LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 261/3

Pranešimas apie pradedamą nagrinėjimo procedūrą dėl kliūčių prekybai, numatytų Tarybos Reglamente (EB) Nr. 3286/94, susidedančių iš Urugvajaus Rytų Respublikos taikomų priemonių ir veiksmų, darančių įtaką prekybai škotišku viskiu.

(2004/C 261/03)

2004 m. rugsėjo 2 d. Komisija gavo skundą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/98 (1) (toliau – Reglamentas) 4 straipsnį.

1. SKUNDĄ PATEIKIANTIS ASMUO

Škotijos viskio asociacija (ŠVA) pateikė skundą 54 įmonių, savo narių, kurios visos yra škotiško viskio distiliuotojai, maišytojai, prekių ženklų savininkai, brokeriai ir eksportuotojai, kartu turintys apie 95 % Škotijos distiliavimo ir maišymo pajėgumų, vardu.

ŠVA yra asociacija, veikianti vieno ar daugiau Bendrijos įmonių vardu, kaip tai yra numatyta reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio 6 dalyje.

2. PRODUKTAS

Skundas yra pateiktas dėl škotiškų viskių, pagamintų Škotijoje iš javų, kaip tai numato EB Reglamento Nr. 1576/89 nuostatos, ir kurie yra klasifikuojami suderintos muitų nomenklatūros 22 skirsnyje, SS 2208.30 subpozicijoje.

Tačiau tyrimas, kurį Komisija pradeda, taip pat gali apimti ir kitus produktus, ypač tuos, apie kuriuos suinteresuotos šalys informuos per toliau nurodytus terminus (žr. 8 skyrių) ir nurodys, kad jie buvo paveikti įtariamų veiksmų.

3. OBJEKTAS

Skundas teikiamas dėl keturių atskirų apmokestinimo tvarkos aspektų, Urugvajaus taikomų importuojamiems viskiams:

1. Viskiui keliami išlaikymo reikalavimai

Skunde nurodoma, kad Urugvajaus akcizai alkoholiniams gėrimams (IMESI) yra apskaičiuojami naudojant kainų diapazonų ir fiktyvių kainų sistemą, kuriomis remiantis nustatoma kiekvieno alkoholinio gėrimo apmokestinimo bazė. Po to, siekiant apskaičiuoti galutinius mokestinius įsipareigojimus, yra taikomas fiksuotas mokesčio dydis.

Kainų diapazonai viskiui yra nustatyti taip, kad visi vietiniai prekių ženklai galėtų pasinaudoti mažesniu apmokestinimu. Tuo pat metu Urugvajus iš mažiausių kainų diapazono pašalino visus ilgiau nei trejus metus išlaikytus viskius. Kadangi Europos Sąjungos taisyklės reikalauja, kad viskis būtų brandinamas ne mažiau kaip trejus metus, Urugvajaus nustatytas reikalavimas dėl išlaikymo savo poveikiu pašalina visus Europos Sąjungos viskius iš mažiausiai apmokestinamos kategorijos.

2. Išankstinis mokesčio sumokėjimas

Skunde nurodoma, kad Urugvajus reikalauja, kad importuotojai iš anksto sumokėtų 80 % prekių muitinės vertės dydžio importo mokestį. Tačiau toks pats reikalavimas nėra taikomas vietiniams gamintojams. Nors iš anksto sumokėtos sumos yra įskaitomos galutiniams mokestiniams įsipareigojimams padengti, tai turi neigiamą poveikį importuotojų pinigų srautams ir daro importuojamus alkoholinius gėrimus mažiau konkurencingus vietinių gamintojų atžvilgiu.

3. Banderolių taikymas

Skundą pateikiantis asmuo taip pat ginčija, kad importuojami produktai yra diskriminuojami ir reikalaujant ant jų pritvirtinti banderoles patenkant į rinką, nors banderoles tvirtinti nėra reikalaujama iš vietinių gamintojų.

4. Skaidrumo stoka

Galų gale skunde taip pat atkreipiamas dėmesys į įtariamą skaidrumo ir nuspėjamumo trūkumą IMESI sistemoje, pasireiškiantį dažnais kainų diapazonų ribų pasikeitimais ir fiktyviomis kainomis ir šių kainų nustatymo metodologijos ar kriterijų nebuvimu.

