[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.4.29 KOM(2009) 210 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI Atsakymas į ekspertų grupių parengtas Šeštųjų bendrųjų programų ex-post vertinimo ataskaitas KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI Atsakymas į ekspertų grupių parengtas Šeštųjų bendrųjų programų ex-post vertinimo ataskaitas 1. BENDROSIOS APLINKYBėS Sprendimuose dėl 7-ųjų bendrųjų mokslinių tyrimų programų[1] (EB ir Euratomas) nustatyta, kad jų vertinimas turėtų būti atliktas per dvejus metus nuo programų pabaigos. 6-ųjų bendrųjų programų (6BP) (2002–2006 m.) ex-post vertinimą atliko iš 13 narių sudaryta ekspertų grupė, kuriai vadovavo Leibnico asociacijos prezidentas profesorius Ernstas Rietschelis. Remiantis dideliu medžiagos kiekiu buvo siekiama įvertinti 6BP loginį pagrindą, įgyvendinimą ir pasiekimus[2]. Ekspertų grupei buvo pateiktos Jungtinio tyrimų centro tiesioginės veiklos ir informacinės visuomenės technologijų (IVT) mokslinių tyrimų specialių vertinimų išvados ir rekomendacijos. Į abi bendrąsias programas (BP) įtraukta vadinamoji tiesioginė veikla, kurią sudaro Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) vykdoma mokslinių tyrimų ir plėtros veikla. JTC kartu su savo valdyba sudarė Davido Kingo vadovaujamą ekspertų grupę[3], ir ji 2008 m. rugsėjo mėn. pateikė ataskaitą. Nors Komisijos tarnybos jau atsiliepė[4] į šioje ataskaitoje pateiktas išvadas ir apskritai pritarė joje išdėstytoms rekomendacijoms, Komisija mano, kad atliekant bendrą 6BP vertinimą naudinga atkreipti dėmesį į šią konkrečiai JTC veiklai skirtą vertinimo ataskaitą, kurią Komisija laiko informaciniu JTC vertinimu (žr. priedą). 6BP IVT teminio prioriteto ex-post įvertinimą atliko Esko Aho vadovaujama ekspertų grupė. Komija palankiai įvertino ataskaitą ir 2008 m. rugsėjo mėn. komunikate[5] suinteresuotosioms institucijoms išdėstė savo pirmines pastabas dėl rekomendacijų. Jas Komisija pasiūlė nagrinėti plataus masto diskusijose dėl Europos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) inovacijų politikos.[6] 2. Įvadas Pagrindiniai 6BP (2002–2006 m.) ir jų specialiųjų programų tikslai buvo integruoti, sustiprinti ir formuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Šios programos, kurioms įgyvendinti skirta 19 235 mlrd. EUR, buvo vienos plačiausių mokslinių tyrimų programų pasaulyje, ir jas įvertinti nėra lengva. Komisija neseniai gavo ekspertų grupės ataskaitą, kurioje nustatomi naudojamos medžiagos įvairove bei kokybe ir teikiamos informacijos išsamumu paremti vertinimo etalonai. Šioje ataskaitoje pateikiami duomenys, išvados, rekomendacijos ir bendrųjų programų ateities vizija yra vertingas indėlis į būsimos politikos kūrimą ir tolesnį vertinimą (visų pirma 7BP tarpinį vertinimą), ir į 8BP, kuri bus pradėta įgyvendinti 2014 m., rengimą. Šio komunikato tikslas – atvirai ir skaidriai atsakyti į ex-post vertinime pateiktus klausimus, pabrėžiant, kokių veiksmų Komisija ketina imtis arba jau ėmėsi problemai spręsti, taip pat aptarti klausimus, į kuriuos nėra aiškaus ar tiesioginio atsakymo. Akivaizdu, kad sprendžiant nemažai vertinimo ataskaitoje iškeltų klausimų, visų pirma tų, kurie susiję su bendrųjų programų sudarymu bei turiniu ir finansinėmis taisyklėmis, kurių dėl jų įgyvendinimo pobūdžio negali išspręsti viena Komisija, reikės į bendrą darbą įtraukti daugiau subjektų, tarp jų – valstybes nares, Tarybą ir Europos Parlamentą. 