Siūlomais tiksliniais pakeitimais siekiama ilgainiui sudaryti reikiamas sąlygas ES viešųjų kapitalo rinkų struktūriniams patobulinimams. Palankesnė reguliavimo tvarka paskatintų kurti palankesnę ekosistemą, įvairiai prisidėdama prie KRS tikslo gerinti įmonių galimybes gauti finansavimą. Be to, šis pasiūlymas turėtų būti nagrinėjamas kartu su kitomis siūlomomis ir būsimomis iniciatyvomis. Siūlomi pakeitimai yra dalis platesnio KRS veiksmų plane išdėstytų priemonių rinkinio, kuriuo siekiama spręsti kitas problemas, šiuo metu trukdančias įmonėms pritraukti kapitalo viešosiose rinkose.

Be informacijos atskleidimo pareigos pakeitimų, tobulinama NKI keitimosi informacija tvarka, kad jos galėtų geriau nustatyti manipuliavimo rinka atvejus, sukurdamos kelių rinkų pavedimų knygos priežiūros (CMOBS) mechanizmą, taip didinant ES rinkų vientisumą ir jų patrauklumą investuotojams. Be to, pasiūlyme numatyta galimybė ESMA kurti bendradarbiavimo platformas, visų pirma skirtas didmeninėms biržos prekių rinkoms stebėti, siekiant spręsti susirūpinimą keliančius klausimus dėl rinkos vientisumo ir gero finansų ir ypač neatidėliotinų sandorių rinkų veikimo.

Siūlomais tiksliniais PRR pakeitimais siekiama sumažinti teisinį netikrumą dėl to, kas yra viešai neatskleista informacija atskleidimo tikslais, ir dėl informacijos atskleidimo laiko. Nors pasiūlyme palikta dabartinė plati viešai neatskleistos informacijos sąvoka, vartojama Prekybos naudojantis viešai neatskleista informacija reglamento tikslais, juo susiaurinama pareigos atskleisti informaciją taikymo sritis. Pasiūlyme visų pirma paaiškinama, kad pareiga viešai atskleisti visą viešai neatskleistą informaciją neapima informacijos, susijusios su tarpiniais užsitęsusio proceso etapais, nes ši informacija yra pernelyg preliminari ir todėl nepakankamai brandi, kad ją būtų galima atskleisti. Be to, pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotuoju aktu nustatyti nebaigtinį svarbios informacijos sąrašą ir dėl kiekvienos informacijos nurodyti laiką, kada emitentai turėtų ją atskleisti. Kartu šiais pakeitimais siekiama, kad PRR įtvirtinta informacijos atskleidimo tvarka emitentams būtų pigesnė, labiau nuspėjama investuotojų požiūriu ir palankesnė veiksmingam kainų formavimuisi.

Nors pagal pasiūlymą tam tikromis sąlygomis prospekto reikalavimas netaikomas vertybinių popierių, apkeičiamų su vertybiniais popieriais, kurie jau įtraukti į prekybos sąrašus (kuriems pakaks paskelbti santraukos dokumentą), siūlymams, paskesnėms neapkeičiamų vertybinių popierių emisijoms turi būti patvirtintas ir paskelbtas naujas privalomas sutrumpintos formos ES paskesnių emisijų prospektas, daugiausia grindžiamas dabartine ES atsigavimo prospekto tvarka. Šiais pakeitimais siekiama užtikrinti, kad įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti prieigos prie viešųjų kapitalo rinkų privalumais, įskaitant lengvesnę ir greitesnę prieigą prie papildomo nuosavo kapitalo ir skolos finansavimo teikiant paskesnius siūlymus. Kartu jais užtikrinama investuotojų apsauga, nes šioms įmonėms jau taikomi periodinio ir nuolatinio informacijos atskleidimo ir ataskaitų teikimo reikalavimai, be to, iš emitentų bus reikalaujama skelbti investuotojams aktualiausią informaciją.

Viešo vertybinių popierių siūlymo arba įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą atveju pasiūlymu racionalizuojamas ir dar labiau standartizuojamas standartinis prospektas (palyginti su nesupaprastintu prospektu, neatsižvelgiant į tai, ar jis susijęs su nuosavybės ar ne nuosavybės vertybiniais popieriais, ar parengtas kaip vienas dokumentas ar sudarytas iš atskirų dokumentų). Pasiūlymu informacijos atskleidimo standartiniame prospekte lygis suderinamas su informacijos atskleidimo lygiu, kurio šiuo metu reikalaujama pagal ES augimo prospekto tvarką, nustatoma fiksuota informacijos atskleidimo tvarka, o įtraukimas nuorodos būdu tampa teisiniu reikalavimu. Pasiūlyme taip pat numatyta galimybė emitentams prospektą parengti tik anglų kalba, kuri yra įprasta tarptautinių finansų srityje (išskyrus santrauką, kuri praktiškai yra vienintelis dokumentas, su kuriuo susipažįsta dauguma neprofesionaliųjų investuotojų), ir skelbti jį tik elektroniniu formatu (t. y. nebespausdinant popierinių egzempliorių paprašius). Be to, tik akcijoms ar kitiems perleidžiamiesiems vertybiniams popieriams, kurie yra lygiaverčiai įmonių akcijoms, nustatytas ribotas puslapių skaičius (300 puslapių), siekiant išvengti pernelyg ilgų prospektų įmonėms, neturinčioms sudėtingos finansinės istorijos. Šiais pakeitimais taip pat siekiama realiai sumažinti emitentų išlaidas ir naštą, kartu užtikrinant, kad investuotojai galėtų naudotis dokumentu, kurį būtų lengviau skaityti ir kuriame būtų lengviau atlikti paiešką, bei lengviau palyginti finansines priemones ir emitentus.

Be to, emitentams trūksta teisinio aiškumo dėl sąlygų, kurias reikia įvykdyti, kad informacijos atskleidimas būtų atidėtas, kai nedelsiant atskleidus informaciją gali būti pažeisti teisėti emitentų interesai (pvz., kiltų pavojus sėkmingam vykstančių derybų užbaigimui).

Viešai neatskleistos informacijos sąvoka apima ne tik jau įvykusius įvykius, bet ir įvykius, kurių „galima pagrįstai tikėtis“ (t. y. kurių tikimybė yra reali) ir, užsitęsusių procesų (pvz., susijungimo) atveju – tarpinius etapus, susijusius su būsimo įvykio veiksniais. Todėl emitentai patiria didelių reikalavimų laikymosi išlaidų, kad suprastų, kurie užsitęsusio proceso etapai gali būti laikomi viešai neatskleista informacija ir kada tam tikra informacija yra pakankamai brandi, kad ją būtų galima atskleisti. Be to, informacijos atskleidimo veiksmingumas mažinant informacijos asimetriją tarp emitentų ir investuotojų yra ribotas, jei informacija yra pernelyg preliminari, neišsami ir vis dar gali iš esmės keistis. Pernelyg ankstyvas informacijos atskleidimas galėtų suklaidinti investuotojus ir paskatinti juos imtis veiksmų, kurie, kaip ilgainiui gali paaiškėti, nėra optimalūs (pvz., akcijų pardavimas per anksti arba nepakankamai greitas pardavimas) ir investuotojų alternatyviosios sąnaudos gali padidėti.

Iš suinteresuotųjų subjektų atsiliepimų matyti, kad dėl kai kurių PRR informacijos atskleidimo tvarkos aspektų emitentams tenka neproporcingai didelė našta. Visų pirma suinteresuotieji subjektai mano, kad pareiga kuo greičiau atskleisti visą viešai neatskleistą informaciją yra sunki. Mat viešai neatskleistos informacijos sąvoka yra plati (dėl to emitentams kyla sunkumų apibrėžiant, kas yra ir kas nėra viešai neatskleista informacija), be to, ta pati sąvoka taikoma tiek prekybos pasinaudojant viešai neatskleista informacija draudimo, tiek informacijos atskleidimo tikslais. Nors viešai neatskleistos informacijos sąvokos plati aprėptis leidžia atsižvelgti į platų ir labai ankstyvą prekybos naudojantis viešai neatskleista informacija draudimą, tai taip pat reiškia, kad emitentai privalo atskleisti informaciją labai ankstyvame etape, kai informacija apie aplinkybes ar įvykius dar nėra iki galo tikra.

