LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2008 7 2 
COM(2008) 418 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Atnaujintas įsipareigojimas kurti socialin ę Europą. Atvirojo koordinavimo metodo 
stiprinimas socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityje 
{SEC(2008) 2153} 
{SEC(2008) 2169} {SEC(2008) 2170} {SEC(2008) 2179} 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Šis komunikatas – Komisijos komunikato „Atnaujinta socialin ė darbotvark ė: galimyb ės, 
prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ dalis. Jame si ūloma stiprinti vien ą 
svarbiausi ų socialin ės plėtros Europoje ir valstyb ėse narėse priemoni ų, t. y. atvir ąjį 
koordinavimo metod ą socialinės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityje (toliau – socialinis 
AKM). Šis metodas, kur į pradėta taikyti 2000 m. kaip savanorišk ą savęs vertinimo proces ą, 
paremtą bendrais tikslais, papildo socialin ę sanglaud ą ir solidarum ą Europos S ąjungoje 
remiantį išsamų teisės aktų rinkinį, finansines priemones ( įskaitant Europos socialin į fondą) ir 
koordinavimo procesus (ypa č Lisabonos strategij ą). 
Pastaruosius aštuonerius metus valstyb ės narės, naudodamos socialin į AKM, koordinavo 
pastangas spr ęsdamos senas ir naujas socialines pr oblemas ir pritaikydamos savo socialin ės 
apsaugos sistemas prie naujos socialin ės tikrovės. Jos nustat ė bendrus tikslus ir sutar ė dėl 
rodiklių, kurie pad ėtų jų politiką labiau orientuoti į socialinę įtrauktį, pensijų sistemos 
reformas ir sveikatos bei ilgalaik ės priežiūros sritį. Per šį laiką socialinis AKM pasiteisino –
 juo buvo remiamas abipusis mokymasis, skatinama įtraukti daugiau suinteresuot ųjų šalių, 
suteikiamas post ūmis modernizuoti socialin ės apsaugos sistemas, gerinamas supratimas apie 
daugialyp ę skurdo ir socialin ės atskirties prigimt į, nustatomas bendras poži ūris į bendrus 
uždavinius ir išskiriamos bendros kylan čios problemos.  
Vis dėlto pažanga siekiant bendr ų tikslų – kovoti su skurdu ir socia line atskirtimi, užtikrinti 
pensijų adekvatum ą ir jų sistemos tvarum ą bei lygias galimybes naudotis sveikatos ir ilgalaike 
priežiūra – kelia susir ūpinimą. Daugelio įvairių valstybių narių savanorišku bendradarbiavimu 
pagrįstas atvirasis koordinavi mo procesas per trump ą laiką negali duoti svari ų rezultatų. Vis 
dėlto, kaip matyti iš gausi ų pasikeitim ų nuomonėmis raštu ir žodžiu Socialin ės apsaugos 
komitete (SAP) ir tarp vis ų susijusių suinteresuot ųjų šalių1, paplitusi nuomon ė, kad gali ir turi 
būti padaryta daugiau siekiant geriau išnaudoti socialinio AKM galimybes.  
Šiame komunikate si ūloma stiprinti socialin į AKM – per tarpusavio vertinim ą, abipusį 
mokymąsi ir visų susijusių dalyvių dalyvavim ą gerinti AKM žinomum ą ir jo darbo metodus, 
stiprinti jo s ąveiką su kitomis politikos sritimis, stip rinti jo analitines priemones bei įrodymų 
pagrindą ir didinti valstybi ų narių atsakomyb ę. Socialinis AKM vis ų pirma bus stiprinamas 
palaipsniui taikant, suderinus su valstyb ėmis narėmis, kai kuriuos s ėkmingus Lisabonos 
strategijos metodus. Ši veikla, laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į savanorišk ą 
AKM pob ūdį, suteiks nauj ą impulsą nacionalin ės politikos analizei ir apibr ėžimui. Kartu tai 
pagerins ES socialinio matmens, kaip neatskiriamos Lisabonos strategijos dalies, 
veiksmingum ą bei žinomum ą ir padės užtikrinti geresn į ekonomikos, užimtumo ir socialin ės 
politikos integravim ą, kaip 2008 m. kovo m ėn. to reikalavo Europos Vadov ų Taryba.  
2. S OCIALINIO AKM  RAIDA IR PAGRINDINIAI LAIM ĖJIMAI  
Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys iš esm ės teigiamai vertina socialin į AKM. Jis 
pripažįstamas kaip pažangos socialin ėje srityje skatinimo ir novatoriška Europos valdymo 
priemonė2. Socialinis AKM prisid ėjo prie reformos, skatino ryžt ą bendradarbiauti ir mokytis 
vieniems iš kit ų ieškant geriausio sprendi mo, kaip siekti socialin ės pažangos ne įsipareigojant 
                                                 
1 Išsamesn ė informacija pateikiama poveikio vertinime. 
2 Poveikio vertinime pateikiami moksliniai ir viešieji debatai d ėl socialinio AKM.  
LT 3   LT apibrėžti „mažiausi ą bendravardikl į“. Socialinio AKM politikos poveikis ir jo darbo metod ų 
veiksmingumas reguliariai apžvelgiamas Socialin ės apsaugos komitete (SAK) per dialog ą su 
suinteresuotais pilietin ės visuomen ės atstovais bei socialiniais partneriais ir reguliariose 
nepriklausom ų ekspertų ataskaitose. 
