Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl energetikos statistikos /* KOM/2006/0850 galutinis - COD 2007/0002 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.1.2007 KOM(2006) 850 galutinis 2007/0002 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl energetikos statistikos (pateikta Komisijos) [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Kuriant Bendrijos energetikos politiką ir teisės aktus reikia turėti palyginamus Europos statistinius duomenis įvairiais su energetika susijusiais klausimais. Direktyvomis, kuriose pateikiami aiškūs ES su energetika susiję kiekybiniai tikslai ir terminai, netiesiogiai reikalaujama stebėti padėtį energetikos srityje siekiant patikrinti, ar šių tikslų siekiama ir kaip jų siekiama. Didelis energijos transformavimo ir suvartojimo poveikis mūsų aplinkai dar ilgai kels susirūpinimą, o tai pabrėžia tikslių energetikos duomenų poreikį. 2005 m. vasario 16 d. įsigaliojus Kioto protokolui, ypač svarbi tapo teisinga ir tiksli energijos apskaita: 80 % visų ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų atsiranda dėl mūsų vartojamos energijos. Pasiūlyme taip pat visiškai atsižvelgiama į Komisijos bendradarbiavimą su Tarptautine energetikos agentūra (TEA) dėl energetikos statistikos: Siūlomi rinkti duomenys apima visus bendradarbiaujant su TEA gaunamus duomenis. 1.2. Bendrosios aplinkybės Hampton Court viršūnių susitikime valstybių vadovai paragino kurti Europos energetikos politiką. Atsižvelgdama į tai, Komisija rengia priemonių, kurios išdėstytos neseniai parengtoje žaliojoje knygoje apie energetiką, paketą. ES ypač svarbu laiku turėti patikimus duomenis apie energetikos padėtį, kad būtų galima sėkmingai įgyvendinti šį tikslą. Tai patvirtina, jog reikia tvirto institucinio pagrindo energetikos duomenims, kurie šiuo metu tebėra renkami remiantis savanoriškais susitarimais, rinkti. Šiame pasiūlyme taip pat atkreipiamas dėmesys į naštos įmonėms mažinimą: nors šiuo reglamentu dabartinė našta nesumažinama, jame nenumatyta naujų įsipareigojimų ir nėra didinama dabartinė energetikos duomenų rinkimo ES aprėptis. Todėl siūlomo reglamento tikslas – ne keisti vykdomą statistinį darbą, o parengti atitinkamą teisinę sistemą. Ši teisinė sistema siūloma tuo metu, kai valstybėms narėms renkant duomenis kyla vis daugiau ir daugiau sunkumų. Liberalizavus energetikos rinką, be kita ko, atsirado daug energijos gamintojų ir perpardavėjų, todėl duomenis rinkti tapo dar sudėtingiau. Dėl to atsirado spaudimas energetikos duomenų rinkimui skirtiems ištekliams, visų pirma todėl, kad energetika buvo likusi viena iš nedaugelio nereglamentuotų statistikos sričių. Kadangi dėl tokio rinkos liberalizavimo taip pat kyla su komerciniu konfidencialumu susijusių klausimų, valstybių narių pareigūnams vis sunkiau dirbti statistinį darbą remiantis „džentelmenišku“ susitarimu. Pastaraisiais metais pastebimas bendras statistinių duomenų kokybės (išsamumo, tikslumo, pateikimo laiku) nuosmukis. Manoma, jog reikėtų imtis iniciatyvų siekiant pabrėžti svarbiausius patikimų energetikos duomenų poreikius, t. y. pateikiant tokio svarbaus duomenų rinkimo reikalavimo reglamentuotą patvirtinimą. Pastaruoju metu gerokai išaugus energijos kainoms, Europos piliečiai ir politikos formuotojai daugiau sužinojo apie tai, kokia sudėtinga padėtis energetikos srityje. Norint suprasti šią padėtį, reikia laiku turėti tikslius ir išsamius statistinius energetikos duomenis. 1.3. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Komisijos rekomendacija 88/96/ECSC dėl anglių statistikos nustojo galioti 2002 m. liepos 23 d. kartu su EAPB. 1995 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2964/95, įdiegiantis žalios naftos importo ir pristatymo į Bendriją registravimą. Siūlomame reglamente šie duomenys pateikiami suvestiniu būdu, o trukdančios laiku platinti duomenis konfidencialumo problemos sprendžiamos renkant duomenis, su kuriais susijęs šio reglamento pasiūlymas. Reikia pažymėti, kad net jei šis pasiūlymas neapima energijos kainų, dėl energijos kainų egzistuoja keletas teisinių nuostatų. Kad jas būtų galima lengviau rasti, jos pateikiamos toliau: 1999 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 1999/566/EB, įgyvendinantis Tarybos sprendimą 1999/280/EB dėl Bendrijos tvarkos teikiant informaciją ir konsultuojantis dėl žalios naftos pasiūlos kainų ir naftos produktų vartotojų kainų. Į siūlomą reglamentą neįtraukti šiame sprendime nurodyti duomenys. 1990 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 90/377/EEB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą. | - 1.4. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Šio pasiūlymo pagrindime išsamiai nurodyta daugelis ES energetikos politikos krypčių. Kioto protokole nustatomi dideli šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų, kurios atsiranda daugiausia dėl energijos vartojimo, apskaitos (aprašų) duomenų kokybės reikalavimai. Dėl ES pažangios energetikos ir atsinaujinančios energijos politikos krypčių reikalingas išsamus kiekybinis stebėjimas, kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant nustatytų tikslų. Bendrijos tvaraus vystymosi strategijoje taip pat yra nurodyti svarbūs siekiai, būtent, dėl biokuro ir kitokio atsinaujinančio kuro kūrimo, kurių duomenys taip pat numatyti šiame reglamente. | 2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas buvo svarstomas 2005 m. birželio 13-14 d. Liuksemburge vykusiame darbo grupės susitikime, vėliau susirašinėjant su valstybių narių duomenų teikėjais ir 2006 m. gegužės 18-19 d. Statistikos programų komiteto susitikime. | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Pažymėta, jog gauta labai teigiamų ir palankių atsakymų. | 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. 2.3. Poveikio vertinimas Siūlomo reglamento įgyvendinimas turės ribotą poveikį valstybėms narėms, nes apibūdintų duomenų rinkimas visa apimtimi jau vykdomas savanoriškai. Šis pasiūlymas yra gana reikšmingas svarstant aplinkosaugos klausimus, nes energijos naudojimas turi didelį poveikį aplinkai. Laiku turint tikslius duomenis apie padėtį energetikos srityje ES bus galima aiškiai ir kiekybiškai įvertinti šį poveikį bei žinoti esamas tendencijas. Ekonominis poveikis yra ribotas. Vis dėlto šis pasiūlymas gali padėti įgyti daugiau žinių apie energijos importą bei eksportą ir apie kiekvienos kuro rūšies gamybą bei suvartojimą. 3) TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Šio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo tikslas – sukurti bendrą Bendrijos statistikos apie energijos gamybą, importą bei eksportą, transformavimą ir suvartojimą rinkimo ir rengimo sistemą. Norint užtikrinti vienodą metodiką ir duomenų palyginamumą, ši sistema plačiai grindžiama vykdomu duomenų rinkimu ir taip pat bendradarbiavimu tarptautiniu lygiu su kitomis svarbiomis organizacijomis. Todėl siekiama verčiau pateikti naudingą teisinį pagrindą, kuriuo būtų grindžiamas dabar vykdomas svarbus darbas, susijęs su patikimų duomenų, reikalingų Bendrijos energetikos politikai plėtoti, turėjimu laiku, o ne atverti naują statistikos sritį. 3.2. Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas Europos bendrijos steigimo sutarties 285 straipsnyje. Taryba, veikdama pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą, nustato priemones statistikai rengti, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje išdėstomi su Bendrijos statistikos rengimu susiję reikalavimai ir reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo standartų. 3.3. Subsidiarumo principas Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų veiksmų tikslų, būtent, sukurti bendrą palyginamosios statistikos Bendrijoje rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo sistemą, ir juos būtų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu remiantis Bendrijos teisės aktu, nes tik Komisija gali koordinuoti reikalingą statistinės informacijos derinimą Bendrijos lygiu, o valstybės narės gali organizuoti duomenų rinkimą ir palyginamųjų energetikos statistinių duomenų rengimą, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytą subsidiarumo principą. 3.4. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). | Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina šiam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Šiuo reglamentu nenustatomi duomenų rinkimo mechanizmai kiekvienai valstybei narei; jame tik apibrėžiami energetikos duomenys, kurie turi būti teikiami suderintos struktūros ir laiku. | Valstybės narės neįpareigojamos keisti savo administracinių sistemų, susijusių su energetikos statistikos rengimu. Šiame reglamente nesiūloma rinkti naujų duomenų elementų be to, kas jau savanoriškai daroma ES lygiu. Naudinga, jog šiuo teisės aktu kai kuriose valstybėse narėse galima keisti ar papildyti esamas energetikos statistikos sistemas. Eurostatas ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis ir sieks kiek įmanoma mažinti bet kokius potencialius dėl šio reglamento įgyvendinimo kylančius sunkumus. | 3.5. Priemonių pasirinkimas Siūlomos priemonės: reglamentas. | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių): Atsižvelgiant į kiekvieno teisės akto, apibūdinto EB sutarties 249 straipsnyje, konkrečius ypatumus, galima būtų teigti, kad reglamentai yra tinkamiausia priemonė Bendrijos statistikai rengti. Iš tiesų, beveik visi statistiniai reikalavimai turi būti tiesiogiai ir nedelsiant vykdomi valstybėse narėse. Jie paprastai susiję su konkrečiais statistiniais vienetais valstybėse narėse, turi aiškų tikslą, yra taikytini nedelsiant ir yra susiję su teisės akte nurodomais tirtinais elementais, taip pat su metodologija, laiko pasirinkimu ir periodiškumu. Todėl jie apskritai nepriklauso nuo nacionalinių derinimo priemonių. Su šiomis priemonėmis susijusios nacionalinės valdžios institucijos paprasčiausiai turi juos taikyti. | 4) POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | 5) PAPILDOMA INFORMACIJA 5.1. Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE ir todėl turėtų būti joje taikomas. 2007/0002 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl energetikos statistikos (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[2], kadangi: 1. Siekiant stebėti įgyvendinamos energetikos politikos poveikį ir rezultatus, Bendrijai reikia laiku turėti tikslius duomenis apie energijos kiekius, jos formą, šaltinius, gamybą, tiekimą, transformavimą ir suvartojimą. 2. Kad būtų galima įvertinti energijos vartojimo poveikį aplinkai, visų pirma kalbant apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, svarbu turėti tikslią ir naujausią informaciją apie energetiką. Šios informacijos reikalaujama 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo[3]. 3. 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje[4] ir 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje, ir iš dalies keičiančia Direktyvą 92/42/EEB[5] valstybių narių reikalaujama teikti kiekybinius energetikos duomenis. Siekiant šių tikslų, reikalingi išsamūs ir naujausi energetikos duomenys. 