Europos regionų komiteto nuomonė „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimas“

(2022/C 97/05)

Pranešėjas Rob JONKMAN (NL / ECR), Opsterlando savivaldybės tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

1. palankiai vertina Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), kuri yra plataus užmojo ir savalaikė priemonė, padėsianti Europos Sąjungai sustiprėti po COVID-19 krizės ir sparčiau įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. RK pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad dauguma valstybių narių atliko puikų darbą ir per gana trumpą laiką parengė nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

2. gerai supranta, kad daugelio valstybių narių nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai yra tik vienas iš platesnių nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų elementų, ir pabrėžia, kad reikia aktyviau keistis patirtimi ir laikytis kompleksinio požiūrio Europos lygmeniu, kad būtų galima įveikti krizę ir ateityje užtikrinti stipresnę ir tvaresnę ES ekonomiką;

3. įspėja, kad Europos semestras, kaip Fondo (pasiūlyme vadinamos „Priemonės“) valdymo mechanizmas, išlieka centralizuotas ir pagal principą „iš apačios į viršų“ taikomas valdymo būdas, kuris nėra tinkamas priemonei, kuria siekiama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pažymi, kad labai svarbu tinkamai įgyvendinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus objektyviai ir skaidriai skirstant lėšas ir glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir NVO, remiantis subsidiarumo principu, daugiapakopiu valdymu, integruotu požiūriu ir principu „iš apačios į viršų“. Kuo valstybėje narėje labiau pritariama nacionaliniams ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, tuo didesnė tikimybė, kad jie bus sėkmingai įgyvendinti;

4. pabrėžia, kad nuo pat pandemijos pradžios vietos ir regionų valdžios institucijos buvo kovos su COVID-19 krize ir jos socialinėmis ir ekonominėmis pasekmėmis priešakyje tiek vykdydamos savo politika, tiek įgyvendindamos ir taikydamos nacionalinių vyriausybių priimtus sprendimus;

5. atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje savivaldybių ir regionų dėl COVID-19 krizės sumažėjo pajamos ir padidėjo išlaidos. Tai primena per kreditų krizę susiklosčiusią padėtį (2008–2011 m.). Vietos ir regionų valdžios institucijų investicijų lygis vis dar nepasiekė iki šio ekonomikos ir finansų krizės buvusio lygio;

6. primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsakingos už trečdalį visų viešųjų išlaidų ir daugiau kaip pusę viešųjų investicijų ES ( 1 ) , daugeliu atvejų turi valstybių konstitucinėmis normomis suteiktą kompetenciją tam tikrose EGADP svarbiausiose politikos srityse. Būtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai dalyvautų rengiant ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, vykdydamos savo numatytas reformas ir investicijas, priklausančias vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, atitinkančiai nacionalinėje teisinėje sistemoje ir pagal subsidiarumo principą numatytus hierarchinius lygmenis, ekonominę, fiskalinę ir finansinę autonomiją;

Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus

7. pažymi, kad kaip matyti iš RK, EPC, Konrado Adenauerio fondo ir CPMR tyrimų ( 2 ) , vietos ir regionų valdžios institucijos buvo nepakankamai įtrauktos rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planus ir kad daugeliu atvejų negalima nustatyti, kokiu mastu planuose atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį;

8. daro išvadą, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus labai skiriasi ir kad, nors daugelyje valstybių narių dėl planų projektų buvo oficialiai konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis arba jų asociacijomis, apskritai neaišku, kaip vyko konsultacijos ir kaip į decentralizuotą indėlį buvo atsižvelgta planuose;

9. taip pat apgailestauja, kad daugumoje valstybių narių nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų rengimo procesas vyko pagal principą „iš viršaus į apačią“, dėl to gali kilti svarbių viešųjų investicijų centralizavimo rizika ir daromas poveikis galutinei EGADP sėkmei. Tai prieštarauja daugiapakopiam valdymui, subsidiarumo principui ir kompetencijų decentralizavimo procesui, kuris pastaraisiais dešimtmečiais vyko daugelyje valstybių narių, visų pirma įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas;

10. mano, kad tai, kaip buvo rengiami nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai ir kaip į jų rengimą buvo įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, neskatina prisiimti atsakomybės už ekonomikos gaivinimo planus. Per Europos semestrą įgyta patirtis rodo, kad daugelis konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų nebuvo įgyvendintos, nes trūksta aiškios strategijos ir atsakomybės; atkreipia dėmesį į tai, kad to priežastis taip pat yra nepakankamai pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant Europos semestrą;

11. apgailestauja, kad apskritai nebuvo tinkamai atsižvelgta į Komiteto nuomonę, kurioje jis ragino tiesiogiai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip subnacionalinio lygmens institucijas, rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ( 3 ) . RK apgailestauja, kad tik iš dalies atsižvelgta į Reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktą raginimą, kuriuo pabrėžiama vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo planus svarba. Taip pat kyla abejonių, ar NEGADP rengimo procesai atitinka subsidiarumo principą.