Nuo 2000 m., kai buvo prad ėtas taikyti, socialinis AKM reikšmingai pakeistas. 2005 m. trys 
koordinavimo procesai (socialin ė įtrauktis, adekva čios bei tvarios pensijos ir aukštos kokyb ės 
tvari sveikatos ir ilgalaik ė priežiūra) buvo sujungti į vieną bendrą socialinį AKM3. Europos 
Vadovų Taryba nustat ė ir atnaujino bendrus tikslus , o per 2008 m. pavasario sesij ą patvirtino 
jų svarbą (žr. 1 pried ą). Socialin ės apsaugos komitetas (SAP) sutar ė dėl rodiklių, kurie yra 
svarbiausi ir pritaikyti trims kryptims, skirtoms steb ėti pažang ą, padarytą siekiant bendrai 
sutartų tikslų (žr. 2 pried ą).  
Be to, procesas apima trej ų metų ciklą su supaprastintomis ataskait ų teikimo proced ūromis.  
Pirmais metais valstyb ės narės teikia nacionalin ės strategijos ataskaitas, kurios 
apibendrinamos bendroje Tar ybos ir Komisijos socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties 
ataskaitoje. Bendroje ataskait oje pateikiami duomenys ap ie atskiras šalis, pabr ėžiant 
prioritetines temas ir nacionalines problemas. Per likus į laikotarp į nereikės pateikti ataskait ų 
ir daugiausia d ėmesio bus skiriama išsamiai analizei bei prioritetini ų dalykų abipusiam 
mokymuisi.  
Racionalizavus socialin į AKM daugiau d ėmesio imta skirti politikos įgyvendinimui. Atsirado 
teigiama s ąveika su atnaujinta Lisabonos strategi ja ekonomikos augimui ir darbo viet ų 
kūrimui. 2006 m. nacionalin ės ataskaitos buvo strategiškesn ės, jose aptartos tik tam tikros 
prioritetin ės temos ir nuosekl ūs metodai bendriems tikslams pasiekti. 2007 m. bendroje 
ataskaitoje prieita prie išvados, kad bendrai svarstant visus bendrus socialinius tikslus politika 
tapo nuoseklesn ė ir veiksmingesn ė. Be to, naujas ciklas prisid ėjo prie išsamesn ės analizės ir 
paspartino mokym ąsi prioritetin ėse srityse. 2008 m. bendroje at askaitoje, kurioje daugiausia 
dėmesio skiriama vaik ų skurdui, galimybei naudotis sveikatos prieži ūros paslaugomis, 
kintančiam ilgalaik ės priežiūros poreikiui, ilgesniam darbi ngam amžiui ir asmeniškai 
valdomoms pensijoms, patvirtinama naujo poži ūrio nauda. 
3. P OREIKIS STIPRINTI SOCIALIN Į AKM 
Nepaisant ši ų teigiamų AKM rezultat ų, būtinybė stiprinti metod ą, ypač norint didesn ės 
pažangos siekiant bendrai sutart ų tikslų ir kad būtų geriau išnaudoti bendrai  sutarti rodikliai, 
lieka. Nors Europos Vadov ų Taryba 2000 m. įsipareigojo „padaryti lemiam ą įtaką skurdo 
panaikinimui“, n ėra jokių požymių, kad skurdo lygis ES iš esm ės sumažėjo. 16 proc. ES 
piliečių (78 mln.) gyvena ties skurdo riba. Iš j ų net 19 proc. – vaikai, tad jiems skurdo gr ėsmė 
dar didesn ė. Pensijų reformomis nepavyko sumažinti neadekvataus pensinio apr ūpinimo 
ateityje rizikos ir vis dar lieka nelygyb ė sveikatos srityje (socialiai remtini žmon ės gyvena 
trumpiau, j ų sveikatos b ūklė prastesnė).  
Pagal subsidiarumo princip ą, už šių problemų sprendim ą pirmiausia atsakingos nacionalin ės 
valdžios institucijos. Iš laim ėjimų matyti, kad AKM – reform ų valstyb ėse narėse 
katalizatorius. Taikant toliau aprašyt ą metodą, AKM gal ėtų tapti dar veiksmingesnis.  
                                                 
3 Dirbti kartu, dirbti geriau: naujoji Europos S ąjungos socialin ės apsaugos ir integracijos politikos 
atvirojo koordinavimo sistema, COM(2005) 706 galutinis. 
LT 4   LT 3.1. Politinio įsipareigojimo ir žinomumo didinimas 
Lisabonos strategijos modelis Atnaujintoje Lisabonos strategijoje augimui ir darbo viet ų kūrimui, kurioje daugiausia 
dėmesio skiriama įgyvendinimui ir kurioje numatytos patobulintos valdymo priemon ės, 
padedančios kurti partneriškus valstybi ų narių, Komisijos, Ministr ų Tarybos ir Europos 
Parlamento santykius, pateik iamas modelis ir pagrindin ės nuorodos, kaip stiprinti socialin į 
AKM. Pastar ųjų kelerių metų Lisabonos strategijos s ėkmė ekonomikos ir užimtumo srityje 
parodė, kad tvirti aukš čiausio lygio politiniai įsipareigojimai, koordinuotos reform ų ir 
tarpusavio vertinimo pastangos duoda konkre čių ir apčiuopiamų rezultatų.  
