Lig šiol ESS veikia sėkmingai: parengta aukštos kokybės veiksmingų standartų, o Europa tapo svarbi pasaulio lygmeniu. Pramonė remia Europos standartų kūrimą ir jų nuolatinę bei kruopščią peržiūrą siekiant atsižvelgti į pažangiausias technologijas. Be to, Europos ir tarptautinės standartizacijos sąveika – nenutrūkstama: kartais Europos standartai yra siūlomi tarptautinėms standartizacijos organizacijoms, o kartais tarptautiniai standartai patvirtinami kaip Europos standartai. Šis dialogas svarbus, nes jis padeda bendrovėms, visų pirma MVĮ, patekti į pasaulio rinkas.

Standartai – viena svarbiausių priemonių, padedanti Europoje kurti daugiau darbo vietų ir didinti ekonomikos augimą. Tinkamai taikomi standartai padeda didinti konkurencingumą. Iš keleto nacionalinių tyrimų matyti, kad standartai teigiamai veikia ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Atlikus tyrimų, pavyzdžiui, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje, patvirtinta, kad standartizacija didina šalies BVP. Apskaičiuota, kad dėl standartų taikymo Prancūzijos BVP išaugo 0,8 proc., Jungtinės Karalystės (JK) – 0,3 proc., o Vokietijos – 0,9 proc. Kalbant apie pinigus, Vokietijos standartizacijos instituto (DIN) apskaičiavimu, vien Vokietijoje dėl standartų taikymo uždirbama iki 17 mlrd. EUR per metus. Dar vienas JK neseniai atliktas tyrimas taip pat patvirtina, kad standartų taikymas naudingas valstybės ekonomikai: dėl standartų taikymo uždirbta apie 11 mlrd. EUR viso 2013 m. (2014 m. kainomis) BVP, kuris sudarė 40 mlrd. EUR, o JK eksportas padidėjo apie 8,5 mlrd. EUR. Iš to paties tyrimo matyti, kad standartai padeda didinti kokybę, – 70 proc. respondentų teigė, kad, taikant standartus, pagerėjo produktų ir paslaugų kokybė.

Be to, Komisija galės geriau stebėti, kiek yra nepaskelbtų darniųjų standartų, kuriuos ESO siūlė skelbti ESOL, kad jie būtų laikomi ES darniaisiais standartais.

Siekiant padidinti Europos pramonės konkurencingumą, būtina nustatyti standartizacijos veiklos prioritetus. Kad būtų galima veiksmingai nustatyti prioritetus, būtina, kad ES ir standartizacijos srities suinteresuotieji subjektai, nustatydami standartų aktualumą rinkai ir politikos poreikius, bendrautų ir kartu atliktų analizę. Tai apima konsultavimąsi su socialiniais ir visuomeniniais suinteresuotaisiais subjektais nustatant standartus, taip pat ankstyvą pramonės atstovų įtraukimą geriau keičiantis informacija su Komisija pagal Standartizacijos reglamento 10–12 straipsnius. Tinkamiau nustatant prioritetus taip pat bus galima veiksmingiau naudotis esama Europos ekspertų patirtimi (šiuo metu prie ESS rengimo prisideda maždaug 60 000 ekspertų). Geresnis prioritetų nustatymas taip pat yra vienas iš svarbiausių aspektų, kuriam daug dėmesio skiriama minėtame IRT standartų komunikate, kuriame pateikiamas visapusis strateginis ir politinis požiūris į prioritetinių IRT technologijų, kurios yra būtinos bendrajai skaitmeninei rinkai sukurti, standartizaciją, taip pat prie šio komunikato pridėtame dokumente dėl paslaugų standartų. Šių iniciatyvų vizija atitinka BSI viziją, todėl jų tolesni veiksmai šiose visiems sektoriams svarbiose srityse bus įgyvendinami atsižvelgiant į BSI. Be to, bus įgyvendinami trys bandomieji projektai, kuriais bus siekiama prioritetinėse srityse (statybos produktų sektoriuje; viešųjų pirkimų procedūrose; MVĮ ir socialinių ir visuomeninių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo tarptautinėje standartizacijoje) dar labiau remti standartizaciją.

