Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 47/06)

Pranešėjas Jonathan PEEL

Pranešėja Tanja BUZEK

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2019 1 24 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius REX Priimta skyriuje 2019 10 3 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 10 30 Plenarinė sesija Nr. 547 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 155 / 4 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Prekyba ir investicijos yra labai svarbios ES, ypač dėl savo potencialo pačiai „namuose“ pagerinti savo vidaus ekonominės veiklos rezultatus. Viena iš septynių darbo vietų ES priklauso nuo eksporto ir, atsižvelgiant į prognozes, kad 90 % pasaulio ekonomikos augimo per ateinančius 10–15 metų vyks už Europos ribų, ES turi stengtis kuo geriau pasinaudoti šiomis galimybėmis ir be reikalo nepralaimėti konkurentams iš trečiųjų šalių.

1.1.1. Dar niekada ES prekybos ir investicijų politika nebuvo taip tikrinama ir politiniu požiūriu analizuojama. Pagrindiniai politiniai poslinkiai, pvz., populizmo augimas, „Brexit’o“ poveikis prekybai ir dabartinės JAV administracijos įvestos pramoninės prekybos priemonės, pabrėžė susirūpinimą dėl nesąžiningų prekybos sandorių ir lėmė dar didesnį politinį netikrumą. Šioje nuomonėje nagrinėjama, ką ES turi nuveikti „namuose“, siekdama užtikrinti, kad sąžininga prekyba skatintų teisingai paskirstyti jos teikiamą naudą. ES turi pasiekti pakankamą vidaus sutarimą, kad galėtų ir toliau derėtis dėl naudingų ir veiksmingų prekybos susitarimų visame pasaulyje. Tam ji turi skatinti pažangią prekybos darbotvarkę, grindžiamą pagrindinių aplinkos, socialinių ir vartotojų standartų ir teisių apsauga.

1.1.2. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) primena netrukus darbą pradėsiantiems naujos sudėties Europos Komisijai ir Parlamentui savo rekomendacijas, pateiktas neseniai priimtose svarbiausiose nuomonėse dėl ES prekybos ir investicijų politikos ( 1 ) . Raginame įtraukti jas į bet kokią naują prekybos strategiją. Šioje nuomonėje mūsų tikslas yra sutelkti dėmesį į tai, ką ES turi nuveikti, kad susitvarkytų savo namus, kartu siekdama spręsti esamus nesutarimus dėl prekybos ir numatydama reikalingas apsaugos priemones.

1.2. Visų pirma, EESRK mano, jog labai svarbu ES užtikrinti sklandų ir sąžiningą vidaus rinkos ir euro zonos veikimą. Penktadalis visų su eksportu susijusių darbo vietų ES ( 2 ) yra įsikūrusios kitoje valstybėje narėje nei eksportuotojas, visų pirma dėl tiekimo grandinių augimo, t. y. dėl vadinamojo šalutinio poveikio.

1.2.1. Šio tikslo reikia siekti įgyvendinant labai plataus atskirų politikos sričių spektro priemones – nuo transporto ir energijos iki geresnio paslaugų integravimo, siekiant sukurti tvirtą ir socialiai apsaugotą skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto raidos sistemą (DI). Jis taip pat turi apimti nešališką ES reglamentavimą ir politikos priemones, kurios sudarytų palankias sąlygas įmonėms imtis iniciatyvos plėtoti ir taikyti naujas technologijas, palaikančias konkurencingumą, kartu užtikrinant augimą ir tinkamas darbo vietas sąžiningo perėjimo metu.

1.2.2. Sėkmingi moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbūs stiprinant ES pozicijas pasaulyje. Todėl EESRK ragina būsimą Komisiją dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad programa „Europos horizontas“ taptų veiksmingu, atspariu ir tvirtu programos „Horizontas 2020“ tęsiniu. Savo ruožtu reikės didelių pastangų, visų pirma valstybių narių, ir visapusiško socialinių partnerių dalyvavimo, siekiant užtikrinti aukštos kokybės švietimą ir prieigą prie profesinio bei platesnio mokymo.

1.2.3. Žmogiškųjų įgūdžių skatinimas ir ugdymas taip pat yra labai svarbu. EESRK mano, kad daugiausia dėmesio turi būti skiriama padėti individualius įgūdžius lengvai pritaikyti mokantis visą gyvenimą, akcentuojant daugiakalbiškumą ir lengvai pritaikomas mokymo programas, o ne stengtis nevykusiai paversti žmones geresniais kompiuteriais.

1.3. Į kiekvieną politikos sritį turi būti įtraukti MVĮ poreikiai ir potencialas, siekiant padėti užtikrinti jų galimybes gauti finansavimą ir naudotis kitais ištekliais, taip pat remti jų gebėjimą vystytis. Kaip nurodoma 2015 m. Europos Komisijos komunikate „Prekyba visiems“ ( 3 ) , daugiau kaip 600 000 MVĮ, kuriose dirba daugiau kaip 6 mln. asmenų, užima trečdalį ES eksporto rinkos.

1.4. Kalbant apie prekybos veikimą, EESRK pakartoja savo raginimą ES, remiant PPO, demonstruoti pasaulinę lyderystę ir propaguoti taisykles, skirtas pažangiai, sąžiningai ir tvariai prekybos politikai įgyvendinti. ES turi ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitais subjektais siekdama reformuoti PPO, visų pirma, nustatyti taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad šalys laikytųsi darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir juos įgyvendintų. Šioje srityje ES ir jos valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, ypač atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas. Atvira, taisyklėmis pagrįsta tarptautinės prekybos sistema, užtikrinanti aukštus aplinkos, saugos ir darbo standartus, yra būtina norint padidinti ES įmonių verslo galimybes ir sąžiningas prekybos sąlygas jų konkurentų atžvilgiu.

1.5. EESRK mano, kad labai svarbu, jog ES prekybos ir investicijų politikoje būtų atsižvelgiama į visas reikšmingas rinkos atvėrimo pasekmes ir kiek įmanoma apribojamas neigiamas poveikis, įskaitant socialines ir pereinamojo laikotarpio išlaidas. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas pagal bet kurią daugiametę finansinę programą turi numatyti pakankamą finansavimą neigiamam prekybos poveikiui sušvelninti, be to, reikia iš naujo apsvarstyti visas jo taikymą ribojančias sąlygas ir kriterijus.

1.5.1. Kita vertus, išsamesnės prekybos derybos turi didesnį potencialą lemti konfliktus pažeidžiamose srityse. Bet kokie tokio pobūdžio nesutarimai turi būti sprendžiami veiksmingai. Jie gali apsunkinti aukšto lygio standartų laikymąsi, visų pirma susijusių su maisto sauga, vartotojų apsauga, deramomis darbo sąlygomis, viešųjų paslaugų apsauga ar tvarių prekybos teisių įgyvendinimo užtikrinimu, kaip išsamiai aptarta daugelyje ankstesnių nuomonių. EESRK dar kartą pabrėžia, kad nė viena prekybos susitarimo nuostata neturi riboti valdžios institucijų laisvės imtis tokių reguliavimo veiksmų, kokius jos mano esant tinkamais.

1.5.2. Be to, EESRK ragina naujos sudėties Komisiją dar kartą patvirtinti savo horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investiciniuose susitarimuose.

1.5.3. ES turi išskirtinių galimybių imtis vadovaujamojo vaidmens išsamaus patikrinimo srityje; EESRK ragina Komisiją pasiūlyti ES taisykles šioje srityje ir pakartoja savo įsitikinimą, kad atsakingo verslo įgyvendinimo užtikrinimas vykdant prekybos politiką yra svarbus stiprinant ES prekybos poziciją pasaulyje ir remiant tvarumą, ypač skatinant įmones prisiimti atsakomybę už jų poveikį visuomenei. Kartu, EESRK ragina prekybos susitarimuose reikalauti, kad nacionalinio ir vietos lygmens Vyriausybės atliktų visapusišką vaidmenį.

