Projektuojant ir įgyvendinant skaitmeninę teisingumo sistemų pertvarką, turi būti užtikrinama, kad būtų visapusiškai laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių. Taigi, tokiu požiūriu būtų de facto užtikrinama, kad kiekvienas asmuo Sąjungoje galėtų visapusiškai naudotis naujomis arba papildomomis skaitmeninėmis priemonėmis teisingumo srityje. Todėl būtina užtikrinti, kad ir neįgalieji ir vaikai lygiais pagrindais su kitais asmenimis galėtų veiksmingai įgyvendinti teisę kreiptis į teismą. Siekiant skatinti pradėti plačiai naudoti skaitmeninius sprendimus ir išugdyti piliečių pasitikėjimą, būtina projektuojant ir diegiant tokius sprendimus į juos integruoti saugumo sumetimus. Be to, skaitmeninė pertvarka ne tik pagerins galimybes įgyvendinti teisę kreiptis į teismą, bet ir padės sustiprinti teisinės valstybės principų laikymąsi Europos Sąjungoje.

Taigi, COVID-19 krizė išryškino poreikį stiprinti teisingumo sistemos atsparumą visoje ES. Per krizę tapo akivaizdu, kaip svarbu toliau bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais ir skatinti geriausią patirtį, be kita ko, ir šios politikos srityje. Tai yra svarbi Europos vertybėmis grindžiamos visuomenės ir atsparesnės ekonomikos sudedamoji dalis.

Per praėjusį dešimtmetį Komisija ir valstybės narės pripažino, kad reikia veiksmingų teisingumo sistemų, ir ėmėsi įvairių iniciatyvų, davusių teigiamų rezultatų skaitmeninant teisingumo sistemas. Tačiau dar reikia nuveikti daug daugiau. Be to, COVID-19 krizė Sąjungoje ir artimiausiose kaimyninėse šalyse ne tik padarė tiesioginį poveikį sveikatai ir ekonomikai, bet ir sukėlė platesnio pobūdžio problemų, susijusių ir su teisingumo sistemomis.

Iki šiol skaitmeninė tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo procedūrų pertvarka daugiausia buvo grindžiama savanoriškomis valstybių narių tarpusavio iniciatyvomis. Tačiau taikant tokį metodą buvo pasiektos pastebimos ribos. Pavyzdžiui, civilinės ir komercinės teisės srityje kelios valstybės narės naudoja skaitmenines ryšių priemones visoms aktualioms ES teisinėms priemonėms taikyti, palaikydamos ryšius su kitomis kompetentingomis institucijomis, šešios jas naudoja ribotomis aplinkybėmis, o septynios jų apskritai nenaudoja. Šis susiskaidymas yra nuolatinio neefektyvumo priežastis – inter alia, dėl tolesnio popierinių kanalų naudojimo susidaro nereikalingos finansinės išlaidos ir neigiamas poveikis aplinkai. Be to, skaitmeninių ryšio priemonių naudojimas pats savaime nepatenkina poreikio taikyti visapusiškai suskaitmenintas procedūras, kurioms įdiegti būtina atitinkama teisinė tvarka.

Be to, vykdant skaitmeninę pertvarką, turi būti visapusiškai atsižvelgiama į palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių poreikius. Skaitmeninės technologijos tampa vis patogesnės ir lengviau prieinamos didžiajai daugumai naudotojų, neatsižvelgiant į amžių ir išsilavinimo lygį, taip pat prieinamos neįgaliesiems. Kartu institucinėmis, organizacinėmis ir techninėmis priemonėmis turi būti užtikrinama, kad būtų visapusiškai įgyvendinama palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių ir pažeidžiamų asmenų, pvz., vaikų ar pagyvenusių asmenų, kurie gali neturėti reikiamų priemonių ar skaitmeninių įgūdžių, teisė kreiptis į teismą. Nusikaltimų aukoms pagal kiekvieno nukentėjusiojo poreikius taip pat turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis skaitmeninėmis priemonėmis.

·siekiant užtikrinti, kad nacionalinės IT sistemos būtų sąveikios ir galėtų palaikyti ryšius tarpusavyje, nustatyti plačią bazinės skaitmeninių ryšių IT sistemos struktūrą.

