Iš to matyti, kad didžioji dauguma nacionalinių parlamentų ir toliau domisi galimybėmis aktyviai bendradarbiauti su Komisija dėl jos iniciatyvų, be kita ko, ankstyvuoju, tačiau į ateitį orientuotu politikos ciklo etapu, pavyzdžiui, dėl kitos daugiametės finansinės programos arba ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo. Šiam aktyviam dialogui taip pat buvo būdingi dažni Komisijos narių vizitai į nacionalinius parlamentus ir atvirkščiai.

Apskritai 2018 m. santykiai su nacionaliniais parlamentais ir toliau buvo aktyvūs ir konstruktyvūs. Nuomonėse, kurios buvo pateiktos tiek Komisijai palaikant politinį dialogą su nacionaliniais parlamentais, tiek taikant išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmą, nagrinėjamos įvairios politikos sritys ir klausimai. Nuomonių, pateiktų palaikant politinį dialogą, skaičius 2018 m. išliko toks pat didelis kaip ir 2017 m., nors didžiąją dalį nuomonių pateikė keletas labai aktyvių parlamento rūmų. Kita vertus, nacionalinių parlamentų, nepateikusių jokios nuomonės, skaičius 2018 m. padidėjo iki aštuonių (dešimt parlamento rūmų). Be to, maždaug trečdalis visų Komisijos gautų nuomonių buvo susijusios su pasiūlymais, kuriems netaikoma subsidiarumo principo taikymo tikrinimo procedūra, įskaitant keletą savo iniciatyva pateiktų nuomonių, nesusijusių su jokiu konkrečiu Komisijos pasiūlymu.

Pagal prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 2 4 straipsnį Taryba nacionaliniams parlamentams perduoda visus valstybių narių grupės, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, Europos Centrinio Banko ar Europos investicijų banko pateiktus teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus (ir iš dalies pakeistus projektus). Be to, pagal Protokolo Nr. 2 6 straipsnį Tarybos pirmininkas nacionalinių parlamentų nuomones dėl valstybių narių grupės pateikto teisėkūros procedūra priimamo akto projekto perduoda pasiūlymą pateikusių valstybių narių vyriausybėms. Analogiškai, Tarybos pirmininkas atitinkamai institucijai ar įstaigai perduoda nacionalinių parlamentų nuomones dėl Teisingumo Teismo, Europos Centrinio Banko ar Europos investicijų banko pateiktų teisėkūros procedūra priimamų aktų projektų.

Teisės reikalų komitetas taip pat pasiūlė, kad dėl pagrįstų objektyvių priežasčių (pvz., gaivalinių nelaimių arba krizės atvejais) būtų galima pratęsti aštuonių savaičių laikotarpį, per kurį nacionaliniai parlamentai gali pateikti pagrįstas nuomones. Tai būtų galima padaryti pasiekus Europos Sąjungos institucijų ir nacionalinių parlamentų politinį susitarimą. Be to, Teisės reikalų komitetas pasiūlė, kad Komisija kartu su nacionaliniais parlamentais galėtų įvertinti galimybę parengti neprivalomas gaires, kurios padėtų nacionaliniams parlamentams, nepažeidžiant jų veiksmų laisvės, vertinti, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.

Be to, remdamasis savo darbo tvarkos taisyklėmis, Komitetas vertino, ar pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dėl kurių jis teikia nuomones, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. 2018 m. jis priėmė 78 nuomones, iš kurių 40 buvo susijusios su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, 35 buvo pateiktas atitikties subsidiarumo principui vertinimas, o 33 – atitikties proporcingumo principui vertinimas.

Atsakydama į nacionalinių parlamentų išreikštą susirūpinimą dėl subsidiarumo, Komisija pabrėžė, kad, teikdama pasiūlymą peržiūrėti Geriamojo vandens direktyvą, ji ėmėsi veiksmų dėl pirmosios sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“, taip pat dėl Europos Parlamento rezoliucijos, kurioje Komisija raginama, atsižvelgiant į pagrindinį šios Europos piliečių iniciatyvos tikslą, pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Ji taip pat vadovavosi Jungtinių Tautų darbotvarke iki 2030 m. Be to, atlikus Geriamojo vandens direktyvos vertinimą, patvirtinta geriamojo vandens teisės aktų svarba Europos lygmeniu. Todėl Komisija teigė, kad šio pasiūlymo tikslą apsaugoti žmonių sveikatą, visoje Europoje piliečiams užtikrinant aukštos kokybės geriamąjį vandenį, būtų galima geriau pasiekti Europos lygmeniu. Komisija taip pat priminė, kad šiuo pasiūlymu valstybėms narėms, perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinant, suteikiama didelė veiksmų laisvė.

