/* KOM/2011/0459 galutinis/2 */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą 1. ĮVADAS Bulgarijai įstojus į ES, sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas[1] (toliau – BTM), siekiant padėti Bulgarijai sukurti nešališką, nepriklausomą ir veiksmingą teismų ir administracinę sistemą. Teisinės ir teismų sistemos keitimas, siekiant ją labiau suderinti su kitų valstybių narių sistemomis, yra nacionalinis uždavinys. Siekiant jį įvykdyti, reikia, kad vyriausybė parengtų ir pasiūlytų pagrindinius bendruosius įstatymus, parlamentas – juos priimtų, o teismai – pakeistų savo procedūras ir praktiką, kad jie būtų įgyvendinami, kaip numatyta. Nuo 2007 m. BTM atliko pagalbinį vaidmenį padedant Bulgarijai sukurti šiuolaikinės teismų sistemos struktūrą. Kartais prieš BTM pasisakė ir jį kritikavo vieni ar kiti valdžios atstovai, kurie turi pasiekti bendrą nacionalinį sutarimą, tačiau šiandien daugelis pripažįsta, kad jis padėjo skatinti teigiamus pokyčius. Bulgarijos Vyriausybė parodė ryžtą ir įsipareigojimą vadovauti reformų procesui. Per penkerius metus daugiau dėmesio imta skirti ne įstatymų rengimui ir priėmimui, o jų įgyvendinimui. Reformai būtinos teisinės sistemos elementai jau priimti, nors ir ne visi. Kaip matyti iš šios ataskaitos, reikia, kad toliau vykstant šiam procesui teismai ir policija dėmesį sutelktų į naujų įstatymų įgyvendinimą. Tai penktoji metinė ataskaita nuo BTM sukūrimo[2]. Nuo BTM sukūrimo praėjus penkeriems metams, 2012 m. vasarą, Komisija bendrai įvertins Bulgarijos pažangą pagal BTM nuo įstojimo ir, atsižvelgdama į šį vertinimą, pateiks atitinkamų pasiūlymų. Šioje ataskaitoje pateikiamos kelios konkrečios rekomendacijos, kurios padėtų Bulgarijai pasirengti šiam bendram vertinimui. 2. REFORMų PROCESAS BULGARIJOJE Laimėjimai ir problemos Nuo 2010 m. liepos mėn., kai Komisija pateikė paskutinę ataskaitą, Bulgarija stiprino Aukščiausiąją teismų tarybą ir tobulino teisėjų skyrimo, profesinio mokymo, vertinimo ir paaukštinimo taisykles. Bulgarija ėmėsi priemonių, kad padidintų apsaugą nuo interesų konflikto. Pradėta policijos tyrimų reforma, priimtas sprendimas sukurti specialų teismą organizuoto nusikalstamumo byloms nagrinėti. Parlamentui pateiktas naujas įstatymas dėl turto konfiskavimo, bet liepos 8 d. jis buvo atmestas. Parengti Viešojo pirkimo įstatymo pakeitimai. 2011 m. pavasarį gauti pirmieji Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų rezultatai, taip pat akivaizdūs Aukščiausiosios teismų tarybos vykdomo svarbių bylų stebėjimo rezultatai. Teismuose priimti sprendimai dėl kelių organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylų. Kartu padaugėjo kaltinimų organizuoto nusikalstamumo ir sukčiavimo, susijusio su ES lėšomis, bylose. Tačiau Komisijos vertinime nurodyta ir reikšmingų problemų. Nuo praėjusios vasaros ne vienas kaltinamasis išteisintas bylose, susijusiose su aukšto rango pareigūnų korupcija, sukčiavimu ir organizuotu nusikalstamumu, – tai atskleidė didelius Bulgarijos teismų praktikos trūkumus. Šie trūkumai nebuvo tinkamai išanalizuoti arba dėl jų teismų vadovybė, Aukščiausioji teismų taryba, generalinis prokuroras ir Aukščiausiojo kasacinio teismo pirmininkas nesiėmė reikiamų tolesnių veiksmų. Nors gruodžio mėn. priimtu peržiūrėtu Teismų sistemos įstatymu sustiprinama teismų atskaitomybė, įstatymas dar neįgyvendintas taip, kaip numatyta. Nuo šių metų pradžios būta atvejų, kai suabejota kelių svarbių paskyrimų teismų sistemoje kokybe ir skaidrumu, todėl kilo precedento neturintys visuomenės protestai ir diskusijos