3.4. Geresnės IT priemonės, kuriomis susiejant registrus sukuriama prieiga prie informacijos

Siekdami įgyvendinti savo teises ir turėti visas galimybes kreiptis į teismą, asmenys turi gauti prieigą prie informacijos. Asmenys jau gali naudotis viešomis informavimo priemonėmis, pvz., EUR-Lex, kurioje suteikiama prieiga prie teisinės informacijos, ir Europos e‑teisingumo portalu, kuriame suteikiama informacija apie teisingumo sistemą, tačiau jiems reikalingi geresni, efektyvesni būdai prisijungti prie asmeninės informacijos ir dokumentų. Šiomis aplinkybėmis svarbu užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems. Verslo subjektams reikia skaitmeninių priemonių, kad jie susipažintų su informacija, sąveikautų su nacionalinėmis institucijomis ir galėtų veiksmingai įgyvendinti teisę kreiptis į teismą. Skaitmeninė prieiga prie teisingumo sistemų gali padėti vykdyti operacijas, sumažinti išlaidas ir reglamentavimo naštą, taip pat pagerinti visų verslo subjektų, visų pirma MVĮ, galimybes patekti į bendrąją rinką. Praktikuojantys teisininkai turi turėti galimybę suteikti savo klientams geriausią įmanomą pagalbą, ypač palaikydami ryšius su teismais ir saugiai bei efektyviai teikdami dokumentus. Svarbu, kad nacionalinės ir ES institucijos turėtų tinkamas priemones saugiai palaikyti tarpvalstybinius ryšius ir keistis įrodymais ir dokumentais. ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūroms reikia efektyvių priemonių, kad jos padėtų nacionalinėms institucijoms ir veiksmingai bendradarbiautų tarpusavyje.

Per praėjusį dešimtmetį Komisija ir valstybės narės ne tik rengė e. valdžios sistemą, bet ir ėmėsi tam tikrų iniciatyvų, davusių teigiamų rezultatų skaitmeninės teisingumo sistemų pertvarkos srityje. Piliečiai, valdžios institucijos ir įmonės jau naudojasi skaitmeninėmis priemonėmis, kuriomis pagerinamas skaidrumas, palengvinamos galimybės gauti įrodymus baudžiamajame procese ir sumažinami vėlavimai bei nereikalingos administracinės išlaidos. Pavyzdžiui, e. teisingumo portalas yra pagrindinis plačiajai visuomenei skirtas ES teisinės ir praktinės teisingumo srities informacijos šaltinis. Portale taip pat suteikiama prieiga prie tarpusavyje susietų registrų, naudojantis, inter alia, Verslo registrų sąveikos sistema (BRIS), kurioje sujungiami valstybių narių ir EEE šalių verslo subjektų registrai, suteikiama vieša prieiga prie informacijos apie daugiau kaip 20 mln. akcinių bendrovių visoje Europoje ir sudaromos sąlygos verslo subjektų registrams keistis informacija apie tarpvalstybines bylas.

Valstybės narės jau eksploatuoja tam tikrus registrus ir duomenų bazes (nuo teismų praktikos saugyklų iki informacijos apie įmones), kuriose laikoma visuotinės ar konkrečios svarbos informacija. Šie registrai ir duomenų bazės padeda asmenims, verslo subjektams ir dažnai turi didžiulę reikšmę praktikuojančių teisininkų darbui. Daugelis tokių registrų jau perkelti į internetą ir kai kuriais atvejais buvo sukurtos arba šiuo metu kuriamos ES masto sujungimo sąsajos.

Nuo 2012 m. balandžio mėn. valstybės narės keičiasi nuosprendžių registrų informacija, naudodamosi Komisijos pateikta nuorodų sistemos programine įranga. Ši koncepcija buvo patobulinta 2019 m. balandžio mėn., kai buvo priimtas Reglamentas, kuriuo sukuriama centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN). Panašiai keistis informacija tarp valdžios institucijų ir susipažinti su informacija daugeliu kalbų padėjo Verslo registrų sąveikos sistema (BRIS), kurioje suteikiama galimybė gauti informaciją apie daugiau kaip 20 mln. ES akcinių bendrovių, ir Nemokumo registrų sąsajos sistema (IRI)). Direktyvose (ES) 2019/1151 ir 2019/2121 nustatyti nauji verslo subjektų registrų skaitmeninės pertvarkos ir verslo subjektų registrų tarpusavio informacijos bei visuomenei skirtos informacijos teikimo per BRIS reikalavimai. Kelios valstybės narės įgyvendina bandomąjį žemės registrų sąveikos sistemos (LRI) projektą, tačiau norint išnaudoti visas projekto teikiamas galimybes jis turėtų būti vykdomas visos ES mastu. Direktyvoje (ES) 2015/849 reikalaujama, kad valstybės narės susietų savo nacionalinius tikrosios nuosavybės registrus. Tikrosios nuosavybės registrų sąveikos sistema (BORIS) veiks kaip centrinė visos susijusios informacijos paieškos paslauga. Taip bus padidintas tikrosios nuosavybės skaidrumas siekiant geriau užkirsti kelią finansų sistemos naudojimui pinigų plovimo ar teroristų finansavimo tikslais.