Vienas iš Ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategijos privalum ų yra tai, kad ji 
pagrįsta partneryste ir remiasi bendrai sutart a politikos darbotvark e. Be to, jos sud ėtingą 
metodinę sistemą papildo atrinkti rodikliai ir nus tatyti kiekybiniai tikslai, tod ėl politikos 
nagrinėjimas tampa veiksmingesnis, skaidresnis ir  patikimesnis. Tuo remdamasi Komisija 
pateikia sistemin į kiekvienos šalies pada rytos pažangos vertinim ą, rekomendacijas kiekvienai 
šaliai ir (arba) išskiria dalykus, į
 kuriuos reikt ų atkreipti d ėmesį. Šie pasi ūlymai leidžia 
valstybėms narėms Europos Vadov ų Taryboje ir Ministr ų Taryboje susitarti d ėl geriausios 
politikos, kuri b ūtų vykdoma Europos ir nacionaliniu lygm eniu. Be to, siekis, kad tikslai b ūtų 
lengvai suprantami, padeda geriau suvokti proces ą ir didinti visuomen ės informuotum ą apie 
jį.  
Teigiamos socialinio AKM ir Lisabonos strategijos s ąveikos svarba pabr ėžiama 2005 m. 
Komisijos komunikate d ėl AKM: „ AKM turėtų būti lygiagretus procesas, glaudžiai derantis 
su atnaujinta Lisabonos strategija ir pr isidedantis prie augimo ir užimtumo tiksl ų, o 
Lisabonos programomis tur ėtų būti prisidedama prie socialin ės sanglaudos tiksl ų.“ 
Spartesnis ekonomikos augimas ir darbo viet ų kūrimas patys savaime n ėra pakankami, kad 
būtų pasiekti laukiami rezultatai mažinant skurd ą ir gerinant pažeidžiamiausi ų žmonių 
gyvenimo s ąlygas. Galiausiai Europos Vadov ų Taryba 2008 m. kovo m ėn. dar kart ą patvirtino 
„ES socialinio aspekto kaip neatsiejam os Lisabonos strategijos dalies svarb ą“ ir pabr ėžė 
poreikį toliau sieti ekonomikos, užimtumo ir socialin ę politiką4.  
Todėl logiška b ūtų socialiniam AKM palaipsniui pritaikyti kai kuriuos pagal atnaujint ą 
Lisabonos strategij ą ekonomikos augimui ir darbo viet ų kūrimui taikomus metodus bei 
požiūrius. Tai pad ėtų sustiprinti socialinio AKM veiksmingum ą. Tai taip pat sustiprint ų 
nacionalin ės politikos įgyvendinim ą siekiant bendr ų socialini ų tikslų ir padidint ų 
įsipareigojim ą ir žinomum ą. Šitaip b ūtų užtikrintas svaresnis ind ėlis į Lisabonos strategij ą, 
kaip numatyta Europos Vadov ų Tarybos išvadose, ir optimali darbo viet ų kūrimo, 
ekonomikos augimo ir socialin ės politikos s ąveika. Be to, šis poži ūris būtų visiškai 
suderinamas su subsidiarumo principu ir savanorišku atvirojo  koordinavimo metodo 
pobūdžiu. Tai matyti iš kit ų atvirojo koordinavimo sri čių (švietimo ir užimtumo), kuriose ES 
jau nustat ė tikslus, kaip antai: užimtu mo mastas, mokyklos nebaigusi ųjų skaičius, mokymasis 
visą gyvenimą, ir kuriomis svariai prisidedama prie  Lisabonos strate gijos dinamiškumo. 
Tikslų nustatymas 
                                                 
4 2007m. lapkri čio mėn. bendrosios rinkos apžvalgoje taip pat raginama laikytis tokio integruoto 
požiūrio, pabrėžiant, kad rinkos atv ėrimas ir socialin ės reformos gali ir turi vykti vienu metu. ˇr. 
Bendroji rinka XXI a. Europai COM(2007) 724 galutinis, 2007 11 20. 
LT 5   LT Valstybės narės jau sutar ė dėl daugelio rodikli ų socialinės apsaugos ir socialin ės įtraukties 
srityje (žr. 2 pried ą) ir jie sudaro pakankamai patikim ą pagrindą kiekybiniams tikslams 
nustatyti. Tai pirmiausia b ūtų galima apsvarstyti siekiant „padaryti lemiam ą įtaką skurdo 
panaikinimui “. Nepaisant šio Europos Vadov ų Tarybos 2000 m. prisiimto įsipareigojimo, dar 
daug ką reikia nuveikti. Tikslai suteikt ų naujo dinamiškumo; galima b ūtų nusistatyti tiksl ą 
mažinti skurd ą apskritai, taip pat tam tikras skurdo r ūšis, pvz., vaik ų skurdą, kuris šiuo metu 
trimis procentiniais punktais aukšte snis už visos žmonijos skurdo lyg į (19 proc. ir 16 proc.), o 
kai kuriose šalyse skurd ą kenčia kas ketvirtas vaikas; dirban čiųjų skurdą, kurį kenčia 8 proc. 
visų dirbančių asmenų ir kuris vis did ėja; nuolatin į ilgalaikį skurdą, kuriam greitai bus 
nustatyti patikimi rodiklia i; ir vyresnio amžiaus žmoni ų (per 65 m.) skurd ą, kuris taip pat yra 
pensijų adekvatumo rodiklis. 
