LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.12 
SEK(2011) 1154 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Bendra žem ės ūkio politika art ėjant 2020 m. 
{KOM(2011) 625} 
{KOM(2011) 626} {KOM(2011) 627} 
{KOM(2011) 628} 
{KOM(2011) 629} 
{SEK(2011) 1153} 
 
 
LT 2   LT Žemės ūkio tema šiuo metu yra vis ų dėmesio centre, nes žem ės ūkio sektoriui at ėjo metas 
pasirinkti savo tolesn į kelią, tad ES žem ės ūkis ir bendra žem ės ūkio politika – ne išimtis. 
Įvairių pasaulio šali ų žemės ūkio sektoriaus problemos, poveikis ir problem ų sprendimo 
būdai skiriasi, ta čiau galima įžvelgti ir bendr ą temą – tvarumo užtikrinimas kaip 
pagrindin ė problem ų sprendimo priemon ė. Todėl būsimos BŽ ŪP pagrindinis tikslas 
turėtų būti tvarus konkurencingumas, kuris pad ėtų užtikrinti maisto gamybos sektoriaus 
ekonomin į perspektyvum ą, ir darnus ES gamtini ų žemės išteklių valdymas. 
Ankstesnes BŽ ŪP reformas daugiausiai l ėmė poreikis spr ęsti išskirtinai su žem ės ūkiu 
susijusius klausimus, pavyzdžiui, didžiul ė perteklin ė gamyba, prekybos susitarimai arba 
maisto saugos kriz ės. Šios reformos Europos S ąjungai pravert ė tiek vidaus, tiek 
tarptautin ėje rinkoje. Ta čiau daugelio sunkum ų, su kuriais šiandien  susiduria ES žem ės 
ūkis, ištakos susijusios  su veiksniais, kuri ų ES žemės ūkio sektorius negali kontroliuoti, 
todėl tiems sunkumams spr ęsti reikia imtis gerokai platesnio masto politini ų priemoni ų. 
Būsima BŽŪP nebetur ėtų būti tik mažo (nors ir svarbaus ) ES ekonomikos sektoriaus 
politika – ji tur ėtų daryti poveik į daugiau kaip pusei ES teritorijos ir visiems ES 
vartotojams, taip pat ji tur ėtų būti strategiškai svarbi maisto  saugumui ir saugai, aplinkai, 
klimato kaitai ir teritorine i pusiausvyrai. Tokia nauja BŽ ŪP galėtų labiau pad ėti 
įgyvendinti strategij ą „Europa 2020“. Šioj e ataskaitoje nagrin ėjami toki ų politinių 
pokyčių padariniai.  
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Per pastaruosius du dešimtme čius BŽŪP buvo ne kart ą iš esmės pertvarkoma, 
atsižvelgiant į vis naujas visuomenei iškylan čias problemas, susijusias vis ų pirma su 
aplinka, maisto kokybe ir sauga, teritori ne pusiausvyra, taip pat su kintan čiais ES 
ekonomikos poreikiais. Tod ėl dabartin ė BŽŪP – tai bendra sistema, kuri leidžia šiai 
politikai spr ęsti su konkurencingumu ir tvarumu susijusias žem ės ūkio ir kaimo vietovi ų 
problemas visoje ES teritorijoje. Ši ą sistemą sudaro du vienas kit ą papildantys rams čiai1 . 
I ramstis apima priemones, susijusias su žem ės ūkio rinkų veikimu ir maisto tiekimo 
grandine (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007), taip pat su tiesiogin ėmis išmokomis 
(Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009), kurios susietos su teis ės aktuose nustatytais 
valdymo reikalavimais bei gera agrarine ir aplinkosaugine b ūkle2. Visos šios priemon ės – 
tai ne tik svari parama ES ūkininkams, bet ir darnaus žem ės ūkio plėtojimo visoje ES 
pagrindas. I rams čio priemon ės valstybėms narėms privalomos ir joms n ėra taikomas 
bendras finansavimas (išskyrus labai retus at vejus). Taip užtikrinamas bendros politikos 
taikymas bendrojoje rinkoje,  o tam taikymui priži ūrėti naudojama integruota 
administravimo ir kontrol ės sistema (angl. IACS, Integrated Administration and Control 
System ). 
                                                 
1 Daugiau informacijos apie BŽ ŪP priemoni ų ypatumus ir j ų pokyčius galima gauti susipažinus su 
Žemės ūkio ir kaimo pl ėtros GD informaciniais pranešimais apie BŽ ŪP 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/app-briefs/index_en.htm.  
2 Kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 73/ 2009 II ir III prieduose. 
 
LT 3   LT II ramstis – kaimo pl ėtros politika (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005) – apima 
priemones, kuriomis siekiama padidinti žem ės ūkio sektoriaus konkurencingum ą, 
užtikrinti konkre čių aplinkos vieš ųjų gėrybių teikimą ir skatinti įvairinti ūkinę veiklą bei 
gerinti gyvenimo kokyb ę kaimo vietov ėse. Dauguma ši ų priemoni ų yra neprivalomos, 
grindžiamos sutartimis, bendrai finansuojamos ir įgyvendinamos pagal strategin ę 
sistemą, kuri padeda susieti politinius veiksmus  su Europos, nacionalinio, regioninio ir 
vietos lygmens poreikiais. 
