EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA  
2012 m. geguž ės 10 d.  
su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą jo sprendimo d ėl Europos S ąjungos 2010 finansini ų 
met ų bendrojo biudžeto, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, įvykdymo patvirtinimo dal į 
EUROPOS PARLAMENTAS,  
— atsižvelgdamas į Europos S ąjungos 2010 finansini ų met ų bendr ąjį biudžet ą ( 1 ), 
— atsižvelgdamas į Europos S ąjungos 2010 finansini ų met ų metines ataskaitas (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— atsižvelgdamas į Komisijos ataskait ą d ėl tolesni ų veiksm ų, susijusi ų su 2009 finansini ų met ų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimu (COM(2011) 736), ir į Komisijos tarnyb ų darbo dokumentus, prid ėtus prie tos 
ataskaitos (SEC(2011) 1350 ir SEC(2011) 1351),  
— atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 1 d. Komisijos komunikat ą „Komisijos 2010 m. rezultat ų valdymo 
srityje apibendrinimas“ (COM(2011) 323),  
— atsižvelgdamas į Komisijos metin ę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskait ą biudžeto įvykdym ą tvirtinan ­ 
čiai institucijai (COM(2011) 643) ir į Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą, prid ėtą prie tos ataskaitos 
(SEC(2011) 1189),  
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų 2010 finansini ų met ų metin ę biudžeto įvykdymo ataskait ą su institucij ų 
atsakymais (  3 ) (Metin ė ataskaita) ir į Audito R ūm ų speciali ąsias ataskaitas,  
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsn į pateikt ą 
2010 finansini ų met ų s ąskait ų patikimumo ir pagal jas atlikt ų operacij ų teis ėtumo ir tvarkingumo 
patikinimo pareiškim ą ( 4 ), 
— atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendacij ą d ėl patvirtinimo, kad Komisija įvykd ė 
Europos S ąjungos 2010 finansini ų met ų bendr ąjį biudžet ą (06081/1/2012 – C7-0053/2012), ir atkreip ­
damas d ėmes į į tai, kad pirm ą kart ą Jungtin ė Karalyst ė, Nyderlandai ir Švedija nerekomendavo patvirtinti 
biudžeto įvykdymo,  
— atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendacij ą d ėl patvirtinimo, kad vykdomosios 
įstaigos įvykd ė 2010 finansini ų met ų biudžet ą (06084/2012 – C7-0052/2012), ir atkreipdamas d ėmes į 
į tai, kad pirm ą kart ą Jungtin ė Karalyst ė, Nyderlandai ir Švedija nerekomendavo patvirtinti biudžeto 
įvykdymo,  
— atsižvelgdamas į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV) 317, 318 ir 319 straipsnius ir į Europos 
atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsn į, 
— atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl 
Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (  5 ), ypa č į jo 55, 145, 146 ir 
147 straipsnius,LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/31  
( 1 ) OL L 64, 2010 3 12.  
( 2 ) OL C 332, 2011 11 14, p. 1.  
( 3 ) OL C 326, 2011 11 10, p. 1.  
( 4 ) OL C 332, 2011 11 14, p. 134.  
( 5 ) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
— atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 58/2003, nustatant į vykdom ųjų 
įstaig ų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos program ų valdymo užduotys, įstatus (  6 ), ypa č į jo 14 
straipsnio 2 ir 3 dalis,  
— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykli ų 76 straipsn į ir VI pried ą, 
— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrol ės komiteto pranešim ą ir kit ų suinteresuot ų komitet ų nuomones (A7- 
0098/2012),  
A. kadangi Europ ą ištiko sunki biudžeto ir finans ų kriz ė, d ėl kurios gali nukent ėti pasitik ėjimas S ąjunga, ir 
kadangi itin svarbu, kad S ąjunga su Komisija, vykdan čia S ąjungos biudžet ą, rodyt ų pavyzd į užtikrin ­
damos ger ą vieš ąjį valdym ą; kadangi geras viešasis valdymas b ūtinas, norint išsaugoti S ąjungai suteikt ą 
AAA reiting ą, kuris yra naudingas, vis ų pirma laikantis įsipareigojimo skirti 60 000 000 000 EUR 
garantij ą Europos finansinio stabilumo mechanizmui;  
B. kadangi 2010 m. yra pirmieji visi finansiniai metai, kuriais įgyvendinamos Lisabonos sutartis bei naujos 
biudžetin ės proced ūros, įsteigta Europos išor ės veiksm ų tarnyba (EIVT) ir Europos Vadov ų Tarybos 
pirmininko pareigyb ė, papildant rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujan čios valstyb ės nar ės veikl ą; 
kadangi šie metai taip pat yra pirmieji naujos strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo metai;  
C. kadangi geras valdymas reiškia, kad politiniai tikslai turi b ūti nustatomi prieš patvirtinant teisines 
priemones šiems tikslams pasiekti, ir kadangi galiojan čios teisin ės priemon ės, kurios ne visiškai atitinka 
politinius tikslus, tur ėtų b ūti pakeistos;  
D. kadangi tais atvejais, kai valstyb ės l ėšoms gresia pavojus, turi b ūti nustatytos tinkamos skaidrumo, viešos 
atskaitomyb ės ir viešo audito taisykl ės, kadangi septynioliktus metus iš eil ės Audito R ūmai negal ėjo 
pateikti teigiamos patikinimo deklaracijos d ėl S ąjungos biudžeto;  
E. kadangi SESV 287 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje reikalaujama, kad Audito R ūmai Europos 
Parlamentui ir Tarybai pateikt ų sąskait ų patikimumo ir pagal jas atlikt ų operacij ų teis ėtumo ir tvarkin ­
gumo patikinimo pareiškim ą, ir kartu nurodoma, kad šis pareiškimas gali b ūti papildomas konkre čiais 
kiekvienos svarbios S ąjungos veiklos srities įvertinimais;  
F. kadangi daugiau kaip 90 % vis ų klaid ų buvo nustatytos ne Komisijos, o valstybi ų nari ų valdžios 
institucij ų ir galutini ų naudos gav ėjų lygmeniu (Metin ės ataskaitos 1.22 punktas);  
G. kadangi dažniausiai tais atvejais, kai klaidos buvo nustatytos sanglaudos srityje, valstybi ų nari ų valdžios 
institucijos tur ėjo pakankamai informacijos, kad nustatyt ų ir ištaisyt ų klaidas prieš Komisijai patvirtinant 
išlaidas (Metin ės ataskaitos 4.25 punktas);  
H. kadangi, siekiant išvengti papildomos naštos visoms valstyb ėms nar ėms, b ūtina atskirti nacionalines 
institucijas, kuriose nustatytos gerai veikian čios prieži ūros ir kontrol ės sistemos, nuo nacionalini ų 
institucij ų, kuriose veikian čios sistemos yra tik iš dalies veiksmingos;  
I. kadangi menkas valstybi ų nari ų suinteresuotumas biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūra gal ėjo 
atsirasti d ėl nepakankam ų Komisijos pastang ų viešai, aiškiai, vienareikšmiškai ir pagr įstai įvardyti vals ­
tybes nares, regionus ir programas, kuriose S ąjungos l ėšos valdomos netinkamai;  
J. kadangi privalomos ministr ų lygmeniu rengiamos ir pasirašomos bei tinkamai nepriklausomo audito ­
riaus audituojamos nacionalin ės valdymo deklaracijos yra b ūtina priemon ė siekiant pašalinti kai kuri ų 
nacionalini ų institucij ų atsakomyb ės, susijusios su S ąjungos pinig ų naudojimu ir valdymu, tr ūkum ą;LT L 286/32 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 6 ) OL L 11, 2003 1 16, p. 1.
K. kadangi padažn ėjęs Komisijos išankstinis finansavimas turi įtakos Audito R ūm ų atliekamam auditui ir 
kadangi Audito R ūmai gal ėtų pritaikyti savo metodik ą prie nauj ų aplinkybi ų, siekdami užtikrinti Audito 
Rūm ų informacijos, teikiamos biudžeto įvykdym ą tvirtinan čiai institucijai, naudingum ą; 
L. kadangi S ąjungai labiau nei kada nors anks čiau reikia griežtos, nepriklausomos ir veiksmingos tikrai 
išor ės audito įstaigos, o tai savaime – ir iš pagarbos mokes čių mok ėtojams – reiškia, kad Audito R ūm ų 
nariai visuomet tur ėtų b ūti skiriami tik profesiniu, o ne politiniu pagrindu;  
M. kadangi naujovišk ų ir sud ėting ų finansini ų priemoni ų naudojimas turi b ūti proporcingas visiškai skaid ­
rioms, įskaitant išsami ų duomen ų apie visus galutinius naudos gav ėjus vieš ą skelbim ą, ir aiškioms 
ataskait ų teikimo taisykl ėms, siekiant išvengti bet kokio pavojaus S ąjungos biudžetui ir reputacijai;  
N. kadangi valstyb ės nar ės bendradarbiauja su Komisija siekdamos užtikrinti, kad asignavimai b ūtų naudo ­
jami pagal patikimo finans ų valdymo principus;  
O. kadangi valstyb ės nar ės, net jeigu j ų strukt ūra yra federalin ė, yra atsakingos išor ės pasauliui ir S ąjungai;  
P. kadangi siekiant sustiprinti S ąjungos teis ėtum ą reikia geriau spr ęsti taisykli ų laikymosi ir veiklos klau ­
simus;  
Q. kadangi pastaraisiais metais nuolat tobulinamas Audito R ūm ų patikinimo pareiškimas atliko labai 
svarb ų vaidmen į nustatant sritis, kuriose reikia pagerinti valstybi ų nari ų ir Komisijos valdym ą; 
R. kadangi Audito R ūmai, deja, v ėl negal ėjo pateikti teigiamo patikinimo pareiškimo d ėl mok ėjim ų teis ė­
tumo ir tvarkingumo;  
Komisijos prioritetiniai veiksmai  
1. ragina Komisij ą pateikti Parlamentui veiksm ų plan ą šiems prioritetiniams veiksmams vykdyti:  
— atidžiai steb ėti finans ų inžinerijos priemones (angl.  FEI ), kaip nurodoma šios rezoliucijos 21 dalyje,  
— pagerinti ir sustiprinti atskaitomyb ės grandin ės patikimum ą, kaip nurodoma šios rezoliucijos 36 
dalyje,  
— iš naujo apsvarstyti galimyb ę dažniau naudoti išankstin į finansavim ą, kaip nurodoma šios rezo ­
liucijos 56 dalyje,  
— sukurti veiksming ą sankcij ų mechanizm ą sanglaudos politikos srityje, kaip nurodoma šios rezo ­
liucijos 124 dalyje;  
Audito R ūm ų patikinimo pareiškimas  
Sąskaitos – teigiama nuomon ė 
2. pažymi, kad S ąjungos 2010 finansini ų met ų metin ėse ataskaitose S ąjungos finansin ė b ūklė 2010 m. 
gruodžio 31 d. ir su t ą dien ą pasibaigusiais finansiniais metais susijusi ų operacij ų rezultatai ir pinig ų 
srautai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai;  
3. pažymi, kad dalyko pabr ėžimas, susij ęs su pasikeitusiu Komisijos apskaitos metodu finansini ų inžine ­
rijos priemoni ų atžvilgiu, rodo, kad išlieka reikšming ų netikslum ų rizika, nors nuo 2007 m. d ėl 
ataskait ų pateikiama nepakitusi nuomon ė; ragina Komisij ą kasmet apsvarstyti, ar naujos patvirtintos 
priemon ės iš tikr ųjų atitinka susiklos čiusi ą tikrov ę;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/33
Pajam ų teis ėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomon ė 
4. su pasitenkinimu pažymi, kad 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusi ų met ų ataskaitose atspindimos 
pajamos visais reikšmingais aspektais yra teis ėtos ir tvarkingos;  
Įsipareigojim ų teis ėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomon ė 
5. su pasitenkinimu pažymi, kad 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusi ų met ų ataskaitose atspindimi 
įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teis ėti ir tvarkingi;  
Mok ėjim ų teis ėtumas ir tvarkingumas – neigiama nuomon ė 
6. labai apgailestauja, kad vykdant mok ėjimus ir toliau padaroma reikšming ų klaid ų; 
7. supranta, kad Audito R ūmai savo neigiam ą nuomon ę grindžia tuo, kad prieži ūros ir kontrol ės 
sistemos yra tik iš dalies veiksmingos ir d ėl to labiausiai tik ėtinas mok ėjim ų klaid ų lygis yra 3,7 %;  
8. primena, kad labiausiai tik ėtinas mok ėjim ų klaid ų lygis 2009 finansiniais metais sudar ė 3,3 %;  
9. nerimauja d ėl šio padid ėjusio klaid ų lygio, nes jis sumenkina pastaraisiais metais pasteb ėtus teigiamus 
poky čius; ragina Komisij ą pasiekti nuolatinio klaid ų lygio maž ėjimo tendencij ą, kaip buvo reikalaujama 
ankstesniuose pranešimuose d ėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo;  
10. mano, kad tokia tendencija iš esm ės susijusi su padid ėjusiu labiausiai tik ėtinu klaid ų lygiu sanglaudos, 
energetikos ir transporto srityje, kurioje klaid ų lygis pastebimai padid ėjo iki 7,7 %;  
Horizontalieji klausimai  
Finans ų inžinerijos priemon ės (angl. FEI)  
11. primena, kad Komisija ragina dažniau naudoti finans ų inžinerijos priemones b ūsimoje daugiamet ėje 
finansin ėje programoje (  7 ), nepaisant to, kad ji pati mano, jog finans ų inžinerijos priemon ės kelia 
didel ę rizik ą ( 8 ); supranta, kad finans ų inžinerijos priemon ės papildo, o ne pakei čia šiuo metu teikiam ą 
finansavim ą ir jos gali b ūti naudingos d ėl galimyb ės jas panaudoti daugiau nei vien ą kart ą; 
12. yra labai susir ūpin ęs d ėl nepakankamos informacijos apie dabartini ų finans ų inžinerijos priemoni ų, 
kurios, atrodo, turi įtakos visoms politikos sritims, įgyvendinim ą (Metin ės ataskaitos 1.31 ir 1.33 
dalys);  
13. apgailestauja d ėl to, kad n ėra nustatyti oficial ūs ataskait ų teikimo reikalavimai, ir pritaria Komisijos 
pastangoms gauti iš valstybi ų nari ų informacij ą apie šiuo metu naudojamas finans ų inžinerijos prie ­
mones, susijusias su Europos regionin ės pl ėtros fondu (ERPF); teigiamai vertina Komisijos surinktos 
informacijos apibendrinam ąją ataskait ą „Valstybi ų nari ų įgyvendinamos finans ų inžinerijos priemon ės, 
susijusios su ERPF įmokomis. 2010 m. gruodžio 31 d. b ūklė“ (apibendrinamoji ataskaita apie finans ų 
inžinerijos priemones), kuri buvo pateikta Europos Parlamento biudžeto kontrol ės komitetui; atkreipia 
dėmes į į tai, kad buvo parengtos apie 8 100 000 000 EUR vert ės finans ų inžinerijos priemon ės, 
kurioms finansuoti iki 2010 m. pabaigos pagal 2007–2013 m. veiklos programas išmok ėta apie 
5 200 000 000 EUR (Metin ės ataskaitos 4.32 dalis);  
14. apgailestauja d ėl to, kad Komisija gavo informacijos tik apie maždaug 75 % vis ų finans ų inžinerijos 
priemoni ų įmok ų, sumok ėtų įmon ėms (  9 ); yra susir ūpin ęs d ėl to, kad skyr ėsi iš valstybi ų nari ų gautos 
informacijos išsamumas ir tikslumas ir kad kai kurios valstyb ės nar ės arba regionai nepateik ė gr įžta ­
mosios informacijos arba neužpild ė steb ėsenos ataskait ų šablon ų; supranta, kad d ėl to Komisija negali 
įvertinti vis ų finans ų inžinerijos priemoni ų b ūklės 2010 m. gruodžio 31 d.;LT L 286/34 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 7 ) COM(2011) 662.  
( 8 ) SEC(2011) 1179, p. 24.  
( 9 ) Apibendrinamoji ataskaita apie finans ų inžinerijos priemones, p. 6.
15. pabr ėžia, kad:  
— sukurt ų konkre čių fond ų tikslus skai čius ir dydis  
(Komisijos duomenimis, Pranc ūzijoje ir Italijoje maždaug 92 konkret ūs fondai, apie kuriuos 
nebuvo gauta joki ų steb ėsenos ataskait ų arba buvo galima naudotis tik nepakankama informacija, 
yra įgyvendinami kartu su beveik 300 konkre čių fond ų, apie kuriuos informacij ą buvo galima 
gauti (  10 )), 
— finans ų inžinerijos priemoni ų veiksmingumo rodikliai su tikslin ėmis reikšm ėmis 
(pvz., investicij ų į maž ąsias ir vidutines įmones skai čius, sukurt ų arba išsaugot ų darbo viet ų 
skai čius, įmon ės arba fondo lygmeniu papildomai generuotos l ėšos (  11 )), ir  
— finans ų inžinerijos priemoni ų efektyvumo ir ekonomiškumo rodikliai  
(pvz., valdymo išlaidos ir tai, ar jos skatina kuo geriau panaudoti pinigus, informacija apie l ėšų 
išsiuntim ą iš fond ų ir gr įžim ą į juos, informacija apie fond ų tęstinum ą pasibaigus programavimo 
laikotarpiui (  12 )) 
yra svarb ūs ir neatskiriami vertinant finans ų inžinerijos priemoni ų naudojim ą, ir ypa č apgailestauja, 
kad ši informacija dar n ėra visiškai prieinama;  
16. pažymi ir apgailestauja d ėl Audito R ūm ų pastab ų, ypa č sanglaudos srityje, pvz., per didelis finans ų 
inžinerijos priemoni ų finansavimas, d ėl kurio nesilaikoma „n + 2“ taisykl ės (Metin ės ataskaitos 4.4 
pavyzdžio a punktas), v ėlavimai ir l ėtas finans ų inžinerijos priemoni ų įgyvendinimas (Metin ės atas ­
kaitos 4.4 pavyzdžio b punktas), netvarkingi likvidavimo reikalavimai (Metin ės ataskaitos 4.4 pavyz ­
džio c punktas), finansiniai įnašai, sumok ėti kaip išankstiniai mok ėjimai iš karto po to, kai buvo 
nustatyta finans ų inžinerijos priemon ės teisin ė strukt ūra (Metin ės ataskaitos 4.34 punktas), ir proble ­
mos, su kuriomis susiduriama atliekant tinkam ą finans ų inžinerijos priemoni ų audit ą (Metin ės atas ­
kaitos 4.35 ir 4.36 dalys);  
17. mano, kad ši ų pastab ų pateikimo priežastis – nepakankamas finans ų inžinerijos priemoni ų teisinis 
pagrindas; yra susir ūpin ęs d ėl to, kad finans ų inžinerijos priemon ėms taikomos taisykl ės neprisideda 
prie tinkamo skatinimo veiksmingai naudoti finans ų inžinerijos priemones; taip pat nerimauja d ėl to, 
kad valstyb ėms nar ėms suteikta per daug laisv ės taikant šias taisykles; ta čiau palankiai vertina nesenus 
poky čius kuriant finans ų inžinerijos priemoni ų teisin į pagrind ą; atkreipia d ėmes į į šiuos svarbiausius 
teisinio pagrindo (buv ęs Tarybos reglamentas (  13 )) tr ūkumus:  
— nepakankamos nuostatos greitam finans ų inžinerijos priemoni ų įgyvendinimui skatinti,  
— nepakankamos nuostatos, susijusios su finans ų inžinerijos priemoni ų poveikio ir atnaujinimo 
reikalavimais,  
— nepakankamos nuostatos, skirtos per didelio finansavimo prevencijai,  
— nepakankamos nuostatos, skirtos valdymo išlaid ų strukt ūroms, kurios skatint ų kuo efektyviau 
panaudoti finans ų inžinerijos priemones, įgyvendinti,  
— nepakankamos nuostatos d ėl fond ų tęstinumo pasibaigus programavimo laikotarpiui,  
— neaiškios apyvartiniam kapitalui taikomos tinkamumo finansuoti s ąlygos,  
— galimyb ė nepagr įstai taikyti lengvatines s ąlygas priva čiajam sektoriui;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/35  
( 10 ) Apibendrinamoji ataskaita apie finans ų inžinerijos priemones, p. 10.  
( 11 ) Apibendrinamoji ataskaita apie finans ų inžinerijos priemones, p. 9.  
( 12 ) Apibendrinamoji ataskaita apie finans ų inžinerijos priemones, p. 21 ir 26.  
( 13 ) 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendr ąsias nuostatas d ėl Europos 
regionin ės pl ėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).
18. pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad finansin ėms priemon ėms gr ąžinami ištekliai ir iš finansini ų 
priemoni ų gaunamos pajamos prieš užbaigiant veiksm ų program ą netur ėtų b ūti nukreipiami kitur, 
bet turi b ūti sugr ąžinti atitinkamoms finansin ėms priemon ėms (Audito R ūmai, Nuomon ė 
Nr. 7/2011 (  14 ), 11 psl.); tikisi, kad į ši ą rekomendacij ą bus rimtai atsižvelgta vykdant teis ėkūros 
proced ūrą, susijusi ą su pasi ūlymu d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos 
strukt ūriniams fondams taikytinos bendrosios nuostatos (COM(2011) 615 – 2011/0276(COD));  
19. palankiai vertina tai, kad pagal pasi ūlymo d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento d ėl S ąjungos 
metiniam biudžetui taikom ų finansini ų taisykli ų (COM(2010) 815 –2010/0395(COD)) 130 ir 131 
straipsnius bus galima nustatyti finansini ų priemoni ų trukm ę; prašo Komisijos pateikti priemoni ų, 
kuriomis b ūtų galima išvengti d ėl finans ų inžinerijos priemoni ų kylan čios rizikos bendram S ąjungos 
biudžetui, apžvalg ą; 
20. atkreipia d ėmes į į tai, kad finans ų inžinerijos priemon ės taip pat naudojamos kitose politikos srityse; 
įžvelgia rizik ą, kad be pakankamo veiklos koordinavimo ši ų priemoni ų įgyvendinimas gali sutapti ir 
būti nenuoseklus; tod ėl ragina Audito R ūmus atlikti finans ų inžinerijos priemoni ų horizontal ųjį audit ą 
visose politikos srityse;  
21. ragina Komisij ą apsvarstyti prioritetinius veiksmus, skirtus finans ų inžinerijos priemoni ų naudojimui 
atidžiai steb ėti, inter alia ,: 
— objektyviai ir kritiškai vertinti patirt į, įgyt ą iki šiol įgyvendinant 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio sanglaudos politikos finans ų inžinerijos priemones, vis ų pirma atsižvelgiant į Audito 
Rūm ų pastabas, įskaitant išmoktas pamokas ir padarytas išvadas, ir pranešti Parlamentui apie 
vertinimo rezultatus,  
— atlikti rizikos įvertinim ą atskirai apsvarstant atskiras finans ų inžinerijos priemones ir atsižvelgiant į 
finans ų inžinerijos priemoni ų pagalbos gav ėjo rizikos strukt ūrą, 
— užbaigti proces ą, per kur į iš valstybi ų nari ų renkama tr ūkstama informacija tokiais klausimais kaip 
konkre čių fond ų tikslus skai čius ir dydis, ir susij ę finans ų inžinerijos priemoni ų veiksmingumo, 
efektyvumo ir ekonomiškumo rodikliai; sukurti sistemas, kurias taikant b ūtų sugriežtinti valstybi ų 
nari ų įpareigojimai teikti ataskaitas,  
— kasmet per biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūras teikti Parlamentui ataskaitas apie finans ų 
inžinerijos priemoni ų naudojim ą valstyb ėse nar ėse, įskaitant finans ų inžinerijos priemoni ų veiks ­
mingumo, efektyvumo ir ekonomiškumo rodiklius, taip pat b ūdus, kuriuos naudodama Komisija 
koordinuoja, užtikrina nuoseklum ą ir sumažina sutapimo rizik ą visose politikos srityse;  
Komisijos atsakomyb ė ir jos vadovyb ės pareiškimai  
22. primena, kad pagal SESV 317 straipsn į Komisija S ąjungos biudžet ą vykdo savo pa čios atsakomybe; 
pabr ėžia, kad, kai Komisija vykdo biudžet ą pasidalijamojo valdymo b ūdu, vykdymo užduotys turi b ūti 
deleguojamos valstyb ėms nar ėms pagal Finansinio reglamento 53b straipsn į; 
23. dar kart ą pabr ėžia (  15 ), kad d ėl to Komisija  vis ų pirma atsakinga  už atitinkam ų S ąjungos l ėšų valdym ą ir 
kad d ėl to Komisija turi pareig ą imtis priemoni ų, kuriomis siekiama užtikrinti teis ėtum ą ir tvarkin ­
gum ą, taip pat patikim ą finans ų valdym ą; 
24. pabr ėžia, kad Komisija negali perleisti savo finansini ų įsipareigojim ų valstyb ėms nar ėms net ir tais 
atvejais, kai valstyb ėje nar ėje buvo nustatyti valdymo tr ūkumai arba pažeidimai;LT L 286/36 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 14 ) OL C 47, 2012 2 17, p. 1.  