Siekiant stebėti tolesnę su įvairias atskirais veiksmais susijusią veiklą ir prireikus nustatyti naujus veiksmus, numatyta įsteigti Europos Komisijos vadovaujamą iniciatyvinę grupę. Veiksmų sąrašą planuojama pirmą kartą pateikti per 2016 m. Pasaulinę standartų dieną, kuri bus rengiama 2016 m. spalio 14 d. Iniciatyvinė grupė – neoficialus patariamasis organas, jo pasiūlymai nedarys poveikio Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 nustatytai reglamentavimo sistemai ir Komisijos prerogatyvoms. Europos Komisija svarstys, ar pritarti kitiems veiksmams, kurie galėtų būti siūlomi.

3. Įvairių sričių politikos rėmimas taikant standartus visuose ekonomikos sektoriuose. Paslaugos ir IRT

Dėl intensyvesnio ekonomikos skaitmeninimo ir paslaugų plėtros IRT ir paslaugų standartai tapo svarbiausiomis priemonėmis, tinkamomis taikyti visuose ekonomikos sektoriuose. Kol kas išnaudotos ne visos šių standartų teikiamos galimybės, todėl Komisija pradėjo standartizaciją šiose dviejose konkrečiose srityse ir ją laiko prioritetine. Dėl šios priežasties Komisija 2016 m. balandžio mėn. jau patvirtino IRT standartų komunikatą ir prie šio komunikato pridėtame dokumente „Išnaudoti Europos paslaugų standartų teikiamas galimybes siekiant padėti Europos vartotojams ir įmonėms“ (angl. Tapping the potential of European service standards to help Europe's consumers and businesses) pateikė konkrečių rekomendacijų dėl paslaugų standartų.

… IRT standartai

Bendrais IRT standartais užtikrinamas skaitmeninių technologijų sąveikumas; šie standartai – veiksmingos bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Jais užtikrinamas sklandus ir patikimas technologijų veikimas kartu įvairiuose sektoriuose ir pramonės srityse bei masto ekonomija, skatinama vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas, taip pat užtikrinamas rinkų atvirumas. Bendrai skaitmeninei rinkai užbaigti būtiniems prioritetinių technologijų IRT standartams sukurti reikalingi nuolatiniai tiksliniai Europos veiksmai. Visa tai išsamiai aptariama Balandžio mėnesio IRT standartų komunikate, siekiant užtikrinti, kad su IRT susiję standartai būtų nustatomi geriau atsižvelgiant į politikos poreikius, kruopščiau, atviriau, daugiau remiantis moksliniais tyrimais ir inovacijomis, taip pat kad jie būtų labiau susieti ir galiausiai darytų didesnį poveikį platesnei Europos ekonomikai, šiai tampant skaitmenine.

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai ir kitos pramonės vykdomos didelio masto mokslinių tyrimų iniciatyvos Europos bendrovėms sudarytų galimybių susieti savo mokslinius tyrimus su standartizacija. Atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant Europos pramonę, Europos ir tarptautines standartizavimo įstaigas ir forumus, reikia toliau tarpusavyje bendradarbiauti siekiant išsamių standartizavimo veiksmų planų. Komisijai itin svarbu skatinti atviruosius standartus. Pirmenybė turėtų būti teikiama ne nuosavybiniams sprendimams, vien nacionalinėms priemonėms ir standartams, kuriais ribojama sąveika, o atviroms ir kompleksinėms standartų kūrimo ekosistemoms.

Komisija stebės veiklą IRT prioritetinėse srityse atitinkamuose tarptautiniuose standartizavimo ir kituose forumuose, taip pat toliau aktyviai bendradarbiaus su pagrindiniais tarptautiniais partneriais, kad būtų užtikrintas visuotinis prioritetų IRT srityje derinimas.

... ir paslaugų standartai

Paslaugų standartas – standartas, kuriame konkrečiai nurodomi reikalavimai (pavyzdžiui, pateikiamos apibrėžtys, paslaugų kokybės rodikliai ir jų vertės arba konkrečiai nurodomas paslaugos suteikimo laikas), kuriuos turi atitikti paslaugos, kad būtų galima nustatyti jų tinkamumą tam tikram tikslui.

