EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 12 05 COM(2022) 715 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PENKTOJI ATASKAITA PAGAL BEVIZIO REŽIMO SUSTABDYMO MECHANIZMĄ



























{SWD(2022) 405 final}



Turinys Įvadas I.Albanija II.Bosnija ir Hercegovina III.Juodkalnija IV.Šiaurės Makedonija V.Serbija VI.Sakartvelas VII.Moldova VIII.Ukraina Išvados

3. Įvadas Vizų režimo liberalizavimas tebėra veiksminga priemonė siekiant palengvinti žmonių tarpusavio ryšius ir remti reformas Vakarų Balkanuose ir Rytų partnerystės šalyse teisingumo, saugumo ir pagrindinių laisvių srityse. Pagal Vizų reglamento 8 straipsnio 4 dalį Komisija turi tinkamai stebėti, ar šalys, kurių piliečiams po sėkmingo dialogo dėl vizų režimo liberalizavimo suteikta galimybė be vizos atvykti į ES, nuolat laikosi bevizio režimo reikalavimų. Šiuo tikslu nuo 2017 m. Komisija pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą priėmė keturias ataskaitas, apimančias Vakarų Balkanų šalis, kurioms taikomas bevizis režimas (Albaniją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Šiaurės Makedoniją ir Serbiją) ir Rytų partnerystės šalis (Sakartvelą, Moldovą ir Ukrainą). Kalbant apie beviziu režimu besinaudojančius partnerius Vakarų Balkanuose ir Moldovą, kurių piliečiams bevizis režimas taikomas (vizos reikalavimas netaikomas) daugiau kaip septynerius metus, šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama tolesniems veiksmams, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesnėse Komisijos ataskaitose pateiktas rekomendacijas, bet nebepateikiama išsami informacija apie tai, kaip nuolat laikomasi vizų režimo liberalizavimo kriterijų. Vykstant plėtros procesui, aspektai, susiję su beviziu režimu besinaudojančioms Vakarų Balkanų šalims taikomais kriterijais, ir toliau vertinami pagal 23 skyrių (Teismai ir pagrindinės teisės) ir 24 skyrių (Teisingumas ir vidaus reikalai), ir apie juos pranešama Komisijos metiniame plėtros dokumentų pakete. Kalbant apie Sakartvelą ir Ukrainą, kurioms bevizis režimas taikomas mažiau nei septynerius metus, šioje ataskaitoje taip pat vertinama, ar jos nuolat laikosi vizų režimo liberalizavimo kriterijų. Šioje penktojoje ataskaitoje vertinami veiksmai, kurių imtasi 2021 m. (migracijos, prieglobsčio, readmisijos, teisminio bendradarbiavimo, viešosios tvarkos ir saugumo srityse), ir pateikiami 2022 m. atnaujinti duomenys, kuriuos nuspręsta įtraukti į ataskaitą, atsižvelgiant į jų didelį poveikį rekomendacijoms. Taip pat ataskaitoje pateikiama informacija apie operatyvinį bendradarbiavimą su ES ir valstybėmis narėmis ir apžvelgiamos migracijos tendencijos, atsižvelgiant į Eurostato 2021 statistinių metų duomenis, įskaitant pokyčius, palyginti su 2020 m.

Ši ataskaita parengta remiantis visų aptariamų šalių, taip pat Europos išorės veiksmų tarnybos, atitinkamų ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūrų bei valstybių narių pateikta informacija. Prie ataskaitos taip pat pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama papildomos informacijos apie veiksmus, kurių šalys partnerės ėmėsi bendradarbiaudamos su ES ir su valstybėmis narėmis. I.Albanija 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1.Veiksmai, kurių imtasi migracijos, prieglobsčio ir bendradarbiavimo dėl readmisijos srityje 2021 m. Albanija toliau ėmėsi veiksmų sienų ir migracijos valdymo bei prieglobsčio srityse. Valstybės narės praneša apie sklandų bendradarbiavimą su Albanija migracijos ir sienų valdymo, taip pat grąžinimo ir atitikties pagal ES readmisijos susitarimo sąlygas klausimais. Apie tokį sklandų bendradarbiavimą pranešta ir 2022 m. vasario mėn. įvykusiame Jungtinio readmisijos komiteto posėdyje. 2021 m. Albanija migracijos ir sienų valdymo klausimais bendradarbiavo su šiomis valstybėmis narėmis: Belgija, Vokietija, Prancūzija, Kroatija ir Nyderlandais. Albanija glaudžiai bendradarbiauja su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir 2021 m. buvo pirmoji šalis, dalyvavusi Frontex vadovaujamoje grąžinimo operacijoje. Šioje šalyje yra Frontex ryšių palaikymo pareigūnas. Bendradarbiavimo su Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra veiksmų planas bus toliau įgyvendinamas iki 2022 m. pabaigos. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Toliau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kuriose Albanijos piliečiai pateikia daugiausiai nepagrįstų prieglobsčio prašymų Albanija toliau ėmėsi veiksmų, siekdama spręsti savo piliečių pateikiamų nepagrįstų prieglobsčio prašymų klausimą, taip stiprindama bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su valstybėmis narėmis, ypač su tomis, kuriose šios problemos mastas didžiausias. Šiuo tikslu, be kita ko, buvo bendradarbiaujama įgyvendinant informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui beviziu režimu, taip pat kartu su Frontex ir valstybėmis narėmis, kaip antai Prancūzija, Vokietija, Belgija ir Italija, buvo intensyviau vykdomos grąžinimo operacijos. Be to, įgyvendinami du veiksmų planai, kuriais siekiama spręsti Italijoje sulaikomų nelydimų Albanijos nepilnamečių piliečių ir Prancūzijoje sulaikomų Albanijos prieglobsčio prašytojų klausimą. Albanijos valstybinė policija toliau įgyvendino priemones, kuriomis siekiama stiprinti į užsienį keliaujančių nepilnamečių išvykimo kontrolę ir tikrinimą, ir šiuo tikslu sienos perėjimo punktuose buvo platinami lankstinukai. b)Aktyviau dalyvauti veikloje, susijusioje su Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos (EMPACT) operatyviniu veiksmų planu dėl padėjimo neteisėtai atvykti ir apsigyventi 2021 m. Albanija dalyvavo keliuose pagal EMPACT programą surengtuose bendrų veiksmų dienos renginiuose, kurių metu daugiausia dėmesio buvo skiriama neteisėtai migracijai, visų pirma: i) neteisėtai migracijai per sienos perėjimo punktus;

ii) žaliosioms ir mėlynosioms sienoms; iii) padėjimui neteisėtai atvykti ir apsigyventi, prekybai žmonėmis ir dokumentų klastojimui; iv) naudojimuisi Interpolo duomenų bazėmis siekiant nustatyti neteisėtus migrantus, kurie, kaip įtariama, yra užsienio teroristai kovotojai, taip pat siekiant kovoti su prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo, elgetavimo ir dalyvavimo nusikaltimuose tikslais. Taip pat 2020 m. balandžio mėn. buvo paskirtas nacionalinis EMPACT koordinatorius. c)Pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. Albanijos vidaus reikalų ministerija glaudžiai bendradarbiavo su ES agentūromis, kaip antai Frontex ir Europolu, taip pat su valstybėmis narėmis ir jų nacionalinėmis vystymosi agentūromis, tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Tarptautine migracijos organizacija (TMO), Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR) ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo agentūra (ESBO), informuotumo didinimo kampanijų įgyvendinimo, savanoriško grįžimo skatinimo ir paramos Albanijos grįžusių asmenų reintegracijos procesui klausimais. d)Užtikrinti tolesnį Albanijos vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika. Albanija nesiėmė jokių veiksmų, kad šalies vizų politika toliau būtų derinama su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu. Priešingai, 2021 m. ir 2022 m. pradžioje Albanija dar labiau nutolo nuo rekomenduojamo suderinimo. Iki 2021 m. Albanija taikė bevizį režimą kai kurių trečiųjų šalių, įskaitant Armėniją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Gajaną, Kazachstaną, Kiniją, Kuveitą ir Turkiją, piliečiams. Albanija sezoniškai (nuo gegužės iki rugsėjo mėn.) panaikindavo vizų reikalavimus Bahreino, Kataro, Omano, Rusijos, Saudo Arabijos ir Tailando piliečiams. Norėdami atvykti į ES, visų šių šalių piliečiai turi turėti galiojančias vizas. Sezoninis reikalavimo turėti vizą netaikymas neatitinka ES vizų politikos. 2021 m. Albanija įtraukė Egiptą ir Indiją į šalių, kurių piliečiai gali naudotis sezoniniu beviziu režimu, sąrašą. 2022 m. gruodžio 2 d. Albanija pranešė Komisijai, kad nuostata dėl vizos reikalavimo netaikymo sezono pagrindu turistiniais tikslais keliaujantiems Egipto piliečiams nustojo galioti rugsėjo 30 d. ir jos taikymas nebus atnaujintas siekiant užtikrinti suderinamumą su ES vizų politika. Taip pat ši šalis priėmė sprendimą taikyti nuolatinį bevizį režimą tiems užsienio piliečiams, kurie turi galiojantį leidimą gyventi Jungtiniuose Arabų Emyratuose. Nors šis sprendimas buvo iš dalies pakeistas, siekiant nustatyti ribojamąsias sąlygas (pvz., leidimas gyventi šalyje turi būti išduotas 10 metų), bevizis režimas nebuvo atšauktas. Toks bevizio režimo taikymo išplėtimas neatitinka ES vizų politikos ir šiuo pokyčiu piktnaudžiaujama, nes kai kurie užsieniečiai, turintys leidimą gyventi JAE, užuot grįžę į JAE, pasislepia, tikėtina, turėdami tikslą atvykti į ES. Be to, 2022 m. balandžio mėn. Bahreinui, Indijai, Omanui, Katarui, Saudo Arabijai ir Tailandui taikomas sezoninis bevizis režimas buvo pratęstas iki metų pabaigos. 2022 m. gruodžio 2 d. Albanija informavo Komisiją, kad sezoninis bevizis režimas turistiniais tikslais keliaujantiems Indijos piliečiams, nustosiantis galioti gruodžio 31 d., nebus atnaujintas. Reikėtų vengti bet kokio tolesnio nukrypimo nuo ES patvirtinto šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašo. Albanija turėtų užtikrinti, kad būtų padaryta pažanga derinant šalies politiką su minėtu ES sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija ar saugumu susijusi rizika. Tai bus svarbi nuolatinio ES ir Albanijos dialogo tema. Taikant bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Komisija, vadovaudamasi Vizų reglamento 8 straipsniu, nuolat stebės ir vertins Albanijos veiksmus siekiant suderinti vizų išdavimo tvarką su ES reikalavimais. 1.2.Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena

2020–2021 m. Albanijos piliečių valstybėse narėse pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų (arba prieglobsčio prašymų) skaičius padidėjo 63 proc.; 2021 m. pateikta 11 300 tokių prašymų. Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis padidėjo nuo 5 proc. 2020 m. iki 9 proc. 2021 m. 2021 m. valstybės narės pranešė apie 1 160 neteisėto sienos kirtimo atvejų, t. y. 19 proc. mažiau nei 2020 m. (1 429), o neteisėtai valstybėse narėse esančių Albanijos piliečių skaičius padidėjo 21 proc., palyginti su 2020 m (nuo 30 870 2020 m. iki 37 305 2021 m.). Albanijos piliečių, kuriems atsisakyta leisti atvykti į valstybes nares, skaičius 2021 m. padidėjo 39 proc. (nuo 13 315 2020 m. iki 18 565 2021 m.). Palyginti su 2020 m. (23 150), 2021 m. priimtų sprendimų grąžinti skaičius šiek tiek sumažėjo (5 proc. iki 22 025). 2021 m. pranešta apie 9 415 Albanijos piliečių grąžinimo atvejų, palyginti su 10 190 2020 m. (sumažėjo 8 proc.). 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas 2021 m. toliau buvo dedamos pastangos teisminio bendradarbiavimo, viešosios tvarkos ir saugumo srityse. Apskritai valstybės narės praneša apie sklandų bendradarbiavimą su Albanija saugumo srityje. Albanija toliau bendradarbiavo su Europolu, Eurojustu ir valstybėmis narėmis, įskaitant Čekiją, Vokietiją, Prancūziją, Nyderlandus ir Švediją. 2019 m. įsigaliojus bendradarbiavimo susitarimui su Eurojustu, 2021 m. sausio mėn. pareigas pradėjo eiti į Eurojustą deleguotas Albanijos ryšių prokuroras, o spalio mėn. veiklą pradėjo Eurojusto Albanijos ryšių prokuroro biuras. 2021 m. Albanija pasirašė penkis naujus susitarimus dėl jungtinių tyrimo grupių sudarymo Eurojusto remiamoms byloms tirti. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Toliau daryti pažangą siekiant gerų rezultatų korupcijos bylose ir iš korupcinių nusikaltimų nusikalstamu būdu įgyto turto arešto, konfiskavimo ir išieškojimo srityje Albanija padarė pažangą kovodama su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, taip pat su neteisėta prekyba. 2021 m. Albanija pranešė, kad policijos operacijų skaičius padidėjo (18 proc.), palyginti su 2020 m. Be to, 2021 m. išardyta daugiau nusikalstamų grupių ir areštuota daugiau nusikalstamu būdu įgyto turto, kurio vertė, palyginti su 2020 m., daugiau nei padvigubėjo. 2021 m. bendras konfiskuotų narkotinių medžiagų kiekis taip pat padidėjo, palyginti su 2020 m. Toliau buvo dedamos pastangos siekiant geresnių kovos su korupcija rezultatų vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius. Vis dėlto, kaip ir anksčiau, būtina didesnė politinė valia, taip pat konstruktyvesnės ir nuoseklesnės pastangos, kad, be kita ko, būtų užtikrinti pakankami ištekliai ir pasirūpinta atitinkamomis priemonėmis bei įgūdžiais. 2021 m. teismui perduota 440 korupcijos bylų, įskaitant 31 Specialiosios prokuratūros perduotą bylą. Pirmosios instancijos teismuose asmenims, kaltinamiems korupciniais nusikaltimais, paskelbti 235 galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai, o apeliaciniuose ir galutinės instancijos teismuose – 99 tokie nuosprendžiai. 2021 m. prokuratūrai iš viso perduota 3 351 byla. Albanija toliau dėjo pastangas, kad pasiektų gerų rezultatų kovodama su organizuotu nusikalstamumu. 2021 m. prokuratūrai perduoda 41 nauja byla (palyginti su 22 bylomis 2020 m.), pateikta 14 oficialių kaltinimų dėl nusikalstamos organizacijos veiklos (palyginti su 15 tokių kaltinimų 2020 m.) ir baigtos nagrinėti 19 bylų, kuriose apeliaciniuose teismuose galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai buvo paskelbti 75 asmenims (palyginti su 13 2020 m.). Kovojant su neteisėta prekyba, įvykdyta daugiau policijos operacijų. Taip pat Albanija įvykdė septynias operacijas kartu su tarptautiniais partneriais, be kita ko, vykstant EMPACT bendrų veiksmų dienų renginiams. Kalbant apie kovą su pinigų plovimu pažymėtina, kad pagal Finansinių veiksmų darbo grupės veiksmų planą Albanija pateikė ataskaitas apie kreipimosi atvejus, tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą, turto areštą ir konfiskavimą, iš konflikto šalių grįžtančių piliečių socialinės žiniasklaidos stebėseną ir Centrinio tyrimų direktorato padarytą pažangą. Tačiau Albanija nebaigė įgyvendinti šio veiksmų plano iki 2022 m. vasario mėn. termino. 2021 m. gruodžio mėn. Albanijos parlamente priimti Kovos su pinigų plovimu įstatymo pakeitimai, kuriais siekta suderinti teisės aktus su ES ketvirtąja ir penktąja kovos su pinigų plovimu direktyvomis. Be to, 2021 m. Albanija, įgyvendindama pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos veiksmus, priėmė įstatymą dėl centrinio banko sąskaitų registro. Be to, 2020 m. priimtas įstatymas dėl tikrųjų savininkų registro sukūrimo. 2021 m. vasario mėn. registras pradėtas pildyti informacija apie įpareigotuosius subjektus, ir šiuo metu jis iš esmės užbaigtas. b)Toliau plėtoti sistemingą lygiagrečių finansinių tyrimų naudojimą ir aktyviau dalyvauti koordinuojamuose arba bendruose tyrimuose ir baudžiamuosiuose persekiojimuose kartu su regiono šalimis ir valstybėmis narėmis Albanija toliau bendradarbiavo su regiono šalimis ir valstybėmis narėmis. Daugiausia bendradarbiauta keičiantis policijos ir teismų informacija, tiriant nusikalstamas veikas, susijusias su narkotinėmis medžiagomis, neteisėta prekyba, pinigų plovimu, ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais, kibernetiniais nusikaltimais ir sunkiais nusikaltimais. Informacija daugiausia keistasi per Interpolą, Europolą, Eurojustą ir Kamdeno turto susigrąžinimo tarpagentūrinį tinklą (CARIN). Palyginti su 2020 m., Albanija pranešė, kad, bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais, kovojančiais su organizuotu nusikalstamumu, padidėjo policijos operacijų, baudžiamųjų bylų ir jungtinių tyrimo grupių skaičius. 2021 m. buvo aštuonios jungtinės tyrimo grupės, kurių veikloje dalyvavo Albanijos partneriai (2020 m. – 4); dėl šių grupių veiklos buvo surengta 30 bendrų operatyvinių posėdžių. Albanija turi į Europolą deleguotą policijos ryšių palaikymo pareigūną ir numato deleguoti antrąjį. Šalis toliau aktyviai dalyvavo EMPACT bendrų veiksmų dienų renginiuose, kuriais skatinama bendradarbiauti kovojant su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, neteisėtu migrantų gabenimu, prekyba narkotikais, su transporto priemonėms susijusiais nusikaltimais, prekyba žmonėmis ir dokumentų klastojimu. 2021 m. Eurojusto Albanijos ryšių palaikymo tarnyba Albanijos valdžios institucijų prašymu užregistravo 21 bylą, iš kurių 16 baigtos nagrinėti. Valstybių narių kompetentingų institucijų prašymu Albanijos ryšių palaikymo tarnyboje pradėta 30 naujų bylų. Sudaryti penki nauji susitarimai dėl jungtinių tyrimo grupių sudarymo. 2021 m. liepos mėn. priimti Įstatymo dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose su užsienio jurisdikcijomis pakeitimai buvo naudingi siekiant padėti sudaryti jungtines tyrimo grupes, bet reikės dėti daugiau pastangų siekiant suderinti nacionalinės teisės aktus su ES acquis. Vyriausybė viešoms konsultacijoms pateikė įstatymo dėl subjektų, kurie savanoriškai deklaruoja turtą, fiskalinės ir baudžiamosios amnestijos projektą. Šis klausimas aptartas 2022 m. Komisijos ataskaitoje dėl Albanijos. Specialioji kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu prokuratūra vykdė baudžiamąjį procesą ir lygiagrečius finansinius tyrimus keliose didelio atgarsio susilaukusiose bylose, susijusiose su politikais, Albanijos institucijų nariais, teisminėmis institucijomis, vietos valdžios institucijomis ir verslo sektoriumi. c)Toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą Kovos su terorizmu srityje Albanija, kaip ir ankstesniais metais, padarė didelę pažangą įgyvendindama penkis tikslus, nustatytus 2018 m. Vakarų Balkanams skirtame bendrame kovos su terorizmu veiksmų plane, taip pat priemones, įtrauktas į 2019 m. pasirašytą dvišalį susitarimą su Komisija. Nuo 2021 m. birželio mėn. už visus su terorizmu ir finansavimu susijusius nusikaltimus atsakinga Specialioji kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu prokuratūra. Kaip ir anksčiau, tarptautiniu mastu sėkmingai bendradarbiaujama ir keičiamasi informacija grąžinamų asmenų klausimais. Taip pat sklandžiai bendradarbiaujama su Finansinės žvalgybos padaliniu (FŽP) įgyvendinant veiksmų plano priemones pagal Finansinių veiksmų darbo grupės ir Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komiteto (MONEYVAL) rekomendacijas.

2021 m. Terorizmo finansavimo tyrimų padalinio atstovai dalyvavo šešiuose mokymo kursuose, kuriuos organizavo ESBO, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC), Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) ir kitos organizacijos. d)Nepriimti pilietybės suteikimo investuotojams programos remiantis naujuoju Pilietybės įstatymu Nepaisant 2019 m. Komisijos pareikšto susirūpinimo, nuo 2020 m. liepos mėn. Albanijoje galioja teisės aktai, kurie suteikia galimybę vykdyti vadinamąją pilietybės suteikimo investuotojams programą (toliau – auksinio paso programa). Specialiųjų pilietybės programų agentūra įsteigė jungtinę darbo grupę, kuriai pavesta parengti šios programos įgyvendinimo ateityje galimybių studiją. 2022 m. vyriausybė priėmė sprendimą, kuriuo nustatytas teisinis pagrindas Vidaus reikalų ministerijai pradėti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės procedūrą pilietybės programoms įgyvendinti. Pilietybės suteikimo investuotojams programos sukūrimas prieštarautų ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą ir 2021 m. plėtros dokumentų pakete pateiktoms rekomendacijoms. Pilietybės suteikimo investuotojams programa gali būti naudojamasi siekiant apeiti ES trumpalaikių vizų išdavimo procedūrą ir išsamų su ja susijusios individualios migracijos ir saugumo rizikos vertinimą, pvz., tai gali padėti išvengti priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui. Tai kelia didelį susirūpinimą ES, atsižvelgiant į ES susitarimą su Albanija dėl bevizio režimo. Komisijos nuomone, nusprendus, kad dėl tokių programų valstybių narių vidaus saugumui ir viešajai tvarkai kyla didesnė rizika, bevizis režimas gali būti sustabdytas. 3. Rekomendacijos Albanijai Albanija imasi veiksmų, kad įgyvendintų daugumą Komisijos anksčiau pateiktų rekomendacijų. Tačiau ši šalis taip pat ėmėsi priemonių, kurios prieštarauja dviem rekomendacijoms – dėl vizų reikalavimų suderinimo ir pilietybės suteikimo investuotojams programos. Todėl būtina toliau daryti pažangą ir spręsti toliau nurodytas problemas: a)prioriteto tvarka derinti Albanijos vizų politiką su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika; b)neįgyvendinti pilietybės suteikimo investuotojams programos ir panaikinti tokios programos teisinį pagrindą iš dalies pakeičiant pilietybės įstatymą; c)toliau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kuriose Albanijos piliečiai pateikia daugiausiai nepagrįstų prieglobsčio prašymų, taip pat įgyvendinti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, pritaikant jas prie atitinkamų migrantų profilių, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. d)toliau stiprinti korupcijos, organizuoto nusikalstamumo, neteisėtos prekybos, terorizmo ir pinigų plovimo prevenciją ir kovą su jais: i) užtikrinant aktyvesnį Albanijos dalyvavimą EMPACT veikloje; ii) toliau darant pažangą siekiant gerų rezultatų korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose ir iš tokios veikos nusikalstamu būdu įgyto turto arešto, konfiskavimo ir išieškojimo srityje; iii) įgyvendinant visus likusius Finansinių veiksmų darbo grupės veiksmų plano punktus; e)toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą. II.Bosnija ir Hercegovina 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1.Veiksmai, kurių imtasi migracijos, prieglobsčio ir bendradarbiavimo dėl readmisijos srityje Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a) Gerinti sienų valdymo ir migracijos valdymo pajėgumų koordinavimą visais lygmenimis, visų pirma užtikrinant prieglobsčio sistemos veikimą ir suteikiant tinkamus migrantų priėmimo pajėgumus; imtis būtinų veiksmų, kad būtų pasirašytas susitarimas dėl statuso su Frontex Bosnija ir Hercegovina įgyvendina 2019–2023 m. integruoto sienų valdymo strategiją ir veiksmų planą. Rengiamasi priimti 2021–2025 m. migracijos ir prieglobsčio strategiją ir veiksmų planą. Valstybės narės ir Frontex praneša apie sklandų bendradarbiavimą su Bosnija ir Hercegovina readmisijos srityje ir tinkamą ES readmisijos susitarimo įgyvendinimą, kaip buvo pareikšta ir 2021 m. gruodžio mėn. įvykusiame Jungtinio readmisijos komiteto posėdyje. Kelios valstybės narės (Austrija, Italija, Kroatija, Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija) pranešė apie bendradarbiavimą sienų ir migracijos valdymo srityje, nes jos teikė įrangą atitinkamoms Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms ir rengė joms skirtus mokymus. Nepaisant nedidelių išteklių, šalis taip pat įgyvendina 2020–2023 m. grįžusių asmenų reintegracijos strategiją. Buvo dedamos pastangos siekiant gerinti koordinavimą, įgyvendinant minėtą strategiją, 2019–2023 m. integruoto sienų valdymo veiksmų planą ir rengiant nuolatinius prie Saugumo ministerijos įsteigtos darbo grupės posėdžius. Tačiau pasiekta nedaug konkrečių rezultatų. Saugumo ministerija toliau stengėsi dėti daugiau pastangų, kad pagerintų migracijos valdymą, ir santykiai su vietos valdžios institucijomis iš esmės pagerėjo. Bosnijai ir Hercegovinai vis dar reikia prisiimti visišką atsakomybę už migracijos valdymą ir visus priėmimo centrus. Visi subjektai ir kantonai turėtų sąžiningiau dalytis jiems tenkančia našta, o valstybės institucijos turėtų prisiimti visišką atsakomybę už migracijos valdymą. Migracijai valdyti skiriamas tik nedidelis viešasis finansavimas, o tai taip pat turi poveikį valstybės politikos formavimo veiksmingumui. Bosnija ir Hercegovina tebėra svarbi tranzito šalis Vakarų Balkanų maršrute, kuriuo į ES juda neteisėti migracijos srautai ir neteisėtai gabenami migrantai.

