Pirma, turime užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgiama į pagrindines teises. Saugumas ir pagarba pagrindinėms teisėms yra ne vienas kitam prieštaraujantys siekiai, o nuoseklūs vienas kitą papildantys politikos tikslai. Sąjungos požiūris pagrįstas atvirų visuomenių bendromis demokratinėmis vertybėmis, įskaitant teisinės valstybės principus, ir pagarba pagrindinėms teisėms ir jų skatinimu, kaip nustatyta Pagrindinių teisių chartijoje. Visos saugumo priemonės turi atitikti būtinumo, proporcingumo ir teisėtumo principus; be to, turi būti numatytos atitinkamos apsaugos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta atskaitomybė ir teisminės teisių gynimo priemonės . Komisija griežtai tikrins, ar visos saugumo priemonės visapusiškai atitinka pagrindinių teisių principus ir jomis veiksmingai įgyvendinami nustatyti tikslai. Visų naujų iniciatyvų poveikis laisvam judėjimui ir asmens duomenų apsaugai turi visiškai atitikti proporcingumo principą ir pagrindines teises. Tai bendra visų ES ir valstybių narių subjektų atsakomybė. ES įstaigos, pavyzdžiui, ES pagrindinių teisių agentūra (FRA) ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, atlieka svarbų vaidmenį padėdami ES institucijoms ir kitoms ES agentūroms puoselėti ir skatinti mūsų vertybes.

Bendros duomenų apsaugos taisyklės leis teisėsaugos ir teisminėms institucijoms veiksmingiau bendradarbiauti tarpusavyje, taip pat stiprinti pasitikėjimą ir užtikrinti teisinį tikrumą. Labai svarbu iki 2015 m. pabaigos susitarti dėl duomenų apsaugos reformos apskritai ir ypač dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl duomenų apsaugos, skirtos policijai ir baudžiamosios teisenos institucijoms. Be to, Europos Sąjunga veda derybas su Jungtinių Valstijų vyriausybe dėl tarptautinio pagrindų susitarimo („Duomenų apsaugos bendrojo susitarimo“), kad būtų užtikrinta aukšto lygio apsauga, taikoma asmens duomenims, perduodamiems tarp ES ir JAV nusikalstamų veikų, įskaitant terorizmą, prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo dėl jų tikslais.

Per kovos su organizuotu ir sunkių formų nusikalstamumu ES politikos ciklą valstybės narės koordinuoja bendrus prioritetus ir operatyvinius veiksmus. Labai svarbų vaidmenį atlieką Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinis komitetas (COSI). Politikos ciklui parengta žvalgybos informacija grindžiamo požiūrio į vidaus saugumą metodika, pagrįsta bendru grėsmės vertinimu, kurį koordinuoja Europolas. Ji skirta turimiems ištekliams atsižvelgiant į artimiausias, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes grėsmes bei pavojų saugumui. Valstybės narės turėtų dažniau naudotis politikos ciklu, kad pradėtų vykdyti konkrečius kovos su organizuotu nusikalstamumu teisėsaugos veiksmus, be kita ko, su trečiosiomis šalimis. Praktinis tokios pagalbos pavyzdys buvo operacija „Archimedes“, kurią 2014 m. rugsėjo mėn. koordinavo Europolas: ji padėjo spręsti įvairių sunkių nusikaltimų valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse klausimą. Tokią veiklą reikėtų reguliariai vertinti, kad būtų nustatyta geriausia praktika, skirta ateities veiksmams.

Neseniai Komisija įgaliojo Europos standartizacijos organizacijas parengti „projektuojant numatytos privatumo apsaugos“ standartą, skirtą skatinti kuo ankstesniame etape įtvirtinti griežtus saugumo ir pagrindinių teisių standartus techniniame projektavime. Šio standarto laikymasis užtikrins, kad ES saugumo produktai ir paslaugos atitiktų asmenų teisių nuostatas, ir tai padidins vartotojų pasitikėjimą.

Konkurencinga ES saugumo pramonė taip pat gali padėti siekti ES nepriklausomumo užtikrinant saugumo poreikius. ES paragino kurti novatoriškus saugumo sprendimus, pavyzdžiui, taikant standartus ir bendrus sertifikatus. Komisija svarsto tolesnius veiksmus, pavyzdžiui, susijusius su signalizacijos sistemomis ir oro uostų tikrinimo įranga, kad pašalintų bendrosios rinkos kliūtis ir sustiprintų ES saugumo pramonės konkurencingumą eksporto rinkose.

