[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.3.2007 KOM(2007) 130 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Žemės ūkio padėtis Europos Sąjungoje - 2005 m. ataskaita {SEK(2007) 365} KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Žemės ūkio padėtis Europos Sąjungoje - 2005 m. ataskaita ĮVADAS 1. Žemės ūkio padėties Europos Sąjungoje 2005 m. ataskaita buvo užbaigta 2006 m. rugsėjo mėn. ir paskelbta drauge su Bendruoju pranešimu apie Europos Sąjungos veiklą. Ekonominė padėtis ir ūkių pajamos 2. 2005 m. visoje Europos Sąjungoje žemės ūkio pajamos sumažėjo 6,3 % (6,6 % senosiose valstybėse narėse ir 3,8 % naujosiose valstybėse narėse). Pajamos faktiškai svyravo nuo -19,3 % Vengrijoje iki +25,9 % Lietuvoje. 3. Laikoma, kad 2005 m. ES ekonomikos augimo tempas pasiekė +1,5 %. Be palankios pasaulinės aplinkos, pagrindiniai šio augimo stimulai yra prie aplinkybių derinama makroekonominė politika, palankios finansinės sąlygos, didesnės pelno maržos ir mažesnis nominalus efektyvus valiutų keitimo kursas. Metų pradžioje euro kursas buvo labai pakilęs JAV dolerio atžvilgiu, tačiau metų pabaigoje vėl nukrito iki 1,17 USD. 4. Per pirmuosius devynerius 2005 m. mėnesius bendras Bendrijos žemės ūkio produktų eksportas labai padidėjo (8 %); atskirų žemės ūkio maisto produktų eksportas augo nevienodai. ES išliko grynoji žemės ūkio produktų importuotoja, tačiau prekybos žemės ūkio produktais balansą labai pagerino padidėjęs eksportas. 2005 M. POLITIKOS RAIDA IR ĮSTATYMŲ LEIDYBOS INICIATYVOS BŽŪP reforma – cukrus 5. 2005 m. birželio 22 d. Komisija priėmė pasiūlymų dėl ES cukraus sektoriaus reformos paketą, kuriuo pertvarkomas bendras rinkų organizavimas cukraus sektoriuje, iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 ir nustatoma laikina Europos bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schema. 2005 m. lapkričio 24 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą, iš esmės atitinkantį pradinius Komisijos pasiūlymus. 6. Suderinus beveik 40 metų nekeistą sistemą su 2003–2004 m. BŽŪP reformomis, cukraus sektoriaus reforma padidins sektoriaus konkurencingumą, jis taps labiau orientuotas į rinką ir bus pasiekta tvari rinkos pusiausvyra bei atsižvelgta į ES tarptautinius įsipareigojimus. 7. Vykdant reformą, 36 % sumažinta garantuojama baltojo cukraus kainą, nustatytos bendrąją išmoką papildančios kompensacijos ūkininkams atsietosios išmokos pavidalu ir savanoriško restruktūrizavimo schema, skatinanti mažiau konkurencingus ES cukraus fabrikus pasitraukti iš sektoriaus veiklos. 2007–2013 m. finansinės perspektyvos 8. 2005 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė nustatyti Europos Parlamento patvirtintas 2007–2013 m. laikotarpio išlaidas žemės ūkiui –293,1 mlrd. EUR tiesioginėms išmokoms bei rinkos priemonėms ir 69,75 mlrd. EUR kaimo plėtrai (2004 m. kainomis). Politiniame susitarime buvo nustatyta, kad BŽŪP yra esminė plataus masto 2008–2009 m. persvarstymo, apimsiančio visus ES išlaidų ir išteklių aspektus, dalis. Biokuras 9. Antrojoje 2005 m. pusėje, iškilus būtinybei atrasti naujų politinių ES energetikos politikos paskatų, atsižvelgiant į didėjančias naftos kainas, didelę mūsų ekonomikos priklausomybę nuo energijos ir tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato kaitos, galimybė padidinti biokuro gamybą tapo sudėtingu, kompleksiniu ir neatidėliotinu klausimu. 