Kaip nurodyta 2021 ir 2022 m. plėtros dokumentų paketuose, vis dar kyla rimtų kliūčių siekiant užtikrinti galimybę veiksmingai pasinaudoti prieglobsčio suteikimo tvarka. Būtina veiksmingiau įgyvendinti prieglobsčio teisės aktus, visų pirma siekiant, kad prieglobsčio prašytojams būtų sistemingai užtikrinama galimybė pasinaudoti atitinkamomis procedūrinėmis garantijomis. Siekiant užtikrinti greitesnį ir veiksmingą prašymų nagrinėjimą, reikėtų suteikti daugiau galimybių pasinaudoti prieglobsčio procedūromis. 2020 m. gruodžio mėn. Bosnija ir Hercegovina priėmė 2020–2021 m. bendradarbiavimo su Europos prieglobsčio paramos biuru (dabar – Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra, EUAA) veiksmų gaires dėl prieglobsčio ir priėmimo sistemų stiprinimo pagal bendrą Europos prieglobsčio sistemą ir ES standartus. Bendradarbiavimas su EUAA turėtų būti tęsiamas ir intensyvinamas. Priėmus ir įgyvendinant 2021–2025 m. migracijos ir prieglobsčio strategiją ir veiksmų planą, turėtų būti daug paprasčiau plėtoti veiksmingesnę prieglobsčio politiką. Būtina dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti galimybę veiksmingai pasinaudoti prieglobsčiu, procedūrų veiksmingumą ir tarpžinybinį bendradarbiavimą bei koordinavimą. 2021 m. neteisėtai į Bosniją ir Hercegoviną atvykusių asmenų skaičius (15 812) buvo panašus į 2020 m. ir gerokai mažesnis nei 2018 ir 2019 m. 2021 m. lapkričio mėn. Lipoje, netoli Bichačo (Unos-Sanos kantonas), atidarytas priėmimo centras, kuriame galima priimti 1 500 asmenų. Iki 2021 m. pabaigos buvo užimta maždaug trečdalis esamų vietų nacionalinėje priėmimo sistemoje (2 162 iš 6 050). Pagrindiniai apgyvendinimo pajėgumai ir toliau buvo sutelkti Unos-Sanos ir Sarajevo kantonuose, neužtikrinant sąžiningo naštos pasidalijimo tarp subjektų ir kantonų. Bosnija ir Hercegovina dar nepasirašė susitarimo dėl statuso su ES, pagal kurį Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra galėtų dislokuoti savo nuolatinį korpusą prie šalies sienos su ES ir vykdyti operatyvinę veiklą kartu su pasienio policija. b) Užtikrinti tolesnį Bosnijos ir Hercegovinos vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika 2021 m. Bosnija ir Hercegovina nesiėmė veiksmų, kad toliau derintų šalies vizų politiką su ES reikalavimais. Bosnija ir Hercegovina taikė bevizį režimą kai kurių trečiųjų šalių, įskaitant Azerbaidžaną, Bahreiną, Katarą, Kiniją, Kuveitą, Omaną, Rusiją ir Turkiją, piliečiams. Norėdami atvykti į ES, visų šių šalių piliečiai turi turėti galiojančias vizas. Reikėtų vengti bet kokio tolesnio nukrypimo nuo ES patvirtinto šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašo. Bosnija ir Hercegovina turėtų užtikrinti, kad būtų padaryta pažanga derinant šalies politiką su minėtu ES sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija ar saugumu susijusi rizika. Tai bus svarbi nuolatinio ES ir Bosnijos ir Hercegovinos dialogo tema. Taikant bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Komisija, vadovaudamasi Vizų reglamento 8 straipsniu, nuolat stebės ir vertins Bosnijos ir Hercegovinos veiksmus siekiant suderinti vizų išdavimo tvarką su ES reikalavimais. 1.2.Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena 2021 m. Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai valstybėse narėse pateikė 2 695 tarptautinės apsaugos prašymus – 78 proc. daugiau nei 2020 m. (1 510). Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis padidėjo nuo 4 proc. 2020 m. iki 5 proc. 2021 m. 2021 m. valstybės narės pranešė apie 17 Bosnijos ir Hercegovinos piliečių įvykdyto neteisėto ES išorės sienų kirtimo atvejų, t. y. 42 proc. daugiau nei 2020 m. (12). 2021 m. neteisėtai valstybėse narėse esančių Bosnijos ir Hercegovinos piliečių skaičius padidėjo 17 proc. 2021 m. nustatyta 4 200 neteisėto buvimo atvejų, palyginti su 3 595 2020 m. Nepatenkintų prašymų leisti atvykti skaičius sumažėjo 39 proc. nuo 8 145 2020 m. iki 4 995 2021 m. Tiek sprendimų grąžinti Bosnijos ir Hercegovinos piliečius skaičius (2021 m. – 2 740, palyginti su 2 710 2020 m., t. y. 1 proc. mažiau), tiek grąžintų asmenų skaičius (900 2021 m., palyginti su 1 010 2019 m., t. y. 11 proc. mažiau) 2021 m. sumažėjo, palyginti su 2020 m. 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas Kaip nurodyta 2021 m. plėtros dokumentų pakete, nepakankamas politinių veikėjų įsipareigojimas vykdyti teisingumo reformas ir prastas teismų sistemos veikimas toliau trukdo piliečiams naudotis savo teisėmis ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Korupcijos rodikliai tebėra aukšti, ir ši problema daro poveikį kasdieniam piliečių ir užsienio investuotojų gyvenimui. Korupcijos (įskaitant aukšto lygio korupciją) prevencijos ir kovos su ja rezultatai tebėra nereikšmingi dėl veiklos neefektyvumo ir politinio kišimosi. Itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra veiksmingos teisėjų ir prokurorų turto deklaravimo sistemos. Viešosios tvarkos ir saugumo srityje kompetencijos sričių konfliktai ir nepakankamas bendradarbiavimas daro neigiamą poveikį teisėsaugos institucijų veiklos efektyvumui. Būtina didinti teisėsaugos institucijų profesionalumą ir atskaitomybę. Nepadaryta jokios pažangos siekiant įtvirtinti skaidrų ir nuopelnais grindžiamą skyrimo ir paaukštinimo procesą be politinio kišimosi. Būtina iš esmės patobulinti teisės aktus dėl narkotikų, prekybos žmonėmis ir kibernetinių nusikaltimų. Bosnijai ir Hercegovinai reikia įsteigti ryšių punktą „Šaunamieji ginklai“ ir suderinti baudžiamuosius kodeksus su JT šaunamųjų ginklų protokolu. Teisiniai nusikalstamu būdu įgyto turto įšaldymo, valdymo ir konfiskavimo mechanizmai nepakankamai veiksmingi. Šalis turėtų aktyviau kovoti su tarptautiniais organizuoto nusikalstamumo tinklais, bendradarbiaudama su Europolu ir aktyviau dalyvaudama EMPACT veikloje. Kovos su terorizmu teisės aktai iš esmės suderinti su ES acquis ir atitinkama tarptautine teise. Tačiau tiek terorizmo prevencijos ir kovos su juo strategija, tiek bendrasis veiksmų planas baigti įgyvendinti 2020 m. 2021–2026 m. tolesnių veiksmų strategija rengiama, bet dar nepriimta. Valstybės narės praneša apie iš esmės sklandų bendradarbiavimą su Bosnija ir Hercegovina saugumo srityje. 2021 m. Bosnija ir Hercegovina vykdė bendrą veiklą su keliomis valstybėmis narėmis, įskaitant Čekiją, Vokietija, Latviją, Nyderlandus ir Švediją. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Toliau daryti pažangą kovojant su korupcija, įskaitant aukšto lygio korupciją, priimant ir įgyvendinant veiksmingus teisės aktus dėl interesų konfliktų, viešųjų pirkimų ir pranešėjų apsaugos ir užtikrinant veiksmingą kovos su korupcija įstaigų veikimą ir jų veiksmų koordinavimą Ši rekomendacija nebuvo įgyvendinta 2021 m. Buvo parengti teisės aktų dėl interesų konfliktų ir viešųjų pirkimų projektai, atitinkantys tarptautinius standartus ir Europos geriausią patirtį, bet nė vienas nebuvo priimtas 2021 m. Dar neparengtas ES acquis atitinkantis pranešėjų apsaugos įstatymo projektas. Korupcijos prevencijos įstaigos ir toliau dirbo neveiksmingai ir neefektyviai koordinavo savo veiksmus su kitomis korupcijos prevencijos įstaigomis bei Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija koordinavimo agentūra. Būtina iš esmės sustiprinti subjektuose ir kantonų lygmeniu įsteigtų korupcijos prevencijos įstaigų nepriklausomumą. Kaip nurodyta 2021 m. plėtros dokumentų pakete, Sarajevo kantono kovos su korupcija tarnyba toliau darė didelę pažangą, be kita ko, nustatydama korupcijos riziką ir vykdydama viešųjų pirkimų stebėseną, ir tebėra geras kantonų kovos su korupcija įstaigų pavyzdys. 2021 m. gegužės mėn. Tuzlos kantonas priėmė teisės aktus dėl kovos su korupcija tarnybos įsteigimo, o 2021 m. gruodžio mėn. – įstatymą dėl valstybės pareigūnų turto deklaracijų teikimo ir tikrinimo pagal Sarajevo kantono modelį. Veiksmų koordinavimas visos šalies mastu vis dar yra nepakankamas. b)Stiprinti kovos su organizuotu nusikalstamumu pastangas, visų pirma užtikrinant veiksmingą teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą tarpusavyje ir su prokuratūromis, taip pat siekiant svarbių rezultatų aktyvių tyrimų, patvirtintų kaltinimų, baudžiamojo persekiojimo ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių organizuoto nusikalstamumo atžvilgiu srityse

Ši rekomendacija nebuvo įgyvendinta. Kaip nurodyta 2021 m. plėtros dokumentų pakete, nepakankamas teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas su prokuratūromis ir tai, kad prokurorai nevykdo veiksmingų policijos patikrinimų, toliau labai kenkė tyrimų veiksmingumui. Nuolat kyla sunkumų dėl sisteminių teisėsaugos institucijų operatyvinio bendradarbiavimo trūkumų ir praktiškai nevykdomų žvalgybos informacijos mainų. Keliose aukšto lygio korupcijos bylose, apie kurias pranešta, kaip ir ankstesniais metais, buvo nustatyta selektyvių tolesnių teisminių institucijų veiksmų, teisinių klaidų, aplaidumo, piktnaudžiavimo procesinėmis teisėmis, politinio spaudimo, ginčytinų teismo sprendimų ir žodinių išpuolių prieš baudžiamąjį persekiojimą atvejų. c)Įsteigti Europolo kontaktinį punktą ir toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą Ši rekomendacija neįgyvendinta. Kaip nurodyta 2021 m. plėtros dokumentų pakete, nors valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų parengiamųjų veiksmų, operatyvinis bendradarbiavimas su Europolu nevyksta. 2017 m. kovo mėn. susitarimas dėl operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo su Europolu dar neįgyvendintas, nes Europolo kontaktinis punktas dar neveikia visu pajėgumu. Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos neseniai paskyrė ryšių palaikymo pareigūną Hagoje, bet pareigūno dar negalima komandiruoti į Europolo būstinę, kol neveikia nacionalinis kontaktinis punktas Sarajeve. Šalies bendradarbiavimo su Europolu mastas tebėra nedidelis. Informacija vis dar keičiamasi per Bosnijos ir Hercegovinos Policijos įstaigų koordinavimo direktorato padalinį, kurio įgaliojimai baigėsi ir su kuriuo Serbų Respublikos autonominis vienetas nutraukė operatyvinį bendradarbiavimą. 2021 m. rugsėjo mėn. paskelbta trečioji Bosnijos ir Hercegovinos ataskaita dėl 2019 m. susitarimo dėl 2018 m. Vakarų Balkanams skirto bendro kovos su terorizmu veiksmų plano įgyvendinimo atskleidė, kad šiuo klausimu buvo padaryta tik nedidelė pažanga. Nuolat rengiamos ES ir Bosnijos ir Hercegovinos politinės diskusijos dėl kovos su terorizmu. Būtina iš esmės sustiprinti Kovos su terorizmu darbo grupės ir valstybės prokuratūros kovos su terorizmu skyriaus gebėjimus ir veiksmingumą. Bosnija ir Hercegovina siekia priimti nacionalinę kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos strategiją. Šalis dar nepriėmė naujų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktų, atitinkančių tarptautinius standartus ir ES acquis. 3.Rekomendacijos Bosnijai ir Hercegovinai Bosnija ir Hercegovina turi toliau stengtis kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat valdyti padėtį migracijos ir prieglobsčio srityje. Konkrečiau, dar būtina atlikti toliau nurodomus darbus: a)prioriteto tvarka derinti Bosnijos ir Hercegovinos vizų politiką su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika; b)toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti veiksmingą sienų valdymo ir migracijos valdymo koordinavimą, įskaitant teisingą priėmimo pajėgumų paskirstymą visiems subjektams ir kantonams, užtikrinti galimybę veiksmingiau pasinaudoti prieglobsčio suteikimo tvarka, taip pat priimti ir įgyvendinti migracijos strategiją bei veiksmų planą; c)su ES pasirašyti ir ratifikuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (Frontex) susitarimą dėl statuso; d)užtikrinti, kad veiktų bendras nacionalinis bendradarbiavimo su Europolu kontaktinis punktas; e)priimti ir įgyvendinti nacionalinę terorizmo ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su jais strategiją ir toliau įgyvendinti dvišalį susitarimą pagal Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą; f) padaryti pažangą kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant aukšto lygio korupciją ir organizuotą nusikalstamumą, priimant ir įgyvendinant veiksmingus teisės aktus dėl interesų konfliktų, įgyvendinant naująjį viešųjų pirkimų įstatymą, apsaugant pranešėjus ir užtikrinant, kad kovos su korupcija įstaigos dirbtų veiksmingai ir vienos su kitomis koordinuotų savo veiksmus; g)įsteigti arba paskirti turto susigrąžinimo tarnybą, kuri būtų atsakinga už nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymą ir atsekimą, siekiant stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis; h)priimti atnaujintą nacionalinį pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos vertinimą ir teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, laikantis tarptautinių standartų ir ES acquis. III.Juodkalnija 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1.Veiksmai, kurių imtasi migracijos, prieglobsčio ir bendradarbiavimo dėl readmisijos srityje 2021 m. Juodkalnija toliau didino savo sienų valdymo ir prieglobsčio suteikimo pajėgumus ir įgyvendino atitinkamas strategijas. 2021 m. rugsėjo mėn. priimta 2021–2025 m. migracijos ir grąžinamų asmenų reintegracijos strategija. 2022 m. birželio mėn. Juodkalnija kaip balsavimo teisės neturinti stebėtoja prisijungė prie Europos migracijos tinklo – ES migracijos ir prieglobsčio ekspertų tinklo. 2021 m. gruodžio mėn. Juodkalnija pasirašė bendradarbiavimo su Europos prieglobsčio paramos biuru (dabar – ES prieglobsčio agentūra) veiksmų planą, kuriuo siekiama stiprinti Juodkalnijos prieglobsčio sistemą, įskaitant statuso nustatymo procedūrą, priėmimo sąlygas ir nenumatytų atvejų planavimą.

