Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemos {SEK(2007) 1481} {SEK(2007) 1482} /* KOM/2007/0701 galutinis - CNS 2007/0242 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2007 KOM(2007) 701 galutinis 2007/0242 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemos (pateikta Komisijos) {SEK(2007) 1481}{SEK(2007) 1482} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1 ) PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2006 m. rugsėjo 7 d. Europos Teisingumo Teismas sustabdė 2004 m. medvilnės reformą, paskelbdamas išvadą, kad ja buvo pažeistas proporcingumo principas, nes: - EK neatliko poveikio tyrimo; - EK neįvertino tiesioginių darbo jėgos išlaidų vertinimo ir sprendimų priėmimo procese; - EK neatsižvelgė į naujosios tvarkos poveikį medvilnės valymo pramonei, kuri, nors ir neįtraukta į protokolą, yra tiesiogiai susijusi su medvilnės gamyba. Todėl šiems elementams Komisijos tarnybos įvairiuose atliekamo poveikio tyrimo etapuose skyrė ypatingą dėmesį. Šiame pasiūlyme pristatoma nauja medvilnės sektoriaus tvarka, kuria siekiama sukurti konkurencingą, darnų ir pagal rinkos dėsnius veikiantį medvilnės pramonės sektorių ir tuo pačiu nepažeisti protokole nustatytų įsipareigojimų. - Bendrosios aplinkybės Nors apskritai medvilnės sektorius Europos Sąjungai nėra reikšmingas, nes jo produkcija sudaro tik 0,15 % bendros žemės ūkio produkcijos, jis yra labai svarbus dviejų pagrindinių medvilnę gaminančių valstybių narių regionuose. Europos Sąjungoje apie 76 % visos medvilnės (apie 1,45 mln. tonų medvilnės žaliavos) užauginama Graikijoje. 2005 m. 9,0 % visos Graikijos žemės ūkio produkcijos sudarė medvilnė, o Ispanijoje, kuri yra kita pagrindinė medvilnės augintoja ES, medvilnė sudarė 1,3 %. Šiek tiek medvilnės taip pat auginama Bulgarijoje. Portugalija medvilnės nebeaugina. Graikijoje didžioji dalis iš 380 000 medvilnės auginimui skirtų plotų yra trijuose regionuose: Tesalijoje, Makedonijoje-Trakijoje ir Vidurio Graikijoje. Ispanijoje medvilnės gamyba sutelkta Andalūzijoje, daugiausia Sevilijos ir Kordobos provincijose. 2007 m. visas medvilnės auginimui skirtas plotas Ispanijoje sudarė apie 65 000 ha. Dauguma Europos Sąjungoje medvilnę auginančių ūkių yra nedideli (Graikijoje – 4,5 ha, o Ispanijoje – 11,0 ha) ir jų yra daug (Graikijoje – 79 700, Ispanijoje – 9 500). Graikijoje medvilnę auginantys ūkiai yra labiau specializuoti; Tesalijoje ūkiai beveik išimtinai specializuojasi medvilnės gamybos srityje. Pastaraisiais metais atkreiptas dėmesys į medvilnės poveikį aplinkai. Plačiai laikomasi nuomonės, kad auginant medvilnę, kurią būtina laistyti ir tręšti, neskatinama biologinė įvairovė ir alinama dirvą. Be to, rūpestį kelia intensyvus fitosanitarijos produktų, ypač insekticidų, naudojimas ir tai, kad nuimant derlių naudojami defoliantai. Medvilnę perdirba tiek privačios įmonės, tiek ir kooperatyvai: valant medvilnės pluoštas atskiriamas nuo sėklų ir neapdirbta medvilnė paverčiama į naudojimui skirtą medvilnę. 