10. 2005 m. gruodžio 7 d. Komisija patvirtino ES biomasės naudojimo veiksmų planą, kuriame iškėlė pagrindinį tikslą iki 2010 m. daugiau negu du kartus padidinti biomasės naudojimą ES ir pasirengti dar labiau padidinti naudojimą iki 2020 m. Šia preliminaria ES iniciatyva taip pat bus grindžiamas komunikatas dėl ES biokuro naudojimo strategijos, kuris turėtų būti priimtas 2006 m. pradžioje. Kokybės politika 11. 2005 m. Komisija 24 pavadinimais papildė saugomų kilmės vietos nuorodų (SKVN) ir saugomų geografinių nuorodų (SGN) sąrašą; dabar jame yra 705 produktai. Į jo priedą taip pat įtraukti keturi registruotų SKVN ir SGN specifikacijų pakeitimai. Ekologinis ūkininkavimas 12. 2005 m. gruodžio 21 d. Komisija priėmė naujo Tarybos reglamento dėl ekologinės gamybos pasiūlymą (COM(2005) 671 galutinis). Pasiūlymas yra pagrįstas Komunikatu (COM(2004) 415) – Europos veiksmų planu dėl ekologiškai švarių maisto produktų ir ekologinės žemdirbystės. Produkcijos skatinimo priemonės 13. 2005 m. Komisija patvirtino 25 naujų produkcijos skatinimo programų, vykdomų už ES ribų, bendrą finansavimą. Pagrindinės šių programų tikslinės šalys – Japonija, Rusija, JAV ir ES nepriklausančios Europos valstybės. Kai kurie skatinami produktai yra kokybiški vynai, alyvuogių aliejus, sūriai, mėsos produktai, vaisiai ir daržovės. Dauguma programų truks trejus metus. ES bendras šių programų finansavimas sudaro 23,4 mln. EUR. 14. Komisija patvirtino 51 naują programą, skirtą įgyvendinti ES vidaus rinkoje, kurių Bendrijos bendras finansavimas sudaro 51,6 mln. EUR. Dauguma programų truks trejus metus. Kai kurie skatinami produktai yra vaisiai ir daržovės, ekologiški produktai, SKVN ar SGN pažymėti produktai, gėlės ir augalai, pieno produktai, alyvuogių aliejus ir (iš dalies) jautiena. 2005 m. produkcijos skatinimo programos pradėtos įgyvendinti naujosiose valstybėse narėse, buvo patvirtintas daugelio pasiūlymų bendras finansavimas. Žemės ūkio teisės aktų supaprastinimas 15. 2005 m. supaprastinimas tebebuvo svarbus tikslas, nes Lisabonos darbotvarkėje numatyto geresnio reglamentavimo politinė svarba didėja. 2005 m. spalio 19 d. buvo paskelbtas Komisijos komunikatas dėl bendrosios žemės ūkio politikos supaprastinimo ir geresnio reglamentavimo (COM(2005) 509 galutinis). Jame visų pirma skelbiama, kad 2006 m. bus kuriamas supaprastinimo veiksmų planas, plėtojamas „bendras BRO“ reglamentavimas, galiausiai sujungsiantis 21 bendrą rinkos organizavimą į vieną reglamentavimo sistemą, ir 2006 m. rudenį bus surengta supaprastinimo klausimams skirta konferencija. Valstybės pagalba 16. Komisija gavo 261 pranešimą apie rengiamas valstybės pagalbos priemones, kurios bus skirtos žemės ūkio ir žemės ūkio pramonės sektoriui. Komisija taip pat pradėjo 25 pagalbos priemonių, apie kurias anksčiau nebuvo pranešta pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį, tyrimą. Parama socialiai remtiniems asmenims 17. Europos Sąjunga toliau įgyvendina savo paramos socialiai remtiniems asmenims programą. Pagal šią programą ES intervencinių atsargų žemės ūkio produktai (apdoroti ar kiti) buvo dalijami asociacijoms, kurių veikla yra susijusi su valstybėse narėse gyvenančiais socialiai remtinais asmenimis. Atokiausi regionai – POSEI susitarimų reforma 18. Po išsamių 2005 m. vykusių diskusijų 2005 m. gruodžio 2 d. atokiausių regionų darbo grupėje valstybės narės vienbalsiai sutiko, kad nuolatinių atstovų komitetas ( Coreper ) ir Taryba turėtų pateikti patvirtinti Komisijos pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą dėl POSEI susitarimų reformos kaip I/A punktą. 