Minėta sistema pad ėjo ES žem ės ūkiui spręsti pastarųjų dviejų dešimtme čių problemas. 
Tačiau, kad BŽ ŪP neatitolt ų nuo dabarties problem ų, jos veikimo sistema turi b ūti 
tinkama pagrindin ėms šiame dešimtmetyje ES žem ės ūkiui iškilsian čioms problemoms, 
susijusioms su ekonomika, aplinka ir klimato ka ita, taip pat su terito riniais šios politikos 
aspektais, spr ęsti. 
Ekonomikos srityje žem ės ūkiui tenka spr ęsti prastėjančių tarptautini ų prekybos s ąlygų 
problemą. Ypač tos tendencijos sustipr ėjo pastaraisiais metais. 2004–2010 m. laikotarpiu 
žemės ūkio produkt ų kainos visame pasaulyje vidutiniškai padid ėjo 50 %, palyginti su 
1986–2003 m. laikotarpiu. Palyginimu i energijos kainos padid ėjo 220 %, o tr ąšų kainos – 
150 %, be to, nustatyti kain ų svyravimai yra didžiausi pe r pastaruosius tris dešimtme čius. 
Stabilios aukštesn ės kainos gal ėtų būti aiškus rinkos signalas sektoriui. Ta čiau dideli 
svyravimai, gamybos veiksni ų (žemės, energijos, tr ąšų, darbo jėgos) našumo augimo 
sulėtėjimas, nevienodas ir asimetrinis kain ų pokyčių pasiskirstymas maisto tiekimo 
grandinėje, taip pat maž ėjanti maisto tiekimo grandin ės su žemės ūkiu susijusi prid ėtinės 
vertės dalis grei čiausiai dar labiau neigiamai paveiks ES ūkių pelningum ą, todėl, kad 
žemės ūkio sektorius tvariai prisitaikyt ų prie nauj ų sąlygų, reikės didelių investicij ų į 
našesnius gamybos metodus. 
Aplinkos srityje pagrindiniai  veiksniai, darantys poveik į aplinkosauginiam žem ės ūkio 
tvarumui, yra susij ę intensyvesne gamyba kai kuriose vietov ėse, žemės plotų apleidimu 
arba netinkamu žem ės tvarkymu kitose vietov ėse, taip pat kintan čiais žemėnaudos 
modeliais ir žem ės ūkio bei miškininkyst ės veikla. BŽ ŪP labai padeda visoje ES 
teritorijoje pl ėtoti darnų žemės ūkį ir skatinti vykdyti aplinkai nekenksming ą bei klimato 
kaitos nedidinan čią veiklą. 
Aplinkosauginis ūkininkavimo tvarumas susij ęs su ūkininkų sprendimais gaminti ar ne, 
kaip ir ką gaminti, o rinkos kainos neatspindi išor ės veiksnių, susijusių su žemės ūkio 
produkcijos gamyba, be to, da ugeliu atveju aplinkos vieš ųjų gėrybių teikiama 
nepakankamai. Šis aspektas ypa č svarbus, nes šiuolaikinis ūkininkavimas daro aplinkai 
didelį neigiam ą poveikį. Tačiau tam tikros ūkininkavimo sistemos ir metodai, 
pavyzdžiui, ekstensyvi gyvulininkyst ė ir mišrios sistemos, tradicin ės daugiame čių 
kultūrų sistemos arba ekologinis žem ės ūkis, itin palankiai veikia aplink ą ir padeda siekti 
kovos su klimato kaita tiksl ų. 
BŽŪP turėtų būtų pritaikyta spr ęsti šias problemas, tod ėl BŽŪP tikslai tur ėtų būti geriau 
susieti su kitomis ES politikos sritimis, o BŽ ŪP priemon ės turėtų būti atitinkamai 
pakoreguotos. ES biologin ės įvairovės strategijoje, kuri apima laikotarp į iki 2020 m., 
teigiama, kad ES pasieks savo pagrindin į plataus užmojo tiksl ą tik tuo atveju, jei 
biologinės įvairovės aspektai bus geriau integruoti į svarbiausius sektorius, tokius kaip 
žemės ūkis ir miškininkyst ė. Strategijoje „Europa 2020“ nus tatytas vienas iš pagrindini ų 
 
LT 4   LT penkių ES tiksl ų: sumažinti šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų išmetim ą. Priėmusi 
Klimato ir energetikos priemoni ų rinkinį ES taip pat įsipareigojo padidinti 
atsinaujinan čiųjų išteklių energijos dal į, kad iki 2020 m. tokia energija sudaryt ų 20 % 
visos ES suvartojamos energijos. 
