KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ES BIUDŽETO APSAUGA IKI 2013 M. PABAIGOS /* COM/2014/0618 final */





Turinys 1........... SANTRAUKA IR IŠVADOS.. 3 2........... TIKSLAS IR PAGRINDINIAI FAKTAI. 4 2.1....... Tikslas. 4 2.2....... Pagrindiniai faktai 4 2.3....... Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo procesas. 6 2.4....... Kiti finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo rezultatai 6 3........... 2013 m. finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas.. 7 3.1....... Apžvalga.. 7 3.2....... Finansinės pataisos. 8 3.3....... Susigrąžintos lėšos. 11 4........... Iki 2013 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų bendra suma.. 11 4.1....... Apžvalga.. 11 4.2....... Finansinės pataisos. 12 4.3....... Susigrąžintos lėšos. 22 5........... 2014–2020 M. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIUI PLANUOJAMOS GRYNOSIOS FINANSINĖS PATAISOS IR PATOBULINIMAI. 22 5.1....... Pagrindiniai faktai 22 5.2....... 2013 m. grynosios finansinės pataisos. Poveikis ES biudžetui 23 5.3....... Poveikis nacionaliniams biudžetams. 24 5.4....... Žemės ūkis. 24 5.5....... Sanglaudos politika.. 26 6........... PREVENCINĖS PRIEMONĖS.. 30 6.1....... Žemės ūkis. 30 6.2....... Sanglaudos politika.. 32 7........... VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVA ATLIKTI TAISOMIEJI VEIKSMAI. 34 7.1....... Žemės ūkis. 34 7.2....... Sanglaudos politika.. 34 8........... KITAS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS.. 36 8.1....... Išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. 36 8.2....... Susigrąžinimas, susijęs su nuosavų išteklių įplaukomis. 36 1. SANTRAUKA IR IŠVADOS Šiuo komunikatu dėl Europos Sąjungos (ES) biudžeto apsaugos siekiama išsamiai aprašyti prevencinių ir taisomųjų mechanizmų, taikomų siekiant apsaugoti ES biudžetą nuo neteisėtų arba netvarkingų išlaidų, veikimą ir pateikti tiksliai apskaičiuotus jų taikymo rezultatus. Prevenciniai veiksmai ir atsakomybė priklauso nuo ES biudžeto įgyvendinimo metodo, pavyzdžiui, pagal sanglaudos politiką plačiai taikomos mokėjimų nutraukimo ir (arba) sustabdymo priemonės, kurios dabar pradėtos taikyti ir žemės ūkio srities išlaidoms. Taisomųjų veiksmų, t. y. finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo, būtinybė nustatoma, remiantis Komisijos ir (išlaidų pagal pasidalijamojo valdymo principą atveju) valstybių narių atliekamos ES biudžeto finansuojamų išlaidų atitikties reikalavimams priežiūros ir patikrų rezultatais. Dėl daugiamečio programų pobūdžio, kontrolės sistemos ir taisomųjų mechanizmų bei procedūrų sudėtingumo rezultatai (t. y. pataisos) paprastai įgyvendinami tik praėjus keleriems metams po trūkumų arba pažeidimų nustatymo. Šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama Komisijos priežiūros veiklos rezultatams, tačiau 7 dalyje taip pat pateikiami finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo, vykdytų pagal valstybių narių kontrolės veiksmų rezultatus, skaičiai. Reikia pabrėžti, kad pagrindinis finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo tikslas – užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos teisiniu pagrindu. Su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) ir vidaus bei išorės politika susijusių finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo rezultatas – anksčiau neteisėtai išmokėtų sumų grąžinimas į ES biudžetą (grynosios finansinės pataisos). Pagal sanglaudos politiką neteisėtai išmokėtos sumos iki šiol dažniausiai taisomos, jas keičiant naujomis išlaidomis, kurios turėtų būti teisėtos, taigi šiuo atveju lėšų sumos į ES biudžetą negrįžta. Remdamasis daugelį metų sėkmingai taikomomis grynosiomis finansinėmis pataisomis, susijusiomis su žemės ūkio sritimi, įstatymų leidėjas nutarė, kad panašus mechanizmas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu turėtų būti taikomas sanglaudos politikai. Kiek tai susiję su Komisijos atliktų taisomųjų veiksmų poveikiu, pagrindinė 2013 finansinių metų statistika yra tokia: 2013 m. patvirtintos (priėmus sprendimą arba pripažinus) finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos iš viso sudarė 3,4 mlrd. EUR arba 2,3 % tų metų biudžeto išmokų; žr. 3.1 lentelę; 2013 m. bendra atgauta suma buvo panaši – 3,3 mlrd. EUR arba 2,2 % biudžeto išmokų; žr. 3.1 lentelę. Tačiau naudingesnės informacijos apie Komisijos taikytų taisomųjų mechanizmų svarbą suteikia apibendrinti skaičiai, nes jais atsižvelgiama į daugiametį daugumos ES išlaidų pobūdį ir neutralizuojamas vienkartinių įvykių poveikis: 2009–2013 m. laikotarpiu finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos, kurios buvo patvirtintos ir dėl kurių priimtas sprendimas, didėjo. Patvirtintos sumos vidurkis buvo 2,9 mlrd. EUR arba 2,2 % išmokų iš ES biudžeto vidurkio, o susigrąžintų sumų vidurkis tuo laikotarpiu buvo 2,7 mlrd. EUR arba 2,1 % išmokų; žr. 4.1 diagramą; Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) atveju finansinių metų vidutinis koregavimo koeficientas 1999–2013 m. laikotarpiu buvo 1,5 % išlaidų; žr. 4.2.2 dalį; · 2000–2006 m. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) išlaidų atvejais (kai laikotarpis jau beveik užbaigtas) 2013 m. pabaigoje bendras vidutinis finansinio koregavimo, vykdyto tik dėl Komisijos priežiūros veiklos, koeficientas buvo 4,5 % skirtų asignavimų (koregavimo koeficientas yra 5,1 % asignavimų, kai įtraukiamos papildomos finansinės pataisos, apie kurias pranešė valstybės narės ir kurios buvo susijusios su jų pačių kontrolės veikla); žr. 4.2.4 dalį. Iš šiame komunikate pateiktų skaičių matyti teigiami daugiametės prevencinės ir taisomosios veiklos, kurią vykdė tiek Komisija, tiek valstybės narės, rezultatai, kurių didžiausia nauda – tinkama ES biudžeto apsauga nuo išlaidų, patirtų pažeidžiant taikytiną teisę; dar žr. Komisijos 2013 m. apibendrinamąją ataskaitą[1], visų pirma jos 4.1 dalį. Be to, nurodomų finansinių pataisų ir susigrąžinamų lėšų sumų svarbą reikėtų vertinti kaip abiejų šalių įsipareigojimo užtikrinti, kad Europos mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami pagal teisinius reikalavimus, patvirtinimą. 2. TIKSLAS IR PAGRINDINIAI FAKTAI 2.1. Tikslas Šis komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos yra rengiamas kasmet, atsižvelgiant į specialų prašymą, kurį pateikė Europos Parlamentas, vykdydamas 2011 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, todėl jis skirtas šiai institucijai, taip pat Tarybai. Be to, šis komunikatas perduodamas Europos Audito Rūmams. Komunikatą reikėtų skaityti, atsižvelgiant į skaičius, pateiktus 2013 m. ES metinių finansinių ataskaitų 6 pastaboje, Komisijos apibendrinamąją ataskaitą ir susijusias atitinkamų generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitų dalis. Šiuo komunikatu siekiama: (1) aukštu lygiu apžvelgti teisės aktuose numatytus mechanizmus, kuriais nustatoma tvarka, kurią ES įstaigos ir valstybės narės taiko administracinėms klaidoms, pažeidimams ir įtariamo sukčiavimo[2] atvejams nustatyti ir nagrinėti; (2) pateikti kuo tikslesnį bendrų 2013 m. finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumų[3] ir bendrų ilgesnio laikotarpio sumų įvertį, siekiant realiąja verte parodyti, kaip a. ES biudžetas saugomas nuo išlaidų, patiriamų pažeidžiant teisės aktus, ir b. kaip šioje veikloje dalyvauja ir kokį poveikį junta valstybės narės. Be to, pateikiama informacija apie papildomas finansines pataisas, kurias valstybės narės pranešė pritaikiusios išlaidoms pagal sanglaudos politiką (tik 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu) ir žemės ūkio politiką, remdamosi savo vykdytomis kontrolės ir audito priemonėmis. Taip pat pateikiama informacija apie susigrąžintas sumas, susijusias su išankstiniais mokėjimais (išankstiniu finansavimu), kurių lėšos buvo išmokėtos, tačiau paramos gavėjas jų nepanaudojo, ir susigrąžintomis lėšomis, susijusiomis su ES biudžeto įplaukomis iš nuosavų išteklių. 2.2. Pagrindiniai faktai Komisija ir valstybės narės dirba šį svarbų darbą, siekdamos valdyti riziką, susijusią su iš ES biudžeto finansuojamų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, ir šio darbo rezultatai įgyvendinami pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)[4], Finansinį reglamentą[5], jo taikymo taisykles[6] ir įvairius su konkrečiais sektoriais susijusius teisinius tekstus. Komisija saugo ES biudžetą, t. y. ES išlaidas, nuo nepagrįstų arba neteisėtų išlaidų dviem pagrindiniais būdais: (1) vykdydama prevencinę veiklą ir (2) vykdydama taisomuosius veiksmus (visų pirma ištaisydama valstybių narių finansines klaidas, taip pat, kiek rečiau, susigrąžindama lėšas iš ES išmokų gavėjų). Pabrėžiama, kad finansinių pataisų rezultatas – siekiant užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos pagal teisinius reikalavimus, Sąjungos lėšomis nefinansuoti išlaidų, kurios apmokėtos pažeidžiant taikytiną teisę. Būtina skirti įvairių rūšių finansines pataisas: - sanglaudos lėšoms taikomos finansinės pataisos – tai dažniausiai sumos, kurias valstybės narės sutinka atskaityti iš Komisijai kompensuoti pateiktų išlaidų ir kurios keičiamos teisėtomis išlaidomis. Šios sumos į ES biudžetą nesugrąžinamos; - žemės ūkio srities lėšoms taikomos finansinės pataisos – tai sumos, kurias Komisija visiškai susigrąžina ir kurių valstybės narės kitomis išlaidomis pakeisti negali. Šios sumos laikomos ES biudžeto „asignuotosiomis įplaukomis“ ir yra panaudojamos mažinant nacionalinius įnašus į žemės ūkio biudžetą. Jos vadinamos „grynosiomis finansinėmis pataisomis“. Taip pat svarbu pabrėžti, kad su didžiąja dalimi ES išlaidų, pvz., sanglaudos, mokslinių tyrimų ir kaimo plėtros politikos išlaidų, susijusios programos yra daugiametės. Pagal Finansinio reglamento 32 straipsnio 2 dalies e punktą į šį faktą atsižvelgiama, rengiant ir įgyvendinant prevencines ir taisomąsias priemones, taip pat vertinant šių veiksmų rezultatus. Iš esmės finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas vykdomi visais programos įgyvendinimo etapais po to, kai išlaidos patirtos ir (arba) mokėjimai atlikti. Pagal sanglaudos politiką dėl 2000–2006 m. programavimo laikotarpiui taikytų teisės aktų dauguma pataisų taikomos užbaigiant projektą (programą), vadinasi, kai kuriais atvejais praėjus keleriems metams po pirmųjų išlaidų patyrimo ir (arba) pirmojo mokėjimo atlikimo. Tačiau 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu dėl taikytų prevencinių priemonių finansinių pataisų, vykdytų programų įgyvendinimo metais, dalis išaugo; taigi galima tikėtis, kad programų užbaigimo metu taikomų finansinių pataisų dalis bus mažesnė. Kiek tai susiję su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, šią tendenciją sustiprins atskirų sektorių reglamentuose nustatytos tam tikros nuostatos, susijusios su metinėmis finansinėmis ataskaitomis ir grynosiomis finansinėmis pataisomis. Kalbant apie kaimo plėtros politiką, grynosios finansinės pataisos gali būti taikomos visą programos įgyvendinimo laikotarpį. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo svarba ypač pabrėžta atsižvelgiant į daugiamečius likutinius klaidų lygius. Nustatant šiuos lygius atsižvelgiama ir į nustatytų klaidų lygius, ir į atliktas finansines pataisas bei susigrąžintas lėšas per visą programų ir projektų įgyvendinimo laikotarpį. Todėl šie lygiai rodo tikrąjį neteisėtų išlaidų poveikį ir yra pagrindiniai rodikliai, pagal kuriuos galima įvertinti, kiek veiksmingai priežiūros ir kontrolės sistemomis valdoma rizika, susijusi su iš ES biudžeto finansuojamų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu visą programų įgyvendinimo laikotarpį (žr. Komisijos 2013 m. apibendrinamąją ataskaitą, visų pirma jos 4.1 dalį). 2.3. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo procesas Finansinės pataisos taikomos ir lėšos susigrąžinamos vykdant apibrėžtą ir logišką procesą[7]: Komisija arba kita ES institucija (OLAF, Europos Audito Rūmai) atlieka auditą (patikrinimą ar patikrą) vietoje arba ES arba nacionalinio audito ataskaitos vertinimą. Atliekant auditą arba dokumentų vertinimą nustatomi galimi sistemos trūkumai ir (arba) Komisija pateikia neteisėtų išlaidų įvertį susijusioms valstybėms narėms arba galutiniam paramos gavėjui pagal oficialią prieštaravimų procedūrą (svarstomos finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas). Po šių diskusijų ir kai kuriais atvejais gavus papildomo audito įrodymus iš valstybių narių arba galutinio paramos gavėjo finansinė pataisa arba lėšų susigrąžinimas yra patvirtinami, t. y. valstybė narė su jais sutinka arba dėl jų priimamas Komisijos sprendimas. Paskutiniu etapu, taikant atskirų sektorių reguliavimo sistemose numatytus įvairius mechanizmus, yra galutinai ištaisoma nustatyta nepagrįstų išlaidų padėtis (finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas yra įvykdomi). Komisijos pranešamos finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas yra jos priežiūros veiklos ir jau aprašyto audito rezultatas. Politikos, vykdomos pagal pasidalijamojo valdymo principą, atveju valstybės narės, vykdydamos savo įsipareigojimą „imtis visų reikalingų priemonių [...], būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti“, taip pat vykdo kontrolės priemones ir atlieka savo pataisas; žr. 7 dalį. Vadinasi pagal pasidalijamojo valdymo principą tvarkomoms ES lėšoms visą laiką yra taikoma dviejų šalių dviguba apsauga. Svarbu atkreipti dėmesį, kad šiame komunikate pateikti skaičiai pagal pasidalijamojo valdymo principą tvarkomų lėšų atveju apima tiek atskirų Komisijos nustatytų atvejų pataisas, tiek ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio pataisas. Pastarosios yra Komisijos taikomos programos lygmens pataisos, numatytos Finansinio reglamento 80 straipsnio 4 dalyje: „Jei tokios [nepagrįstai išleistos] sumos negali būti tiksliai nustatytos, Komisija gali taikyti ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio pataisą pagal konkretiems sektoriams taikomas taisykles.“ Šios pataisos atliekamos tai atvejais, kai aptinkami nacionalinės administracijos valdymo ir kontrolės sistemų, taikomų konkrečiai priemonei ar programai, trūkumai, ir yra nustatyto procentinio dydžio, taikomo visiems prašymams, gautiems dėl šių išlaidų iki to laiko, kai valstybės narės įgyvendina taisomuosius veiksmus ir nustatytieji trūkumai pašalinami. Todėl šios nustatyto dydžio pataisos apskaičiuojamos ne pagal nustatytus paramos gavėjo individualius pažeidimus, o proporcingai susiejamos su nustatytų trūkumų dydžiu. 2.4. Kiti finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo rezultatai Galiojančiais teisės aktais Komisijai ir valstybėms narėms numatyta daugybė priemonių ir kontrolės mechanizmų. Dėl Komisijos atliekamų priežiūros veiksmų, be jau nurodytų reikšmingų sumų, yra papildomų finansinių pataisų, su kuriomis valstybės narės sutiko, sumų. Taisomųjų veiksmų planais gali būti daromas prevencinis poveikis paramos gavėjų jau patirtoms išlaidoms, kurios nacionaliniu lygmeniu yra įtrauktos į tvirtinančiosios institucijos sąskaitas, bet dar nėra deklaruotos Komisijai. Tokioms išlaidoms dar prieš jas deklaruojant tvirtinančioji institucija (pagal sanglaudos politiką) pritaiko Komisijos prašomą finansinę pataisą. Tokių pataisų sumos gali būti išties didelės, ypač tais atvejais, kai dėl valdymo ir kontrolės sistemų, taikomų didelei grupei projektų, trūkumų taikomos ekstrapoliuotos ar nustatyto dydžio pataisos. Šis prevencinis Komisijos priežiūros veiklos poveikis ne visada parodomas oficialiose ataskaitose, nors sumos gali būti reikšmingos ir tai lemia geresnę ES biudžeto apsaugą. Kitas pavyzdys yra susijęs su įspėjamaisiais raštais, kuriuos siunčia generaliniai direktoratai, kai sistemos trūkumai nustatomi prieš Komisijai gaunant mokėjimo prašymą. Įspėjamuosius raštus generaliniai direktoratai siunčia savo iniciatyva, atlikdami savo, kaip Komisijos įgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno, pareigas, o ne vykdydami aiškiai reglamentuotus reikalavimus. Šiais įspėjamaisiais raštais ES biudžeto apsaugai gali būti daromas toks pats prevencinis poveikis, tačiau šiuo atveju nei Europos Komisija, nei valstybės narės apie jokią finansinę pataisą ataskaitose nepraneša. Kitas galimas Komisijos tarnybų atliekamo žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos išlaidų audito ir finansinių pataisų rezultatas – lėšų susigrąžinimas iš jų gavėjų. Jei valstybė narė neteisėtai išmokėtas sumas iš ūkininkų susigrąžina dar prieš Komisijai priimant sprendimą dėl finansinės pataisos, šios sumos grąžinamos į ES biudžetą ir yra atskaitomos iš finansinės pataisos sumos. Sumos, kurios iš galutinių paramos gavėjų atgaunamos jau atlikus finansinę pataisą, į ES biudžetą neturi būti grąžinamos. Šia sistema valstybės narės skatinamos stengtis be reikalo negaišdamos iš tiesų atgauti neteisėtai išmokėtas sumas. Be to, tais atvejais, kai Komisija mano, kad laikas, per kurį valstybė narė bando atgauti sumas iš galutinio paramos gavėjo, yra per ilgas, ji imasi papildomos kontrolės priemonės, pagal kurią pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūras atitinkamos valstybės narės atžvilgiu. Savaime suprantama, be šių procedūrų, ES biudžeto apsauga jau galėjo būti užtikrinta įvykdžius pradinę finansinę pataisą. BŽŪP srityje yra nustatytas konkretus mechanizmas, pagal kurį 50 % neteisėtai išmokėtų sumų, kurių valstybės narės dar nesugebėjo susigrąžinti iš paramos gavėjų per ketverius metus (arba, jei vykdomas teismo procesas, per aštuonerius metus), yra automatiškai dengiama iš jų nacionalinių biudžetų. Tai – stipri paskata nacionalinėms valdžios institucijoms lėšų susigrąžinimo procedūras baigti laiku. Valstybių narių pareiga išieškoti likusius 50 % sumos, kurie turi būti grąžinti į ES biudžetą, išlieka. Be to, atskirais konkrečiais atvejais Komisija gali pareikalauti sumokėti visą nesusigrąžintą sumą (ne pusę jos), jei mano, kad valstybės narės valdžios institucijos lėšų susigrąžinimo procedūrą vykdė aplaidžiai. 3. 2013 m. finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas 3.1. Apžvalga Šiame skyriuje (taip pat 4 ir 5 dalyse) nurodomos finansinės pataisos yra Komisijos priežiūros veiklos rezultatas, kai Komisija nustatė poreikį taikyti papildomas pataisas, kurių anksčiau nenustatė valstybės narės (pažeisdamos savo pareigą „visų pirma atsakyti už [...] reikiamų finansinių pataisų taikymą“). Finansinių pataisų ir susigrąžinamų lėšų sumos pirmiausia priklauso nuo praėjusiais metais nustatytų pažeidimų lygio, t. y. Komisijos arba valstybių narių kontrolės priemonėmis per keletą metų gali būti nustatytas aukštesnis trūkumų arba pažeidimų lygis, todėl reikiamų atlikti finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo lygis bus didesnis. Dėl daugiamečio kontrolės sistemos pobūdžio ir taisomųjų mechanizmų bei procedūrų sudėtingumo rezultatai (t. y. pataisos) paprastai įgyvendinami tik praėjus keleriems metams po trūkumų arba pažeidimų nustatymo. Apskritai atsižvelgiant į finansinių pataisų pobūdį ir daugiametį su jomis susijusių išlaidų pobūdį, naudingiau vertinti apibendrintus skaičius (žr. 4 dalį). Vis dėlto vertinant tik 2013 m. ir norint padėti susidaryti vaizdą apie 2013 m. patvirtintų ir įgyvendintų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų lygį, reikia pažymėti, kad šios daugiausia su ankstesnių metų sistemų trūkumais arba pažeidimais susijusios sumos atitinkamai sudaro 2,3 % ir 2,2 % visų biudžeto išmokų (daugiau informacijos tolesnėse dalyse). 3.1 lentelė. 2013 m. finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų apžvalga || || || || || || || || || || mln. EUR || Politikos sritis || Bendra ES biudžeto išmokų suma 2013 m. || Bendra svarstomų finansinių pataisų suma 2013 m. pabaigoje || Bendra 2013 m. patvirtintų finansinių pataisų suma || Bendra 2013 m. patvirtintų susigrąžintų lėšų suma || Bendra 2013 m. patvirtinta suma || Procentinė dalis, palyginti su ES biudžeto išmokų suma || Bendra 2013 m. įvykdytų finansinių pataisų suma || Bendra 2013 m. susigrąžintų lėšų suma || Bendra 2013 m. atgauta suma || Procentinė dalis, palyginti su ES biudžeto išmokų suma || Žemės ūkis || || || || || || || || || || || EŽŪGF || 45 011 || 3 258 || 843 || 227 || 1 070 || 2,4 % || 481 || 155 || 636 || 1,4 % || Kaimo plėtra || 12 960 || 660 || 247 || 139 || 386 || 3,0 % || 230 || 129 || 359 || 2,8 % || Sanglaudos politika** || || || || || || || || || || || ERPF || 31 133 || 1 459 || 337 || 1 || 338 || 1,1 % || 622 || - || 622 || 2,0 % || Sanglaudos fondas || 11 906 || 148 || 220 || - || 220 || 1,8 % || 277 || - || 277 || 2,3 % || ESF || 13 776 || 583 || 834 || 40 || 874 || 6,3 % || 842 || 40 || 882 || 6,4 % || ŽOFP / EŽF || 566 || 18 || 10 || 24 || 34 || 6,0 % || 4 || 23 || 27 || 4,8 % || EŽŪOGF Orientavimo skyrius || 192 || - || 1 || 2 || 3 || 1,6 % || 14 || 2 || 16 || 8,3 % || Kita || 116 || - || - || 16 || 16 || 13,8 % || - || 16 || 16 || 13,8 % || Bendra suma pagal pasidalijamojo valdymo principą || 115 660 || 6 126 || 2 492 || 449 || 2 941 || 2,5 % || 2 469 || 365 || 2 834 || 2,5 % || Vidaus politikos sritys || 16 986 || 1 || 3 || 393 || 396 || 2,3 % || 3 || 398 || 401 || 2,4 % || Išorės politikos sritys || 7 055 || nėra || nėra || 93 || 93 || 1,3 % || nėra || 93 || 93 || 1,3 % || Administravimas || 8 693 || nėra || nėra || 6 || 6 || 0,1 % || nėra || 6 || 6 || 0,1 % || IŠ VISO || 148 394* || 6 127 || 2 495 || 941 || 3 436 || 2,3 % || 2 472 || 862 || 3 334 || 2,2 % || * Į šią suma neįtraukta 75 mln. EUR suma, išmokėta Kroatijai pagal išlaidų kategoriją „Kompensacijos“. ** Iš bendros patvirtintų finansinių pataisų sumos (1 402 mln. EUR) 514 mln. EUR suma susijusi su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, 714 mln. EUR suma susijusi su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, o likusi 174 mln. EUR suma susijusi su 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu; iš bendros įvykdytų finansinių pataisų, susijusių su sanglaudos politika, sumos (1 759 mln. EUR) 693 mln. EUR suma susijusi su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, 889 mln. EUR suma susijusi su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, o likusi 177 mln. EUR suma susijusi su 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu. Pačios didžiausios ir sudėtingiausios 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programos buvo užbaigtos 2013 m., todėl ataskaitose įrašytos didelės sumos. Su 2007–2013 m. laikotarpiu susijusios sumos yra santykinai mažesnės dėl Komisijos vykdytų prevencinių veiksmų (žr. 6 dalį), atsižvelgiant į tai, kad paprastai užbaigimo laikotarpiu pataisų daugiau. Palyginti su 2012 m., 2013 m. patvirtintų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų bendra suma išaugo 20 % (finansinių pataisų suma padidėjo 15 %, o susigrąžintų sumų – 35 %). Įvykdytų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų suma sumažėjo nuo 4,4 mlrd. EUR 2012 m. iki 3,3 mlrd. EUR 2013 m. Šį sumažėjimą lėmė viena reikšminga byla, susijusi su 1,8 mlrd. EUR dydžio finansinės pataisos, susijusios su sanglaudos programomis Ispanijoje 2000–2006 m. laikotarpiu, įvykdymu 2012 m. Su tuo susijusį 2013 m. įvykdytų finansinių pataisų sumažėjimą 34 % (nuo 3,7 mlrd. EUR iki 2,5 mlrd. EUR) iš dalies atsvėrė 2013 m. susigrąžintų lėšų sumos padidėjimas 27 % (nuo 0,7 mlrd. EUR iki 0,9 mlrd. EUR). 3.2. Finansinės pataisos 3.2.1. 2013 12 31 svarstomos finansinės pataisos Pagal žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką svarstomų grynųjų finansinių pataisų suma yra grindžiama apskaičiuota išlaidų suma, kurią valstybė narė greičiausiai grąžins į ES biudžetą pagal sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūrą. Pagal sanglaudos politiką nurodyta svarstomų finansinių pataisų suma grindžiama Komisijos, Europos Audito Rūmų arba OLAF audito metu nustatytais faktais; visų jų atveju atitinkami generaliniai direktoratai imasi tolesnių veiksmų per tebevykstančias prieštaravimo procedūras su atitinkamomis valstybėmis narėmis. 3.2.1.1 diagrama. Finansinės pataisos pagal pasidalijamojo valdymo principą, svarstomos 2013 12 31 (pateikta pagal fondus) Kadangi 2007–2013 m. programos yra finansuojamos iš kelių skirtingų fondų, ERPF suma apima su šiuo laikotarpiu susijusias Sanglaudos fondo sumas. 3.2.1.2 diagrama. Su pasidalijamuoju valdymu susijusios finansinės pataisos pagal pasidalijamojo valdymo principą, svarstomos 2013 12 31 (pateikta pagal valstybes nares) EŽŪGF atveju bylų vertė siekia 2 387 mln. EUR, iš kurių 1 697 mln. EUR suma yra susijusi su Prancūzija. Pabrėžiama, kad šios sumos atitinka iki sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūros pabaigos Komisijos apskaičiuotą negalutinį ES biudžeto rizikos įvertį ir kad, kaip numatyta teisės aktuose, priimdama galutinį vertinimą Komisija deramai atsižvelgia į visus valstybės narės pateiktus prieštaringus įrodymus. Todėl galutinė grynųjų finansinių pataisų suma gali būti mažesnė, pavyzdžiui, tais atvejais, kai pirmasis Komisijos įvertis buvo gautas taikant nustatyto dydžio metodą, o vėliau valstybė narė pateikė papildomų įrodymų, kuriais remiantis buvo apskaičiuotas tikslesnis įvertis. Dėl šios priežasties sumos, laikomos svarstomomis, gali būti didesnės nei galutinė finansinė pataisa, dėl kurios Komisija priima sprendimą. Be to pabrėžiama, kad pateikimui pagal valstybes nares didelę įtaką daro vykstančios sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūros, kurios paprastai vienu metu būna orientuotos į vos kelias valstybes nares, kadangi sprendimai dėl audito priimami atlikus rizikos vertinimu pagrįstą analizę ir dėl to rizikingiausios valstybės narės sulaukia daugiausia dėmesio. Kiek tai susiję su EŽŪGF, 4.2.2 lentelėje pateikiami ilgalaikiai duomenys pagal valstybes nares. ERPF atveju sumos yra daugiausia susijusios su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu ir Italijoje (966 mln. EUR), Airijoje (142 mln. EUR), Ispanijoje (119 mln. EUR) ir Graikijoje (65 mln. EUR) vykdytų programų likusių sąskaitų apmokėjimu. ESF atveju dauguma 2013 m. svarstomų finansinių pataisų yra susijusios su 2000–2006 m. programų užbaigimu ir yra pasiūlytos Komisijos užbaigimo raštuose, tačiau dar nepatvirtintos valstybių narių. Pagrindinės sumos yra susijusios su Italija (388 mln. EUR) ir Ispanija (141 mln. EUR). 