Teismo ekspertizė yra itin svarbi teisėsaugos ir baudžiamojo persekiojimo sritims. Teisėsaugos ir teisminės institucijos turi būti tikros, kad teismo ekspertizės duomenys, kuriais jos remiasi, yra aukštos kokybės, įskaitant atvejus, kai duomenys gaunami iš kitos valstybės narės. Todėl svarbu užtikrinti, kad teismo ekspertizės duomenys, kuriais keičiamasi per keitimosi informacija sistemas, pavyzdžiui, Priumo sistemą pirštų antspaudų ir DNR analičių atveju, galėtų būti veiksmingai panaudoti teisme. Europos kriminalistikos erdvė turėtų skatinti bendradarbiavimą ir užtikrinti pasitikėjimą, kad valstybių narių teismo ekspertizės paslaugų teikėjų veiklos procesai būtų suderinti. Komisija pirmiausia bendradarbiaus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais rengdama apžvalgą, o vėliau apibrėš prioritetus ir galimas priemones šiam tikslui pasiekti. Tai gali apimti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendrų būtiniausių standartų nustatymą.

Saugumas turėtų būti svarbiausias prioritetas įvairių finansavimo priemonių, mokslinių tyrimų ir inovacijų programų bei mokymo iniciatyvų atveju. Esami prioritetai turėtų būti pritaikyti prie poreikių.

3. TRYS PRIORITETAI

Per ateinančius penkerius metus turėtų būti įdiegta ši geresnio ir glaudesnio bendradarbiavimo sistema, kuria siekiama trijų pagrindinių Europos saugumo prioritetų; ji kartu gali būti pritaikoma prie kitų didelių pavojų, kurie gali kilti ateityje.

Teroristiniai išpuoliai Europoje (naujausi įvyko Paryžiuje, Kopenhagoje ir Briuselyje) parodė, kad būtinas tvirtas ES atsakas į terorizmą ir užsienio teroristų kovotojų keliamą grėsmę. Europos piliečiai ir toliau jungiasi prie teroristinių grupių konfliktų zonose, mokosi, o grįžę kelia galimą grėsmę Europos vidaus saugumui. Nors tai nėra nauja problema, jos mastas ir kovotojų srautas į vykstančių konfliktų zonas (visų pirma Sirijoje, Irake, Libijoje) ir tinklinis šių konfliktų pobūdis neturi precedento.

Kartu sunkių formų ir organizuoto tarpvalstybinio nusikalstamumo vykdytojai randa naujų veiklos būdų ir naujų būdų išvengti atsakomybės. Tokie nusikaltimai, kaip prekyba žmonėmis, narkotikų kontrabanda, prekyba šaunamaisiais ginklais, finansiniai, ekonominiai ir ekologiniai nusikaltimai turi didžiules neigiamas žmogiškas, socialines ir ekonomines pasekmes. Organizuoto nusikalstamumo grupės, dalyvaujančios gabenant neteisėtus migrantus, išnaudoja apsaugos arba geresnių ekonominių galimybių ieškančių žmonių pažeidžiamumą ir yra atsakingos už dėl pelno pražudytų migrantų gyvybes. Be to, organizuotas nusikalstamumas taip pat skatina terorizmą ir elektroninius nusikaltimus, nes teikia ginklų, finansavimo iš narkotikų kontrabandos lėšų ir skverbiasi į finansų rinkas.

Galiausiai, elektroniniai nusikaltimai kelia vis didesnį pavojų piliečių pagrindinėms teisėms, ekonomikai ir sėkmingam skaitmeninės bendrosios rinkos plėtojimui. Kadangi prekyba ir bankai pereina į internetinę erdvę, elektroniniai nusikaltimai gali pasirodyti nusikaltėliams labai pelningi, o piliečiai gali patirti didžiulių nuostolių. Elektroninėje erdvėje veikiantys nusikaltėliai iš už Sąjungos ribų gali pakenkti itin svarbiems infrastruktūros objektams ir kartu padaryti žalos daugeliui žmonių įvairiose valstybėse narėse; tam jie padės nedaug pastangų, o rizika bus nedidelė. Panašiai terorizmo keliamų ir mišraus pobūdžio grėsmių ateityje gali padaugėti. Nusikaltėliai piktnaudžiauja nuasmeninimo metodais ir anoniminiais mokėjimo mechanizmais neteisėtai prekiaudami internetu narkotikais ar ginklais, atlikdami nusikalstamus sandorius ir plaudami pinigus. Elektroniniai nusikaltimai taip pat glaudžiai susiję su vaikų seksualiniu išnaudojimu; ryškėja nerimą kelianti vaikų išnaudojimo tiesioginio transliavimo internete būdu tendencija.

