Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai BENDROJI ATASKAITA DĖL PASIRENGIMO NARYSTEI PAGALBOS (PHARE – ISPA – SAPARD) 2006 M. {SEK(2007) 1468} /* KOM/2007/0692 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2007 KOM(2007) 692 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI BENDROJI ATASKAITA DĖL PASIRENGIMO NARYSTEI PAGALBOS (PHARE – ISPA – SAPARD) 2006 M. {SEK(2007) 1468} 1. SANTRAUKA Ši ataskaita – septintoji ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje aprašoma 2006 m. veikla, finansuojama trimis pasirengimo narystei priemonėmis: PHARE, ISPA ir SAPARD. Ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas šių priemonių derinimui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/99 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją[1] (toliau – Derinimo reglamentas) 13 straipsnį. Po 2002 m. Kopenhagoje įvykusių sėkmingų stojimo derybų daugiau dėmesio pradėta skirti administracinių gebėjimų, reikalingų sėkmingai įgyvendinti acquis , formavimui ir šalių kandidačių dalyvavimui dabartinėse ar būsimose Europos bendrijos programose po įstojimo. PHARE programa skirta prioritetinėms priemonėms, susijusioms su acquis communautaire perėmimu, stiprinant administracinius gebėjimus arba remiant su tuo susijusias investicijas. Ši programa taip pat yra ekonominės ir socialinės sanglaudos dalis. ISPA (Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė) finansuoja didžiausius aplinkos ir transporto infrastruktūros projektus. SAPARD (Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos programa) finansuoja žemės ūkio ir kaimo plėtrą. Pasirengimo narystei priemonių finansiniai duomenys pateikiami 5 skyriuje „Finansinė lentelė“. Šių trijų priemonių derinimas užtikrinamas atskiriant jų atsakomybės sritis. Direktoratų lygmeniu sudarytas komitetas užtikrina susijusių Komisijos tarnybų veiklos koordinavimą. Šalių lygmeniu Komisija paragino šalis kandidates sustiprinti savo ministerijų tarpusavio bendradarbiavimą, kuris yra pagrindinė sėkmingo struktūrinių fondų valdymo sąlyga. 2. PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONIų MECHANIZMų BENDRAS APRAšYMAS 2.1 Įsipareigojimai ir lėšų pervedimas Prieš pervedant ES lėšas, reikia: 1) Bendrojo susitarimo; 2) Komisijos sprendimo dėl įsipareigojimų įtraukimo į biudžetą ir 3) dvišalio finansavimo susitarimo arba memorandumo, kuriuo nustatomas Bendrijos finansinis įsipareigojimas pagalbą gaunančiai šaliai pagal atitinkamą priemonę, t. y. turi būti nustatytos abiejų šalių teisės ir pareigos. Tačiau sprendimo priėmimo ir lėšų skyrimo procedūros kiekvienos priemonės atveju skiriasi. Išsamesnę informaciją apie lėšų skyrimo procedūrą kiekvienos priemonės atveju galima rasti 1.1 priede. 2.2 Įgyvendinimo struktūros šalyse kandidatėse Pasirengimo narystei priemonių lėšos pervedamos į kiekvienoje šalyje įsteigtą Finansų ministerijos pavaldumo nacionalinį fondą, už kurį atsako nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas. PHARE ir ISPA praktinį įgyvendinimą atlieka įgyvendinančiosios agentūros (pvz., Centralizuoto finansavimo ir sutarčių agentūra (CFSA)), kurios gauna lėšas iš nacionalinio fondo[2]. SAPARD įgyvendinimą atlieka SAPARD agentūra, gaunanti lėšas iš nacionalinio fondo. 