Kadangi b ūtina atidžiai steb ėti pensijų adekvatum ą ateityje, pensijų sistemos reformos 
tikslas gal ėtų būti susietas su minimaliomis pajamomi s, kurios gaunamos kaip valstybin ė ar 
privati pensija. Sveikatos ir ilgalaik ės priežiūros srities tiksl ų įgyvendinimui paremti gal ėtų 
būti nustatyti su galimybe naudotis sveikatos ir socialine prieži ūra ir su prieži ūros kokybe 
susiję tikslai. Be to, gal ėtų būti nustatyti su sveikatos b ūkle susiję tikslai, pvz., ilginti tik ėtiną 
gyvenimo trukm ę (valstyb ėse narėse tikėtina vyrų gyvenimo trukm ė skiriasi 13 met ų, 
moterų – 7 metais) bei sveiko gyve nimo metus ir mažinti k ūdikių mirtingum ą (kai kuriose 
valstybėse narėse vis dar miršta apie 10 naujagimi ų iš tūkstančio). Sveikatos b ūklė lemia 
aktyvų dalyvavim ą darbo rinkoje, ilgesn į darbingą amžių ir turi įtakos mažinant skurd ą. 
Nustačius šiuos bendrai sutartais rodi kliais ir patikimomis analitin ėmis priemon ėmis paremtus 
kiekybinius tikslus, valstyb ėms narėms bus lengviau laikytis įsipareigojimo ir siekti bendr ų 
tikslų konkretesniais veiksmais. Kad b ūtų atsižvelgta į jų skirtumus, konkre čias nacionalines 
aplinkybes ir skirting ą pradinę padėtį, valstybės narės galėtų nustatyti nacionalinius tikslus .  
Nacionalini ų tikslų galėtų būti siekiama žengiant skirtingais keliais , kad  panašioje situacijoje 
esančių ar su panašiomis problemomis susidurian čių šalių grupės galėtų dirbti išvien. Šis 
metodas pagal Lisabonos strategij ą jau taikomas lankstumo ir užimtumo garantij ų 
pusiausvyros srityje ir tam tikru mast u jau buvo taikytas atliekant temin ę vaikų skurdo analiz ę 
2007 m. Iki šiol sukaupta nors ir negausi patirtis leidžia manyti, kad tai geras pagrindas labiau 
pritaikytai politikos analizei bei patarimams ir gali realiai priartinti atskiras valstybes nares prie bendr ų tikslų. Atsižvelgdama į savo pasi ūlymus dėl lankstumo ir užimtumo garantij ų 
pusiausvyros, kuriuos 2007 m. gruodžio m ėn. patvirtino Europos Vadov ų Taryba, Komisija 
tirs kaip, taikant AKM, pl ėtojami skirtingi b ūdai ir bendri principai.  
Komisijos rekomendacijos 
Socialinės apsaugos komitetas rengia diskusijas įvairiomis su socialine apsauga ir socialine 
įtrauktimi susijusiomis temomis. Su AKM susijusios temos gal ėtų būti labiau įtvirtinamos, jei 
šiomis temomis sulaukiama panaši ų nuomoni ų. Prireikus, Komisija prisid ės naudodama 
rekomendacijas , grindžiamas Sutarties 211 straipsniu, nustatydama bendrus principus  ir 
suteikdama pagrind ą vykdyti steb ėseną ir tarpusavio vertinim ą. Politinis kit ų institucij ų 
pritarimas sustiprint ų šiuos bendrus principus ir padaryt ų juos žinomesnius. Komisija ketina 
palaipsniui pl ėtoti šį požiūrį remdamasi rekomendacija d ėl aktyvios įtraukties, kuri
ą ji numato 
pateikti 2008 m. spalio m ėn. kaip pagrind ą Tarybos išvadoms ir Europos Parlamento 
rezoliucijai rengti.  
Geresnis ataskait ų teikimas, komunikacija ir jos sklaida 
Laikydamasi min ėto požiūrio, Komisija sustiprins savo paj ėgumus vertinti ir steb ėti 
pažangą ES ir nacionaliniu lygmeniu. Griežtesn ė stebėsena turėtų atsispind ėti reguliarioje 
LT 6   LT bendroje Tarybos ir Komisijos socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties ataskaitoje, kuri yra 
Užimtumo, socialin ės politikos, sveikatos ir vartotoj ų reikalų tarybos įnašas į pavasario 
Europos Vadov ų Tarybos darb ą. Europos Parlamentas bus nuolat informuojamas. Be to, 
siekdama išpl ėsti politinius debatus ir padaryti juos naudingesn ius, Komisija pasinaudos 
kasmet pagal Sutarties 143 straipsn į rengiama socialin ės padėties ataskaita ir pateiks kitoms 
institucijoms dabartini ų tendencij ų ir siekiant bendr ų tikslų padarytos pažangos vertinim ą. 
Valstybės narės raginamos toliau kas treji metai pranešti apie pažang ą, padarytą taikant AKM, 
atsižvelgiant į būsimas diskusijas d ėl Lisabonos strate gijos ateities.  
Rezultatai bus veiksmingiau pranešami ir viešinami  nuolat tobulinan t iniciatyvaus 
bendravimo strategij ą remiantis visomis programos PROGRESS teikiamomis galimyb ėmis. 