( 15 ) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija d ėl Komisijos 2002 finansini ų met ų biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo proced ūros (OL L 330, 2004 11 4, p. 82).
25. mano, kad prasmingas s ąvokos „pasidalijamasis valdymas“ vartojimas turi b ūti grindžiamas pagrindiniu 
principu, pagal kur į S ąjunga perduoda kai kuriuos savo įgaliojimus valstyb ėms nar ėms, ir kad valstyb ės 
nar ės privalo atlikti joms pavestas užduotis pagal S ąjungos teis ės aktus; ragina visapusiškai įgyvendinti 
2006 m. geguž ės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl 
biudžetin ės drausm ės ir patikimo finans ų valdymo (  16 ) 44 punkt ą; mano, kad turimos metin ės audit ų 
ir deklaracij ų suvestin ės turi b ūti skelbiamos viešai, siekiant prisid ėti prie S ąjungos biudžeto valdymo 
gerinimo;  
26. atkreipia d ėmes į į glaud ų visiškos Komisijos atsakomyb ės vykdant biudžet ą ir biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo proced ūros svarbos ryš į; pabr ėžia, kad atsižvelgiant į galutin ę Komisijos atsakomyb ę 
dėl biudžeto įgyvendinimo, ji taip pat atsakinga už valdymo ir kontrol ės sistem ų tr ūkumus valstyb ėse 
nar ėse; 
27. pabr ėžia, kad finansin ė atsakomyb ė yra ir išlieka nedalijama, ir primena Finansinio reglamento 53b 
straipsnio 4 dal į, kurioje nustatyta, kad „siekdama užtikrinti, kad l ėšos naudojamos pagal taikomas 
taisykles, Komisija taiko s ąskait ų patikrinimo proced ūras arba finansini ų korekcij ų mechanizmus,  
kuriuos taikydama ji gali prisiimti galutin ę atsakomyb ę už biudžeto vykdym ą“ (išskirta autoriaus);  
28. atsižvelgdamas į tai, pabr ėžia Komisijos vadovyb ės pareiškim ų svarb ą; ta čiau atkreipia d ėmes į į Audito 
Rūm ų bendras pastabas, susijusias su tuo, kad Komisijos metin ėse veiklos ataskaitose nebuvo pateikta 
rekomendacij ų d ėl likutinio klaid ų lygio arba likutin ės rizikos apskai čiavimo; taip pat atkreipia d ėmes į 
į tai, kad šie dalykai tapo svarb ūs sprendžiant išlygos b ūtinumo klausim ą (Metin ės ataskaitos 1.19 ir 
1.20 dalys); nerimauja d ėl to, kad tai gali nulemti nenuosekl ų taisykli ų taikym ą generaliniuose direk ­
toratuose;  
29. be to, atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pastabas d ėl ši ų atskir ų metini ų veiklos ataskait ų: 
— išlyga d ėl 2 prioritetin ės krypties kaimo pl ėtros priemoni ų netur ėjo b ūti panaikinta (Metin ės 
ataskaitos 3.53 dalis), pagalbos schem ų likutini ų klaid ų lygi ų apskai čiavimui įtakos turi įvair ūs 
trūkumai (Metin ės ataskaitos 3.54 dalis),  
— apskai čiuota suma, kuria rizikuojama, kaip nurodyta Regionin ės politikos generalinio direktorato ir 
Užimtumo, socialini ų reikal ų ir įtraukties generalinio direktorato metin ėse veiklos ataskaitose, gali 
būti nepakankamai įvertinta (Metin ės ataskaitos 4.3 priedas),  
— Pl ėtros generalinio direktorato metin ėje veiklos ataskaitoje pateikti likutinio klaid ų lygio skai čia­
vimai atlikti tik 30 % vis ų mok ėjim ų (Metin ės ataskaitos 5.33 dalis),  
— Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato (EuropeAid) metin ėje veiklos ataskaitoje 
pateikiamas tik iš dalies teisingas finans ų valdymo įvertinimas tvarkingumo poži ūriu (Metin ės 
ataskaitos 5.34 dalis),  
— išlyga d ėl Šeštosios bendrosios programos Informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos generalinio 
direktorato metin ėje veiklos ataskaitoje tur ėjo b ūti išsaugota (Metin ės ataskaitos 6.47 dalis);  
30. primena Komisijai, kad visos išlygos nustatytos Komisijos apibendrinamosios ataskaitos priede, ir 
pabr ėžia, kad priimdama apibendrinam ąją ataskait ą Komisija „prisiima vis ą politin ę atsakomyb ę už 
generalini ų direktori ų ir tarnyb ų vadov ų vykdom ą valdym ą, remdamasi j ų metin ėse veiklos ataskaitose 
pateiktais patikinimais ir išlygomis“ (  17 ); 
31. pabr ėžia, kad tokiu b ūdu Kolegija ir Komisijos nariai prisiima galutin ę atsakomyb ę už generalini ų 
direktori ų ir skyri ų vadov ų, kurie veikia kaip įgaliotieji leidimus suteikiantys pareig ūnai, nustatyt ų 
išlyg ų patikimum ą ir išsamum ą, ir pabr ėžia, kad įgaliojimo aktai jokiais b ūdais nepanaikina galutin ės 
Kolegijos ir Komisijos nari ų atsakomyb ės;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/37  
( 16 ) OL C 139, 2006 6 14, p. 1.  
( 17 ) Komisijos 2010 m. rezultat ų valdymo srityje apibendrinimas (COM(2011) 323), p. 2.
32. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pateiktas pastabas d ėl vidaus auditoriaus bendros nuomon ės; mano, 
kad bendros nuomon ės nauda bus ribota, kol iš esm ės nebus persvarstyti ir išspr ęsti Audito R ūmams 
nerim ą keliantys klausimai;  
33. yra susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų pastab ų, susijusi ų su metin ėmis veiklos ataskaitomis ir apibendrina ­
m ąja ataskaita (Metin ės ataskaitos 1.17–1.25 dalys); mano, kad į tokias pastabas reikia nedelsiant 
atsižvelgti, norint, kad šie dokumentai ir toliau tur ėtų atskaitomyb ės dokument ų vert ę; ta čiau pripa ­ 
žįsta, kad likutini ų klaid ų lygi ų apskai čiavimas yra tik vienas iš Komisijos taikom ų metod ų apskai ­ 
čiuojant sumas, kuriomis rizikuojama; ragina Komisij ą pateikti nuoseklias gaires, kurias tur ėtų įgyven ­
dinti visi generaliniai direktoratai;  
34. atkreipia d ėmes į į Komisijos žali ąją knyg ą d ėl ES įmoni ų valdymo sistemos (  18 ), skirtos priva čiajam 
sektoriui; taip pat atkreipia d ėmes į į tai, kad po įvyki ų, nul ėmusi ų J. Santero vadovaujamos Komisijos 
atsistatydinim ą 1999 m., Komisija padar ė didel ę pažang ą tinkamo įmoni ų valdymo srityje;  
35. pažymi Komisijos 2007 m. geguž ės 30 d. priimt ą Valdymo pareiškim ą, kuris apima Komisijos vidaus 
veikim ą ir kuriame paaiškinama, kaip Komisijai vadovaujama, kaip ji kontroliuojama ir kokie jos 
santykiai su suinteresuotaisiais subjektais; ragina Komisij ą toliau gerinti savo įmoni ų valdym ą ir 
informuoti biudžeto įgyvendinim ą tvirtinan čią institucij ą apie veiksmus ir priemones, kuri ų buvo 
imtasi:  
— įtraukiant tuos įmoni ų valdymo aspektus, kuri ų reikalaujama arba kurie si ūlomi S ąjungos institu ­
cijoms taikytinuose S ąjungos įmoni ų įstatymuose,  
— imantis priemoni ų, leidžian čių Pirmininkui pasirašyti ataskaitas ir kartu su jomis pateikti:  
i) rizikos ir neapibr ėžtum ų, kurie gal ėtų tur ėti neigiam ą įtak ą siekiant politini ų tiksl ų, aprašym ą, 
taip pat pareiškim ą, kuriame Pirmininkas kartu su Komisijos nari ų kolegija prisiima atsakomyb ę 
už rizikos valdym ą, taip pat  
ii) oficiali ą įmoni ų valdymo deklaracij ą, kurioje aiškiai parodoma, koki ų tarptautini ų įmoni ų 
valdymo standart ų laikosi Komisija, taip pat objektyvius ir išsamius paaiškinimus, jeigu b ūtina 
nukrypti nuo įmoni ų valdymo kodekso rekomendacij ų (principas „laikykis taisykli ų arba pasi ­
aiškink“);  
36. ragina Komisij ą prioritetiniais  laikyti  veiksmus , skirtus atskaitomyb ės grandinei gerinti ir stiprinti,  inter 
alia,: 
— visapusiškai supažindinti Biudžeto kontrol ės komitet ą su valstybi ų nari ų metin ėmis suvestin ėmis; 
apgailestauja d ėl to, kad iki šiol Komisija nepateik ė jokios informacijos apie metines suvestines, nes 
visiškai nežinant metini ų suvestini ų turinio, jos negali b ūti laikomos nacionalin ėmis valdymo 
deklaracijomis,  
— paskelbti politin ę deklaracij ą, kurioje ji prisiimt ų galutin ę ir vis ą atsakomyb ę už biudžeto vykdym ą, 
įskaitant t ą biudžeto dal į, kuri vykdoma pasidalijamojo valdymo b ūdu, 
— nustatyti pareig ą atsakingiems Komisijos nariams pasirašyti metin ę veiklos ataskait ą, 
— rengti metines veiklos ataskaitas laikantis objektyvumo principo ir vengti optimistini ų vertinim ų,LT L 286/38 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 18 ) COM(2011) 164.
— pateikti generaliniams direktoratams privalomas laikytis, išsamias ir tinkamas rekomendacijas, vis ų 
pirma susijusias su likutini ų klaid ų lygi ų ir likutin ės rizikos vertinimo b ūdu laikantis protingumo 
principo,  
— kiekvienoje metin ėje veiklos ataskaitoje pateikti išsam ų ir patikim ą paaiškinim ą d ėl likutin ės rizikos 
arba likutinio klaid ų lygio ir Audito R ūm ų aptikto klaid ų lygio santykio; ragina Komisij ą artimai 
bendradarbiaujant su Audito R ūmais išnagrin ėti galimybes suvienodinti savo likutinio klaid ų lygio 
apskai čiavimo metodus su Audito R ūm ų labiausiai tik ėtino klaid ų lygio nustatymo metodais,  
— iš naujo persvarstyti vidaus auditoriaus bendros audito nuomon ės rengimo metodik ą ir pašalinti 
Audito R ūm ų nurodytus tr ūkumus,  
— analizuoti, ar Komisijos įmoni ų valdymo taisykl ės gal ėtų b ūti toliau gerinamos atsižvelgiant į 
pirmiau min ėtą Komisijos žali ąją knyg ą d ėl įmoni ų valdymo sistemos, skirtos priva čiajam sektoriui;  
Europos mokyklos  
37. apgailestauja d ėl to, kad nepaisant Europos mokykloms numatyt ų dideli ų biudžeto l ėšų jos vis dar 
neatlieka savo pagrindinio uždavinio, t. y. sukurti pakankamai viet ų reikalingomis kalbomis netoli 
pareig ūnų darbo ir gyvenam ųjų viet ų, ta čiau išpl ėtė savo veikl ą apimdamos kitas švietimo sritis;  
38. pripaž įsta, kad pagrindin ė problema susijusi su Europos mokykl ų konvencijoje numatytomis spren ­
dim ų pri ėmimo ir finansavimo sistemomis; taigi prašo, kad Komisija su valstyb ėmis nar ėmis išnagri ­
nėtų galimyb ę persvarstyti ši ą konvencij ą ir iki 2012 m. gruodžio 31 d. pranešt ų apie padaryt ą 
pažang ą; kol kas ragina Komisij ą d ėti daugiau pastang ų, kad b ūtų pasiekti min ėti tikslai tinkamiau 
panaudojant skirtas biudžeto l ėšas; 
Komisijos vykdomas administravimas  
39. ragina Komisij ą pateikti informacij ą apie savo persik ėlimo planus, d ėl to atsirasian čias išlaidas, apie tai, 
kiek laisv ų biuro patalp ų atsiras ir kiek j ų bus papildomai rasta, ir apie kiekvieno generalinio direk ­
torato darbuotoj ų, susijusi ų su šiais planais, skai čių; 
40. ragina Komisij ą nedelsiant užbaigti vis ų Europos kovos su suk čiavimu tarnybos laikin ųjų tarnautoj ų, 
dirban čių pagal neterminuotas darbo sutartis, perklasifikavim ą, kaip atsakyme į klausimus raštu 
ruošiantis šiam įvykdymo patvirtinimui (  19 ) paskelb ė Komisijos narys M. Šef čovi č; 
41. nurodo, kad Komisija 2010 m. patvirtinusi lankst ų darbo grafik ą ir kompensacijas už viršvalandžius 
kaip savanorišk ą privilegij ą savo personalui suteik ė apie 90 000 papildom ų laisv ų dien ų, o tai atitinka 
apie 445 darbo vietas, nors Tarnybos nuostat ų 56 straipsnyje nustatyta, kad pareig ų grup ėms nuo AD 
5/AST 5 kompensuojamosios atostogos nesuteikiamos; prašo pateikti paaiškinim ą apie visas kompen ­
sacij ų už viršvalandžius išlaidas, kurios teko mokes čių mok ėtojams;  
Valstybi ų nari ų atsakomyb ė 
42. primena, kad pagal SESV 317 straipsn į Komisija S ąjungos biudžet ą vykdo savo pa čios atsakomybe, 
tačiau bendradarbiaudama su valstyb ėmis nar ėmis;  
43. pabr ėžia, kad dvi politikos sritys, kuriose nustatyti didžiausi klaid ų lygiai („Sanglauda, transportas ir 
energetika“ ir „Žem ės ūkis ir gamtos ištekliai“), įgyvendinamos pasidalijamojo valdymo b ūdu, ir apgai ­
lestauja d ėl to, kad apskai čiuoti labiausiai tik ėtini klaid ų lygiai atitinkamai siekia 7,7 % ir 2,3 %;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/39  
( 19 ) Komisijos nario M. Šef čovi čiaus atsakymas į klausim ą raštu Nr. 12, pateikt ą per 2011 m. gruodžio 8 d. Europos 
Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto surengt ą klausym ą.
44. taigi teigiamai vertina tai, kad Komisija atliko klaid ų, kurias 2006–2009 finansiniais metais nustat ė 
Audito R ūmai, analiz ę, pirm ą kart ą atskleidusi ą, kad trij ų valstybi ų nari ų (Ispanijos, Italijos ir Jungtin ės 
Karalyst ės) bendras ERPF ir Sanglaudos fondo kiekybiškai įvertinam ų klaid ų lygis per š į laikotarp į 
sudar ė 59 % ir kad keturi ų valstybi ų nari ų (Ispanijos, Portugalijos, Jungtin ės Karalyst ės ir Vokietijos) 
bendras ESF kiekybiškai įvertinam ų klaid ų lygis per š į laikotarp į sanglaudos srityje sudar ė 68 % (  20 ); 
pažymi, kad daugiausia ERPF ir Sanglaudos fondo klaid ų buvo nustatyta Italijos Kalabrijos, Kampanijos 
ir Apulijos regionuose, o Ispanijoje nedidelis skai čius veiksm ų program ų, įgyvendinam ų Andal ūzijos, 
Valensijos ir Kastilijos ir La Man čo regionuose, sudar ė 75 % Ispanijoje nustatyt ų klaid ų ( 21 ); be to, 
supranta, kad Ispanijoje ir Italijoje 2010 finansiniais metais taip pat buvo nustatytas aukštas klaid ų 
lygis;  
45. pažymi, kad Italijos problemos įgyvendinant ERPF „yra susijusios su sisteminiais tr ūkumais, nustatytais 
audito ir valdymo institucij ų lygmeniu“ ir „vieš ųjų pirkim ų taisykli ų taikymu ir projekt ų atranka, 
įskaitant galimyb ę finansuoti retrospektyvius projektus“ (  22 ); taip pat pažymi, kad Ispanijoje problemos 
kyla d ėl sud ėtingos valdymo ir kontrol ės sistemos, d ėl kurios „praktikoje gali kilti neaiškum ų d ėl 
atsakomyb ės pasidalijimo, taip pat tr ūkti valdymo institucijos atliekamos veiksmingos prieži ūros“ (  23 ); 
46. primena, kad Graikijos, Italijos ir Ispanijos finans ų ministrai buvo pakviesti į Parlamento Biudžeto 
kontrol ės komitet ą pasikeisti nuomon ėmis; apgailestauja, kad n ė vienas iš pakviest ų ministr ų neatvyko 
aptarti su šio komiteto nariais Audito R ūm ų patikrinim ų rezultat ų, kad b ūtų pagerintas strukt ūrini ų 
fond ų valdymas ir ilgainiui teisinis pagrindas; ragina Pirminink ą per kit ą valstybi ų vadov ų susitikim ą 
atkreipti d ėmes į į min ėtų finans ų ministr ų atsisakym ą viešai su atsakingu Parlamento komitetu aptarti 
šiuos svarbius klausimus;  
47. primena savo nuolatinius raginimus Komisijai, kad ji, b ūdama galutinai ir bendrai atsakinga už 
Sąjungos biudžeto įgyvendinim ą, pateikt ų pasi ūlym ą d ėl privalom ų nacionalini ų valdymo deklaracij ų, 
kurias rengia, viešai skelbia ir tinkamai audituoja atsakinga audito institucija; pažymi, kad nacionali ­
nėse valdymo deklaracijose tur ėtų b ūti pateikiama visa informacija apie S ąjungos l ėšų naudojim ą; 
48. si ūlo, kad generalini ų direktorat ų lygiu pasirašom ų nacionalini ų deklaracij ų turinys atitikt ų tarptauti ­
nius audito standartus, kad atlikdami audit ą Audito R ūmai naudot ų šias deklaracijas, ir kad jos, be kita 
ko, b ūtų grindžiamos institucij ų, kurioms pavesta vykdyti valdym ą, deklaracijomis;  
49. atkreipia d ėmes į į didelius valstybi ų nari ų administracin ės veiklos rezultat ų skirtumus pajam ų ir išlaid ų 
srityje, vykdant pasidalijam ąjį valdym ą, ypa č susijusius su pažeidim ų, suk čiavimo ir klaid ų nustatymu 
ir paskesn ėmis finansin ėmis priemon ėmis muitin ės ir S ąjungos l ėšų leidimo srityse; mano, kad jei visos 
valstybes nar ės veikt ų teisingai, vien tik muitin ės srityje b ūtų gauta ne mažiau nei 100 000 000 EUR 
(gryn ųjų) pajam ų į S ąjungos biudžet ą; pažymi, kad Komisija iki šiol administracin ę veikl ą stebi 
reaguodama ir taikydama atvej ų tyrimo metod ą ir neatlikdama tinkamos tendencij ų analiz ės, kuria 
būtų siekiama nustatyti rizikos sritis; ragina Komisij ą taikyti tendencij ų analiz ės metod ą siekiant 
nustatyti finansin ę rizik ą ir imtis priemoni ų valstybi ų nari ų administracin ės veiklos rezultatams page ­
rinti;  
Bulgarija ir Rumunija  
50. labai susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į Komisijos tarpin ę ataskait ą d ėl Bulgarijos pažangos pagal bendra ­
darbiavimo ir patikrinimo mechanizm ą; yra susir ūpin ęs d ėl vis dar sunkios Bulgarijos teism ų sistemos 
pad ėties; atkreipia d ėmes į į tai, kad nagrin ėjamos 27 baudžiamosios bylos prieš 28 teis ėjus; prašo 
pateikti paaiškinimus d ėl tam tikr ų galimo su S ąjungos l ėšomis susijusio suk čiavimo Bulgarijoje atvej ų, 
dėl kuri ų 2008 m. buvo sustabdyti mok ėjimai, o prokurat ūra ikiteismin į tyrim ą nutrauk ė, nors ikiteis ­
minis tyrimas panašiomis aplinkyb ėmis ir identiškais faktais grindžiamais atvejais kitoje valstyb ėje 
nar ėje buvo t ęsiamas; stebisi, kad visais su S ąjungos l ėšomis susijusio suk čiavimo atvejais,LT L 286/40 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 20 ) SEC(2011)1179, p. 13.  
( 21 ) Komisijos nario Johanneso Hahno atsakymas į rašytin į klausim ą Nr. 4, pateikt ą per 2011 m. gruodžio 19 d. vykus į 
Europos Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto surengt ą klausym ą. 
( 22 ) SEC(2011)1179, p. 20.  