2.3 Decentralizuotas įgyvendinimas pagal Derinimo reglamento 12 straipsnį [3] Decentralizacija vyksta ES lėšų valdymą perduodant šalių kandidačių administracijoms. 2006 m. PHARE ir ISPA valdymui daugiausiai buvo taikoma decentralizuota įgyvendinimo sistema (DIS). Tai reiškia, kad pagal DIS priemonių valdymo procedūroms arba ISPA ir PHARE finansuojamiems projektams taikoma ex ante kontrolė, t. y. susitariančioji institucija priima sprendimus dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių sudarymo, kuriuos patvirtinti perduoda šalies gavėjos EK delegacijai. Taigi EK delegacijos atsako už viešųjų pirkimų dokumentų patvirtinimą prieš skelbiant konkursą arba pasirašant sutartis. 2005 m. antrąjį ketvirtį Kroatija pateikė prašymą Komisijai dėl savo DIS sistemos akreditavimo PHARE ir ISPA programoms. Vėliau Komisijos (Plėtros ir Regioninės politikos generalinių direktoratų) audito tarnybos įvertino nacionalinių ir sektorių programų (projektų) valdymo gebėjimus, finansų kontrolės procedūras ir struktūras, susijusias su Kroatijos valstybės finansais. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija 2006 m. vasario mėn. nusprendė iš dalies decentralizuotą PHARE[4] ir ISPA valdymą patikėti paskirtai Kroatijos finansų ministerijos pavaldumo įstaigai. Tuo tarpu SAPARD įgyvendinama visiškai decentralizuotai (EDIS – išplėstinė decentralizuota įgyvendinimo sistema). Remiantis EDIS, ES paramos įgyvendinimas visiškai decentralizuojamas, t. y. ES pasirengimo narystei lėšų valdymas perduodamas šalių kandidačių administracijoms, o Komisija vykdo ne sisteminę individualių sandorių ex ante kontrolę, bet tik ex post kontrolę, nors galutinė atsakomybė už bendrojo biudžeto vykdymą tenka Komisijai. Siekdama perimti DIS ir EDIS valdymo atsakomybę, kiekviena šalis turi sukurti atitinkamas valdymo ir kontrolės sistemas, kurias šalies lygmeniu turi patvirtinti nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas. Įvykdžius šias sąlygas, Komisija, prieš priimdama sprendimą dėl finansų valdymo perdavimo, atlieka atitikties patikrinimą. 2006 m. Bulgarijoje ir Rumunijoje pasiekta tolesnės pažangos pereinant prie EDIS pagal Derinimo reglamentą. Todėl 2006 m. lapkričio mėn. ISPA EDIS akreditacija suteikta dviem Rumunijos transporto sektoriaus įgyvendinančiosioms agentūroms. Tačiau EDIS akreditacija nebuvo suteikta aplinkos sektoriaus įgyvendinančiajai agentūrai dėl pajėgumų trūkumo ir prastesnių veiklos rezultatų. Po paskesnių auditų bus nuspręsta, ar akredituoti Bulgarijos aplinkos sektoriaus įgyvendinančiąją agentūrą. Iki tol veikia ex ante kontrolės DIS sistema. Komisijai atlikus auditą, visos ISPA įgyvendinančiosios agentūros Rumunijoje pagal EDIS akredituotos 2006 m. birželio mėn. Kroatijoje nepadaryta nieko, kad būtų gauta ISPA EDIS akreditacija, nes ISPA įgyvendinimas dar tebėra santykinai pradiniame etape. Norint EDIS sistemą taikyti PHARE ir ISPA programoms, reikia įveikti 4 etapus, aprašytus Komisijos darbiniame dokumente „Pasirengimas išplėstinei decentralizacijai“ ir dokumente „EDIS taikymo ISPA ir PHARE programoms planas“. Plane numatomi proceso etapai, kuriuos reikia įveikti, kad būtų priimtas sprendimas dėl EDIS taikymo. Už 1–3 etapus, apimančius spragų įvertinimą, jų pašalinimą ir valdymo bei kontrolės sistemų atitikties įvertinimą, atsakingos šalys kandidatės. Už 4 etapą – sprendimo parengimą – atsako Komisija. Šis sprendimas priimamas nuodugniai peržiūrėjus valdymo ir kontrolės sistemas, įskaitant patikrinamąjį auditą vietoje, kaip aprašyta nacionalinio leidimus duodančio pareigūno Komisijai pateiktame EDIS prašyme. Daugiau informacijos apie EDIS rasite 1.2 priede. 