29 Ispanijoje veikiančių valymo įmonių, iš kurių beveik pusė yra kooperatyvai, pajėgumai yra žymiai didesni nei medvilnės auginimo pajėgumai. Graikijoje valymo įmonių pajėgumai yra geriau suderinti su medvilnės auginimo pajėgumais, o kooperatyvams priklauso mažesnė įmonių dalis (20 iš 73). Pasaulyje ES nėra svarbi medvilnės gamintoja – joje pagaminama tik 2 % visos pasaulio medvilnės. Pagrindinės medvilnę gaminančios šalys yra Kinija (24 %), JAV (20 %) ir Indija (14 %). ES importuoja medvilnės daugiau nei pasigamina. Pasaulyje dominuojanti medvilnės eksportuotoja yra JAV – dabar ji eksportuoja apie 2,75 mln. tonų medvilnės, t. y. jos dalis sudaro 36,5 % pasaulinės prekybos. Didžiausios medvilnės vartotojos yra šalys su stabilia gamybos pramone. Kinija suvartoja 32 % pasaulio medvilnės, toliau eina JAV (14 %) ir Indija (7 %). ES – daugiausia Italija, Portugalija ir Vokietija – suvartoja apie 0,6 mln. tonų valytos medvilnės (2,7 % pasaulyje pagaminamo kiekio). ES pagaminama nedaug medvilnės, todėl ES medvilnės gamyba nežymiai veikia pasaulio rinkos kainų kaitą. Juolab kad ES šiam sektoriui netaiko nei eksporto subsidijų, nei muitų. Nors kitų išsivysčiusių ir besivystančių šalių politika turėjo reikšmingą poveikį pasaulio medvilnės kainoms, labiausiai kainų mažėjimą paskatino išaugusi sintetinių medžiagų konkurencija. Europoje paramos medvilnės sektoriui tvarka pirmą kartą pradėta taikyti 1980 m., Graikijai įstojus į ES, o 1986 m. tokia parama pradėta teikti Ispanijai ir Portugalijai. Stojimo sutarties protokole teigiama, kad Bendrija teiks paramą tuose regionuose, kuriuose medvilnės auginimas yra svarbi žemės ūkio ekonomikos dalis. Taikant paramos sistemą, gamintojai turėtų gauti teisingas pajamas; dalis tokios paramos turėtų būti susieta su medvilnės auginimu. Pirminė tvarka buvo pagrįsta perdirbėjams mokama kompensuojamąją išmoka, o tada perdirbėjai sumokėdavo ūkininkams mažiausią nustatytą kainą už pristatytą nevalytą medvilnę. Pagalba ir mažiausia nustatyta kaina buvo apskaičiuojamos remiantis pradinės tikslinės kainos ir pasaulio rinkos kainos skirtumu. Ši tvarka paskatino didelį viso ES medvilnės sektoriaus augimą. Pastaraisiais metais BŽŪP iš esmės reformuota siekiant pagerinti konkurencingumą, maisto saugą ir kokybę, stabilizuoti ūkininkų pajamas, į žemės ūkio politiką integruoti aplinkos apsaugos klausimus, pagerinti kaimo vietovių gyvybiškumą, supaprastinti ir sustiprinti decentralizaciją. Pagrindinis 2003 m. BŽŪP reformos proceso principas – pereiti nuo kainos ir gamybos paramos prie atsietos paramos pajamoms. Siekdama suderinti medvilnės sektorių su kitais sektoriais, 2004 m. Taryba priėmė naują medvilnės sektoriaus tvarką, pagrįstą tiesiogiai medvilnę auginantiems ūkininkams teikiama atsieta pagalba pajamoms ir išmoka už konkrečia kultūra apsodintą plotą. Ši tvarka įsigaliojo 2006 m. sausį. - Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, IV antraštinės dalies 10a skyriuje nustatomos specialių išmokų už medvilnę taisyklės. Šio skyriaus nuostatos panaikintos Teisingumo Teismo 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendime byloje C-310/04. Nuostatų panaikinimas sustabdytas iki tol, kol per pagrįstą laikotarpį bus priimtas naujas reglamentas. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. 2 ) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Siekiant padėti parengti šį pasiūlymą ir jo poveikio vertinimą, buvo užsakyta atlikti du nepriklausomus tyrimus: išanalizuoti medvilnės sektoriaus sociologinius bei ekonominius aspektus ir įvertinti taikomos tvarkos poveikį aplinkai. Atliekant šiuos tyrimus duomenims rinkti ir poveikiui vertinti buvo pasitelkti specifiniai suinteresuotosioms šalims skirti klausimynai ir ekspertų rengtos apklausos. Be to, Komisijos tarnybos rengė pasitarimus ir seminarus su suinteresuotosiomis šalimis. Be šių konsultacijų taip pat vyko reguliarūs Medvilnės patariamojo komiteto ir Natūralių pluoštų komiteto