3. PASTABOS DėL REKOMENDACIJų 1. Prieš pateikdama 8BP planus Komisija turėtų išnagrinėti ir aiškiau dokumentuoti dabartinį ir būsimą BP loginį pagrindą tiek bendruoju, tiek smulkiuoju lygmeniu. Nustatant daugelį BP tikslų reikėtų atsižvelgti į Komisijos ir kitų subjektų galimybes siekti tų tikslų. Komisija turėtų dokumentuoti ir skaidriau vykdyti su BP rengimu susijusias konsultacijas tiek bendruoju, tiek atskirų veiklos programų lygmeniu. Komisija iš esmės pritaria rekomendacijai. Prieš ruošiant ir kuriant 8BP pasiūlymą bus vykdomos plačios, atviros ir skaidrios konsultacijos su suinteresuotomis šalimis. Detali 8BP loginio pagrindo analizė bus pateikta prie to pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime. Nuo 2003 m. pagrindinis ES mokslinių tyrimų ir plėtros politikos ir bendrųjų programų tikslas buvo ir, tikėtina, bus sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Įgyvendinant BP reikės vis daugiau vadovautis Liublianos procese[7] nustatytais partnerystės su valstybėmis narėmis principais ir bendru susitarimu 2020 metams numatyta EMTE vizija[8] – sukurti Europos mokslo, žinių ir technologijų vidaus rinką, geriau koordinuoti mokslinių tyrimų veiklą bei jos politikos kryptis ir skirti didesnį dėmesį toms programoms ir politikos kryptims, kurios padėtų spręsti pagrindinius visuomenės uždavinius tokiose srityse kaip energija, aplinka, klimatas, sveikata, senėjanti visuomenė ir darnus vystymasis. Dėl to gali tekti spręsti sudėtingus klausimus, pavyzdžiui, kaip naudojantis partneryste rasti naujų būdų gauti išteklių. Įgyvendinant BP taip pat bus siekiama remti ir stiprinti penkias EMTE iniciatyvas, kurios pradėtos įgyvendinti 2008 m., visų pirma mokslo darbuotojų partnerystės iniciatyvą, tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje strategiją ir bendrų programų kūrimo iniciatyvą. 2. Tačiau BP turi atsispindėti ne tik tai, ko pradžioje iš jos nori konkuruojančios naudą gaunančios arba suinteresuotųjų šalių bendruomenės. Ji turi būti lanksti, kad galėtų vystytis ir keistis. BP neturėtų tapti valstybių narių mokslinių tyrimų ir plėtros politikos arba kitų vietos problemų sprendimo pakaitalu, bet turėtų būti geriau suderinta su nacionalinėmis mokslinių tyrimų pastangomis siekiant stiprinti ir formuoti EMTE. Ją įgyvendinant taip pat reikia sąmoningai vengti monopolijos. Šiuo metu Komisija, įgyvendindama BP, dalyvauja beveik visoje Europos mokslinių tyrimų ir plėtros srities bendradarbiavimo veikloje, dėl to gali kilti pavojus, kad mąstymas ir idėjos taps vienodos ir nebus pasinaudota Europos mokslinių tyrimų sistemos įvairove. Komisija iš esmės pritaria rekomendacijai ir sutinka, kad, siekiant sustiprinti EMTE ir suteikti jai struktūrą, reikia darniau ir geriau koordinuoti Bendrijos ir nacionalines mokslinių tyrimų pastangas. Siekis tiksliau derinti veiksmus politikos ir programų lygmeniu didele dalimi logiškai pagrindžia būtinybę užmegzti Liublianos procese numatytą tvirtą ir ilgalaikę Komisijos ir valstybių narių EMTE partnerystę. Politikos lygmeniu šie tikslai įgyvendinami taikant atvirojo koordinavimo metodą ir tęsiant 2008 m. pradėtas įgyvendinti Bendrijos EMTE iniciatyvas[9]. Programų lygmeniu Komisija, remdamasi ERA-NET ir 169 straipsnio iniciatyvų įgyvendinimo patirtimi, pasiūlė laikytis bendrų programų kūrimo metodo. Iš tiesų BP nepakeičia nacionalinio finansavimo, bet turi suteikti pridėtinę vertę Europos mastu, nepriklausomai nuo projekto dydžio ir masto, nei nuo jam įgyvendinti naudojamų priemonių. Mintis, kad Komisija, įgyvendindama BP, monopolizuoja Europos mokslinių tyrimų sritį, nėra pagrįsta įrodymais. Tokios institucijos ir veiklos iniciatyvos kaip CERN, EUREKA, Europos mokslo fondas (EMF) ir COST yra tik kelios iš daugiašalių Europos įstaigų ir Europos mastu vykdomos veiklos iniciatyvų, kuriomis šiuo metu grindžiama Europos mokslinių tyrimų sistema. 