3. STEBėSENA IR VERTINIMAS 3.1 PHARE PHARE programų įgyvendinimui taikoma struktūrinė stebėsena ir vertinimas. Kiekvienos šalies jungtiniam stebėsenos komitetui (JSK) padeda du kartus per metus susirenkantys sektorių stebėsenos pakomitečiai (SSPK). Naujosiose valstybėse narėse JSK sistema valdoma pakeistais JSK įgaliojimais, pirmiausia siekiant dar labiau sustiprinti JSK stebėsenos funkciją ir atitinkamus atskaitomybės Komisijai įsipareigojimus. Todėl visos naujosios valstybės narės JSK pateikė PHARE pagalbos įgyvendinimo statuso ataskaitas, kuriose apibendrintos stebėsenos ir tarpinio vertinimo ataskaitų išvados ir finansinė atskaitomybė. 2006 m. JSK aktyviai veikė tiek Bulgarijoje, tiek Rumunijoje, turint omenyje problemas, kurias turėjo spręsti šių šalių administracijos galutiniame pasirengimo etape prieš stojimą. Kroatijoje JSK/SSPK sistemos bandomasis projektas įvykdytas 2005 m., sistema įdiegta 2006 m. JSK susitikimuose dėl Kroatijos nagrinėtos PHARE programos ir decentralizuoti CARDS projektai. Stebėsenos ir tarpinio vertinimo sistema numatomas laipsniškas stebėsenos ir tarpinio vertinimo atsakomybės perdavimas šalims kandidatėms kartu su DIS ir EDIS akreditacija. Nuo 2005 m. visos naujosios valstybės narės turėjo sukūrusios savo decentralizuotos stebėsenos ir tarpinio vertinimo funkcijas. Nors atsakomybė už stebėseną Bulgarijoje ir Rumunijoje decentralizuota 2001 m., tarpinio vertinimo funkcija išliko centralizuota iki įstojimo dienos. Tikimasi, kad decentralizuotą tarpinį vertinimą Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijos įdiegs 2007 m. pradžioje. Kroatijai DIS suteikta 2006 m. vasario mėn., įskaitant atsakomybę diegti stebėsenos funkciją. 2006 m. Plėtros generalinis direktoratas, vykdydamas centralizuoto tarpinio vertinimo funkciją, parengė 24 atskirų šalių, sektorių, ad hoc arba temines PHARE paramos Bulgarijai ir Rumunijai ataskaitas. Pagrindinės Bulgarijos ir Rumunijos vertinimų išvados yra šios: - apskritai vertinimo rezultatai rodo, kad PHARE veiklos rezultatai laikui bėgant pagerėjo, tačiau išlieka nevienodi; - PHARE įgyvendinimas išlieka problema – labai dažnai vėluojama sudaryti sutartis; - apskritai pasiekta pakankamai rezultatų, nors ir vėliau, nei planuota; - poriniai projektai buvo ypač veiksmingi institucijų kūrimo srityje – padidinti pagalbos gavėjų įsisavinimo pajėgumai; - PHARE sektorių rezultatai labai skyrėsi; Rumunijos aplinkos ir vidaus rinkos sektoriai įvertinti geriausiai. Prasčiausiai įvertinti sektoriai – ekonomikos ir socialinės sanglaudos bei energetikos ir transporto. Bulgarijoje geriausiai įvertintas aplinkos sektorius. Prasčiausiai įvertinti sektoriai – ekonomikos ir socialinės sanglaudos, socialinis, energetikos ir transporto; - PHARE paramos labai reikėjo inicijuojant viešojo administravimo ir teismų reformas, tačiau pasiekta pažanga nepakankama; - PHARE poveikis rengiant struktūrinių fondų gavėjus buvo nedidelis. Paspartėjusį pasirengimą struktūriniams fondams didele dalimi lėmė pačių valdžios institucijų pastangos atsižvelgiant į artėjantį stojimą; - PHARE indėlis nebuvo pakankamas užtikrinant, kad veiktų nacionalinės koordinuojančios struktūros ir procedūros. PHARE pagalbos tvarumas didėja, nes PHARE sustiprino daugelio sektorių teisinę, organizacinę ir administracinę sistemas. 