirsti kelią nedarbui ir su juo kovoti, plėtoti žmogiškuosius išteklius ir socialinę integraciją į darbo rinką, kad būtų skatinamas didesnis užimtumo lygis, vyrų ir moterų lygybė, tvari plėtra bei ekonominė ir socialinė sanglauda. Įvertinimai Ex-ante įvertinimas Pagrindinė programų rengimo sudėtinė dalis, už kurią atsako valstybių narių paskirtos valdžios institucijos. Šis įvertinimas iš esmės apima valstybės narės, tam tikro regiono ar sektoriaus pranašumų, trūkumų ir galimybių įvertinimą, įvertinimą, ar strategija ir pasirinkti tikslai atitinka tam tikrų regionų ar teritorijų konkrečius ypatumus, įskaitant demografines kryptis, taipogi numatytų veiksmų prioritetų laukiamo poveikio įvertinimą. Laikotarpio vidurio įvertinimas Programos laikotarpiui įpusėjus atliekamas pradinių pagalbos rezultatų, jų svarbos ir tikslų pasiekimo masto įvertinimas. Jis atliekamas atitinkamos programos valdymo institucijos atsakomybe, bendradarbiaujant su Komisija. Ex-post įvertinimas Ne vėliau kaip po trejų metų nuo programos laikotarpio pabaigos Komisijos atsakomybe nepriklausomų ekspertų atliekamas įvertinimas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir valdymo institucijomis. Jis apima išteklių panaudojimą, pagalbos efektyvumą ir rezultatyvumą bei jos poveikį. Remiantis jo rezultatais ir išnagrinėjus veiksnius, prisidedančius prie įgyvendinimo sėkmės ar nesėkmės bei rezultatų pasiekimo, parengiamos išvados dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos. Lyčių lygybė Nuostata, kad visi žmonės gali nevaržomai vystyti savo asmeninius gebėjimus ir priimti sprendimus be jokių griežtų lyčių vaidmenų nustatytų apribojimų ir kad skirtingi moterų ir vyrų poreikiai vienodai ir palankiai nagrinėjami bei vertinami. Lyginamoji analizė Intervencinės priemonės veiklos rezultatų kiekybinis ir kokybinis palyginimas su geriausiais pripažintais tos pačios intervencijos srities arba susijusios srities rezultatais. Profesinis mokymas Bet kokios formos mokymas, kuris rengia kvalifikaciją dirbti pagal tam tikrą profesiją, amatą ar darbą ar kuris suteikia būtinų gebėjimų dirbti pagal tokią profesiją, amatą ar darbą. Programos laikotarpis Daugiametė programa, pagal kurią planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų išlaidos. Projekto teikėjas Atskiras asmuo ar organizacija (pvz., vietos valdžios institucijos, bendrovės, įmonės ir t. t.), kuris (-i) gali siūlyti projektus ir teikti paraiškas struktūrinių fondų paramai gauti. Rezultatyvumas Santykio tarp gautų rezultatų ir nustatytų pradinių tikslų nustatymas. Rodikliai Išdirbių rodiklis Priemonė, skirta vertinti fizinius išdirbius, kurie rodo, kokios pažangos pasiekta įgyvendinant finansuojamus veiksmus (pvz., mokymų dalyvių skaičius). Rezultatų rodiklis Priemonė, skirta vertinti betarpišką finansuojamų veiksmų poveikį tiesioginiams naudos gavėjams (pvz., dalyvių, kurie įgijo reikiamą kvalifikaciją, skaičius). Poveikio rodiklis riemonė, skirta vertinti finansuojamų veiksmų ilgalaikes socialines ir ekonomines pasekmes, apimančias daugiau nei betarpišką poveikį tiesioginiams naudos gavėjams (pvz., žmonių, įdarbintų praėjus 12-ai mėnesių nuo mokymų pabaigos, skaičius). Struktūriniai fondai Pagrindinis Europos Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus. Valdymo institucija Valstybės narės paskirta institucija intervencinei priemonei (veiklos programai ir (arba) bendrajam programavimo dokumentui) valdyti. Veiklos programa (VP) ir bendrasis programavimo dokumentas (BPD) šioje ataskaitoje vadinami "programomis" Bendrijos paramos sistema, kuri apima struktūrinių fondų ir valstybės narės strategiją ir veiksmų prioritetus, jų konkrečius tikslus, fondų indėlį ir kitus finansinius išteklius, yra vykdoma pasitelkiant įvairias veiklos programas. VP – tai valstybės narės centriniu arba regioniniu lygmeniu parengtas ir Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateikiamas nuoseklus prioritetų rinkinys, apimantis daugiametes priemones. Pagal struktūrinius fondus bendrai finansuotini projektai turi priklausyti priemonės taikymo sričiai. Esant tam tikroms aplinkybėms Bendrijos paramos sistema ir veiklos programa gali būti apjungtos į vadinamąjį "bendrąjį programavimo dokumentą". (Vertikali ir horizontali) segregacija darbo rinkoje Vyrų ir moterų dalyvavimo skirtinguose sektoriuose (horizontali segregacija) ir su sprendimų priėmimu susijusių užimamų pareigų (vertikali segregacija) skirtumai. Santrauka I. Vienas struktūrinių fondų tikslų – skatinti lygias vyrų ir moterų galimybes darbo rinkoje. Pagrindinis Bendrijos instrumentas, skirtas šioms lygioms galimybėms skatinti, yra Europos socialinis fondas (ESF). Šioje ataskaitoje nagrinėjami ESF 2000–2006 m. programos laikotarpiu bendrai finansuoti moterims skirti profesinio mokymo veiksmai. Apskaičiuota, kad šiuo laikotarpiu profesinio mokymo veiksmams buvo skirta 3 milijardai eurų. II. Audito Rūmų audito metu buvo stengtasi atsakyti į šiuos du klausimus: a) ar moterims skirti profesinio mokymo veiksmai buvo atrinkti laikantis aiškios darbo rinkos prioritetų analizės; b) ar priežiūros informacija buvo pakankama siekiant įvertinti, ar vykdant šiuos veiksmus buvo pasiekta nustatytų tikslų. III. Auditas buvo atliktas Komisijoje ir penkiose valstybėse narėse (Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Italijoje), kurioms iš viso tenka 76 % šios srities išlaidų. Šioje ataskaitoje pateiktos audito išvados