EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2014 07 23 COM(2014) 489 final KOMISIJOS ATASKAITA KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Keturioliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Keturioliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai 1.Įžanga 2014 m. sausio 1 d. Latvijoje įvedus eurą, euro zoną sudaro 18 ES valstybių narių. 2014 m. liepos 23 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriame daroma išvada, kad Lietuva įvykdė būtinas euro įvedimo sąlygas, 2015 m. sausio 1 d. euro zona turės 19 narių. Lietuvai liko mažiau nei šeši mėnesiai užbaigti pasirengimą euro įvedimui. Šiame pranešime vertinama praktinio pasirengimo įvesti eurą padėtis ir pažanga, padaryta iki 2014 m. birželio mėn. vidurio rengiant su euro įvedimu susijusią informavimo kampaniją. Joje taip pat glaustai apžvelgiami naujausios viešosios nuomonės apklausos apie eurą rezultatai. 2.Pasirengimo įvesti eurą Lietuvoje padėtis Lietuva taps septintąja valstybe nare iš 2004 m. į ES įstojusių valstybių narių grupės, kurioje bus įvesta bendra valiuta. 2005 m. rugsėjo 27 d. Nacionaliniame euro įvedimo plane buvo numatyta, kad Lietuva eurą įsives 2007 m. sausio 1 d., tačiau šią pradinę tikslinę datą teko pakeisti po 2006 m. gegužės 16 d. Komisijos išvadų 2006 m. Lietuvos konvergencijos ataskaitoje, kad tuo metu Lietuvos, kaip ES valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata, statusas neturėtų būti keičiamas. Naująjį Nacionalinį euro įvedimo planą Lietuvos Vyriausybė patvirtino 2013 m. birželio 26 d., pakeitė 2013 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. birželio mėn. ir jame nustatė tikslinę datą – 2015 m. sausio 1 d. (euro įvedimo dieną). Nacionalinį euro įvedimo planą papildė Nacionalinio euro įvedimo plano įgyvendinimo priemonių planas. Jis buvo priimtas 2013 m. gruodžio 4 d. 2.1.Euro įvedimo organizavimas, teisinės sistemos pritaikymas ir viešojo sektoriaus pasirengimas Pasirengimas įvesti eurą vyksta trimis lygmenimis (strateginiu, koordinavimo ir ekspertų). Strateginius klausimus sprendžia Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje koordinavimo komisija, kurią sudaro Ministras Pirmininkas (pirmininkas), finansų ministras ir Lietuvos banko valdybos pirmininkas. Strateginius šios komisijos sprendimus dėl praktinio pasirengimo įgyvendina Darbo grupė euro įvedimo veiksmams koordinuoti, kuriai pirmininkauja finansų ministras. Parengiamąjį darbą konkrečiose srityse atlieka šešios darbo grupės, sudarytos iš įvairių institucijų ir įstaigų atstovų. Kaip ir kitos Baltijos kaimynės – Latvija ir Estija, Lietuva nepaskyrė konkretaus asmens, kuris būtų atsakingas už eurą, t. y. būtų pagrindinis kontaktinis asmuo spaudai visais su euro įvedimu susijusiais klausimais ir atstovautų euro įvedimo procesui plačiojoje visuomenėje. 2014 m. gegužės 6 d. pradėjo veikti nemokama informacijos apie eurą karštoji linija. 2014 m. balandžio 17 d. Lietuvos Parlamentas (Seimas) priėmė Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymą, kuriame išdėstytos nuostatos dėl svarbių pasirengimo įvesti eurą ir jo įvedimo aspektų (įskaitant, pvz., nuostatas dėl sutarčių tęstinumo principų, grynųjų pinigų keitimo ir litų išėmimo iš apyvartos, litais išreikštų sumų perskaičiavimo į eurus ir mokėjimų negrynaisiais pinigais). Be to, bus priimti teisės aktai dėl konkrečių su euro įvedimu susijusių klausimų (pvz., dėl kainų nurodymo dviem valiutomis). Nacionaliniame euro įvedimo plane ir Nacionaliniame euro įvedimo plano įgyvendinimo priemonių plane nustatyta tokių teisės aktų rengimo ir galiojančių teisės aktų keitimo per ateinančius mėnesius tvarka ir tvarkaraštis. Iki šiol Lietuvos viešojo sektoriaus darbuotojai nebuvo sistemiškai mokomi ar gavę informacinės medžiagos apie euro įvedimą ir jo praktinį poveikį darbuotojams. Tą reikėtų permąstyti, nes gerai informuoti darbuotojai galėtų geriau prisidėti prie vidaus ir išorės pasirengimo įvesti eurą ir savo žinias paskleisti plačiau. Atsižvelgiant į didesnę saugumo riziką dėl didelių grynųjų