3.2 ISPA Visi ISPA projektai stebimi ir vertinami pagal ISPA reglamento ir finansavimo memorandumo nuostatas. Komisijos tarnybos, ypač stebėsenos komitetai, sistemingai ir periodiškai, du kartus per metus, tikrina įgyvendinimo eigą. Ex post vertinimo reikalavimai nustatyti finansavimo memorandumo, kurį Komisija ir ISPA pagalbos valstybė gavėja nustato kiekvienam projektui, priedo XIII skyriuje. Šiame skyriuje nurodyta, kad baigus projektą Komisija ir pagalbą gavusios šalys įvertina projekto poveikį ir jo įgyvendinimo metodą. Iki 2006 m. pabaigos nei Rumunijoje, nei Kroatijoje nebaigtas nei vienas projektas. Nors Bulgarijoje kai kurie projektai iš esmės baigti 2006 m. pabaigoje, nebaigtas nei vienas investicinis projektas. Todėl tais metais nepradėtas nei vienas ex post vertinimas. 3.3 SAPARD SAPARD programų įgyvendinimas stebimas ir vertinamas pagal „Daugiamečių finansavimo susitarimų“ nuostatas. 2006 m. visi stebėsenos komitetai susirinko bent vieną kartą. Komisija ir toliau glaudžiai bendradarbiavo su pagalbą gaunančiomis šalimis, pritaikydama ir įgyvendindama stebėsenos ir vertinimo sistemas. Stebėsenos komiteto susirinkimai, surengti 2006 m., suteikė vertingą galimybę aptarti ir nuspręsti dėl: i) programų įgyvendinimo stebėsenos, ii) programų pabaigimui reikalingų pakeitimų patvirtinimo ir programų įsisavinimo pajėgumų pagerinimo (BG, RO), taip pat dėl iii) metinių SAPARD programų įgyvendinimo pažangos ataskaitų tvirtinimo, prieš ataskaitas oficialiai perduodant Komisijai. 4. KOORDINAVIMAS 4.1. Bendra informacija Kaip reikalaujama pagal Derinimo reglamentą, Komisija užtikrina nuodugnų trijų pasirengimo narystei priemonių derinimą. Reglamente tiksliai nusakomos kiekvienos priemonės pagalbos taikymo sritys, taip sumažinant galimybę tose pačiose srityse taikyti skirtingas priemones. Stojimo partnerystėmis nustatyta bendra pagalbos sistema pagal tris pasirengimo narystei priemones. PHARE buvo papildyta nacionaliniais plėtros planais, o ISPA – nacionalinėmis aplinkos ir transporto strategijomis. SAPARD projektai atrenkami pagal 2000–2006 m. kaimo plėtros programas, rengiamas pagal šalių kandidačių planus, kuriuos 2000 m. Komisija patvirtino kiekvienai šaliai. PHARE valdymo komitetas atlieka bendrojo derinimo funkciją. Pagal Derinimo reglamento 9 straipsnį komitetas turėtų padėti Komisijai vykdyti bendrą minėtų trijų pasirengimo narystei priemonių derinimą, o Komisija turėtų pranešti komitetui apie preliminarius finansinius asignavimus kiekvienai šaliai ir pagal kiekvieną pasirengimo narystei priemonę, apie derinimo veiksmus, kurių buvo imtasi kartu su EIB, kitomis Bendrijos priemonėmis ir tarptautinėmis finansų institucijomis. 