grindžiamos programų nustatymo bei užbaigtų projektų imties analize. IV. Apskritai buvo nustatyta, kad kiek tai susiję su moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų įvardijimu ir atranka, tikrintas programas sudarantys mokymo veiksmai nebuvo sukurti tiesiogiai atsižvelgiant į darbo rinkos reikalavimų analizes. Nustatant priemones paprastai buvo sudaroma plati vykdomų veiksmų taikymo sritis, nepakankamai susitelkiant ties konkrečiomis tikslinėmis grupėmis. V. Be to, tikrintose valstybėse narėse taikant projektų atrankos kriterijus į šias darbo rinkos analizes nebuvo pakankamai atsižvelgta ir nebuvo užtikrinta, kad atrinktų projektų tikslai atitiktų bendruosius programos tikslus. VI. Audito Rūmai rekomendavo veiklos programas ateityje kurti atsižvelgiant į darbo rinkos analizę, o mokymai ir tikslai turėtų būti tvirtinami tiesiogiai remiantis šia analize. Jie taip pat rekomendavo įdiegti veiksmingą projektų atrankos procedūrą, leidžiančią patvirtinti tuos projektus, kurie labiausiai prisideda prie analizėje išryškintų problemų sprendimo. VII. Audito Rūmai nustatė, kad priežiūros informacija neleido atlikti tikslų pasiekimo įvertinimo, nes nustatyti rodikliai buvo pernelyg riboti, tikslai dažnai nebūdavo nurodomi, o pati informacija buvo nepatikima ar neišsami. Todėl Audito Rūmai laikosi nuomonės, kad nei valstybių narių įgyvendinimo institucijos, nei Komisija negalėjo įvertinti, kokiu mastu tikslai buvo pasiekti. VIII. Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisijai būtina ir toliau prižiūrėti, kad valstybės narės nustatytų tinkamus ir realistiškus rodiklius ir kad būtų surinkti patikimi duomenys, tokiu būdu sudarant galimybę suformuluoti prasmingas išvadas dėl bendrai finansuojamų veiksmų efektyvumo ir rezultatyvumo. Įvadas Paaiškinamojo pobūdžio informacija 1. Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad vyrų ir moterų lygybės skatinimas yra vienas svarbiausių jos puoselėjamų principų. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2081/93 [1] išdėstyta, kad vyrų ir moterų lygių galimybių darbo rinkoje principas yra vienas Bendrijos tikslų, kurio siekiant turėtų būti vykdomos struktūrinės priemonės. Lyčių lygybė – tai galimybė tiek moterims, tiek vyrams lygiomis teisėmis dalyvauti bei būti vienodai atstovaujamiems ekonomikos ir sprendimų priėmimo srityse bei socialiniame, kultūriniame ir pilietiniame gyvenime [2]. Komisija kasmet atsiskaito dėl padėties, susijusios su moterų ir vyrų lygybe, atskleisdama pastebėtas tendencijas srityse, kuriose esama esminių moterų ir vyrų padėties skirtumų, pavyzdžiui, užimtumo ir darbo užmokesčio lygiai, sektorinė ir profesinė segregacija bei moterų atstovavimo einant vadovaujančias pareigas santykis [3]. 1 diagramoje parodyta, kaip laikui bėgant kito vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumai. Nors vis dar esama tokių skirtumų visose valstybėse narėse, jie 2001–2007 m. sumažėjo daugelyje ES-27 valstybių narių. 1 diagrama Absoliutūs moterų ir vyrų (kurių amžius nuo 15 iki 64 m.) užimtumo lygio skirtumai ES valstybėse narėse 2001 ir 2007 m. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas, ES darbo jėgos tyrimas (DJT), ES-27 metiniai vidurkiai. Pastaba.: Visose šalyse vyrų užimtumo lygis buvo aukštesnis nei moterų. 2. Šioje ataskaitoje nagrinėjami ESF 2000–2006 m. programos laikotarpiu bendrai finansuoti moterims skirti profesinio mokymo veiksmai, kurie yra pagrindinė konkreti ESF finansuojama vyrų ir moterų lygių galimybių darbo rinkoje skatinimo priemonė [4]. Be bendrai finansuojamų priemonių valstybės narės taip pat gali įgyvendinti nacionalines ar regionines programas arba veiksmus negaudamos ES bendrojo finansavimo. 3. 2000–2006 m. programos laikotarpiui buvo patvirtintas dvejopas ESF lėšų, skirtų lyčių lygybės tikslams pasiekti, naudojimo metodas, kurio laikantis derinami konkretūs veiksmai ir vadinamasis "lyčių aspekto integravimas". Tai – "procesas, kurio metu įvertinami numatytų veiksmų – įskaitant teisės aktus, politiką arba programas – padariniai moterims ir vyrams visose srityse ir visais lygiais [5]". 4. Konkretūs veiksmai, skirti moterų patekimui į darbo rinką gerinti ir dalyvauti joje, apima profesinio mokymo veiksmus, susijusius su jų karjeros raida, jų galimybėmis gauti naujas darbo vietas ir pradėti verslą bei vertikalios ir horizontalios segregacijos dėl lyties darbo rinkoje mažinimu. 2000–2006 m. programos laikotarpiu "darbo rinkos konstruktyvioms priemonėms, skirtoms moterims" [6] iš ESF buvo skirti 4 milijardai eurų. Svarbiausi iš šių konkrečių veiksmų buvo susiję su profesiniu mokymu, kurie ES-25 valstybių narių atveju apytiksliai sudarė 3 milijardus eurų [7]. 2007–2013 m. programos laikotarpio konkretiems veiksmams skirtas biudžetas ženkliai sumažėjo palyginti su ankstesniu laikotarpiu, kadangi daugiau dėmesio buvo skiriama lyčių aspekto integravimui. 5. Vykdant moterims skirtas konstruktyvias darbo rinkos priemones, turi būti nuspręsta, kaip labiausiai padidinti lyčių lygybę darbo rinkoje. Viena vertus, tam, kad mokymai būtų laikomi sėkmingais, juos pabaigus paprastai turėtų būti sudaroma reali galimybė gauti darbą. Tokie žmonėms rengiami mokymai turi būti susiję su darbo rinkoje esančiomis sąlygomis, pavyzdžiui, pastebimu kvalifikuotų darbuotojų trūkumu. Kita vertus, taip pat egzistuos tam tikri konkretūs su moterimis, kaip potencialiomis darbuotojomis, susiję poreikiai, pavyzdžiui, tinkamos vaikų priežiūros ir lanksčios darbo tvarkos srityse. Tokie klausimai yra svarbūs ir į juos turi būti atsižvelgta tam, kad konstruktyviais veiksmais būtų pasiekti aktyvesnio ir didesnio moterų dalyvavimo darbo rinkoje tikslai. Su bendrai finansuojamų veiksmų įgyvendinimu susijusios prievolės 6. 