Iš naujausių epidemiologinės padėties rodiklių matyti, kad, nuo spalio mėn. vėl pradėjus taikyti apribojimus dėl COVID-19, viruso perdavimo atvejų ima mažėti. Be to, vakcinos nuo COVID-19 gamintojai ėmė skelbti perspektyvius jos veiksmingumo rezultatus. Per pastarąsias savaites bendrovės „Pfizer / BioNTech“ ir „Moderna“ spaudoje paskelbė, jog iš pirmųjų tyrimų rezultatų matyti, kad vakcinos veiksmingumo rodiklis siekia apie 95 proc. ir jos šalutinis poveikis minimalus, paskui pasirodė bendrovės „AstraZeneca“ pranešimas, kad jos sukurtos potencialios vakcinos vidutinis veiksmingumas vidutiniškai siekia 70 proc. Šias ir kitas vakcinas, siekiant užtikrinti jų saugumą ir veiksmingumą, laipsniškai griežtai peržiūrės Europos vaistų agentūra. Per ateinančias savaites, jeigu bus gauti teigiami nepriklausomo mokslinio vertinimo rezultatai, turėtų būti suteiktas pirmasis ES saugios ir veiksmingos COVID-19 vakcinos leidimas, užtikrinsiantis, kad valstybės narės ir jų piliečiai pagaliau turėtų galimybę gauti vakcinas, jas įgyjant pagal ES išankstines sutartis.

Valstybės narės, kuriose tikėtinas kelionių suintensyvėjimas – tiek vietoje, tiek tarp valstybių narių, ypač per metų pabaigos šventinį sezoną, turės kruopščiai susiplanuoti galimas priemones. Oro uostai, autobusų stotys, geležinkelio stotys, viešasis transportas, degalinės ir poilsio zonos – tai vietos, kuriose keliautojai gali užsikrėsti virusu per orą ir paviršius. Keliautojams turėtų būti teikiamos atitinkamos konsultacijos ir tikralaikė informacija apie taikomus apribojimus ir visuomenės sveikatos rekomendacijas, taip pat šiose vietose turėtų būti atsakingai laikomasi fizinio atstumo, dėvimos kaukės ir laikomasi griežtų higienos taisyklių.

Į tai atsižvelgdamos valstybės narės vis rimčiau svarsto apie galimybę naudoti greituosius antigenų testus – tai naujos kartos greitesni ir pigesni COVID-19 testai ir juos naudojant rezultatus dažnai galima sužinoti greičiau nei per 30 minučių. Specialioje Komisijos rekomendacijoje, kurioje aptariamas šių testų naudojimas, šalims pateikiamos gairės dėl jų naudojimo. Visų pirma vis svarbesni du aspektai: nepriklausoma testų klinikinės validacija ir greitųjų antigenų testų rezultatų tarpusavio pripažinimas tarp šalių. Sveikatos saugumo komitete nuolat dalijamasi patirtimi, susijusia su greitųjų antigenų testų rezultatų tarpusavio pripažinimu, taip pat duomenimis, naujais įrodymais ir leidiniais apie ES šalių atliktus tyrimus klinikinės validacijos srityje, be to, nuolat vyksta diskusijos šiais klausimais.

Pacientų skaičius daugelio ES šalių ligoninėse ir intensyviosios terapijos skyriuose (toliau – ITS) bei į ligonines guldomų pacientų skaičius kol kas yra didelis ir vis didėja, todėl labai svarbu ir toliau daugiausia dėmesio skirti ir pirmenybę teikti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumui ir darbuotojams. Kadangi didelė tikimybė, jog, sušvelninus taikomas priemones, taip pat dėl šventinio laikotarpio COVID-19 atvejų padaugės, ES valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų sveikatos priežiūros sistemos būtų pasirengusios galimam didesniam pacientų skaičiui. Valstybės narės turėtų vengti patirti pagrindinės įrangos ir medžiagų trūkumo riziką, taip pat jos turėtų užtikrinti didelį spaudimą patiriančių sveikatos priežiūros darbuotojų gerovę, nes nuo jų priklauso sistemos veikimas.

