Planuojamu Konstitucijos pakeitimu būtų įdiegti tam tikri nauji elementai, kuriais būtų labiau sustiprintas teismų nepriklausomumas. Dabartinėje teisingumo sistemoje nėra teismų tarybos. 2020 m. gegužės 5 d. pasiūlyta Konstitucijos pataisa įsteigti tokią tarybą, kuri būtų kompetentinga siūlyti teisėjų kandidatūras į visas pareigas prieš tai, kai juos oficialiai paskiria aukščiausiasis vykdomosios valdžios pareigūnas . Be to, ši taryba turėtų įgaliojimus inicijuoti teisėjų drausmės bylas , teikti rekomendacijas su teisingumo sistema susijusiais klausimais ir rengti teisminėms institucijoms taikomus etikos standartus . Tarybą sudarytų devyni nariai: Aukščiausiojo Teismo pirmininkas, Administracinio apeliacinio teismo pirmininkas, generalinis prokuroras, trys teisėjai (išrinkti kitų teisėjų), du pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės atstovai ir vienas advokatas . Siūloma Konstitucijos pataisa bus toliau svarstoma Parlamente. Svarbu, kad ši numatoma reforma galiausiai būtų vykdoma atsižvelgiant į atitinkamus Europos Tarybos standartus . Be to, siūloma Konstitucijos pataisa teisėjų nepriklausomumas būtų aiškiai įtvirtintas Konstitucijoje. Šios pataisos pradiniame projekte buvo numatyta įtraukti nuostatas dėl teisėjų ir prokuratūros nepriklausomumo , tačiau naujausioje redakcijoje minimas tik teisėjų nepriklausomumas, ir kai kurie suinteresuotieji subjektai išreiškė dėl to susirūpinimą . Ši pataisa taip pat bus toliau svarstomas Parlamente.

Įstatymų priėmimo procesas apima poveikio vertinimus ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, o stabdžių ir atsvarų sistemoje svarbų vaidmenį atlieka nepriklausomos institucijos. Atskira 2020 m. gegužės 15 d. patvirtinta konstitucine reforma padidintas Konstitucinio Teismo vaidmuo ir ištaisyta tokia padėtis, kai nekonstitucine pripažinta teisės nuostata tebeturi teisinę galią. Kita siūloma reforma, šiuo metu svarstoma Parlamente, siekiama Konstitucijoje įtvirtinti ombudsmeno instituciją, ir tai padėtų toliau stiprinti šią instituciją. Be to, Liuksemburgas laikomas turinčiu atvirą pilietinę visuomenę, ir naujomis iniciatyvomis siekiama toliau puoselėti šią aplinką.

Audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija veikia nepriklausomai, nors yra abejonių dėl jos veiksmingumo, ypač turint omenyje ribotus žmogiškuosius išteklius ir tai, kad veiklos licencijas šalyje turi daug užsienio paslaugų teikėjų. Visi Liuksemburgo verslo registre registruoti subjektai, įskaitant žiniasklaidos bendroves, turi pateikti išsamią informaciją apie savo tikruosius savininkus ir padaryti šią informaciją viešai prieinamą. Žurnalistų apsauga užtikrinama Žiniasklaidos laisvės įstatymu ir apskritai žurnalistų apsaugos sistema yra patikima. Kelerius pastaruosius metus negauta pranešimų apie grasinimus žurnalistams. Yra tam tikras susirūpinimas dėl to, kad per ilgai nagrinėjami prašymai leisti susipažinti su valdžios institucijų turimais dokumentais.

Apskritai Liuksemburge yra sukurta ir veikia teisinė ir institucinė kovos su korupcija sistema. Specialios kovai su korupcija skirtos strategijos ar tarnybos nėra, o už bendrą politikos koordinavimą yra atsakinga Teisingumo ministerija. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija institucinę sistemą sudaro kelios institucijos. Prokuratūra kovoja su korupcija iš finansinių ir ekonominių nusikaltimų perspektyvos, o valstybės valdžios organų, administravimo institucijų ir tarnybų finansų valdymą kontroliuoja Audito rūmai. Buvo pranešta, kad trūksta išteklių baudžiamajam persekiojimui vykdyti, ir šiuo metu peržiūrimas personalo įdarbinimo ir išteklių paskirstymo procesas. Skiriama daugiau dėmesio prevencinėms priemonėms, tokioms kaip ministrų ir Parlamento narių etikos kodeksas ir elgesio kodeksas. Be to, lobistinė veikla ir „sukamųjų durų“ reiškinys (aukščiausios grandies vadovų perėjimas iš privataus verslo į viešąjį sektorių ir atvirkščiai) nėra reguliuojami ir nėra nacionalinio lobistų registro.