Konstruktyvus bendradarbiavimas su Frontex pagal Juodkalnijos ir ES susitarimą dėl statuso toliau davė rezultatų ir dėl to stiprėjo Juodkalnijos pasienio policijos pajėgumai. Valstybės narės taip pat pranešė apie sklandų bendradarbiavimą su Juodkalnija migracijos ir sienų valdymo (visų pirma Vokietija, Prancūzija, Kroatija ir Nyderlandai), grąžinimo ir ES readmisijos susitarimo įgyvendinimo srityse, kaip buvo pareikšta ir 2021 m. lapkričio mėn. įvykusiame Jungtinio readmisijos komiteto posėdyje. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. 2021 m. Juodkalnija nusprendė, kad nebūtina rengti informavimo kampanijų dėl toliau taikomų kelionių apribojimų, susijusių su COVID-19. b)Užtikrinti tolesnį Juodkalnijos vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika Juodkalnija nesiėmė jokių veiksmų, kad šalies vizų politika būtų derinama su ES patvirtintu šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu. Priešingai, 2021 m. ir 2022 m. pradžioje Juodkalnija dar labiau nukrypo nuo rekomenduojamos politikos. Juodkalnija taikė bevizį režimą kai kurių trečiųjų šalių, įskaitant Armėniją, Kazachstaną, Rusiją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Kubą, Ekvadorą, Turkiją ir Katarą, piliečiams. Kai kurių šalių piliečiams šie reikalavimai netaikomi sezoniškai, o kitų šalių – visus metus. 2021 m. kovo mėn. Juodkalnija išplėtė bevizio režimo taikymą užsienio piliečiams, turintiems galiojantį leidimą gyventi Jungtiniuose Arabų Emyratuose (JAE). Toks bevizio režimo taikymo išplėtimas neatitinka ES vizų politikos ir šiuo pokyčiu piktnaudžiaujama, nes kai kurie užsieniečiai, turintys leidimą gyventi JAE, užuot grįžę į JAE, pasislepia, tikėtina, turėdami tikslą atvykti į ES. 2022 m. gegužės 26 d. Juodkalnija priėmė sprendimą, pagal kurį nuo 2022 m. birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d. Saudo Arabijos piliečiams taikytas laikinas bevizis režimas, kuriuo siekta sušvelninti iš Rusijos ir Ukrainos atvykstančių turistų skaičiaus mažėjimą. Reikėtų vengti bet kokio tolesnio nukrypimo nuo ES patvirtinto šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašo. Juodkalnija turėtų užtikrinti, kad būtų padaryta pažanga derinant šalies politiką su minėtu ES sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija ar saugumu susijusi rizika. Tai bus svarbi nuolatinio ES ir Juodkalnijos dialogo tema. Taikant bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Komisija, vadovaudamasi Vizų reglamento 8 straipsniu, nuolat stebės ir vertins Juodkalnijos veiksmus siekiant suderinti vizų išdavimo tvarką su ES reikalavimais. 1.2.Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena 2020–2021 m. Juodkalnijos piliečių valstybėse narėse pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų skaičius padidėjo 65 proc. – 2021 m. pateikta 420 prašymų, palyginti su 255 prašymais 2020 m. Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis padidėjo nuo 2 proc. 2020 m. iki 5 proc. 2021 m. Valstybės narės pranešė, kad 2021 m. – po 2 metų, per kuriuos nebuvo nustatyta nė vieno neteisėto ES ir Juodkalnijos sienos kirtimo atvejo, – Juodkalnijos piliečiai du kartus neteisėtai kirto sieną. 2021 m. neteisėtai valstybėse narėse esančių Juodkalnijos piliečių skaičius padidėjo 10 proc. (nuo 925 2020 m. iki 1 020 2021 m.). 2021 m. nepatenkintų prašymų leisti Juodkalnijos piliečiams atvykti skaičius valstybėse narėse buvo 515, t. y. 6 proc. didesnis nei 2020 m. (485). Priimtų sprendimų grąžinti šalies piliečius skaičius sumažėjo 1 proc. (490 tokių sprendimų 2021 m., palyginti su 495 – 2020 m.), o grąžintų asmenų skaičius sumažėjo 12 proc. (260 2021 m., palyginti su 295 2020 m.). 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas 2021 m. Juodkalnija toliau ėmėsi veiksmų kovos su organizuotu nusikalstamumu (įskaitant prekybą žmonėmis) ir terorizmu srityje. 2021 m. gruodžio mėn. vyriausybė priėmė 2022–2025 m. terorizmo, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos ir kovos su jais strategiją ir 2022–2023 m. veiksmų planą. Valstybės narės praneša apie iš esmės sklandų bendradarbiavimą su Juodkalnija saugumo srityje. 2021 m. Juodkalnija viešosios tvarkos ir saugumo srityje tęsė dvišalį bendradarbiavimą su keliomis valstybėmis narėmis, įskaitant Vokietiją ir Švediją. Juodkalnija taip pat toliau bendradarbiavo su Europolu ir Eurojustu. Be to, Juodkalnijos policija toliau dalijosi informacija su Interpolu, siekdama nustatyti aktyvias teroristines grupes ir padėti kovoti su terorizmo grėsmėmis. Vangiai bendradarbiaujama su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru (EMCDDA). Juodkalnija turėtų imtis veiksmų, siekdama atnaujinti techninį bendradarbiavimą su šia agentūra, kad būtų aktyviau bendradarbiaujama su narkotikais susijusios informacijos klausimais, taip pat būtų pradėtos diskusijas dėl darbo susitarimo pasirašymo.

Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Konsoliduoti galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių ir turto konfiskavimo rezultatus Dabartinė teismų informacinė sistema (PRIS) turėtų būti patobulinta įgyvendinant 2021–2023 m. teisminių institucijų IRT plėtros programą. Šios programos tikslas – užtikrinti, kad visi galutiniai teismo sprendimai būtų visiškai suskaitmeninami, kad būtų parengti išsamūs įrašai apie juos ir kad būtų galima gauti tikslius ir patikimus statistinius duomenis. Tikimasi, kad ši sistema bus įdiegta visuose teismuose iki 2023 m. vidurio. Juodkalnijai ir toliau pavyksta sėkmingai vykdyti tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimti galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose, bet šioje srityje galima pasiekti geresnių rezultatų. 2021 m. Specialioji prokuratūra pradėjo tyrimus dėl su aukšto lygio korupcija susijusių nusikalstamų veikų 15-oje bylų prieš 70 asmenų ir 19 juridinių asmenų (plg. su 8 bylomis prieš 35 asmenis ir 8 juridinius asmenis 2020 m.). Juodkalnijai būtina gerokai patobulinti savo teisinį požiūrį į finansinius tyrimus ir turto konfiskavimą dėl su aukšto lygio korupcija susijusių nusikalstamų veikų ir siekti iš esmės geresnių rezultatų šiose srityse. 2021 m. turtas buvo laikinai įšaldytas trijose bylose. Padaryta tam tikra pradinė pažanga taikant išplėstinį konfiskavimą korupcijos bylose, vienoje byloje galutinai konfiskavus turtą, taip pat geriau suvokiama, kaip svarbu pradėti lygiagrečius finansinius tyrimus. Siekiant gerinti baudžiamosios teisenos atsaką į korupciją ir aukšto lygio korupciją, dar būtina išspręsti labiau atgrasančios ir nuoseklesnės sankcijų politikos poreikio klausimą. Susitarimai dėl kaltinimų pripažinimo turi būti sudaromi itin atsargiai, tinkamais tikslais ir laikantis visų būtinų apsaugos priemonių. Rezultatai korupcijos prevencijos srityje toliau gerėjo. Tiek Korupcijos prevencijos agentūra, tiek jos taryba aktyviai vykdė savo veiklą ir aktyviau įgyvendino visuomenės, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės informavimo veiklą. Padaryta didelė pažanga, susijusi su patikrintų turto deklaracijų skaičiumi ir agentūros taikomomis išsamaus patikrinimo procedūromis. 2021 m. pradėtų administracinių ir baudžiamųjų bylų skaičius padvigubėjo, palyginti su 2020 m. Nepaisant to, kad agentūra aktyviai tiria įstatymo, kuriuo užkertamas kelias korupcijai turto deklaracijose ir grėsmei viešajam interesui, pažeidimus ir už juos taiko sankcijas, vis dar yra daug neišnagrinėtų ankstesniais metais pradėtų bylų, ypač didelio atgarsio sulaukusių bylų. Kovodama su organizuotu nusikalstamumu, Juodkalnija toliau užtikrino, kad nusikalstamų veikų tyrimai būtų veiksmingesni. Vėl pradėta visapusiškai naudoti specialiąsias tiriamąsias priemones. Teisės aktų pakeitimais nustatytos apsaugos nuo politinės įtakos skiriant arba atleidžiant policijos vadovą priemonės. Taip pat sukurtas tikrųjų savininkų registras. Patobulinta šaunamųjų ginklų administracinė sistema. Teismuose buvo nagrinėjama daugiau su prekyba žmonėmis susijusių bylų ir paskelbta daugiau galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių tokiose bylose. Buvo suimti keli svarbūs nusikalstamų organizacijų nariai ir rekordiškai daug kartų buvo konfiskuoti narkotikai. Buvo sudaryta pirmoji jungtinė tyrimo grupė ir daugėja galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių organizuoto nusikalstamumo bylose. Tačiau šalis turi siekti geresnių rezultatų teismų sprendimų dėl tabako kontrabandos ir pinigų plovimo, finansinių tyrimų naudojimo ir pajėgumų konfiskuoti nusikalstamu būdu įgytas pajamas srityse. Juodkalnija dar nepašalino kai kurių baudžiamosios teisenos sistemos horizontaliųjų sisteminių trūkumų, įskaitant trūkumus, susijusius su tuo, kaip teismuose nagrinėjamos organizuoto nusikalstamumo bylos. Tam reikės labiau atgrasančios bausmių vykdymo politikos ir derybų dėl kaltinimų pripažinimo naudojimo organizuoto nusikalstamumo ir sunkių nusikaltimų bylose peržiūros. b)Stiprinti pajėgumus vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir nagrinėti pinigų plovimo bylas Kovos su pinigų plovimu srityje Juodkalnija dar nesuderino savo teisės aktų su penktąja ES kovos su pinigų plovimu direktyva ir dar neišsprendė kai kurių įgyvendinimo klausimų, susijusių su tikrąja nuosavybe ir priežiūra. Azartinių lošimų įstatymas dar nesuderintas su ES acquis ir tarptautiniais standartais. Dabartinis įstatymas palieka didelių spragų ir didina pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką šioje didelės rizikos srityje, nes teisinių apsaugos priemonių nepakanka siekiant apsisaugoti nuo organizuoto nusikalstamumo įtakos azartinių lošimų nuosavybės struktūrai. 2022 m. vasario mėn. sukurtas tikrųjų savininkų registras, kuriame valdžios institucijoms pateikiama informacija apie fizinius asmenis, kuriems galutinai nuosavybės teise priklauso Juodkalnijoje registruotų įmonių ar organizacijų akcijos arba kurie jas kontroliuoja. Juodkalnijos centrinis bankas turi centrinį rezidentų sąskaitų registrą, tačiau neturi nerezidentų sąskaitų registro, kuris yra viena svarbiausių priemonių atliekant tyrimus, susijusius su nerezidentais. Neišsamaus žemės kadastro klausimas neišspręstas, o tai kenkia finansinių tyrimų ir turto konfiskavimo veiksmingumui. Pirminiai pinigų plovimo tyrimų rezultatai toliau gerėjo, bet bylų skaičius tebėra nedidelis. 2021 m. trims asmenims buvo paskelbti du nuosprendžiai; abu jie buvo pagrįsti susitarimais dėl kaltinimų pripažinimo. c)Siekti geresnių rezultatų reaguojant į organizuotą nusikalstamumą, be kita ko, sprendžiant dažnų derybų dėl kaltinimų pripažinimo klausimą 2021 m. toliau daugėjo teismo sprendimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių organizuoto nusikalstamumo bylose, o tai rodo, kad per pastaruosius dvejus metus tyrimų skaičius nuolat didėjo. Europos Tarybos programų biuras Podgoricoje padėjo Teisingumo ministerijai atlikti analizę, kaip taikomi susitarimai dėl kaltinimų pripažinimo, ir pateikė rekomendacijų dėl galimų teisės aktų pakeitimų. Tuo pasinaudos ministerijos sudaryta darbo grupė, rengdama pasiūlymą dėl baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų. d)Toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą

Juodkalnija toliau įgyvendino dvišalį susitarimą pagal Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą. 2021 m. birželio mėn. nacionalinė saugumo taryba įsteigė saugumo žvalgybos informacijos sektorių sudarančių institucijų operatyvinio koordinavimo biurą. Šalis taip pat priėmė sprendimą paskirti nacionalinį koordinatorių, taip pat nacionalinės tarpžinybinės kovos su smurtiniu ekstremizmu, terorizmu, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu grupės narius. 2021 m. balandžio mėn. Juodkalnija priėmė įstatymo dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir apsaugos įgyvendinimo reglamentus. 2021 m. gruodžio mėn. priimta nauja terorizmo, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos ir kovos su jais strategija. Tą mėnesį vyriausybė taip pat pateikė įstatymo dėl oro transporto keleivių duomenų įrašo duomenų tvarkymo pasiūlymą, kuriuo siekiama užkirsti kelią teroristiniams nusikaltimams ir sunkiems nusikaltimams bei juos nustatyti. Taip pirmą kartą Juodkalnijoje reglamentuojama keleivio duomenų įrašų sistema. Juodkalnija toliau bendradarbiavo su Europolu, o kovos su terorizmu padalinys toliau keičiasi informacija per Saugaus keitimosi informacija tinklo programos (SIENA) ryšių kanalą su valstybėmis narėmis, kitomis Vakarų Balkanų šalimis ir kitomis ES nepriklausančiomis šalimis, kurios yra Europolo operatyvinės partnerės. e)Kuo greičiau faktiškai laipsniškai nutraukti pilietybės suteikimo investuotojams programą Juodkalnija dar nenutraukė pilietybės suteikimo investuotojams programos, nepaisant to, kad anksčiau buvo paskelbtas sprendimas ją nutraukti 2021 m. Priešingai, 2021 m. gruodžio mėn. Juodkalnijos vyriausybė nusprendė pratęsti šią programą iki 2022 m. pabaigos. 2021 m. Juodkalnija gavo 241 paraišką dėl 807 asmenų. Nuo 2021 m. gruodžio mėn. tuo pagrindu buvo išduoti 264 Juodkalnijos pasai. Komisija apgailestauja dėl sprendimo pratęsti pilietybės suteikimo investuotojams programą ir toliau ragina Juodkalniją kuo greičiau ją nutraukti. Sprendimas pratęsti programą kelia didelį susirūpinimą ES, atsižvelgiant į ES susitarimą su Juodkalnija dėl bevizio režimo. Komisija toliau vykdys šios programos stebėseną, kol ji bus vykdoma ir kol bus nagrinėjamos paraiškos. Tokia stebėsena yra būtina, nes pilietybės suteikimo investuotojams programa gali būti naudojamasi siekiant apeiti ES trumpalaikių vizų išdavimo procedūrą ir išsamų su ja susijusios individualios migracijos ir saugumo rizikos vertinimą. Komisijos nuomone, nusprendus, kad dėl tokių programų valstybių narių vidaus saugumui ir viešajai tvarkai kyla didesnė rizika, bevizis režimas gali būti sustabdytas. 3.Rekomendacijos Juodkalnijai Juodkalnija imasi veiksmų, kad įgyvendintų kai kurias iš Komisijos anksčiau pateiktų rekomendacijų, visų pirma dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmu, taip pat dėl kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Tačiau Juodkalnija taip pat ėmėsi priemonių, prieštaraujančių rekomendacijoms dėl šios šalies vizų politikos ir pilietybės suteikimo investuotojams programos. Reikia dėti daugiau pastangų visose vidaus reikalų srityse ir atlikti toliau nurodytus darbus: a)prioriteto tvarka derinti Juodkalnijos vizų politiką su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika; b)nedelsiant nutraukti pilietybės suteikimo investuotojams programą; c)Pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. d)toliau daryti pažangą organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir terorizmo prevencijos ir kovos su jais srityje: i) užtikrinant aktyvesnį Juodkalnijos dalyvavimą EMPACT veikloje; ii) toliau darant pažangą siekiant gerų rezultatų korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose ir iš tokios veikos nusikalstamu būdu įgyto turto arešto, konfiskavimo ir išieškojimo srityje; iii) stiprinant pajėgumus vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir priimti sprendimus pinigų plovimo bylose, taip pat priimant naują įstatymą dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos ir iv) toliau darant pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą; e)imtis būtinų veiksmų siekiant atnaujinti techninį bendradarbiavimą su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru. IV.Šiaurės Makedonija 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1.Veiksmai, kurių imtasi migracijos, prieglobsčio ir bendradarbiavimo dėl readmisijos srityje 2021 m. Šiaurės Makedonija tęsė veiksmus sienų ir migracijos valdymo ir prieglobsčio srityje, be kita ko, gerindama prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygas.

Valstybės narės pranešė apie sklandų bendradarbiavimą sienų valdymo, migracijos ir prieglobsčio srityse. Visų pirma Šiaurės Makedonija tęsė dvišalį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, įskaitant Vokietiją, Prancūziją, Kroatiją, Nyderlandus ir Lenkiją. Valstybės narės taip pat praneša apie labai veiksmingą bendradarbiavimą su Šiaurės Makedonija grąžinimo ir readmisijos srityje, kaip buvo pareikšta ir 2022 m. birželio mėn. įvykusiame Jungtinio readmisijos komiteto posėdyje. Buvo tęsiamas bendradarbiavimas su ES prieglobsčio agentūra pagal sutartą veiksmų planą, skirtą pajėgumams prieglobsčio ir priėmimo srityse stiprinti. Taip pat buvo tęsiamas bendradarbiavimas su Frontex. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Toliau sistemingiau gerinti migrantų registravimą; pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. Šiaurės Makedonija tęsė veiksmus, siekdama spręsti migracijos problemas ir gerinti migrantų registravimą. Šiaurės Makedonija toliau plėtojo nacionalines migrantų registravimo sistemas ir gerino mišrių migrantų srautų nustatymą ir registravimą. ES readmisijos susitarimas įgyvendinamas patenkinamai. Toliau buvo užtikrinama galimybė pasinaudoti prieglobsčio suteikimo tvarka. Vis dėlto, visa prieglobsčio procedūra gali užtrukti kelerius metus, tai nėra veiksminga ir didina tolesnio judėjimo riziką. Šiaurės Makedonija vis dar neišsprendė, be kita ko, patikimumo vertinimų, teisinio sprendimų pagrindimo ir individualaus prašytojų asmeninių aplinkybių vertinimo, teisingai įvertinant aktualią ir atnaujintą informaciją apie kilmės šalį ir teikiant pirmenybę akivaizdžiai pagrįstiems atvejams, klausimo. Nors tai užtikrinama teisės aktais, neįgyvendinta jokia specialiųjų poreikių turintiems asmenims pritaikyta procedūra. Prieglobsčio suteikimo tvarkos įgyvendinimas dar neatitinka ES acquis. Gazi Babos savivaldybėje sulaikomi neteisėtai gabenami asmenys ir toliau savavališkai laikomi užsieniečių priėmimo centre, siekiant užtikrinti, kad jie liudytų teismo bylose prieš neteisėtai žmones gabenančius asmenis. Tačiau tokia praktika neatitinka tarptautinių standartų. Teisminės institucijos vis dar neatlieka sulaikymo praktikos patikrinimų, o sulaikyti migrantai negauna teisinių konsultacijų ir pagalbos, kad galėtų veiksmingai pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir teisių gynimo priemonėmis. b)Užtikrinti tolesnį Šiaurės Makedonijos vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika 2021 m. Šiaurės Makedonija nesiėmė veiksmų, kad toliau derintų šalies vizų politiką su ES reikalavimais. Šiaurės Makedonija taikė bevizį režimą kai kurių trečiųjų šalių, įskaitant Azerbaidžaną, Botsvaną, Kubą, Salvadorą ir Turkiją, piliečiams. Reikėtų vengti bet kokio tolesnio nukrypimo nuo ES patvirtinto šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašo. Šiaurės Makedonija turėtų užtikrinti, kad būtų padaryta pažanga derinant šalies politiką su minėtu ES sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija ar saugumu susijusi rizika. Tai bus svarbi nuolatinio ES ir Šiaurės Makedonijos dialogo tema. Taikant bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Komisija, vadovaudamasi Vizų reglamento 8 straipsniu, nuolat stebės ir vertins Šiaurės Makedonijos veiksmus siekiant suderinti vizų išdavimo tvarką su ES reikalavimais. 1.2.Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena 2021 m. Šiaurės Makedonijos piliečių valstybėse narėse pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų padaugėjo beveik keturis kartus (293 proc.) – 2021 m. pateikta 5 345 prašymai, palyginti su 1 360 tokių prašymų 2020 m. Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis šiek tiek sumažėjo – nuo 1,8 proc. 2020 m. iki 1,2 proc. 2021 m. 2021 m. ES lygmeniu pranešta apie 12 neteisėto Šiaurės Makedonijos piliečių sienos kirtimo atvejų, palyginti su 18 tokių atvejų 2020 m. Palyginti su ankstesniais metais, 2021 m. neteisėtai valstybėse narėse esančių Šiaurės Makedonijos piliečių skaičius iš esmės nepasikeitė – 2021 m. tokių asmenų buvo 6 305, o 2020 m. – 6 270 (padaugėjo mažiau nei 1 proc.). Nepatenkintų prašymų leisti atvykti skaičius padidėjo 20 proc. – nuo 2 415 2020 m. iki 2 905 2021 m. Praėjusiais metais sumažėjo: i) sprendimų grąžinti Šiaurės Makedonijos piliečius (2 200 2021 m., palyginti su 2 360 2020 m., t. y. 7 proc. mažiau)

ir ii) grįžusių asmenų (1 040 2021 m., palyginti su 1 510 2020 m., t. y. 31 proc. mažiau). Vis dėlto valstybės narės praneša apie sklandų bendradarbiavimą grąžinimo ir readmisijos srityje. 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas Šiaurės Makedonija toliau ėmėsi veiksmų kovodama su organizuotu nusikalstamumu (įskaitant prekybą narkotikais ir prekybą žmonėmis), korupcija ir pinigų plovimu. Šalis taip pat tęsė kovą su terorizmu ir terorizmo finansavimu ir toliau vykdė radikalizacijos prevenciją, įgyvendindama tolesnius veiksmus, susijusius su Vakarų Balkanams skirtu bendru kovos su terorizmu veiksmų planu. Valstybės narės, Europolas ir Eurojustas praneša apie iš esmės sklandų bendradarbiavimą su Šiaurės Makedonija saugumo srityje. 2021 m. Šiaurės Makedonija toliau dvišaliu pagrindu bendradarbiavo su valstybėmis narėmis, įskaitant Čekiją, Nyderlandus, Prancūziją ir Vokietiją. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Gerinti galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose rezultatus, be kita ko, konfiskuojant daugiau nusikalstamu būdu įgyto turto Šiaurės Makedonija toliau įgyvendino reformas kovos su korupcija, įskaitant aukšto lygio korupciją, srityje. Baudžiamosiose bylose turėtų būti dažniau konfiskuojamas nusikalstamu būdu įgytas turtas – 2021 m. užfiksuoti tik keturi turto konfiskavimo atvejai. Nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimas turėtų tapti strateginiu prioritetu kovojant su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir aukšto lygio korupcija šalyje. b)Toliau gerinti tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių už organizuotą nusikalstamumą ir pinigų plovimą rezultatus Šiaurės Makedonija padarė pažangą konsoliduodama tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių organizuoto nusikalstamumo ir pinigų plovimo bylose rezultatus. 2021 m. dėl pinigų plovimo kaltinimai pareikšti 9 asmenims, pirmosios instancijos teismuose nuosprendžiai paskelbti 7 asmenims, o antrosios instancijos teismuose – dviem asmenims. Kovojant su organizuotu nusikalstamumu, 2021 m. buvo pradėta 17 tyrimų 119 asmenų atžvilgiu. Taip pat buvo pareikšti kaltinimai 55 asmenims. Trijose bylose buvo atlikti finansiniai tyrimai. Nepakankamai dažnai taikomas nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimas (tik 10 atvejų, kai pirmosios instancijos teismo sprendimu buvo konfiskuotas daugiausia nedidelės vertės turtas, pvz., automobiliai, pinigai ir mobilieji telefonai). Kovodama su pinigų plovimu, 2021 m. birželio mėn. Šiaurės Makedonija priėmė naują nacionalinį rizikos vertinimą ir veiksmų planą, kuris turi būti įgyvendintas iki 2024 m. Be to, sukurtas tikrųjų savininkų registras, bet dar nesukurtas išsamus banko sąskaitų registras.