( 23 ) SEC(2011)1179, p. 21.
kurie buvo perduoti teismui, baudžiamasis persekiojimas pakeistas administracin ėmis bausm ėmis ir 
kad vienu svarbiu su S ąjungos l ėšomis susijusio suk čiavimo atveju apeliacinio skundo padavimo 
proced ūra buvo užt ęsta 18 m ėnesi ų; be to, apgailestauja, kad nebuvo atsižvelgta į Komisijos reko ­
mendacij ą neleisti nacionalinei Nusikalstamu b ūdu įgyto turto nustatymo komisijai ( CEPACA ) savo 
iniciatyva tikrinti aukšt ų pareig ūnų ir politik ų turto; yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Bulgarijoje n ėra įprasta 
nuosekliai, laiku ir sistemingai skelbti pagr įstus teismo sprendimus; ragina Komisij ą daryti spaudim ą 
teismin ėms institucijoms, kad jos d ėtų daugiau pastang ų vykdydamos reformas ir kuo grei čiau įgyven ­
dint ų Komisijos rekomendacijas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisij ą paviešinti, kiek l ėšų skirta 
siekiant paremti Bulgarijos pastangas vykdyti reformas, ir įvertinti, koki ų laukt ų rezultat ų šiomis 
išmokomis pasiekta; tikisi, kad per ateinan čius metus pad ėtis tikrai pager ės, bus toliau svarstomas 
ir, bendradarbiaujant su Bulgarijos Vyriausybe, parengtas Komisijos priemoni ų, kuriomis b ūtų galima 
atkurti Bulgarijos teism ų sistemos vientisum ą, s ąrašas;  
51. susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į Komisijos tarpin ę ataskait ą d ėl Rumunijos pažangos pagal bendradar ­
biavimo ir patikrinimo mechanizm ą; ta čiau palankiai vertina teigiam ą Nacionalin ės tarnybinio s ąži­
ningumo agent ūros (ANI) veiklos tendencij ą, nes atskleidžiama daugiau neteis ėto praturt ėjimo ir 
interes ų konflikt ų atvej ų; pažymi, kad ANI ištekliai padidinti naudojant S ąjungos l ėšas; ta čiau apgailes ­
taudamas pažymi, kad d ėl ANI išaiškint ų atvej ų n ėra jokios nuoseklios tolesni ų priemoni ų taikymo 
sistemos ir dažnai delsiama j ų imtis; teigiamai vertina tai, kad Nacionalin ė kovos su korupcija tarnyba 
toliau veik ė kaip veiksminga baudžiamojo persekiojimo didel ės korupcijos bylose įstaiga; pažymi, kad 
2011 m. priimta daugiau kaltinam ųjų išvad ų, teismo sprendim ų ir apkaltinam ųjų nuosprendži ų, be to, 
spar čiau nagrin ėjamos bylos Aukš čiausiame kasaciniame ir teisingumo teisme, tod ėl priimta 85 % 
daugiau galutini ų teismo sprendim ų Nacionalin ės kovos su korupcija tarnybos bylose palyginti su 
2010 m. (  24 ); yra susir ūpin ęs d ėl to, kad iš teism ų sprendim ų didel ės korupcijos bylose analiz ės matyti, 
jog 60 % bausmi ų vykdymas sustabdomas ir kad dažnai skiriamos mažiausios įstatymais numatytos 
bausm ės; taip pat stebisi nepatenkinama teism ų sprendim ų paskelbimo per nustatyt ą termin ą praktika, 
nes kai kuriose didel ės korupcijos bylose delsiant paskelbti pagrindim ą d ėl to, kad užt ęsiamas apelia ­
cinio skundo padavimo terminas, padidinama senaties termino su ėjimo galimyb ė; ragina Komisij ą 
paviešinti, kiek l ėšų skirta siekiant paremti Rumunijos pastangas vykdyti teism ų reform ą; tikisi, kad 
per ateinan čius metus pad ėtis dar pager ės; ragina Komisij ą didinti spaudim ą Rumunijos Vyriausybei, 
kad ji įgyvendint ų Komisijos rekomendacijas; tikisi, kad Komisija nenuolaidžiaudama iš Rumunijos 
Vyriausyb ės reikalaus d ėti daugiau pastang ų siekiant užtikrinti nuosekli ą teism ų praktik ą vieš ųjų 
pirkim ų bylose; ragina Komisij ą atkakliai ir ryžtingai reikalauti, kad Rumunijos Vyriausyb ė įgyvendint ų 
Komisijos rekomendacijas ir parengt ų aišk ų ir išsam ų įgyvendinimo plan ą siekdama pasirengti 
Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso nuostat ų įgyvendinimui; tikisi, kad Rumunijoje 
bus dedama daugiau pastang ų siekiant konfiskuoti nusikalstamu b ūdu įgyt ą turt ą; taip pat tikisi, kad 
Komisija, bendradarbiaudama su Rumunijos Vyriausybe, parengs priemoni ų, kuriomis b ūtų galima 
atkurti Rumunijos teism ų sistemos vientisum ą, s ąraš ą; 
Išankstinis finansavimas  
52. pažymi, kad išankstinis finansavimas b ūtinas tam, kad naudos gav ėjai prad ėtų sutartus veiksmus;  
53. pažymi Audito R ūm ų pastabas, kad Komisija 2005–2010 m. ypa č dažnai ėm ė naudoti išankstin į 
finansavim ą (Metin ės ataskaitos 1.28 punktas); yra susir ūpin ęs d ėl to, kad išankstinio finansavimo 
tarpuskaita n ėra pakankama (Metin ės ataskaitos 1.29 dalis ir Audito R ūm ų nuomon ės Nr. 6/2010 86 
punktas);  
54. yra susir ūpin ęs d ėl poveikio, kur į išankstinis finansavimas dar ė išor ės pagalbos, vystymosi ir pl ėtros 
politikos ir mokslini ų tyrim ų ir vidaus politikos srityse; pažymi dažnesn į išankstinio finansavimo 
naudojim ą ir 2 % neviršijant į bendr ą klaid ų lyg į šiose dviejose politikos srityse; be to, pažymi Audito 
Rūm ų išvadas, kad išankstiniame finansavime nebuvo reikšming ų klaid ų, ta čiau atliekant tarpinius ir 
galutinius mok ėjimus buvo nustatytas reikšmingas klaid ų lygis (Metin ės ataskaitos 5.35 ir 6.48 dalys);LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/41  
( 24 ) Komisijos ataskaita d ėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizm ą (COM(2012) 56, p. 4).
55. mano, kad išmok ėdama dideles išankstinio mok ėjimo sumas Komisija prisiima didesn ę finansin ę 
rizik ą, pvz., naudos gav ėjų nemokumo atvejais, taip pat didesn ę teis ėtumo ir tvarkingumo rizik ą, 
nes naudos gav ėjų deklaruot ų išlaid ų tinkamumo patvirtinimas atidedamas v ėlesniam laikui;  
56. mano, kad veiksmingiau užkirsti keli ą pažeidimams, užuot  ex post  taisant neteis ėtai atliktus mok ėjimus 
taikant l ėšų susigr ąžinimo proced ūras; taigi ragina Komisij ą prioritetine tvarka  iš naujo apsvarstyti 
galimyb ę dažniau naudoti išankstin į finansavim ą ir kontrol ės ir audito priemones ir:  
— informuoti Parlament ą apie priežastis, d ėl kuri ų Komisija 2005–2010 m. prad ėjo dažniau naudoti 
išankstin į finansavim ą, 
— pritaikyti išankstinio finansavimo lyg į įvairiose programose iki tokio lygio, kuris b ūtinas siekiant, 
kad naudos gav ėjas gal ėtų prad ėti projekt ą, kartu apsaugant S ąjungos finansinius interesus, ir apie 
tai informuoti Parlament ą; 
Ne įvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai  
57. primena, kad ne įvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai yra nustatyti, bet nepanaudoti (t. y. neišmok ėti) 
įsipareigojim ų asignavimai, kurie dažniausiai atsiranda daugiamet ėse programose (pvz., sanglaudos), 
kuriose įsipareigojimai nustatomi ankstyvaisiais programavimo laikotarpio metais, o susij ę mok ėjimai 
laipsniškai išmokami per vis ą programavimo laikotarp į; 
58. pažymi, kad daugelis ne įvykdyt ų įsipareigojim ų gali b ūti susij ę su valstybi ų nari ų patiriamais 
sunkumais įsisavinant skirtus asignavimus;  
59. pažymi, kad 2010 m. Audito R ūmai nustat ė, kad šie ne įvykdyti įsipareigojimai padid ėjo beveik 10 % 
iki maždaug 194 000 000 000 EUR (Metin ės ataskaitos 1.43 dalis ir 1.2 diagrama), o tai sudaro 
beveik trej ų met ų išlaidas dabartiniais tempais;  
60. mano, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susiduriama su rizika, kad:  
— paskirtos l ėšos tur ės b ūti leidžiamos grei čiau nei įprasta ir tod ėl padid ės klaid ų rizika,  
— 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pabaigoje valstyb ės nar ės gali bandyti įsisavinti visas 
skirtas l ėšas ir tokiu b ūdu bendrai finansuoti projektus, kurie jau įgyvendinti ir kuriems skirtos 
nacionalin ės l ėšos (vadinamieji retrospektyv ūs projektai, kurie nebuvo patikrinti taikant S ąjungos 
valdymo ir kontrol ės sistem ą ir tod ėl juos įgyvendinant kyla didesn ė klaid ų tikimyb ė); 
61. ragina Komisij ą pateikti informacij ą apie ne įvykdyt ų įsipareigojim ų dyd į kiekvienoje valstyb ėje nar ėje ir 
apie savo bendradarbiavim ą su valstyb ėmis nar ėmis siekiant nustatyti ir panaikinti su įsisavinimu ir 
tvarkingumu susijusias rizikos sritis;  
Decentralizuot ų agent ūrų ir bendr ųjų įmoni ų finansavimas iš biudžeto  
62. pažymi, kad 2010 finansiniais metais S ąjungos finansavimas decentralizuotoms agent ūroms viršijo 
620 000 000 EUR, o bendrosioms įmon ėms – 500 000 000 EUR; pažymi, kad susiduriama su tam 
tikrais sunkumais rasti informacij ą apie S ąjungos išlaidas agent ūroms; ragina Komisij ą kasmet biudžeto 
įvykdym ą tvirtinan čiai institucijai pateikti konsoliduot ą informacij ą apie kiekvienos agent ūros ir (arba) 
bendrosios įmon ės bendr ą iš S ąjungos biudžeto gaut ą finansavim ą, pvz.:  
— pradin į S ąjungos įnaš ą, įtraukt ą į agent ūros ir (arba) bendrosios įmon ės biudžet ą, 
— iš gr ąžinto perviršio gaut ą sum ą,LT L 286/42 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17
— bendr ą S ąjungos įnaš ą agent ūrai ir (arba) bendrajai įmonei,  
— Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) įnašo dyd į; 
63. tikisi, kad Komisija finans ų kriz ės laikotarpiu nebedidins agent ūrų biudžet ų ir netgi svarstys galimyb ę 
sumažinti S ąjungos įnaš ą į jų biudžetus, atsižvelgdama į savo prioritetus;  
64. ragina Komisij ą parengti gaires formoms, kurias gal ėtų naudoti visos agent ūros ir (arba) bendrosios 
įmon ės rengdamos savo metines darbo programas ir metines veiklos ataskaitas, kad b ūtų užtikrintas 
prasmingas planuot ų tiksl ų ir rezultat ų palyginimas;  
65. ragina Komisij ą teikti Parlamentui išsami ą kriterij ų ir patikros mechanizm ų, naudojam ų siekiant 
išvengti agent ūrų ir (arba) bendr ųjų įmoni ų darbuotoj ų interes ų konflikt ų ir per ėjimo iš viešojo 
sektoriaus į privat ųjį ir atvirkš čiai, apžvalg ą; 
Sąjungos biudžetas ir finans ų ir biudžeto kriz ė 
66. yra susir ūpin ęs d ėl besit ęsian čios finans ų ir biudžeto kriz ės valstyb ėse nar ėse; mano, kad ši kriz ė taip 
pat kelia skirting ų rūšių rizik ą S ąjungos biudžetui d ėl: 
— finansin ės rizikos, susijusios su valstyb ėms nar ėms suteiktomis paskolomis,  
— su pajamomis susijusios finansin ės rizikos;  
67. primena, kad šešios valstyb ės nar ės (Graikija, Vengrija, Airija, Latvija, Portugalija ir Rumunija) šiuo 
metu laikomos „valstyb ėmis nar ėmis, kurios patiria dideli ų sunkum ų“, nes jos gauna mok ėjimo 
balanso (BOP) priemon ės paskol ų pagalb ą, pagal Europos finansin ės pad ėties stabilizavimo priemon ę 
(EFSM) teikiamas paskolas arba pagalb ą pagal Graikijos paskolos priemon ę; 
68. pažymi, kad S ąjungos biudžeto l ėšomis užtikrinamos pagal mok ėjimo balanso priemon ę (iki 2010 m. 
gruodžio 31 d. išmok ėtų paskol ų dydis siekia apie 12 000 000 000 EUR) ir Europos finansin ės 
pad ėties stabilizavimo priemon ę (iki 2010 m. gruodžio 31 d. neišmok ėta joki ų paskol ų) suteikiamos 
paskolos (  25 ); be to, pažymi, kad maksimalus neišmok ėtų paskol ų, kurias galima suteikti pagal mok ė­
jimo balanso priemon ę ir Europos finansin ės pad ėties stabilizavimo priemon ę, dydis atitinkamai yra 
50 000 000 000 EUR (Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002 1 straipsnio 1 dalies pirma pastrai ­
pa (  26 )) ir 60 000 000 000 EUR (  27 ); atkreipia d ėmes į į tai, kad bendra suma (110 000 000 000 EUR) 
yra beveik lygi metiniam S ąjungos biudžetui, nes visos S ąjungos biudžeto išmokos 2010 m. sudar ė 
apie 122 000 000 000 EUR (  28 ); 
69. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Audito R ūmai savo metiniame 2010 m. pranešime nepakankamai d ėmesio 
skyr ė šioms naujoms S ąjungos patiriamoms problemoms; ypa č apgailestauja d ėl to, kad Audito R ūmai 
nepakankamai pamin ėjo ši ą rizik ą S ąjungos biudžetui; pabr ėžia, kad Audito R ūmai ateityje savo darbe 
turi skirti pakankamai d ėmesio Europos stabilumo mechanizmui;  
70. primena, kad n ėra sukurtas joks garantij ų fondas siekiant užtikrinti biudžeto apsaug ą nuo reikalavim ų 
suteikti šias garantijas; tod ėl siekdamas užtikrinti S ąjungos biudžeto apsaug ą ragina Komisij ą įvertinti 
galim ą poreik į sukurti garantij ų fond ą, panaš ų į Išor ės veiksm ų garantij ų fond ą, kuris b ūtų naudojamas 
galimiems nuostoliams padengti;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/43  
( 25 ) Europos S ąjungos metin ės ataskaitos (COM(2011) 473), p. 32 ir 90.  
( 26 ) 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 332/2002 d ėl priemon ės, teikian čios vidutin ės trukm ės finansin ę 
pagalb ą valstybi ų nari ų mok ėjim ų balansams, suk ūrimo (OL L 53, 2002 2 23, p. 1) su pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB) Nr. 431/2009 (OL L 128, 2009 5 27, p. 1).  
( 27 ) 2010 m. geguž ės 11 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansin ės pad ėties 
stabilizavimo priemon ė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1), 2 straipsnio 2 dalyje nustatoma 1,23 % riba, kuri ą viršijus, 
Komisijos vertinimu, b ūtų galima prad ėti naudoti vis ą 60 000 000 000 EUR sum ą (COM(2010) 713, p. 4).  
( 28 ) Šaltinis:  Audito R ūm ų 2010 m. metin ės ataskaitos priedo IV diagrama.
71. pabr ėžia, kad pagal EFSM iki 2011 m. rugs ėjo 30 d. iš bendros priemonei skirtos 
60 000 000 000 EUR sumos buvo paskolinta 48 500 000 000 EUR; ragina Audito R ūmus iki 
2012 m. pabaigos pateikti pranešim ą apie EFSM operacijas ir ypa č apie Komisijos sukurtus kontrol ės 
mechanizmus;  
72. primena, kad S ąjungos biudžeto pajamos renkamos iš skirting ų šaltini ų; pakartoja, kad nedarant žalos 
kitoms pajamoms, biudžetas turi b ūti finansuojamas vien tik iš nuosav ųjų ištekli ų; pažymi, kad vis ų 
pirma bendr ųjų nacionalini ų pajam ų (BNP) l ėšos, kurios sudaro 73 % vis ų pajam ų, yra surenkamos iš 
valstybi ų nari ų nacionalini ų biudžet ų ( 29 ); 
73. laikosi nuomon ės, kad kuo sunkesn ėje finansin ėje pad ėtyje atsidurs tam tikros valstyb ės nar ės, tuo bus 
sunkiau toms valstyb ėms nar ėms mok ėti įmokas į S ąjungos biudžet ą; mano, kad d ėl to kyla S ąjungos 
biudžeto pajam ų rizika, kuri atsiranda d ėl „valstybi ų nari ų, kurios patiria dideli ų sunkum ų“, nes ši ų 
valstybi ų nari ų Vyriausyb ės gali b ūti priverstos papildomai skolintis, kad gal ėtų finansuoti S ąjungos 
biudžet ą arba užtikrinti nacionalin į tam tikr ų pagalbos schem ų bendr ąjį finansavim ą; 
74. pažymi, kad BNP l ėšos, kurias sumoka „valstyb ės nar ės, kurios patiria dideli ų sunkum ų“ sudaro apie 
6 % vis ų BNP l ėšų, gaut ų 2010 finansiniais metais (  30 ); 
75. be to, pažymi, kad valstyb ėms nar ėms, kurios patiria dideli ų sunkum ų, buvo padidintos Europos 
žem ės ūkio fondo kaimo pl ėtrai (EŽ ŪFKP), strukt ūrini ų fond ų, Sanglaudos fondo ir Europos žuvinin ­
kyst ės fondo bendrojo finansavimo ribos; tikisi, kad didesn ės bendrojo finansavimo ribos sudarys 
sąlygas daugiau investuoti, ypa č valstyb ėse nar ėse, kurios patiria dideli ų sunkum ų; atsižvelgdamas į 
tai pabr ėžia, kad reikia didesn ės Komisijos kontrol ės ir atsakomyb ės už prieži ūrą; 
Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF) ir Europos stabilumo mechanizmas (ESM)  
76. kritikuoja tai, kad Taryba 2010 m. patvirtino Europos finansinio stabilumo fond ą (EFSF) pagal SESV 
122 straipsn į, nes šis straipsnis taikytinas tik gamtini ų nelaimi ų, o ne ekonomini ų krizi ų atveju; yra 
susir ūpin ęs d ėl to, kad EFSF nuostatuose nenumatyta Europos Parlamento demokratin ė kontrol ė ir 
Audito R ūmams nesuteikta audito kontrol ės teis ė; griežtai kritikuoja tai, kad EFSF n ėra joki ų nuostat ų 
dėl išorinio viešo audito;  
77. pažymi, kad valstyb ės nar ės neseniai pasiraš ė ESM sutart į; pabr ėžia, kad savo 2011 m. kovo 23 d. 
rezoliucijoje (  31 ) persp ėjo d ėl to, kad sukuriamas su S ąjungos institucine sistema nesusij ęs nuolatinis 
Europos stabilumo mechanizmas (ESM), nes d ėl tokio sprendimo gali kilti S ąjungos institucij ų kont ­
rol ės mechanizmo problem ų; pritaria kai kuri ų aukš čiausi ųjų audito institucij ų susir ūpinimui, kad 
Sutartyje nepakanka nuostat ų d ėl veiksmingo išor ės audito užtikrinimo;  
78. primena savo raginim ą Tarybai ir valstyb ėms nar ėms, kad jos atkreipt ų tinkam ą d ėmes į į šiuos 
klausimus, susijusius su ESM įgyvendinimu:  
— ESM teis ės aktuose numatyti tinkam ą teis ėtumo, tvarkingumo ir veiksmingumo aspekt ų viešo 
išor ės audito atlikimo tvark ą, laikantis tarptautiniu mastu pripažint ų standart ų ir atsižvelgiant į 
šiuos dokumentus:  
i) 2011 m. spalio 14 d. Europos S ąjungos aukš čiausi ųjų audito institucij ų ryši ų palaikymo 
komiteto rezoliucij ą d ėl euro zonos aukš čiausi ųjų audito institucij ų pareiškimo d ėl Europos 
stabilumo mechanizmo išor ės audito (CC-R-2011-01) (  32 );LT L 286/44 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 29 ) Šaltinis:  Audito R ūm ų 2010 m. metin ės ataskaitos priedo I diagrama.  
( 30 ) Šaltinis:  Audito R ūm ų 2010 m. metin ės ataskaitos priedo V diagrama.  