3. Reikia atsisakyti termino „trečioji šalis“, nes jis trukdo strategiškai mąstyti. Vietoj jo reikėtų nustatyti tris strategijas: Europos Sąjungos bendradarbiavimo, įgyvendinant BP, su besivystančiomis šalimis, bendradarbiavimo su augančios ekonomikos šalimis ir bendradarbiavimo su ES nepriklausančiomis pramoninėmis valstybėmis. Turėtų būti skirtas daug didesnis biudžetas bendradarbiavimui su didžiausiomis išsivysčiusios ekonomikos (tokiomis kaip JAV ir Japonija) ir besiformuojančios ekonomikos šalimis (tarp jų – su Indija, Kinija ir Brazilija) ir konkrečiai pritaikytos strategijos, kurios padėtų padidinti judumą su šiomis šalimis ir įtraukti jas kaip partneres į BP, taip gerinant EMTE kokybę ir įtvirtinant jos tikslus. BP veikloje, susijusioje su bendradarbiavimu su besivystančiomis šalimis, didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas toms temoms ir technologijoms, kurios yra svarbios vystymuisi ir kurių srityje ES mokslininkai pirmauja pasaulyje. Terminas „trečioji šalis“ taikomas toms šalims, kurios nėra nuolatinės bendrųjų programų narės, įskaitant ne ES ir neasocijuotąsias šalis. Komisija pripažįsta, kad, nors terminas gal ir nėra nepriekaištingas, jis netrukdo konkrečiau ir tiksliau vertinti strateginių mokslinių tyrimų srities partnerystės su trijų nurodytų tipų šalimis[10]. Atsisakius šio termino ir pradėjus šalis skirstyti į minėtus tipus, nebūtinai taps aiškiau ir paprasčiau. Komisija taip pat norėtų pabrėžti, kad tarptautiniame bendradarbiavime įgyvendinant BP ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kompetencijai, kartu atsižvelgiama į valstybių partnerių konkrečius poreikius mokslinių tyrimų srityje ir skatinama teikti paramą mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti, naudojantis kitais finansavimo šaltiniais. Komisija sutinka, kad reikia skirti aiškesnį dėmesį bendradarbiavimui su „trečiosiomis šalimis“ mokslinių tyrimų srityje, kaip teigiama neseniai paskelbtame komunikate „Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas“[11]. Komisija visiškai pritaria, kad mokslinių tyrimų srities partnerystei su išsivysčiusiomis šalimis reikalingas didesnis finansavimas, nes tai padėtų sustiprinti ryšį su geriausiais pasaulio mokslinių tyrimų centrais. Kad būtų pasiekti šie tikslai, reikia įveikti praktines kliūtis. Dėl keleto pokyčių 7BP atsiveria nauji keliai: - naudojant specialiąsias tarptautinio bendradarbiavimo priemones veiksmingai remiama bendrų uždavinių sprendimo partnerystė, visų pirma su augančios ekonomikos ir besivystančiomis šalimis – pavyzdžiui, paskelbti koordinuoti kvietimai tokiems strateginiams partneriams kaip Rusija ir Indija; - vystoma strateginė partnerystė su valstybėmis narėmis, ypač skatinamas strateginis bendradarbiavimas su pagrindinėmis trečiosiomis šalimis vykdant geografinę ir teminę atranką, – tuo tikslu buvo įkurtas naujas Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginis forumas; - abipusiai atveriamos programos, tokios kaip ES ir JAV programos sveikatos srityje. 4. Turėtų būti pradėtas taikyti naujas principas „iš apačios į viršų“ (NEST ir 6BP veiklos pavyzdžiu), kuris padėtų ištirti mokslinių tyrimų kryptis ir naujus būdus užmegzti bendradarbiavimą. Šiuo principu turėtų būti skatinami greiti veiksmai ir noras rizikuoti, o vienintelis atrankos kriterijus būtų mokslinė kompetencija. 7BP suteikiama daug daugiau svarbos mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams, o NEST veikloje pradėta įgyvendinti filosofija „iš apačios į viršų“ yra pagrindinis Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) principas, kuris taikomas visoms mokslo ir technologijų sritims, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus. EMTT parama pagrindiniams tyrėjams ir atskiroms tyrėjų komandoms rodo, kad pasikeitė požiūris, kuriuo vadovaujantis pagal NEST skatinta bendrai vykdyti mokslinius tyrimus. Kadangi Europos partneryste grindžiamos bendradarbiavimo programos gali būti veiksminga priemonė tarpdisciplininiams mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams skatinti, siekiant papildyti EMTT veiklą, į kiekvieną 7BP teminio prioriteto sritį buvo įtraukti NEST