1.5.4. EESRK mano, kad norint užtikrinti geresnį supratimą apie prekybos veiksnius ir ekonominį poveikį, būtina išsamesnė politinė diskusija dėl prekybos ir investicijų vaidmens. ES vertinimo politikoje daugiau dėmesio turėtų būti skiriama kokybiniam prekybos susitarimų elementų vertinimui visapusiškai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir EESRK. Būtina parengti platesnį rodiklių rinkinį ir laikytis atviro požiūrio į alternatyvius modelius, o prieš pradedant derybas reikia atlikti poveikio vertinimus. Be to, tinkamais intervalais turėtų būti atliekamas holistinis visuotinio prekybos poveikio tyrimas.

1.5.5. EESRK dar kartą primygtinai ragina EIVT labiau orientuotis į prekybą. Prekyba tapo vis svarbesniu elementu tiek geopolitiniu požiūriu, tiek ekonominės diplomatijos srityje, tačiau su prekyba susiję klausimai buvo akivaizdžiai ignoruojami neseniai priimtame bendrame komunikate dėl ES ir Azijos sąsajų ( 4 ) . Kartu, EESRK pakartoja savo raginimą užtikrinti glaudesnį, nuoseklesnį ir skaidresnį Prekybos generalinio direktorato ir kitų generalinių direktoratų, ypač DEVCO ir EMPL, bendradarbiavimą.

1.6. EESRK reikalauja, kad derybų metu ir po jų dialogas su pilietine visuomene dėl prekybos ir investicijų politikos būtų kur kas išsamesnis ir būtų stiprinamas pilietinės visuomenės stebėjimo vaidmuo. Šis dialogas turi būti plėtojamas didesnio skaidrumo ir nuolatinio tobulinimo pagrindu, nes derybos ir susitarimai tampa sudėtingesni, ypač dėl darnaus vystymosi tikslų, Paryžiaus susitarimo ir pokyčių kuriant žiedinę ekonomiką.

1.7. EESRK taip pat pakartoja savo ankstesnę rekomendaciją, kad reikia ne tik persvarstyti ir atgaivinti daugiašalį požiūrį į žemės ūkį, bet ir tai, kad ES turi puikias galimybes imtis vadovaujamojo ir aktyvaus vaidmens, kartu propaguojant aplinkosaugos, socialinius ir bendresnius darnaus vystymosi standartus, atitinkančius DVT. ES taip pat turi vengti didelių lengvatų žemės ūkio srityje, kurios pakenktų vidaus gamybai.

1.8. EESRK pirmiausia palankiai įvertino tai, kad komunikate „Prekyba visiems“ pabrėžiamas darnus vystymasis, ypač žmogaus ir socialinių teisių bei aplinkos srityse, ir prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įtraukimą į visus naujos kartos prekybos susitarimus. Tai turi tapti ES prekybos ir investicijų politikos propagavimo pagrindu. Veiksmingas vykdymo užtikrinimas dabar yra esminis dalykas įgyvendinant šiuos įsipareigojimus, visų pirma siekiant sukurti vienodas konkurencijos sąlygas ES įmonėms užsienyje.

1.8.1. EESRK palankiai vertina naujosios Komisijos pirmininkės neseniai paskelbtą informaciją apie pasiūlymą skirti naują už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingą vyriausiąjį pareigūną, kuris teiktų ataskaitas už prekybą atsakingam Komisijos nariui, „siekiant stebėti ir gerinti mūsų prekybos susitarimų laikymąsi“ ( 5 ) . Primygtinai raginame šiam naujai paskirtam asmeniui suteikti plačius įgaliojimus, kurie būtų vienodai svarūs ir veiksmingi ir apimtų visus pagal laisvosios prekybos susitarimus prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma susijusius su darniu vystymusi. Tai turi apimti objektyvų sprendimų priėmimo procesą, kuris būtų grindžiamas laiku ir veiksmingai inicijuotais tyrimais ir remiamas atitinkamais ištekliais. Be to, turi būti aiškiai nustatytas pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmuo, tiek teikiant skundus, tiek dalyvaujant bet kokiame vėlesniame viešajame klausyme. Būtina ne tik teikti nuodugnias ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, bet ir galutinai apibrėžti EESRK ir atitinkamų vietos patarėjų grupių vaidmenį, taip pat užtikrinti nuolatinį pilietinės visuomenės dalyvavimą.

1.8.2. EESRK jau anksčiau rekomendavo, kad ateityje į visus įgaliojimus derantis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtų įtraukta speciali nuostata, skirta skatinti DVT, o, pasirašius Paryžiaus susitarimą, kaip neatsiejama ES vertybių dalis būtų įtraukta ir kova su visuotiniu atšilimu. Perėjimas prie mažai anglies dioksido išskiriančios žiedinės ekonomikos, savo ruožtu, turi būti dar vienas pagrindinis veiksnys, atsispindintis bet kokiuose ES derybų įgaliojimuose.

1.8.3. Rimtu iššūkiu taps tikrieji pokyčiai pereinant prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos iki 2050 m. Tai turės didžiulį poveikį prekybos politikos vystymui, tuo tarpu prekybos srityje priimti sprendimai savo ruožtu turės didelį poveikį tam, kaip šis perėjimas įgyvendinamas tiek ES, tiek pasaulyje. Teisingo perėjimo užtikrinimas šioje srityje taip pat turi būti visos būsimos prekybos politikos, praktikos ir derybų pagrindu.

1.8.4. Padidėję prekybos srautai dar labiau padidins transporto mastą – šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas šioje srityje ir taip jau yra ypač didelis. Todėl EESRK ragina, kad visos transporto rūšys taptų sustiprintos tvaraus ir teisingo transporto politikos dalimi ir kad būtų sukurtas aiškus prekybos ir transporto politikos ryšys, be kita ko, įgyvendinant atitinkamus DVT įsipareigojimus.

1.8.5. Galiausiai, EESRK primygtinai ragina ES, pereinant prie žiedinės ekonomikos, atidžiai atkreipti dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria pagrindiniai ES ištekliams ir energijai imlūs pramonės sektoriai, stengtis užkirsti kelią tiek anglies dioksido, tiek ir investicijų nutekėjimui ir visapusiškai ištirti su PPO taisyklėmis suderintas švelninančias pasienio koregavimo priemones.

2. Įžanga

2.1. Prekyba ir investicijos yra labai svarbios ES, nes jos turi potencialo pagerinti ES vidaus ekonominės veiklos rezultatus „namuose“. Komunikate „Prekyba visiems“ ( 6 ) pabrėžiama, kad daugiau nei 30 mln. ES darbo vietų, t. y. viena iš septynių, priklauso nuo eksporto už ES ribų ir kad 90 % pasaulio ekonomikos augimo per ateinančius 15 metų turėtų įvykti už Europos ribų. Nors ir pripažindama, kaip svarbu gerinti savo ekonominius rezultatus per prekybą, ES neturi rizikuoti remdamasi tik eksportu pagrįstu modeliu. Nemažiau svarbu pabrėžti vidaus paklausos didinimą per viešąsias ir privačias investicijas ir vartojimą.

2.1.1. ES, kuriai tenka šeštadalis viso pasaulio importo ir eksporto, yra didžiausia pasaulyje pagamintų prekių ir paslaugų eksportuotoja, ir, savo ruožtu, ji yra didžiausia eksporto rinka apie 80 šalių. Europos ekonomikos pagrindas – pramonė – sudaro 80 % ES eksporto ir užtikrina svarbias privačias inovacijas ir aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas. Kaip nurodoma „Prekyba visiems“, „nuo 1995 m. importo dalis ES eksportuojamuose produktuose padidėjo daugiau kaip 50 %“, o tai dar labiau pabrėžia svarbų verslo ir pramonės bei dinamiškos ir aktyvios prekybos politikos vaidmenį.

2.1.2. Dabar ES nuo eksporto priklauso 36 milijonai darbo vietų ES viduje ( 7 ) , t. y. nuo 2000 m. jis padidėjo dviem trečdaliais ir maždaug 1,5 trln. EUR, o ES ir toliau užima daugiau kaip 15 % visos pasaulio prekių eksporto rinkos, palyginti su Kinijos augimu ir atitinkamu tiek JAV, tiek Japonijos pasaulinių rinkos dalių sumažėjimu. EK pabrėžia, kad darbo vietose, susijusiose su eksportu, „mokamas didesnis už vidutinį darbo užmokestis“ ir kiekvienoje valstybėje narėje joms tenka „nemaža dalis“.