Ne tik ligoninės, bet ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai įvairiais būdais dalyvauja kovojant su infekcijų ir ligų pasekmėmis: koordinuotai ir skaidriai įgyvendindami medicininio rūšiavimo sistemą, testuodami, remdami karantiną ir imdamiesi psichosocialinių priemonių. Kai kurios Europos valdžios institucijos įsteigė karščiavimo klinikas – kaip pirminės sveikatos priežiūros punktus. Bendrosios praktikos gydytojų vaidmuo kontroliuojant COVID-19 plitimą bendruomenėje tampa vis svarbesnis dėl jų esminio vaidmens atliekant testavimą ir atsekant sąlytį turėjusius asmenis, taip pat tenkinant su COVID-19 nulemta diagnoze susijusius sveikatos priežiūros poreikius ir visų gyventojų sveikatos priežiūros poreikius. Siekdamos padidinti pajėgumą, daugelis šalių sukūrė papildomų sveikatos priežiūros vietų pertvarkytose patalpose arba mobiliosiose lauko ligoninėse, naudojosi socialinės rūpybos įstaigomis, taip pat taikė naujas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės formas, kad galėtų socialiniu požiūriu atsakingu būdu reaguoti į šalies poreikius.

Visų sveikatos priežiūros darbuotojų gerovės siekimas ir užtikrinimas išlieka neginčijamu prioritetu. ES valstybės narės turėtų visiems sveikatos priežiūros darbuotojams užtikrinti galimybę gauti tinkamas asmenines apsaugos priemones, taip pat galimybę gauti pagalbos paslaugas siekiant sumažinti poveikį psichikos sveikatai, sveikatos priežiūros specialistų dėl itin didelio streso patiriamą per krizę. Svarbu užtikrinti, kad sveikatos priežiūros specialistai galėtų laiku gauti psichikos pagalbą, ypač atsižvelgiant į naujausius įrodymus, iš kurių matyti, kad sveikatos krizės psichologinės pasekmės gali turėti ilgalaikį poveikį jų gerovei. Pavyzdžiui, Italijoje 2020 m. kovo mėn. atliktas sveikatos priežiūros darbuotojų tyrimas parodė, kad jiems, ypač pirminės grandies specialistams ir jaunoms moterims, vis dažniau pasireiškia streso, nerimo, depresijos ir nemigos simptomai. Ispanijoje atliktas tyrimas parodė, kad 2020 m. balandžio mėn. 57 proc. sveikatos priežiūros darbuotojų pasireiškė potrauminio streso sutrikimo simptomų.

Be to, taip pat labai svarbu toliau teikti su COVID-19 nesusijusias sveikatos priežiūros paslaugas. Esama pandemija sukėlė ir tebekelia didelių pasekmių kitų ligų ir sveikatos sutrikimų, įskaitant vėžį, diagnostikai ir gydymui. Spartaus viruso plitimo bendruomenėje laikotarpiais pastebima laikinų sutrikimų įprastinių sveikatos priežiūros paslaugų ir ne skubiosios medicinos pagalbos paslaugų teikimo srityse. Pavyzdžiui, kelios šalys, kaip antai Italija, pranešė, kad per COVID-19 pandemiją labai sumažintas hospitalizuojamų ūminio miokardo infarkto pacientų skaičius, taip pat lygiagrečiai padidėjo mirčių ir komplikacijų rodikliai. Be to, Prancūzijoje vėžio diagnozių skaičius 2020 m. balandžio mėn. sumažėjo 35–50 proc., palyginti su 2019 m. balandžio mėn., o Nyderlandų vėžio registre vėžio atvejų per savaitę sumažėjo 40 proc.. Taip yra nepaisant to, kad daugelis šalių pirmenybę teikia paslaugų teikimui vėžio, širdies ir kraujagyslių bei diabeto pacientams.

Be to, iš kraujo tiekimo ir naudojimo transfuzijai srities tyrimų matyti, kad šalys turėtų numatyti tai, jog dėl ligų ir visuomenės sveikatos srities apribojimų sumažės donorų ir bus prarasta svarbiausių darbuotojų. Nenumatytų atvejų planavimas apima ir pacientų pirmumo nustatymo politiką, taikytiną prognozuoto darbuotojų trūkumo atveju.

