Priedėlis Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui priedas - Krovininių logistika Europoje - Tvaraus judumo supratimo pagrindas - Poveikio analizės santrauka - Svarstytini klausimai {KOM(2006) 336 galutinis} {SEK(2006) 818} /* SEK/2006/0820 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.6.2006 SEK(2006) 820 Priedėlis Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui priedas Krovininių logistika Europoje – tvaraus judumo supratimo pagrindas Poveikio analizės santrauka – svarstytini klausimai {KOM(2006) 336 galutinis}{SEK(2006) 818} Poveikio analizės santrauka Už šią ataskaitą atsakingos tik ją rengusios Komisijos tarnybos. Iš jos negalima spręsti apie jokį galutinį Komisijos sprendimą. 1. PROBLEMA Europos transporto sistemos organizavimas ir veikla nėra optimalūs. Sistemos veiksmingumas ir jos integravimas nėra tokie pažangūs, kokie galėtų būti. Sparti krovininio transporto sektoriaus plėtra, kurios pasekmės yra grūstys, avarijos, triukšmas ir tarša, yra spręstinos ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos problemos. Be to, veiksmingas atskirų rūšių ir daugiarūšių transporto sistemų planavimas, valdymas ir kontrolė taikant logistikos sprendimus, nėra gerai išplėtoti, kad puikiai tiktų su skirtingomis vežimo rūšimis susijusiam bendradarbiavimui[1]. Krovininio transporto sektoriuje reikia nuveikti daugiau, kad būtų išlaikytas ir padidintas Europos konkurencingumas. Reikalingi šiuolaikiški logistikos sprendimai, kad kuo didesniam krovinių kiekiui gabenti reikėtų kuo mažiau transporto operacijų. Nors geležinkelių ir vidaus vandens kelių sektorius per paskutiniuosius metus padidėjo, jo našumas vis dar nedidelis. Krovinių skraidinimas turėtų būti labiau integruotas į sistemą. Trumpųjų nuotolių laivyba veikia gerai, tačiau jos plėtra nėra tokia sparti, kokia galėtų būti. Reikėtų skatinti gelminę laivybą ir jos ryšius su atokiais rajonais. 2. SUINTERESUOTOSIOS šALYS Šie klausimai svarbūs visiems. Netaikant pažangaus logistikos planavimo, kelių transporto rida betikslė ir „tuščia“ (be krovinio), jis nevisiškai pakraunamas, sukelia grūstis, avarijas, triukšmą ir aplinkos taršą, todėl daro poveikį piliečiams ir transporto sektoriui. Įrengiant antžeminę infrastruktūrą, būtina kruopščiai planuoti žemės panaudojimą. Transporto logistikos sektorius – svarbus darbo vietų šaltinis, 25 ES valstybėse šiame sektoriuje dirba apie 7,5 milijono darbuotojų. Šių klausimų svarba taip pat akivaizdi politiniu lygiu. Jei transporto sistema nebus naudojama optimaliai, gali nukentėti Europos konkurencingumas ir gerovė. Transporto rūšių papildymas vienos kita bendradarbiaujant, kai vežama skirtingomis rūšimis, kol kas nėra įgyvendintas. 3. NUMATOMA PROBLEMOS RAIDA Jei nebus taikomos naujos priemonės, Europos transporto sistemos vystymas ir ateityje bus prieštaringas, nebus pasiekta pakankamo sinergijos masto. Per keletą metų infrastruktūros ištekliai gali išsekti ir Europos transporto sistema sutriks. 