c)Aktyviau dalyvauti koordinuotuose arba bendruose tyrimuose ir baudžiamuosiuose persekiojimuose su regiono šalimis ir valstybėmis narėmis Šiaurės Makedonija sustiprino strateginį ir operatyvinį bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, dalyvaudama bendruose projektuose kartu su Interpolu, Europolu, Pietryčių Europos teisėsaugos centru (SELEC), CEPOL, Frontex ir ESBO. Pagal EMPACT šalis taip pat dalyvavo daugiau dvišalių ir daugiašalių operacijų (bendrų veiksmų dienų) ir kitoje veikloje, kuria siekiama intensyvinti keitimąsi operatyvine informacija su Interpolu, Europolu, SELEC ir valstybėmis narėmis. Šalis toliau įgyvendino nacionalinį planą, kuriuo siekiama reintegruoti, resocializuoti ir reabilituoti grįžtančius užsienio teroristus kovotojus ir jų šeimas. Tačiau būtina toliau daryti pažangą siekiant sutarti dėl bendro ir visapusiško požiūrio, kaip spręsti šį klausimą. d)Visapusiškai pasitelkti Nacionalinį kovos su organizuotu nusikalstamumu koordinavimo centrą Nacionalinis kovos su organizuotu ir sunkių formų nusikalstamumu koordinavimo centras veikia, bet reikia padidinti jo veiklos pajėgumus, kadangi ne visos valdžios institucijos delegavo savo narius į šį centrą, dėl to jis dirba neefektyviai. Centras padėjo teikti duomenis ir sukurti palankias sąlygas dalyvaujančioms institucijoms keistis informacija, taip remdamas jų pastangas kovojant su organizuotu ir sunkių formų nusikalstamumu. e)Toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą Šiaurės Makedonija padarė didelę pažangą įgyvendindama dvišalį susitarimą pagal Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą, o susitarimo šalys sutarė jį atnaujinti. 2022 m. kovo mėn. Šiaurės Makedonija pateikė ketvirtąją tarpinę ataskaitą. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant įgyvendinti likusią susitarime nustatytą veiklą. Nacionalinis kovos su smurtiniu ekstremizmu ir terorizmu komitetas dalyvavo projektuose ir praktiniuose seminaruose, kuriais siekiama stiprinti regioninį bendradarbiavimą saugumo srityje ir gebėjimus, siekiant įveikti sunkumus, susijusius su užsienio teroristų kovotojų reintegracija ir radikalizacijos bei smurtinio ekstremizmo prevencija. Šiaurės Makedonija taip pat įsteigė tarpžinybinę darbo grupę ir sudarė nacionalinę kovos su terorizmu veiksmų grupę. Šalis veiksmingai bendradarbiavo ir keitėsi informacija su Europolu kovos su terorizmu srityje ir baigė įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemones. f)Visapusiškai įgyvendinti naują modulį dėl Finansinės žvalgybos padalinio (FŽP) pateiktų įtartinų sandorių ir pasiekti svarbių rezultatų, susijusių su jo naudojimu prokuratūrose FŽP įdiegė IT bylų valdymo sistemą. Kompetentingos institucijos (pvz., Vidaus reikalų ministerija, prokuratūra, Valstybinė mokesčių įstaiga, Finansų policijos biuras ir Muitinės administracija) elektroniniu būdu FŽP teikia pranešimus apie įtartinus sandorius. Jeigu, tvarkant ir analizuojant tokius duomenis, kyla įtarimų dėl pinigų plovimo, terorizmo finansavimo ar kitų nusikaltimų, FŽP kompetentingoms institucijoms pateikia pranešimą arba įspėjimą. 2021 m. sausio mėn. FŽP sukūrė elektroninę sistemą, skirtą stebėti veiksmų, kurių kompetentingos įstaigos imasi po to, kai FŽP pateikia pranešimą arba įspėjimą, rezultatus. Be to, siekdamas išsamiai įvertinti šios sistemos veiksmingumą ir efektyvumą, nuo 2017 m. pradžios FŽP į bylų stebėsenos sistemą įvesdavo kiekvieną kompetentingoms institucijoms pateiktą pranešimą arba įspėjimą. g)Nesudaryti sąlygų sistemingai suteikti pilietybę dėl ypatingų ekonominių interesų Šiaurės Makedonijos pilietybės įstatymas numato galimybę suteikti pilietybę dėl ypatingų ekonominių interesų, netaikant jokių ankstesnės gyvenamosios vietos reikalavimų. Nuo 2021 m. spalio mėn. dėl ekonominių interesų pilietybė suteikta 115 asmenų, t. y. daugiau nei 2020 m. (iki 2020 m. gruodžio mėn. pilietybę dėl ekonominių interesų gavo 103 asmenys). Atsižvelgiant į tai, kad Šiaurės Makedonijos pilietybės įstatymas numato galimybę suteikti pilietybę dėl ypatingų ekonominių interesų, netaikant jokių ankstesnės gyvenamosios vietos reikalavimų, taip pat atsižvelgiant į bendrą prašytojų skaičių ir prašytojų, kurių prašymas patenkinamas, skaičių, atidžiai stebima, kokią su migracija ir saugumu susijusią riziką tai galėtų kelti ES. Komisija atkreipė Šiaurės Makedonijos dėmesį į šią riziką. Sistemingas pilietybės suteikimas mainais už investicijas kelia didelį susirūpinimą ES ir gali turėti didelį poveikį beviziam režimui, nes tuo gali būti naudojamasi siekiant apeiti trumpalaikių vizų išdavimo procedūrą ir išsamų su ja susijusios individualios migracijos ir saugumo rizikos vertinimą. Komisijos nuomone, nusprendus, kad, įgyvendinant šį įstatymą, valstybių narių vidaus saugumui ir viešajai tvarkai kyla didesnė rizika, bevizis režimas gali būti sustabdytas . 3.Rekomendacijos Šiaurės Makedonijai Šiaurės Makedonija imasi veiksmų, kad įgyvendintų Komisijos anksčiau pateiktas rekomendacijas. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų migracijos valdymo, kovos su pinigų plovimu, kovos su terorizmu, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu bei pilietybės suteikimo dėl ypatingų ekonominių interesų srityse. Konkrečiau, dar būtina atlikti toliau nurodomus darbus: a) prioriteto tvarka derinti Šiaurės Makedonijos vizų politiką su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika; b)Pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. c)nesudaryti sąlygų sistemingai teikti pilietybę dėl ypatingų ekonominių interesų; d)priimti atnaujintas kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo strategijas ir toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą; e)toliau dėti pastangas korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su jais srityje: i) gerinant galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose rezultatus, be kita ko, konfiskuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą;

ii) gerinant tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių už organizuotą nusikalstamumą ir pinigų plovimą rezultatus;

iii) dažniau dalyvaujant koordinuotuose arba bendruose tyrimuose ir baudžiamuosiuose persekiojimuose su regiono šalimis ir valstybėmis narėmis

ir iv) visapusiškai pasitelkiant Nacionalinį kovos su organizuotu ir sunkių formų nusikalstamumu koordinavimo centrą

V.Serbija 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1Veiksmai, kurių imtasi migracijos, prieglobsčio ir bendradarbiavimo dėl readmisijos srityje 2021 m. Serbija toliau ėmėsi veiksmų sienų ir migracijos valdymo bei prieglobsčio srityse. Apskritai valstybės narės pranešė apie sklandų bendradarbiavimą su Serbija migracijos ir sienų valdymo, taip pat grąžinimo ir readmisijos srityse. Sienų kontrolės teisinė sistema iš esmės suderinta su ES acquis. Kaip ir ankstesniais metais, Serbija veiksmingai įgyvendino integruoto sienų valdymo strategiją ir jos veiksmų planą, bet, kaip ir kitos Vakarų Balkanų šalys, dėl migracijos ir toliau patyrė didelį spaudimą. Šalis toliau įgyvendino veiksmų planą prieglobsčio ir priėmimo pajėgumams stiprinti, dėl kurio buvo susitarta su ES prieglobsčio agentūra. Siekiant kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu, įvairiais lygmenimis nuolat bendradarbiauta su Europolu. Serbija dalyvavo keliose tarptautinėse kovos su neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis operacijose. Šalis taip pat įgyvendina 2017–2022 m. prekybos žmonėmis prevencijos ir sustabdymo strategiją, kurioje daugiausia dėmesio skiriama moterų ir vaikų apsaugai. Serbijos valdžios institucijos toliau stiprino migrantų apgyvendinimo ir rūpinimosi jais ypatingomis COVID-19 pandemijos aplinkybėmis pajėgumus. Frontex ir Serbijos susitarimas dėl statuso įsigaliojo 2021 m. gegužės 1 d. Belgrade paskirtas Frontex ryšių palaikymo pareigūnas (jam suteikti regioniniai įgaliojimai, apimantys Serbiją, Bosniją ir Hercegoviną bei Juodkalniją). 2021 m. birželio 16 d. pradėta bendra Frontex ir Serbijos operacija, kuria siekiama kontroliuoti neteisėtą imigraciją, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir stiprinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. 2022 m. bendra operacija tebevykdoma. Viena valstybė narė atkreipė dėmesį į svarbią problemą sprendžiant readmisijos klausimus, iškilusią dėl skirtingo dvišalio susitarimo aiškinimo; šiuo metu vyksta derybos siekiant išspręsti šią problemą. Kita valstybė narė pranešė apie bendradarbiavimą kovojant su netikrų (suklastotų) kelionės dokumentų naudojimu. Be to, dar viena valstybė narė pranešė, kad buvo išardyti trys Serbijos neteisėtos imigracijos tinklai. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Priimti Šengeno veiksmų planą ir užtikrinti pakankamą visų atitinkamų valdžios institucijų dalyvavimą 2018 m. spalio mėn. pradėtas įgyvendinti porinis projektas „Šengeno veiksmų plano rengimas“ (2014 m. PNPP); Vengrija ir Lietuva buvo Serbijos vidaus reikalų ministerijos išorės partnerės. Vykdant šį projektą, buvo įvertinta Serbijos teisinė sistema ir jos atitiktis Šengeno acquis bei prisidėta prie nacionalinės teisės aktų suderinimo su Šengeno acquis. Atsižvelgiant į šios veiklos rezultatus, parengtas dokumentas, kuriuo remiantis galima užbaigti rengti prisijungimo prie Šengeno erdvės veiksmų plano projektą. Šis projektas baigtas įgyvendinti 2021 m. gruodžio mėn. b)Parengti ir priimti naują integruoto sienų valdymo (ISV) strategiją ir veiksmų planą, atitinkančius naujas ISV koncepcijas 2021 m. rugpjūčio 19 d. įsteigta specialioji darbo grupė, kuriai pavesta parengti 2022–2027 m. Serbijos Respublikos integruoto sienų valdymo strategiją. Šiuo metu rengiamasi priimti strategiją ir veiksmų planą. c)Pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. 2021 m. buvo finansuojamos 34 programos, kuriomis siekta didinti pabėgėlių, šalies viduje perkeltų asmenų ir grįžusių asmenų informuotumą apie bevizį režimą, taip pat apie jų socialinę integraciją ir apie tai, kaip jie gali naudotis savo teisėmis. Vyriausybė skyrė vietos valdžios institucijoms finansavimą siekdama patenkinti grįžusių asmenų poreikius. Vidaus reikalų ministerija įgyvendina grįžusių asmenų reintegracijos strategiją ir 2016–2025 m. romų tautybės vyrų ir moterų socialinės įtraukties Serbijos Respublikoje strategiją. d)Užtikrinti tolesnį Serbijos vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika Serbijos vizų politika nesuderinta su trečiųjų šalių, kurių piliečiams trumpalaikio buvimo ES atveju reikia vizos, sąrašu. Toliau nurodytų šalių, įtrauktų į ES patvirtintą šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašą, piliečiams Serbija taiko bevizį režimą: Armėnijos, Azerbaidžano, Bahreino, Baltarusijos, Bisau Gvinėjos, Bolivijos, Indijos, Indonezijos, Jamaikos, Kataro, Kazachstano, Kinijos, Kirgizijos, Kubos, Kuveito, Mongolijos, Omano, Rusijos, Surinamo ir Turkijos. Tai, kad Serbijos vizų politika nesuderinta su ES vizų politika, vis labiau skatina neteisėtų srautų judėjimą Vakarų Balkanų maršrutu ir daro neigiamą poveikį Serbijos migracijos ir sienų valdymo sistemos įgyvendinimui, todėl šis klausimas turėtų būti sprendžiamas prioriteto tvarka. Remiantis pirmųjų 2022 m. mėnesių duomenimis, visų pirma matyti, kad Burundžio, Tuniso, Indijos, Kubos ir Turkijos piliečiai keliavo iš Serbijos, kad galėtų tęsti neteisėtą kelionę į valstybes nares Vakarų Balkanų migracijos maršrutu. Trečiųjų šalių vizų politika gali turėti didelės įtakos neteisėtos migracijos judėjimui į ES. Todėl derinant vizų politiką su ES reikalavimais prisidedama prie gero bendro šių partnerių ir ES bevizio režimo taikymo. 2022 m. spalio 20 d. Serbija informavo Komisiją, kad, laikydamasi aukščiausiu politiniu lygmeniu prisiimtų įsipareigojimų Komisijai, ji priėmė sprendimą, kuriuo Burundžio ir Tuniso piliečiams nustatomas reikalavimas turėti vizą. Serbija įsipareigojo toliau derinti savo teisės aktus su trečiųjų šalių, kurių piliečiams trumpalaikio buvimo ES atveju reikia vizos, sąrašu, visų pirma iki 2022 m. pabaigos nustatydama vizų reikalavimą Indijos piliečiams. Komisija tikisi, kad vizų režimas bus toliau derinamas, laikantis šių įsipareigojimų, ir tikisi, kad Serbija pateiks išsamesnės informacijos apie veiksmus, kurių reikia imtis, ir veiksmingą jų įgyvendinimą. Taikant bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Komisija, vadovaudamasi Vizų reglamento 8 straipsniu, nuolat stebės ir vertins Serbijos veiksmus siekiant suderinti vizų išdavimo tvarką su ES reikalavimais. 1.2Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena 2021 m. Serbijos piliečiai valstybėse narėse pateikė 3 390 tarptautinės apsaugos prašymų – 22 proc. daugiau nei 2020 m. (2 780). Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis padidėjo nuo 4 proc. 2020 m. iki 6 proc. 2021 m.