pinigų srautų euro įvedimo laikotarpiu parengtas saugumo veiksmų planas, kuriame numatytos grynųjų pinigų vežimo sektoriaus vykdomo grynųjų pinigų vežimo saugos didinimo priemonės per euro įvedimo procesą. Labai svarbus šio klausimo aspektas – viešojo administravimo institucijų, dalyvaujančių įvedant eurą, nenumatytų atvejų planų sąveikumas. Viešojo sektoriaus pasirengimas įvesti eurą vyksta visu tempu. Kadangi nėra konkretaus asmens, kuris vadovautų euro įvedimo procesui (šia atsakomybe dalijasi kelios institucijos ir asmenys), itin svarbu užtikrinti, kad visuomenės ir spaudos klausimai greitai pasiektų tinkamą kontaktinį asmenį ar instituciją. Be to, reikėtų užtikrinti, kad su euro įvedimo koordinatoriumi (-iais) būtų nesunku susisiekti visą laiką apie 2015 m. sausio 1 d., o iškilusios problemos būtų greitai sprendžiamos. 2.2.Finansų ir bankų sektoriaus pasirengimas Lietuva ketina taikyti „didžiojo sprogimo“ euro įvedimo scenarijų ir nustatyti 15 kalendorinių dienų dviejų valiutų apyvartos laikotarpį. Per pastaruosius kelerius metus grynųjų litų apyvartoje labai padaugėjo. Dabar apyvartoje yra 90 mln. litų banknotų. Iš apyvartos reikės išimti daugiau negu 1 mlrd. litų banknotų ir centų monetų. Kaip ir kaimynai latviai (bet ne estai), lietuviai labiau linkę atsiskaityti grynaisiais nei elektroninėmis mokėjimo priemonėmis. Lietuvos monetų kalykloje Vilniuje bus kaldinamos Lietuvos eurų monetos su nacionaline puse. Visų nominalų 370 mln. eurų monetų nacionalinėje pusėje bus vaizduojamas Vytis – ginkluotas riteris ant žirgo, kuris taip pat vaizduojamas Lietuvos herbe. Nacionalinės pusės dizainas pasirinktas 2004 m. surengtoje visuomenės nuomonės apklausoje. Eurų banknotai bus pasiskolinti iš Eurosistemos atsargų „Deutsche Bundesbank“. Euro įvedimo laikotarpiui Lietuvos bankas užsakė 132 mln. įvairaus nominalo eurų banknotų. Nors pagal Komisijos apklausą, surengtą neseniai įstojusiose valstybėse narėse, šeši iš dešimties apklaustų lietuvių jau naudojo eurų banknotus arba eurų monetas. Kad su jais susipažintų likusi gyventojų dalis, bus labai svarbu supažindinti piliečius su grynųjų eurų struktūra ir grynųjų eurų apsaugos požymiais. Išankstinis pirminis eurų monetų paskirstymas kredito įstaigoms numatytas 2014 m. spalio 1 d., o eurų banknotų – 2014 m. lapkričio 1 d. Išankstinis antrinis banknotų ir monetų paskirstymas komercinių bankų didžiausiems klientams prasidės 2014 m. gruodžio 1 d. Bankai dar nepateikė reikiamų grynųjų eurų sumų sąmatų. Remiantis pirmosiomis apytikslėmis sąmatomis, bendra išankstinio paskirstymo vertė – 3,36 mlrd. eurų (apytiksliai 91,6 mln. eurų banknotų ir 248 mln. eurų monetų). Turimų grynųjų pinigų vežimo transporto priemonių skaičius dabar tikslinamas ir prireikus bus pritaikomas atsižvelgiant vietą ir rotacijos pajėgumus, taip pat galimybę gauti grynųjų pinigų vežimo paslaugų iš kaimyninių šalių. Plačioji visuomenė turės galimybę įsigyti pradinius eurų monetų rinkinius nuo 2014 m. gruodžio 1 d. Numatyta parengti 900 000 rinkinių piliečiams. Kiekviename jų bus po 11,59 EUR. Kad pradiniai rinkiniai nebūtų kaupiami ir juos vienodai paskirstyti būtų lengviau, vienas asmuo vienu kartu tegalės įsigyti ne daugiau kaip penkis pradinius rinkinius. Pradiniai rinkiniai piliečiams bus parduodami trijuose Lietuvos banko grynųjų pinigų tarnybos skyriuose, 345 bankų skyriuose ir 330 pašto skyriuose. Atsižvelgiant į naujausią euro įvedimo patirtį, nesitikima, kad visi 1,3 mln. Lietuvos namų ūkių įsigys po rinkinį. Nuo euro įvedimo dienos bus galima įsigyti specialius rinkinius kolekcionieriams (iš viso 42 000 rinkinių). Mažmenininkams numatyta pateikti dviejų dydžių pradinius rinkinius: 60 000 rinkinių, kurių vertė po 111 EUR, ir 50 000 rinkinių, kurių vertė po 200 EUR (iš viso 110 000 rinkinių). Komisija palankiai vertina galimybę mažmenininkams pasirinkti iš dviejų pradinių skirtingo dydžio rinkinių. Tačiau rekomenduojama dar kartą išanalizuoti, ar numatytas skaičius rinkinių mažmenininkams padengtų pradinę bankams nurodytą rinkinių paklausą.

