LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.10.27 
SEK(2010) 1252 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
kuria iš dalies kei čiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos d ėl traktori ų, pateiktų rinkai 
pagal lankstumo schem ą 
pasiūlymo 
 
 
Poveikio vertinimo santrauka 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Už šią ataskaitą atsakingos tik j ą rengusios Komisijos tarnybos, iš jos negalima iš anksto 
spręsti, koks bus galutinis Komisijos sprendimas. 
 
LT 2   LT 1. A PLINKYB ĖS IR PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Traktorių išmetalų direktyva 2000/25/EB1 reglamentuoja žem ės ir miškų ūkio traktori ų (toliau – 
traktoriai) dyzelini ų variklių išmetamus teršalus – anglies monoksid ą (CO), angliavandenilius 
(HC), azoto oksidus (NO x) ir kietąsias daleles. Ji visi škai atitinka Direktyv ą 97/68/EB d ėl ne kelių 
mobiliųjų mašinų išmetam ų teršalų, dėl kurios neseniai buvo parengtas panašus pasi ūlymas ir 
poveikio vertinimo ataskaita.  
Direktyvoje 2000/25/EB nustatytas di džiausias leidžiamas varikli ų išmetalų kiekis, išreikštas kaip 
įrengto variklio galios funkcija. Be  to, direktyvoje nurodyti išmetal ų ribojimo etapai palaipsniui 
griežtinant reikalavimus ir atitin kamos atitikties datos. Traktori ų gamintojai privalo užtikrinti, kad 
jų mašinose naudojami nauji varikliai atitikt ų šias ribines vertes, ka i jie tiekiami rinkai.  
Direktyva 2005/13/EB2 buvo iš dalies pakeista pirmin ė traktorių direktyva ir nustatytas dabartinis 
daugumos dyzelini ų variklių išmetalų ribinių verčių taikymo etapas, vadinamas IIIA etapu. Šios 
ribinės vertės bus pakeistos griežtesn ėmis IIIB etapo ribin ėmis vertėmis, kurios įsigalios 
palaipsniui, priklausomai nuo galios kategor ijos, ir bus taikomos transporto priemon ėms, 
tiekiamoms rinkai nuo 2011 m. sausio 1 d. Ši ų variklių tipo patvirtinimo laikotarpis prasid ėjo 
2010 m. sausio 1 d. Kadangi IIIB etapo ribin ės vertės yra griežtesn ės, dabartinius variklius reik ės 
pakeisti ir perkonstruot i, kad jie atitikt ų naujas ribines vertes. Perkonstravimas susij ęs su traktori ų 
gamintojais, kurie turi pritai kyti savo transporto priemoni ų konstrukcij ą prie pakeist ų variklių. Ši 
procedūra pareikalaus daug laiko ir ištekli ų, reikiamas darbas smarkiai priklauso nuo b ūtinų 
variklių ir traktori ų kėbulų, kuriuose turi b ūti montuojami varikliai, pakeitim ų. 
Direktyvoje 2005/13/EB nustatyta vadinamoji lankstumo schema, skirta per ėjimui nuo vieno 
išmetalų kiekio ribojimo etapo prie kito palengvinti. Pagal lankstumo schem ą per vieną išmetalų 
ribinių verčių taikymo etap ą traktorių gamintojai gali pateikti rinkai ribot ą skaičių traktorių su 
kompresinio uždegimo (dyzeliniais ) varikliais, kurie vi s dar atitinka ankste snio etapo išmetal ų 
ribines vertes. Traktori ų gamintojas gali pasirinkti, ar pateikti ri nkai: 1) ribot ą skaičių kiekvienos 
variklių galios kategorijos traktori ų, neviršijant 20 % traktori ų gamintojo metin ės pardavimo 
apyvartos (apskai čiuotos kaip vidutin ė pastarųjų 5–erių metų pardavimo apyvarta ES) arba 2) 
direktyvoje nustatyt ą didžiausi ą traktorių skaičių. Antroji galimyb ė skirta mažesn ėms įmonėms, 
kurių traktorių gamybos apimtis yra mažesn ė. 
Lankstumo schema skirta tam, kad: 
• būtų sklandžiai integruoti nauji traktoriams taikomi varikli ų reikalavimai. Daugelis traktori ų 
gamintojų negamina savo varikli ų, bet turi juos pirkti iš varikli ų gamintoj ų. Variklių gamintojui 
nustačius, kad variklis ir v ėlesnės priežiūros įtaisai3 tinkamai suprojektuoti ir juos galima prad ėti 
gaminti, traktori ų gamintojas gali prad ėti jų optimizacijos ir integracijos į transporto priemon ę 
darbus ir imtis tipo patvirtinimui b ūtinų veiksmų. Ši padėtis yra ypatinga palyginti su kit ų 
(daugiausia keli ų) transporto priemoni ų gamintoj ų, kurie gali tuo pa čiu metu projektuoti ir 
gaminti tiek transporto priemones, tiek variklius, pad ėtimi. 
                                                 