principu vykdomi moksliniai tyrimai. Tarp jų įsidėmėtina IRT teminiam prioritetui priskiriama Ateities ir kuriamų technologijų (AKT – aktyvumo skatinimo) iniciatyva, kurios tikslas – didžiausią išteklių dalį panaudoti aiškią viziją įkūnijantiems ir daug pastangų reikalaujantiems ilgalaikiams tikslams, kurie turėtų stiprų poveikį ateityje, įgyvendinti. Komisija pritaria, kad galėtų būti skiriama daugiau dėmesio siekiant užtikrinti, kad mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams – vykdomiems tiek atskirų tyrėjų komandų, tiek pagal Europos partnerystės programas – skatinti naudojamų priemonių derinys būtų veiksmingas visose BP mokslinių tyrimų srityse. Svarstant NEST principu vykdomų mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų skatinimą, reikėtų neapsiriboti konkretiems teminiams tikslams įgyvendinti skirtais tiksliniais moksliniais tyrimais, bet prisiminti ir tuos tarpdisciplininius mokslinius tyrimus, kurie vykdomi vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“ ir apima įvairias temas. 5. Svarbu, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) dalyvautų įgyvendinant teminius prioritetus, ir toks jų dalyvavimas turėtų būti skatinamas. Tačiau reikėtų dar kartą apsvarstyti, ar naudinga MVĮ skirti 15 % bendro biudžeto lėšų, ir jas nukreipti mechanizmų, kurie labiau atitinka tam tikros pramonės dinamiką, naudai. Komisija mano, kad reikėtų skatinti MVĮ dalyvauti bendrosiose programose, įskaitant teminių prioritetų sritis. 15 % rodiklis atspindi teisės aktų leidėjų šiam klausimui suteiktą svarbą ir niekada nebuvo savitikslis. Dažnai regioninės bei nacionalinės programos labiau atitinka MVĮ veiklos pobūdį, ir šios programos bei jų dalyviai geriau patenkina MVĮ poreikius. Įgyvendinant daugelį bendrųjų programų buvo nuolat stengiamasi, taip pat pasitelkus šiuo metu veikiančią tarpžinybinę specialios paskirties grupę, stebėti, kaip jose dalyvauja MVĮ, ir nustatyti specialias jų konkrečius poreikius atitinkančias nuostatas. Tarp kitų, galima paminėti didelį pasisekimą turinčią programą „Eurostars“ – jungtinę EUREKA ir 7BP iniciatyvą, pagal kurią finansuojami į rinką orientuoti moksliniai tyrimai ir kurioje aktyviai dalyvauja mokslinius tyrimus vykdančios MVĮ. Šiuo metu vykdomi išsamūs tyrimo darbai, kurių tikslas – ištirti, kokios naudos MVĮ gauna dalyvaudamos BP, įskaitant galimybę pasinaudoti specialiosios programos „Pajėgumai“ priemonėmis. Be to, šio darbo tikslas – daug geriau suprasti pagal BP vykdomos MVĮ mokslinių tyrimų veiklos pobūdį ir kartu ištirti daug, vidutiniškai ir mažai technologijų naudojančių MVĮ poreikius, siekiant būsimose bendrosiose programose numatyti kryptingą MVĮ paramą. 6. Ekspertų grupė rekomenduoja tęsti Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI), veiklą, įskaitant jo veiksmų plano įgyvendinimą ir prognozavimo veiklą, ir pripažįsta, kad bendrųjų programų veikla, kuria remiamos daugelį sričių apimančios mokslinių tyrimų infrastruktūros, yra labai veiksminga. Komisija ir toliau rems Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiklą. ESFRI vaidmuo rengiant strategiją, visų pirma naudojantis jo naujų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų (angl. ERI) veiksmų planu, yra ypač svarbus. Jį turėtų papildyti valstybių narių kuriami nacionaliniai veiksmų planai; taip pat turėtų būti stiprinamas pasaulinis mokslinių tyrimų infrastruktūrų koordinavimas. Tokie veiksmai atitinka Bendrijos veiklą šioje srityje. Nauja 7BP veikla, kuria visų pirma siekiama padėti vystyti naujos kartos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras (kūrimas – parengiamasis etapas), rengiama pagal ESFRI veiksmų planą. Be to, Komisija, suteikdama ERI naują teisinį pagrindą, paskatins ir pagreitins sprendimų priėmimo procesą. Komisija pripažįsta daugelį sričių apimančių infrastruktūrų, tokių kaip IRT grindžiamos infrastruktūros, veiksmingumą. Ateityje ji ir toliau labai rems jų vystymą, atsižvelgdama į jų greitą technologinę raidą, pasaulinį mastą ir tokių forumų kaip eIRG (Elektroninių infrastruktūrų svarstymo grupė)[12] pateiktas rekomendacijas. 