PRIEDAS prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI dėl ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano. Rizikos problemų sprendimas, tiekimo grandinės saugumo stiprinimas ir palankių sąlygų prekybai sudarymas /* COM/2014/0527 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI dėl ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano. Rizikos problemų sprendimas, tiekimo grandinės saugumo stiprinimas ir palankių sąlygų prekybai sudarymas 1. Įvadas Sklandūs ir saugūs prekybos srautai nepaprastai svarbūs Europos Sąjungos (ES), kuri yra ir didžiausias pasaulyje prekybos blokas, ekonomikos augimui ir konkurencingumui. Tarptautinės tiekimo grandinės veiksmingas rizikos valdymas itin svarbus siekiant užtikrinti ES gyventojų saugumą bei saugą ir ES finansinių bei ekonominių interesų apsaugą kartu sudarant palankias sąlygas teisėtai prekybai. Tam, kad ES bendroji rinka ir muitų sąjunga veiktų tinkamai, muitinės turi nuosekliai spręsti rizikos problemas. Siekiant sustiprinti tarptautinių tiekimo grandinių vientisumą, reikia pagerinti ES muitinių atliekamą rizikos valdymą. 2011 m. įgyvendinus saugumo nuostatų pakeitimą[1], padarytą Bendrijos muitinės kodekse[2], 2013 m. sausio mėn. Komisija paskelbė muitinės rizikos valdymo politikos įgyvendinimo analizę. Komunikate[3] nustatyti dabartinio metodo trūkumai ir pasiūlyta, ko reikėtų imtis. 2013 m. birželio mėn. Taryba[4] paragino Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pateikti „nuoseklią rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo strategiją, grindžiamą laipsnišku veiksmų planu ir išsamiomis ekonominės naudos analizėmis, inter alia, apimančiomis teisinius, procedūrinius ir IT aspektus“. Pridedamame šio komunikato priede pateikiama muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo didinimo strategija (toliau – Strategija) ir prioritetinių veiksmų lentelė (toliau – veiksmų planas)[5]. 2. Strategijos taikymo sritis Strategijoje įvardijama keletas svarbiausių tikslų, kurie grindžiami bendru tikslu – pasiekti, kad veiksmingo ir efektyvaus rizikos valdymo metodas būtų aukštos kokybės ir daugialypis. Joje nurodomos tinkamos rizikos mažinimo ir kontrolės priemonės, kurias reikia taikyti tinkamiausiu laiku ir tinkamiausioje tiekimo grandinės dalyje. Joje atsižvelgiama į rizikos, kurią reikia mažinti, kintamą pobūdį, didelį rizikos rūšių skaičių ir į muitinių pagrindinę atsakomybę prižiūrint ES tarptautinę prekybą prekėmis. Strategijoje atsižvelgiama į kitų kompetentingų institucijų, dalyvaujančių tiekimo grandinės srautuose, vaidmenį ir pabrėžiamas papildomumo poreikis. Joje taip pat nurodomas rizikos tarptautinis aspektas ir tarptautinio bendradarbiavimo valdant riziką svarba. Strategijoje dar atsižvelgiama į tai, kaip svarbu ES sudaryti palankias sąlygas prekybai ir ją paspartinti, į labai reikšmingą ekonominės veiklos vykdytojų vaidmenį ir į būtinybę vengti nederamo logistikos ir tiekimo grandinės procesų sutrikdymo. 3. Rizikos valdymo gerinimo veiksmų planas Veiksmų plane pateikiamos kiekvienam tikslui pasiekti reikalingos priemonės. Veiksmais siekiama pašalinti nustatytus trūkumus, kad ES muitinių gebėjimai būtų palaipsniui sustiprinti, o bendradarbiavimas su kitomis agentūromis, ekonominės veiklos vykdytojais ir tarptautiniais prekybos partneriais – sistemingesnis. Į veiksmų planą įtraukta veikla, kuria prireikus remiamos arba kuriamos tarptautinės normos bei standartai. Pats svarbiausias uždavinys susijęs su tuo, kad reikalingi aukštos kokybės duomenys apie tiekimo grandinės srautus, su kuriais muitinės ir kitos kompetentingos institucijos galėtų tinkamai susipažinti ir naudotis rizikos valdymo tikslais. Būsimos pažangos pagrindinis elementas – užtikrinti, kad plėtojami ir įgyvendinami tinkami gebėjimai ir metodikos, kad valdžios institucijos galėtų lengviau bendradarbiauti. 4. Suderinamumas ir papildomumas kitų ES iniciatyvų atžvilgiu Įgyvendindama strategiją ir veiksmų planą Komisija sieks papildomumo ir suderinamumo su dabar įgyvendinamomis susijusiomis iniciatyvomis tiek muitų (pvz., Sąjungos muitinės kodeksas[6], administracinė savitarpio pagalba[7]), tiek kitose politikos srityse. Bus atsižvelgta į saugumo iniciatyvas, ypač vidaus saugumo[8], krovinių gabenimo oru saugumo[9] ir jūrų saugumo (įskaitant e. jūrų laivybos sistemą (angl. e-Maritime) ir bendrą dalijimosi informacija aplinką)[10] srityse ir eksporto kontrolės politikos peržiūrą[11]. Taip pat bus atsižvelgta į kitas svarbias transporto politikos iniciatyvas, pavyzdžiui, į Pranešimo formalumų direktyvą[12], kuria sukuriamos nacionalinės vieno langelio sistemos, kuriose pateikiami pranešimai ir dalijamasi su laivais susijusia informacija ir kuri susiejama su kitomis nacionalinėmis elektroninėmis sistemomis, duomenų apsikeitimo sistema SafeSeaNet[13], kurioje valstybės narės gali keistis informacija, ir e. krovinių (angl. e-Freight) iniciatyva, kuri paminėta 2011 m. baltojoje knygoje dėl transporto politikos[14] ir kuria siekiama efektyvesnės ir pigesnės logistikos supaprastinant prieigą prie su logistika susijusios informacijos ir naudojimąsi ja. Bus atsižvelgta ir į svarbias politikos iniciatyvas, susijusias su produktų[15], gyvūnų, maisto ir pašarų sauga, aplinkos apsauga, ypač miškų teisės aktų vykdymu, miškų valdymu ir prekyba mediena (angl. FLEGT)[16] ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (angl. CITES)[17], kaip ir į susijusias iniciatyvas intelektinės nuosavybės teisių (INT) srityje, pavyzdžiui, ES kovos su INT pažeidimais muitinės veiksmų planą[18], INT gynimo veiksmų planą, kuriame numatoma parengti ES masto išsamaus patikrinimo schemą siekiant užkirsti kelią komercinio masto INT pažeidimams[19], ir INT apsaugos ir gynimo trečiosiose šalyse strategiją, kuria siekiama gerinti tarptautinį bendradarbiavimą[20]. 5. Ekonominės naudos analizė metodui paremti Komisija pavedė atlikti tyrimą, kad būtų nustatyta ir apsvarstyta alternatyvių metodų, kaip paremti strategijos įgyvendinimą, ekonominė nauda. Tyrime daugiausia dėmesio buvo skirta galimiems sprendimams, kaip pagerinti duomenų kokybę, prieinamumą prie jų ir jų naudojimą rizikos valdymo tikslais, susijusiais su į ES įvežamomis prekėmis. Vertintos tokios galimybės: 1) visiškai decentralizuotas metodas, pagal kurį visi tobulinimai atliekami valstybių narių lygmeniu ir bendraujant tarpusavyje; 2) bendrų paslaugų metodas, pagal kurį sukuriama bendra saugykla, kad valstybės narės turėtų prieigą prie duomenų, ir su ja susijusi platforma, kuri integruotų ir supaprastintų tarp valstybių narių vykstančio bendravimo srautą ir 3) bendrų paslaugų metodas, pagal kurį papildomai sukuriama bendra išorinė sąsaja prekybos duomenims teikti nepriklausomai nuo valstybės narės, kuri yra kompetentinga gauti duomenis. Tyrime padaryta išvada, kad sukūrus bendrą saugyklą tam, kad būtų galima tinkamai ir laiku keistis informacija, būtų svariai prisidėta prie veiksmingo muitinės rizikos valdymo ES užtikrinimo. Prekybininkams skirta bendra išorinė sąsaja suteiktų papildomos naudos, nes būtų sumažintos prekybininkų išlaidos. Komisija atidžiai išnagrinės turimas galimybes ir praktinio įgyvendinimo klausimus, įskaitant organizacinius ir finansavimo aspektus. Šiam darbui bus teikiama pirmenybė. 6. Išvados Komisija imsis reikiamų iniciatyvų, kad įgyvendintų šią strategiją ir veiksmų planą, visų pirma atsižvelgiant į Sąjungos muitinės kodeksą ir susijusius IT laimėjimus, ir taikys metodą, kuris būtų suderintas su kitomis ES iniciatyvomis duomenų rinkimo srityje. Komisija atkreipia Tarybos ir Parlamento dėmesį į tai, kad svarbu įgyvendinti šią strategiją ir veiksmų planą. Ji ragina valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis prisidėti prie veiksmingo ir efektyvaus įgyvendinimo. [1] Tarybos reglamentas (EB) 648/05. [2] Tarybos reglamentas (EEB) 2913/92. [3] COM (2012) 793 final, 2013 1 8. [4] 2013 m. birželio 18 d. Tarybos išvados 8761/3/13. [5] Jie buvo parengti kartu su valstybių narių ekspertais. [6] 2013 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentas (ES) 952/13. [7] Tarybos reglamento (EB) 515/97 siūlomo pakeitimo projektas. [8] 2010 m. lapkričio 22 d. COM(2010) 673 final ir susiję vėlesni teisės aktai. [9] 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvados 17563/10. [10] 2014 m. kovo 6 d. JOIN(2014) 9 final ir 2014 m. birželio 24 d. Tarybos priimta ES jūrų saugumo strategija 10915/14. [11] 2014 m. balandžio 24 d. COM(2014) 244 final. [12] Direktyva 2010/65/ES. [13] Direktyva 2002/59/EB. [14] 2011 m. kovo 28 d. COM(2011) 144 galutinis. [15] 2013 m. vasario 13 d. COM(2013) 76 final. [16] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005, 2005 12 20. [17] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97, 1996 12 9. [18] 2013 m. kovo 19 d. Tarybos rezoliucija 2013/C 80/01. [19] 2014 m. liepos 1 d. COM(2014) 392 final. [20] 2014 m. liepos 1 d. COM(2014) 389 final. ES muitinės rizikos valdymo strategija. Rizikos problemų sprendimas, tiekimo grandinės saugumo stiprinimas ir palankių sąlygų prekybai sudarymas Prižiūrėdamos tiekimo grandinę ir ES sienas kertančių prekių judėjimą Europos muitinės turi įdiegti priemones, kad: užtikrintų tiekimo grandinės, kurioje vyksta tarptautinių prekių judėjimas, vientisumą ir Sąjungos bei jos gyventojų saugumą ir saugą; apsaugotų ES ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus; sudarytų palankias sąlygas prekybai ir ją paspartintų ir skatintų ES konkurencingumą. Itin svarbu dirbti kartu su kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis, įmonėmis ir tarptautiniais partneriais. Susidūrusios su augančiais prekybos srautais ir poreikiu prižiūrėti tiekimo grandinę, muitinės pasitelkia rizikos valdymą, kad atliktų veiksmingus ir efektyvius patikrinimus, išvengtų