12. primena ypatingą atokiausių regionų atvejį, kurių atžvilgiu Europos Komisija pripažino, kad pagal Europos semestrą jiems reikia skirti ypatingą dėmesį;

13. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių ir įmonių esantis valdžios lygmuo, todėl geriausiai supranta jų poreikius, problemas ir siekius. Galiausiai jos yra atsakingos už daugumą vietos lygmeniu įgyvendinamų nacionalinių strategijų, kurios paprastai yra formuluojamos taikant principą „iš viršaus į apačią“, todėl neatitinka vietos poreikių. Be to, būtent vietos ir regionų valdžios institucijos teikia piliečiams ir įmonėms daugumą viešųjų paslaugų ir investuoja į ekonomikos gaivinimo planuose numatytas politikos sritis. Ekonominis ir socialinis atsigavimas, taip pat žalioji ir skaitmeninė pertvarka, visų pirma viešojo administravimo skaitmeninimas, gali būti sėkmingai įgyvendinti tik tuo atveju, jei vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai dalyvaus rengiant ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be struktūrinio vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo piliečiams artimiausias politinis lygmuo liks nuošalyje ir nebus pasiektos tarpinės reikšmės ir tikslai; todėl siūlo vietos ir regionų valdžios institucijas ar joms atstovaujančias nacionalines asociacijas įtraukti į planavimo komisijas ir kviesti į derybas su Europos Komisija;

14. be to, daro išvadą, kad daugumoje nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų visiškai nenurodomas jų indėlis siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT), nors ES jau yra nustačiusi bendrą taisyklę, kad jos politika turėtų padėti siekti šių tikslų. Todėl siūlo Europos Komisijai nustatyti aiškius rodiklius, kurių turėtų laikytis valstybės narės;

15. pabrėžia, kad valstybės narės ir ES institucijos, kiekvienos investicijos ir reformos, visų pirma tvarių investicijų, kuriomis prisidedama prie klimato ir biologinės įvairovės tikslų, atveju privalo griežtai taikyti reikšmingos žalos nedarymo principą ir jo laikytis; primygtinai reikalauja, kad Europos Komisija užtikrintų, kad veiktų ataskaitų teikimo sistema ir kad atliekant vertinimą būtų atsižvelgiama į vietos ir regionų valdžios institucijų teritorinį aspektą ir patirtį, nes kiekvienos priemonės vertinimas atliekamas nacionaliniu lygmeniu;

Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus

16. atsižvelgdamas į pirmiau pateiktas pastabas pabrėžia, kad labai svarbu įgyvendinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus vietos ir regionų lygmeniu, ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares į šį procesą aktyviai ir struktūriškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir šiuo tikslu pateikti gaires;

17. šiuo požiūriu pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų svarbus vaidmuo yra ne tik įgyvendinti ekonomikos gaivinimo planus, bet ir vykdyti tolesnį planavimą ir vertinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

18. ragina Europos asociacijas, pavyzdžiui, CEMR, Eurocities ir CPMR ( 4 ) , kartu su RK, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir jų asociacijomis toliau informuoti apie nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (ir jų įgyvendinimą) ir vaidmenį, kurį jos gali atlikti šioje srityje;

19. ragina valstybes nares veiklos susitarimuose, sudarytuose su Europos Komisija (pagal Reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, 20 straipsnio 6 dalį), ir individualiuose teisiniuose įsipareigojimuose dėl finansinio įnašo (pagal reglamento 23 straipsnį) apibrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant ir vėliau planuojant ir vertinant ekonomikos gaivinimo planus, atsižvelgiant į konstitucinius santykius ir kompetencijos pasidalijimą valstybėse narėse, ypač į tai, kad kai kuriose valstybėse už dalį EGADP įgyvendinimo yra atsakingos subnacionalinio lygmens valdžios institucijos. Valstybės narės į savo ataskaitas dėl EGADP įgyvendinimo turėtų įtraukti skyrių apie vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą, atsižvelgiant į minėto Reglamento 34 konstatuojamąją dalį;