19. Šia reforma bus pakeistas atokiausių regionų rėmimo metodas skatinant atokiausių regionų atstovus dalyvauti priimant sprendimus ir ieškant būdų greičiau patenkinti tokių regionų poreikių tenkinimą. Reglamente numatyta, kad valstybės narės pateiks programas, kurias turėtų patvirtinti Komisija ir kurios turėtų būti įgyvendintos 2006 m. Į šias programas bus įtrauktas žemės ūkio produktų, ypač svarbių atokiausių regionų gyventojų vartojimo reikmėms (kaip žemės ūkio sąnaudos arba perdirbimui), specialiai tiekimo tvarkai skirtas skirsnis ir atskiras skirsnis dėl vietos produkcijos rėmimo. 20. Minėtas reglamentas neturi poveikio finansavimo šaltiniams ar Bendrijos paramos intensyvumui. Su BŽŪP susijusios informavimo priemonės 21. Informavimo politikos tikslas – aiškinti su BŽŪP susijusius klausimus, skatinti Europos žemės ūkio modelį, informuoti ūkininkus bei kitas suinteresuotąsias šalis ir didinti visuomenės informuotumą apie BŽŪP poveikį bei tikslus. Šiuo tikslu tam tikroms valstybinėms įstaigoms ir NVO buvo skirtos dotacijos seminarams, konferencijomis, leidiniams ir garso bei vaizdo medžiagai rengti. Be to, pati Komisija organizavo renginius įvairiomis temomis – viešus posėdžius, spaudos konferencijas, apsilankymus informavimo tikslais, kalbas, konferencijas Briuselyje, misijas ES bei už jos ribų ir dalyvavimą tam tikrose tarptautinėse bei žemės ūkio mugėse. 22. Buvo išleista specialių informacinių biuletenių, ataskaitų, lankstinukų, žymeklių, plakatų, konferencijų pranešimų ir naujienų biuletenių, skirtų tarptautiniams bei kaimo reikalams. Galimybė susipažinti su dokumentais 23. 2005 m. ES piliečių domėjimasis galimybėmis susipažinti su Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD vidaus dokumentais toliau didėjo, nors ir ne taip ryškiai, kaip 2004 m. Palyginti su 2004 m., ES piliečiai pateikė apie 25 % daugiau prašymų pagal Reglamentą Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, susijusiais su žemės ūkiu ir kaimo plėtra. Taigi 2005 m. iš viso buvo pateikta apie 185 prašymus. Žemės ūkio rinkos Tam tikri augalininkystės produktai 24. 2004–2005 prekybos metais, palyginti su ankstesniais metais, pasaulyje buvo užauginta daugiau grūdų (išskyrus ryžius). Bendras 2004–2005 m. ES 25 grūdų derlius buvo 284 mln. tonų, t. y. 54 mln. tonų arba 23 % didesnis už 2003–2004 m. derlių. ES grūdų auginimo plotas padidėjo 1 mln. ha, o grūdų derlingumas padidėjo 1t/ha arba 22 %. Visų ES grūdų (išskyrus avižas) buvo auginama daugiau nei 2003–2004 m. – nuo 11 % (miežių) iki 42 % (ryžių). ES 15 ir naujosiose valstybėse narėse buvo pasiektas rekordinis vidutinis grūdų derlingumas (atitinkamai 6,02 t/ha ir 4,09 t/ha). 25. Pagal Tarptautinės javų tarybos duomenis, 2005 m. lapkričio mėn. pabaigoje 2004–2005 m. pasaulio derlius sudarė 1 632 mln. tonų, palyginti su 1 467 mln. tonų ankstesniais prekybos metais. 