2 diagramoje supaprastintai pateikti bendrai ESF finansuojamų veiksmų moterų profesinio mokymo srityje įgyvendinimo proceso programavimas ir tam tikri šio proceso aspektai [8]. 7. Pagal ESF bendrai finansuojami projektai yra įgyvendinami pasitelkiant daugiametes programas (veiklos programas (VP) arba bendruosius programavimo dokumentus (BPD)). Į šias programas įtraukiami nustatyti prioritetai, o kiekvienam prioritetui apibrėžiamas tam tikras priemonių skaičius. Priemonės gali apimti moterims skirtus profesinio mokymo veiksmus. 8. Programas rengia valstybės narės pasikonsultavusios su Komisija (Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniu direktoratu), taip pat su regioninėmis, vietos ir kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis bei ekonominiais ir socialiniais partneriais. Programas vertina ir tvirtina Komisija. 9. Pagrindinė šio programų rengimo, o visų pirma tikslų nustatymo ir finansinių išteklių skyrimo tam tikriems prioritetams ir priemonėms, proceso sudedamoji dalis – susijusios valstybės narės, regiono ar sektoriaus pranašumų, trūkumų ir galimybių ex ante įvertinimas, už kurį yra atsakingos valstybių narių paskirtos valdžios institucijos. Vienas jo siekių – įvertinti strategijos ir pasirinktų tikslų tinkamumą atsižvelgiant į konkrečią tam tikrų regionų ar teritorijų padėtį. 10. Valstybės narės yra atsakingos už programų įgyvendinimą ir, bendradarbiaudamos su Komisija, privalo užtikrinti, kad Bendrijos lėšos būtų naudojamos laikantis patikimo finansų valdymo principo. Bendra atsakomybė už biudžeto vykdymą tenka Komisijai. 2 diagrama Kas už ką atsakingas? +++++ TIFF +++++ 11. Projektų teikėjai, kurie yra laikomi mokymų organizavimui skirtos ESF paramos gavėjais, siūlo atskirus projektus, o juos tvirtina paskirtos nacionalinės, regioninės ar vietos valdžios institucijos. Projektų teikėjams paskirta užduotis kompetentingoms valdymo institucijoms teikti projektų vykdymo pažangos ir tikslų siekimo priežiūros informaciją. Komisijai kasmet teikiami suvestiniai priežiūros duomenys. 12. 2000–2006 m. programos laikotarpiu kiekvienos programos laikotarpio vidurio įvertinimą turėjo atlikti nepriklausomas vertintojas bendradarbiaudamas su Komisija. Šį įvertinimą, už kurio atlikimą atsako valdymo institucijos, sudarė šios svarbios sudėtinės dalys: a) pranašumų, trūkumų ir galimybių ex ante įvertinimo tolesnio galiojimo analizė; b) strategijos tolesnės svarbos įvertinimas; c) tikslų kiekybinio išmatavimo įvertinimas; d) rezultatyvumo, efektyvumo ir galimo poveikio įvertinimas; e) įgyvendinimo ir priežiūros mechanizmų kokybės įvertinimas. 13. Atlikus laikotarpio vidurio įvertinimą buvo nustatyta, kad efektyvumo, rezultatyvumo ir galimo poveikio analizę apsunkino vėlyva arba vangi daugelio programų pradžia, kadangi 2003 m. viduryje buvo gauta nedaug išdirbių ar rezultatų. Taip pat buvo išryškintos su priežiūros sistemomis, kurios nesuteikė išsamių ar patikimų duomenų, susijusios problemos [9]. 14. Be to, Bendrijos struktūrinei paramai taikomas išteklių panaudojimo ir suteiktos paramos efektyvumo ir rezultatyvumo ex post įvertinimas. Šiuo įvertinimu, kurį Komisijos atsakomybe atlieka nepriklausomi ekspertai bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis ir valdymo institucijomis, be kita ko siekiama nustatyti, ar priemonių įgyvendinimas buvo sėkmingas ar ne, bei įvertinti pasiekimus ir rezultatus. Audito apimtis ir metodas 15. 2000–2006 m. programos laikotarpiu 75 % įgyvendintų "darbo rinkos konstruktyvių priemonių, skirtų moterims" sudarė konkretūs veiksmai profesinio mokymo srityje. Audito Rūmų audito tikslas buvo nustatyti, kokiu mastu ESF bendrai finansuojami moterims skirti profesinio mokymo veiksmai buvo tinkamai orientuoti ir prižiūrimi. Buvo nagrinėjami šie klausimai: a) ar moterims skirti profesinio mokymo veiksmai buvo atrinkti laikantis aiškios darbo rinkos prioritetų analizės; b) ar priežiūros informacija buvo pakankama, kad galima būtų įvertinti, ar vykdant šiuos veiksmus buvo pasiekta nustatytų tikslų. 16. Auditas buvo atliktas Komisijoje ir penkiose valstybėse narėse (Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Italijoje) – šalyse, kurios buvo vienos didžiausių ESF lėšų, išmokėtų pagal "darbo rinkos konstruktyvių priemonių, skirtų moterims" išlaidų kategoriją, gavėjų ir kurioms iš viso teko 76 % ES-25 išlaidų. Kiekvienoje valstybėje narėje buvo atrinkta viena programa, kurios santykinė pagal priemonę vykdomos profesinio mokymo veiklos svarba keturiais atvejais sudarė 75 % ar daugiau. Patikrintos penkios programos: Saksonija-Anhaltas (Vokietija), Andalūzija (Ispanija), Škotija (Jungtinė Karalystė) ir Lombardija (Italija), o Prancūzijos atveju buvo pasirinktas Ile-de-France regionas [10]. 17. Apskaičiuota, kad šios penkios programos sudarė 490 milijonų eurų skirto finansavimo, arba 12 % visų su "darbo rinkos konstruktyviomis priemonėmis, skirtomis moterims" susijusių išlaidų. Iš šios sumos apie 380 milijonų eurų buvo skirta profesinio mokymo veiksmams. 