3.2.2. 2013 m. patvirtintos finansinės pataisos Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad toliau pateikti duomenys ir žemėlapiai yra susiję tik su vienais – 2013-aisiais metais. Bendra pataisų suma ir pasiskirstymas tarp valstybių narių skirtingais metais gali labai skirtis. Todėl, atsižvelgiant į šių išlaidų pobūdį, priežiūros ir kontrolės sistemų taisomąjį pajėgumą prasminga vertinti tik iš daugiametės perspektyvos (žr. 4 dalį). 3.2.2 žemėlapis ir lentelė. 2013 m. patvirtintos finansinės pataisos pagal pasidalijamojo valdymo principą, palyginti su gautomis ES išmokomis (pateikta pagal valstybes nares) Valstybė narė || 2013 m. iš ES biudžeto gautos išmokos (mln. EUR) || 2013 m. patvirtintos finansinės pataisos (mln. EUR) || 2013 m. patvirtintos finansinės pataisos, kaip 2013 m. iš ES biudžeto gautų išmokų procentinė dalis Belgija || 1 144 || 18 || 1,6 % Bulgarija || 1 829 || 5 || 0,3 % Čekija || 4 771 || 146 || 3,1 % Danija || 1 066 || 12 || 1,1 % Vokietija || 11 179 || 37 || 0,3 % Estija || 914 || 0 || 0,0 % Airija || 1 607 || 26 || 1,6 % Graikija || 6 866 || 138 || 2,0 % Ispanija || 12 408 || 458 || 3,7 % Prancūzija || 12 170 || 222 || 1,8 % Kroatija || 2 || 1 || 43,4 % Italija || 11 091 || 370 || 3,3 % Kipras || 178 || 0 || 0,0 % Latvija || 1 003 || 23 || 2,3 % Lietuva || 1 718 || 14 || 0,8 % Liuksemburgas || 67 || 0 || 0,4 % Vengrija || 5 676 || 158 || 2,8 % Мalta || 125 || 0 || 0,1 % Nyderlandai || 1 321 || 82 || 6,2 % Austrija || 1 546 || 4 || 0,2 % Lenkija || 15 782 || 175 || 1,1 % Portugalija || 5 948 || 17 || 0,3 % Rumunija || 5 409 || 278 || 5,2 % Slovėnija || 726 || 23 || 3,2 % Slovakija || 1 943 || 63 || 3,3 % Suomija || 1 243 || 7 || 0,5 % Švedija || 1 174 || 1 || 0,2 % JK || 4 554 || 214 || 4,7 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % IŠ VISO || 115 660 || 2 492 || 2,2 % Pateiktame žemėlapyje atsižvelgta į kiekvienos valstybės narės patvirtintų finansinių pataisų santykinį svorį, palyginti su 2013 m. iš ES biudžeto gautomis išmokomis. Šviesiai pilka spalva pažymėtos valstybės narės, kurios nesiekia vidurkio, t. y. 2,2 %. Raudona spalva pažymėtos valstybės narės, kurios viršija vidurkį, t. y. 2,2 %. 3.2.3. 2013 m. įvykdytos finansinės pataisos 3.2.3 žemėlapis ir lentelė. 2013 m. įvykdytos finansinės pataisos pagal pasidalijamojo valdymo principą, palyginti su gautomis ES išmokomis (pateikta pagal valstybes nares) Valstybė narė || 2013 m. iš ES biudžeto gautos išmokos (mln. EUR) || 2013 m. įvykdytos finansinės pataisos (mln. EUR) || 2013 m. įvykdytos finansinės pataisos, kaip 2013 m. iš ES biudžeto gautų išmokų procentinė dalis Belgija || 1 144 || 24 || 2,1 % Bulgarija || 1 829 || 19 || 1,0 % Čekija || 4 771 || 76 || 1,6 % Danija || 1 066 || 12 || 1,1 % Vokietija || 11 179 || 39 || 0,3 % Estija || 914 || 10 || 1,1 % Airija || 1 607 || 9 || 0,6 % Graikija* || 6 866 || -18 || -0,3 % Ispanija || 12 408 || 717 || 5,8 % Prancūzija || 12 170 || 96 || 0,8 % Kroatija || 2 || 1 || 43,4 % Italija || 11 091 || 381 || 3,4 % Kipras || 178 || 0 || 0,0 % Latvija || 1 003 || 24 || 2,3 % Lietuva || 1 718 || 8 || 0,5 % Liuksemburgas || 67 || 0 || 0,1 % Vengrija || 5 676 || 160 || 2,8 % Мalta || 125 || 0 || 0,1 % Nyderlandai || 1 321 || 47 || 3,5 % Austrija || 1 546 || 1 || 0,1 % Lenkija || 15 782 || 195 || 1,2 % Portugalija || 5 948 || 31 || 0,5 % Rumunija || 5 409 || 284 || 5,3 % Slovėnija || 726 || 23 || 3,2 % Slovakija || 1 943 || 73 || 3,8 % Suomija || 1 243 || 6 || 0,4 % Švedija || 1 174 || 22 || 1,9 % JK || 4 554 || 228 || 5,0 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % IŠ VISO || 115 660 || 2 469 || 2,1 % Pateiktame žemėlapyje atsižvelgta į kiekvienos valstybės narės įvykdytų finansinių pataisų santykinį svorį, palyginti su 2013 m. iš ES biudžeto gautomis išmokomis. Šviesiai pilka spalva pažymėtos valstybės narės, kurios nesiekia vidurkio, t. y. 2,1 %. Raudona spalva pažymėtos valstybės narės, kurios viršija vidurkį, t. y. 2,1 %. *Graikijai nurodytą neigiamą vertę lėmė anksčiau nurodytoms sumoms 2013 m. taikyta pataisa. Be šios pataisos, Graikijos vertė būtų 2,1 %, o visa procentinė dalis – 2,3 %. 3.3. Susigrąžintos lėšos 2013 m. patvirtintų ir faktiškai susigrąžintų lėšų statistika yra pateikiama 3.1 lentelėje, kurioje nurodyta, kad 2013 m. 941 mln. EUR lėšų suma buvo patvirtinta, o 862 mln. EUR suma – susigrąžinta. Kaip matyti iš 4.3.1 ir 4.3.2 lentelėse pateiktų sumų, palyginti su 2012 m., sumos smarkiai išaugo ir dažniausiai šią tendenciją lėmė didesnės susigrąžintos sumos vidaus politikos srityse. 4. Iki 2013 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų bendra suma 4.1. Apžvalga Naudingos informacijos apie Komisijos taikytų taisomųjų mechanizmų svarbą suteikia apibendrinti skaičiai, visų pirma todėl, kad jais atsižvelgiama į daugiametį programos ir projektų pobūdį ir neutralizuojamas vienkartinių įvykių poveikis. Iš toliau pateiktų diagramų matyti, kaip per pastaruosius 5 metus kito patvirtintų ir įvykdytų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos. 4.1 diagrama. 2009–2013 m. finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos 2009–2013 m. patvirtintos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos 2009–2013 m. įvykdytos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos 2009–2013 m. Komisijos per metus patvirtintų finansinių pataisų ir susigrąžintinų lėšų vidutinė suma buvo 2,9 mlrd. EUR arba 2,2 % vidutinės išmokų iš ES biudžeto sumos, kuri buvo lygi 131 mlrd. EUR (pasidalijamojo valdymo srityje – 2,6 mlrd. EUR, t. y. 2,5 % vidutinės išmokų sumos (101 mlrd. EUR)); kitais lėšų valdymo būdais – 353 mln. EUR, t. y. 1,2 % vidutinės išmokų sumos (30 mlrd. EUR). Patvirtintų sumų nedidelio augimo tendencija rodo, kad daugiametė kontrolės sistema ilgainiui sėkmingai apsaugo ES biudžetą. 2009–2013 m. įvykdytų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų vidutinė suma buvo 2,7 mlrd. EUR arba 2,1 % vidutinės išmokų iš ES biudžeto sumos per tą laikotarpį. Čia parodytą augimo tendenciją galima paaiškinti 2000–2006 m. programavimo laikotarpio užbaigimu, nes tuo etapu atliekama daugybė finansinių pataisų ir susigrąžinama daug lėšų (žr. toliau). 4.2. Finansinės pataisos 4.2.1. Apžvalga 4.2.1 lentelė. Iki 2013 m. pabaigos patvirtintų finansinių pataisų bendra suma ir įvykdytų finansinių pataisų procentinė dalis mln. EUR || Išlaidos || Programavimo laikotarpis || EŽŪGF sprendimų suvestinė || Bendra iki 2013 m. pabaigos patvirtintų finansinių pataisų suma || Iki 2013 m. pabaigos neįvykdytos finansinės pataisos || Iki 2013 m. pabaigos įvykdyta / patvirtinta || Iki 2012 m. pabaigos patvirtintos finansinės pataisos || 1994–1999 m. laikotarpis || 2000–2006 m. laikotarpis || 2007–2013 m. laikotarpis || Žemės ūkis || 0 || 112 || 374 || 9 148 || 9 634 || 1 001 || 89,6 % || 8 525 || EŽŪGF || - || - || - || 9 148 || 9 148 || 920 || 90,0 % || 8 286 || Kaimo plėtra || 0 || 112 || 374 || nėra || 486 || 82 || 83,2 % || 239 || Sanglaudos politika || 2 719 || 7 729 || 1 741 || nėra || 12 189 || 756 || 93,8 % || 10 786 || ERPF || 1 788 || 5 188 || 667 || nėra || 7 643 || 477 || 93,8 % || 7 305 || Sanglaudos fondas || 271 || 688 || 245 || nėra || 1 204 || 113 || 90,7 % || 984 || ESF || 560 || 1 678 || 820 || nėra || 3 057 || 65 || 97,9 % || 2 224 || ŽOFP / EŽF || 100 || 102 || 9 || nėra || 211 || 102 || 51,8 % || 201 || EŽŪOGF Orientavimo skyrius || 0 || 73 || 0 || nėra || 73 || 0 || 100,0 % || 72 || Kita || - || - || - || nėra || 4 || 0 || 100,0 % || 2 || Iš viso || 2 719 || 7 840 || 2 116 || 9 148 || 21 827 || 1 757 || 91,9 % || 19 313 || Skirtingi sanglaudos politikos programavimo laikotarpiai aiškiai rodo daugiametį ES biudžeto ciklo pobūdį. Kadangi 2000–2006 m. programos šiuo metu yra beveik užbaigtos, su šiuo laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma yra išties didelė, ypač palyginti su 2007–2013 m. laikotarpio suma. Šio naujesnio laikotarpio finansinių pataisų artimiausiais metais, tikėtina, toliau daugės, nes artėja laikotarpio programų užbaigimas (kai kurios jau siekia 95 proc. mokėjimo ribą), tačiau, palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais, dėl sėkmingai įgyvendinamų prevencinių priemonių šis augimas neturėtų būti toks stiprus. Visų pirma, paaiškėjo, kad taikomos mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo priemonės stipriai motyvuoja valstybes nares, bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis, tobulinti savo valdymo ir kontrolės sistemas. 4.2.2. Žemės ūkis. Tvirtinant EŽŪGF sąskaitas atliktos finansinės pataisos EŽŪGF atveju nuo 1999 m. Komisijos nustatytų finansinių pataisų suma iš viso siekia 9 148 mln. EUR (pagal 43 priimtus sprendimus). Finansinių metų vidutinis koregavimo koeficientas 1999–2013 m. laikotarpiu buvo 1,5 % išlaidų. Komisijai priėmus sprendimą, paprastai sumos yra automatiškai nuskaitomos, jeigu valstybei narei nesuteikta galimybė sumokėti jas dalimis. 4.2.2 lentelė. Nuo 1999 m. iki 2013 m. pabaigos tvirtinant EŽŪGF sąskaitas nustatytų finansinių pataisų bendra suma (pateikta pagal valstybes nares) || mln. EUR Valstybė narė || Iš ES biudžeto gautos EŽŪGF išmokos || Išmokų procentinė dalis, palyginti su visomis išmokomis || Bendra iki 2013 m. pabaigos atliktų EŽŪGF finansinių pataisų suma || Procentinė dalis, palyginti iš ES biudžeto gautų išmokų suma || Procentinė dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 11 638 || 1,9 % || 42 || 0,4 % || 0,5 % Bulgarija || 1 980 || 0,3 % || 37 || 1,9 % || 0,4 % Čekija || 4 742 || 0,8 % || 6 || 0,1 % || 0,1 % Danija || 16 345 || 2,7 % || 183 || 1,1 % || 2,0 % Vokietija || 82 340 || 13,5 % || 186 || 0,2 % || 2,0 % Estija || 523 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Airija || 19 474 || 3,2 % || 48 || 0,2 % || 0,5 % Graikija || 38 139 || 6,3 % || 2 328 || 6,1 % || 25,4 % Ispanija || 85 336 || 14,0 % || 1 457 || 1,7 % || 15,9 % Prancūzija || 133 217 || 21,9 % || 1 272 || 1,0 % || 13,9 % Kroatija || 0 || 0,0 % || - || nėra || nėra Italija || 68 953 || 11,3 % || 1 757 || 2,5 % || 19,2 % Kipras || 338 || 0,1 % || 10 || 2,9 % || 0,1 % Latvija || 749 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lietuva || 2 089 || 0,3 % || 8 || 0,4 % || 0,1 % Liuksemburgas || 435 || 0,1 % || 5 || 1,2 % || 0,1 % Vengrija || 7 279 || 1,2 % || 45 || 0,6 % || 0,5 % Мalta || 27 || 0,0 % || 0 || 1,1 % || 0,0 % Nyderlandai || 16 371 || 2,7 % || 212 || 1,3 % || 2,3 % Austrija || 10 459 || 1,7 % || 11 || 0,1 % || 0,1 % Lenkija || 16 755 || 2,8 % || 92 || 0,6 % || 1,0 % Portugalija || 10 278 || 1,7 % || 193 || 1,9 % || 2,1 % Rumunija || 4 782 || 0,8 % || 97 || 2,0 % || 1,1 % Slovėnija || 629 || 0,1 % || 10 || 1,5 % || 0,1 % Slovakija || 2 077 || 0,3 % || 2 || 0,1 % || 0,0 % Suomija || 7 916 || 1,3 % || 26 || 0,3 % || 0,3 % Švedija || 10 542 || 1,7 % || 116 || 1,1 % || 1,3 % Jungtinė Karalystė || 55 077 || 9,1 % || 1 007 || 1,8 % || 11,0 % Iš viso || 608 491 || 100,0 % || 9 148 || 1,5 % || 100,0 % Lentelėje aukščiau pateikiami finansinių pataisų, kurių sumas atitinkamos valstybės narės grąžino į ES biudžetą, duomenys. Bendros finansinių pataisų sumos skirtingais metais išlieka palyginti stabilios – nagrinėjamu laikotarpiu jų absoliutinė vertė ir sudaroma procentinė biudžeto išlaidų dalis mažėja. Tolesnėje diagramoje pavaizduotos kiekvienos valstybės narės bendros finansinės pataisos, nurodant šių pataisų procentinę dalį, palyginti su išmokomis iš ES biudžeto. Pažymima, kad devynių valstybių narių koregavimo koeficientas viršija vidurkį, t. y. 1,5 %, o bendra jų pataisų suma sudaro 75 % visos pataisų sumos, tačiau kartu reikėtų suprasti, kad šios devynios valstybės narės gavo 44 % išmokų iš ES biudžeto. 