nereikalingų teisėtų įmonių veiklos sutrikdymo ir efektyviai naudotų išteklius. Todėl kontrolės išteklius ir intervencijas galima panaudoti prioritetinėse srityse, kuriose kyla didžiausia rizika, t. y. būtini patikrinimai atliekami tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje vietoje. ES bendrąja rinka ir muitų sąjunga, atsižvelgiant į tarpvalstybinį grėsmių aspektą, pabrėžiamas valstybių narių abipusis pasitikėjimas ir poreikis efektyviai spręsti rizikos problemas visoje ES imantis nuoseklių ir vienodų veiksmų. ES bendra muitinės rizikos valdymo sistema yra nusistovėjusi, tačiau ji turi būti toliau pritaikoma ir plėtojama, kad tiekimo grandinės rizikos priežiūra taptų nuoseklesnė, veiksmingesnė ir ekonomiškai efektyvesnė. Tai turi užtikrinti Komisija ir valstybės narės. I. ES muitinės rizikos valdymo tiekimo grandinės srityje pagrindiniai principai Ši strategija susijusi su į Sąjungą įvežamų, iš jos išvežamų ar per ją tranzitu vežamų prekių rizikos valdymu ir kontrole tinkamai atsižvelgiant į jų ypatumus, rizikos mastą ir muitinių bei prekybos patiriamas sąnaudas. Prekių judėjimo tarptautine tiekimo grandine rizikos valdymui užtikrinti reikalingi gebėjimai nustatyti, įvertinti ir išanalizuoti visas su prekėmis ir jų judėjimu susijusias grėsmes ir riziką. Tam reikia atsižvelgti į rizikos įvairovę ES ir nacionaliniu lygmeniu ir jų poveikį bei pasekmes, jei ta rizika taptų tikrove, kad rizikos mažinimo ir kontrolės priemonių būtų imamasi tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje tiekimo grandinės dalyje. 1) „Vertinti iš anksto, prireikus kontroliuoti“ ES bendra muitinės rizikos valdymo sistema turi numatyti krovinio rizikos vertinimą prieš jo pakrovimą trečiojoje šalyje, įvežus į ES teritoriją arba pasiekus galutinės paskirties vietą (muitinėje), kad nustatytos rizikos atžvilgiu būtų galima imtis atsakomųjų priemonių laikantis principo „vertinti iš anksto, prireikus kontroliuoti“. Tikslas – optimaliai valdyti riziką, pavyzdžiui, su sprogstamuoju įtaisu susijusi saugumo rizika, arba labai užkrečiamos ligos keliama grėsmė turi būti šalinamos prieš pakrovimą; draudžiamų, kontrabandinių arba pavojingųjų prekių atveju reikalinga ankstyvoji intervencija, tačiau jas galima kontroliuoti, kai jos įvežamos į ES teritoriją arba iškrovimo vietoje; kai kurią riziką, pavyzdžiui, susijusią su produktų sauga, galima pašalinti atliekant muitinį įforminimą; finansinė, komercinės politikos ir kita rizika gali būti šalinama muitinio įforminimo metu ir po muitinio įforminimo atliekant audito patikrinimą. Įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų programa ir patikimo prekiautojo koncepcijos yra itin svarbios siekiant sudaryti palankias sąlygas ir paspartinti prekių judėjimą ir muitinį įforminimą, kai prekybą vykdo aiškiai patikimi prekiautojai, keliantys mažesnę riziką. 2) Daugelio agentūrų bendradarbiavimas ES muitinės, kaip įstaigos, pirmiausia atsakingos už Sąjungos tarptautinės prekybos priežiūrą, pripažįsta, kad veiksmingas rizikos valdymas – daugelio agentūrų reikalas. Tam reikalingas glaudus muitinių bendradarbiavimas tarptautiniu mastu, taip pat muitinių ir kitų vyriausybinių institucijų, įskaitant teisėsaugos ir saugumo agentūras, ir ekonominės veiklos vykdytojų bendradarbiavimas. 3) Daugialypis ir suderintas metodas Atsižvelgdamos į šiuos poreikius ir uždavinius, ES ir jos valstybės narės privalo užtikrinti ir taikyti patikimą prekių judėjimo išankstinio rizikos vertinimo sistemą. Tam reikalingas daugialypis ir suderintas metodas, prie kurio prisidėtų visos kompetentingos institucijos, ir kad tiekimo grandinės dalyviai muitinėms laiku teiktų tinkamus ir suderintus duomenis. 4) Efektyvus išteklių naudojimas ES ir jos valstybės narės turi numatyti elektroninės informacijos iš keleto šaltinių rinkimą, integravimą ir valdymą naudojant esamus IT pajėgumus ir naujas galimybes siekiant didesnio efektyvumo. Itin svarbu ES muitinėms tinkamai dalintis šiais duomenimis ir su rizika susijusia informacija bei kontrolės rezultatais. Taikydamos bendrą sistemą, ES ir jos valstybės narės turi užtikrinti, kad su šia informacija būtų galima susipažinti ir ją visapusiškai naudoti rizikos valdymo tikslais kartu laikantis galiojančių duomenų apsaugos nuostatų. Kad rizika būtų vertinama nuosekliai, ES muitinės turi užtikrinti, kad visi turimi pajėgumai, įskaitant įrangą, būtų tinkamai naudojami ir būtų atliekamas nuolatinis vertinimas siekiant išvengti dubliavimosi ir nereikalingų patikrinimų ir sąnaudų. II. Daugialypio muitinės rizikos valdymo ES stiprinimas Siekdamos pagerinti ES masto rizikos valdymo sistemos veiksmingumą ir efektyvumą Komisija ir valstybės narės bendradarbiaus kiekviename etape, tam imsis priemonių, reikalingų tikslams pasiekti, ir atliks toliau išvardytus veiksmus: 1) Gerinti duomenų kokybę ir jų sisteminimo tvarką kad muitinei būtų laiku pateikiami aukštos kokybės ir išsamūs duomenys apie prekių, kertančių ES sienas, judėjimą tarptautine tiekimo grandine; pritaikant ES teisines, procedūrines ir IT sistemas, kad būtų užtikrinta, jog komercinėje teikimo grandinėje veikiantys veiklos vykdytojai reikiamą informaciją, įskaitant išankstinę informaciją apie krovinį, galėtų pateikti suderintai, atsižvelgdami į tarptautinius standartus, ir išvengtų bereikalingų sąnaudų verslo modeliams ar muitinėms. 