P9_TA(2020)0069

Genetiškai modifikuotos sojos MON 87708 × MON 89788 × A5547-127

2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D065067/03 – 2020/2535(RSP))

(2021/C 323/02)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D065067/03,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2019 m. gruodžio 9 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti ir į tai, kad apeliacinis komitetas 2020 m. sausio 23 d. nubalsavęs taip pat nusprendė nuomonės neteikti,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2019 m. gegužės 22 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. liepos 5 d. (3),

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (GMO) (4),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi 2016 m. spalio 28 d. bendrovė „Monsanto Europe N.V.“ bendrovės „Monsanto Company“ vardu pateikė Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius (toliau – prašymas); kadangi prašymas pateiktas dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų (GM) sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547–127 ir kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pateikimo rinkai ir dėl produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie sudaryti iš genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547–127, skirtų naudoti ne maistui ir pašarams, išskyrus auginimą, pateikimo rinkai;

B. kadangi 2019 m. gegužės 22 d. EFSA dėl šios paraiškos priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2019 m. liepos 5 d.;

C. kadangi genetiškai modifikuotos sojos MON 87708 × MON 89788 × A5547 – 127 buvo išvestos, kad būtų atsparios dikambos, amonio gliufozinato ir glifosato pagrindu pagamintiems herbicidams (5);

Papildomi herbicidai

D. kadangi įrodyta, jog auginant herbicidams atsparias genetiškai modifikuotas kultūras naudojama daugiau herbicidų, visų pirma dėl to, kad atsirado herbicidams atsparių piktžolių (6); kadangi dėl to galima tikėtis, kad genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547 – 127 pasėliai bus apdorojami didesnėmis ir pakartotinėmis papildomųjų herbicidų (gliufozinato, dikambos ir glifosato) dozėmis, dėl kurių derliuje gali susidaryti didesnis liekanų kiekis;

E. kadangi pagal mokslinėje literatūroje recenzuotą tyrimą nustatyta, kad glifosatas kaupiasi genetiškai modifikuotose sojose (7); kadangi Argentinoje vykdant bandomąjį projektą aptikta stebėtinai daug glifosato liekanų genetiškai modifikuotose sojose (8);

F. kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi 2015 m. lapkričio mėn. EFSA pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad nėra pagrindo jo priskirti prie jokios kategorijos; kadangi 2015 m. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – priešingai glifosatą priskyrė prie galbūt kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų; kadangi keletas recenzuojamų naujausių mokslinių tyrimų patvirtina glifosato kancerogeninį potencialą (9);

G. kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai 1B kategorijos medžiagų, todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (10) nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigė galioti 2018 m. liepos 31 d. (11);

H. kadangi genetiškai modifikuotuose augaluose papildomi herbicidai yra suskaidomi augalo, o skilimo produktų (metabolitų) sudėtį, taigi ir toksiškumą, gali lemti pati genetinė modifikacija (12);

I. kadangi, nepaisant to, herbicidų ir jų metabolitų genetiškai modifikuotuose augaluose liekanų vertinimas nepatenka į EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės kompetencijos sritį;

J. kadangi, nors EFSA savo nuomonėje teigia, kad „EFSA pesticidų skyrius išnagrinėjo su šiuo prašymu susijusį herbicidų likučių vertinimą“, vien to nepakanka, nes nebuvo atsižvelgta į papildomų herbicidų ir metabolitų kombinacinį toksiškumą ir jų galimą sąveiką su pačiu genetiškai modifikuotu augalu, šiuo atveju genetiškai modifikuotomis sojomis MON 87708 × MON 89788 × A5547 – 127;

K. kadangi, be to, EFSA pesticidų skyriaus duomenimis, trūksta toksikologinių duomenų, pagal kuriuos būtų galima atlikti keleto glifosato metabolitų, susijusių su genetiškai modifikuotais glifosatui atspariais augalais, rizikos vartotojams vertinimą (13), ir nėra pakankamai duomenų, kad būtų galima nustatyti didžiausią leidžiamąją glifosato koncentraciją genetiškai modifikuotose sojose (14);