1 OL L 173, 2000 7 12, p. 1 . 
2 OL L 55, 2005 3 1, p. 35.  
3 Papildoma variklyje įmontuota įranga, kuri chemiškai ir fiziškai sumažina variklio išmetalus prieš juos išleidžiant į atmosfer ą, pvz., 
dyzelino daleli ų filtrai, NOx adsorb cijos katalizatori ų ar selektyvaus katalitinio valymo sistemos . 
 
LT 3   LT • traktorių gamintojams b ūtų sudarytos reikiamos s ąlygos projektuoti ir pr itaikyti pirmiausia 
traktorius, kuri ų pardavimo apimtis yra didesn ė ir dėl kurių iškyla mažiau problem ų, tada 
pasinaudojus įgyta patirtimi pritaikyti likusius traktorius, kuri ų pardavimo apimtis yra mažesn ė 
ir kurie skirti nišin ėms rinkoms. D ėl tokios praktikos likusi ų traktorių pritaikymas reikalauja 
mažiau sąnaudų. 
• pereinant į kitą etapą būtų išvengta pernelyg didel ės naštos d ėl produkt ų, kurių pardavimo 
apimtis yra maža, nes j ų projektavimas reikal auja palyginti dideli ų pastovių sąnaudų. 
Traktorių išmetalų direktyva 2000/25/EB parengta taip, kad visiškai atitikt ų ne kelių mobiliųjų 
mašinų direktyv ą, ja buvo įgyvendinti Direktyva 2003/37/EB nustatyti specialieji traktori ų 
reikalavimai, įskaitant IIIA, IIIB ir  IV etapus, terminus ir lankstumo schem ą. Kadangi nuostatos 
dėl traktorių suderintos su nuostatomis d ėl ne kelių mobiliųjų mašinų, šio poveikio vertinime 
vadovaujamasi su ne keli ų mobiliosiomis mašinomis susijusio lankstumo poveikio vertinimu. Buvo 
itin sunku gauti specifin ės informacijos apie traktorius. Tokiuose šaltiniuose kaip Eurostatas 
traktoriai priskiriami „žem ės ūkio mašinoms“ ir nepateikiama informacijos apie juos atskirai. D ėl 
ne kelių mobiliųjų mašinų ir traktori ų variklių panašum ų vis dėlto galima pasinaudoti tam tikrais 
duomenimis apie ne keli ų mobiliąsias mašinas. 
Kokia problemos esm ė? 
Kaip ir ne keli ų mobiliųjų mašinų gamintojai, traktori ų gamintojai susiduria su technologiniu 
iššūkiu – naujos kartos varikli ų išmetam ų kietųjų dalelių ir NO x kiekis turi b ūti sumažintas iki 
tokios pa čios ribos, kaip ir nustatytoji ir taikoma keli ų varikliams ir transporto priemon ėms 
(sunkvežimiams, autobusams ir kt.). Dabartin ė technologija to neleidžia. Pramon ė turi atlikti 
tolesnius mokslinius tyrimus ir patobulinti technologij ą siekdama užtikrinti, kad traktorius b ūtų 
galima tiekti rinkai su IIIB et apo reikalavimus atitinkan čiais varikliais. 
ES yra apie 40 traktori ų gamintoj ų (dauguma priklauso 6 pagrindin ėms grupėms), gaminan čių 
labai įvairius traktorius, kurie turi atitikti direktyvoje nustatytas išmetal ų ribines vertes, o variklius 
gamina tik kelios stambios bendrov ės (apie 10 ES gamintoj ų ir 20 bendrovi ų iš kitų pasaulio šali ų). 
Labai nedaug stambi ų traktorių gamintoj ų patys gamina ir variklius. Traktori ų gamintojai gali 
pritaikyti transporto priemone s tik užbaigus variklio konfig ūraciją, nes neįmanoma tuo pa čiu atlikti 
ir perkonstravimo darb ų (išskyrus tuos traktori ų gamintojus, kurie patys gamina variklius). 
Remiantis pramon ės pateiktais duomenimis, bendra 2008 m. traktori ų gamybos sektoriaus apyvarta 
turėjo sudaryti apie 8 mlrd. EUR. Traktori ų gamybos sektoriuje dirba 24 000 asmen ų, kurių darbas 
tiesiogiai susij ęs su šiuos sektoriumi, ir 10 000 asmen ų, kurių darbas su šiuo sektoriumi susij ęs 
netiesiogiai. 
Krizės poveikis 
Netikėtai smogusi pasaulin ė finansų ir ekonomikos kriz ė nuo 2009 m. pradžios stipriai paveik ė 
daugelį ES įsikūrusių traktorių gamintoj ų. Smarkiai kritus pardavimo apyvartai, gerokai sumaž ėjo 
pajamų ir kapitalo, investuojamo į būtinus traktori ų su IIIB etapo reikalavimus atitinkan čiais visų 
galios kategorij ų ir paskirties tip ų varikliais m okslinius tyrimus ir technologin ę plėtrą (MTTP) 
direktyvoje numatytais laik otarpiais. Prioritetin ė bendrovi ų MTTP išlaid ų panaudojimo sritis – 
produktai, kuri ų pardavimo apimtis yra ar ba potencialiai gali b ūti didelė. Iš šio pardavimo gautas 
pajamas bendrov ės gali panaudoti MTTP siekdamos rasti nauj ų techninių sprendim ų mažesnėms 
nišinėms rinkoms.  
 