4. PAREIŠKIMAI APIE KLIŪTIS PREKYBAI

ŠVA mano, kad 3 skyriuje aprašyti veiksmai sudaro kliūtis prekybai, kaip tai yra numatyta reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

a) viskiui keliamas išlaikymo reikalavimas

ŠVA tvirtina, kad dėl Urugvajaus nustatytų išlaikymo reikalavimų importuotiems škotiškiems viskiams taikomas kur kas mažiau palankus režimas, nei taikomas „panašiems“ nacionalinės kilmės produktams, tuo pažeidžiant Bendrojo susitarimo dėl muitų ir prekybos (GATT) III.2 ir III.4 straipsnius.

ŠVA nuomone, trijų metų išlaikymo reikalavimas iš žemiausių kainų diapazono pašalina importuotus viskius, kurie kitu atveju būtų įtraukti į tokį žemiausią diapazoną. Šis reikalavimas daro poveikį tik importuotiems viskiams, nes Urugvajaus alkoholiniams gėrimams taikomi standartai reikalauja viskiams tik dviejų metų išlaikymo. ŠVA taip pat tvirtina, kad visi viskių kainų diapazonai yra sudaryti tokiu būdu, kad užtikrintų, jog visos vietinės rūšys galėtų naudotis žemiausiu apmokestinimu;

b) išankstinis mokesčio sumokėjimas

ŠVA tvirtina, kad ta apimtimi, kiek Urugvajaus reikalavimai dėl išankstinio mokesčio sumokėjimo riboja alkoholinių gėrimų iš kitų PPO narių importą, jie pažeidžia GATT XI.1 straipsnį. Dar daugiau, taikant vidaus apmokestinimą importuojamiems produktams tokiu būtu, kad būtų užtikrinama vietinių produktų apsauga, aptariamos priemonės pažeidžia GATT III.2 straipsnį;

c) banderolės

ŠVA tvirtina, kad ta apimtimi, kiek Urugvajaus reikalavimai dėl išankstinio mokesčio sumokėjimo riboja alkoholinių gėrimų iš kitų PPO narių importą, jie pažeidžia GATT XI.1 straipsnį. Be to, šios priemonės pažeidžia GATT III.4 straipsnį, kadangi jos sudaro importuojamiems produktams kur kas nepalankesnes sąlygas nei tos, kurios yra teikiamos „panašiems“ nacionalinės kilmės produktams;

d) skaidrumo stoka

ŠVA tvirtina, kad Urugvajaus IMESI mokesčių taisyklės pažeidžia GATT X.3a straipsnį, kadangi jos dėl įtariamos skaidrumo ir nuspėjamumo stokos nėra administruojamos vienodai, bešališkai ir aiškiai.

Vadovaudamasi pateikta faktine informacija ir pateiktais įrodymais Komisija sutinka, kad skunde yra pakankamai tiesioginių įrodymų apie kliūčių prekybai, numatytų reglamento 2 straipsnio 1 dalyje, buvimą.

5. PAREIŠKIMAI APIE KLIŪTIS PREKYBAI

2002 m. ŠVA eksportavo į Urugvajų škotiško viskio, kurio vertė yra 20 milijonų eurų, ir dėl šios priežasties Urugvajui tapo ketvirtąja pagal svarbą šios pramonės šakos rinka Lotynų Amerikoje. Importuotų viskių kategorijoje škotiškas viskis sudaro apie 90 % visų Urugvajuje parduodamų importuotų viskių.

Skundą pateikęs asmuo teigia, kad skundžiami veiksmai prisidėjo prie žymaus škotiško viskio suvartojimo Urugvajuje smukimo. Iki 2003 m. pabaigos škotiško viskio dalis bendroje viskių rinkoje smuko nuo šiek tiek daugiau nei 40 % (2002 m. pabaigoje) iki šiek teik mažiau nei 35 %, nes vartotojai dėl ekonominių sunkumų pradėjo pirkti mažiau įkainotus ir mažesniais mokesčiais apmokestinamus produktus. Skundą pateikusio asmens nuomone, kai kaina vaidina svarbų vaidmenį vartotojui priimant sprendimą pirkti prekę, škotiškų viskių atžvilgiu vykdoma diskriminacija turėjo ypač didelį neigiamą poveikį „kainos ir kokybės santykio“ segmente.