26. Pasaulio grūdų atsargos padidėjo; 2004–2005 m. jos sudarė 312 mln. tonų (palyginti su 264 mln. tonų 2003–2004 m. ir 333 mln. tonų 2002–2003 m.), iš jų 137 mln. tonų kviečių ir, dėl gausaus derliaus JAV – 167 mln. tonų pašarinių grūdų (137 mln. tonų ankstesniais metais). 2004 m. lapkričio 1 d. ES intervencinės agentūros turėjo 5 mln. tonų grūdų atsargų: 3,0 mln. tonų rugių, 0,9 mln. tonų miežių, 1,0 mln. tonų kviečių ir 0,2 mln. tonų kukurūzų. 27. Iš viso 2004–2005 m. pasaulio prekybos grūdais apimtis buvo 211 mln. tonų (106 mln. tonų kviečių ir 104 mln. tonų pašarinių grūdų), palyginti su 207 mln. tonų ankstesniais metais. 28. Manoma, kad ES 25 panaudojamų javų auginimas pasieks 282 mln. Numatoma, kad 2005–2006 m. laikotarpiu, grįžus prie sprendimo atidėti 10 % žemės pūdymui, grūdų auginimo plotas ES 25 sumažės apie 2,4 % ir sieks apie 51 mln. ha. 29. Šiame plote, atsižvelgiant į numatomas derlingumo tendencijas, bus nuimta apie 263 mln. tonų derliaus, t. y. 20 mln. tonų (arba 14 %) mažiau nei 2004–2005 m. Numatoma, kad vidutinis derlingumas bus 5,15 t/ha, t. y. 5 % mažesnis nei ankstesniais metais. 30. Daugiausia todėl, kad Komisijos sprendimu buvo panaikintas rugių intervencinis supirkimas, sumažėjo pasėlių plotai ir buvo išauginta mažiau rugių (nuo 7,2 mln. tonų iki 5 mln. tonų), 31. 2005 m. bendras aliejinių augalų auginimo plotas ES 25 buvo gana stabilus (+ 3 %, palyginti su 2004 m.), rapsų auginimo plotas padidėjo 7 % (iki 4,7 mln. ha), saulėgrąžų sėklų auginimo plotas truputį padidėjo – 1 % (iki 2,23 mln. ha), o sojos pupelių auginimo plotas padidėjo 2,5 % (iki 282 000 ha). Apskaičiuota, kad bendras aliejinių augalų auginimo plotas dabar sudaro 7 mln. ha, įskaitant 870 000 ha plotą, kuriam taikoma atidėtos žemės, kurioje auginami ne maisto produktai, schema, ir 350 000 ha plotą, kuriam taikoma energinių augalų auginimo schema. Palyginti su mažais 2003 m. rodikliais, dėl susiklosčiusių puikių oro sąlygų derlingumas atsistatė ir iš viso buvo išauginta apie 20 mln. tonų, kaip ir 2004–2005 m. Iš 2,6 mln. aliejinių augalų aliejaus didelę dalį sudarė nemaistinis rapsų sėklų aliejus. 2005–2006 m. derlių sudarys 15,3 mln. tonų rapsų sėklų, 3,8 mln. tonų saulėgrąžų sėklų ir 805 000 tonų sojos pupelių. 32. Bendras aliejinių augalų sėklų importas sumažėjo nuo 17 mln. tonų 2002–2003 m. iki 16 mln. tonų 2004–2005 m., o pagrindinę importo dalį sudarė sojos pupelės (95 %). 33. Šiuo metu Europoje vis daugiau aliejinių augalų aliejaus sunaudojama ne maisto sektoriuje. Ryškiausias pavyzdys – rapsų sėklų aliejus: 43 % bendro Europos rinkai pateikto rapsų aliejaus sunaudojama maisto sektoriuje, o 57 % – ne maisto sektoriuje, ypač biodyzelino gamybai. Padidėjusi rapsų aliejaus kaip atsinaujinančiojo energijos šaltinio paklausa ir dėl to išaugusios kainos tikriausiai prisidės prie to, kad maisto sektoriuje rapsų aliejaus bus vartojama truputį mažiau. 34. 2005–2006 m. buvo privalomai atidėta apie 4 mln. ha žemės, taikant 10 % atidėtos žemės normą. Be to, 3 mln. ha buvo nenaudojami auginimui, nors šis plotas atitiko atsietos paramos reikalavimus. Visų pirma, apie 870 000 ha privalomai atidėtos žemės buvo naudojama nemaistiniams aliejiniams augalams, daugiausia skirtiems biodyzelino gamybai, auginti. Iš viso atidėtuose žemės plotuose buvo išauginta 2,8 mln. tonų nemaistinių grūdų. 