Be to, suteikiant Sąjungos paremtas išorės investicijas privalu atsižvelgti į Sutartyse nustatytus reikalavimus dėl suderinamumo su ES išorės veiksmų politika ir kitomis politikos kryptimis. Dėl esamo fragmentiškumo investicijų sprendimai ne visada priimami visapusiškai juos koordinuojant ir konsultuojantis su visomis institucijomis bei valstybėmis narėmis. Todėl galbūt silpnėja ES gebėjimas siekti savo su trečiosiomis šalimis susijusių išorės politikos tikslų, įskaitant Sąjungos tikslus pagal „partnerystės sistemą“, kuria siekiama darnios ir prie šalių pritaikytos veiklos, „kai Sąjunga ir jos valstybės narės veikia koordinuotai, siedamos priemones, mechanizmus ir svertus, kad pasiektų visapusiškus partnerystės susitarimus su trečiosiomis šalimis, kad būtų geriau valdoma migracija“.

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas yra daugiašalis vystymosi investicijų bankas, kurio dauguma akcininkių yra ES valstybės narės ir kurio veikla daugiausia vykdoma Rytų ir Vidurio Europos, Azijos ir Šiaurės Afrikos šalyse. Jis įgijo nemažą vietos lygmens patirtį per vietoje turimą reziduojančių filialų tinklą ir, be kita ko, bendraudamas su partneriais atlieka su politika susijusį darbą, pavyzdžiui, prisideda prie reformų.

ES biudžeto lėšomis remiamos investicijos taip pat turi vis daugiau prisidėti prie struktūrinės reformos įgyvendinimo. Investicijos gali būti veiksminga reformos ir geresnio valdymo šalyse partnerėse skatinimo priemonė, padedanti sudaryti geresnes sąlygas integraciniam ekonomikos augimui skatinant tvaresnes politikos priemones ir reglamentavimo sistemas, tarptautinius žmogaus teisių standartus, įskaitant pagrindinius darbo standartus ir išsamaus patikrinimo reikalavimus, palankesnes verslo sąlygas, naujus verslo modelius ir geresnius valdžios institucijų pajėgumus. Tinkamai naudojamos, jos gali būti įrankis stiprinant kovos su korupcija priemones, gerinant viešųjų finansų valdymą ir stiprinant finansų sektoriaus reguliavimą. Be atskirų investicijų programų finansavimo, ES turėtų, pasitelkdama techninę pagalbą ir palaikydama intensyvesnį dialogą politikos klausimais, daugiau prisidėti prie politikos priemonių, kurios padės pritraukti daugiau viešojo ir privačiojo sektorių investicijų, rėmimo. Tai yra Išorės investicijų plano trečiojo ramsčio tikslas. ES, bendradarbiaudama su šalimis partnerėmis valdymo ir reguliavimo reformų, kovos su korupcija ir neteisėtu kapitalo judėjimu, taip pat institucijų ir pajėgumų stiprinimo klausimais, gali padėti sukurti aplinką, kurioje: labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms lengviau gauti finansavimą; tiek viešosioms, tiek privačiosioms investicijoms pagerėja teisinė sistema; viešųjų pirkimų sistemos tampa veiksmingesnės; investicijos yra naudingos vietos ekonomikai ir darbo vietų kūrimui šalies viduje; skatinamas tarptautinių standartų taikymas. Siekiant nuolat išlaikyti darbo vietas ir ekonomikos augimą, taip pat svarbu palaikyti tinkamą projektų srautą.