20. pažymi, kad rezultatų suvestinė, kurioje įvertinama valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo pažanga, ir informacijos apie tai tiekimas turėtų tapti funkcionalūs iki 2021 m. gruodžio 31 d., kaip apibrėžta EGADP reglamento 30 straipsnyje, sudaryti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogo pagrindą ir atsižvelgti į regionų ir vietos interesus; prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad du kartus per metus skelbiant rezultatų suvestinę būtų tinkamai atsižvelgiama į vietos ir regionų valdžios institucijų teritorinį aspektą ir vaidmenį. Siekiant užtikrinti įtraukų stebėsenos procesą ir objektyvią įgyvendinimo viziją, labai svarbu suprasti vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu įgyvendintus tikslus, joms nesukeliant per didelės administracinės naštos;

21. ragina Europos Komisiją toliau užtikrinti, kad valstybės narės, įgyvendindamos savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, toliau atsižvelgtų į visų tipų regionų ypatumus, kad šiuos planus būtų galima įgyvendinti vadovaujantis teritoriniu požiūriu;

22. palankiai vertina tai, kad į EGADP reglamentą įtrauktas „dialogas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo klausimu“. Atsižvelgdamas į tai, RK norėtų atkreipti Europos Parlamento dėmesį į jo teisę kas du mėnesius paraginti Komisiją pateikti informaciją apie ekonomikos gaivinimo padėtį, valstybių narių planus ir įgyvendinimo padėtį, kaip numatyta reglamento 26 straipsnyje.

23. ragina Europos Komisiją reguliariai konsultuotis su valstybėmis narėmis ir regionais ir užtikrinti, kad įgyvendinant NEGADP būtų kuo labiau laikomasi visų reikalavimų ir principų, ypač subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų, ir jais būtų remiamasi diskusijose dėl du kartus per metus teikiamų pažangos ataskaitų;

24. ragina Parlamentą ir Komisiją, atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarbą įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, sistemingai įtraukti Europos regionų komitetą į „dialogą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo klausimu“, siekiant skatinti visų ES institucijų ir patariamųjų organų dialogą, kad būtų išsaugotas regionų ir vietos aspektas;

25. ragina Europos Parlamento ECON ir BUDG komitetų jungtinės darbo grupės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonei stebėti 27 narius ir pakaitinius narius atlikti visapusišką gaivinimo planų įgyvendinimo „sergėtojų“ vaidmenį ir į šiuos dialogus reguliariai įtraukti RK ir kitus vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus; RK taip pat gali pasinaudoti savo Žaliojo kurso darbo grupės ir Plačiajuosčio ryšio platformos žiniomis, kad padėtų stebėti, kaip įgyvendinami pagrindiniai žalieji ir skaitmeniniai tikslai;

Teritorinė sanglauda

26. palankiai vertina tai, kad EGADP grindžiama ekonomine, socialine ir teritorine sanglauda atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio teisinį pagrindą ir kad sanglauda įtraukta kaip vienas iš ramsčių, apibrėžtų galutinio EGADP reglamento 3 straipsnyje;

27. pasisako už tai, kad valstybės narės įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas atliekant EGADP viešųjų investicijų ir reformų sanglaudos, tvarumo ir skaitmeninimo srityse sąnaudų ir naudos analizę ir, kai taikytina, įgyvendintų EGADP finansavimo schemas, kurioms taikomas pasidalijamasis arba tiesioginis valdymas;

28. primygtinai reikalauja, kad EGDP reglamentas būtų įgyvendinamas visapusiškai laikantis ES sutarties 4 straipsnio 2 dalies nuostatų, taip pat kompetencijos suteikimo, objektyvumo, nediskriminavimo ir vienodo požiūrio principų; pabrėžia, kad, kaip susitarta 2020 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, Sąjungos biudžetas (įskaitant „Next Generation EU“) turi būti apsaugotas nuo bet kokio sukčiavimo, korupcijos ir interesų konflikto, siekiant apsaugoti patikimą finansų valdymą ir Sąjungos finansinius interesus;

29. tačiau pažymi, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose teritorinės sanglaudos klausimas nagrinėjamas tik tam tikru mastu. Kai kuriuose planuose pateikiama informacija vietos ir regionų lygmeniu ir sprendžiami socialiniai, skaitmeninimo ir aplinkos klausimai atsižvelgiant į teritorinį aspektą. Tačiau į teritorinį požiūrį nėra sistemingai atsižvelgiama visose politikos srityse.