4. Komisijos žaliosiose knygose – 2005 m. birželio 22 d. dėl energijos vartojimo efektyvumo arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos, COM(2005) 265, ir 2006 m. kovo 8 d. dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos, COM(2006) 105 – nurodomos ES energetikos politikos kryptys, kurioms įgyvendinti reikia ES energetikos statistinių duomenų (be kita ko, siekiant įkurti Europos energijos tiekimo observatoriją). 5. Dėl energetikos rinkos liberalizavimo vis sunkiau laiku gauti patikimus energetikos duomenis, nes nėra tokių duomenų teikimą reglamentuojančios teisinės bazės. 6. Labai svarbu, kad su energetika susijusią statistikos sistemą būtų galima lanksčiai pritaikyti prie bet kokių aplinkybių, kurių tikimasi susiklostant ateityje. 7. Bendrijos statistikos rengimas reglamentuojamas 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos[6]išdėstytomis taisyklėmis. 8. Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent, sukurti bendros palyginamųjų energetikos statistinių duomenų rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistemos, ir juos būtų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali nustatyti priemones remdamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą šiomis priemonėmis nesiekiama daugiau nei yra būtina šiems tikslams pasiekti. 9. Rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos atsižvelgs į Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2005 m. vasario 24 d. priėmė Statistikos programų komitetas ir kuris buvo pridėtas prie Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės[7], išdėstytus principus. 10. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[8]. 11. Būtent, bendro pobūdžio priemonės, kuriomis iš dalies keičiami neesminiai šio reglamento elementai, turėtų būti priimtos laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu. Kitos bendro pobūdžio priemonės, kuriomis taikomi esminiai reglamento elementai, turėtų būti priimamos laikantis reguliavimo procedūros. 12. Būtina numatyti tai, kad Komisija galėtų leisti valstybėms narėms taikyti išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas renkant tuos energetikos duomenis, dėl kurių respondentams tektų per didelė našta. 13. Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto (SPK), įsteigto 1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimu Nr. 89/382/EEB[9], nuomonę. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatoma bendra palyginamosios energetikos statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistema. 2. Šis reglamentas taikomas susijusiems su energetikos produktais statistiniams duomenims ir jų suvestiniams rodikliams Bendrijoje. 2 straipsnis Apibrėžimai Šiame reglamente vartojami tokie apibrėžimai: a) „Bendrijos statistiniai duomenys“ – Bendrijos statistiniai duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnyje; b) „Statistinių duomenų rengimas“ – statistinių duomenų rengimas, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antrojoje įtraukoje; c) „Bendrijos institucija“ – Bendrijos institucija, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio ketvirtojoje įtraukoje; d) „energetikos produktai“ – tai degusis kuras, šiluma, atsinaujinanti energija, elektros energija arba bet kokia kita energijos fizinė forma; e) „suvestiniai rodikliai“ – tai nacionaliniu lygiu sukaupti duomenys apie energetikos produktų perdirbimą ar naudojimą, būtent, apie gamybą, prekybą, atsargas, transformavimą, suvartojimą, ir struktūriniai energetikos sistemos ypatumai, pvz., elektros gamybos instaliuotoji galia arba naftos produktų gamybos pajėgumas; f) „duomenų kokybė“ – toliau išvardyti statistikos kokybės aspektai: tinkamumas, tikslumas, pateikimas laiku ir punktualumas, galimybė jais naudotis ir jų aiškumas, palyginamumas, nuoseklumas ir išsamumas. 3 straipsnis Duomenų šaltiniai 1. Taikydamos naštos respondentams mažinimo ir administravimo supaprastinimo principus, valstybės narės iš toliau nurodytų šaltinių renka su energetikos produktais susijusius duomenis ir jų suvestinius rodiklius Bendrijoje: a) specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams, energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams. b) kiti statistiniai tyrimai, skirti energijos vartotojams gamybos pramonės, transporto ir kituose sektoriuose, įskaitant namų ūkius. c) kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius. 2. Valstybės narės nustato išsamias taisykles dėl nacionalinei statistikai (kaip nurodyta 4 str.) reikalingų įmonių ir iš kitų šaltinių teikiamų duomenų perdavimo. 3. Duomenų šaltinių sąrašas gali būti keičiamas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 4 straipsnis Suvestiniai rodikliai, energetikos produktai ir taikomas nacionalinių statistinių duomenų perdavimo dažnumas 1. Rinktini nacionaliniai statistiniai duomenys pateikiami prieduose. Jie perduodami tokiu periodiškumu: a) kasmet, energetikos statistiniai duomenys B priede; b) kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys C priede; c) trumpalaikiai, kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys D priede. 2. Naudojamų techninio pobūdžio terminų paaiškinimai ar apibrėžimai pateikiami atskiruose prieduose, taip pat A priede („Terminų paaiškinimai“). 3. Nacionaliniai statistiniai duomenys ir jų paaiškinimai arba apibrėžimai gali būti keičiami 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 5 straipsnis Perdavimas 1. Komisijai (Eurostatui) valstybės narės teikia 4 straipsnyje nurodytus nacionalinius statistinius duomenis. 2. Prieduose išdėstoma jų perdavimo tvarka, įskaitant taikomus terminus, nuo jų nukrypti leidžiančias nuostatas ir išimtis. 3. Nacionalinių statistinių duomenų perdavimo procedūra gali būti keičiama 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 4. Gavusi tinkamai pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija, laikydamasi 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros, gali leisti taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas dėl tų nacionalinių statistinių duomenų, kuriuos renkant respondentams tektų pernelyg didelė našta. 6 straipsnis Kokybės kriterijai ir ataskaitos 14. Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę. 15. Turi būti imamasi visų įmanomų pastangų siekiant užtikrinti pagal B priedą teikiamų energetikos duomenų ir pagal 2005 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimą Nr. 2005/166/EB, nustatantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo taisykles[10] teikiamų duomenų suderinamumą. 16. Pagal 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą tvarką gali būti kuriami metodiniai reikalavimai, kurie vėliau gali būti tikslinami, perduodamų duomenų kokybei užtikrinti. 17. Per 6 mėnesius nuo Komisijos (Eurostato) prašymo gavimo dienos, ir siekiant leisti jai įvertinti perduotų duomenų kokybę, valstybės narės siunčia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą, kurioje pateikiama bet kokia svarbi informacija, susijusi su šio reglamento įgyvendinimu. 7 straipsnis Atskaitos laikotarpis ir periodiškumas Valstybės narės renka visus šiame reglamente nurodytus duomenis nuo kalendorinių metų po šio reglamento priėmimo pradžios ir nuo to laiko perduoda šiuos duomenis 4 straipsnio 1 dalyje apibrėžtu periodiškumu. 8 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos toliau išvardytos priemonės nustatomos 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. a) duomenų šaltinių sąrašo pakeitimai (3 straipsnio 3 dalis); b) nacionalinių statistinių duomenų ir jų paaiškinimų arba apibrėžimų pakeitimai (4 straipsnio 3 dalis); c) perdavimo procedūros pakeitimai (5 straipsnio 3 dalis). 2. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos toliau išvardytos priemonės nustatomos 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka: a) leidimas taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas (5 straipsnio 4 dalis). b) metodinių reikalavimų kūrimas ir tikslinimas (6 straipsnio 3 dalis); 3. Dėmesį reikėtų skirti šiems dviem principams: kad atnaujinimo teikiama nauda būtų didesnė nei atnaujinimo metu patirtos sąnaudos, o papildomos išlaidos ir našta neviršytų pagrįstų ribų. 9 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas. 2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose išdėstyta reguliavimo tvarka, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas terminas – trys mėnesiai. 4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 10 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas A PRIEDAS – TERMINŲ PAAIšKINIMAI Šiame priede pateikiami kituose prieduose naudojamų terminų paaiškinimai arba apibrėžimai. Toliau nurodyti geografiniai apibrėžimai taikomi tik statistinės atskaitomybės tikslais. 1. GEOGRAFINĖS PASTABOS - Australija, išskyrus užjūrio teritorijas. - Danija, išskyrus Danijai priklausančias Farerų salas ir Grenlandiją. - Prancūzija, įskaitant Monaką, tačiau išskyrus Prancūzijos užjūrio teritorijas: Gvadelupą, Martiniką, Gvianą, Reunioną, Sen Pjerą ir Mikeloną, Naująją Kaledoniją, Prancūzijos Polineziją, Voliso ir Futūnos salas, Majotą. - Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną. - Japonija, įskaitant Okinavą. - Nyderlandai, išskyrus Surinamą ir Nyderlandų Antilų salas. - Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą. - Ispanija, įskaitant Kanarų salas. - Šveicarija, neįskaitant Lichtenšteino. - Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas. 2. SUVESTINIAI RODIKLIAI Gamintojai klasifikuojami pagal gamybos tikslą: - Gamintojai, pagrindinė veikla: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba. - Gamintojai, savoms reikmėms: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla tik palaiko jų pirminę veiklą. Pastaba: Įsigaliojus patikslintam NACE klasifikatoriui, Komisija gali toliau aiškinti terminus pagal komitologijos procedūrą papildydama atitinkamomis NACE nuorodomis. 2.1. Tiekimo ir transformavimo sektorius Gamyba ir (arba) vietos gamyba Išgauto ar pagaminto kuro kiekiai, apskaičiuoti po inertinės medžiagos pašalinimo operacijos. Gamyba apima gamintojo gamybos procese suvartotą kiekį (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) bei kitiems gamintojams patiektą energiją transformavimui ar kitoms reikmėms. Vietos gamyba reiškia: gamyba iš susijusios valstybės išteklių. | Importas ir (arba) eksportas Geografiniai apibrėžimai pateikiami „Geografinių pastabų“ skirsnyje. Jei kitaip nenurodyta, „importas“ siejamas su pirmine kilmės šalimi (šalis, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas) ir skirtas naudoti kitoje šalyje, o „eksportas“ – su pagaminto energetikos produkto galutinio vartojimo šalimi. Kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos, neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties, galima naudoti „Kita“. Statistinių skirtumų gali atsirasti, jei remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, turimi tik viso importo ir eksporto duomenys, o geografinis suskirstymas yra grindžiamas skirtingu tyrimu, šaltiniu ar sąvoka. Tokiu atveju skiltyje „Kita“ reikia įrašyti skirtumus. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatyto kuro kiekiai. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama: – vartojimas vidaus laivybai naudojamuose laivuose. Skirstymas į vidaus ar tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava arba valstybe, kuriai jis priklauso. – vartojimas žvejybos laivuose, – vartojimas karinėse pajėgose. | Atsargų pasikeitimai Nacionalinėje teritorijoje turimų atsargų lygio metų pradžioje ir atsargų lygio metų pabaigoje skirtumas. | Bendrasis suvartojimas (apskaičiuotas) Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip: Vietos gamyba + Iš kitų šaltinių + Importas - Eksportas - Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + Atsargų pasikeitimai | Bendrasis suvartojimas (faktinis) Galutinio vartojimo sektorių tyrimuose faktiškai užfiksuotas kiekis. | Statistiniai skirtumai Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip: Apskaičiuotas bendrasis suvartojimas – faktinis bendrasis suvartojimas. Apima galutinių vartotojų atsargų pasikeitimus, kai to negalima nurodyti prie „Atsargų pasikeitimų“. Turėtų būti nurodytos bet kokių didesnių skirtumų priežastys. | Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis. Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, nurodomas skiltyje: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės. | Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės Elektros energijai ir šilumai pagaminti sunaudotas kuro kiekis. | Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės Šilumai gaminti sunaudotas kuro kiekis. | Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis. Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, įrašomas skiltyje: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės. | Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės Kuro kiekis, atitinkantis pagamintos elektros energijos ir parduotos šilumos kiekį. | Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės Kuro kiekis, atitinkantis parduotos šilumos kiekį. | Akmens anglių briketų gamyklos: Kurui gaminti sunaudotas kiekis. Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti nurodomas ne čia, o kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Kokso krosnys: Kokso krosnyse sunaudotas kiekis. Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti nurodomas ne čia, o kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos: Lignito arba rusvųjų anglių kiekis, sunaudotas rusvųjų anglių briketams (BKB) gaminti, arba durpių kiekis, sunaudotas durpių briketams (PB) gaminti. Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis turėtų būti rašomas ne čia, o kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Dujų gamyklos Dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose dujoms gaminti sunaudotas kiekis. Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Aukštakrosnės Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) bei kokso krosnių kokso kiekiai. Aukštakrosnių šildymui ir eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz., aukštakrosnių dujų) neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Akmens anglių suskystinimas Sintetinei alyvai gaminti sunaudotas kuro kiekis. | Naftos perdirbimo gamyklos: Naftos produktams gaminti sunaudotas kiekis. Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip suvartojimas energetikos sektoriuje. | Kitur nenurodyta - Transformavimas Kitur nenurodytai transformavimo veiklai sunaudotas kiekis. Tokiu atveju ataskaitoje turėtų būti paaiškinta tai, kas įtraukta šioje antraštinėje dalyje. | 2.2. Energetikos sektorius ir galutinis vartojimas Visas energetikos sektorius Energetikos pramonėje suvartotas kiekis gavybai (kasyba, naftos ir dujų gavyba) arba transformavimo veiklą vykdančių įmonių veikimui palaikyti. Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (kuris gali būti nurodomas Transformavimo sektoriuje) arba kuro kiekis, sunaudotas naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynų eksploatavimui (kuris gali būti nurodomas Transporto sektoriuje). Priklauso cheminių medžiagų atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei ir šių procesų produktų gamyba. | Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės Kaip energija elektros energijos, mišriose šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos įmonėse suvartotas kiekis. | Akmens anglių šachtos Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje suvartotas kiekis. Sudegintos šachtų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti pateikiamos Transformavimo sektoriuje. | Akmens anglių briketų gamyklos Kaip energija akmens anglių briketų gamyklose suvartotas kiekis. | Kokso krosnys Kaip energija kokso gamyklose suvartotas kiekis. | Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos: Kaip energija rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose suvartotas kiekis. | Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo gamyklos Kaip energija dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose suvartotas kiekis. | Aukštakrosnės Kaip energija aukštakrosnėse suvartotas kiekis. | Akmens anglių suskystinimas Kaip energija akmens anglių suskystinimo gamyklose suvartotas kiekis. | Naftos perdirbimo gamyklos Kaip energija naftos perdirbimo gamyklose suvartotas kiekis. | Naftos ir dujų gavyba Kaip kuras naftos ir dujų gavybos procese ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse suvartotas kiekis. Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (pateikiami kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynų eksploatavimui suvartotas energijos kiekis (pateikiamas transporto sektoriuje). | Bendras galutinis suvartojimas apibrėžiamas (skaičiuojamas) kaip: = Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms + Galutinis energijos suvartojimas (Pramonė + Transportas + Kiti sektoriai) Neįtraukiama: transformavimui patiektas kiekis, energijos gamybos pramonėje suvartotas kiekis ir paskirstymo nuostoliai. | Naudojimas ne energetikos reikmėms Kaip žaliavos įvairiuose sektoriuose naudojami energetikos produktai; t. y. nėra vartojami kaip kuras ar transformuojami į kitą kurą. | 2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija Galutinis energijos suvartojimas Bendras energijos suvartojimas pramonės, transporto ir kituose sektoriuose. | Pramonės sektorius Tai susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai suvartotu kuro kiekiu. Tik šilumos arba mišrioms šilumos ir elektros energijos (CHP) įmonėms: tik pačioje įmonėje suvartojamos šilumos gamybai suvartotas kuro kiekis. Parduodamos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai suvartotas kuro kiekis turėtų būti nurodytas prie atitinkamo transformavimo sektoriaus. | Geležies ir Plieno | Chemijos (įskaitant naftos chemijos) Chemijos ir naftos chemijos pramonės šakos | Spalvotųjų metalų Spalvotųjų metalų pramonė | Nemetalų mineralų Stiklo, keramikos, cemento ir kitų statybinių medžiagų gamybos pramonės šakos | Transporto įrangos Su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos | Mašinų Metalo gaminių, mašinų ir įrangos, išskyrus transporto įrangą. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo Neįtraukiamos energijos gamybos pramonės šakos. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo Apima įrašytų laikmenų gamybą | Medienos bei medienos gaminių (išskyrus plaušieną ir popierių) | Statybos | Tekstilės ir odos | Kitur nenurodyta – Pramonė Pirmesniuose sektoriuose nenurodytas suvartojimas. | Transporto sektorius Vykdant visas transporto veiklos rūšis sunaudota energija, neatsižvelgiant į ekonominį sektorių, kuriame vykdoma veikla. | Transporto sektorius – Geležinkeliai Visas suvartojimas traukinių eismo srityje, įskaitant pramonės reikmėms naudojamus geležinkelius. | Transporto sektorius – Vidaus laivyba Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kiekis (žr. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso. | Transporto sektorius – Keliai Kelių transporto priemonių sunaudotas kiekis. Apima žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotą kurą ir kelių transporto priemonių tepalus. Neįtraukiama stacionarių variklių naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai“), traktorių ne keliuose naudojama energija (žr. „Žemės ūkis“), transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. Pramonės pasektorių – „Statyba“). | Transporto sektorius – Vamzdynų transportas Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kiekis. Apima siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudotą energiją. Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams vartotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (pateikiama energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama Komerciniame ir (arba) Viešajame sektoriuje) ir netekimai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams vartotojams (pateikiami kaip skirstymo nuostoliai). | Transporto sektorius – Tarptautinė aviacija Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatyto aviacinio kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamos orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta“). | Transporto sektorius – Vidaus aviacija Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams (komerciniams, privatiems, žemės ūkio paskirties ir kt.) pristatyto aviacinio kuro kiekis. Įtraukiamas ne skraidymui sunaudotas kuras, pvz., stendiniam variklių bandymui. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas „Transporto sektorius – Kitur nenurodyta) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas „Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta). | Transporto sektorius – Kitur nenurodyta Kitur nenurodytoms transporto veiklos rūšims vykdyti sunaudotas kiekis. Apima oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotą kurą ir uostuose laivų krautuvams, įvairių rūšių kranams sunaudotą kurą. Pateikiama tai, kas nurodyta antraštinėje dalyje. | Kiti sektoriai Konkrečiai nepaminėti arba nepriklausantys energetikos, pramonės ar transporto sritims sektoriai. | Kiti sektoriai – Komercinės ir viešosios paslaugos Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų sunaudotas kuras. | Kiti sektoriai – Gyvenamasis Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, suvartotas kuras. | Kiti sektoriai – žemės ir (arba) miškų ūkio Vartotojų, suskirstytų pagal žemės ūkio, medžioklės ir miškininkystės sektorius, suvartotas kuras. | Kiti sektoriai – Žvejybos Vidaus vandenų, pakrantės ir gelminei žvejybai pristatytas kuras. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė savo kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją. | Kiti sektoriai – Kitur nenurodyta Šios veiklos rūšys kitur nenurodytos. Šiai kategorijai priklauso karinėms reikmėms mobiliosioms ir stacionariosioms priemonėms naudojamas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir kareivinėse naudojama energija) neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies kariškiams. Jei taip, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas nurodyta šioje antraštinėje dalyje. | 3. KITI TERMINAI Šios santrumpos reiškia: - TML: Tetrametilšvinas - TEL: Tetraetilšvinas - SBP: konkreti virimo temperatūra - LPG: Suskystintos naftos dujos - NGL: Gamtiniai dujų kondensatai - LNG: Suskystintos gamtinės dujos - CNG: suslėgtos gamtinės dujos B PRIEDAS – METINĖ ENERGETIKOS STATISTIKA Šiame priede apibūdinama kasmet renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, galutinis terminas ir perdavimo būdai. A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai. 1. KIETASIS IŠKASTINIS KURAS IR PAGAMINTOS DUJOS 1.1. SUSIJĘ ENERGETIKOS PRODUKTAI Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus: Energetikos produktas | Apibrėžimas | 1 | Antracitas: | Daugiausia anglies turinčios akmens anglys, naudojamos pramonės ir gyventojų reikmėms. Paprastai jo sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis neviršija 10 % bei yra didelis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis apie 90 %). Jo bendrasis kaloringumas yra didesnis nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai. | 2 | Koksinės akmens anglys | Bituminės akmens anglys, kurių kokybė yra tokia, kad galima pagaminti tinkamą naudoti aukštakrosnėse koksą. Jų bendrasis kaloringumas yra didesnis nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai. | 3 | Kitos bituminės akmens anglys (Dujinės akmens anglys) | Garui gaminti naudojamos akmens anglys; apima visas bitumines akmens anglis, kurios nepriskiriamos nei prie koksinių akmens anglių, nei prie antracito. Joms būdingas didesnis lakiųjų medžiagų kiekis, palyginti su antracitu (daugiau nei 10 %) ir mažesnis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis mažiau nei 90 %). Jų bendrasis kaloringumas yra didesnis nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai. Jei bituminės akmens anglys naudojamos kokso krosnyse, jos nurodomos kaip koksinės akmens anglys. | 4 | Subbituminės akmens anglys | Reiškia nesukepančiąsias anglis, kurių bendrasis kaloringumas yra nuo 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) iki 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų. | 5 | Lignitas arba rusvosios anglys | Nesukepančiosios anglys, kurių bendrasis kaloringumas yra mažesnis kaip 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų. Šioje kategorijoje turėtų būti nurodomi pagaminti ir iš karto sudeginti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai. Kitiems transformavimo procesams naudoti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai taip pat nurodomi šioje kategorijoje. Tai apima transformavimo proceso metu sunaudotų naftingųjų skalūnų ir gudroninių smėlių dalį. Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi metiniame naftos klausimyne. | 6 | Durpės | Degios, minkštos, akytos arba suslėgtos, iškastinės augalinės kilmės nuosėdos, kurių sudėtyje yra didelis vandens kiekis (iki 90 % neperdirbus), lengvai pjaustomos, nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos. Neįtraukiamos ne energetikos tikslams naudojamos durpės. | 7 | Akmens anglių briketai | Sudėtinis kuras, pagamintas iš juodųjų akmens anglių dalelių, priedas – rišamoji medžiaga. Todėl pagamintų akmens anglių briketų kiekis gali būti šiek tiek didesnis nei faktiškai transformavimo proceso metu sunaudotas anglių kiekis. | 8 | Kokso krosnių koksas | Kietas produktas, gautas karbonizuojant akmens anglį, daugiausia koksinę akmens anglį, aukštoje temperatūroje; būdingas nedidelis drėgmės ir lakiųjų medžiagų kiekis. Kokso krosnių koksas daugiausia naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip energijos šaltinis ir cheminė medžiaga. Šiai kategorijai priskiriamas smulkusis koksas ir liejyklų koksas. Į šią kategoriją turėtų būti įtrauktas puskoksis (kietas produktas, gautas karbonizuojant anglį žemoje temperatūroje). Puskoksis yra naudojamas kaip buitinis kuras arba pačioje transformavimo gamykloje. Ši antraštinė dalis taip pat apima iš lignito ir (arba) rusvųjų anglių pagamintą koksą, smulkųjį koksą ir puskoksį. | 9 | Dujinis koksas | Šalutinis juodųjų akmens anglių produktas, naudojamas dujų gamyklose miesto dujoms gaminti. Dujinis koksas naudojamas šildymui. | 10 | Akmens anglių degutas | Gaunamas bituminių akmens anglių destrukcinio distiliavimo proceso metu. Akmens anglių degutas yra skystas šalutinis akmens anglių distiliavimo produktas koksui gauti kokso krosnyse; arba jis gaminamas iš rusvųjų anglių („žemos temperatūros degutas“). Akmens anglių degutas gali būti toliau distiliuojamas įvairiems organiniams produktams (pvz., benzenas, toluenas, naftalenas), kurie paprastai pateikiami kaip žaliava naftos chemijos pramonei, gauti. | 11 | BKB(Rusvųjų anglių briketai) | BKB yra sudėtinis kuras iš lignito arba rusvųjų anglių, pagamintas briketuojant esant aukštam slėgiui be rišamosios medžiagos. Šie duomenys apima durpių briketus, džiovinto lignito daleles ir dulkes. | 12 | Dujų gamyklų dujos | Visų rūšių dujos, pagamintos komunalinių paslaugų ar privačiose įmonėse, kurių pagrindinis tikslas – dujų gamyba, transportavimas ir skirstymas. Priskiriamos dujos, gautos karbonizuojant (įskaitant kokso krosnyse pagamintas dujas ir perduotas į dujų įmones dujas), visiškai dujinant prisodrinus arba neprisodrinus naftos produktais (LPG, mazuto distiliavimo likutis ir kt.), taip pat gautos perdirbimo metu ar paprasčiausiai sumaišius dujas ir (arba) orą; pateikiamos eilutėse „Iš kitų šaltinių“. Transformavimo sektoriuje nurodomas dujų gamyklų dujų kiekis, perduotas gaminti gamtines dujas su priedais, kurios bus skirstomos ir vartojamos per gamtinių dujų tinklą. Kitų akmens anglių dujų (t. y. kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų) gamyba turėtų būti nurodoma susijusiose su šiomis dujomis skiltyse, o ne kaip dujų gamyklose pagamintos dujos. Perduotos į dujų gamybos įmones akmens anglių dujos turėtų būti nurodomos (jų skiltyje) transformavimo sektoriuje dujų gamybos įmonių eilutėje. Bendras dujų gamyklų dujų kiekis, gautas perdavus kitas akmens anglių dujas, turėtų būti pateikiamas dujų gamyklų dujų gamybos eilutėje. | 13 | Kokso krosnių dujos | Gaunamos kaip kokso krosnių kokso gamybos šalutinis produktas geležies ir plieno gamybai. | 14 | Aukštakrosnių dujos | Gaminamos deginant koksą aukštakrosnėse geležies ir plieno pramonėje. Jos yra regeneruotos ir naudojamos kaip kuras iš dalies pačioje gamykloje ir iš dalies kituose plieno pramonės procesuose arba įrenginiuose, pritaikytuose jas deginti. Kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis bendruoju kaloringumu. | 15 | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos | Plieno gamybos deguoninėje aukštakrosnėje šalutinis produktas, gautas išleidimo iš aukštakrosnės metu. Šios dujos taip pat vadinamos konvertuojamomis dujomis, LD dujomis arba BOS dujomis. | 16 | Juodosios akmens anglys | Terminas „juodosios akmens anglys“ reiškia akmens anglį, kurios bendrasis kaloringumas yra didesnis nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai, o vidutinis atsitiktinis vitrinito atspindžio faktorius yra mažiausiai 0,6. Juodosios akmens anglys sudaro visus energetikos produktus nuo 1 iki 3 (antracitas, koksinės akmens anglys ir kitos bituminės akmens anglys). | 1.2. SUVESTINIŲ RODIKLIŲ SĄRAŠAS Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams. A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai. 1.2.1. Tiekimo ir transformavimo sektorius 1. | Gamyba | 1.1 | iš kurios: požeminė taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. | 1.2 | iš kurios: paviršinė taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. | 2 | Iš kitų šaltinių Sudaro du elementai: regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Apima iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautas anglis. patiekto kuro, kurio gamyba nurodyta kituose kuro energijos balansuose, tačiau kurio suvartojimas bus nurodytas anglių energijos balanse, kiekis. | 2.1 | iš jų: iš naftos produktų Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms. Pvz.: Kokso krosnims skirtose koksinėse akmens anglyse esantis naftos kokso priedas | 2.2 | iš jų: iš gamtinių dujų Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms. Pvz.: Tiesioginiam galutiniam vartojimui skirtų dujų gamyklų dujų sudėtyje esančios gamtinės dujos. | 2.3 | iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms. Pvz.: Pramoninės atliekos, kaip rišamoji medžiaga, gaminant akmens anglių briketus | 3 | Importas | 4 | Eksportas | 5 | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas | 6 | Atsargų pasikeitimai Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. | 7 | Bendrasis suvartojimas | 8 | Statistiniai skirtumai | 9 | Visas transformavimo sektorius Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. akmens anglių į elektros energiją, kokso krosnių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus, kiekis (pvz.: koksinių akmens anglių į koksą). | 9.1 | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 9.2 | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 9.3 | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 9.4 | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės | 9.5 | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės | 9.6 | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės | 9.7 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 9.8 | Iš jo: Kokso krosnys | 9.9 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos: | 9.10 | Iš jo: Dujų gamyklos | 9.11 | Iš jo: Aukštakrosnės Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) ir kokso krosnių kokso kiekiai. Šildymui ir aukštakrosnių eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz.: aukštakrosnių dujos) neturėtų būti įtraukiamas į transformavimo sektorių, o turėtų būti pateikiamas kaip vartojimas energetikos sektoriuje. | 9.12 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi vadovaujantis šio priedo 4 dalimi. | 9.13 | Iš jo: Sumaišytoms gamtinėms dujoms Sumaišytų su gamtinėmis dujomis akmens anglių dujų kiekis | 9.14 | Iš jo: Kitur nenurodyta – Transformavimas | 1.2.2. Energetikos sektorius 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės | 1.2 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.3 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.6 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.7 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.8 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.9 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas | 1.10 | Iš jo: Kitur nenurodyta – Energija | 2 | Paskirstymo nuostoliai Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat pagamintų deglo dujų deginimo. | 3 | Bendras galutinis suvartojimas | 4 | Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms | 4.1 | Iš jo: Pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos pasektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys. | 4.1.1 | Iš 4.1, iš kurio: naftos chemijos sektoriuje Naudojimas ne energetikos reikmėms, pvz., akmens anglių kaip žaliavos naudojimas trąšoms arba kitiems naftos chemijos produktams gaminti. | 4.2 | Iš jo: Transporto sektorius Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto pasektoriuose. | 4.3 | Iš jo: Kiti sektoriai Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, gyvenamajame, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose | 1.