LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.6.2009 
SEK(2009) 777 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis 
  
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 998/2003 d ėl 
gyvūnų sveikatos reikalavim ų, taikomų nekomerciniam namini ų gyvūnėlių judėjimui 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
[KOM(2009) 268 galutinis] 
[SEK(2009) 776] 
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis 
  
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 998/2003 d ėl 
gyvūnų sveikatos reikalavim ų, taikomų nekomerciniam namini ų gyvūnėlių judėjimui 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
[COM(2009) aaa galutinis] 
[SEC(2009) bbbb] 
 
LT 3   LT Šis klausimas yra Komisijos planuojamos darbotvark ės (darbų programos) dalis 
(nuorodos Nr. 2008/SANCO/010). 
1. P ROBLEM Ų NUSTATYMAS  
1.1. Teisinis kontekstas 
1.1.1. Teisinis įsipareigojimas persvarstyti 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 998/20031 (toliau – 
reglamentas) nustatomi suderinti gyv ūnų sveikatos reikalavimai, taikomi 
nekomerciniam namini ų gyvūnėlių judėjimui Bendrijoje (tolia u – bendroji tvarka). 
Vis dėlto reglamentu Jungtinei Karalystei (toliau – JK), Airijai, Maltai, Švedijai ir 
Suomijai nustatomas pereinamasis laikotarpis, per kur į jos gali reikalauti, kad 
gyvūnai augintiniai (naminiai gyv ūnėliai) į jų teritoriją būtų įvežami laikantis tam 
tikrų papildom ų reikalavim ų siekiant išvengti pasiutlig ės, echinokok ų ir erkių 
pavojaus (toliau – pereinamoj o laikotarpio tvarka).  
Reglamentu nustatomas teisinis įsipareigojimas persvarstyti  taisykles iki pereinamojo 
laikotarpio pabaigos ir reik alaujama, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai 
pateiktų sukaupta patirtimi ir rizikos vertinimu pagr įstą ataskaitą ir pasiūlymus dėl 
pereinamojo laikotarpio pabaigoje taikyti nos tvarkos. 2007 m. spalio 8 d. Komisija 
priėmė ataskaitą ir Europos Parlamento ir  Tarybos reglamento pasi ūlymą, kuriuo 
numatyta šiek tiek prat ęsti pereinamojo laikotarpio priemoni ų taikymą iki 2009 m. 
rugsėjo mėn. (Reglamentu (EB) Nr. 454/20082 toliau prat ęsta iki 2010 m. birželio 
30 d.), kad b ūtų pakankamai laiko apsvarstyti visu s aspektus ir pasikonsultuoti d ėl 
galimybių su visomis suinteresuotosiomis šalimis.  
Remdamasi ataskaita, įvairiomis konsultacijomis, įskaitant konsultacijas su Europos 
maisto saugos tarnyba (toliau – EMST), ir turima informacija apie susijusias ligas 
visoje ES, Komisija dabar nagrin ėja ilgalaikes galimybes, vis ų pirma galimyb ę 
taikyti bendr ąją tvarką valstybėms narėms, kurioms šiuo metu taikoma pereinamojo 
laikotarpio tvarka.  
1.1.2. Bendroji tvarka 
Reglamentu numatyta, kad kartu su savininku iš vienos valstyb ės narės į kitą 
keliaujantys gyv ūnai augintiniai turi b ūti identifikuoti ir tur ėti ES pasą kaip įrodymą, 
kad gyvūnas tinkamai paskiepytas nuo pasiutlig ės. Į ES iš į sąrašą įtrauktų arba 
neįtrauktų trečiųjų šalių įvežamiems gyv ūnams augintiniams taikoma tvarka 
priklauso nuo tre čiosios šalies, kuri yra j ų kilmės šalis, pateikt ų su pasiutlige 
susijusių garantijų kokybės. 
1.1.3. Pereinamojo laikotarpio tvarka 
Suomijai, Airijai, Maltai, Švedijai ir JK nustatyta tvarka aprašyta 1 lentel ėje. 
                                                 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/consleg/2003/R/02003R0998-20081122-en.pdf . 
2 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2008:145:0238:0239:EN:PDF .  
 
LT 4   LT Tai ES ir nacionalini ų taisykli ų derinys. Juo numatyti papildomi įvežimo 
reikalavimai, kurie priklauso nuo paskirties valstyb ės narės ir ligos. Taip pat 
numatytos valstybi ų narių, kurioms taikoma pereinamojo laikotarpio tvarka, ir kit ų 
valstybių narių (pvz., Danijos) tarpusavyje taikomos išimtys – vadinamieji dvišaliai 
susitarimai. 
1.1.4. Laisvo jud ėjimo tvarka 
JK ir Airija taiko abipusio laisvo jud ėjimo tvark ą šunims ir kat ėms, ir nereikalauja 
gyvūno augintinio identifikavimo (žym ėjimo) arba pas ų. Ši tvarka nepriskiriama nei 
bendrajai, nei pereinamojo laikotarpi o tvarkai, numatytai reglamente. 
1.2. Spr ęstini klausimai  
1.2.1. Esamos nacionalin ės taisyklės yra sudėtingos ir gyv ūnų augintini ų savininkams kelia 
daug rūpesčių.  
Taikant pereinamojo laikotarpio tvark ą Suomijai, Airijai, Ma ltai, Švedijai ir JK 
suteikiama galimyb ė išlaikyti savo nacionalines taisykles neatsižvelgiant į tai, kokia 
gyvūnų augintini ų sveikatos pad ėtis jų kilmės valstyb ėje narėje. Šios taisykl ės – 
papildomi gyv ūnų sveikatos reikalavimai ir (arba) tr ansporto ir maršruto reikalavimai 
– labai skiriasi ir keliaujant iems sunku suvokti šiose valstyb ėse narėse galiojan čias 
sąlygas, taip pat apsunkinamos ilgos kelion ės, kai keliaujama per šias valstybes 
nares.  
Dėl šios pad ėties gyvūnų augintini ų savininkai patiria papildom ų išlaidų (žr. 2 lentel ę 
– numatomos išlaidos), taip pat padaug ėjo asmenini ų ir iš valstybi ų narių institucij ų 
gautų skundų.  
1.2.2. Sveikatos pad ėties pasiutlig ės, echinokokoz ės (E. multilocularis) ir erki ų atžvilgiu 
valstybėse narėse atitikimas – EMST nuomon ės 
1.2.2.1. Pasiutlig ė 
EMST rekomendavo taikyti rizi kos mažinimo priemones pirm ą kartą vakcinuotiems 
gyvūnams augintiniams, atvykstantiems iš vietovi ų, kuriose pasiutlig ės paplitimas 
tarp gyvūnų augintini ų yra daugiau nei vienas atve jis iš milijono per metus, b ūtent iš 
Baltijos valstybi ų.  
Šalys, kuriose nustatyt ų pasiutlig ės atvejų tarp laikini ų gyvūnų skaičius buvo 
didesnis (pvz., Baltijos valstyb ėse), per pastaruosius trejus metus ėmėsi papildom ų 
pastangų likviduoti lig ą ir toliau stebi pad ėtį. 
Dėl šios priežasties ligos paplitimas tarp namini ų gyvūnų sumažėjo, todėl dabar 
padėtis apytikriai vienoda visose ES–27 valstyb ėse narėse ir gali b ūti lyginama su 
padėtimi ES–15 valstybi ų narių, kuriose pasiutlig ė tarp laukini ų gyvūnų priimant 
Reglament ą (EB) Nr. 998/2003 vis dar k ėlė didelį susirūpinimą. 
Jau daug met ų, ypač įsigaliojus reglamentui, nebuvo nustatyta pasiutlig ės atvejų, 
susijusių su teisėtu tarpvalstybiniu gyv ūnų augintini ų judėjimu ES, taip pat iš 
Baltijos valstybi ų.  
 
LT 5   LT Bendrijos kriterijai, iki šiol taikomi į sąrašą įtrauktoms tre čiosioms šalims, n ėra 
pagrįsti pasiutlig ės paplitimo tarp gyv ūnų augintini ų rodikliu, kur į naudoja EMST, 
kadangi jais atsižvelgiama į reguliavimo priemoni ų, skirtų neleisti pasiutligei plisti ir 
jai kontroliuoti, įgyvendinim ą, į tai, kaip kompetentingos institucijos užtikrina 
sertifikavimo galiojim ą bei stebėsenos sistem ų ir vakcin ų kokybę. Todėl ES gyvūnus 
augintinius iš tre čiųjų šalių kaip antai Jungtin ės Amerikos Valstijos ir Rusijos 
Federacija, priima taikydama bendr ąją tvarką nepaisant to, kad šiose šalyse pasiutlig ė 
tarp laukini ų gyvūnų labiau paplitusi nei Baltijos valstyb ėse. 
1.2.2.2. Echinokokoz ė (Echinococcus multilocularis) 
Remiantis EMST, įvairių pavienių tyrimų apie laukinius gyv ūnus duomenimis, šali ų 
padėtis ir netgi region ų toje pačioje šalyje pad ėtis labai skiriasi. Tod ėl nepaprastai 
sunku palyginti epidemiologin ę padėtį ir galimas tik apytikris epidemiologinis 
vertinimas. Turima labai mažai duomen ų apie užsikr ėtusių šunų ir kačių augintini ų 
skaičių, be to esamus duomenis sunku vertinti d ėl informacijos apie atrankos 
strategijas stokos.  
E. multilocularis  užsikrėtusiems šunims ir graužikams Suomijoje nustatyti atlikt ų 
tyrimų rezultatai iki šiol buvo neigiami. Ai rija, Malta, Švedija ir JK nepateik ė jokios 
informacijos apie namini ų šunų priežiūrą, tačiau teigia, kad šia liga užsikr ėtusių 
laukinių gyvūnų ir vietinių gyventojų nebuvo.  
Iš nedidelio paskelbt ų tyrimų apie infekcijos paplitim ą tarp gyv ūnų augintini ų 
Europoje skai čiaus galima daryti išvad ą, kad naminiai pl ėšrieji gyv ūnai yra mažiau 
linkę turėti kaspinuo čių, kadangi jie mažiau susiduria su tarpin ės vystymosi stadijos 
parazitais ir jiems regulia riai išvaromi kirminai.  
Vietovėse, kuriose infekcijos n ėra, užregistruota atvej ų, kai žmon ės užsikre čia 
būdami svetur. Tai reiškia, kad negalima atmesti pavojaus žmon ėms, keliaujantiems į 
vietoves, kuriose infekcija papl itusi (nesvarbu, ar iš vietov ės, kurioje infekcija 
nepaplitusi, ar ne), užsikr ėsti šia liga atsitiktin ai praryjant kaspinuo čio kiaušin ėlių po 
sąlyčio su gyvūnais augintiniais arba užsikr ėtusiais laukiniais gyv ūnais arba vartojant 
vaisius ir daržoves.  
1.2.2.3. Erk ės 
Remiantis EMST duomenimis, gyv ūnų augintini ų pernešam ų erkių rūšys yra 
paplitusios Europoje, įskaitant JK, Airij ą ir tikriausiai Malt ą. Erkių rūšių ir erkių 
perduodam ų ligų stebėjimo sistemos yra ribotos ir nevisapusiškos. Pagal šiuo metu 
turimus duomenis tr ūksta sisteminio pavyzdži ų rinkimo, epidemiologinio pagrindo ir 
veiksming ų kontrolės priemoni ų. Dalis turimos informacijos yra nepagr įsta arba 
pasenusi. 
2. T IKSLAI  
Bendrieji tikslai grindžiami laisvu asmen ų judėjimu (EB Sutartis) ir nauj ąja gyvūnų 
sveikatos strategija.  
Konkretūs tikslai: 
 
LT 6   LT • suderinti reikalavimus pašali nti neproporcingai dideles kli ūtis, susijusias su 
nekomerciniu gyv ūnų augintini ų judėjimu ES arba jiems atvykstant į ES iš 
trečiųjų šalių, ir tinkamai saugoti visuomen ės ir gyvūnų sveikatą, visų pirma 
nuo pasiutlig ės;  
• nustatyti proporcingas, keliaujantiems gyv ūnų augintini ų savininkams 
sunkumų nekeliančias, aiškias ir paprastas ES taisykles. 
Veiklos tikslas – nustatyti tvark ą, taikytiną nuo 2010 m. liepos 1 d. 
3. P AGRINDIN ĖS POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Komisija nustat ė keturias politikos galimybes tikslams siekti: 
1 galimyb ė: nesiimti veiksm ų 
Tai reikšt ų, kad nuo 2010 m. birželio 30 d. Suomija, Airija, Malta, Švedija ir JK į jų 
teritoriją įvežamiems gyv ūnams augintiniams netaikys papildom ų reikalavim ų, 
susijusių su pasiutlige, echinokokais ir erk ėmis. Taip pat nustos galioj ę tam tikri ši ų 
valstybių narių dvišaliai susitarimai. 
2 galimyb ė: pereinamojo laikotarpio tvarkos prat ęsimas 
Tai reikšt ų, kad pereinamasis laikotarpis b ūtų toliau laikinai prat ęstas iki 2011 m. 
pabaigos, kai Komisija numato baigti teikti ES param ą pasiutligei tarp laukini ų 
gyvūnų Baltijos valstyb ėse likviduoti skirtoms nacionalin ėms programoms. D ėl iš 
esmės pagerėjusios pad ėties minėtose valstyb ėse narėse neliktų EMST nustatytos 
grėsmės, o jos rekomendacijos d ėl riziką mažinančių priemoni ų būtų nebeaktualios.  
3 galimyb ė: dabartini ų visoms valstyb ėms nar ėms taikom ų taisykli ų 
koregavimas 
Tai reikšt ų, kad būtų nutraukiamos tam tikros penkiose valstyb ėse narėse taikomos 
sąlygos, įskaitant dvišalius susitarimus, ir b ūtų siūloma techniškai persvarstyta tvarka 
atsižvelgiant į EMST rekomendacijas, kad kilm ės valstybi ų narių sveikatos pad ėtis 
turėtų lemti taikom ą tvarką.  
4 galimyb ė: pereinamojo laikotarpio tvarkos prat ęsimas neribotam laikui 
Tai reikšt ų, kad pereinamojo la ikotarpio tvarka b ūtų neribotai prat ęsiama, min ėtoms 
penkioms valstyb ėms narėms suteikiant teis ę sistemingai reikalauti papildom ų 
garantijų. Neatmetama galimyb ė, kad kitos valstyb ės narės, besilaikan čios pasiutlige 
neužsikrėtusiai šaliai keliam ų Pasaulin ės gyvūnų sveikatos organizacijos kriterij ų 
arba teigian čios, kad j ų padėtis erkių pernešam ų ligų arba echinokokoz ės atžvilgiu 
ypatinga, taip pat prašys le isti nustatyti papildomas s ąlygas.  
 
LT 7   LT 4. P OVEIKIO VERTINIMAS  
4.1. Pirmin ės pastabos 
Pagal reglament ą, išlaidos, susijusios su augintini ų šuns ar kat ės parengimu kelionei, 
priklauso nuo kilm ės šalies ir paskirties valstyb ės narės (žr. 2 lentel ę – kelion ės 
išlaidos, kai keliaujama pirm ą kartą, nes prieš kelion ę gyvūnas turi b ūti 
identifikuotas, paskiepytas ir , jei reikia, jam turi b ūti atliktas antik ūnų titravimas). 
2 lentelėje neatsižvelgiama į specialius valstybi ų narių susitarimus pagal pereinamojo 
laikotarpio tvark ą, dėl kurių gali labai sumaž ėti pasirengimo keli onei išlaidos.  
Iš 2 lentel ės matyti, kad su gyv ūnu augintiniu keliaujan čiam ES pilie čiui brangiau 
keliauti į valstybes nares, kuriose galioja pere inamojo laikotarpio tvarka, išskyrus 
Suomiją, nei grįžti iš į sąrašą neįtrauktos tre čiosios šalies, kurio je galioja bendroji 
tvarka. 
4.2. 1 galimyb ė 
4.2.1. Ekonominis poveikis 
Ši galimyb ė tikrai b ūtų naudinga pilie čiams, nes nelikt ų išlaidų, susijusi ų su 
papildomais reikalavimais, kuriuos valstyb ės narės nustato esant pereinamojo 
laikotarpio tvarkai. Pilie čiai, kilę iš valstybi ų narių, kuriose galioja pereinamojo 
laikotarpio tvarka, ir keliaujantys iš toki ų valstybių narių į tokias, patirs priešing ą 
poveikį, kadangi nustos galioti dvi šaliai susitarimai.  
Manoma, kad tokiu atveju padid ėtų keliaujan čių gyvūnų augintini ų skaičius, o tai 
tikrai atnešt ų naudos oficialiai paskirtiems veterinarijos gydytojams. 
Pasirinkus ši ą galimybę poveikis ES patvirtintoms laboratorijoms tur ėtų būti labai 
mažas, nes laboratorijos pajamos, gaunamos už gyv ūnų augintini ų, įvežamų arba 
pakartotai įvežamų į ES iš į sąrašus neįtrauktų šalių, tyrimus, nesikeis. Didesn į 
poveikį patirs laboratorijos, kuri ų veikla išskirtinai orientuota į minėtų įsipareigojim ų 
vykdymą.  
Vaistų, skirtų erkių platinamoms ligoms arba  echinokokozei gydyti, tiek ėjams ši 
galimybė neturėtų turėti jokio poveikio arba poveikis tur ėtų būti nedidelis, kadangi 
toks gydymas taip pat rekomenduojamas d ėl gyvūnų ir visuomen ės sveikatos 
priežasčių. 
Mažai tik ėtina, kad ši priemon ė galėtų turėti neigiamo poveikio transporto įmonėms 
(toliau – vež ėjams), nes tikrinimo sistema b ūtų supaprastinta. Galima daryti 
prielaidą, kad pasirinkus ši ą galimybę vežėjams atsivers naujos galimyb ės siūlyti 
paslaugas žmon ėms, keliaujantiems su gyv ūnais augintiniais. 
Ši galimyb ė gali turėti didelio poveikio Airijos, Ma ltos, Švedijos ir JK karantino 
įmonėms. Daug įmonių, galinčių ilgą laiką karantino s ąlygomis laikyti gyv ūnus 
augintinius, kilusius iš į sąrašą neįtrauktos tre čiosios šalies, gali b ūti priverstos 
nutraukti veikl ą. Tačiau gyvūnams ir toliau gali b ūti taikomas trumpalaikis 
karantinas d ėl kitų nei netinkamas gydymas nuo erki ų arba echinokok ų priežasčių.  
 
LT 8   LT 4.2.2. Socialinis poveikis 
Pasirinkus ši ą galimyb ę nukentėtų ES patvirtintos laboratorijos. Ta čiau daugelis 
laboratorij ų ketina darbuotojus sutelkti į kitą laboratorijos veikl ą.  
Ši galimyb ė, kuria supaprastinamos taisykl ės, gali tur ėti teigiamo poveikio turizmui 
ir apskritai užimtumui. 
Gyvūnai augintiniai nebeb ūtų atskiriami nuo savinink ų, nes būtų panaikinta 
ilgalaikio karantino sistema. 
Dėl poveikio visuomen ės sveikatai, gali b ūti pakankamai tiksliai įvertinta, kad 
užsikrėtimo pasiutlige d ėl iš Baltijos valstybi ų pagal bendr ąją tvarką vežamų gyvūnų 
augintinių grėsmė bus ne didesn ė nei grėsmė, susijusi su jud ėjimu iš vienos valstyb ės 
narės į kitą arba iš į sąrašą įtrauktų trečiųjų šalių kaip antai Jungtini ų Amerikos 
Valstijų arba Rusijos Federac ijos, nepaisant blogesn ės pasiutlig ės padėties tarp 
laukinių gyvūnų Baltijos valstyb ėse. 
Tačiau gyvūnai augintiniai n ėra vienintelis šaltinis, per kur į žmonės gali užsikr ėsti 
alveoline echinokokoze. Tod ėl nepagrįsta visas rizikos mažinimo priemones sutelkti 
išskirtinai į gyvūnus augintinius, keliaujan čius su savininkais. Pr iežastinis poveikis 
visuomen ės sveikatai, vis ų pirma didesniam geografiniam erki ų rūšių ir erkių 
platinamų ligų paplitimui, gali b ūti nenustatytas. 
4.2.3. Poveikis aplinkai 
Dėl supaprastinamo neabejotinai padaug ės vežamų gyvūnų augintini ų. Tačiau sunku 
įvertinti šios galimyb ės poveikio aplinkai mast ą.  
4.3. 2 galimyb ė 
4.3.1. Ekonominis poveikis 
Iki 2001 m. pabaigos pilie čiai ir toliau patirs papildom ų išlaidų ir tikriausiai toliau 
prisidės prie veterinarijos gydytoj ų ir ES patvirtint ų laboratorij ų pajamų. 
Tai taip pat laikinai pad ės išlaikyti vež ėjų ir karantino įmonių pajamas d ėl 
monopolin ės padėties, susidariusios d ėl dabartin ės sistemos. 
4.3.2. Socialinis poveikis 
Numatoma, kad iki 2011 m. pabaigos ši galimyb ė neturėtų jokio poveikio 
užimtumui, o kelioni ų trikdymai išliks.  
Dėl poveikio visuomen ės sveikatai, iš naujausi ų Europos pasiutlig ės biuletenyje 
(angl. Rabies Bulletin Europe ) paskelbt ų duomenų galima spr ęsti, kad tik ėtina, jog 
iki pratęsimo laikotarpio pabaigos pasiutlig ės Baltijos valstyb ėse turėtų nebelikti. 
Pasirinkus ši ą galimybę gyvūnų augintini ų judėjimas ES tapt ų saugesnis ir d ėl to 
sumažėtų galima gr ėsmė visuomen ės sveikatai. Ta čiau kadangi nenustatyta, kad 
žmonės užsikrėtė pasiutlige per gyv ūnus augintinius, keliavusius iš Baltijos 
valstybių, manoma, kad pasirinkus ši ą galimybę skirtumas bus labai nedidelis. 
 
LT 9   LT 4.3.3. Poveikis aplinkai 
Numatoma, kad dabartin ė padėtis iš esmės liks nepakitus. 
4.4. 3 galimyb ė 
4.4.1. Ekonominis poveikis 
Pasirinkus ši ą galimyb ę pirmą kartą vakcinuot ų gyvūnų augintini ų iš Baltijos 
valstybių savininkai patirt ų papildom ų išlaidų, kaip rekomendavo EMST.  
Su veterinarija susijusios pajamos netur ėtų labai padid ėti, nes susijusi populiacija 
gana ribota. 
Ši galimyb ė turėtų tokio pat poveikio priemoni ų nuo parazit ų tiekėjams, vež ėjams ir 
karantino įmonėms kaip ir 1 galimyb ė.  
4.4.2. Socialinis poveikis 
Gyvūnų augintini ų, kuriems taikomos papildomos taisykl ės, populiacija yra gana 
ribota, tod ėl ir poveikis j ų savininkams ir turizmo sektoriui b ūtų nedidelis. 
Iš praktini ų išvadų matyti, kad neigiamas poveikis visuomen ės sveikatai b ūtų 
nedidelis. 
4.4.3. Poveikis aplinkai 
Negalima numatyti didesnio poveikio aplinkai, nes negalima numatyti šios 
galimybės poveikio masto gyv ūnų augintini ų judėjimui. 
4.5. 4 galimyb ė 
4.5.1. Ekonominis poveikis 
Po ilgesnio laiko pilie čiai ir toliau patirs papildom ų išlaidų vykdami į valstybes 
nares, kuriose galioja pereinamoj o laikotarpio tvarka, arba iš j ų grįždami. Pilie čiai, 
kilę iš valstybi ų narių, kuriose galioja pereinamojo laik otarpio tvarka, ir keliaujantys 
iš tokių valstybių narių į tokias, priešingai, ir toliau gal ės naudotis dvišali ų susitarim ų 
privalumais.  
Tikėtina, kad ši galimyb ė padės išlaikyti ES patvirtint ų laboratorij ų, o dėl 
monopolin ės padėties, susidariusios d ėl dabartin ės sistemos, ir vež ėjų bei karantino 
įmonių pajamas.  
4.5.2. Socialinis poveikis 
ES patvirtintos serologijos laboratorijos, vež ėjai, karantino įmonės, oficialiai paskirti 
veterinarijos gydytojai ir priemoni ų nuo parazit ų tiekėjai ir toliau dirbt ų, ir neturėtų 
kilti didesnio nedarbo gr ėsmė. 
Į ES iš į sąrašą neįtrauktų trečiųjų šalių įvežamiems arba nacionalini ų taisyklių 
neatitinkantiems (kuriems taikom as trumpalaikis karantinas) gyv ūnams augintiniams 
 
LT 10   LT ir toliau b ūtų taikomas karantinas. Tokiais atveja is socialinis poveikis (ir (arba) 
poveikis gerovei) tur ėtų būti vertinamas, kai gyv ūnai augintiniai laikomi atskirti nuo 
savininkų ne trumpiau kaip šešis m ėnesius. 
Pagrįstai gali b ūti teigiama, kad ši galimyb ė didelės aiškios naudos visuomen ės 
sveikatai netur ės (kaip paaiškinta 1.2.2.1 skyriuje). 
4.5.3. Poveikis aplinkai 
Nors vežam ų gyvūnų augintinų skaičius didėja ir tai gali tur ėti poveikio aplinkai, 
sunku nustatyti ryš į tarp galiojan čios ribojamosios tvarkos ir vežam ų gyvūnų 
augintinių (ir jų savininkų) skaičiaus. 
4.6. Išvados 
3 ir 4 galimyb ės nepadeda išspr ęsti aktualiausi ų problem ų, kurias išskiria 
administracijos ir pilie čiai, susiduriantys su sud ėtinga, apsunkinan čia ir nenuoseklia 
perdėtų ir nepagr įstų gyvūnų sveikatos reikalavim ų, visų pirma susijusi ų su 
pasiutlige, sistema. 
Pasirinkus 3 galimyb ę ne tik kilt ų daugiau painiavos keleiviams, susiduriantiems su 
nauja tvarka pagal kilm ės šalį, bet ir b ūtų visiškai neatsižvelgta į kitus su rizika 
susijusius aspektus, kurie svarb ūs sudarant tre čiųjų šalių sąrašus. Baltijos valstybi ų 
reputacija b ūtų nepagrįstai sumenkinta ir jos b ūtų diskriminuojamos tam tikr ų į 
sąrašus įtrauktų trečiųjų šalių atžvilgiu. Tai prieštarauja esminiams ES Sutarties 
principams. Taip pat b ūtų neatsižvelgta į valstybių narių prašymus supaprastinti 
tvarką remiantis vietoje surinktais duomenimis. 
Pasirinkus 4 galimyb ę piliečių, vykstan čių į minėtas penkias vals tybes nares ir 
tikėtina, į kitas liga neužkr ėstas valstybes nares, bei į pakartotinai į jas atvykstan čių, 
kelionės ir toliau b ūtų labai apsunkinamos.  
Tačiau šiomis galimyb ėmis dar nepavyks visiškai įgyvendinti daugelio valstybi ų 
narių siekio – užtikrinti darn ą ir supaprastinti gyv ūnų augintini ų judėjimą ES 
valstybėse narėse ir į ES valstybes nares, atsižvelgiant į gyvūnų sveikatos pad ėties 
panašumą Europos S ąjungoje.  
1 ir 2 galimyb ės iš esmės yra panašios. Pasirinkus bet kuri ą iš jų anksčiau ar vėliau 
būtų šalinami nepagr įsti skirtumai, diskriminacija ir pilie čiams, įskaitant ir min ėtų 
penkių valstybių narių piliečius, kuriems taikomi pa pildomi reikalavimai gr įžtant iš 
užsienio, tenkanti našta.  
Be to, bet kuria iš ši ų galimybi ų būtų užtikrintas aukštas saugumo lygis gyv ūnams 
augintiniams keliaujant ES valstyb ėse narėse ir į ES valstybes nares taikant bendr ąją 
tvarką, kuri, kaip paaišk ėjo, yra veiksminga neleidžiant žmoni ų ir gyvūnų augintini ų 
pasiutligei plisti per teis ėtą gyvūnų augintini ų judėjimą tarp valstybi ų narių ir į jas.  
Pasirinkus 2 galimyb ę būtų tam tikrų privalum ų, lyginant su 1 galimybe. Tai susij ę 
su grėsmės visuomen ės sveikatai mažinimu – pagr įstai pratęsus pereinamojo 
laikotarpio priemoni ų taikymą bendroji tvarka visoje ES b ūtų taikoma tada, kai 
taikant ES remiamas priemones, skirtas likusiems pasiutlig ės laukini ų gyvūnų 
 
LT 11   LT populiacijoje židiniams ES (ir kaimynin ėse teritorijose) šalinti, EMST 
rekomendacijos d ėl rizikos mažinimo tapt ų nebeaktualios.  
5. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Siekdama užtikrinti,  kad taikant nauj ą tvarką būtų pasiekti 2 skyriuje išd ėstyti tikslai, 
Komisija nuolat steb ės kelis rodiklius, kad gal ėtų įvertinti nauj ą tvarką. 
Rodiklių duomenys bus renkami iš įvairių esamų informacijos šaltini ų. Gali būti 
renkami papildomi duomenys, ypa č rengiant tyrimus ir (arba) pokalbius, siekiant 
įvertinti, ar gyventojai ir (arba) gyv ūnų augintini ų savininkai patenkinti nauja tvarka. 
Vykdant sustiprint ą bendradarbiavim ą su valstyb ėmis narėmis, Maisto grandin ės ir 
gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas (MGGSNK) ES mastu nuolat rinks valstybi ų 
narių kompetenting ų institucij ų duomenis (susijusius su gyv ūnų augintini ų judėjimu 
ir visuomen ės sveikata).  
Manoma, kad šiuo etapu rengti nepriklausomus vertinimus b ūtų neproporcinga. 
Taikant steb ėsenos priemones bus gauta pakankamai informacijos įvertinti, ar b ūtina 
vėliau (po 5–10 m.) pers varstyti reglament ą, jei padėtis nesikeis. 
 
LT 12   LT 1 lentelė. Valstybi ų narių, kuriose galioja pereinamoj o laikotarpio tvarka, taikom ų taisyklių 
apžvalga  
Teisinė 
tvarka  Priemonės IE MT SE UK FI  
Identifikavimas pagal pas ą ir mikrolust ą arba 
tatuiruotę iki 2011 m. (4 straipsnis) x x x x x 
Tinkamai atlikta vakcinacija nuo pasiutlig ės 
(5 straipsnis) x x x x x Bendroji 
tvarka 
Supaprastinta gyv ūnų augintini ų importo tvarka 
(8 straipsnio 3 dalies b punktas)   Norvegija   
Mikrolustas privalomas x x  x Nėra 
duom
enų 
Privalomas antik ūnų titravimas prieš patenkant į šių 
valstybių narių teritorij ą, siekiant užtikrinti 
pakankam ą apsaugin į pasiutligės antikūnų lygį x x x x Nėra 
duom
enų 6 straipsnio 1 dalis Tarp šių valstybi ų narių vežamų šunų ir kačių 
augintinių atleidimas nuo vakcinacijos nuo 
pasiutligės ir antikūnų titravimo reikalavim ų x x x x Nėra 
duom
enų 
Iš į sąrašą įtrauktų trečiųjų šalių įvežami gyv ūnai 
augintiniai turi atitikti tas pa čias taisykles kaip ir iš 
kitų ES valstybi ų narių įvežami gyv ūnai augintiniai  x x x x Nėra 
duom
enų 8 straipsnio 1 dalis Iš į sąrašą neįtrauktų trečiųjų šalių įvežamiems 
gyvūnams augintiniams turi b ūti taikomas 
karantinas x x x x Nėra 
duom
enų 16 straips
nis Priemonės nuo echinokok ų ir (arba) erki ų 
privalomos x x x x x Bendrijos nuostatos 
21 straips
nis Iš Danijos per Švedij ą tranzitu vežamiems šunims ir 
katėms netaikomi paso, vakcinacijos nuo pasiutlig ės 
ir antikūnų titravimo reikalavimai    Danija3 
   16 straips
nis Priemonės nuo echinokok ų ir (arba) erki ų 
neprivalomos x x x x x Pereinamojo laikotarpio tvarka  
Nacionalin ės taisyklės Reglamente  
nenumatytas 
teisinis pagrindasPatvirtintos transporto bendrov ės  x x  x  
                                                 
3 Komisijos sprendimas 2004/557/EB (OL L 249, 2004 7 23, p. 18). 
 
LT 13   LT Laisvo jud ėjimo tvarka 
Nacionalin ės taisyklės Reglamente  
nenumatytas teisinis 
pagrindasTarp Airijos ir JK vežam ų šunų ir kačių augintini ų 
atleidimas nuo identifikavimo ir paso reikalavim ų x   x  
 
LT 14   LT 2 lentelė. NUMATOMOS IŠLAIDOS  
vežant vidutinio dydžio šun į ES arba pakartotinai įvežant po kelion ės užsienyje ( šaltinis: valstybi ų narių kompetentingos institucijos ) 
 Identifikavimas 
(mikrolustas + 
pasas)  Žyma apie 
vakcinavim ą 
pase Atranka + 
sertifikavimasTyrimas  Priemonės 
nuo erkių Priemonės nuo 
echinokok ų Vežėjai Karantinas  Iš viso  
Bendroji tvarka  
ES vežamas 
gyvūnas augintinis  42,93 €4 
(15–95,5 €)  22,50 €4 
(2–63 €)  - - - - - - 65,43 €  
Iš į sąrašą įtrauktų 
trečiųjų šali ų 
pakartotinai į ES 
įvežamas gyv ūnas 
augintinis  42,93 €4 
(15–95,5 €) 22,50 €4 
(2–63 €) - - - - - - 65,43 € 
Iš į sąrašą 
neįtrauktų trečiųjų 
šalių pakartotinai į 
ES įvežamas 
gyvūnas augintinis  42,93 €4 
(15–95,5 €) 22,50 €4 
(2–63 €) 29,20 €4 
(5–53 €) 50 € 
(30–88 €) - - - - 144,63 € 
Pereinamojo laikotarpio tvarka  
Į U K ,  I E  i r  M T  i š  
kitų ES valstybi ų 
narių įvežamas arba 
pakartotinai įvežamas gyv ūnas 
augintinis 
 50,50 € 
(15–107 €) 26,70 € 
(2–63 €) 34 € 
(5–69 €) 50 € 
(30–88 €) 18,80 € 
(5–56 €) 16,80 € 
(1–39,30 €)  UK: N ėra 
duomenų 
IE: keltu=20 €,
lėktuvu=910 €,
MT: 72 €  - 196,80 € 
(+vežimo 
išlaidos)  
Į SE iš kit ų ES 
valstybių nari ų 
įvežamas arba 
pakartotinai įvežamas gyv ūnas 50,50 € 
(15–107 €) 26,70 € 
(2–63 €) 34 € 
(5–69 €) 50 € 
(30–88 €) - 16,80 € 
(1–39,30 €)  - - 178 € 
                                                 
4 Išskyrus UK, IE, MT, SE ir FI numatytas sumas. 
 
LT 15   LT augintinis  
Į F I  i š  k i t ų ES 
valstybių nari ų 
įvežamas arba 
pakartotinai 
įvežamas gyv ūnas 
augintinis  50,50 € 
(15–107 €) 26,70 € 
(2–63 €) - - - 16,80 € 
(1–39,30 €)  - - 94 € 
Iš į sąrašą 
neįtrauktų trečiųjų 
šalių į UK, IE, MT 
ir SE įvežamas 
gyvūnas augintinis  - - - - - - - UK: 3 480 € 
IE: 2 500 € MT: 1 000 
€ 
SE: 3 350 € 3 480 € 
2 500 € 1 000 € 3 350 €