18. Kiekvienoje šalyje auditui vietoje atlikti buvo atrinkti aštuoni projektai remiantis finansinės svarbos ir pagal priemonę finansuojamų projektų tipų aprėpties deriniu. Tikrinti projektai gali būti laikomi tipiniais tiek tos programos, kuriai jie yra priskirti, tiek kitų programų, patenkančių į moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų išlaidų kategoriją, projektais. 19. Atrankos proceso peržiūra ir priežiūros informacijos analizė buvo atliktos už programų įgyvendinimą atsakingose valdžios institucijose, taip pat vykdant projektų auditus vietoje. Pastabos Ar moterims skirti profesinio mokymo veiksmai buvo tinkamai atrinkti? Paaiškinamojo pobūdžio informacija 20. Siekdamos nustatyti 2000–2006 m. programos laikotarpio prioritetus, valstybės narės turėjo atlikti ex ante įvertinimus, kad įrodytų, jog jų pasirinkta strategija yra tinkama, ir pagrįstų siūlomus paskirti finansinius išteklius. Tai reiškia, kad nustatant prioritetinius mokymus ir tikslus, kurių siekiama rengiant šiuos mokymus, turėtų būti remiamasi įgūdžių ir mokymų poreikiais bei kitomis su darbo rinka susijusiomis reikmėmis. 21. Reglamente (EB) Nr. 1260/1999 nustatyta, kad parengtų planų ex ante įvertinimas turėtų apimti moterų ir vyrų lygybės padėties, įgyvendinimo mechanizmų bei strategijos ir pagalbos numatyto poveikio įvertinimą [11]. Reikalauta, kad pasirinkta strategija ir su ja susiję programos prioritetai būtų suderinti su analize, sudarančia ex ante įvertinimo dalį. Komisija pateikė išsamias su užimtumo ir darbo rinkos tendencijų analize, kuri turi būti įtraukta į ex ante įvertinimą, susijusias gaires [12]. 22. Reikėjo įdiegti ir nuosekliai taikyti tinkamas projektų atrankos procedūras, skirtas užtikrinti, kad atrinktiems projektams būtų priskirti mokymų tikslai, kurie atitiktų bendruosius programos tikslus [13]. 23. Atsižvelgdami į pirmiau išdėstytus faktus, Audito Rūmai nagrinėjo, ar: a) nustatant programas atitinkamos regioninės ar valstybių narių valdžios institucijos buvo atlikusios įvairių darbo rinkų analizę ir ar su tikrintais konkrečiais profesinio mokymo veiksmais susiję tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į šį įvertinimą; b) atrenkant projektus ir dalyvius buvo vadovaujamasi kriterijais, nustatytais remiantis atitinkamoje darbo rinkoje nustatytais prioritetais ir programos tikslais. Tikslai nepagrįsti analizėmis 24. Analizėse buvo išvardytos pagrindinės moterų patekimo į darbo rinką kliūtys ir pateikti "moterų ir vyrų padėties skirtumai" keliose svarbiose srityse, kaip antai dirbančių žmonių skaičius, savisamdos lygiai, su sprendimų priėmimu susijusių pareigų ėjimas ir darbo rinkos segregacija. 25. Tačiau pagrindinis audito metu nustatytas trūkumas buvo tas, kad nebuvo aiškaus ryšio tarp analizių rezultatų ir siūlomų mokymų tikslų. Nebuvo suformuluotas aiškus patvirtinto profesinio mokymo tipo ir įgūdžių ar tikslinių veiklos sektorių loginis pagrindas (pavyzdžiai pateikti 1 langelyje). 26. Po atliktos analizės parengtos priemonės daugiausia apėmė plačius veiksmus, kuriais iš esmės pirmenybė teikiama moterų dalyvavimui, o ne tikslinius veiksmus, kurie leistų nuspręsti, kaip galima būtų pasiekti optimalią lyčių lygybę atitinkamose konkrečiose darbo rinkose. Trijų iš penkių patikrintų programų atveju beveik nebuvo galima atskirti išimtinai moterims skirtų mokymo veiksmų nuo veiksmų, kurie gali būti taikomi ir moterims, ir vyrams. Tiesiog buvo skirta daugiau išteklių kuriant didesnį mokymo vietų, skirtų moterims, skaičių. Tuo tarpu 2 langelyje aprašyta situacija yra geros praktikos tikslingai skiriant pagalbą pavyzdys. 1 langelis Lombardijoje nebuvo atlikta speciali sričių, kuriose moterys nepakankamai atstovaujamos, analizė, nepaisant to, kad vienas priemonės tikslų buvo sumažinti horizontalią ir vertikalią segregaciją. Prancūzijos programoje buvo paminėti sektoriai, kuriuose sudaromos galimybės įsidarbinti, tačiau nebuvo atlikta darbo galimybių moterims kūrimo analizė. Vienas priemonės tikslų buvo suteikti pirmenybę prie užimtumo plėtros prisidėti galinčioms mokymo priemonėms, kurios iki šiol paprastai neįtraukdavo moterų. Tačiau nebuvo diskutuojama, kokios priemonės, kaip manoma, priklauso šiai kategorijai. 27. Menką darbo rinkų analizės ir tolesnių programos tikslų ryšį buvo galima iš dalies kompensuoti projektų lygmeniu, kadangi projektų teikėjai privalėjo pademonstruoti, kaip vykdant atskirus jų projektus buvo atsižvelgiama į vietinių darbo rinkų ypatumus. Tačiau tai, kokiu mastu buvo galima šį ryšį kompensuoti, priklausė nuo projektų teikėjų turimos informacijos lygio (žr. 3 langelį), taip pat nuo projektų atrankos proceso kokybės (žr. 29 dalį). 28. Tikrintose programose nustatyti šio pobūdžio trūkumai, aprašyti 25 ir 26 dalyse, jau ir anksčiau buvo gerai žinomi. 2002 m. Komisijos komunikate [14], atsižvelgiant į lyčių lygybės įgyvendinimo strategiją, išdėstyta, kad "daugelyje programų yra ženklių analizės ir programavimo strategijos skirtumų". Jame taip pat buvo teigiama, kad retai kada būdavo atliekama skirtumų, susidarančių dėl skirtingų moterų ir vyrų socialinių bei ekonominių aplinkybių, analizė, ir net jei ji būdavo atliekama, tokių skirtumų panaikinimo strategija ne visuomet atitikdavo analizę. Nors Komisija apie šią problemą žinojo pačioje programos laikotarpio pradžioje, ji nesiėmė jokių su tokiais svarstytinais klausimais kaip projektų atranka susijusių veiksmų šiems žinomiems trūkumams pašalinti. 