Dėl dabartinių taisyklių visų pirma rengiami pernelyg dideli prospektai. Pavyzdžiui, kai kuriais atvejais Reglamente dėl prospekto reikalaujama informacijos, kuri gali būti nebūtina investuotojams, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstą investicinį sprendimą (t. y. ji nėra pagrįsta investuotojų apsaugos požiūriu). Per viešas konsultacijas (ir suinteresuotųjų subjektų susitikimuose) gauta grįžtamoji informacija patvirtino nuomonę, kad nei standartiniame prospekte, nei ES augimo prospekte neužtikrinama tinkama pusiausvyra tarp veiksmingos investuotojų apsaugos ir emitentams, ypač MVĮ, tenkančios proporcingos administracinės naštos. Kitais atvejais prospekto reikalaujama, kai daug informacijos jau yra viešai prieinama (visų pirma paskesnių emisijų atveju). Pernelyg didelė prospekto apimtis taip pat gali atgrasyti kai kuriuos, ypač mažesnius, investuotojus su juo susipažinti, o didesni investuotojai gali patirti didesnių investavimo išlaidų. Be to, nacionalinei kompetentingai institucijai (NKI) reikia daugiau laiko tokiam prospektui patikrinti ir patvirtinti.

Emitentams ir prekybos vietoms taikomi teisės aktai iš esmės suderinti ES lygmeniu, todėl valstybėms narėms paliekama nedaug lankstumo pritaikyti šią teisinę sistemą prie vietos sąlygų. Dėl to, norint įgyvendinti pageidaujamus patobulinimus, būtina iš dalies pakeisti ES teisės aktus. Be to, šio pasiūlymo tikslų būtų geriau siekti ES lygmens veiksmais. Dėl ES veiksmų masto jais būtų galima sumažinti emitentams tenkančią administracinę naštą, kartu užtikrinant rinkos vientisumą ir investuotojų apsaugą, taip užtikrinant vienodas sąlygas. Be to, ES veiksmai yra tinkami, nes šia iniciatyva siekiama remti tarpvalstybinę įtraukimo į biržos sąrašus ir prekybos vertybiniais popieriais veiklą visoje ES, siekiant toliau integruoti ES kapitalo rinkas ir pasiekti jose didesnį mastą.

Be to, įvairiomis Komisijos iniciatyvomis bus toliau stiprinama biržinių nuosavybės vertybinių popierių investuotojų bazė. ES pirminio viešo MVĮ akcijų siūlymo fondas atliks pagrindinio investuotojo vaidmenį pritraukiant daugiau privačiųjų investicijų į MVĮ viešus nuosavybės vertybinius popierius, bendradarbiaujant su instituciniais investuotojais ir investuojant į MVĮ emitentams skirtus fondus. Dėl Kapitalo reikalavimų reglamento ir direktyvos „Mokumas II“ peržiūrų padidės emitentų investuotojų bazė, nes bus sudarytos palankesnės sąlygos bankams ir draudimo bendrovėms investuoti į ilgalaikius viešus nuosavybės vertybinius popierius.

Be to, po COVID-19 krizės Komisija priėmė Kapitalo rinkų gaivinimo priemonių rinkinį, kurį sudaro tiksliniai kapitalo rinkų ir bankų reguliavimo pakeitimai, visų pirma siekdama, kad kapitalo rinkoms būtų lengviau padėti ES įmonėms atsigauti po COVID-19 krizės. Siūlomais kapitalo rinkos taisyklių pakeitimais visų pirma siekiama palengvinti investicinėms įmonėms ir emitentams tenkančią reguliavimo naštą ir sumažinti jo sudėtingumą.

Be to, pasiūlymas dera su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/109/EB (Skaidrumo direktyva) nustatytomis ataskaitų teikimo pareigomis, taikomomis emitentams reguliuojamose rinkose. Jis taip pat atitinka FPRD II ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/565, kuriuo reglamentuojamos MVĮ augimo rinkos, nuostatas.

2021 m. lapkričio 19 d. Komisija paskelbė kvietimą teikti informaciją, taip pat keturiolikos savaičių trukmės viešas bei tikslines konsultacijas, siekdama sužinoti suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie tai, kaip padidinti bendrą įtraukimo į biržos sąrašus ES viešosiose rinkose patrauklumą. Per konsultacijas taip pat buvo siekiama gauti informacijos apie galimus reglamentavimo sistemos trūkumus, kurie atgraso įmones nuo sprendimo pritraukti lėšas iš viešųjų kapitalo rinkų. Be to, per konsultacijas buvo užduodami konkretūs klausimai apie Reglamentą dėl prospekto ir PRR.

Poveikio vertinimo 6 priede pateikiamas išsamus Reglamento dėl prospekto reikalavimų veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo vertinimas, atitinkantis peržiūros nuostatą (žr. Reglamento dėl prospekto 48 straipsnį). Be to, Reglamento dėl prospekto analizė grindžiama ESMA dvišaliu pagrindu Komisijos tarnyboms pateiktais 2021 m. duomenimis ir ESMA paskelbtomis 2019 m. ir 2020 m. EEE patvirtintų prospektų ataskaitomis. Atliekant analizę taip pat atsižvelgta į 2022 m. liepos 21 d. ESMA tarpusavio vertinimo ataskaitos dėl institucijų prospektų tikrinimo ir tvirtinimo procedūrų pagrindines išvadas. Analizėje pabrėžiama, kad dabartiniai prospekto reikalavimai emitentams užkrauna nereikalingą naštą ir kad Reglamento dėl prospekto tikslai galėtų būti pasiekti taikant mažesnius reikalavimus emitentams, kartu išlaikant tinkamo lygio investuotojų apsaugą.

Pasiūlymu nustatomi tiksliniai Reglamento dėl prospekto, PRR ir FPRR pakeitimai. Tų reglamentų teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnio 1 dalis. Todėl reglamento, kuriuo jie iš dalies keičiami, teisinis pagrindas turi būti tas pats. Be to, kadangi siūlomi pakeitimai yra esamų teisės aktų pakeitimai, jie gali būti nustatyti Reglamentu „Omnibus“.

Siūlomos sušvelninimo priemonės, kuriomis siekiama sumažinti administracinę naštą į biržos sąrašus jau įtrauktiems emitentams (PRR), taip pat kruopščiai kalibruojamos, kad būtų išvengta žalingo poveikio rinkos vientisumui ir investuotojų apsaugai, o tai yra pagrindiniai PRR tikslai. Nustatant informacijos atskleidimo pareigą tik „brandiems“ įvykiams, pasiūlymu užtikrinama, kad rinkos ir investuotojai gautų tik prasmingą informaciją ir būtų išvengta netikslios ar klaidinančios informacijos, kuri gali versti priimti klaidingus investicinius sprendimus, sklaidos. Be to, siūlomais informacijos atskleidimo tvarkos pakeitimais sustiprinama priežiūros institucijų pavedimų duomenų stebėsenos sistema, kuri, standartizavus pavedimų duomenų teikimo formatus ir palengvinus NKI keitimąsi tokiais duomenimis, papildys piktnaudžiavimo rinka priežiūros priemonių rinkinį ir taip užtikrins didesnį rinkos vientisumą bei padidins investuotojų pasitikėjimą. Galiausiai tiksliniais kitų informacijos atskleidimo ir ataskaitų teikimo pareigų ir sankcijų režimo pagal PRR pakeitimais bus pašalinta nereikalinga administracinė našta ir nustatytos proporcingesnės sankcijos mažesniems emitentams (MVĮ), taip užtikrinant tinkamą sąnaudų mažinimo ir pirminio poreikio apsaugoti rinkos vientisumą ir investuotojų apsaugą pusiausvyrą.