7. Privalu imtis kur kas aktyvesnių veiksmų, kad bendrųjų programų projektuose dalyvautų gerokai daugiau moterų; pavyzdžiui, kai finansavimas teikiamas naudojantis stambiomis finansavimo priemonėmis, atlikus atranką pagal kokybės kriterijų, reikėtų (vėl) numatyti specialias į lyčių lygybę orientuotas priemones. Reikia sistemingai ir nuolat rinkti statistinius duomenis, juos analizuoti bei stebėti, ir imtis veiksmų, jeigu nėra daroma pažanga siekiant lyčių lygybės. Komisija pritaria, kad reikia siekti geresnės Europos mokslo darbuotojų lyčių pusiausvyros. Tačiau ji atsargiai vertina ekspertų grupės siūlomą veiksmų kryptį. BP turi būti gerosios patirties pavyzdys ir padėti nustatyti standartus. Tačiau BP dalyvauja daugiau moterų nei bendrai visose nacionalinėse programose, ir ne viską galima pasiekti vien pagal BP. Bet kokie tolimesni veiksmai turi būti grindžiami tikslesniais statistiniais duomenimis apie mokslo darbuotojų lytį ir geresne jų analize. Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir vykdant veiklą kitose politikos srityse, kurios daro poveikį lyčių lygybei, reikia dažniau taikyti principą „iš viršaus į apačią“; tinkamas pavyzdys galėtų būti Europos moterų gerosios patirties IRT srityje kodeksas[13], kuriuo, bendradarbiaujant su Europos IRT sektoriumi, siekiama sukurti sąlygas patraukti ir išlaikyti moteris. 8. Norint ateityje išsaugoti Europos mokslinį bei technologinį gyvybingumą ir konkurencingumą, labai svarbu užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų patraukli karjeros galimybė jaunimui. Vienas iš šio klausimo sprendimo būdų galėtų būti BP skiriamas didesnis dėmesys svarbiausiems visuotiniams poreikiams ir problemoms. Taip pat galėtų būti toliau skatinamas jaunų Europos mokslininkų judumas ir sudaromos galimybės sparčiai besivystančio mokslo šalių studentams ir jauniems mokslo darbuotojams mokytis ir dirbti Europoje. Komisija pritaria būtinybei patraukti jaunimą, kad šis rinktųsi mokslo ir technologijų srities profesiją. M. Rocardo ataskaitoje apie pedagogiką (angl. The Rocard Report on Education Science )[14] aiškiai parodyta, kad jaunųjų kartų susidomėjimas mokslų studijomis mažėja, ir išvadose pažymėta, kad reikia iš esmės pakeisti mokslų mokymo metodus. Reikės ieškoti sprendimų valstybių narių ir Bendrijos lygmeniu, be kita ko, imantis veiksmų įvairiose politikos srityse ir įtraukiant įvairias suinteresuotąsias šalis. 7BP jau skiriamas didesnis dėmesys svarbiausiems visuotiniams poreikiams ir klausimams; vienas iš pavyzdžių – į strateginį energetikos technologijų (SET) planą įtrauktos atsinaujinančios energijos technologijos. Įgyvendinant bendras technologijų iniciatyvas, siūlant bendrų programų kūrimo būdą, taip pat pagal naują tarptautinę mokslo ir technologijų strategiją kuriant visuotinę partnerystę, pagrindinis dėmesys skiriamas svarbiausiems visuotiniams poreikiams ir klausimams. Kita sritis, kurioje buvo padaryta pažanga, susijusi su mokslo darbuotojų vieta rinkoje. Neseniai pristatyta iniciatyva „Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“ siekiama, naudojantis nacionalinėmis ir Europos politikos priemonėmis, padaryti Europą patrauklesnę mokslo darbuotojų profesinei veiklai ir judumui. Mokslinių tyrimų institucijos, toliau įgyvendindamos Europos mokslo darbuotojų chartijos ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekso principus, padės užtikrinti tvirtesnę mokslo darbuotojų karjerą ir tikrą konkurenciją. Komisija taip pat tikisi, kad vidurinio lavinimo etape, kuomet renkamasi profesiją, bus ugdomas didesnis sąmoningumas. Atsakydama į raginimą skatinti jaunus mokslininkus mokytis ir dirbti Europoje, Komisija atkreipia dėmesį į didelę pažangą, kuri padaryta įvedus tokias naujoves kaip „mokslo viza“, kuria trečiųjų šalių mokslo darbuotojams suteikiamas specialus leidimas gyventi. Kartu svarbu išvengti mokslinio protų nutekėjimo. Siekiama skatinti tikrus mainus, numatant sugrįžimo į trečiąją šalį etapą, kad būtų sudarytos sąlygos vystyti tų šalių nacionalines institucijas ir kartu kurti abipusę ilgalaikę naudą teikiančius ryšius. 