KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 /* SWD/2013/0191 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 PIRMINĖ PASTABA 2013 m. vasario mėn. Poveikio vertinimo valdybai (toliau – PVV) pateikta nauja programos „Copernicus“ poveikio vertinimo versija, kuria atnaujinta anksčiau pateikta prie dokumento dėl būsimos Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) veiklos pridėta versija. Šiame pakartotinai pateiktame vertinime atsižvelgta į paskutinį Tarybos sprendimą dėl daugiametės finansinės programos (toliau – DFP) ir daugiausia dėmesio skirta optimaliam programai „Copernicus“ skirtų lėšų panaudojimui. Vertinimas pagrįstas ankstesnėmis sąnaudų ir naudos analizėmis, į jį įtraukti naujų 2012–2013 m. atliktų tyrimų rezultatai ir apsvarstytos politikos galimybės, atsižvelgiant į pasiūlyto biudžeto lėšų paskirstymo kosmoso, in situ ir paslaugų komponentams pakeitimus ir santykinę tų pakeitimų naudą. Dabartiniame dokumente pateiktas poveikio vertinimas patikslintas gavus papildomus PVV pateiktus komentarus. ESMINĖS PROBLEMOS, KURIOS TURI BŪTI SPRENDŽIAMOS PROGRAMA GMES / „COPERNICUS“ – Nepakankamos dabartinės Žemės stebėsenos paslaugos Pastaruosius 30 metų ES, Europos kosmoso agentūra (toliau – EKA) ir susijusios valstybės narės vykdė intensyvią mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) veiklą Žemės stebėsenos srityje, siekdamos sukurti infrastruktūrą ir parengti bandomąsias Žemės stebėsenos paslaugas. Vis dėlto daugelis dabartinių Žemės stebėsenos paslaugų Europoje yra netinkamos dėl infrastruktūros trūkumų ir nepakankamų garantijų dėl jų išlikimo ilgesnį laiką. Programa „Copernicus“ sukurta siekiant išspręsti šią problemą. Rizikingos ekonominės investicijos Iki šiol bendros ES, EKA ir jų valstybių narių investicijos sudarė daugiau nei 3 000 mln. eurų. Dėl tokių didelių investicijų programa „Copernicus“ turi būti tvari ir ilgalaikė, kitaip beveik visos ankstesnės investicijos būtų prarastos ir kiltų papildoma rizika pakenkti valstybių pajėgumui išlaikyti kosmoso srities investicijas į Žemės stebėsenos veiklą, nes nebebūtų teikiamas ES masto politinis ir programinis pagrindas. Taigi labai tikėtina, kad kosmoso srities veikla vėl taps suskaidyta ir nekoordinuota, išliks spragų, neišspręstų su darbuotojų skaičiaus mažinimu susijusių klausimų ir nebus sudarytos sąlygos masto ekonomijai vystytis – tokia padėtis buvo prieš sukuriant GMES. Ši veiklos netęsimo rizika yra ne tik galutinių naudotojų, kaip antai valdžios institucijų, bet ir naudotojų grandies paslaugų teikėjų, kurie nelinkę daug investuoti į nebrandžias rizikingas rinkas ir susidurtų su papildomais sunkumais ieškodami kapitalo tokioms investicijoms, pagrindinė susirūpinimo priežastis. Reglamentas dėl GMES pradinės praktinės veiklos galios iki 2013 m. pabaigos. Europos Vadovų Taryba pasiūlė naują biudžetą GMES programai nauju pavadinimu „Copernicus“, kurios praktinės veiklos etapas prasidės 2014 m. pradžioje. Dėl šių pakeitimų būtinas naujas reglamentas, kuriame bus nurodyta kaip spręsti, be kita ko, programos valdymo, infrastruktūros nuosavybės ir biudžeto lėšų paskirstymo skirtingiems komponentams klausimus. Be to, parengtas praktinės veiklos etapu taikytinas deleguotasis aktas dėl „Copernicus“ duomenų ir informavimo politikos, kuriame įtvirtintas