Tai neatskiriama socialinio AKM dalis, nes tai yra b ūdas dalintis žiniomis, skatinti teigiam ą 
partnerių konkurencij ą ir prisidėti prie ilgalaikio susitelkimo bei įsipareigojimo. Vis ų pirma 
Komisija d ės daugiau pastang ų, kad informacija apie socialinio AKM laim ėjimus būtų 
visiems prieinama, aiški ir naudinga. Šiuo poži ūriu svarbia priemone taps atnaujinta socialin ės 
apsaugos ir socialin ės įtraukties interneto svetain ė5.  
3.2. Teigiamos s ąveikos su kitomis ES polit ikos sritimis stiprinimas 
Integravimas  
Kaip pažymima Komisijos komunikate d ėl holistin ės svarbiausi ų klausim ų Atnaujintos 
socialinės darbotvark ės, visuotinai pripaž įstama, kad į socialinės politikos interesus turi b ūti 
atsižvelgiama kitose ES politikos srityse  (pvz., srityse, susijusiose su konkurencija, vidaus 
rinka, ekonomika, sveikata, imigracija, prekyba, žem ės ūkiu ir kt.). Komisija toliau stengsis 
pagrįstai įvertinti nauj ų politikos iniciatyv ų poveikį ir ypating ą dėmesį skirs socialiniam 
poveikiui . Socialin ės apsaugos komitetas jau r ūpinasi, kad socialiniai tikslai b ūtų įtraukti į 
pagrindines politikos sritis, taip pat remd amasis ES sukaupta patirtimi integruojant ly čių 
aspektą6. Komisija ir toliau veiks išvien su Socialin ės apsaugos komitetu, kad sustiprint ų 
bendrus poveikio vertinimo paj ėgumus.  
Horizontalus koordinavimas 
Socialinis AKM vis labiau tampa atramos tašku sprendžiant daugel į valstybėms narėms 
aktualių socialini ų problemų, susijusių su įvairiomis politikos sritimis, kaip antai: socialinis 
migracijos poveikis; socialin ė etninių ar socialiai remtin ų mažumų, įskaitant rom ų 
bendruomenes, įtrauktis; skurdas kaimo vietov ėse; ilgalaik ė priežiūra ir neįgalių asmenų 
socialinė įtrauktis; socialin ės klimato kaitos pasekm ės, aplinkos niokojimas ir energijos kain ų 
tendencijos; su švietimo s ąlygomis susijusios problemos ir nevienodos t ęstinio mokymosi ir 
mokymosi vis ą gyvenim ą galimybės; finansinis švietimas ir galimyb ė naudotis pagrindin ėmis 
finansinėmis paslaugomis; skaitmenin ė takoskyra ir socialin ė atskirtis; aktyvus sen ėjimas ir 
kartų solidarumas.  
Socialinį AKM prad ėjus taikyti svarbiausiems klausimams spr ęsti, jo svarba ir poveikis 
išaugo, taip pat pager ėjo horizontalus koordinavimas. Socialin ės apsaugos komitetas 
sėkmingai bendradarbiauja su kitais susijusiais komitetais, kaip antai su Užimtumo komitetu 
ir Ekonomin ės politikos komitetu, ir šis bendradarbiavimas tur ėtų toliau būtų stiprinamas. Tas 
pats pasakytina ir apie vykstant į procesą, kuriuo pl ėtojama sinergija su glaudžiai susijusiomis 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/social_protection_en.htm 
6 EB Sutarties 3 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ES pašalint ų nelygybę ir visais savo veiksmais 
skatintų lygias vyr ų ir moterų teises. 
LT 7   LT politikos sritimis, pvz., AKM švietimo ir mokymo srityje, ES sveikatos strategija7 ir Europos 
migrantų integracijos darbotvarke. Komisija toliau ieškos b ūdų, kaip stiprinti SAK bei kit ų 
komitetų ir aukšto lygio grupi ų veiklos koordinavim ą; ji taip pat užtikrins savo nuolatin ės 
tarnybų grupės socialinės įtraukties ir socialin ės apsaugos klausimais veiklos efektyvum ą. 
3.3. Analitini ų priemoni ų stiprinimas 
Programa PROGRESS bus remiamas statistinių gebėjimų ir duomen ų rinkimo  stiprinimas, 
ypač tose srityse, kur tr ūksta palyginam ų duomenų arba jie nepakankami. Pavyzdžiui, b ūtina 
peržiūrėti esamus tyrimus ES mastu ir geriau  ištirti materialinius nepriteklius ( įskaitant 
skaitmenin ę takoskyrą), namų ūkių turtą, migrantų padėtį, perėjimą nuo darbin ės veiklos prie 
pensijos. Taip pat reikia surinkti duomenis apie tik ėtiną gyvenimo trukm ę pagal socialin į bei 
ekonomin į statusą ir pagerinti pagal lyt į suskirstyt ų duomenų prieinamum ą bei analiz ę.  
Programa PROGRESS taip pat bus remiamas sveikatos, sen ėjimo ir išėjimo į pensiją tyrimas 
ir naujas Europos nam ų ūkių tyrimas bei išsami konkre čių temų analizė, tuo siekiant pad ėti 
valstybėms narėms pagerinti j ų politiką aktualiausiose srityse. Aktyvesnis mokslin ės 
bendruomen ės dalyvavimas ir glaudesn ė sąveika su vykdoma mokslini ų tyrimų veikla  
Komisijoje ir tarptautin ėse organizacijose toliau pad ės plėtoti žiniomis ir įrodymais pagr įstą 
politiką. 