4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS Krovininio transporto skatinimo politika yra pagrįsta Sutarties 71 straipsnio 1 dalimi ir 80 straipsnio 2 dalimi. Nacionaline politika ne visuomet galima užtikrinti tokius daugiarūšio transporto sprendimus, kurių reikia, kad Europa kartu optimaliai dirbtų erdvėje be sienų. Esminių rezultatų galima pasiekti tik tuomet, jei Europos Komisija dirbs išvien su valstybėmis narėmis ir transporto sektoriumi, taip pat sieks sukurti nuoseklią sistemą, skirtą visai Europai. Visos individualios priemonės, kurios gali būti priimtos pagal Europos požiūrį į krovininio transporto logistiką, subsidiarumo ir proporcingumo atžvilgiu turės būti patikrintos atskirai. Neabejotina sritis, kurioje Europa galėtų suteikti pridedamosios vertės nacionaliniams siūlymams – nacionaliniu lygiu taikomų priemonių įvairovė, pvz., kelių tinklo valdymas naudojant pažangiąsias transporto sistemas, dėl kurio galėtų sutrikti laisvas prekių ir paslaugų judėjimas. 5. K ONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS 2006 m. vasario mėn. Komisija paskelbė konsultacinį dokumentą dėl įvairiarūšės logistikos[2] ir gavo daugiau kaip 100 valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių atsiliepimų. 2006 m. balandžio mėn. Komisija surengė konsultacinį seminarą, kuriame dalyvavo maždaug 70 dalyvių. Konsultacijų rezultatai parodė, kad iš esmės remiamas Komisijos konsultaciniame dokumente išdėstytas požiūris. Daugelis pritarė konsultaciniame dokumente išdėstytam požiūriui į kokybę. Tačiau buvo pareikšta šiek tiek kritikos dėl didėjančio sertifikavimo sistemų skaičiaus. Akivaizdžiai iš esmės buvo paremti atskiri pasiūlyti veiksmai (sertifikavimo kokybė, atsakomybė už daugiarūšiškumą, daugiarūšiškumo skatinimas ir suinteresuotųjų šalių, valstybių narių ir Komisijos dialogas). 6. BENDRIEJI POLITIKOS TIKSLAI Turi būti optimizuotas Europos transporto sistemos veiksmingumas ir išteklių naudojimas. Europai būtina veiksminga krovininio transporto logistika, kuri suderintų visų transporto rūšių teikiamą naudą, siekiant išlaikyti ir padidinti Europos konkurencingumą ir gerovę, atsižvelgiant į Lisabonos darbotvarkę ir Baltosios knygos dėl Europos transporto politikos vidurio laikotarpio peržiūrą. Bendrieji politikos tikslai, atsižvelgiant į laukiamus rezultatus, yra optimizuoti Europos transporto sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, siekiant sumažinti pirmiau nurodytas neatitinkančias tvarios plėtros tikslų tendencijas. Logistika yra esminė priemonė tam pasiekti. Be to, logistika skatina sanglaudą ir ryšius su atokiais regionais ir salomis. Logistikos veiksmingumas taip pat gali padėti išvengti tam tikrų tendencijų, pvz., darbo vietų perkėlimo už ES ribų. Nacionalinės transporto valdžios institucijos vis dažniau ieško geresnių savųjų transporto sistemų valdymo alternatyvų. Tačiau bendros rinkos vientisumas turi būti užtikrintas taip, kad nacionaliniai sprendimai ES nebūtų priimami ir įgyvendinami skirtingais būdais. 7. POVEIKIO ANALIZė Šioje poveikio analizėje patikrinami skirtingi politikos pasirinkimo variantai, kuriais siekiama sustiprinti krovininio transporto logistikos raidą Europoje. Galutiniai pasirinkimo variantai yra tokie: - „Nesiimti veiksmų“ ir nesiekti parengti Europos krovininio transporto logistikos programos, dirbti kaip anksčiau; - „ Imtis veiksmų “ siekiant parengti Europos krovininio transporto logistikos programą. Ši programa galėtų būti strategijos, kuriai naudojamos neapibrėžtos priemonės arba neapibrėžtos priemonės nuosekliai derinamos su įstatyminėmis priemonėmis, pagrindas. Pasirinkimo variantai yra vertinami išeities padėties atžvilgiu (stabilus, neutralus pasirinkimo variantas), t. y padėtis 2006 m., prieš imantis naujų galimų veiksmų. Poveikiui vertinti taikyti kriterijai: teigiamas, šiek tiek teigiamas, neutralus, šiek tiek neigiamas ir neigiamas. Numanoma laiko perspektyva: nuo trumpos iki vidutinės trukmės (iki 5 metų). 