Siūloma ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategija visapusiškai laikomasi atitinkamos ES ir jos valstybių narių kompetencijos. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 6 straipsnyje nustatyta, kad kultūros srityje Sąjungos kompetencijai priklauso remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus. SESV 167 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga ir valstybės narės skatina bendradarbiavimą kultūros srityje su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis. Be to, pagal SESV 167 straipsnio 4 dalį Sąjunga į kultūros aspektus atsižvelgia imdamasi veiksmų pagal kitas Sutarčių nuostatas. Vystomojo bendradarbiavimo srityje ES ir valstybių narių veiksmai papildo ir stiprina vieni kitus (SESV 208 straipsnis). Visapusiškai laikydamasi subsidiarumo principo, ES siekia skatinti tarptautinius kultūrinius ryšius, jei jie gali duoti daugiau naudos nei nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmai. Neseniai paskelbtose Tarybos išvadose dėl kultūros ES išorės santykių srityje pažymėta, kad „reikia geriau koordinuoti pastangas, kad būtų užtikrintas strateginis Europos požiūris“. Todėl ES galėtų veikti kaip pagalbininkė ir prisidėti skatindama nacionalinių kultūros institucijų ir fondų, taip pat privačiųjų ir viešųjų viso pasaulio subjektų sąveiką ir bendradarbiavimą.

c) Papildomumo ir subsidiarumo užtikrinimas

2007 m. Komisija pasiūlė Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, kurioje, be kita ko, numatyta remti kultūrą kaip Sąjungos tarptautinių santykių dalį. Vėliau įsigaliojusi Lisabonos sutartis ir įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) suformavo naują sistemą, galinčią dar labiau padidinti ES indėlį į tarptautinius kultūrinius ryšius. Pastaraisiais metais valstybės narės, Europos Parlamentas ir pilietinės visuomenės atstovai ragino imtis geriau koordinuojamų veiksmų tarptautinių kultūrinių ryšių srityje. 2015 m. lapkričio mėn. Taryba paragino Komisiją ir vyriausiąjį įgaliotinį parengti „strateginių kultūros integravimo į ES išorės santykius metodų, šiuo tikslu nustatant orientacinius principus“. Šie principai ir strategiškesnis ES požiūris į kultūrinę diplomatiją pateikiami šiame bendrame komunikate.

ES pasauliui gali pasiūlyti daug ką: kultūrų raiškos įvairovę, aukšto lygio kūrinius ir gyvybingą kūrybos pramonę. Be to, iš mainų su kitomis pasaulio šalimis galima gauti ir daug naudos. Su įvairove ir pliuralizmu susijusi ES patirtis teikia nemenkų galimybių puoselėti kultūros politiką kaip varomąją taikos bei socialinio ir ekonominio vystymosi trečiosiose šalyse jėgą. Bendrame komunikate aptariamas Sąjungos indėlis į tarptautinius kultūrinius ryšius ir siūloma, kaip juos būtų galima toliau plėtoti, kad būtų padedama siekti Sąjungos tikslų: užtikrinti tarptautinę taiką ir stabilumą, apsaugoti įvairovę ir paskatinti darbo vietų kūrimą bei ekonomikos augimą.

Kultūrų įvairovė – neatskiriama Europos Sąjungos vertybių dalis. ES yra tvirtai įsipareigojusi puoselėti taika, teisinės valstybės principais, saviraiškos laisve, tarpusavio supratimu ir pagarba pagrindinėms teisėms grindžiamą pasaulio santvarką. Todėl įvairovės skatinimas plėtojant tarptautinius kultūrinius ryšius yra svarbus ES, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmens aspektas. Be kita ko, ES yra įsipareigojusi remti „tarptautinius kultūrinius ryšius“ teikdama paramą ir pagalbą trečiosioms šalims ir drauge kultūrinės diplomatijos priemonėmis puoselėti Sąjungos ir jos valstybių narių kultūrų įvairovę. Kaip svarbi Jungtinių Tautų (JT) partnerė, ES glaudžiai bendradarbiauja su UNESCO pasaulio kultūros paveldo apsaugos srityje.