Serbijos piliečių įvykdyto neteisėto ES išorės sienų kirtimo atvejų padaugėjo 28 proc. – nuo 21 2020 m. iki 37 2021 m. Neteisėtai valstybėse narėse esančių Serbijos piliečių skaičius sumažėjo 12 proc. – 2021 m. jų buvo 14 430, palyginti su 16 355 2020 m. Tačiau 2021 m. Serbijos piliečių, kuriems neleista atvykti, skaičius – po nuoseklaus šio skaičiaus mažėjimo nuo 2018 m. – padidėjo 15 proc. (2021 m. – 8 265, palyginti su 7 210 2020 m.). Tiek sprendimų grąžinti Serbijos piliečius skaičius (2021 m. – 5 650, palyginti su 6 265 2020 m.), tiek grąžintų asmenų skaičius (3 020 2021 m., palyginti su 3 540 2020 m.) 2021 m. sumažėjo atitinkamai 10 proc. ir 15 proc., palyginti su 2020 m. Frontex praneša apie iš esmės teigiamą patirtį, įgytą vykdant su grąžinimu susijusią veiklą Serbijoje. 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas Serbija toliau įgyvendino veiksmus kovos su organizuotu nusikalstamumu (įskaitant prekybą narkotikais ir žmonėmis), kovos su terorizmu, korupcijos prevencijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose stiprinimo srityse. Valstybės narės praneša apie iš esmės sklandų bendradarbiavimą su Serbija saugumo srityje. Serbija toliau bendradarbiavo su Europolu ir Eurojustu ir vykdė bendrą veiklą su keliomis valstybėmis narėmis. Saugusis ryšių kanalas SIENA veikia ir yra reguliariai naudojamas. Serbija sėkmingai bendradarbiauja su CEPOL. 2021 m. vasario mėn., Serbijos parlamente paskelbus apie Konstitucijos pataisas, buvo sėkmingai užbaigtas pirmasis konstitucinės reformos, kuria siekiama stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą, etapas. Įgyvendinimo teisės aktai, kuriuos numatyta priimti ne vėliau kaip 2023 m. vasario mėn., bus svarbūs stiprinant garantijas, kad teisminėms institucijoms nebūtų daroma jokia politinė įtaka. 2021 m. Serbija intensyviau vykdė kovos su organizuotu nusikalstamumu operacijas po to, kai 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos sumažėjo atitinkamos veiklos mastas. Ypač daug pastangų buvo skirta kovai su narkotikų kontrabanda ir neteisėta ginklų gamyba bei prekyba jais. Daugeliu atveju operatyvinė veikla buvo vykdoma bendradarbiaujant su Europolu; Serbijos policija taip pat dalyvavo daugelyje analitinių EMPACT projektų. Serbija pranešė apie ypač glaudų bendradarbiavimą su viena valstybe nare, kuriuo siekta gerinti tarptautinį bendradarbiavimą konfiskuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą. 2021 m. antrąjį pusmetį pradėti parengiamieji darbai siekiant iš dalies pakeisti Baudžiamąjį kodeksą, daugiausia dėmesio skiriant organizuotam nusikalstamumui, visų pirma neteisėtos ginklų gamybos ir kontrabandos prevencijai. Tačiau vis dar neišspręsta keletas rimtų problemų. Iš Serbijos piliečių sudaryti arba su šia šalimi susiję nusikaltėlių tinklai toliau vykdo nusikalstamą veiklą ES. Jų nusikalstama veikla yra įvairi ir, be kita ko, apima organizuotus turtinius nusikaltimus (vagystes su įsilaužimu, su transporto priemonėmis susijusius nusikaltimus, plėšimus), neteisėtą migrantų gabenimą, kibernetinius nusikaltimus, sukčiavimą atsiskaitymo negrynaisiais pinigais mokėjimo priemonėmis, nelegalių tabako gaminių gamybą ir neteisėtą prekybą tabako kontrabanda bei prekybą narkotikais (ypač prekybą kokainu ir heroinu). Serbija yra pagrindinė neteisėto migrantų gabenimo Vakarų Balkanų maršrutu tranzito šalis, todėl neteisėtai žmones gabenantys Serbijos piliečiai aktyviai dalyvauja vežant neteisėtus migrantus visame regione. Keliose valstybėse narėse Serbijos prekybos žmonėmis tinklai išnaudoja aukas, įskaitant nepilnamečius, kurie dažniausiai išnaudojami darbe ir priverstinai įtraukiami į nusikalstamą veiką. Kovos su terorizmu srityje savo didžiausia saugumo problema Serbija laiko užsienio teroristų kovotojų sugrįžimą. Toliau aptariamas rekomendacijas Komisija pateikė ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą. a)Gerinti tyrimų, kaltinimų ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose rezultatus, be kita ko, areštuojant ir konfiskuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą Serbija padarė tam tikrų pakeitimų, kad pagerintų tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose rezultatus, be kita ko, areštuojant ir konfiskuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą. Palyginti su 2020 m., 2021 m. šiek tiek padaugėjo kaltinimų ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose. 2021 m., remiantis kovos su organizuotu nusikalstamumu prokuratūros pateiktais kaltinimais, pirmosios instancijos teismuose paskelbti sprendimai 10 asmenų (palyginti su 22 2020 m.). Galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai paskelbti 19 asmenų atžvilgiu (palyginti su 11 2020 m.). Kovos su organizuotu nusikalstamumu prokuratūra nurodė atlikti tyrimus 22 asmenų atžvilgiu ir pateikė 22 oficialius kaltinimus (palyginti su 19 2020 m.). Kaip ir 2020 m., nebuvo nė vienos bylos, kurios nagrinėjimas būtų užbaigtas galutiniu turto konfiskavimu (palyginti su 3 tokiomis bylomis 2019 m.). Serbijai vis dar nepavyko pasiekti jokių įtikinamų rezultatų turto konfiskavimo korupcijos bylose klausimu. 2021 m. aukštesniųjų prokuratūrų specialieji kovos su korupcija padaliniai gavo 3 035 pranešimus apie įtarimus įvykdžius neteisėtą veiką (palyginti su 2 936 2020 m.). Jie nurodė atlikti 270 tyrimų ir pradėjo lygiagrečius finansinius tyrimus 67 asmenų atžvilgiu (palyginti su 23 2020 m.). Iš viso pateikta 540 oficialių kaltinimų (2020 m. – 470). Remiantis šių padalinių pateiktais kaltinimais, pirmosios instancijos teismuose paskelbti sprendimai 271 asmeniui (2020 m. – 230). Galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai paskelbti 255 asmenims (palyginti su 195 2020 m.). 2021 m. bendrosios kompetencijos prokurorai (ne specializuoti padaliniai) paskelbė 29 įsakymus ištirti korupcinius ir ekonominius nusikaltimus (2020 m. 22) ir, palyginti su 2020 m., dėl laipsniško bylų perkėlimo į specializuotus padalinius pateikė mažiau kaltinimų (63 kaltinimai 2021 m., palyginti su 136 2020 m.). Pirmosios instancijos teismuose apkaltinamuosius nuosprendžius išgirdo 132 asmenys, o galutinės instancijos – 80 asmenų. Tik vienos bylos nagrinėjimas užbaigtas galutiniu turto konfiskavimu (palyginti su trimis atvejais 2020 m.). b)Priimti naują kovos su korupcija strategiją, pagrįstą patikimu ir realistišku veiksmų planu bei veiksmingu koordinavimo mechanizmu Atsižvelgiant į tai, kad 2013–2018 m. nacionalinė kovos su korupcija strategija baigė galioti, Serbijai reikia priimti ir pradėti įgyvendinti naują realistišku veiksmų planu ir veiksmingu koordinavimo mechanizmu pagrįstą strategiją. Tačiau ši nauja strategija ir veiksmų planas dar neužbaigti rengti. 2021 m. rugsėjo mėn. Serbija priėmė korupcijos ypač pažeidžiamiems sektoriams skirtą korupcijos prevencijos itin didelės rizikos srityse veiksmų planą. Galiausiai, 2021 m. spalio mėn. Švietimo ministerija priėmė specialų kovos su korupcija švietimo srityje veiksmų planą, o 2021 m. gruodžio mėn. Sveikatos apsaugos ministerija priėmė kovos su korupcija sveikatos sektoriuje planą. Abu planus numatoma įgyvendinti 2022 m. c)Toliau daryti pažangą įgyvendinant Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą Pagal bendro veiksmų plano 1 tikslą 2021 m. gruodžio mėn. vyriausybė paskyrė vidaus reikalų ministrą nacionaliniu terorizmo prevencijos ir kovos su juo koordinatoriumi. Veiklą vykdo nacionalinė koordinavimo įstaiga, kuriai pavesta koordinuoti terorizmo prevencijos ir kovos su juo veiksmus.

Pagal 2 tikslą vyriausybė toliau įgyvendino veiksmų planą, kad galėtų nustatyti Serbijos pilietybę turinčius grįžtančius teroristus kovotojus, kai jie kerta valstybės sieną. d)Dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią visų formų radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo ir terorizmo, įskaitant smurtinį dešiniųjų ekstremizmą, pavojus Serbija toliau deda pastangas šioje srityje. 2021 m. buvo intensyviai naudojamasi platforma SIENA. 2021 m. balandžio–gegužės mėn. Serbija kartu su Europolu ėmėsi veiksmų dėl ekstremistinio turinio internete. Čekija pranešė apie bendradarbiavimą su Serbija kovojant su melagingomis naujienomis, kuriuo siekta stiprinti su dezinformacija ir propaganda kovojančių žurnalistų ir rinkimų stebėtojų gebėjimus. 3.Rekomendacijos Serbijai Serbija imasi veiksmų, kad įgyvendintų Komisijos anksčiau pateiktas rekomendacijas. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų vizų politikos, sienų valdymo, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir visų formų smurtinio ekstremizmo prevencijos bei kovos su juo srityse. Konkrečiau, dar būtina atlikti toliau nurodomus darbus: a)priimti naują integruoto sienų valdymo (ISV) strategiją ir veiksmų planą, atitinkančius naujas ISV koncepcijas; b)įvykdyti aukščiausiu politiniu lygmeniu prisiimtus įsipareigojimus ir prioriteto tvarka derinti Serbijos vizų politiką su ES trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika; c)priimti naują kovos su korupcija strategiją ir ja pagrįstą patikimą ir realistišką veiksmų planą; d)gerinti kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą narkotikais, pinigų plovimą, nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą ir migrantų išnaudojimą valstybėse narėse, rezultatus; e)toliau įgyvendinti dvišalį susitarimą pagal Vakarų Balkanams skirtą bendrą kovos su terorizmu veiksmų planą, ypač kiek tai susiję su kova su terorizmo finansavimu (4 tikslas) ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga (5 tikslas); laikantis ES politikos, priimti naują kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos strategiją ir veiksmų planą, apimančius visų formų radikalizaciją ir smurtinį ekstremizmą (neatsižvelgiant į pagrindines šių reiškinių politines, religines ar etnines ir nacionalistines priežastis). VI.Sakartvelas 1.Migracija, prieglobstis ir readmisija 1.1.Veiksmai, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad būtų nuolat laikomasi vizų režimo liberalizavimo kriterijų Valstybės narės patvirtino, kad grąžinimo ir readmisijos srityje toliau sklandžiai bendradarbiaujama su Sakartvelo valdžios institucijomis. Nusistovėjusi readmisijos bylų valdymo sistema pandemijos metu pasirodė esanti ypač naudinga. Įgyvendinant valstybės reintegracijos programą, toliau stengtasi sukurti palankesnes sąlygas grįžusių asmenų profesinei ir socialinei reintegracijai. 2021 m. vasario 11 d. pasirašytas atnaujintas Frontex ir Sakartvelo darbo susitarimas. Plėtodamas pažangų bendradarbiavimą su Frontex, Sakartvelas dalyvauja bendrose operacijose ir grąžinimo operacijose. Į Sakartvelo tarptautinius oro uostus komandiruota daugiau Frontex pareigūnų, o Sakartvelo policijos pareigūnai komandiruoti į atitinkamų valstybių narių oro uostus. Sakartvelas taiko naująją 2021–2030 m. migracijos strategiją ir susijusį 2022 m. veiksmų planą. 2021 m. kovo mėn. ši šalis tapo stebėtoja Europos migracijos tinkle. 2021 m. rugpjūčio mėn. priimtas naujas asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo veiksmų planas. Naujausia integruoto sienų valdymo strategija ir atitinkamas veiksmų planas baigė galioti 2018 m. Nauja strategija ir veiksmų planas dar nepatvirtinti; numatoma nauja jų patvirtinimo data – 2022 m. ruduo. Toliau buvo dedamos pastangos siekiant sustiprinti sienų saugą ir saugumą, kuriant naują infrastruktūrą ir diegiant papildomą įranga, taip pat stiprinant sausumos, oro ir jūrų pajėgumus. Sakartvelas nuolat – tiek operatyvinės veiklos, tiek analizės tikslais – bendradarbiauja su Europolu, be kita ko, neteisėto migrantų gabenimo klausimais. Siekdama kovoti su šioje veikloje dalyvaujančiais nusikaltėlių tinklais, šalis dvišaliu pagrindu bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, be kita ko, naudodamasi plačiu policijos atašė tinklu. Sakartvelas pranešė, kad keičiasi informacija su Interpolu apie pamestus ir pavogtus pasus. Nebiometriniai pasai bus laipsniškai visiškai panaikinti iki 2024 m. gruodžio 31 d., kai nustos galioti visi nebiometriniai dokumentai. 2022 m. sausio 1 d. dar buvo likę 12 371 galiojantis nebiometrinis pasas.