3.4. Atsakomyb ės didinimas per tarpusavio vertinim ą, abipusį mokymąsi ir visų 
susijusių dalyvių dalyvavim ą  
Tarpusavio vertinimas Tarpusavio vertinimas pasiteisino kaip naudingas ir informatyvus pratimas abipusiam 
mokymuisi skatinti. Jis tur ėtų būti plačiau ir strategiškiau taikomas socialiniame AKM. 
Tikslesnė informacija apie bendr ąją patirtį, stipresnis analitinis  pagrindas ir platesn ė rezultatų 
sklaida pad ėtų lengviau nustatyti ger ąją patirtį ir palengvint ų dalijimąsi politikos žiniomis. 
Taip pat svarbu užtikrinti aktyvesn į pareigūnų dalyvavim ą vietos ir region ų lygmeniu 
atliekant tarpusavio vertinim ą. Komisija kartu su Socialin ės apsaugos komitetu nagrin ės, kaip 
pagerinti 2009 m. tarpus avio vertinimo etapo s ąlygas ir tvark ą.  
Naujos abipusio mokymosi priemon ės 
Programoje PROGRESS si ūloma parama naujų abipusio mokymosi priemoni ų bandymui ir 
keitimuisi ger ąja patirtimi, pvz., projektai, susij ę su laikinu valstybi ų narių žinių sujungimu ir 
keitimusi; strateginio planavimo, in tegravimo, koordinavimo, suinteresuot ųjų šalių 
dalyvavimo, steb ėsenos ir vertinimo socialinio AKM  proceso metu mokymai. Programa 
PROGRESS taip pat gali pad ėti plėtoti „socialin į bandymą“ kaip būdą išbandyti naujas id ėjas 
prieš pradedant vykdyti plataus masto socialines programas, pvz., minimali ų pajamų, vaiko 
išmokų arba ilgalaik ės priežiūros srityse; programa bus re miamas socialinio bandymo 
projektų tyrimas, sklaida ir vertinimas.  
Visų susijusių dalyvių dalyvavimas 
                                                 
7 Lisabonos strategijoje pate ikiamas sveiko gyvenimo met ų rodiklis yra socialinio ir ekonominio aspekt ų 
integracijos siekiant geresn ės sveikatos pavyzdys. 
LT 8   LT Regionų ir vietos valdži os institucijoms  turėtų būti sudarytos geresn ės galimyb ės dalyvauti 
ES socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties procese. Šiuo metu daugelio valstybi ų narių 
institucijos dalyvauja ri botai. Kai kurios valstyb ės padarė reikšming ą pažangą įtraukiant 
pilietinę visuomen ę ir kitas susijusias suinteresuot ąsias šalis į politikos planavimo etap ą, 
tačiau retai šie dalyvi ai dalyvauja ir įgyvendinimo etape. Patirtis rodo, kad norin t užtikrinti 
efektyvų politikos įgyvendinim ą, koordinavimas ir susijusi ų dalyvių dalyvavimas per vis ą 
politikos cikl ą yra itin svarb ūs. Komisija si ūlo, kad šie valdymo aspe ktai vis labiau tapt ų 
abipusio mokymosi pastang ų objektu taikant socialin į AKM. Remdamasi šiuo pagrindu 
Komisija parengs savanoriškai taikomas gaires valstyb ėms narėms.  
4. S ANTRAUKA IR IŠVADOS  
Siekiant išnaudoti visas socialinio AKM teikia mas galimybes, šiame komunikate nustatytos 
sritys, kuriose ši metod ą būtų galima patobulinti, sustiprinti ar toliau pl ėtoti. Šios priemon ės 
susijusios su keturiais tikslais: pirma, didinti politin į įsipareigojim ą ir proceso žinomum ą; 
antra, stiprinti teigiam ą sąveiką su kitomis ES politikos sritimis;  trečia, sirpinti proces ą 
paremiančias analitines priemones siekiant nustatyti kiekybinius tikslus ir gerinti įrodymais 
pagrįstą politikos formavim ą; ketvirta, didinti atsakomyb ę valstybėse narėse skatinant 
įgyvendinim ą ir abipusį mokymąsi. 
Kai kurios priemon ės reiškia esamos pa tirties konsolidavim ą. Kitos, vis ų pirma tiksl ų 
nustatymas, tur ėtų lemti didesnius poky čius. Joms taikyti b ūtinas bendras valstybi ų narių ir 
suinteresuot ųjų šalių sutarimas. Tod ėl Komisija numato palaipsniui taikom ą metodą, kurio 
seka ir b ūtinas prioritet ų nustatymas bus aptarti su valstyb ėmis narėmis bei kitomis 
susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis. 
Sustiprintas AKM socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityje svariai prisid ės prie 
Atnaujintos socialin ės darbotvark ės įgyvendinimo ir parems atnaujint ą įsipareigojim ą kurti 
socialinę Europą. 