Kultūra – ne vien vaizduojamasis menas ar literatūra. Ji apima labai įvairias politikos sritis ir veiklą – kultūrų dialogą ir turizmą, švietimą, mokslinius tyrimus ir kūrybos sektorių, paveldo apsaugą, kūrybos sektorius ir naująsias technologijas, amatus ir vystomąjį bendradarbiavimą. Todėl siūloma strategija skatinama teikti daugiau galimybių integruoti kultūros aspektą į ES išorės politiką. Kultūra taip pat yra svarbus tvaraus vystymosi veiksnys, nes kūrybos sektorius gali skatinti susitaikymą, ekonomikos augimą ir saviraiškos laisvę, kuriais remiantis galima puoselėti ir kitas svarbias laisves.

e) Kultūros puoselėjimas pagal dabartines bendradarbiavimo sistemas

Siekiant užtikrinti politikos nuoseklumą ir išvengti veiklos dubliavimo, veiksmingiausiai kultūrą puoselėti ES išorės santykiuose galima naudojantis dabartinėmis bendradarbiavimo sistemomis ir finansavimo priemonėmis. ES jau yra sukūrusi specialių teminio ir geografinio bendradarbiavimo sistemų bei specialių finansavimo priemonių.

Teminės programos

Partnerystės priemonė (PP). Vienas iš tikslų yra „viešąja diplomatine veikla, žmonių tarpusavio ryšiais, bendradarbiavimu švietimo, akademiniais klausimais, idėjų kūrimo srityje ir informavimo veikla didinti visuotinį Sąjungos [...] supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus“.

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė. Pagal šią priemonę remiamas vystymasis ir demokratijos stiprinimas, teisinės valstybės principai ir pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms. Vienas iš šios priemonės tikslų – puoselėti saviraiškos, įskaitant politinę, meninę ir kultūrinę saviraišką, laisvę.

Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos, vykdomos pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Žmonijos vystymosi paprograme siekiama skatinti kultūrų įvairovę ir visų kultūrų teisę į orumą. Minėta programa taip pat bus skatinamas kultūros sektoriaus indėlis į besivystančių šalių ekonomikos augimą, pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas.

 Taikos ir stabilumo užtikrinimo priemonė. Šia priemone siekiama užkirsti kelią konfliktams, reaguoti į krizes, stiprinti taiką ir taip kovoti su globaliomis ir regioninėmis grėsmėmis. Finansavimas pagal šią priemonę gali būti teikiamas ir kultūros organizacijoms, kurios yra įtrauktos į pilietinės visuomenės apibrėžtį.

 Programa „Kūrybiška Europa“. Šia programa, be kita ko, siekiama „puoselėti Europos kultūros paveldą ir didinti Europos kultūros ir kūrybos sektorių [...] konkurencingumą“. Be to, pagal Programą „galima dalyvauti dvišalėje ar daugiašalėje bendradarbiavimo veikloje su trečiosiomis šalimis“.

Geografiniai bendradarbiavimo aspektai

 Plėtros politika. Vakarų Balkanų šalys ir Turkija – šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės – ES išorės politikoje užima ypatingą ir svarbią vietą. ES kultūros politika yra teisyno dalis, todėl šalys kandidatės turi ją įgyvendinti. Tai numatyta 26 derybų skyriuje (Švietimas ir kultūra). Šiam regionui parama teikiama pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. ES Vakarų Balkanuose jau seniai remia kultūrinius projektus, kuriais skatinamas kultūrų dialogas, susitaikymas ir socialinis bei ekonomikos vystymasis. Pradėjus vykdyti „Liublianos procesą I ir II“ – bendrą Europos Komisijos ir Europos Tarybos iniciatyvą – į pietryčių Europos kultūros paveldo tvarkybą buvo investuota nemažai išteklių. Plėtros šalių kultūros organizacijos gali įsitraukti į bendradarbiavimo veiklą įvairiose ES politikos srityse ir taip padidinti savo gebėjimus bei visapusiškai dalyvauti programose „Kultūra“ ir „Kūrybiška Europa“. Plėtros šalys šiuo metu patiria didelių problemų, įskaitant naujai atvykusių migrantų integravimą. Kultūrų dialogas gali paremti susitaikymo procesą ir integruotos ir demokratinės visuomenės plėtotę ir padėti kovoti su radikalizacija. ES turėtų toliau glaudžiai bendradarbiauti su plėtros šalimis, kad apsaugotų jų kultūros paveldą, skatintų jų kultūros ir kūrybos sektorių vystymąsi ir dalyvavimą dabartinėse kultūros srities ES programose.