4.2.2 diagrama. Tvirtinant EŽŪGF sąskaitas atliktų finansinių pataisų, pritaikytų kiekvienai valstybei narei nuo 1999 m. iki 2013 m. pabaigos, bendra suma, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma 4.2.3. Žemės ūkis. Valstybių narių kontrolės sistemų trūkumai Valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemose jų pačių, Žemės ūkio GD, Europos Audito Rūmų ir (arba) OLAF (atliekant tyrimus dėl sukčiavimo) nustatytus esminius trūkumus Žemės ūkio GD atidžiai stebi tol, kol gauna patikimų įrodymų, kad valstybė narė, įgyvendinusi atitinkamus veiksmus, tuos trūkumus pašalino, anksčiau deklaruotas neteisėtas išlaidas ištaisė ir naujoji sistema, pradėjus ją realiai taikyti, yra patikima. Pavyzdžiui, 2013 m. Žemės ūkio GD Lenkijos pagalbos schemose nustatė didelius struktūrinius trūkumus, susijusius su pagalba vaisių ir daržovių gamintojų grupių preliminariam pripažinimui. Fondui kylanti finansinė rizika dėl anksčiau išmokėtų sumų pašalinama atliekant sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūrą, pagal kurią nepagrįstai išleistos ES lėšos yra susigrąžinamos. Lenkijos paprašyta ateityje imtis reikiamų taisomųjų veiksmų. Šių veiksmų eigą stebės Žemės ūkio GD. Dėl vyno sektoriaus trūkumų 2013 m. vasario ir balandžio mėn. paskelbti du rinkiniai nacionalinės paramos programų įgyvendinimo gairių. Kalbant apie tiesiogines išmokas, 15-oje Ispanijos mokėjimo agentūrų ir Graikijoje nuolat nustatomi tokie trūkumai, kaip antai neteisingai taikoma tam tikrų rūšių ganyklų, kurios atitinka finansavimo reikalavimus, apibrėžtis. Ispanijoje 2013 m. viduryje atlikus taisomųjų veiksmų auditą nustatyta, kad padėtis ištaisyta nevisiškai. Todėl Ispanijos įgyvendinimo plano ir finansinių pataisų stebėjimas bus sugriežtintas, o paskesni veiksmai bus tęsiami. Graikijoje į 2008 m. nustatytą Žemės sklypų identifikavimo sistemą (ŽSIS) buvo įtraukti žemės sklypai, kurie dėl jiems būdingų savybių neturėtų atitikti BŽŪP paramos reikalavimų. Sprendimas atidėti finansines pataisas buvo priimtas su sąlyga, kad Graikija išspręs šią problemą, vykdydama veiksmų planą. Šiuo metu vykdomos su 2009–2012 m. ir vėlesnių metų susijusių prašymų sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūros, kuriomis nustatomos grynosios finansinės pataisos. Be to, dėl pagal grafiką nevykdomų taisomųjų veiksmų buvo atšauktas grynųjų finansinių pataisų, susijusių su ganyklų deklaravimu, atidėjimas ir Graikijos valdžios institucijoms 2014 m. birželio 24 d. išsiųstas raštas, kuriuo įspėta apie galimą mokėjimų sustabdymą ir nurodytas aiškus galutinis likusių uždavinių įvykdymo terminas. Be to, 2013 m. Portugalija baigė vykdyti išsamų veiksmų planą, kuriuo šalinti dideli ŽSIS GIS sistemos kokybės trūkumai, o Prancūzija pradėjo vykdyti plataus masto veiksmų planą, kuriuo siekiama ŽSIS sistemą atnaujinti ir užbaigti; šį planą planuojama visiškai užbaigti iki 2016-ųjų prašymų teikimo metų. Kalbant apie Portugaliją, sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūra užtikrintas daugiau kaip 100 mln. EUR susigrąžinimas 2007–2009 metams pritaikius grynąsias finansines pataisas, o vėlesnių metų sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūros dar vyksta. Kalbant apie Prancūziją, dėl 2008–2010 finansinių metų, kurių sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūra yra gerokai pasistūmėjusi, svarstomos kelios stambaus masto finansinės pataisos. Iš 2014 m. vasario mėn. vizito išvadų matyti, kad apskritai veiksmų plano laikomasi, bet kai kurie tarpiniai įsipareigojimai neįvykdyti. Taigi Prancūzijos paprašyta šias problemas išspręsti ir kartu nurodyta laikytis išsamesnių atskaitomybės reikalavimų, kad Žemės ūkio GD galėtų imtis savarankiškesnių paskesnių veiksmų. Reikėtų pažymėti, kad veiksmų planas, taikytas teisių į išmokas ir kompleksinės paramos sistemos valdymo sričiai, Prancūzijoje buvo sėkmingai įgyvendintas. Dabar už integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS) ir ŽSIS kokybės stebėjimą, įskaitant reikiamų rekomendacijų ir paramos teikimą, atsako naujas Žemės ūkio GD skyrius, pradėjęs darbą 2014 m. Veiksmų planai dėl pataisų, kai klaidų lygis viršijo 5 %, pradėti vykdyti po to, kai Europos Audito Rūmai tam tikras kontrolės sistemas įvertino kaip „neveiksmingas“ arba „iš dalies veiksmingas“ (pvz., Rumunijos, Bulgarijos ir Portugalijos atvejais) arba buvo atliktas Žemės ūkio GD auditas, ir kai pateiktos kontrolės statistikos kokybės užtikrinimas buvo nepakankamas (pvz., Graikijos ir Nyderlandų atvejais). Pavyzdžiui, tiek Žemės ūkio GD atitikties auditais, tiek Europos Audito Rūmų auditais Rumunijoje nustatyti dideli sistemos trūkumai, susiję su 312 priemone „Parama, skirta mikroįmonių kūrimui ir vystymui“. Atsižvelgusios į Žemės ūkio GD prašymą, Rumunijos valdžios institucijos įgyvendino veiksmų planą, kad padėtį pagerintų. Be to, su šia priemone susijusios Komisijos kompensacijos Rumunijai buvo 2013 m. nutrauktos. Žemės ūkio GD su Rumunijos valdžios institucijomis dirbo nuolatos ir 2014 m. gegužės mėn. nuspręsta, kad nors su 312 priemone susijusį specialų veiksmų planą reikia įgyvendinti toliau, būtų galima atnaujinti išmokų mokėjimą su sąlyga, kad siekdamos mažinti riziką Rumunijos valdžios institucijos leis Žemės ūkio GD atidžiai stebėti padėtį. Vis dėlto tik ateityje atlikus auditą bus galima gauti galutinį patvirtinimą, kad su 312 priemonės įgyvendinimu susiję sistemos trūkumai buvo sėkmingai pašalinti. ES biudžetas bus saugomas atitikties audito procedūromis, kurių išvadomis remiantis bus atliekamos grynosios finansinės pataisos ir iš šios valstybės narės susigrąžinamos lėšos; kartu šiuo metu labai atidžiai stebimos Rumunijos kaimo plėtros programos. Bulgarijoje Žemės ūkio GD vykdytais kaimo plėtros programų auditais nustatyta didelių administracinių patikrinimų ir patikrų vietoje trūkumų. Dauguma trūkumų buvo susiję su viešųjų pirkimų procedūros patikromis, nefinansuotinų ir (arba) nepagrįstų sąnaudų deklaravimu, patikrų vietoje imtimi, per anksti mokamais ir per dideliais išankstiniais mokėjimais. Kiek tai susiję su per dideliais išankstiniais mokėjimais, juos reikia vertinti pagal n + 2 įsipareigojimų panaikinimo taisyklę. Bulgarijos valdžios institucijos paragintos paaiškinti, kodėl prireikė tokių ankstyvų ir didelių išankstinių mokėjimų. Į šiuos paaiškinimus bus deramai atsižvelgta, darant išvadas dėl galimo n + 2 taisyklės nepaisymo ir priimant sprendimą, ar reikia atlikti finansinę pataisą. Po 2013 m. pradžioje išsiųsto pirmojo Žemės ūkio GD rašto visoms valstybėms narėms pradėtas nacionalinių veiksmų planų, kuriais siekiama mažinti klaidų lygį, rengimo ir stebėjimo procesas. Glaudžiai bendradarbiaudamos su Žemės ūkio GD, valstybės narės pateikė savo veiksmų planus, o 2013 ir 2014 m. surengti trys seminarai, kuriuose pristatyta esama padėtis ir teiktos rekomendacijos. 4.2.4. Sanglaudos politika. 2000–2006 m. ERPF ir ESF Užbaigiant 2000–2006 m. laikotarpio programas naudinga palyginti bendrus taisomųjų veiksmų rezultatus su bendromis išlaidų sumomis ir tuo remiantis susidaryti išsamesnį taisomųjų mechanizmų poveikio vaizdą. Dėl ERPF ir ESF lėšų pasakytina, kad bendra iki 2013 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, susijusių vien su Komisijos priežiūra, suma buvo 8,8 mlrd. EUR. Tai atitinka maždaug 4,5 % visų asignavimų (t. y. 196,9 mlrd. EUR) 2013 m. pabaigoje. Atsižvelgus į papildomas finansines pataisas, apie kurias pranešė valstybės narės ir kurios buvo susijusios su jų pačių kontrolės veikla, koregavimo koeficientas yra 5,1 % asignavimų. Programų užbaigimo etapu Komisijos nustatytos finansinės pataisos apytikriai sudaro trečdalį visų finansinių pataisų, kurias Komisija nustatė šiam programavimo laikotarpiui. Į nurodytą sumą įeina ir pataisų, kurios 2013 m. pabaigoje buvo svarstomos, sumos, lygios 0,8 % asignavimų (1 502 mln. EUR) sumos; apie šias pataisas valstybėms narėms pranešta oficialiai pateiktuose užbaigimo raštuose, tačiau valstybės narės dar nėra šių pataisų patvirtinusios. Šiais duomenimis atnaujinama statistika, kurią atitinkami generaliniai direktoratai pateikė Europos Parlamentui 2013 m. balandžio 12 d. Atliktų finansinių pataisų, susijusių su 2000–2006 m. ERPF ir ESF programomis, ataskaitoje[8]. 4.2.4 lentelė. 2000–2006 m. programavimo laikotarpis. 2013 12 31 patvirtintos ir svarstomos ERPF ir ESF programų finansinės pataisos (pateikta pagal valstybes nares) || mln. EUR Valstybė narė || ERPF ir ESF išmokų suma || Išmokų suma, kaip procentinė visų išmokų dalis || Patvirtintos finansinės pataisos || Svarstomos finansinės pataisos (išsiųsti užbaigimo raštai) || Bendra su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma || Finansinių pataisų sumos procentinė dalis, palyginti su ERPF ir ESF išmokų suma || Atliktų finansinių pataisų sumos dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 1 945 || 1,0 % || 15 || 0 || 16 || 0,8 % || 0,2 % Čekija || 1 456 || 0,7 % || 5 || 6 || 11 || 0,8 % || 0,1 % Danija || 570 || 0,3 % || 1 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Vokietija || 26 960 || 13,7 % || 50 || 0 || 50 || 0,2 % || 0,6 % Estija || 305 || 0,2 % || 2 || - || 2 || 0,5 % || 0,0 % Airija || 3 067 || 1,6 % || 21 || 142 || 163 || 5,3 % || 1,9 % Graikija || 20 211 || 10,3 % || 1 154 || 66 || 1 221 || 6,0 % || 13,9 % Ispanija || 40 686 || 20,7 % || 3 246 || 260 || 3 506 || 8,6 % || 40,0 % Prancūzija || 14 825 || 7,5 % || 332 || 23 || 355 || 2,4 % || 4,1 % Italija || 27 501 || 14,0 % || 1 229 || 1 354 || 2 582 || 9,4 % || 29,5 % Kipras || 53 || 0,0 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Latvija || 518 || 0,3 % || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Lietuva || 773 || 0,4 % || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Liuksemburgas || 71 || 0,0 % || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Vengrija || 1 695 || 0,9 % || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,1 % Мalta || 57 || 0,0 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Nyderlandai || 2 702 || 1,4 % || 44 || - || 44 || 1,6 % || 0,5 % Austrija || 1 647 || 0,8 % || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lenkija || 7 032 || 3,6 % || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,1 % Portugalija || 18 178 || 9,2 % || 190 || - || 190 || 1,0 % || 2,2 % Slovėnija || 215 || 0,1 % || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovakija || 1 245 || 0,6 % || 44 || 1 || 45 || 3,6 % || 0,5 % Suomija || 1 789 || 0,9 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švedija || 1 634 || 0,8 % || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,1 % Jungtinė Karalystė || 16 129 || 8,2 % || 293 || 1 || 294 || 1,8 % || 3,4 % Interreg || 5 645 || 2,9 % || 26 || 41 || 67 || 1,2 % || 0,8 % Iš viso || 196 911 || 100,0 % || 6 866 || 1 895 || 8 761 || 4,5 % || 100,0 % Keturių valstybių narių koregavimo koeficientas viršija vidurkį, t. y. 4,5 %, bendra jų pataisų suma sudaro 85 % visos pataisų sumos, o bendra gautų išmokų iš ES biudžeto suma lygi 47 % visų išmokų. Verta pažymėti, kad dauguma problemų, dėl kurių Komisija pranešė nustačiusi finansines pataisas šioms valstybėms narėms, šiuo metu yra jau išspręstos. Visų pirma tai pasakytina apie 2,6 mlrd. EUR dydžio ERPF pataisas, taikytinas Ispanijai (dėl trūkumų, kuriuos Komisija nustatė 2000–2006 m. Ispanijos valdymo ir kontrolės sistemose, tačiau kurie buvo pašalinti ir 2007–2013 m. veiklos programose nebeaptinkami) ir 1,1 mlrd. EUR dydžio ERPF pataisas, taikytinas Graikijai (dėl priemonių, kurių imtasi siekiant pašalinti viešųjų darbų konkursų ir sutarčių įgyvendinimo iki 2005 m. trūkumus). Dauguma Italijai ir Airijai taikytinų finansinių pataisų yra svarstomos, t. y. Komisija jas pasiūlė programų užbaigimo etapu, o valstybės narės užginčijo, pateikusios įvertinimui papildomos informacijos. Didelė dalis šių pataisų Italijos atveju yra susijusi su nebaigtais projektais. ESF atveju Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD siekia tikslo ateityje užuot klaidas taisius, jų išvengti. Tai ypač aktualu valstybėms narėms, kuriose finansinės pataisos pastaraisiais metais buvo didžiausio masto, pvz., Ispanijai, Italijai ir Rumunijai (žr. 4.2.4 lentelę ir 4.2.5 lentelę). Atsižvelgdamas į nuolat kylančias esmines abejones dėl Ispanijos programų, 2011 m. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD nusprendė pradėti specialų veiksmų planą, skirtą Ispanijos ESF vykdomosioms institucijoms, visų pirma siekiant skatinti jas optimaliai pasinaudoti supaprastinimo galimybėmis, numatytomis ES taisyklėmis, ir pašalinti be tikslo griežtesnes nacionalines atitikties finansavimo reikalavimams taisykles (pvz., taikomas užimtumo pagalbos schemoms). Suderintų veiksmų veiksmingam įgyvendinimui stebėti iš auditorių ir geografinių atsakingų pareigūnų buvo suburta darbo grupė. Panašių veiksmų imtasi Italijoje. Iš kitų pavyzdžių, kai su valstybėmis narėmis glaudžiai bendradarbiauta siekiant šalinti esmines vis kylančių problemų priežastis, minėtinas Rumunijos atvejis, kai Komisija bendradarbiavo su nacionalinėmis valdžios institucijomis, siekdama stiprinti jų valdymo ir kontrolės sistemas, taikomas ankstesniems ir naujiems programavimo laikotarpiams. Žvelgiant plačiau, naujuoju programavimo laikotarpiu toliau gerinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) įgyvendinimą turėtų padėti patobulinta 2014–2020 m. reglamentavimo sistema, visų pirma į ją įtrauktas metinis kokybės užtikrinimo teisės aktų rinkinys ir galimybė didelių trūkumų atveju taikyti grynąsias finansines pataisas, kartu su tolesniu dabartinės griežtos politikos taikymu mokėjimų nutraukimui bei sustabdymui ir aktyviu raginimu pasinaudoti visomis supaprastinimo galimybėmis. Be to, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD pasinaudos pastarųjų metų veikla, kuria siekiama šioms valstybėms narėms padėti tobulinti savo sistemas, pasitelkus geriausią turimą praktiką. 