dėl galimų konstitucinių pakeitimų. Be to, sistemingai nevykdomas įtariamųjų korupcija teismų sistemoje baudžiamasis persekiojimas, kaip rekomendavo Komisija. Apskritai, Komisija mano, kad Bulgarijos Vyriausybė nuolatos rodo politinę valią ir įsipareigojimą įgyvendinti reformų strategiją. Šio įsipareigojimo reikės laikytis visose srityse, kuriose tobulinami įstatymai ir kuriamos naujos struktūros. Profesinės magistratų asociacijos ir pilietinė visuomenė taip pat dalyvauja aktyviau dėl didesnio visuomenės reikalavimo, kad reformų procesas būtų negrįžtamas. Tačiau teismų vadovybė dar neparodė tikro įsipareigojimo vykdyti visapusišką reformą, nes lėta pažanga nėra vien tik teismų praktikos ir Baudžiamojo kodekso trūkumų išdava. Teismų sistemos reforma Gruodžio mėn. pakeitus Teismų sistemos įstatymą Bulgarija sukūrė svarbių struktūrinių teismų sistemos patobulinimų teisinę bazę. Pakeitimais patobulintos skyrimo, mokymo ir vertinimo procedūros, taip pat sugriežtinti profesinio sąžiningumo reikalavimai. Šie patobulinimai laikytini svarbiomis priemonėmis įgyvendinant du ilgalaikius Bulgarijos teismų reformos strategijos tikslus: teismų sistemoje gerinti atskaitomybę ir didinti profesionalumą. Reikės nemenkų pastangų po to seksiančiu laikotarpiu, kad šios naujos teisinės nuostatos būtų įgyvendintos. Reikia specializuotesnio mokymo. Visų pirma reikėtų labiau gerinti tyrimo gebėjimus, kurių reikia veiksmingai sprendžiant korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo klausimus, visų pirma, kiek tai susiję su sudėtingais ekonominiais ir finansiniais tyrimais. Apskritai Aukščiausiajai teismų tarybai reikės parodyti tvirtą įsipareigojimą vykdyti reformą naujus įstatymus įgyvendinant praktiškai, kad būtų veiksmingai sustiprintas teismų valdymas, visų pirma kiek tai susiję su darbo krūvio paskirstymu, glaudžiai bendradarbiaujant su Teisingumo ministerija, profesinėmis asociacijomis ir pilietine visuomene. Paskyrimai į teismų sistemos postus dar nepakankamai skaidrūs ir patikimi. 2010 m. lapkričio mėn. į aukštą teismų sistemos postą paskyrus pareigūną, susirūpinta skaidrumo trūkumu ir konkurencingumo nebuvimu. 2011 m. sausio mėn. įsigaliojus naujai pakeistoms Teismų sistemos įstatymo nuostatoms padėtis skiriant pareigūnus į aukštus teismų sistemos postus vis dėlto nepagerėjo, nes dar skiriama pagal senąsias taisykles ir realiai neįvertinama kandidatų profesinė kvalifikacija, vadovavimo įgūdžiai ir asmeninis sąžiningumas. Be to, neseniai pasiūlytas kandidatas kaltinamas interesų konfliktu ir procedūriniais pažeidimais byloje, kurią pats nagrinėja. Protestuodami atsistatydino du Aukščiausiosios teismų tarybos nariai, kurie sukritikavo sprendimą dėl paskyrimo kaip iš anksto numatytą. Po tokių veiksmų susitelkusi profesinė magistratų asociacija ir pilietinė visuomenė, raginanti vykdyti Aukščiausiosios teismų tarybos reformą, yra svarbus teismų reformos paramos ženklas. Pilietinės visuomenės rekomendacijos surengti viešas diskusijas ir kuo anksčiau paskelbti kandidatų vardus ir pavardes yra pagirtinos. Kad teismų reforma būtų įgyvendinama sėkmingai, privalu pagal skaidrias procedūras paskirti labai kompetentingus ir motyvuotus neabejotino sąžiningumo magistratus, visų pirma į naująjį specializuotą kovos su organizuotu nusikalstamumu teismą. Teismų atskaitomybė vis dar kelia susirūpinimą. Per laikotarpį nuo pernykščio Komisijos metinio vertinimo pradėtos kelios naujos drausminės bylos ir du magistratai neteko teisėjo darbo. Kita vertus, ne visada teismų inspekcija sistemingai tiria