L. kadangi daugelis valstybių narių kompetentingų institucijų išreiškė susirūpinimą, kad trūksta herbicidų liekanų genetiškai modifikuotose kultūrose ir galimo pavojaus vartotojų sveikatai analizės (15);

M. kadangi 2020 m. sausio mėn. pateiktose tarptautinio mokslinių tyrimų projekto „Genetiškai modifikuotų organizmų ES ir Šveicarijoje rizikos vertinimas“ išvadose nustatyta, kad vertinant Sąjungos GMO riziką nepakankamai atsižvelgiama į riziką visuomenės sveikatai ir aplinkai, įskaitant riziką sveikatai, susijusią su produktų, gautų iš herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų, vartojimu (16);

Didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija ir susijusios kontrolės priemonės

N. kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (17), kuriuo siekiama užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos, susijusios su didžiausiu likučių kiekiu, lygį, turėtų būti atidžiai kontroliuojamos ir stebimos veikliųjų medžiagų, kurių neleidžiama naudoti Sąjungoje, liekanos importuojamuose kultūrose, skirtose maistui ir pašarams (18);

O. kadangi pagal naujausią Sąjungos suderintą daugiametę kontrolės programą (2020, 2021 ir 2022 m.) valstybės narės nėra įpareigotos vertinti gliufozinato liekanų kiekio jokiuose produktuose, įskaitant sojas (19); kadangi negalima atmesti galimybės, kad gliufozinato liekanos genetiškai modifikuotose sojose MON 87708 × MON 89788 × A5547 – 127 arba iš jų gautuose produktuose, skirtuose maistui ir pašarams, viršys didžiausią liekanų koncentraciją, kuri buvo nustatyta siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį;

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

P. kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas balsuodamas 2019 m. gruodžio 9 d. nusprendė nuomonės neteikti, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi apeliacinis komitetas balsuodamas 2020 m. sausio 23 d. taip pat nusprendė nuomonės neteikti;

Q. kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad GMO leidimo sprendimus Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų (20);

R. kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad į rinką būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi iki šiol Parlamentas per devintąją kadenciją yra priėmęs septynis prieštaravimus; kadangi nė vienas iš šių GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikinėja leidimus GMO;

S. kadangi nereikia teisės aktų pakeitimų, kad Komisija galėtų nesuteikti leidimų GMO, kai apeliaciniame komitete (21) nesama patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymasis

T. kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; kadangi šie teisėti veiksniai turėtų apimti Sąjungos įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), Paryžiaus klimato susitarimą ir Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją;

U. kadangi neseniai JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais paskelbtoje ataskaitoje nustatyta, kad ypač besivystančiose šalyse pavojingi pesticidai daro katastrofišką poveikį sveikatai (22); kadangi DVT Nr. 3.9 siekiama iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir ligų, susijusių su pavojingomis cheminėmis medžiagomis, skaičių ir oro, vandens ir dirvožemio taršą (23);

V. kadangi EFSA nustatė, kad numatomas gliufozinato, klasifikuojamo kaip toksiško reprodukcijai, poveikis naudotojui, kai gliufozinatu naikinamos piktžolės auginant genetiškai modifikuotus kukurūzus, viršija leidžiamą poveikio naudotojui lygį (LPNL) net ir tada, kai naudojamos asmeninės apsaugos priemonės (24); kadangi ypatingą susirūpinimą kelia rizika dėl padidėjusio poveikio operatoriui, kuris turi sąlytį su herbicidams atspariomis genetiškai modifikuotomis kultūromis, atsižvelgiant į tai, kad naudojama daugiau herbicidų;