Terorizmas, organizuotas nusikalstamumas ir elektroniniai nusikaltimai yra trys pagrindiniai prioritetai, dėl kurių, kaip pabrėžiama šioje darbotvarkėje būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Tai yra aiškiai tarpusavyje susijusios tarpvalstybinės grėsmės, o jų įvairialypis tarptautinis aspektas rodo, kad reikia imtis veiksmingų, koordinuotų atsakomųjų veiksmų ES lygmeniu.

3.1. Kova su terorizmu ir radikalizacijos prevencija

Piliečiai ir valstybės narės tikisi, kad ES rems kovą su terorizmu bei radikalizacija ir sudarys palankesnes sąlygas atitinkamų valdžios institucijų veiklos koordinavimui ir bendradarbiavimui. Europolas sukaupė ekspertinių žinių terorizmo klausimais, kuri vis papildoma; reikėtų siekti tolesnės pažangos: sujungti jo kovos su terorizmu teisėsaugos pajėgumus, sutelkti išteklius ir kuo dažniau naudotis esamomis struktūromis, paslaugomis ir priemonėmis, kuriuos turi agentūra, siekiant masto ekonomijos. Tokiai veiklai vykdyti Europole galėtų veikti Europos kovos su terorizmu centras, kad valstybėms narėms saugioje aplinkoje būtų sparčiau teikiama ES lygmens parama užtikrinant aukščiausią ryšių konfidencialumą.

Centre veiktų 1) Europolo ryšių punktas KELIAUJANTYS ASMENYS, susijęs su užsienio teroristais kovotojais ir susijusiais tinklais, 2) ES ir JAV terorizmo finansavimo sekimo programa (TFSP), 3) FIU.NET – decentralizuotas kompiuterinis tinklas, padedantis finansinės žvalgybos padaliniams (FŽP), kuris bus įtrauktas į Europolo struktūrą 2016 m. ir 4) Europolo esami pajėgumai, susiję su šaunamaisiais ginklais ir sprogstamaisiais įtaisais. Eurojustas turėtų visapusiškai dalyvauti centro veikloje, kad pagerėtų tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo koordinavimas. Toks centras veiktų griežtai laikantis Europolo įgaliojimų ir nedarytų poveikio nei valstybių narių išimtinei kompetencijai užtikrinti nacionalinį saugumą, nei žvalgybos analizės centro (INTCEN) funkcijoms žvalgybiniais duomenimis pagrįstų terorizmo grėsmės vertinimų srityje.

Internetinės informacijos žymėjimo padalinys (ES IRU), kurį Europolas įsteigs iki 2015 m. liepos mėn., taip pat būtų centro dalis. Padalinys naudosis Europolo ir valstybių narių patirtimi, kad bendradarbiaudamas su pramonės partneriais galėtų veikti kaip ES kompetencijos centras, padėti valstybėms narėms nustatyti ir pašalinti smurtinį ekstremistinį turinį internete.

Be to, 2015 m. Komisija kartu su IT bendrovėmis suburs ES lygmens forumą, kuriame jos galės bendrauti su teisėsaugos institucijomis ir pilietine visuomene. Remiantis parengiamųjų posėdžių, surengtų 2014 m., informacija forume daugiausia dėmesio bus skiriama geriausių kovos su teroristų propaganda internete ir socialinėje žiniasklaidoje priemonių diegimui. Bendradarbiaujant su IT bendrovėmis forume bus nagrinėjami teisėsaugos institucijoms susirūpinimą keliantys klausimai dėl naujų šifravimo technologijų.