7.1. Bendrojo metodo bendrasis poveikis („imtis veiksmų“ palyginti su „nesiimti veiksmų“) Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Nesiimti veiksmų | Šiek tiek neigiamas | Šiek tiek neigiama tendencija | Šiek tiek neigiamas | Imtis veiksmų | Teigiamas | Šiek tiek teigiamas | Šiek tiek teigiamas | 7.2. Galimų veiklos sričių, nustatytų per suinteresuotųjų šalių konsultacijas, specifinis poveikis 7.2.1. Informacijos ir ryšių technologijos (IRT) Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Nesiimti veiksmų | Šiek tiek teigiama tendencija | Neutralus | Šiek tiek teigiama tendencija | Įtraukti šią sritį į pasirinkimo variantą „imtis veiksmų“ | Teigiamas | Šiek tiek teigiama tendencija | Šiek tiek teigiamas | 7.2.2. Logistikos mokymas Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Nesiimti veiksmų | Šiek tiek teigiamas | Šiek tiek teigiama tendencija | Šiek tiek teigiama tendencija | Įtraukti šią sritį į pasirinkimo variantą „imtis veiksmų“ | Teigiamas | Šiek tiek teigiamas | Šiek tiek teigiamas | 7.2.3. Trukdžių nustatymas vykstant dialogui dėl krovininio transporto logistikos Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Nesiimti veiksmų | Šiek tiek neigiamas | Šiek tiek neigiama tendencija | Šiek tiek neigiamas | Įtraukti šią sritį į pasirinkimo variantą „imtis veiksmų“ | Teigiamas | Šiek tiek teigiama tendencija | Šiek tiek teigiamas | 7.2.4. Statistika Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Nesiimti veiksmų | Nuo neutralaus iki šiek tiek neigiamo | Neutralus | Neutralus | Įtraukti šią sritį į pasirinkimo variantą „imtis veiksmų“ | Šiek tiek teigiama tendencija | Šiek tiek teigiama tendencija | Šiek tiek teigiama tendencija | 7.3. Pasirinkimo variantų klasifikavimas Penkiasdešimt procentų visų poveikio tipų atsiranda dėl bendrojo poveikio (7.1 skyrius) ir penkiasdešimt procentų – dėl specifinių veiklos sričių poveikio (7.2 skyrius). PASIRINKIMO VARIANTŲ KLASIFIKAVIMAS | Bendrasis poveikis | Nesiimti veiksmų | Šiek tiek neigiama tendencija | Imtis programos, kuri būtų krovininio transporto logistikos strategijos pagrindas, parengimo veiksmų | Nuo šiek tiek teigiamo iki teigiamo | 7.4. Tinkamiausias pasirinkimo variantas Tinkamiausias pasirinkimo variantas yra pradėti konsultacijas, pateikiant komunikatą, kuris būtų pirmasis programos, kuri vėliau būtų krovininio transporto logistikos strategijos pagrindas, rengimo žingsnis. 8. STEBėJIMAS IR VERTINIMAS 8.1. Pagrindiniai pažangos rodikliai Pagrindinis pažangos rodiklis bus Krovininio transporto logistikos veiksmų plano pateikimas 2007 m. Kai turima statistinių rodiklių, logistikos plėtros pažanga gali būti matuojama transporto rūšių nuvažiuotais kilometrais, lyginamais su juos atitinkančiais tonkilometriais. Rodiklis, ypač kalbant apie daugiarūšius sprendimus, taip pat galėtų būti transporto rūšių, palyginti vieną su kita, skaičiaus didėjimas. Kitas patikimas matas galėtų būti svarba, kurią valstybės narės, vykdydamos savąją transporto politiką, suteikia logistikai. Be to, galima vertinti transporto sektoriaus ir Europos socialinių partnerių organizacijų teikiamą pirmenybę logistikos sprendimams. Papildomas matas galėtų būti bendras ES veiksmų logistikos srityje priimtinumo lygis. Būsimas krovininio transporto logistikos kliūčių nustatymas ir sprendimai šioms kliūtims pašalinti taip pat yra išmatuojami parametrai. 