4.2.4 diagrama. 2013 12 31 patvirtintų ir svarstomų 2000–2006 m. programavimo laikotarpio valstybių narių ERPF ir ESF programų finansinių pataisų bendra suma, kaip gautų išmokų procentinė dalis 4.2.5. Sanglaudos politika. 2007–2013 m. ERPF, Sanglaudos fondas ir ESF Kadangi 2007–2013 m. programavimo laikotarpio programos dar neužbaigtos, logiška, jog dabartinės bendros pataisų sumos yra gerokai mažesnės, nei 2000–2006 m. programavimo laikotarpio sumos. Tai patvirtina faktą, kad pačios svarbiausios finansinės pataisos atliekamos programų užbaigimo etapu. Artimiausiais metais toliau nurodytos sumos turėtų padidėti. Be to, daroma nuoroda į per šį laikotarpį valstybių narių pritaikytas finansines pataisas – žr. 7 dalį. 4.2.5 lentelė. 2007–2013 m. programavimo laikotarpis. 2013 12 31 patvirtintos ir svarstomos ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF programų finansinės pataisos (pateikta pagal valstybes nares) || mln. EUR Valstybė narė || 2007–2013 m. ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF išmokos || Išmokų suma, kaip procentinė visų išmokų dalis || Patvirtintos finansinės pataisos || Svarstomos finansinės pataisos (išsiųsti užbaigimo raštai) || Bendra su 2007–2013 m. laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma || Finansinių pataisų sumos procentinė dalis, palyginti su ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF išmokų suma || Atliktų finansinių pataisų sumos dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 2 063 || 0,6 % || 10 || 0 || 10 || 0,5 % || 0,5 % Bulgarija || 6 674 || 1,9 % || 8 || 8 || 16 || 0,2 % || 0,8 % Čekija || 26 540 || 7,6 % || 285 || 2 || 287 || 1,1 % || 15,0 % Danija || 510 || 0,1 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Vokietija || 25 488 || 7,3 % || 19 || 0 || 19 || 0,1 % || 1,0 % Estija || 3 403 || 1,0 % || 10 || - || 10 || 0,3 % || 0,5 % Airija || 751 || 0,2 % || 21 || 0 || 21 || 2,8 % || 1,1 % Graikija || 20 210 || 5,8 % || 144 || - || 144 || 0,7 % || 7,5 % Ispanija || 34 649 || 10,0 % || 276 || 39 || 316 || 0,9 % || 16,5 % Prancūzija || 13 449 || 3,9 % || 26 || 0 || 27 || 0,2 % || 1,4 % Kroatija || 858 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Italija || 27 923 || 8,0 % || 72 || 0 || 72 || 0,3 % || 3,7 % Kipras || 612 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Latvija || 4 530 || 1,3 % || 23 || - || 23 || 0,5 % || 1,2 % Lietuva || 6 775 || 2,0 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Liuksemburgas || 50 || 0,0 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Vengrija || 24 908 || 7,2 % || 174 || - || 174 || 0,7 % || 9,1 % Мalta || 840 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Nyderlandai || 1 660 || 0,5 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Austrija || 1 204 || 0,3 % || 2 || 7 || 9 || 0,7 % || 0,5 % Lenkija || 67 186 || 19,3 % || 205 || 3 || 208 || 0,3 % || 10,9 % Portugalija || 21 412 || 6,2 % || 1 || 26 || 28 || 0,1 % || 1,4 % Rumunija || 19 058 || 5,5 % || 358 || 5 || 362 || 1,9 % || 18,9 % Slovėnija || 4 101 || 1,2 % || 14 || 1 || 15 || 0,4 % || 0,8 % Slovakija || 11 496 || 3,3 % || 102 || 30 || 132 || 1,1 % || 6,9 % Suomija || 1 596 || 0,5 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švedija || 1 626 || 0,5 % || 1 || - || 1 || 0,1 % || 0,1 % Jungtinė Karalystė || 9 891 || 2,8 % || 36 || 7 || 43 || 0,4 % || 2,2 % Tarpvalstybinės pataisos || 7 987 || 2,3 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Iš viso || 347 450 || 100,0 % || 1 790 || 128 || 1 918 || 0,6 % || 100,0 % Kadangi 2007–2013 m. programos yra finansuojamos iš kelių skirtingų fondų, pirmiau pateiktoje lentelėje ERPF ir Sanglaudos fondo sumos neišskiriamos. Aštuonių valstybių narių koregavimo koeficientas viršija vidurkį, t. y. 0,6 %, bendra jų pataisų suma sudaro 75 % visos finansinių pataisų sumos, o bendra gautų išmokų iš ES biudžeto suma lygi 40 % gautų išmokų. 4.2.5 diagrama. 2013 12 31 patvirtintų ir svarstomų 2007–2013 m. programavimo laikotarpio valstybių narių ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF programų finansinių pataisų bendra suma, kaip gautų išmokų procentinė dalis 2013 m. ERPF ir Sanglaudos fondo atžvilgiu Komisija toliau vykdė griežtą priežiūrą, užtikrindama, kad valstybės narės šalintų nustatytus trūkumus savo valdymo ir kontrolės sistemose. Siekta nustatyti ir šalinti visą likusią esminę riziką, kad ES biudžetas būtų tinkamai apsaugotas, o užbaigiant programas likutinė rizika būtų priimtina. Dėl šių pastangų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu padėtis apskritai pagerėjo, palyginti su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, o dėl Komisijos veiksmų, vykdytų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sanglaudos politikos išlaidose šiais metais pasitaikė mažiau klaidų. Pirmiausia buvo pagerintas nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų gebėjimas vykdyti klaidų prevenciją, jas nustatyti ir ištaisyti iki išlaidų deklaravimo Komisijai. Viena vertus, Komisijos tarnybos dėjo dideles valdymo ir audito pastangas, kad pagerintų valstybių narių pirmojo lygmens patikrų kokybę. Kita vertus, 2007–2013 m. taisyklėmis nustatyta audito institucijų prievolė veiklos auditui naudoti statistinę atranką. Tai kartu su Komisijos vykdoma išsamia audito priežiūra ir rekomendacijomis, kuriomis iš esmės prisidėta prie gebėjimų stiprinimo, labai padėjo didinti klaidų lygio, kuris kasmet Komisijai pranešamas valstybių narių metinėse kontrolės ataskaitose ir kuris Komisijos kokybės užtikrinimo procese naudojamas kaip valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumo rodiklis, patikimumą. Taigi Komisijos audito pastangas buvo galima nukreipti į audito institucijų darbo kokybės užtikrinimą, sutelkti į silpniausias arba už didžiausią dalį ES fondų lėšų atsakingas institucijas. Be to, tais atvejais, kai programai taikomas vieno bendro audito modelis, Komisija nuolatos imasi paskesnių veiksmų dėl nustatytų trūkumų ir stebi, ar audito institucijos darbo kokybė neprastėja. Glaudžiu bendradarbiavimu su audito institucijomis užtikrinama, kad problemos bus nustatytos laiku ir išspręstos dar nacionaliniu lygmeniu. Tuo prisidedama ir prie kokybės užtikrinimo proceso gerinimo Komisijos lygmeniu. Komisija taip pat vykdo rizikos vertinimu pagrįstus auditus vietoje, įskaitant paramos gavėjo lygmens auditus, jei, jos vertinimu, tam tikri trūkumai (visų pirma susiję su tokiais sudėtingais klausimais, kaip antai viešieji pirkimai arba valstybės pagalbos problemomis ERPF ir Sanglaudos fondo atvejais) gali būti arba nepastebėti, arba nenustatyti laiku. Tai apima taisomųjų veiksmų planų įgyvendinimo tikrinimą mokėjimų nutraukimo arba finansinių pataisų atvejais. Šiais auditais padedama tobulinti valdymo ir kontrolės sistemas, susijusias su programomis, kurioms taikoma išlyga, siekiant užtikrinti, kad ateityje Komisijai deklaruojamos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos. Be to, Komisijai šie auditai yra papildomas, labiau tiesioginis būdas užtikrinti kokybę. Antra, pagerinti gebėjimai nustatyti problemas buvo aktyviai pasitelkti siekiant tobulinti valstybių narių valdymo sistemų veikimą, kartu vykdant reikiamas finansines pataisas. Dėl to, kad nuo 2008 m. Komisija sistemingai ir nuosekliai naudojasi teisine galimybe nutraukti ir (arba) sustabdyti mokėjimus pagal programas, kuriose nustatyta didelių valdymo trūkumų, o generaliniai direktoriai priima sprendimus siųsti įspėjamuosius raštus, kai jokių mokėjimų nenumatoma, išvengiama reikalo ES lėšomis kompensuoti išlaidas, kurioms būdinga didelė klaidų rizika, o valstybės narės labai motyvuojamos sparčiai tobulinti savo administravimo ir kontrolės sistemas. Išties mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo priemonių taikymas nutraukiamas tik gavus pagrįstą reikiamų priemonių įgyvendinimo, įskaitant finansinių pataisų įvykdymo, pažangos užtikrinimą (žr. 6 dalį). Kartu bendras ES ir valstybių narių kontrolės institucijų darbas sudarė sąlygas geriau susitarti dėl reikiamų finansinių pataisų ir jas įvykdyti, kad ES biudžetas būtų deramai apsaugotas nuo neteisėtų išlaidų, įskaitant ir taikomas nustatyto dydžio pataisas. Savo ruožtu valstybės narės galėjo kitiems projektams panaudoti ES išteklius, kuriems finansinės pataisos padarė poveikį. Tačiau tokios pataisos dar vis daro didelį finansinį ir politinį poveikį tose valstybėse narėse, nes jei neteisėtos išlaidos iš paramos gavėjų nesusigrąžinamos, jos turi būti finansuojamos nacionaliniais ištekliais. Siekdamas sušvelninti likusią riziką ir valstybėse narėse bei programose nustatytus trūkumus valdymo institucijų lygmeniu, Regioninės politikos GD taip pat ėmėsi iniciatyvos įgyvendinti papildomus gebėjimų gerinimo veiksmus, skirtus 2007–2013 m. programoms. 2013 m. pradžioje, siekiant palaikyti viešąsias administracijas, tvarkančias ERPF ir Sanglaudos fondo lėšas, buvo įsteigtas naujas administracinių gebėjimų ugdymo kompetencijos centras. Viešųjų pirkimų sričiai šis kompetencijos centras, bendradarbiaudamas su Vidaus rinkos GD ir kitais ESI fondais, parengė Viešųjų pirkimų veiksmų planą. Be to, imamasi veiksmų gerinti valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi, kartu kuriant tvarkančių lėšas administracijų mainų platformą, kad jos galėtų gauti naudos, dalydamosi sukaupta gerąja patirtimi. ESF atveju 2013 m. pokyčiai patvirtina ilgalaikę Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD išlaidų klaidų mažėjimo tendenciją, nors mokėjimų mastas smarkiai išaugo. Be pirmiau minėtų veiksnių, susijusių su ERPF ir Sanglaudos fondu, klaidų pasitaikymo tikimybė gerokai sumažėjo numačius galimybę deklaruoti su ESF susijusias išlaidas supaprastinto išlaidų apmokėjimo būdu. Pastaraisiais metais šis būdas pasirenkamas vis dažniau – tą lėmė aktyvios Komisijos pastangos įtikinti valstybes nares optimaliai pasinaudoti supaprastinimo galimybėmis, numatytomis 2007–2013 m. struktūrinių fondų taisyklėmis, kurios dar labiau sugriežtintos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio atžvilgiu. Kartu Komisija daug ir glaudžiai bendradarbiavo su keliomis valstybėmis narėmis, kad per daug sudėtingos atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės būtų panaikintos ir reikiami pakeitimai nacionaliniuose teisės aktuose būtų priimti. Tai visų pirma pasakytina apie Ispaniją ir Italiją. Pripažinus, kad yra galimybių labiau stiprinti valdymo ir kontrolės sistemas bei derinti skirtingų politikos sričių veiksmus, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui buvo patvirtinta griežtesnė reglamentavimo sistema. Tolesnes permainas skatins tai, kad Komisija turi daugiau galimybių taikyti grynąsias finansines pataisas Sanglaudos politikos išlaidų srityje, o valstybių narių lygmens atskaitomybė dabar didesnė; žr. 5 dalį. 4.3. Susigrąžintos lėšos Tolesnėse lentelėse pateikiamos 2009–2013 m. patvirtintos ir faktiškai susigrąžintos lėšų sumos. Abiejų kategorijų sumoms būdinga tendencija augti. 4.3.1 lentelė. 2009–2013 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos mln. EUR || Metai || Iš viso 2009–2013 m. || Iš viso 2008–2012 m. Susigrąžintos lėšos || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || 2012 m. || 2013 m. Žemės ūkis || || || || || || || EŽŪGF || 163 || 178 || 174 || 162 || 227 || 905 || 1 038 Kaimo plėtra || 25 || 114 || 161 || 145 || 139 || 585 || 446 Sanglaudos politika || 102 || 24 || 50 || 22 || 83 || 280 || 228 Vidaus politikos sritys || 100 || 188 || 270 || 252 || 393 || 1 202 || 849 Išorės politikos sritys || 81 || 137 || 107 || 107 || 93 || 524 || 463 Administravimas || 9 || 5 || 8 || 7 || 6 || 35 || 30 Iš viso || 480 || 646 || 770 || 695 || 941 || 3 530 || 3 053 4.3.2 lentelė. 2009–2013 m. faktiškai susigrąžintos lėšos mln. EUR || Metai || Iš viso 2009–2013 m. || Iš viso 2008–2012 m. Susigrąžintos lėšos || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || 2012 m. || 2013 m. Žemės ūkis || || || || || || || EŽŪGF || 148 || 172 || 178 || 161 || 155 || 814 || 1 015 Kaimo plėtra || 25 || 114 || 161 || 166 || 129 || 595 || 466 Sanglaudos politika || 102 || 25 || 48 || 14 || 81 || 270 || 219 Vidaus politikos sritys || 100 || 162 || 268 || 229 || 398 || 1 157 || 799 Išorės politikos sritys || 81 || 136 || 77 || 99 || 93 || 486 || 425 Administravimas || 9 || 5 || 2 || 9 || 6 || 31 || 25 Iš viso || 464 || 614 || 734 || 678 || 862 || 3 353 || 2 949 5. 