magistratams pareikštus kaltinimus, o kai kurios drausminės sankcijos negriežtos. Pareiškus kaltinimus korupcija, prokuratūra vis dar sistemingai nesiima baudžiamųjų tyrimų prieš magistratus. Didelį susirūpinimą kelia birželio mėn. Aukščiausiosios teismų tarybos sprendimas įtraukti drausminę nuobaudą turėjusį magistratą į naujojo specializuoto baudžiamojo teismo darbuotojų įdarbinimo komisiją. Apskritai trūksta nuoseklios drausminės praktikos. Šios problemos išlieka pagrindiniu veiksniu, mažinančiu visuomenės pasitikėjimą teismais. Gerinti teismų praktiką tebėra pagrindinis Bulgarijos teismų sistemos uždavinys. 2010 m. pavasarį padaryti Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai ir griežtas Aukščiausiosios teismų tarybos vykdomas svarbių bylų stebėjimas kai kuriais atvejais rodo teigiamus rezultatus. Per paskutinį ataskaitinį laikotarpį Komisija stebėjo 9 bylas, dėl kurių teismas priėmė sprendimą, įskaitant keturias, kuriose priimtas galutinis sprendimas. Tačiau nepaisant kai kurių pavienių veiksmų, teismai labai nesistengia laikytis šios srities Komisijos rekomendacijų. Teismų praktikos trūkumai sistemingai neanalizuojami ir nešalinami, nepradėtos įgyvendinti visapusiškos mokymo programos ir ugdomojo vadovavimo schemos. Didelį susirūpinimą kelia apskritai pasyvus teismų vadovybės, Aukščiausiosios teismų tarybos, generalinio prokuroro ir Aukščiausiojo kasacinio teismo pirmininko požiūris į nemenkus teismų praktikos trūkumus. Teismų praktiką reikia gerinti ir reformuoti teismų bei kitų tyrimo įstaigų, įskaitant policiją, valdymą, struktūras ir tarpusavio bendradarbiavimą. Teismai ir vyriausybė kartu su pilietine visuomene turėtų bendradarbiauti, kad nustatytų ir įveiktų esamus trūkumus ir nesklandumus, visiškai laikydamiesi teismų nepriklausomumo principo. Kova su organizuotu nusikalstamumu Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos paskelbimo Bulgarija vykdė policijos reformą . Pertvarkius kompetentingus policijos direktoratus, integruotas operatyvinis ir tiriamasis policijos darbas, taip pat itin padaugėjo policijos tyrėjų. Bulgarija turėtų toliau vykdyti policijos reformą, ją susiedama su platesnio masto ikiteisminio tyrimo reforma. Tam reikės veiksmingai bendradarbiauti su prokuratūra ir kitomis institucijomis operatyvinės veiklos srityje, taikyti jungtinių grupių principą visais sunkių nusikaltimų atvejais ir investuoti į įrangą bei specializuotą mokymą. Nepaisant atkaklių policijos veiksmų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, reikia gerokai pagerinti bendrus rezultatus . Nors jungtinė grupė organizuoto nusikalstamumo byloms tirti pasiekė laimėjimų – pareikšti keli kaltinimai, susiję su svarbiomis organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis, taip pat keli kaltinamieji nuteisti, kitos svarbios po Komisijos paskutinės metinės ataskaitos nagrinėtos bylos baigėsi kaltinamųjų išteisinimu. Po apeliacinių skundų paskelbti griežti nuosprendžiai kaltinamuosius įkalinti, tačiau vienoje iš pavyzdinių organizuoto nusikalstamumo bylų nuosprendis dar neįsigaliojo. Taip pat yra įrodymų rinkimo, liudytojų apsaugos ir tyrimo strategijų, išsamių finansinių tyrimų bei turto apsaugos trūkumų. Generalinis prokuroras turėtų sistemingai analizuoti kaltinamųjų išteisinimo priežastis bylose, susijusiose su aukšto rango pareigūnais, teikti rekomendacijas, kaip nagrinėti būsimas bylas, kai nustatomi procedūriniai trūkumai, ir teikti apeliacinius skundus dėl išteisinamųjų sprendimų, kai paaiškėja, kad teismas netinkamai įvertino pateiktus įrodymus. Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos Bulgarija nusprendė reformuoti teismų, kurie nagrinėja organizuoto nusikalstamumo bylas, struktūras. Iki 2012 m. sausio mėn. bus sukurtas specializuotas baudžiamasis teismas ir prokuratūra . Rengiantis sukurti tokią specializuotą struktūrą, bus svarbu užtikrinti jos veiksmingumą ir nepriklausomumą. Visų pirma reikės teismui priskirtų bylų ir jo darbuotojų pajėgumo pusiausvyros, kad organizuoto nusikalstamumo bylose tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas vyktų, nuosprendžiai būtų priimami greitai ir veiksmingai. Teisme turi būti įdarbinti patyrę neabejotino sąžiningumo ir profesionalumo darbuotojai. Baudžiamojo persekiojimo grandyje reikėtų išsaugoti jungtinių grupių principą. Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos, atsižvelgdamos į Komisijos rekomendacijas, Bulgarijos institucijos vykdė planus, kuriais griežtinamas turto konfiskavimas : bendradarbiaujant su Europos Taryba parengtas naujas teisės aktas, tačiau jį parlamentas atmetė. Pasiūlyme numatytas turto konfiskavimas neatsižvelgiant į baudžiamąjį nuosprendį. Taip pat numatytas aukšto rango pareigūnų ir politikų ex officio turto tikrinimas. Nepaisant paskutinės nesėkmės parlamente, Bulgarijai reikia nedelsiant priimti šį teisės aktą dėl turto konfiskavimo. Taip pat privalu toliau spręsti turto konfiskavimo klausimą: turtą reikia nustatyti ir apsaugoti ankstyvaisiais tyrimo etapais, kad jo nebūtų galima paslėpti ar perkelti. Todėl reikia, kad veiksmingai bendradarbiautų turto konfiskavimo komisija, finansų įstaigos, administracinė valdžia ir prokuratūra, įskaitant jungtines grupes. Kova su korupcija Kovos su aukšto rango pareigūnų korupcija rezultatai dar neįtikinami. Įvykdyta labai nedaug galutinių šios srities nuosprendžių, nėra ženklų, kad su aukšto rango pareigūnų korupcija būtų aktyviai kovojama. Nuo pernai vasaros aukšto rango pareigūnų sukčiavimo ir korupcijos bylose paskelbti du nuosprendžiai su vykdymo atidėjimu. Dvi bylos prieš buvusius ministrus baigėsi kaltinamųjų išteisinimu. Dar dviejų su buvusiu ministru ir aukšto rango pareigūnu susijusių bylų nagrinėjimas strigo ir buvo vilkinamas teisme[3]. Apeliaciniai skundai dviejose bylose, susijusiose su sukčiavimu naudojant ES lėšas ir pinigų plovimu, apie kuriuos pranešta pernai, dar nebaigti nagrinėti teisme ir poslinkių nedaug. Ne vieną su ES lėšų panaudojimu susijusią bylą prokuratūra nutraukė nepaisydama OLAF ir kitos valstybės narės teisminių institucijų nurodytų sukčiavimo požymių. Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos Bulgarijoje kaltinamieji išteisinti keliose svarbiose sukčiavimo ir korupcijos bylose. Dėl interesų konflikto išteisintas parlamento narys, dėl piktnaudžiavimo tarnyba ir nepalankių sutarčių sudarymu trimis atskirais atvejais išteisintas buvęs ES lėšų mokėjimo agentūros direktorius. Tokio išteisinimo priežastis turėtų kruopščiai išnagrinėti generalinis prokuroras ir prireikus imtis taisomųjų priemonių. Tai turėtų būti rekomendacijos, kaip nagrinėti būsimas bylas, kai nustatomi procedūriniai trūkumai arba pateikiami apeliaciniai skundai dėl išteisinamųjų sprendimų, kai paaiškėja, kad teismas netinkamai įvertino pateiktus įrodymus. Komisijai ir nepriklausomiems ekspertams išnagrinėjus kai kurias iš šių bylų, atskleista didelių teismų ir tyrimo praktikos trūkumų. Pagrindiniai trūkumai: įrodymų rinkimas, liudytojų apsauga ir bendras tyrimo strategijų, išsamių finansinių tyrimų bei turto apsaugos trūkumas. Reikėtų pagerinti prokuratūros ir