( 31 ) 2011 m. kovo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija d ėl Europos Vadov ų Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies 
kei čiamas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 136 straipsnis, kiek tai susij ę su stabilumo mechanizmu, taikytinu 
valstyb ėms nar ėms, kuri ų valiuta yra euro, projekto (P7_TA(2011)0103).  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF.
ii) 2011 m. spalio 14 d. Europos S ąjungos aukš čiausi ųjų audito institucij ų ryši ų palaikymo 
komiteto pareiškimas Europos Parlamentui, Europos Vadov ų Tarybai, Europos Komisijai ir 
ES valstybi ų nari ų parlamentams ir Vyriausyb ėms d ėl Europos pusme čio ir kit ų v ėliausi ų ES 
ekonomikos valdysenos poky čių įtakos Europos S ąjungos valstybi ų nari ų aukš čiausiosioms 
audito institucijoms ir Europos S ąjungos Audito R ūmams (  33 ); 
iii) Nyderland ų audito r ūm ų pirmininko laišk ą ( 34 ) d ėl klausim ų, kurie tur ėtų b ūti sprendžiami 
ESM teis ės aktuose, atsižvelgiant į ESM sutarties 30 straipsn į; 
— nustatyti tinkamas ESM atskaitomyb ės ir visiško skaidrumo taisykles,  
— užtikrinti duomen ų ir statistikos patikimum ą, 
— paaiškinti vis ų veik ėjų, kurie bus atsakingi už mechanizmo k ūrim ą, atsakomyb ę ir ataskait ų 
teikimo taisykles,  
— paraginti Komisij ą du kartus per metus teikti pranešimus Parlamentui ir Tarybai d ėl S ąjungos 
biudžetui kylan čios rizikos d ėl jo teikiam ų garantij ų EFSM ir paklausti Komisijos, kaip finansini ų 
įsipareigojim ų nevykdymo atveju šie pinigai b ūtų pervesti į S ąjungos biudžet ą ir v ėliau į EFSM;  
79. ragina Taryb ą ir valstybes nares nustatyti Parlameno politin ę kontrol ę bet kokiu euro obligacij ų 
klausimu apskritai ir nuolatiniu krizi ų valdymo mechanizmu konkre čiai; pritaria nuomonei, kad 
įgyvendinant š į mechanizm ą Parlamentas tur ėtų dalyvauti lygiomis teis ėmis;  
Skaidrumas  
80. pabr ėžia, kad skaidrumas yra itin svarbus užtikrinant atskaitomyb ę už vieš ųjų l ėšų naudojim ą ir 
primena, kad tai viena pagrindini ų priemoni ų užtikrinant išlaid ų teis ėtum ą ir tvarkingum ą; kartoja 
savo raginim ą visus mok ėjimus iš S ąjungos l ėšų įtraukti į vartotojui patogi ą duomen ų baz ę internete 
tinkamai atsižvelgiant į duomen ų apsaugos teis ės aktus; mano, kad mok ėjimai iš S ąjungos fond ų 
tur ėtų b ūti skiriami tik gavus aišk ų naudos gav ėjų sutikim ą, kad pagrindiniai duomenys, įskaitant 
sum ą, gav ėjo pavadinim ą ir tiksl ą, b ūtų skelbiami viešai;  
81. pažymi, kad sanglaudos politikos srityje naudojama dabartin ė sistema neužtikrina visiško skaidrumo, 
susijusio su ERPF ir Sanglaudos fondo naudos gav ėjais; pažymi, kad pagal dabartin ę sistem ą Komisija 
suk ūrė tinklalap į, kuriame yra nuorodos į nacionaliniuose tinklalapiuose ir tik atitinkama nacionaline 
kalba nesilaikant joki ų bendr ų kriterij ų pateikiamus naudos gav ėjų s ąrašus; tikisi, kad b ūsimame 
reglamente, kuriuo nustatomos strukt ūrin ėms priemon ėms taikytinos bendrosios nuostatos 
(COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD)), bus užtikrinta, jog valstyb ės nar ės teikt ų duomenis apie 
galutinius ERPF ir Sanglaudos fondo naudos gav ėjus ir šie duomenys bus skelbiami Komisijos oficia ­
liame tinklalapyje viena iš trij ų Komisijos darbo kalb ų ir bus laikomasi bendr ų kriterij ų, kad b ūtų 
galima palyginti ir nustatyti klaidas; primena savo raginim ą Komisijai vadovautis JAV atsakingo ir 
skaidraus ekonomikos atgaivinimui skirt ų l ėšų naudojimo užtikrinimo valdybos ir jos internetin ės 
svetain ės (www.recovery.gov) pavyzdžiu;  
82. dar kart ą primena 2010 m. lapkri čio 9 d. Teisingumo Teismo sprendim ą sujungtose bylose C-92/ 09 
Volker ir Markus Schecke GbR  ir C-93/09  Hartmut Eifert , kuris svarbus žem ės ūkio ir gamtos ištekli ų 
politikos srityje; ragina Komisij ą kuo grei čiau pateikti pasi ūlym ą d ėl naujo reglamento, kuriame vals ­
tyb ėms nar ėms b ūtų nustatyta pareiga skelbti informacij ą apie Europos žem ės ūkio fondo param ą 
gaunan čius juridinius ir fizinius asmenis, atsižvelgiant į š į sprendim ą; mano, kad informacija apie 
naudos gav ėjus tur ėtų b ūti skelbiama Komisijos oficialiame tinklalapyje viena iš trij ų Komisijos 
darbo kalb ų ir laikantis bendr ų kriterij ų, kad b ūtų galima palyginti ir nustatyti klaidas;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF.  
( 34 ) Skelbiamas Nyderland ų audito r ūm ų interneto svetain ėje adresu: http://www.courtofaudit.com/english/News/2012/02/ 
Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors
Patikinimo pareiškimo metodika  
83. supranta, kad Audito R ūmai ketina pateikti Parlamentui daugiau informacijos apie žem ės ūkio ir 
gamtos ištekli ų bei sanglaudos, energetikos ir transporto politikos sritis; džiaugiasi šiuo ketinimu, 
nes tai pad ėtų didinti skaidrum ą ir tiksliau nustatyti problemines biudžeto sritis; laikosi nuomon ės, 
kad taip sudaroma galimyb ė Komisijai, Audito R ūmams, Parlamentui ir kitiems suinteresuotiesiems 
subjektams geriau sutelkti d ėmes į ir parengti rekomendacijas d ėl t ų sri čių, kuriose reikia pagerinti 
valdym ą; ta čiau nor ėtų atkreipti d ėmes į tai, kad svarbu užtikrinti kiekvien ų met ų duomen ų palygina ­
mum ą; 
84. teigiamai vertina Audito R ūm ų išsamesn į Komisijos vadovyb ės pareiškim ų, pateikt ų ne tik 1 skyriuje, 
bet ir atskiruose 2010 m. metin ės ataskaitos skyriuose, patikimumo vertinim ą; primena, kad vado ­
vyb ės pareiškimui reikalinga tvirta antra Audito R ūm ų nuomon ė; ragina Audito R ūmus toliau stiprinti 
atliekam ą Komisijos vadovyb ės pareiškimo analiz ę ir pateikti šios analiz ės aprašom ąją ataskait ą; 
85. atkreipia d ėmes į į padažn ėjus į išankstin į finansavim ą; mano, kad teikiant išankstin į finansavim ą kyla 
mažesnis pavojus teis ėtumui ir tvarkingumui, nei atliekant tarpinius ir galutinius mok ėjimus, nes 
išankstinio finansavimo atveju nereikia pateikti išlaidas pagrindžian čių dokument ų; ragina Audito 
Rūmus apsvarstyti galimyb ę pakeisti savo audito metod ą ir atsižvelgti į padažn ėjus į išankstin į finan ­
savim ą, siekiant suteikti Parlamentui dar naudingesn ę informacij ą, kurioje daugiausia d ėmesio b ūtų 
skiriama rizikingiausiems sandoriams;  
86. atkreipia d ėmes į į tai, kad Audito R ūmai taiko bendr ą metodik ą dviejose politikos srityse „Žem ės ūkis 
ir gamtos ištekliai“ ir „Sanglauda, transportas ir energetika“ kiekybiškai įvertindami vieš ųjų pirkim ų 
klaidas; apgailestauja d ėl to, kad Komisija šiose dviejose politikos srityse taiko skirting ą metodik ą, 
kuri ų nei viena nesuderinta su Audito R ūm ų metodika; nerimauja d ėl to, kad skirtingi metodai šiose 
srityse gal ėtų pakenkti pasidalijamojo valdymo išlaid ų kontrol ės ir audito patikimumui; taigi ragina 
Komisij ą ir Audito R ūmus kuo skubiau vienodai vertinti vieš ųjų pirkim ų klaidas visose pasidalijamojo 
valdymo politikos srityse ir iki 2012 m. pabaigos informuoti Parlamento atsaking ą komitet ą apie 
padaryt ą pažang ą; 
Konkret ūs klausimai  
Komisijos nario, atsakingo už biudžeto kontrol ės klausimus, vaidmuo  
87. pažymi, kad 2004–2009 m. Komisijoje buvo tik už biudžeto kontrol ę atsakingas Komisijos narys, 
kaip anks čiau reikalavo Parlamentas; apgailestauja d ėl to, kad dabartin ėje Komisijoje biudžeto kont ­
rol ės klausimai buvo sujungti su kitomis atsakomyb ės sritimis („mokes čiai ir muit ų s ąjunga“); si ūlo, 
kad 2014–2019 m. Komisijoje v ėl b ūtų tik už biudžeto kontrol ės klausimus atsakingas Komisijos 
narys, kuris b ūtų atsakingas,  inter alia , už šias sritis:  
— vidaus audit ą, 
— kov ą su suk čiavimu,  
— ryšius su Audito R ūmais ir atitinkamu Parlamento komitetu,  
— ryšius su atitinkamomis biudžeto ir audito institucijomis valstyb ėse nar ėse ir išsamios vidaus 
kontrol ės sistemos vystym ą, 
— metin ės apibendrinamosios ataskaitos prieži ūrą ir panaudojimo gerinim ą, įskaitant valstybi ų nari ų 
valdymo ir kontrol ės sistem ų apžvalg ą, 
— nepriklausom ų program ų vertinim ų užsakym ą ir įvertinim ą ir SESV 318 straipsnyje numatytos 
įvertinimo ataskaitos rengim ą ir jos pritaikym ą siekiant, kad ji tapt ų vertingu veiklos gerinimo 
įrankiu;LT L 286/46 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17
Veikla: siekiant S ąjungos biudžeto rezultat ų 
88. teigiamai vertina metin ės ataskaitos nauj ą 8 skyri ų „Siekiant ES biudžeto rezultat ų“, kuriame patei ­
kiamos Audito R ūm ų pastabos d ėl Komisijos metin ėse veiklos ataskaitose pateikto savo veiklos 
vertinimo;  
89. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvadas, susijusias su Komisijos veiklos ataskait ų kokybe, pvz.:  
— „Šiuo metu valdymo plane n ėra nustatyti tikslai ir rodikliai ekonomiškumui ir efektyvumui įver ­
tinti“ (Metin ės ataskaitos antrašt ė, esanti prieš 8.17 dal į), 
— „Kai kuriose srityse užduotims tr ūko konkretumo arba kiekybinio aspekto“ (Metin ės ataskaitos 
antrašt ė, esanti prieš 8.18 dal į), 
— „Kai kuriose srityse nenustatyti tarpiniai riboženkliai daugiamet ėms užduotims“ (Metin ės ataskaitos 
antrašt ė, esanti prieš 8.20 dal į), 
— „Politikos pasiekim ų aprašyme pateikta mažai informacijos apie rezultatus ir poveik į“ (Metin ės 
ataskaitos antrašt ė, esanti prieš 8.22 dal į); 
90. mano, kad šios svarbios išvados parodo, jog Parlamentas negali visiškai pasitik ėti Komisijos veiklos 
ataskaitomis; mano, kad patikimi duomenys sudaro gero valdymo, politikos raidos ir parlamentin ės 
prieži ūros pagrind ą; palankiai vertint ų tai, jeigu Audito R ūmai gal ėtų toliau pl ėtoti savo veikl ą šioje 
srityje ir reguliariai patikrint ų Komisijos veiklos ataskaitose pateikiamus duomenis;  
91. mano, kad veikla tokia pat svarbi, kaip ir teis ėtumas ir tvarkingumas, ir ragina Audito R ūmus apsvars ­
tyti, ar b ūtų įmanoma susijusiuose metin ės ataskaitos skyriuose numatyti nauj ą veiklos poveikio 
skirtingoms politikos sritims analiz ės r ūšį; 
92. pažymi, kad valdymo planuose nustatyti uždaviniai, rodikliai ir tikslai iš esm ės suformuluoti orien ­
tuojantis į veiksmingum ą (Metin ės ataskaitos 8.15 dalis); ragina Komisij ą gerinti savo veiklos atas ­
kaitas, įtraukiant rodiklius, susijusius su ekonomiškumu ir efektyvumu, ir nustatyti tinkamus uždavi ­
nius, kurie pad ėtų vertinti pažang ą, padaryt ą siekiant daugiame čių tiksl ų; 
93. taip pat ragina Komisij ą pasidalijamojo valdymo srityse kartu su valstyb ėmis nar ėmis apibr ėžti 
tinkamus veiklos rodiklius, kurie bus nuosekliai taikomi, ir patikrinti, ar valstyb ės nar ės teikia priva ­
lomas, išsamias, tikslias ir viešas ataskaitas apie pasiektus rezultatus;  
94. atkreipia d ėmes į į ne kart ą išsakytas Audito R ūm ų ir Komisijos nuomones, kad valdymo ir kontrol ės 
sistem ų kokyb ė ir įvairi ų program ų įgyvendinimas valstyb ėse nar ėse labai skiriasi;  
95. ragina Komisij ą nuolat paaiškinti šiuos kontrol ės sistem ų veiksmingumo skirtumus ir leisti susipažinti 
su aiškiais veiksm ų – arba veiksm ų tr ūkumo – vertinimais, kuri ų valstyb ės nar ės ėm ėsi nustatydamos 
ir ištaisydamos pažeidimus siekdamos užtikrinti, kad valstyb ės nar ės, kuriose gerai veikia prieži ūros ir 
kontrol ės sistemos, nesusidurt ų su nepasitik ėjimo jomis rizika;  
96. ragina Komisij ą pateikti SESV 318 straipsnyje numatyt ą įvertinimo pranešim ą jos kompetentingam 
komitetui ir plenariniam pos ėdžiui tuo pa čiu metu, kai Audito R ūmai pateikia metin ę ataskait ą, ir 
ragina Audito R ūmus tais atvejais pateikti savo nuomon ę d ėl šio įvertinimo pranešimo; pabr ėžia, kad 
įvertinimo pranešimas tur ėtų b ūti paskelbtas pakankamai anksti, kad Audito R ūmai ir Parlamentas 
gal ėtų jį tinkamai įvertinti;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/47
97. primena, kad SESV 318 straipsnyje nustatyta, jog Komisija privalo pateikti „finans ų įvertinimo prane ­ 
šim ą, pagr įstą pasiektais rezultatais“; pažymi, kad 2012 m. vasario 17 d. Komisija patvirtino pirm ą 
įvertinimo pranešim ą pagal SESV 318 straipsn į d ėl 2010 finansini ų met ų; 
98. dar kart ą primena, kad Parlamentas savo rezoliucijoje d ėl 2009 finansini ų met ų Europos S ąjungos 
bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijai (  35 ) si ūlė, kad:  
— Komisija paskirt ų veiklos vertintoj ą siekiant nustatyti aišk ų šios ataskaitos „savinink ą“ (199 punk ­
tas),  
— ataskaita b ūtų rengiama taip, kad pagrindini ų veiklos rodikli ų, j ų teisinio (politinio) pagrindo, 
išlaid ų sumos ir pasiekt ų rezultat ų santykis b ūtų aiškus ir skaidrus (200 punktas),  
— vidaus audito tarnyba tur ėtų patikrinti metodik ą, kuria bus naudojamasi rengiant ši ą ataskait ą, ir 
įvertinti atlikt ą darb ą (200 punktas),  
— pagrindiniai veiklos rodikliai, kuriuos taik ė visi Komisijos departamentai, b ūtų skelbiami viešai 
(200 punktas);  
99. apgailestauja d ėl to, kad Komisija savo pirmame įvertinimo pranešime pagal SESV 318 straipsn į 
nesugeb ėjo visiškai atsižvelgti į šiuos pasi ūlymus; taip pat pažymi, kad pirmas įvertinimo pranešimas 
yra esan čių dviej ų politikos sri čių (Švietimo ir kult ūros ir Mokslini ų tyrim ų) įvertinimo pranešim ų 
santrauka; mano, kad pirmojo įvertinimo pranešimo apimtis ir turinys neatitinka to, ko buvo galima 
tik ėtis iš SESV numatyto įvertinimo pranešimo;  
100. ragina Komisij ą toliau pl ėtoti pagal SESV 318 straipsn į rengiamo įvertinimo pranešimo turin į ir ypa č 
nustatyti šio įvertinimo pranešimo papildom ą naud ą, palyginti su „ įprastais“ įvertinimais, kurie atlie ­
kamai pagal Finansin į reglament ą (27 straipsnis) ir jo įgyvendinimo taisykles (Komisijos reglamentas 
(EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (  36 ), 21 straipsnis);  
101. visiškai pritaria Komisijos teiginiui, kad „savo darbu Komisija ir toliau užtikrins didesn į koordinavim ą, 
keitim ąsi informacija ir Komisijos bei valstybi ų nari ų programavimo, organizavimo ir steb ėjimo bei 
vertinimo panaudojimo įgyvendinant kito laikotarpio finansin ę program ą darn ą“ ( 37 ); 
102. teigiamai vertina tai, kad Audito R ūmai planuoja pateikti pastabas d ėl pirmo įvertinimo pranešimo, 
pateikto pagal SESV 318 straipsn į ( 38 ); 
103. primena savo raginim ą Komisijai persvarstyti personalui skirt ą instruktavim ą ir mokymus d ėl Tarnybos 
nuostat ų II antraštin ės dalies „Pareig ūnų teis ės ir pareigos“, siekiant užtikrinti, kad visi pareig ūnai b ūtų 
susipažin ę su nuostat ų sąlygomis ir ypa č Tarnybos nuostat ų 22a straipsnyje nustatytais įpareigojimais; 
prašo Komisijos iki 2012 m. rugs ėjo m ėn. kompetentingam Parlamento komitetui pateikti ataskait ą 
dėl savo veiklos šioje srityje;  
104. prašo Komisijos iki 2012 m. rugs ėjo m ėn. Parlamento kompetentingam komitetui pateikti ataskait ą 
dėl savo veiklos, susijusios su informavimo apie pažeidimus skatinimu pla čiojoje visuomen ėje; 
Sanglauda, energetika ir transportas – neigiama išvada  
105. smerkia iki 7,7 % padid ėjus į klaid ų lyg į sanglaudos, energetikos ir transporto politikos srityje, nepa ­
isant padažn ėjusi ų sprendim ų laikinai nutraukti mok ėjimo terminus; ypa č susir ūpin ęs d ėl to, kad buvo 
galima nustatyti ir ištaisyti kai kurias iš 58 % operacij ų aptikt ų klaid ų (Metin ės ataskaitos 4.25 
punktas); yra labai susir ūpin ęs, kad kalbomis apie „stabili ą“ pad ėtį vis labiau stiprinamas nusiraminimo 
jausmas;  
106. ragina Audito R ūmus atskirai, o ne bendrai pateikti informacij ą apie Europos regionin ės pl ėtros fondo, 
Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo, energetikos ir transporto sri čių klaid ų lygius;LT L 286/48 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 35 ) OL L 250, 2011 9 27, p. 33.  
( 36 ) OL L 357, 2002 12 31, p. 1.  
( 37 ) COM(2012) 40, p. 16.  
( 38 ) Europos Audito R ūm ų 2012 m. darbo programa, p. 6.
107. apgailestauja d ėl to, kad kiekvienais metais su vieš ųjų pirkim ų taisykli ų nesilaikymu susijusios klaidos 
sudaro vis didesn ę klaid ų dal į; pastebi platesnio masto padarinius ir mano, kad tai yra vidaus rinkos 
veikimui kylan čio pavojaus požymis; ragina Komisij ą toliau vykdyti vieš ųjų pirkim ų reform ą tinkamai 
atsižvelgiant į šiuos nerim ą kelian čius rezultatus ir imtis tolesni ų griežt ų veiksm ų d ėl pažeidim ų, nes 
Audito R ūmai taip pat nustat ė, kad tam tikrais atvejais S ąjungos direktyvos yra netinkamai 
perkeliamos į nacionalinius vieš ųjų pirkim ų įstatymus (Metin ės ataskaitos 4.27 dalis);  
108. ypa č sunerim ęs d ėl to, kad audito institucijos yra tik iš dalies veiksmingos; yra labai susir ūpin ęs d ėl to, 
kad audito institucijose taikomi audito metodai skiriasi tiek, kad j ų rezultat ų ne įmanoma apibendrinti 
siekiant susidaryti bendr ą nuomon ę apie kiekvien ą fond ą nacionaliniu lygmeniu (Metin ės ataskaitos 
4.41 dalis); ragina Komisij ą atskleisti, kaip ji sujungs iš audito institucij ų gaut ą informacij ą ir kaip 
Komisija užtikrins nuoseklum ą siekdama savo metin ėse veiklos ataskaitose Parlamentui pateikti pati ­
kim ą informacij ą; 
109. ragina Audito R ūmus pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antr ą pastraip ą pateikti nuomon ę d ėl 
nacionalini ų audito įstaig ų nepriklausomumo vykdant pasidalijam ąjį valdym ą; 
110. prašo, kad Komisija informuot ų Parlament ą apie tai, kada ji ketina pasinaudoti atrinktomis audito 
institucijomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (  39 ) 73 straipsn į ir taip sumažinti jos 
pa čios atliekam ų audit ų vietoje skai čių; ragina Audito R ūmus atidžiai steb ėti ši ą veiklos srit į ir atlikti 
jos audit ą; 
111. ragina Audito R ūmus išnagrin ėti galimyb ę reaguoti į problem ą, susijusi ą su tuo, kad fondai įgyven ­
dinami kelerius metus, o Audito R ūmai ataskaitas teikia kasmet; pabr ėžia, kad įgyvendinimo laiko ­
tarpiu klaid ų lygis paprastai b ūna aukštesnis nei per užbaigiant įgyvendinim ą, kai išlaidos b ūna 
patikrintos visais kontrol ės lygiais;  
Komisijos atliekama prieži ūra sanglaudos politikos srityje  
112. supranta, kad Komisija turi galimyb ę (bet ne pareig ą) taisykli ų nesilaikan čioms valstyb ėms nar ėms 
taikyti skirtingas sankcijas:  
Mok ėjimo laikinas 
nutraukimas  Mok ėjim ų sustabdymas  Finansinis koregavimas, 
kuriam valstyb ės nar ės 
pritaria  Finansinis koregavimas, 
kuriam valstyb ės nar ės 
nepritaria  
Poveikis  Įgaliojimus 
suteikiantis 
pareig ūnas mok ėjimo 
termin ą prat ęsia ne 
ilgesniam kaip šeši ų 
m ėnesi ų laikotarpiui  Mok ėjimus 
neribotam 
laikotarpiui sustabdo 
Komisijos nari ų 
kolegija  Valstyb ėms nar ėms 
leidžiama dar kart ą 
panaudoti „suteiktas“ 
lėšas, taigi valstyb ė 
nar ė skirt ų lėšų 
nepraranda  Panaikinamas visas 
Sąjungos finansavimas 
arba jo dalis (grynasis 
finansavimo 
sumažinimas)  
Sąlygos  Yra aiški ų įrodym ų, 
kad esama dideli ų 
valdymo ir kontrol ės 
sistem ų tr ūkum ų Dideli valdymo ir 
kontrol ės sistemos 
trūkumai arba 
deklaruotose 
išlaidose nustatyta 
didel ė neatitiktis  Valstyb ė nar ė pritaria 
finansiniam 
koregavimui, kur į 
pasi ūlė Komisija, 
Audito R ūmai arba 
bet kuris kitas 
Sąjungos auditorius  Valstyb ė nar ė 
nepritaria finansiniam 
koregavimui, kur į 
pasi ūlė Komisija, 
Audito R ūmai arba 
bet kuris kitas 
Sąjungos auditorius  
Teisinis pagrindas 
Reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006  91 straipsnis  92 straipsnis  98 straipsnis  99 straipsnisLT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/49  
( 39 ) OL L 210, 2006 7 31, p. 25.