Skundą padavęs asmuo pateikė galimo poveikio žemiausios kainos škotiškų viskių mažmeninėms kainoms įvertinimus tuo atveju, jei būtų panaikintas dabar galiojantis išlaikymo reikalavimas. Daugelio populiarių škotiško viskio rūšių mažmeninės kainos sumažėtų apie 15 %, tokiu būdu padidindamos jų konkurencingumą daugelio vietinių rūšių atžvilgiu. Be to, yra dar keletas škotiško viskio rūšių, kurias būtų naudingą įtraukti į žemiausių kainų diapazoną. Dabartiniu metu nėra paskatos atidžiai stebėti ribas, nes visi škotiški viskiai automatiškai yra pašalinami iš žemiausių kainų diapazono nepriklausomai nuo jų kainos pirmojo pardavimo metu. Dar daugiau, įtariamas diskriminacinis išankstinio mokesčio sumokėjimo ir banderolių taikymas taip pat daro įtaką importuotų viskių mažmeninei kainai, tokiu būdu neigiamai paveikdamas jų konkurencines pozicijas rinkoje.

Galiausiai, skundą pateikęs asmuo bendriau aptaria importuotų alkoholinių gėrimų veikimą Urugvajuje, kur ir kitos tarptautiniu mastu pardavinėjamų alkoholinių gėrimų rūšys, tokios kaip brendis, džinas, romas ir degtinė, daro mažą įtaką rinkai, ypač palyginus su įsiskverbimu į kaimyninių šalių rinkas.

Komisija mano, kad skunde yra pateikta pakankamai prima facie įrodymų dėl neigiamo poveikio prekybai, kaip numatyta TBR 2 straipsnio 4 dalyje.

6. BENDRIJOS INTERESAS

Škotiško viskio pramonė kiekvienai metais eksportuoja prekių už daugiau kaip 3,5 milijardo eurų į beveik 200 pasaulio rinkų. 10 000 žmonių tiesiogiai dirba škotiško viskio gamyboje, o dar apie 50 000 darbo vietų Jungtinėje Karalystėje yra iš dalies priklausomos nuo šios pramonės.

Komisijos nuomone yra itin svarbu mūsų eksporto pramonės šakoms užtikrinti vienodas veikimo sąlygas trečiųjų šalių rinkose, ypač vidaus mokesčių aspektu. Muitų tarifų apsaugos neturėtų pakeisti kitos protekcionistinės kliūtys, pažeidžiančios tarptautinius įsipareigojimus. Tai yra ypač svarbu alkoholinių gėrimų atžvilgiu, nes jiems paprastai taikoma didelė mokesčių našta, susidedanti iš akcizų ir pridėtinės vertės mokesčių.

Atsižvelgiant į aukščiau pasakytą, manoma, kad dėl Bendrijos interesų reikia pradėti tyrimo procedūrą.

7. PROCEDŪRA

Po reikiamų konsultacijų su reglamentu įsteigtu patariamuoju komitetu nusprendus, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių tyrimo procedūros, kuria siekiama išsiaiškinti susijusius teisinius ir faktinius klausimus, pradžią ir patvirtinančių, kad tokiu būdu būtų ginami Bendrijos interesai, Komisija pradėjo tyrimą reglamento 8 straipsnyje nustatyta tvarka.

Suinteresuotos šalys gali apie save informuoti ir pranešti savo požiūrį į atskirus skundą pateikiančio asmens keliamus klausimus raštu, kartu pateikdamos patvirtinančius įrodymus.

Be to, Komisija išklausys šalis, kurios to paprašys, raštu informavusios apie save, jei jos yra tiesiogiai suinteresuotos proceso rezultatu.

Šis pranešimas yra skelbiamas reglamento 8 straipsnio 1 dalies a punkto nustatyta tvarka.

8. TERMINAS

Bet kokia informacija, susijusi su šiuo klausimu ir bet koks prašymas dėl svarstymo turėtų pasiekti Komisiją ne vėliau kaip per 30 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo datos ir turėtų būti raštu išsiųsti:

European Commission Directorate-General for Trade Mr. Ignacio Garcia Bercero, DG Trade F.2 CHAR 9/74 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Faksas (32 2) 299 32 64.

(1) 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3286/94, nustatantis Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (OL L 349, 1994 12 31, p. 71). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 356/95 (OL L 41, 1995 2 23, p. 3).