Medicininės priežiūros atidėjimas arba vengimas dėl COVID-19 taip pat kelia ypatingą susirūpinimą, nes dėl to gali padidėti sergamumo ir mirtingumo dėl ligų, kurios yra išgydomos ir išvengiamos, rizika ir padaugėti su COVID-19 tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių mirčių. Nors nepaprastai svarbu kontroliuoti pandemiją, pastebimas didelis ilgalaikis poveikis asmenims, sergantiems neužkrečiamosiomis ligomis. Matyti, jog dėl šių ligų didėja COVID-19 sunkumas ir mirtingumo rizika, o ligą įveikusiems asmenims, sergantiems neužkrečiamosiomis ligomis, SARS-CoV-2 infekcija taip pat gali turėti įtakos anksčiau diagnozuotų klinikinių ligų progresavimui. Be to, dėl fizinio atstumo laikymosi ir karantino apribojimų mažėja fizinis aktyvumas ir daugėja kitų nesveiko gyvenimo įpročių, taigi atitinkamai padaugėja neužkrečiamųjų ligų rizikos veiksnių ir pasunkėja klinikiniai simptomai. Daugelis šalių pakeitė įprastinį pacientų valdymą, pavyzdžiui, atšaukė neskubius vizitus pas ambulatorinius pacientus, – tai turės svarbių pasekmių neužkrečiamosiomis ligomis sergančių pacientų valdymui, naujų ligų atvejų diagnozavimui, vaistų vartojimo režimo laikymuisi ir ligų progresavimui.

Komisija bendradarbiauja su farmacijos bendrovėmis siekdama užtikrinti galimybę gauti naujų gydomojo poveikio priemonių, pavyzdžiui, antikūnų (jas turi patvirtinti priežiūros institucijos), ir užtikrins, kad informacija apie pokyčius būtų greitai perduota valstybėms narėms.

VALSTYBĖMS NARĖMS REKOMENDUOJAMI VEIKSMAI ·Užtikrinti, kad, atsižvelgiant į artėjantį šventinį sezoną, dėl didesnio hospitalizuojamų ir į intensyviosios terapijos skyrius (toliau – ITS) patenkančių asmenų skaičiaus būtų sustiprintos sveikatos priežiūros paslaugos, pavyzdžiui, būtų parengti specialūs veiklos tęstinumo per COVID-19 pandemiją planai, sustiprinti darbuotojų ir įrangos pajėgumai, kuriais užtikrinamas sveikatos priežiūros darbuotojų pajėgumo išsaugojimas, tačiau kartu suteikiama galimybė ir šiek tiek atsikvėpti. ·Imtis priemonių, kad pirminės sveikatos priežiūros paslaugos būtų kuo labiau prieinamos siekiant sumažinti ligoninėms tenkantį spaudimą, be kita ko, išplečiant slaugytojų, vaistininkų ir bendruomenės sveikatos priežiūros darbuotojų funkcijas ir didinant naudojimąsi nuotolinės sveikatos priežiūros paslaugomis, kad būtų išsaugotas ne COVID-19 pacientų priežiūros tęstinumas. ·Atidžiai stebėti būtinos sveikatos priežiūros įrangos ir medžiagų pajėgumus ir naudotis atitinkamais Komisijos siūlomais centralizuotais viešaisiais pirkimais ir kita finansine parama, įskaitant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą. ·Šalys turėtų kurti integruotas strategijas savo sveikatos priežiūros sistemoms, užtikrindamos, kad būtų galima toliau teikti ir užtikrinti pacientų, turinčių su COVID-19 nesusijusių ligų ir negalavimų, priežiūrą. ·Toliau investuoti į naujų darbuotojų mokymą, be kita ko, naudojantis Europos internetiniu gydytojų tinklu ir kartu su Europos federacijomis (pavyzdžiui, Europos intensyviosios medicinos draugija) kuriant sveikatos priežiūros specialistams skirtus mokymų apie COVID-19 modulius (taip pat ir per virtualiąją akademiją). ·Raginti piliečius toliau naudotis visomis būtinomis medicinos paslaugomis, įskaitant teikiamas ligoninėse. ·Sveikatos priežiūros įstaigos taip pat turėtų užtikrinti, kad jau dabar ir per ateinančius mėnesius būtų prieinamos ir tinkamai naudojamos labiausiai apsaugančios asmeninės apsaugos priemonės siekiant apsaugoti pacientų ir gyventojų priežiūros paslaugas teikiančius asmenis. ·Padėti sveikatos priežiūros darbuotojams įveikti padidėjusį pandemijos sukeltą spaudimą (pavyzdžiui, diegiant nemokamas pagalbos linijas, nemokamas tarpusavio paramos paslaugas, teikiant informaciją, padedančią apsaugoti gerovę ir psichikos sveikatą).