Pagaliau vertinant socialini ų problem ų atžvilgiu reikia pažym ėti, kad pirminiame 
sektoriuje tebesukuriama 4,9 % prid ėtinės vertės (ir net daugiau, jei b ūtų atsižvelgta į 
susijusią (maisto) pramon ę) ir 15,7 % darbo viet ų regionuose, kuriuose vyrauja kaimo 
vietovės. Būtent šioje srityje žem ės ūkio vaidmuo gali b ūti itin svarbus – ne tik tiesiogiai, 
bet ir netiesiogiai: gali b ūti inicijuota papildom ų ūkinės veiklos r ūšių su dideliu 
dauginamuoju poveikiu, vis ų pirma maisto perdirbimo, viešbu čių, maitinimo ir prekybos 
sektoriuose. Šie sekt oriai glaudžiai susij ę su likusia kaimo ekonomikos dalimi, tod ėl be 
kita ko pad ėtų išsaugoti atokias kaimo vietoves, kuriose mažiausiai teikiama bendr ųjų 
paslaugų, pavyzdžiui, švietimo, pirmin ės sveikatos prieži ūros ir bankininkyst ės paslaugų. 
1.1. Papildoma BŽ ŪP nauda Europos S ąjungai 
Papildoma BŽ ŪP nauda: 
– bendromis taisykl ėmis, principais ir tikslais ji padeda Europos S ąjungai veiksmingai 
siekti tarptautini ų tikslų ir spręsti tarpvalstybines problem as, pvz., mažinti klimato 
kaitos poveik į, gerinti biologin ės įvairovės būklę, didinti ekonomin ę ir socialin ę 
sanglaudą, plėtoti bendrosios rinkos ir  ES prekybos politik ą; 
– ji padeda užtikrinti, kad valstybi ų narių biudžeto l ėšos būtų naudojamos efektyviau, 
nei tai būtų daroma atskiroms šalims įgyvendinant nacionalin ę politiką (pavyzdžiui, 
jeigu kiekviena iš 27 valstybi ų narių taikytų savo politik ą, tai kainuot ų brangiau ir 
greičiausiai būtų ne taip veiksminga kaip viena bendra politika, nes reik ėtų skirtingo 
lygmens intervencijos priemoni ų ir kiltų didelis pavojus, kad bus iškreipta 
konkurencija); 
– ji padeda pl ėtoti konkurencing ą ir aplinkosaugos bei te ritoriniu atžvilgiu darn ų 
Europos žem ės ūkį, todėl didėja ES maisto tiekimo grandin ės ir prekybos maisto 
produktais sektoriaus konkurencingumas; taip pat ji skatina kaimo vietovi ų 
ekonominio ir socialinio augimo inic iatyvas ir taip di dina kaimo vietovi ų sanglaud ą. 
2. PAGRINDINIAI BŽŪP REFORMOS POLITINIAI TIKSLAI  
Kad BŽŪP padėtų spręsti ekonominius, aplinkosaugos, klim ato kaitos ir teritorinius 
uždavinius, dabartin ę BŽŪP sistem ą reikėtų pakoreguoti vadovaujantis tokiomis 
gairėmis: 
(1) orientuoti BŽ ŪP priemones į žemės ūkio sektoriaus našumo ir 
konkurencingumo didinim ą:  
- tobulinti konsultavimo sistemos veikim ą, kurti žini ų kūrimo ir sklaidos 
tinklus ( ūkininkų, konsultant ų, mokslinink ų, maisto sektoriaus ūkio 
subjektų, vartotoj ų ir pan.) ir finansuojant kaimo pl ėtros priemoni ų 
įgyvendinimo projektus pirmenyb ę teikti naujoviškiems metodams; 
 
LT 5   LT - skatinti ūkininkus vykdyti konkurencing ą bendrą veiklą ir taip siekti, kad 
ištekliai b ūtų naudojami, o produktai kuriami ir parduodami efektyviai; 
- suteikti paskat ų naudoti rizikos valdymo prie mones ir taikyti aktyvias 
prevencijos strategijas; 
(2) siekti, kad įgyvendinant BŽ ŪP būtų daroma mažiau žalos aplinkai ir mažiau 
prisidedama prie klimato kaitos: 
- gausinti žem ės ūkio plotus, kuriuose taikomi aplinkai nekenksmingi ir 
klimato kaitos nedidinantys ūkininkavimo metodai, taip pat skatinti 
valstybes nares ir ūkininkus taikyti p ažangesnes agrarin ės aplinkosaugos 
priemones; 
(3) didinti politikos veiksmingum ą ir efektyvum ą: 
- iš naujo subalansuoti tiesiogines  paramos išmokas, kad jos geriau 
atspindėtų pajamų rėmimo ir aplinkosauginio veiksmingumo tiksl ą;  
- labiau suvienodinti tiesiogines pa ramos išmokas, skiriamas valstyb ėms 
narėms ir ūkininkams. 
3. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Remiantis pla čių viešų diskusijų rezultatais ir ES institucij ų bei tam tikr ų valstybių narių 
pateiktomis pozicijomis parengti trys susij ę politikos scenarijai (koregavimo, 
integravimo ir perorientavimo), kuriais bus grindžiamas sprendim ų priėmimas. Šiuose 
scenarijuose kompleksiškai nagrin ėjami visi galimi politikos raidos variantai, taip pat 
įvertinama galima pagrindini ų politikos kryp čių sąveika ir sinergija, o kiekvienas 
elementas atskirai aptart as atskiruose prieduose. 