Liuksemburgo teisingumo sistemos teismų nepriklausomumas yra gerai vertinamas ir šios sistemos veiksmingumas apskritai yra didelis. Siekiant toliau didinti teismų nepriklausomumą, šiuo metu Parlamente svarstoma konstitucinė reforma, kuria teismų nepriklausomumas būtų įtvirtintas Konstitucijoje ir būtų įsteigta teismų taryba. Imamasi priemonių dėl teisingumo sistemos kokybės, skatinant teisingumo sistemos skaitmeninimą; šioje srityje dar reikia tolesnės pažangos. Visų pirma būtų galima suteikti daugiau galimybių įvairiais būdais teikti bylas, perduoti teismo šaukimus ir stebėti teismo procesą internetu. Be to, šiuo metu svarstoma teisinės pagalbos sistemos reforma siekiant supaprastinti tam tikras procedūras ir kad teisinė pagalba būtų prieinama daugiau piliečių. Civilinės teisenos veiksmingumas nuolat yra didelis, bet vis dar reikia gauti daugiau duomenų apie administracinę teiseną.

Žurnalistų apsaugos sistema yra pagrįsta tam tikromis konstitucinėmis ir įstatymų nustatytomis apsaugos priemonėmis. Visų pirma, Liuksemburge dirbantiems žurnalistams suteikta apsauga įstatymu dėl žiniasklaidos laisvės. Žurnalistai turi teisinę apsaugą redakcijos pokyčių atvejais , taip pat patikimai saugomi žurnalistų informacijos šaltiniai. Viena iš numatytų sankcijų už garbės ir orumo įžeidimą yra įkalinimas , tačiau žiniasklaidos patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už garbės ir orumo įžeidimą atvejai yra reti . Vienu 2018 m. atveju (tiriant vadinamąjį Deputatų Rūmų (Parlamento) informacijos nutekinimo incidentą) Nacionalinė profesionalių žurnalistų sąjunga teigė, kad nusikalstamų veikų tyrimai yra bandymas įbauginti. Kelerius pastaruosius metus Liuksemburge negaunama pranešimų apie grasinimus žurnalistams. Tokių pranešimų negauta nei per Europos Tarybos platformą, skirtą žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti, nei per žiniasklaidos laisvės apžvalginę platformą „Mapping Media Freedom“.

Vyriausybė aktyviai remia naujienų žiniasklaidą. Nėra teisės aktų, kuriais būtų reglamentuojamas valstybinės reklamos platinimas per žiniasklaidos priemones, taip pat nėra prieinama visa informacija apie netiesiogines subsidijas, tačiau Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje nurodyta, kad daugeliui leidėjų tai yra svarbus pajamų šaltinis. Liuksemburgo spauda remiama pagal valstybės pagalbos schemą , kurią sudaro vienoda bazinio dydžio suma visiems pagalbos reikalavimus atitinkantiems laikraščiams ir papildoma suma, apskaičiuojama proporcingai puslapių skaičiui. Reikiamus kriterijus atitinkančioms internetinės žiniasklaidos priemonėms skiriama nustatyto 100 000 EUR dydžio suma . Bendra skirtos pagalbos suma viešai paskelbiama kiekvienais metais. 2019 m. naujienų žiniasklaidos leidėjams skirta iš viso 7,8 mln. EUR. Vyriausybė 2020 m. gegužės mėn. pranešė apie specialios kompensacijos skyrimą žiniasklaidai dėl COVID-19 pandemijos . Be to, Vyriausybės taryba 2020 m. liepos mėn. patvirtino pagalbos spaudai schemos reformą, dėl kurios šiuo metu vyksta teisėkūros procesas. Naujoji tvarka būtų technologiškai neutrali ir būtų vienodai taikoma spaudai ir internetinei naujienų žiniasklaidai.

Yra priimti teisės aktai dėl interesų konfliktų ir dėl vyriausybės narių bei valstybės tarnautojų interesų konfliktų bei turto deklaracijų. Ministrams yra nustatytas elgesio kodeksas, taisyklės dėl turto deklaravimo, vadovaujamų ar valdybos nario pareigų ėjimo, dovanų priėmimo ir interesų deklaracijų. GRECO taip pat palankiai įvertino elgesio kodeksą, tačiau pažymėjo, kad priežiūros mechanizmus reikėtų tobulinti, nes šis kodeksas taikomas daugiausia savireguliacijos principu . 2018 m. buvo įsteigtas Etikos komitetas. Etikos komitetas atlieka patariamąją funkciją teikdamas nuomones dėl elgesio kodekso aiškinimo. Nuo tada, kai įsteigtas šis komitetas, jam perduoti nagrinėti šeši konkretūs atvejai. Atvejų perdavimo nagrinėti komitetui raštai skelbiami Vyriausybės interneto svetainėje, kurios viena dalis taip pat skirta pateiktoms ir viešai prieinamoms Etikos komiteto nuomonėms skelbti . Nuo 2014 m. taikomas Parlamento narių elgesio kodeksas dėl finansinių interesų ir interesų konfliktų . Pažeidimai gali būti tiriami Deputatų Rūmų pirmininko prašymu arba remiantis piliečių pranešimais, kai nustatomi pažeidimai, susiję su viešai skelbiamomis Parlamento narių turto deklaracijomis. Siekiant išsamiau išdėstyti Deputatų Rūmų narių elgesio kodekso nuostatas, 2018 m. priimtas įgyvendinimo teisės aktas . Taip pat Liuksemburgas 2019 m. gruodžio mėn. patvirtino savo policijos etikos kodeksą . Be to, sustiprintas policijos pajėgų narių mokymas etikos srityje.