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija 1 | Galutinis energijos suvartojimas | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius | 3.1 | Iš jo: Geležinkelių | 3.2 | Iš jo: Vidaus laivybos | 3.3 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta – Kiti | 1.2.4. Importas ir eksportas Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Netaikytina durpėms, dujiniam koksui, dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms. 1.2.5. Elektros energiją ir šilumą savoms reikmėms gaminančių gamintojų sunaudotas kiekis Elektros energiją ir šilumą savoms reikmėms gaminančių gamintojų sunaudotas kiekis nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosioms elektros energijos ir šilumos (CHP) ir tik šilumos įmonėms. Šie gamintojų savoms reikmėms sunaudoti kiekiai nurodomi atskirai pagal pagrindinę veiklą, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.3 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.4 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.5 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.6 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.7 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.8 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas | 1.9 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius, iš jo: | 3.1 | Iš jo: Geležinkelio | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai: | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta | 1.3. KALORINGUMAS 1.1. Dalyje paminėtų energetikos produktų bendrasis ir grynasis kaloringumas nurodomas pagal šiuos svarbiausius suvestinius rodiklius. Netaikytina dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms: 1 | Gamyba | 2 | Importas | 3 | Eksportas | 4 | Sunaudota kokso krosnyse | 5 | Sunaudota aukštakrosnėse | 6 | Sunaudota elektros energijos, mišriosiose elektros energijos ir šilumos (CHP) ir šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonėse | 7 | Sunaudota pramonėje | 8 | Kitoms reikmėms | 1.4. GAMYBA IR ATSARGOS AKMENS ANGLIŲ ŠACHTOSE Taikoma tik juodosioms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. Privaloma nurodyti šiuos kiekius: 1 | Požeminė gamyba | 2 | Paviršinė gamyba | 3 | Iš kitų šaltinių | 4 | Atsargos laikotarpio pabaigoje | 4.1 | Iš jų: atsargos šachtose | 1.5. MATAVIMO VIENETAI 1 | Energijos kiekis | 103 tonų Išimtis: dujos (dujų gamyklų dujos, kokso krosnių dujos, aukštakrosnių dujos, deguoninių plieno aukštakrosnių dujos) matuojamos tiesiogiai energijos kiekiu ir todėl naudojamas matavimo vienetas yra TJ (remiantis bendruoju kaloringumu). | 2 | Kaloringumas | MJ/t | 1.6. LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS Netaikomos. 2. GAMTINĖS DUJOS 2.1. SUSIJĘ ENERGETIKOS PRODUKTAI Šis duomenų rinkimas taikomas gamtinėms dujoms – požeminiuose telkiniuose esančios dujos (skystu ar dujų pavidalu), kurias sudaro daugiausia metanas. Jos apima tiek „neasocijuotas“ dujas, randamas telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma, tiek „asocijuotas“ dujas, kurios gaunamos kartu su žalia nafta, taip pat iš akmens anglių kasyklų arba iš akmens anglių klodų gautas metanas. Neapima anaerobiniu būdu skaidant biomasę gautų dujų (pvz., komunalinių įmonių arba nuotekų dujų) ir dujų gamyklų dujų. 2.2. SUVESTINIŲ RODIKLIŲ SĄRAŠAS Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas pagal visus pirmesnėje dalyje išvardytus energetikos produktus. 2.2.1. Tiekimo ir transformavimo sektorius Pagal toliau išvardytus suvestinius rodiklius pateikiamas tiek tūrio, tiek energijos vienetais išreikštas kiekis, įskaitant bendrąjį ir grynąjį kaloringumą: 1. | Vietos gamyba Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros pašalinimo. Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba sudegintasis kiekis. Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse. | 1.1 | iš jos: Asocijuotos dujos Kartu su žalia nafta gautos dujos. | 1.2 | iš jos: Neasocijuotos dujos Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma. | 1.3 | Iš jos: Akmens anglių kasyklų dujos Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams. | 2 | Iš kitų šaltinių Kuras, kuris maišomas su gamtinėmis dujomis ir vartojamas mišinio pavidalu. | 2.1 | iš jų: iš naftos produktų LPG kokybei pagerinti, pvz., šilumos kiekiui | 2.2 | iš jų: iš akmens anglių Pagamintos dujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis | 2.3 | iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis | 3 | Importas | 4 | Eksportas | 5 | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas | 6 | Atsargų pasikeitimai Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius. | 7 | Bendrasis suvartojimas | 8 | Statistiniai skirtumai Čia netaikomos reikalavimas nurodyti kaloringumą. | 9 | Regeneruojamosios dujos: Atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje Dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Tai susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviosios dujos neturėtų būti įtraukiamos. Čia netaikomas reikalavimas nurodyti kaloringumą. | 10. | Išleistos dujos Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris. Čia netaikomas reikalavimas nurodyti kaloringumą. | 11. | Sudegintos deglo dujos Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje sudegintų deglo dujų tūris. Čia netaikomas reikalavimas nurodyti kaloringumą. | 12. | Visas transformavimo sektorius Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (t. y. gamtinių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus (pvz.: gamtinių dujų į metanolį), kiekis. | 12.1 | Iš jo: Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 12.2 | Iš jo: Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės | 12.3 | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 12.4 | Iš jo: Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės | 12.5 | Iš jo: Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės | 12.6 | Iš jo: Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės | 12.7 | Iš jo: Dujų gamyklos | 12.8 | Iš jo: Kokso krosnys | 12.9 | Iš jo: Aukštakrosnės | 12.10 | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius Kaip žaliavos keitimui į skysčius naudojamų gamtinių dujų kiekis, pvz., metanolio gamybos procese naudojamo kuro, skirto transformuoti į metanolį, kiekis. | 12.11 | Iš jo: Konkrečiai nenurodyta - transformavimas | 2.2.2. Energetikos sektorius 1 | Visas energijos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.6 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.7 | Iš jo: Elektros energijos, mišrios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės | 1.8 | Iš jo: Suskystinimas (LNG) arba dujinimas | 1.9 | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius | 1.10 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Paskirstymo nuostoliai Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat vamzdynų nuostoliai | 2.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija Gamtinių dujų vartojimą reikia pateikti atskirai pagal energijos gamybai sunaudotas dujas ir (jei tinka) ne energijos gamybai sunaudotas dujas pagal visus šiuos suvestinius rodiklius: 1 | Bendrasis galutinis suvartojimas Šioje antraštinėje dalyje atskirai nurodomas galutinis energijos vartojimas ir naudojimas ne energetikos reikmėms. | 2. | Transporto sektorius | 2.1 | Iš jo: Kelių transportas Apima tiek CNG, tiek biodujas | 2.1.1 | Iš jo: Kelių transportui sunaudotų biodujų dalis | 2.2 | Iš jo: Vamzdyninis transportas | 2.3 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 3 | Pramonės sektorius | 3.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 3.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 3.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 3.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 3.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 3.6 | Iš jo: Mašinų | 3.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 3.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 3.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 3.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 3.11 | Iš jo: Statybos | 3.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 3.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 4 | Kiti sektoriai | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyti – kiti | 2.2.4. Importas ir eksportas Nurodomas tiek visas gamtinių dujų kiekis, tiek LNG (suskystintų gamtinių dujų) dalis importui - pagal kilmės šalį, eksportui - pagal paskirties šalį. 2.2.5. Elektros energiją ir šilumą savoms reikmėms gaminantiems gamintojams patiektas kiekis Elektros energiją ir šilumą savoms reikmėms gaminantiems gamintojams patiektas kiekis nurodomas atskirai elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonėms, mišriosioms šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonėms ir šilumos gamybos savoms reikmėms įmonėms. Patiektas kiekis taikytinas šioms gamykloms arba veiklos rūšims: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.6 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.7 | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos | 1.8 | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius | 1.9 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius, iš jo: | 3.1 | Iš jo: Vamzdyninis transportas | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai, iš jų: | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta | 2.2.6. Dujų saugojimo talpyklos 1 | Pavadinimas Saugojimo talpyklos vietovės pavadinimas | 2 | Tipas Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, druskų kaverna ir kt. | 3 | Saugojimo pajėgumas Bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – tai bendras dujų kiekis, kurį reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų spaudimą ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu. | 4 | Maksimalus išleidimas Maksimalus greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos. | 2.3. MATAVIMO VIENETAI 1 | Energijos kiekis | Jei kitaip nenurodyta, gamtinių dujų kiekis nurodomas pagal jų energijos kiekį, t. y. TJ, remiantis bendruoju kaloringumu. Jei reikia pateikti fizinį kiekį, matavimo vienetas bus 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15°C, 101,325 kPa). | 2 | Kaloringumas | KJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15°C, 101,325 kPa). | 3 | Talpyklų saugojimo pajėgumas | 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15°C, 101,325 kPa). | 4 | Maksimalus išleidimas | 106 m3 per dieną, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15°C, 101,325 kPa). | 2.4. LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS Netaikomos. 