6.Pandemijos sukelto nuovargio problemos sprendimas

Šį rudenį atsinaujinus COVID-19 plitimui, europiečiams neišvengiamai kilo nusivylimas dėl būtinų apribojimų, nes manyta, jog tai jau praeities dalykas. Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) duomenimis, apie 60 proc. Europos regiono šalių piliečiai šiuo metu patiria tam tikrą pandemijos sukeltą nuovargį. Žmonės pavargo imtis būtinų atsargumo veiksmų, įskaitant fizinio atstumo laikymąsi, kontaktų su kitais asmenimis mažinimą ir ekonominius apribojimus. Tai apsunkina esminių apribojimų įgyvendinimą ir suteikia stiprų pagrindą dezinformacijai apie pandemiją plisti.

Pandemijos sukeltas nuovargis – tikėtina ir natūrali reakcija į užsitęsusią visuomenės sveikatos krizę kovojant su COVID-19. Todėl svarbu, kad valstybės narės spręstų ir pripažintų šią problemą. PSO Europos regioninis biuras parengė gaires, skirtas padėti šalims rengti daugialypius veiksmų planus siekiant išlaikyti ir sustiprinti visuomenės pritariamąjį požiūrį į apsaugančią elgseną.

Reikėtų tinkamą dėmesį skirti ne tik pandemijos sukeltam nuovargiui, bet ir COVID-19 poveikiui gyventojų psichikos sveikatai. Gyventojų susirūpinimas ir jų juntama destabilizacija gali būti ypač opi problema tarp labiausiai pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus suaugusiųjų ar asmenų, turinčių esminių sveikatos sutrikimų, taip pat vienišų arba neįgalių asmenų. Sveikatos ir priežiūros sričių darbuotojai ypač pažeidžiami, todėl reikėtų skatinti taikyti geriausios patirties pavyzdžius, kaip sumažinti poveikį šiems ir kitiems pirminės grandies darbuotojams.

Iki šiol pagrindinis nustatomas psichologinis poveikis – padidėjęs streso arba nerimo lygis. Tačiau pradėjus taikyti naujas priemones, visų pirma politiką „Lik namuose“, karantiną ir ilgesnes komendanto valandas, turint omeny ir šių priemonių poveikį daugelio žmonių įprastinei veiklai, kasdienybei ar pragyvenimui, taip pat didėja vienišumo, depresijos, žalingo alkoholio ir narkotikų vartojimo, savęs žalojimo, šeiminio smurto ar savižudiško elgesio rodikliai. Valstybės narės turėtų spręsti šias problemas ir užtikrinti, kad būtų nustatytos atitinkamos priemonės ir paslaugos tiems, kuriems jų reikia.

VALSTYBĖMS NARĖMS REKOMENDUOJAMI VEIKSMAI ·Aiškiai informuoti piliečius ir bendruomenes apie naujas priemones, priežastis, dėl kurių jos įgyvendinamos, kada ir kaip būtų galima atšaukti jų taikymą. Jei įmanoma, susieti informaciją su tam tikrais tikslais, pavyzdžiui, reprodukcijos verte, kad būtų juntama ir suprantama priemonių nauda. Labai svarbu, kad piliečiai tikėtų priemonių nauda ir jų laikytųsi. ·Užtikrinti, kad asmenims, kuriems reikalingos psichikos sveikatos paslaugos ir psichosocialinė pagalba, įskaitant pirminės grandies ir būtiniausius darbuotojus ar paslaugų teikėjus, šios paslaugos ir pagalba (pavyzdžiui, nemokama pagalbos linijų pagalba) būtų teikiamos ir lengvai prieinamos. Teikti pagalbą neįgaliesiems ir pažeidžiamiems gyventojams. ·Sveikatos politikos platformoje suburtos suinteresuotosios šalys siekiant nustatyti įvairių per pirmąją pandemijos bangą įgytos geriausios patirties pavyzdžių – juos, valstybių narių prašymu ir Komisijai padedant, būtų galima taikyti.

7.Skiepijimo nuo COVID-19 strategijų svarba

Europai mokantis gyventi pandemijos sąlygomis, saugių ir veiksmingų vakcinų nuo COVID-19 kūrimas ir spartus jų paskirstymas visame pasaulyje tebėra esminis dalykas siekiant išspręsti visuomenės sveikatos krizę. Vadovaudamosi birželio 17 d. priimta ES vakcinų nuo COVID-19 strategija, Europos Komisija ir valstybės narės užtikrina vakcinų nuo COVID-19 gamybą pagal išankstines pirkimo sutartis su vakcinų gamintojais. Europos vaistų agentūrai atlikus išsamią vakcinos analizę pagal įprastinius saugumo ir veiksmingumo standartus, vakcinai turės būti gautas Komisijos leidimas.