8.2. Galimo stebėjimo ir vertinimo bendrieji bruožai Komisija tarsis su Europos institucijomis, tarpininkais ir kitomis suinteresuotomis šalimis dėl veiklos sričių, kuriose krovininio transporto logistikai ES galėtų suteikti pridėtinės vertės. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir transporto sektoriumi ir toliau tirs vykstančius pokyčius. Praktiškai šį darbą galėtų atlikti grupė asmenų ryšiams palaikyti, kurią numatoma suburti krovininio transporto logistikos sričiai. Rengiamas Krovininio transporto logistikos veiksmų planas, kurį ketinama pateikti 2007 m., taip pat bus naujo padėties vertinimo kertinis akmuo. Svarstytini klausimai Krovininio transporto logistika yra neatskiriamas krovinių tiekimo grandinės elementas. Nors logistika yra verslas, ES turėtų užtikrinti palankias sąlygas, kad Europos logistika būtų veiksminga, šiuolaikiška, o jos apimtys didėtų. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta išsami ES pagrindų strategija, kurioje būtų nustatyti atitinkami prioritetai. Tokioje strategijoje daugiarūšiškumas turėtų būti ne savaiminis tikslas, bet bendradarbiavimo, susijusio su skirtingomis vežimo rūšimis, Europoje dalis. Jis turi vienodomis sąlygomis konkuruoti su atskiromis transporto rūšimis. Daugiarūšiškumas turi būti paprastinamas, stiprinamas ir skatinamas. Komisijos komunikate pateikiamos pirmos keturios veiksmų sritys, nustatytos per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, surengtas 2006 m. vasario–balandžio mėn.[3] ir daug kitų iniciatyvų, kurios svarbios krovininio transporto logistikai. Komunikate iškeliama daug diskutuotinų klausimų ir užduodamas klausimas dėl sričių, kuriose ES gali suteikti pridėtinę vertę krovininio transporto logistikai plėtoti: 1. Logistika ir transporto politika turėtų būti labiau susietos. Tai turėtų būti taikoma ne tik Europos lygiu, bet ir nacionaliniu lygiu priimamiems transporto politikos sprendimams, pvz., infrastruktūros pajėgumų ir valdymo srityje. Turėtų būti geriau išnaudojami esami ištekliai, kartu išlaikant vidaus rinkos vientisumą. 2. Suinteresuotųjų šalių nuomone, darbas informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srityje turėtų prasidėti nuo institucijų ir transporto sektoriaus ryšių standartizavimo. Šioje srityje jau dirbama (pvz., vienas bendras administracinis dokumentas, „vienas langelis“). Reikėtų dėti papildomų pastangų inter alia plėtoti bendrąsias pranešimų sistemas (pvz., naudojant XML), stiprinti padėties nustatymo ir sekimo elektroninių sistemų suderinamumą, taip pat sukurti bendrą Europos jūrų erdvę laivo ir kranto ryšiui palaikyti. Strategijoje turėtų būti apibrėžta ES veiklos apimtis ir pirmieji atliktini veiksmai. 