9. Reikia iš esmės pertvarkyti bendrųjų programų administracijos darbą, o ne tik jį paviršutiniškai pagerinti. Komisija turėtų pasinaudoti išorine pagalba, kad peržiūrėtų administracijos procedūras, įskaitant finansinės kontrolės procedūras, siekdama įgyvendinti konkrečius tikslus, pavyzdžiui, 50 % sumažinti „pagrindinį“ sutarties sudarymo laiko rodiklį ir pereiti nuo sutartyse taikomo išlaidų principo prie kainos principo, kad, galbūt išskyrus kai kuriuos projektus, nebereikėtų tikrinti išlaidų. Remdama mokslinius projektus, Komisija vis daugiau paramos turėtų skirti ne pagal sutartis, bet kaip dotaciją. Komisija supranta administravimo bei procedūrų paprastinimo, visų pirma dviejų konkrečių klausimų, kuriuos pabrėžė ekspertų grupė, svarbą. Procedūrų paprastinimas yra vienas iš pagrindinių 7BP tikslų, ir pasiekimai šioje srityje nurodomi neseniai paskelbtoje 7BP pažangos ataskaitoje, pavyzdžiui, įsteigus Dalyvio garantinį fondą buvo galima uždrausti išankstinius daugelio dalyvių finansinio pajėgumo patikrinimus, taikant vienintelio registravimo priemonę, teisinius dokumentus užtenka pateikti tik kartą, o naudojantis naujomis elektroninėmis priemonėmis lengviau derėtis dėl sutarčių. Kaip nurodoma pažangos ataskaitoje, Komisija gali atlikti paprastinimą tik pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Atliekant ataskaitoje siūlomą esminį pertvarkymą, išorinė pagalba būtų galima remtis peržiūrint procedūras, bet siekiant pakeisti visą teisinę, finansinę ir kontrolės sistemą taip pat reikės sutelkti bendras įstatymų leidėjo, biudžeto valdymo institucijos ir Audito Rūmų pastangas. Šiuo pertvarkymu turėtų būti siekiama geresnės pusiausvyros tarp, iš vienos pusės, paprastumo ir mažesnės biurokratinės naštos ir, iš kitos pusės, patikimo finansų valdymo ir atskaitomybės. Komisija planuoja 2010 m. paskelbti komunikatą dėl paprastinimo, ir tai galėtų būti proga apsvarstyti šiuos klausimus ir atsižvelgti į vykstančią diskusiją su teisėkūros institucija ir Audito Rūmais dėl toleruotinos klaidų rizikos sąvokos[15]. 10. Komisija turėtų gerokai išplėsti savo vertinimo perspektyvą, kad galėtų nustatyti ir parodyti BP poveikį. Iki šiol vertinant BP daugiau dėmesio buvo skiriama naujausios programos planavimui ir organizavimui. Mums labai trūksta supratimo apie BP ilgainiui daromą poveikį ir apie jos platesnį kontekstą (įskaitant institucijas, disciplinas ir technologijas, pramonę, plačiąją visuomenę, politiką). Nors, žinoma, vertinant yra svarbu sutelkti dėmesį į programas, kaip skatinama Komisijos vidaus taisyklėse, neatsižvelgiant į šiuos kitus aspektus sunku gerai suprasti, kaip veikia BP, ir ją tobulinti. Komisija pripažįsta, kad reikia pradėti detaliau tirti ilgalaikį ir struktūrinį BP poveikį (institucijoms, pramonei, valstybėms narėms ir kt.), ir jau ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, kad toks darbas būtų vykdomas. Labai svarbu, kad valstybės narės padėtų suprasti ilgalaikį BP poveikį. EUFORDIA[16] grupė, neseniai ištyrusi poveikį ir surengusi konferenciją, pačiu laiku parodė, ką galima pasiekti tokiomis ad hoc iniciatyvomis, kurias Komisija ir toliau tvirtai rems. 4. PERSPEKTYVOS Šiuo atsakymu į 6BP vertinimą Komisija vykdo savo atnaujintą ir tvirtesnį įsipareigojimą teikti ataskaitas apie