Kad dviejų valiutų apyvartos laikotarpis būtų lengvesnis, bus labai svarbu iki euro įvedimo apyvartoje laipsniškai mažinti grynųjų litų, ypač monetų, kiekį. Bankai susitarė 2014 m. lapkričio ir gruodžio mėn. vykdyti tam skirtas kampanijas skatindami klientus į banko sąskaitas padėti litų monetų indėlius. Siūloma šią priemonę papildyti konkrečiomis paskatomis atsisakyti (sukauptų) grynųjų pinigų. Pavyzdžiui, priešingai, nei yra įprasta, Lietuvos bankai neturėtų imti mokesčių už grynųjų pinigų indėlius skyrių banko sąskaitose arba tokius mokesčius sumažinti per paskutines keturias–šešias metų savaites. Iki šiol nemokamai grynųjų pinigų (banknotų) indėlį galima padėti tik bankomatuose, kuriuose tai padaryti įmanoma, ir grynuosius pinigus priimančiuose bankomatuose (241-ame abiejų rūšių bankomate iš visų įrengtų 1 239 bankomatų). Šie abiejų rūšių bankomatai ir toliau priims grynuosius litus net po euro įvedimo dienos, kai bankomatai išduos tik eurų banknotus. Be to, Lietuvos bankas turėtų pasiūlyti neribotą monetų keitimo paslaugą per paskutinius mėnesius iki euro įvedimo. Visi bankų skyriai per šešis mėnesius po euro įvedimo teiks neribotas nemokamas grynųjų pinigų keitimo paslaugas. 330 pašto skyrių nemokamai keis grynuosius pinigus iki 1 000 EUR per vieną operaciją 60 dienų po euro įvedimo. Klientai grynuosius litus taip pat galės išsikeisti kredito unijose. Lietuvos bankas paskelbs kredito unijų, kurios siūlys grynųjų pinigų keitimo paslaugas, sąrašą. Dideles sumas bus galima išsikeisti (bankų skyriuose – daugiau kaip 15 000 LTL; Lietuvos paštas pašto skyriams gali nustatyti skirtingas ribas) apie tai pranešus raštu prieš tris dienas. 2015 m. liepos mėn. 120 bankų skyrių ir toliau teiks nemokamas neriboto kiekio grynųjų pinigų keitimo paslaugas dar šešis mėnesius. Lietuvos bankas nemokamai keis neribotą grynųjų litų sumą į eurus neribotą laikotarpį. Komerciniai bankai ir Lietuvos paštas padidins savo grynųjų pinigų saugyklas, nes per euro įvedimo laikotarpį teks tvarkyti išimtinai dideles grynųjų pinigų sumas. Visi 1 193 Lietuvos bankomatai išduos eurų banknotus pirmosiomis 2015 m. sausio 1 d. valandomis. Paprastai grąža euro įvedimo dieną turės būti duodama tik eurais. Tai bus didelis uždavinys, ypač mažmenininkams. Į tai atsižvelgdamas Lietuvos bankas 2014 m. priimtose Grynųjų pinigų keitimo gairėse rekomenduoja, kad bankai, vertindami išankstinio paskirstymo poreikius, turi atsižvelgti į tai, kad pirmosiomis euro įvedimo dienomis daugiau reikia mažesniųjų nominalų banknotų. Be to, 2014 m. balandžio mėn. Lietuvos banko ir Finansų ministerijos priimtose Rekomendacijose verslui dėl grynųjų pinigų valdymo pabrėžiama, kad įmonės turi pakankamai apsirūpinti mažų nominalų eurų banknotais ir visų nominalų eurų monetomis grąžai. Iki 2014 m. pabaigos bus svarbu sumažinti didelio nominalo (litų ir eurų) banknotų kiekį. Teigiamas žingsnis – komerciniai bankai ketina, jeigu įmanoma, neišduoti didelio nominalo banknotų per euro įvedimo įkarštį. Visų pirma bankai laikinai stengsis bankomatuose neišduoti didesnio nei 50 EUR nominalo banknotų. Be to, įmones ir vartotojus reikėtų skatinti pirmosiomis dienomis po euro įvedimo dažniau naudotis elektroniniais mokėjimo būdais. Prekybos vietose esančių terminalų pritaikymas numatytas 2014 m. gruodžio mėn., kad 2015 m. sausio 1 d. iš karto būtų galima pradėti naudoti eurus. Lietuvos