W. kadangi miškų naikinimas yra pagrindinė biologinės įvairovės nykimo priežastis; kadangi naudojant žemę ir keičiant žemės naudojimo paskirtį (daugiausia dėl miškų naikinimo) išsiskiriantis išmetalų kiekis yra antra pagal dydį klimato kaitos priežastis po iškastinio kuro deginimo (25); kadangi Paryžiaus klimato susitarimu ir 2011–2020 m. Strateginiu biologinės įvairovės planu, priimtu pagal JT biologinės įvairovės konvenciją ir Aičio biologinės įvairovės tikslus, yra skatinama tvari miškotvarka, miškų apsauga ir atkūrimas (26); kadangi DVT 15 tikslas yra iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą (27); kadangi miškai atlieka daugiafunkcį vaidmenį ir padeda siekti daugumos DVT (28);

X. kadangi sojų auginimas yra bene svarbiausia Pietų Amerikoje esančių Amazonės, Serado ir Gran Čako miškų naikinimo priežastis; kadangi 97 proc. Brazilijoje ir 100 proc. Argentinoje užaugintų sojų yra genetiškai modifikuotos (29);

Y. kadangi Sąjunga yra antroji pasaulyje pagal importuojamų sojų kiekį, kurių didžioji dalis importuojama pašarams; kadangi Komisijai atlikus tyrimą paaiškėjo, jog sojos istoriškai daugiausia prisidėjo prie Sąjungos miškų naikinimo pasaulyje ir su tuo susijusio išmetalų kiekio: sojos sudaro beveik pusę Sąjungos importo sukeliamo poveikio miškų naikinimui (30);

1. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

2. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 31 ) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą;

3. prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą;

4. ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti jokių maistui ar pašarams skirtų genetiškai modifikuotų augalų, atsparių herbicidui, šiuo atveju gliufozinatui, kurio neleidžiama naudoti Sąjungoje;

5. ragina Komisiją atliekant būsimą teisės aktų dėl didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos REFIT vertinimą ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ įsipareigoti neleisti, kad į Sąjungą importuojamuose maisto produktuose ir pašaruose būtų toksiškų pesticidų, pvz., gliufozinato, liekanų; kartoja savo raginimą, kad Komisija ir valstybės narės užtikrintų veiksmingą iš trečiųjų šalių importuojamų žemės ūkio produktų kontrolę, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos lygį ir vienodas veiklos sąlygas ES maisto gamybos sektoriui ( 32 )

6. ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų liekanų ir jų metabolitų, įskaitant kombinacinį poveikį, rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą, neatsižvelgiant į tai, ar atitinkamą genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje, ar importuoti maistui ir pašarams;

7. ragina Komisiją atsiimti pasiūlymus dėl GMO leidimų, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti auginti arba naudoti maistui ir pašarams, jei Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komitetas nepateikia nuomonė;

8. pažymi ir palankiai vertina tai, kad kiekvieno Komisijos nario įgaliojamajame rašte teigiama, jog „visi Komisijos nariai užtikrins Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą savo politikos srityse. Visa kolegija bus atsakinga už bendrą tikslų įgyvendinimą.“ ( 33 )

9. palankiai vertina tai, kad pavyzdinis Komisijos projektas Europos žaliasis kursas buvo pateiktas kaip neatskiriama Komisijos strategijos, skirtos JT darbotvarkei iki 2030 m. ir DVT įgyvendinti, dalis;

10. primena, kad DVT galima pasiekti tik jeigu tiekimo grandinės taps tvarios ir bus sukurta įvairių politikos sričių sąveika ( 34 )

11. pakartoja esąs susirūpinęs, kad didelė ES priklausomybė nuo importuotų pašarų (sojų) lemia miškų naikinimą trečiosiose šalyse ( 35 )

12. ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti genetiškai modifikuotų sojų, nebent būtų įrodyta, kad jas auginant neprisidėta prie miškų naikinimo;

13. primygtinai ragina Komisiją persvarstyti visus galiojančius leidimus naudoti genetiškai modifikuotas sojas, atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant Paryžiaus klimato susitarimą, JT biologinės įvairovės konvenciją ir DVT;

14. pakartoja savo raginimą įgyvendinti Europos augalinių baltymų gamybos ir tiekimo strategiją ( 36 ) , pagal kurią Sąjunga galėtų tapti mažiau priklausoma nuo genetiškai modifikuotų sojų importo ir sukurtų trumpesnes maisto grandines ir regionines rinkas; primygtinai reikalauja, kad tai būtų įtraukta į būsimą strategiją „Nuo ūkio iki stalo“;

15. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3) EFSA genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės nuomonė dėl maiste ir pašaruose naudojamų genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547–127 vertinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-NL-2016–135), EMST leidinys (2019 m.), 17 (7): 5733, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5733

(4) Per aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0028).

