Galiausiai reikėtų sumažinti galimybės laipsniškai perkelti 2014–2020 m. programų veiksmus į 2021–2027 m. programavimo laikotarpio programas viršutinę ribą, kad ši galimybė būtų išplėsta ir apimtų daugiau atidėtų veiksmų. Be to, antrasis veiksmų pagal 2021–2027 m. programas etapas turėtų būti laikomas tinkamu finansuoti pagal 2014–2020 m. taisykles, o vadovaujančiosioms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė paramą tokiems veiksmams teikti tiesiogiai, jei tenkinamos kelios pagrindinės sąlygos. Toks vykdymo etapais lankstumas neturės poveikio valstybių narių įsipareigojimams laikytis paramos telkimo pagal temas reikalavimų ir klimato srities tikslų.

Be to, iki 100 proc. bendro finansavimo norma turėtų būti nustatyta prioritetams, kuriais skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija, pagal 2021–2027 m. programas iki 2024 m. ir turėtų būti peržiūrėta atsižvelgiant į tai, kaip ji buvo taikoma.

Laikantis to paties požiūrio ir siekiant sumažinti nuolat prie kintančių poreikių prisitaikančioms valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, turėtų būti sudarytos sąlygos perkelti lėšas tarp prioriteto, fondo ir regiono kategorijos teminių tikslų, nereikalaujant, kad Komisija priimtų sprendimą, kuriuo būtų iš dalies keičiama programa. Taip pat siūloma padidinti lankstumo tarp prioritetų viršutinę ribą, taikomą apskaičiuojant galutinį fondų įnašo likutį. Be to, prioritetams, kuriais skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija, įskaitant prioritetus, skirtus veiksmams, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos, abiem programavimo laikotarpiais turėtų būti nustatyta galimybė taikyti iki 100 proc. bendro finansavimo normą, siekiant padėti valstybėms narėms tenkinti perkeltųjų asmenų poreikius tiek dabar, tiek ateityje.

Todėl įgyvendinant veiksmus, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančios problemos, kaip tos išsamesnės paramos dalį ir kaip išimtinę priemonę, nedarant poveikio taisyklėms, kurios turėtų būti taikomos įprastomis aplinkybėmis, tikslinga nukrypti nuo reikalavimų, susijusių su veiksmo įgyvendinimo vieta konkrečioje valstybėje narėje, atsižvelgiant į tai, kad nuo karo bėgantys asmenys gali persikelti daugiau nei vieną kartą. Be to, atsižvelgiant į besitęsiančią Rusijos agresiją, pagrįsta visose valstybėse narėse pratęsti laikotarpį ir padidinti naujai nustatytus vieneto įkainius, suteikiančius galimybę patenkinti asmenų, kuriems suteikta laikina apsauga arba kita tinkama apsauga pagal nacionalinę teisę, pagrindinius poreikius ir teikti jiems paramą pagal Tarybos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2022/382 ir Tarybos direktyvą 2001/55/EB.

Rusijos karinės agresijos padarinių mastas ir jos poveikis padidėjo. Todėl į valstybes nares nuolat plūsta dideli nuo Rusijos agresijos bėgančių asmenų srautai. Be to, kai kuriose valstybėse narėse tam tikruose sektoriuose trūksta darbo jėgos ir žaliavų. Dėl šios padėties, be COVID-19 pandemijos padarinių, atsiranda papildoma našta, visų pirma vertės grandinių sutrikimas, dėl kurios ne tik kyla sunkumų valstybiniams biudžetams, kurie buvo sutelkti į ekonomikos atsigavimą, bet ir esama pavojaus, kad bus vėluojama investuoti, visų pirma į infrastruktūrą.