Europos darnaus vystymosi fondas grindžiamas pripažinimu, kad viešosios ir privačiosios investicijos yra labai svarbūs darnų vystymąsi lemiantys veiksniai, kad privačiosios investicijos gali papildyti viešąsias išlaidas ir kad įmonės gali būti darnaus vystymosi proceso partnerės, kurdamos visiems naudingas galimybes. Dabartinės daugiametės finansinės programos išorės investicijų planas yra integruotas investicijų Afrikoje ir ES kaimynystėje finansavimo paketas, ir tikimasi, kuris, tikimasi, pritrauks bent 44 mlrd. EUR investicijų. Jei dar būtų gauta tokio paties dydžio įnašų iš valstybių narių arba iš kitų šaltinių, planas galėtų padėti sutelkti dvigubai daugiau – iki 88 mlrd. EUR – papildomų lėšų. Per pirmuosius plano kvietimus teikti investicijų projektus lėšų paklausa viršijo pasiūlą, o dotacijų ir paskolų derinimo operacijos jau vykdomos intensyviau. Pirmosios programos šiuo metu įgyvendinamos vietoje ir jau matyti apčiuopiami jų rezultatai. 2018 m. birželio 20 d. patvirtintos pirmosios investicijų programos Afrikoje ir kaimyninėse šalyse, kurioms suteikiama ES garantija ir kuriomis, inter alia, pažeidžiamiems asmenims, kuriems šiuo metu kyla sunkumų skolintis pinigų priimtinomis sąlygomis, užtikrinama galimybė gauti prieinamas banko paskolas, taip pat kuriomis daugiau nei 25 000 mažųjų įmonių sudaroma galimybė naudotis mobiliosiomis sąskaitomis ir ilgalaikėmis paskolomis. Šios maždaug 800 mln. EUR siekiančios garantijos turėtų padėti papildomai pritraukti apie 8–9 mlrd. EUR viešųjų ir privačiųjų investicijų. Nors šie pirmieji rezultatai teikia vilčių, vis dėlto informuotumas apie išorės veiksmų planą turi būti didinamas, o jo įgyvendinimas vietoje – toliau spartinamas, pavyzdžiui, rengiant tikslines informavimo kampanijas.

Siekiant spręsti šį klausimą, esamose struktūrose per gana trumpą laiką turėtų būti pasiekta daugiau sinergijos ir veiksmingumo, pavyzdžiui, plėtojant esamų atskirų finansų įstaigų partnerių atitinkamą regioninę ir teminę specializaciją arba Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko bendras iniciatyvas, kurios galėtų būti vienas iš būdų pasiremti bendra abiejų institucijų patirtimi, neapribojant kitų subjektų galimybių rinkoje. Šiuo metu Vakarų Balkanų investicijų programa (WBIF, angl. Western Balkans Investment Framework ), Europos investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas bendradarbiaudami valdo bendrą fondą, o tai rodo, kad toks bendradarbiavimas jau vyksta ir yra įmanomas. Nacionaliniai vystymosi bankai ir institucijos, taip pat tam tikrais atvejais pasauliniai partneriai irgi galėtų prisijungti prie tokio būsimo bendradarbiavimo.

Dabar šie subjektai sutelkia didžiausią vystymuisi skirto išorės skolinimo dalį ir turi skirtingus įgaliojimus, pajėgumus bei patirtį, pavyzdžiui, geografinės aprėpties, verslo modelio arba vietinių ekspertų buvimo valstybėje, kurioje vykdoma veikla, aspektu. Esama tokių gerų šalių ir institucijų tarpusavio bendradarbiavimo pavyzdžių, kaip ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma (EUBEC, angl. EU Platform for Blending in External Cooperation). Tačiau tam tikrais atvejais subjektai, užuot ieškoję naudingos sinergijos ir papildomumo, varžosi dėl investicijų už ES ribų ir ES biudžetu remiamų garantijų.

Be to, daugelis valstybių narių turi savo nacionalinius vystymosi bankus arba institucijas, kurie prisideda prie Sąjungos politikos priemonių įgyvendinimo ir susijusių vietoje vykdomų praktinių veiksmų. Taip pat vis daugėja regioninio vystymosi bankų.

Taikant naująją priemonę bus labai padidintas derinimo operacijų, garantijų ir kitų finansinių operacijų, kuriomis remiamos išorės investicijos, mastas. Be to, nors Afrikai, kaimyninėms šalims ir Vakarų Balkanams ir toliau bus skiriamas ypatingas dėmesys, garantijos taikymas bus geografiškai išplėstas. Kartu su privačiuoju sektoriumi ir dėl dauginamojo poveikio 2021–2027 m. laikotarpiu gali būti sutelkta iki pusės trilijono eurų vertės investicijų. Siekiant užtikrinti veiksmingiausią ES išteklių valdymą ir atsižvelgiant į labai padidėjusią ES garantijų apimtį, esamą sistemą būtina atitinkamai pritaikyti.