35. Pagal BŽŪP reformą energiniais augalais apsėtiems plotams skiriama nauja išmoka – 45 EUR už 1 ha. Parama teikiama tik 1,5 mln. ha maksimaliame garantuojame plote (MGP). Pirmą kartą ši tvarka buvo pritaikyta 2004 m. ir tais metais pagal šią programą buvo skirta parama 330 000 ha. 2005 m. šis plotas padidėjo iki maždaug 570 000 ha, t. y., 38 % MGP ir apie 65 % tradicinio atidėto ploto, skirto nemaistiniams aliejiniams augalams. Numatoma, kad 2006 m. energinių augalų auginimo plotas dar labiau padidės. 36. Kaip ir 2003–2004 m., 2004–2005 m. pasaulyje buvo pagaminta kur kas mažiau cukraus nei 2002–2003 m., kai buvo didžiulis pagaminto cukraus perteklius. Geresnę cukraus gamybos pusiausvyrą pasaulyje patvirtina mažėjantis atsargų ir vartojimo santykis, nukritęs iki 45,5 %; tai žemiausias rodiklis nuo 1997–1998 m., kai šis santykis tebuvo 40,94 %. 37. 2005 m. kainos tapo kur kas tinkamesnės. Tai atspindi tinkamai subalansuotą pasaulio gamybą bei vartojimą ir numatomą 2005–2006 m. prekybos metų deficitą. 38. Iš viso cukraus eksportas padidėjo 0,8 mln. tonų ir 2004–2005 m. sudarė 4,92 mln. tonų, įskaitant 2,44 mln. tonų C kategorijos cukraus, kurio eksportui netaikomos grąžinamosios išmokos. 39. 2005 m. Bendrijos cukraus rinkai buvo būdingas didelis perteklius, kuris labai paveikė kainas ir rinkos pusiausvyrą. Pirmą kartą per beveik 20 metų cukrus buvo pateiktas intervenciniam supirkimui. 2005 m. ūkio subjektai pateikė intervenciniam supirkimui ir valstybių narių institucijos supirko iš viso 1 324 286 tonas. 40. Numatoma, kad 2005–2006 prekybos metais Bendrijos cukraus gamyba sudarys 19,6 mln. tonų – truputį mažiau nei 19,93 mln. tonų 2004 m. Kitaip nei 2004–2005 m., nereikėjo labai sumažinti Bendrijos kvotų, siekiant atitikti įsipareigojimus PPO. 41. Intervencinis supirkimas, anksčiau beveik niekada netaikytas cukraus rinkoje, tapo svarbi priemonė 2004–2005 m. prekybos metais. Tam tikri gyvuliniai produktai 42. Remiantis pirminiais paskaičiavimais, pasaulio pieno gamyba, 2004 m. siekusi 618 mln. tonų, 2005 m. padidės apie 3 %. 43. Numatoma, kad ES melžiamų karvių bandų sumažės 3,6 %, t. y. iki 22,7 mln. galvijų. Tačiau primilžis turėtų padidėti 3 % – iki 6 170 kg vienai karvei per metus. Pieno gamyba išlieka stabili (142,6 mln. tonų). Valstybės narės numato, kad bus pristatoma daugiau pieno, iš viso 131,2 mln. tonų, daugiausia dėl 6 % padidėjimo 10 naujųjų valstybių narių. 44. Geriamojo pieno gamyba ES 25 tebėra gana stabili (apie 33 mln. tonų). Vartojimui skirtos grietinėlės gamyba taip pat stabili (2,6 mln. tonų), o jogurto gamyba padidėjo 5 %. 45. Sviesto gamyba padidės 40 000 tonų ir sieks 2,17 mln. tonų. 46. 2005 m. pabaigoje ES buvo 1,4 mln. pienininkystės ūkių ūkininkų – 90 000 mažiau nei 2004 m. Visose valstybėse narėse ūkininkų laipsniškai mažėja, tačiau vien Lenkijoje jų sumažėjo 60 000. Vidutinis ūkiuose auginamų karvių skaičius padidėjo iki 39 (nuo 4 Lenkijoje iki 282 Latvijoje). Vienas ūkis vidutiniškai pristatė 94 000 kg pieno. Tačiau ES 15 vidurkis yra 240 000 kg, o 10 naujųjų valstybių narių – tik 19 000 kg. Vidutinis vieno ūkio pristatytas kiekis taip pat labai įvairus – nuo 6 500 tonų Lietuvoje iki 1 367 600 tonų Čekijoje. 