4.2. Komisijos darbo koordinavimas Už PHARE programos ir priemonių derinimą atsakingas Plėtros generalinis direktoratas, kuriam talkina PHARE valdymo komitetas. Už ISPA atsakingas Regioninės politikos generalinis direktoratas, o už SAPARD – Žemės ūkio generalinis direktoratas. Programavimas koordinuojamas vykdant išsamias tarnybų tarpusavio konsultacijas. Be to, įvairiose susijusiose Komisijos tarnybose įsteigtas pasirengimo narystei priemonių direktorių lygmens derinimo komitetas. Jame ypatingas dėmesys skiriamas PHARE ir ISPA programų EDIS parengimui. Komisijos trijų pasirengimo narystei priemonių direktorių lygmens derinimo komitetas 2006 m. oficialiai neposėdžiavo, nors buvo surengta nemažai susirinkimų, ypač svarstant naujosios pasirengimo narystei priemonės (IPA) ir atitinkamų jos komponentų kūrimą[5]. Atsižvelgdama į Derinimo reglamento nuostatas, Komisija išaiškino PHARE ir SAPARD sąsajas, siekdama išvengti jų taikymo sričių dubliavimo. Projektų stebėseną koordinuoja Jungtinis stebėsenos komitetas (JSK). Jei įmanoma, JSK padeda ISPA stebėsenos komitetai ir atitinkami PHARE pakomitečiai. 4.3. Koordinavimas šalyse kandidatėse Komisija primygtinai ragina šalis kandidates sustiprinti ministerijų tarpusavio koordinavimą, kuris yra pagrindinė sėkmingo ilgalaikio struktūrinių fondų valdymo sąlyga, o šiuo metu yra svarbus įgyvendinant PHARE ekonominės ir socialinės sanglaudos (ESS) programas. Nors padaryta pastebima pažanga, ministerijų tarpusavio koordinavimą dar reikia gerinti. Kadangi decentralizuotas valdymas taikomas arba iš pat pradžių (SAPARD programai), arba pradedamas taikyti laipsniškai (PHARE ir ISPA programoms), reikia atitinkamai didinti šalių kandidačių atsakomybę už tinkamą veiklos, kuriai skiriama pasirengimo narystei pagalba, ir dubliavimo vengimo koordinavimą. Todėl sėkmingam ir sklandžiam koordinavimui Komisija reikalauja šalių kandidačių imtis reikiamų priemonių. Šalims kandidatėms ir Komisijos delegacijoms perduotame kontroliniame sąraše, kuriuo galima patikrinti, ar įgyvendinančioji agentūra geba racionaliai ir veiksmingai valdyti PHARE ESS programą, teigiama, jog vertinime turi būti nurodyta, kad sukurti derami koordinavimo mechanizmai ir parengti tinkami metodai, užtikrinantys, jog kitos Bendrijos priemonės, t. y. PHARE tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos, SAPARD ir ISPA, nedubliuojamos. 4.4. Koordinavimas su EIB ir Tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) Komisija visais programavimo etapais reguliariai konsultuojasi su tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir dvišaliais pagalbos teikėjais, siekdama nustatyti galimas bendros veiklos sritis ir papildomus metodus pasirengimo narystės prioritetams įgyvendinti. Bendradarbiavimas su EIB ir kitomis TFI, ypač su Europos plėtros ir rekonstrukcijų banku (EPRB), Pasaulio banku bei Europos plėtros banko taryba (EPBT, kartu su Vokietijos Kreditanstalt für Wiederaufbau , KfW) bei bendras projektų finansavimas organizuojamas pagal pakeistą 2006 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos ir dalyvaujančių TFI susitarimo memorandumą dėl plėtros šalių. Kiek tai susiję su PHARE, TFI galimybės bendrai finansuoti investicinius projektus nacionalinių programų lygmeniu yra ribotos, kadangi gana smarkiai skiriasi PHARE programavimo mechanizmų ir paskolų skyrimo mechanizmų laikotarpiai. Tačiau su TFI artimai bendradarbiaujama, siekiant