bendras visuotinės, atviros ir nemokamos prieigos prie pagal programą „Copernicus“ gautų duomenų ir informacijos principas. Itin svarbu, kad šis programos patobulinimas leistų sklandžiai pereiti prie naujo praktinės veiklos etapo, ypač dabartinių ir potencialių naudotojų atžvilgiu, ir juo būtų užtikrintas didžiausias įmanomas tęstinumo lygis, veiksmingai paskirstytos biudžeto lėšos ir pasirinktas veiksmingas valdymo modelis. Toliau nurodytos priežastys, dėl kurių šis pasirinkimas yra itin svarbus, opus arba skubus. Inovacijų potencialas ES politikos pagrindas yra ES lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros iniciatyvų panaudojimas inovacijoms kurti. Todėl „Copernicus“ teikiama galimybė didinti inovacijų kūrimo (daugiausia paslaugų srityje) pajėgumą yra labai svarbi, siekiant iš investicijų į MTTP gauti apčiuopiamos naudos, pvz., tikrai realų didelio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, kaip nurodyta toliau pateiktame poveikio analizės modelyje. Nepriklausomumas „Copernicus“ suteikia galimybę ES turėti nepriklausomų pajėgumų, be kurių ji, įgyvendindama savo politiką, būtų priklausoma nuo nekoordinuojamų savo valstybių narių pajėgumų ir ne Europos (pvz., JAV) palydovų bei informacijos šaltinių. Užimtumas Palydovinių taikmenų sistemos yra pagrindinis Europos kosmoso pramonės pajamų šaltinis, o Žemės stebėsena – vienas iš dviejų svarbiausių segmentų vertinant pagal pajamas, iš kurio šiuo metu gaunama apie 30 proc. visų Europos kosmoso pramonės pajamų. Neseniai atliktuose tyrimuose nagrinėtas prieigos prie „Copernicus“ duomenų poveikis naudotojų grandies rinkų plėtrai, o duomenys apie darbo vietų kūrimą su kosmosu susijusiuose (gamintojų grandies) sektoriuose buvo papildyti faktais apie užimtumą naudotojų grandies sektoriuje. Svarbiausios tikslinės grupės Programos „Copernicus“ naudotojų bendruomenė yra plati ir įvairi – nuo tarptautinių suinteresuotųjų šalių iki Europos piliečių. Svarbiausios tikslinės grupės yra: – Europos lygmeniu – Komisijos tarnybos. Daugelis generalinių direktoratų jau naudoja arba planuoja naudoti „Copernicus“ produktus (ECHO, ENV, AGRI, MOVE, MARE, REGIO ir CLIMA generaliniai direktoratai). Aktyvūs programos naudotojai ir dalyviai yra ES agentūros (EEA, EMSA, FRONTEX, EUSC), taip pat Europos išorės veiksmų tarnyba (EEAS), Europos tarpvyriausybinės agentūros (ECMWF, EUMETSAT, EDA, ESA) ir Europos programos, asociacijos bei tinklai (EMEP, EUMETNET, Eurogeographic, Eurogeosurvey, OSPAR, HELCOM). – Tarptautiniu mastu – Žemės stebėjimo grupės (GEO) partneriai, JT agentūros ir tarptautinės mokslinių tyrimų programos, su kuriais bendradarbiauja programos „Copernicus“ vykdytojai. – Nacionalinės institucijos, kaip antai Aplinkos, Transporto, Vidaus reikalų, Žemės ūkio, Energetikos, Žuvininkystės, Žemėvaldos, Jūrų reikalų ministerijos ir vietos valdžios institucijos, taip pat tam tikros tarnybos, pvz., civilinės saugos institucijos ir rizikos valdymo agentūros. – Įvairūs naudotojai pramonės sektoriuose (kosmoso gamybos pramonės ir susijusios veiklos, paslaugų teikimo, duomenų rinkimo ir sklaidos sektoriuose, taip pat pridėtinės vertės turinčių paslaugų kūrimas naudotojų grandies sektoriuje) ir galiausiai, Europos piliečiai, kurie naudos galutinius produktus. TIKSLAI Bendrieji tikslai Bendraisiais