Svarbu tai, kad siūlomais pakeitimais užtikrinama, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis skaidrumo investuotojams lygiui. Nė viena iš siūlomų priemonių nebus reikalaujama, kad investuotojai atliktų papildomą išsamų patikrinimą, ir bus užtikrinta aukšto lygio investuotojų apsauga. Pavyzdžiui, galimybė prospektą parengti tik anglų kalba (t. y. finansų srityje plačiai vartojama kalba) atsveria reikalavimą, kad santrauka būtų parengta valstybės narės, kurioje teikiamas viešas siūlymas, kalba (-omis). Be to, tais atvejais, kai išimties tvarka prospekto leidžiama nerengti, emitentai privalo paskelbti pareiškimą (nors ir ne prospektą), kuriame pateikiama investuotojui svarbiausia informacija.

Reglamente dėl prospekto siūlomomis reguliavimo sušvelninimo priemonėmis siekiama sumažinti emitentų išlaidas ir naštą, kartu išsaugant ir stiprinant investuotojų pasitikėjimą tinkamu viešųjų rinkų veikimu. Proporcingumas visų pirma užtikrinamas gerokai supaprastinant prospekto reikalavimus arba net atleidžiant nuo jų laikymosi tais atvejais, kai emitentas jau yra žinomas investuotojams ir daug informacijos jau yra viešai prieinama. Be to, proporcingumas užtikrinamas informacijos atskleidimą pritaikant prie rinkoje vyraujančio įmonės dydžio. Todėl pasiūlymu nustatomas ES augimo emisijų dokumentas, skirtas tik į MVĮ augimo rinkų biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms (t. y. daugiausia MVĮ, tačiau ne tik).

Be to, Komisija pristatė pasiūlymo tikslą Europos vertybinių popierių komiteto ekspertų grupei ir Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto (ECON) koordinatoriams.

Respondentų taip pat buvo klausiama, ar PRR reikėtų atskirti viešai neatskleistos informacijos sąvoką, kuria siekiama užkirsti kelią prekybai naudojantis viešai neatskleista informacija, ir viešai neatskleistos informacijos sąvoką, dėl kurios atsiranda pareiga atskleisti informaciją. Dauguma nuomonę šiuo klausimu pareiškusių respondentų manė, kad būtų tikslinga atskirti šias dvi sąvokas. Be to, dauguma nuomonę pareiškusių respondentų pažymėjo, kad reikėtų paaiškinti, jog viešai neatskleista informacija, susijusi su daugiaetapiu procesu, turi būti skelbiama viešai tik pasiekus galutinį etapą, nebent informacija buvo nutekinta.

Galiausiai nemanoma, kad šis pasiūlymas apskritai turės kokį nors didelį poveikį skaitmenizacijai. Vis dėlto šiuo pasiūlymu panaikinama galimybė pagal Reglamentą dėl prospekto prašyti popierinio formato prospektų, taip skatinant įtraukimo į biržos sąrašus proceso skaitmenizavimą. Be to, CMOBS sudarys sąlygas NKI automatiškai keistis pavedimų knygos duomenimis, gerinant bendradarbiavimą priežiūros tikslais skaitmeninėmis priemonėmis.

Priemonėmis pagal šią tinkamiausią galimybę būtų padidintas teisinis aiškumas dėl to, kas turi ir kas neturi būti atskleista, ir nebereikėtų atskleisti pernelyg preliminarios informacijos. Tai savo ruožtu reiškia, kad sumažės biržinėms bendrovėms tenkanti našta, nes apribojamas laikas ir išlaidos, įskaitant išorės patarėjų mokesčius, kurie šiuo metu mokami siekiant užtikrinti pareigos atskleisti informaciją laikymąsi. Be to, galbūt emitentai rečiau naudosis atidėto informacijos atskleidimo galimybe. Emitentų tiesioginės ir netiesioginės išlaidos sumažėja dėl papildomo aiškumo vertinant, ar tam tikra informacija konkrečiu atveju (įvykus konkrečiam įvykiui) laikoma viešai neatskleista informacija. Apskaičiuota, kad metinės reikalavimų laikymosi išlaidos sumažės maždaug 89 mln. EUR, MVĮ atveju – 24,6 mln. EUR, o ne MVĮ – 64,6 mln. EUR. Atlikus atidėto informacijos atskleidimo taisyklių tikslinius pakeitimus būtų galima papildomai sumažinti įmonių išlaidas 11 mln. EUR: 1 mln. EUR – MVĮ atveju ir 10 mln. EUR – ne MVĮ.

Investuotojams praverstų mažesnis ir paprastesnis dokumentas, kurį lengviau skaityti ir kuriame lengviau atlikti paiešką. Labiau standartizuotas formatas (t. y. fiksuota prospekto skirsnių atskleidimo tvarka) padėtų lengviau suprasti prospektus ir juos palyginti visoje ES. Be to, galimybė prospektą skelbti tik elektroniniu formatu leistų su juo susipažinti ir atlikti jame paiešką elektroninėje pagalbinėje priemonėje, kuria šiuo metu dažniau naudojasi investuotojai.

Pasiūlymu iš dalies keičiama 6 straipsnio 2 dalis ir 7 straipsnis, siekiant nustatyti standartizuotą prospekto ir prospekto santraukos formatą ir seką (t. y. fiksuotą juose pateikiamos informacijos atskleidimo tvarką). Be to, pasiūlymu nustatomas didžiausias puslapių skaičius (300) akcijų IPO prospektams ir paaiškinama, kokiai informacijai, kuri turi būti pateikta prospekte, šis ribinis skaičius netaikomas.

Reglamento dėl prospekto 3 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama siekiant nustatyti vieną suderintą 12 mln. EUR ribą, kurios nepasiekus reikalavimas rengti prospektą netaikomas viešiems vertybinių popierių siūlymams, kuriems nereikia paso (riba grindžiama to paties emitento Sąjungoje per 12 mėnesių pateiktų suvestinių siūlymų bendra verte). Tačiau emitentams leidžiama rengti prospektą savanoriškai. Be to, nurodyta, kad valstybėms narėms leidžiama reikalauti nacionalinių informacijos atskleidimo dokumentų, kai viešai siūlomų vertybinių popierių vertė neviršija 12 mln. EUR, su sąlyga, kad nacionaliniu lygmeniu atskleidžiama informacija nesudaro neproporcingos naštos.

Be to, pasiūlymu iš dalies keičiamos 1 straipsnio 4 ir 5 dalys, siekiant nustatyti naują reikalavimo rengti prospektą išimtį. Pagal tokią naują išimtį įmonės, išleidžiančios vertybinius popierius, apkeičiamus su vertybiniais popieriais, jau įtrauktais į prekybos reguliuojamoje rinkoje arba MVĮ augimo rinkoje sąrašą, įskaitant įmones, kurios persikelia iš MVĮ augimo rinkos į reguliuojamą rinką, neprivalo rengti ir skelbti prospekto. Vietoj to šios įmonės privalo paskelbti ir NKI pateikti trumpą santraukos dokumentą, į kurį būtų įtrauktas pareiškimas, kad laikomasi nuolatinių ir periodinių ataskaitų teikimo ir skaidrumo pareigų, taip pat išsami informacija apie pajamų naudojimą ir bet kokia kita susijusi informacija, kuri dar nepaskelbta viešai. Į Reglamentą dėl prospekto įtraukiamas naujas IX priedas, siekiant paaiškinti, kokia informacija turi būti įtraukta į santrauką.

Iš dalies pakeisto Reglamento dėl prospekto poveikis bus stebimas bendradarbiaujant su ESMA ir NKI, remiantis metinėmis ataskaitomis apie ES patvirtintus prospektus. Šias metines ataskaitas ESMA yra įgaliota rengti kiekvienais metais. Be to, per penkerius metus Komisija įvertins Reglamento dėl prospekto taikymą ir tai, ar įvairūs prospektai tebėra tinkami reglamento tikslams pasiekti. Atlikdama vertinimą Komisija ras tinkamą pusiausvyrą tarp siekio užtikrinti investuotojų apsaugą ir siekio kuo labiau sumažinti įmonėms tenkančią reguliavimo naštą.