2.1.3. Priešingai nei prekiaujant prekėmis, prekybos paslaugomis srityje patiriamas didesnis spaudimas mažinti atlyginimus. Neseniai paskelbta EBPO ataskaita ( 8 ) rodo, kad paslaugų funkcijos sudaro didelę dalį apdirbamosios pramonės ir tokių paslaugų dalis užsienyje didėja. Įmonės vis dažniau svarsto, ar teikti savo paslaugas, ar pirkti jas iš išorės tiekėjų. Perkeliant veiklą į kitas šalis, kuriose darbo jėgos išlaidos yra mažesnės, darbo vietų perkėlimo klausimas itin aktualus.

2.1.4. Yra grėsmė, kad „Brexit’as“ taps labai svarbiu veiksniu plėtojant būsimus ES prekybos santykius ir siekiant toliau užtikrinti nevaržomus ir neapmuitintus prekybos srautus. Didelės prekybos šalies pasitraukimas iš bendrosios rinkos gali, viena vertus, pakenkti ES prekybos politikos pusiausvyrai, ir, kita vertus, gali tapti dideliu iššūkiu, jei tai paskatins Jungtinę Karalystę imtis ryžtingų veiksmų reguliavimo panaikinimo link, įskaitant standartų mažinimą ir teisių užtikrinimo sumažinimą. Labai svarbu, kad ES dėtų visas pastangas užkirsti kelią bet kokiems Jungtinės Karalystės veiksmams, susijusiems su konkurencija nesąžiningomis sąlygomis. ES ir Jungtinės Karalystės susitarimas, kuriame išlaikomi aukšti standartai ir teisės, yra nepaprastai svarbus.

2.2. Sukuriant eksponentinę prekybos prekėmis ir – vis labiau paslaugomis – paklausą, derinama daugybė veiksnių. Prognozuojama, kad iki amžiaus vidurio pasaulio gyventojų skaičius pasieks 9–10 milijardų. Dėl sparčios industrializacijos ir urbanizacijos, daugiau nei pusė pasaulio gyventojų pirmą kartą istorijoje dabar gyvena miestuose ir miesteliuose, kur žmonės yra labiau priklausomi vieni nuo kitų nei kaimo visuomenėje, kuri labiau orientuota į išgyvenimą.

2.2.1. Taip pat apskaičiuota, kad iki 2030 m. vidutinių pajamų turinčių žmonių skaičius gali padidėti iki 2 milijardų žmonių, ypač tokiose šalyse kaip Kinija, Indija, Kenija, Čilė ir Indonezija. Šie žmonės (daugelis jų pirmą kartą gyvenime) norės ir galės mokėti už daug didesnę įvairovę ir pasirinkimą to, ką jie valgo, dėvi, naudoja, vairuoja ar kitaip vartoja.

2.2.2. Tačiau besiplečiančios rinkos nėra vienintelė padidėjusių prekybos srautų priežastis. Šiandienos pasaulyje tarptautinių įmonių veikla vis dažniau organizuojama pagal pasaulines vertės grandines. Analizuodama šias strategijas, EBPO ( 9 ) apibūdino, kaip mokesčių strategijos, masto ekonomija (įmonių koncentracija didėja), technologinė patirtis ir veiklos įvairinimas tampa pagrindinėmis pasaulio prekybos varomosiomis jėgomis. Ekonomikos skaitmeninimas taip pat ištrina tradicines ribas. Be to, tarptautinės įmonės vis labiau remiasi ne nuosavybės santykiais (strategine partneryste, užsakomosiomis paslaugomis). Todėl grupių struktūros yra sudėtingesnės nei iki šiol, o verslo praktika keičiasi. Atsižvelgiant į tai gali tekti koreguoti prekybos ir investicijų politiką.

2.3. ES eksportuotojams suteikiama svarbi ES pranašumais pagrįsta galimybė, visų pirma didelės pridėtinės vertės gamybos srityje arba aukščiausios klasės rinkos segmento prekių ir paslaugų teikimo srityje. Tai papildo apie 70 jau veikiančių ir apimančių penkis žemynus ES susitarimų dėl lengvatinio prekybos režimo, kartu vykstant deryboms dėl kitų svarbių susitarimų. Jei nebus pasinaudota šia galimybe, ji atiteks konkuruojantiems eksportuotojams iš kitų išsivysčiusių šalių arba, visų pirma, iš sparčiai besiformuojančių ekonomikų. Svarbūs pastarojo meto poslinkiai – persvarstyta Partnerystė abipus Ramiojo vandenyno (TPP) ir kitos svarbios prekybos derybos visame Azijos ir Ramiojo vandenyno regione.

3. Pagrindiniai elementai, kuriais grindžiama su prekyba susijusi ES gerovė

3.1. Bendrosios rinkos svarbą ES prekybai rodo vadinamasis šalutinis poveikis, pagal kurį penktadalis eksporto remiamų darbo vietų yra kitoje valstybėje narėje. Pavyzdžiui, Vokietijos eksportas sukuria ne tik 6,8 mln. darbo vietų Vokietijoje, bet ir 1,6 mln. darbo vietų kitose ES šalyse. Pirmiausia taip yra dėl to, kad tiekimo grandinės ilgėja ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje, kai nebaigti produktai gali daug kartų kirsti sienas, visų pirma automobilių pramonėje. Šį veiksnį dar labiau išryškino „Brexit’as“: 650 000 JK įsteigtų darbo vietų yra susijusios su eksportu iš ES iš kitų valstybių narių. EK duomenys ( 10 ) rodo, kad daugiausiai naudos gaunančios šalys yra Čekija, Slovakija ir Lenkija.

3.1.1. Todėl sklandus ir sąžiningas bendrosios rinkos ir euro zonos veikimas yra svarbūs veiksniai išlaikant ir didinant su eksportu susijusių darbo vietų skaičių. Svarbiausiu uždaviniu išlieka tolesnė bendrosios rinkos ir eurozonos integracija, įskaitant energiją ir sklandžiai veikiančią transporto sistemą, taip pat ir sukuriant palankias sąlygas sąžiningam darbuotojų judumui.

3.1.2. Taip pat labai svarbu geriau integruoti paslaugas ir duomenų srautus, pastaruoju atveju visapusiškai laikantis ES duomenų privatumo taisyklių, visų pirma dėl to, kad bendroji rinka tampa vis labiau skaitmeninė. Sveikai skaitmeninei ekosistemai taip pat reikia tokios politikos strategijos, pagal kurią duomenys galėtų būti naudingi visuomenei ir suteiktų galimybių plėtoti su viešuoju interesu susijusias skaitmenines paslaugas.

3.1.3. PPO reformos EESRK ragino užtikrinti, kad „visais atvejais bet kokia būsima daugiašalė iniciatyva dėl duomenų srautų visapusiškai atitiktų ES horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investicijų susitarimuose“ Savo nuomonėje dėlEESRK ragino užtikrinti, kad „visais atvejais bet kokia būsima daugiašalė iniciatyva dėl duomenų srautų visapusiškai atitiktų ES horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investicijų susitarimuose“ ( 11 ) ir paragino naująją Komisiją šį pagrindinį įsipareigojimą dar kartą pripažinti nediskutuotinu.

3.2. Sparti skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto (DI) raida, demografiniai pokyčiai ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos radikaliai pakeis visuomenę. Verslui tenka vienas pagrindinių vaidmenų diegiant naujoves ir naujas technologijas, o Vyriausybės vaidmuo – užtikrinti teisingo perėjimo teisinę sistemą ir privalomų etinių DI taisyklių principus.

3.2.1. Moksliniai tyrimai ir inovacijos, kuriems impulsą duoda pramonė ir kurių pagrindas yra aukšto lygio švietimas ir verslumas, yra labai svarbūs siekiant, kad ES išliktų pažangos priešakyje. Pagrindinis būsimos EK prioritetas – užtikrinti, kad programa „Europos horizontas“ taptų veiksmingu ir tvirtu programos „Horizontas 2020“ tęsiniu. ES taip pat turi sutelkti dėmesį į tai, kaip padėti įmonėms didinti savo konkurencingumą tiek ES viduje, tiek tarptautiniu mastu, taip pat remti jų veiklą plėtojant ir taikant naujas technologijas. Inovacijos taip pat skatinamos vykdant bandomuosius projektus ir bendradarbiaujant viešajam ir privačiajam sektoriams bei akademinei bendruomenei.