Dėl šio dokumentų rinkinio dešimt parlamento rūmų pateikė vienuolika nuomonių, įskaitant vieną pagrįstą nuomonę. Dauguma parlamento rūmų palankiai įvertino tai, kad kitu programavimo laikotarpiu bus išlaikyta dabartinė bendros žemės ūkio politikos struktūra, kurią sudaro dvi kryptys, ir siūlomi jos tikslai. Vis dėlto jie taip pat pabrėžė būtinybę šiai politikos sričiai skirti pakankamai finansinių išteklių. Kai kurie parlamento rūmai nepritarė pasiūlymams sumažinti kaimo plėtros politikos finansavimą ir (arba) nustatyti neviršytiną tiesioginių išmokų ribą ir proporcingai jas mažinti. Jie laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų turėti galimybę, atsižvelgdamos į konkrečias savo sąlygas, nuspręsti, ar nustatyti šias priemones. Be to, vieni parlamento rūmai paprieštaravo pasiūlymui valstybėms narėms suteikti pernelyg daug įgaliojimų, kurie būtų geriau vykdomi Europos Sąjungos lygmeniu.

2018 m. septyneri parlamento rūmai pateikė trylika nuomonių, įskaitant vieną pagrįstą nuomonę. Jose iš esmės pritariama šio dokumentų rinkinio tikslams ir palankiai vertinamos supaprastintos procedūros (kai kurie parlamento rūmai pageidavo dar labiau supaprastinti reikalavimus), taip pat regionų suskirstymas į tris kategorijas pagal jų vystymąsi, tačiau atmetamas pasiūlymas sumažinti sanglaudos politikos finansavimą, visų pirma skiriamą Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) pasiekti. Keletas parlamento rūmų išreiškė susirūpinimą dėl to, kad siekiant tam tikrų politikos tikslų parama dideliu mastu telkiama pagal temas, ir (arba) paragino suteikti valstybėms narėms daugiau lankstumo. Kai kuriems parlamento rūmams kilo abejonių dėl teisinių kliūčių šalinimo mechanizmo ir (arba) dėl to, kad vėl pradedama taikyti dvejų metų asignavimų panaikinimo terminą (taisyklę „n + 2“).

2018 m. nacionaliniai parlamentai Komisijai pateikė dvi bendras nuomones savo iniciatyva. Jas abi pasirašė šeši Višegrado grupės šalių parlamentai ir (arba) parlamento rūmai. Viena iš jų buvo pateikta dėl Višegrado grupės šalių parlamentinio bendradarbiavimo, o kita – dėl subsidiarumo principo ir energetikos sąjungos bei klimato politikos ateities.

5. Ryšiai, vizitai, susitikimai ir konferencijos

Komisijos vizitai į nacionalinius parlamentus ir (arba) susitikimai su jais

Kaip ir praėjusiais metais, 2018 m. Komisijos nariai surengė daug vizitų į visų valstybių narių nacionalinius parlamentus ir į beveik visus parlamento rūmus. Daugelyje parlamento rūmų Pirmininkas J.-C. Junckeris, pirmasis pirmininko pavaduotojas, pirmininko pavaduotojai arba Komisijos nariai apsilankė daugiau kaip vieną kartą.

Be to, daug nacionalinių parlamentų į Briuselį išsiuntė delegacijas susitikti su Komisijos nariais. Iš viso 2018 m. surengta 140 vizitų ir susitikimų (žr. toliau pateikiamą žemėlapį). Vykstant deryboms dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES, vyriausiasis derybininkas Michelis Barnier per reguliarius vizitus į šalis šių derybų metu taip pat susitiko su didžiąja dauguma nacionalinių parlamentų, kad juos informuotų apie vykstančias derybas ir (arba) jų rezultatus. 2018 m. daugiausia aukštesniojo lygio Komisijos pareigūnai, siekdami labiau techniniu lygmeniu aptarti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dalyvavo daugiau kaip 80 nacionalinių parlamentų komitetų posėdžių. Be to, Komisijos darbuotojai buvo pakviesti į 24 susitikimus su nuolatiniais nacionalinių parlamentų atstovais Briuselyje pagrindinėms iniciatyvoms arba tokiems svarbiems klausimams kaip „Brexit’as“, daugiametė finansinė programa ir Subsidiarumo darbo grupės veikla ir tolesni veiksmai pristatyti. Komisijos atstovybėse valstybėse narėse dirbantys Europos semestro pareigūnai taip pat toliau palaikė ryšius su nacionaliniais parlamentais Europos semestro ir kitais ekonominiais klausimais.

Tarpparlamentiniai susitikimai ir konferencijos

2018 m. buvo surengta keletas svarbių tarpparlamentinių susitikimų ir konferencijų, įskaitant Europos Sąjungos parlamentų Europos reikalų komitetų konferenciją (COSAC), Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferenciją, Europos parlamentų savaitę, Tarpparlamentinę konferenciją dėl stabilumo, ekonomikos koordinavimo ir valdymo, tarpparlamentines bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos konferencijas ir naujos sudarytos Europolo Jungtinės parlamentinės kontrolės grupės posėdžius.

2018 m. buvo surengti du COSAC pirmininkų susitikimai: atitinkamai 2018 m. sausio 21–22 d. Sofijoje (Bulgarija) ir 2018 m. liepos 8–9 d. Vienoje (Austrija). Šiuose abiejuose susitikimuose dalyvavo Komisijos pirmininko pirmasis pavaduotojas Fransas Timmermansas. Delegatai nagrinėjo tokius klausimus kaip abiejų Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių prioritetai ir Europos Sąjungos ateitis, taip pat makroregioninės strategijos (Sofijoje).