• Koregavimo scenarijuje numaty ta šiek tiek pakoreguoti BŽ ŪP: stiprinti veiksmingus 
šiandienin ės BŽŪP elementus ir pašalint i pagrindinius dabartin ės BŽŪP sistemos 
trūkumus, nedarant esmini ų politikos pakeitim ų. 
• Integravimo scenarijaus tikslas  – užtikrinti, kad pagal BŽ ŪP skiriama parama geriau 
atitiktų politikos tikslus, ypa č geriau integruojant skirting ų politikos element ų 
indėlius: įtraukti į BŽŪP sistemą naujų element ų ir padaryti esmini ų politikos 
struktūros pakeitim ų. 
• Perorientavimo scenarijuje BŽ ŪP priemoni ų taikymo sritis susiaurinama iki aplinkos 
apsaugos ir klimato kaitos aspekt ų, darant prielaid ą, kad gamybos paj ėgumas gali b ūti 
palaikomas be paramos, vadovaujanti s rinkos signalais, o kaimo vietovi ų 
gyvybingumas ir teritorin ė pusiausvyra gali b ūti užtikrinti taikant kit ų sričių Sąjungos 
politiką. 
Šie scenarijai – tai kompleksiniai metodai, kuriais siekiama trij ų bendrųjų būsimos BŽ ŪP 
tikslų, apibūdintų ankstesniame skirsnyje. Ta čiau tuose scenarijuose šiems trims tikslams 
suteikiamas skirtingas svoris, ir jie grindžiami šiek tiek skirtingais poži ūriais į 
intervencijos priemoni ų taikymo b ūtinybę. 
 
LT 6   LT Be to, šiuose scenarijuose skirtingai sprendžia mas klausimas, kaip išvengti svarbiausios 
rizikos, kad d ėl intervencijos priemoni ų netaikymo sutriks rinkos veikimas, ir rizikos, 
kad dėl netinkamai pasirinkto intervencijos priemoni ų orientavimo politika neduos 
teigiamų rezultatų. Dėl pastarosios rizikos buvo atmes ti kiti per viešas konsultacijas 
pasiūlyti politikos scenarijai. 
Analizuojant min ėtų scenarijų poveikį, atskaitos scenarijus buvo status quo  scenarijus, 
pagal kur į pirmiau apib ūdinti politikos tr ūkumai neb ūtų šalinami, ir priešingas jokios 
politikos netaikymo scenarijus, kuris, kaip prognozuojama, sukelt ų didelių problem ų, 
susijusių su pajamomis ir aplinkosauga3. 
Scenarijai apib ūdinti pagal prognozuojamus poky čius, susijusius su trij ų pagrindini ų 
rūšių intervencijos priemon ėmis: rinkos priemon ėmis (Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1234/2007), tiesiogin ėmis išmokomis (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009) ir 
kaimo plėtros politika (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005). 
1 lentelė. Trumpas pagrindini ų politikos pasirink čių apibūdinimas, grindžiamas 
scenarijumi ir politikos priemon ėmis 
 Rinkos priemon ės 
(Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 1234/2007) Tiesiogin ės išmokos 
(Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 73/2009) Kaimo pl ėtra 
(Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005) 
Koregavimas.  
Atkreipti d ėmesį į 
BŽŪP laimėjimus 
ir pašalinti pagrindinius trūkumus Esamų priemoni ų 
racionalizavimas ir supaprastinamas; 
aktyvesnio ūkininkų 
bendradarbiavimo 
skatinimas, 
nepažeidžiant konkurencijos taisyklių.  Perskirstymas; 
patobulintas kompleksinis paramos susiejimas
 Nedidelis biudžeto padidinimas;    naudojama konkurencingumui, 
inovacijoms ar aplinkos 
apsaugai skatinti  
Integravimas: 
Užtikrinti, kad 
BŽŪP geriau 
atitiktų savo 
tikslus 
 Esamų priemoni ų 
racionalizavimas ir supaprastinamas; 
pirmenyb ės teikimas 
maisto grandinei ir ūkininkų derybin ės 
galios stiprinimui (3 pasirinkties variantai) Perskirstymas; nauja 
tiesioginių išmok ų 
sistema; tiesiogini ų 
išmokų susiejimas su 
ekologija;
 
patobulintas kompleksinis paramos susiejimas; išmok ų 
apribojimas; smulki ųjų 
ūkininkų schema; 
jaunųjų ūkininkų 
schema
 Perskirstymas tarp valstybi ų 
narių; 
pagrindiniai principai: 
inovacijos, klimato kaita ir 
aplinka; 
sustiprintas strateginis 
planavimas ir su kitais fondais bendra strategin ė 
sistema 
                                                 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/scenar2020ii/index_en.htm 
 
LT 7   LT Perorientavimas. 