Finansinių operacijų sekimas gali būti nepaprastai svarbus siekiant nustatyti teroristų tinklus, nes teroristai naudoja lėšas kelionėms, mokymui ir įrangai. FŽP gali padėti nustatyti teroristų tinklų finansines operacijas įvairiose šalyse ir aptikti jų finansinius rėmėjus. ES ir JAV Terorizmo finansavimo sekimo programoje (TFSP) numatyta, kad valstybės narės gali prašyti atlikti tokių finansinių duomenų paiešką, kai yra pagrindo įtarti, kad vykdoma teroristinė veikla. Iki šios dienos pagal TFSP buvo gauta naudingos informacijos, susijusios su daug terorizmu įtariamų asmenų ir jų paramos tinklais. Valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos turėtų aktyviau naudotis TFSP teikiamomis galimybėmis. Europole įdiegus FIU.NET dar labiau išaugs kovos su teroristų finansavimu pajėgumai.

Komisija taip pat nagrinės, ar reikia papildomų priemonių terorizmo finansavimo srityje, įskaitant priemones, susijusias su teroristų turto įšaldymu pagal SESV 75 straipsnį, neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, mokėjimo formų, pvz., pinigų pervedimų internetu ir išankstinio mokėjimo kortelių kontrole, neteisėtu grynųjų pinigų judėjimu ir su grynųjų pinigų kontrolės reglamento griežtinimu, ir kokia būtų jų galima nauda.

ES reikia, kad baudžiamosios teisenos sistema tvirtai reaguotų į terorizmą ir apimtų tyrimus dėl asmenų, kurie planuoja teroro aktus, arba kurie, įtariama, verbuoja ir moko kitus asmenis, finansuoja terorizmą ir kursto vykdyti teroristinį nusikaltimą, ir jų baudžiamojo persekiojimo. Daug valstybių narių taiko arba planuoja priimti teisės aktus, kuriais šios veikos būtų kriminalizuotos. Nuoseklesni teisės aktai dėl nusikaltimų, susijusių su užsienio teroristais kovotojais, visoje ES padėtų spręsti tarpvalstybines praktines ir teisines problemas, susijusias su įrodymų rinkimu ir priimtinumu terorizmo bylose, ir atgrasyti nuo išvykimo į konflikto zonas. 2015 m. Komisija pradės poveikio vertinimą, kad 2016 m. atnaujintų 2008 m. pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu. JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 2178 reikalaujama, kad valstybės narės kriminalizuotų vykimą į konfliktų zoną terorizmo tikslais ir taip padėtų pasiekti bendrą susitarimą dėl užsienio teroristų kovotojų nusikaltimų. Nauja teisės aktų sistema turėtų sudaryti sąlygas aktyvesniam bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis dėl užsienio teroristų kovotojų, remiantis teigiama pastarojo meto bendradarbiavimo su Turkija patirtimi.

Vienas iš būdų sutrikdyti teroristų tinklų veiklą –sudaryti daugiau kliūčių, trukdysiančių pulti tikslą ir gauti bei panaudoti pavojingas medžiagas, pvz., chemines, biologines, radiologines ir branduolines medžiagas ir sprogmenų pirmtakus. Apsaugoti itin svarbius infrastruktūros objektus, pvz., transporto infrastruktūrą, ir pažeidžiamus taikinius, pavyzdžiui, masinius viešuosius renginius, yra reali problema teisėsaugos institucijoms, visuomenės sveikatos institucijoms ir civilinės saugos institucijoms. ES ir valstybės narės bendradarbiauja vertindamos riziką, švelninimo strategijas, rinkdamos geriausios patirties pavyzdžius ir rengdamos gaires. Komisija padeda specialistams rengdama vadovėlius, kad palengvintų jų kasdienį darbą, pavyzdžiui, aviacijos saugumo srityje.

Terorizmą Europoje skatina ekstremistinės ideologijos. Todėl ES kovodama su terorizmu turi prevencinėmis priemonėmis spręsti pamatinių ekstremizmo priežasčių problemą. Visoje ES radikalizacijos ir ekstremistinio smurto ryšys tampa vis aiškesnis. Ekstremistinė propaganda akivaizdžiai paskatino užsienio teroristus kovotojus vykti iš Europos į užsienį mokytis, kovoti, vykdyti žiaurius išpuolius karo zonose, o sugrįžus kelti grėsmę ES vidaus saugumui. Svarbus ES atsako elementas yra stiprinti ES strateginę komunikaciją plataus pobūdžio naratyvu ir faktiniu konfliktų vaizdavimu.