bankų sektorių sudaro 414 bankų skyrių, iš kurių 345 teikia paslaugas grynaisiais pinigais. Kai kurie bankai ketina papildyti darbuotojų gretas tuose skyriuose, kur dirbama su grynaisiais pinigais. Skyrių skaičiavimo įrenginiai ir saugyklos bus pritaikyti. Atsižvelgiant į tai, kad įprastos bankų skyrių darbo valandos Lietuvoje yra pakankamai ilgos, per euro įvedimo laikotarpį jų neketinama pailginti. Dar nenuspręsta, ar bankų skyriai ir pašto skyriai dirbs 2015 m. sausio 1 d., kuri yra nedarbo diena. Lietuvos banko Grynųjų pinigų keitimo gairėse bankų skyriams rekomenduojama dirbti pirmosiomis euro įvedimo dienomis. Komisija labai rekomenduoja daugumai bankų skyrių ir pašto skyrių dirbti bent euro įvedimo dienos popietę. Be to, bankai turėtų imtis papildomų priemonių, kad išvengtų ilgų eilių (pvz., euro įvedimo laikotarpiu įrengti specialias aptarnavimo vietas įmonėms, padidinti aptarnavimo vietų skaičių ir kt.). Iki 2014 m. rugsėjo mėn. bankų darbuotojams bus surengti specialūs mokymai apie euro įvedimą. Bankų IT sistemas numatoma pritaikyti 2014 m. liepos mėn. Komercinių bankų Lietuvos banke turimose sąskaitose lėšos bus įskaitomos tą pačią dieną, kai bus įneštos monetos, o patikslinimai bus atliekami suskaičiavus monetas. Bankams rekomenduojama laikytis tokio paties požiūrio verslo klientų (pvz., prekybos automatų operatorių), kurie priklauso nuo greito grynųjų įskaitymo, atžvilgiu.



Finansų ir bankų sektoriaus pasirengimas apskritai vyksta tinkamai. Siekiant užtikrinti sklandų euro įvedimą, apyvartoje esančių grynųjų litų kiekį iki euro įvedimo dienos reikia labai sumažinti. Rekomenduojama konkrečiai skatinti bankų klientus įnešti (sukauptus) grynuosius pinigus, pvz., neimti taikytinų bankų mokesčių už grynųjų pinigų įnešimą į banko sąskaitas arba juos sumažinti. Labai svarbu, kad eurus iš visų bankomatų būtų galima išsiimti nuo 2015 m. sausio 1 d. Bankomatai, kurių dėl techninių priežasčių neįmanoma pritaikyti laiku, turėtų neveikti. Euro įvedimo laikotarpiu reikėtų vengti tiekti bankomatams didesnio nei 50 EUR nominalo banknotus, o bankai neturėtų išduoti didelio nominalo banknotų kasose. Reikėtų skatinti įmones ir vartotojus pirmosiomis dienomis po euro įvedimo dažniau naudotis elektroniniais mokėjimo būdais. Labai rekomenduojama daugumai bankų skyrių ir pašto skyrių dirbti bent 2015 m. sausio 1 d. popietę. Be to, bankai turėtų imtis papildomų priemonių, kad išvengtų ilgų eilių, pavyzdžiui, padidinti aptarnavimo vietų skaičių. 2.3.Piktnaudžiavimo ir klaidingo gyventojų suvokimo apie kainų raidą prevencija Kainų nurodymo dviem valiutomis – litais ir eurais – laikotarpis prasidės 2014 m. rugpjūčio 23 d. Kainos bus nurodomos dviem valiutomis ne trumpiau kaip 6 mėnesius po euro įvedimo dienos. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įvedant eurą kitose šalyse, rekomenduojama kainų nurodymą dviem valiutomis baigti 2016 m. sausio 1 d. ir užtikrinti, kad apie šią pabaigos datą būtų aiškiai pranešta visuomenei, kad piliečiai galėtų tinkamai išnaudoti laikotarpį, kurį kainos nurodomos dviem valiutomis, ir susipažintų su naujomis kainomis. Taip piliečiams bus lengviau priprasti prie naujos valiutos. 