2) Užtikrinti tiekimo grandinės duomenų prieinamumą ir muitinių dalijimąsi su rizika susijusia informacija kad valstybės narės muitinė galėtų analizuoti ir mažinti riziką tais atvejais, kai ji kyla, ir užtikrinti vienodą požiūrį į ekonominės veiklos vykdytojus; įdiegiant tinkamus teisinius, procedūrinius ir IT mechanizmus, kad viso muitinio tikrinimo proceso metu būtų užtikrintas reikiamų duomenų prieinamumas ES muitinėms, ryšių palaikymas ir dalijimasis su rizika susijusia informacija, įskaitant kontrolės rezultatus. 3) Prireikus įgyvendinti kontrolės ir rizikos mažinimo priemones kad būtų užtikrinta, jog rizikos mažinimo ir kontrolės priemonės būtų taikomos nuosekliai siekiant tinkamai reaguoti į nustatytą ES ir nacionalinio lygmens riziką kartu didinant išteklių naudojimo efektyvumą ir tiekimo grandinės sklandų veikimą; įdiegiant metodikas ir procedūras, kurios sudarytų sąlygas atlikti rizika grindžiamus patikrinimus tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje tiekimo grandinės dalyje, kad muitinės dalintųsi rezultatais ir būtų išvengta nereikalingų patikrinimų ar jų dubliavimosi; nustatant, kur ir kada reikia taikyti kontrolės ir rizikos mažinimo priemones, kad būtų optimaliai pašalinta rizika ir atsižvelgta į logistikos grandinės apribojimus. 4) Stiprinti pajėgumus kad visose valstybėse narėse būtų užtikrintas vienodai veiksmingas ES muitinės rizikos valdymo sistemos įgyvendinimas ir būtų geriau reaguojama į naujai nustatytą riziką; nustatant ir šalinant netinkamus įgyvendinimo skirtumus valstybių narių lygmeniu, įskaitant, prireikus, teikiant paramą ES lygmeniu, kad būtų pašalinti nustatyti trūkumai; toliau analizuojant ir nustatant galimus tolesnius pajėgumus ES ir valstybių narių lygmeniu, kurių gali prireikti tam, kad rizika būtų valdoma veiksmingiau ir efektyviau; stiprinant tolesnį ES muitinių bendradarbiavimą ir koordinavimą; toliau tobulinant ir nuolatos vertinant ES bendrus rizikos kriterijus ir standartus, apimančius visas rizikos rūšis, ir užtikrinant jų vienodą įgyvendinimą; sistemingai stebint ir vertinant ES rizikos valdymo įgyvendinimą visose valstybėse narėse, o veiklos rodiklius vertinti juos lyginant su norimais rezultatais. 5) Skatinti agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija tarp muitinių ir kitų valdžios institucijų valstybių narių ir ES lygmeniu kad būtų užtikrinta, jog kompetentingos valdžios institucijos veiksmingai nustatytų riziką ir ją šalintų tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje tiekimo grandinės dalyje kuo mažiau sutrikdant prekių judėjimą; toliau rengiant muitinių ir kitų kompetentingų valdžios institucijų, įskaitant kitas teisėsaugos ir saugumo agentūras, bendradarbiavimo susitarimus ir siekiant užtikrinti tiekimo grandinės rizikos valdymo dalyvių vaidmenų papildomumą, skatinti bendrų rizikos kriterijų rengimą ir gerinti prieinamumą ir dalijimąsi su rizika susijusia informacija; skatinant ES įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų programą ir siekiant jos platesnio pripažinimo iš kitų institucijų nei muitinės ir (arba) reguliavimo institucijos. 6) Skatinti bendradarbiavimą su prekybos sektoriumi kad sudarant palankias sąlygas tiekimo grandinėms ir spartinant prekybą daugiau dėmesio būtų skiriama rizikai; bendradarbiaujant su teisėtais ekonominės veiklos vykdytojais, tiekimo grandinės dalyviais ir logistikos paslaugų tiekėjais, visų pirma siekiant: - gilinti žinias apie tarptautines tiekimo grandines ir didinti jų matomumą, ypač įgyvendinant elektroninių krovinių (angl. e-Freight) iniciatyvą; - nustatyti naujas ES ribas peržengiančios neteisėtos prekybos tendencijas ir tiekimo grandinei kylančias grėsmes; - skatinti ekonominės veiklos vykdytojų elektroniniu būdu pateiktų muitinės duomenų pakartotinį naudojimą siekiant supaprastinti muitinės procedūras, taip sumažinti sąnaudas ir padidinti efektyvumą; - skatinti ir stiprinti ES įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų programą ir toliau sudaryti palankias sąlygas teisėtam verslui. 