 Europos kaimynystės politika. Europos kaimynystės politika taikoma ES santykiams su 16 artimiausių rytinių ir pietinių kaimynių. Dvišalius santykius su kiekviena šalimi partnere papildo regioninis bendradarbiavimas pagal Pietinės Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės iniciatyvas. Politinė, ekonominė ir kultūrinė diferenciacija ir didesnė bendra atsakomybė yra svarbiausi atnaujintos Europos kaimynystės politikos (EKP) elementai. Rytų partnerystės ketvirtoji platforma naudojama kaip platesnio bendradarbiavimo ir politinio dialogo forumas švietimo, jaunimo (įskaitant jo užimtumą), kultūros ir kūrybiškumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, audiovizualinės politikos ir informacinės visuomenės klausimams aptarti, o gebėjimus ugdyti padedama specialiomis programomis. Pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse ES remia kultūrinį bendradarbiavimą vykdydama regionines paveldo ir audiovizualinio sektoriaus programas bei dvišalę veiklą. Daugelis EKP šalių susiduria su nuolatiniais sunkumais, kurių kelia politinė įtampa, ekonominė suirutė, smurtinė radikalizacija, migracijos srautai. Tokiomis aplinkybėmis kultūrinis bendradarbiavimas ir mainai kultūros politikos srityje labai prisideda prie stabilumo didinimo. Pavyzdžiui, pagal Europos kaimynystės priemonę 2014–2017 m. bus skirta 17 mln. EUR pietinių Viduržemio jūros regiono šalių žiniasklaidos ir kultūros vystymuisi paremti. Be to, kultūros ir kultūros paveldo apsauga remiama pagal penkias tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas.

Vystomasis bendradarbiavimas. Pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę siekiama sumažinti skurdą ir paskatinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį vystymąsi bei puoselėti demokratiją, teisinės valstybės principus, gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms. Vystomąjį bendradarbiavimą sudaro trys elementai: i) geografinės programos, pagal kurias remiamas bendradarbiavimas su 47 besivystančiomis Lotynų Amerikos , Pietų Azijos Šiaurės ir Pietryčių Azijos, Vidurinės Azijos , Artimųjų Rytų ir Pietų Afrikos šalimis; ii) naujoji Panafrikos programa, pagal kurią remiama strateginė ES ir Afrikos partnerystė. Vystomojo bendradarbiavimo priemonės reglamente kultūros vaidmuo paminimas ne vieną kartą.

2000 m. birželio mėn. Kotonu pasirašytame partnerystės susitarime nustatyta sistema, kuria grindžiamas dviejų dešimtmečių trukmės ES bendradarbiavimas su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis. Pagal šį susitarimą iš Europos plėtros fondo (EPF) finansuojamos kultūros programos, kurias valdo ir įgyvendina AKR valstybių grupės sekretoriatas. Iš 9-tojo EPF finansuoti projektai, kuriais siekta sustiprinti AKR šalių kūrybos sektorių techninius, finansinius ir vadovavimo pajėgumus ir visų pirma išplėtoti ir sustruktūrinti AKR šalių kino ir audiovizualinį sektorius (tam skirta 14 mln. EUR). Vėliau pagal AKR „Cultures+“ skirtomis lėšomis (30 mln. EUR iš 10-ojo EPF) prisidėta prie kovos su skurdu skatinant tvarų kultūros sektorių. Pagal dabartinę AKR šalių programą toliau remiami kultūros ir kūrybos sektoriai (40 mln. EUR iš 11-ojo EPF 2014–2020 m.). Šiuo metu Komisija nagrinėja, kaip reikėtų reglamentuoti santykius su AKR šalimis pasibaigus Kotonu partnerystės sutarties galiojimui. Taip pat rengiamasi peržiūrėti Europos konsensusą dėl vystymosi.

3. BENDRADARBIAVIMAS KULTŪROS SRITYJE SU ŠALIMIS PARTNERĖMIS

Siūlomoje ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijoje Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis siūlo tris veiklos, kuria skatinami tarptautiniai kultūriniai ryšiai su šalimis partnerėmis, kryptis:

kultūros kaip socialinio ir ekonominio vystymosi varomosios jėgos rėmimas; kultūros ir kultūrų dialogo skatinimas siekiant taikių bendruomeninių santykių; bendradarbiavimo kultūros paveldo srityje stiprinimas.

3.1. Kultūros kaip socialinio ir ekonominio vystymosi varomosios jėgos rėmimas