bendrųjų programų įgyvendinimą, pažangą ir pasiekimus. Tarp ataskaitų ir vertinimo darbų, be šio darbo, būtų galima paminėti neseniai paskelbtą 7BP stebėsenos ataskaitą[17], 7BP pažangos ataskaitą ir 7BP tarpinį vertinimą, kuris bus atliktas 2010 m. 6BP ex-post vertinimo ataskaita ir Komisijos atsakymas, taip pat specialios JTC tiesioginės veiklos ir IVT mokslinių tyrimų ataskaitos bus pagrindinė medžiaga, kuria bus grindžiamas 7BP tarpinis vertinimas. Taip bus galima ne tik užtikrinti geresnį tęstinumą ir nuodugniau suprasti nagrinėjamus klausimus, bet ir glaudžiau susieti vertinimą su politikos formavimo bei sprendimų priėmimo procesais. Be to, taip bus galima pritaikyti dabartinę bendrąją programą ir bendrųjų programų struktūrą taip, kad jos būtų naudingos kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę – Europos mokslo, žinių ir technologijų vidaus rinką, kurioje dėl konkurencijos būtų didinama mokslinė ir technologinė kompetencija ir kuri kartu sudarytų galimybes koordinuoti Europos mokslinių tyrimų veiklą, programas ir politikos kryptis siekiant veiksmingiau ir efektyviau spręsti pagrindinius visuomenės uždavinius. Priedas Jungtinio tyrimų centro (JTC) tiesioginės veiklos pagal 6BP nepriklausomas vertinimas Jungtinių tyrimų centro 6BP ex-post vertinime, kurį atliko Davido Kingo vadovaujama ekspertų grupė, nagrinėjama visa pagal bendrąsias programas vykdoma tiesioginė veikla ir išdėstomi JTC specialiųjų programų rezultatai. Jame pateikiamos Komisijai ir JTC skirtos rekomendacijos, kaip nuolat gerinti paramą, kurią JTC teikia mokslu grindžiamai politikai. Užuot vertinusi kiekvieno iš septynių JTC institutų veiklą, ekspertų grupė pabrėžė integruotą požiūrį į JTC ir šią organizaciją įvertino kaip vientisą įstaigą, didesnį dėmesį skirdama pagrindinėms jos kompetencijos sritims pagal 6BP daugiametės darbo programos struktūrą. Teminiai pasiekimai įvertinti aplankius vertinamas vietas ir išnagrinėjus JTC pateiktą informacinę medžiagą. Ekspertų grupė ypatingą dėmesį skyrė mokslinių tyrimų veiklos kokybei, įgyvendinimo bei valdymo kokybei ir tyrė, kaip siekiama nusistatytų tikslų. Be to, ji naudojosi JTC klientų apklausų, kurias atliko nepriklausoma apklausų kompanija, duomenimis. Bendras JTC veiklos ir pasiekimų pagal 6BP vertinimas yra teigiamas, ir pateikiama išvada, kad „per pastaruosius dešimt metų JTC įvyko esminės permainos, kurios padėjo sutvirtinti jo kaip nepakeičiamo žinių ir patirties šaltinio, prisidedančio prie ES politinės darbotvarkės įgyvendinimo, vaidmenį“. Jo parama mokslui ir politikai įvertinta „gerai, labai gerai ir kartais puikiai“. Ekspertų grupė pastebėjo, kad nuo 1998 m., kai JTC buvo paskirta nauja misija, per visą 5BP įgyvendinimo laikotarpį iki 6BP įgyvendinimo metų JTC vis labiau orientuojasi į klientą. Ji pripažįsta JTC strateginę sistemą: įtikinamas misijos aprašymas, pareiškimas dėl vertybių ir reguliarūs vidaus vertinimai. Tam, kad būtų baigta kurti strateginė sistema ir organizacija pakiltų į aukštesnį – į politiką orientuotą – aptarnavimo lygį, ekspertų grupė pabrėžia, kad JTC turi susikurti ilgalaikę viziją ir bendrą organizacijos strategiją. Nurodydama į šį aukštesnį paslaugų lygį, ekspertų grupė taip pat mano, kad JTC turi tinkamą žinių bazę ir įgūdžius, kad galėtų aktyviai dalyvauti atitinkamuose politikos procesuose. Teigiamas JTC tiesioginės veiklos, susijusios su orientavimusi į klientą, kokybe ir poveikiu, įgyvendinimo pagal 6BP vertinimas priimtas palankiai. Komisija džiaugiasi išvadomis, ataskaitoje pateiktomis išsamiomis analizėmis ir rekomendacijomis. Ji pripažįsta valdybos vaidmenį aptariant pirmuosius rezultatus ir džiaugiasi mokslo bendruomenės teigiama reakcija[18], kuri padės labiau sustiprinti JTC kaip organizacijos, teikiančios mokslinę paramą ir konsultacijas Komisijos viduje, poziciją. Komisija