Susiaurinti BŽ ŪP 
priemonių 
taikymo srit į iki 
aplinkos apsaugos aspekt ų
 Panaikinamos Palaipsniui 
panaikinamos Gerokai didesnis 
finansavimas; pirmenyb ės 
teikimas klimato kaitai ir 
aplinkai 
 
4. PAKAITINI Ų POLITIKOS PASIRINK ČIŲ POVEIKIO VERTINIMAS  
Koregavimo  scenarijuje daroma prielaida, ka d ir toliau bus taikomi dabartin ės politikos 
sistemos, kuri grindžiama orientavimusi į rinką, principai. Prognozuojama, kad 
pasirinkus tok į scenarijų ūkininkai, reaguodami į rinkos signalus, gal ės veiksmingiau 
naudotis esamomis politikos priemon ėmis savo konkurencingumui didinti, o tarp 
valstybių narių perskirsčius tiesiogines išmokas visos ES ūkininkai bus veiksmingiau ir 
lygiateisiškiau saugomi nuo pernelyg didelio pajam ų svyravimo. Perskirs čius tiesiogines 
išmokas valstyb ėse narėse (regioninis modelis) b ūtų galima geriau remti ekologiškesniais 
metodais dirbamus žem ės ūkio plotus ir riboti žem ės plotų apleidim ą, tačiau dėl 
sunkėjančios ekonomin ės padėties gamyba derlingi ausiuose regionuose grei čiausiai tapt ų 
intensyvesn ė. Kaimo pl ėtros priemon ėmis ir toliau b ūtų sprendžiamos platesnio masto 
kaimo problemos, ta čiau žemės ūkio vaidmuo ekonomikos, užimtumo ir kaimo vietovi ų 
ekonomikos augimo srityse sumaž ėtų. 
Integravimo  scenarijuje si ūloma taikyti į žemės ūkio sektoriaus konkurencingum ą, 
darnų vystymąsi ir inovacij ų rėmimą orientuot ą patobulint ą politikos sistem ą, kurią 
įgyvendinant ūkininkams b ūtų sudarytos s ąlygos atskirai arba kart u geriau ateityje spr ęsti 
ekonomines ir aplinkosaugos problemas. Tiesiogin ės išmokos suteikt ų stabilių pajamų ir 
būtų skirstomos užtikrinant geresn ę pusiausvyr ą, veiksmingiau ir lygiateisiškiau, be to, 
jos būtų tikslingiau skiriamos tam tikriems paramos gav ėjams (mažiems ūkiams, 
ūkininkams regionuose, kuriuose yra gamtini ų kliūčių, rizikos sektoriams, naujiems 
rinkos dalyviams ir pan.). Tiesiogini ų išmokų susiejimas su ekologija taip pat pad ėtų 
skatinti taikyti tam tikras pagrindines apli nkosaugos priemones visoje ES, daugiausia 
dėmesio skiriant tiems ūkiams (dažnai konkurencingia usiems), kurie atsisak ė tokių 
priemonių, taip pat tiems, kurie ketina j ų atsisakyti dabartin ėmis sunkiomis ekonomikos 
sąlygomis. 
Pagal perorientavimo  scenarijų palaipsniui atsisakius tiesiogini ų išmokų sektorius b ūtų 
smarkiai restrukt ūrizuotas, o ūkiai taptų gerokai stambesni ir didesnio kapitalo. 
Derlingiausiuose regionuose žem ės ūkio gamyba tapt ų intensyvesn ė, nepalankiausiose 
vietovėse būtų apleidžiama vis daugiau žem ės plotų, o tai neigiamai paveikt ų 
aplinką.Orientavus politik ą į su kaimo pl ėtra susijusias aplink osaugos priemones pavykt ų 
šias problemas kažkiek išspr ęsti, tačiau tos priemon ės nepadėtų padidinti žem ės ūkio 
tvarumo visoje ES.Palaipsniui pana ikinus tiesiogines išmokas bankrutuot ų daugelis 
žemės ūkių, o kaimo vietovi ų gyvybingumas dar labiau nukent ėtų, padidėtų nedarbas ir 
migracija. 
 
LT 8   LT 4.1. Administracin ė našta  
Kai kuriuos naujojo tiesiogini ų išmokų modelio aspektus, pavyzdžiui, išmok ų 
apribojim ą, „aktyvi ųjų ūkininkų“ apibrėžimą ir tiesiogini ų išmokų susiejim ą su 
ekologija, gali b ūti sunku įgyvendinti administraciniu poži ūriu, nes reik ės laikytis 
papildom ų kontrolės reikalavim ų. Kita vertus, smulki ųjų ūkininkų schema gerokai 
sumažintų administracin ę naštą, susijusią su paraišk ų gauti tiesiogines išmokas teikimu ir 
jų skyrimu tokiems paramos gav ėjams. 
Šiuo metu kai kurie agrarin ės aplinkosaugos veiksmai, kuriu os galima finansuoti pagal I 
ramsčio speciali ąsias paramos priemones, ir pagal kaimo pl ėtros priemones finansuotini 
agrarinės aplinkosaugos veiksmai sutampa. Tok į sutapimą panaikinus ir suvienodinus 
susietosios paramos teikim ą politiką įgyvendinti b ūtų paprasčiau. Tačiau, jei būtų įvestas 
reikalavimas, kad Komisija atlikt ų tvirtinim ą, tai galėtų būti papildoma našta, ypa č 
Komisijos tarnyboms. 
