Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Lydimasis dokumentas Komisijos komunikatas - Krovininio transporto logistikos veiksmų plano - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 607 galutinis} {SEK(2007) 1320} /* SEK/2007/1321 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis,18.10.2007 SEK(2007) 1321 KOMISIJOS TARNYBŲ DARB INIS DOKUMENTAS Lydimasis dokumentas KOMISIJOS KOMUNIKATAS Krovininio transporto logistikos veiksmų plano POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2007) 607 galutinis}{SEK(2007) 1320} KOMISIJOS TARNYBŲ DARB INIS DOKUMENTAS Krovininio transporto logistikos veiksmų plano poveikio vertinimo santrauka Atsakingas GD: Energetikos ir transporto generalinis direktoratas Įvadas Europos logistikos paslaugų srityje yra daug veiksnių, kurie lemia didėjančias su transportu susijusias išlaidas, kelia grėsmę logistikos ir krovininio transporto sektorių veiklos tvarumui. Didėjanti logistikos svarba šalių ekonomikai reiškia, kad tokios tendencijos gali labai paveikti Europos konkurencingumą. Kitas nerimą dėl logistikos sektoriaus plėtros keliantis dalykas yra poveikis aplinkai, ypač tai, kad dėl šio sektoriaus plėtros išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Daugelyje sektorių neigiamas poveikis aplinkai mažėja, tačiau transporto išmetamas CO2 kiekis, kurio trečdalis tenka krovininiam transportui, didėja ir tai gali trukdyti pasiekti ES tikslus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Aiškiai matyti, kad ši tendencija netvari, ir ją reikia ištirti. Ir ekonomikos, ir aplinkosaugos tendencijos rodo, kad nepanaudotus pajėgumus būtina skirti logistikos sričiai, kad krovinių vežimo operacijos būtų atliekamos veiksmingiau ir protingiau. Toks poreikis geriausiai matyti numatomo krovininio transporto augimo ir iškastinio kuro kainų didėjimo fone. Procedūriniai klausimai ir konsultacijos su SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS 2006 m. birželio mėn. priėmusi komunikatą dėl krovininio transporto logistikos Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pareikšti savo nuomonę apie tai, kaip į Logistikos veiksmų planą reikėtų įtraukti komunikate nurodytas sritis, kuriose reikia imtis veiksmų. Tam buvo skirti šie renginiai: ekspertų seminaras, surengtas 2006 m. spalio mėn. kartu su ES Tarybai pirmininkaujančia Suomija, 2006 m. gruodžio mėn. paskelbtas viešas konkursas sektoriaus ir kitoms suinteresuotosioms šalims, kurio tikslas – nustatyti kliūtis, trukdančias veiksmingai teikti logistikos paslaugas ir pranešti apie jas, taip pat įvairūs renginiai, susiję su konkrečiomis rūpimomis temomis, pavyzdžiui, Europos įvairiarūšio krovinių vežimo vienetu (angl. European Intermodal Loading Unit , EILU) arba informacijos ir ryšių technologijų taikymu logistikos srityje, 2007 m. kovo mėn. pradėta apklausa, paremta klausimynu, ir galiausiai viešoji konferencija, kartu su ES Tarybai pirmininkaujančia Vokietija surengta 2007 m. gegužės mėn. pradžioje. Konsultacijų metu konstatuota, kad sektoriaus veiklos vykdytojai labai vertina tai, kad politikos lygmeniu pripažįstama logistikos svarba. Apskritai suvokiama, kad veiksmingumo logistikos sektoriuje, kaip ir tvarumo, negalima laikyti savaiminiais dalykais. Kalbant apie siūlomas priemones reikia pasakyti, kad respondentų nuomonė apie jas iš esmės yra palanki, nors veiklos vykdytojų požiūris tam tikrais atvejais skiriasi. Šiam sektoriui itin svarbūs reikalavimai transporto infrastruktūrai, administracinių reikalavimų vykdymo išlaidų mažinimas ir poreikis veiksmingiau naudotis geležinkelių transportu kroviniams vežti. Apskirtai pritariama priemonėms, skirtoms spartinti informacijos bei ryšių technologijų įsisavinimą ir remti mokymus logistikos