113. teigiamai vertina Komisijos pateikt ą paaiškinim ą ( 40 ) d ėl s ąvok ų „didelis tr ūkumas“ ir „rimtas tr ūkumas“ 
skirtum ų; pažymi, kad įvertinimas, pagal kur į nustatomos tokios kategorijos, grindžiamas gairi ų 
dokumentu COCOF 08/0019/01-EN, taikant jame pateiktus pagrindinius reikalavimus;  
114. apgailestauja d ėl to, kad Komisija neturi joki ų įgaliojim ų skirti baud ų valstyb ėms nar ėms arba regio ­
nams, kurie pakartotinai nesugeb ėjo tinkamai įgyvendinti strukt ūrini ų fond ų arba Sanglaudos fondo 
program ų; 
L a i k i n o m o k ė j i m ų n u t r a u k i m o i r j ų s u s t a b d y m o v e i k s m i n g u m a s  
115. primena, kad Parlamentas ragino  sistemingai  prad ėti taikyti mok ėjim ų laikino nutraukimo ir j ų sustab ­
dymo sistem ą, nepriklausom ą nuo kokios nors politin ės įtakos (2009 m. biudžeto įvykdymo patvir ­
tinimo ataskaitos (  41 ) 194–196 punktai);  
116. pažymi, kad 2010 m. Komisija dažniau laikinai nutrauk ė mok ėjimus – Regionin ės politikos generalinis 
direktoratas laikinai nutrauk ė 49 mok ėjim ų terminus (žr. Regionin ės politikos generalinio direktorato 
metin ę veiklos ataskait ą, p. 42–44), o Užimtumo, socialini ų reikal ų ir įtraukties generalinis direktoratas 
laikinai nutrauk ė 14 mok ėjim ų termin ų (žr. Užimtumo, socialini ų reikal ų ir įtraukties generalinio 
direktorato metin ę veiklos ataskait ą, p. 50); be to, pažymi, kad 2010 m. Komisija nesustabd ė n ė 
vieno mok ėjimo įgyvendinant ERPF arba Sanglaudos fondo programas, ta čiau sustabd ė šešis ESF 
mok ėjimus;  
117. apgailestauja d ėl to, kad klaid ų lygis sanglaudos, ypa č regionin ės politikos, srityse padid ėjo nepaisant 
padažn ėjusio mok ėjim ų laikino nutraukimo ir nepaisant to, kad Komisija įvardijo valstybes nares ir 
regionus, kurie labiausiai prisideda prie klaid ų lygio; primena Komisijai apie jos veiksm ų plan ą siekiant 
sustiprinti strukt ūrini ų veiksm ų pasidalijamojo valdymo prieži ūrą ( 42 ); ragina Komisij ą išnagrin ėti 
trūkumus aukš čiausio klaid ų lygio paveiktose valstyb ėse nar ėse ir regionuose ir vykdyti savo prieži ūrą 
taikant veiksm ų plane nurodytas priemones;  
118. ragina Komisij ą, siekiant, kad tokios sankcijos b ūtų veiksmingesn ės, atnaujinti mok ėjimus tik tuo 
atveju, kai atliekant audit ą vietoje surenkama pakankamai įrodym ų, patvirtinan čių, kad tr ūkumai 
buvo pašalinti, ir atsižvelgti į b ūtinyb ę vengti bet kokios rizikos d ėl pernelyg greito mok ėjim ų atnau ­
jinimo;  
119. atkreipia d ėmes į į tai, kad Regionin ės politikos generalinis direktoratas 2010 m. gruodžio m ėn. 
atnaujino 24 % nutraukt ų mok ėjim ų (12 iš 49 2010 m. nutraukt ų mok ėjim ų, kurie visi buvo 
nutraukti 2010 m. spalio m ėn. (  43 )); mano, kad mok ėjim ų atnaujinimas gruodžio m ėn. turi neigiam ą 
įtak ą vis ų met ų mok ėjim ų balansui ir d ėl to padid ėja mok ėjim ų administravimo klaidos rizika ir 
sutrumpinamas laikotarpis, per kur į Audito R ūmai turi atlikti ši ų mok ėjim ų audit ą; ragina Komisij ą 
informuoti Parlament ą, kuriais iš ši ų 12 atvej ų b ūtų prarastas finansavimas pagal n + 2/n + 3 taisykl ę, 
jei mok ėjimai b ūtų buv ę atnaujinti 2011 m.;  
F i n a n s i n i o k o r e g a v i m o v e i k s m i n g u m a s  
120. nori atkreipti d ėmes į į didel į skirtum ą tarp valstybi ų nari ų atliekamo finansinio koregavimo, kuris 
neturi įtakos grynajam finansavimo sumažinimui, ir finansinio koregavimo, kur į atlieka Komisija 
išduodama gr ąžinamuosius pavedimus, turin čių įtakos grynajam finansavimo sumažinimui; mano, 
kad valstybi ų nari ų atliekamas finansinis koregavimas yra s ąlyginis ir turi nedidel į poveik į; teigiamai 
vertina Europos S ąjungos metini ų finansini ų ataskait ų 6 aiškinamajame rašte atliktus patobulinimus ir 
ragina Komisij ą toliau gerinti teikiam ą informacij ą, pvz., palyginti finansinius koregavimus ir l ėšų 
susigr ąžinimus su atitinkamomis mok ėjim ų sumomis;LT L 286/50 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 40 ) Atsakymas į dokumento „Papildomi klausimai Komisijos nariui A. Šemetai“ 21- ąjį klausim ą, kur į Biudžeto kontrol ės 
komiteto sekretoriatas pateik ė 2011 m. gruodžio 16 d. po Komisijos nario klausymo Biudžeto kontrol ės komitete 
2011 m. gruodžio 8 d.  
( 41 ) Žr. 35 išnaš ą. 
( 42 ) COM(2008) 97.  
( 43 ) Komisijos nario Johanneso Hahno atsakym ų į rašytinius klausimus, pateiktus 2011 m. gruodžio 19 d. vykusiame 
Europos Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto pos ėdyje, priedas.
121. yra labai susir ūpin ęs d ėl ši ų fakt ų: 
— 2010 m. atliktas finansinis koregavimas tur ėjo įtakos grynajam finansavimo sumažinimui tik 
maždaug 20 % atvej ų (žr. Europos S ąjungos metines finansines ataskaitas, p. 68), nes netinkamais 
finansuoti pripažintus projektus gali pakeisti kiti projektai, tai taip pat gali b ūti retrospektyv ūs 
projektai, nors j ų atveju rizika teis ėtumo ir tvarkingumo poži ūriu yra didesn ė ir nesuteikia S ąjungai 
jokios prid ėtin ės vert ės, 
— daugeliu atvej ų finansiniai koregavimai padeda išspr ęsti valstybi ų nari ų kontrol ės sistem ų, o ne 
atskir ų projekt ų tr ūkumus, o tai reiškia, kad d ėl sistemos tr ūkum ų atsiradusius finansinius nuosto ­
lius paprastai padengia nacionaliniai mokes čių mok ėtojai, kurie jau yra prisid ėję prie S ąjungos 
biudžeto,  
— atliekam ų finansini ų koregavim ų lygis 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu sumaž ėjo nuo 
62 % iki 58 % (žr. Europos S ąjungos metines finansines ataskaitas, p. 71), iš esm ės taip yra d ėl 
neaukšto ERPF ir Sanglaudos fondo įgyvendinimo lygio;  
122. laikosi nuomon ės, kad tai turi didel į neigiam ą poveik į finansini ų koregavim ų veiksmingumui; baimi ­
nasi, kad d ėl galimyb ės pakeisti netinkamas finansuoti išlaidas valstyb ėms nar ėms daromas spaudimas 
pateikti kitus, galimai retrospektyvius projektus – juos įgyvendinus b ūtų galima sulaukti netgi prie ­ 
šingo poveikio, t. y. padid ėjusios rizikos, susijusios su S ąjungos biudžeto teis ėtumu ir tvarkingumu;  
I š v a d o s d ė l K o m i s i j o s a t l i e k a m o s p r i e ž i ū r o s  
123. ragina Komisij ą, ypa č Regionin ės politikos generalin į direktorat ą, visiškai išnaudoti galiojan čias sank ­
cij ų nustatymo priemones; ta čiau laikosi nuomon ės, kad 2007–2013 m. teis ės akt ų sistema neteikia 
pakankamai paskat ų valstyb ėms nar ėms laikytis taisykli ų, joje taip pat nenumatytos pakankamai 
veiksmingos priemon ės, kurias naudodama Komisija gal ėtų paskatinti už taisykli ų laikym ąsi arba skirti 
sankcijas už j ų nesilaikym ą; 
124. taigi ragina Komisij ą nustatyti  prioritet ą remti Parlamento pastangas, pagal įprast ą teis ėkūros proced ūrą 
svarstant pasi ūlym ą d ėl reglamento, kuriuo nustatomos strukt ūrin ėms priemon ėms taikytinos bendro ­
sios nuostatos (COM(2011) 615 –2011/0276(COD)), sukurti veiksmingus sankcij ų nustatymo mecha ­
nizmus, kad Komisija gal ėtų visiškai prisiimti galutin ę ir bendr ą atsakomyb ę už biudžeto vykdym ą, 
kuri,  inter alia , apimt ų šiuos dalykus:  
— nustatyti taisykl ę, pagal kuri ą Komisijai taikant finansin į koregavim ą grynasis finansavimas b ūtų 
sumažinamas, ir panaikinti galimyb ę deklaruoti retrospektyvius projektus,  
— įpareigoti valstybes nares kiek įmanoma susigr ąžinti netinkamas finansuoti išlaidas iš galutini ų 
naudos gav ėjų, kad b ūtent galutiniai naudos gav ėjai, o ne nacionaliniai mokes čių mok ėtojai 
padengt ų d ėl netinkam ų finansuoti išlaid ų atsiradusius finansinius nuostolius, ir perduoti 
Parlamentui informacij ą apie Komisijos susigr ąžintas l ėšas, jei įmanoma,  
— leisti Komisijai teikti valstyb ėms nar ėms paskat ų, padedan čių ne tik laikytis taisykli ų, bet ir veiks ­
mingai, efektyviai ir ekonomiškai įgyvendinti sanglaudos politik ą, 
— užtikrinti, kad, nusta čius taisykli ų pažeidimus, visoms l ėšoms b ūtų galima taikyti visas galimas 
sankcijas (nutraukimus, sustabdymus, finansinius koregavimus ir baudas) paliekant kuo mažesn ę 
veiksm ų laisv ę, 
— leisti Komisijai nustatyti baudas valstyb ėms nar ėms arba nutraukti veiksm ų programas valstyb ėse 
nar ėse arba regionuose, kurie pakartotinai nesugeb ėjo teisingai įgyvendinti strukt ūrini ų fond ų arba 
Sanglaudos fondo program ų, 
— prad ėti teisinius veiksmus, jei valstyb ė nar ė nuolat nesilaiko savo įsipareigojim ų pagal SESV 258 
straipsn į, 
— perduoti Komisijai visus atitinkamus duomenis ir informacij ą, kurie yra b ūtini, kad Komisija gal ėtų 
atlikti jai nustatyt ą prieži ūros funkcij ą, susijusi ą su valstybi ų nari ų įgyvendinamomis fond ų prog ­
ramomis;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/51
Žem ės ūkis ir gamtos ištekliai – s ąlygin ė išvada  
125. teigiamai vertina tai, kad tiesiogin ėse išmokose, kurioms taikoma integruota administravimo ir kont ­
rol ės sistema (IAKS) ir kurios 2010 m. sudar ė 77 % vis ų BŽ ŪP išlaid ų, nebuvo reikšmingo klaid ų lygio 
(Metin ės ataskaitos 3.55 punktas ir Komisijos atsakymas į š į punkt ą); 
126. teigiamai vertina tai, kad Komisija sugeb ėjo išlaikyti 2,3 % labiausiai tik ėtin ą klaid ų lyg į (Metin ės 
ataskaitos 3.1 priedas), ir ragina Komisij ą toliau stengtis dar labiau sumažinti klaid ų lyg į; 
127. primena, kad pagal IAKS turi b ūti užtikrinami teisingi ir atsekami mok ėjimai ūkininkams; ta čiau 
pažymi, kad IAKS veiksmingum ą neigiamai veikia duomen ų baz ėse esantys netiksl ūs duomenys, 
nepakankamos kryžmin ės patikros arba netinkamos ar nepakankamos tolesn ės priemon ės šalinant 
nustatytus netaisyklingumus (Audito R ūm ų metin ės ataskaitos 3.29 punktas); ragina Komisij ą užtik ­
rinti, kad visos duomen ų baz ės b ūtų atnaujintos ir tinkamai vykdomos tolesn ės priemon ės šalinant 
netaisyklingumus;  
128. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pateikt ą Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF) tinkamumo 
finansuoti klaid ų pavyzd į ( 44 ), susijus į su nat ūrini ų main ų susitarimais naudojant intervencines atsargas; 
taip pat pažymi, kad bendra suma, kuri ą reik ėjo padengti S ąjungos biudžeto l ėšomis už 9 894 ton ų 
sviesto transportavim ą pagal susitarim ą, sudaro apie 900 000 EUR (  45 ); labai susir ūpin ęs d ėl patikimo 
finans ų valdymo atliekant šias operacijas; ragina Komisij ą imtis b ūtin ų priemoni ų siekiant užtikrinti, 
kad nat ūrini ų main ų susitarimai, jeigu jie toliau bus sudaromi, b ūtų skaidr ūs ir ekonomiški;  
129. pažymi, kad kaimo pl ėtros išlaidose (apie 11 483 000 000 EUR (  46 )) randama itin daug klaid ų, nes iš 
80 į imt į įtraukt ų operacij ų 40 (50 %) buvo paveiktos klaid ų, ir kad 21 (52 %) ši ų operacij ų buvo 
paveikta kiekybiškai įvertinam ų klaid ų (Metin ės ataskaitos 3.19 punktas);  
130. pažymi, kad s ąskait ų patvirtinimo proced ūros iš esm ės įrod ė, kad jos padeda veiksmingai apsaugoti 
Sąjungos biudžeto finansinius interesus pašalinant išlaidas, kurios buvo patirtos nesilaikant S ąjungos 
taisykli ų; 
131. ragina Komisij ą toliau trumpinti atitikties patvirtinimo proced ūros trukm ę ir kartu užtikrinti valstybi ų 
nari ų teis ę į gynyb ą; ragina Komisij ą pagerinti nustatyt ų finansini ų koregavim ų ir tikrosios neteis ėtai 
atlikt ų mok ėjim ų sumos ryš į; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Komisija ir laiku teikti jai vis ą 
būtin ą informacij ą; 
132. teigiamai vertina Audito R ūm ų specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2011 „Neteis ėtų išmok ų išieškojim ų 
Bendrosios žem ės ūkio politikos srityje auditas“ pateiktas išvadas, kad pastaraisiais metais su l ėšų 
susigr ąžinimu ir finansin ėmis korekcijomis susijusios sistemos pager ėjo; primena savo nuomon ę, 
kad neteis ėtai išmok ėtos žem ės ūkio l ėšos turi b ūti susigr ąžintos iš galutini ų naudos gav ėjų, kiek 
tai įmanoma, siekiant išvengti dvigubo finansinio sm ūgio mokes čių mok ėtojams; ragina Komisij ą 
imtis papildom ų priemoni ų siekiant panaikinti aiškinimo galimybes ir skirting ą praktik ą valstyb ėse 
nar ėse ir griežtai kontroliuoti valstybi ų nari ų lėšų susigr ąžinimo sistemas;  
133. tvirtai mano, kad trišaliuose Audito R ūm ų, Komisijos ir nacionalini ų institucij ų susitikimuose taip pat 
tur ėtų b ūti aptariami žem ės ūkio ir gamtos ištekli ų politikos klausimai siekiant užtikrinti vienod ą 
taisykli ų, susijusi ų su išlaid ų valdymu ir kontrole, aiškinim ą ir taikym ą ir taip kuo labiau išvengti 
nesusipratim ų;LT L 286/52 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 44 ) Metin ės ataskaitos 3.1 pavyzdys, p. 79.  
( 45 ) Metin ės ataskaitos 23 išnaša, p. 79.  
( 46 ) Metin ės ataskaitos 3.1 lentel ė, p. 72.
Išor ės pagalba, vystymasis ir pl ėtra – s ąlygin ė išvada  
134. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad prieži ūros ir kontrol ės sistemos užtikrinant mok ėjim ų 
tvarkingum ą išor ės pagalbos, vystymosi ir pl ėtros srityje buvo tik iš dalies veiksmingos (Metin ės 
ataskaitos 5.36 punktas);  
135. pažymi, kad Audito R ūm ų apskai čiuotas bendras labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis siekia 1,7 % (Metin ės 
ataskaitos 5.13 punktas); ta čiau apgailestauja, kad tarpiniuose ir galutiniuose mok ėjimuose buvo 
nustatytas reikšmingas klaid ų lygis, kuris, pasak Komisijos nario Andrio Piebalgo, yra apie 5 % (  47 ) 
ir b ūtų dar didesnis, jeigu apskai čiuojant reikšming ą klaid ų lyg į neb ūtų įtraukta biudžeto parama; taip 
pat pažymi, kad tarpiniuose ir galutiniuose mok ėjimuose buvo nustatytos kiekybiškai įvertinamos 
klaidos (Metin ės ataskaitos 5.13 dalis); apgailestauja d ėl to, kad Komisijos kontrol ės tarnybos nenustat ė 
dviej ų tre čdali ų tarpiniuose ir galutiniuose mok ėjimuose aptikt ų klaid ų (Metin ės ataskaitos 5.16 dalis);  
136. mano, kad bendras labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis neviršija 2 % reikšmingumo ribos d ėl išankstinio 
finansavimo ir biudžeto paramos dalies palyginti su visomis veiklos išlaidomis; atkreipia d ėmes į į tai, 
kad ši dalis nuo 66 % 2008 finansiniais metais padid ėjo iki 75 % 2010 finansiniais metais (  48 ); 
137. primena, kad išankstinio finansavimo rizikos pob ūdį yra skirtingas ir jis neatsispindi audito patikinimo 
pareiškime; mano, kad veiksmingiau užkirsti keli ą pažeidimams, užuot  ex post  taisant neteis ėtai atliktus 
mok ėjimus taikant l ėšų susigr ąžinimo proced ūras; 
138. primena, kad pagrindin ė su biudžeto parama susijusi rizika (pagalbos veiksmingumo rizika, taip pat 
suk čiavimo ir korupcijos rizika) taip pat neatsispindi audito patikinimo pareiškime; ragina Komisij ą 
atidžiai steb ėti ši ą rizik ą; ta čiau mano, kad sektorin ė biudžeto parama yra veiksminga priemon ė 
ilgalaikiams paj ėgumams stiprinti; ragina Komisij ą pristatyti biudžetin ę param ą tik pagal tikslias ir 
tinkamai apibr ėžtas s ąlygas;  
139. džiaugiasi d ėl Audito R ūm ų pareiškimo, kad „ EuropeAid  nustat ė išsami ą kontrol ės strategij ą ir toliau 
reikšmingai tobulino savo taikom ų prieži ūros ir kontrol ės sistem ų koncepcij ą ir diegim ą.“ (Metin ės 
ataskaitos 5.3 priedas);  
140. pažymi, kad Audito R ūmai mano, jog „generalinio direktoriaus patikinimo pareiškime ir metin ėje 
veiklos ataskaitoje pateikiamas tik  iš dalies teisingas  su EPF ir Europos S ąjungos bendruoju biudžetu 
susij ęs finans ų valdymo įvertinimas tvarkingumo atžvilgiu“ (Metin ės ataskaitos 5.34 dalis, išskirta 
autoriaus);  
141. ragina Komisij ą paskatinti  EuropeAid  kuo grei čiau parengti likutinio klaid ų lygio, kuris gali likti atlikus 
visas kontrol ės proced ūras, apskai čiavimo metodik ą ir pasidalyti rezultatais su kitais už išor ės santy ­
kius atsakingais generaliniais direktoratais siekiant užtikrinti geresnius Komisijos vadovyb ės pareiš ­
kimus d ėl išor ės pagalbos, vystymosi ir pl ėtros;  
142. ragina Komisij ą leisti delegacijos vadovo pavaduotojui, kuris paprastai yra iš tos valstyb ės nar ės, 
kurioje delegacija įsik ūrusi, visais klausimais pavaduoti delegacijos vadov ą šiam nesant, išskyrus tais, 
kurie susij ę su S ąjungos delegacijos valdom ų veiklos išlaid ų įgyvendinimu, d ėl kurio įgaliojimus galima 
perduoti tik Komisijos pareig ūnams;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/53  
( 47 ) Komisijos nario Andrio Piebalgo atsakymas į žodin į klausim ą, pateikt ą 2012 m. sausio 12 d. vykusiame Europos 
Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto pos ėdyje.  
( 48 ) Apskai čiuota remiantis atsakymu į Komisijos nariui Andriui Piebalgui pateikt ą rašytin į klausim ą Nr. 2, pateikt ą 
2012 m. sausio 12 d. vykusiame svarstyme.
143. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pastabas, pateiktas Metin ės ataskaitos 5.3 pavyzdyje; yra labai susi ­
rūpin ęs d ėl t ų pa čių išlaid ų dvigubo finansavimo rizikos, kuri ą kelia „lankstus bendrai finansuojam ų 
veiksm ų tinkamumo finansuoti interpretavimas“ arba „s ąlyginis metodas“, taikomas Jungtini ų Taut ų 
organizacijoms, mano, kad tai taip pat padeda mažinti Audito R ūm ų klaid ų lyg į; taip pat labai 
nerimauja d ėl „išpl ėstų tinkamumo finansuoti kriterij ų“, taikom ų pagal Finansin į ir administracin į 
pagrind ų susitarim ą su Jungtini ų Taut ų agent ūromis (FAFA) ir pagal partneryst ės pagrind ų susitarimus 
su Komisijos įgyvendinimo partneriais, d ėl kuri ų taip pat kyla t ų pa čių išlaid ų dvigubo finansavimo 
rizika; griežtai ragina Komisij ą nutraukti ir vien ą, ir kit ą praktik ą; tikisi, kad JT agent ūros tarpvyriau ­
sybin ėms param ą teikian čioms organizacijoms suteiks teises gauti vidaus audito ataskaitas, kurios bus 
panašios į teises, suteiktas JT valstyb ėms nar ėms; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reikalinga tolesn ė 
pažanga siekiant pagerinti ataskaitas apie S ąjungos l ėšų naudojim ą, kad daugiau informacijos b ūtų 
teikiama apie rezultatus, o ne apie veiksmus;  
144. teigiamai vertina persvarstytus Komisijos suteiktus įgaliojimus, kuriais EIB suteikiama biudžeto garan ­
tija paskol ų ir paskol ų garantij ų, suteikt ų projektams ne S ąjungoje, nuostoliams atlyginti; pabr ėžia, kad 
EIB suteikta S ąjungos garantija neabejotinai patenka į Audito R ūm ų prieži ūros srit į; 
145. pažymi, kad Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato  EuropeAid  ( 49 ) ir Humanitarin ės 
pagalbos generalinio direktorato (  50 ) teikiama informacija apie vieš ųjų pirkim ų sutartis pateikiama 
skirtinga forma; ragina Komisij ą sukurti bendr ą form ą duomen ų baz ėms, kuriose talpinama informa ­
cija apie ši ų dviej ų generalini ų direktorat ų sudarytas sutartis, ir teikti toki ą minimali ą informacij ą: 
sutarties ir (arba) referencinis numeris, sutarties pavadinimas, veiklos kryptis ir (arba) sektorius, sutar ­
ties rangovo pavadinimas ir pilietyb ė, veiklos šalis, suma, sutarties tipas ir trukm ė (nurodant pradžios 
dat ą ir pabaigos dat ą); 
146. ragina Komisij ą pateikti išsami ą ataskait ą apie visas išlaidas, skirtas užsakytai ES pl ėtros reklamai 
reklaminiais siužetais kino teatruose, televizijoje, internete ir kitose žiniasklaidos priemon ėse, nurodant 
išlaidas, skirtas atskiroms žiniasklaidos priemon ėms ir šalims, kuriose šie reklaminiais siužetai trans ­
liuoti, taip pat pateikti išsamius duomenis apie ši ą reklam ą įgyvendinusias įmones – nuo k ūrėjų iki 
transliuotoj ų; taip pat tikisi, kad bus pateikta ataskaita apie bet koki ą kit ą Komisijos reklamin ę veikl ą, 
susijusi ą su pl ėtra, ir pateikiami atitinkami išsam ūs duomenys bei nurodomos išlaidos;  
Sąjungos parama Hai čiui 
147. primena žem ės dreb ėjim ą Haityje ir jo sukeltus katastrofiškus padarinius; apgailestauja d ėl nepakan ­
kamo humanitarin ės pagalbos ir vystymosi pagalbos koordinavimo (jungiant pagalb ą, reabilitacij ą ir 
vystym ą); mano, kad humanitarin ė pagalba tur ėtų b ūti teikiama remiantis pasitraukimo strategija; 
mano, kad Komisija tur ėtų nukreipti pastangas ir finansavim ą į reabilitacij ą ir vystym ą; 
148. apgailestauja d ėl nepakankamo koordinavimo tarp S ąjungos delegacijos ir Humanitarin ės pagalbos ir 
civilin ės saugos generalinio direktorato (ECHO) atstov ų; pritaria sustiprintam vis ų S ąjungos veik ėjų 
veiklos šalyje koordinavimui; taigi ragina Komisij ą užtikrinti geresn ę humanitarin ės pagalbos ir 
vystymo pagalbos darn ą ir geresn į tarpusavio papildomum ą tiek politiniu lygmeniu, tiek praktiškai;  
149. apgailestauja d ėl to, kad kai kuriems projektams tr ūksta tvarumo, ir pabr ėžia, kad projektais iš esm ės 
tur ėtų b ūti siekiama kurti darbo vietas ir tvar ų augim ą, nes tai sudaryt ų s ąlygas Hai čio valstybei 
padidinti savo pa čios pajamas ir mažiau priklausyti nuo užsienio pagalbos; taigi ragina Komisij ą 
pateikti Parlamentui per pastaruosius 15 met ų Haityje vykdyt ų projekt ų sąraš ą su išsamiu j ų dabartin ės 
pad ėties įvertinimu, kad b ūtų galima įvertini t ų projekt ų tvarum ą; 
150. pažymi, kad S ąjungos parama Haityje per mažai matoma; mano, kad siekiant padidinti matomum ą, 
reik ėtų, jog nuolatini ų atstov ų dokumentuose šalia tiesiog Komisijos arba Humanitarin ės pagalbos ir 
civilin ės saugos generalinio direktorato pavadinim ų, kurie paprastam Hai čio pilie čiui yra daug mažiau 
žinomi, atsirast ų ne tik Europos S ąjungos v ėliava, bet ir jos pavadinimas;LT L 286/54 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode= SM&type = contract  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf
Moksliniai tyrimai ir kita vidaus politika – s ąlygin ė išvada  
151. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad prieži ūros ir kontrol ės sistemos užtikrinant mokslini ų 
tyrim ų ir kit ų vidaus politikos sri čių mok ėjim ų tvarkingum ą buvo tik  iš dalies veiksmingos  (Metin ės 
ataskaitos 6.49 dalis);  
152. atkreipia d ėmes į į šioms politikos sritims b ūding ą ypatyb ę, t. y. kad dauguma veiklos išlaid ų (72 %, 
Metin ės ataskaitos 6.1 lentel ė) finansuojamos iš anksto, tod ėl reikalaujama tenkinti nedaug s ąlyg ų, 
skirtingai nei tarpini ų ir galutini ų mok ėjim ų atveju – b ūtent ši ypatyb ė turi teigiam ą įtak ą bendram 
klaid ų lygiui;  
153. ypa č sunerim ęs d ėl išankstinio finansavimo lygio pagal mokymosi vis ą gyvenim ą program ą, kadangi 
pagal j ą leidžiama finansuoti iki 100 % projekto biudžete numatyt ų išlaid ų (Metin ės ataskaitos 6. 9 
punktas) ir j ą finansuojant 2010 m. 93 % vis ų atlikt ų mok ėjim ų sudar ė išankstinio finansavimo 
išmokos (Metin ės ataskaitos 6.1 lentel ė); 
154. pažymi, kad reikšmingas klaid ų lygis nustatytas naudos gav ėjams išmok ėtuose tarpiniuose ir galuti ­
niuose mok ėjimuose ir kad Audito R ūm ų apskai čiuotas labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis d ėl išankstinio 
finansavimo poveikio siekia 1,4 % (Metin ės ataskaitos 6.12 punktas); taip pat pažymi, kad Audito 
Rūmai neskelbia konkretaus tarpini ų ir galutini ų mok ėjim ų klaid ų lygio;  
155. supranta, kad, Komisijos (  51 ) apskai čiavimu, reprezentatyvus klaid ų lygis be išankstinio finansavimo per 
daugel į met ų sudaro 3,4 % Šeštojoje bendrojoje programoje, o preliminarus reprezentatyvus klaid ų 
lygis Septintojoje bendrojoje programoje kasmet sudarys šiek tiek daugiau nei 4 %; taip pat supranta, 
kad metinis likutinis klaid ų lygis, kur į sudaro klaid ų, likusi ų Komisijos tarnyboms atlikus auditus, taip 
pat atlikus finansinius koregavimus ir susigr ąžinus l ėšas, lygis, siekia apie 2,4 % Šeštojoje bendrojoje 
programoje, o Septintojoje bendrojoje programoje šis lygis n ėra žinomas, nes Komisija dar netur ėjo 
pakankamai laiko persvarstyti vis ų daugiame čių lėšų susigr ąžinim ų ir finansini ų koregavim ų rezultat ų; 
156. pabr ėžia svarb ų rizikos pasidalijimo finansin ės priemon ės vaidmen į atsižvelgiant į dabartin ę finans ų 
kriz ę; ragina Komisij ą padidinti pagal priemon ę teikiam ą param ą universitetams ir mokslini ų tyrim ų 
organizacijoms už j ų investicijas į viešojo ir privatus sektoriaus partneryst ę ir Europai svarbi ų moks ­
lini ų tyrim ų infrastrukt ūros projektus, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ pažangios viešosios 
politikos tikslus;  
157. pažymi, kad Komisija stengiasi kuo labiau supaprastinti  ex ante  kontrol ės proced ūras, kad palengvint ų 
mok ėjim ų atlikim ą, tod ėl bus galima taikyti tik administracinius reikalavimus ir atlikti aritmetines 
patikras; nerimauja, kad net ir kilus abejon ėms d ėl deklaruot ų išlaid ų tinkamumo finansuoti ne visada 
buvo atliekamos  ex ante  patikros (Metin ės ataskaitos 6.17 dalis ir 6.2 pavyzdys); primygtinai reikalauja 
imtis veiksm ų šiai pad ėčiai ištaisyti;  
158. mano, kad reikia nustatyti supaprastintos mok ėjim ų tvarkos ir deklaruot ų išlaid ų tinkamumo finan ­
suoti kontrol ės pusiausvyr ą; ragina Komisij ą pakeisti savo  ex ante  kontrol ės strategij ą ir taikyti rizika 
pagr įstą metod ą, siekiant geriau spr ęsti konkre čios su išlaid ų ataskaita susijusios rizikos klausimus ir, 
ypa č didel ės rizikos atveju, prapl ėsti ex ante  proced ūrų taikymo srit į ir jas atlikti patikr ų vietoje metu;  
159. ypa č sunerim ęs d ėl to, kad audito sertifikatai ir toliau yra tik iš dalies veiksmingi (Metin ės ataskaitos 
6.22 punktas); primena, kad audito sertifikatai yra viena iš svarbiausi ų Komisijos atliekamos  ex ante  
kontrol ės sudedam ųjų dali ų; ragina Komisij ą įdiegti bendr ą oficialaus bendravimo su išor ės auditoriais 
praktik ą ir suteikti jiems gr įžtam ąją informacij ą ir reikalauti pateikti paaiškinimus nepatikim ų audito 
sertifikat ų atvejais;  
160. džiaugiasi d ėl to, kad Komisijos  ex post  audito strategija vertinama kaip veiksminga nustatant ir taisant 
klaidas (Metin ės ataskaitos 6.30 dalis); be to, teigiamai vertina tai, kad Komisijos proced ūros, kuriomis 
siekiama susigr ąžinti neteis ėtai išleistas l ėšas, yra tinkamos, ir tai, kad Komisija dažniau taik ė korek ­
cines priemones, pvz., išankstinis sutar čių nutraukimas ir baud ų skyrimas;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/55  
( 51 ) Komisijos nar ės Máire Geoghegan-Quinn atsakymai į klausimus, pateiktus per 2012 m. sausio 23 d. vykus į Europos 
Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto surengt ą svarstym ą.
161. ypa č nerimauja d ėl to, kad apskai čiuojant likutin į klaid ų lyg į remiamasi prielaidomis, kurios tikrov ėje 
ne visada teisingos, pvz., vienoje išlaid ų ataskaitoje rast ų klaid ų ekstrapoliacija į kitas to paties naudos 
gav ėjo išlaid ų ataskaitas; pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad likutinio klaid ų lygio patikimumas yra 
ribotas (Metin ės ataskaitos 6.32 dalis); mano, kad d ėl to taip pat verta abejoti generalini ų direktori ų 
padaryt ų pareiškim ų patikimumu, nes vienas pagrindini ų rodikli ų, naudojam ų priimant sprendim ą d ėl 
išlygos, yra likutinis klaid ų lygis;  
Nuomon ės d ėl konkre čių politikos sri čių 
Nuomon ė d ėl vystymosi politikos srities  
162. laikosi nuomon ės, kad d ėl dabartin ės biudžeto ir ekonomikos kriz ės daugelyje valstybi ų nari ų S ąjunga 
turi, kaip niekada anks čiau, padidinti savo pagalbos veiksmingum ą ir poveik į; atsižvelgdamas į tai, yra 
susir ūpin ęs d ėl to, kad Audito R ūmai nustat ė savo metin ėje 2010 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje, 
jog 2010 m. Komisijos išor ės pagalbos ir vystymosi prieži ūros ir kontrol ės sistemos buvo v ėl tik iš 
dalies veiksmingos siekiant užtikrinti mok ėjim ų tvarkingum ą ir kad du tre čdaliai kiekybišk ų klaid ų 
padaryta atliekant galutinius mok ėjimus ir kad šios klaidos nebuvo aptiktos Komisijai atliekant kont ­
rol ę; 
163. vis d ėlto pripaž įsta Komisijos nuolatines pastangas gerinti savo prieži ūros ir kontrol ės sistem ų struk ­
tūrą ir įgyvendinim ą ir gerinti duomen ų, įvedam ų į CRIS valdymo informacin ę sistem ą, kokyb ę; 
pritaria tam, kad 2010 m. atliekant mok ėjimus, skirtus išor ės pagalbai ir vystymuisi, apskritai nepa ­
daryta reikšming ų klaid ų ir nustatytas žemesnis klaid ų lygis negu 2009 m.; ragina Komisij ą pl ėtoti 
nuosekli ą metodik ą, kuri ą gal ėtų taikyti už išor ės santykius atsakingi direktoratai siekdami apskai čiuoti 
likutin į klaid ų lyg į, toliau gerinti savo išor ės audito sistem ą ir išlaikyti kuo aukštesnius kontrol ės 
standartus;  
164. ragina Komisij ą ypa č gerinti S ąjungos delegacij ų ex ante  kontrol ės, steb ėsenos ir ataskait ų teikimo, 
prieži ūros ir rizika grindžiamo audito funkcij ų kokyb ę, nes b ūtent delegacij ų veikloje randama 
daugiausia klaid ų, taip pat stiprinti už veikl ą ir finansus atsaking ų delegacij ų skyri ų paj ėgumus, didinti 
delegacij ų išteklius, susijusius su pagrindine steb ėsenos veikla ir sisteminti steb ėsenos sistem ą, t. y. 
prad ėti taikyti daugiame čius steb ėsenos ir vertinimo planus ir teikti daugiau rekomendacij ų steb ėsenos 
srityje;  
165. ragina Komisij ą rasti tinkamus organizacini ų problem ų, atsiradusi ų d ėl Vystymosi GD ir bendradar ­
biavimo biuro „EuropeAid“ susijungimo 2010 m. pabaigoje, sprendimus; primygtinai ragina Komisij ą 
ir EIVT, kuri prad ėjo veikl ą 2010 m. gruodžio m ėn., nedelsiant užbaigti darbo planus, aiškiai nustatant 
atitinkamus vaidmenis ir pareigas per išor ės pagalbos programavimo ir įgyvendinimo cikl ą, į kur į 
įtrauktos ir delegacijos;  
166. laikosi nuomon ės, kad pagal kit ą 2014–2020 m. daugiamet ę finansin ę program ą numatytos naujos 
finansin ės priemon ės turi visapusiškai der ėti su didesn ėmis Parlamento teis ėkūros ir tikrinimo teis ėmis, 
suteiktomis pagal Lisabonos sutart į, ir kad Parlamentas turi dalyvauti programavimo procese tokiomis 
pa čiomis s ąlygomis kaip Taryba;  
167. ragina Komisij ą toliau gerinti S ąjungos pagalbos Užsachario Afrikos ir Piet ų Azijos šali ų pagrindinio 
ugdymo sektoriui veiksmingum ą ( 52 ), vis ų pirma nustatant realistiškus rodiklius ir tikslus, kad b ūtų 
galima veiksmingai steb ėti rezultatus, užtikrinant, kad delegacijos skirt ų pakankam ą kompetencij ą ir 
patirt į turin čius darbuotojus, kad jie palaikyt ų dialog ą sektoriaus politikos klausimais su šali ų partneri ų 
Vyriausyb ėmis ir kitais pagalbos teik ėjais ir daugiau d ėmesio skirt ų ugdymo kokybei bei pagalb ą 
gaunan čių šali ų Vyriausybi ų geb ėjimams reaguoti į did ėjant į mokini ų skai čių;LT L 286/56 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 52 ) Pagrindiniam ugdymui Užsachario Afrikoje ir Piet ų Azijoje skirta ES vystomoji pagalba (Specialioji ataskaita 
Nr. 12/2010).
168. nerimauja d ėl didelio masto suk čiavimo atvej ų, kuriuos 2010 m. pabaigoje atskleid ė Pasaulinis kovos 
su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondas Malyje, Mauritanijoje, Džibutyje ir Zambijoje, ir yra susir ū­
pin ęs d ėl galimo neteis ėto dideli ų pinig ų sum ų pasisavinimo, pvz., iš 2010 m. ES įnašo į Pasaulin į 
fond ą; ragina Komisij ą glaudžiau bendradarbiauti su Pasauliniu fondu siekiant remti ir steb ėti jo 
intervencijas šalies lygmeniu, kad b ūtų galima išvengti toki ų korupcijos atvej ų pasikartojimo ir page ­
rinti Pasaulinio fondo atskaitomyb ę ir veiksmingum ą; 
169. dar kart ą ragina rengiant ir persvarstant su vystomojo bendradarbiavimo priemone (VBP) susijusius 
šali ų strategij ų dokumentus ir orientacines daugiametes programas b ūtų labiau įtraukiami šali ų 
partneri ų parlamentai ir b ūtų konsultuojamasi su ši ų šali ų pilietine visuomene ir vietos valdžios 
institucijomis;  
Nuomon ė d ėl užimtumo ir socialini ų reikal ų politikos srities  
170. atkreipia d ėmes į į tai, kad 18 % S ąjungos sanglaudos politikos išlaid ų tenka užimtumo ir socialin ės 
apsaugos sri čiai, o didžiausia dalis šios politikos srities išlaid ų (94 %) padengiama iš Europos socialinio 
fondo (ESF);  
171. tod ėl palankiai vertina tai, kad panaudojant Europos socialiniam fondui (ESF) skirtas l ėšas įsipareigo ­
jim ų asignavim ų panaudojimo lygis buvo 100 % (10,8 mlrd. EUR), o mok ėjim ų asignavim ų – 87,9 % 
(7,1 mlrd. EUR); pripaž įsta, kad mok ėjim ų asignavim ų panaudojimo lygis mažesnis tod ėl, kad kai kurie 
įsipareigojimai prisiimti tik paskutin į met ų ketvirt į; pripaž įsta Komisijos pastangas pagerinti finans ų 
valdym ą; 
172. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų įvertinim ą, kad 2010 m. klaid ų, susijusi ų su sanglaudos, energetikos ir 
transporto sritimis, lygis buvo 7,7 %; nusteb ęs d ėl Audito R ūm ų pastabos, kad S ąjungos direktyvos 
nebuvo tinkamai perkeltos į nacionalinius vieš ųjų pirkim ų srities teis ės aktus; taigi tikisi, kad Komisija 
geriau priži ūrės perk ėlim ą į nacionalinius teis ės aktus ir tikrins projekt ų, kuriems įgyvendinti teikiamas 
finansavimas, tinkamum ą; mano, kad viešieji pirkimai mažiau susij ę su ESF;  
173. pripaž įsta, kad Komisija, organizuodama dvišalius ir daugiašalius mokymus, stengiasi užtikrinti, kad 
valstyb ės nar ės, siekdamos sumažinti klaid ų lyg į, nuolat mokyt ų ir informuot ų paramos gav ėjus ir 
biudžeto vykdymo įstaigas, jiems patart ų ir vadovaut ų; apgailestauja, kad valstyb ės nar ės, regis, sava ­
rankiškai to daryti nesugeba;  
174. dar kart ą ragina įpareigoti valstybes nares pateikti ataskait ą apie finansavimo priemoni ų įgyvendinim ą 
ir pritaria Audito R ūm ų reikalavimui, kad Komisija reguliariai kontroliuot ų ESF l ėšų naudojim ą; 
175. primena, jog b ūtina užtikrinti, kad valstyb ės nar ės tinkamai naudot ų lėšas, ir kad mok ėjim ų nutrau ­
kimas ir atid ėjimas yra veiksmingos tokio užtikrinimo priemon ės; 
176. susir ūpin ęs d ėl to, kad Audito R ūmai nustat ė daug klaid ų, susijusi ų su finans ų inžinerijos priemon ė­
mis;  
177. apgailestauja, kad iki šiol Komisija tik iš dalies įgyvendino Audito R ūm ų rekomendacijas d ėl ESF 
naudojimo sprendžiant mokyklos nebaigimo problem ą; 
178. primena, kad už l ėšų valdym ą atsakingas Užimtumo, socialini ų reikal ų ir įtraukties generalinis direk ­
toratas turi priimti tinkamas priemones, skirtas suk čiavimui ir korupcijai išvengti; palankiai vertina 
glaud ų bendradarbiavim ą su Europos kovos su suk čiavimu tarnyba (OLAF); reikalauja užtikrinti, kad 
suk čiavimo atvejais, susijusiais su ESF, nacionalin ės teism ų institucijos taip pat t ęstų tyrimus ir taikyt ų 
sankcijas;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/57
179. palankiai vertina Komisijos pastangas užtikrinti visapusišk ą vis ų valstybi ų nari ų atskaitomyb ę, nusta ­
tant reikalavim ą pateikti kasmetines audito tarnyb ų kontrol ės ataskaitas ir metines suvestines atas ­
kaitas, ir mano, kad Komisija tur ėtų išpl ėsti savo audito veikl ą ir informuoti Parlament ą apie papil ­
dom ą S ąjungos finansavimo teikiam ą naud ą; 
180. pabr ėžia ypatingas ESF tikslini ų grupi ų ir projekt ų vadov ų reikmes; si ūlo, kad prie bendro projekt ų 
finansavimo b ūtų taip pat prisidedama savanoriška ne pelno organizacij ų veikla ir įnašais nat ūra; 
ragina projekt ų vadovus pateikti atnaujint ą ESF administravimo išlaid ų, suskirstyt ų pagal valstybes 
nares ir projektus, apžvalg ą; 
181. pabr ėžia, kad Globalizacijos fondo l ėšomis iki šiol finansuotas 21 projektas už bendr ą 105 mln. EUR 
sum ą, o pasinaudojant perk ėlimais galima mobilizuoti iki 500 mln. EUR asignavim ų; palankiai vertina 
tendencij ą valstyb ėse nar ėse rengti ir pateikti vis daugiau atitinkam ų toki ų projekt ų; skatina Komisij ą 
efektyviai remti valstybes nares rengian čias ir pateikian čias Globalizacijos fondui projektus, kuriais 
siekiama pad ėti darbuotojams rasti naujas darbo vietas ir įgyti nauj ų įgūdži ų, kai d ėl besikei čian čių 
pasaulio prekybos modeli ų ar d ėl pasaulin ės finans ų ir ekonomikos kriz ės jie netenka darbo;  