7) Išnaudoti tarptautinio muitinių bendradarbiavimo potencialą kad būtų geriau nustatoma rizika, rizikos mažinimas būtų veiksmingesnis ir sumažėtų veiklos vykdytojų ir valdžios institucijų patiriamos sąnaudos; aktyviai dalyvaujant tarptautiniuose forumuose, kuriuose nustatomi pasauliniai standartai; įgyvendinant arba skatinant tarptautinių normų ir standartų rengimą: vykdant daugiašales ir dvišales iniciatyvas su prekybos partneriais, įskaitant dalijimąsi muitinės informacija ir susitarimus dėl sklandžių prekybos kelių; toliau siekiant, kad ES įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojų programą pripažintų tarptautiniai prekybos partneriai ir, kur tinka, patikimo prekiautojo programų ir patikrinimų abipusio pripažinimo. VEIKSMŲ PLANAS 1 tikslas. Gerinti duomenų kokybę ir jų sisteminimo tvarką, kad rizikos valdymas būtų veiksmingas Veiksmas || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 1.1. Pasinaudoti Sąjungos muitinės kodekse suteiktais įgaliojimais priimti Komisijos teisės aktus || Prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, atveju: ― užbaigti reikalingo įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenų patobulinimo analizę atsižvelgiant į skirtingus verslo modelius, oro transportu vežamų krovinių saugumo stiprinimo bandomuosius veiksmus ir importo kontrolės sistemos vertinimą[1], ― pasiūlyti suderintą sprendimą, kaip rinkti ir integruoti iš prekybos sektoriaus gautus įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenis, remiantis sąnaudų ir naudos analize ir susijusiais įgyvendinimo klausimais (įskaitant techninius, finansinius ir organizacinius aspektus). || 2014–2015 m. || Komisija || ― atlikti įgyvendinimo tyrimą ― priimti Komisijos teisės aktus 1.2. Plėtoti ir įgyvendinti tinkamus IT sprendimus || ― pritaikyti ir toliau plėtoti IT sistemas, reikalingas ekonominės veiklos vykdytojams įvežimo bendrųjų deklaracijų duomenims teikti, o muitinėms – juos rinkti ir integruoti, ― muitinėms kurti IT prieigą prie ekonominės veiklos vykdytojų sistemų aviacijos saugumo srityje. || 2016–2020 m.[2] || Komisija, valstybės narės, ekonominės veiklos vykdytojai || Pritaikyti ir toliau plėtoti IT sistemas valstybių narių ir ES lygmeniu 2 tikslas. Užtikrinti tiekimo grandinės duomenų prieinamumą ir muitinių dalijimąsi su rizika susijusia informacija ir kontrolės rezultatais, kad būtų galima išanalizuoti riziką, ją sumažinti ir užtikrinti vienodą požiūrį į ekonominės veiklos vykdytojus Veiksmas || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 2.1. Pateikti sprendimus ir pasinaudoti Sąjungos muitinės kodekse suteiktais įgaliojimais priimti Komisijos teisės aktus || ― remiantis sąnaudų ir naudos analize ir susijusiais įgyvendinimo klausimais (įskaitant techninius, finansinius ir organizacinius aspektus) pasiūlyti suderintą sprendimą prekėms: a) įvežtoms į Sąjungos muitų teritoriją, b) kurios įforminamos muitinėje jas įvežus į Sąjungos muitų teritoriją, c) eksportuotoms ir išvežtoms iš Sąjungos muitų teritorijos. || 2014–2015 m. 2015–2016 m. 2016–2017 m. || Komisija || ― atlikti įgyvendinimo tyrimus ― prireikus priimti Komisijos teisės aktus ― parengti bendras gaires muitinėms 2.2. Plėtoti ir įgyvendinti tinkamus IT sprendimus || Pritaikyti ir toliau tobulinti IT sistemas, reikalingas norint užtikrinti tiekimo grandinės duomenų prieinamumą ir muitinių dalijimąsi jais, taip pat su rizika susijusios informacijos prieinamumą ir ES muitinės dalijimąsi ja, įskaitant kontrolės rezultatus. || 2016–2020 m.[3] || Komisija, valstybės narės || Toliau išplėtotos IT sistemos: ― nacionalinės muitinės rizikos valdymo sistemos, ― Importo kontrolės sistema, Naujoji kompiuterizuota tranzito sistema (NCTS) ir Muitinės rizikos valdymo sistema (CRMS) 2.3. Pasiūlyti sprendimus dėl prekių judėjimo atsekamumo įvairiuose muitinio tikrinimo etapuose || ― išanalizuoti prekių judėjimo įvairiais muitinės priežiūros etapais – nuo prekių įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją iki galutinio muitinio įforminimo – atsekamumo galimybes atsižvelgiant į vykdomas iniciatyvas, pavyzdžiui, e-Manifest ar e. krovinių (angl. e-Freight) ir (arba) pritaikant esamas muitinės operacijų sistemas, ― pateikti tinkamą metodą, kurį taikant atsižvelgiama į svarbius aspektus (IT, teisinius ar procedūrinius). || 2015–2020 m. || Komisija || ― parengti analizės ataskaitą nustatant galimybę (-es) ― parengti sprendimus, kaip užtikrinti atsekamumą 3 tikslas. Įgyvendinti koncepciją „vertinti iš anksto, prireikus kontroliuoti“, kad būtų tinkamai reaguojama į nustatytą ES ir nacionalinio lygmens riziką kartu didinant išteklių naudojimo efektyvumą ir tiekimo grandinės sklandų veikimą Veiksmas || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 3.1. Parengti metodiką, kad būtų galima įgyvendinti koncepciją „vertinti iš anksto, prireikus kontroliuoti“ || Pasiūlyti metodiką, pagal kurią būtų nustatyta tinkamiausia muitinio tikrinimo taikymo vieta ir laikas ir rizikos mažinimo priemonės atsižvelgiant į rizikos rūšį ir (arba) lygį, tikrinimo ir tiekimo grandinės apribojimus (informacijos prieinamumas, dokumentai ir galimybės atlikti tikrinimą). || 2014–2016 m. || Komisija || Parengti koncepciją 3.2. Pagrįsti koncepciją pagrindinėse politikos srityse ir pasiūlyti