2014 m. balandžio 1 d. Ūkio ministerijos Prekių ir paslaugų kainų nurodymo dvejopo kainų skelbimo laikotarpiu rekomendacijose pateikta išsami informacija apie kainų nurodymą dviem valiutomis. Likus dviem mėnesiams iki kainų nurodymo dviem valiutomis laikotarpio pradžios bus stebimos ir reguliariai skelbiamos 40 prekių ir paslaugų vidutinės mažmeninės kainos. Nuo kainų nurodymo dviem valiutomis laikotarpio pradžios iki 2015 m. vidurio bus stebimos kampanijos, kurioje dalyvavo visuomenė, metu atrinktų 100 prekių ir paslaugų vidutinės mažmeninės kainos ir statistinė informacija reguliariai skelbiama oficialiame statistikos interneto portale. Bus stebimos paslaugos, kurių pabrangimas dėl euro įvedimo labiausiai tikėtinas, remiantis kitose šalyse įvedant eurą įgyta patirtimi, pavyzdžiui, kirpyklų, restoranų bei kavinių ir automobilių remonto paslaugos. Atsižvelgiant į tai, kad vienas iš pagrindinių Lietuvos piliečiams susirūpinimą keliančių klausimų yra su euru susijęs kainų padidėjimas, bus labai svarbu informaciją apie kainų pokyčius po euro įvedimo dienos paskelbti dar 2015 m. sausio mėn. pradžioje. Lietuvos ūkio ministerija parengė Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą. Kartu su savanoriškomis iniciatyvomis, kurios buvo sėkmingai taikytos kitose šalyse įvedant eurą, pasirašydamos memorandumą, įmonės (pvz., mažmenininkai, finansų įstaigos, interneto parduotuvės) visų pirma įsipareigos nesinaudoti euro įvedimu kaip pretekstu kelti prekių ir paslaugų kainas, perskaičiuojamas kainas apvalinti tiksliai pagal nustatytą kursą ir apvalinimo taisykles, nurodyti kainas dviem valiutomis (litais ir eurais) aiškiai bei suprantamai ir neklaidinti vartotojų. Prie memorandumo prisijungę subjektai turės teisę naudoti specialų logotipą, rodantį, kad pasirašė memorandumą. 2014 m. gegužės 1 d. paskelbtas kvietimas dalyvauti kampanijoje. Kampaniją numatyta pradėti 2014 m. rugpjūčio 1 d., t. y. net prieš kainų nurodymo dviem valiutomis laikotarpio pradžią. Lietuvos institucijos siekia, kad memorandumą pasirašytų kuo daugiau subjektų. 2014 m. balandžio–gegužės mėn. įvairiuose Lietuvos regionuose surengta 100 seminarų, per kuriuos įmonės, nuomonės formuotojai ir plačioji visuomenė buvo informuojami apie kampaniją. Numatyta, įtraukiant bendruomenės lyderius, informuoti įmones vietos lygmeniu. Lietuvos institucijos planuoja surengti seminarų visose Lietuvos savivaldybėse. Kampanijos pradžia bus papildyta kitomis informavimo priemonėmis, kaip antai vaizdo įrašais, reklaminėmis juostomis, skrajutėmis, moksleiviams ir savivaldybėms skirtais projektais, vadinamuoju euro autobusu ir kt. Vietos valdžios institucijos turėtų būti skatinamos įtraukti savanorius, pavyzdžiui, nevyriausybines organizacijas ir studentus, kad su įmonėmis būtų bendraujama tiesiogiai. Kalbant apie memorandumo taikymo sritį, rekomenduojama ypač daug dėmesio skirti tam, kad jį pasirašytų paslaugų teikėjai, kurie, atsižvelgiant į kitose šalyse įvedant eurą sukauptą patirtį, labiausiai linkę dėl euro įvedimo kelti kainas. Tai, kad jie yra arti klientų, yra svarbus veiksnys, lemiantis bendrą infliacijos suvokimą. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba, bendradarbiaudama su įvairiomis institucijomis, pavyzdžiui, Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba ir Valstybine ne maisto produktų inspekcija, stebės, kaip laikomasi kainų nurodymo ir perskaičiavimo (pvz., apvalinimo taisyklės) reikalavimų ir ar memorandumas įgyvendinamas teisingai. 