Viena valstybė narė pranešė apie bendradarbiavimą su Sakartvelu kovos su dokumentų klastojimu srityje. Su kita valstybe nare buvo pasirašytas dvišalis susitarimas dėl kovos su neteisėta imigracija. 1.2.Veiksmai, kurių imtasi siekiant įgyvendinti ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą pateiktas rekomendacijas dėl migracijos a)Toliau aktyviai spręsti nepagrįstų prieglobsčio prašymų problemą valstybėse narėse; pritaikyti informavimo apie bevizį režimą kampanijas, atsižvelgiant į atitinkamus migrantų profilius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ilgiau šalyje nei buvo leista atvykstant liekančius (užsibūnančius) asmenis ir nepagrįstus prieglobsčio prašymus teikiančius asmenis. Sakartvelas dėjo daug pastangų, kad būtų išspręstas valstybėse narėse pateikiamų nepagrįstų prieglobsčio prašymų klausimas. Nuo 2021 m. sausio 1 d. 2 202 piliečiams buvo neleista išvykti iš šalies remiantis teisės aktais, kurie suteikia galimybę valdžios institucijoms neleisti išvykti į valstybes nares, jeigu netenkinamos pagrindinės sąlygos (susijusios su pragyvenimo lėšomis ir kt.). Neteisėtai užsienyje esantiems Sakartvelo piliečiams padedantys asmenys gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn, nors valdžios institucijos pripažįsta, kad šias procedūras nelengva įgyvendinti. Sakartvelas taip pat vykdė tikslines informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas kelionių ir gyvenimo Europos Sąjungoje sąlygų tema. b)Užtikrinti tolesnį Sakartvelo vizų politikos derinimą su ES trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašu, visų pirma, kiek tai susiję su tomis trečiosiomis šalimis, dėl kurių ES kyla su neteisėta migracija arba saugumu susijusi rizika Gruzijos vizų politika nesuderinta su trečiųjų šalių, kurių piliečiams trumpalaikio buvimo ES atveju reikia vizos, sąrašu. Į ES patvirtintą šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašą įtrauktos šalys, kurių piliečiams Sakartvelas taiko bevizį režimą: Ekvadoras, Iranas, Jordanija, Kataras, Kazachstanas, Kirgizija, Kuveitas, Libanas, Omanas, Pietų Afrika, Rusija, Salvadoras, Saudo Arabija, Tadžikistanas, Tailandas, Turkija, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas. Šiuo klausimu 2021 m. Sakartvelas nepadarė jokios pažangos. 1.3.Neteisėtos migracijos, tarptautinės apsaugos prašymų, grąžinimo ir readmisijos tendencijų stebėsena 2021 m. valstybėse narėse pateiktų tarptautinės apsaugos prašymų skaičius padidėjo 69 proc., palyginti su 2020 m.: 2021 m. pateikta 14 600 prašymų, o 2020 m. – 8 650. Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis šiek tiek sumažėjo – nuo 4,3 proc. 2020 m. iki 4,9 proc. 2021 m. 2021 m. Sakartvelo piliečiai 30 kartų neteisėtai kirto valstybių narių sienas, t. y. tiek pat, kiek 2020 m. 2021 m. neteisėtai valstybėse narėse esančių Sakartvelo piliečių skaičius padidėjo 28 proc. – 2021 m. jų buvo 13 000, palyginti su 10 165 2020 m. Pagal tokią pat didėjimo tendenciją nepatenkintų Sakartvelo piliečių prašymų leisti atvykti skaičius padidėjo 50 proc. nuo 2 065 2020 m. iki 3 105 2021 m. 2021 m. sprendimų grąžinti Sakartvelo piliečius skaičius sumažėjo 13 proc. (10 595 2021 m., palyginti su 12 120 2020 m.), kaip ir grąžintų asmenų skaičius (5 495 2021 m., palyginti su 6 330 2020 m.). Tačiau Frontex praneša, kad 2021 m. ES readmisijos susitarimas buvo įgyvendinamas patenkinamai. Kelios valstybės narės praneša apie sklandų bendradarbiavimą su Sakartvelu, visų pirma grąžinamųjų skrydžių naudojimo klausimais. 2.Teisminis bendradarbiavimas, viešoji tvarka ir saugumas 2.1.Veiksmai, kurių imtasi siekiant užtikrinti nuolatinį kriterijų laikymąsi Valstybės narės praneša apie iš esmės sklandų bendradarbiavimą su Sakartvelu saugumo srityje. Sakartvelas toliau bendradarbiavo su Europolu ir Eurojustu ir vykdė bendrą veiklą su keliomis valstybėmis narėmis. Šalis nuolat bendradarbiavo su ES turto susigrąžinimo tarnybomis ir laiku vykdė pateiktus prašymus. Sakartvelas toliau kovojo su korupcija – 2021 m. baudžiamojon atsakomybėn patraukti 197 asmenys, nuteista 117, įskaitant 7 aukšto rango pareigūnus. Labai daug pastangų įdėta rengiant specializuotus prokurorus ir finansų tyrėjus, daugiausia dėmesio skiriant turto sekimo metodams ir įšaldymo bei konfiskavimo procedūroms. 2021 m. kovo 16 d. atsakomybė už kovos su korupcija koordinavimą, už kurį buvo atsakinga Teisingumo ministerija, buvo perduota vyriausybei, o ministras pirmininkas perėmė visos politikos tiesioginės priežiūros funkcijas. 2021 m. balandžio mėn. Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) paskelbė ataskaitą, kurioje patvirtinta, kad Sakartvelas iš esmės įgyvendino 2017 m. pateiktas rekomendacijas dėl kovos su korupcija. Sakartvelas tęsė kovą su organizuotu nusikalstamumu pagal 2021–2024 m. nacionalinę kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją ir atitinkamą 2021–2022 m. veiksmų planą. Visų pirma buvo dedamos pastangos kovojant su kibernetiniais nusikaltimais, prekyba narkotikais ir pinigų plovimo schemomis, kuriomis naudojasi nusikalstamos organizacijos; vykdant šią veiklą, dažnu atveju buvo bendradarbiaujama tarptautiniu mastu. Sakartvelas baigė taikyti ankstesnę nacionalinę kovos su žalingu narkotikų vartojimu strategiją ir 2021–2022 m. veiksmų planą. Naują 2022–2026 m. strategiją ir 2022–2023 m. veiksmų planą numatyta priimti 2022 m. Šiuo metu įgyvendinama 2021–2026 m. nacionalinė piktnaudžiavimo narkotinėmis medžiagomis prevencijos strategija. 2021 m. liepos 11 d. priimta 2021–2025 m. žvalgybos informacija grindžiamo viešosios tvarkos palaikymo strategija. 2021 m. toliau stiprinti gebėjimai parengti papildomų specialistų kovos su pinigų plovimu srityje. Sakartvelas aktyviai dalyvauja Europolo įgyvendinamame projekte „Kova su organizuotu nusikalstamumu Rytų partnerystės regione“. Toliau intensyviai bendradarbiauta su CEPOL, visų pirma stiprinant mainų programą: daug Sakartvelo saugumo srities ir policijos pareigūnų stažavosi atitinkamose valstybių narių institucijose. Sakartvelas įgyvendina nacionalinę kovos su terorizmu strategiją ir veiksmų planą. Šalis prisideda prie tarptautinių pastangų kovojant su terorizmu ir yra aktyvi Tarptautinės kovos su „Da'esh“ koalicijos narė. Sakartvelas turi išsamią teisinę bazę, pagal kurią terorizmo finansavimas laikomas nusikaltimu. Vis dėlto Sakartvelo organizuoto nusikalstamumo tinklai tebėra vieni iš aktyviausių nusikaltėlių tinklų, visoje ES vykdančių organizuotus turtinius nusikaltimus, įskaitant vagystes su įsilaužimu, transporto priemonių ir jų dalių vagystes ir organizuotas vagystes iš parduotuvių. Sakartvelo nusikaltėlių tinklai taip pat toliau dalyvauja neteisėtai gabenant nelegalius migrantus iš Turkijos į ES. 2021 m. gruodžio 30 d. Sakartvelo parlamentas skubos tvarka priėmė teisės aktų rinkinį, kuriuo panaikinta Valstybės inspektoriaus tarnyba, kuriai buvo teikiama ES parama. Valstybės inspektorius buvo atleistas iš darbo nesilaikant įprastos procedūros. Dėl šios priežasties kilo susirūpinimas dėl Gruzijos duomenų apsaugos institucijos nepriklausomumo, t. y. vizų režimo liberalizavimo kriterijaus, išsaugojimo. Vietoj valstybės inspektoriaus tarnybos ir valstybės inspektoriaus pareigybės įsteigtos dvi atskiros institucijos – Specialioji tyrimų tarnyba ir Asmens duomenų apsaugos tarnyba.

2.2. Veiksmai, kurių imtasi siekiant įgyvendinti ketvirtojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą pateiktas rekomendacijas a)Didinti kovos su korupcija institucijų ir teisėsaugos institucijų veiksmingumą, kad būtų veiksmingiau tiriami didelės korupcijos atvejai; užtikrinti, kad visi tokie atvejai būtų ištirti 2021 m. kovo 16 d. atsakomybė už kovos su korupcija koordinavimą, už kurį buvo atsakinga Teisingumo ministerija, buvo perduota Vyriausybės administracinei tarnybai, kuri yra tiesiogiai atsakinga ministrui pirmininkui. 2021 m. birželio 9 d. Vyriausybės administracinėje tarnyboje įsteigtas Kovos su korupcija sekretoriatas, kuris vykdo Kovos su korupcija tarybos sekretoriato funkcijas, rengia naują kovos su korupcija strategiją ir jos veiksmų planus bei stebi, kaip jie įgyvendinami. 2021 m. buvo pradėta 218 tyrimų, 197 asmenys buvo patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o 117 asmenų buvo nuteisti dėl korupcijos. Kalbant apie 2021 m. vykdytą baudžiamąjį persekiojimą ir paskelbtus apkaltinamuosius nuosprendžius, pažymėtina, kad baudžiamojon atsakomybėn patraukta 14 aukšto rango pareigūnų, įskaitant ministro pavaduotoją, apylinkės prokuroro pavaduotoją, viešosios teisės juridinio asmens vadovą ir vadovo pavaduotoją, gubernatorius, gubernatorių pavaduotojus, mero pavaduotoją ir vietos tarybų narius (ėjo šias pareigas nusikaltimo padarymo metu), o 7 buvo nuteisti už korupciją. Vis dėlto reikia dėti daugiau pastangų kovojant su aukšto lygio korupcija, ypač sprendžiant didelio masto asmeninių interesų vaidmens ir jų įtakos ekonomikos ir politikos srityse klausimą. b)Užbaigti Aukščiausiojo Teismo reformą, visiškai suderinant teisėjų atrankos procedūrą su Venecijos komisijos rekomendacijomis ir Europos standartais; užbaigti baudžiamojo persekiojimo reformą, be kita ko, atskiriant tyrėjų ir prokurorų įgaliojimus 2019–2021 m. paskirti 28 Aukščiausiojo Teismo teisėjai, kurių kadencija truks iki gyvenimo pabaigos. Šie paskyrimai, atlikti prieš pašalinant esamus skyrimo proceso trūkumus, neatitinka ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro bei Europos Tarybos Venecijos komisijos rekomendacijų. ES dar kartą išreiškė susirūpinimą dėl šios procedūros, kuri kenkia teismų nepriklausomumui ir visuomenės pasitikėjimui Sakartvelo teisingumo sistema. 2020 m. rugsėjo 30 d. ir 2021 m. balandžio 1 d. Sakartvelo parlamentas priėmė pakeitimus, susijusius su Aukščiausiojo Teismo teisėjų skyrimo procedūra. Tačiau į keletą Venecijos komisijos rekomendacijų nebuvo atsižvelgta, todėl reikia tęsti darbus, kad Aukščiausiojo Teismo teisėjų skyrimo procedūra būtų visiškai suderinta su tomis rekomendacijomis. 2021 m. spalio 7 d. sprendimu Komisija atšaukė antrąją 75 mln. EUR makrofinansinės paramos Sakartvelui dalį, visų pirma dėl to, kad neįvykdyta su teisminėmis institucijomis susijusi sąlyga, t. y. reikalavimas padidinti teismų sistemos nepriklausomumą, atskaitomybę ir pagerinti jos kokybę. Aukščiausiojo Teismo teisėjai buvo atrenkami nepadarius atitinkamų teisės aktų pakeitimų, kurie yra būtini tam, kad būtų visapusiškai laikomasi visų Venecijos komisijos rekomendacijų. Vykdant šia procedūrą, taip pat nebuvo užtikrintas vienodas požiūris į visus kandidatus. Be to, nebuvo priimti keli kiti pakeitimai, kuriais siekiama padidinti teismų sistemos skaidrumą. 2021 m. lapkričio 24 d. Sakartvelo parlamentui buvo pateikti pakeitimai, kuriais nustatomas aiškus prokuroro ir tyrėjo įgaliojimų atskyrimas tyrimo metu; ši teisėkūros procedūra tebevyksta. a)Užbaigti Finansinės žvalgybos padalinio (FŽP) operatyvinę plėtrą užtikrinant, kad jis i) galėtų gauti visą reikiamą informaciją iš ataskaitas teikiančių subjektų ir ii) galėtų laiku gauti visą būtiną finansinę, administracinę ir teisėsaugos informaciją, kad galėtų tinkamai atlikti savo darbą Remiantis Sakartvelo pateikta ir naujausioje MONEYVAL ataskaitoje patvirtinta informacija, FŽP operatyvinė plėtra užbaigta. Tačiau dėl kitų trūkumų toje pačioje ataskaitoje bendri Sakartvelo FŽP veiklos rezultatai vertinami tik kaip iš dalies atitinkantys jos rekomendacijas. b)Toliau dėti pastangas organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo srityje, visų pirma kovojant su pelno iš neteisėtos veiklos plovimu Sakartvelas tęsė kovą su organizuotu nusikalstamumu pagal nacionalinę šios srities strategiją ir atitinkamus veiksmų planus. Europolo Sakartvelo ryšių palaikymo tarnyba glaudžiai bendradarbiauja su Europos kovos su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu centro grupėmis. Taip pat sustiprintas dvišalis bendradarbiavimas, be kita ko, įgyvendinant veiksmus pagal dvišalius susitarimus ir dalyvaujant 11 valstybių narių policijos atašė tinklo veikloje, ypatingą dėmesį skiriant kovai su pinigų plovimu. 2021 m. į Eurojustą deleguotas Sakartvelo ryšių prokuroras užregistravo 2 naujas bylas, o Eurojusto nacionaliniai nariai užregistravo 21 nau