ES yra itin suinteresuota užtikrinti, kad Jungtinių Tautų Saugumo Taryba būtų pajėgi atlikti savo vaidmenį didėjančios geopolitinės įtampos ir konkurencijos sąlygomis, kurios paralyžiuoja jos darbą ir trukdo jai atlikti savo funkcijas. ES pripažįsta, jog svarbu aktyviai ir nuosekliai palaikyti ryšius su Saugumo Tarybos narėmis. Užtikrindama, kad būtų visapusiškai laikomasi visų atitinkamų tarptautinės teisės principų, ES laikysis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos priimtų ribojamųjų priemonių (sankcijų) ir jas įgyvendins, o prireikus taip pat toliau taikys savarankiškai nustatytas savo sankcijas ir toliau Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai reguliariai teiks plataus masto ES ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimo tarptautinės taikos ir saugumo srityje ataskaitas. Be to, ES imsis veiksmų, kuriais stiprinamas Jungtinių Tautų taikos stiprinimo komisijos patariamasis vaidmuo ir jos pačios bendradarbiavimas su šiuo organu.

Europos žaliasis kursas yra ES ekonomikos augimo strategija, kurioje nustatytas tvaraus ekonomikos augimo ir visuotinio žaliojo ekonomikos atsigavimo modelis, kuris nė vieno nepalieka nuošalyje. Be to, ES toliau skatins kitus didinti savo klimato srities užmojus, įgyvendinti Paryžiaus susitarimo ir kitų aplinkos susitarimų, pavyzdžiui, Biologinės įvairovės konvencijos, tikslus iki amžiaus vidurio užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir iki 2030 m. biologinės įvairovės nykimą pakreipti priešinga kryptimi. Šiuo atžvilgiu svarbiausi momentai bus 2021 m. Jungtinių Tautų surengsimos Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencija (COP 15) ir Klimato kaitos konferencija (COP 26), taip pat Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimas maisto sistemų klausimais.

Ekonomikos atsigavimas taip pat neatsiejamas nuo socialinio teisingumo, socialinės apsaugos ir deramo darbo. Tarptautinės darbo organizacijos nustatyti tarptautiniai darbo standartai yra išbandytas ir patikimas įtraukaus ekonomikos atsigavimo pagrindas, tačiau galima nuveikti daugiau siekiant skatinti visame pasaulyje ratifikuoti svarbias TDO konvencijas. Be to, tinkamai veikiančiai pasaulio ekonomikai reikia daugiašalių taisyklių, pritaikytų prie XXI amžiaus realijų, kurios sudarytų sąlygas atvirai, sąžiningai ir taisyklėmis grindžiamai prekybai ir užtikrintų vienodas sąlygas visiems ekonominės veiklos vykdytojams. Siekiant, kad ekonomikos atsigavimas būtų teisingas ir tvarus, itin svarbu užtikrinti nuolatinį rinkų atvirumą, vengti prekybos konfliktų eskalavimo ir modernizuoti prekybos taisykles.

Tarptautinės finansų įstaigos, visų pirma Tarptautinis valiutos fondas (TVF) ir Pasaulio bankas, keičia savo valdymo struktūrą, kad būtų geriau atsižvelgiama į dabartinę pasaulio ekonomiką: didina besivystančių ir besiformuojančių šalių narių kvotas ir balsavimo teisių apimtį ir savo darbe daugiausia dėmesio skiria dabartiniams iššūkiams. ES pritaria šių institucijų modernizavimui, kuriuo siekiama, kad jos būtų skaidresnės ir veiksmingesnės. Kartu ES turėtų veiksmingiau išnaudoti kolektyvinę savo valstybių narių įtaką šiuose forumuose, siekdama didinti jų indėlį į tobulinamojo atkūrimo koncepciją pasauliniu mastu, laikantis vieningos pozicijos ir pereinant prie nuoseklesnio išorės atstovavimo. Be to, su tarptautinėmis finansų įstaigomis glaudžiai bendradarbiaus Europos finansų įstaigos, visų pirma EIB ir ERPB, paisydamos būsimos Europos vystymosi finansinės struktūros.

Modernizuotis ir vykdyti reformas taip pat labai svarbu konkrečiose Jungtinių Tautų agentūrose ir tarptautinėse organizacijose. Todėl ES vadovauja Pasaulio sveikatos organizacijos stiprinimo procesui, kuris grindžiamas konkrečiu pasiūlymu stiprinti jos tarptautinį pasirengimą ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas pajėgumus. Turime užtikrinti, kad PSO būtų suteikti platesni ir savarankiškesni įgaliojimai ir kad jai būtų skiriama adekvačių bei tvarių išteklių jiems įgyvendinti. Be to, ES vadovauja iniciatyvai reformuoti ir modernizuoti visas Pasaulio prekybos organizacijos funkcijas, kad pasaulinėje prekybos sistemoje būtų užtikrintas stabilumas, tikrumas ir teisingumas. PPO reforma bus itin svarbi sudarant palankesnes sąlygas ekonomikos atsigavimui nuo pandemijos, siekiant tvarumo tikslų ir rengiant dabartiniam skaitmeniniam pasauliui aktualesnes prekybos taisykles.