330 inspektorių intensyviai tikrins prekybos vietas. Už pažeidimus bus baudžiama įspėjimu (fiziniam asmeniui už pirmąjį pažeidimą) arba bauda (fiziniams asmenims už pakartotinį pažeidimą arba juridiniams asmenims už bet kokį pažeidimą). Neteisingai memorandumą įgyvendinantys jį pasirašę subjektai praras teisę naudoti logotipą. Jeigu jie nepagrįstai didins kainas ar kitaip piktnaudžiaus euro įvedimu, jie bus įtraukti į euro įvedimo svetainėje (http://www.euro.lt/) viešai skelbiamą juodąjį sąrašą. Visuomenė bus skatinama tikrinti, ar kainos litais ir eurais pateikiamos teisingai ir ar perskaičiavimas pagrįstas oficialiu perskaičiavimo kursu, kurį 2014 m. liepos 23 d. nustatė Europos Vadovų Taryba. Vartotojai skundus galės pateikti telefonu arba elektroniniu paštu. Siekiant ištaisyti klaidingą gyventojų suvokimą apie kainų raidą ir imtis atgrasomųjų priemonių, nustatyti pažeidimai turėtų būti skubiai šalinami. Tokius atvejus, kai inspektoriai nustato įtartiną pabrangimą arba apie jį praneša vartotojai, reikėtų tinkamai išnagrinėti ir kuo skubiau, pageidautina ne vėliau kaip per 48 valandas, imtis veiksmų padėčiai ištaisyti. Nors padaryta didelė pažanga kuriant tvirtą piktnaudžiavimo ir klaidingo gyventojų suvokimo apie kainų raidą prevencijos sistemą, kai kurie veiksmai dar turėtų būti sustiprinti. Informacija apie kainų pokyčius po euro įvedimo dienos turėtų būti paskelbta dar 2015 m. sausio mėn. pradžioje. Lietuvos institucijos turėtų imtis visų priemonių, kad Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą pasirašiusių subjektų būtų kuo daugiau. Numatytą decentralizuotą požiūrį turėtų papildyti savanorių, pavyzdžiui, nevyriausybinių organizacijų ir studentų, kurie su įmonėmis bendrautų tiesiogiai, dalyvavimas. Kalbant apie memorandumo taikymo sritį, rekomenduojama ypač daug dėmesio skirti tam, kad jį pasirašytų paslaugų teikėjai, kurie, atsižvelgiant į kitose šalyse įvedant eurą sukauptą patirtį, labiausiai linkę dėl euro įvedimo kelti kainas (klientų kaimynystėje esančios įmonės, kaip antai kirpyklos, restoranai, kavinės ir automobilių remonto paslaugų įmonės). Reikėtų nedelsiant imtis veiksmų padėčiai ištaisyti prieš įmones, kurios nesilaiko kainų nurodymo ir perskaičiavimo (pvz., apvalinimo taisyklių) reikalavimų arba neteisingai įgyvendina Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą, kad galutinis sprendimas būtų priimtas ne vėliau kaip per 48 valandas. 2.4.Pasirengimas įvesti eurą kaimo vietovėse ir įmonių pasirengimas Kaip ir Baltijos kaimynių Estijos ir Latvijos, Lietuvos gyventojų tankumas yra gana mažas, palyginti su ES vidurkiu. Šalyje yra 10 apskričių ir 60 savivaldybių. Atsižvelgiant į tai, kad lietuviai įpratę atsiskaityti grynaisiais pinigais, siekiant užtikrinti sklandų euro įvedimą, ypač kaimo vietovėse, reikės kruopščiai suplanuoti ir parengti euro įvedimo procedūras. Būtina visose vietovėse įrengti litų keitimo į eurus ir senųjų pinigų surinkimo punktus. Atsižvelgdamos į tai Lietuvos institucijos parengė euro įvedimo veiksmų kontrolinį sąrašą, kad savivaldybių lygmeniu būtų lengviau stebėti padarytą pažangą. Šis kontrolinis sąrašas bus papildytas kontaktinių asmenų kiekvienoje savivaldybėje sąrašu. Ketinama reguliariai ir sistemingai stebėti kontroliniame sąraše numatytų veiksmų įgyvendinimą. Be žiniasklaidos ir interneto, vietos valdžios institucijos dažnai bus vienintelės informacijos teikėjos atokiose vietovėse. Todėl jos turėtų būti visapusiškai pasirengusios ir kvalifikuotos.