3. ELEKTROS ENERGIJA IR ŠILUMA 3.1. SUSIJĘ ENERGETIKOS PRODUKTAI Šis skyrius skirtas šilumai ir elektros energijai. 3.2. SUVESTINIŲ RODIKLIŲ SĄRAŠAS Jei kitaip nenurodyta, visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas. A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šioje dalyje, paaiškinimai. 1, 2, 4 ir 5 dalyse paminėti vienetai ir apibrėžimai taikomi energetikos produktams, kurie priklauso kietajam iškastiniam kurui ir pagamintoms dujoms, gamtinėms dujos, naftai ir naftos produktams, taip pat atsinaujinančiajai energijai ir iš atliekų gaminamai energijai. 3.2.1 Tiekimo ir transformavimo sektorius Toliau pateikiami apibrėžimai taikomi šioje dalyje nurodytiems elektros energijos ir šilumos suvestiniams rodikliams: - Bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinių) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių energijos atidavimo terminaluose, suma. - Bendroji šilumos gamyba: Bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei praradimus įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą. - Grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos produkcija, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose patirtus praradimus. - Grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais. Tolesnėje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji ir grynoji elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai tik elektros energijos įmonėms, mišrioms šilumos ir elektros energijos įmonėms ir tik šilumos įmonėms pagal šiuos suvestinius rodiklius: 1. | Bendroji gamyba | 1.1 | Iš jos: Branduolinė energija | 1.2 | Iš jos: Hidro (vandens) energija | 1.2.1 | Iš jos: dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos | 1.3 | Iš jos: Geoterminė energija | 1.4 | Iš jos: Saulės energija | 1.5 | Iš jos: Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija | 1.6 | Iš jos: Vėjo energija | 1.7 | Iš jos: Deginant degųjį kurą gauta energija Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuriam reaguojant su deguonimi gerokai pakyla temperatūra, ir tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti. | 1.8 | Iš jos: Gaminama šilumos siurblių Šilumos siurblių pagaminta šiluma, tik jei šiluma parduodama trečiosioms šalims (t. y. jei gamyba vyksta transformavimo sektoriuje). | 1.9 | Iš jos: Gaminama elektrinių katilų Elektriniuose katiluose pagamintas šilumos kiekis, kai pagaminta šiluma parduodama trečiosioms šalims | 1.10 | Iš jos: Cheminių procesų metu gauta šiluma Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gauta šiluma. Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip pagaminta iš atitinkamo kuro šiluma. | 1.11 | Iš jos: Kiti šaltiniai – elektros energija (nurodyti) | Tolesnėje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami kaip bendri duomenys; atskirai elektros energijai ir šilumai. Toliau esančioje lentelėje nurodytiems pirmiesiems trims suvestiniams rodikliams kiekis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis pirmiau esančioje lentelėje nurodytomis vertėmis ir turėtų jas atitikti. 1. | Visa bendroji gamyba | 2. | Kiekvienoje įmonėje sunaudota savoms reikmėms | 3. | Visa grynoji gamyba | 4. | Importas Taip pat žr. paaiškinimą 5 eilutėje „Eksportas“. | 5. | Eksportas Elektros energijos kiekiai laikomi importuotais arba eksportuotais, kai kertamos šalies politinės sienos neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei elektros energija per bet kurią šalį siunčiama tranzitu, šis kiekis turi būti nurodomas tiek kaip importas, tiek kaip eksportas. | 6. | Sunaudota šilumos siurbliams | 7. | Sunaudota elektriniams garo katilams | 8. | Sunaudota hidroakumuliacijai | 9. | Sunaudota elektros energijos gamybai | 10. | Patiekta energija Elektros energijai: Grynosios elektros energijos produkcijos, kurią patiekė visos šalies įmonės, suma, atėmus tuo pačiu metu šilumos siurbliams, elektriniams garo katilams, pumpavimui sunaudotą kiekį ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį. Šilumai: Visų šalies įmonių pardavimui skirtos grynosios šilumos produkcijos suma, atėmus elektros energijai gaminti sunaudotą šilumą ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį. | 11. | Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai Visi nuostoliai dėl elektros energijos ir šilumos transportavimo ir paskirstymo Elektros energijai - įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudėtine dalimi, patirti nuostoliai. | 12. | Visas suvartojimas (apskaičiuotas) | 13. | Statistinis skirtumas | 14. | Visas suvartojimas (faktinis) | Iš toliau esančioje lentelėje pateiktų degiųjų medžiagų pagaminta elektros energija, parduota šiluma ir sunaudotas kuro kiekis, įskaitant visą atitinkamą energiją (remiantis jų grynuoju kaloringumu, išskyrus gamtinių dujų, kurioms taikomas bendrasis kaloringumas) turi būti nurodoma atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai (tik) elektros energijos įmonėms, mišrioms šilumos ir elektros energijos įmonėms ir (tik) šilumos įmonėms: 1. | Kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos | 1.1 | Antracitas | 1.2 | Koksinės akmens anglys | 1.3 | Kitos bituminės akmens anglys | 1.4 | Subbituminės akmens anglys | 1.5 | Lignitas ir (arba) rusvosios anglys | 1.6 | Durpės | 1.7 | Akmens anglių briketai | 1.8 | Kokso krosnių koksas | 1.9 | Dujinis koksas | 1.10 | Akmens anglių degutas | 1.11 | BKB (Rusvųjų anglių briketai) | 1.12 | Dujų gamyklų dujos | 1.13 | Kokso krosnių dujos | 1.14 | Aukštakrosnių dujos | 1.15 | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos | 2 | Nafta ir naftos produktai: | 2.1 | Žalia nafta | 2.2 | NGL | 2.3 | Naftos perdirbimo gamyklų dujos | 2.4 | LPG | 2.5 | Pirminis benzinas | 2.6 | Žibaliniai reaktyviniai degalai | 2.7 | Kitas žibalas | 2.8 | Dujos ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) | 2.9 | Mazutas | 2.10 | Bitumas (įskaitant orimulsiją) | 2.11 | Naftos koksas | 2.12 | Kiti naftos produktai | 3 | Gamtinės dujos | 4 | Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų: | 4.1 | Pramoninės atliekos (neatsinaujinančios) | 4.2 | Komunalinės atliekos (atsinaujinančios) | 4.3 | Komunalinės atliekos (neatsinaujinančios) | 4.4 | Medis, medžio atliekos ir kitos kietos atliekos | 4.5 | Sąvartynų dujos | 4.6 | Kanalizacijos dumblo dujos | 4.7 | Kitos biodujos | 4.8 | Skystieji biodegalai | 3.2.2. Elektros energijos ir šilumos vartojimas energetikos sektoriuje 1. | Visas energetikos sektorius Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms sunaudotas kiekis, taip pat hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams sunaudotas kiekis. | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.6 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.7 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.8 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.9 | Iš jo: Branduolinė energetika | 1.10 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos | 1.11 | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos | 1.12 | Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų) | 1.13 | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius | 1.14 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 3.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija 1 | Pramonės sektorius | 1.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 1.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 1.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 1.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 1.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 1.6 | Iš jo: Mašinų | 1.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 1.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 1.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 1.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 1.11 | Iš jo: Statybos | 1.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 1.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 2 | Transporto sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležinkelių | 2.2 | Iš jo: Vamzdyninio transporto | 2.3 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 3 | Gyvenamasis sektorius | 4 | Komercinių ir viešųjų paslaugų | 5 | Žemės ir (arba) miškų ūkio | 6 | Žvejybos | 7 | Kitur nenurodyta – kita | 3.2.4. Importas ir eksportas Elektros energijos ir šilumos importo ir eksporto kiekiai pagal šalis. 3.2.5. Gamintojų savoms reikmėms grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba. Nurodoma elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojų grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba atskirai mišrioms šilumos ir elektros energijos įmonėms, (tik) elektros energijos įmonėms ir (tik) šilumos įmonėms pagal toliau išvardytas gamyklas ar veiklos rūšis: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.6 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.7 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.8 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.9 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimo gamyklos | 1.10 | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos | 1.11 | Iš jo: Dujinimo gamyklos (biodujų) | 1.12 | Iš jo: Dujų keitimas į skysčius | 1.13 | Iš jo: Medžio anglies gamybos įmonės | 1.14 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Visi kiti sektoriai: atitinka „3.2.3 Galutinio energijos naudojimo specifikacija“ suvestinių rodiklių sąrašą. | 3.2.6 Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojų sunaudotas kiekis Elektros energijos ir šilumos gamybos savos reikmėms gamintojų sunaudotas kiekis nurodomas atskirai elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonėms, mišriosioms šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonėms ir šilumos gamybos savoms reikmėms įmonėms. 1.) Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudoto kietojo kuro ir pagamintų dujų turi būti nurodyti šių energetikos produktų kiekiai: antracito, koksinių akmens anglių, kitų bituminių akmens anglių, subbituminių akmens anglių, lignito arba rusvųjų anglių, durpių, akmens anglių briketų, kokso krosnių anglių, dujinio kokso, akmens anglių deguto, rusvųjų anglių briketų ir (arba) durpių briketų, dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.3 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.4 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.5 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.6 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.7 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.8 | Iš jo: Akmens anglių suskystinimas | 1.9 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius | 3.1 | Iš jo: Geležinkelių | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta | 2.) Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų naftos produktų turi būti nurodomi toliau išvardytų energetikos produktų kiekiai: žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų dujų, LPG, pirminio benzino, žibalinių reaktyvinių degalų, kito žibalo, dujų ir (arba) dyzelino (distiliacinės alyvos), mazuto, bitumo (įskaitant orimulsiją), naftos kokso ir kitų naftos produktų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.4 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.5 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.6 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius: | 3.1 | Iš jo: Vamzdyninis transportas | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta | 3.) Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų gamtinių dujų turi būti nurodomi kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.2 | Iš jo: Naftos ir dujų gavyba | 1.3 | Iš jo: Tiekimas naftos perdirbimo įmonėms | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.6 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.7 | Iš jo: Suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos | 1.8 | Iš jo: Dujų vertimas į skysčius | 1.9 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius | 3.1 | Iš jo: Vamzdyninis transportas | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai: | 4.1 | Iš jų: Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų: Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų: Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų: Žvejybos | 4.5 | Iš jų: Kitur nenurodyta | 4.) Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotos atsinaujinančios energijos ir energijos iš atliekų turi būti nurodomi šių energetikos produktų kiekiai: geoterminės energijos, saulės terminės energijos, pramoninių atliekų (neatsinaujinančių), komunalinių atliekų (atsinaujinančių), komunalinių atliekų (neatsinaujinančių), medžio ir (arba) medžio atliekų, ir (arba) kitų kietųjų atliekų, sąvartynų dujų, kanalizacijos dumblo dujų, kitų biodujų ir skystųjų biodegalų. Turi būti nurodomi jų sąnaudų kiekiai įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios: 1 | Visas energetikos sektorius | 1.1 | Iš jo: Dujinimo gamyklos | 1.2 | Iš jo: Akmens anglių šachtos | 1.3 | Iš jo: Akmens anglių briketų gamyklos | 1.4 | Iš jo: Kokso krosnys | 1.5 | Iš jo: Naftos perdirbimo gamyklos | 1.6 | Iš jo: Rusvųjų anglių briketų (PKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos | 1.7 | Iš jo: Dujų gamyklos | 1.8 | Iš jo: Aukštakrosnės | 1.9 | Iš jo: Medžio anglies gamybos įmonės | 1.10 | Iš jo: Kitur nenurodyta – energija | 2 | Pramonės sektorius | 2.1 | Iš jo: Geležies ir plieno | 2.2 | Iš jo: Chemijos ir naftos chemijos | 2.3 | Iš jo: Spalvotųjų metalų | 2.4 | Iš jo: Nemetalų mineralų | 2.5 | Iš jo: Transporto įrangos | 2.6 | Iš jo: Mašinų | 2.7 | Iš jo: Kasybos ir karjerų eksploatavimo | 2.8 | Iš jo: Maisto produktų, gėrimų ir tabako | 2.9 | Iš jo: Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo | 2.10 | Iš jo: Medienos bei medienos gaminių | 2.11 | Iš jo: Statybos | 2.12 | Iš jo: Tekstilės ir odos | 2.13 | Iš jo: Kitur nenurodyta – pramonė | 3 | Transporto sektorius: | 3.1 | Iš jo: Geležinkelių | 3.2 | Iš jo: Kitur nenurodyta – transportas | 4 | Kiti sektoriai: | 4.1 | Iš jų Komercinių ir viešųjų paslaugų | 4.2 | Iš jų Gyvenamasis | 4.3 | Iš jų Žemės ir (arba) miškų ūkio | 4.4 | Iš jų Žvejybos | 4.5 | Iš jų Kitur nenurodyta | 3.3. ELEKTROS ENERGIJOS IR ŠILUMOS GAMYBOS STRUKTŪRINIAI DUOMENYS 3.3.1. Grynoji maksimali elektros energijos galia ir didžiausia apkrova Galią reikėtų nurodyti atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d. Apima tiek (tik) elektros energijos įmonių, tiek mišriųjų šilumos ir elektros energijos (CHP) įmonių elektros energijos galią. Grynoji maksimali elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios maksimalios elektros energijos galios per nurodytą jų įrangos eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad įranga eksploatuojama nuolat: praktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji maksimali galia – tai maksimali galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainės įrenginiams veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje). Didžiausia apkrova apibrėžiama kaip didžiausia šalies tinkle ar tinkluose absorbuotos ar patiektos energijos vertė. Toliau išvardyti kiekiai turi būti pateikiami tiek pagrindinės veiklos gamintojams, tiek gamintojams savoms reikmėms. 1. | Iš viso | 2. | Branduolinė | 3. | Hidro (vandens) | 3.1 | Iš jos: hidroakumuliacinė | 4. | Geoterminė energija | 5. | Saulės | 6. | Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija | 7. | Vėjo energija | 8. | Deginant degųjį kurą gauta energija | 8.1 | Iš jos: Garas | 8.2 | Iš jos: Vidaus degimo | 8.3 | Iš jos: Dujų turbinų | 8.4 | Iš jos: Kombinuotojo ciklo | 8.5 | Iš jos: Kita Konkrečiai nurodyti, jei bus teikiami duomenys. | Toliau išvardyti kiekiai turi būti pateikiami tiek apie pagrindinės veiklos gamintojus. 9. | Didžiausia apkrova | 10. | Galia piko metu | 11. | Didžiausios apkrovos data ir laikas | 3.3.2. Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro, turi būti pateikiama tiek apie pagrindinės veiklos gamintojus, tiek apie gamintojus savoms reikmėms, taip pat atskirai pagal įmonės tipą (atsižvelgiant į tai, ar joje naudojamas vienos ar kelių rūšių kuras), kaip nurodyta tolesnėje lentelėje. Įmonėms, kuriose gali būti naudojamas įvairių rūšių kuras, kiekvienu atveju turi būti nurodoma, kuri kuro rūšis yra pagrindinė ir kurios yra pakaitinio kuro rūšys. 1. | Naudojamas vienos rūšies kuras: | 1.1 | Naudojamos akmens anglys arba anglių produktai Apima kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujas | 1.2 | Naudojamas skystasis kuras Priklauso naftos perdirbimo gamyklų dujos. | 1.3 | Naudojamos gamtinės dujos Priklauso dujų gamyklų dujos. | 1.4 | Naudojamos durpės | 1.5 | Naudojamos degiosios atsinaujinančios medžiagos ir atliekos | 2 | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir skystasis | 3 | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir gamtinės dujos | 4 | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis ir gamtinės dujos | 5 | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis, kietasis ir gamtinės dujos | Sistemoms, kuriose naudojamas kelių rūšių kuras, priskiriami tik tie įrenginiai, kuriuose nuolatos gali būti deginamas daugiau nei vienos rūšies kuras. Jėgainės su atskirais blokais, kuriuose deginamos skirtingos kuro rūšys, turėtų būti skaidomos į atitinkamas kategorijas pagal vienos rūšies kurą. 3.4. MATAVIMO VIENETAI 1 | Energijos kiekis | Elektros energija: GWh Šiluma: TJ Kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos: taikomi šio priedo 1 dalyje nurodyti matavimo vienetai. Gamtinės dujos: taikomi šio priedo 2 dalyje nurodyti matavimo vienetai. Nafta ir naftos produktai: taikomi šio priedo 4 dalyje nurodyti matavimo vienetai. Atsinaujinanti energija ir atliekos: taikomi šio priedo 5 dalyje nurodyti matavimo vienetai. | 2 | Pajėgumas | Elektros energijos gamybos pajėgumas: MWe Šilumos gamybos pajėgumas: MWt | 3.5. LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS Prancūzijai 4 metus po šio reglamento įsigaliojimo datos taikoma leidžianti nukrypti nuostata dėl susijusių su šiluma suvestinių rodiklių pateikimo. 4. NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI 4.1. SUSIJĘ ENERGETIKOS PRODUKTAI Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus: Energetikos produktas | Apibrėžimas | 1 | Žalia nafta | Žalia nafta yra natūralios kilmės mineralinė nafta, kurios sudėtyje yra angliavandenilių ir asocijuotų priemaišų (pvz., sieros). Esant normaliai paviršiaus temperatūrai ir slėgiui ji yra skystos būsenos, o jos fizinės savybės (tankis, klampa ir pan.) yra labai nepastovios. Šiai kategorijai priklauso kondensatas, gautas iš asocijuotų arba neasocijuotų dujų ir sumaišytas su komercinės žalios naftos srove. | 2 | NGL | NGL yra skysti arba suskystinti angliavandeniliai, gauti iš gamtinių dujų atskyrimo įrenginiuose arba dujų perdirbimo įmonėse. Gamtiniams dujų kondensatams priklauso (paprastas ir izo-) etanas, propanas, butanas, (izo-) pentanas ir pentano plus formos (kartais vadinami natūraliuoju benzinu arba gamyklų kondensatu). | 3 | Naftos perdirbimo gamyklų žaliava | Naftos perdirbimo gamyklų žaliava yra apdorota nafta, skirta tolesniam perdirbimui (pvz., tiesioginės distiliacijos mazutas (gaunamas tiesioginiu naftos distiliavimu) arba vakuuminis gazolis) išskyrus kompaundavimą. Toliau apdorojant ji bus perdirbta į vieną arba daugiau sudedamųjų dalių ir (arba) galutinių produktų. Šis apibrėžimas taip pat taikomas ir iš naftos chemijos pramonės sugrąžintai žaliavai į perdirbimo pramonę (pvz., pirolizės benzinas, C4 frakcijos, gazolis ir mazuto frakcijos). | 4 | Priedai ir (arba) oksigenatai | Priedai yra neangliavandeniliniai cheminiai junginiai pridedami arba kompaunduojami su produktu siekiant pakeisti degalų savybes (oktanas, heksadekanas, šaltosios savybės ir pan.): • oksigenatai, pavyzdžiui, alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (pavyzdžiui, metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME)); • esteriai (pvz., rapsų sėklos arba dimetilesteris ir pan.); • cheminiai junginiai (pvz., TML, TEL ir detergentai). Pastaba: Šioje kategorijoje nurodytų priedų ir oksigenatų (alkoholių, eterių, esterių ir kitų cheminių junginių) kiekis turi būti susijęs su maišymo su degalais arba degalų naudojimui skirtu kiekiu. | 4.1 | Iš jų: Biodegalai | Biologinis automobilinis benzinas ir biodyzelinas. Taikomi 5 dalies (atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų) apibrėžimai. Šioje kategorijoje nurodytų skystųjų biodegalų kiekis atitinka biodegalų, o ne bendrą skysčių, su kuriais maišomi biodegalai, tūrį. Nepriskiriama jokia prekyba biodegalais, kurie nebuvo maišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai); jie turėtų būti nurodomi 5 dalyje. Biodegalai, kuriais prekiaujama kaip transporto degalų dalimi, turėtų būti nurodomi atitinkamo produkto skiltyje, nurodant biodegalų dalį. | 5 | Kiti angliavandeniliai | Sintetinė žalia nafta iš bitumingojo smėlio, skalūnų alyvos ir t. t., anglies skystinimo skysčiai (žr. 1 dalį), gamtinių dujų virsmo į benziną metu gauti skysčiai (žr. 2 dalį), vandenilis ir emulsinė alyva (pvz., orimulsija). Nepriskiriama skalūnų alyvos produkcija, kuriai skirta 1 dalis. Skalūnų alyvos produktai (antrinis produktas) turi būti nurodyti skilties „Iš kitų šaltinių“ kategorijoje „Kiti angliavandeniliai“. | 6 | Naftos perdirbimo dujos (nesuskystintos) | Naftos perdirbimo dujų kategorijai priklauso įvairios nekondensuojamos dujos, kurias daugiausiai sudaro vandenilis, metanas, etanas ir alkenai, gauti naftos perdirbimo gamyklose distiliuojant žalią naftą arba apdorojant naftos produktus (pvz., krekingo metu). Čia taip pat priskiriamos dujos, kurios yra grąžinamos iš naftos chemijos pramonės. | 7 | Etanas | Natūralios dujinės būsenos linijinis angliavandenilis (C2H6), gautas iš gamtinių dujų ir naftos perdirbimo dujų srovių. | 8 | LPG | LPG yra lengvi parafininiai angliavandeniliai, gauti