182. ragina Audito R ūmus patikrinti taip pat ir kitas socialin ės ir užimtumo srities biudžeto išlaid ų kate ­
gorijas ir nustatyti, kod ėl nebuvo visiškai panaudoti turimi ištekliai;  
183. ragina Audito R ūmus atskirai, o ne kartu nurodyti nustatytus Europos regionin ės pl ėtros fondo ir ESF 
klaid ų lygius;  
184. tikisi, kad Komisija pateiks išsami ą ataskait ą apie bandomuosius projektus;  
Nuomon ė d ėl vidaus rinkos ir vartotoj ų apsaugos politikos srities  
185. džiaugdamasis pažymi, kad išaugo mok ėjim ų asignavim ų pagal 12 antraštin ę dal į panaudojimo lygis; 
tačiau pažymi, kad mažas pagal 17 02 04 biudžeto eilut ę numatyt ų lėšų panaudojimo lygis tur ėjo 
neigiamos įtakos vidutiniam panaudojimo lygiui vartotoj ų politikos srityje; pabr ėžia, kad b ūtina, jog 
siekdama pagerinti biudžeto įvykdym ą Komisija pasikliaut ų veiksmingesn ėmis mok ėjim ų poreiki ų 
mechanizm ų prognoz ėmis; džiaugiasi 2011 m. Komisijos pasiekta pažanga min ėtoje srityje;  
186. pabr ėžia, kad reikia skatinti vartotoj ų švietim ą finansiniais klausimais siekiant vartotojams suteikti 
daugiau gali ų finansini ų paslaug ų srityje; taigi kartoja, kad, nepaisydamas min ėtų vykdymo tr ūkum ų 
ir atsižvelgdamas į naujausi ą teigiam ą raid ą šioje srityje, remia 2010 m. sukurt ą bandom ąjį projekt ą 
dėl finans ų rink ų skaidrumo ir stabilumo; ragina Komisij ą imtis veiksm ų siekiant nustatyti tinkamiau ­
sius b ūdus, kaip išleisti numatytas l ėšas; 
187. pritaria Komisijos iniciatyvai organizuoti seminarus valstyb ėse nar ėse, kad b ūtų galima spr ęsti prob ­
lemas, su kuriomis susiduria nacionalin ės administracijos, įgyvendindamos vidaus rink ą reglamentuo ­
jan čius teis ės aktus ir užtikrindamos j ų laikym ąsi; mano, kad tai tur ės teigiam ą poveik į įgyvendinimo 
rezultatams;  
188. dar kart ą ragina Komisij ą išanalizuoti dabartini ų MV Į skirt ų finansavimo program ų veiksmingum ą ir 
išnagrin ėti galimybes sukurti naujas bendras finansines priemones;  
189. džiaugiasi dideliu d ėmesiu, kur į Komisija skiria Vidaus rinkos problem ų sprendimo tinklo (SOLVIT) ir 
ES bandom ųjų projekt ų, kaip alternatyvi ų problem ų sprendimo priemoni ų, skatinimui ir ragina Komi ­
sij ą d ėti daugiau pastang ų šioje srityje; pabr ėžia, kad SOLVIT įrod ė, jog yra veiksminga pilie čių 
problem ų (pvz., profesini ų kvalifikacij ų pripažinimo ir darbo teisi ų užtikrinimo) sprendimo priemon ė; 
primena, kad pritaria tam, jog b ūtų numatyta atskira biudžeto eilut ė ir pakankamai finansini ų ištekli ų 
tinklui SOLVIT, portalui „J ūsų Europa“ ir visoms kitoms priemon ėms, kurios skirtos užtikrinti, kad 
vidaus rinka iš tikr ųjų veikt ų; džiaugiasi atnaujintu portalu „J ūsų Europa“ kaip viena bendra duomen ų 
tinklaviete, kurioje pateikiama informacija apie teises įvairiuose sektoriuose ir prieiga prie pagalbos 
paslaug ų; mano, kad portale „J ūsų Europa“ reik ėtų teikti dar daugiau informacijos visuomenei ir kad jis 
tur ėtų b ūti labiau reklamuojamas S ąjungos pilie čiams ir įmon ėms;LT L 286/58 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17
190. pritaria tam, kad ir toliau b ūtų skiriama finansin ė parama Europos vartotoj ų centr ų tinklui (ECC-NET), 
taip pat tyrimui, užsakytam siekiant įvertinti šio tinklo veiksmingum ą; ragina Komisij ą pasinaudoti šio 
tyrimo išvadomis ir imtis veiksm ų siekiant pagerinti si ūlom ų paslaug ų kokyb ę ir užtikrinti nuolatin į 
šio tinklo finansavim ą; pabr ėžia, kad svarbu didinti vartotoj ų informuotum ą apie Europos vartotoj ų 
centr ų tinklo teikiamas paslaugas; palankiai vertina Komisijos veiksmus šiuo klausimu, pavyzdžiui, 
žiniasklaidos kampanij ų rengim ą ir paieškos sistem ų optimizavimo priemoni ų taikym ą; 
191. ragina Komisij ą d ėti daugiau pastang ų siekiant užtikrinti, kad valstybi ų nari ų sąskait ų išrašai, kuriuose 
nurodomi tradiciniai nuosavi ištekliai, b ūtų tiksl ūs, ir sustiprinti nacionalini ų muitini ų prieži ūrą, kad 
būtų išvengta klaid ų nurodant surinktas tradicini ų nuosav ų ištekli ų sumas, kaip reikalaujama pagal 
Audito R ūm ų rekomendacij ą (2.21 dalis); taigi ragina Komisij ą toliau siekti supaprastinti teisin ę 
sistem ą, ypa č norint išspr ęsti likusias kai kuri ų kontrol ės sistem ų problemas;  
192. pabr ėžia, kad skyriuje „Moksliniai tyrimai ir kitos politikos sritys“ padaroma klaid ų vis ų pirma d ėl 
taisykli ų sud ėtingumo; prašo Komisijos išnagrin ėti įvairias galimybes siekiant gerinti supaprastinimo ir 
kontrol ės pusiausvyr ą, kad b ūtų sumažinta administracin ė MV Į našta; pabr ėžia vieš ųjų pirkim ų 
taisykli ų sud ėtingum ą ir tod ėl rekomenduoja jas supaprastinti, kad b ūtų sumažintas bendras klaid ų 
skai čius; 
193. yra susir ūpin ęs d ėl tik iš dalies veiksmingai veikian čių Komisijos prieži ūros ir kontrol ės sistem ų; 
atkreipia d ėmes į į klaidas, kurias nustat ė Audito R ūmai ir kuri ų nebuvo nusta čiusi Komisija, ir 
tod ėl pabr ėžia, kad reikia d ėti pastangas siekiant tobulinti taikomas kontrol ės sistemas;  
194. pripaž įsta Komisijos pastangas, dedamas įgyvendinant Modernizuot ą muitin ės kodeks ą; atkreipia 
dėmes į į proceso v ėlavim ą ir ragina Komisij ą nustatyti realesn į galutin į termin ą; 
195. kartoja savo reikalavim ą, kad Komisija kasmet tur ėtų pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamesnius 
kiekvienos biudžeto eilut ės išlaid ų aprašymus, palyginant su biudžeto eilut ėms padarytomis pastabo ­
mis;  
196. nepaisant pagr įstos Audito R ūm ų kritikos (  53 ), mano, kad MV Į garantij ų priemon ė gal ėtų b ūti svarbi 
finansin ė priemon ė, skirta amat ų įmoni ų ir mažmenini ų parduotuvi ų galimyb ėms skatinti; ragina 
Komisij ą didinti MV Į garantij ų priemon ės prid ėtin ę vert ę ir toliau pasauliniu mastu skatinti S ąjungos 
inovacijas ir verslum ą; 
197. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų speciali ąją atskait ą Nr. 13/2011 „Ar 42 muitin ės proced ūros kontrol ė 
leidžia užkardyti ir aptikti PVM vengim ą?“; ragina Komisij ą ir toliau keisti S ąjungos reguliavimo 
sistem ą siekiant apsaugoti nacionalinius biudžetus nuo dideli ų nuostoli ų, atsirandan čių d ėl PVM 
vengimo; be to, ragina užtikrinti vienod ą muitini ų atliekam ą atleidimo nuo PVM valdym ą; ragina 
valstybes nares veiksmingiau gerinti bendradarbiavim ą ir keitim ąsi informacija;  
198. primena valstyb ėms nar ėms apie j ų atsakomyb ę pagal SESV 317 straipsn į ir apie j ų įsipareigojim ą 
sustiprinti kontrol ės sistemas, susijusias su valdymo patikromis, atliekamomis prieš patvirtinant išlaidas 
Komisijai, ir metini ų suvestini ų, kurios sudaro verting ą patikinimo šaltin į, gair ėmis;  
199. atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ biudžet ą, ragina Komisij ą ir toliau veikti išvien su 
Parlamentu ir Taryba ir užtikrinti, kad b ūsimoje S ąjungos programavimo veikloje b ūtų laikomasi 
supaprastinamo, patikimo finans ų valdymo ir atskaitomyb ės princip ų; ragina valstybes nares ir Komi ­
sij ą d ėmes į sutelkti į tikslus, kurie yra konkret ūs, išmatuojami, pasiekiami, aktual ūs ir suplanuoti taip, 
kad jie sutapt ų su S ąjungos išlaid ų program ų planavimu (angl. SMART) ir kad tuo pa čiu metu b ūtų 
atsižvelgiama į galim ą įgyvendinimo rizik ą;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/59  
( 53 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 4/2011 „MV Į garantij ų priemon ės auditas“.
Nuomon ė d ėl transporto ir turizmo politikos srities  
200. pažymi, kad galutinai priimtame 2010 m. biudžete, kuris per min ėtuosius metus buvo iš dalies 
kei čiamas, politikai, kuri priklauso Transporto ir turizmo komiteto veiklos sri čiai, iš viso skirta 
2 640 819 360 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 1 895 014 386 EUR mok ėjim ų asignavim ų; taip 
pat pažymi, kad iš min ėtų sum ų: 
— Transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) pl ėtoti skirta 1 012 440 000 EUR įsipareigojim ų 
asignavim ų ir 890 594 000 EUR mok ėjim ų asignavim ų, 
— transporto saugai skirta 16 876 000 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 15 375 000 EUR mok ėjim ų 
asignavim ų, 
— programai „Marco Polo“ vykdyti skirta 63 940 000 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 
30 257 000 EUR mok ėjim ų asignavim ų, 
— transporto agent ūroms skirta 165 788 360 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 128 447 410 EUR 
mok ėjim ų asignavim ų, 
— programai GALILEO vykdyti skirta 896 035 000 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 
455 135 000 EUR mok ėjim ų asignavim ų, 
— transportui, įskaitant prioritetin ę miest ų tvaraus judumo srit į, pagal Septint ąją bendr ąją mokslini ų 
tyrim ų ir technologin ės pl ėtros program ą skirta 427 740 000 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 
346 880 476 EUR mok ėjim ų asignavim ų, 
— turizmui skirta 4 600 000 EUR įsipareigojim ų asignavim ų ir 3 520 000 EUR mok ėjim ų asigna ­
vim ų; 
201. pažymi, kad analizuodami, kaip įvykdytas 2010 finansini ų met ų biudžetas, Audito R ūmai nusprend ė 
dėmes į labiau sutelkti į sanglaudos ir energetikos politik ą, o ne į transporto politik ą; 
202. džiaugiasi, kad gerai panaudojami įsipareigojim ų asignavimai, numatyti TEN-T projektams; ragina 
valstybes nares užtikrinti, kad iš nacionalini ų biudžet ų b ūtų skiriama pakankamai l ėšų, kuri ų reikia 
šiam S ąjungos įsipareigojimui vykdyti; primena, kad Parlamentas pritar ė didesniam S ąjungos finansa ­
vimui; ragina valstybes nares, įgyvendinant tarpvalstybinius pagrindinio tinklo projektus, d ėti visas 
pastangas siekiant sudaryti suderintus finansinius susitarimus, kuriais b ūtų laikomasi nustatyt ų 
Sąjungos tiksl ų; 
203. ragina Komisij ą kasmet pateikti turizmo ir transporto infrastrukt ūros projekt ų, bendrai finansuojam ų 
iš Sanglaudos fondo ir regionini ų fond ų, s ąrašus, kaip jau daroma TEN-T fond ų atveju, ir tokiu b ūdu 
užtikrinti, kad kitos institucijos ir mokes čių mok ėtojai gal ėtų lengvai ir skaidriai rasti informacij ą apie 
Sąjungos bendr ą finansavim ą; 
204. pritaria prioritetini ų projekt ų, kuriuos pagal 2007–2013 m. TEN-T daugiamet ę program ą 2010 m. 
įgyvendino Mobilumo ir transporto GD (MOVE), laikotarpio vidurio perži ūrai siekiant įvertinti 
pažang ą, padaryt ą kuriant tinkl ą; mano, kad atliekant ši ą perži ūrą buvo nustatytas principas, pagal 
kur į numatytos l ėšos susiejamos su realia pažanga įgyvendinant projektus, siekiant užtikrinti geriausi ą 
turim ų finansini ų ištekli ų panaudojim ą; ragina Komisij ą pl ėsti š į į rezultatus orientuotos perži ūros 
proces ą apr ėpiant kitus generalinius direktoratus ir S ąjungos politikos sritis, taip pat ragina kitus 
Parlamento komitetus taikyti tokius pa čius reikalavimus;  
205. palankiai vertina Komisijos pasi ūlymus, susijusius su TEN–T, ir atitinkam ą finansin ę priemon ę 
(Europos infrastrukt ūros tinkl ų priemon ė), pabr ėžia, kad geriau panaudojant l ėšas sukuriama prid ėtin ė 
Europos vert ė, ir remia jos biudžetinius įsipareigojimus, kurie atitinka naujo pasi ūlymo tikslus; remia 
naujovišk ų finansavimo šaltini ų pl ėtojim ą siekiant užtikrinti, kad Europos transporto infrastrukt ūros 
projektai, kurie neišvengiamai ilgai trunka ir yra brang ūs, b ūtų užbaigti laiku;LT L 286/60 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17
206. džiaugiasi projekt ų obligacij ų iniciatyva ir ragina Komisij ą steb ėti šios naujos priemon ės veiksmingum ą 
ir didinam ąjį poveik į; visapusiškai pritaria pasi ūlymui iš Sanglaudos fondo 10 000 000 000 EUR skirti 
transporto infrastrukt ūrai per Europos infrastrukt ūros tinkl ų priemon ę, siekiant padidinti strukt ūrin ės 
ir sanglaudos politikos veiksmingum ą ir prid ėtin ę vert ę; ragina gerinti Sanglaudos fondo asignavim ų 
panaudojimo valdymo ir kontrol ės sistemas siekiant užtikrinti, kad šios l ėšos b ūtų naudojamos 
tinkamai ir veiksmingai;  
207. apgailestauja d ėl nedidelio mok ėjim ų asignavim ų, skirt ų transporto saugai, panaudojimo (65 %); 
atkreipia d ėmes į į tai, kad sum ą, kuri nurodyta 2010 m. biudžete, pasi ūlė Komisija savo prelimina ­
riame biudžeto projekte; ragina Komisij ą išsamiai paaiškinti, kod ėl nepakankamai panaudojami min ė­
tieji asignavimai ir koki ų priemoni ų ji imsis siekdama užtikrinti, kad ši problema ateityje nepasikar ­
tot ų; 
208. džiaugiasi geresniu mok ėjim ų asignavim ų, skirt ų transporto saugai, keleivi ų teis ėms ir programai 
„Marco Polo II“, panaudojimu; vis d ėlto pažymi, kad 14 % programai „Marco Polo II“ numatyt ų 
asignavim ų buvo perkelta į kitas biudžeto eilutes; pažymi, kad dalis pagal programos SESAR biudžeto 
eilut ę numatyt ų asignavim ų taip pat buvo perkelta, ir atkreipia d ėmes į į tai, kokia svarbi ši programa 
siekiant stiprinti S ąjungos pramon ės politik ą; 
209. palankiai vertina mok ėjim ų asignavim ų, skirt ų programoms EGNOS ir GALILEO, panaudojimo dyd į, 
kuris įtvirtino 2009 m. užfiksuot ą pažang ą; pabr ėžia, kokios svarbios investicijos į š į sektori ų, kuris 
daro poveik į visoms S ąjungos politikos sritims, ypa č logistikos, tvaraus transporto ir transporto saugos 
sektoriams; džiaugiasi d ėl to, kad 2011 m. spalio 21 d. buvo s ėkmingai paleisti du pirmieji veikiantys 
programos GALILEO palydovai – tai buvo labai svarbus žingsnis siekiant s ėkmingo abiej ų program ų 
įgyvendinimo; ragina užtikrinti, kad pagal šias transporto programas remiamoms inovacin ėms taiko ­
mosioms sistemoms ir paslaugoms b ūtų skiriama pakankamai l ėšų, ir kad b ūtų užtikrintas j ų pl ėto ­
jimas, įgyvendinimas ir įgyvendinamumas siekiant kuo daugiau išpl ėsti ši ų program ų galimybes;  
210. atkreipia d ėmes į į speciali ąją ataskait ą „Ar iš ERPF bendrai finansuoti turizmo projektai buvo veiks ­
mingi?“, kurioje nurodoma, kad turizmas sudaro didžiausi ą S ąjungos paslaug ų sektoriaus dal į; palan ­
kiai vertina Audito R ūm ų išvad ą, kad vykdant daugum ą projekt ų buvo pasiekta rezultat ų įvairiais 
lygmenimis, pvz., darbo viet ų k ūrimo ar išsaugojimo arba turizmo paj ėgum ų ar veiklos suk ūrimo; 
ragina Komisij ą laikytis Audito R ūm ų rekomendacij ų d ėl ERPF l ėšų, skiriam ų turizmo projektams, 
valdymo ir kontrol ės ir pasinaudoti Lisabonos sutarties nuostatomis ir pasi ūlyti daugiamet ę turizmo 
program ą, kuriai b ūtų numatytos pakankamai finansini ų ištekli ų turin čios biudžeto eilut ės; 
211. su malonumu pabr ėžia, kad, Audito R ūm ų nuomone, Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios 
įstaigos metin ės finansin ės ataskaitos visais reikšmingais aspektais yra teis ėtos ir tvarkingos; yra susi ­
rūpin ęs d ėl į kitus metus perkelt ų įsipareigojim ų asignavim ų kiekio (14,5 %); ragina Komisij ą pateikti 
išsam ų paaiškinim ą d ėl ši ų į kitus metus perkelt ų įsipareigojim ų asignavim ų; 
212. reikalauja prie kiekvien ų met ų biudžeto prid ėti ataskait ą d ėl iš ankstesni ų met ų perkelt ų nepanaudot ų 
asignavim ų ir joje paaiškinti, kod ėl min ėtieji asignavimai nebuvo panaudoti bei kaip ir kada jie bus 
panaudoti;  
Nuomon ė d ėl pilie čių laisvi ų, teisingumo ir vidaus reikal ų politikos srities  
213. apgailestauja d ėl to, kad panaudota mažiau biudžeto įsipareigojim ų, susijusi ų su laisv ės, saugumo ir 
teisingumo erdve (94,8 % 2010 m., palyginti su 97,7 % 2009 m.), taip pat d ėl šiek tiek sumaž ėjusio 
mok ėjim ų vykdymo (88,7 % 2010 m., palyginti su 89,6 % 2009 m.);  
214. palankiai vertina tai, kad pasiekta didel ė pažanga mažinant panaikint ų mok ėjim ų lyg į (nuo 8,5 % 
2009 m. iki 2,8 % 2010 m.); apgailestauja d ėl padid ėjusio perk ėlim ų į kit ą laikotarp į lygio (nuo 
1,9 % 2009 m. iki 8,5 % 2010 m.), kuri ų priežastis iš esm ės buvo perk ėlimai, susij ę su Išor ės 
sien ų fondu, Europos gr ąžinimo fondu ir antrosios kartos Šengeno informacine sistema; ragina Komi ­
sij ą sumažinti mok ėjim ų asignavim ų perk ėlim ų į kitus metus kiek į biudžete, susijusiame su laisv ės, 
saugumo ir teisingumo erdve;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/61
215. palankiai vertina gerus trij ų iš keturi ų Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo fond ų vykdymo 
rodiklius; atkreipia d ėmes į į Komisijos pateikt ą Išor ės sien ų fondo mažesnio biudžeto vykdymo 
lygio pagrindim ą, t. y. kad penki ų šali ų, 2010 m. pirm ą kart ą dalyvaujan čių šiame fonde, metin ės 
programos 2010 m. nebuvo patvirtintos;  
Nuomon ė d ėl kult ūros ir švietimo politikos srities  
216. pritaria pastangoms dar labiau supaprastinti proced ūras ir padidinti prieinamum ą prie švietimo ir 
kult ūros program ų ir pažymi, kad 2010 m. Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji įstaiga 
(angl. EACEA) suteik ė galimyb ę naudotis e. formomis vykdant didži ąją dal į veiksm ų ir program ų, ypa č 
Mokymosi vis ą gyvenim ą program ą, program ą „Kult ūra“ ir program ą „Europa pilie čiams“; yra paten ­
kintas d ėl platesnio vienkartini ų išmok ų ir sprendim ų d ėl dotacijos naudojimo; pabr ėžia, kad svarbu 
užtikrinti tinkam ą lanks čių proced ūrų ir b ūtinos kontrol ės pusiausvyr ą; 
217. apgailestauja d ėl to, kad nacionalin ės agent ūros ne iki galo įgyvendino Mokymosi vis ą gyvenim ą 
programos pirmin ę kontrol ę d ėl nenuosekli ų ataskait ų duomen ų ir d ėl to, kad nebuvo laiku atliktas 
būtiniausias kiekis patikr ų, tod ėl programai skirtos l ėšos buvo nepakankamai panaudotos; ragina 
Komisij ą toliau d ėti pastangas siekiant užtikrinti, kad visos nacionalin ės agent ūros imt ųsi vykdyti 
savo pareigas;  
218. su džiaugsmu pažymi, kad Komisija pagerino savo kontrol ės sistemas ir kad kult ūros ir švietimo 
politikos srityje, kuri yra Mokslini ų tyrim ų ir kit ų vidaus politikos sri čių grup ės dalis, nebuvo padaryta 
esmini ų klaid ų; 
219. džiaugiasi d ėl dideli ų teigiam ų poky čių uždelst ų mok ėjim ų srityje ir su džiaugsmu pažymi, kad 
Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji įstaiga laiku atliko 94 % savo mok ėjim ų; primena, 
kad v ėluojant mok ėjimams tiesiogiai daromas poveikis paramos gav ėjų, ypa č maž ųjų ir vidutini ų 
įmoni ų, teis ėms, ir tai daro poveik į program ų sėkmei; taigi primena, kad siekiant nedidinti organizacij ų 
priklausymo nuo bank ų sutikimo duoti paskol ą, nes Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji 
įstaiga mano, kad pal ūkanos n ėra tinkamos finansuoti, didžioji dotacijos dalis tur ėtų b ūti išmok ėta kuo 
grei čiau ir bet kokiu atveju per subsidijuojam ą laikotarp į; 
220. pažymi, kad Komisija prad ėjo konkurs ą d ėl visos Europos televizijos tinklo, kaip numatyta 2009 ir 
2010 m. biudžetuose; tod ėl išreiškia didel į susir ūpinim ą d ėl to, kad 2010 m. Komisija nusprend ė 
užbaigti š į projekt ą ir perskirti l ėšas kitiems tikslams, nors Parlamentas ir Taryba pritarimo tam 
nesuteik ė; ragina atskleisti informacij ą apie visas sutartis ir rekomendacijas, susijusias su televizijos 
tinklu, taip pat atskleisti atrankos komiteto vertinimus;  
Nuomon ė d ėl aplinkos, visuomen ės sveikatos ir maisto saugos politikos srities  
