Pasiūlymas Tarybos reglamentas (ES) dėl Europos Sąjungos patento vertimo tvarkos {SEK(2010) 796} {SEK(2010) 797} /* KOM/2010/0350 galutinis - CNS 2010/0198 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.6.30 KOM(2010) 350 galutinis 2010/0198 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS (ES) dėl Europos Sąjungos patento vertimo tvarkos {SEK(2010) 796}{SEK(2010) 797} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS Europos Sąjungoje (ES) apsauga patentais šiuo metu užtikrinama valstybių narių išduodamais nacionaliniais patentais arba Europos patentais, kuriuos pagal Europos patentų konvenciją (EPK) išduoda Europos patentų tarnyba (EPT). Išdavus Europos patentą, jis turi būti įteisinamas valstybėje narėje, kurioje prašoma suteikti apsaugą. Norint Europos patentą įteisinti valstybės narės teritorijoje, nacionaliniais įstatymais gali būti, inter alia, numatyta, kad patento savininkas privalo pateikti Europos patento vertimą į oficialiąją tos valstybės narės kalbą. Siekdamos sumažinti išlaidas, kurias sukelia įteisinimo reikalavimų įgyvendinimas, 2000 m. EPK Susitariančiosios Valstybės priėmė vadinamąjį Londono susitarimą[1], šiuo metu galiojantį dešimtyje ES valstybių narių. Londono susitarimas yra neprivaloma sistema, todėl vertimo tvarka ES valstybėse narėse skiriasi. Septyniolika valstybių narių nėra prisijungusios prie Londono susitarimo ir vis dar reikalauja, kad į jų oficialiąją kalbą būtų verčiamas visas patentas. Tik Prancūzija, Vokietija, Liuksemburgas ir Jungtinė Karalystė (kurių kalbos yra ir oficialiosios EPT kalbos) susitarė visiškai netaikyti vertimo reikalavimų. Šešios kitos ES valstybės narės, kurios ratifikavo Londono susitarimą (tačiau kurių kalbos nėra oficialiosios EPT kalbos), susitarė tik iš dalies taikyti vertimo reikalavimus. Jos vis dar reikalauja į jų oficialiąją kalbą išversti apibrėžties punktus, o kai kuriose valstybėse narėse prancūzų arba vokiečių kalba išduoto Europos patento išradimo aprašymas taip pat turi būti išverčiamas į anglų kalbą. Todėl dabartinė patentų sistema ES, ypač vertimo reikalavimų požiūriu, yra labai brangi ir sudėtinga. Trylikoje valstybių patvirtintas Europos patentas kainuoja net 20 000 eurų, iš kurių beveik 14 000 eurų yra vertimo išlaidos. Todėl Europos patentas yra dešimt kartų brangesnis už JAV patentą, kainuojantį apie 1 850 eurų[2]. Dideles išlaidas Europoje žymiai sumažintų ekonomiška, teisiškai saugoma ir supaprastinta ES patentų vertimo tvarka. Remiantis šiuo pasiūlymu, mokestis už ES patento, kuris apimtų visas 24 valstybes nares, sutvarkymą nesiektų 6 200 eurų, ir vertimo išlaidos sudarytų tik 10 proc. šios sumos. Pagerinus patentų apsaugos prieinamumą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir viešųjų mokslinių tyrimų organizacijoms, ES patentas prieinama kaina galėtų būti svarbiu veiksniu naujovėms ir konkurencingumui Europos Sąjungoje skatinti. 2000 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Tarybos reglamento dėl Bendrijos patento pasiūlymą, remdamasi EB 308 straipsniu.[3] Juo siekiama sukurti bendrąjį Bendrijos patentą, kurio kaina, vertimo išlaidų požiūriu, būtų prieinama. EPT išdavus patentą viena kuria nors oficialiąja EPT kalba (anglų, prancūzų arba vokiečių kalba) ir jį paskelbus ta kalba kartu su apibrėžties punktų vertimu į kitas dvi oficialiąsias EPT kalbas, Bendrijos patentas įsigaliotų visoje ES. 2002 m. Europos Parlamentas priėmė teisėkūros rezoliuciją[4]. 