Kad išmokos aktyviesiems ūkininkams b ūtų skiriamos tikslingiau, reik ės, 
bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis, tiksliai suderinti apibr ėžtis ir valstybi ų narių 
lygmeniu atrinkti į IACS registr ą įtrauktinus kriterijus. Gali b ūti, kad valstyb ėms narėms 
reikės atlikti gerokai daugiau admini stracinio darbo, taip pat ir ūkininkams, nes jie tur ės 
pateikti papildomos išsamios informacijos ir galb ūt pridėti prie paraiškos lydimuosius 
dokumentus.  
4.2. Tarptautinis mastas 
Po viena kitos įvykdytų BŽŪP reformų buvo gerokai sumažintas iškraipomasis BŽ ŪP 
poveikis tarptautin ėse rinkose. Visi analizuoti scenarijai tur ėtų padaryti minimal ų poveikį 
tarptautin ėms rinkoms ( įskaitant besivystan čių šalių rinkas). Taip yra d ėl to, kad d ėl 
ankstesnių BŽŪP reformų ir esamų bei prognozuojam ų pasaulini ų kainų ES nebedaro 
poveikio pasaulin ėms žemės ūkio produkt ų kainoms.  
4.3. Pasirinkčių palyginimas 
Visų trijų politikos pasirink čių tikslas – sukurti konkurencingesn į, darnesnį ir atsparesn į 
žemės ūkį gyvybingose kaimo vietov ėse, taigi jomis siekiama geriau priderinti BŽ ŪP 
prie strategijos „Europa 2020“, vis ų pirma efektyvaus ištekli ų naudojimo srityje. Siekiant 
to tikslo bus svarbu padidinti žem ės ūkio našum ą, vykdant mokslinius tyrimus, kei čiantis 
žiniomis ir skatinant bendradarbiavim ą. Taigi inovacijoms, įskaitant b ūsimą žemės ūkio 
našumo ir tvarumo Europos inovacij ų partneryst ę, tenka svarbus vaidmuo: jos yra viena 
iš pagrindini ų sąlygų, kuriomis grindžiamos visos polit ikos pasirinktys. Šis bendras 
elementas numatytas visose trijose politikos pasirinktyse, tod ėl neįtrauktas į toliau 
pateikiam ą palyginim ą. 
Vertinant biudžeto atžvilgi u, akivaizdu, kad ES biud žetas mažiausiai išlaid ų patirtų, jei 
būtų pasirinktas perorientavimo  scenarijus, nes tiesiogin ės išmokos b ūtų palaipsniui 
panaikintos. Šioje politi kos pasirinktyje pirmenyb ė teikiama orientavimuisi į rinką, taigi 
ir struktūrinio sektoriaus pertvarkymo sp artinimui siekiant didesnio įmonių pelningumo. 
Be to, žem ės ūkio sektoriuje atsirast ų didesnis rinkos nestabilumo pavojus, nes neb ūtų 
taikoma tinkam ų apsaugos ir rizikos valdymo priemoni ų, be to, atsirast ų pavojus, kad d ėl 
ūkių pajamų sumažėjimo mažiau l ėšų bus skiriama inovacijoms. Pagal perorientavimo 
 
LT 9   LT scenarijų struktūrinis sektoriaus pertvar kymas brangiai atsieit ų tiek socialiniu, tiek 
aplinkos apsaugos poži ūriu. Pajamos sumaž ėtų 25 %, o gamyba b ūtų sukoncentruota 
pelningiausiose vietov ėse ir sektoriuose.  
Net jei išlaidos tikslingesniam aplinkosaugos priemoni ų taikymui pagal kaimo pl ėtros 
programas padvigub ėtų, darnios žem ėtvarkos visoje ES terito rijoje užtikri nti nepavykt ų, 
nes BŽŪP nebetekt ų poveikio, kur į turi su kompleksin ės paramos reikalavimais susietos 
tiesioginės išmokos. Be to, neigiamos socialin ės pasekmės, ypač vietovėse ir sektoriuose, 
kurie yra labiausiai pr iklausomi nuo tiesiogini ų išmokų (pvz., dideli lauko kult ūrų ūkiai ir 
pieno ūkiai, ekstensyv ūs galvijų, avių ir ožkų ūkiai), būtų tokios, kad laikinai taikant 1 
ašies priemones restrukt ūrizavimui finansuoti b ūtų neįmanoma padengti laipsniško 
tiesioginių išmokų panaikinimo nuostoli ų. 3 ašies priemoni ų atsisakymas gal ėtų sukelti 
grėsmę kaimo sanklodai (ypa č diversifikuotoje kaimo e konomikoje) ir teritorinei 
pusiausvyrai. Šie rezultatai – ne naujiena: panaš ūs rezultatai buvo gauti atlikus du 
„Scenar 2020“ tyrimus d ėl ateities perspektyv ų. 