3.2.2. Technologiniai pokyčiai ir plėtra reikalauja greitų įgūdžių pokyčių tose srityse, kuriose spragos atsiranda sparčiai ir netikėtai, tačiau dažniausiai tai vyksta techninėse srityse, visų pirma gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse.

3.2.3. Žmogiškųjų įgūdžių ir platesnės daugiakalbystės skatinimas ir plėtojimas yra toks pat svarbus, kaip ir didesnis dėmesys galimybėms pasinaudoti profesiniu mokymu, perkvalifikavimu ir mokymusi visą gyvenimą.

3.2.4. Norint sumažinti įgūdžių spragą, mokymo sistemos turės būti pakankamai lanksčios ir pasirengę be didelių pastangų reaguoti į būsimus poreikius. Todėl valstybėms narėms reikės dėti daug pastangų, o socialiniams partneriams taip pat teks atlikti labai svarbų vaidmenį šioje srityje.

3.3. Atsiradus skirtingoms ir naujoms darbo formoms, labai svarbu skatinti sklandų perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, perėjimus tarp darbo vietų ir užduočių, taip pat sudaryti sąlygas savarankiškam darbui ir verslumui. Darbo pasaulio pokyčius turi paremti socialiai apsaugotos, lanksčios ir tinkamai veikiančios darbo rinkos, taip pat į rezultatus orientuotas socialinis dialogas.

3.4. Konkurencija yra pagrindinė verslo vystymo varomoji jėga. ES prekybos politika ir teisės aktais, atsižvelgiant į jų kompetencijos ribas, įmonėms turi būti sudarytos palankios sąlygos kurti tinkamas darbo vietas, kuriose laikomasi aukštų darbo standartų, konkuruojant su ES nepriklausančiomis šalimis. Toks reguliavimas turi atitikti paskirtį ir skatinti teigiamą verslumo dvasią ir kultūrą, kuri taip pat turi būti patraukli jaunimui, ypač moterims.

3.4.1. EESRK atkreipia dėmesį į EBPO ir TVF ataskaitas ( 12 ) , kuriose pabrėžiama padidėjusi pramonės koncentracija tiek gamybos, tiek nefinansinių paslaugų srityje. Gali tekti atlikti papildomus mokslinius tyrimus, kad būtų galima suprasti tokios rinkos koncentracijos priežastis, dėl kurių gali prireikti naujo požiūrio į konkurenciją ir tarptautinę prekybos politiką. Šiuo atveju labai svarbu, kad prekybos darbotvarkė netrukdytų politikos priemonėms, kuriomis siekiama suteikti daugiau galimybių MVĮ patekti į rinkas, taip pat ir vykdant plataus užmojo Europos pramonės politiką, ypač skaitmeniniame sektoriuje.

3.4.2. ES turi sukurti aplinką, palankią remti privačiąsias ir viešąsias investicijas. Tam reikia stabilumo ir nuspėjamumo, stabilios makroekonominės aplinkos, stiprios intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir fiskalinės atsakomybės. Apmokestinimo sistema, nors ir teisinga, savo ruožtu turi skatinti inovacijas, verslumą, augimą ir darbo vietų kūrimą.

3.4.3. Be to, ES prekybos ir investicijų politika turi budriai stebėti visas investicijas, kurios gali kilti sukčiavimo ar mokesčių vengimo atvejais.

3.4.4. inter alia , gali padėti išlaikyti jų konkurencingumą. EESRK taip pat palankiai įvertino Tiesioginės užsienio investicijos (TUI) yra svarbios, kai įmonės vis dažniau produkciją gamina netoli savo galutinių rinkų, o tai,, gali padėti išlaikyti jų konkurencingumą. EESRK taip pat palankiai įvertino ( 13 ) ES prekybos apsaugos reglamentą dėl pastarojo meto veiksmų siekiant stebėti užsienio investicijas į ES.

3.4.5. Nepaisant to, 2018 m. EBPO metinėje TUI statistikos ataskaitoje nurodyta, kad po JAV mokesčių reformos tiesioginių užsienio investicijų pasaulyje sumažėjo 27 %. Kai kuriose ES šalyse (Liuksemburge, Nyderlanduose) nuosmukis yra įspūdingas. Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti TUI, susijusių su realiąja ekonomika, ir TUI, grindžiamų bet kokiais sukčiavimo ar mokesčių vengimo motyvais, atskyrimui. Su šiais reiškiniais ES turi kovoti visais lygmenimis.

3.5. Kaip nurodoma „Prekyba visiems“, „daugiau kaip 600 000 MVĮ, kuriose dirba daugiau kaip 6 mln. asmenų, tiesiogiai eksportuoja prekes už ES ribų ir užima trečdalį ES eksporto rinkos“ ( 14 ) ir „daug kitų tokių įmonių eksportuoja paslaugas“ arba vykdo veiklą kaip didelių įmonių tiekėjos.

3.5.1. TPIP susitarimo ir jo poveikio MVĮ . EESRK ypač palankiai įvertino įsipareigojimą „daugiau dėmesio skirti mažosioms įmonėms, kurios, norėdamos patekti į naujas rinkas, susiduria su didesnėmis kliūtimis“. Buvo pažadėta į visas būsimas derybas įtraukti MVĮ skirtas nuostatas, taip pat atlikti nuolatinius „kliūčių, su kuriomis MVĮ susiduria konkrečiose rinkose, tyrimus“. Šiuo atveju aktuali yra ir Komiteto nuomonė ( 15 ) dėl

3.5.2. MVĮ potencialas ir poreikiai turi būti įtraukti į kiekvieną politikos sritį siekiant užtikrinti joms galimybę gauti finansavimą, kitus išteklius ir patekti į rinkas, taip pat remiamos jų galimybės vystytis, atsižvelgiant į skirtingas įmonių rūšis ir specifines sąlygas, kuriomis MVĮ (įskaitant kaimo ir periferines zonas) veikia.

4. Prekybos ginčų sprendimas

4.1. Lisabonos sutartimi ES buvo suteikta nauja kompetencija investuoti ir ji buvo įpareigota savo prekybą ir investicijas sieti su kitomis pagrindinėmis sritimis, ypač su plėtra. Esame susirūpinę, kad įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, įskaitant Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (DEVCO) ir Užimtumo ir socialinių reikalų (EMPL), iki šiol tarpusavyje nepakankamai diskutuoja apie prekybos poveikį.

4.2. Papildomai „naujos kartos“ prekybos susitarimams, pradedant su Korėja, Komisija taip pat ketino derėtis dėl išsamesnių LPS – tiek su Rytų partnerystės šalimis, tiek su pažangesniais prekybos partneriais. Tarp jų – Japonija ir, visų pirma, išsamus ekonominės prekybos susitarimas (CETA) su Kanada, apimant ne tik tarifų panaikinimą, bet ir daugybę įvairių aspektų, pavyzdžiui, paslaugų taisykles, netarifinių prekybos kliūčių panaikinimą ir kitus su prekyba susijusius aspektus, pvz., investicijas ir konkurenciją arba bendradarbiavimą reguliavimo srityje.

4.2.1. Atsižvelgdamas į šią raidą, EESRK mano, kad raginimas nuolat tobulinti į ateitį orientuotą progresyvios prekybos darbotvarkę yra nepaprastai svarbus. Tokios išsamios prekybos derybos turi didesnį potencialą lemti konfliktus pažeidžiamose srityse, tokiose kaip aukšto lygio standartų išlaikymas, visų pirma maisto saugos, vartotojų apsaugos ir tinkamų darbo sąlygų srityje, apsaugant viešąsias paslaugas ar užtikrinant tvarios prekybos darbotvarkės teises.

4.2.2. Atsižvelgiant į tai, kad naujos kartos susitarimai neapsiriboja tradiciniu tarifų mažinimu, o veikiau nustato valstybinių priemonių, kurios nėra skirtos paveikti prekybą, taisykles, kyla susirūpinimas, kad tai apribos viešosios tvarkos sritį. Valstybės ne tik turi teisę reguliuoti, kaip mano esant tinkama, bet ir privalo tai daryti atsižvelgdamos į bendrus interesus. EESRK pabrėžia, kad jokia prekybos susitarimo nuostata tam neturi kliudyti.