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0029).

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0030).

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0054).

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0055).

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0056).

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0057).

(5) EFSA nuomonė, p 3.

(6) Žr., pvz., S. Bonny „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“, Environmental Management, 2016 m. sausio mėn., 57(1), p. 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ir C. M. Benbrook „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“, Environmental Sciences Europe 24, Nr. 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(8) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf

(9) Žr., pvz., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, ir

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10) 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12) Taip iš tiesų yra glifosatų atveju, kaip nurodyta EFSA atliktoje esamos didžiausios leidžiamosios glifosato liekanų koncentracijos peržiūroje pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį, EFSA leidinys, 2018 m.; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(13) EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos pesticido glifosato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA leidinys, 2015 m.; 13(11):4302, p. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14) EFSA atlikta esamos didžiausios leidžiamosios glifosato liekanų koncentracijos peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį – peržiūrėta versija, siekiant atsižvelgti į nepateiktus duomenis, EFSA leidinys, 2019 m.; 17(10): 5862, p. 4, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862

(15) Su valstybių narių pastabomis dėl genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 galima susipažinti EFSA klausimų registre: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(16) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_%20Factsheet_Overview_0.pdf

(17) 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(18) Žr. Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 konstatuojamąją dalį.

(19) 2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/533 dėl 2020, 2021 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 88, 2019 3 29, p. 28).

(20) Žr., pavyzdžiui, 2015 m. balandžio 22 d. Komisijos pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl valstybių narių galimybės apriboti arba uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašaro naudojimą savo teritorijoje, aiškinamąjį memorandumą ir 2017 m. vasario 14 d. Komisijos pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, aiškinamąjį memorandumą.

(21) Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija „galėtų“, o ne „turėtų“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės.

(22) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(23) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(24) EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos pesticido gliufozinato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA mokslinė ataskaita (2005) 27, 1–81, p. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(25) 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, COM(2019)0352, p. 1.

(26) Ten pat, p. 2.

(27) Žr. 15.2 tikslą: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(28) 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ COM(2019)0352, p. 2.

(29) International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ‘Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years’, ISAAA informacinis pranešimas Nr. 53 (2017), p. 16 ir 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(30) 2013 m. Komisijos techninė ataskaita 063 „ES vartojimo poveikis miškų naikinimui. Išsami ES vartojimo poveikio miškų naikinimui analizė“, kurią finansavo Europos Komisija, Aplinkos GD ir atliko VITO, IIASA, HIVA ir IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, p. 23–24: Nuo 1990 iki 2008 m. Sąjunga importavo augalininkystės ir gyvulininkystės produktų, kuriuos gaminant sunaikinta 90 000 km2 miškų. Augalininkystės produktų gamybai sunaikinta 74 000 km2 (82 proc.) miškų. Didžiausia dalis (52 000 km2) tenka aliejiniams augalams.). Sojos ir sojų išspaudos lėmė poveikį 82 proc. šio ploto (42 600 km2). Tai sudaro 47 proc. viso Sąjungos importo, dėl kurio naikinami miškai.

(31) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(32) 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (Priimti tekstai, P8_TA(2019)0023), 32 dalis.

(33) Žr., pvz., https://ec.europa.eu/commission/commissioners/sites/comm-cwt2019/files/commissioner_mission_letters/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf p. 2.

(34) 2018 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skaidrus ir atsakingas gamtos išteklių valdymas besivystančiose šalyse. Miškai“ (OL C 433, 2019 12 23, p. 50), 67 dalis.

(35) Ten pat.

(36) 2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žaliojo kurso (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0005_LT.html 64 dalis.