2 langelis Vykdant Saksonijos-Anhalto programą buvo orientuojamasi į konkrečias moterų grupes siekiant jas įtraukti į programos stažuočių planus: ilgalaikes bedarbes, vyresnes nei 45 m. moteris arba vienišas motinas, kurios anksčiau buvo dalyvavusios mokymuose, tačiau praėjus 3–12 mėn. nuo mokymų pabaigos jos vis dar nebuvo radusios darbo. 3 langelis Lombardijos programos atveju projektų teikėjai turėjo pademonstruoti sąsają tarp tikslinių kvalifikacijų, taip pat atsižvelgiant į nustatytus regiono prioritetus. Tačiau informacija apie regioninius prioritetus nebuvo įtraukta nei į programą, nei į kvietimą teikti paraiškas. Vykdant projektų atranką nebuvo pakankamai atsižvelgiama į darbo rinkų analizes ar programos tikslus 29. Trijų iš penkių patikrintų programų atveju atrankos kriterijai neužtikrino, kad būtų pakankamai išnagrinėti darbo rinkos analizės klausimai, ir nesudarė patikimo programos tikslų siekimui skirto pagrindo (žr. 4 langelį). Vienu atveju kvietimai teikti projekto pasiūlymus nebuvo susiję su konkrečia priemone: projektai buvo priskirti "darbo rinkos konstruktyvioms priemonėms, skirtoms moterims" tiesiog remiantis apmokomųjų moterų, kurios, kaip buvo tikėtasi, dalyvaus mokymuose, procentine dalimi. Kitu atveju, nors atrankos kriterijai buvo parengti remiantis pagrindiniais priemonės tikslais, kriterijus, kuriuo vadovaujantis vertinamas ryšys su darbo rinkos prioritetais, nebuvo lemiamas veiksnys tvirtinant ar atmetant projektus. 4 langelis Svarbiausios pagal Andalūzijos programą įgyvendinamos priemonės "moterims skirti profesinio mokymo veiksmai" vienas iš tikslų buvo tai, kad rengiant mokymo kursus turėtų būti atsižvelgiama į vietinės darbo rinkos sąlygas. Ministro įsakymu [15] buvo nustatyti penki prioritetiniai atrankos kriterijai, iš kurių trys buvo tiesiogiai susiję su vietos sąlygomis. Dviejų kriterijų atveju įsipareigojimai – "įsipareigojimas priimti apmokytą asmenį dirbti" ir "stažuočių įtraukimas į bendrovių veiklą" – nebuvo įtraukti į daugelį projekto paraiškų. Taip pat dažnai nebūdavo įtraukiami trečiojo kriterijaus, "su apmokomais asmenimis, lankiusiais prieš tai organizuotus kursus, susijęs užimtumo lygis", duomenys. Lombardijos programos laikotarpio vidurio įvertinime buvo nurodyta, kad vykdant projektų atrankos procesą nebuvo pakankamai atsižvelgta į būtinus mokymo veiksmus sektoriuose, kuriuose lyčių disbalansas buvo ypač didelis, ir kad nepakankamai dėmesio buvo skirta įvairioms patekimo į darbo rinką diskriminacijos ir nelygybės formoms. Nors tikrinta Lombardijos programos priemonė buvo išimtinai skirta moterims, duomenys rodo, kad 27 % mokymo dalyvių sudarė vyrai. 30. Vienas pagrindinių priemonių tikslų buvo skatinti moterų dalyvavimą sektoriuose, kuriuose jos ilgą laiką buvo nepakankamai atstovaujamos. Nepaisant to, trijų patikrintų programų atveju didžiausias dėmesys vis dar buvo skiriamas tradicinėms moterų užimtumo sritims, pavyzdžiui, kultūrai, sveikatai ir valymui. 31. Konkrečių tikslinių grupių trūkumas reiškė, kad atrinkti kandidatai ne visada būdavo tie asmenys, kuriems labiausiai reikėdavo paramos patenkant arba grįžtant į darbo rinką, kaip parodyta 5 langelyje pateiktuose pavyzdžiuose. 5 langelis Atlikus Lombardijos programos laikotarpio vidurio įvertinimą buvo nustatyta, kad mokymai daugiausia būdavo skiriami žmonėms, kurie jau buvo užėmę "tvirtą" poziciją darbo rinkoje (pvz., aukštą išsilavinimą turintys žmonės ir (arba) jaunimas, kurie ir taip turėjo nemažų galimybių susirasti darbą be tolesnių mokymų). Didžiausios apimties Andalūzijos programos veiksmo laikotarpio vidurio įvertinime, su kurio rezultatais buvo galima susipažinti 2005 m., buvo padaryta išvada, kad mokymo priemonė nebuvo pritaikyta moterų, susiduriančių su didžiausiais sunkumais, poreikiams, kadangi nustačius reikalaujamą išsilavinimo lygį buvo užkirstas kelias mokymuose dalyvauti moterims, kurios buvo baigusios tik pradinę mokyklą, be to, mokymų valandos nebuvo pritaikytos savo šeimomis besirūpinančioms moterims. Ar priežiūros informacija leido įvertinti, ar vykdant moterims skirtus profesinio mokymo veiksmus buvo pasiekta nustatytų tikslų? Paaiškinamojo pobūdžio informacija 32. Įvertinti mokymo veiksmų rezultatus yra sudėtinga, nes: a) daug su mokymo veiksmais nesusijusių veiksnių gali vaidinti svarbų vaidmenį asmenims sudarant galimybes įsidarbinti (pvz., darbo pasiūlos ir paklausos kaita dėl bendros ekonominės padėties); b) ESF bendrai finansuojami veiksmai sudaro tik vieną platesnės valstybėse narėse įgyvendinamų veiksmų, kurie turi įtakos užimtumui, srities dalį; c) sudėtinga įvertinti tam tikrus su programos tikslų pasiekimu susijusius rezultatus, tačiau jie atneša naudą platesne socialine prasme (pvz., mokymasis, kaip iš naujo prisitaikyti prie nusistovėjusios tvarkos, įskaitant terminų laikymąsi, pasitikėjimo savimi susigrąžinimą ir t. t.). 33. Nepaisant tokio pobūdžio sunkumų, vis tik galima išmatuoti tam tikrus trumpalaikius ir vidutinės trukmės laikotarpio pasiekimus. Naudojantis orientaciniais dydžiais ar kitais su išdirbiais, rezultatais ir poveikiu susijusiais lygiaverčiais atskaitos taškais, galėtų būti nustatyti su siekiais susiję rodikliai ir atitinkami tikslai. Tai sudarytų bet kokios tolesnės priemonių ir veiksmų priežiūros ir įvertinimo bei tuo pačiu jų veiksmingumo nustatymo pagrindą. 