4.2.3. EESRK yra pažymėjęs ( 16 ) , kad ES prekybos politika „bus vertinama atsižvelgiant į tai, ar Komisija galės parodyti, kad įgyvendinant prekybos susitarimus nėra mažinami aplinkos apsaugos, darbo ir kiti standartai. Iš tikrųjų susitarimais turėtų būti siekiama šiuos standartus griežtinti“.

4.3. Atvira, taisyklėmis grindžiama tarptautinės prekybos sistema yra būtina norint padidinti verslo galimybes ir užtikrinti įmonėms sąžiningas prekybos sąlygas jų užsienio konkurentų atžvilgiu. ES turi remti PPO taisykles, skatinančias sąžiningą prekybą, užtikrinančią, kad bus laikomasi DVT, ir parodyti, kad ji pirmauja pasaulyje tiek kovojant su protekcionizmu ir šalinant trikdžius, tiek ir skatinant taisykles, skirtas įgyvendinti pažangią, sąžiningą ir tvarią prekybos politiką. Šioje srityje ES ir jos valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, ypač atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas.

4.4. Prekyba yra vienas iš intensyviausiai Europos Komisijos vertinamų politikos procesų. Tačiau, norint įgalinti platesnes politines diskusijas dėl prekybos ir investicijų vaidmens, reikia atlikti papildomą analizę, kad būtų galima geriau suprasti prekybos variklius ir jos ekonominį poveikį, taip pat galimą jos indėlį įgyvendinant DVT.

4.4.1. Šioje srityje svarbiausias vaidmuo tenka ES vertinimo politikai. Prekybos generalinis direktoratas vertina pagrindinių prekybos iniciatyvų poveikį, naudodamas įvairias priemones: poveikio vertinimą ir poveikio darniam vystymuisi vertinimą, ekonominį derybų rezultatų vertinimą ir ex post vertinimus.

4.4.2. Metodikos ir laiko nustatymo klausimai yra labai svarbūs ir turėtų būti įvertinti iš naujo. Naudojamas bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelis (angl. CGE) turėtų būti dar kartą įvertintas, lyginant jį su alternatyviais modeliais, ir papildytas platesniu rodiklių, kuriais matuojamas poveikis žmogaus ir darbo teisėms, klimato kaitai, biologinei įvairovei ir TUI, rinkiniu. Tačiau vien tik padėties palyginimo – esant prekybos susitarimui ar be jo – nepakanka derybų, visų pirma dėl prekybos ir darnaus vystymosi, galimybių kokybiniam įvertinimui. Poveikio vertinimas ir poveikio darniam vystymuisi vertinimas turi būti atlikti laiku, kad būtų galima patarti derybininkams, ir į juos reikia atsižvelgti prieš derybas ir jų metu, o ne joms pasibaigus.

4.4.3. Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant Parama darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui, kaip anksčiau rekomendavo EESRK savo nuomonėje ( 17 ) , turėtų tapti ES prekybos politikos vertinimo pagrindu.

4.4.4. EESRK konsultacijas su pilietine visuomene laiko svariu jos indėliu atliekant poveikio darniam vystymuisi vertinimą ir rekomenduoja išplėsti jas ir pradėti vykdyti ankstyvuoju techninių užduočių rengimo laikotarpiu. EK iniciatyvinės vertinimo grupės vidaus darbas galėtų dar labiau pagerėti įtraukus pilietinę visuomenę. Konsultantai turi būti pakankamai nepriklausomi ir turėti pakankamai praktinės patirties, visų pirma susijusios su žmogaus teisėmis ir aplinkos klausimais.

4.4.5. Darbo rinkų klausimu reikia išsamesnės analizės apie galimą perkėlimo poveikį, darbo užmokesčio pokyčius ir darbo saugumą. Kalbant apie ekonominį poveikį, reikėtų atkreipti dėmesį ne tik į ES, bet ir į tai, kokiu mastu prekyba ir investicijos leidžia mažiau išsivysčiusios ekonomikos šalims padidinti savo produktyvumą ir inovacijas. Tinkamais laiko tarpais turėtų būti atliekamas holistinis visuotinio prekybos poveikio tyrimas.

4.4.6. Prekyba tapo vis svarbesniu ir geopolitinės, ir ekonominės diplomatijos elementu. Todėl EIVT turi tapti labiau orientuota į prekybą – prekyba akivaizdžiai buvo ignoruojama neseniai priimtame bendrame komunikate dėl ES ir Azijos sąsajų ( 18 )

4.5. Derybose dėl „TPIP“ susitarimo su JAV pirmiausia buvo atkreiptas dėmesys į daugelį platesnių visuomenės ir pilietinės visuomenės problemų, tačiau jos yra bendro pobūdžio. Nors prekybos derybose Europos Komisija stengėsi prisiimti politinius įsipareigojimus neskatinti prekybos ar investicijų apsaugos lygio sąskaita arba numatyti tokias garantijas kaip specialiosios išimtys ir išlygos, specialios išlygos dėl valstybinių monopolijų ar išankstinis nesąžiningų investuotojų pretenzijų atmetimas, EESRK ragino ir toliau ragina pateikti papildomų paaiškinimų ir garantijų įvairiais labai jautriais klausimais.

4.5.1. Pagrindiniu rūpesčiu laikoma grėsmė viešosioms paslaugoms, atsirandanti dėl prekybos susitarimo, kuriame numatomas rinkos liberalizavimas ir specialios sąlygos (neveikimo ir negrįžimo išlygos), ribojančios šalių galimybes ateityje nustatyti patekimo į rinką apribojimus ir diskriminacines priemones. EESRK praeityje palankiai įvertino „Komisijos pareikštą norą, atsižvelgiant į EESRK, Europos Parlamento ir platesnės pilietinės visuomenės pozicijas, apsaugoti viešąsias paslaugas LPS“, tačiau pabrėžė, „kad tai geriausiai padaryti panaudojant teigiamą sąrašą patekimo į rinką ir nacionalinio režimo požiūriu“ ( 19 )

4.5.2. Atsižvelgiant į nuolatinę Vyriausybės pasikeitimo ir su tuo susijusią viešųjų paslaugų politikos keitimosi galimybę, bet koks ankstesnis prekybos susitarimo atvėrimas „įstrigtų“. Trauktis negalime. Todėl neveikimo ir negrįžimo išlygų atvėrimas gali kelti grėsmę visų pirma viešosioms paslaugoms, atsižvelgiant į jų siaurą ir dviprasmišką taikymo srities apibrėžimą.

4.5.3. Šios viešosios politikos erdvės išsaugojimas taip pat labai svarbus viešųjų pirkimų įtraukimo į prekybos susitarimus kontekste. Todėl EESRK nuomone, labai svarbu paraginti „išsaugoti perkančiųjų subjektų gebėjimą viešųjų pirkimų konkursuose taikyti aplinkosaugos, socialinius ir su darbo jėga susijusius kriterijus, pavyzdžiui, prievolę laikytis kolektyvinių sutarčių ir prie jų prijungti“ ( 20 )

4.6. Daugiašalio investicinių ginčų teismo EESRK teigia, „kad tai galima deramai pasiekti tik įtraukus išimtis dėl viešojo intereso ir […] būti neatsiejama nuo atitinkamų garantijų, kad nebus piktnaudžiaujama dėl protekcionistinių priežasčių“. Atsižvelgdamas į platesnį kontekstą, susijusį su savo nuomone dėl Svarbiausių konkrečių TPIP klausimų , Komitetas ragino užtikrinti, kad „teisė reguliuoti socialinės apsaugos poreikių srityje […] aiškiai (apimtų) kolektyvinius susitarimus, įskaitant trišalius ir (arba) bendrus ( erga omnes ) susitarimus, kad jie negalėtų būti aiškinami kaip investuotojo teisėto lūkesčio pažeidimas“ Investicijų apsaugos klausimu, EESRK nurodė, kad „reikia procedūrinių garantijų ieškiniams, nukreiptiems į vidaus viešojo intereso teisės aktus, siekiant užtikrinti šalies teisę atitinkamai reguliuoti atsižvelgiant į viešąjį interesą, o ne į investuotojo apsaugą“ ( 21 ) . Savo nuomonėje dėlEESRK teigia, „kad tai galima deramai pasiekti tik įtraukus išimtis dėl viešojo intereso ir […] būti neatsiejama nuo atitinkamų garantijų, kad nebus piktnaudžiaujama dėl protekcionistinių priežasčių“. Atsižvelgdamas į platesnį kontekstą, susijusį su savo nuomone dėl, Komitetas ragino užtikrinti, kad „teisė reguliuoti socialinės apsaugos poreikių srityje […] aiškiai (apimtų) kolektyvinius susitarimus, įskaitant trišalius ir (arba) bendrus () susitarimus, kad jie negalėtų būti aiškinami kaip investuotojo teisėto lūkesčio pažeidimas“ ( 22 )

4.7. Nors žemės ūkis ir prekyba priklauso ES kompetencijos sričiai daugiau nei 40 metų, šiose svarbiausiose srityse kartais pasigendama tarpusavio bendravimo arba bendro požiūrio. ES taip pat privalo vengti bet kokios pagundos žemės ūkio srityje daryti didelių nuolaidų, kurios pakenktų vidaus gamybai.