2014–2020 M. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIUI PLANUOJAMOS GRYNOSIOS FINANSINĖS PATAISOS IR PATOBULINIMAI 5.1. Pagrindiniai faktai Tai, kaip įvairūs taisomieji mechanizmai daro poveikį ES biudžetui, priklauso nuo biudžeto vykdymo būdo ir politikos srities. Tačiau visais atvejais taisomųjų mechanizmų rezultatas tas pats – ES biudžetas apsaugomas nuo išlaidų, patirtų pažeidus teisės aktus. Grynosios finansinės pataisos yra tokios pataisos, dėl kurių atitinkama valstybė narė negali pakartotinai panaudoti tikslinamųjų ir sugrąžintų sumų, todėl lėšas praranda. Dėl šios priežasties atitinkamų išlaidų ES finansavimas sumažėja. Visų pirma įgyvendinant BŽŪP programas taisomuoju veiksmu į ES biudžetą kaip asignuotosios įplaukos sugrąžinamos anksčiau išmokėtos sumos. Kiek tai susiję su Sanglaudos fondu, 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisės aktais numatyta, kad tam tikrais atvejais tikslinamosios sumos gali būti pakartotinai panaudotos kitiems finansavimo reikalavimus atitinkantiems projektams finansuoti, taip suteikiant galimybę pasiekti programos tikslus. Paprastai grynosios finansinės pataisos, dėl kurių į ES biudžetą grąžinamos anksčiau išmokėtos sumos, buvo išimtis. Remdamasis sėkmingai taikomomis grynosiomis finansinėmis pataisomis, susijusiomis su žemės ūkio sritimi, įstatymų leidėjas nutarė, kad grynosios finansinės pataisos naujuoju 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu turėtų būti plačiau taikomos sanglaudos politikai. Reikia pažymėti, kad dėl programų įgyvendinimo tempo (pirmosios programų sąskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m. vasario 15 d.) Komisija apie grynąsias (kitų nei žemės ūkio išlaidų) finansines pataisas praneš ne anksčiau kaip 2016 m. 5.2. 2013 m. grynosios finansinės pataisos. Poveikis ES biudžetui 5.2 lentelė. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis ES biudžetui Politikos sritis || Iš viso susigrąžinta 2013 m. (mln. EUR) || Pažeidžiant teisės aktus patirtos išlaidos nebuvo įtrauktos į ES biudžetą (taip / ne) || Lėšos buvo grąžintos į ES biudžetą (taip / ne) || Poveikis ES biudžetui || Pagrindiniai susiję biudžeto išlaidų skyriai Žemės ūkis: || 995 || || || || EŽŪGF finansinės pataisos || 481 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 05 02 05 03 EŽŪGF susigrąžintos lėšos || 155 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 05 02 05 03 Kaimo plėtros srities finansinės pataisos || 230 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 05 04 Kaimo plėtros srities susigrąžintos lėšos || 129 || T || T* || - || - Sanglaudos politika: || 1 839 || || || || Finansinės pataisos, atliktos neįskaitant sumos || 775 || T || N || - || - Finansinės pataisos, atliktos susigrąžinant lėšas || 489 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 13 03 13 04 04 02 11 06 Finansinės pataisos, atliktos panaikinant įsipareigojimą / atskaitant sumą per užbaigimo procedūrą || 494 || T || T** || - || - Susigrąžintos lėšos || 81 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 13 03 13 04 04 02 11 06 Kitos politikos sritys: || 500 || || || || Finansinės pataisos, atliktos panaikinant įsipareigojimą / atskaitant sumą per užbaigimo procedūrą || 1 || T || N** || - || - Finansinės pataisos, atliktos susigrąžinant lėšas || 2 || T || T || Asignuotosios įplaukos || 18 03 Susigrąžintos lėšos || 497 || T || T || Asignuotosios įplaukos || Įvairūs IŠ VISO || 3 334 || || || || * Pagal dabartinį EŽŪFKP teisinį pagrindą susigrąžintos sumos yra kompensuojamos mokėjimais, atliekamais lėšomis, kurios gali būti pakartotinai išleidžiamos atitinkamos valstybės narės naudai; programas užbaigus (po 2015 m.) pakartotinis panaudojimas nebus įmanomas ir reikės paskelbti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti. SAPARD programos ir PLKPP atvejais lėšos susigrąžinamos paskelbus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, nes lėšų apskaita dabar užbaigiama. ** Visų pirma pagal dabartinį sanglaudos politikos teisinį pagrindą, tačiau ir pagal kitas politikos sritis dėl finansinių pataisų išlaidos ir (arba) finansinis paketas (bet ne realus grynųjų pinigų srautas į ES biudžetą) gali būti sumažinti tik šiais atvejais: - jei valstybės narės negali nurodyti pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų; - užbaigus programas, tuo atveju, kai nebeįmanoma pakeisti išlaidų; - kai nepritariama Komisijos nuomonei. Dėl grynųjų finansinių pataisų atsiranda „įplaukos iš grąžinamų [...] neteisingai išmokėtų sumų“, šios sumos laikomos asignuotosiomis įplaukomis[9]. Išskyrus dvi išimtis, Finansiniame reglamente[10] nėra konkrečių nuostatų dėl to, kaip galima panaudoti asignuotąsias įplaukas, atsiradusias dėl grynosios finansinės pataisos. Tačiau Finansinio reglamento taikymo taisyklių (TT) 7 straipsnyje nustatyta, kad biudžeto pastabose nurodoma, į kurias biudžeto eilutes galima įrašyti asignuotąsias įplaukas atitinkančius asignavimus. Apibendrinant asignuotosios įplaukos grąžinamos į tą biudžeto eilutę arba fondą, pagal kurį išlaidos buvo pradžioje apmokėtos, ir gali būti vėl išmokamos, žr. lentelę toliau, tačiau jos nebepriskiriamos konkrečioms valstybėms narėms. 5.3. Poveikis nacionaliniams biudžetams Visos finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas pagal pasidalijamojo valdymo principą turi poveikį nacionaliniams biudžetams, nesvarbu koks būtų jų valdymo metodas. Reikia pabrėžti, kad net jei lėšos nėra grąžinamos į ES biudžetą, finansinių pataisų poveikis valstybės narės lygmeniu visada yra neigiamas. Tą lemia tai, kad, norėdama neprarasti ES lėšų, valstybė narė turi pakeisti reikalavimų neatitinkančias išlaidas reikalavimus atitinkančiomis operacijomis. Vadinasi, valstybė narė turi nuosavais ištekliais (iš nacionalinio biudžeto) dengti finansinį nuostolį, susidariusį praradus ES bendro finansavimo lėšas, numatytas išlaidoms, kurios, kaip paaiškėjo, neatitinka finansavimo reikalavimų pagal ES programų taisykles (alternatyviosios sąnaudos), nebent ji susigrąžintų atitinkamas sumas iš atskirų paramos gavėjų. Kai kuriais atvejais tai nėra įmanoma, pavyzdžiui, kai nustatyto dydžio finansinė pataisa taikoma visai programai (dėl trūkumų programą valdančioje nacionalinėje administracijoje) ir nėra tiesiogiai susijusi su atskirais projekto lygmens pažeidimais. 5.4. Žemės ūkis 5.4.1. Padėtis iki 2013 m. Remiantis BŽŪP teisiniu pagrindu, užbaigus sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūrą Komisijos valstybėms narėms nustatytos finansinės pataisos visada buvo ir toliau bus grynosios pataisos nuo pirmojo sąskaitų atitikties patvirtinimo sprendimo tiek EŽŪGF, tiek EŽŪFKP atvejais. EŽŪGF atveju kiekvienais metais Komisija priima 2–4 sprendimus dėl atitikties patikrinimo, skirtus pavienių finansinių pataisų paketui. 2013 m. Komisija priėmė keturis tokius sprendimus, apimančius 147 pavienes grynąsias finansines pataisas, kurių bendra suma siekė 1,1 mlrd. EUR (2,4 % BŽŪP išlaidų, numatytų 2013 m. biudžete); žr. 3.1 lentelėje nurodytas patvirtintas sumas. 70 % priimtų finansinių pataisų yra taikomos keturioms valstybėms narėms: Graikijai, Prancūzijai, JK ir Lenkijai. Tačiau skirtingais metais padėtis gali skirtis ir priklauso nuo nacionalinių ir regioninių kontrolės sistemų kokybės pokyčių. Iš viso 2013 m. buvo susigrąžinta 636 mln. EUR suma. EŽŪGF atveju finansinės pataisos yra vykdomos antrą mėnesį po Komisijos sprendimo dėl finansinės pataisos priėmimo atskaitant atitinkamas sumas iš Komisijos atitinkamai valstybei narei mokamų mėnesio išmokų. EŽŪFKP atveju finansinių pataisų sumas valstybės narės grąžina į ES biudžetą. 2013 m. asignuotosios įplaukos iš EŽŪFKP finansinių pataisų siekė 212 mln. EUR, be to, pagal laikinąją kaimo plėtros priemonę (LKPP) gauta papildoma 18 mln. EUR suma. Siekiant mažinti valstybių narių biudžetams tenkančią naštą, nustatyta galimybė, atitinkamos valstybės narės prašymu, sumokėti tam tikro dydžio finansinių pataisų sumas trimis metinėmis įmokomis. Kol kas vykdymas įmokomis leistas Bulgarijai, Graikijai, Portugalijai, Rumunijai, Ispanijai ir Lietuvai. Be to, jeigu neteisėtai išmokėtos sumos yra nustatomos arba gali būti nustatomos vykdant sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūras, valstybės narės privalo dėl jų imtis tolesnių priemonių ir galutiniams paramos gavėjams taikyti išieškojimo priemones. 2013 m. iš paramos gavėjų susigrąžinta 94 mln. EUR neteisėtai išmokėtų EŽŪGF sumų ir 103 mln. EUR neteisėtai išmokėtų kaimo plėtros sumų; dar žr. 7.1 dalį. 5.4.2. Planuojami 2014–2020 m. laikotarpio patobulinimai Daugiausia dėmesio – rizikingesnėms išlaidoms Dėl padidėjusio klaidų lygio, apie kurį pranešė Audito Rūmai 2011 ir 2012 m. patikinimo pareiškimuose, 2013 m. labai padaugėjo EŽŪFKP auditų (35), be to, 2014 m. jų toliau daugėja (iki 45), t. y. palyginti su 2012 m. (23), jų skaičius padvigubėjo. Kita pasekmė – kai kurios valstybės narės audituojamos kiekvienais metais, kol pašalinami visi dideli trūkumai. 2014–2020 m. programavimo laikotarpio audito strategija yra grindžiama sustiprinta rizikos analize ir tęstine trejų metų programa, kuria bus užtikrinta geresnė visų išlaidų aprėptis, visų pirma siekiant geresnės audito aprėpties, ir kuri bus labiausiai orientuota į didelius ir (arba) sisteminius valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus. Rizikingiausiose srityse audito veikla bus vykdoma aktyviau, vadovaujantis sisteminiu požiūriu. Nesuteikti įgaliojimai veikti savo nuožiūra ir mažiau nustatyto dydžio pataisų Kiekvienos nustatytos rizikos ES biudžetui atveju bus metodiškai taikoma grynoji finansinė pataisa, nes Komisija yra teisiškai įpareigota ES lėšomis nefinansuoti jokių nustatytų neteisėtų išlaidų. Tiek EŽŪGF, tiek EŽŪFKP grynąsias finansines pataisas reglamentuoja naujasis BŽŪP horizontalusis reglamentas, kuriuo procedūra tiek sugriežtinama, kad finansinių pataisų sumos nustatymo metodas ir kriterijai dabar yra išdėstyti deleguotajame akte. Ir Finansiniame reglamente, ir naujajame BŽŪP horizontaliajame reglamente numatytas grynųjų finansinių pataisų rūšių klasifikavimas pagal svarbą, kuriuo remiantis nustatyto dydžio pataisas galima naudoti tik tuo atveju, jeigu dedant proporcingas pastangas negali būti nustatytos apskaičiuotos arba ekstrapoliuotos pataisos. Trumpesnė atitikties procedūra Komisija tęs veiksmus, kuriais siekiama racionalizuoti visą procedūrą. Pirma, naujajame BŽŪP horizontaliajame reglamente tiksliai apibūdinamas nuoseklių veiksmų pobūdis, apimtis ir seka, taip pat įvairios finansinių pataisų rūšys. Antra, deleguotojo akto nuostatomis (finansinių pataisų apskaičiavimo metodu ir kriterijais) ir įgyvendinimo aktų nuostatomis (informacija apie atitikties procedūrą su privalomais terminais) siekiama dar labiau supaprastinti teisinį pagrindą ir sumažinti nereikalingo vėlavimo riziką. Trečia, taip sustiprinus pagrindus, Žemės ūkio GD aktyviau stebės sąskaitų atitikties procedūrų pažangą, kad būtų griežtai laikomasi terminų. Aktyvesnė Komisijos priežiūros veikla 2014–2020 m. finansiniam laikotarpiui taikomos griežtesnės BŽŪP reguliavimo priemonės, įskaitant vieną bendrą stebėjimo ir vertinimo sistemą abiems ramsčiams, sąskaitų atitikties patvirtinimo procedūros supaprastinimą ir (arba) paspartinimą, aiškesnį grynųjų finansinių pataisų taikymo kriterijų ir metodikos apibrėžimą, tvirtinančiosios institucijos vykdomo deklaruojamų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimo, remiantis reprezentatyviąja imtimi, naujo modelio nustatymą. Supaprastintos mokėjimo schemos Žemės ūkio GD toliau sieks nustatyti pagrindines klaidų priežastis (suburta ad hoc darbo grupė), siūlyti ir skatinti kuo dažniau naudoti supaprastintas mokėjimo schemas, kurias taikant klaidų pasitaiko mažiau. 5.4.3. Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas pagal BŽŪP bus suderintas su sanglaudos politikos fondų taisyklėmis Pagal naująjį BŽŪP horizontalųjį reglamentą 2014 m. įsigaliojo naujas BŽŪP lėšų mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo teisinis pagrindas, sustiprinsiantis Komisijos įgaliojimus sustabdyti ES finansavimą tais atvejais, kai nustatoma neteisėtų mokėjimų rizika. Komisija gali atitinkamai sumažinti arba sustabdyti mėnesio (EŽŪGF atveju) arba tarpinius (EŽŪFKP atveju) mokėjimus, kai „nėra vieno ar kelių pagrindinių atitinkamos nacionalinės kontrolės sistemos elementų arba jie yra neveiksmingi dėl nustatytų trūkumų rimtumo ar jų tęstinio pobūdžio“ (arba yra neteisėtų mokėjimų susigrąžinimo sistemos panašių didelių trūkumų) ir: - arba trūkumai yra tęstinio pobūdžio ir jau buvo priežasčių priimti bent du finansinių pataisų sprendimus, arba - Komisija padaro išvadą, kad atitinkama valstybė narė artimiausiu metu negali įgyvendinti būtinų taisomųjų priemonių pagal veiksmų planą, kuriame, pasikonsultavus su Komisija, būtų nustatyti aiškūs pažangos rodikliai. EŽŪGF atveju kadangi pagal naująsias taisykles mėnesio mokėjimus valstybėms narėms gali būti leidžiama atlikti ir toliau, kol tenkinamos mokėjimų sustabdymo sprendimo sąlygos, dėl mėnesio mokėjimų periodiškumo nebūtų galima pasinaudoti mokėjimų nutraukimo procedūra. Tačiau EŽŪFKP atveju naujajame Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) papildomai numatyta, kad įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas (t. y. generalinis direktorius) gali nutraukti tarpinius mokėjimus – tai yra papildoma greito reagavimo priemonė, taikytina tais atvejais, kai iškyla abejonių dėl mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Kartu su grynosiomis finansinėmis pataisomis taikomi abu prevenciniai veiksmai (EŽŪFKP mokėjimų nutraukimas ir abiejų fondų mokėjimų sustabdymas) sudarys sąlygas Komisijai nedelsiant reaguoti ir veiksmingai apsaugoti ES biudžetą: sustabdžius mokėjimus nauji mokėjimai nebus atliekami arba bus sumažinti pagal apskaičiuotą riziką, o jau atlikti neteisėti mokėjimai bus visiškai susigrąžinami taikant grynąsias finansinės pataisas. 5.5. Sanglaudos politika 5.5.1. Padėtis iki 2013 m. Dėl teisinio pagrindo sanglaudos politikos atveju paprastai grynosios finansinės pataisos, dėl kurių į ES biudžetą grąžinamos anksčiau išmokėtos sumos, buvo išimtis. Tačiau, kaip matyti iš 5.2 lentelės, 2013 m. finansinių pataisų ir iš valstybių narių susigrąžintų lėšų suma siekė 570 mln. EUR, ši suma laikyta asignuotosiomis sanglaudos politikos įplaukomis. Ši suma, palyginti su 2012 m. (63 mln. EUR), labai išaugo ir priklauso nuo keleto veiksnių. 2013 m. ESF finansinių pataisų, įvykdytų paskelbus vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, suma buvo 282 mln. EUR. 2013 m. susigrąžinta daugiau lėšų daugiausia dėl 1994–1999 m. programų (153 mln. EUR) ir labai sudėtingų su Ispanija susijusių 2000–2006 m. programų (82 mln. EUR) užbaigimo. Valstybių narių grąžintos 1994–1999 m. ERPF sumos išaugo nuo maždaug 0,5 mln. EUR 2012 m. iki 22 mln. EUR 2013 m. labiausiai dėl kai kurių senų neužbaigtų Italijos (14,6 mln. EUR) ir Belgijos (7,5 mln. EUR) programų užbaigimo. 2000–2006 m. ERPF sumos išaugo nuo 34 mln. EUR 2012 m. iki 170 mln. EUR 2013 m. labiausiai dėl Italijos (82 mln. EUR) ir Ispanijos (80 mln. EUR) ERPF programų užbaigimo. Likusios sumos susijusios su EŽŪOGF Orientavimo skyriumi ir ŽOFP / EŽF. 5.5.2. Planuojami 2014–2020 m. laikotarpio patobulinimai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui nustatytas svarbus pakeitimas: tam tikromis sąlygomis, nurodytomis Bendrųjų nuostatų reglamento 145 straipsnio 6 dalyje, Komisija privalo priimti sprendimą, kuriuo taikoma grynoji finansinė pataisa. Tokiais atvejais dabar valstybėms narėms suteikiama galimybė sutikti su pataisa ir pakartotinai panaudoti konkrečias ES lėšas yra panaikinama, be to, iki 2014–2020 m. laikotarpio sanglaudos politikos išlaidoms grynosios finansinės pataisos buvo taikomos tik išimtiniais atvejais. Pirmiausia prievolė 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikyti grynąsias finansines pataisas valstybes nares papildomai motyvuos labiau tobulinti savo valdymo ir kontrolės sistemas, nes tais atvejais, kai ES auditu bus nustatyti valstybės narės lygmeniu anksčiau neaptikti, nepranešti ir neištaisyti dideli trūkumai, šiomis pataisomis bus mažinamos konkrečiai valstybei narei paskirtos lėšos. Antra, pagal naująsias 2014–2020 m. finansinės kontrolės procedūras valstybės narės bus labai motyvuotos laiku vykdyti veiksmingus ir nuodugnius patikrinimus, įskaitant valdymo tikrinimą ir auditą, iki metinių programų sąskaitų tvirtinimo. Rengdamos sąskaitas, valdymo pareiškimą ir audito išvadas, programų valdymo institucijos turėtų gauti pagrįstą patikinimą, taikydamos tokias kontrolės procedūras, kuriomis būtų ištaisyti visi esminiai pažeidimai ir pašalinti arba šalinami visi dideli trūkumai visuose valdymo ir kontrolės sistemos lygmenyse. Kasmet teikdamos kiekvienos programos audito išvadas, audito institucijos atliks svarbesnį vaidmenį nei anksčiau – jų parengtos audito išvados bus grindžiamos metine klaidų likutine rizika, būdinga į sąskaitas įtrauktoms išlaidoms po to, kai, atlikus visus auditus ir patikrinimus iki sąskaitų uždarymo, sąskaitose tvirtinančiųjų institucijų patvirtintoms išlaidoms pritaikytos pataisos. Valstybių narių praneštą likutinį klaidų lygį vertins ir tvirtins Komisijos generaliniai direktoratai, rengdami savo metines veiklos ataskaitas. Pagal naująjį finansinio valdymo ciklą vasario 15 d., einanti po kiekvienų finansinių metų[11], yra naujos nuostatos dėl grynųjų finansinių pataisų, susijusių su ankstesnių finansinių metų išlaidomis, taikymo galutinė data. Iki tos datos valstybės narės turi pateikti Komisijai programos sąskaitas, valdymo pareiškimą, audito išvadas ir atitinkamas ataskaitas. Tai reiškia, kad visas nacionalinės kontrolės ir tikrinimo darbas turi būti baigtas, kad valstybė narė galėtų patvirtinti į jos metines ataskaitas įtrauktų išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Iki kiekvienų metų vasario 15 d. nustatytų pažeidimų ir (arba) trūkumų finansinės pataisos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio taisyklės, susijusios su iki kiekvienų metų vasario 15 d. nustatytų pažeidimų finansinėmis pataisomis, yra panašios į 2007–2013 m. programavimo laikotarpio taisykles. Tikslas – toliau motyvuoti valstybes nares pačias nustatyti ir ištaisyti pažeidimus, taip pašalinti neteisėtas sumas iš Komisijai deklaruotų išlaidų ir taip išvengti ES lėšų praradimo. Neteisėtos išlaidos, nustatytos per nacionalinius patikrinimus arba auditus, turi būti atimtos iš sąskaitų, kurios turi būti pateiktos Komisijai iki kiekvienų metų vasario 15 d. Tai atlikusi, valstybė narė, kaip ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, galės pakartotinai panaudoti tokiu būdu ištaisytas sumas naujoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms pagal programą. Kiek tai susiję su ES auditais, kurie atliekami tikrinant išlaidas prieš pateikiant Komisijai patvirtintas sąskaitas ir kurių metu nustatomi pažeidimai, dėl kurių reikia atlikti finansines pataisas, kaip ir dabartiniu laikotarpiu galimi du scenarijai: 1) jeigu valstybė narė su finansinė pataisa sutinka ir imasi veiksmų, ji galės pakartotinai panaudoti ištaisytas sumas naujoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms (BNR 145 straipsnio 4 dalis); 2) jeigu valstybė narė su finansinė pataisa nesutinka, Komisija priims finansinės pataisos sprendimą, remdamasi BNR 145 straipsnyje numatyta prieštaravimo procedūra. Ši finansinė pataisa visada bus grynoji ir programai bei valstybei narei skiriamos sumos bus proporcingai sumažintos. Valstybė narė šios sumos pakartotinai panaudoti negalės. Komisijos atliekamas teisėtumo ir tvarkingumo vertinimas, remiantis sąskaitomis, audito išvadomis ir pridedamais dokumentais, pateiktais iki kiekvienų metų vasario 15 d. Nauja nuostata dėl valstybių narių metinės atskaitomybės ir dėl grynųjų finansinių pataisų keičiamas būdas, kuriuo Komisija vykdys savo įsipareigojimus. Komisija vertins ir peržiūrės audito išvadas (su sistemų veikimu, taip pat teisėtumu ir tvarkingumu susijusius elementus) ir metines kontrolės ataskaitas, įskaitant nurodytus klaidų lygius, taip pat valdymo pareiškimus ir metines suvestines per tris mėnesius nuo šių dokumentų, pateiktų iki vasario 15 d., gavimo. Remdamasi šia informacija, Komisija atliks rizikos vertinimą ir parengs audito planą, nustatydama reikiamus rizika grindžiamus auditus, skirtus pasirinktoms programoms, kurioms būdinga didelė rizika. Komisija atliks šiuos rizika pagrįstus auditus iki kalendorinių metų, kuriais valstybė narė pateikė audito išvadas, valdymo pareiškimus ir susijusius dokumentus, pabaigos. Atlikdama dokumentų ir vietoje atliekamą auditą ir pakartotinį nacionalinių auditų (įskaitant operacijų lygmens) imčių patikrinimą, ji išnagrinės, ar pateikta informacija yra patikima ir ar ji todėl gali būti tinkamas patikinimo dėl teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas. Pirmenybė bus teikiama audito programoms, turinčioms esminės įtakos Komisijos mokėjimams, skirtiems atitinkamam fondui finansiniais metais. Nustatant pagal riziką grindžiamus kriterijus, naudojamus audito prioritetams apibrėžti, taip pat bus atsižvelgiama į valstybių narių institucijų ankstesnės veiklos rezultatus. ES auditų metu nustatyti pažeidimai, rodantys, kad po kiekvienų metų vasario 15 d. yra didelių trūkumų Jeigu ES (Komisijos, įskaitant OLAF arba Europos Audito Rūmus) auditų, atliktų po kiekvienų metų vasario 15 d., metu nustatoma pažeidimų, rodančių, kad yra didelių trūkumų, turinčių įtakos atitinkamiems finansiniams metams, Komisija įpareigojama priimti oficialų sprendimą taikyti finansinę pataisą, jei įvykdytos reglamente nustatytos sąlygos. Komisija neturi įgaliojimų šiuo klausimu veikti savo nuožiūra. Tokiais atvejais taikoma finansinė pataisa visada bus grynoji. Vadinasi, programai skirtos lėšos ir visos atitinkamai valstybei narei skirtos lėšos bus automatiškai sumažintos pataisos suma, net jei per prieštaravimo procedūrą valstybė narė pritaria audito rezultatams ir su finansine pataisa sutinka. Todėl atitinkama valstybė narė neturi galimybės pagal kitą programą pakartotinai panaudoti sumos, kuriai taikoma tokia grynoji finansinė pataisa. Reglamente nustatytos šios sąlygos, kuriomis Komisija įpareigojama taikyti grynąsias finansines pataisas: - iš ES auditų metu nustatytų pažeidimų matyti, kad yra didelių trūkumų, turinčių įtakos ataskaitiniam laikotarpiui, už kurį valstybė narė pateikė valdymo pareiškimą ir audito išvadas, kuriose ši problema nebuvo nurodyta; - po vasario 15 d. ir iki tol, kol ES auditų metu buvo nustatyti pažeidimai, valstybė narė nenurodė šios problemos kitose Komisijai pateiktose audito ataskaitose (numatydama atitinkamas priemones) arba nesiėmė atitinkamų taisomųjų priemonių. Kai įvykdomos grynosios finansinės pataisos sąlygos, valstybė narė turės teisę per du mėnesius[12] pateikti savo pastabas ir bet kokius papildomus audito įrodymus per posėdį, kol Komisija nėra priėmusi finansinės pataisos sprendimo. Galiausiai neatsižvelgiant į tai, ar valstybė narė pagaliau sutinka su Komisijos pozicija dėl reikalaujamos finansinės pataisos, ar ne, ne ilgiau kaip per šešis mėnesius nuo šio posėdžio su valstybės narės atstovais Komisija turi priimti oficialų sprendimą. Pagal BNR Komisija yra įgaliota deleguotajame akte nustatyti išsamias taisykles, susijusias su valdymo ir kontrolės sistemų veikimo vertinimo kriterijais, įskaitant pagrindines didelių trūkumų rūšis, taikytinos finansinės pataisos lygio nustatymo kriterijus ir nustatyto dydžio arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijus. 2014 m. kovo 3 d. priimtas deleguotasis aktas (Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014) yra pagrįstas sistema, skirta pagrindiniams valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimams vertinti ir nustatyto dydžio pataisų lygiui nustatyti. Todėl Komisija dabar turi tvirtesnį teisinį pagrindą, palyginti su dabartiniu programavimo laikotarpiu, kuriuo panašios nuostatos buvo nurodytos teisiškai neįpareigojančioje rekomendacijoje. Be to, vertinimo kriterijai ir nustatyto dydžio pataisų lygiai bus iš anksto gerai žinomi visoms suinteresuotosioms programos šalims. Pagal deleguotajame akte numatytą metodą išvadą, kad yra didelis trūkumas, Komisija padarys remdamasi savo atliktu pagrindinių sistemos reikalavimų vertinimu, kai laikoma, kad iš dalies tenkinamas arba visiškai netenkinamas bent vienas iš pagrindinių sistemos reikalavimų arba du iš kitų pagrindinių sistemos reikalavimų. Tokiais atvejais ji taikys nustatyto dydžio finansinę pataisą, nebent valstybė narė per keturis mėnesius gali pateikti tikslesnį rizikos įvertinimą, atlikdama susijusių išlaidų atitinkamos reprezentatyviosios imties, kaip ekstrapoliuotos pataisos pagrindo, auditą. Ankstesniais programavimo laikotarpiais taikytos nustatyto dydžio pataisos procentiniai dydžiai nepakeisti ir yra 5 %, 10 %, 25 % ir 100 %. Šis metodas patvirtintas Teisingumo Teismo praktika. Vis dėlto priimant sprendimą taikyti bet kokio lygio finansinę pataisą, būtina atsižvelgti į proporcingumo principą ir likutinę riziką ES biudžetui, kaip reikalaujama BNR. Todėl, kai pagal deleguotąjį aktą taikytinas nustatytas dydis būtų neproporcingas, Komisija taiko sumažinto nustatyto dydžio pataisą. Didesnė pataisos norma pasikartojančių trūkumų atveju Kai, nepaisant ankstesnės finansinės pataisos, ES audito metu nustatomi tie patys trūkumai, pagal Komisijos į deleguotąjį aktą įtrauktą nuostatą leidžiama taikyti didesnę pataisos normą nei pirmosios pataisos atveju. Taip valstybėms narėms aiškiai parodoma, kad kai nustatomas didelis trūkumas, jos turi greitai ir tvariai pakoreguoti savo valdymo ir kontrolės sistemas. Tolesnis jau taikomų kitų priemonių taikymas Patobulinta 2014–2020 m. laikotarpiui skirta reglamentavimo sistema numatytos dvi naujos galimybės, t. y. galimybė taikyti grynąsias finansines pataisas ir metinio kokybės užtikrinimo teisės aktų rinkinio įsigaliojimas, bus taikomos kartu su tolesniu dabartinės griežtos politikos taikymu mokėjimų nutraukimui bei sustabdymui ir aktyviu raginimu pasinaudoti visomis supaprastinimo galimybėmis. Tuo turėtų būti papildomai pagerintas sanglaudos politikos įgyvendinimas naujuoju programavimo laikotarpiu. 