tikslais – nustatyti, finansuoti, įdiegti ir vykdyti „Copernicus“, ilgalaikę veiklos programą, kaip nurodyta pasiūlytame reglamente, kuriuo nustatoma Europos Žemės stebėsenos programa („Copernicus“) – siekiama aktyviai spręsti pirmiau išvardytas problemas. · „Copernicus“ paslaugomis besinaudojantys viešosios politikos formuotojai visų pirma gali: · parengti nacionalinius, Europos ir tarptautinius teisės aktus, pvz., aplinkos reikalų, įskaitant kovą su klimato kaita, srityje; · stebėti šių teisės aktų įgyvendinimą; · gauti išsamios ir tikslios informacijos, susijusios su saugos ir saugumo klausimais (pvz., sienų kontrolės, civilinės saugos srityse ir t.t.). Politikos veiklos tikslai Pereinant nuo mokslinių tyrimų prie praktinės veiklos etapo būtina apibrėžti biudžeto lėšų paskirstymą ir dar kartą apsvarstyti ekonomiškai efektyviausios valdymo struktūros klausimą. Priežastys yra įvairios: mokslinių tyrimų projektams skiriama mažiau lėšų, jų tikslai ne tokie ambicingi, jie vykdomi ribotą laikotarpį ir yra sukurti kaip visos galimos „Copernicus“ struktūros prototipas; be to, dažnai juos bendrai valdo skirtingos Komisijos tarnybos ir konkretūs patvirtinti partneriai. Pasirinktas biudžeto lėšų paskirstymas pagrįstas sąnaudų ir naudos analizėmis, kurių santrauka pateikta poveikio vertinime; valdymo struktūra turi būti užtikrintas tinkamas projekto valdymas ir įgyvendinimas; šis uždavinys turi būti vykdomas pasitelkus nedidelę „Copernicus“ valdymo grupę ir naudojant turimus pajėgumus už ES ribų. Svarba kitoms ES politikos kryptims Naudojant „Copernicus“ bus teikiama informacija politikos formuotojams, valdžios institucijoms, įmonėms ir Europos piliečiams. Todėl yra daug galimybių naudojant „Copernicus“ remti visas susijusias Sąjungos politikos kryptis, priemones ir veiksmus tose srityse, kuriose itin svarbu suprasti, kokį poveikį aplinkos pokyčiai daro mūsų planetai. Galima rasti daug pavyzdžių, kaip programa „Copernicus“ prisidedama prie įvairių sričių ES politikos (išsamiau nurodyta poveikio vertinimo ataskaitoje), kaip antai tarptautinio bendradarbiavimo politikos, transporto politikos, aplinkos politikos, humanitarinės pagalbos, energetikos, regioninės politikos, kovos su klimato kaita politikos, vidaus reikalų ir saugumo, su žemės ūkiu ir jūrų reikalais susijusios politikos. POLITIKOS GALIMYBĖS Atliekant poveikio vertinimą nagrinėjamos dvi skirtingos galimybių grupės: biudžeto paskirstymo galimybės ir valdymo galimybės. A. Biudžeto paskirstymo galimybės Atsižvelgiant į lėšų, kurias Europos Vadovų Taryba nusprendė skirti programai „Copernicus“, sumą šiame skirsnyje aprašyti trys scenarijai (galimybės), pagal kuriuos nagrinėjamas poveikis, daromas skiriant įvairaus dydžio sumas trims pagrindiniams komponentams: kosmoso infrastruktūrai, in situ infrastruktūrai ir paslaugoms finansuoti. Atliekant analizę pabrėžiama, kad būtina suderinti investicijas į kosmoso infrastruktūrą ir paslaugas ir kartu išlaikyti stabilų išlaidų in situ lygį, atsižvelgiant į būdingas šio komponento savybes (daugiausiai remiamasi nacionalinėmis investicijomis). Siekiant, kad analizę būtų galima palyginti su ankstesniais tyrimais, poveikis apskaičiuotas iki 2030 m., darant teorinę finansavimo lygio po 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos prielaidą (kuri atitinka tų tyrimų rezultatus). A.1 Metodas Pagrindinė analizė, skirta šiam poveikio vertinimui pagrįsti, atlikta 2013 m. ir remiasi dviem ankstesniais tyrimais (pateiktos nuorodos į šiuos tyrimus ir jie apibendrinti poveikio vertinime). Siekiant patikslinti ankstesnes analizes 2013 m. atliktame tyrime nagrinėta, kokiu mastu didėja nauda kosmoso ir paslaugų komponentams paskirstytos lėšų sumos atžvilgiu. Tokiu būdu galima palyginti daug scenarijų, kurių biudžetas yra bendras. A.2 Galimybių aprašas Atliekant poveikio analizę apsvarstytos šios trys galimybės (scenarijai): I – Pirmenybės paslaugų teikimui scenarijus, pagal kurį santykinai didelė turimo biudžeto dalis naudojama paslaugų teikimui finansuoti, tačiau kosmoso komponentui vis dar skiriama lėšų suma, kuri atitinka ankstesnių tyrimų rezultatus. Pagal šį scenarijų bandoma suderinti minimalias investicijas į kosmoso infrastruktūrą ir kuo daugiau paslaugoms praktiškai skiriamų lėšų. II – Tarpinis scenarijus, pagal kurį padidinamos investicijos į kosmoso komponentą ir proporcingai sumažinamos paslaugų komponentui skirtos lėšos. III – Technologijomis grįstas scenarijus, pagal kurį didžiausias galimas investicijas planuojama skirti kosmoso komponentui, o paslaugų komponentas būtų sumažinamas iki minimumo. A.3 Poveikio analizė Šiose lentelėse pateiktos biudžeto paskirstymo pagal kiekvieną scenarijų prielaidos, finansinis poveikis ir poveikis užimtumui. || || I – Pirmenybės paslaugų teikimui scenarijus || II – Tarpinis scenarijus || III – Technologijomis grįstas scenarijus || Iš viso || || Kosmosas || In Situ || Paslaugos || Kosmosas || In Situ || Paslaugos || Kosmosas || In Situ || Paslaugos || mln. EUR Iš viso (2014–2030 m.) || mln. EUR || 400 || 22 || 119 || 422 || 22 || 97 || 438 || 22 || 81 || 541 % || 74% || 4% || 22% || 78% || 4% || 18% || 81% || 4% || 15% || Biudžeto paskirstymas pagal scenarijus (2014–2030 m. metiniai vidurkiai) || || || I – Pirmenybės paslaugų teikimui scenarijus || II – Tarpinis scenarijus || III – Technologijomis grįstas scenarijus 2014–2020 m. || Visuminė nauda || mlrd. EUR || 6,3 || 6,1 || 5,9 2021–2030 m. || Visuminė nauda || 23,0 || 22,1 || 20,8 IŠ VISO (2014–2030 m.) || Visuminė nauda || 29,4 || 28,2 || 26,7 Poveikis naudotojų grandžiai 2030 m. || 1,03 || 0,98 || 0,95 Bendras įnašas į Europos BVP || % || 0,164% || 0,157% || 0,149% Bendras ekonominės naudos santykis || : || 3,30 || 3,17 || 3,01 Bendro poveikio modeliavimas pagal scenarijus (netaikant diskontavimo) || || I – Pirmenybės paslaugų teikimui scenarijus || II – Tarpinis scenarijus || III – Technologijomis grįstas scenarijus || || TU || NU || Iš viso || TU || NU || Iš viso || TU || NU || Iš viso || || Iki 2030 m. sukurtų ir (arba) išsaugotų darbo vietų skaičius IŠ VISO (2014–2030 m.) || GG || 2 030 || 5 270 || 7 300 || 2 140 || 5 550 || 7 690 || 2 220 || 5 770 || 7 980 TG || 710 || 1 830 || 2 540 || 680 || 1 750 || 2 420 || 650 || 1 690 || 2 340 NG || 9 170 || 29 340 || 38 510 || 8 710 || 27 850 || 36 550 || 8 460 || 27 070 || 35 530 Iš viso || 11 900 || 36 440 || 48 330 || 11 510 || 35 150 || 46 650 || 11 330 || 34 520 || 45 840 Poveikis užimtumui pagal scenarijus (iki 2030 m. sukurtų ir (arba) išsaugotų darbo vietų skaičius) (GG – gamintojų grandis, TG – tarpinių naudotojų grandis, NG – naudotojų grandis, TU – tiesioginis užimtumas, NU – netiesioginis užimtumas) A.4 Galimas dinamiškas poveikio padidėjimas Siekiant papildyti šią analizę sukurtas modelis „FeliX“ – sistemos dinamikos modelis ir naudos modeliavimo programa, kuri atsižvelgia į sudėtingus gamtinės bei socialinės ir ekonominės sistemų ryšius. Pagal šį modelį numatoma gerokai didesnė (ilgainiui apie aštuonis kartus didesnė) nauda nei remiantis šiame tyrime išdėstytomis statinėmis naudos projekcijomis. Taip yra dėl išplėstos modelio „FeliX“ metodo taikymo srities ir plataus pobūdžio prielaidų, susijusių su pagrindine infrastruktūra (GEOSS, kurią ES planuoja papildyti pagrindiniu savo indėliu – „Copernicus“). Palyginus su modelio „FeliX“ rezultatais tampa akivaizdu, kad naudos mastą galima gerokai padidinti, jei „Copernicus“ laikoma platesnės sistemų sistemos dalimi. A.5 Išvada Iš pateiktos sąnaudų ir naudos analizės matyti, kad, atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos numatytą biudžetą, I scenarijus (pirmenybė paslaugų teikimui) būtų naudingiausias ir todėl ekonomiškai efektyviausias. B. Valdymo galimybės · Valdymo tikslas – užtikrinti, kad visi veiklos aspektai – nuo politikos priežiūros iki techninio įgyvendinimo – būtų aiškiai vykdomi deramai įgaliotų organizacijų: – politikos priežiūra ir bendras koordinavimas įgyvendinami apibrėžiant politikos tikslus, aukšto lygio gaires, programos turinį, susijusio biudžeto reikalavimus, pagrindinius organizacinius ir struktūrinius principus ir bendras programos įgyvendinimo gaires; – valdymas: vadovaujančioji institucija laikosi politinių gairių ir yra atsakinga už biudžeto, skirto užduotims įgyvendinti, vykdymą. Ji parengia ir įgyvendina darbo programas bei prižiūri jų įgyvendinimą. Ji yra atsakinga už administracinių priemonių, skirtų subjektams, kurie bus atsakingi už techninį užduočių įgyvendinimą, parengimą; – techninį koordinavimą paprastai vykdo vadovaujančioji institucija, tačiau tam tikrais atvejais kai kurios užduotys, pvz., sutarčių ir susitarimų dėl paslaugų lygio parengimas, įgyvendinimo stebėsena, naudotojų ir paslaugų reikalavimų konsolidavimas, gali būti perduodamos kitai įstaigai; – techninį įgyvendinimą atlieka veiklą vykdantys subjektai, kurie yra atsakingi už konkrečias užduotis (palydovų konstravimą, paslaugų teikimą). · Pagal visas įmanomas galimybes Europos Komisija turėtų išlikti politiškai atsakinga. Atsakomybė už techninį paslaugų įgyvendinimą apima neįkainojamą patirtį, sukauptą GMES pradinės praktinės veiklos ir ankstesniuose etapuose, tačiau taip pat būtina tinkamai atsižvelgti į atviros konkurencijos principus. Įgyvendinant pastaruosius principus, kurie greičiausiai bus užtikrinti konkurso būdu, vis dėlto reikėtų atsižvelgti į viešą konkursą, pagal kurį sudarytos sutartys teikti pagal 7BP finansuojamas pirmtakų paslaugas, bei užtikrinti, kad paslaugas koordinuojantys subjektai pasirinkdami partnerius laikytųsi atviros konkurencijos principų. Šioje lentelėje pateikiama kai kurių programos valdymo galimybių analizės santrauka. Galimybė || Aprašas || Pastabos Komisija yra atsakinga už bendrą koordinavimą ir valdymą || Komisija liktų atsakinga už politikos priežiūrą ir bendrą programos koordinavimą, įskaitant užduočių valdymą ir biudžeto vykdymą. Kosmoso infrastruktūros techninis