LT 4   LT Europos traktori ų rinka prad ėjo smarkiai trauktis 2009 m. pirmame ketvirtyje4, 2009 m. parduot ų 
vienetų skaičius sumaž ėjo 20 % (2008 m. 180 000 ES–15). Neturima duomen ų apie ES–12, vis ų 
įrenginių atveju šis skai čius gali siekti 15 % nuo bendro skai čiaus. Remiantis pramon ės asociacija 
(CEMA), 2009 m. apyvarta smuktel ėjo 20–25 % palyginti su 2008 m. To priežastis – sumaž ėjusi 
paklausa tolesn ėse vartojimo grandyse. Traktori ų gamintojai numat ė, kad 2010 m. tolesnis 
smukimas sieks 5–10 %. 2010 m. pirmo ketvir čio duomenys rodo 22 % smukim ą palyginti su 
2009 m.5 
Pramonė dar neatliko vis ų reikiamų MTTP darb ų, kuriuos šiuo metu apsunkina kriz ės poveikis. 
Yra pavojus, kad 2011 m. nebus n ė vieno traktoriaus, atitinkan čio IIIB etapo reikalavimus, arba j ų 
bus nepakankamai. Be to, nepaj ėgiama tiekti rinkai pakankamai IIIA etapo reikalavimus 
atitinkančių traktorių. Tai reiškia, kad senesni traktoriai turi b ūti naudojami ilgiau, d ėl to didėja 
tarša ir reikia daugiau brangios technin ės priežiūros, gamintojai gali bankrutuoti ir (arba) b ūti 
priversti atleisti darbuotojus ir pan. 
2. A R ES TURI TEIS Ę IMTIS VEIKSM Ų?  
Šios iniciatyvos teisinis pagrindas yra toks pat kaip ir traktori ų išmetalų direktyvos 2000/25/EB 
atveju, t. y. Sutarties d ėl ES veikimo 114 straipsnis. Pasi ūlymas atitinka subsidiarumo princip ą, nes 
iš dalies keisti direktyv ą galima tik ES lygmeniu. Valstyb ės narės negali atskirai imtis veiksm ų dėl 
išmetalų ribinių verčių ir susijusi ų terminų. Todėl būtina ES lygmeniu imtis veiksm ų, kuriais b ūtų 
išlaikyta traktori ų vidaus rinka ir taip gauta papildomos naudos. 
3. T IKSLAI  
Bendras  pasiūlymo tikslas  – užtikrinti traktori ų pramonės ekonomikos vystym ąsi ir 
išlaikyti aukšt ą aplinkosaugos lyg į.  
Toliau pateiktoje lentel ėje aprašomi bendrieji, specifiniai ir veiklos tikslai 
BENDRIEJI  SPECIFINIAI  VEIKLOS  
1. Užtikrinti, kad 
toliau veikt ų 
traktorių vidaus 
rinka 
 1. Išlaikyti traktori ų gamintojams 
vienodas s ąlygas užtikrinant suderint ą 
reglamentavimo sistem ą visose 
valstybėse narėse (ir taip pašalinant 
nacionalini ų nuokrypi ų riziką). 
2. Išvengti numatomo ir taip jau 
sunkios (d ėl ekonomikos kriz ės) 
traktorių pramonės ekonomin ės 
padėties pablog ėjimo. 
3. Užtikrinti, kad pramon ė galės 1. Laiku nustatyti ekonomiškas 
priemones, kurios leis ES gamintojams toliau pardavin ėti 
traktorius pagal tas pa čias taisykles 
visoje ES, o vartotojams leis pakeisti traktorius, kuri ų 
eksploatacijos laikas pasibaig ęs.  
2. Sudaryti traktori ų gamintojams 
sąlygas gauti pajam ų, kurias būtų 
galima panaudoti investicijoms į 
būtinus MTTP siekiant laikytis 
                                                 