2003 m., remdamasi bendruoju politiniu požiūriu[5], Taryba pradėjo diskusijas dėl kito sprendimo, kuriuo reikalaujama apibrėžties punktus išversti į visas ES kalbas. Tačiau galutinio susitarimo nebuvo pasiekta, kadangi patentų sistemos vartotojai atmetė šį metodą kaip per brangų ir per daug sudėtingą. Diskusijas dėl pasiūlymo Taryba atnaujino 2007 m. balandžio mėn. Komisijai priėmus komunikatą „Europos patentų sistemos stiprinimas“.[6] Komunikatu patvirtintas ryžtas sukurti bendrą Bendrijos patentą. Jame taip pat pasiūlyta su valstybėmis narėmis ištirti požiūrį į vertimo tvarką, siekiant sumažinti vertimo išlaidas ir palengvinti patento informacijos sklaidą visomis ES oficialiosiomis kalbomis. 2009 m. gruodžio mėn. Taryba priėmė išvadas dėl „Sustiprintos Europos patentų sistemos“[7] ir bendro metodo dėl Reglamento dėl ES patento pasiūlymo[8]. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pasikeitė ES patento sukūrimo teisinis pagrindas, ir dabar ES patento vertimo tvarka, kuri anksčiau buvo įtraukta į 2000 m. Komisijos pasiūlymą, turi tapti atskiro pasiūlymo objektu. Šis pasiūlymas didele dalimi atitinka pirminiame Komisijos pasiūlyme pateiktą vertimo sistemą, tačiau taip pat atsižvelgiama ir į Tarybos pažangą, padarytą 2007 m. atnaujinus diskusijas. Tarybos išvadose patvirtinamas poreikis, kad vertimo tvarka būtų nustatyta reglamentu, kuris įsigaliotų kartu su Reglamentu dėl ES patento. Išvadose patvirtinta, jog tam, kad ES patentas taptų operatyvus, turi būti atlikti reikiami EPK pakeitimai. Taryba taip pat susitarė dėl svarbiausių bendro patentų teismo bruožų; toks teismas – tai dar vienas pagrindinis veiksnys Europos patentų sistemai gerinti. Tačiau šios išvados padarytos neatsižvelgiant į laukiamą Europos Bendrijų Teisingumo Teismo nuomonę dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas bendras patentų teismas, projekto atitikimo ES sutartims. Be to, strategijoje „Europa 2020“[9] Komisija, dalyvaudama pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“, dar kartą patvirtina savo pasiryžimą sukurti bendrą ES patentą ir specializuotą patentų teismą, siekdama sudaryti geresnes pagrindines sąlygas novatoriškumui, skatinančiam augimą. 2010 m. kovo 25-26 d. Europos Vadovų Taryba susitarė dėl šios strategijos pagrindinių aspektų[10]. Poreikis sudaryti geresnes sąlygas verslui ir novatoriams, ypač MVĮ, naudotis patraukliu ir ekonomišku bendro patento režimu ir jurisdikcijos sistema taip pat pabrėžiamas Mario Monti ataskaitoje Komisijos pirmininkui[11]. Šioje ataskaitoje rekomenduojama neatidėliojant įvesti bendrą patentą ir bendrą patentų teismą, nurodoma, kad patento įvedimas bus bandomasis testas įvertinti pasiryžimo atgaivinti bendrąją rinką rimtumą, ir Komisija raginama išsaugoti savo siekius šioje srityje. Komisijos komunikatas dėl bendrosios rinkos atgaivinimo, kurį numatoma paskelbti 2010 m. rudenį, turėtų patentų reformą dar kartą patvirtinti kaip vieną iš minėto atgaivinimo prioritetų. Todėl šis ES patento vertimo tvarkos pasiūlymas yra esminis veiksnys šiam tikslui pasiekti. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS 2006 m. sausio mėn. Komisija pradėjo plačias konsultacijas dėl Europos patentų politikos ateities[12]. Iš įvairių suinteresuotųjų šalių, įskaitant visų ekonomikos sektorių įmones, MVĮ asociacijų, patentų srities specialistų, valstybės institucijų ir mokslininkų gauta daugiau kaip 2 500 atsakymų. Atsakymai aiškiai rodo nusivylimą, kad Bendrijos patento klausimas nejuda į priekį. Ypač aštri kritika buvo išsakyta dėl 2003 m. kovo 3 d. Tarybos bendrojo politiniame požiūryje nustatytos