2018 m. birželio 17–19 d. Sofijoje vykusiame 59-ajame COSAC plenariniame posėdyje buvo aptarti Bulgarijos pirmininkavimo Tarybai rezultatai, Vakarų Balkanų integracija ir sujungiamumas, Europos socialinių teisių ramstis ir sanglaudos politika po 2020 m.

2018 m. lapkričio 18–20 d. Vienoje vykusiame 60-ajame plenariniame posėdyje dalyvavo Komisijos pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius, kuris su delegatais aptarė dabartinę energetikos sąjungos padėtį. Delegatai taip pat nagrinėjo tokius klausimus kaip Austrijos pirmininkavimas Tarybai, „Brexit’as“ (šiuo klausimu jie išreiškė tvirtą paramą Sąjungos vyriausiajam derybininkui ir susitarimui dėl išstojimo), klimato politika ir energetikos sąjunga ir Sąjungos teisėkūros skaidrumas atsižvelgiant į būsimus Europos Parlamento rinkimus.

Komisija dėl COSAC pasiūlymų, priimtų per du jos plenarinius posėdžius, pateikė raštiškus atsakymus.





Komisijos narių vizitų į nacionalinius parlamentus ir susitikimų su jais 2018 m. skaičius (iš viso visose valstybėse narėse – 140)

6. Regioninių parlamentų vaidmuo

Regioniniai parlamentai netiesiogiai prisideda prie Komisijos santykių su nacionaliniais parlamentais. Pagal prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 2, atlikdami Europos Sąjungos teisės aktų projektų subsidiarumo patikrą ir teikdami pagrįstas nuomones, nacionaliniai parlamentai prireikus konsultuojasi su teisėkūros įgaliojimus turinčiais regioniniais parlamentais. Regioninių parlamentų nariams taip pat atstovaujama Regionų komitete, kuris vykdo stebėseną naudodamasis Subsidiarumo stebėsenos tinklu ir savo internetine platforma REGPEX, skirta padėti teisėkūros įgaliojimus turintiems regioniniams parlamentams dalyvauti taikant išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmą.

2018 m. platformos REGPEX partneriai pateikė 95 nuomones; iš jų 75 nuomones pateikė regioniniai parlamentai. Aktyviausi regioniniai parlamentai buvo Emilijos-Romanijos regioninė teisėkūros asamblėja (pateikė 21 nuomonę), Bavarijos žemės parlamentas (pateikė 20 nuomonių) ir Tiuringijos žemės parlamentas (pateikė 10 nuomonių). Palyginti su 2017 m., kai platformoje REGPEX buvo užregistruota tik 30 regioninių parlamentų nuomonių (platformos REGPEX partneriai iš viso pateikė 66 nuomones), šios veiklos mastas labai padidėjo. Regioniniai parlamentai daugiausia pastabų pateikė dėl Komisijos pasiūlymų dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, Geriamojo vandens direktyvos peržiūros, pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų ir sveikatos technologijų vertinimo.

Nors Sutartyse nėra aiškios nuostatos dėl tiesioginių Komisijos ir regioninių parlamentų tarpusavio ryšių, keletas regioninių parlamentų 2018 m. tiesiogiai Komisijai taip pat pateikė savo nuomones. Jie pateikė pastabų ne tik dėl subsidiarumo, bet ir dėl įvairių Komisijos pasiūlymų politinių aspektų. Komisija atkreipė dėmesį į visus nurodytus aspektus ir juos bendrai išnagrinėjo savo atsakymuose regioniniams parlamentams.

Apsvarstyti, kaip geriau įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas į Sąjungos politikos rengimo procesą ir tolesnius susijusius veiksmus, buvo vienas iš Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės uždavinių (žr. 2.1 skirsnį). Keletas regioninių parlamentų, be kita ko, per Darbo grupės viešąjį klausymą, jai pateikė nuomonių ir svarbių pasiūlymų, taip pat surengė diskusijas šiais klausimais Europos regioninių teisėkūros asamblėjų konferencijos (CALRE) Subsidiarumo darbo grupėje. Darbo grupė paragino nacionalinius parlamentus, regioninius parlamentus ir Regionų komitetą geriau bendrauti tarpusavyje, be kita ko, veiksmingiau naudojantis atitinkamomis IT priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad teisėkūros procedūros metu ir taikant subsidiarumo kontrolės mechanizmą būtų labiau atsižvelgiama į jiems susirūpinimą keliančius klausimus.

Tais metais Pirmininkas J.-C. Junckeris susitiko su keleto regioninių vyriausybių ir parlamentų, įskaitant Flandrijos, Valonijos (Belgija), Bavarijos, Reino krašto-Pfalco (Vokietija) ir Žemutinės Austrijos (Austrija) regionines vyriausybes ir parlamentus, atstovais. Kiti Komisijos nariai taip pat rengė panašius susitikimus.