47. Nuo 1996 m. bendras pieno produktų suvartojimas (bendras Europos Sąjungoje pagaminamo pieno panaudojimas visoms reikmėms) didėjo po 0,3 % per metus. 48. 2005 m. intervencijai buvo supirkta tik 5 000 tonų nugriebto pieno miltelių. Metų pabaigoje atsargos sudarė mažiau nei 10 000 tonų. Tai įrodo, kad 2005 m. ES pieno baltymų rinkoje buvo subalansuotos pasiūla ir paklausa. Intervencijai buvo supirkta 36 000 tonų sviesto. Metų pabaigoje atsargos sudarė 125 000 tonas. Tai rodo, kad ES 25 pieno riebalų rinka yra mažiau subalansuota. 49. Liepos 1 d. buvo 7 % sumažintos nustatytos sviesto kainos ir 5 % – nugriebto pieno miltelių kainos, atitinkamai iki 282,44 ir 185,00 EUR/100 kg. 50. Tarpiniai 2005 m. gegužės – birželio mėn. tyrimo rezultatai parodė, kad, palyginti su ankstesniais metais, ES galvijų sumažėjo dar 1,0 %. ES karvių banda sumažėjo 0,7 %. Melžiamų karvių sumažėjo 1,5 %, o karvių žindenių skaičius truputį padidėjo (+0,8 %). 51. Paskaičiuota, kad 2005 m. ES 25 galvijienos gamyba sudarė 7,84 mln. tonų arba 2,5 % mažiau nei 2004 m. Paskaičiuota, kad 2005 m. ES 25 buvo suvartota iš viso 8,14 mln. tonų galvijienos. 2005 m. bendras jautienos importas sudarė 528 000 tonų. Nuo 2003 m. Bendrija yra grynoji jautienos eksportuotoja. Nuo 2005 m. sausio iki spalio mėn. visas importas apie 242 000 tonų viršijo eksportą. Kalbant tik apie prekybą jautiena, grynasis importas sudarė apie 302 000 tonų. 52. 2005 m. bendra padėtis ES ožkų ir avių rinkoje išliko gana stabili. Ketvirtąjį metų ketvirtį vidutinė ėrienos kaina buvo labai didelė (apie 25 % didesnė nei ankstesniais metais). 53. Bendrija ir toliau praktiškai neeksportavo. Europos Sąjungos importas tenkina apie penktadalį jos poreikių. Į Bendriją importuojama daugiausia pagal tarifines kvotas, netaikant importo muitų arba taikant sumažintus importo muitus. Remiantis galvijų rinkos tyrimais, Europos Sąjungoje yra daugiau nei 100 mln. avių ir ožkų. 54. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 21/2004, nustatantį privalomą avių ir ožkų identifikavimo ir registravimo sistemą, nuo 2005 m. liepos 9 d. įsigaliojo privalomas individualaus gyvulių identifikavimo reikalavimas. 55. Numatoma, kad 2005 m. ES kiaulienos gamyba išliks stabili (apie 21 mln. tonų). Vidutinė kaina ir toliau bus apie 139 EUR 100 kg. Manoma, kad kiaulienos suvartojimas vienam gyventojui truputį sumažės – iki 42,9 kg vienam gyventojui. 56. Nuo 1999 m. pasaulyje nuolat sparčiai didėja paukštienos gamyba (+ 20 %). Gamyba Europos Sąjungoje labai sumažėjo 2003 m. (– 6,6 %) dėl paukščių gripo Nyderlanduose ir Belgijoje, taip pat sumažėjus gamybai keliose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Italijoje ir Švedijoje). 2004 m. gamyba ES 25 pradėjo atsigauti (+ 1,4 %, palyginti su 1999 m.). Dabartinė padėtis rinkoje yra labai nepatikima, nes per paskutinius keturis 2005 m. mėnesius paukštienos vartojimas labai sumažėjo dėl žiniasklaidos skelbiamos informacijos apie paukščių gripą, nepaisant to, kad ES pramoniniuose paukščių pulkuose šios ligos protrūkių nebuvo. 2003 m. reformos įgyvendinimas 57. Nuo 2005 m. sausio 1 d. visi tiesiogines išmokas gaunantys ES ūkininkai turi tenkinti kryžminio paramos susiejimo sąlygas. 