užtikrinti, kad būtų nustatyta patikima ir tvari struktūra, kuri sudarytų finansavimo paskolomis galimybes, kai toks būdas tinkamesnis nei lėšų skyrimas, taip užtikrinant šių dviejų finansavimo būdų papildomumą. Iki 2005 m. PHARE finansavimą horizontalioms programoms galėjo gauti 10 PHARE šalių. Nuo 2005 m. pradėtos naujos programos taikomos tik 4 šalims: Rumunijai, Bulgarijai, Kroatijai ir Turkijai[6]. Dėl paskesnių horizontalių finansavimo priemonių techninio ir daugiašalio pobūdžio reikėjo, kad dalyvautų aukštos specializacijos finansinės institucijos, turinčios didelę patirtį tarptautinių finansų, MVĮ ir savivaldybių sektoriaus plėtros srityse. Pirmenybė buvo teikiama finansinėms institucijoms, turinčioms tarptautinių viešosios teisės institucijų statusą, kurių vertybės, ypač plėtros požiūriu, ir viešosios politikos tikslai panašūs į ES, o ne privataus sektoriaus finansinėms institucijoms, siekiančioms komercinių investicijų galimybių. Pirmoji priemonių programa buvo pradėta 1999 m. kartu su ERPB. EPBT, įgyvendinanti programą kartu su KfW, ir EIB prie priemonių programų prisijungė kitais metais. Nuo 1999 m. Komisija yra pradėjusi 32 priemonių programas. - 18 MVĮ finansavimo priemonių, kurioms iš viso skirta 376 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų ir 2 328,25 mln. vertės TFI kredito linijų. 2007 m. vasario mėn. viduryje 287,6 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų jau buvo paskirstyta projektams. - 11 savivaldybių finansavimo priemonės, kurioms iš viso skirta 117,8 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų ir 589 mln. EUR vertės TFI paskolų. 2007 m. vasario mėn. viduryje 41,3 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų jau buvo paskirstyta projektams. - 2006 m. pirmą kartą taikomos trys energijos naudojimo efektyvumo finansinės priemonės, kurioms skirta 53 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų ir 212 mln. EUR vertės TFI paskolų. Įgyvendinimas prasidės 2007 m. balandžio mėn. MVĮ finansavimo priemonė yra keliems gavėjams skirta programa, kuria siekiama sustiprinti finansinių tarpininkų (pvz., bankų, lizingo bendrovių) pajėgumus pagalbą gaunančiose šalyse (naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse), siekiant išplėsti ir sustiprinti jų finansavimą MVĮ. Savivaldybių finansavimo priemonės mechanizmas yra panašus į MVĮ finansavimo priemonės mechanizmą. Iš TFI išteklių teikiamos paskolos ir rizikos diversifikavimo priemonės derinamos su neatlygintinomis finansinėmis paskatomis vietos finansų tarpininkams. Taip pat numatyta, kad PHARE lėšomis bus finansuojama ribota techninės pagalbos savivaldybėms suma, siekiant sustiprinti savivaldybės kredito rinkos paklausą. Energijos naudojimo efektyvumo finansinės priemonės pradėtos 2006 m. reaguojant į Energijos efektyvumo žaliąją knygą ir direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo. Siekiama paskatinti investicijas į energijos naudojimo efektyvumą visų rūšių pastatuose ir pramonės sektoriuje suteikiant atitinkamo finansavimo galimybę galutiniams paskolų gavėjams. Programoje yra TFI kredito linijos, kuriomis gali naudotis ir finansiniai tarpininkai, derinamos su paskatomis didinti įrangos ekonomiškumą ir padaryti investicijas į energetiką patraukliomis, o mokesčius naudingus vietos finansiniams tarpininkams, kad jie būtų paskatinti skolinti lėšas energijos naudojimo efektyvumo priemonėms finansuoti. Nicoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos prašymu ir atsižvelgiant į 2001 m. liepos 25 d. Komisijos komunikatą dėl pasienio regionų, EIB ir Komisija sukūrė priemonę pasienio regionams. Projektas skirtas nedidelės savivaldos infrastruktūros įgyvendinimui pasienio regionuose, siekiant skatinti integraciją į dabartinius ES regionus: jį sudaro 2 savivaldos infrastruktūros programos, kurioms iš viso skirta 40 mln. EUR vertės ES finansinių paskatų ir 200 mln. EUR vertės EIB paskolų. Ši programa įgyvendinama kartu su EIB tik pasienio regionuose ir jos įgyvendinimas dar nėra baigtas. 2006 m. ES įnašas buvo sumažintas nuo 50 mln. EUR iki 40 mln. EUR, siekiant programos dydį suderinti su galimais projektais. 5. FINANSINĖ APŽVALGA 2006 m. lėšų paskirstymas PHARE[7], ISPA ir SAPARD programoms kiekvienoje šalyje (mln. EUR) PHARE | SAPARD | ISPA | IŠ VISO | Bulgarija | 305,3 | 82,4 | 167,8 | 555,5 | Rumunija | 544,3 | 192,4 | 377,9 | 1 114,6 | Kroatija | 78,2 | 25,0 | 34,4 | 137,6 | Iš viso | 927,8 | 299,8 | 580,1 | 1 807,7 | [1] Paskelbtas OL L 161, 1999 6 26, p. 68. [2] Išskyrus tuos atvejus, kai nacionalinis fondas yra įgyvendinančiosios agentūros mokėjimo institucija. [3] Derinimo reglamento 12 straipsnyje numatytas teisinis pagrindas, pagal kurį Komisija gali nereikalauti ex ante pritarimo, kai šalys kandidatės pasirenka projektus, skelbia konkursus ir sudaro sutartis. [4] Taip pat daugelio kitų CARDS projektų valdymas buvo decentralizuotas ir perduotas CFSA. [5] Iš 6 pasiūlytų išorės santykių priemonių, kurios turi būti taikomos 2007–2013 m. laikotarpiu, viena yra naujoji pasirengimo narystei priemonė, IPA. IPA priemone, jungiančia išorės pagalbos ir vidaus politikos priemones, ketinama padėti šalims kandidatėms (Turkijai, Kroatijai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai) bei potencialioms šalims kandidatėms įstoti į Europos Sąjungą. IPA bus priemonė, padedanti siekti narystės, tenkinant visus stojimo proceso keliamus reikalavimus, ypač prioritetų, stebėsenos ir vertinimo atžvilgiu. IPA pakeis dabartines pasirengimo narystei priemones, t. y. PHARE, kurios taikymo sritis – parama įgyvendinant acquis communautaire , skatinant institucijų kūrimą ir susijusias investicijas, investavimą į ekonominę bei socialinę sanglaudą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą; ISPA, kuri yra Sanglaudos fondo pirmtakė ir apima aplinkos ir transporto infrastruktūros sritis; SAPARD, kaimo plėtros planų pirmtakę, apimančią bendrosios žemės ūkio politikos aquis ir kaimo plėtrą; Turkijos pasirengimo narystei priemonę, taikomą tokiose pačiose srityse kaip ir PHARE ir CARDS, kuri apima Vakarų Balkanų šalis. [6] Turkijai taikoma pasirengimo narystei finansinė pagalba Turkijai. [7] PHARE duomenys apytiksliai, nes į juos įeina BG ir RO planas ir Kroatijos įnašas į daugiašales programas, kurių tiksliai pagal šalis negalima išskaidyti. Plano išskaidymą pagal programų rūšis galima rasti šalims skirtuose prieduose. Į Bulgarijos duomenis įtraukta branduolinių jėgainių uždarymo programa KIDS. Paramos išlaidos į visus duomenis neįtrauktos.