vertimo tvarkos[13]. Beveik visos suinteresuotosios šalys atmetė šį sprendimą kaip netinkamą dėl brangumo ir praktinių kliūčių patentų savininkams, taip pat ir dėl teisinio neapibrėžtumo, kurį visiems patentų sistemos vartotojams sukeltų vertimams suteikiama teisinė galia. Buvo siūlomos įvairios kitos galimybės; kai kurios suinteresuotosios šalys pageidavo tik anglų kalbos, o kitos pirmenybę teikė įvairiems daugiakalbiams deriniams. Nepaisydamos šios kritikos, suinteresuotosios šalys vis tiek išreiškė paramą bendram, prieinamam ir konkurencingam Bendrijos patentui. Tai buvo patvirtinta 2006 m. liepos 12 d. viešajame svarstyme. Diskusijos su suinteresuotosiomis šalimis tęsėsi ir 2007 m. balandžio mėn. priėmus komunikatą. 2008 m. spalio 16-17 d. Komisija kartu su pirmininkaujančia Prancūzija surengė konferenciją apie pramoninės nuosavybės teises Europoje[14]. Dalyviai pakartojo, kad ES patentas „turėtų būti ekonomiškas, teisiškai saugus ir paprastesnis“, ir išreiškė plačią paramą naujoms iniciatyvoms sukurti specializuotą automatinį patentų dokumentų vertimą, siekiant suteikti patento informaciją[15]. ES patento vertimo tvarka taip pat buvo išsamiai aptarinėjama 2008 m. konsultacijose dėl Smulkiojo verslo akto. Suinteresuotosios šalys ir vėl pagrindine apsaugos patentais ES kliūtimi įvardijo patentavimo brangumą ir pageidavo kuo greičiau sukurti bendrąjį ES patentą[16]. Atskiruose savo pareiškimuose konsultacijų metu, verslas apskritai, o ypač MVĮ atstovai aiškiai pageidavo smarkiai sumažinti būsimo ES patento patentavimo išlaidas (įskaitant vertimo išlaidas)[17]. Kituose naujausiuose suinteresuotųjų šalių pozicijos dokumentuose minimas ES patento vertimas. Nauja tvarka, kurios pagrindą sudaro specializuotas automatinis vertimas, apskritai yra sveikintina, tačiau pabrėžiama, kad toks automatinis vertimas negali turėti teisinės galios ir jo paskirtis turėtų būti tik informacinė. POVEIKIO VERTINIMAS Prie šio pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas, kuriame palyginamas keturių galimų variantų ekonominis poveikis: 1) ES patentų sistema tik anglų kalba, 2) ES patentas nagrinėjamas, suteikiamas ir paskelbiamas viena iš Europos patentų tarnybos trijų oficialiųjų kalbų, o apibrėžties punktai išverčiami į kitas dvi oficialiąsias kalbas, 3) ES patentas nagrinėjamas, suteikiamas ir paskelbiamas taip, kaip nurodyta antrajame variante, tačiau apibrėžties punktai išverčiami į kitas keturias labiausiai paplitusias ES oficialiąsias kalbas, 4) ES patentas nagrinėjamas, suteikiamas ir paskelbiamas taip, kaip nurodyta antrajame ir trečiajame variantuose, tačiau apibrėžties punktai išverčiami į visas ES kalbas. Atlikta poveikio vertinimo analizė parodė, kad tinkamiausias yra antras variantas, kadangi jis išsaugo EPT gerai veikiančios sistemos kalbinę tvarką ir reikalauja tik pačių mažiausių vertimo išlaidų. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI Lisabonos sutartyje nustatytas naujas teisinis pagrindas (SESV 118 straipsnis), kuriuo visoje Europos Sąjungoje suteikiama vienoda intelektinės nuosavybės teisių apsauga. Pirmojoje šio straipsnio dalyje nustatytas pagrindas, kuriuo remiantis pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinamos šias teises sukuriančios priemonės. Remiantis šiuo straipsniu, ES patentas bus sukurtas Reglamentu xx/xx dėl Europos Sąjungos patento. Reglamente xx/xx bus nustatyta, kad ES patentas bus EPT išduodamas Europos patentas. Antrojoje 118 straipsnio dalyje nustatyta, kaip bus nustatoma, kokiomis kalbomis bus parengtos europinės priemonės, kuriomis suteikiama vienoda intelektinės nuosavybės teisių apsauga, pagal specialią teisėkūros procedūrą priimant reglamentą; Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai. Didelių išlaidų ir sudėtingumo problema, kurią sukelia esama nevienalytė patentų sistema, ypač valstybių narių nustatyti vertimo reikalavimai, gali būti išspręsta tik sukuriant bendrąjį ES patentą. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlyme nurodoma būtinybė, inter alia , numatyti įdiegti EPT automatinio vertimo programą. Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui. IšSAMUS APRAšYMAS Straipsnių komentarai 1 straipsnis. Dalykas Šiame straipsnyje apibrėžiamas šio reglamento dalykas. 2 straipsnis. Apibrėžtys Šiame straipsnyje pateikiamos šiame reglamente vartojamos pagrindinės apibrėžtys. Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui. 3 straipsnis. ES patento aprašymo paskelbimas Šiame straipsnyje nurodoma, kad paskelbus ES patento aprašymą, kaip numatyta EPK 14 straipsnio 6 dalyje, vertimas į jokią kitą kalbą neprivalomas. EPK 14 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Europos patentų aprašymai skelbiami procedūros kalba (viena iš trijų EPT oficialiųjų kalbų, kuria pateikta patento paraiška, – anglų, prancūzų arba vokiečių kalba); jie apima ir apibrėžties punktų vertimus į dvi kitas EPT oficialiąsias kalbas. EPK nustatyti būtiniausi reikalavimai taip pat taikomi ir ES patentams, tačiau, išdavus ES patentą, papildomų vertimų nebus reikalaujama. Straipsnyje taip pat nurodyta, kad, remiantis EPK, ES patento aprašymas procedūros kalba yra autentiškas tekstas. Šis reikalavimas yra tapatus 2000 m. rugpjūčio mėn. Komisijos pateiktam pirminiam Bendrijos patento reglamento pasiūlymui ir remiasi esama EPT oficialiųjų kalbų sistema bei pareiškėjų daugumos vartojamomis kalbomis[18]. Tikėtina, kad šis sprendimas, smarkiai sumažindamas vertimo išlaidas, padarys teigiamą poveikį visiems patentų sistemos vartotojams Europoje. 4 straipsnis. Vertimas ginčo atveju Šiame straipsnyje reikalaujama, kad iškilus teisiniam ginčui patento savininkas įtariamo pažeidėjo prašymu ir pasirinkimu pateiktų viso ES patento vertimą į valstybės narės, kurioje įvyko įtariamas pažeidimas arba kurioje nuolat gyvena įtariamas pažeidėjas, oficialiąją kalbą. Europos Sąjungos kompetentingam teismui paprašius, patento savininkas taip pat pateikia viso ES patento vertimą į šio kompetentingo teismo procedūros kalbą. Tokio vertimo išlaidas padengia patento savininkas. 5 straipsnis. Šio reglamento įgyvendinimo ataskaita Šiame straipsnyje numatomas įvertinimas, įskaitant šio reglamento įgyvendinimą ataskaitą. Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos Komisija pateikia Tarybai ES patento vertimo tvarkos taikymo ataskaitą ir, jei būtina, šio reglamento pakeitimų pasiūlymus. 6 straipsnis. Įsigaliojimas Šiame straipsnyje numatyta, kad šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , tačiau taikomas nuo Reglamento dėl Europos Sąjungos patento įsigaliojimo datos. Kadangi ES patentui kaip Europos intelektinės nuosavybės teisei taikomoms esminėms teisinėms nuostatoms galios ES patento reglamentas, tačiau šių patentų vertimo tvarka bus reglamentuojama pagal šį pasiūlymą, abi šios įstatyminės priemonės turės būti taikomos kartu. Papildomos priemonės, kurias reikia įvesti kartu su ES patentu Vertimas, siekiant suteikti informaciją apie patentą Europos Sąjunga ir EPT sudarys būtinus susitarimus, kad būtų galima atlikti automatinį