Vartotojų organizacijų, agentūrų ir įvairių nevyriausybinių organizacijų vietos skyriai turėtų aktyviai dalyvauti pasirengimo veikloje, kad padidintų atsakomybę už euro įvedimą tose vietovėse. Grynųjų pinigų keitimo paslaugas siūlys ne tik Lietuvos bankas ir komerciniai bankai (345 skyriai), bet ir 330 Lietuvos pašto skyrių ir 22 kredito unijos (žr. 2.2 skirsnį). Nuo 2014 m. pradžios atidžiai stebima, kiek kaimo vietovėse yra bankų skyrių, bankomatų ne banko patalpose, pašto skyrių ir kredito unijų. Mažiesiems pašto skyriams, kuriuose ribotos saugojimo galimybės ir paprastai grynųjų pinigų paslaugos neteikiamos, padės vadinamųjų mobiliųjų grupių darbuotojai. Mažmenininkams, ypač dideliems prekybos tinklams, euro įvedimo metu teks svarbus de facto valiutos keityklos vaidmuo. Dideli Lietuvos prekybos tinklai taip pat veiklą vykdo Estijoje ir (arba) Latvijoje, taigi jau turi euro įvedimo problemų patirties. Dauguma parengiamųjų priemonių bus pradėtos įgyvendinti tik tada, kai Taryba priims sprendimą, kuriame daroma išvada, kad Lietuva įvykdė būtinas euro įvedimo sąlygas. Per laikotarpį, likusį iki euro įvedimo dienos, reikės užtikrinti, kad visos įmonės, įskaitant tas, kurios aktyviai neieškos informacijos, būtų tinkamai pasirengusios. 2014 m. kovo mėn. pradėjo veikti Lietuvos banko sukurta mokytojų mokymo programa, kuria su grynaisiais pinigais dirbantys darbuotojai informuojami apie bendrą valiutą, ypač grynųjų eurų apsaugos požymius. Iki gegužės mėn. pabaigos buvo surengti 27 mokymai, kuriuose dalyvavo 735 su grynaisiais pinigais dirbantys darbuotojai. Lietuvos institucijos iki 2014 m. gruodžio mėn. numato apmokyti maždaug 1 000 įvairių sektorių mokytojų. Pagal Euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymą nuo euro įvedimo dienos automatinėse prekybos vietose bus atsiskaitoma eurais. Svarbu, kad vietos valdžios institucijų pasirengimo įvesti eurą veikla būtų valdoma ir reguliariai stebima, siekiant užtikrinti, kad būtų pasirūpinta visais reikiamais pakeitimais. Lietuvos pašto darbuotojai turėtų būti tinkamai parengti savo naujam vaidmeniui įvedant eurą. Vartotojų organizacijų, agentūrų ir įvairių nevyriausybinių organizacijų vietos skyrių dalyvavimas padidintų atsakomybę už euro įvedimą tose vietovėse. Įmonių pasirengimo veiksmai turėtų paspartėti ir juos turėtų remti ir stebėti atsakingos institucijos. Ypač daug dėmesio turėtų būti skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2.5.Informavimas apie eurą Bendrasis euro įvedimo komunikacijos strategijos tikslas – užtikrinti, kad Lietuvos gyventojai būtų aiškiai, objektyviai, tiksliai, laiku ir tinkamai informuoti apie euro įvedimo šalyje vietoje lito poveikį ir praktinius aspektus. Apskaičiuota, kad dėl komunikacijos strategijos įgyvendinimo ne mažiau kaip 80 % gyventojų mano, kad yra pakankamai informuoti euro įvedimo klausimais. Kampanija taip pat siekiama didinti visuomenės informuotumą apie euro įvedimą, aiškinant šio Lietuvos žingsnio naudą ir svarbą, ir sumažinti piliečių nuogąstavimus ir nerimą. Todėl informavimo kampanija bus svarbus euro įvedimo sėkmę lemiantis veiksnys. Europos Komisija mato didelę pažangą vykdant informavimo veiklą per pirmąjį 2014 m. pusmetį ir palankiai vertina Lietuvos institucijų patikinimą skirti dėmesio pažeidžiamų grupių informavimo poreikiams. Be to, Komisija palankiai vertina požiūrį per šalyje rengiamus seminarus ir informavimo renginius skirti dėmesio verslo bendruomenei, valdžios institucijoms ir savivaldybėms ir jas informuoti apie bendruosius euro įvedimo aspektus bei remti sąžiningos kainodaros iniciatyvą. Jos yra svarbios informavimo pranešimų skleidėjos. Kadangi didžioji informavimo kampanijos dalis, ypač žiniasklaidos kampanija, dar neprasidėjo, dar nėra įmanoma įvertinti jos poveikį. Vis dėlto viešosios nuomonės apklausos, įskaitant naujausią „Eurobarometro“ apklausą (greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 400), rodo, kad pritarimas eurui Lietuvoje didėja (46 %, +5 proc. punktai), nors akivaizdu, jog bijomasi, kad bus piktnaudžiaujama ir kad sumažės perkamoji galia. Viešosios nuomonės apklausos padės įvertinti informavimo apie euro įvedimą kampanijos sėkmę ir nustatyti, ar reikia pritaikyti informavimo kanalus arba veiksmus. Lietuvos institucijos turėtų tinkamai atsižvelgti į reguliariai vykdomas viešosios nuomonės apklausas ir prireikus pakeisti informavimo kampanijos temas ir pagrindines mintis, kad euro įvedimui užsitikrintų kuo didesnę visuomenės paramą. Vykdant visus informavimo veiksmus labai svarbu, kad Finansų ministerija užtikrintų visiškai skaidrias ir nediskriminuojamas viešojo pirkimo procedūras, kurios turi būti laiku užbaigtos pagal Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymą. Komisija ketina pagal partnerystės susitarimą remti informavimo planų įgyvendinimą tiek nepinigine parama, tiek dotacijos susitarimu, pagal kurį būtų padengta iki 50 % visų tinkamų bendrai sutartų veiklos sričių bei kategorijų išlaidų, kaip antai informavimo darbuotojų atlyginimai, žiniasklaidos kampanijos (TV, radijo, interneto, spaudos, lauko reklamos), seminarai, kiti informaciniai renginiai ir medžiaga apie praktinius euro įvedimo aspektus visiems namų ūkiams. Europos Centrinis Bankas prisideda prie nacionalinės informavimo apie eurą kampanijos: rengia parodą apie eurų banknotų požymius ir kitus viešųjų ryšių renginius, parūpina leidinių ir teikia paramą žiniasklaidos kampanijai (televizijos programos intarpams, laikraščiams, lauko ir skaitmeninei reklamai). Gerai parengta euro įvedimui skirta interneto svetainė (www.euro.lt) veikia jau nuo 2007 m. ir yra svarbiausias informacijos šaltinis visuomenei. Bus pateiktas sąveikusis žemėlapis su pašto skyriais ir bankų skyriais, kur žmonės galės nemokamai išsikeisti litus, ir įmonėmis, kurios pasirašė Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą. Įmonės memorandumą galės pasirašyti internetu. 2014 m. gegužės 6 d. pradėjusi veikti nemokama informacijos apie eurą karštoji linija taip pat atliks svarbų vaidmenį teikiant informaciją plačiajai visuomenei ir kitai tikslinei auditorijai apie politinius, ekonominius ir praktinius euro įvedimo aspektus. Naujausia informacija apie pasirengimą įvesti eurą taip pat pateikiama Finansų ministerijos svetainėje ( http://www.euro.lt/en ) ir Lietuvos banko svetainėje ( http://www.lb.lt/euro ). 3.Viešoji nuomonė naujosiose valstybėse narėse Nuo 2004 m. Europos Komisija užsako „Eurobarometro“ apklausas šalyse, kurios įstojo į ES 2004, 2007 ir 2013 m. ir dar nėra įsivedusios euro (naujesnės valstybės narės – NVN), kad įvertintų piliečių nuomonę ir žinias apie euro įvedimą. 2014 m. pavasario NVN-7 apklausa (greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 400), surengta Lenkijoje, Čekijoje, Vengrijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Lietuvoje ir Kroatijoje, buvo septynioliktoji tokio tipo apklausa. Apklausa buvo atlikta 2014 m. balandžio mėn. Rengiant šį pranešimą paskutinės „Eurobarometro“ apklausos rezultatai buvo lyginami su ankstesnės apklausos rezultatais (greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 377, atlikta 2013 m. balandžio mėn.). 3.1.Parama euro įvedimui ir pasekmių suvokimas Šioje paskutinėje apklausoje aiškiai pasikeičia ankstesnėse apklausose dėl pritarimo euro įvedimui NVN-7 šalyse stebėta laipsniško mažėjimo tendencija. Dabar dauguma NVN-7 respondentų pritaria euro įvedimui savo šalyje: 52 % (+7 proc. punktai) pritaria, o 45 % (−6 proc. punktai) yra prieš. Tačiau Lietuvoje santykinė respondentų dauguma vis dar nepritaria euro įvedimui (48 %, −7 proc. punktai), o 46 % (+5 proc. punktai) pritaria. Vis dėlto nustatyti faktai aiškiai rodo, kad euro įvedimą remiančių respondentų skaičius laipsniškai didėja.