posėdžiai su šio sektoriaus specialistais. Buvo rengiami ir susitikimai su darbuotojų atstovais, plėtros politikos bei aplinkos apsaugos veikloje aktyviai dalyvaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, specialiųjų žinių apie medvilnės sektorių turinčiais mokslininkais, taip pat su regionų, kuriuose medvilnės auginimas yra svarbi ūkio sritis, valdžios institucijomis. Nuo 2007 m. gegužės 8 d. iki 2007 m. birželio 22 d. internete rengtos viešos konsultacijos. Komisija gavo 320 atsakymus. Konsultacijos padėjo geriau susipažinti su visuomenės nuomone. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Susijusios mokslo ir (arba) kompetencijos sritys žemės ūkio ekonomika ir statistika Taikyti metodai Nepriklausomi tyrimai ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Žr. pirmiau. Priemonės, kurios pasitelktos siekiant supažindinti visuomenę su ekspertų nuomone Konsultacijų rezultatus rasitehttp://ec.europa.eu/agriculture/capreform/sugar/index_en.htm. - Poveikio vertinimas Komisija atliko 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje, kurią galima rasti EUROPA tinklalapyje, nurodytą poveikio vertinimą. 3 ) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Naująja medvilnės sektoriaus tvarka turi būti siekiama šių tikslų: o tęsti žemės ūkio veiklą kaip darnaus medvilnę auginančių regionų vystymo sudedamąją dalį; o suderinti galimą paramą medvilnės augintojams su reformuotos BŽŪP principais; o suderinti paramą medvilnės augintojams su ES įsipareigojimais PPO ir sumažinti galimą neigiamą poveikį trečiosioms šalims; o siekti ES biudžeto stabilumo ir kontrolės; o siekti ES medvilnės sektoriaus konkurencingumo ir orientacijos į rinką; o sumažinti medvilnės gamybos poveikį aplinkai; o supaprastinti paramos tvarkos medvilnės gamintojams valdymą. Pasiūlyme rekomenduojama, kad siekiant šių tikslų 65 % išteklių, skirtų medvilnės sektoriaus paramai iki 2004 m. reformos, toliau būtų išmokama pagal bendrosios išmokos schemą. Kaip ir atsietąją paramą gaunantys ūkininkai, taip ir medvilnės augintojai galės gauti stabilias pajamas, o kartu ir prisitaikyti prie rinkos pokyčių. Likę 35 % paramos sumos bus ir toliau siejami su medvilnės auginimu ir išmokami kaip išmoka už plotą. Šiomis susietosiomis išmokomis siekiama užtikrinti, kad ir toliau būtų auginama tiek medvilnės, kad būtų užtikrintas medvilnės valymo pramonės funkcionavimas tuose regionuose, kuriuose ši ekonominė veikla yra svarbi. Europos Teisingumo Teismas visų pirma iškėlė klausimą, ar pasirinktas taikyti atsiejimo lygis yra pagrįstas. Iškyla klausimas, kaip medvilnės sektoriaus tvarką įtraukti į BŽŪP reformą ir tuo pačiu nepažeisti Graikijos, Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktų medvilnės protokolų tikslų. Iš poveikio vertinimo tyrimų ir papildomų apklausų paaiškėjo, kad ūkininkų sprendimų priėmimui įtaką daro skirtingos gamybos struktūros ir veiksniai. Kiekybinėmis modeliavimo priemonėmis negalima tiksliai nustatyti, koks yra tiekimo ir susietųjų išmokų santykis. Tačiau pasinaudojant modeliavimu buvo padaryta bendra išvada, kad taikant 35 % susietosios paramos lygį suinteresuotosios šalys vidutinės trukmės laikotarpiu būtų skatinamos toliau auginti medvilnę ir taip laikytis protokolo įsipareigojimų bei BŽŪP reformos principų. 