srityje. Tačiau nėra bendros nuomonės apie pasiūlymus įvesti kokybės pripažinimo sistemas ir įvairiarūšės atsakomybės valdymo sistemas arba dar kartą apsvarstyti transporto priemonių matmenų ribojimus. Krovininio transporto logistikos veiksmų plano tikslai Bendras Logistikos veiksmų plano tikslas – nepanaudotus pajėgumus skirti logistikos sričiai, kad krovinių vežimo operacijos būtų atliekamos veiksmingiau ir protingiau. Toks poreikis geriausiai matyti planuojamo krovininio transporto augimo ir iškastinio kuro kainų didėjimo fone. Remiantis siūlomais veiksmais Logistikos veiksmų planu siekiama laikytis su skirtingomis transporto rūšimis susijusio bendradarbiavimo (angl. co-modality ) principo, t. y. siekiama padidinti kiekvienos rūšies transporto veiksmingumą ir įveikti skirtingų rūšių transporto sąveikumo kliūtis, kad turimus pajėgumus būtų galima skirti Europos transporto sistemoms ir sudaryti sąlygas tolesnei tvariai plėtrai. Kalbant konkrečiau, šis veiksmų planas padės: - geriau naudotis transporto infrastruktūra, įskaitant transporto priemonių valdymą ir apkrovą, o investicijas skirti infrastruktūrai taip, kad jos būtų naudingos krovininiam transportui; - pagerinti tarpvalstybinių krovinių srautų valdymą ir susijusių administracinių pranešimo reikalavimų taikymą; - geriau integruoti transporto rūšis ir sumažinti išlaidas, patiriamas dėl veiklos trukdymo ir turinčias įtakos įvairiarūšiam transportui; - renkantis transporto rūšis labiau atsižvelgti į kokybės kriterijus; - padidinti kompetenciją, mobilumą ir su logistika susijusių profesijų patrauklumą. Galimi veiksmai Atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama logistikos sektoriuje, įprastinės veiklos (scenarijus „viskas kaip įprastai“) alternatyvoms įgyvendinti reikėtų daug ir įvairių priemonių. Jos buvo suskirstytos į galimybių pogrupius, susijusius su e. krovinių ( angl. e-Freight) ir pažangiosiomis transporto sistemomis (PTS), tvaria kokybe, supaprastinimu, transporto priemonių matmenimis ir miesto transportu. Prioritetinės šių veiksmų įgyvendinimo sritys yra miestų aplinka ir intensyvaus transporto koridoriai. Iš viso nustatyta apie 30 priemonių, kurias reikėtų taikyti ES siekiant užtikrinti krovinių logistikos tvarumą ir nuolatinį veiksmingumą Europoje. Numatomas poveikis Poveikio vertinime apsvarstyti tikėtini pasiūlymų ekonominiai, socialiniai ir aplinkosaugos padariniai, ypač jų indėlis sprendžiant pradžioje nurodytas problemas. Dėl ekonominio aspekto – atliekant analizę taikyta bendrųjų logistikos išlaidų koncepcija: įmonės išlaidos logistikai skaičiuojamos įvertinant su transportu susijusius veiksnius ir įtraukiant pirmines išlaidas, pavyzdžiui, transporto paslaugų užsakymo, ir papildomas išlaidas, susijusias su poreikiu užtikrinti saugumą ir atsargų kiekį sandėliuose. Šią mikroekonominę analizę papildė bandymai įvertinti padarinių poveikį visai ekonomikai, atsižvelgiant į poveikį BVP. Poveikis aplinkai įvertintas pirmiausia išmetamųjų dujų, sukeliančių šiltnamio efektą, kiekio atžvilgiu, nes tai, ko gero, šiuo metu didžiausia transporto srities problema. Išmetami teršalai ir toliau kelia nerimą, ypač miestuose. Pirmiausia tirti tie socialiniai aspektai, kurie yra aktualūs logistikai ir susijusiems ekonomikos sektoriams. Taigi daugiausia dėmesio skirta mokymams ir judumui, nors poveikio vertinime bandyta apsvarstyti ir galimą siūlomų priemonių poveikį visuomenei apskritai, ypač poveikį gyvenimo kokybei miestuose. Mikroekonominė nauda Galima tikėtis, kad dėl veiksmų, vykdomų pasirinkus galimybę „e. kroviniai ir (arba) PTS“), kuriais sukuriamas pagrindas logistikos elektroninių paslaugų aprašymui, didesniam krovinių judėjimo nuspėjamumui ir stebėsenai, taip pat didesnei apkrovai ir