patento paraiškų ir patento aprašymų vertimą į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas, ir tai nesukeltų jokių papildomų išlaidų pareiškėjams. Toks vertimas turėtų būti atliekamas pagal pareikalavimą, internetu ir nemokamai, paskelbus patento paraišką. Jo tikslas – suteikti informaciją apie patentą, tačiau toks vertimas neturėtų teisinės galios. Apie tai naudotojai būtų informuoti specialiu pranešimu. Priešingai dabartinei tvarkai, pagal kurią vertimas atliekamas nuo patento išdavimo praėjus keliems mėnesiams, kuomet jis nėra labai reikalingas ir į jį yra retai atsižvelgiama, greitas vertimas gali žymiai pagerinti patento informacijos sklaidą, ypač atskiriems išradėjams, tyrėjams ir novatoriškoms MVĮ. Automatinio vertimo programos tikslas – atlikti kokybišką vertimą, remiantis techniniais standartais, įskaitant elektroninius žodynus, kurių leksika yra susieta su tarptautinės patentų klasifikacijos sistema. EPT jau sukūrė kokybišką automatinį vertimą į ribotą kalbų skaičių. Komisija taip pat remia automatinio vertimo projektą ( Patent Language Translations Online , PLuTO)[19], į kurį įeina vertimo programos sukūrimas per artimiausius penkerius metus, remiantis patento dokumentais visomis oficialiosiomis ES valstybių narių kalbomis. ES patento sukūrimas pareikalaus greitesnio darbo ir tokios programos įdiegimo visomis ES kalbomis. Automatinio vertimo sistemos įgyvendinimo priemones turi nustatyti specialusis EPT Administracinės tarybos komitetas, kurį sudaro ES ir visų valstybių narių atstovai. Išlaidų atlyginimas Europos patento paraiškos gali būti pateikiamos bet kokia kalba, remiantis EPK 14 straipsnio 2 dalimi. Jei paraiška pateikiama ne oficialiąja EPT kalba, per nurodytą laiką turi būti pateikiamas paraiškos vertimas į vieną iš oficialiųjų EPT kalbų, kad EPT galėtų paraišką apsvarstyti. Remiantis galiojančiomis EPK Įgyvendinimo taisyklėmis[20], pareiškėjams, pateikiantiems patento paraišką ne oficialiąja EPT kalba, vertimo įvairiais EPT procedūros etapais išlaidos gali būti iš dalies atlyginamos, sumažinus mokestį. Tas pats taikoma ES patentams. Tačiau jei pareiškėjai, pateikiantys ES patento paraišką, yra įsikūrę ES valstybėse narėse, turi būti pasirūpinama būtinomis priemonėmis, kad būtų atlyginamos viso vertimo išlaidos (o ne dalis vertimo išlaidų), neviršijant leidžiamos ribos. Toks papildomas atlyginimas būtų finansuojamas iš EPT renkamo ES patento mokesčio. Šias priemones turi nustatyti EPT Administracinės tarybos specialusis komitetas, kurį sudaro ES ir visų valstybių narių atstovai. 2010/0198 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS (ES) dėl Europos Sąjungos patento vertimo tvarkos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 118 straipsnio antrąją pastraipą, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[21], laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: 1. Reglamentu xx/xx dėl Europos Sąjungos patento sukurtas Europos Sąjungos patentas (toliau – ES patentas)[22]. Pagal Sutarties 118 straipsnio pirmąją pastraipą reglamente nustatyta visoje Europos Sąjungoje vienoda apsauga patentu ir centralizuotas patvirtinimo, koordinavimo ir priežiūros tvarkos įgyvendinimas ES. 2. Ekonomiška, supaprastinta ir teisinį tikrumą užtikrinančia ES patento vertimo tvarka, turėtų būti skatinamos naujovės ir ji turėtų būti ypač naudinga mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei papildyti Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ (Smulkiojo verslo aktas Europai)[23]. Ši vertimo tvarka turėtų palengvinti galimybę gauti ES patentą ir naudotis patentų sistema pigiau ir patiriant mažiau rizikos. 