tinkamus sprendimus || ― nustatyti svarbiausias politikos sritis ir imtis operatyvinių veiksmų sprendimams išbandyti, pvz., bendradarbiaujant su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis vykdyti veiksmus prioritetinėse tikrinimo srityse, ― Komisija prireikus ir atsižvelgdama į koncepcijos pagrindimo rezultatus pasiūlys muitinio tikrinimo sąlygas su muitais nesusijusiuose testuojamų politikos sričių teisės aktuose. || 2015–2016 m. || Komisija || ― pagrįsti koncepciją ― Komisija turi pateikti pasiūlymą prireikus atnaujinti muitinio tikrinimo sąlygas su muitais nesusijusiuose teisės aktuose 4 tikslas. Stiprinti pajėgumus, kad būtų užtikrintas vienodai veiksmingas bendros rizikos valdymo sistemos įgyvendinimas ir geriau reaguojama į naujai nustatytą riziką Veiksmas || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 4.1. Nustatyti ir šalinti trūkumus ir netinkamus bendros rizikos valdymo sistemos įgyvendinimo skirtumus, prireikus teikiant paramą ES lygmeniu || ― analizuoti, nustatyti ir pateikti tinkamus sprendimus (įskaitant IT), prireikus naudojant ES lygmeniu skirtą paramą šiems tikslams: a) šalinti netinkamus bendrų rizikos kriterijų ir standartų įgyvendinimo skirtumus, b) reikalingiems valstybių narių rizikos valdymo sistemų techniniams ir funkciniams reikalavimams, c) profesinių gebėjimų reikalavimams rizikos analizės ir tikslų nustatymo srityje. || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || ― parengti analizės ataskaitą ― valstybių narių ir (arba) ES lygmeniu plėtoti tolesnius reikalingus IT ir kitus svarbius rizikos valdymo pajėgumus (pvz., mokymo programas) 4.2. Plėtoti galimus tolesnius pajėgumus ir skatinti muitinių bendradarbiavimą ir koordinavimą || ― remiantis strateginiais reikalavimais nustatyti, kuriuos rizikos valdymo gebėjimus reikėtų toliau plėtoti valstybių narių lygmeniu, o kuriuos – ES lygmeniu (atsižvelgiant į ES duomenų saugyklos ar jos alternatyvų privalumus ir atitinkamų ES finansuojamų mokslinių tyrimų projektų rezultatus), ― susiejus su 2.1 veiksmu ir remiantis tolesne analize, nustatyti būdus, kaip toliau skatinti aktyvų valstybių narių bendradarbiavimą, kuriuo siekiama: a) remti veiksmingą ir efektyvų tiekimo grandinės rizikos valdymą, b) užtikrinti, kad patikrinimai būtų skiriami ir atliekami tinkamiausioje tiekimo grandinės dalyje, kad muitinės dalintųsi rezultatais ir būtų išvengta spragų ir nereikalingų patikrinimų, c) didinti muitinės rizika grindžiamų patikrinimų ir muitinės tyrimų papildomumą, be kita ko, nustatant tinkamą valdymą, kad būtų užtikrinta, jog esamų ir būsimų IT sistemų plėtojimu ir administravimu, laikydamosi duomenų apsaugos taisyklių, oficialiai dalintųsi atitinkamos Komisijos tarnybos, ― palengvinti galimų metodų analizę ir vertinimą, įskaitant galimą lanksčios sistemos ir geresnio rizikos vertinimo realiu laiku sprendimų sukūrimą, vykdant bandomąsias bendras iniciatyvas su norinčiomis dalyvauti valstybėmis narėmis, ― pateikti ir įgyvendinti tinkamus sprendimus (įskaitant IT), kaip plėtoti reikalingus tolesnius rizikos valdymo gebėjimus valstybių narių ir ES lygmeniu (atsižvelgiant ir į sprendimus, pasiūlytus ES finansuojamuose mokslinių tyrimų projektuose), įskaitant glaudesnį muitinių bendradarbiavimą ir koordinavimą. || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || ― parengti analizės ataskaitą ir (arba) bandomojo (-ųjų) veiksmo (-ų) rezultatų vertinimą ― valstybių narių lygmeniu toliau plėtoti reikalingus IT ir kitus svarbius rizikos valdymo pajėgumus ― ES lygmeniu toliau plėtoti reikalingus IT rizikos valdymo pajėgumus (pvz., patobulintą bendrą rizikos valdymo sistemą) arba kitus svarbius pajėgumus 4.3. Toliau rengti nacionalinio ir ES lygmens muitinės grėsmių ir rizikos vertinimus, kurie apimtų visas grėsmes ir riziką || ― atsižvelgiant į esamas priemones valstybių narių ir ES lygmeniu užtikrinti šias procedūras ir metodikas: a) muitinės grėsmių ir rizikos vertinimų parengimą visoms rizikos rūšims ir valstybių narių, taip pat valstybių narių ir Komisijos dalijimąsi jais tarpusavyje, b) šių vertinimų integravimą į muitinės rizikos valdymą, įskaitant prireikus į bendrus rizikos kriterijus ir standartus. || nuo 2015 m. || Komisija, valstybės narės || ― valstybių narių ir ES lygmeniu parengti grėsmių ir rizikos įvertinimus muitinės srityje 4.4. Bendradarbiaujant su kompetentingomis tarnybomis toliau plėtoti ES bendrus rizikos kriterijus ir standartus, apimančius visas rizikos rūšis || ― prireikus kartu su kompetentingomis tarnybomis toliau plėtoti ir įgyvendinti bendrus rizikos kriterijus, apimančius visas rizikos rūšis, atsižvelgiant į nustatytus prioritetus ir iniciatyvas. || nuo 2014 m. || Komisija || ― priimti Komisijos teisės aktus vadovaujantis galiojančiu Bendrijos muitinės kodeksu ir Sąjungos muitinės kodeksu, kuriame nustatyti bendri rizikos kriterijai ― įgyvendinti bendrus rizikos