koordinavimas ir atsakomybė už techninį paslaugų įgyvendinimą būtų perduodami kompetentingoms įstaigoms. || Pagal šią galimybę būtų išsaugota dabartinė sistema. Perdavus užduočių vykdymą poveikis ES ištekliams būtų ribotas. Komisija toliau dalyvautų tiesioginiame programos valdyme, įskaitant biudžeto vykdymą, ir daugiausiai dėmesio skirtų pagrindinei jos veiklai, t. y. politinei programos priežiūrai. Valdymo perdavimas veikiančiai Europos agentūrai || Komisija liktų atsakinga už bendrą programos koordinavimą ir jos politinę priežiūrą, išskyrus valdymą. Tam tikra veikla, kaip antai biudžeto vykdymas, būtų perduota nepriklausomai agentūrai. Komisija liktų atsakinga už ryšius su partneriais bei naudotojais ir atliktų politinį priežiūros ir koordinavimo vaidmenį. Einamųjų reikalų valdymas būtų patikėtas Komisijos kontroliuojamai agentūrai, kuri labiau tinka atlikti šį vaidmenį, nes joje dirba daugiau specialistų. || Įgyvendinant šią galimybę visiškai laikomasi priežiūros ir valdymo atskyrimo principo. Be to, užtikrinus sąveiką su kitomis programomis būtų galima padidinti veiklos efektyvumą. Net ir perdavus užduočių vykdymą agentūrai poveikis ES ištekliams vis tiek būtų daromas. Koordinavimo ir valdymo perdavimas Europos kosmoso agentūrai || Komisija nebebūtų atsakinga už programą. Atitinkamai iš dalies pakeitus steigiamuosius aktus ar susitarus dėl veiklos tvarkos bendras koordinavimas, įskaitant biudžeto vykdymą ir užduočių įgyvendinimą, būtų perduotas EKA. Komisija nebebūtų atsakinga už politinę programos priežiūrą ir ryšius su partneriais ir naudotojais. || Sumažėtų Komisijos vykdoma politinė programos kontrolė ir jos įtaka nustatant tikslus ir reikalavimus. Dėl nedidelio valstybių narių, norinčių tęsti savo investicijas, skaičiaus, „Copernicus“ infrastruktūros ir paslaugų kūrimas bei įgyvendinimas ir galimybė jomis naudotis gali sumažėti. Gali kilti pavojus, kad programa taps grįsta technologijomis, o ne naudotojais. Gali prireikti iš dalies keisti EKA Konvenciją, o tai būtų sudėtingas ir ilgas procesas. Galėtų kilti grėsmė, kad paslaugoms ir in situ komponentams bus skiriama mažiau dėmesio. Valdymo perdavimas naujai agentūrai || Programai GMES / „Copernicus“ valdyti ir atitinkamam biudžetui vykdyti būtų įsteigta nauja agentūra. Tai galėtų būti ES arba tarptautinė agentūra. Komisija atliktų politinį priežiūros ir (arba) koordinavimo vaidmenį. Einamųjų reikalų valdymas būtų patikėtas agentūrai, kurią kontroliuotų Komisija. || Įgyvendinant šią galimybę institucinė sistema gali tapti sudėtingesnė. Dėl galimo pavojaus programos įgyvendinimui sąveika nebūtų didinama. Naujo subjekto įsteigimas galėtų būti sudėtingas ir ilgas procesas. STEBĖSENA IR VERTINIMAS GMES parengiamųjų veiksmų baigiamasis vertinimas ir GMES pradinės praktinės veiklos tarpinis vertinimas jau atlikti. Jų rezultatai pateikti poveikio vertinimo dokumente ir į juos atsižvelgta kuriant naujos politinės iniciatyvos pagrindą. Nuolatinę „Copernicus“ stebėseną vykdys Naudotojų forumas. Atliekant vertinimus ateityje daugiausia dėmesio bus skiriama veiklos tikslų pasiekimui ir poveikiui, kurį praktinės paslaugos daro Europos Žemės stebėsenos pramonei ir naudotojų susidomėjimui bei naudotojų grandies eksploatavimui. Poveikio vertinimo dokumente pateikta galimų rodiklių lentelė.