4 Nuoroda: CEMA raštas ir pridedamas dokumentas „ Background material for the Request to Enlarge Flexibility from 20% to 50% for 
Stage IIIB “', (data: 2009 m. liepos 14 d.), skirti Komisijos pirmininko pavaduotojui G. Verheugenui. Da ugiau informacijos apie rinkos 
dalį pateikiama tyrime „ Competitive analysis of the EU Mechanical Engineering “, 4 p., kur į galima rasti adresu: 
http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_e quipment/companalysis-eu-mechengin.pdf  
5 Šaltinis: CEMA, 2010 m. birželio m ėn. 
 
LT 5   LT patenkinti nauj ų traktorių paklausą. numatom ų išmetalų ribinių verčių.  
2. Aplinkosauga  
 1. Sumažinti rizik ą, kad senesni ų 
(priklausan čių laikotarpiui iki IIIA 
etapo), labiau teršian čių traktorių 
nebus įmanoma pakeisti naujesniais 
mažiau teršian čiais traktoriais, t. y. 
užtikrinti, kad neb ūtų apribotos 
galimybės mažinti išmetal ų kiekį 
pakeičiant traktorius, kuri ų 
eksploatacijos laikas pasibaig ęs. 
2. Toliau skatinti pramon ę investuoti į 
MTTP, kuri b ūtina siekiant kurti 
mažiau teršian čius traktorius, 
atitinkančius numatom ų būsimų 
išmetalų ribojimo etap ų reikalavimus.  1. Sudaryti s ąlygas pakeisti 
senesnius, labiau teršian čius ir 
daugiau kuro sunaudojan čius 
variklius ir traktorius mažiau teršiančiais, pakei čiant išmetal ų 
reikalavimus taip, kad nauj ų 
traktorių paklausa b ūtų patenkinta 
tiekiant turimus mažiausiai teršiančius modelius.  
2. Aiškiai parodyti pramonei, kad 
reikia toliau mažinti išmetal
ų kiekį 
ir kad toliau bus laikomasi dabartinės išmetalų mažinimo 
tendencijos. 
  
4. P OLITIKOS ALTERNATYVOS  
Toliau pateikiamos nustatytos alternatyvos įvardytoms problemoms spr ęsti. 
1 alternatyva. Nesiimti joki ų veiksmų (pirminis scenarijus) 
Dabartinės lankstumo schemos nuostatos nekei čiamos, t. y. toliau laikomasi principo d ėl 20 % 
(arba absoliutaus varikli ų skaičiaus). 
2 alternatyva. Suteikti  paskolas su vyriausyb ės garantija atsargoje turimiems varikliams, 
pagamintiems vadinamuoju išpardavimo laikotarpiu, įsigyti. 
Direktyvos 2000/25/EB 4 straipsnyje nustatyta, kad varikliams, kuri ų pagaminimo data yra 
ankstesnė už nurodyt ąsias, reikalavimai atidedami dvejiems metams, „nurodytosios datos“ – tai to 
straipsnio 2 dalyje nurodytos datos, po kuri ų reikalavim ų neatitinkantys varikliai ir traktoriai 
nebeturi b ūti pradedami eksploatuoti. 
Kol galioja IIIA etapo reikalavimai, pramon ės įmonės gali gaminti variklius ir traktorius ir laikyti 
jų atsargas ES teritorijoje. Šie IIIA  etapo reikalavimus atitinkantys varikliai ir traktoriai gaminami 
tam, kad pramon ės įmonės toliau vykdyt ų veiklą ir patenkint ų kitų šalių, kuriose n ėra nustatyta 
tokių griežtų išmetalų apribojim ų kaip ES, poreikius. Prad ėjus įgyvendinti IIIB B etap ą (nuo 2010 
m. sausio 1 d. iki 2013 m. sausio 1 d., prikla usomai nuo galios kategorijos), šios varikli ų ir mašinų 
atsargos gal ės būti tiekiamos rinkai dvejus metus. Šia alternatyva si ūloma paskolas su valstyb ės 
garantija teikti traktori ų gamintojams, kad jie įsigytų atsargoje turim ų IIIA etapo reikalavimus 
atitinkančių variklių.  
3 alternatyva. Atidavimo į metalo lauž ą schemos įgyvendinimas.  
 