kriterijus atliekant prioritetinius kontrolės veiksmus 4.5. Sistemingai stebėti, vertinti ir pagerinti valstybių narių atliekamą ES rizikos valdymo įgyvendinimą ir vertinti bendros rizikos valdymo sistemos veiklos rezultatus || ― sistemingai stebėti ir vertinti ES rizikos valdymo priemones, kad būtų užtikrintas suderintas, veiksmingas ir efektyvus jų taikymas, ― toliau vertinti ir didinti esamų bendrų rizikos kriterijų veiksmingumą ir efektyvumą Komisijai rengiant metines vertinimo ataskaitas ir tolesnius veiksmus, ― prireikus bendradarbiaujant su kompetentingomis tarnybomis toliau gerinti ES lygmens stebėsenos, vertinimo ir bendrų rizikos kriterijų veiksmingumo peržiūros metodus ir procedūras ir nustatyti informaciją, kuri turi būti valstybių narių surinkta ir pateikta Komisijai. || nuo 2014 m. || Komisija, valstybės narės || Atlikti bendros rizikos valdymo sistemos veiklos rezultatų vertinimą: ― Komisijai parengti metines vertinimo ataskaitas ― pateikti rekomendacijas dėl prioritetinių tikrinimo sričių ataskaitos 5 tikslas. Skatinti agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija tarp muitinių ir kitų valdžios institucijų valstybių narių ir ES lygmeniu siekiant užtikrinti veiksmingą rizikos valdymą Veiksmas || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 5.1. Toliau plėtoti įvairių sektorių bendradarbiavimo susitarimus, gerinti dalijimąsi (rizikos) informacija ir prieinamumą prie jos ir muitinės dalyvavimą atliekant rizikos ir grėsmių vertinimus || ― atitinkamose politikos srityse išnagrinėti, kaip dar patobulinti: a) (rizikos) informacijos prieinamumą, dalijimąsi ja, laiku atliekamą integravimą tiekimo grandinių rizikos valdymo tikslais, įskaitant per krizines situacijas, b) bendradarbiavimo susitarimus siekiant užtikrinti muitinės rizika grindžiamų patikrinimų ir kitų kompetentingų valdžios institucijų atliekamų patikrinimų papildomumą, c) prieigą prie muitinės atliktų grėsmių ir rizikos vertinimų valstybių narių ir ES lygmeniu muitinės rizikos valdymo tikslais, ― pateikti galimus sprendimus valstybių narių ir ES lygmeniu atsižvelgiant į kiekvienoje valstybėje narėje skirtingą valdžios institucijų kompetencijų pasiskirstymą, ypač teisėsaugos srityje ir susijusių iniciatyvų, tokių kaip e. krovinių iniciatyva ir bendra dalijimosi informacija aplinka, atžvilgiu. || 2015–2020 m. || Komisija, valstybės narės || ― pagerinti sisteminį dalijimąsi (rizikos) informacija ir prieinamumą prie jos ― priimti Komisijos įgyvendinimo aktą atsižvelgiant į siūlomą Tarybos reglamentą dėl oficialios kontrolės (COM(2013) 265) ― muitinėms suteikti tinkamą prieigą prie rizikos ir grėsmių vertinimų 5.2. Stiprinti ES įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų (ĮEVV) programą siekiant platesnio pripažinimo ir skatinimo iš kitų valdžios institucijų || ― nustatyti prioritetines bendradarbiavimo su kitomis kompetentingomis valdžios institucijomis sritis atsižvelgiant į vykdomas iniciatyvas, ― atlikti reikalavimų, susijusių su kitomis bendradarbiavimo programomis arba kitų valdžios institucijų taikomai kontrolės tvarka, analizę siekiant nustatyti: a) ĮEVV ir kitų programų papildomumą ir sinergiją, b) priemones, reikalingas, kad ĮEVV statusas būtų integruotas į kitų kompetentingų valdžios institucijų kontrolės tvarka, c) kitų valdžios institucijų parengtus atitikties kriterijus, į kuriuos turėtų būti atsižvelgta ĮEVV programoje, ― prireikus ir jei įmanoma, Komisija pasiūlys tinkamus sprendimus. || 2014–2020 m. || Komisija || ― atlikti galimybių studijas ir prireikus pateikti pasiūlymus 5.3. Skatinti gerosios patirties naudojimą ir muitinių ir kitų nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo metodus || ― valstybėms narėms inicijuoti Komisijos remiamą dalijimąsi gerąja patirtimi ir bendradarbiavimo metodus. || 2014–2020 m. || Valstybės narės, Komisija || atlikti tyrimą ir (arba) parengti ataskaitą su rekomendacijomis 6 tikslas. Skatinti tolesnį bendradarbiavimą su prekybos sektoriumi bendradarbiaujant su ekonominės veiklos vykdytojais ir logistikos paslaugų teikėjais, kad daugiau dėmesio būtų skiriama rizikai, o teisėtai prekybai būtų paspartintas muitinis įforminimas Veiksmai || Veiksmo aprašymas || Orientacinis tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 6.1. Toliau stiprinti ir skatinti ĮEVV programą šalinant visus svarbius nustatytus trūkumus ir teikiant papildomos naudos || ― su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis toliau plėtoti sistemines analizes ir šalinti svarbius ĮEVV įgyvendinimo trūkumus siekiant užtikrinti nuolatinį programos stabilumą, ― nustatyti papildomą ĮEOV naudą muitinės procesams ir pasiūlyti tinkamas priemones atsižvelgiant į teisinius ir procedūrinius aspektus. || 2014–2020 m. || Komisija || ― prireikus priimti Komisijos teisės aktus vadovaujantis Sąjungos muitinės kodeksu ― atnaujinti bendras ĮEVV gaires 