Rekomendacija tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Bulgarijos konvergencijos programos /* SEK/2007/0290 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.3.2007 SEK(2007) 291 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Latvijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Latvijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2007 m. sausio 12 d. pateiktą atnaujintą Latvijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) bei 3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Latvijoje vyksta struktūriniai pokyčiai ir labai sparčiai auga ekonomika. Pirmaujančias šalis besivejanti Latvija pasiekė esminės pažangos mažindama pajamų vienam gyventojui skirtumą nuo ES-25. Palyginti didelė šalies infliacija atspindi konvergencijos proceso, produktų ir veiksnių rinkos srityje egzistuojančius suvaržymus ir akivaizdžiai didėjantį ekonomikos perkaitimą. Nedarbo lygis sumažėjo (nors kai kuriuose regionuose jis vis dar aukštas), o pagrindiniuose sektoriuose pradėjo stigti darbo jėgos. Darbo rinkoje dalyvaujančių gyventojų skaičius yra nedidelis. Su paklausa siejama įtampa, darbo jėgos trūkumas, kurį dar labiau sustiprino didelė emigracija iš šalies ir palaipsniui mažėjantis darbingo amžiaus gyventojų skaičius, paskatino didinti darbo užmokestį. Todėl, nors darbo našumas ir didėja, vieneto darbo sąnaudos auga sparčiau, palyginti su pagrindiniais Latvijos prekybos partneriais, – tai kenkia šalies konkurencingumui. Didelį prekybos produktais deficitą tik iš dalies atsveria prekybos paslaugomis perteklius. Užsienio sąskaitos deficitas atspindi privačiam sektoriui būdingą struktūrinį taupymo ir investicijų skirtumą – didėjančias privataus sektoriaus santaupas viršijo didesnės apimties ir sparčiau augančios privataus sektoriaus investicijos. Dėl didelio užsienio sąskaitos disbalanso tenka pasikliauti tokiais pat dideliais kapitalo srautais, daugiausia banko kredito forma, – kreditų mastas lėmė labai padidėjusį bendrosios užsienio skolos ir BVP santykį. Ilgalaikio tvarumo požiūriu Latvijos valstybės finansai yra patikimi, turint omenyje nedidelį valstybės skolos santykį ir santykinai didelį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. Tačiau kaip matyti iš makrofinansinio stabilumo perspektyvos, nors nominalus valdžios sektoriaus deficitas pastaraisiais metais buvo nedidelis, tai galima paaiškinti sukurta didele paklausa, kurią lėmė ES lėšomis finansuotos išlaidos, todėl šiuo metu esant akivaizdžiam ekonomikos perkaitimui didelį nerimą kelia procikliška fiskalinė politika. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. vasario 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2008 metus. Atsižvelgus į „poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, įskaitant užsienio sąskaitos disbalanso ir infliacijos mažinimą, Taryba ragina Latviją siekti platesnio užmojo biudžeto būklės nei dabar numatyta, įskaitant 2006 m., ypač didelį dėmesį skiriant programoje nustatytam vidutinės trukmės tikslui, išlaikant jį programos laikotarpiu, ir vengiant cikliškos fiskalinės politikos pakilimo laikotarpiais“. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 17 d. Latvija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Latvijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: užtikrinti makroekonominį stabilumą; skatinti žinias ir inovacijas; kurti palankią ir patrauklią aplinką investicijoms ir darbui; skatinti užimtumą ir tobulinti švietimą bei įgūdžius. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos[2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Latvija daro pažangą, ypač mikroekonomikos ir užimtumo srityse. Tačiau politikos priemonės pagrindiniams makroekonomikos uždaviniams išspręsti nėra labai išsamios. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Latvijai rekomenduota labiau kontroliuoti fiskalinę politiką, imtis veiksmų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, skatinti darbo jėgos pasiūlą ir našumą gerinant mobilumą, švietimą ir mokymą. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadintame „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Latvijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. kovo 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, apimančią 2006–2009 m.[6] . 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad ekonomikos augimas pamažu lėtės, realiojo BVP augimas taip pat lėtės nuo 11,5 % 2006 m. iki vidutiniškai 8,0 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Tačiau atsižvelgiant į didelį užsienio sąskaitos disbalansą ir perkaitusią Latvijos ekonomiką, yra didelė tikimybė, kad makroekonominiai pokyčiai gali būti kur kas mažiau palankūs. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo sumažintos. 6. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 1,5 % BVP deficitu. Atnaujintoje programoje nurodoma, kad deficitas apytikriai sieks 0,4 % BVP – tai tikėtina, turint omenyje didesnes nei planuota pajamas ir nepaisant 2006 m. spalio mėn. priimtų biudžeto pakeitimų, kuriais išlaidos padidintos maždaug 1,5 % BVP. 7. Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – palaipsniui gerinti fiskalinę perspektyvą ir iki 2010 m. subalansuoti biudžetą. Norint pasiekti šį tikslą, reikės dėti daug konsolidavimo pastangų, 2006 ir 2007 m. biudžeto būklei pablogėjus beveik 1,5 procentinio punkto BVP. Numatytas vienodas nominalaus ir pirminio deficito koregavimo tempas 2008 ir 2009 m. – atitinkamai 0,4 ir 0,5 procentinio punkto BVP. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, siekiama aukštesnių biudžeto tikslų, bet koregavimas lieka nukeltas į programos pabaigą esant palankesniam makroekonominiam scenarijui. 2007 m. smarkiai suprastėjus išlaidų ir BVP santykiui, programoje numatoma 2008–2009 m. konsoliduoti biudžetą, kasmet 0,4 procentinio punkto didinant pajamų ir BVP santykį, kartu išlaikant iš esmės pastovų išlaidų ir BVP santykį. Planuojama, kad pajamų ir BVP santykis didės išimtinai dėl didesnių „kitų“ pajamų, kurias sudaro išaugę ES lėšų srautai. Taigi didėja bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui skirta išlaidų proporcija, kurią po 2007 m. iš esmės atsvers „kitų“ išlaidų (programoje jos apima vartojimo išlaidų dalį) sumažėjimas 0,75 procentinio punkto 2008 m. ir socialinių pervedimų sumažėjimas 0,5 procentinio punkto 2009 m. 8. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) prastės nuo maždaug 1 % BVP deficito 2006 m. iki 1,75 % BVP deficito 2007 m., o vėliau gerės ir 2009 m. bus užregistruotas 0,25 % perteklius. Šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurį programoje užsibrėžta pasiekti maždaug 2008 m., kaip ir ankstesnėje atnaujintoje programoje. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 2 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti patikimumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą. 9. Biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota 2007 m., bet po 2008 m. dėl makroekonominio scenarijaus rizikos biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatyta programoje. Biudžeto strategija grindžiama pajamų ir BVP santykio didėjimu ir socialinių pervedimų bei „kitų“ išlaidų (programoje jos apima vartojimo išlaidų dalį) santykio su BVP mažėjimu; ši strategija galėtų būti dar labiau sukonkretinta atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje programoje teigiama, jog nuo 2008 m. planuojama įvesti oficialią vidutinės trukmės valstybės finansų planavimo ir kontrolės sistemą. 10. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2008 m., kaip numatyta programoje. Tačiau jomis užtikrinama pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Išskyrus 2007 m., koregavimo tempas siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad koregavimas turėtų būti didesnis ekonominio pakilimo laikotarpiais ir mažesnis – nuosmukio laikotarpiais. Tačiau 2007-ieji yra tie metai, kuriais aiškiai nukrypstama nuo vidutinės trukmės tikslo esant ekonomikos pakilimui – tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto. Didesnės apimties laikotarpio pradžioje atliekamas struktūrinis koregavimas būtų tinkama priemonė stabiliam makroekonominės konvergencijos procesui sustiprinti ir nesubalansuoto ekonomikos augimo rizikai sušvelninti. 11. Pagal Stabilumo ir augimo paktą, rengiant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, reikia atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui. Programoje nurodyta vidutinės trukmės biudžeto strategija leidžiama laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės tikslo 2007 m. Programoje pažymima, kad dėl vykdomos pensijų reformos valdžios sektoriaus balanse laipsniškai mažės socialinio draudimo įnašų, o antrosios pakopos pensijų sistemos įnašai didės nuo 0,4 % BVP 2006 m. iki 1,7 % BVP 2009 m. Programoje numatytas struktūrinio balanso prastėjimas atsižvelgiant į laipsniškai įgyvendinamos pensijų reformos poveikį, 2007 m. siektų 0,5 % BVP, o vėliau gerėtų 1,5 % (2008 m.) ir 1,25 % (2009 m.). Nors vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą gali būti atsižvelgiama į grynąsias pensijų reformos išlaidas, koregavimas 2007 m., net ir atsižvelgus į tas išlaidas, neatitinka Pakto. Kita vertus, programoje paminėtų sveikatos priežiūros reformos ir viešojo sektoriaus investicijų projektų negalima laikyti struktūrinėmis reformomis, kuriomis galima pagrįsti laikiną nuokrypį, nes tos priemonės nėra pakankamai išsamios, ir programoje neįrodoma, kad ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui jos turės aiškiai teigiamą poveikį. 12. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. siekė 10,7 % BVP ir buvo daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 1,3 procentinio punkto ir 2009 m. sieks 9,4 % BVP. 13. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Latvijos biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį, ir prognozuojama, kad su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos kaip BVP dalis per ateinančius dešimtmečius mažės dėl pensijų sistemos reformos poveikio mažinant išlaidas. Esama bendroji Latvijos valstybės skola labai nedidelė, o atnaujintoje konvergencijos programoje planuojamu struktūrinės biudžeto būklės gerinimu būtų prisidedama prie ilgalaikio valstybės finansų rizikos sumažinimo. Apskritai valstybės finansų tvarumo rizika Latvijoje yra nedidelė. 14. Konvergencijos programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiama tam tikros informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose numatoma smarkiai padidinti valstybės investicijas, o konvergencijos programoje smulkiau išdėstomos įgyvendintinos priemonės, skirtos patobulinti valstybės finansų institucinius požymius, įskaitant daugiametės biudžeto sistemos įvedimą. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija tik iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma planuojamos biudžeto kryptys nėra visiškai tinkamos, kad būtų paskatintas didesnis užsienio sąskaitos tvarumas. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[7]. Tačiau yra tam tikrų 2 lentelės standarto neatitikimų. Daroma bendra išvada, kad blogėjanti biudžeto būklė 2007 m. neatitinka atsargios fiskalinės politikos, kurios tikslas – užtikrinti tvarią konvergenciją, įskaitant užsienio sąskaitos disbalanso ir infliacijos mažinimą. Atsižvelgiant į stipraus augimo perspektyvas vėlesniais metais programoje numatoma daryti pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, bet biudžeto tikslai nėra labai aukšti, ir esama pavojaus, kad 2008 m. ir vėlesniais metais jų pasiekti nepavyks. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Latvija raginama: (i) sumažinti makroekonominio nestabilumo riziką pasiekiant kur kas didesnį biudžeto tikslą 2007 m. ir kuo greičiau priimant priemones – kaip platesnės reformos strategijos dalį, – kuriomis būtų paskatintas tolesnis konsolidavimas, viršijantis vidutinės trukmės tikslą vėlesniais metais; (ii) parengti aiškesnę ir labiau įpareigojančią vidutinės trukmės valstybės finansų planavimo ir kontrolės sistemą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2007 m. sausio mėn. KP | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2007 m. sausio mėn. KP | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP1 | 0,0 | 1,8 | 1,3 | -0,5 | -2,0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,2 | 1,1 | 0,4 | -1,0 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP1 | 0,8 | 0,4 | -0,5 | -1,1 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas6 (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | 0,1 | -0,4 | -1,3 | -0,9 | -0.4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0,1 | -1,0 | -1,2 | -1,2 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -1,5 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | nėra duomenų | Pirminis balansas6 (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | 0,7 | 0,2 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0,7 | -0,4 | -0,7 | -0,7 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -0,7 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas6 (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP1 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP1 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2,6 (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP3 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 | nėra duomenų | Pastabos: 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Programoje nenurodyta vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 4Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje nenurodyta vienkartinių ar kitų laikinųjų priemonių. 5Remiantis numatomu 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % ir 9,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. 6Į deficitą yra įskaičiuotos grynosios vykdomos pensijų reformos išlaidos (antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas). 2005 m. numatytos 0,3 % BVP išlaidos, 2006 m. 0,4 % BVP, 2007 m. 0,6 %, 2008 m. 1,3 % BVP ir 2009 m. 1,5 % BVP. Programoje numatyta, kad kasmetiniai struktūrinio balanso pokyčiai atsižvelgiant į laipsniškai įgyvendinamos pensijų reformos poveikį 2007 m. blogės 0,6 % BVP, o 2008 ir 2009 m. atitinkamai gerės 1,6 % ir 1,2 %. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Kadangi po spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų nauja vyriausybė buvo sudaryta 2006 m. lapkričio mėn., atnaujinta programa pateikta praėjus šešioms savaitėms nuo elgesio kodekse nustatyto termino (gruodžio 1 d.). [7] Visų pirma trūksta smulkesnių atsargų ir srautų koregavimo komponentų duomenų ir tam tikros informacijos apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.