Pasirinkus visiškai kitoki ą koregavimo pasirinkt į geriausiai pavykt ų užtikrinti politikos 
tęstinumą: politika b ūtų patobulinta nedaug (b ūtų perskirstytos tiesiogin ės išmokos, 
patobulintas kompleksinis paramos susiejimas , supaprastintos ir r acionalizuotos rinkos 
priemonės, remiamas bendradarbiavimas, skirta papildom ų lėšų naujoms kaimo pl ėtros 
problemoms spr ęsti), tačiau tų patobulinim ų nauda būtų akivaizdi – padidintas žem ės 
ūkio konkurencingumas ir gauta geresni ų aplinkos apsaugos srities rezultat ų. Pagrindinis 
naujas koregavimo pasirinkties elem entas – pakartotinis tiesiogini ų išmokų tarp valstybi ų 
narių ir jų viduje subalansavimas (svarstytos įvairios tokio pakartot inio subalansavimo 
galimybės). Tačiau kyla klausimas, kaip užtikrinti lygiateisiškesn į paramos paskirstym ą 
ir geriau toki ą paramą pritaikyti prie  politikos tiksl ų, kartu išvengiant dideli ų rinkos 
sutrikimų. Paramos dydžio suvienodinimas ypa č būtų naudingas toms valstyb ėms 
narėms, kuriose išmokos yra gerokai mažesn ės už Sąjungos vidurk į. 
Pasirinkus regionin į modelį (kartu su „pilkos žem ės“ įtraukimu), b ūtų pakeista įvairių 
rūšių ūkiams skiriamos paramos pusiausvyra (ypa č valstybėse narėse, kuriose dabar 
taikomas istorinis modelis) ir b ūtų daugiausia skatinama taikyti ekstensyvias gamybos 
sistemas. Iš tikr ųjų naudos gaut ų ganomų galvijų, vyno ir sodininkyst ės sektoriai, o lauko 
kultūrų sektorius, mišr ūs ir pieno ūkiai dėl tokio paramos perskirstymo patirt ų tik 
nuostolių. 
Tačiau yra rimt ų abejonių, ar pasirinkus koregavimo scenarij ų būtų galima tinkamai 
spręsti svarbias klimato ir aplinkos problemas  ateityje, o kartu ir  užtikrinti ilgalaik į žemės 
ūkio tvarum ą. 
Integravimo pasirinktyje  numatytas tiesiogini ų išmokų susiejimas su ekologija ir taip 
atsižvelgiama į poreikį didinti BŽ ŪP ekologiškum ą. Pagrindinis uždavinys, kur į reikia 
išspręsti: kaip sukurti toki ą ekologiškumo didinimo koncepcij ą, kuri būtų labai naudinga 
aplinkai ir kuo mažiau didint ų klimato kait ą, o gamtiniai ištekliai b ūtų naudojami tausiai, 
netrikdant visos ES teritorin ės pusiausvyros, nemažinant ilgalaikio žem ės ūkio sektoriaus 
konkurencingumo ir be reikal o neapsunkinant tiesiogini ų išmokų valdymo. 
Iš analiz ės matyti, kad tai įmanoma, ta čiau tam tikra administracin ė našta yra 
neišvengiama. Vidutinis neigiamas poveikis pajamoms b ūtų nedidelis (ta čiau poveikis 
valstybėms narėms, regionams ir ūkininkavimo sistemoms gerokai skirt ųsi); šis 
 
LT 10   LT neigiamas poveikis pajamoms padid ėtų, jei būtų taikoma griežtesn ė pasėlių įvairinimo 
priemonė, tačiau, jei būtų taikomos griežtesn ės nuostatos d ėl ekologiniu poži ūriu svarbi ų 
vietovių, tas poveikis d ėl rinkos veiksni ų sumažėtų. 
Dėl tiesiogini ų išmokų susiejimo su ekologija kaimo pl ėtros programose atsiras 
papildom ų lėšų, kurios bus naudojamos sud ėtingesnėms agrarin ės aplinkosaugos 
priemonėms ir su klimatu susijusioms priemon ėms įgyvendinti. Bendras aplinkosaugos 
priemonių ir mažiau palankioms ūkininkauti vietov ėms skirtų priemoni ų, įgyvendinam ų 
pagal abu rams čius, poveikis gal ėtų gerokai padidinti BŽ ŪP indėlį į viešųjų gėrybių 
teikimą, tačiau reikėtų papildom ų administracini ų pastangų sudėtingesnei strukt ūrai 
valdyti ir priemoni ų dubliavimosi prevencijai. Jeigu bus užtikrinta tinkama pusiausvyra 
kuriant priemones ir jas įgyvendinant valstyb ėse narėse, ši politikos pasi rinktis geriausiai 
užtikrins teritorin ę pusiausvyr ą ir ilgalaik į žemės ūkio sektoriaus ir kaimo vietovi ų 
tvarumą. 
Integravimo scenarijuje taip pat numatyti svarb ūs kaimo pl ėtros politikos poky čiai. Jei 
valstybės narės ir regionai tinkamai naudosis programavimo galimyb ėmis ir jei d ėl 
glaudesnio koordinavimo su kitais fonda is nebus pašalinta sinergija su I rams čiu, 
pasirinkus š į scenarijų BŽŪP turėtų tapti veiksmingesn ė, o jos rezultatai, pasiekti 
laikantis bendros kartu su kitais fondais sistemos, tur ėtų atitikti strategijos „Europa 2020“ 
prioritetus. Be to, parama kaimo pl ėtrai būtų skirstoma labiau atsižvelgiant į politikos 
tikslus, kartu atsižvelgiant į dabartinį išmokų dydį. 