naftos perdirbimo metu, žalios naftos stabilizavimo ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse. Juos dažniausiai sudaro propanas (C3H8) ir butanas (C4Hl0) arba jų junginys. Jų sudėtyje taip pat gali būti propeno, buteno, izopropileno ir metilpropeno. LPG paprastai skystinami slėgiu transportavimui arba sandėliavimui. | 9 | Pirminis benzinas | Pirminis benzinas yra žaliava, skirta naftos chemijos pramonei (pvz., etileno arba aromatinių angliavandenilių gamybai) arba benzino gamybai riformuojant arba izomerizuojant naftos perdirbimo gamykloje. Pirminiame benzine medžiaga susidaro 30°–210°C temperatūros distiliacijos intervale arba šio intervalo dalyje. | 10 | Automobilinis benzinas | Automobilinį benziną sudaro lengvų angliavandenilių mišinys distiliuojant 35°–215°C temperatūroje. Jis naudojamas kaip degalai žemėje naudojamuose kibirkštinio uždegimo varikliuose. Automobiliniame benzine gali būti priedų, oksigenatų ir antidetonacinių priedų, įskaitant švino junginius, pavyzdžiui, TEL ir TML. Priskiriamos automobilinio benzino kompaundavimo sudedamosios dalys (išskyrus priedus ir (arba) oksigenatus), pavyzdžiui, alkilatai, izomeratas, riformingo benzinas (reformatas), krekingo benzinas, skirti naudoti kaip prekinis automobilinis benzinas. | 10.1 | Iš jų: Biobenzinas | Taikomi 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžimai. | 11 | Aviacinis benzinas | Specialiai aviaciniams stūmokliniams varikliams paruoštas automobilinis benzinas, kurio oktaninis skaičius tinka varikliui, stingimo temperatūra -60°C, o distiliacijos intervalas nuo 30°C iki 180°C temperatūros. | 12 | Benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino reaktyviniai degalai arba JP4) | Priskiriamos visos lengvųjų angliavandenilių alyvos, naudojamos aviacijos turbinų jėgainėse, distiliuojant 100°–250°C temperatūroje. Jos gaunamos kompaunduojant žibalą ir benziną arba pirminį benziną taip, kad aromatinių angliavandenilių turinys neviršytų 25 % tūrio, o garų slėgis būtų nuo 13,7 kPa iki 20,6 kPa. | 13 | Žibaliniai reaktyviniai degalai | Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150°–300°C temperatūra (paprastai neviršijant 250°C), o pliūpsnio temperatūra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pavyzdžiui, stingimo temperatūra), kurią nustato Tarptautinė oro transporto asociacija (IATA). Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys. | 14 | Kitoks žibalas | Rafinuotos naftos distiliatas, naudojamas ne orlaivių transporto sektoriuose. Jis distiliuojamas 150° – 300°C temperatūroje. | 15 | Dujos ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) | Dujos ir (arba) dyzelinas pirmiausiai naudojami kaip tarpinis distiliatas, distiliuojamas 180°–380°C temperatūroje. Priskiriamos kompaundavimo sudedamosios dalys. Atsižvelgiant į paskirtį skiriamos kelios markės: | 15.1 | Iš jų: Transportinis dyzelis | Kelių transporto dyzelinas, naudojamas slėginio uždegimo varikliuose (automobilių, sunkvežimių ir pan.), kuriame paprastai yra mažai sieros; | 15.1.1 | Iš 15.1, iš jų: Biodyzelinas | Taikomi 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžimai. | 15.2 | Iš jų: Kūrenimui skirtas ir kitoks gazolis | Lengvos kūrenti skirtos pramoninės ir komercinės alyvos, laivų varikliuose ir geležinkelių transporte naudojamas dyzelis, kitoks gazolis, įskaitant sunkiuosius gazolius, kurie distiliuojami 380°–540°C temperatūroje ir kurie yra naudojami kaip naftos chemijos žaliava. | 16 | Mazutas | Visas likęs (sunkusis) mazutas (įskaitant gautus maišymo metu). Kinematinė klampa 80°C temperatūroje viršija 10 cSt. Pliūpsnio temperatūra visada viršija 50°C, o tankis yra visada didesnis nei 0,90 kg/l. | 16.1 | Iš jų: Turintys mažą sieros kiekį | Mazutas, kuriame sieros mažiau nei 1 %. | 16.2 | Iš jų: Turintys didelį sieros kiekį | Mazutas, kuriame sieros ne mažiau kaip 1%. | 17 | Vaitspiritas ir SBP | Rafinuoti distiliaciniai tarpiniai produktai, kurių distiliacija vyksta pirminio benzino arba žibalo lygmenyje. Toliau jie skaidomi į: – Pramoninį spiritą (SBP): lengvąsias alyvas, distiliuojamas 30°–200°C temperatūroje. Priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos, skiriamos 7 arba 8 pramoninio spirito markės. Markės nustatomos pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60°C) nuo 5% iki 90% tūrio distiliacijos taškų. – Vaitspiritą: Pramoninį spiritą, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30°C. Vaitspirito distiliacijos intervalas yra 135°–200°C. | 18 | Tepalai | Iš distiliato šalutinių produktų gauti angliavandeniliai; dažniausiai naudojami guolių paviršių trinčiai mažinti. Įtraukiamos visos prekinės tepamosios alyvos markės, pradedant šeivine alyva ir baigiant cilindrine alyva ir visos, naudojamos plastiškuosiuose tepaluose, variklinėje alyvoje ir visose tepalams naudojamos bazinės alyvos markėse. | 19 | Bitumas | Kietas, pusiau kietas arba klampus koloidinės struktūros angliavandenilis, tarp rudos ir juodos spalvos, gaunamas kaip likutis žalios naftos distiliacijos metu, distiliuojant naftos likučius iš atmosferinės distiliacijos vakuuminiu būdu. Bitumas dažnai vadinamas asfaltu ir dažniausiai naudojamas keliams tiesti bei stogams dengti. Įtraukiamas pseudoverdantysis ir susmulkintas bitumas. | 20 | Parafinas | Sotieji alifatiniai angliavandeniliai. Šie parafinai yra tepamosios alyvos deparafinavimo metu gauti likučiai. Jie yra kristalinės struktūros, kuri maždaug atitinka markę. Jų pagrindinės savybės yra tokios: bespalviai, bekvapiai ir permatomi, o lydosi aukštesnėje nei 45°C temperatūroje. | 21 | Naftos koksas | Juodos spalvos kietas šalutinis produktas, kuris dažniausiai gaunamas atliekant naftos išvestos žaliavos, vakuumo likučių, deguto ir pikio krekingą arba koksavimą uždelsto arba skystojo koksavimo metu. Jį daugiausiai sudaro anglis (90–95%) ir mažas pelenų kiekis. Jis naudojamas plieno pramonėje kaip žaliava kokso krosnyse, kurui, elektrodų ir chemikalų gamybai. Dvi pagrindinės savybės yra „žaliasis koksas“ ir „degtas koksas“. Įtraukiamas „katalizavimo koksas“, kuris nusėda ant katalizatoriaus rafinavimo metu; šis koksas negali būti naudojamas antrą kartą ir paprastai sudeginamas kaip gamyklos kuras. | 22 | Kiti produktai | Visi anksčiau atskirai nepaminėti produktai, pavyzdžiui: degutas ir siera. Įtraukiami aromatiniai angliavandeniliai (pvz., BTX arba benzenas, toluenas ir asilenas) ir alkenai (pvz., propanas) gaminami naftos perdirbimo gamyklose. | 4.2. SUVESTINIŲ RODIKLIŲ SĄRAŠAS Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems pirmesnėje dalyje išvardytiems energetikos produktams. 4.2.1. Tiekimo ir transformacijos sektorius Toliau pateikiama lentelė taikoma tik žaliai naftai, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, priedams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams: 1. | Vietos gamyba Netaikoma natos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams. | 2 | Iš kitų šaltinių Priedai, biodegalai ir kiti angliavandeniliai, kurių gamyba buvo įtraukta kituose degalų balansuose. Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. | 2.1 | iš jų: iš akmens anglių. Įtraukiami akmens anglies suskystinimo gamyklose gauti skysčiai ir kokso krosnyse gauti skysčiai. | 2.2 | iš jų: iš gamtinių dujų. Gamtinių dujų gali reikėti sintetinio benzino gamyboje kaip žaliavos. Dujų kiekis, reikalingas metanolio gamybai, pateikiamas 2 dalyje, o metanolio gavimas – pateikiamas šioje skiltyje. | 2.3 | iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių. įtraukiami biodegalai, skirti kompaunduoti su transporto degalais. Gamyba pateikiama 5 dalyje, o kompaundavimo kiekis pateikiamas čia. | 3 | Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. | 4 | Pervesti produktai Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. | 5 | Importas ir eksportas Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan) Žalios nafta ir NGL nurodomi pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį. Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir tiesiogiai naftos chemijos pramonės importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu. Pastaba: Etanolio importas ir eksportas (pateikti stulpelyje „Priedai ir (arba) oksigenatai“) turėtų atitikti degalams skirtą kiekį. Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį. | 6 | Tiesioginis naudojimas Žalia nafta, NGL, priedų ir oksigenatų (ir dalis, kuri priklauso biodegalams) bei kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai be apdorojimo naftos perdirbimo gamyklose. Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai. | 7 | Atsargų pasikeitimai Sukauptos parodomos kaip neigiamas skaičius, o neperteklinės atsargos parodomos kaip teigiamas skaičius. | 8 | Apskaičiuota perdirbimo gamyklų apkrova Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip: Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas + atsargų pasikeitimai | 9 | Statistiniai skirtumai Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas. | 10 | Faktinė perdirbimo gamyklos apkrova Kiekis, skaičiuojamas kaip į perdirbimo gamyklas patiektas kiekis | 11 | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai Faktinės perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu. | 12 | Bendros ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargos, esančios nacionalinėje teritorijoje Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, muitinės teritorijoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. | 13 | Grynasis kaloringumas Produkcija, importas bei eksportas ir bendrasis vidurkis. | Toliau pateikiama lentelė taikoma tik gataviems produktams (naftos perdirbimo dujoms, etanui, LPG, pirminiam benzinui, automobiliniam benzinui, aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, žibaliniams reaktyviniams degalams, kitokiam žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui, mazutui (su dideliu ir mažu sieros kiekiu), vaitspiritui ir SBP, tepalams, bitumui, parafinui ir naftos koksui ir kitiems produktams). Tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL turėtų būti priskiriami prie gatavų produktų pristatymo ir produktų pervedimo: 1 | Pirminio produkto gavimas Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinį NGL, naudojamą tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir iš naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir ne pirminiai degalai) naudojamas tiesiogiai. | 2 | Bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga Gatavų produktų produkcija naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje. Neįtraukiami naftos perdirbimo gamyklos nuostoliai, tačiau įtraukiami rafinavimo degalai. | 3 | Perdirbti produktai Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio. | 4 | Naftos perdirbimo gamyklos degalai Perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai. Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos. Įtraukiami perdirbimo gamyklose naudojami degalai, skirti parduodamai šilumai ir energijai gaminti. | 4.1 | Iš jų: naudoj