6. PREVENCINĖS PRIEMONĖS 6.1. Žemės ūkis Žemės ūkio srityje, be Komisijos taisomųjų veiksmų, vykdomų grynųjų finansinių pataisų forma, valstybės narės yra nustačiusios struktūras ir procedūras ES biudžetui apsaugoti. Kaip pirmiau paaiškinta 5.4.3 dalyje, pagal naująjį BŽŪP horizontalųjį reglamentą 2014 m. įsigalios naujas mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo teisinis pagrindas. Be to, valstybių narių lygmeniu nustatyta privaloma administracinė struktūra: · Išlaidų valdymas ir kontrolė yra patikėti specialioms mokėjimo agentūroms, kurios prieš pradėdamos dirbti turi būti valstybės narės akredituotos pagal ES teisėje įtvirtintus išsamius akreditavimo kriterijus. Mokėjimo agentūrų atitiktį šiems kriterijams nuodugniai tikrina išorės audito institucija ir nuolatos prižiūri kompetentinga nacionalinė valdžios institucija, be to, yra nustatytos aiškios procedūros, kaip spręsti bet kokią kilusią problemą ir kokių taisomųjų veiksmų imtis. · Taip pat mokėjimo agentūrų vadovai yra įpareigoti teikti metinius patikinimo pareiškimus, kuriais patvirtinamas mokėjimo agentūros sąskaitų išsamumas, tikslumas ir teisingumas, ir pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo deklaraciją. Šiuos patikinimo pareiškimus tikrina nepriklausomos tvirtinimo institucijos, kurios privalo pateikti savo išvadas. Kai valstybėse narėse yra tik viena mokėjimo agentūra, iš tos mokėjimo agentūros direktoriaus gautas šis patikinimo pareiškimas kartu su tvirtinimo institucijos pažyma ir išvadomis sudaro „metinį atlikto audito ir deklaracijų apibendrinimą“, nurodytą Finansinio reglamento 53b straipsnyje. Valstybės narės yra įpareigotos nustatyti ex ante kontrolės ir atgrasančių sankcijų sistemas: · Vykdomi kiekvienos paramos schemos, kurią finansuoja EŽŪGF arba EŽŪFKP, ex ante administraciniai patikrinimai ir patikros vietoje, o nustačius paramos gavėjo įvykdytus pažeidimus taikomos atgrasančios sankcijos. Šias kontrolės sistemas, kurios apima bendrąsias savybes ir specialias prie kiekvieno pagalbos režimo ypatumų pritaikytas taisykles, turi taikyti mokėjimo agentūros. Šių sistemų paskirtis – atlikti išsamius 100 % paramos paraiškų ex ante administracinius patikrinimus, prireikus kryžmines patikras su kitomis duomenų bazėmis ir išankstinių mokėjimų patikras vietoje, kai tikrinamų operacijų imtis, priklausomai nuo atitinkamam režimui priskiriamos rizikos, yra nuo 1 iki 100 %. Jei atliekant šias patikras vietoje nustatoma daug pažeidimų, turi būti atliekamos papildomos patikros. · Šiomis aplinkybėmis svarbiausia sistema yra IAKS – ją pasitelkus patikrinta 92 % 2013 finansinių metų EŽŪGF išlaidų (91,4 % 2012 m.). Kiek tai yra įmanoma, IAKS taip pat taikoma administruoti ir kontroliuoti susijusioms su sklypais arba gyvuliais kaimo plėtros priemonėms, pagal kurias išmokėta 44,7 % visų EŽŪFKP išmokų 2013 m. Pasitelkus IAKS patikrinta 81,4 % visų abiejų fondų išlaidų 2013 m. · Teisės aktuose numatytas valstybių narių atliktų patikrinimų ir pritaikytų sankcijų išsamių ataskaitų teikimas Komisijai. Pagrindinių pagalbos schemų atveju ataskaitų teikimo sistema sudaro sąlygas apskaičiuoti valstybių narių nustatytų klaidų lygį galutinių paramos gavėjų lygmeniu. Pateiktos statistinės informacijos tikslumą ir susijusių patikrų vietoje kokybę taip pat tikrina ir tvirtina tiesioginės pagalbos ir kaimo plėtros priemonių tvirtinimo institucijos. Iš minėtų valstybių narių ataskaitų matyti atliktų ex ante administracinių patikrinimų ir patikrų vietoje prevencinis poveikis: 6.1 lentelė. Iki išmokų paramos gavėjams sumokėjimo valstybių narių pritaikytos pataisos mln. EUR Valstybė narė || EŽŪGF rinkos priemonės || EŽŪGF tiesioginės išmokos || EŽŪFKP || Iš viso 2013 m. Belgija || 0,33 || 1,00 || 0,81 || 2,14 Bulgarija || 2,14 || 9,31 || 5,60 || 17,05 Čekija || 0,70 || 0,23 || 1,34 || 2,27 Danija || 0,12 || 1,35 || 0,78 || 2,25 Vokietija || 4,26 || 5,52 || 7,57 || 17,35 Estija || 0,03 || 0,40 || 1,94 || 2,37 Airija || 0,00 || 1,73 || 0,79 || 2,52 Graikija || 0,24 || 6,03 || 3,53 || 9,80 Ispanija || 23,75 || 4,03 || 19,37 || 47,15 Prancūzija || 19,13 || 2,90 || 3,79 || 25,82 Kroatija || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 Italija || 1,93 || 18,38 || 7,58 || 27,89 Kipras || 0,00 || 0,64 || 0,22 || 0,86 Latvija || 0,00 || 1,78 || 1,92 || 3,70 Lietuva || 0,07 || 0,78 || 3,00 || 3,85 Liuksemburgas || 0,00 || 0,04 || 0,09 || 0,13 Vengrija || 4,02 || 6,43 || 5,08 || 15,52 Мalta || 0,02 || 0,01 || 0,08 || 0,11 Nyderlandai || 21,76 || 0,56 || 2,26 || 24,57 Austrija || 0,78 || 0,80 || 3,49 || 5,07 Lenkija || 10,23 || 8,40 || 12,67 || 31,30 Portugalija || 0,44 || 0,92 || 5,46 || 6,82 Rumunija || 2,67 || 6,70 || 9,81 || 19,17 Slovėnija || 0,66 || 0,15 || 1,12 || 1,93 Slovakija || 0,18 || 1,94 || 1,15 || 3,27 Suomija || 0,01 || 0,44 || 0,86 || 1,31 Švedija || 0,68 || 1,28 || 1,80 || 3,77 Jungtinė Karalystė || 0,00 || 2,52 || 3,39 || 5,90 Iš viso || 94,14 || 84,28 || 105,48 || 283,90 6.2. Sanglaudos politika Be pirmiau minėtų taisomųjų mechanizmų, Komisija tais atvejais, kai žino apie galimus trūkumus, prieš darydama išmokas valstybėms narėms, taiko keletą prevencinių mechanizmų, kad apsaugotų ES biudžetą. Šie mechanizmai yra ypač vertingi tuo, kad jais tobulinamos valstybių narių kontrolės sistemos, taip sumažinant poreikį Komisijai ateityje taikyti finansines korekcijas. Atitinkamai pagal Reglamento Nr. 1083/2006, skirto 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, 91 ir 92 straipsnius ir pagal sanglaudos politiką, taip pat papildydama finansines pataisas ir lėšų susigrąžinimą, Komisija gali: - 2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu: a) yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, arba b) Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; - 2007–2013 m. programų atveju sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu: a) yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių; b) patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba c) valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus. Jeigu valstybė narė nesiima reikiamų priemonių, Komisija gali nustatyti finansinę pataisą. 6.2 lentelė. Mokėjimų nutraukimas mln. EUR Fondas || Sanglaudos politika. 2007−2013 m. programavimo laikotarpis Iš viso neišspręstų atvejų 2012 12 31 || Nauji atvejai 2013 m. || 2013 m. išspręsti atvejai || Iš viso neišspręstų atvejų 2013 12 31 Atvejų skaičius || Suma || Atvejų skaičius || Suma || Atvejų skaičius || Suma || Atvejų skaičius || Suma ERPF ir Sanglaudos fondas || 38 || 1 638 || 220 || 4 242 || 157 || 4 272 || 101 || 1 608 ESF || 15 || 181 || 25 || 349 || 20 || 258 || 20 || 272 EŽF || 30 || 108 || 20 || 339 || 40 || 350 || 10 || 97 Iš viso || 83 || 1 927 || 265 || 4 930 || 217 || 4 880 || 131 || 1 977 Pirmiau pateiktoje lentelėje pateikiama ERPF, Sanglaudos fondo, ESF ir EŽF mokėjimų nutraukimo atvejų raidos apžvalga tiek pagal atvejų skaičių, tiek pagal sumą. Pradinis likutis apima visus 2012 m. pabaigoje dar neišspręstus atvejus nepriklausomai nuo metų, kuriais valstybei narei pranešta apie mokėjimų nutraukimą. Nauji atvejai susiję tik su mokėjimu nutraukimu, apie kurį pranešta 2013 m. Išspręsti atvejai – tai atvejai, kai mokėjimai pagal mokėjimų prašymus atnaujinti 2013 m. nepriklausomai nuo metų, kuriais mokėjimai buvo nutraukti. 2013 m. pabaigoje vis dar neišspręsti atvejai – tai mokėjimų sustabdymas, toliau taikomas 2013 m. gruodžio 31 d., t. y. mokėjimai pagal mokėjimų prašymus nėra vykdomi, kol atitinkama valstybė narė imsis taisomųjų priemonių. Mokėjimų sustabdymas Kiek tai susiję su ERPF ir Sanglaudos fondu, taip pat su 2 mokėjimų sustabdymo sprendimais, kurie dar vis galiojo 2012 m. pabaigoje, 2013 m. priimtas sprendimas panaikinti mokėjimų sustabdymą Vokietijai. Tačiau su Italija susijęs mokėjimų sustabdymo sprendimas 2013 m. pabaigoje galiojo. 2013 m. priimti 4 nauji mokėjimų sustabdymo sprendimai: metų pabaigoje dar vis galiojo 3 su Ispanija susiję sprendimai; prieš metų pabaigą su Estija susijęs sprendimas panaikintas. Reikėtų pažymėti, kad 2014 m. sausio mėn. priimti 2 nauji mokėjimų sustabdymo sprendimai ir abu jie susiję su Ispanijoje vykdomomis programomis. ESF atveju du 2012 m. priimti mokėjimų sustabdymo sprendimai dar vis galiojo 2012 m. pabaigoje. 2013 m. panaikintas mokėjimų sustabdymas Čekijai, tačiau Slovakijai skirtas toks sprendimas 2013 m. liko galioti. 2013 m. priimta 11 naujų mokėjimų sustabdymo sprendimų. Visi jie, išskyrus vieną (taikomą Vokietijai), metų pabaigoje dar galiojo (taikomi Belgijai, Čekijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Slovakijai ir Jungtinei Karalystei). Vienas 2011 m. priimtas mokėjimų sustabdymo sprendimas (taikomas Prancūzijai) metų pabaigoje dar galiojo. 2013 m. nebuvo priimta sprendimų dėl EŽF mokėjimų sustabdymo. Kovos su sukčiavimu priemonės Sukčiavimo atvejai sulaukia daug dėmesio ir kenkia ES reputacijai. Šiuo atžvilgiu už sanglaudos politiką atsakingi generaliniai direktoratai 2013–2014 m. ėmėsi svarbios iniciatyvos – 2013 m. gruodžio mėn. visoms valstybėms narėms surengė konferenciją kovos su sukčiavimu priemonių tema. Šios konferencijos pavyzdžiu surengtos konferencijos Graikijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Italijoje ir Kroatijoje, kitos šiuo metu planuojamos (Slovėnijoje, Ispanijoje, Lenkijoje, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje). Be to, Komisija parengė specialias rekomendacijas, kuriomis valstybėms narėms padedama vertinti sukčiavimo riziką, ir sukūrė pritaikytas IT priemones, kuriomis joms padedama sutelkti savo kovos su sukčiavimu pastangas į labai rizikingus projektus. Šie veiksmai dera su padidinta valstybių narių atsakomybe pagal naują Sanglaudos politikos reglamentą (125 straipsnio 4 dalies c punktas), kuriuo nurodoma, kad kiekviena valstybė narė „atsižvelgdama į nustatytą riziką nustato veiksmingas ir proporcingas kovos su sukčiavimu priemones“. 7. VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVA ATLIKTI TAISOMIEJI VEIKSMAI 7.1. Žemės ūkis Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (pakeisto Reglamentu Nr. 1306/2013) valstybės narės yra įpareigotos išieškoti sumas, prarastas dėl nustatytų neteisėtų mokėjimų, ir jas grąžinti į ES biudžetą. Pagal subsidiarumo principą išieškojimo procedūros yra visiška atitinkamų valstybių narių atsakomybė, todėl joms taikomos jų nacionalinės teismo procedūros. 7.1 lentelė. 2013 m. po valstybių narių vykdytų patikrinimų ir patikrų iš galutinių paramos gavėjų išieškotos ir į ES biudžetą grąžintos sumos mln. EUR Valstybė narė || EŽŪGF || EŽŪFKP || Iš viso 2013 m. Belgija || 1,57 || 1,30 || 2,88 Bulgarija || 0,01 || 1,61 || 1,62 Čekija || 0,06 || 2,02 || 2,08 Danija || 0,77 || 0,59 || 1,36 Vokietija || 6,52 || 7,97 || 14,49 Estija || 0,05 || 1,67 || 1,71 Airija || 2,71 || 1,54 || 4,25 Graikija || 1,98 || 0,67 || 2,65 Ispanija || 11,74 || 2,75 || 14,49 Prancūzija || 13,72 || 2,08 || 15,80 Kroatija || - || - || - Italija || 9,16 || 3,55 || 12,71 Kipras || 0,41 || 0,59 || 1,00 Latvija || 0,27 || 0,56 || 0,83 Lietuva || 0,45 || 0,62 || 1,07 Liuksemburgas || 0,04 || 0,03 || 0,07 Vengrija || 2,14 || 9,25 || 11,39 Мalta || 0,00 || 0,11 || 0,11 Nyderlandai || 5,89 || 0,85 || 6,74 Austrija || 3,76 || 11,95 || 15,70 Lenkija || 10,26 || 11,30 || 21,56 Portugalija || 5,07 || 4,90 || 9,96 Rumunija || 3,79 || 28,69 || 32,48 Slovėnija || 0,61 || 0,51 || 1,12 Slovakija || 0,09 || 0,83 || 0,92 Suomija || 2,64 || 1,07 || 3,71 Švedija || 5,15 || 1,13 || 6,28 Jungtinė Karalystė || 5,42 || 4,60 || 10,02 Iš viso || 94,31 || 102,71 || 197,02 7.2. Sanglaudos politika Už pažeidimų prevenciją ir jų nustatymą pagal pasidalijamojo valdymo principą visų pirma atsako valstybės narės, todėl jos deda dideles pastangas ir skiria išteklius finansinėms pataisoms įvykdyti ir neteisėtai išmokėtoms sumoms iš paramos gavėjų išieškoti. Be to, valdymo tikrinimą, kontrolę ir auditą pirmiausia vykdo jos pačios, o pirmiau aprašytais Komisijos veiksmais ši veikla tik papildoma. Pagal su dabartiniu programavimo laikotarpiu susijusius reglamentus valstybės narės turi Komisijai teikti kasmetines pataisų, atliktų po visų šių patikrinimų, ataskaitas. Toks reikalavimas įvestas tik 2007–2013 m. laikotarpiu, o