2004 m. Taryba nusprendė nustatyti 35 % susiejimo lygį, nors Komisija siūlė 40 %. Jeigu būtų grįžta prie aukštesnio lygio, valstybių narių administracijoms tektų didesnis darbo krūvis, taip pat reikėtų sumažinti medvilnę auginantiems ūkiams mokamą bendrąją išmoką. Administraciniu požiūriu, padidinus susiejimo lygį, reikėtų sumažinti atsiejimo lygį ir atitinkamai perskaičiuoti visas 2006 m. skirtas teisių į išmoką sumas atitinkamų valstybių narių istoriniams medvilnės gamintojams. Ir atvirkščiai, palikus 35 % susiejimo lygį, administracijoms nesusidarytų papildomos naštos. Jei būtų nustatytas didesnis nei 65 % atsiejimo lygis, medvilnės sektoriuje iškiltų didelių sutrikimų pavojus. Todėl, išanalizavusi galimus scenarijus, kaip apibūdinta poveikio vertinime, Komisija padarė išvadą, kad siekiant nustatytų tikslų reikėtų toliau taikyti dabartinį susietosios ir atsietosios paramos santykį tik šiek tiek pakeičiant tvarką. Didžiausio ploto, už kurį galima teikti pagalbą, siūloma nekeisti – jis sudarytų 450 597 ha, iš kurių 370 000 ha būtų Graikijoje, 70 000 ha Ispanijoje, 360 ha Portugalijoje ir 10 237 ha Bulgarijoje. Išmokos už plotą lygis taip pat liktų nepakitęs ir būtų proporcingai sumažinamas tuo atveju, jei išmokų prašymuose nurodytas plotas viršytų didžiausią tai valstybei narei nustatytą plotą. Tiek mokant atsietąją išmoką, tiek išmoką už konkrečia kultūra apsodintą plotą bus taikomi kompleksinio paramos susiejimo kriterijai, o tai leis užtikrinti, kad medvilnė bus auginama ekologiškiau ir kad nebus daroma įtaka pajamoms. Išmoka už konkrečia kultūra apsodintą plotą bus skiriama už reikalavimus atitinkantį medvilne apsodintą hektarą, jeigu plotas išliks nepakitęs bent iki derliaus nuėmimo, tačiau medvilnę pristatyti ar parduoti neprivalu. Medvilnė turi atitikti mažiausius privalomus reikalavimus – j turi būti geros ir tinkamos parduoti kokybės. Siūloma teikti paramą tarpšakinėms organizacijoms, nes taip būtų galima geriau koordinuoti medvilnės prekybą, augintojams ir perdirbėjams būtų lengviau sudaryti sutartis, būtų gerinama kokybė. Lėšos už gamybos pertvarkymą medvilnės auginimo regionuose, numatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143d straipsnyje (nuo 2007 biudžetinių metų – 22 mln. EUR per metus), jau yra pervestos EŽŪKPF ir Komisijos sprendimais 2006/410/EB bei 2006/636/EB įtrauktos į Bendrijos paramos kaimo plėtrai sumų metinį paskirstymą pagal valstybes nares. Taigi 2007–2013 m. papildomi 154 mln. EUR bus skirti kaip papildoma Bendrijos parama priemonėms medvilnę gaminančiuose regionuose. Tai valstybėms narėms suteiks galimybę teikti papildomą pagalbą, pavyzdžiui, medvilnę auginančių ūkių ir medvilnės valymo pramonės restruktūrizavimui. Siekiant naudoti ES pagamintą medvilnę, rekomenduojama sukurti kilmės etiketę. Tokį pageidavimą per konsultacijas aiškiai pateikė suinteresuotosios šalys. 2006 m. kovą Komisija įsipareigojo atlikti Reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos taikymo politinę apžvalgą. Atlikdama tokią apžvalgą, Komisija tirs galimybę medvilnę įtraukti į reglamento taikymo sritį. Siekdama pagerinti Bendrijos medvilnės įvaizdį ir paskatinti jos naudojimą, Komisija tirs, ar verta ir veiksminga konkrečius ES medvilnės produktus, pagamintus iš vietinės žaliavos, įtraukti į sąrašą produktų, kuriems gali būti taikomi informavimo ir skatinimo veiksmai. - Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnio 2 dalis ir 4 protokolas dėl medvilnės (pridėtas prie 1979 m. Stojimo akto). - Subsidiarumo principas Pasiūlyme valstybėms narėms paliekami spręsti šie svarbūs klausimai: - medvilnę gaminančių vietovių patvirtinimas, - veislių patvirtinimas, - tarpšakinių organizacijų patvirtinimas, - mokėjimo teisių paskirstymas, - aplinkos apsaugos taisyklių nustatymas. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes jame atsižvelgiama į bendrosios žemės ūkio politikos tikslus ir tuo pačiu laikomasi 4 protokole nurodytų įsipareigojimų. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: Tarybos reglamentu įdiegiama nauja medvilnės paramos schema, kuria pakeičiama Teisingumo Teismo 2006 m. birželio 7 d. sprendimu byloje C-310/04 panaikinta tvarka. 4) POVEIKIS BIUDžETUI Lyginant su dabartine padėtimi, nacionalinis bazinis plotas ir pagalbos už kiekvieną reikalavimus atitinkantį hektarą dydis išlieka nepakitę. Tačiau kai patvirtintai tarpšakinei organizacijai priklausantiems ūkininkams susietoji išmoka sumažėja nuo 10 EUR/ha iki 3 EUR/ha, jiems išmokama suma sumažinama nuo 4,4 mln. EUR iki 1,4 mln. EUR, o skirtumas galės būti panaudotas papildomoms informacijos ir skatinimo išlaidoms. 2007/0242 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, atsižvelgdama į Graikijos stojimo aktą, ypač į jo 4 protokolo dėl medvilnės 6 dalį[1], atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], kadangi: (1) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003[4] IV antraštinės dalies 10a skyriuje, įterptame Tarybos reglamentu (EB) Nr. 864/2004[5], nustatomos specialių išmokų už medvilnę taisyklės. (2) Europos Bendrijų Teisingumo Teismas 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimu byloje C-310/04[6] panaikino Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyrių, nes juo buvo pažeistas proporcingumo principas, visų pirma dėl to, kad Taryba, kuri priėmė Reglamentą Nr. 864/2004, Teisingumo Teisme neįrodė, jog įgyvendindama šiuo reglamentu įtvirtintą naują pagalbos už medvilnę schemą, ji veiksmingai pasinaudojo savo diskrecija, kuria vadovaujantis reikėjo atsižvelgti į visus šiuo atveju svarbius veiksnius ir aplinkybes, įskaitant visas su medvilnes auginimu susijusias išlaidas darbo užmokesčiui ir medvilnės valymo įmonių perspektyvumą siekiant įvertinti šios kultūros rentabilumą, ir kad Teismas negalėjo nustatyti, ar Bendrijos teisės aktų leidėjas galėjo, neperžengdamas savo šioje srityje turimos plačios diskrecijos ribų, padaryti išvadą, kad 35 % visos teikiamos pagalbos pagal ankstesnę paramos schemą, padėtų garantuoti, kad bus pasiektas Reglamento Nr. 864/2004 penktoje konstatuojamojoje dalyje numatytas ir Protokolo Nr. 4 2 dalyje numatytą tikslą atspindintis tikslas užtikrinti šios kultūros rentabilumą ir kartu tolesnį jos kultivavimą. Teismas taip pat įsakė sustabdyti minėtą panaikinimą, kol per tinkamą laikotarpį bus priimtas naujas reglamentas. (3) Atsižvelgiant į Teismo sprendimą byloje C-310/04 reikia priimti naują specialių išmokų už medvilnę schemą. (4) Naujoji schema turi atitikti Graikijos stojimo akto 4 protokolo dėl medvilnės („4 protokolo“) 2 dalyje nustatytus tikslus, užtikrinti paramą medvilnės gamybai žemės ūkio ekonomikai svarbiuose regionuose, sudaryti sąlygas medvilnės augintojams gauti teisingas pajamas ir stabilizuoti rinką pagerinant tiekimo ir prekybos struktūrą. (5) Reikia įvertinti visus veiksnius ir aplinkybes, dėl kurių medvilnės sektoriuje susidaro specifinė padėtis, įskaitant visus elementus, kurie yra būtini vertinant tos kultūros pelningumą. Todėl buvo pradėtas vertinimo ir konsultacijų procesas ir atlikti socialinio ir ekonominio poveikio ir aplinkos poveikio Bendrijos medvilnės sektoriui tyrimas ir medvilnės paramos schemos tyrimas, taip pat organizuoti specifiniai seminarai ir konsultacijos internetu su suinteresuotosiomis šalimis. (6) Tiesioginės paramos gamintojams atsiejimas ir vienkartinės išmokos schemos įdiegimas yra pagrindiniai bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos proceso elementai, kuriais siekiama pereiti nuo kainos ir gamybos paramos politikos prie paramos ūkininkų pajamoms politikos. Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 šie elementai pradėti taikyti keletui žemės ūkio produktų. (7) Siekiant pagrindinių BŽŪP reformos tikslų, parama medvilnės augintojams turi būti didžiąja dalimi atsieta ir integruota į bendrosios išmokos schemą. (8) Visiškai integravus paramos medvilnės sektoriui schemą į bendrosios išmokos schemą gali iškilti gana didelis pavojus, kad bus sutrikdyta medvilnės gamyba Bendrijos medvilnę gaminančiuose regionuose. Todėl dalis paramos ir toliau turėtų būti siejama su medvilnės auginimu teikiant specialią išmoką už tokia kultūra apsėtą reikalavimus atitinkantį hektarą. Paramos suma turi būti apskaičiuojama taip, kad parama padėtų pasiekti 4 protokolo 2 dalyje nurodytų tikslų ir tuo pačiu įtraukti medvilnės schemą į BŽŪP reformos procesą ir šios praktikos supaprastinimą. Todėl, atsižvelgiant į atliktus vertinimus, yra pagrįsta, kad visa valstybei narei už hektarą skiriama pagalba sudarytų 35 % nacionalinės netiesiogiai gamintojams skiriamos pagalbos. Taikant tokį pagalbos lygį galima siekti ilgalaikio medvilnės sektoriaus gyvybiškumo, skatinamas darnus vystimasis medvilnę gaminančiuose regionuose ir užtikrinamos teisingos pajamos ūkininkams. (9) Likę 65 % netiesiogiai gamintojams suteiktos valstybės pagalbos turėtų būti išmokėti pagal bendrosios išmokos schemą. (10) Aplinkos apsaugos tikslais kiekvienai valstybei narei turėtų būti nustatytas bazinis plotas, kad būtų apriboti medvilne apsėjami plotai. Be to, reikalavimus atitinkantiems plotams turėtų būti priskiriami tik valstybės narės patvirtinti plotai. (11) Siekiant pagerinti medvilnės valymo pramonės poreikius, pagrindinis pagalbos gavimo kriterijus turėtų būti susijęs su mažiausia reikalaujama faktiškai nuimto derliaus kokybe. (12) Kad medvilnės augintojai ir valymo įmonės galėtų pagerinti medvilnės kokybę, ūkininkai turėtų būti skatinami kurti tarpšakines organizacijas, kurias turėtų tvirtinti valstybės narės. Bendrija turėtų netiesiogiai prisidėti prie tokių organizacijų veiklos padidindama pagalbą tiems ūkininkams, kurie yra tokių organizacijų nariai. (13) Siekiant taikyti medvilnės pagalbos schemą nuo kalendorinių metų pradžios šis reglamentas pradedamas taikyti nuo 2008 m. sausio 1 d. (14) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 iš dalies keičiamas taip: (1) IV antraštinės dalies 10a skyrius pakeičiamas taip: „ 10A SKYRIUS SPECIALI IšMOKA Už MEDVILNę 110a straipsnis. Taikymo sritis Pagalba ūkininkams, auginantiems medvilnę, kurios klasifikacinis KN kodas yra 5201 00 00, skiriama šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis. 110b straipsnis. Atitiktis reikalavimams 1. Pagalba skiriama už reikalavimus atitinkančio medvilnės hektaro plotą. Pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis plotas yra žemės ūkio paskirties žemėje, kurioje valstybė narė leidžia auginti medvilnę, yra apsėtas leidžiamomis medvilnės rūšimis, o derlius jame nuimamas įprastomis auginimo sąlygomis. 110a straipsnyje nurodyta pagalba išmokama už gerą ir tinkamos parduoti kokybės medvilnę. 2. Valstybės narės suteikia leidimą naudoti 1 dalyje minimą žemę ir sėti medvilnės rūšis pagal išsamias taisykles ir sąlygas, priimtas 144 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 110c straipsnis. Baziniai plotai ir sumos 1. Nustatomi tokie valstybių baziniai plotai: - Bulgarijos – 10 237 ha, - Graikijos – 370 000 ha, - Ispanijos – 70 000 ha, - Portugalijos – 360 ha. 2. Pagalbos dydis už reikalavimus atitinkantį hektarą: - Bulgarijai – 263 EUR, - Graikijai – 594 EUR už 300 000 hektarų ir 342,85 EUR už likusius 70 000 hektarų; - Ispanijai – 1 039 EUR, - Portugalijai – 556 EUR. 3. Jei konkrečioje valstybėje narėje pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis medvilnės plotas tam tikrais metais viršija 1 dalyje nurodytą bazinį plotą, 2 dalyje tai valstybei narei nustatyta pagalba sumažinama proporcingai tiek, kiek buvo viršytas bazinis plotas. Tačiau Graikijos atveju, siekiant neviršyti visos 202,2 milijonų EUR sumos, proporcingai sumažinama pagalbos suma nustatyta už tą nacionalinio bazinio ploto dalį, kurią sudaro 70 000 hektarų. 4. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 144 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 110d straipsnis. Patvirtintos tarpšakinės organizacijos 1. Šio skyriaus tikslais „patvirtinta tarpšakinė organizacija“– tai juridinis asmuo, sudarytas iš medvilnę auginančių ūkininkų ir mažiausiai vienos medvilnės valymo įmonės ir vykdantis tokią veiklą: - padeda geriau koordinuoti medvilnės pateikimą į rinką, ypač atlikdama mokslinius tyrimus ir rinkos tyrimus; - rengia Bendrijos taisykles atitinkančias standartines sutarčių formas; - nukreipia gamybą į tokius produktus, kurie yra geriau pritaikyti rinkos poreikiams ir vartotojų reikalavimams, ypač susijusius su kokybe ir vartotojų apsauga; - atnaujina produkto kokybės gerinimo metodus ir būdus; - pasitelkdama kokybės sertifikavimo schemas kuria rinkos strategijas medvilnės vartojimui skatinti. 2. Valstybė narė, kurios teritorijoje yra įsisteigusios medvilnės valymo įmonės, patvirtina tarpšakines organizacijas, atitinkančias kriterijus, kurie nustatomi 144 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 110e straipsnis. Pagalbos išmokėjimas 1. Ūkininkams pagalba skiriama už reikalavimus atitinkantį hektarą, kaip numatyta 110c straipsnyje. 2. Tiems ūkininkams, kurie yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariai, pagalba skiriama už reikalavimus atitinkantį hektarą 110c straipsnio I dalyje nurodytame baziniame plote, pagalbos sumą už hektarą padidinant 3 eurais. (2) 156 straipsnio 2 dalies g punktas pakeičiamas taip: „g) Nuo 2008 m. sausio 1 d. medvilnei, pasėtai po šios datos, taikomos IV antraštinės dalies 10a skyriaus nuostatos.“ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ PAŽYMA | 1. | BIUDŽETO EILUTĖ: (2007 m. nomenklatūra) 05 03 01 02 05 03 02 40 | ASIGNAVIMAI: 2007 m. biudžetas 2 111 mln. EUR 261 mln. EUR | 2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemos. | 3. | TEISINIS PAGRINDAS Sutarties 37 straipsnio 2 dalis | 4. | TIKSLAI: Atsižvelgiant į medvilnės sektoriaus reformą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 864/2004 ir į Europos Teisingumo Teismo 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimą byloje C-310/04, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyrius, šiuo pasiūlymu siekiama priimti naujas nuostatas dėl specialios išmokos už medvilnę. | 