3. Už Europos patentų, įskaitant ES patentus, išdavimą atsako Europos patentų tarnyba (toliau – EPT), todėl ES patento vertimo tvarka turėtų remtis šiuo metu EPT taikoma procedūra. Šia tvarka turėtų būti siekiama reikiamos ūkio subjektų interesų ir visuomenės interesų pusiausvyros kainos ir techninės informacijos prieinamumo požiūriu. 4. Pagrįstai reikalaujama, kad, iškilus ginčui dėl ES patento, patento savininkas pateiktų viso ES patento vertimą į valstybės narės, kurioje įvyko įtariamas pažeidimas arba kurioje nuolat gyvena įtariamas pažeidėjas, oficialiąją kalbą. Europos Sąjungos kompetentingam teismui paprašius, patento savininkas taip pat privalo pateikti viso ES patento vertimą į šio kompetentingo teismo procedūros kalbą. Tokio vertimo išlaidas padengia patento savininkas. 5. Siekiant sudaryti geresnes galimybes pareiškėjams, ypač MVĮ, kurių kalba nėra viena iš oficialiųjų EPT kalbų, gauti ES patentą, turėtų būti leidžiama teikti patento paraišką bet kuria kita oficialiąja Europos Sąjungos kalba. Pareiškėjams, gaunantiems ES patentą ir gyvenantiems arba pagrindinę verslo vietą įregistravusiems valstybėje narėje, kurios oficialioji kalba nėra viena iš EPT oficialiųjų kalbų, kol šis reglamentas bus pradėtas taikyti, turėtų būti nustatyta Europos patentams taikomą tvarką papildanti priemonė – išlaidų, susijusių su vertimu iš tos valstybės narės oficialiosios kalbos į EPT procedūros kalbą, sugrąžinimo sistema. 6. Tam, kad būtų galima lengviau susipažinti su informacija apie patentą ir kad būtų užtikrinta technologinių žinių sklaida, kol šis reglamentas bus pradėtas taikyti, turi būti įdiegta ES patento aprašymo automatinio vertimo į visas oficialiąsias ES kalbas sistema. Tokio automatinio vertimo paskirtis turėtų būti tik informacinė, vertimui neturėtų būti suteikta teisinės galios.. 7. ES patentui, kaip Europos intelektinės nuosavybės teisei, taikomoms esminėms nuostatoms taikomas Reglamentas xx/xx dėl Europos Sąjungos patento, ir jos papildomos šiame reglamente numatyta vertimo tvarka, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo Reglamento xx/xx įsigaliojimo datos. 8. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą planuojamų veiksmų, t. y. vienodos ir supaprastintos ES patento vertimo tvarkos sukūrimas, tikslą įmanoma pasiekti tik Europos mastu. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šis reglamentas neviršija to, kas būtina šiam tikslui pasiekti, 9. Šiuo reglamentu nepažeidžiamos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 342 straipsnį nustatytos kalbų vartojimą Sąjungos institucijose reglamentuojančios taisyklės ir Tarybos reglamentas Nr. 1/1958, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos Europos Sąjungos patentui taikomos vertimo tvarkos nuostatos. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamos apibrėžtys: 10. Europos Sąjungos patentas (toliau – ES patentas) – patentas, kurio apibrėžtis pateikiama Reglamente xx/xx dėl Europos Sąjungos patento. 11. ES patento aprašymas – išradimo aprašymas, apibrėžties punktai ir visi brėžiniai. 3 straipsnis ES patento aprašymo paskelbimas 12. Paskelbus ES patento aprašymą pagal 1973 m. spalio 5 d. Europos patentų išdavimo konvencijos (su pakeitimais) (toliau – EPK) 14 straipsnio 6 dalį, jo vertimo į jokią kitą kalbą nereikia. 13. ES patento tekstas autentiškas Europos patentų tarnybos oficialiąja kalba, kuri EPK 14 straipsnio 3 dalyje nurodoma kaip procedūros kalba.. 