Kelios nepriklausomos institucijos atlieka svarbias pagrindinių teisių apsaugos funkcijas. Nacionalinei žmogaus teisių institucijai Žmogaus teisių konsultacinei komisijai (CCDH) Jungtinių Tautų pasauliniame nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanse suteikta A lygio akreditacija. Šis patariamasis organas savo iniciatyva arba vyriausybės prašymu teikia nuomones ir rekomendacijas su pagrindinėmis teisėmis susijusiais klausimais . CCDH yra pavaldi ministrui pirmininkui, tačiau veikia praktiškai nepriklausomai. Ji dalyvauja platesnėje pagrindinių teisių apsaugos institucijų sistemoje, kuri taip pat apima ombudsmeną, vaiko teisių ombudsmeną, Nacionalinę duomenų apsaugos komisiją ir Lygių galimybių centrą. Vyriausybė, siekdama, kad piliečiai galėtų lengviau kreiptis į pagrindinių teisių apsaugos institucijas, ketina visas tas įstaigas kartu įkurdinti bendruose Žmogaus teisių rūmuose.

Naujomis iniciatyvomis siekiama gerinti pilietinės visuomenės padėtį. Liuksemburgas laikomas turinčiu atvirą pilietinę visuomenę , ir pastaruoju metu dedamos pastangos toliau stiprinti pilietinės visuomenės padėtį. Vyriausybė neseniai įsteigė du patariamuosius organus pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo 2019–2024 m. nacionalinį veiksmų planą; taip siekiama skatinti pilietinės visuomenės ir valdžios bendradarbiavimą, suteikiant diskusijų forumą . Suinteresuotųjų subjektų manymu, būtų galima toliau gerinti pilietinės visuomenės padėtį, į esamas ne pelno organizacijų registravimo taisykles įtraukiant privatumo garantijas .

Neseniai įvykdyta konstitucine reforma priimti stabdžių ir atsvarų sistemai svarbūs pakeitimai. 2020 m. gegužės 15 d. Konstitucijos pakeitimu padidintas Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais tam tikra teisinė nuostata pripažįstama nekonstitucine, poveikis. Dabar Konstitucijoje yra nustatyta, kad tokios nuostatos netenka teisinės galios nuo kitos dienos po to, kai priimtas atitinkamas Konstitucinio Teismo sprendimas, nebent pats Teismas įsakytų nustatyti kitokį terminą . Konstitucijoje taip pat nustatyta, kad Teismas nustato dėl nekonstitucinės nuostatos poveikio priimto sprendimo veikimo sąlygas ir apribojimus. Šiuo Konstitucijos pakeitimu ištaisyta tokia padėtis, kai nekonstitucine pripažinta teisinė nuostata tebeturi teisinę galią. Be to, siūlomu Konstitucijos pakeitimu numatoma įtvirtinti ombudsmeno tarnybą pačios Konstitucijos tekstu . Dėl to pakeitimo tebevyksta diskusijos Parlamente. Toks ombudsmeno institucijos įtvirtinimas konstituciniu lygmeniu padėtų sustiprinti šią instituciją .





I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*.

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje).

CIVICUS, Monitor tracking civic space, Liuksemburgas, https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ .

Delano (2019), Freedom of information for press: “it’s really a necessity”, https://delano.lu/d/detail/news/freedom-information-press-its-really-necessity/205336 .

Deputatų Rūmai (2019), Deputatų Rūmų taisyklės, https://www.chd.lu/wps/wcm/connect/public/406a71a2-1082-4298-b7a0-dff4e3d61b8b/Reglement+CHD_11022020.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=n0-deSF&CVID=n0-deSF .

EBPO (2019), Indicators of regulatory policy and governance 2019: Luxembourg.

Eurojustas ir Europos teisminis tinklas (2020), Questionnaire on the CJEU’s judgment in relation to the independence of issuing judicial authorities and effective judicial protection: Updated compilation of replies and certificates.

Europos Komisija (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Komisija (2019), Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl masto, kuriuo valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatiniam sprendimui 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje įgyvendinti (COM(2019) 355 final).

Europos Komisija (2020), Komisijos ataskaita dėl 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinio sprendimo dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos įgyvendinimo.

Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklas (2020), The rule of law in the European Union: reports from national human rights institutions.

Europos Sąjungos Taryba (1995), 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktas, kuriuo parengta Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencija, C 316/48.

Europos Sąjungos Taryba (2003), 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje, L 192.

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2019 m. gegužės 27 d. sprendimas sujungtose bylose OG, C-508/18 ir PI, C-82/19 PPU.

Europos Taryba (1999), Baudžiamosios teisės konvencija dėl korupcijos.

Europos Taryba, Ministrų Komitetas (2000), Ministrų Komiteto rekomendacija Rec(2000)19 valstybėms narėms dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios teisenos sistemoje.