prokuratūros bei policijos veiksmų tarpusavio derinimą. Šie trūkumai dar didesni dėl pasenusio Baudžiamojo kodekso. Teismų praktikai būdingas atlaidumas ir itin didelis atsargumas, per daug dėmesio skiriama procedūroms, todėl nukenčia teisingumas. Nors peržiūrint Baudžiamąjį kodeksą pasistūmėta į priekį, reikėtų atsižvelgti į tiesiogines taisomąsias priemones, kaip antai naudojimąsi aiškinamaisiais Aukščiausiojo kasacinio teismo sprendimais arba teisės aktų pakeitimais, nes nėra tikėtina, kad naujasis Baudžiamasis kodeksas įsigalios iki 2013 m. pabaigos. 2010 m. lapkričio mėn. Bulgarija priėmė sugriežtintą įstatymą dėl interesų konflikto . Dėl vėlavimo paskirti įstatymu sukurtos komisijos narius ir sukurti jos administraciją nuo pirmojo 2011 m. ketvirčio nebevykdomi tolesni veiksmai dėl interesų konflikto apraiškų. Dėl to nebestebima, kokių priemonių imtasi dėl kaltinimų interesų konfliktu svarbioje birželio mėn. byloje, susijusioje su vienu iš vyresniųjų magistratų. Už interesų konflikto nagrinėjimą atsakinga komisija įsteigta 2011 m. birželio mėn., nors vis dar reikia surasti patalpas ir darbuotojus, taip pat reikia parengti jos darbo tvarkos taisykles. Šiuo klausimu susirūpinimą kelia politikų, magistratų ir aukšto rango valstybės tarnautojų turto deklaracijų ir tikrinimų trūkumai. Dabar dėl neteisingų deklaracijų nevykdomos veiksmingos sankcijos, dėl prieštaringos informacijos nesiimama papildomų priemonių. Neseniai priimti prekybos registro įstatymo pakeitimai, kuriais siekiama sustiprinti duomenų apsaugą, taigi reikėtų įgyvendinti naujas procedūras, kad būtų išsaugotas informacijos apie įmones skaidrumas. Bulgarija toliau įgyvendina integruotąją strategiją , siekdama užkirsti kelią korupcijai ir organizuotam nusikalstamumui ir prieš juos imtis sankcijų, ir ėmėsi kelių šios srities priemonių. Tačiau įgyvendintas ne visas 2010 m. kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmų planas, kuris 2011 m. nebuvo atnaujintas. Dėl to veiksmus sunkiau įgyvendinti ir derinti. 2010 m. pradžioje pradėtas išsamus projektas, pagal kurį analizuojamos ir kuriamos įvairių administravimo sričių antikorupcinės priemonės, tačiau apčiuopiamų rezultatų ar įgyvendinimo tvarkaraščio dar nesulaukta. Bulgarija turėtų svarstyti galimybę nustatyti konkrečius įvairių institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant integruotąją strategiją, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu veiksmus. Be to, vertinant integruotosios strategijos rezultatus Bulgarijai reikėtų pasitelkti išorės ekspertus ir pilietinę visuomenę. Atsižvelgdama į Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas dėl politinių partijų finansavimo skaidrumo, Bulgarija į 2011 m. sausio mėn. priimtą naująjį Rinkimų kodeksą įtraukė 11 iš 16 rekomendacijų. Kaip Rinkimų kodeksas įgyvendinamas praktikoje, bus išbandyta per artėjančius prezidento ir vietos rinkimus. Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos Bulgarija parengė kelis Viešojo pirkimo įstatymo pakeitimus, kuriais, be kita ko, siekiama supaprastinti ir paspartinti viešojo pirkimo procedūras. Bulgarija taip pat ketina iš dalies pakeisti Viešųjų finansų kontrolės agentūros įstatymą, kad būtų galima vykdyti viešųjų konkursų ex officio patikras ir sukurti rizikos vertinimu pagrįstas patikros priemones. Šie teisiniai patobulinimai sveikintini. Tačiau pagrindinis uždavinys viešojo pirkimo srityje ir toliau išlieka iš esmės padidinti administracinius gebėjimus ir administracinių veiksmų kokybę. 