4.7.1. Žemės ūkio prekybos derybose EESRK nuomonėje dėl ( 23 ) buvo pabrėžta, kad dvišaliais susitarimais turėtų būti siekiama panaikinti dvigubų standartų taikymą žemės ūkio srityje, ypač susijusius su sutartimis dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių ir TPK, šalyse partnerėse. ES, atsižvelgdama į darnaus vystymosi tikslus, taip pat norės propaguoti savo aplinkos, socialinius ir bendresnius darnaus vystymosi standartus. ES (ir kitos šalys) turi įtraukti privalomą įsipareigojimą didinti mažiau išsivysčiusių šalių pajėgumą siekiant padėti joms atitikti tokius standartus, pavyzdžiui, padėti kurti priimtiną veterinarinio sertifikavimo sistemą, nes maisto saugos standartai yra itin svarbūs.

4.7.2. Daugiašalį požiūrį į prekybą žemės ūkio produktais reikia permąstyti ir atgaivinti. PPO „Doha“, kaip išsivysčiusių ir besivystančių šalių prekybos dialogo koncepcija, turi būti išlaikyta ir stiprinama, kartu gerbiant visų apsirūpinimo maistu savarankiškumo principą. Toje pačioje nuomonėje pabrėžiama, kad ES yra tinkamai pasirengusi atlikti iniciatyvų vadovaujamą vaidmenį skatinant naują suderintą požiūrį, ypač dėl to, kad kai kurios sparčiai besiformuojančios ekonomikos nelabai stengiasi padėti kitoms vis dar mažiau išsivysčiusioms šalims.

4.8. PPO reformos EESRK teigia, jog „itin svarbu, kad atsargumo principas, įtvirtintas ES sutartyse, būtų tinkamai apsaugotas ir daugiašaliu lygmeniu ir būtų visapusiškai teisiškai pripažintas siekiant užtikrinti aukštesnio lygio apsaugą taikant prevencinį sprendimų priėmimą kilus pavojui žmonių sveikatai arba aplinkai. Atsižvelgiant į jo svarbą, ES visose savo prekybos derybose turėtų jį įtraukti kaip svarbų interesą“ Savo nuomonėje dėlEESRK teigia, jog „itin svarbu, kad atsargumo principas, įtvirtintas ES sutartyse, būtų tinkamai apsaugotas ir daugiašaliu lygmeniu ir būtų visapusiškai teisiškai pripažintas siekiant užtikrinti aukštesnio lygio apsaugą taikant prevencinį sprendimų priėmimą kilus pavojui žmonių sveikatai arba aplinkai. Atsižvelgiant į jo svarbą, ES visose savo prekybos derybose turėtų jį įtraukti kaip svarbų interesą“ ( 24 )

4.9. Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) ragino „į PDV sistemą [įtraukti konkretų] vartotojų klausimams [skirtą skyrių] dėl prekybos ir vartotojų, kuriame būtų aptariami atitinkami tarptautiniai vartotojų standartai ir stiprinamas bendradarbiavimas vartotojų teisių užtikrinimo srityje“ Nors strategijoje „Prekyba visiems“ išskirtinis dėmesys skiriamas vartotojų pasitikėjimui saugiais produktais, JT gairėse dėl vartotojų apsaugos numatytas daug platesnio pobūdžio supratimas, įskaitant vartotojų privatumo apsaugą, jų teises e. prekyboje ir teisę į veiksmingą vartotojų teisių užtikrinimą. Atsižvelgdamas į prekybos liberalizavimo poveikį vartotojams, EESRK savo nuomonėjeragino „į PDV sistemą [įtraukti konkretų] vartotojų klausimams [skirtą skyrių] dėl prekybos ir vartotojų, kuriame būtų aptariami atitinkami tarptautiniai vartotojų standartai ir stiprinamas bendradarbiavimas vartotojų teisių užtikrinimo srityje“ ( 25 )

4.10. Europos Komisija 2017 m. diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo nurodo keletą nevaldomos globalizacijos pasekmių, visų pirma didėjančią nelygybę. Prekybos nauda niekada nepaskirstoma tolygiai. ES prekybos ir investicijų politikoje būtina atsižvelgti į visas reikšmingas rinkos atvėrimo pasekmes ir kiek įmanoma apriboti neigiamą poveikį, įskaitant socialines ir pereinamojo laikotarpio išlaidas.

4.10.1. Dokumente „Prekyba visiems“ pirmą kartą pripažįstama, kad prekyba „jei tam tikroms įmonėms pasirodo, kad nauja konkurencija yra pernelyg didelė, tam tikriems regionams ir darbuotojams gali daryti laikiną griaunamąjį poveikį“ ir pabrėžiama, kad „tiesiogiai paveiktiems žmonėms tokie pokyčiai nėra nedideli“. Šiame kontekste svarbus Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas. Jis 2013–2014 m. laikotarpiu padėjo daugiau kaip 27 600 darbuotojų ( 26 ) . Todėl, EESRK nuomone, svarbu, kad bet kurioje daugiametėje finansinėje programoje būtų numatytas pakankamas finansavimas, tiesiogiai susijęs su poveikiu prekybai, ir iš naujo išnagrinėti visas jo taikymą ribojančias sąlygas ir kriterijus. Siekiant geriau numatyti ir remti restruktūrizavimo pokyčius, veiksmingos darbuotojų teisės į informavimą, konsultavimą ir kolektyvines derybas yra būtinos siekiant užtikrinti teisingą perėjimą.

4.11. EESRK taip pat ragina užtikrinti didesnę pažeidžiamų sektorių apsaugą nuo nesąžiningos prekybos konkurencijos, įtraukiant TDO standartus į jų vertinimo kriterijus. Neseniai priimtoje nuomonėje dėl prekybos apsaugos priemonių metodikos ( 27 ) EESRK ragino Europos ir trečiųjų šalių eksportuojantiems gamintojams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas. Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai įvertino Komisijos ketinimą taikyti specialius kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar padėtis rinkoje labai iškreipta, tačiau pažymėjo, kad taip pat reikėtų įvertinti, kaip laikomasi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų ir daugiašalių aplinkos susitarimų.

4.12. Atsižvelgiant į tvirtą ES Komisijos įsipareigojimą stiprinti darbo nuostatas prekybos derybose, EESRK paragino šalis partneres „prieš sudarant prekybos susitarimą parodyti, kad [jos] visiškai laikosi aštuonių pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo konvencijų. Jeigu šalis partnerė neratifikavo arba tinkamai neįgyvendino šių konvencijų ar neparodė, kad apsaugos lygis yra lygiavertis, EESRK rekomenduoja prašyti parengti tvirtų įsipareigojimų įgyvendinimo veiksmų gaires, kurios būtų įtrauktos į PDV skyrių, užtikrinant, kad tikslai bus pasiekti laiku“ ( 28 ) . ES taip pat privalo skatinti įgyvendinti naujausius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus ir užtikrinti jų vykdymą, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ES įmonėms užsienyje, bei skatinti 8-ojo DVT dėl deramo darbo įgyvendinimą.