5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖN. LAIKOTARPIS (mln. EUR ) | FINANSINIAI METAI 2007 (mln. EUR ) | FINANSINIAI METAI 2008 (mln. EUR ) | 5.0 | IŠLAIDOS – IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ – KITOS | – | – | 277,1 | 5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 | 5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | – | – | – | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 m. ir vėlesni | 5.0.2 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 | 5.1.2 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | – | – | 5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: Žr. priedą. | 6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP NE | 6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKELIANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE | 6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP NE | 6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP NE | PASTABOS: Pasiūlymu nekeičiamas dabartinis susietosios ir atsietosios pagalbos santykis ir nuostatos dėl atsietosios pagalbos. Lyginant su dabartine tvarka, šiuo pasiūlymu susietajai pagalbai nenumatoma skirti papildomų lėšų, nes baziniai plotai ir pagalbos lygis išlieka nepakitę. Tačiau sumažinus susietąją išmoką tiems ūkininkams, kurie yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariai, bus sutaupyta 3 mln. EUR. | Priedas 1. Speciali išmoka už medvilnę (Graikija, Portugalija, Ispanija) – biudžeto eilutė 05 03 02 40 | Graikija | Ispanija | Portugalija | Bazinis plotas | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha | Pagalbos lygis | 594 EUR už hektarą | 1 039 EUR už hektarą | 556 EUR už hektarą | taip pat | Bazinis plotas | 70 000 ha | Pagalbos lygis | 342,85 EUR už hektarą | 1 tarpinė suma | 202 199 500 EUR | 72 730 000 EUR | 200 160 EUR | Pagalbos lygio padidinimas tiems gamintojams, kurie yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariai | Bazinis plotas | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha | pagalbos lygis | 3 EUR už hektarą | 3 EUR už hektarą | 3 EUR už hektarą | 2 tarpinė suma | 1 110 000 EUR | 210 000 EUR | 1 080 EUR | Iš viso | 203 309 500 EUR | 72 940 000 EUR | 201 240 EUR | Iš viso ES-15 kiekvienais biudžetiniais metais | 276 450 740 EUR | 2 – Bulgarijai: Įtraukimas į bendros išmokos už plotą schemą – biudžeto eilutė 05 03 01 02 | Bazinis plotas | 10 237 ha | Pagalbos lygis | 263 EUR už hektarą | Iš viso | 2 692 331 EUR | Biudžetiniai metai | Laipsniškas įtraukimo lygis Bulgarijai | 2008 | 673 083 EUR | 25 % | 2009 | 807 699 EUR | 30 % | 2010 | 942 316 EUR | 35 % | 2011 | 1 076 932 EUR | 40 % | 2012 | 1 346 166 EUR | 50 % | 2013 | 1 615 399 EUR | 60 % | 2014 | 1 884 632 EUR | 70 % | 2015 | 2 153 865 EUR | 80 % | 2016 | 2 423 098 EUR | 90 % | 2017 m. ir vėlesni | 2 692 331 EUR | 100 % | iš viso išlaidų: 1 + 2 | Biudžetiniai metai | Iš viso | 2008 | 277 123 823 EUR | 2009 | 277 258 439 EUR | 2010 | 277 393 056 EUR | 2011 | 277 527 672 EUR | 2012 | 277 796 906 EUR | 2013 | 278 066 139 EUR | 2014 | 278 335 372 EUR | 2015 | 278 604 605 EUR | 2016 | 278 873 838 EUR | 2017 m. ir vėlesni | 279 143 071 EUR | [1] OL L 291, 1979 11 19, p. 174. Protokolas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1050/2001 (OL L 148, 2001 6 1, p. 1). [2] OL C …, …, p. …. [3] OL C …, …, p. …. [4] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 552/2007 (OL L 131, 2007 5 23, p. 10). [5] OL L 161, 2004 4 30, p. 48. [6] 2006 ECR I-7285.