ES ir jos valstybės narės yra pagrindiniai subjektai, dalyvaujantys daugiašalėje sistemoje ir į ją įnešantys savo indėlį. ES valstybės narės skiria maždaug ketvirtadalį Jungtinių Tautų tiek įprasto, tiek taikos palaikymo biudžeto lėšų ir daugiau kaip 30 % viso vystymosi, taikos kūrimo ir humanitarinės veiklos finansavimo (pagrindinio ir savanoriško). Tarptautinio valiutos fondo Vykdomojoje valdyboje ES valstybės narės turi 26 % balsavimo teisių, t. y. jų įnašai sudaro trečdalį TVF išteklių. ES ir jos valstybės narės teikia daugiau kaip 25 % įvairių Pasaulio banko filialų kapitalo ir daugiau kaip 30 % patikos fondo įnašų.

I)ES veiksmų nuoseklumo didinimas ir koordinavimo stiprinimas

ES ir jos valstybės narės kartu daro didžiulę įtaką daugiašalėje sistemoje, kur jos veiksmingai taiko koordinavimo mechanizmus ir kaip 27 valstybių blokas išnaudoja atstovavimo ir finansavimo pajėgumus, ir taip padeda įgyvendinti ES politinius tikslus, puoselėti vertybes ir atlikti tarptautinius standartus nustatančio subjekto vaidmenį. Vis dėlto taip yra ne visose srityse, todėl kai kuriais atvejais ES kolektyviai neišnaudoja visų savo pajėgumų.

Kad ši kolektyvinė įtaka būtų kuo didesnė, ES turėtų toliau didinti savo veiksmų nuoseklumą, vienybę ir solidarumą daugiašaliuose forumuose. ES ir jos valstybės narės turi derinti savo pozicijas, veiksmus ir komunikaciją ir veikti vieningai pagal Sutartis.

Tuo tikslu ES ir jos valstybės narės turi tinkamiau keistis informacija, konsultuotis ir koordinuoti veiksmus, be kita ko, daugiašalių organų, kuriuose Sąjungai nėra atstovaujama, valdymo organuose ir valdybose. Pavyzdžiui, ES turėtų stengtis visose tarptautinėse finansų įstaigose įdiegti koordinavimo mechanizmus, panašius į tuos, kurie jau veikia Tarptautiniame valiutos fonde.

Kadangi 2022 metais (iki bent 2025 m.) ES valstybių narių Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje turėtų sumažėti iki dviejų, pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmingo ES bendradarbiavimo su Jungtinių Tautų Saugumo Taryba susijusiais klausimais užtikrinimui. Tai turėtų papildyti veiksmus, kuriais nuolat stiprinamas ES valstybių narių, kurios yra Saugumo Tarybos narės, nuolatinis ar nenuolatinis tarpusavio bendradarbiavimas, ir suteikti galimybę ES šiame organe propaguoti savo poziciją.

Atsižvelgiant į tai, kad neretai ekonomikos, politikos ir saugumo sritys yra viena nuo kitos priklausomos, reikia geriau koordinuoti įvairių sričių politiką visais lygmenimis. Be to, ES turėtų pasinaudoti savo, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pasaulinės lyderės, vaidmeniu siekdama užtikrinti, jog daugiašaliai veiksmai būtų grindžiami geriausiais moksliniais įrodymais.

II)Vieningos pozicijos laikymasis

Labai svarbu, kad ES galėtų aktyviai dalyvauti, būti veiksmingai atstovaujama ir laikytis vieningos pozicijos. ES pasižymi visomis būtinomis savybėmis, leidžiančiomis jai būti visateise tarptautinių organizacijų nare arba dalyvauti jų veikloje daugiau teisių turinčios stebėtojos teisėmis. Siekiant užtikrinti, kad ES laikytųsi vieningos pozicijos ir imtųsi veiksmų jos kompetencijai priklausančiais klausimais, ES išorės atstovavimo tarptautinėse organizacijose funkcija pavesta Europos Komisijai, o bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais ‒ vyriausiajam įgaliotiniui, taip pat jų vardu veikiančioms ES delegacijoms.