4.13. Prekybos politika taip pat turi stiprinti bendrovių socialinės atsakomybės iniciatyvas Įmonės privalo prisiimti atsakomybę visuose tiekimo grandinės etapuose. Tai savo ruožtu padidintų įmonių „veiklos leidimų“ skaičių ir kuo labiau didintų inovacijų bei tvaraus ekonomikos augimo mastą. Nuoseklus atsakingos verslo praktikos įgyvendinimas yra svarbus stiprinant ES pasaulinę prekybos poziciją ir padedant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT). Visuose laisvosios prekybos susitarimuose ES turėtų reikalauti, kad kiekviena jį pasirašiusi šalis aktyviai skatintų įmones laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ( 29 ) . Pripažindamas, kaip svarbu, kad Vyriausybės užtikrintų darbo rinkos taisyklių laikymąsi, pasitelkdamos ir patikrinimus, EESRK ragina prekybos susitarimuose reikalauti, kad Vyriausybės nacionaliniu ir vietos lygmenimis atliktų visapusišką vaidmenį.

4.13.1. Vis daugiau Vyriausybių rengia savo įstatymus ir teisės aktus, naujausi – Prancūzijos įstatymas dėl rūpestingumo pareigos ir Nyderlanduose parengtas išsamaus patikrinimo, ar nesinaudojama vaikų darbu, įstatymo projektas. Kanada sustiprino savo įmonių socialinės atsakomybės strategiją, sutelkdama dėmesį į Kanados įmonių elgesį užsienyje ir sukūrė įvairių suinteresuotųjų subjektų patariamąjį organą. 2019 m. balandžio mėn. buvo paskirtas pirmasis Kanados atsakingos įmonės ombudsmenas, turintis įgaliojimą peržiūrėti ir pranešti apie viešai įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su Kanados įmonių veikla kalnakasybos, naftos, dujų ir drabužių sektoriuose užsienyje, įskaitant rekomendacijas dėl prekybos priemonių įmonėms.

4.14. EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis išsamaus patikrinimo iniciatyvos, ypač atsižvelgiant į augančias pasaulines tiekimo ir vertės grandines. Savanoriškos ir privalomos priemonės nėra tarpusavyje nesuderinamos ir turi vienos kitas papildyti. Šiuo atžvilgiu EESRK atkreipė dėmesį į darbą, susijusį su vadinamąja JT privaloma sutartimi, kurią šiuo metu aptaria JT narės ir kuria ketinama kodifikuoti teisiškai įpareigojančius tarptautinius žmogaus teisių įsipareigojimus, susijusius su tarptautinių korporacijų veikla. Komitetas taip pat palankiai vertina EESRK vykdomą darbą rengiant nuomonę savo iniciatyva REX/518. EESRK ragina Komisiją pasekti kai kurių valstybių narių, jau priėmusių teisės aktus dėl rūpestingumo pareigos, pavyzdžiu ir pasiūlyti šios srities ES reglamentą.

5. Prekyba ir darnus vystymasis: būtinybė įgyvendinti DVT ir Paryžiaus susitarimą

5.1. Prekyba visiems Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) Savo nuomonėje ( 30 ) EESRK ypač palankiai įvertino tai, kad „komunikate išsamiai apžvelgiamas darnus vystymasis, ypač žmogaus ir socialinių teisių bei aplinkos požiūriu“. Savo nuomonėje dėl ( 31 ) EESRK primygtinai ragina EK „savo požiūriu siekti platesnio užmojo tikslų visų pirma atsižvelgiant į veiksmingo PDV skyriuose numatytų įsipareigojimų vykdymo stiprinimą, kuris yra ypač svarbus EESRK. PDV skyriams reikia suteikti tokį pat svorį, kaip ir skyriams, kurie skirti komerciniams, techniniams ar tarifų klausimams“.

5.1.1. Šiuo atžvilgiu EESRK ypač palankiai vertina tai, kad naujoji Komisijos pirmininkė neseniai pranešė apie būsimą naujo už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingo vyriausiojo pareigūno paskyrimą „stebėti ir gerinti mūsų prekybos susitarimų laikymąsi“, kartu nesumažinant bendros už prekybą atsakingo Komisijos nario atsakomybės. Svarbu, kad jis turėtų plataus masto įgaliojimus, turinčius vienodą svorį ir vienodai veiksmingus, apimančius visus įsipareigojimus, dėl kurių susitarta LPS, ypač susijusiuose su PDV skyriais ir socialinėmis bei aplinkos problemomis, kylančiomis dėl kitų prekybos ir investicijų susitarimų skyrių. Šios pareigos taip pat turi apimti objektyvų sprendimų priėmimo procesą, pagrįstą laiku ir veiksmingai inicijuotu tyrimu, jam skiriant pakankamus išteklius ir aiškiai apibrėžiant pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmenį, kad jie galėtų teikti skundus ir dalyvauti galimuose tolesniuose viešuosiuose klausymuose. Be išsamių ataskaitų EP ir Tarybai, taip pat svarbu aiškiai apibrėžti EESRK ir atitinkamų vietos patarėjų grupių vaidmenį ir užtikrinti nuolatinį pilietinės visuomenės dalyvavimą.

5.2. Į kiekvieną LPS, kuriuos ES vadina po 2010 m. priimtais „pirmosios kartos laisvosios prekybos susitarimais“ įtraukiamas specialus Prekybos ir darnaus vystymosi skyrius. Tai taip pat reiškia, kad kiekviena susitarimo šalis pilietinei visuomenei turi suteikti aktyvios stebėsenos vaidmenį.

5.2.1. Vietos patarėjų grupių vaidmens EESRK mano, kad konstruktyvus dialogas su pilietine visuomene prekybos ir investicijų politikos klausimais yra esminis elementas, ir pakartoja savo raginimą toliau stiprinti savo vaidmenį. Savo nuomonėje dėl ( 32 ) EESRK pabrėžė šį dalyvavimą ir pareikalavo jį išplėsti, kad jis apimtų visus prekybos susitarimo aspektus, pirmenybę teikiant jų poveikiui PDV skyriuose numatytiems įsipareigojimams.

5.2.2. EESRK jau rekomendavo, kad visuose būsimuose įgaliojimuose derėtis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtų įtraukta ne tik speciali sąlyga, skirta skatinti DVT ( 33 ) , bet – pasirašius Paryžiaus susitarimą – ir kova su visuotiniu atšilimu.

5.3. 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT), kurie yra svarbiausi išsamios JT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. elementai, ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos ( 34 ) turi išlikti pasauliniais prioritetais. Šiame kontekste prekybai ir investicijoms tenka esminis pagalbinis vaidmuo. Tačiau nelengva bus iki 2050 m. pereiti prie anglies dioksido neišskiriančios ES ekonomikos.

5.3.1. Visa tai turės didžiulį poveikį prekybai, nes prekybos srautai, savo ruožtu, turės jiems įtakos tiek ES, tiek ir visame pasaulyje. Paryžiaus ir DVT darbotvarkės turi būti visos būsimos prekybos politikos, praktikos ir derybų pagrindu. UNCTAD ( 35 ) apskaičiavo, kad norint įgyvendinti DVT reikės papildomų 7 trilijonų JAV dolerių, iš kurių bent trečdalį turės skirti privatus sektorius. Be to, viešieji ištekliai taip pat bus labai svarbūs įgyvendinant ir finansuojant DVT. Kaip anksčiau pažymėjo PPO generalinis direktorius, patirtis įgyvendinant tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) jau parodė, jog „prekyba gali paskatinti pokyčius“ ( 36 )

5.3.2. Daugiašalio investicinių ginčų teismo EESRK ragino įtraukti nuostatą dėl hierarchijos, kuria būtų užtikrinta, kad tarptautinio investicijų susitarimo ir bet kokio tarptautinio aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimo, kurių privalo laikytis viena ginčo šalis, neatitikties atveju tarptautiniu aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimu nustatyti įsipareigojimai yra viršesni siekiant, kad investuotojų susitarimai nebūtų laikomi viršesniais Savo ruožtu, siekiant užtikrinti sėkmingą energetikos pertvarką ir pakankamai laisvės pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, prireiks gerokai pakeisti reglamentavimą. Savo nuomonėje dėlEESRK ragino įtraukti nuostatą dėl hierarchijos, kuria būtų užtikrinta, kad tarptautinio investicijų susitarimo ir bet kokio tarptautinio aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimo, kurių privalo laikytis viena ginčo šalis, neatitikties atveju tarptautiniu aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimu nustatyti įsipareigojimai yra viršesni siekiant, kad investuotojų susitarimai nebūtų laikomi viršesniais ( 37 )

5.4. EESRK jau anksčiau yra padaręs išvadą ( 38 ) , kad „ES turi unikalias galimybes prisidėti prie DVT įgyvendinimo“, nes ji „yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį“. Vis dėlto jis paragino daugiau dėmesio skirti visapusiškam DVT integravimui į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, prireikus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

5.4.1. Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos EESRK jau yra pabrėžęs, kad prekyba žemės ūkio produktais ( 39 ) turės atlikti ypač svarbų vaidmenį siekiant vienuolikos tikslų. Naujesnėje nuomonėje ( 40 ) pabrėžiama, kad „būtina sukurti oficialų ryšį tarp [Kinijos] iniciatyvos „Viena juosta, vienas kelias“ ir DVT“ ir vėl išvardijami devyni aktualiausi DVT.