Pagaliau tikslingesnis paramos skyrimas, grindžiamas tiesiogini ų išmokų sistemos įvairių 
sudedamųjų dalių (visų pirma, išmok ų ribojimo, smulki ųjų ūkininkų schemos ir geresnio 
„aktyviųjų ūkininkų“ apibrėžimo) taikymu, gali pad ėti užtikrinti veiksmingesn į pajamų 
rėmimą ir aplinkos vieš ųjų gėrybių teikimą. Vertinant poveik į maisto tiekimo grandinei 
reikia pažym ėti, kad turi b ūti atrasta pusiausvyra tarp ūkininkų derybinės galios 
stiprinimo ir visos grandin ės konkurencingumo užtikrinimo bei geresni ų jos veikimo 
rezultatų.  
Pasirinkus integravimo scenarij ų ES gaus daugiausiai papildomos naudos , nes visoje ES 
bus geriausiai užtikrinamas žem ės ūkio tvarumas, sprendžiami svarb ūs tarpvalstybiniai 
klausimai (pavyzdžiui, klimato kaitos) ir stiprinimas valstybi ų narių solidarumas; 
koregavimo scenarijus duot ų mažiau naudos, o mažiausiai – perorientavimo.  
Vertinant ekonomiškumo  aspektą reikia pažym ėti, kad pasirinkus integravimo politik ą 
geriausiai b ūtų panaudotos biudžeto l ėšos, nes papildoma ES nauda b ūtų didžiausia. Kita 
vertus, pasirinkus koregavimo scenarij ų, ES biudžeto l ėšų jam įgyvendinti reik ėtų tiek 
pat, nors rezultatai prognozuojami prastesni,  o pasirinkus perorientavimo scenarij ų 
pavyktų sutaupyti biudžeto l ėšų, tačiau gerokai sumaž ėtų ES veiksm ų aprėptis ir 
papildoma nauda.  
1 lentelė. Politikos pasirink čių palyginimas, grindžiamas tikslais, ES papildoma nauda ir 
ekonomiškumu  
 Koregavimas  Integravimas  Perorientavimas  
Perspektyvi maisto produkt ų 
gamyba ++ +++ + 
 
LT 11   LT Tausus gamtos ištekli ų valdymas 
ir klimato politika + +++ ++ 
Subalansuotas teritorinis 
vystymasis ++ +++ + 
ES papildoma nauda ++ +++ + 
Ekonomiškumas + ++ + 
Kaip matyti iš pateikto palyginimo, priim tinausia politikos pasirinktis – integravimas, 
mažiau priimtina – koregavimas, o mažiausiai  priimtina – perorientavimas. Šio vertinimo 
rezultatai sutampa su pageidavimais, išreikštais per vieš ąsias konsultacijas (žr. 9 pried ą). 
Koregavimo scenarijuje numatytos priemon ės gali nepakankamai atitikti politikos 
tikslus, o perorientavimo scen arijus per daug rizikingas, ta čiau panašu, kad integravimo 
scenarijuje geriausiai pavyko užtikrinti pusiausvyr ą palaipsniui pritaikant BŽ ŪP 
strategijos „Europa 2020“ tikslams, ir ši ą pusiausvyr ą taip pat reik ės atrasti įgyvendinant 
skirtingus elementus. 
5. IŠLAIDŲ, NAUDOS IR PAGEIDAUJAMO POVEIKIO STEB ĖSENA BEI VERTINIMAS  
Ateityje bus svarbu geriau steb ėti ir vertinti, kaip įgyvendinama BŽ ŪP, įskaitant į I 
ramstį įtrauktus naujus politikos el ementus, pavyzdžiui, tiesiogini ų išmokų susiejimą su 
ekologija. Rengiant b ūsimą kaimo pl ėtros stebėsenos ir vertinimo sistem ą taip pat reik ėtų 
labiau atsižvelgti į patobulint ą strategij ą ir tikslais bei prioritetais grindžiamus 
bendruosius rodiklius, o taikant ši ą sistemą turėtų būti sudarytos palankios s ąlygos per 
visą programavimo laikotarp į naudotis vertinimu kaip valdymo priemone. 
Be to, abiem rams čiams taikoma steb ėsena ir vertinimas tur ėtų būti sujungti į bendrą 
sistemą, kad būtų galima įvertinti visos BŽ ŪP rezultatus įgyvendinant strategij ą „Europa 
2020“. Šiuo tikslu dabar kuriamas bendras rodikli ų, susietų su politikos tikslais rinkinys, 
kurį sudarys:  
– su bendraisiais tikslais susieti poveikio rodikliai; 
– su konkre čiais tikslais susieti rezultat ų rodikliai; 
– su skirting ų priemoni ų įgyvendinimo išlaidomis susieti paj ėgumo rodikliai. 
Be to, siekiant gauti tr ūkstamų duomenų, pavyzdžiui, apie tvar umo rodiklius, ketinama 
pradėti bandom ąjį projektą: sukurti proces ą, kurį taikant b ūtų gauti trūkstami duomenys 
apie ūkių lygmens rodiklius, ir taip b ūtų galima geriau steb ėti ir vertinti įgyvendinamas 
reformas.