29 straipsnyje nustatytos papildomos sąlygos, kad lygiavertiškumo tvarka būtų įgyvendinama. Be to, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos atliekamas pagal trečiosios valstybės įstatymus parengto prospekto patvirtinimas pakeičiamas reikalavimu tik pateikti prospektą tai kompetentingai institucijai. Galiausiai, nustatyti bendrieji lygiavertiškumo kriterijai ir Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais tie kriterijai patikslinami.

23 straipsnis iš dalies keičiamas, kad Kapitalo rinkų gaivinimo priemonių rinkiniu padaryti pakeitimai būtų nuolatiniai. Be to, 23 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant paaiškinti, kad tuo atveju, kai paskelbiamas prospekto priedas, finansų tarpininkas privalo informuoti tik tuos investuotojus, kurie yra to finansų tarpininko klientai ir sutiko, kad su jais būtų susisiekiama elektroninėmis priemonėmis (bent gauti informaciją apie priedo paskelbimą).

Be to, pasiūlymu iš dalies keičiama 20 straipsnio 13 dalis ir reikalaujama, kad ESMA bent kas trejus metus atliktų vieną prospektų tikrinimo ir tvirtinimo tarpusavio vertinimą.

Pasiūlymu iš dalies keičiama 20 straipsnio 11 dalis, kad Komisijai būtų suteikti įgaliojimai deleguotaisiais aktais nustatyti: i) kada kompetentingai institucijai leidžiama taikyti papildomus prospekto tikrinimo kriterijus ir papildomos informacijos, kurios gali būti reikalaujama tokiomis aplinkybėmis, rūšį; ii) ilgiausią laikotarpį, per kurį kompetentinga institucija turi užbaigti prospekto tikrinimą ir priimti sprendimą dėl to, ar patvirtinti tą prospektą, ar atsisakyti jį patvirtinti ir užbaigti peržiūros procesą; iii) pasekmes kompetentingai institucijai, kuri nepriima sprendimo dėl prospekto per Reglamente dėl prospekto nustatytus terminus.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomas prospekto formatas ir turinys, atitinkamai iš dalies keičiami (Reglamento dėl prospekto 13 straipsnio 1 dalis ir I–III priedai). Be to, paaiškinama, kad tuose deleguotuosiuose aktuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į: i) nuosavybės vertybinių popierių emitentų atveju, ar emitentams taikomas informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimas pagal būsimą Įmonių informacijos apie tvarumą teikimo direktyvą, ir ii) ne nuosavybės vertybinių popierių emitentų atveju, ar tais ne nuosavybės vertybiniais popieriais prekiaujama nurodant, kad jais atsižvelgiama į ASV veiksnius ar siekiama ASV tikslų.

Šis sušvelninimas taikomas tik emitentams ir nedaro poveikio jų vardu arba jų sąskaita veikiančių asmenų (pvz., apskaitininkų, teisininkų, reitingų agentūrų) pareigai sudaryti, atnaujinti ir pateikti NKI jos prašymu savo viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašą. Be to, emitentų, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus bent pastaruosius 5 metus, atveju šiuo pasiūlymu valstybėms narėms leidžiama atsisakyti dalyvauti ir leidžiama reikalauti, kad būtų sudarytas ir tvarkomas išsamus viešai neatskleistos informacijos turinčių asmenų sąrašas, kai tai pateisinama rinkos vientisumo sumetimais. Į šį sąrašą įtraukiami visi asmenys, turintys prieigą prie viešai neatskleistos informacijos, kaip yra šiuo metu.

Be to, siekiant užtikrinti NKI galimybę gauti proceso, kuris gali apimti viešai neatskleistos informacijos atskleidimą trečiosioms šalims, audito seką, pasiūlyme nurodoma, kad visi informaciją atskleidžiantys rinkos dalyviai (nepriklausomai nuo to, ar jie ketina pasinaudoti apsaugos taisykle) prieš atlikdami rinkos tyrimus ir viso proceso metu, kai atskleidžia informaciją, apsvarsto, ar toks procesas yra susijęs su viešai neatskleista informacija. Jie taip pat turi raštu dokumentuoti išvadas bei priežastis ir NKI prašymu pateikti šiuos įrašus.

Pasiūlymu iš dalies keičiama 17 straipsnio 4 dalis, bendrąją sąlygą, kad atidėjimas neturėtų klaidinti visuomenės, pakeičiant konkrečių sąlygų, kurias turi atitikti viešai neatskleista informacija, kurios paskelbimą emitentas ketina atidėti, sąrašu. Be to, pranešimo NKI apie atidėjimą pateikimo laikas paankstinamas iki momento iš karto po to, kai emitentas priima sprendimą atidėti informacijos atskleidimą (o ne iš karto po to, kai informacija atskleidžiama viešai). Tačiau pasiūlymu NKI neįpareigojama leisti atidėti informacijos paskelbimą.

Kadangi pasiūlymu nekeičiama 7 straipsnyje nustatyta viešai neatskleistos informacijos sąvoka, prekybos pasinaudojant viešai neatskleista informacija draudimas toliau taikomas ir tarpiniame užsitęsusio proceso etape, kuris laikomas viešai neatskleista informacija. Be to, pasiūlymu emitentams nustatoma pareiga užtikrinti viešai neatskleistos informacijos konfidencialumą (taikant prekybos naudojantis viešai neatskleista informacija draudimą) iki atskleidimo momento ir nedelsiant viešai atskleisti tokią viešai neatskleistą informaciją jos nutekinimo atveju.

Be to, pasiūlymu supaprastinama ir palengvinama universalaus registracijos dokumento tvarka, suteikiant galimybę dokumentą parengti tik anglų kalba ir suteikiant dažnai vertybinius popierius leidžiančio emitento statusą po vienų, o ne dvejų metų patvirtinimo (žr. 9 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pakeitimus).

Be to, į pasiūlymą įtraukti tam tikri kiti sandoriai, kuriems taikomos draudimo vadovaujamas pareigas einantiems asmenims draudimo laikotarpiu (t. y. likus 30 kalendorinių dienų iki tarpinės finansinės ataskaitos arba metų pabaigos ataskaitos, kurią emitentas privalo paskelbti viešai, paskelbimo) sudaryti sandorius išimtys. Tai visų pirma darbuotojų sistemos, susijusios su finansinėmis priemonėmis, išskyrus akcijas, taip pat su finansinių priemonių, išskyrus akcijas, priskyrimu arba teisėmis į jas, ir sandoriai, dėl kurių vadovo pareigas einantys asmenys nepriima jokių investicinių sprendimų (pvz., automatinis finansinių priemonių konvertavimas).

Pasiūlymu iš dalies keičiamas 19 straipsnis, siekiant nuo 5 000 EUR iki 20 000 EUR padidinti ribą, kurią viršijus emitentui ir NKI turi būti pranešama apie sandorius, kuriuos savo sąskaita sudaro vadovaujamas pareigas einantys asmenys bei glaudžiai susiję asmenys ir kurie yra susiję su to emitento akcijomis ar skolos priemonėmis arba išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ar kitomis su jais susijusiomis finansinėmis priemonėmis. Dabartinė 5 000 EUR riba yra per žema ir dėl jos atskleidžiami nereikšmingi sandoriai. Pasiūlyme taip pat nuo 20 000 EUR iki 50 000 EUR padidinama vertė, iki kurios NKI gali nuspręsti padidinti nacionaliniu lygmeniu taikomą ribą.