Siekdami, kad būtų tinkamiau formuojama ES pozicija, kurios turi būti laikomasi tarptautiniuose forumuose, be kita ko, siekdami suteikti ES atstovams daugiau taktinio lankstumo, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis tikslingiau naudosis savo įgaliojimais imtis iniciatyvos. Be to, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau priimti sprendimus, Taryba taip pat turi taikyti Sutarties nuostatas, kurios bendros užsienio ir saugumo politikos srityje numato konstruktyvaus susilaikymo galimybę ir sudaro sąlygas sprendimus priimti kvalifikuota balsų dauguma. Tai ypač svarbu reaguojant į tarptautinės teisės, be kita ko, tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės, pažeidimus. Toks požiūris taip pat leistų ES greičiau ir veiksmingiau reaguoti į tuos pažeidimus nustatant savo sankcijas. Svarbus žingsnis stiprinant mūsų kolektyvinius veiksmus šioje srityje yra ES visuotinio sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimo nustatymas.

Daugeliu atvejų dėl įvairių priežasčių ES nėra visateisė tarptautinių organizacijų narė. Tai nesutrukdė rasti oficialių praktinio pobūdžio sprendimų, pavyzdžiui, dalyvauti organizacijų veikloje stebėtojos teisėmis arba su valstybėmis narėmis ir (arba) atitinkamomis organizacijomis ir jų nariais netgi sudaryti pragmatiškus ad hoc praktinius susitarimus, kuriais ES ir jos atstovams numatoma galimybė veiksmingai įsitraukti į veiklą ir veikti peržengiant oficialaus jos statuso apibrėžtas ribas. ES yra pripažįstama kaip patikima bei konstruktyvi partnerė ir sandorių šalis. Naujausias pavyzdys – 2020 m. gegužės mėn. Pasaulio sveikatos asamblėja, kurioje ES, nors ir nėra narė, ėmėsi iniciatyvos dėl Rezoliucijos dėl reagavimo į COVID-19. Vis dėlto kitais svarbiais atvejais tokių praktinių susitarimų arba nėra, arba jie yra nepagrįstai varžantys, pasenę arba neleidžia Komisijai ir (arba) vyriausiajam įgaliotiniui veiksmingai pasisakyti ES vardu jos kompetencijai priklausančiais klausimais. Vienas iš pavyzdžių ‒ Maisto ir žemės ūkio organizacija, kurioje ES gebėjimą veiksmingai veikti silpnina Sutarčių neatitinkantys pasenę praktiniai susitarimai su valstybėmis narėmis. Todėl ES turėtų skubiai kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar jos statusą konkrečioje tarptautinėje organizacijoje, fonde ar programoje reikia pritaikyti prie ES sutarčių arba atnaujinti atsižvelgiant į jas, ir imtis būtinų veiksmų, kad toks pritaikymas arba atnaujinimas būtų atliktas.

III)Daugiašalės sistemos finansavimas

Kalbant apie daugiašalės sistemos finansavimą pasauliniu, regioniniu ir šalių lygmenimis, Europa, kaip komanda, gali veiksmingiau išnaudoti kolektyvinių ES ir valstybių narių įnašų poveikį – tai gali padėti įgyvendinti sutartus politikos prioritetus, susieti įnašus su šiais tikslais ir prisidėti prie didesnio veiksmų nuoseklumo tarptautiniuose forumuose. ES turėtų ir toliau aiškiai nurodyti, ko ji tikisi iš savo partnerių, ir geriau pasinaudoti šiuo svertu. Tai reiškia, kad prireikus ES turėtų būti pasirengusi savo finansavimą pritaikyti prie konkrečių daugiašalių iniciatyvų arba organizacijų atsižvelgdama į tai, kaip jos padeda įgyvendinti šiuos politikos prioritetus. Apskritai turėtų būti užtikrinamas ES paramos matomumas.

IV)ES dalyvavimas daugiašalių institucijų veikloje

Kalbant apie vadovaujamas pareigas daugiašalėse organizacijose, ES turėtų remti kandidatus, atitinkančius aukščiausius profesinius, valdymo, etikos ir politinius standartus. Kartu būtinai reikia laikytis labiau koordinuoto ir strategiškesnio požiūrio ir geriau keistis informacija, be kita ko, su trečiųjų šalių partneriais. Tai taikoma ir rinkimams į Jungtinių Tautų organus, pavyzdžiui, Žmogaus teisių tarybą. Konsultacijos Taryboje turėtų būti suintensyvintos. Be to, ES turėtų siekti visais lygmenimis plėtoti savo darbuotojų mainų ir dalyvavimo tarptautinėse organizacijose politiką.