Komisija taip pat nurodė, kad visoje Europoje turi būti užtikrinta galimybė naudotis saugiomis ir veiksmingomis vakcinomis, kartu koordinuotai įgyvendinant skiepijimo strategijas, kad būtų galima pradėti naudoti vakcinas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų atitinkamai planuojamos vežimo paslaugos ir logistika siekiant saugiai pristatyti vakcinas. Komisija pasirengusi prireikus padėti valstybėms narėms pradėti naudoti vakcinas pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą ir kitas atitinkamas schemas. Spalio 15 d. komunikate Komisija išdėstė pagrindinius aspektus, į kuriuos valstybės narės turi atsižvelgti įgyvendindamos skiepijimo nuo COVID-19 strategijas, kad užtikrintų tvarkingą ir savalaikį vakcinų naudojimą. Šie aspektai susiję su reikalingais skiepijimo paslaugų pajėgumais, galimybe gyventojams lengvai, už prieinamą kainą ir, pageidautina, nemokamai pasiskiepyti, vežimo ir saugojimo pajėgumais bei informacijos apie vakcinų nuo COVID-19 naudą, riziką ir svarbą teikimu piliečiams. Kadangi pradiniais vakcinų skirstymo etapais, kol bus galima padidinti gamybą, bendras vakcinos dozių skaičius bus ribotas, komunikate taip pat pateikiami prioritetinių grupių, kurioms pirmiausiai turėtų būti skiriamas skiepijimas, pavyzdžiai.

Valstybės narės dalinosi žiniomis ir patirtimi ir pranešė apie nacionalinių skiepijimo strategijų rengimo eigą, taip pat, be kita ko, nustatė gyventojų grupes ir bendruomenes, kurioms bus teikiama pirmenybė skiepijant nuo COVID-19. Tarp ataskaitas teikiančių valstybių narių nustatytų prioritetinių tikslinių grupių – vyresnio amžiaus asmenys, sveikatos priežiūros darbuotojai, būtiniausių viešųjų paslaugų, išskyrus sveikatą, darbuotojai, transporto darbuotojai, lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, neįgalieji ir socialinės rūpybos darbuotojai. Didžioji dauguma valstybių narių, pranešusių apie dabartinę skiepijimo strategijų rengimo būklę, planuoja nemokamai siūlyti vakcinas nuo COVID-19, o kai kurios iš jų naudosis visoje šalyje esančiais skiepijimo centrais siekdamos užtikrinti, kad vakcinos pasiektų kaimo vietovių gyventojus arba asmenų, kuriems sunku pasinaudoti skiepijimo paslaugomis ar centrais, grupes.

Daugelis Europos šalių šiuo metu peržiūri savo skiepijimo infrastruktūrą, visų pirma siekdamos užtikrinti papildomus šaldymo grandinės pajėgumus, ir stiprina esamas skiepijimo paslaugas – įdarbina ir apmoko papildomų sveikatos priežiūros darbuotojų. Dėl medicininių ir asmeninių apsaugos priemonių, reikalingų skiepijimo paslaugoms teikti, dauguma ataskaitas teikiančių valstybių narių planuoja naudoti esamus rezervus, tačiau daugelis šalių taip pat planuoja sukaupti prekių atsargų pagal nacionalines arba ES centralizuoto viešojo pirkimo procedūras, visų pirma kalbant apie prekes, reikalingas konkrečiai skiepijimui nuo COVID-19. Jei nacionalinių pajėgumų nepakaktų, valstybės narės galėtų prašyti pagalbos naudodamosi Sąjungos civilinės saugos mechanizmu – tiek iš ES civilinės saugos rezervo, tiek iš ES skubiosios medicinos įrangos atsargų. Kartu su šiuo komunikatu ECDC paskelbė ES / EEE ir Jungtinės Karalystės parengtų vakcinų nuo COVID-19 naudojimo ir skiepijimo planų apžvalgą. Remdamasi šiuo dokumentu, diskusijomis Sveikatos saugumo komitete ir ECDC tyrimais, Komisija svarstys, ar reikia papildomų gairių dėl nacionalinių skiepijimo nuo COVID-19 planų.