LT 6   LT Pagal atidavimo į metalo lauž ą schemą būtų teikiamos subsidijos, skatinan čios naudotojus pirkti 
naujus traktorius su IIIB etapo reikalavimus atitinkan čiais varikliais. 
Pagal šią alternatyv ą senesnių, labiau teršian čių traktorių savininkai atiduot ų traktorius į metalo 
laužą (sunaikinti, perdirbti ir pan.). Į metalo lauž ą atiduotų traktorių savininkams nacionalin ės 
valdžios institucijos išmok ėtų vienkartin ę išmoką. Savininkai pinigus gaut ų per bank ą arba 
mokesčių sistemą, kai pateikt ų naujų traktorių įsigijimo įrodymų. 
4 alternatyva. Kit ų rūšių nuostatų įgyvendinimas pagal lankstumo schem ą 
Pagal šią alternatyv ą bus galima lanks čiau pereiti nuo IIIA etapo prie IIIB etapo. B ūsimiems 
etapams papildom ų priemoni ų nenumatyta. 
• 4.1 alternatyva. Lankstumo schemos įgyvendinimas, taikant santykin į procentin į dydį  
Pagal šią alternatyv ą įvairių kategorij ų traktoriams numatyta kitokia procentin ė dalis, priklausomai 
nuo konkre čių sunkumų pereinant nuo IIIA etapo prie IIIB etapo, ir laikomasi tokio paties principo 
dėl nustatyto varikli ų skaičiaus. 
• 4.2 alternatyva. Lankstumo padidinimas iki 50 %. 
Pagal šią alternatyv ą siūloma lankstum ą padidinti nuo 20 % iki 50 % vis ų traktorių kategorij ų 
atveju. Atitinkamai b ūtų pakeistas nustatytas leid žiamas didžiausias varikli ų skaičius. 
• 4.3 alternatyva. Lankstumo padidinimas iki 80%. 
Pagal šią alternatyv ą siūloma lankstum ą padidinti nuo 20 % iki 80% vis ų traktorių kategorij ų 
atveju. Atitinkamai b ūtų pakeistas nustatytas leid žiamas didžiausias varikli ų skaičius. 
• 4.4 alternatyva. S ąlyginis lankstumo schemos išpl ėtimas taikant sankcij ų sistemą. 
Siekiant toliau skatinti kurti IIIB etapo reikalavimus atitinkan čius variklius, galima b ūtų įdiegti 
sistemą, pagal kuri ą taikoma papildomo lankstumo schema pe reinant nuo IIIA etapo prie IIIB etapo 
lemtų baudos sumok ėjimą po keleri ų metų. Taip traktori ų gamintojai toliau b ūtų skatinami 
projektuoti traktorius su IIIB etapo reikalavimus atitinkan čiais varikliais ir pasinaudoti tik pa čiu 
būtiniausiu reikiamu papildomu lankstumu. B ūtina nustatyti tinkamo dydžio baud ą. 
• 4.5 alternatyva. Prekybos sistemos įgyvendinimas 
Galėtų būti sukurta lankstumo priemon ėms skirta schema, panaši į ES apyvartini ų taršos leidim ų 
prekybos sistem ą. Galėtų būti įdiegta schema, pagal kuri ą bendrovės, nesinaudojan čiomis visomis 
lankstumo teis ėmis, galėtų parduoti jas bendrov ėms, kurioms reikia papildomo lankstumo. Pagal 
šią schemą reikėtų nustatyti lankstumo teisi ų (leidimų) pardavimo proced ūrą ir šios schemos 
stebėsenos sistem ą. Kiekvieno leidimo taikyti lankstumo schem ą kainą sureguliuot ų rinka.  
4.6 alternatyva. Lankstumo schemos pakeitimas traktori ų gamintojams skirtos lankstumo schemos 
ir JAV taikomos ABT schemos deriniu. 
Galėtų būti parengta varikli ų gamintojams skirta ABT schema, panaši į atitinkam ą schemą JAV, 
kartu su traktori ų gamintojams skirta lankstumo schema. 
 