4 straipsnis Vertimas ginčo atveju 14. Iškilus ginčui dėl ES patento, patento savininkas įtariamo pažeidėjo prašymu ir pasirinkimu pateikia viso patento vertimą į valstybės narės, kurioje įvyko įtariamas pažeidimas arba kurioje nuolat gyvena įtariamas pažeidėjas, oficialiąją kalbą. 15. Iškilus ginčui dėl ES patento, patento savininkas Europos Sąjungos kompetentingo teismo prašymu, pateiktu teisminio proceso metu, pateikia viso patento vertimą į teismo proceso kalbą. 16. Pirmojoje ir antrojoje dalyse minimo vertimo išlaidas padengia patento savininkas. 5 straipsnis Šio reglamento įgyvendinimo ataskaita Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos Komisija pateikia Tarybai ES patento vertimo tvarkos taikymo ataskaitą ir, jei būtina, pateikia šio reglamento pakeitimų pasiūlymus. 6 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo [ Reglamento xx/xx dėl Europos Sąjungos patento įsigaliojimo data ]. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal sutartis. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] Susitarimas dėl EPK 65 straipsnio taikymo, EPT OL 550, 2001 m. [2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie ir Didier François , Sąnaudų veiksnys patentų sistemoje, Université Libre de Bruxelles . Darbo dokumentas WP-CEB 06-002, Briuselis, 2006 m., žr. p. 17 ir toliau. [3] Tarybos reglamento dėl Bendrijos patento pasiūlymas, COM(2000) 412 galutinis. [4] Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos patento pasiūlymo (COM(2000) 412 – C5-0461/2000 – 2000/0177(CNS)), OL C 127E, 2003 5 29, 519–526. [5] Tarybos dokumentas 7159/03. [6] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai, COM(2007) 165. [7] Tarybos dokumentas 17229/09. [8] Tarybos dokumentas 16113/09, priedas Nr. 1. [9] 2020 m. Europos „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ COM(2010) 2020. [10] Europos Vadovų Tarybos išvados, 2010 m. kovo 25-26 d., EUCO 7/10. [11] „Nauja strategija bendrajai rinkai: tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“ – Mario Monti ataskaita Europos Komisijos pirmininkui Jose Manueliui Barrosui, 2010 m. gegužės 9 d. [12] Konsultacijų dokumentą, suinteresuotųjų šalių atsakymus ir ataskaitą apie preliminarias konsultacijų išvadas galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm. [13] Tarybos dokumentas 6874/03, 2490-asis Tarybos posėdis. Konkurencingumas (vidaus rinka, pramonė ir tyrimai), Briuselis, 2003 m. kovo 3 d. [14] Konferencijos dokumentus ir išvadas galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm. [15] Žr. 2008 m. vasario 28 d. Tarybos dokumentą 6985/08 ir 2008 m. balandžio 28 d. Tarybos dokumentą 8928/08. [16] Smulkiojo verslo aktas Europai, atvirų konsultacijų rezultatų ataskaita, 2008 m. balandžio 22 d., pateikiama www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom. [17] UEAPME „Ko tikimės iš pasiūlymo dėl Europos Smulkiojo verslo akto“, 2007 m. gruodžio 14 d., pateikta www.ueapme.com. Atsakymas į konsultacijas dėl Smulkiojo verslo akto Europai, 2008 m. balandžio 2 d., pateiktas http://www.eurochambres.eu. [18] Šiuo metu 88,9 proc. Europos patentų pareiškėjų savo paraiškas pateikia anglų, prancūzų arba vokiečių kalba. Europos pareiškėjai šias kalbas kaip paraiškos pateikimo kalbą vartoja 93 proc. atvejų. [19] Informaciją galima rasti http://cordis.europa.eu/home_en.html. [20] EPK 14 straipsnio 4 dalis; Įgyvendinimo taisyklių 6 taisyklės 1 dalis. [21] OL C[...],[...], p. [...]. [22] OL C[...],[...], p. [...]. [23] COM(2008) 394.