LT 9   LT 1 PRIEDAS 
AKM SOCIALIN ĖS APSAUGOS IR SOCIALIN ĖS ĮTRAUKTIES   
SRITYJE TIKSLAI  
AKM pagrindiniais tikslais socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityse siekiama 
skatinti: 
– a) socialin ę sanglaud ą, vyrų ir moter ų lygybę ir visų lygias galimybes sukuriant 
adekvačias, prieinamas, finansiškai nuoseklias , pritaikomas bei veiksmingas socialin ės 
apsaugos sistemas ir socialin ės įtraukties politikos kryptis; 
– b) veiksmingos tarpusavio s ąveikos su Lisabonos programos tikslais siekiant didesnio 
ekonomikos augimo, daugiau bei geresni ų darbo viet ų ir didesn ės socialin ės sanglaudos, 
taip pat su ES tvariosios pl ėtros strategija; 
– c) gerą valdym ą, skaidrum ą ir suinteresuot ųjų šalių dalyvavim ą planuojant bei 
įgyvendinant politik ą ir vykdant jos steb ėseną. 
Šie tikslai taikomi skirtingoms darbo sritims: 
daryti lemiam ą poveikį naikinant skurd ą ir socialin ę atskirtį užtikrinant: 
– d) galimyb ę visiems naudotis ištekliais, teis ėmis ir socialin ėmis paslaugomis, kad b ūtų 
galima dalyvauti visuomen ės gyvenime, užkirsti keli ą atskirčiai ir kovoti su visomis 
diskriminacijos formomis, kuri ų rezultatas – atskirtis; 
– e) aktyvią visų asmenų socialinę įtrauktį skatinant dalyvavim ą darbo rinkoje ir kovojant su 
skurdu bei atskirtimi; 
– f) kad socialin ės įtraukties politikos kryptys b ūtų gerai koordinuojamos ir į jas būtų įtraukti 
visų lygmenų valdžios atstovai bei atitinkami subjektai, įskaitant skurd ą patiriančius 
žmones, tam kad socialin ės politikos kryptys b ūtų veiksmingos bei efektyvios ir 
integruotos į visas susijusias viešosio s politikos sritis, tarp j ų į ekonomin ės ir biudžeto, 
švietimo ir mokymo pol itikos sritis bei strukt ūrinių fondų (ypač ESF) programas. 
adekvačios ir tvarios pensijos užtikrinant: 
– g) adekva čias pensij ų pajamas visiems ir teis ę gauti pensij ą, leidžiančią išėjusiems į pensiją 
žmonėms išlaikyti deram ą gyvenimo lyg į, atsižvelgiant į kartų solidarumo ir teisingumo 
principą; 
– h) valstybini ų ir privačių pensijų sistemų finansin į tvarumą, atsižvelgiant į spaudim ą 
valstybės finansams bei į tai, kad visuomen ė senėja, ir laikantis tripakop ės strategijos, 
skirtos įveikti sen ėjimo poveik į biudžetui, ypa č: remiant ilgesn į darbinį amžių ir aktyvų 
senėjimą; išlaikant tinkam ą ir teising ą įmokų ir gaunam ų išmokų pusiausvyr ą; ir skatinant 
prieinamum ą bei valstyb ės ir privačių pensijų sistemų saugumą; 
– i) kad pensij ų sistemos b ūtų skaidrios, gerai pr itaikytos prie moter ų ir vyrų poreikių bei 
siekių ir šiuolaikin ės visuomen ės, demografinio sen ėjimo ir strukt ūrinių pokyčių 
reikalavim ų; kad žmon ės gautų reikalingos info rmacijos, padedan čios planuoti iš ėjimą į 
pensiją, ir kad reformos b ūtų vykdomos remiantis kiek įmanoma didesniu sutarimu. 
prieinama, aukštos kokyb ės ir tvari sveikatos ir ilgalaik ė priežiūra 
LT 10   LT užtikrinant: 
– j) galimyb ę visiems naudotis adekva čia sveikatos ir ilgalaik ės priežiūros sistema ir kad 
priežiūros poreikis netapt ų skurdo bei finansin ės priklausomyb ės priežastimi; ir kad b ūtų 
sprendžiamos neteisingumo problemos, susijusios su teise į sveikatos prieži ūrą ir su 
padariniais sveikatai; 
– k) kokybiškas sveikatos ir ilgalaik ės priežiūros paslaugas ir pritaikant prieži ūrą, įskaitant 
prevencin ę priežiūrą, prie besikei čiančių poreikių ir visuomen ės bei pavieni ų asmenų 
pasirinkimo, vis ų pirma nustatant kokyb ės standartus, atspindin čius geriausi ą tarptautin ę 
patirtį, ir stiprinant sveikatos prieži ūros specialist ų, pacient ų ir priži ūrimų asmenų 
atsakomyb ę; 
– l) kad adekvati ir aukštos kokyb ės sveikatos ir ilgalaik ės priežiūros sistema išlikt ų 
prieinama ir tvari skatinant racional ų išteklių panaudojim ą, ypač pasitelkiant tinkamas 
paskatas vartotojams ir paslaug ų teikėjams, ger ą valdymą ir prieži ūros sistem ų bei 
valstybės bei priva čių institucij ų darbo koordinavim ą. Siekiant ilgalaikio tvarumo ir 
kokybės būtina skatinti sveik ą bei aktyv ų gyvenimo b ūdą ir gerus žmogiškuosius išteklius 
priežiūros sektoriuje. 