Savanoriškai taikomi Europos paslaugų standartai gali būti daugeliu požiūrių taip pat naudingi kaip ir produktų standartai. Paslaugos sudaro 70 proc. ES ekonomikos, bet paslaugų standartai sudaro tik 2 proc. visų Europos standartų. Be to, po neseniai surengtų konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais paaiškėjo, kad nacionaliniai paslaugų standartai gali trukdyti teikti paslaugas tarpvalstybiniu lygmeniu. Taip yra šiuo metu, kai paslaugos sudaro vis didesnę valstybių narių BVP procentinę dalį, paslaugų teikėjai netgi dar daugiau įtraukiami į pasaulines vertės grandines, o gamintojai paslaugas vis dažniau teikia kartu su produktais (vadinamoji paslaugų plėtra, angl. servitification). Tai gali būti stabdoma, jei produktų standartai nederinami su susijusių paslaugų standartais.

Tai, kad rengiama mažiau Europos paslaugų standartų, – priežastis, kodėl teikti paslaugas tarpvalstybiniu lygmeniu siekiantys Europos paslaugų teikėjai ir teikti paslaugas kartu su produktais tarpvalstybiniu lygmeniu siekiantys Europos gamintojai negali naudotis esamomis galimybėmis. Dėl šios priežasties ir poveikio visai Europos ekonomikai jau ne kartą buvo raginta imtis bendrų Europos lygmens veiksmų.

Kaip skelbiama bendrosios rinkos strategijoje, taip pat reaguodama į pramonės atstovų, vartotojų asociacijų, valstybių narių ir standartų nustatymo įstaigų raginimus, Komisija prie šio komunikato pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikia savo požiūrį į paslaugų standartus. Šiame dokumente aptariami su paslaugų standartais susiję uždaviniai ir pateikiama bendra sistema kartu su praktiniais sprendimais dėl politikos, kuriais skatinama rengti daugiau Europos paslaugų standartų, šalinti nacionalines kliūtis ir užtikrinti geresnį informacijos teikimą. Šis dokumentas – pagrindas, kuriuo Komisija, valstybės narės, standartų nustatymo įstaigos ir suinteresuotieji subjektai galės bendradarbiauti siekdami užtikrinti, kad visuose ekonomikos sektoriuose būtų išnaudojamas visos standartų teikiamos galimybės. Jis taip pat pridedamas prie bendros iniciatyvos ir Europos paslaugų rinkų integravimo priemonių.

Atsižvelgiant į Bendrą standartizacijos iniciatyvą, IRT ir paslaugų standartai turėtų būti svarbiausi Europos standartizacijos sistemos prioritetai, kad Europa galėtų perimti visą ekonomikos skaitmeninimo ir paslaugų plėtros teikiamą naudą. Į šį dokumentų rinkinį įeinančio Komisijos tarnybų dokumento tikslas – pateikti pirmąją standartų, visų pirma paslaugų standartų, poreikio analizę.

4. Tolesni veiksmai

Šiuo metu Europos standartizacijos politika kuriama įgyvendinant įvairias politikos priemones, būtent – metinę Sąjungos Europos standartizacijos darbo programą (MSDP) ir IRT veiksmų planą. Be to, įvairiose institucijose, konkrečiai – standartų komitete ir Europos daugiašalėje suinteresuotųjų subjektų IRT standartizacijos platformoje, vyksta dialogas standartų klausimais. Moderni sistema turi būti paremta viena darnia Europos standartizacijos politika, padedančia suderinti įvairius ES politikos prioritetus ir priemones.

Komisijos nuomone, siekiant šio tikslo svarbu visas šias priemones suderinti per visa apimantį ES standartizacijos politikos metinį valdymo ciklą. Pagrindinis ciklo aspektas – MSDP tvirtinimas kiekvienų metų liepos mėn.; siūloma nuo 2017 m., pavasarį, prieš priimant šią programą, surengti tarpinstitucinį dialogą siekiant užtikrinti visapusį Europos Parlamento, Tarybos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto dalyvavimą. Šis dialogas bus paremtas Komisijos bendra ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl MSDP įgyvendinimo, su bendrąja skaitmenine rinka susijusios IRT standartizacijos prioritetų, BSI ir Europos paslaugų standartų kūrimo.

Be to, siekdama toliau plėsti šios ataskaitos įrodymų bazę, taip pat Tarybos prašymu Komisija pradės nacionalinius tyrimus papildantį ES lygmens tyrimą dėl standartizacijos ekonominio poveikio.

Šiandienos standartizacijos dokumentų rinkiniu, į kurį įeina Balandžio mėnesio IRT standartų komunikatas ir bendra iniciatyva, pateikiama nuosekli Komisijos vizija dėl standartizacijos vaidmens formuojant politiką. Rinkinį sudaro šie dokumentai: