Komisijos ataskaita - Pirmoji metinė Europos sutarčių teisės ir acquis persvarstymo pažangos ataskaita /* KOM/2005/0456 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.9.2005 KOM(2005) 456 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA Pirmoji metinė Europos sutarčių teisės ir acquis persvarstymopažangos ataskaita KOMISIJOS ATASKAITA Pirmoji metinė Europos sutarčių teisės ir acquis persvarstymo pažangos ataskaita (Tekstas svarbus EEE) 1. ĮVADAS Ši ataskaita apibendrina Europos sutarčių teisės (EST) projekto pažangą ir acquis persvarstymą nuo 2004 m. Komisijos komunikato dėl Europos sutarčių teisės ir acquis persvarstymo (toliau – 2004 m. komunikatas)[1] bei apibrėžia pagrindinius politikos klausimus. Ši ataskaita yra pirmoji iš metinių ataskaitų serijos, sukonkretinanti 2004 m. komunikate Komisijos prisiimtą įsipareigojimą Tarybai[2] ir Europos Parlamentui[3]. Projektą taip pat parėmė Taryba, po Tamperės Europos Vadovų Tarybos sprendimų 2004 m. lapkričio 5 d. išvadose[4] priimdama vadinamąją Hagos programą[5], kuri taip pat apima Bendrą pagrindų sistemą (BPS). Vėliau Komisija įtraukė BPS į 2005 m. gegužės 10 d. savo veiksmų planą[6], kuriam Taryba taip pat pritarė[7]. Be to, savo rezoliucijoje dėl 2005 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programos[8] EP paprašė Komisijos paspartinti EST projekto vykdymą bei pareiškė savo norą veikti išvien rengiant šį projektą. 2. BPS PARENGIMAS 2.1. Mokslinių tyrimų tinklas Po 2002 m. gruodžio mėn. kvietimų teikti paraiškas gautų paraiškų įvertinimo buvo pasirinktas mokslinių tyrimų tinklas, plačiai apimantis Europos teisės tradicijas[9]. Moksliniai tyrimai yra vykdomi mokslo darbuotojų pasiūlytomis darbų dalimis, kurios bus sujungtos į BPS projektą, baigtiną iki 2007 m. pabaigos. 2.2. BPS–net 2.2.1. BPS-net įkūrimas Po kvietimo pareikšti suinteresuotumą buvo įkurtas suinteresuotųjų[10] BPS ekspertų tinklas (BPS–net) . Jų dalyvavimu užtikrinama, kad moksliniuose tyrimuose bus atsižvelgta į praktinę situaciją, kurioje turi būti taikomos taisyklės, ir į naudotojų poreikius. Ekspertų pasirinkimas buvo pagrįstas 4 kriterijais: teisės tradicijų įvairovės, ekonominių interesų pusiausvyros, patirties ir pasiryžimo. Atranka buvo vykdoma 2 vertinimo etapais; antruoju siekta ištaisyti pradinį ekspertų trūkumą iš tam tikrų profesijų ir šalių. Dabar tinklą sudaro 177 nariai, atstovaujantys įvairioms valstybėms narėms ir profesijoms[11]. Šiuo metu narių sąrašas paskelbtas viešai[12]. 2.2.2. BPS-net darbas BPS–net savo darbą pradėjo 2004 m. gruodžio 15 d. konferencija. Visų mokslinių tyrimų metu jis prisidės komentarais apie mokslinių tyrimų dokumentus, o tie komentarai bus aptarti seminaruose ir tam skirtoje tinklavietėje. Šiuo metu atrinktos 32 diskusijų temos iki 2007 m. pabaigos. Remdamiesi savo specializacija BPS–net nariai pažymėjo juos dominančias mokslinių tyrimų sritis. Atsižvelgiant į tai, kad seminaruose turėtų vykti išsamios diskusijos, grupių dydis turi būti apribotas. Darbo grupių dalyviai atrinkti pagal tuos pačius kriterijus, kaip ir visi suinteresuoti dalyviai. Tie BPS–net nariai, kurie negali atvykti į seminarus, kviečiami pareikšti savo nuomonę raštu. BPS–net narių dalyvavimas moksliniuose tyrimuose šiuo metu suplanuotas taip: - Prieš darbą grupėse mokslinių tyrimų projektai įdedami į tam skirtą tinklavietę. Tie BPS–net nariai, kurie pareiškė susidomėjimą tam tikra tema, kviečiami išnagrinėti projektus ir pareikšti savo nuomonę. - Po seminarų BPS–net ekspertų prašoma raštu apibendrinti savo diskusijas. Komisija parengia ataskaitą, kurioje atsispindi BPS–net narių pareikšti komentarai seminaruose, atsiųsti raštu bei mokslo darbuotojų nuomonės. Šiose ataskaitose apibrėžiami specifiniai politikos klausimai, pirmiausia susiję su vartotojų sutarčių teisės acquis , taip pat horizontaliaisiais klausimais. - Mokslo darbuotojai per 6 mėnesius gali pareikšti savo nuomonę dėl Komisijos ataskaitoje apibendrintų BPS–net komentarų, kuriais gali arba pasinaudoti savo peržiūrėtuose projektuose, arba, jeigu nesutinka, paaiškinti priežastis. Nuo 2005 m. kovo mėn. įvyko šie seminarai: paslaugų sutarčių (kovo 11 d.); frančizės, tarpininkavimo, paskirstymo (kovo 16 d.); asmeninės apsaugos teisių (balandžio 19 d.); savanoriškos intervencijos (balandžio 29 d.); neteisėto praturtėjimo (gegužės 20 d.); sutarties supratimo ir funkcijų (birželio 7 d.) ir vartotojų ir profesionalų pažinimo (birželio 21 d.). 2.3. Valstybių narių ekspertų tinklas BPS valstybių narių ekspertų tinklas buvo įkurtas valstybėms narėms paskyrus į jį savo piliečius. Narių sąrašas paskelbtas viešai[13]. Tinklas savo darbą pradėjo pirmuoju seminaru 2004 m. gruodžio 3 d.[14] Antrasis seminaras buvo surengtas 2005 m. gegužės 31 d. ir skirtas apsvarstyti procedūrinius bei esminius klausimus, iškilusius BPS darbo metu[15]. 2.4. Tinklavietė Komisija įkūrė tam skirtą tinklavietę, prie kurios turi prieigą BPS–net nariai, valstybių narių ekspertai ir EP. Visi susiję dokumentai, pavyzdžiui, mokslo darbuotojų projektai, BPS–net komentarai, Komisijos seminarų ataskaitos bus skelbiamos tinklavietėje viso BPS darbo metu. 2.5. Europos diskusijų forumas Pirmininkaujant Jungtinei Karalystei, 2005 m. liepos 7–8 dienomis Londone turėjo vykti bendrai surengtas pirmasis Europos diskusijų forumas, kuriuo buvo siekta, remiantis 2004 m. komunikatu, periodiškai suburti visus asmenis, politiniu ir techniniu lygiu prisidedančius prie BPS plėtojimo, pirmiausia BPS–net narius ir valstybių narių ekspertus. Ši konferencija buvo atšaukta dėl teroristinių išpuolių Londone. Šiuo metu ją numatoma surengti 2005 m. rugsėjo 26 d. Kitas bendrai rengiamas Europos diskusijų forumas, pirmininkaujant Austrijai, numatytas Vienoje, 2006 m. gegužės 25–26 dienomis. 2.6. Pirmo BPS rengimo etapo metu iškylantys klausimai 2.6.1. BPS–net ir acquis persvarstymas Kaip nurodyta 2004 m. komunikate, svarbūs BPS rengimo metu gauti rezultatai (pvz., apibrėžimai, tipinės taisyklės) bus patikrinami vartotojų apsaugos srityje, vartotojų acquis persvarstymo kontekste. Savo ruožtu šis acquis persvarstymas duos paskatą platesnės BPS vystymuisi. Komisija pabrėžia būtinybę aiškiai akcentuoti BPS rengimo politinius aspektus tam, kad būtų užtikrintas kuo didesnis projekto veiksmingumas ir našumas. Todėl Komisija suteiks neabejotiną pirmenybę klausimams, tiesiogiai susijusiems su vartojimo sutarčių teisės acquis ir kitais su sutarčių teise susijusiais acquis . 2.6.2. Procedūriniai klausimai Veiksmingas bendradarbiavimas BPS proceso metu yra esminis dalykas. Todėl Komisija nori pagerinti BPS–net darbą, pirmiausia padidinti įnašų į BPS–net efektyvumą. Kaip buvo nuspręsta anksčiau, Komisija nuo 1 iki 2 mėnesių pratęs laiką, per kurį BPS–net nariai turės išnagrinėti mokslo darbuotojų projektus, pateiktus per 2005 m. antrąjį pusmetį. Paaiškėjo, kad labai naudingi buvo klausimynai, kuriuos Komisija išdalijo BPS–net seminarų metu, taip pat diskusijos su valstybių narių ekspertais. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir siekdama pagerinti BPS procesą, Komisija imsis tokios veiklos: - Nustatys pirmenybę temoms ir (arba) seminarams, kurie yra svarbūs persvarstant vartotojų acquis , ir galbūt papildys svarbių acquis temų ir (arba) seminarų sąrašą. - Imsis priemonių, kad projektuose būtų nurodyta, kokios taisyklių dalys yra ypač svarbios BPS pagrindiniam tikslui, t. y. acquis persvarstymui, ir kokios dalys teikia papildomos informacijos, kuria gali pasinaudoti valstybės narės, įgyvendindamos direktyvas. - Kalbant apie seminarų rengimo formą, įves daugiau lankstumo (pvz., prireikus, organizuos „projekto grupes“, kurios rengs rekomendacijas specifiniais klausimais; seminaruose skirs atsovus užtikrinti horizontalųjį nuoseklumą). - Toliau ieškos galimybių iki galo užbaigti diskusiją seminarams pasibaigus. - Paprašys mokslo darbuotojų prieš seminarą pateikti išsamią apžvalgą, apibendinančią pagrindinius projekto elementus. - Rengs seminarus apie bendrąją BPS projekto struktūrą. - Pakvies valstybių narių ir EP atstovus pateikti BPS seminarų ataskaitų projektus. Komisija pasilieka teisę pataisyti ataskaitų projektus tam, kad užtikrintų neutralaus pobūdžio ir tinkamą ataskaitų teikimą. 2.6.3. Horizontalieji esminiai klausimai Kalbant apie esmę, atsižvelgdama į diskusijas su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis Komisija nori pabrėžti šiuos dalykus: - Klausimus, iškylančius vartotojų acquis persvarstymo tiriamajame etape, Komisija įtrauks svarstyti į BPS procesą. - BPS parengimui būtina apibrėžti abstrakčius teisinius terminus ir juos įtraukti į projektus. Atsiradus būtinybei diferencijuoti pagal atitinkamus sektorius, tai reikėtų pabrėžti ir paaiškinti. Apibrėžimai turi būti atidžiai suderinti su parengtomis taisyklėmis. - Bendras BPS projekto nuoseklumas yra esminis dalykas: tarpusavio bendrųjų sutarčių teisės ir specifinių sutarčių teisės priklausomybę reikia paaiškinti. Sprendžiant horizontaliuosius klausimus reikia surasti nuoseklius sprendimus. Reikėtų patikslinti taisyklių taikymo sritį. - Reikėtų aiškiai nustatyti ir paaiškinti politinius sprendimus, pirmiausia mokslo darbuotojų apybraižose ir su tvarkos taisyklių projektais susijusiuose komentaruose. - Turi būti išryškintas procesui esminis sutarčių laisvės principas. Projektuose reikėtų išaiškinti ir pagrįsti privalomųjų taisyklių atvejus. - Ypač svarbu tinkamai diferenciacijuoti B2B (verslo įmonių tarpusavio sandoriai) ir B2C (verslo įmonių sandoriai su vartotojais) sutartis. Vartotojų teisė sureguliuoja struktūrinius neatitikimus tarp vartotojų ir prekybininkų; todėl gali būti priimti skirtingi politiniai sprendimai atsižvelgiant į tai, kokioje situacijoje atsiduriama – B2C ar B2B. Siekiant surasti pakankamai diferencijuotus sprendimus, atrodo, tikslinga kiekvienu konkrečiu atveju taikyti metidą, pagal kurį nustatoma, kuriose situacijose būtina priimti specifines vartotojų apsaugos taisykles, ir tokiais atvejais leisti nukrypti nuo bendrųjų taisyklių. Komisija paprašys mokslo darbuotojų atsižvelgti į šiuos dalykus rengiant būsimuosius ar persvarstytus projektus. 3. VARTOTOJų ACQUIS PERSVARSTYMAS Tam, kad geresnio reglamentavimo tikslai būtų lengviau pasiekti ir būtų pasinaudota EST projekto sinergija, Komisija pradėjo acquis persvarstymą, kurio tikslas – supaprastinti ir užbaigti reguliavimo sistemą. Persvarstymo procesas apibrėžtas 2004 m. komunikate remiantis vartotojų acquis pavyzdžiu dėl to acquis tiesioginio ryšio su sutarčių teise. Šios ataskaitos, kuri remiasi pavyzdžiais pagrįstu metodu, tikslas – detaliau apibrėžti šį procesą. Toliau minimos persvarstymo pažangos aprašyme išskirtinis dėmesys skiriamas procesui, bet kartu pateikiamos kai kurios preliminarios išvados dėl atskirų su vartotojais susijusių direktyvų ir galimi sprendimai. 3.1. Procesas Komisija tebėra tiriamajame etape, kurio met nagrinėjamas su vartotojais susijusių direktyvų perkėlimas ir taikymas valstybėse narėse. Esminis dalykas – nustatyti reguliavimo problemas, vidaus rinkos kliūtis ir spragas vartotojų apsaugos srityje bei įvertinti, ar jos atsirado dėl esamų direktyvų ar dėl neteisingo įgyvendinimo arba taikymo vienoje ar keliose valstybėse narėse. Mokslo darbuotojų ir praktikuojančių teisininkų tinklas Komisijos užsakymu šiuo metu pradėjo nagrinėti lyginamąją teisę. Šiuo tyrimu bus užbaigta Komisijos vykdoma perkėlimo kontrolė. Bus nagrinėjamas direktyvų taikymas valstybėse narėse, įskaitant precedento galią turinčią nacionalinę teisę ir administracinius sprendimus. Siekdami pašalinti galimus nenuoseklumus, dalinius sutapimus, vidaus rinkos kliūtis ir konkurencijos iškraipymus, mokslo darbuotojai parengs rekomendacijas acquis racionalizavimui ir supaprastinimui. Tyrinėjimų rezultatas bus viešai paskelbtas 2006 m. rudenį. Komisija planuoja paskelbti išsamią vartotojų acquis persvarstymo ataskaitą. Šį dokumentą ketinama paskelbti 2006 m. antrąjį pusmetį. Komisija ketina pradėti išsamias konsultacijas, kurių rezultatai bus viešai paskelbti. Apie mūsų darbų pažangą ir rezultatus bus reguliariai pranešama Europos Parlamentui. Kaip nurodyta 2004 m. komunikate, bus įkurta nuolatinė valstybių narių ekspertų darbo grupė; jos pirmasis susirinkimas įvyks 2005 m. rudenį. Nuolatinės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis oficialiai prasidės 2006 m. paskelbus ataskaitą. Tačiau suinteresuotosios šalys iki tos datos galės pateikti Komisijai savo komentarus ir informaciją. Nors dėl konsultavimosi būdo galutinis sprendimas nepriimtas, nacionalinių ekspertų ir suinteresuotųjų šalių bus paprašyta tam tikras direktyvas nagrinėti atskirai, ir bus rengiami konkretūs seminarai, skirti „horizontaliesiems“ klausimams, įskaitant apibrėžimus ir priemones. Konsultavimosi procesu bus užbaigtas tiriamasis etapas. Komisija įvertins įvairias politikos pasirinkimo galimybes ir reguliavimo priemonių poreikį. Nors apie atskiras direktyvas daryti išvadas per anksti, jau gauti preliminarūs iki šiol atlikto darbo, susijusio su direktyvomis dėl prekių kainų žymėjimo[16], dėl draudimų[17], dėl teisės tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu[18] ir dėl nuotolinės prekybos[19]rezultatai. Svarbu pažymėti, kad kalbant apie šase paminėtas direktyvas, Komisija pripažįsta poreikį užtikrinti tinkamą jų vykdymą, įskaitant savireguliavimo priemones. Pagal Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje[20] bus įkurtas komitetas, kuris įneš svarų įnašą į persvarstymą. Preliminarūs perkėlimo rezultatai 3.2. PRELIMINARūS PERKėLIMO REZULTATAI 3.2.1. Prekių kainų žymėjimas Įgyvendinant kai kurias pagrindines nuostatas šia direktyva suteikiama didelė veiksmų laisvė. Šis faktas nulėmė pakankamą perkėlimo priemonių skirtumus. Visų pirma, kaip alternatyvą metriniams vienetams šia direktyva leidžiama naudoti kiekio matavimo vienetus, kurie plačiai ir įprastai naudojami valstybėse narėse kai kurių produktų prekyboje. Dėl to šiems produktams Bendrijos teritorijoje imta naudoti skirtingus kiekio matavimo vienetus. Tačiau dar nėra aišku, kokiu mastu šis faktas gali sukliudyti palyginti kainas ir įmonėms įsikurti kitose valstybėse narėse. Be to, žymint vieneto kainą valstybės narės gali pradėti taikyti bendrojo įsipareigojimo išimtis motyvuodamos tuo, kad toks žymėjimas nebūtų naudingas arba sukeltų painiavą. Valstybės narės šia galimybe pasinaudojo skirtingais būdais. Komisija supranta, kad ši problema atsirado dėl to, kad tik mažumą ne maisto produktų galima parduoti žymint vieneto kainą (pvz., dažus, medieną). Atrodo, kad galimybė rasti visiems atvejams tinkančią taisyklę yra abejotina. Pagaliau, nedidelėms mažmeninėms įmonėms direktyva leidžiama pereinamuoju laikotarpiu nukrypti nuo bendrojo įsipareigojimo nurodyti vieneto kainas. Tačiau, kadangi direktyvoje „nedidelės mažmeninės įmonės“ neapibrėžtos, valstybės narės vadovavosi nesuderintais kriterijais pasirinkdamos subjektus, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata. Atsižvelgiant į daugumos svarbių geografinių rinkų vietinį pobūdį, nėra aišku, ar tai gali sukelti rimtų problemų. Bet kuriuo atveju, kadangi kainų žymėjimas yra komercinė praktika, neatsižvelgiant į tai, ar jis nurodomas reklamoje ar nenurodomas, atitinkamas direktyvos nuostatas reikės derinti su dabartine Nesąžiningos komercinės praktikos direktyva[21]. 3.2.2. Draudimai Dauguma institucijų ir organizacijų, apie kurias valstybės narės pranešė Komisijai pagal Draudimų direktyvą, yra vartotojų organizacijos. Iki šiol nė viena iš jų netaikė draudimo kitoje valstybėje. Šis darbas turėtų padėti identifikuoti pagrindines kliūtis, su kuriomis gali susidurti vartotojų organizacijos, siekdamos taikyti draudimą kitoje valstybėje narėje. JK Sąžiningos prekybos biuras (SPB) iki šiol pateikė tik vieną tokį atvejį. Viena Belgijos įmonė paštu siųsdavo katalogus JK rezidentams, kurie to neprašė, ir tuo pačiu jiems pranešdavo apie laimėtą prizą. Vartotojai buvo verčiami manyti, kad norėdami gauti tariamą prizą, jie turėjo užsisakyti prekių iš katalogo. Tačiau prizų laimėtojai buvo atrinkti iš anksto ir didžioji jų gavėjų dauguma neturėjo jokios galimybės gautį šį prizą. SPB pareiškė pretenziją, kad skelbimas apie prizą klaidino vartotojus, ir Belgijos teismams pateikė ieškinį dėl uždraudimo. Pastarieji įsakė nutraukti reklamą. Reglamentu dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje įkurtas valstybinės valdžios institucijų, atsakingų už vartotojų ekonominių interesų apsaugą, tinklas iš dalies tarpusavyje suderina savo tyrimo galias ir teikia savitarpio pagalbą. Taigi, SPB turės galimybę paprašyti savo kolegų Belgijoje priimti priverstinio vykdymo priemones. 3.2.3. Teisė tam tikru laiku naudotis nekilnojamaisiais daiktais Sunkumai, su kuriais vartotojai susiduria tam tikru laiku naudodamiesi nekilnojamuoju turtu, yra didžiausi. Daugiausia iš vartotojų ir EP Komisija gauna daug skundų, kurie susiję su teise tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu Ispanijoje, šiek tiek mažiau Portugalijoje ir Kipre. Europos vartotojų centrų pateikta informacija, atrodo, patvirtina, kad problema yra labai aktuali. Pagrindiniai aspektai yra šie: - Naujiems produktams netaikomi teisės aktai, reglamentuojantys teisę tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu (pvz., atostogų klubai, trumpesnės negu 3 metų sutartys ir apgyvendinimo laivuose sutartys); - Klaidinanti reklama ir per mažai informacijos, vartotojams suteikiamos apie produktą bei nepakankamas laikas apsigalvoti; - Agresyvieji pardavimo būdai, pvz., pardavimas naudojant spaudimą; - Su avanso, uždrausto pagal šią direktyvą, grąžinimu susijusios problemos. Dalis šių problemų, susijusių su klaidinančia ir agresyvia prekybos praktika, bus sprendžiamos dabartine Nesąžiningos komercinės praktikos direktyva. 3.2.4. Nuotolinė prekyba Nuotolinės prekybos direktyvos persvarstymas patvirtino, kad yra būtina paaiškinti tam tikrus apibrėžimus ir vartoti labiau suderintus terminus, tiek šioje direktyvoje, tiek kitose direktyvose. Direktyvoje vartojami terminai „darbo dienos“ ir „dienos“ bei skirtingas „minimalus“ atsisakymo laikotarpis, numatyti skirtingose vartotojų apsaugos priemonėse[22], yra puikus to pavyzdys. Taip pat iškilo daugiau esminių apibrėžimų problemų. Neseniai paskelbtame Europos Teisingumo Teismo nutarime[23], susijusiame su byla, kurioje SPB paprašė preliminaraus nutarimo dėl sąvokos „transporto paslaugos“ reikšmės, Teismas pateikė platesnę interpretaciją už tą, kurią gynė Komisija ar SPB, ir automobilių nuomos paslaugoms nutarė direktyvos netaikyti. Kai kurios direktyvos išimtys taip pat sukelia problemų praktikoje. Pavyzdžiui, pardavimui iš varžytinių direktyva netaikoma, nors kai kurios valstybės narės pageidavo, kad direktyva nebūtų taikoma tik tam tikriems pardavimo iš varžytinių tipams. Tačiau kai kuriose tinklavietėse derinamas namų pardavimas iš varžytinių ir pirkimas už nustatytą kainą. Pastaruoju atveju direktyvos nuostatos bus taikomos tik B2C sandoriams. Dėl to vartotojams gali kilti painiavos. Dėl naujųjų technologijų ir prekybos praktikos taip pat reikia patikrinti kai kurių apibrėžimų tikslumą. Pavyzdžiui, reikalaujama raštu patvirtinti „patvariojoje laikmenoje“ pateiktą informaciją. Kai kurios valstybės narės susirūpino, kaip šį terminą aiškinti sutarčių, sudarytų naudojant SMS (trumpų tekstinių žinučių perdavimas iš mobiliųjų telefonų), kontekste. Nagrinėdama tokius klausimus Komisija, žinoma, atsižvelgs į panašių sąvokų aiškinimą kitose Bendrijos priemonėse, pvz., direktyvoje dėl nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis[24]. Komisija taip pat nagrinės, kaip lengvai galima taikyti direktyvą paraktikoje. Ar tam tikri direktyvos aspektai nesukėlė problemų verslo įmonėms arba vartotojams? Pavyzdžiui, ar tai, kad atsisakymo laikotarpis prekių ir paslaugų atveju gali prasidėti skirtingomis dienomis, sukeltų painiavos vartotojams bei kliūčių verslo įmonėms, jeigu sutartis apima tiek prekes, tiek paslaugas? Apskritai, direktyvos persvarstymas reikalauja rūpestingai atsižvelgti į jos sąveiką su kitomis Bendrijos priemonėmis vartotojų apsaugos srityje (pvz., į sąveika su direktyvose dėl kelionių paketų[25] ir dėl teisės tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu nurodytais išankstinės informacijos reikalavimais; ar šioje direktyvoje ir (arba) direktyvoje dėl nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis tokie produktai, kaip išperkamoji nuoma ar finansinė nuoma prilygsta finansinėms paslaugoms?) bei kitose srityse, pvz., duomenų apsaugos bei elektroninės komercijos. 3.3. Galimi rezultatai Jeigu tiriamojo etapo metu Komisijai taps aišku, kad reikia persvarstyti arba papildyti acquis , teoriškai Komisija galėtų pasirinkti vieną iš 2 galimybių: a) vertikalųjį požiūrį, kurį sudaro esamų direktyvų atskiras persvarstymas (pvz., direktyvos dėl teisės tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu persvarstymas), arba konkrečių sektorių reglamentavimas (pvz., direktyvų dėl kelionių paketų ir teisės tam tikru laiku naudotis nekilnojamuoju turtu nuostatų įtraukimas į Turizmo direktyvą); b) labiau horizontalų požiūrį, kai priimama viena ar daugiau sistemos priemonių, skirtų reglamentuoti bendrąsias acquis savybes. Šia(-iomis) sistemos priemone(-ėmis) būtų pateikti bendrieji apibrėžimai ir reglamentuojamos pagrindinės vartotojų sutartinės teisės ir gynimo priemonės. Pagal horizontalųjį požiūrį Komisija galėtų, pavyzdžiui, parengti direktyvą dėl B2C prekių pardavimo sutarčių. Ja būtų vieningai reglamentuojami pardavimo sutarties aspektai, kurie šiuo metu išsklaidyti keliose direktyvose (pvz., direktyvose dėl vartojimo prekių pardavimo[26], dėl nesąžiningos sutarties sąlygų[27], dėl nuotolinės prekybos ir prekybos ne prekybai skirtose patalpose[28]). Pagal geresnio reglamentavimo principus šia priemone būtų žymiai racionalizuota reguliavimo sistema, nes visos reikšmingos esamų direktyvų nuostatos būtų susistemintos naujoje direktyvoje. Esamų direktyvų dalys, reglamentuojančios prekybos būdus (pvz., ribotas kai kurių nuotolinio ryšio priemonių naudojimas) ir paslaugas, liktų galioti. Esant galimybei ir būtinybei, ateityje šios dalys galėtų būti reglamentuojamos atskira(-omis) sistemos priemone(-ėmis). Jeigu bus poreikis, naudojant horizontalųjį požiūrį nebus atsisakyta vertikaliojo požiūrio sprendimų. Kad ir koks požiūris būtų pasirinktas, bus pasinaudota sinergija tarp acquis persvarstymo ir EST iniciatyvos. Bet kokiam sprendimui persvarstyti acquis , susijusį su vartotojų apsauga, bus taikomas poveikio įvertinimas. Pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros[29], su rezultatais bus supažindintas EP, Taryba ir visuomenė. 4. KITI ASPEKTAI 4.1. Veiksmų plano II priemonė 2003 m. veiksmų plane Komisija sutiko išnagrinėti, ar ji galėtų paskatinti privatų sektorių plėtoti standartines ES sąlygas ir nuostatas (SSN), visų pirma savo serveriuose įkuriant tinklavietę, kurioje rinkos dalyviai galėtų keistis aktualia informacija. Po išsamaus tyrimo Komisija mano, kad kurti tokią tinklavietę savo serveriuose netikslinga dėl šių priežasčių: - Tam, kad SSN būtų pritaikytos visose EEE teisinėse sistemose, jos turi atitikti griežtai ribojančią nacionalinę teisę. Komisija mano, kad tie subjektai, kurie nevykdo veiklos visose ES jurisdikcijose, pirmiausia turinčiose griežtai ribojančius nacionalinius režimus, galėjo nesusivilioti naudoti tokias SSN. Dėl to žymiai sumažėtų ūkio subjektų, kurie pasinaudotų šiuo privalumu, ratas. - SSN yra tipiškai parengtas specifiniam sektoriui. Sunku numatyti, kaip specifiniam sektoriui parengtos sutarties sąlygos galėtų būti panaudotos kitame ekonomikos sektoriuje. - Vis spartėjantis teisės aktų keitimas reikalauja nuolatinio SSN atnaujinimo. Taigi Komisijos tinklavietėje paskelbtos SSN greitai taps nebeaktualiomis. - Kompleksiškumas ir nuolatinis SSN persvarstymo poreikis reiškia, kad dėl SSN atnaujinimo patiriamos didelės teisinės išlaidos. Komisija abejoja, ar subjektai, investuojantys dideles sumas į SSN vystymą ir atnaujinimą, norės nemokamai pasidalyti galutiniu rezultatu su konkurentais. - 2004 m. komunikate ir veiksmų plane Komisija jau buvo nurodžiusi, kad už tinklavietėje skelbiamas SSN atsakys vien tik ją atsiunčiančios šalys, Komisijai neprisiimant jokios atsakomybės už SSN teisinį ar komercinį galiojimą. Tačiau jeigu nebus tikrinama, ar tinklavietėje paskelbtos SSN yra galiojančios ir taikomos visose ES jurisdikcijose arba atitinka Bendrijos teisę, tai žymiai sumažintų susidomėjimą tokiais mainais. Atsižvelgdama į tinklavietei su reikalingomis funkcijomis kurti ir išlaikyti serveryje numatytas dideles išlaidas, neskaičiuojant vertimo išlaidų, Komisija nusprendė nebekurti SSN mainams skirtos tinklavietės. 4.2. Pasirekamosios priemonės naudingumas EST (26-ųjų nuostatų tvarka) Kalbant apie finansinių paslaugų sritį, Žaliojoje knygoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010)[30] Komisija atkreipia dėmesį į debatus dėl vadinamosios 26-ųjų nuostatų tvarkos, kuri nieko nepakeistų 25 nacionalinių taisyklių rinkiniuose. Komisija sutinka atidžiau išnagrinėti tų 26-ųjų nuostatų tvarką, pradėdama galimybių studiją, pavyzdžiui, paprasto (terminuoto gyvybės) draudimo ir taupymo produktų srityse. Siekdama nustatyti kliūtis ir išnagrinėti galimus jų sprendimo būdus, Komisija siūlo sukurti tam tikrų mažmeninės prekybos produktų diskusijų grupes, kurias sudarytų ekspertai, atstovaujantys pramonei ir vartotojų interesams. Šis darbas bus paremtas išsamiais moksliniais tyrimais. Be to, Žaliojoje knygoje dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.)[31] Komisija kviečia jai pateikti atsiliepimus apie hipotekos sutarčių standartizavimo, pvz., taikant 26-ųjų nuostatų tvarką, privalumus bei nurodo, kad tokia tvarka galėtų būti įvesta pasirenkant teisinę priemonę, kuri papildytų, bet nepakeistų nacionalinių taisyklių, ir kuria galėtų pasinaudoti sutarties šalys. Annex: CFR-net members; overview Country | Business | Legal professions | Consumers’ org. | Total | |Industry |Trade |Services |Financial Services |General |Lawyers |Judges |Notaries |Arbitrators |Public registrars | | | |Austria | | | | |2 |1 | | | | | |3 | |Belgium | | | | | |2 | | | | |1 |3 | |Cyprus | | | | | | | | | | | | | |Czech Republic |1 | | | | |1 | | | | | |2 | |Denmark | | | | | |1 | | | | | |1 | |Estonia | | | | | | | | | | | | | |Finland | | | | |1 |1 | | | | | |2 | |France | |1 | |3 |1 |2 | | | | |1 |8 | |Germany |11 | |1 |6 | |5 |10 |2 | | | |35 | |Greece | | | | | | | | | | | | | |Hungary | | | | | | | | | | | | | |Ireland | | | | | |1 | | | | | |1 | |Italy | |1 | |1 | |4 |2 |1 | | |1 |10 | |Latvia | | | | | |1 | | | | | |1 | |Lithuania | | | | | | | | | | |1 |1 | |Luxemburg | | | |1 |1 | | | | | |1 |3 | |Malta | | | | | |1 | | |1 | | |2 | |Netherlands |2 | | | | |1 |1 | | | | |4 | |Poland |1 | | | | |1 | | | | | |2 | |Portugal | | | | | |1 | | | | |2 |3 | |Slovakia | | | | | | | | | | | | | |Slovenia | | | | |1 | | | |1 | | |2 | |Spain | | | | | |4 | | | |2 |1 |7 | |Sweden |2 | | | | |2 | | | | | |4 | |UK |2 |1 |2 |4 | |12 |2 | |1 | |1 |25 | |EU org. |8[32] |5[33] |1 |14 |2 |4[34] | |13[35] | | |4 |51 | |Non-EU |4 | | | | | | | | | | |4 | | [1] KOM(2004) 651 galutinis, OL C 14, 2005 1 20, p. 6. [2] OL L 246, 2003 10 14, p. 1. [3] P5_TA(2003)0355. [4] Tarybos dok. 14292/04, 2004 11 5. [5] Tarybos dok. I priedas 14292/04. [6] KOM(2005) 184 galutinis. [7] Tarybos dok. 9778/05 REV 2, 2005 6 10. [8] P6-TA-PROV (2005) 0053. [9] žr.: ftp://ftp.cordis.lu/pub/citizens/docs/kickoff_p7_p8_2004.pdf [10] OLS 148, 31.7.2004. [11] Žr. priedą. [12] http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_int/safe_shop/fair_bus_pract/cont_law/common_frame_ref_en.htm [13] Žr. 12 išnašą. [14] Žr. 12 išnašą. [15] Žr. 12 išnašą. [16] 1998 2 16 Direktyva 98/6/EB, OL L 80, 1998 3 18, p. 27. [17] 1998 5 19 Direktyva 98/27/EB, OL L 166, 1998 6 11, p. 51. [18] 1997 5 20 Direktyva 97/7/EB, OL L 144, 1997 6 4, p. 19. [19] 1994 10 26 Direktyva 94/47/EB, OL L 280, 1994 10 29, p. 83. [20] 2004 10 27 Reglamentas (EB) Nr. 2004/2006, OL L 364, 2004 12 9, p. 1. [21] 2005 5 11 Direktyva 2005/29/EB, OL L 149, 2005 6 11, p. 22. [22] Problemos, susijusios su skirtingu atsisakymo laikotarpiu, jau buvo pripažintos po direktyvos priėmimo, žr. Tarybos ir EP deklaraciją, OL L 144, 1997 6 4, p. 28 [23] C-336/03 Easycar (UK) Ltd v. Office of Fair Trading. [24] 2002 9 23 Direktyva 2002/65/EB, OL L 271, 2002 10 9, p. 16. [25] 1990 6 13 Direktyva 90/314/EEB, OL L 158, 1990 6 23, p. 59. [26] 1999 5 25 Direktyva 1999/44/EB, OL L 171, 1999 7 7, p. 12. [27] 1993 4 5 Direktyva 93/13/EEB, OL L 95, 1993 4 21, p. 28. [28] 1985 12 20 Direktyva 85/577/EEB, OL L 372, 1985 12 31, p. 31. [29] OL L 321, 2003 12 31, p. 1. [30] KOM(2005) 177 galutinis. [31] KOM(2005) 327 galutinis. [32] 1 Belgium, 1 Spain, 1 Germany,1 Norway, 2 Italy (UNICE). [33] 1 Spain, 1 France (FEDSA). [34] 1 France, 1 Italy, 1 Slovenia, 1 UK (CCBE). [35] 1 Austria, 1 Belgium, 4 France, 1 Hungary, 3 Germany, 1 Netherlands, 1 Italy, 1 Spain (CNUE).