veiksmingesniam transporto priemonių naudojimui, sumažės išlaidos, susijusios su transporto paslaugų užsakymu, inventoriumi ir krovinių sandėliavimu, ir tikrosios transporto išlaidas. „Tvarios kokybės ir veiksmingumo“ grupės priemonės turėtų teigiamai veikti sudedamąsias logistikos išlaidų dalis, nes pagerės mokymai logistikos srityje, siuntėjai, rinkdamiesi transporto operatorius, galės taikyti kokybės kriterijus, o krovinių perkrovimo platformoms bus teikiama pagalba, kad jos galėtų palyginti save su kitais panašiais operatoriais ir taip pagerinti veiklą ir padidinti veiksmingumą palyginti. Supaprastinus logistikos grandines galima bus nemažai sutaupyti, nes sumažės administracinio darbo našta ir išlaidos, patiriamos dėl teisinio netikrumo atsakomybės įvairiarūšio transporto grandinėse atžvilgiu. Prieš darant išvadas dėl transporto priemonių matmenų ekonominių padarinių reikia atidžiau ištirti tų matmenų poveikį. Kalbant apie įvairiarūšio krovininio transporto vienetų standartų apibrėžtį galima teigti, kad juos naudojant atpigs krovinių pakrovimas, iškrovimas ir perkrovimas, o terminalų veikla pagerės. Be to, sumažės vežimo išlaidos ir labai pagerės ISO konteinerių ir tam tikrų keičiamųjų kėbulų apkrovos koeficientas. Jei didžiausias dėmesys bus skiriamas transporto veiksmingumo didinimui miestuose ir tolimojo susisiekimo krovinių vežimo koridoriams, turėtų sumažėti su transportu susijusios išlaidos ir krovinių vežimo atstumai pristatant prekes miestuose. Numatomas tiesioginis ir netiesioginis bendrųjų logistikos išlaidų mažinimo poveikis pasirinkus įvairias galimybes glaustai pateikiamas lentelėje. Užsakymas ir ryšiai | Išlaidos inventoriui, sandėliavimui ir rizikos valdymui | Pakrovimas, iškrovimas ir perkrovimas | Vežimas | E. kroviniai ir (arba) PTS | + | + | + | Tvari kokybė | + | + | + | Supaprastinimas | + | + | + | Transporto priemonių matmenys ir krovinių vežimo vienetai | + | + | Miesto transportas | + | „Žalieji koridoriai“ | + | + | + | + | Subjektyviai vertinant logistikos operatorius ir vežėjus matomas aiškus skirtumas tarp kiekvienos galimybės veiksmingumo (žr. toliau pateikiamą lentelę). Reikia pažymėti, kad nurodytos absoliučiosios vertės išreiškia suvokiamą, o ne išmatuotą naudą. Be to, analizuojant šiuos rezultatus reikia atsižvelgti į tai, kad apskritai pirmenybė teikiama politinėms priemonėms, kurių poveikis matomas nedelsiant, o ne priemonėms, kuriomis siekiama ilgalaikių tikslų. Suvokiama siūlomų veiksmų nauda[1] Įvertintos sutaupytos lėšos | Įvertintas sutaupytas laikas | E. kroviniai ir (arba) PTS | 8 % | 10 % | Tvari kokybė | 10 % | 12 % | Supaprastinimas | 4 % | 5 % | Transporto priemonių matmenys ir krovinių vežimo vienetai | 11 % | 9 % | Miesto transportas | 14 % | 14 % | Makroekonominė nauda Poveikio vertinime aprašyti du scenarijai – optimistinis ir realistinis, atsižvelgiant į numatomą veiksmų plano poveikio mastą. Glaustumo sumetimais šiame dokumente pateikiamas tiktai realistinis scenarijus. Pagal realistinį scenarijų įgyvendinant veiksmų planą padidės našumas tokiuose logistikos sektoriuose: mažiausiai 3 proc. vidaus transporto, 5 proc. pagalbinio transporto paslaugų ir 3 proc. ryšių srityje. Be to, krovinių logistikos išlaidos sumažės 2 proc., krovinių vežimo laikas – 3 proc., o apkrovos koeficientas padidės 3 proc. Šie skaičiai pagrįsti ekspertų nuomonėmis apie numatomą bendrąjį Logistikos veiksmų plane siūlomų priemonių poveikį. Taikant skaičiavimo modelį ASTRA apskaičiuota, kad šie pokyčiai lems +0,04 proc. didesnį vidutinį metinį BVP augimą 27 ES valstybėse narėse, palyginti su scenarijumi „viskas kaip įprastai“. Nors skaičiai palyginti nedideli, jie reiškia augimą, vertinamą keliais milijardais eurų per