30. mano, kad taip yra dėl to, kad daugumoje nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų laikomasi principo „iš viršaus į apačią“ ir nepakankamai įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos, todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis partnerystės principo, įtvirtinto Europos struktūrinių ir investicijų fondų partnerystės elgesio kodekse, ir jį įgyvendinti;

31. pabrėžia, kad laikantis centralizuoto požiūrio neatsižvelgiama teritorinius skirtumus, t. y. nei į skirtingus iššūkius, nei į skirtingas teritorijų galimybes. Todėl nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų veiksmingumas ir poveikis galėtų būti mažesnis nei siekiamas tikslas, o regionai, kurie jau iki pandemijos protrūkio buvo mažiau išsivystę, gali dar labiau atsilikti užimtumo, švietimo, paramos verslui, skaitmeninimo, judumo ar kitose pagrindinėse politikos srityse;

32. be to, pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms nepakankamai dalyvaujant rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, gali trūkti sinergijos su sanglaudos politika. Ekonomikos gaivinimo planų ir ESI fondų programų investicijos galėtų dubliuotis ir dėl to atsirastų konkurencija tarp šių priemonių; tai, kad nacionaliniams ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams nebūtinas nacionalinis bendras finansavimas ir kad jiems taikoma speciali valstybės pagalbos schema, turi neigiamo poveikio ESI fondų programoms; Neturėtų būti pakenkta sanglaudos politikos tikslams mažinti skirtumus tarp įvairių regionų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimą;

33. Komitetą stebina tai, kad iki šiol yra nėra aiškaus nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų ir ESI fondų programų koordinavimo, nors toks reikalavimas yra numatytas EGADP reglamento 17 straipsnyje. Todėl RK ragina Komisiją atkreipti į tai dėmesį susitarimuose su valstybėmis narėmis dėl nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų. Nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų ir ESI fondų programų sąveikos klausimas taip pat turėtų būti nagrinėjamas Komisijos metinėse ataskaitose dėl EGADP įgyvendinimo ir Parlamento atlikti atitinkamą tikrinimą;

34. taip pat atkreipia dėmesį į derinimą su kitomis programomis, finansuojamomis pagal priemonę „Next Generation EU“(pvz., REACT-EU). Veiksmingam vietos ir regionų valdžios institucijų įgyvendinimui kliūčių kelia skirtingi gaivinimo programų įgyvendinimo terminai ir tai, kad nepakankamai suderinti esamų ES programų ir pagal „Next Generation EU“ finansuojamų naujų programų žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslai;

35. be to, pažymi, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose visiškai neminimos kitos ES programos (pvz., Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP)), o tai rodo, kad vis dar reikia geriau derinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir šias ES programas;

Administraciniai gebėjimai

36. pabrėžia, kad, nors daugelio nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų reformos administracinių gebėjimų srityje vykdomos pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kai kurios valstybės narės nepakankamai dėmesio skiria administracinių gebėjimų stiprinimui vietos ir regionų lygmeniu; atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma atsižvelgiant į Europos programų ir finansinio rėmimo galimybių gausą, reikėtų gerinti daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus;

37. pabrėžia, kad, siekdamos užtikrinti tinkamą NEGADP įgyvendinimą ir tinkamą EGADP lėšų panaudojimą, valstybės narės, atitinkamais atvejais glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, gali padėti ugdyti ir (arba) stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus siekiant efektyviai panaudoti viešąsias lėšas, kartu plėtojant ir remiant politikos koordinavimo, bendradarbiavimo, informacijos perdavimo ir specialių bei tęstinių mokymo sistemų mechanizmus;

38. todėl mano, kad turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos naudotis techninės paramos priemone siekiant paremti vietos ir regionų valdžios institucijas, ypač mažiausiai išsivysčiusiuose regionuose, kuriems labiausiai trūksta pajėgumų, dėl ko jie negali kuo geriau pasinaudoti pagal EGADP teikiama parama įgyvendinant investicijas ir reformas;

Europos semestras

39. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip valdymo partnerės, turi atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų reformas pagal konkrečioms šalims skirtas Europos semestro rekomendacijas šiuo tikslu vykdydamos investicijas, įgyvendindamos reformas ir teisės aktus; ragina Europos Komisiją, bendradarbiaujant su RK, viešai paskelbti gerosios praktikos pavyzdžius ir patirtį, susijusius su vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimu Europos semestre, ir jais dalytis;