(7)nedidelio viešo vertybinių popierių siūlymo atveju prospekto rengimo išlaidos galėtų būti neproporcingos, palyginti su visa siūlymo verte. Reglamentas (ES) 2017/1129 netaikomas viešiems vertybinių popierių siūlymams, kurių bendra pardavimo Sąjungoje vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR. Be to, atsižvelgiant į skirtingą finansų rinkų dydį visoje Sąjungoje, valstybės narės gali netaikyti pareigos skelbti prospektą viešai siūlant vertybinius popierius, jei toks siūlymas nesiekia tam tikros ribos, kurią valstybės narės gali nustatyti nuo 1 000 000 EUR iki 8 000 000 EUR. Kai kurios valstybės narės pasinaudojo šia galimybe, todėl buvo nustatytos skirtingos netaikymo ribos, tad tiek emitentams, tiek investuotojams padėtis tapo sudėtinga ir nepakankamai aiški. Siekiant sumažinti įvairių ribų taikymo pagal Reglamentą (ES) 2017/1129 sudėtingumą ir padidinti teisinį aiškumą, apatinė 1 000 000 EUR to reglamento netaikymo riba turėtų būti panaikinta;

(27)siekiant, kad ES paskesnių emisijų prospektas taptų suderintu dokumentu ir kad investuotojams visoje Sąjungoje būtų lengviau jį suprasti, nepriklausomai nuo jurisdikcijos, kurioje vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus, jo formatas turėtų būti standartizuotas tiek nuosavybės, tiek ne nuosavybės vertybiniams popieriams. Dėl tos pačios priežasties informacija ES paskesnių emisijų prospekte turėtų būti atskleidžiama standartizuota seka. Siekiant, kad ES paskesnių emisijų prospektas būtų aiškesnis ir kad investuotojams būtų lengviau jį analizuoti ir atlikti jame paiešką, tokio prospekto puslapių skaičius antrinėms akcijų emisijoms turėtų būti ribotas. Toks puslapių skaičiaus apribojimas vis dėlto nebūtų tinkamas plačiai nuosavybės vertybinių popierių kategorijai, išskyrus akcijas arba ne nuosavybės vertybinius popierius, kurie apima daug įvairių priemonių, įskaitant sudėtingas priemones. Be to, santraukai, nuorodos būdu įtrauktai informacijai arba informacijai, kuri turi būti pateikta, kai emitento finansinė istorija yra sudėtinga arba jis yra prisiėmęs svarbų finansinį įsipareigojimą, didžiausias puslapių skaičius neturėtų būti taikomas;

(25)Reglamento (ES) 14a straipsnyje nurodytas ES atsigavimo prospektas po 2022 m. gruodžio 31 d. nebegali būti naudojamas. Tas ES atsigavimo prospektas buvo naudingas tuo, kad jį sudarė vienas riboto dydžio dokumentas, todėl emitentams buvo lengva jį parengti, o investuotojams – suprasti. Dėl šių priežasčių ES paskesnių emisijų prospektas turėtų būti rengiamas pagal tą patį modelį ir jam turėtų būti taikomas toks pat trumpesnis tikrinimo laikotarpis, kaip ir ES atsigavimo prospektui. Tačiau pagal ES paskesnių emisijų prospekto reikalavimus dėl akivaizdžių priežasčių neturėtų būti reikalaujama atskleisti su COVID-19 krize susijusios informacijos. Kadangi ES paskesnių emisijų prospektas turėtų pakeisti ir supaprastintą antrinių emisijų prospektą, ir ES atsigavimo prospektą, jis turėtų būti nuolatinis ir jį turėtų būti galima naudoti tiek nuosavybės vertybinių popierių, tiek ne nuosavybės vertybinių popierių antrinėms emisijoms. Be to, jo naudojimui neturėtų būti taikomi jokie apribojimai, viršijantys reikalavimą dėl minimalaus ir nepertraukiamo atitinkamų vertybinių popierių įtraukimo į prekybos reguliuojamoje rinkoje arba MVĮ augimo rinkoje sąrašus laikotarpio;

(23)dėl didėjančios tvarumo aspektų svarbos priimant investicinius sprendimus investuotojai, priimdami informacija pagrįstus investicinius sprendimus, vis dažniau atsižvelgia į informaciją aplinkos, socialiniais ir valdymo (ASV) klausimais. Todėl būtina užkirsti kelią ekomanipuliavimui nustatant su ASV veiksniais susijusią informaciją, kuri prireikus turi būti pateikta viešai siūlomų arba į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus įtrauktų nuosavybės vertybinių popierių arba ne nuosavybės vertybinių popierių prospekte. Tačiau tas reikalavimas neturėtų sutapti su kituose Sąjungos teisės aktuose nustatytu reikalavimu pateikti tokią informaciją. Todėl įmonės, kurios viešai siūlo nuosavybės vertybinius popierius arba prašo įtraukti juos į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus, turėtų nuorodos būdu į prospektą įtraukti ankstesnės finansinės informacijos apimamų laikotarpių vadovybės ir konsoliduotuosius vadovybės pranešimus, apimančius informaciją apie tvarumą, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai parengti formą, kurioje būtų nurodyta su ASV veiksniais susijusi informacija, kuri turi būti įtraukta į ne nuosavybės vertybinių popierių, kurie reklamuojami kaip vertybiniai popieriai, kuriais atsižvelgiama į ASV veiksnius arba siekiama ASV tikslų, prospektus;

(20)Reglamentu (ES) 2017/1129 emitentui, kuris dvejus metus iš eilės gavo universalaus registracijos dokumento patvirtinimą, leidžiama be išankstinio patvirtinimo pateikti visus paskesnius universalius registracijos dokumentus ir visus jų pakeitimus. Siekiant sumažinti nereikalingą naštą ir paskatinti naudoti universalų registracijos dokumentą, būtina iki vienų metų sumažinti reikalavimą gauti kompetentingos institucijos patvirtinimą, kad būtų galima įgyti dažnai vertybinius popierius leidžiančio emitento statusą ir galimybę teikti tik visus paskesnius universalius registracijos dokumentus ir jų pakeitimus. Toks sušvelninimas neturės poveikio investuotojų apsaugai, nes universalus registracijos dokumentas ir bet kokie jo pakeitimai negali būti naudojami kaip prospekto sudedamoji dalis, jei jie dar kartą nepateikiami tvirtinti atitinkamai kompetentingai institucijai. Be to, kompetentingai institucijai leidžiama peržiūrėti universalų registracijos dokumentą, kuris jai buvo pateiktas, ex post pagrindu, kai ta kompetentinga institucija mano, kad tai būtina, ir prireikus paprašyti jį iš dalies pakeisti;

(17)informacijos, kuri turi būti atskleista prospekte, standartizuotas formatas ir standartizuota seka turėtų būti reikalavimas, neatsižvelgiant į tai, ar prospektas arba bazinis prospektas yra parengtas kaip vienas dokumentas, ar sudarytas iš atskirų dokumentų. Todėl būtina, kad Reglamento (ES) 2017/1129 I, II ir III prieduose būtų nustatyta standartizuota prospekte arba atskirai registracijos dokumente ir vertybinių popierių rašte atskleistinos informacijos skirsnių seka. Tais priedais Komisija turėtų remtis iš dalies keisdama bet kokius deleguotuosius aktus, kuriais nustatomas standartizuotas prospekto, bazinio prospekto ir galutinių sąlygų formatas ir skirsnių seka, be kita ko, dėl tuose skirsniuose esančių atskleidžiamos informacijos punktų. Be to, būtina nustatyti standartizuotą prospekto santraukoje atskleistinos informacijos seką;

(16)tam tikrais atvejais prospektas arba su juo susiję dokumentai gali būti didžiuliai ir tapti netinkami investuotojams priimti informacija pagrįstą investicinį sprendimą. Siekiant, kad prospektas būtų aiškesnis, o investuotojams būtų lengviau jį analizuoti ir atlikti jame paiešką, būtina nustatyti didžiausią puslapių skaičių. Tačiau toks puslapių skaičiaus apribojimas turėtų būti nustatytas tik akcijų viešiems siūlymams arba įtraukimui į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus. Puslapių skaičiaus apribojimas nebūtų tinkamas nuosavybės vertybiniams popieriams, išskyrus akcijas arba ne nuosavybės vertybinius popierius, kurie apima daug įvairių priemonių, įskaitant sudėtingas priemones. Be to, santraukai, nuorodos būdu įtrauktai informacijai arba informacijai, kuri turi būti pateikta, kai emitento finansinė istorija yra sudėtinga arba jis yra prisiėmęs svarbų finansinį įsipareigojimą, didžiausias puslapių skaičius neturėtų būti taikomas;