3. IšVADOS Po paskutinio Komisijos vertinimo 2010 m. liepos mėn. Bulgarijos Vyriausybė parodė ryžtą ir įsipareigojimą vadovauti reformų procesui. Ji toliau reformavo teismų sistemą, griežtino teisės aktus dėl interesų konflikto ir pradėjo policijos ir baudžiamųjų teismų sistemos struktūrinę reformą. Per kitą laikotarpį reikės nenutrūkstamo įsipareigojimo, kad šios reformos būtų įgyvendintos ir iš tikrųjų teismų sistemoje pagerėtų su skyrimais, vertinimu ir įgūdžiais susijusi padėtis, būtų sukurtos veiksmingos organizuoto nusikalstamumo bylų tyrimo struktūros. Naujojo Turto konfiskavimo įstatymo priėmimas būtų svarbus laimėjimas, siekiant padidinti apsaugą nuo organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos. Nedelsiant reikia iš esmės padidinti teismų ir tyrimo institucijų atskaitomybę ir patobulinti profesinę praktiką, kad būtų pasiekta įtikinamų rezultatų kovoje su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Bulgarija kaip nacionalinį prioritetą turėtų nedelsdama įgyvendinti teismų reformos strategiją ir imtis tolesnių teismų sistemos reformos priemonių. 4. REKOMENDACIJOS Komisija, atsižvelgdama į Bulgarijos nuo 2010 m. liepos mėn. padarytos pažangos vertinimą, ragina Bulgariją imtis veiksmų toliau nurodytose srityse. Šios rekomendacijos turėtų padėti Bulgarijai pasirengti 2012 m. vasarą Komisijos vykdysimam bendram Bulgarijos pažangos pagal BTM, pasiektos nuo įstojimo, vertinimui. 1. Teismų sistemos reforma 2. Parengti Aukščiausiosios teismų tarybos, Aukščiausiosios kasacinės prokuratūros ir apskritai prokuratūros reformą, kiek tai susiję su struktūromis, teisinių įgaliojimų paskirstymu, sudėtimi, skyrimais ir vidine organizacija. 3. Šiuos pasiūlymus įgyvendinti administracinėmis priemonėmis ir teisės aktų pakeitimais. 4. Teismų sistemos skaidrumas ir atskaitomybė 5. Pasiekti laimėjimų, kiek tai susiję su skyrimu į teismų sistemos postus ir vertinimu, taip pat skyrimu į Aukščiausiosios teismų tarybos postus, visapusiškai laikantis skaidrumo, nepriklausomumo, sąžiningumo ir profesinių nuopelnų principų. 6. Pasiekti laimėjimų, kiek tai susiję su drausminiais ir tolesniais baudžiamaisiais veiksmais kovoje su korupcija ir piktnaudžiavimu teismų sistemoje. 7. Užtikrinti visapusišką elektroninę prieigą prie teismų sprendimų ir motyvacijų, taip pat griežtai laikytis atsitiktinio teismo bylų paskirstymo principo. 8. Teismų praktika nagrinėjant baudžiamąsias bylas 9. Bendradarbiaujant su tarptautiniais ekspertais išanalizuoti tyrimo institucijų, prokuratūros (įskaitant jungtines grupes) ir teismų organizacinę struktūrą ir praktiką, siekiant padidinti tyrimo ir bylų, susijusių su aukšto rango pareigūnais, veiksmingumą; pagerinti teisminių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą su atitinkamomis administracinėmis įstaigomis. 10. Priimti ir įgyvendinti išsamų veiksmų planą, siekiant pašalinti struktūrinius, valdymo, darbuotojų įdarbinimo, mokymo, bendradarbiavimo ir profesinės praktikos trūkumus bendradarbiaujant su tarptautiniais ekspertais ir pilietine visuomene, taip pat sukurti jungtinę tokio plano įgyvendinimo stebėjimo grupę. 11. Sistemingai reikalauti aiškinamųjų Aukščiausiojo kasacinio teismo sprendimų tose srityse, kuriose teismų praktika nenuosekli, ir pagerinti šios srities teismų darbo rezultatus. 12. Kova su organizuotu nusikalstamumu 13. Organizuoto nusikalstamumo bylas nagrinėjantiems specializuotiems teismams ir prokuratūrai skirti tinkamų išteklių ir darbuotojų, taip pat tinkamai apibrėžti šių institucijų veiklos sritį ir vidinę organizaciją, siekiant užtikrinti, kad svarbiausios bylos teisme būtų veiksmingai nagrinėjamos. 