221. mano, kad apskritai biudžeto l ėšos, numatytos pagal biudžeto išlaid ų kategorijas, skirtas aplinkos 
apsaugai, visuomen ės sveikatai ir maisto saugai, įgyvendintos patenkinamai; atsižvelgdamas į tai 
primena, kad tik 0,76 % S ąjungos biudžeto l ėšų skirta toms politikos priemon ėms, už kurias atsa ­
kingas Aplinkos, visuomen ės sveikatos ir maisto saugos komitetas;  
Aplinka ir klimato politika  
222. pabr ėžia, kad bendras įgyvendinimo rodiklis aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita veiksm ų 
srityje siekia 99,26 proc; taip pat atkreipia d ėmes į į tai, kad mok ėjim ų panaudojimo lygis siek ė 84,1 %;  
223. palankiai vertina tai, kad įgyvendinta 99,4 % programos „LIFE+“ veiklos biudžeto; pažymi, kad 
2010 m. projekt ų išmokoms skirta 240 000 000 EUR, nevyriausybini ų organizacij ų (NVO) einamajai 
veiklai paremti skirta 9 300 000 EUR, priemon ėms, skirtoms paremti Komisijos vaidmeniui inicijuo ­
jant ir stebint politikos ir teis ėkūros poky čius, panaudota 42 500 000 EUR ir administracinei pagalbai 
skirta 14 500 000 EUR;LT L 286/62 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17
224. atkreipia d ėmes į į tai, kad skyr ėsi kiekvienai valstybei narei skirti tiesioginiai nacionaliniai ir galutiniai 
programos „LIFE+“ l ėšų asignavimai, taip pat kad skirtingos valstyb ės nar ės pateik ė skirting ą skai čių 
pasi ūlym ų; toliau ragina Komisij ą d ėti pastangas siekiant kasmet rengti mokymus nacionalin ėms 
valdžios institucijoms ir kiekvienoje valstyb ėje nar ėje rengti seminarus, kad b ūtų galima teikti bendro 
pob ūdžio informacij ą apie programos „LIFE+“ tikslus ir apie tai, kaip s ėkmingai rengti pasi ūlymus;  
225. pripaž įsta, kad pasigendama teisinio pagrindo, reikalingo ES kovos su klimato kaita veiksm ų prog ­
ramai įgyvendinti; palankiai vertina tai, kad pagal Tvarios energijos finansavimo iniciatyv ą parengtai 
finansinei priemonei pervesta visa 15 000 000 EUR suma, siekiant rengti tinkamas finansavimo prie ­
mones, kurios b ūtų pagrindin ė paskata energijos veiksmingumo ir atsinaujinan čių šaltini ų energijos 
naudojimo projektams įgyvendinti;  
226. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pastabas d ėl ex post  audito, kur į nuo 2006 m. atliko Komisija, 
remdamasi rizikos kriterijais; palankiai vertina tai, kad Aplinkos generalinis direktoratas (ENV GD) 
nusprend ė 2011 m. keisti pavyzdži ų atrankos metodik ą, kad rezultatus b ūtų galima pagr įsti ir atsi ­
tiktiniu pavyzdžiu, kuris gal ėtų b ūti geriau apibendrintas atsižvelgiant į vis ą projekt ą; 
227. palankiai vertina Klimato politikos generalinio direktorato (CLIMA GD) parengt ą veiksm ų plan ą, pagal 
kur į tur ėtų b ūti gerinamos nacionalin ės saugumo priemon ės, kurios buvo pripažintos b ūtinomis 
nusta čius didelius ES prekybos taršos leidimais sistemos nacionalini ų registr ų saugumo tr ūkumus;  
228. pažymi, kad 2010 m. biudžeto l ėšomis įgyvendinti septyni bandomieji projektai ir vieni parengiamieji 
veiksmai;  
229. pabr ėžia, kad įmok ų į tarptautinius veiksmus aplinkos apsaugos srityje, skirt ų padengti pagal tarptau ­
tines konvencijas, protokolus ir susitarimus nustatytiems privalomiems ir savanoriškiems įnašams, 
panaudojimo lygis priklauso nuo svyruojan čio valiut ų keitimo kurso, nes dauguma įnaš ų sumokami 
JAV doleriais;  
Visuomen ės sveikata ir maisto sauga  
230. palankiai vertina tai, kad įsipareigojim ų asignavim ų panaudojimo visuomen ės sveikatos srityje lygis 
siekia 99,7 % (neskaitant asignavim ų, kurie numatyti Europos maisto saugos tarnybai, Europos lig ų 
prevencijos ir kontrol ės centrui ir Europos vaist ų agent ūrai); pažymi, kad įvykdyta 95,3 % įsipareigo ­
jim ų maisto saugos, gyv ūnų sveikatos ir gerov ės ir augal ų sveikatos srityje;  
231. pabr ėžia, kad visuomen ės sveikatos programa labai svarbi; taigi teigiamai vertina tai, kad jai skirti 
įsipareigojim ų asignavimai įgyvendinti beveik 100 %; supranta, jog prastesn į mok ėjim ų asignavim ų 
panaudojim ą (95,1 %) l ėm ė tai, kad paramos gav ėjai, kuriems buvo numatytos išmokos, v ėlavo 
pateikti prašymus apmok ėti, arba tai, kad buvo prat ęsti sutartiniai susitarimai;  
232. pabr ėžia, kad svarbu toliau kuo išsamiau informuoti visuomen ę apie žaling ą tabako vartojimo poveik į; 
atsižvelgdamas į kampanijos „HELP“ s ėkm ę, svarsto galimyb ę įgyvendinti vis ą 2010 m. skirt ą sum ą; 
233. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pastabas, susijusias su Sveikatos ir vartotoj ų reikal ų vykdom ąja 
agent ūra, kuri yra Komisijos administracinis vienetas; ragina vykdom ąją agent ūrą iš esm ės apriboti 
savo perkeliamas sumas, t. y. persvarstyti savo biudžeto planavimo ir atskaitomyb ės priemones ir 
paisyti S ąjungos biudžetui taikomo metinio periodiškumo principo; taip pat atkreip ė d ėmes į į Komi ­
sijos metin ę 2010 m. atlikto vidaus audito ataskait ą ir ragina Vykdom ąją agent ūrą bendradarbiauti su 
jos partneriu generaliniu direktoratu ir stengtis išspr ęsti iškeltus klausimus, pvz., d ėl IT valdymo ir 
strukt ūros; 
234. atkreipia d ėmes į į tai, kad pagal biudžeto skyri ų 17 04 „Maisto ir pašar ų sauga, gyv ūnų sveikata, 
gyv ūnų gerov ė ir augal ų sveikata“ panaudota 95,3 % numatyt ų lėšų; supranta, kad panaudoti vis ų lėšų 
nebuvo galima d ėl to, kad gyv ūnų lig ų protr ūkiai buvo reti, taigi, kitaip nei tik ėtasi, nebuvo panau ­
dotos visos nenumatytiems atvejams skirtos l ėšos, ir, antra, nebuvo poreikio pirkti nenumatytiems 
atvejams skirt ų vakcin ų;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/63
235. kai tai susij ę su likvidavimo priemon ėmis, pažymi, kad galutiniuose valstybi ų nari ų pateiktuose prašy ­
muose apmok ėti išlaidas dažnai nurodomos mažesn ės sumos, negu tos, kurios buvo pateiktos pradi ­
nėje s ąmatoje; taip pat pažymi, kad atsižvelgiant į daugyb ę anks čiau padaryt ų klaid ų, d ėl kuri ų taip pat 
gali b ūti v ėluojama panaudoti mok ėjimus šioje srityje, b ūtina dažniau atlikti audit ą; 
236. apgailestauja, kad d ėl valstybi ų nari ų delsimo pateikti b ūtinus dokumentus arba d ėl to, kad pateikiami 
ne visi dokumentai, panaudojama maža dalis augal ų sveikatos priemon ėms skirt ų mok ėjim ų; ragina 
valstybes nares tobulinti susijusias proced ūras; 
Nuomon ė d ėl užsienio politikos srities  
237. pažymi, kad dauguma kiekybiškai ne įvertinam ų klaid ų, kurias nustat ė Audito R ūmai, yra susijusios su 
trūkumais vykdant vieš ųjų pirkim ų proced ūras ir prat ęsiant sutartis; primena savo ankstesni ų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrų metu išreikšt ą susir ūpinim ą d ėl didelio ši ų dviej ų sektori ų pažei ­
džiamumo, susijusio su suk čiavimu ir netinkamu valdymu;  
238. pažymi, kad išor ės veiksm ų, vystymosi ir pl ėtros politikos sri čių prieži ūros ir kontrol ės sistemos 
laikomos tik iš dalies veiksmingomis, ir ragina Komisij ą ir EIVT imtis vis ų b ūtin ų priemoni ų siekiant 
gerinti mok ėjim ų tvarkingum ą ir šias priemones įgyvendinti;  
239. primena, kad pagrindin ė rizika, siejama su parama biudžetui (b ūtent pagalbos neveiksmingumo, taip 
pat suk čiavimo ir korupcijos rizika), neminima audito patikinimo pareiškime; ragina Komisij ą atidžiai 
steb ėti ši ą rizik ą; 
240. mano, kad be pastang ų, reikaling ų siekiant pagerinti mok ėjim ų tvarkingum ą, Komisija tur ėtų atlikti 
sistemingus vis ų intervencijos priemoni ų vertinimus atsižvelgiant į ekonomin ės naudos santyk į, kaip 
rekomendavo Audito R ūmai specialiojoje ataskaitoje (  54 ); primygtinai ragina, kad Parlamentas, kaip 
viena iš biudžeto valdymo institucij ų, b ūtų informuojamas apie toki ų vertinim ų išvadas, įskaitant su 
BUSP veikla susijusi ų vertinim ų išvadas;  
241. vis d ėlto pabr ėžia, kad ekonomin ės naudos santykis ne visada gali b ūti laikomas pakankamu S ąjungos 
pagalbos priemoni ų tre čiojoje šalyje tinkamumo vertinimo kriterijumi; iš ties ų įsitikin ęs, kad pagalbos 
veiksmingumas atsižvelgiant į S ąjungos užsienio politikos tikslus turi b ūti sistemingai vertinamas, taip 
pat tur ėtų b ūti atsižvelgiama į papildomus kriterijus, pvz., S ąjungos strateginius interesus, b ūtinyb ę 
atstovauti S ąjungai vietoje arba projekt ų ir veiksm ų, kuriais stiprinamos S ąjungos vertyb ės ir pagrin ­
diniai principai, įgyvendinim ą; 
242. pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad kai kuriais atvejais S ąjungos pagalbos priemon ės įvairiose srityse 
gal ėtų b ūti pagerintos ir pagalbos poveikis padidintas geriau koordinuojant veiksmus su valstyb ėmis 
nar ėmis, kuri ų išor ės veiksmai netur ėtų b ūti laikomi konkuruojan čiais su S ąjungos veiksmais, o veikiau 
papildan čiais juos; tod ėl ragina S ąjungoje d ėti daugiau pastang ų siekiant kartu su tre čiosiomis šalimis ir 
tarptautin ėmis organizacijomis koordinuoti paramos teik ėjų veikl ą; 
Nuomon ė d ėl regionin ės pl ėtros politikos srities  
243. pažymi, kad regioninei politikai numatytas biudžetas buvo vykdomas gerai: išmok ėta 
30 557 000 000 EUR ir 2010 m. didžioji mok ėjim ų dalis pirm ą kart ą iš esm ės buvo susijusi su 
2007–2013 m. program ų įgyvendinimu (25 550 000 000 EUR tarpini ų mok ėjim ų, palyginti su 
9 420 000 000 EUR 2009 m.);LT L 286/64 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 54 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 1/2011 „Ar Komisijos išor ės pagalbos valdymo įgaliojimus perdavus iš jos 
būstin ės į delegacijas pager ėjo pagalbos teikimas?“
244. apgailestauja d ėl to, kad įgyvendinant regionin ę politik ą – vien ą iš politikos sri čių, kurioms naudo ­
jamos S ąjungos l ėšos, daroma klaid ų: iš 243 mok ėjim ų, kuriuos patikrino Audito R ūmai, 49 % 
mok ėjim ų atlikti su klaidomis; vis d ėlto pažymi, kad tik kai kurios iš ši ų klaid ų tur ės finansin į poveik į 
ir kad 49 % klaid ų rodiklis mažesnis nei 2000–2006 m. laikotarpiu; pabr ėžia, kad sumaž ėjo klaid ų 
lygis, palyginti su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu nustatytu klaid ų lygiu; ragina Komisij ą ir 
valstybes nares taikant pasidalijamojo valdymo princip ą užtikrinti, kad klaid ų lygis nuolat maž ėtų; 
245. primena, kad klaida padaroma tada, kai sandoris atliekamas ne pagal teisines ir reguliavimo nuostatas, 
taigi deklaruojamos (ir kompensuojamos) išlaidos tampa netvarkingomis; taip pat pažymi, jog klaida 
neb ūtinai reiškia, kad l ėšos dingo, buvo prarastos ar iššvaistytos, ar kad tai suk čiavimo atvejis;  
246. pažymi, jog didel ę dal į apskai čiuoto klaid ų lygio l ėm ė tai, kad buvo nesilaikoma vieš ųjų pirkim ų 
taisykli ų ir tinkamumo finansuoti taisykli ų (atitinkamai 31 % ir 43 %); atsižvelgdamas į tai, atkreipia 
dėmes į į Audito R ūm ų rekomendacij ą nustatyti sritis, kuriose galimas tolesnis supaprastinimas; taigi 
ragina išnagrin ėti, ar reikia didinti technin ę pagalb ą ir, bet kokiu atveju, ar reikia užtikrinti, kad b ūtų 
išlaikyti visi finansin ės prieži ūros paj ėgumai; pabr ėžia, jog siekiant užtikrinti labiau naudotojams 
pritaikytas proced ūras ir neatgrasinti galim ų finansavimo gav ėjų nuo dalyvavimo projektuose reikia, 
kad Komisija supaprastint ų taisykles; ragina valstybes nares supaprastinti j ų nacionalines nuostatas, d ėl 
kuri ų labai dažnai atsiranda papildoma administracin ė našta, nereikalaujama pagal S ąjungos taisykles; 
taigi mano, kad reik ėtų itin stengtis ir toliau mažinti š į klaid ų lyg į; 
247. apgailestauja d ėl finans ų inžinerijos priemoni ų įgyvendinimo tr ūkum ų, ypa č susijusi ų su tuo, kad 
nepakankamai laikomasi teis ės aktais nustatyt ų reikalavim ų pagal veiklos programas mokant įnašus 
į tokias priemones įgyvendinan čius fondus, taip pat d ėl netinkamo ataskait ų teikimo ir galiojan čių 
patikrinim ų reikalavim ų; pažymi, kad reik ėtų toliau pl ėtoti finans ų valdymo priemoni ų galimybes 
siekiant sudaryti s ąlygas kokybiniams strateginiams projektams rengti ir privatiems subjektams, vis ų 
prima MV Į, dalyvauti bei kapitalui vykdant S ąjungos projektus naudoti; ragina Komisij ą supaprastinti 
šių priemoni ų taisykles, nes d ėl dabartinio taisykli ų sud ėtingumo šios priemon ės per mažai naudoja ­
mos; rekomenduoja atlikti išsamesn ę analiz ę siekiant nustatyti real ų ši ų priemoni ų poveik į ir įgyven ­
dinimo gaires; ragina valstybes nares laikytis savo prievol ės teikti ataskaitas;  
248. pažymi, kad, daugelio sandori ų, kuriuos vykdant padaryta klaid ų, atveju, valstybi ų nari ų institucijos 
tur ėjo pakankamai informacijos, kuri pad ėtų nustatyti klaidas ir imtis taisom ųjų veiksm ų prieš sutei ­
kiant patvirtinim ą; atsižvelgiant į tai, kad dauguma klaid ų randama pirmuoju kontrol ės lygmeniu, 
ragina Komisij ą didinti savo pagalb ą valdymo institucijoms rengiant už valdym ą atsakingiems parei ­
gūnams skirtus tikslinius seminarus, rekomendacin ę medžiag ą, skleidžiant geriausi ą praktik ą ir juos 
mokant; pažymi, kad tur ėtų b ūti nuolat stebimas faktinis mokymo priemoni ų, skirt ų valdymo institu ­
cijoms, perdavimas siekiant patikrinti, ar žinios iš tikr ųjų perduotos, ir ypating ą d ėmes į kreipti į vietos 
lygmeniu gaunamus rezultatus; ragina sukurti korekcines sistemas, įskaitant sankcij ų taikym ą aiškiais 
aplaidumo atvejais;  
249. palankiai vertina Komisijos paaiškinim ą, kuriame pirm ą kart ą nurodoma, kad daugelis klaid ų pada ­
roma tik trijose valstyb ėse nar ėse ir tik vykdant kelias veiklos programas;  
Nuomon ė d ėl moter ų teisi ų ir ly čių lygyb ės politikos srities  
250. primena Audito R ūmams ir Komisijai, kad pagal SESV 8 straipsn į vyr ų ir moter ų lygyb ės skatinimas 
yra esminis vis ų Europos S ąjungos veiksm ų principas; tod ėl ragina Audito R ūmus, kai tai įmanoma, 
įvertinti biudžeto įgyvendinim ą ly čių aspektu;  
251. apgailestauja d ėl to, kad metin ėse ataskaitose Audito R ūmai nepateik ė pastab ų, o Komisija nepateik ė 
atsakym ų d ėl su lytimis susijusi ų išlaid ų;LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/65
252. pabr ėžia, kad biudžeto auditas, kur į atliekant atsižvelgiama į ly čių aspekt ą, yra b ūtina biudžeto 
rengimo tsižvelgiant į š į aspekt ą s ąlyga, nes jis gal ėtų atskleisti ir išlaid ų poveik į ly čių lygybei, ir 
ypa č tai, koki ą naud ą atitinkamai moterims ir vyrams teikia šios išlaidos; taip pat paaišk ėtų, ar 
biudžet ą reikia taisyti, kad jis geriau tenkint ų skirtingus vyr ų ir moter ų poreikius;  
Nuomon ė d ėl tarptautin ės prekybos politikos srities  
253. atkreipia d ėmes į į tai, kad veiksmingas S ąjungos finansini ų interes ų užtikrinimas susij ęs su makrofi ­
nansine pagalba; mano, jog b ūtina, kad Komisija numatyt ų su šia priemone susijusi ą tinkam ą kontrol ę 
ir kad Audito R ūmai atlikt ų tinkamus auditus;  
254. pabr ėžia, kad atsižvelgiant į pagalbos prekybai strategij ą S ąjungos l ėšos turi b ūti naudojamos veiks ­
mingai ir laikantis galiojan čių taisykli ų ir reglamentavimo bei vadovaujantis siekiu užtikrinti geresn ę 
naudos gav ėjų integracij ą į taisykl ėmis pagr įstą pasaulin ę prekybos sistem ą ir skatinti skurdo panaiki ­
nim ą; 
255. pabr ėžia, kad reik ėtų remti S ąjungos verslo centrus Kinijoje, Tailande ir Indijoje; kartu laikosi nuomo ­
nės, jog siekiant užtikrinti ger ą ir efektyv ų ši ų centr ų veikim ą reikia vykdyti pakankam ą kontrol ę; 
Nuomon ė d ėl žuvininkyst ės politikos srities  
256. atkreipia d ėmes į į Komisijos komunikat ą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito R ūmams d ėl 2010 
finansini ų met ų Europos S ąjungos metini ų ataskait ų ( 55 ) ir į Audito R ūm ų metin ę biudžeto vykdymo 
ataskait ą ( 56 ); nurodo, kad abiejose ataskaitose esama labai mažai pastab ų apie j ūrų reikal ų ir žuvinin ­
kyst ės srit į; 
257. d ėkoja J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės GD už atsi ųstus papildomus dokumentus ir mano, kad su j ūrų 
reikalais ir žuvininkyste susijusi ų biudžeto eilu čių įgyvendinimo rodiklis 2010 m. apskritai buvo 
patenkinamas;  
258. pabr ėžia, kad bendras įsipareigojim ų asignavim ų biudžeto įvykdymo rodiklis siek ė 97,20 %, o mok ė­
jim ų įsipareigojim ų – 79,23 %; vis d ėlto pažymi, kad buvo prastai įgyvendinamas 11 02 skyriaus 
(žuvininkyst ės rinkos) biudžetas, ir atkreipia d ėmes į į Komisijos paaiškinimus, konkre čiai susijusius su 
atokiausi ų region ų žuvininkyst ės program ų įgyvendinimu;  
259. džiaugiasi, kad J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės GD ketina pagerinti įsipareigojim ų, skirt ų bendrai su 
valstyb ėmis nar ėmis finansuojamiems projektams, įgyvendinim ą, ir ragina atitinkamas Komisijos 
tarnybas ir toliau pl ėtoti toki ą veikl ą; 
260. atkreipia d ėmes į į Jūrų reikal ų ir žuvininkyst ės GD pastangas vidaus audito srityje ir ragina Komisij ą ir 
toliau kuo veiksmingiau ir spar čiau tvarkyti visus projektus ir dokumentus;  
261. atkreipia d ėmes į į sprendim ą nepanaudoti Žuvininkyst ės GD rezervo valdymo ir kontrol ės sistemoms, 
susijusioms su Žuvininkyst ės orientavimo finansin ės priemon ės (ŽOFP) veiklos programomis Vokieti ­
joje (pakavimo įmon ė); pažymi, kad tai – 2001 m. sukurta, seniai veikianti ir sud ėtinga programa, ir 
ragina Komisij ą greitai užbaigti šio klausimo nagrin ėjim ą kartu paisant S ąjungos interes ų; 
262. palankiai vertina J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės GD veiksmus, kuri ų jis ėm ėsi siekdamas padidinti 
tarptautini ų susitarim ų steb ėsenos veiksmingum ą, ir džiaugiasi susitarimu atskirti vien su prekyba 
susijusius mok ėjimus (104 017 795 EUR, t. y. 72 % bendros sumos) nuo paramos sektoriams mok ė­
jim ų (40 211 849 EUR, t. y. 28 % bendros sumos);LT L 286/66 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2012 10 17  
( 55 ) OL C 332, 2011 11 14, p. 1.  
( 56 ) OL C 326, 2011 11 10, p. 3.
263. pabr ėžia, kad b ūtina veiksmingai steb ėti S ąjungos finansuojam ą veikl ą, kuria teikiama parama sekto ­
riams pagal tarptautinius susitarimus, naudojant kuo detaliau parengtas matric ų lenteles; be to, pabr ė­ 
žia, kad reikia raginti padidinti paramos sektoriams dal į; yra tvirtai įsitikin ęs, kad su prekyba susijusi 
susitarim ų dalis ilgainiui tur ėtų priklausyti nuo veiksmingos, pakankamai stebimos ir didel ės paramos 
sektoriams;  
264. atsižvelgdamas į savo vaidmen į teis ėkūros ir biudžeto srityse reikalauja, kad b ūtų labiau įtraukiamas 
svarstant žuvininkyst ės politikos klausimus, ypa č susijusius su tarptautiniais žuvininkyst ės susitarimais 
ir į įvairius pos ėdžius, kuriuose šie susitarimai aptariami (pavyzdžiui, bendri komitet ų pos ėdžiai ir 
dvišal ės derybos su ES nepriklausan čiomis šalimis);  
265. prašo Audito R ūm ų rengti speciali ąsias ataskaitas d ėl bendros žuvininkyst ės politikos prioritetini ų 
sri čių atsižvelgiant į įvairius pasi ūlymus d ėl teis ėkūros proced ūra priimam ų akt ų ir komunikatus, 
kurie sudaro bendros žuvininkyst ės politikos reformos dokument ų rinkin į, įskaitant su šios politikos 
reformos išor ės aspektais susijusius klausimus.LT 2012 10 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 286/67