(13)įmonės, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje arba MVĮ augimo rinkoje sąrašus, turi laikytis periodinio ir nuolatinio informacijos atskleidimo reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 596/2014, Direktyvoje 2004/109/EB arba, MVĮ augimo rinkų emitentų atveju, Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/565. Kai tos įmonės išleidžia vertybinius popierius, apkeičiamus su vertybiniais popieriais, kuriais jau prekiaujama tose prekybos vietose, joms turėtų būti netaikoma pareiga skelbti prospektą, nes didžioji dalis reikalaujamo prospekto turinio jau bus viešai prieinama ir investuotojai galės prekiauti remdamiesi ta informacija. Tačiau tokiai išimčiai turėtų būti taikomos apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad vertybinius popierius išleidusi įmonė laikosi Sąjungos teisėje nustatytų periodinio ir nuolatinio informacijos atskleidimo reikalavimų ir nepatiria finansinių sunkumų ar joje nevyksta restruktūrizavimas ar esminis pertvarkymas, įskaitant kontrolės pasikeitimą dėl perėmimo, susijungimo ar skaidymo. Be to, siekiant užtikrinti investuotojų, visų pirma neprofesionaliųjų investuotojų, apsaugą, sutrumpintos formos dokumentas, kuriame pateikiama pagrindinė informacija investuotojams, vis tiek turėtų būti paskelbtas viešai ir pateiktas buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai. Jei dėl naujosios išimties taikymo srities kitos esamos išimtys tampa nereikalingos, tokios kitos išimtys turėtų būti panaikintos. Kad sėkmingai veikiančios įmonės galėtų plėsti veiklą ir gauti naudos iš didesnių galimybių pasiekti didesnę investuotojų grupę, ta naujoji išimtis ir jos taikymo kriterijai taip pat turėtų būti taikomi įmonėms, norinčioms pereiti iš MVĮ augimo rinkos į reguliuojamą rinką. Tačiau, kad investuotojai galėtų priimti informacija pagrįstus investicinius sprendimus, būtina nustatyti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad tie investuotojai galėtų gauti pakankamai informacijos apie tas įmones;

(10)Reglamente (ES) 2017/1129 yra kelios nuostatos, kuriose daroma nuoroda į bendrą tam tikrų viešų vertybinių popierių siūlymų pardavimo vertę, kuri turi būti apskaičiuojama per 12 mėnesių laikotarpį. Siekiant suteikti aiškumo emitentams, investuotojams bei kompetentingoms institucijoms ir išvengti skirtingų požiūrių visoje Sąjungoje, būtina nurodyti, kaip turėtų būti apskaičiuojama bendra tų viešų vertybinių popierių siūlymų pardavimo vertė per 12 mėnesių laikotarpį;

(30)ES augimo emisijų dokumentą turėtų būti galima naudoti MVĮ, emitentams, kurie nėra MVĮ ir kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti arba bus įtraukti į prekybos MVĮ augimo rinkoje sąrašus, ir mažųjų nebiržinių bendrovių siūlymams, kurių 12 mėnesių laikotarpio vertė neviršija 50 000 000 EUR. Siekiant išvengti dviejų pakopų informacijos atskleidimo standarto reguliuojamose rinkose, priklausomai nuo emitento dydžio, ES augimo emisijų dokumentas neturėtų būti taikomas įmonėms, kurių vertybiniai popieriai jau yra įtraukti arba juos ketinama įtraukti į prekybos reguliuojamose rinkose sąrašus. Tačiau, siekiant palengvinti perėjimą prie reguliuojamos rinkos ir sudaryti sąlygas emitentams naudotis didesne investuotojų baze, emitentams, kurių vertybiniai popieriai jau yra įtraukti į prekybos MVĮ augimo rinkoje sąrašus nepertraukiamai bent pastaruosius 18 mėnesių, turėtų būti leidžiama naudoti ES paskesnių emisijų prospektą, kad būtų galima juos perkelti į reguliuojamą rinką, išskyrus atvejus, kai jiems taikoma išimtis dėl tokios paskesnės emisijos reguliuojamoje rinkoje;

(31)ES augimo emisijų dokumente turėtų būti pateikta sutrumpintos formos santrauka, kuri būtų neprofesionaliesiems investuotojams naudingas informacijos šaltinis ir kurios formatas ir turinys būtų toks pat, kaip ES paskesnių emisijų prospekto santraukos. Ta santrauka turėtų būti pateikta ES augimo emisijų dokumento pradžioje ir joje turėtų būti pateikta pagrindinė informacija, kuria remdamiesi investuotojai galėtų nuspręsti, kuriomis viešai siūlomomis arba į prekybos sąrašus įtrauktomis akcijomis pasidomėti išsamiau, ir po to peržiūrėti visą ES augimo emisijų dokumentą, siekiant priimti informacija pagrįstą investicinį sprendimą;

(32)ES augimo emisijų dokumentas turėtų būti suderintas dokumentas, kurį investuotojai lengvai suprastų, nepriklausomai nuo jurisdikcijos Sąjungoje, kurioje atitinkami vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba yra įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašus. Todėl jo formatas turėtų būti standartizuotas tiek nuosavybės, tiek ne nuosavybės vertybinių popierių atveju, o informacija, įtraukta į ES augimo emisijų dokumentą, turėtų būti atskleidžiama standartizuota seka. Siekiant dar labiau standartizuoti ES augimo emisijų dokumentą, padidinti jo aiškumą ir sudaryti palankesnes sąlygas investuotojams jį analizuoti ir atlikti jame paiešką, turėtų būti nustatytas didžiausias puslapių skaičius tuo atveju, jei ES augimo emisijų dokumentas būtų rengiamas antrinėms akcijų emisijoms. Tas puslapių skaičiaus apribojimas taip pat turėtų būti veiksmingas atsižvelgiant į ne tokius griežtus reikalavimus, susijusius su ES augimo emisijų dokumento turiniu, ir efektyvus teikiant būtiną informaciją, kad investuotojai galėtų priimti informacija pagrįstus investicinius sprendimus. Tačiau puslapių skaičiaus apribojimas nebūtų tinkamas plačiai nuosavybės vertybinių popierių kategorijai, išskyrus akcijas arba ne nuosavybės vertybinius popierius, kurie apima daug įvairių priemonių, įskaitant sudėtingas priemones. Be to, santraukai, nuorodos būdu įtrauktai informacijai arba informacijai, kuri turi būti pateikta, kai emitento finansinė istorija yra sudėtinga arba jis yra prisiėmęs svarbų finansinį įsipareigojimą, didžiausias puslapių skaičius neturėtų būti taikomas;

(33)ES paskesnių emisijų prospektas ir ES augimo emisijų dokumentas turėtų papildyti kitų formų prospektus, nustatytus Reglamente (ES) 2017/1129. Todėl, jei aiškiai nenurodyta kitaip, visos nuorodos į terminą „prospektas“ pagal Reglamentą (ES) 2017/1129 turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į visų skirtingų formų prospektus, įskaitant ES paskesnių emisijų prospektą ir ES augimo emisijų dokumentą;

(34)prospekte turėtų būti paminėti emitentui ir jo vertybiniams popieriams reikšmingi ir būdingi rizikos veiksniai. Dėl šios priežasties rizikos veiksniai turi būti nurodomi suskirsčius juos į keletą rizikos kategorijų, atsižvelgiant į jų pobūdį. Tačiau nebeturėtų būti reikalaujama, kad emitentai reitinguotų reikšmingiausius rizikos veiksnius, nes tai yra sudėtinga ir užkrauna emitentams naštos. Siekiant, kad prospektas būtų suprantamesnis ir kad investuotojams būtų lengviau priimti informacija pagrįstus investicinius sprendimus, būtina nurodyti, kad emitentai neturėtų prospekto perkrauti rizikos veiksniais, kurie yra bendro pobūdžio ir naudojami tik kaip atsakomybės ribojimo veiksniai arba kurie galėtų užgožti konkrečius rizikos veiksnius, apie kuriuos investuotojai turėtų žinoti;