6.2. Pagilinti žinias apie tiekimo grandines, didinti prekybos sektoriaus informuotumą ir naudoti vertingus prekybos sektoriaus turimus duomenis || ― pateikti ir įgyvendinti tinkamus sprendimus, kaip pagerinti muitinės rizikos valdymą padidinus teikimo grandinės matomumą šiais būdais: a) vykdant e. krovinių iniciatyvą išnagrinėjant, kaip tinkamiausiai panaudoti atitinkamų mokslinių tyrimų projektų (pvz., 7BP Cassandra ir CORE) rezultatus, ir užbaigiant šiuo metu vykdomą įvežimo bendrųjų deklaracijų ir konteinerio būsenos pranešimų bandomąjį projektą, b) išnagrinėjant, kaip tinkamiausiai panaudoti komercines duomenų bazes, ― valstybių narių ir ES lygmeniu kartu su prekybos sektoriumi organizuoti informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kad būtų nustatyti nuoseklūs muitinės duomenų kokybės standartai ir geriau suprantama apie tiekimo grandinės silpnąsias vietas, grėsmes ir tendencijas. || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || ― surinkti konteinerio būsenos pranešimus ir juos naudoti rizikos valdymo tikslais ― parengti analizės, susijusios su komercinėmis duomenų bazėmis ir mokslinių tyrimų projektais, ataskaitą ― valstybių narių ir ES lygmeniu kartu su prekybos sektoriumi organizuoti informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas 6.3. Glaudžiai bendradarbiaujant su prekybos sektoriumi skatinti muitinių atliekamą atitikties užtikrinimo valdymą || ― lyginant nacionalines programas nustatyti geriausią patirtį ir išnagrinėti galimybes nustatyti suderintą požiūrį į klientų segmentavimą, kuris būtų įtrauktas į bendrą koncepciją, papildančią ĮEVV programą, || 2014–2020 m. || Komisija || ― nustatyti geriausią patirtį ir atlikti galimybių analizę 6.4. Skatinti ekonominės veiklos vykdytojų elektroniniu būdu pateiktų muitinės duomenų pakartotinį naudojimą siekiant supaprastinti muitinės procedūras || ― bendradarbiaujant su prekybos sektoriumi nustatyti muitinės formalumus, procesus ir sritis, kuriose pakartotinis duomenų, kuriuos reikia pateikti pagal ES muitinės teisės aktus, naudojimas padidins ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių efektyvumą. || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || ― atlikti galimybių analizę 7 tikslas. Išnaudoti tarptautinio muitinių bendradarbiavimo potencialą, kad būtų pagerintas tiekimo grandinės rizikos valdymas Veiksmai || Veiksmo aprašymas || Tvarkaraštis || Atsakingi subjektai || Užduotis 7.1. Plėtoti tarptautinį bendradarbiavimą įgyvendinant daugiašales ir dvišales iniciatyvas || ― atsižvelgiant į skirtingus prekybos partnerius nustatyti operatyvinio bendradarbiavimo modelius, įskaitant ĮEVV muitinės abipusį pripažinimą, patikimus ir sklandžius prekybos kelius ir dalijimosi informacija reikalavimus, ― atsižvelgiant į pasauliniu lygmeniu vykstančius pokyčius nustatyti dalijimosi informacija ES standartus: a) duomenys apie abipusį ĮEVV pripažinimą, b) duomenys iš muitinės operacijų sistemų, c) su rizika susijusi informacija, ― toliau plėtoti dvišalį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, įskaitant vykdant bandomuosius veiksmus, lyginimą ir tiekimo grandinės saugumo technologijų testavimą, ― Komisija pasiūlys tinkamus sprendimus. || 2014–2020 m. || Komisija, Taryba ir Parlamentas || ― išplėtoti tarptautinio bendradarbiavimo modelius ― parengti dalijimosi muitinės informacija su trečiosiomis šalimis ES standartus ― įtraukti atitinkamas nuostatas į tarptautinio muitinių bendradarbiavimo susitarimus ― rengti atskaitas pagal tiekimo grandinės saugumo mokslinių tyrimų projektą CORE (7BP) 7.2. Įgyvendinti tinkamus ekonomiškus IT sprendimus, kurie leistų vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą || Įgyvendinti reikalingus ekonomiškus IT sprendimus, kurie leistų vykdant tarptautinį bendradarbiavimą remti ES muitines nustatant riziką (t. y. keistis abipusio ĮEVV pripažinimo duomenimis ir svarbia su rizika susijusia informacija). || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || Plėtoti IT pajėgumus valstybių narių ir (arba) ES lygmeniu 7.3. Užtikrinti, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvautų rengiant pasaulinius standartus atitinkamuose daugiašaliuose forumuose || Toliau užtikrinti aktyvų ES dalyvavimą rengiant tarptautinius standartus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi PMO, TJO, ICAO, PPS ir JT EEK sukurtų tarptautinių normų ir standartų ir jie būtų įgyvendinami. || 2014–2020 m. || Komisija, valstybės narės || Aktyviai dalyvaujant ES parengti tarptautinius standartus [1] 2013 m. sausio 8 d. COM(2012) 793. [2] Trukmė bus patikslinta įgyvendinant Komisijos įgyvendinimo sprendimą dėl Sąjungos muitinės kodekso darbo programos (2014/255/ES, 2014 m. balandžio 29 d.). [3] Trukmė bus patikslinta įgyvendinant Komisijos įgyvendinimo sprendimą dėl Sąjungos muitinės kodekso darbo programos (2014/255/ES, 2014 m. balandžio 29 d.).