Be to, prieiga prie nacionalinių teismų praktikos kompiuterio skaitoma forma yra būtina sąlyga siekiant, be kita ko, didinti skaidrumą, vienodai taikyti ES teisę ir kurti sąveikias IT sistemas. Siekiant palengvinti tikslų teismų sprendimų citavimą, parengtas Europos teismų praktikos identifikatorius (ECLI), vienodas identifikatorius, kuriame naudojama ta pati atpažįstama visų valstybių narių ir ES teismų informacijos forma. Komisija svarstys būdus, kaip skatinti naudoti ECLI, galbūt net padarys jį privalomą.

Valstybės narės turėtų siekti prioritetine tvarka sukurti elektroninius registrus ir duomenų bazes. Elektroninėse duomenų bazėse lengva ieškoti informacijos, naudotojai sugaišta minimaliai laiko ir patiria mažiausias išlaidas, be to, šios duomenų bazės yra atsparios tokioms krizėms kaip COVID-19. Skaitmeninė duomenų bazių ir registrų pertvarka yra būtina jų sujungimo ES lygmeniu sąlyga, kad jie būtų naudingi tarpvalstybiniams naudotojams ir padėtų veikti bendrajai rinkai. Bendrųjų skaitmeninių vartų reglamente reikalaujama iki galo suskaitmeninti tam tikrų svarbiausių gyvenimo įvykių ir procedūrų vartotojo sąsają, skirtą tarpvalstybiniams naudotojams. Sujungimo sąsajos taip pat sumažina sukčiavimo riziką, nes palengvina galimybes įvairiose šalyse tuo pačiu metu atlikti tikslinius tyrimus.

Skaitmeninė registrų ir duomenų bazių pertvarka taip pat yra vienas iš svarbiausių veiksnių, padedančių įgyvendinti vienkartinio duomenų pateikimo principą ir sukurti bendras Europos teisingumo duomenų erdves, kaip numatyta „Europos duomenų strategijos“ komunikate.

Be to, kai tik įmanoma, valstybės narės turėtų naudotis vaizdo konferencijomis. Vaizdo konferencijų naudojimas teismo procese, kai tai leidžiama pagal teisės aktus, gerokai sumažina varginančių ir daug išlaidų sukeliančių kelionių poreikį ir gali palengvinti procesą. Nors nacionaliniu lygmeniu jau naudojama daug vaizdo konferencijų sprendimų, 2019–2023 m. e. teisingumo veiksmų plane vaizdo konferencijų naudojimas tarpvalstybiniame procese nurodomas kaip vienas iš prioritetų. Tačiau šiuo tikslu nacionalines sistemas teks kurti artimai koordinuojant ES lygmeniu, kad būtų užtikrintas tarpusavio pasitikėjimas, sąveikumas ir saugumas. Todėl valstybės narės turėtų reguliariai keistis informacija apie šioje srityje atliekamą darbą ir geriausią patirtį. Vaizdo konferencijų naudojimas neturėtų pažeisti teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir gynybos teisių, pvz., teisių dalyvauti teisminiame savo bylos nagrinėjime, konfidencialiai bendrauti su advokatu, pateikti klausimų liudytojams ir užginčyti įrodymus.

Siūlomi veiksmai Kas už tai atsakingas? Iki kada? Visapusiškas valstybių narių dalyvavimas Nemokumo registrų sąsajos sistemoje, kaip reikalaujama Reglamentu (ES) 2015/848 Valstybės narės 2021 m. birželio 30 d. Atnaujinti BRIS, kad ji palaikytų naujas funkcijas, reikalaujamas Direktyva (ES) 2019/1151 Komisija ir valstybės narės Pirmasis pakeitimų rinkinys: 2021 m. rugpjūčio 1 d. Antrasis pakeitimų rinkinys: 2023 m. rugpjūčio 1 d. Atnaujinti BRIS, kad ji palaikytų naujas funkcijas, reikalaujamas Direktyva (ES) 2019/2121 Komisija/valstybės narės 2023 m. sausio 31 d. Visapusiškas valstybių narių dalyvavimas sujungiant žemės registrus Komisija ir valstybės narės 2024 m. Raginti valstybes nares, glaudžiai koordinuojant veiksmus tarpusavyje, išplėtoti vaizdo konferencijų infrastruktūros objektus, kaip numatyta nacionalinėje teisėje, ir, kai įmanoma, šiuo tikslu pasinaudoti ES finansavimu Valstybės narės Nuo 2021 m. 1 ketv.