(35)pagal Reglamento (ES) 2017/1129 17 straipsnio 1 dalį, jeigu galutinė siūlymo kaina ir viešai siūlomų vertybinių popierių kiekis negali būti įtraukti į prospektą, investuotojas turi teisę atsisakyti sandorio, kuria jis gali pasinaudoti per dvi darbo dienas nuo galutinės siūlymo kainos arba viešai siūlomų vertybinių popierių kiekio pateikimo. Siekiant padidinti investuotojų apsaugą, laikotarpis, per kurį investuotojas gali pasinaudoti šia teise atsisakyti sandorio, turėtų būti pratęstas. Tačiau svarbu sumažinti emitentams tenkančią administracinę naštą. Todėl tais atvejais, kai galutinė vertybinių popierių siūlymo kaina tik šiek tiek skiriasi nuo prospekte nurodytos didžiausios kainos, neturėtų būti reikalaujama, kad emitentai skelbtų priedą;

(36)Reglamento (ES) 2017/1129 19 straipsnyje emitentams suteikiama galimybė į prospektą įtraukti tam tikrą informaciją nuorodos būdu. Ta galimybė buvo nustatyta siekiant sumažinti emitentams tenkančią naštą ir išvengti informacijos, kuri jau buvo atskleista ir paskelbta pagal kitus Sąjungos finansinių paslaugų teisės aktus, dubliavimo. Siekiant gerokai sumažinti emitentams tenkančią naštą ir išvengti informacijos, kuri jau buvo atskleista ir paskelbta pagal kitus Sąjungos finansinių paslaugų teisės aktus, dubliavimo, ta galimybė turėtų tapti teisiniu reikalavimu, kai informacija turi būti atskleista prospekte ir atitinka Reglamento (ES) 2017/1129 19 straipsnio 1 dalyje nustatytas įtraukimo nuorodos būdu sąlygas. Toks teisinis reikalavimas tik šiek tiek sumažintų informacijos aiškumą investuotojams, kurie ateityje turėtų turėti galimybę veiksmingiau ir efektyviau susipažinti su įmonių duomenimis centralizuotai Europos bendrame prieigos punkte (ESAP). Nors teisėkūros institucijos šiuo metu svarsto tikslų būsimų teisės aktų išdėstymą ir metmenis, numatoma, kad ESAP suteiks investuotojams galimybę vienoje vietoje rasti didžiąją atitinkamos informacijos dalį, taip dar labiau palengvinant prieigą prie informacijos, įtrauktos į prospektus nuorodos būdu. Vis dėlto įmonėms vis tiek turėtų būti leidžiama savanoriškai nuorodos būdu įtraukti informaciją, kuri neprivalo būti atskleista prospekte, su sąlyga, kad tokia informacija atitinka Reglamento (ES) 2017/1129 19 straipsnio 1 dalyje nustatytas įtraukimo nuorodos būdu sąlygas;

(37)siekiant pašalinti nereikalingas išlaidas bei naštą ir padidinti informacijos įtraukimo į prospektą nuorodos būdu veiksmingumą ir efektyvumą, neturėtų būti reikalaujama, kad įmonės skelbtų priedą, skirtą metinei ar tarpinei finansinei informacijai, įtrauktai nuorodos būdu į vis dar galiojantį bazinį prospektą, atnaujinti;

(38)Reglamentu (ES) 2017/1129 skatinama kompetentingų institucijų vykdomo prospektų tikrinimo ir tvirtinimo taisyklių konvergencija ir suderinimas. Visų pirma, prospekto išsamumo, suprantamumo ir nuoseklumo tikrinimo kriterijai buvo supaprastinti ir nustatyti Deleguotajame reglamente (ES) 2019/980. Tačiau šis kriterijų sąrašas nėra baigtinis, nes jis turėtų suteikti galimybę atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius ir naujoves. Todėl Deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/980 kompetentingoms institucijoms leidžiama taikyti papildomus prospektų tikrinimo ir tvirtinimo kriterijus, jei tos kompetentingos institucijos mano, kad tai būtina investuotojams apsaugoti. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) tarpusavio vertinimo ataskaitoje nurodyta, kad dėl tos galimybės atsirado esminių skirtumų, susijusių su tuo, kaip kompetentingos institucijos taiko papildomus tikrinimo kriterijus ir prašo emitentų pateikti papildomos informacijos jų tikrinamame prospekte. Siekiant skatinti kompetentingų institucijų vykdomos prospekto priežiūros veiklos, kuri emitentams turėtų suteikti tikrumo, o investuotojams – pasitikėjimo, suderinimą ir konvergenciją, tikslinga nurodyti aplinkybes, kuriomis kompetentinga institucija gali taikyti tokius papildomus kriterijus, papildomos informacijos, kurią kompetentingos institucijos gali prašyti atskleisti, rūšį ir prospekto patvirtinimo procedūras bei terminus;

(39)ESMA atliekami tarpusavio vertinimai yra veiksminga priemonė siekiant skatinti priežiūros konvergenciją visoje Sąjungoje. Siekiant skatinti priežiūros konvergenciją, susijusią su kompetentingų institucijų tikrinimo ir tvirtinimo procesais, vertinant prospekte pateiktos informacijos išsamumą, nuoseklumą ir suprantamumą, ir įvertinti skirtingų metodų poveikį kompetentingų institucijų atliekamam tikrinimui ir patvirtinimui, tikslinga reikalauti, kad ESMA reguliariai atliktų periodinius prospektų tikrinimo ir tvirtinimo tarpusavio vertinimus ir nustatytų tinkamus laikotarpius;

(40)pagal Reglamento (ES) 2017/1129 21 straipsnį reikalaujama, kad pirminio viešo akcijų siūlymo atveju prospektą būtų galima paskelbti likus ne mažiau kaip 6 darbo dienoms iki siūlymo pabaigos. Siekiant skatinti sparčius pavedimų knygų sudarymo procesus, ypač sparčiai kintančiose rinkose, ir padidinti neprofesionaliųjų investuotojų įtraukimo į pirminio viešo akcijų siūlymo procesą patrauklumą, dabartinis minimalus 6 dienų laikotarpis nuo prospekto paskelbimo iki akcijų siūlymo pabaigos turėtų būti sutrumpintas, nedarant poveikio investuotojų apsaugai;

(41)siekiant surinkti duomenis, kuriais remiantis būtų galima įvertinti ES paskesnių emisijų prospektą ir ES augimo emisijų dokumentą, Reglamento (ES) 2017/1129 21 straipsnio 6 dalyje nurodytas saugojimo mechanizmas turėtų apimti ir ES paskesnių emisijų prospektą, ir ES augimo emisijų dokumentą, kurie turėtų būti aiškiai atskirti nuo kitų rūšių prospektų;

(42)siekiant užtikrinti tvaresnį prospekto platinimą investuotojams, padidinti finansų sektoriaus skaitmenizaciją ir pašalinti nereikalingas išlaidas, investuotojams nebeturėtų būti suteikta teisė prašyti popierinės prospekto kopijos. Todėl prospekto kopija investuotojams turėtų būti pateikiama tik elektronine forma, gavus jų prašymą ir nemokamai;