2005 m. dešimt valstybių narių pradėjo taikyti bendrosios išmokos schemą. Penkios ES 10 valstybės narės ir du Jungtinės Karalystės regionai pasirinko tradicinį modelį, pagal kurį bazinės sumos skirstomos tik atskiriems ūkiams per ataskaitinį laikotarpį, tuo tarpu kai pagal regionų modelį mažiausiai dalis bazinės sumos skiriama pagal ūkininkavimo veiklą 2005 m. Kaimo plėtra 58. 2000–2006 m. kaimo plėtros programos buvo tokios: 68 kaimo plėtros programos – KPP (bendrai finansuojamos iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus), 69 1 tikslo regioninės programos – veiksmų programos ir bendro programavimo dokumentai – taikant kaimo plėtros priemones (bendrai finansuojamos iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus) ir 20 programų 2 tikslo programų regionams, taikant kaimo plėtros priemones (bendrai finansuojamos iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus). 59. Po 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros naujosioms valstybėms narėms buvo nustatyta nauja kaimo plėtros tvarka – vadinamoji laikinoji kaimo plėtros priemonė (LKPP). ES 10 laikinai įgyvendinamos dviejų rūšių programos: 10 LKPP bendrai finansuojamų kaimo plėtros programų ir 9 1 tikslo regionų programos, apimančios beveik visą naujųjų valstybių narių teritoriją (bendrai finansuojamos iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus). 60. 2005 m. Bendrijos išlaidos kaimo plėtrai sudarė apie 8 501,8 mln. EUR (bendrai Garantijų ir Orientavimo skyrių). 61. 2000–2006 m. laikotarpiui buvo patvirtintos 73 programos „LEADER+”. 2005 m. šioms programoms buvo skirta 332 mln. EUR EŽŪOGF Orientavimo skyriaus lėšų. 62. 2005 m. taip pat buvo labai pakeista kito programavimo laikotarpio (2007–2013 m.) kaimo plėtros politika: Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu (COM(2004) 490 galutinis), 2005 m. birželio mėn. pasiekė politinį susitarimą dėl naujo kaimo plėtros reglamento, kuris po tam tikrų techninių pakeitimų buvo oficialiai priimtas rugsėjo mėn. ir paskelbtas kaip Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1689/2005. Taryba taip pat priėmė naują BŽŪP finansavimo reglamentą (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1290/2005), kuriuo buvo sukurtas naujas bendrasis fondas (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai – EŽŪFKP). Šiomis dviem priemonėmis nustatomos 2007–2013 m. kaimo plėtros politikos programavimo bei finansinio valdymo pagrindinės taisyklės ir būdai. Konkrečiau, naujoje politikoje bus vadovaujamasi strategiškesniu metodu (taikant Bendrijos strategines gaires ir strateginį planavimą valstybėse narėse), daugiausia dėmesio skiriant keliems ES prioritetams (žemės ūkio ir miškininkystės konkurencingumo, žemės valdymo ir aplinkos, įvairinimo ir gyvenimo kokybės gerinimo kaimo vietovėse kryptis ir „Leader“ metodas), iš esmės remiantis Lisabonos bei Geteborgo darbotvarkėmis ir labai supaprastinant naujųjų programų rengimą, finansavimą, finansų valdymą bei kontrolę. Aplinka ir miškai 63. 2005 m. pradžioje buvo pradėtas dvejų metų (2005–2006 m.) trukmės tyrimas „Su aplinka susijusių kompleksinio paramos susiejimo rodiklių tyrimas ūkių konsultavimo sistemos kontekste“ (CIFAS tyrimas). 64. Taip pat 2005 m. buvo toliau įgyvendinamas 2001 m. birželio mėn. Tarybos ir 2002 m. kovo mėn. Europos Parlamento priimtas „Biologinės įvairovės veiksmų planas žemės ūkiui“. 65. Šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa (šeštoji AVP) išlieka pagrindine ES aplinkosaugos politikos varomąja jėga iki 2012 m. Be to, šia programa grindžiamos aplinkosaugos politikos iniciatyvos, joje taip pat pakartojamas Sutartyje nustatytas įsipareigojimas integruoti aplinkosaugos reikalavimus į kitų Bendrijos politikos krypčių ir veiksmų apibrėžimą bei įgyvendinimą. Kitos miškininkystės priemonės 66. 2005 m. kovo 10 d. Komisija priėmė Komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui apie ES miškininkystės strategijos įgyvendinimą (COM(2005) 84 galutinis). 2005 m. gegužės 30 d. Žemės ūkio ir žuvininkystės taryba priėmė Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikate išdėstytų pasiūlymų. Bendradarbiavimas ir koordinavimas su valstybėmis narėmis vyko per Miškų nuolatinį komitetą. BŽŪP finansavimas 2005 m. 67. BŽŪP išlaidos finansuojamos pagal 1999 m. Berlyno aukščiausiojo lygio susitikime priimtas ir 2002 m. pabaigoje Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikime pakeistas finansines perspektyvas atsižvelgiant į ES plėtros, į ją įstojus dešimčiai naujų narių, finansinį poveikį finansines perspektyvas. Todėl nuo 2005 m. biudžetinių metų ES 25 taikomos naujos viršutinės ribos. Plėtra 68. 2005 m. balandžio 25 d. buvo pasirašyta Stojimo sutartis su Bulgarija ir Rumunija. Sutartyje nustatyta, kad 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija įstos į Europos Sąjungą. Tarptautiniai santykiai 69. 2005 m. gruodžio mėn. Honkonge vyko PPO ministrų konferencija. Joje nebuvo susitarta dėl visų sąlygų, tačiau buvo įtvirtinta nuo 2004 m. pagrindų susitarimo pasiekta pažanga. Buvo susitarta, kad dėl visų žemės ūkio sąlygų turėtų būti susitarta iki 2006 m. balandžio mėn. pabaigos, o dėl kitų derinamų klausimų (NAMA, paslaugos, prekybos lengvinimas ir taisyklės, įskaitant geografines nuorodas) – iki 2006 m. liepos mėn. pabaigos. 70. Kalbant apie konkurenciją eksporto srityje, Honkongo ministrų susitikime EB sutiko iki 2013 m. pabaigos panaikinti eksporto subsidijas, jei kitos PPO narės užtikrins, kad lygiagrečiai būtų panaikintos visos kitos eksporto subsidijavimo formos, taikomos kitomis konkurencijos eksporto srityje priemonėmis, pvz., valstybinėmis prekybos įmonėmis, oficialiai remiamais eksporto kreditais ir negrynąja pagalba maistu. 71. Buvo surengtos dvišalės ir regioninės prekybos diskusijos pagal šešių regionų ekonominės partnerystės susitarimus, taip pat su Pietų Afrika, EEE ir dvišalius susitarimus su Japonija, Pietų Korėja ir Tailandu. 72. 2005 m. lapkričio 14 d. Taryba patvirtino įgaliojimus pradėti dvišales derybas su šalimis partnerėmis iš Viduržemio jūros regiono dėl ambicingo prekybos liberalizavimo. Šis įgaliojimas pagrįstas 2005 m. gegužės mėn. Liuksemburge susitikusių Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono valstybių užsienio reikalų ministrų priimta rekomendacija. Derybos prasidės 2006 m. pradžioje. 73. Po beveik 20 metų trukusių derybų EB ir JAV sudarė pirmojo etapo susitarimą dėl prekybos vynu. Šiame susitarime numatyta pratęsti galiojantį specialų leidimą dėl vyno gamybos, ženklinimo etiketėmis ir sertifikavimo būdų, kurį Bendrija suteikė JAV, ir išimtį, pagal kurią visi Bendrijos vynai neprivalo atitikti JAV sertifikavimo reikalavimų.