5.5. Bent 13 DVT yra susiję su klimato kaita. Savo ruožtu, Paryžiaus susitarimas yra pirmasis visuotinis susitarimas dėl klimato. Jei darnaus vystymosi tikslai (DVT) yra planas ateities kartoms, tai Paryžiaus susitarimas yra planas mūsų planetos ateičiai užtikrinti. Visuotinai pripažįstama, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas daugiau kaip 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, turėtų katastrofišką poveikį. Šalys, kurias tai gali labiausiai paveikti, yra kaip tik tos, kurios turi mažiausiai galimybių imtis būtinų pokyčių.

5.5.1. Padidėję prekybos srautai dėl savo pobūdžio dar labiau padidins transporto, kur šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas jau yra ir taip didelis, mastą. Transporto sektoriuje išmetama 24 % pasaulinių CO 2 teršalų ir šis sektorius yra vienintelis, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis vis dar didėja ir prognozuojama, kad iki 2030 m. jis pasieks 40 % viso išmetamo kiekio. Kadangi tarptautinė aviacija ir laivyba nėra tiesiogiai įtrauktos į Paryžiaus susitarimą, reikia skubiai aptarti su visomis transporto rūšimis susijusius klausimus įgyvendinant sustiprintą teisingą ir tvarią transporto politiką, įtraukiant kitus tiekimo grandinės dalyvius, tokius kaip energijos gamintojai ir pirminės įrangos gamintojai.

5.5.2. Transporto vaidmens EESRK pabrėžė, kad „DVT atžvilgiu transportas kelia nemažai iššūkių, pavyzdžiui, susijusių su būtinybe mažinti klimato ir aplinkos poveikį, tobulinti transporto sistemas ir didinti eismo saugą, spręsti su darbo vietomis ir deramu darbu susijusias problemas“ Atskiroje nuomonėje dėlEESRK pabrėžė, kad „DVT atžvilgiu transportas kelia nemažai iššūkių, pavyzdžiui, susijusių su būtinybe mažinti klimato ir aplinkos poveikį, tobulinti transporto sistemas ir didinti eismo saugą, spręsti su darbo vietomis ir deramu darbu susijusias problemas“ ( 41 ) . Dabar EESRK taip pat ragina sukurti politinę sąsają tarp prekybos ir investicijų.

5.6. Šis bendras rūpestis paskatino sukurti „žiedinės ekonomikos“ koncepciją – tai ekonominė sistema, kuria siekiama sumažinti atliekas ir kuo labiau išnaudoti išteklius. Žiedinės ekonomikos tikslas – kuo labiau sumažinti išteklių sunaudojimą ir atliekas bei išmetamų teršalų kiekį ir energijos nuotėkį. Tai galima pasiekti taikant regeneracinį požiūrį, grindžiamą ilgalaike kokybe, technine priežiūra, remontu, pakartotiniu naudojimu, pakartotine gamyba, atnaujinimu ir perdirbimu.

5.6.1. Daugelis žmonių mano, kad tvarus pasaulis neturėtų reikšti vartotojų gyvenimo kokybės sumažėjimo – jį galima pasiekti neprarandant pajamų ar be papildomų išlaidų, be to žiediniai verslo modeliai gali būti tokie pat pelningi kaip linijiniai modeliai.

5.6.2. Nepaisant to, kyla nemažai su tuo susijusių problemų, visų pirma ES ištekliams ir energijai imliems pramonės sektoriams (REII), kurie patiria jiems būdingų sunkumų. Jiems tenka svarbus strateginis vaidmuo ES pramonės vertės grandinėse. Klimato politikos tikslas yra sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį (išskiriamą deginant iškastinį kurą ir pramoninių procesų metu), o dabartinis ES tikslas – iki 2050 m. pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą – tačiau išlaidos energijai sudaro didelę visų ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių išlaidų dalį: 25 % plieno, 22–29 % aliuminio ( 42 ) , 25–32 % stiklo sektoriuje ( 43 ) . Ši problema išsamiau aptariama atskiroje EESRK nuomonėje ( 44 )

5.6.3. Anglies dioksido ir su tuo susijęs investicijų nutekėjimas vyksta, kai dėl didesnės kainos ES prarandama rinkos dalis ir susijusios darbo vietos. Tokiu atveju, išmetamas ŠESD kiekis tiesiog perkeliamas iš ES gamintojų kitų šalių gamintojams (kurių energijos vartojimo efektyvumas dažnai yra mažesnis), be (geriausiu atveju) jokio poveikio pasauliniam išmetamam ŠESD kiekiui.

5.6.4. Galima būtų taikyti švelninančias pasienio koreguojamąsias priemones (PKP), kai šalys gali nustatyti importuojamoms prekėms taikomą mokestį ir kartu sugrąžinti mokestį už eksportuojamas prekes, kurias PPO laiko teisėtomis, jeigu jos atitinka tam tikras sąlygas.

Briuselis, 2019 m. spalio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) Kaip nurodyta daugumoje išnašų, pradedant nuo 9.

(2) Prekybos GD leidinys, 2018 m. lapkričio mėn.

(3) COM(2015) 497 final.

(4) JOIN(2018) 31 final.

(5) Išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2019 m. rugsėjo 10 d. įgaliojamasis laiškas paskirtajam už prekybą atsakingam Komisijos nariui Philui Hoganui.

(6) Žr. 3 išnašą.

(7) Dar 20 mln. už Europos ribų.

(8) EBPO prekybos politikos dokumentai, Nr. 226 (2019 m.), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paryžius.

(9) EBPO prekybos politikos dokumentai, Nr. 227 (2019 m.), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Paryžius.

(10) Žr. 2 išnašą.

(11) OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

(12) EBPO našumo darbo dokumentai, Nr. 18 (2019 m.), Industry Concentration in Europe and North America, Paryžius; Pasaulio ekonomikos perspektyvų ataskaita, 2019 m. balandžio mėn.

(13) OL C 262, 2018 7 25, p. 94.

(14) Žr. 3 išnašą.

(15) OL C 383, 2015 11 17, p. 34.

(16) OL C 264, 2016 7 20, p. 123.

(17) OL C 129, 2018 4 11, p. 27.

(18) Žr. 4 išnašą.

(19) OL C 264, 2016 7 20, p. 123.

(20) OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

(21) OL C 110, 2019 3 22, p. 145.

(22) OL C 487, 2016 12 28, p. 30.

(23) OL C 173, 2017 5 31, p. 20.

(24) OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

(25) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(26) 2015 m. liepos mėn. Europos Komisijos pranešimas spaudai.

(27) OL C 209, 2017 6 30, p. 66.

(28) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(29) 2011 m. EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms.

(30) 16 išnaša.

(31) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(32) OL C 159, 2019 5 10, p. 28.

(33) 16 išnaša.

(34) Paryžiuje įvykusi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (21-oji JTBKKK šalių konferencija).

(35) UNCTAD WIF pranešimas spaudai, 2014 m. spalio 14 d., Ženeva, nuo tada kartojama.

(36) 2016 m. rugsėjo 21 d. kalba JT.

(37) OL C 110, 2019 3 22, p. 145.

(38) Žr. 17 išnašą.

(39) Žr. 23 išnašą.

(40) OL C 228, 2019 7 5, p. 95.

(41) OL C 367, 2018 10 10, p. 9.

(42) A. Marcu, W. Stoefs Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries. CEPS, 2016 m., galima rasti http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

(43) C. Egenhofer, L. Schrefler Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry. CEPS, 2014 m.

(44) OL C 353, 2019 10 18, p. 59.