(43)pagal Reglamento (ES) 2017/1129 23 straipsnio 3 dalį reikalaujama, kad finansų tarpininkai informuotų investuotojus, per atitinkamą tarpininką įsigijusius ar pasirašiusius vertybinius popierius, apie priedo paskelbimo galimybę ir tam tikromis aplinkybėmis susisiektų su tais investuotojais tą pačią dieną, kai turi būti paskelbtas priedas. Reglamentu (ES) 2021/337 į tą straipsnį įtrauktos naujos 2a ir 3a dalys, kuriose numatyta proporcingesnė tvarka, kuria siekiama sumažinti finansų tarpininkams tenkančią naštą, kartu išlaikant aukšto lygio investuotojų apsaugą. Tose dalyse nurodoma, su kuriais investuotojais turėtų susisiekti finansų tarpininkai, kai paskelbiamas priedas, ir pratęsiamas tiek terminas, iki kurio su tais investuotojais turi būti susisiekta, tiek terminas, per kurį tie investuotojai turi pasinaudoti savo teisėmis atsisakyti sandorio. Be to, tose dalyse patikslinama, kad finansų tarpininkai turėtų susisiekti su investuotojais, kurie įsigyja ar pasirašo vertybinius popierius, ne vėliau kaip pirminio siūlymo laikotarpio pabaigos dieną. Tas laikotarpis yra laikotarpis, per kurį emitentai arba siūlytojai viešai siūlo vertybinius popierius, kaip nurodyta prospekte, ir kuris neapima paskesnių laikotarpių, per kuriuos vertybiniai popieriai perparduodami rinkoje. Reglamento (ES) 2017/1129 23 straipsnio 2a ir 3a dalimis nustatyta tvarka nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į apskritai teigiamus suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus apie tą tvarką, ji turėtų tapti nuolatinė;

(44)Reglamento (ES) 2017/1129 23 straipsnio 2a ir 3a dalimis terminas, iki kurio reikia susisiekti su reikalavimus atitinkančiais investuotojais dėl priedo paskelbimo, pratęstas iki pirmosios darbo dienos, einančios po priedo paskelbimo, pabaigos. Kad finansų tarpininkai galėtų laikytis to termino, būtina nustatyti, kad finansų tarpininkai apie priedo paskelbimą turės informuoti tik tuos investuotojus, kurie sutiko, kad su jais būtų susisiekta elektroninėmis priemonėmis. Be to, finansų tarpininkai turėtų pasiūlyti investuotojams, kurie nurodė pageidaujantys, kad su jais būtų susisiekta tik kitomis, ne elektroninėmis priemonėmis, pasirinkti galimybę, kad su jais būtų susisiekta elektroniniu būdu tam, kad galėtų gauti pranešimą apie priedo paskelbimą. Taip pat būtina įpareigoti finansų tarpininkus pranešti investuotojams, kurie nesutinka, kad su jais būtų susisiekta elektroninėmis priemonėmis, ir atsisako leisti su jais susisiekti elektroniniu būdu, kad jie gali ieškoti informacijos emitento arba finansų tarpininko svetainėje iki siūlymo laikotarpio pabaigos arba vertybinių popierių pateikimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau, kad patikrintų, ar yra paskelbtas priedas;

(45)siekiant užtikrinti investuotojų apsaugą ir skatinti reguliavimo konvergenciją visoje Sąjungoje, tikslinga nustatyti, kad bazinio prospekto priedas neturėtų būti naudojamas naujos rūšies vertybiniams popieriams, apie kuriuos būtina informacija nebuvo įtraukta į tą bazinį prospektą, įvesti. Be to, ESMA turėtų būti paprašyta per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo suteikti papildomo aiškumo, pateikiant gaires dėl aplinkybių, kuriomis turėtų būti laikoma, kad priedu įvedamas naujos rūšies vertybinis popierius, kuris nėra aprašytas baziniame prospekte;

(46)pagal Reglamento (ES) 2017/1129 27 straipsnį reikalaujama, kad emitentai parengtų savo prospekto vertimus, kad institucijos ir investuotojai galėtų tinkamai patikrinti tuos prospektus ir įvertinti riziką. Daugeliu atvejų turi būti pateiktas vertimas į bent vieną iš oficialiųjų kalbų, priimtinų kiekvienos valstybės narės, kurioje pateikiamas siūlymas arba prašoma įtraukti į prekybos sąrašus, kompetentingoms institucijoms. Siekiant gerokai sumažinti nereikalingą naštą, įmonėms turėtų būti leidžiama rengti prospektą tarptautinių finansų srityje įprasta kalba, neatsižvelgiant į tai, ar siūlymas ar įtraukimas į prekybos sąrašus yra nacionalinio ar tarpvalstybinio pobūdžio, o vertimo reikalavimas turėtų būti taikomas tik prospekto santraukai, siekiant užtikrinti neprofesionaliųjų investuotojų apsaugą;

(47)pagal Reglamento (ES) 2017/1129 29 straipsnį šiuo metu reikalaujama, kad trečiųjų valstybių prospektus patvirtintų atitinkamo vertybinių popierių emitento buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, neatsižvelgiant į tai, ar tuos trečiųjų valstybių prospektus jau patvirtino atitinkama trečiosios valstybės institucija. Pagal tą straipsnį taip pat reikalaujama, kad Komisija priimtų sprendimą, kuriame nustatoma, kad tokios trečiosios valstybės nacionalinės teisės nustatyti informacijos reikalavimai yra lygiaverčiai Reglamento (ES) 2017/1129 reikalavimams. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiųjų valstybių emitentams, įskaitant MVĮ, patekti į Sąjungos viešąsias rinkas ir suteikti investuotojams Sąjungoje papildomų investavimo galimybių, kartu užtikrinant jų apsaugą, būtina iš dalies pakeisti lygiavertiškumo tvarką. Visų pirma, siekiant užtikrinti aukščiausio lygio investuotojų apsaugą, turėtų būti paaiškinta, kad trečiųjų valstybių emitentai, siūlantys vertybinius popierius Sąjungoje, kartu turi būti įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje arba MVĮ augimo rinkoje, įsteigtoje Sąjungoje, sąrašus. Tačiau trečiųjų valstybių emitentams leidžiama taikyti Reglamento (ES) 2017/1129 28 straipsnyje nustatytą procedūrą bet kokios rūšies vertybinių popierių viešiems siūlymams, parengiant prospektą pagal tą reglamentą. Be to, turėtų būti paaiškinta, kad įtraukimo į prekybos ES reguliuojamoje rinkoje sąrašus arba vertybinių popierių viešo siūlymo Sąjungoje atveju lygiaverčiai trečiųjų valstybių prospektai, kuriuos jau patvirtino trečiosios valstybės priežiūros institucija, turi būti tik pateikti Sąjungoje esančios buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai. Be to, bendrieji lygiavertiškumo kriterijai, kurie šiuo metu turi būti grindžiami Reglamento (ES) 2017/1129 6, 7, 8 ir 13 straipsniuose nustatytais reikalavimais, turėtų būti išplėsti, kad apimtų nuostatas dėl atsakomybės, prospekto galiojimo, rizikos veiksnių, prospekto tikrinimo, tvirtinimo ir skelbimo, taip pat dėl reklamos ir priedų. Siekiant užtikrinti investuotojų apsaugą Sąjungoje, taip pat būtina nurodyti, kad trečiosios valstybės prospekte turi būti numatytos visos Reglamente (ES) 2017/1129 įtvirtintos teisės ir pareigos;

(48)siekiant apsaugoti investuotojus Sąjungoje ir užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungoje įsteigtiems emitentams ir trečiųjų valstybių emitentams, būtinas veiksmingas bendradarbiavimas su trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis keičiantis informacija su tomis institucijomis ir užtikrinant pagal Reglamentą (ES) 2017/1129 nustatytų pareigų vykdymą. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų keitimąsi informacija su priežiūros institucijomis, ESMA turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su atitinkamų trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis, o Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti minimalų tokių susitarimų turinį ir šabloną. Tačiau tokie bendradarbiavimo susitarimai neturėtų būti sudaromi su trečiosiomis valstybėmis, įtrauktomis į jurisdikciją turinčių subjektų, kurių nacionaliniai kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu režimai turi strateginių trūkumų, keliančių didelę grėsmę Sąjungos finansų sistemai, sąrašą;

(49)būtina užtikrinti, kad ES paskesnių emisijų prospektui, ES augimo emisijų dokumentui ir susijusioms prospekto santraukoms būtų taikomos tos pačios administracinės sankcijos ir kitos administracinės priemonės, kaip ir kitiems prospektams. Tos sankcijos ir priemonės turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos, jomis turėtų būti užtikrinta, kad valstybės narės laikytųsi bendro požiūrio;