LT 7   LT 5. A LTERNATYV Ų POVEIKIO VERTINIMAS  
Politikos alternatyva – nesiimti joki ų veiksmų – nebūtų veiksmingas b ūdas tikslams pasiekti. 
Pramonė ir toliau susidurt ų su sunkumais dabartin ėmis ekonomikos s ąlygomis, ir neparengt ų IIIB 
etapo reikalavimus atitinkan čių traktorių. Todėl pramonės įmonės negalėtų tiekti rinkai daugiau 
produktų nei numatyta pagal 20 % lankstumo schem ą, o kai kurios įmonės dėl to nutraukt ų veiklą 
ir būtų prarasta darbo viet ų. 
Dėl dabartini ų ekonomini ų sąlygų traktorių gamintoj ų klientai žymiai atsargiau perka naujus 
traktorius. Naudotojai mažina ka pitalo išlaidas ilg iau naudodami senus traktorius užuot pirk ę 
naujus ir mažiau teršian čius traktorius, tod ėl trumpuoju laikotarpiu sukuriamos aplinkai 
kenksmingesn ės sąlygos. Be to, jie turi skirti daugiau l ėšų senų traktorių techninei prieži ūrai, kad 
jie išliktų tinkami eksploatuoti. 
Trumpuoju laikotarpiu b ūtų pernelyg sud ėtinga sukurti paskolų sistemą, kuri yra b ūtina, nes IIIB 
etapo ribin ės vertės taikomos nuo 2011 m. Atsižvelgiant į tokiai sistemai parengti reikaling ą laiką, 
ji nepadėtų veiksmingai patenkinti tiesiogini ų pramonės poreiki ų. Reikėtų papildom ų ES ar 
nacionalini ų išteklių šiai sistemai sukurti ir ad ministruoti. Ši schema nepad ėtų įmonėms, kurioms 
sunku rasti l ėšų MTTP, kad gal ėtų įvykdyti IIIB etapo reikalavimus. Įmonės, kurių produkcija 
neatitinka IIIB etapo reikalavim ų, turėtų skirti lėšų papildomai MTTP veiklai.   
Kita traktori ų gamintoj ų galimybė toliau vykdyti veikl ą – iš varikli ų gamintoj ų pirkti varikli ų 
atsargas , kad gal ėtų toliau pardavin ėti IIIA etapo reikalavimus atitinkan čius traktorius. Kad 
variklius b ūtų galima naudoti po ilgesnio nei trij ų mėnesių sandėliavimo, juos reikia specialiai 
apdoroti6 – tai brangus ir daug laiko užimantis procesas, kurio s ąnaudos gali siekti ik i 5 % variklio 
pardavimo kainos.  
Taip pat galima teigti, kad skatinant gaminti daugiau IIIA etapo reikalavimus atitinkan čių variklių 
ir būtų gaminama daugiau IIIA etapo reikalavimus atitinkan čių variklių užuot k ūrus mažiau 
teršiančius IIIB etapo reikalavimus atitinkan čius variklius, tai b ūtų tarsi inovacij ų ir aplink ą 
tausojančių traktori ų kūrimo neskatinantis veiksnys. Tod ėl dėl IIIA etapo reikalavimus 
atitinkantiems atsargoje turimi ems varikliams pirkti skirt ų paskolų sumažėtų paskatos kurti IIIB 
etapo reikalavimus atitinkan čius traktorius, kurie mažiau kenki a aplinkai. Be to, pasirinkus ši ą 
alternatyv ą reiktų spręsti suderinamumo su ES valstyb ės pagalbos teikimo nuostatomis klausim ą. 
Taikant atidavimo į metalo lauž ą subsidijas naudotojai but ų skatinami pirkti naujus traktorius su 
mažiau teršian čiais IIIB etapo reikalavimus atitinkan čiais varikliais, su s ąlyga, kad jie sunaikina 
senesnius, labiau teršian čius traktorius. Taip bus skatinama pirkti IIIB etapo reikalavimus 
atitinkančius traktorius, ir tai tur ės teigiamo poveikio aplinkai. Ta čiau tai nepad ės traktori ų 
gamintojams finansuoti MTTP, kad b ūtų pagaminta IIIB etapo reikalavimus atitinkan čių traktorių. 
Abejotina, ar atidavimo į metalo lauž ą schemos perspektyva b ūtų pakankama paskata bankams 
suteikti papildom ų paskolų traktorių gamintojams MTTP finansuoti. Be to, jeigu valstyb ės narės 
įgyvendint ų atidavimo į metalo lauž ą schemą skirtingais b ūdais, tai lemt ų vidaus rinkos 
fragmentacij ą ir konkurencijos iškraipym ą. Bet kokiu atveju Komisija neturi žini ų apie valstybi ų 
narių planus šiame sektoriuje taikyti atidavimo į metalo lauž ą schemą.  
                                                 
6 Kai pagamint ą variklį ketinama sand ėliuoti, jis pripildomas specialia alyva. Įmontavus varikl į į traktorių, šią alyvą būtina pakeisti kita 
specialia alyva, v ėliau naudojant special ų kurą variklis paleidžiamas dviems va landoms. Po šio laikotarpio alyv ą reikia vėl pakeisti 
įprastine, ir pripildžius įprastinio kuro variklis turi b ūti užvestas kuriam laikui, taip baigiama jo paruošimo proced ūra ir jį galima saugiai 
parduoti. B ūtina proced ūros trukm ė ir sąnaudos priklauso nuo variklio dydžio ir galingumo.  
 
LT 8   LT Įvairiems traktori ų tipams taikomos lankstumo schemos, taikant santykinius procentinius 
dydžius , priklausomai nuo patiriam ų perėjimo nuo IIIA prie IIIB etapo problem ų, įgyvendinti 
neįmanoma, nes n ėra nei specialaus atskir ų kategorij ų traktorių sąrašo, nei tinkamos parduodam ų 
prekių kiekio prieži ūros sistemos. 
Lankstum ą padidinus  iki 50 % vis ų traktorių atveju ir proporcingai  pakoregavus nustatytus 
skaičius, reikia atsižvelgti į socialinį ir ekonomin į poveikį ir poveik į aplinkai. Su ne keli ų 
mobiliosiomis mašinomis susijusio lanks tumo vertinime, grindžiamame išorin ėmis apskai čiuoto 
išmetalų kiekio s ąnaudomis, buvo nustatytas vis ų ne kelių mobiliųjų mašinų poveikis aplinkai. 
Kadangi Eurostate ir aplinkos duomen ų bazėse visiškai n ėra reikiamos informacijos apie traktorius, 
neįmanoma pateikti išsamesn ės vien tik su traktoriais susijusios mokslin ės informacijos. Ta čiau 
traktorių poveikio pob ūdis panašus į visų ne kelių mobiliųjų mašinų poveikį. 
Su aplinka susijusios s ąnaudos patiriamos d ėl papildom ų variklių išmetalų pagal pakeist ą 50 % 
dydžio lankstumo schem ą, palyginti su dabartine 20 % dydžio lankstumo schema.  
Pagal metodik ą, grindžiam ą grynąja dabartine verte (angl. NPV), kiekvienam teršal ų tipui tenka 
tokios su aplinka susijusios s ąnaudos dėl 50 % dydžio lankstumo sche mos taikymo, palyginti su 
dabartine 20 % lankstumo schema: 
Teršalai  50 % dydžio lankstumas vis ų ne 
kelių mobiliųjų mašinų atveju  50 % dydžio lankstumas 
traktorių atveju 
PM 200 80 – 90  
NO x 350 130 – 150  
Iš viso  550 210 - 240  
 
Šie skaičiai (mln. EUR) parodo bend ras 2008–2030 m. laikotarpio s ąnaudas, o dabartiniame 
poveikio vertinime buvo paskai čiuota pridedamame pasi ūlyme numatyto trej ų metų laikotarpio 
nauda. Duomenys apie traktorius grindžiami prielaida, kad santykin ė traktorių taršos dalis nesikeis.  
Numatomas išpl ėstos lankstumo schemos pov eikis yra 0,3 % bendro vis ų ne kelių mobiliųjų 
mašinų išmetalų (kietųjų dalelių ir NO x) kiekio (pirmaisiais metais). 
Tačiau išplėtus lankstumo schem ą gamintojai gal ės toliau pardavin ėti traktorius ir taip gauti 
pajamų finansuoti MTTP s ąnaudoms, kuri ų reikia norint gaminti IIIB etapo reikalavimus 
atitinkančius traktorius. Kaip ir ne keli ų mobiliųjų mašinų poveikio vertinime, tikimasi, kad 
ekonomin ė nauda pranoks žal ą aplinkai.  
Kaip 50 % dydžio lankstumo schemos alternatyv ą galima svarstyti galimyb ę atidėti IIIB etapo 
reikalavim ų taikymo pradži ą iki IV etapo pradžios. Pasekm ės: kietųjų dalelių 90 % sumažint ų 
ribinių verčių taikymas b ūtų atidėtas trejiems metams. Komisija taip pat mano, kad diegiant IV 
etapą neturėtų būti svarstoma galimyb ė tokiu pa čiu mastu padidinti lankstum ą; kaip jau min ėta, 
IIIB etapui skirta MTTP veikla tur ėtų užtikrinti, kad toks didinimas neb ūtų pagrįstas. Komisija apie 
tai informuos suinteresuot ąsias šalis. 
Lankstum ą padidinus iki 80%  visų traktorių atveju ir proporcingai  pakoregavus nustatytus 
skaičius, panašiai kaip ir 4.2 alternatyvos atveju, b ūtų tokie skirtumai: 80 % dydis neatitikt ų 
pasiūlymo dėl ne kelių mobiliųjų mašinų (50 %), tuomet lankstumo schema b ūtų labiau suderinta 
su JAV sistema ir b ūtų išlaikyta pagrindin ė ES sistema; aplinkai b ūtų padaryta daugiau žalos, o, 
 
LT 9   LT kaip nurod ė pramonės įmonės, toks didelis skai čius nebūtinas, kad jos gal ėtų laikytis direktyvos 
reikalavim ų. 
Įdiegus lankstumo schem ą su sankcijomis  sumažėtų pavojus, kad d ėl didesnio lankstumo gali 
būti iškraipyta konkurencija. Ta čiau trūksta informacijos apie traktori ų atitiktį, todėl 
kompetentingoms nacionalin ėms valdžios institucijoms tekt ų didelė administracin ė našta, d ėl 
kurios ši alternatyva b ūtų praktiškai ne įmanoma, o parengti ir įgyvendinti toki ą schemą būtų 
neproporcingai brangu (d ėl pranešim ų teikimo ir prieži ūros), palyginti su šios schemos taikymo 
nauda. 
Prekybos lankstumo teis ėmis sistema , pagal kuri ą bendrovės galėtų pirkti papildomo lankstumo 
teises iš t ų bendrovi ų, kurioms j ų nereikia, smarkiai skatint ų kuo greičiau pasiekti atitikt į naujoms 
išmetalų kiekio ribin ėms vertėms. Tačiau tokios sud ėtingos sistemos suk ūrimas trumpuoju 
laikotarpiu b ūtų neproporcingai didelio mast o uždavinys palyginti su tik ėtinais rezultatais.  
Kaip jau min ėta, taip pat nemanoma, kad ABT  schemą būtų įmanoma įgyvendinti; j ą jau atmet ė 
Taryba ir Parlamentas.  
Išvardytų politikos alternatyv ų palyginimas  
 Veiksmingu
mas Tikslinguma
s Derėjimas  Įgyvendi-
namumas  
1 alternatyva.  
Pirminis scenarijus  Neveiksminga  Netikslinga  Dera iš dalies  Įmanomas  
2 alternatyva.  
Paskolos su vyriausyb ės 
garantija IIIA etapo 
variklių atsargoms 
finansuoti  Iš dalies 
veiksminga  Netikslinga  Nedera  Įmanomas, jei to 
pageidaus 
valstybės narės 
3 alternatyva.  
Nacionalin ės atidavimo į 
metalo lauž ą programos  Iš dalies 
veiksminga  Netikslinga  Dera iš dalies  Neįmanomas  
4.1 alternatyva.  
Santykinis lankstumas  Veiksminga  Tikslinga  Dera Neįmanomas  
4.2 alternatyva.  
50 % lankstumas  Veiksminga  Tikslinga  Dera Įmanomas  
4.3 alternatyva.  
80% lankstumas  Veiksminga tik 
1 tikslo 
požiūriu Netikslinga 
poveikio 
aplinkai 
požiūriu  Dera su 
aplinkos 
politika  Įmanomas  
4.4 alternatyva.  
Sankcijų taikymas  Veiksminga  Netikslinga  Dera Neįmanomas  
4.5 alternatyva.  
Prekybos sistema  Veiksminga  Iš dalies 
tikslinga  Dera Neįmanomas  
 
LT 10   LT 4.6 alternatyva.  
ABT  Veiksminga  Iš dalies 
tikslinga  Dera Neįmanomas  
 
5.1. Išvada   
Atlikus analiz ę padaryta išvada, kad la nkstumo padidinimas iki 50 % yra tinkamiausia priemon ė 
užtikrinti, kad b ūtų įvykdyti politikos tikslai.  
6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Įgyvendinus ir baigus ta ikyti lankstumo schem ą, jos nuostat ų taikymo srities išpl ėtimo poveikio 
vertinimas bus grindžiamas gamintoj ų ir valstybi ų narių teikiama informacija, kaip reikalaujama 
pagal Direktyv ą 2000/25/EB. Tod ėl nenumatoma, kad padid ės gamintoj ų ar nacionalini ų valdžios 
institucijų išlaidos. 
Pagrindiniai šios iniciatyvos veik smingumo vertinimo rodikliai gal ėtų būti lankstumo schemos 
taikymas iki 2013 m. pabaigos, veikl ą nutraukian čių bendrovi ų skaičiaus kitimas ir traktoriams 
priskiriam ų išmetamų NO x ir kietųjų dalelių kiekio poky čiai. 
Komisija ketina įvertinti persvarstytos lankstumo priemon ės poveikį pridedamame pasi ūlyme 
nustatyto laikotarpio pabaigoje, t. y. 2014 m., ir remdamasi gautai s rezultatais pa daryti reikiamas 
išvadas.