3. Turi būti tiksliai nustatytos krovininio transporto logistikos plėtros kliūtys ir imamasi veiksmų joms pašalinti. Atsižvelgiant į sėkmingą „silpnų vietų nustatymo“ pavyzdį trumpųjų nuotolių laivybos sektoriuje, suinteresuotųjų šalių nuomone, panašiais veiksmais krovininio transporto logistikos srityje turėtų būti sukurta aiški pridėtinė vertė. 4. Akivaizdus prioritetas turėtų būti suteiktas logistikos specialistų ir kitų darbuotojų, užsiimančių logistikos srautais, mokymui. Abiejų šalių pripažįstamo mokymo sistemos sertifikavimo sukūrimas suteiktų pridėtinės vertės, kuria naudotųsi asmenys, įmonės ir visuomenė. 5. Europoje turėtų būti pripažįstama logistikos paslaugų (grandinių) ir įmonių darbo kokybė. Siekiant įvertinti kokybę ir suteikti Europos logistinio meistriškumo ženklą, būtina disponuoti etalonų nustatymo priemonėmis, tuo tarpu išlaikant mažiausią su tuo susijusios administracinės naštos lygį. 6. Kelių transporto sektoriuje 1996 m. įdiegta „modulinė koncepcija“[4] leistų viena transporto priemone gabenti 50 % daugiau krovinių[5]. Šios koncepcijos taikymas leistų tam tikrų nacionalinių vežimų metu naudoti transporto priemones ir gabenti ilgesnius, nei nustatyta direktyvoje, krovinius. Dabar būtų proga rimtai ištirti šios modulinės koncepcijos taikymo galimybes Europoje. 7. Turėtų būti skatinama daugiarūšių logistikos terminalų, kaip Europos transporto tinklo pagrindinių arterijų susijungimo vietos, plėtra. Šiuose terminaluose turėtų būti naudojamasi šiuolaikinėmis technologijomis, taip pat jų ryšiai su infrastruktūromis turėtų būti kokybiški. Jie turėtų būti patrauklūs naujiems privatiems investuotojams, juose turėtų būti galima sukurti naujų darbo vietų. 8. Globalizacija didina vežimo srautus, todėl didėja grūstys krovinių perkrovimo įmonėse, pvz., jūrų bei oro uostuose ir transporto infrastruktūros jungtyse su atokiais rajonais. Galimybės įrengti naują infrastruktūrą yra ribotos. Turėtų būti didinamas svarbiausių transporto mazgų veiksmingumas ir tolygiau paskirstomas infrastruktūros apkrovimas. Siekiant įveikti šiuos didėjančius sunkumus, turėtų būti išnagrinėti tam tikri sprendimai, pvz., naujų lygių bendradarbiauti galimybės ir apkrovimo paskirtymas transporto rūšims ir krovinių perkrovimo įmonėms. [1] „Su skirtingomis vežimo rūšimis susijęs bendradarbiavimas“ – veiksmingas transporto rūšių naudojimas atskirai arba įvairių transporto rūšių integracija Europos krovinių transporto sistemoje, siekiant optimaliai naudoti išteklius. [2] www.ec.europa.eu/comm/transport/logistics/consultations/index_en.htm. [3] 1) Informacijos ir ryšių technologijos (IRT); 2) mokymas; 3) trukdžių nustatymas ir šalinimas ir 4) statistika. [4] 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 96/53/EB, nustatančios tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę, 4 straipsnio 4 dalis, OL L 235, 1996 9 17, p. 59, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/7/EB, OL L 67,2002 3 9, p. 47. [5] Toks pat krovinio kiekis galėtų būti gabenamas 30 % mažesnėmis transporto priemonėmis, kartu sujungus įprastas puspriekabes ir priekabas, kad transporto priemonė būtų ilgesnė. Tai padėtų sumažinti grūstis keliuose, 15 % sumažėtų energijos suvartojimas ir CO2 išmetimas, tenkantis vienai gabenamai krovinio tonai. Tokia modulinė transporto priemonė galėtų būti 25,25 m ilgio; įprastas autotraukinys ir sujungta transporto priemonė yra atitinkamai 18,75 m ir 16,50 m ilgio.