3.5. Saugaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo civilinėse, komercinėse ir baudžiamosiose bylose IT priemonės

Projektas e-CODEX turi tapti saugaus skaitmeninio ryšio palaikymo tarpvalstybiniame teismo procese aukso standartu

Projektas e-CODEX yra priemonė, kuria sukuriamas sąveikus, saugus ir decentralizuotas nacionalinių IT sistemų ryšio tinklas tarpvalstybiniame civiliniame ir baudžiamajame procese. Tai yra programinės įrangos paketas, kuriuo sudaromos sąlygos sujungti nacionalines sistemas ir suteikiamos galimybės teisminėms institucijoms, praktikuojantiems teisininkams ir visuomenės nariams greitai ir saugiai siųsti ir gauti dokumentus, teisines formas, įrodymus ir kitą informaciją. Projektas e-CODEX jau naudojamas Skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistemoje (eEDES) ir tam tikruose bandomuosiuose projektuose. Jį taip pat ketinama naudoti kaip decentralizuotos IT sistemos kūrimo pagrindą pagal Dokumentų įteikimo ir Įrodymų rinkimo reglamentus.

Šiuo metu projektą e-CODEX administruoja valstybių narių ir kitų organizacijų konsorciumas. Siekdama užtikrinti ilgalaikį projekto tvarumą, Komisija priėmė pasiūlymą patikėti tolesnį jo vystymą ir palaikymą Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai (eu-LISA). Svarbu, kad minėtas teisės aktas galiotų, kai „eu-LISA“, kaip planuojama, nuo 2023 m. liepos 1 d. perims e‑CODEX, todėl Komisija glaudžiai bendradarbiaus su teisės aktų leidėjais, kad jos pasiūlymas būtų įgyvendintas. Be to, būsimoje ES kibernetinio saugumo strategijoje bus numatyta kompleksinė sistema ir bus kartu pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų dar labiau pagerintas tinklų ir informacinių sistemų saugumas.

eEDES taikymo srities išplėtimas

Skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistema (eEDES) yra IT priemonė, per kurią valstybės narės valdžios institucijos gali skaitmeniniu formatu saugiai keistis Europos tyrimo orderiais, savitarpio teisinės pagalbos prašymais ir su jais susijusiais įrodymais. Šiuo metu valdžios institucijos prašymus siunčia ir įrodymus gauna (lėtomis) pašto arba elektroninėmis priemonėmis, kuriomis ne visada užtikrinamas reikiamo lygio saugumas. Šiomis aplinkybėmis, didėjant poreikiui greitai apsaugoti e. įrodymus, kai vykdomi tarpvalstybiniai nusikalstamų veikų tyrimai, valstybės narės paragino sukurti saugią platformą. eEDES skirta esamų bendradarbiavimo procedūrų efektyvumui pagerinti ir jų spartai padidinti, kartu užtikrinant keitimosi informacija saugumą ir sudarant sąlygas patikrinti perduodamų dokumentų autentiškumą ir vientisumą. Be to, ši sistema sudaryta taip, kad būtų sąveiki su nacionalinėmis bylų valdymo sistemomis. Kad eEDES suteiktų tikrą ES pridėtinę vertę, visos valstybės narės turėtų greitai prie jos prisijungti.

eEDES turėtų būti toliau plėtojama. Visų pirma ji turėtų būti išplėsta, kad sudarytų sąlygas užtikrinti saugius ryšius tarp kompetentingų institucijų ir atitinkamų paslaugų teikėjų pagal naująjį E. įrodymų reglamentą, kai jis bus priimtas, taip pat tarp valstybių narių institucijų ir atitinkamų TVR agentūrų. Ateityje sistemai eEDES sukurti techniniai komponentai galėtų būti laipsniškai išvystyti į pakartotinai naudojamas priemones ES tarpvalstybinių civilinės, komercinės ir baudžiamosios teisės aktų skaitmeninei pertvarkai atlikti. Šiuo atžvilgiu būsima eEDES naudojimo sritis bus nustatyta pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl skaitmeninės teisminio bendradarbiavimo procedūrų pertvarkos.