3.2 Sustiprinta Europos finansinė struktūra

EDVF+ tikslui įgyvendinti bus reikalinga išorės finansavimo struktūra, kuri leistų parengti ir įgyvendinti veiksmingus projektus, tuo pat metu įgyvendinant ES strateginės politikos gaires. Šiomis aplinkybėmis, kadangi šiuo metu fragmentiškumas didelis, reikia sustiprinti struktūrą įgyvendinant 2018 m. birželio mėn. Komisijos pasiūlytą programą.

Kad ES finansinėmis priemonėmis būtų įgyvendinami politikos tikslai, kuriuos nustatys Europos Parlamentas ir Taryba, ES turėtų dėti pastangas užtikrinti aiškesnes politikos įgyvendinimo gaires ir labiau jį kontroliuoti, siekdama skatinti kuo veiksmingiau panaudoti mokesčių mokėtojų pinigus, atsižvelgiant tiek į geografinius, tiek į teminius prioritetus. Pagal kitą daugiametę finansinę programą tai galėtų būti įgyvendinta sukuriant ES išorės investicijų platformą, suburiančią visus subjektus, kuriems skiriamos išorės investicijoms naudojamos ES biudžeto garantijos, į naują bendrą, pagal toliau pateiktus principus sukurtą sistemą:

·Pirmasis lygmuo susijęs su investicijų prioritetinių sektorių ir geografinių sričių nustatymu. Jie bus nustatyti per daugiamečio programavimo procesą, remiantis Sąjungos išorės veiksmų tikslais, kaip numatyta reglamente dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės.

·Antrasis lygmuo susijęs su ES garantijos naudojimo valdymu. Už garantijos valdymą atsakinga Komisija. Ji, be kita ko, suteiks pritarimą dėl garantijos naudojimo (įskaitant rengiamų projektų atitikties politikai patikrą), rizikos parametrų nustatymą ir stebėseną siekiant apsaugoti ES biudžetą ir bendrą garantijos naudojimo valdymą. Be to, Komisija nesiektų vykdyti bendro pobūdžio banko operacijų, ji taip pat pakartotinai nediegtų techninės patirties, kurią turi kiti, ir pakartotinai jos nekauptų. Įvairių projektų ar projektų srauto rizikos pagal politiniu lygmeniu nustatytus prioritetus vertinimą turėtų atlikti rizikos vertinimo grupė.

EDVF+ atidėjiniai sudarys Sąjungos bendro atidėjinių fondo dalį laikantis atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų, pagal kurias nepriklausomi ekspertai iki 2019 m. birželio 30 d. turi nuspręsti, kam pavesti bendro atidėjinių fondo turto finansų valdymą.

·Trečiasis lygmuo apimtų investicijų įgyvendinimą vietoje ir projektų srauto pateikimą vertinti. Europos investicijų bankas ir kitos vystymosi finansavimo įstaigos, remdamosi turima atitinkama patirtimi ir laikydamosi savų išsamaus patikrinimo procedūrų ir esminių procesų, turėtų sugebėti pasinaudoti ES garantija, kad įgyvendintų projektus, kuriais vietoje sukuriama didžiausia ES pridėtinė vertė. Pasiūlyme dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės jau numatyta skatinti reikalavimus atitinkančių garantijos šalių tarpusavio bendradarbiavimą. Konkretiems regionams arba sektoriams skirtų bendrų iniciatyvų modelio parengimas būtų sveikintinas dalykas. Komisija, spręsdama, kaip veiksmingai, produktyviai ir teisingai naudoti išteklius, palankiai vertins bendradarbiaujant skirtingoms institucijoms parengtų projektų srautus.

Platformai vadovaus Komisija, kuri, koordinuodama savo veiksmus su kitais dalyviais, užtikrins, kad investicijų sprendimų taikymo sritis, vieta ir laikas atitiktų nustatytus investavimo prioritetus ir visa apimančius ES išorės politikos tikslus.