34. Šie rodikliai nustato būtinus minimalius profesinio mokymo veiksmų vertinimo reikalavimus [16]: a) išdirbių rodikliai: (moteriškos lyties) dalyvių skaičius, surengtų kursų skaičius; b) rezultatų rodikliai: kursus pabaigusių dalyvių skaičius, reikiamą kvalifikaciją įgijusių dalyvių skaičius; c) poveikio rodikliai: apmokomųjų asmenų, lankiusių tolesnius mokymo kursus, skaičius, apmokomųjų asmenų, suradusių darbą ir vis dar dirbusių nustatytą laikotarpį (pvz., 6 ar 12 mėnesių) pasibaigus kursams, skaičius. 35. Audito Rūmai nagrinėjo, ar: a) išdirbiams, rezultatams ir poveikiui įvertinti buvo įvardyti 34 dalyje išdėstyti tinkami rodikliai ir nustatyti atitinkami tikslai; b) su šiais rodikliais susiję priežiūros duomenys, kuriuos rinko veiksmus vykdančios įstaigos, buvo patikimi; c) šie tikslai buvo pasiekti tai nustatant, kiek tai įmanoma, pasitelkus turimus priežiūros duomenis. Rodikliai pernelyg riboti 36. Nors visoms tikrintoms programoms buvo nustatyti išdirbių rodikliai, su rezultatų ir poveikio rodikliais susijusi padėtis buvo skirtinga. Vienu atveju buvo taikomi abiejų tipų rodikliai, o kitu atveju jokie iš šių rodiklių nebuvo nustatyti. Likusių trijų programų atveju buvo taikomi arba rezultatų, arba poveikio rodikliai, o ne abiejų tipų rodikliai. Buvo pažymėti šie aspektai: a) užimtumo padėtis po kursų pabaigos praėjus 6–12 mėnesių nebuvo naudojama kaip rodiklis priemonių lygmeniu keturių programų atveju, nors kai kuriais atvejais informacija buvo prieinama atskirų projektų lygmeniu (žr. 6 langelį). Be to, nebuvo nagrinėjami kiti klausimai, kaip antai darbo trukmė (t. y. trumpalaikė ar ilgalaikė) ir darbo sąlygos (kokybės ir užmokesčio prasme); b) vienos programos atveju nebuvo taikoma pakankamai rodiklių, kad galima būtų atlikti patikimą analizę, o kitu atveju nustatyti rodikliai nebuvo tinkami įgyvendintų mokymo veiksmų pasiekimams įvertinti (žr. 7 langelį). 6 langelis Lombardijoje valdžios institucijos išnagrinėjo projektų imtį siekdamos nustatyti apmokomųjų asmenų užimtumo statusą praėjus 12 mėnesių po mokymo veiksmų pabaigos. Tai Audito Rūmai laikė "geros praktikos" pavyzdžiu. Andalūzijoje buvo nustatytas su apmokomųjų asmenų sėkme ar nesėkme toliau ieškant darbo susijęs rodiklis. Tačiau buvo nustatyta duomenų rinkimo trūkumų, pvz., vieno veiksmo, kuriam teko 35 % visų priemonei skirtų išlaidų, atveju aktuali informacija, kuria buvo galima pasinaudoti, buvo susijusi tik su 42 % į imtį įtrauktų mokymo kursų. 7 langelis Andalūzijoje rodiklis "per 6 mėnesius nuo veiksmų pabaigos gautų darbo vietų skaičius" netinkamai atspindėjo bendrai finansuojamų priemonių ypatumus. Kadangi 40 % išlaidų buvo skirta konsultacijoms dėl pasirinktinų mokymo kursų ir parengiamojo mokymo veiksmams, galėjo būti nustatyti tikslingesni rodikliai, susiję su asmenų, lankančių tolesnius mokymo kursus arba užsiregistravusių kaip darbo ieškantys asmenys, skaičiumi. Be to, 20 % apmokomų asmenų jau buvo įsidarbinę, todėl jų atsakymai iškreipė tikruosius šio rodiklio rezultatus. Kai kurie Škotijos programos rodikliai buvo pernelyg plačiai apibrėžti, kad pakankamai pasitarnautų vertinant mokymo veiksmų rezultatus, pvz., "moterų ir (arba) žmonių, įgijusių visas kvalifikacines žinias ir (arba) dalį jų, skaičius". Kalbant apie šį rodiklį, vienos mokymosi sudėtinės dalies įsisavinimas link visų kvalifikacinių žinių įgijimo buvo prilygintas visų kvalifikacinių žinių įgijimui, nors mokymosi poveikis abiem atvejais jokiu būdu negali būti laikomas panašiu. Nenustatyti visoms priemonėms skirti tikslai 37. Nebuvo nustatyti su visomis patikrintomis priemonėmis susiję siektini tikslai [17]: dviem atvejais išvis nebuvo atliktas kiekybinis įvertinimas, o kitu atveju, nors buvo nustatyti išdirbių ir rezultatų rodikliai, vienintelis kiekybinis planinis rodiklis buvo "dalyvių skaičius". 38. Dviejų priemonių, kurioms buvo nustatyti tikslai, atveju nebuvo paaiškinta, kaip jie buvo nustatyti, o vienu atveju tikslai turėjo būti ženkliai patikslinti atlikus laikotarpio vidurio peržiūrą (žr. 8 langelį). Priežiūros duomenys nepatikimi arba tam tikrais atvejais neišsamūs 39. Dviejų programų atveju iš penkių buvo nustatyta, kad su dalyvių skaičiumi susiję išdirbių rodikliai yra nepatikimi. Keturių programų atveju buvo nustatyta, kad tokie rezultatų rodikliai kaip mokymus užbaigusių ir kvalifikaciją įgijusių asmenų skaičius taip pat yra nepatikimi. 8 langelis Škotijos programos atveju kiekybiniai tikslai buvo nustatyti, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje. Nepaisant Audito Rūmų užklausų, nebuvo pateikta informacija, kaip buvo nustatyti orientaciniai dydžiai arba pradiniai ir patikslinti tikslai. Rodiklis | Tikslas (pradinis) | Tikslas (patikslintas) | Orientaciniai dydžiai | Moterų, gavusių darbą, procentinė dalis | 31 % | 5,51 % | 25–40 % | Moterų, lankančių tolesnius mokymo kursus, procentinė dalis | 42 % | 17,56 % | 20–30 % | 40. Buvo nustatyti šie su pagrindiniais duomenimis susiję trūkumai: a) neišsamumas, visų pirma susijęs su klausimu, ką apmokyti žmonės veikė po mokymų pabaigos praėjus 6–12 mėnesių (taip pat žr. 36 dalį); b) su apibrėžtimis ar jų interpretavimu susijusios problemos, pvz., Škotijoje pareiškimas apie ketinimą lankyti tolesnius mokymo kursus buvo traktuojamas tarytum šie tolesni kursai iš tikrųjų būtų buvę surengti. Be to, Škotijoje ir Prancūzijoje apmokomieji asmenys, kurie lankė keletą metų trukusius kursus, buvo suskaičiuoti kelis kartus, pvz., po kartą kiekvienais kursų lankymo metais; c) pateiktų duomenų neatitikimai, pvz., Škotijoje apklausos apie mokymus baigusių žmonių užimtumą rezultatai tik pusės patikrintų projektų atveju atitiko rezultatus, apie kuriuos buvo pranešta, be to, 2006 m. metinėje įgyvendinimo ataskaitoje buvo nurodyta, kad asmenų, kuriems buvo suteiktos konsultacijos, skaičius yra 14371, nors bendras užregistruotų dalyvių skaičius sudarė 11972. 41. Tam, kad būtų galima suformuluoti prasmingas, su bendrai finansuojamų projektų pasiekimais susijusias išvadas, būtina, kad projektų teikėjų teikiami priežiūros duomenys būtų patikimi ir išsamūs. Audito metu buvo nustatyta, kad daugeliu atvejų valdymo institucija ir įstaiga, kuriai buvo pavesta atlikti patikras, neatliko projektų teikėjų pateiktų priežiūros duomenų įvertinimo. 42. Savo ruožtu Komisija, kuri gauna metines įgyvendinimo ataskaitas, nenagrinėjo šiose ataskaitose esančių neatitikimų ir nekomentavo poveikio rodiklių (tokių kaip "apmokomų asmenų užimtumo padėtis praėjus "x" mėnesių po mokymų pabaigos") trūkumo. Be to, ji auditų vietoje [18] metu neatliko priežiūros duomenų patikimumo patikrų, nors kiekvienos programos laikotarpio vidurio įvertinimuose buvo nustatyta priežiūros ir ataskaitų teikimo trūkumų. Įvertinimą apsunkino tai, kad nebuvo nustatyti tikslai bei orientaciniai dydžiai ir trūko patikimų su rezultatais ir poveikiu susijusių duomenų 43. Bendrai finansuojamų mokymo veiksmų veiksmingumo įvertinimą apsunkino nepakankami rodikliai ir tikslai (žr. 36–38 dalis) bei su duomenų patikimumu susijusios problemos (žr. 39 ir 40 dalis). 44. Dviejų patikrintų programų atveju valdymo institucijos siekė įvertinti, ar mokymai buvo tinkamai orientuoti, nustatydamos, ar mokymams pasibaigus gautos darbo vietos buvo susijusios su lankytų kursų pobūdžiu. Atlikus šias analizes buvo gautos įvairios išvados. Lombardijoje 77 % darbą susiradusių dalyvių patvirtino, kad įgyti įgūdžiai atitiko jų darbdavių reikalaujamus įgūdžius, o vieno iš didžiausios apimties Andalūzijoje vykdytų veiksmų atveju tik 28 % gavusių darbą asmenų manė, kad jų darbas buvo susijęs su lankytais kursais. Išvados ir rekomendacijos 45. 2000–2006 m. laikotarpiu ESF bendrai finansuotų moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų auditas atskleidė nemažai su Audito Rūmų patikrintų priemonių nustatymu ir projektų atranka susijusių trūkumų. Taip pat buvo nustatyta programų veiklos rezultatų stebėjimo trūkumų. Profesinio mokymo veiksmų atranka 46. Dėl moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų įvardijimo ir atrankos Audito Rūmai daro išvadą, kad nepaisant to, kad veiklos programose buvo išvardytos pagrindinės moterų patekimo į darbo rinką kliūtys ir pateikti moterų ir vyrų padėties skirtumai, tikrintas programas sudarantys mokymo veiksmai nebuvo parengti tiesiogiai atsižvelgiant į darbo rinkos reikalavimų analizę (žr. 24–28 dalis). 47. Valstybėms narėms nustatant priemones, kurias tvirtindavo Komisija, paprastai buvo sudaroma plati vykdomų veiksmų taikymo sritis, o taikant mokymo veiksmus buvo nepakankamai susitelkiama ties konkrečiomis tikslinėmis grupėmis (žr. 29–31 dalis). 48. Tokiu būdu tikrintų programų atveju pareiga tinkamai susieti siūlomus mokymus ir faktinius darbo rinkos poreikius teko projektų teikėjams. Projektų atrankos metu atitinkamos valdžios institucijos tinkamai nepatikrino projektų teikėjų pateiktų pagrindimų svarumo (žr. 27 dalį). 49. Vykdant tam tikrus projektus, kurių oficialus tikslas buvo skatinti moterų užimtumą sektoriuose, kuriuose jos buvo nepakankamai atstovaujamos, pagrindinis dėmesys vis dar buvo skiriamas su tradicinėmis moterų profesijomis susijusiems mokymams (žr. 30 dalį). Kai kurių patikrintų projektų atveju atrinkti kandidatai nebūtinai būdavo tie asmenys, kuriems labiausiai reikėdavo paramos patenkant į darbo rinką (žr. 31 dalį). 50. Remdamiesi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Audito Rūmai rekomenduoja: a) valstybių narių rengiamas ir Komisijos tvirtinamas veiklos programas ateityje kurti atsižvelgiant į darbo rinkos sąlygų analizę, šalinant įgūdžių spragas ir vykdant konkrečius veiksmus, skirtus moterų patekimui į darbo rinką gerinti ir dalyvauti joje. Mokymai ir tikslai turėtų būti tvirtinami tiesiogiai remiantis šia analize; b) valstybėse narėse įdiegti tinkamai parengtą ir teisingai taikomą projektų atrankos procedūrą, pagal kurią būtų tvirtinami tie projektai, kurie labiausiai prisideda prie pirmiau minėtoje analizėje nustatytų darbo rinkos problemų sprendimo, tokiu būdu optimizuojant priemonių pridėtinę vertę. Tikslų pasiekimas 51. Esama tikrintų programų priežiūros informacija neleidžia įvertinti, ar vykdant moterims skirtus profesinio mokymo veiksmus buvo pasiekti jų nustatyti tikslai, nes: a) nustatyti rodikliai nebuvo pakankami, kad aprėptų visą vertinamų požymių spektrą (žr. 36 dalį); b) tikslai dažnai nebūdavo pateikiami (žr. 37 dalį); c) priežiūros informacija buvo nepatikima ar neišsami, todėl neleido suformuluoti patikimų bendrų išvadų (žr. 39 ir 40 dalis). 52. Todėl nei valstybių narių įgyvendinimo institucijos, nei Komisija negali įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti tikslai, kurių buvo siekiama taikant konkrečias priemones. 53. Remdamiesi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai ir toliau prižiūrėti, kad valstybės narės nustatytų tinkamus ir realistiškus rodiklius ir kad valstybėse narėse būtų surenkami patikimi duomenys, tokiu būdu sudarant galimybę suformuluoti prasmingas išvadas dėl bendrai finansuojamų veiksmų efektyvumo ir rezultatyvumo. Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. lapkričio 12 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2081/93, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2052/88 (OL L 193, 1993 7 31, p. 5). [2] Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui "Bendrijos pamatinės lyčių lygybės strategijos link (2001–2005 m.)", COM(2000) 335 galutinis. [3] Naujausia Komisijos ataskaita (COM(2008) 10 galutinis) Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui buvo parengta 2008 m. sausio 23 d. [4] 1994–1999 m. programos laikotarpiui taikomas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2084/93, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 4255/88 (OL L 193, 1993 7 31, p. 39), ypač jo 1 straipsnio 1 dalies d punktas ir 2000–2006 m. programos laikotarpiui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/1999 (OL L 213, 1999 8 13, p. 5), ypač jo 2 straipsnio 1 dalies b ir e punktai. [5] Išvados dėl lyčių aspekto integravimo į visų sričių Jungtinių Tautų sistemos politiką ir programas, dėl kurių 1997 m. vasario mėn. sutarė Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba (ECOSOC). [6] Komisijos reglamente (EB) Nr. 438/2001 dėl struktūrinių fondų paramos valdymo ir kontrolės sistemų (OL L 63, 2001 3 3, p. 21) nustatytos klasifikacijos pagal intervencines sritis 25-am kodui priskirta intervencinė sritis. [7] Atskiro pranešimo apie moterims skirtų profesinio mokymo veiksmų išlaidas kodo nėra, todėl bendra paskirta suma gali būti apskaičiuota tik remiantis patikrintų valstybių narių pateikta informacija. [8] Pagrindinis aprašytas procesas taikomas bet kokiai pagal ESF bendrai finansuojamai priemonei. [9] Daugiau informacijos rasite Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo (OL C 124, 2007 6 5). [10] 1)Vokietija: VP "Saksonija-Anhaltas", 1 tikslas — 1999DE161PO0034-as atrinktas prioritetas, priemonė Nr. 4.51 ("konkrečios moterų kvalifikacijos suteikimui ir integravimui skirtos priemonės");2)Ispanija: VP "Andalūzija", 1 tikslas — 2000ES161PO00345-as atrinktas prioritetas, priemonės Nr. 45.16 ("moterų įsidarbinimo galimybių gerinimas") ir 45.17 ("moterų komercinės veiklos skatinimas");3)Prancūzija: BPD "Prancūzija", 3 tikslas — 1999FR053DO0015-as atrinktas prioritetas, priemonė Nr. 8/9 (moterų patekimo į darbo rinką ir dalyvavimo joje galimybių plėtojimas, palankių sąlygų laiko panaudojimo ir dalyvaujančių asmenų specializavimo derinimui sudarymas);4)Jungtinė Karalystė: VP "Škotija", 3 tikslas — 1999GB053PO0025-as atrinktas prioritetas, priemonė Nr. 5.1 ("lyčių disbalanso problemos sprendimas: konstruktyvių veiksmų skatinimas");5)Italija: VP "Lombardija", 3 tikslas — 1999IT053PO010Atrinktas prioritetas "E", priemonė Nr. E1 ("moterų patekimo į darbo rinką ir dalyvavimo joje skatinimas"). [11] 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (OL L 161, 1999 6 26, p. 1), 41 straipsnio 2 dalies c punkte konkrečiai reikalaujama atlikti vyrų ir moterų lygybės padėties įvertinimą darbo rinkos galimybių ir elgesio su jais darbe požiūriu, įskaitant kiekvienos grupės konkrečius suvaržymus; strategijos ir pagalbos numatyto poveikio įvertinimą, ypač moterų ir vyrų integracijai į darbo rinką, švietimo ir profesiniam parengimui, moterų įsitvirtinimui versle, šeimos ir karjeros suderinimui. [12] Struktūrinių fondų intervencinių priemonių ex ante įvertinimas. Dokumentas, skirtas už 2000–2006 m. Bendrijos struktūrinės intervencijos priemonių programavimą atsakingoms nacionalinėms, regioninėms ar vietos valdžios institucijoms. [13] Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 41 straipsnio 3 dalis, kurioje įvardyta, kad ex ante įvertinimu patikrinama atrankos kriterijų svarba, įrodžius programos priemonių atitiktį atitinkamų prioritetų tikslams. [14] Komisijos komunikatas dėl lyčių aspekto integravimo 2000–2006 m. struktūrinių fondų programavimo dokumentuose įgyvendinimo, COM(2002) 748 galutinis, 2002 m. gruodžio 20 d. [15] Ministro įsakymas (BOJA Nr. 146, 2000 m. gruodžio 19 d., p. 18.647). [16] Rodikliai buvo nustatyti remiantis Audito Rūmų atlikta patikrintų programų peržiūra, 1999 m. Europos Komisijos parengtomis gairėmis ("MEANS kolekcija", kuria siekiama pagerinti struktūrinės politikos vertinimo metodus) ir konkrečiomis 1999 m. Komisijos parengtomis 2000–2006 m. teiktos ESF pagalbos priežiūros ir vertinimo sistemų gairėmis. [17] Panaši išvada jau buvo suformuluota Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2003 (OL C 174, 2003 7 23) dėl 2000– 2006 metų programavimo laikotarpio paramos įgyvendinimo struktūrinių fondų srityje. Šios ataskaitos 89 dalyje nurodyta, kad "rodikliai vis dar nebuvo pakankamai kiekybiškai išreikšti ar svarbūs". [18] Audito Rūmai jau nagrinėjo šį klausimą, visų pirma Specialiosios ataskaitos Nr. 10/2006 apie 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų ex post įvertinimus 120 dalyje (OL C 302, 2006 12 12): "Siekiant pagerinti vertinimo procesą, būtina įvesti tobulesnes kokybės kontrolės procedūras ir Komisija privalo jas tinkamai vykdyti, kad problemos, su kuriomis susidurta vykdant šio laikotarpio įvertimus, nebeiškiltų atliekant būsimuosius ex post įvertinimus. Tokios procedūros turėtų užtikrinti: a) reguliarų svarbių ir patikimų duomenų surinkimą ir jų prieinamumą visais įvertinimo proceso etapais (…)". --------------------------------------------------