14. Tęsti policijos reformą, didinant policijos tyrėjų gebėjimus, įgūdžius ir gerinant įrangą, taip pat šalinant trūkumus, susijusius su policijos veiksmų sąžiningumu ir nepriklausomumu, įrodymų rinkimu ir liudytojų apsauga. 15. Apskritai geriau derinti veiklą kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, įgyvendinant išsamius veiksmų planus ir stebėjimo mechanizmą abiejose srityse, bendradarbiaujant su pilietine visuomene. 16. Turto konfiskavimas 17. Priimti teisės aktus, kuriuose būtų numatytas turto konfiskavimas neatsižvelgiant į baudžiamąjį nuosprendį ir aukšto rango pareigūnų, magistratų ir politikų turto ex officio tikrinimas, ir pasiekti laimėjimų šioje srityje. 18. Konfiskavimo komisijai, finansų įstaigoms, administracinei valdžiai ir prokuratūrai, įskaitant jungtines grupes, veiksmingai bendradarbiauti ir pasiekti laimėjimų apsaugant turtą, kai pradedami tyrimai. 19. Kova su korupcija 20. Bendradarbiaujant su užsienio ekspertais, sukurti prokurorų ir tyrėjų, kurių specializacija – ekonominiai ir finansiniai nusikaltimai, tinklus ir surengti jų mokymą, sistemingai juos įtraukti į visų bylų, susijusių su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais, korupcija, sukčiavimu ir pinigų plovimu, nagrinėjimą ir pasitelkus bendrus mokymus ir seminarus užtikrinti, kad šių prokurorų supratimas, kas yra standartinis įrodymas šiose bylose, būtų toks pats kaip ir teisėjų. 21. Užtikrinti, kad prokuratūra įgyvendintų visapusiškas ir iniciatyvias tyrimo strategijas, susijusios bylos būtų susiejamos ir būtų vykdomi sisteminiai finansiniai tyrimai. 22. Pakeisti Baudžiamąjį kodeksą, kad būtų lengviau imtis tolesnių teisinių priemonių ekonominių ir finansinių nusikaltimų bei piktnaudžiavimo tarnyba atvejais. 23. Remiantis peržiūrėtu įstatymu dėl interesų konflikto, pasiekti įtikinamų laimėjimų, kiek tai susiję su sankcijomis. 24. Korupcijos prevencija 25. Pasiekti konkrečių rezultatų įgyvendinant visapusišką projektą („Brokor“), skirtą kovos su korupcija priemonėms analizuoti ir kurti. 26. Peržiūrėti turto deklaracijų ir tikrinimo sistemą, ją paverčiant veiksminga neteisėto praturtėjimo nustatymo priemone. 27. Įgyvendinti visas GRECO rekomendacijas, kiek tai susiję su politinių partijų finansavimo skaidrumu. 28. Stiprinti kompetentingų institucijų administracinius gebėjimus viešojo pirkimo srityje, siekiant konsultuoti perkančiąsias institucijas ir po rizikos vertinimo patikrinti viešuosius konkursus ex ante ir ex post . 29. Viešojo sektoriaus darbuotojams taikyti vienodas taisykles dėl interesų konfliktų ir nesuderinamumo su tarnyba, nesvarbu, ar jie būtų nuolatiniai pareigūnai ar įdarbinti pagal atskiras paslaugų sutartis. [1] 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 58). [2] Ataskaita pagrįsta Bulgarijos valdžios institucijų reguliariai teikta informacija, pirmiausia atsakymais į išsamius Komisijos klausimynus. Komisijai ataskaitą rengti padėjo nepriklausomi ekspertai, ji sudaryta remiantis įvairių šaltinių pateiktais dokumentais ir informacija. Pridedamame patvirtinamajame dokumente išsamiai aprašytas Komisijos vertinimas, kokia pažanga padaryta atsižvelgiant į visus sprendime dėl BTM nustatytus orientacinius tikslus. [3] Viena byla, susijusi su buvusiu valstybinės agentūros direktoriumi, buvo grąžinta prokuratūrai 2010 m. birželio mėn. ir pradėta nagrinėti iš naujo, kai tą bylą nagrinėti buvo paskirtas naujas teisėjas, dar vienoje su buvusiu ministru susijusioje byloje liudytojai atsiėmė pareiškimus.