metus. [pic] Poveikis aplinkai Nors daugelyje sektorių neigiamas poveikis aplinkai mažinamas, transporto išmetamas CO2 kiekis, kurio trečdalis tenka krovininiam transportui, didėja, ir tai gali trukdyti pasiekti ES tikslus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Šiems klausimams spręsti siūlomi įvairūs veiksmai, kurie padės sumažinti nebūtinos transporto veiklos apimtį, pagerins transporto rūšių integraciją ir padidins mažiau aplinką teršiančių rūšių patrauklumą, skatins vartotojus paisyti kokybės kriterijų (įskaitant poveikį aplinkai) renkantis transporto rūšį. Įgyvendinant „Žaliojo transporto“ koncepciją ir teikiant pirmenybę miesto transportui bus galima taikyti naujas, aplinkos neteršiančias technologijas tose srityse, kuriose jų poveikis bus didžiausias. Kalbant konkrečiai, Logistikos veiksmų planas bus naudingas aplinkosaugai, nes: - veiksmingai parenkant krovinių, ypač vežamų keliais, maršrutą bus išmetama mažiau CO2 , nes bus mažiau grūsčių ir didesnė apkrova; - įgyvendinus elektroninę krovinių judėjimo stebėseną padidės galimybės prognozuoti pristatymo laiką, bus galima išvengti nebūtinos krovinių vežimo ridos, nereikės priimti daug energijos reikalaujančių skubotų sprendimų dėl tiekimo lengvai sutrikdomos gamybos ar paskirstymo atvejais; - naudojant įvairiarūšio krovinių vežimo vienetus pagerės skirtingų transporto rūšių sąveika ir bus sparčiau pereinama prie mažiau aplinką teršiančių rūšių; - supaprastinus administracines ir teisines procedūras sumažės daugiarūšio krovinių vežimo išlaidos, ir toks vežimas bus patrauklesnis; - gerosios patirties skleidimas ir geresnis logistikos specialistų mokymas garantuos, kad su krovinių vežimu susiję sprendimai bus priimami turint visą informaciją apie alternatyvias galimybes ir apie jų padarinius aplinkosaugos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Didelio poveikio krovinių transporto logistikos rezultatams aplinkosaugos srityje galima tikėtis tuomet, kai yra patrauklių transporto rūšių alternatyvų. Dėl to Logistikos veiksmų plano sėkmė glaudžiai susijusi su kitomis politikos iniciatyvomis transporto srityje, ypač su geležinkelių tinklo, orientuoto į krovinių vežimą, ir Jūrų greitkelių projekto rėmimu. Jų įgyvendinimas ir krovinių transporto padėties stiprinimas finansuojant TEN-T transporto tinklą sukurs sąlygas, kuriomis logistikos ir transporto operatoriai galės teikti ne tik ekonomiškai veiksmingas, bet ir aplinkosaugos atžvilgiu tvarias paslaugas. Be to, galima numatyti, kad išorinių išlaidų priskyrimas savo sąnaudoms (metodika dar rengiama) bus dar viena paskata naudotis aplinkos neteršiančių rūšių transportu. Socialinis poveikis Logistikos veiksmų planas turės įtakos ne tik sektoriaus darbuotojams, bet ir tiems, kam aktualus jo poveikis (triukšmas, išmetamosios dujos, išmetamieji teršalai, transporto grūstys). Veiksmų plane pasiūlyta iniciatyva sukurti logistikos specialistų sertifikavimo sistemą padės pagerinti mokymo lygį ir sukurs naujų karjeros perspektyvų darbuotojams. Dėl naujų technologijų, ypač IT srityje, diegimo logistikos sektoriuje padidės specialistų poreikis, o darbuotojų kompetencija įgis didesnę vertę. Kalbant apie visuomenę apskritai tikėtina, kad veiksmų plano priemonių poveikis visuomenės gyvenamajai aplinkai ilgainiui bus teigiamas, pirmiausia įgyvendinus priemones, kuriomis siekiama skatinti gerąją patirtį miesto aplinkoje. Tačiau daug priklausys ir nuo transporto technologijų pažangos, o įgyvendinant iniciatyvas, pavyzdžiui, „žaliųjų koridorių“ rėmimo, reikėtų apsvarstyti ir tai, ką galima padaryti, kad krovinių transportas labiau atitiktų mūsų supratimą apie gyvenimo kokybę. Administracinės išlaidos Išskyrus administracinę „vieno langelio“ sistemą, kuriai reikės