LT 11   LT 2 PRIEDAS 
SOCIALINIO AKM STEB ĖSENOS PAGRINDINIAI RODIKLIAI  
 
1a – Skurdo rizikos lygis (bendras, vaik ų ir pagyvenusi ų žmonių) + paaiškinamoji ribin ė 
vertė ES 
Asmenų, gaunančių mažesnes nei 60 % nacionalinio pajam ų vidurkio pajamas, dalis8. 
1b – Santykinis medianinis skurdo rizikos skirtumas ES 
Skirtumas tarp asmen ų, gyvenan čių žemiau skurdo ribos, medianini ų pajamų ir pačios ribos, išreikštos 
skurdo ribos procentine dalimi.  
1c – Nuolatinio skurdo lygis (galimas tik nuo 2010 m.) ES Asmenys, šiais metais ir bent 2 metus iš pastar ųjų 3 metų gyvenantys ties skurdo riba. 
 
2 – Pajam ų paskirstymo nelygyb ė (S80/S20) ES 
Visų pajamų, kurias gavo 20 % didžiausias pajamas gaunan čių valstybės gyventoj ų, ir pajam ų, kurias 
gavo 20 % mažiausias pajamas gaunan čių valstybės gyventoj ų, santykis.  
3 – Tikėtina sveiko gyvenimo trukm ė NAT (nacionaliniu lygmeniu) 
Metų, kuriuos asmuo gim ęs, sulaukęs 45 ir 65 met ų dar turėtų gyventi b ūdamas sveikas (kurio 
sveikatai d ėl kasdienin ės veiklos nekyla pavojus), skai čius. Vertinama bendrai su tik ėtina gyvenimo 
trukme.  
4 – Mokyklos nebaig ę asmenys ES 
18–24 m. amžiaus asmen ų, įgijusių tik pagrindin į išsilavinim ą, ir keturias savaites prieš tyrim ą 
nedalyvavusi ų jokioje ugdymo ar mokymo programoje, dalis.  
5 – Asmenys, gyvenantys bedarbi ų asmenų namų ūkiuose ES 
Suaugusių asmenų (18–59 m. asmenys, ne studentai) ir vaik ų, kurių namų ūkiuose nė vienas narys 
neturi darbo, dalis.  
6 – Numatytos bendros viešosios socialin ės išlaidos NAT 
Su amžiumi susijusios bendr ų viešųjų socialinių išlaidų prognozės (išlaidų pensijoms, sveikatos 
priežiūrai, ilgalaikei prieži ūrai, švietimui ir nedarbui), esamas lygis ir numatomas BVP dalies pokytis.  
7a – Medianin ės santykin ės pagyvenusi ų asmenų pajamos ES 
Medianin ės 65 m. ir vyresnio amžiaus asmen ų pajamos pagal medianini ų 0−64 m. asmen ų pajamų 
lygį. 
7b – Suvestin ė pakeitimo norma ES 
Medianin ės 65–74 m. asmen ų asmeninės pensijos, palygti su medianin ėmis 50–59 m. asmen ų 
asmeninėmis pajamomis, at ėmus kitas socialines išmokas.  
8 – Pačių asmenų praneštas nepatenkintas poreikis gauti medicinin ę priežiūrą – NAT + 
naudojimasis sveikatos prieži ūros paslaugomis NAT  
Bendras pa čių asmenų praneštas poreikis gauti medicinin ę priežiūrą, kuris nebuvo patenkintas d ėl 
finansinių kliūčių, laukimo laiko arba d ėl per didelio atstumo pagal pajam ų kvantilį. Vertinamas 
                                                 
8 Jeigu nenurodyta kitaip, šiame s ąraše pateikti skurdo rodikliai susij ę su bendrosiomis vidutin ėmis namų 
ūkių disponuojamomis pajamomis, kurios apibr ėžiamos kaip visos disponuojamos nam ų ūkio pajamos 
(atėmus išmokas ir mokes čius), pakoreguotos atsižvelgiant į jų dydį ir sudėtį. Žr. visą rodiklių sąrašą
  
http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/common_indicators_en.htm   
LT 12   LT atsižvelgiant į apsilankym ų pas bendrosios praktikos gydytoj ą ar kitą specialist ą per pastaruosius 12 
mėnesių skaičių. 
9 – Momentinis skurdo rizikos lygis ES 
Asmenų, gaunančių mažesnes pajamas nei 2004 m. apskai čiuotas skurdo rizikos lygis, pakoreguotas 
pagal keleri ų metų infliaciją, dalis.  
10 - Vyresnio amžiaus darbuotoj ų užimtumo lygis ES 
Darbą turinčių 55–59 m. ir 60–64 m. amžiaus asmen ų dalis šio amžiaus asmen ų grupėje. 
11 – Dirban čiųjų skurdo rizika ES 
Asmenys, kurie priskiriami prie dirban čiųjų ir kuriems gresia skurdas.  
12 – Darbo j ėgos aktyvumo lygis ES 
Dirbančių asmenų ir bedarbi ų dalis tarp darbingo amžiaus (15–64 m.) gyventoj ų. 
13 – Regioniniai skirtumai – užimtumo lygio variacijos koeficientas NAT 
Regioninio užimtumo lygio standartinis nuokrypis, padalintas iš svertinio nacionalinio vidurkio.  
14 – Bendros išlaidos sveikatos apsaugai vienam gyventojui NAT  
Bendros išlaidos sveikatos apsauga i vienam gyventojui pagal PGP.