visiškai sutinka su ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis ir iki 7BP tarpinio vertinimo įsipareigoja sukurti bendrą JTC organizacijos strategiją. Galutinis tikslas – kuo geriau pasinaudoti JTC žinių baze ES politikai remti ir nustatyti aiškią JTC vietą pagal EB ir Euratomo bendrąsias programas svarstant mokslo, mokslo politikos ir mokslinių tyrimų klausimus. Be to, tai padės toliau integruoti ir koordinuoti institutus JTC viduje. Paskelbus JTC informacines ataskaitas, JTC ėmė aktyviau remti 7BP politiką. Visos JTC ataskaitos pateikiamos kaip rekomendacijos; jomis skatinama diskutuoti visuomenei svarbiais klausimais, kurie kelia vienodai didelį susirūpinimą Europos politikos formuotojams ir piliečiams. JTC sukauptos žinios bei patirtis ir glaudus ryšys su mokslo bendruomene jam padeda geriau numatyti būsimas problemas. Atsižvelgdama į tai, Komisija remia JTC pastangas vykdyti užduotį, rengdama organizacijos strategiją, kuria taip pat siekiama aktyviau remti politikos formavimo procesą. [1] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.); 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.). [2] Daugiau informacijos apie medžiagą, kuria rėmėsi 6BP vertinusi ekspertų grupė, ir šios grupės naudotą metodą galima rasti vertinimo ataskaitoje, pateiktoje interneto svetainėjehttp://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf. [3] Ex-post vertinimas, Jungtinio tyrimų centro tiesioginė veikla pagal 6-ąsias bendrąsias programas (2002–2006 m.), galutinė ataskaita, 2008 m. rugsėjo mėn. [4] Pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos Šeštąsias bendrąsias programas Jungtinių tyrimų centro vykdytos tiesioginės veiklos ex-post vertinimas, SEC (2008) 3105. [5] COM (2008) 533, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0533:FIN:EN:PDF. [6] COM (2009) 116 „Europos IRT mokslinių tyrimų bei plėtros ir naujovių diegimo strategija. Daugiau pastangų“ (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0116:FIN:EN:PDF). [7] 2008 m. gegužės mėn. 30 d. Konkurencingumo taryba pradėjo sustiprinto politinio EMTE valdymo Liublianos procesą. Šiuo metu Komisijos ir valstybių narių partnerystė vystoma penkiose srityse: mokslo darbuotojų karjeros kryptys ir judumas, intelektinės nuosavybės valdymas perduodant žinias, bendrų valstybių narių programų kūrimas, visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, tarptautinis bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityse. [8] Dokumentą „2020 m. EMTE vizija“ 2008 m. gruodžio 2 d. priėmė Konkurencingumo taryba. [9] htpp://ec.europa.eu/research/era/specific-era-initiatives_en.html. [10] Iš tiesų šalys skirstomos į: asocijuotąsias šalis, Europos kaimynystės politikos šalis (Viduržemio jūros ir Rytų šalys) ir strateginės svarbos šalis; pastarųjų atveju ypatingas dėmesys skiriamas konkrečioms temoms, įskaitant pasaulinės svarbos uždavinius, vystymosi tikslus ir pan. [11] COM (2008) 588, „Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas“, p. 7. [12] Elektroninių infrastruktūrų svarstymo grupė, http://www.e-irg.eu. [13] http://ec.europa.eu/information_society/activities/itgirls/doc/code.pdf. [14] http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf. [15] Pagal 2008 m. gruodžio 16 d. komunikatą COM (2008) 866 „Siekiant bendro toleruotinos klaidų rizikos sąvokos supratimo“. [16] Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros poveikio įvertinimo forumas. [17] http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/first_fp7_monitoring_en.pdf. [18] „Slogūs laikai baigėsi. Europos jungtinių tyrimų centrui turėtų būti suteikti įgaliojimai skatinti kitas ES institucijas“ ( Dismal no more: Europe's Joint Research Centre should be empowered to stimulate other EU institutions ). Paskelbta Nature 457, p. 357-358 (2009 m. sausio 22 d.).