40. ragina Europos Komisiją aktyviai remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurioms jau praeityje buvo sunku panaudoti ES paramą, gerinant savo gebėjimus, kad visoje Europos Sąjungoje būtų galima sėkmingai įgyvendinti nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

41. todėl pakartoja savo ankstesnėse nuomonėse ( 5 ) išsakytą pasiūlymą dėl elgesio kodekso, pagal kurį vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos semestrą. Parengti šį kodeksą yra kaip niekad skubu ir būtina, kad Semestras būtų ne tik skaidresnis, įtraukesnis ir demokratiškesnis, bet ir veiksmingesnis, nes jame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos; tai sustiprintų atsakomybę vietos ir regionų lygmeniu ir pagerintų pageidaujamų reformų įgyvendinimą valstybėse narėse;

42. daro išvadą, kad parengus partnerystės elgesio kodeksą Europos semestrui, rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus būtų išvengta principo „iš viršaus į apačią“. Tiesioginis vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip visaverčių partnerių, dalyvavimas leistų nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose geriau įtvirtinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą;

43. atkreipia dėmesį į 2018 m. spalio 23 d. Komisijos komunikatą dėl subsidiarumo ( 6 ) , kuriame, be kita ko, pripažįstama, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skiriasi nuo kitų suinteresuotųjų subjektų, nes jos imasi vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant Sąjungos teisę, ir kad „daugeliu atvejų kiekviena valstybė narė teisėkūros procedūros metu turėtų geriau pristatyti nacionalinių ir regioninių parlamentų, taip pat vietos ir regioninių valdžios institucijų nuomones“; ragina Europos Komisiją ateityje pagerinti jų įtraukimą;

44. taip pat pažymi, kad, kalbant apie teritorinį Europos semestro aspektą, Komisija ėmėsi veiksmų, kad į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas būtų įtraukta daugiau regioninių elementų ir nustatytas ryšys su ESI fondų programomis; Komitetas mano, kad logiška ir būtina parengti elgesio kodeksą siekiant oficialiai įtvirtinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą Europos semestre;

45. reikalauja, kad valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose, kurios kasmet rengiamos įgyvendinant Europos semestrą, ateityje praneštų apie konsultacijas su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, kaip numatyta Reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, 18 straipsnio 4 dalies q punkte, ir išsamiai apibūdintų konkretų šių konsultacijų poveikį;

46. mano, kad siekiant tinkamai įgyvendinti EGADP reguliariai įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas reikia iš esmės reformuoti Europos semestrą ne tik atsižvelgiant į patirtį, įgytą rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, bet ir siekiant, kad jis taptų veiksminga priemone, padėsiančia siekti ilgalaikių ES tikslų, t. y pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, skaitmeninę pertvarką, darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo iki 2030 m. ir poveikio klimatui neutralumo užtikrinimo iki 2050 m.

Briuselis, 2021 m. gruodžio 1 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) EBPO, „Pagrindiniai duomenys apie Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijas“ (brošiūra), 2018 m. Pateikta adresu:https://www.oecd.org/regional/EU-Local-government-key-data.pdf

(2) EPC ir Europos Konrado Adenauerio fondas National Recovery and Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions? (2021 m. balandžio mėn.)

Alessandro Valenza, Anda Iacob, Clarissa Amichetti, Pietro Celotti (t33 Srl), Sabine Zillmer (Spatial Foresight) ir Jacek Kotrasinski, Regional and local authorities and the National Recovery and Resilience Plans, RK tyrimas, 2021 m. birželis. https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Regional and local authorities and the National Recovery and Resilience Plans/NRRPs_study.pdf

CRPM, CPMR analysis on the National Recovery and Resilience Plans, Techninis pranešimas (2021 m. birželis).

(3) Regionų komiteto nuomonė „Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė“ (COR-2020-03381).

(4) CEMR: Europos savivaldybių ir regionų taryba (https://www.ccre.org/).

Eurocities (https://eurocities.eu/).

CPMR: Periferinių jūrų regionų konferencija (https://cpmr.org/).

(5) Regionų komiteto nuomonė „Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė“, 2020 m. spalis (COR-2020-03381).

Regionų komiteto nuomonė „Europos semestras ir sanglaudos politika: struktūrinių reformų ir ilgalaikių investicijų derinimas“, 2019 m. balandis, COR-2018-05504.

Regionų komiteto nuomonė „Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo“, COR-2016-05386.

(6) COM(2018) 703 final.