papildomų investicijų į nacionalinius IT pajėgumus, administracinės Logistikos veiksmų plano išlaidos bus nedidelės ir įmonėms, ir valstybės institucijoms. Numatoma, kad pagrindinės valstybės institucijų išlaidų sudedamosios dalys bus susijusios su naujų standartų kūrimu, kvalifikacijos sertifikavimo sistemos diegimu ir galimu nacionalinės mokymo programos pritaikymu, lyginamosios analizės atlikimu ir veiklos efektyvumo vertinimu bei įvairiarūšio transporto rėmimo centrų veikla. O įmonės daugiausiai išlaidų patirs dėl naujų standartų taikymo, sertifikavimo ir lyginamosios analizės reikalavimų vykdymo. Išvados Būtina aiškiai pabrėžti, kad ES turi imtis veiksmų logistikai remti, ir labai tikimasi, kad tie veiksmai bus įgyvendinti. Politikos formuotojai turėtų sudaryti sąlygas suderinti logistikos paslaugų veiksmingumo (tai vienas pagrindinių Europos konkurencingumo veiksnių) ir šio sektoriaus veiklos tvarumo poreikius. Nors numatomas įvairių svarstomų galimybių poveikis yra skirtingas, rekomenduojama imtis įvairių veiksmų derinio, kad būtų atsižvelgta į jų sinergijos galimybes ir į tas krovinių logistikos ypatybes, kurioms turi įtakos pokyčiai, vykstantys daugelyje sričių, susijusių su technologijomis ir reguliavimu. Šiuo metu siūlomas įvairių veiksmų derinys turėtų tiesiogiai ar netiesiogiai daryti teigiamą įtaką bendrosioms sektoriaus išlaidoms logistikai, nes sumažės užsakymo ir ryšių, sandėliavimo, rizikos valdymo išlaidos ir išlaidos, susijusios su krovinių perkrovimu, o galiausiai – ir paties transporto išlaidos. Kai kurie iš tų veiksmai yra parengiamojo pobūdžio. Nors jie neturės tiesioginio poveikio logistikos paslaugų efektyvumui ES, jie būtini siekiant pagerinti logistikos sistemos veikimą. Tikėtina, kad siūlomi veiksmai bus ypač naudingi mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes standartizavus informacijos sistemas ir transporto priemonių technologijas ir supaprastinus administracines procedūras jos galės gerokai sumažinti savo veiklos sąnaudas. O dėl to, kad priimant sprendimus krovinių logistikos srityje bus atsižvelgiama į kokybės veiksnį, rinkoje atsiras naujų galimybių. Galima numatyti, kad siūlomi veiksmai turės teigiamą poveikį aplinkai, nes padės išvengti nebūtinos transporto veiklos, padidins transporto rūšių integraciją ir mažiau aplinką teršiančių rūšių patrauklumą ir leis greičiau pasiekti, kad vartotojai, rinkdamiesi transporto rūšį, atsižvelgtų į kokybės kriterijus (įskaitant poveikį aplinkai). Veiksmų derinys turės teigiamą socialinį poveikį, nes bus remiama mokymo kokybė ir gerinamos judumo galimybės. Kalbant apie piliečius apskritai reikia pasakyti, kad veiksmingesnė krovinių transporto logistika padės išlaikyti gyvenimo kokybę, kurios mes, vartotojai, tikimės, nes sumažės neigiamas logistikos poveikis mūsų gyvenamajai aplinkai. Vidaus PERžIūRA KOMISIJA, VYKDYDAMA SAVO įSIPAREIGOJIMUS ATLIKTI AUKšTOS KOKYBėS IR TIKSLIUS POVEIKIO VERTINIMUS, įSTEIGė POVEIKIO VERTINIMO TARYBą, KURIOS UžDAVINYS YRA REMTI ir stebėti tarnybų rengiamų atskirų poveikio vertinimų kokybę. Minėta taryba peržiūrėjo šį dokumentą ir 2007 m. liepos 23 d. pateikė apie jį savo nuomonę. Atsižvelgus į šias pastabas poveikio vertinimo ataskaita buvo peržiūrėta ir sutrumpinta. Be kitų pakeitimų veiksmų plane aiškiau apibrėžta problema ir tikslai, išsamiau aprašytas politinis kontekstas, pabrėžtas numatomas poveikis aplinkai bei visuomenei ir pateiktas ilgesnis aiškinamasis tekstas, skirtas makroekonominiam modeliavimui. [1] Išsamesnė informacija apie apklausos metodus pateikiama dokumente „Parengiamoji ES Krovininio transporto logistikos veiksmų plano poveikio vertinimo studija, suinteresuotųjų šalių politinių priemonių poreikis“, 2007 m. balandžio mėn.