Turint galimybę pagal kito fondo taisykles panaudoti Europos regioninės plėtros fondo (RRPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) lėšas veiksmams, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos, turimus išteklius galima panaudoti esamiems poreikiams jų neperkeliant. Be to, nuo invazijos dienos šie veiksmai laikomi tinkamais finansuoti, kad būtų galima remti visus susijusius poreikius. Taip pat nustatyta nauja vieneto įkainių sistema ir supaprastinta dalyviams taikoma ataskaitų teikimo tvarka, siekiant sumažinti administracinę naštą, tenkančią tiek paramos gavėjams, tiek valstybių narių administracijoms sprendžiant migracijos problemas. Galiausiai taip pat buvo nustatyta galimybė panaudoti šioms priemonėms iki 100 proc. bendro finansavimo ir ataskaitiniais metais, kurie baigiasi 2022 m. birželio 30 d., siekiant padėti sumažinti valstybių narių viešiesiems finansams tenkančią naštą ir gerokai padidinti išankstinį finansavimą iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliais, suteikiant valstybėms narėms likvidumo, kurio reikia siekiant patenkinti skubiausius poreikius.

·leisti programų asignavimų perkėlimus tarp to paties prioriteto ir to paties fondo bei regiono kategorijos teminių tikslų be Komisijos sprendimo, kuriuo būtų iš dalies keičiama programa (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 30 straipsnio ir 96 straipsnio 10 dalies pakeitimas);

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)tuo metu, kai valstybių narių ekonomika vis dar atsigauna nuo COVID-19 pandemijos poveikio, valstybės narės, visų pirma Europos Sąjungos vidurio ir rytų regionai, labai nukentėjo nuo Rusijos Federacijos karinės agresijos prieš Ukrainą padarinių. Tuo pat metu, kai valstybės narės susiduria su nuolatiniu nuo Rusijos agresijos bėgančių asmenų srautu, daugelis jų taip pat susiduria su darbo jėgos trūkumu, tiekimo grandinės sunkumais ir didėjančiomis kainomis bei energijos sąnaudomis. Viena vertus, dėl to kyla sunkumų valstybiniams biudžetams ir, kita vertus, vėluojama įgyvendinti investicijas. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, į kurią reikia atsižvelgti imantis konkrečių, tikslingų priemonių, kad nereikėtų keisti daugiametės finansinės programos metinių įsipareigojimų ir mokėjimų viršutinių ribų, nustatytų Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 I priede, ir nebūtų pakenkta vykstančiam žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atsigavimui;

(2)siekiant sumažinti didėjančią naštą nacionaliniams biudžetams, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/562 padaryta keletas tikslinių Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014 pakeitimų, kad valstybėms narėms būtų lengviau panaudoti likusius Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) asignavimus pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, taip pat panaudoti REACT-EU išteklius, siekiant kuo veiksmingiau ir kuo greičiau spręsti dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančias migracijos problemas;

(3)be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/613 suteikta papildomų galimybių greitai sutelkti išteklius, kad būtų kompensuotos neatidėliotinos valstybių narių patiriamos biudžeto išlaidos, ir nustatytas vieneto įkainis, kad būtų lengviau finansuoti asmenų, kuriems suteikta laikina apsauga, pagrindinius poreikius ir paramą jiems;

(4)vis dėlto valstybėms narėms turėtų būti suteiktos papildomos išskirtinės priemonės, kad valstybės narės galėtų sutelkti dėmesį į būtiną atsaką į precedento neturinčią socialinę ir ekonominę padėtį, atsižvelgiant į užsitęsusį Rusijos invazijos pobūdį, ypač kai tai susiję su veiksmais, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos;

(5)atsižvelgiant į papildomą spaudimą valstybiniams biudžetams, kurį lėmė Rusijos Federacijos karinė agresija, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalyje numatytas lankstumas, susijęs su ERPF ir ESF lėšų panaudojimu tokiems veiksmams, turėtų būti išplėstas ir apimti ir Sanglaudos fondą, kad jo išteklius taip pat būtų galima naudoti veiksmams, patenkantiems į ERPF arba ESF taikymo sritį, remti, laikantis tiems fondams taikomų taisyklių. Be to, tikslinga Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalyje nustatytus negriežtus stebėsenos reikalavimus taikyti ESF remiamiems veiksmams, kuriais sprendžiamos migracijos problemos, kai šie veiksmai programuojami pagal prioritetinę kryptį, kuria sprendžiama tik ši problema. Taip pat turėtų būti numatyta galimybė, kad prioritetams, kuriais skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija, įskaitant prioritetus, skirtus veiksmams, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos agresijos kylančios migracijos problemos, abiem programavimo laikotarpiais būtų taikoma iki 100 proc. bendro finansavimo norma, siekiant padėti valstybėms narėms spręsti perkeltųjų asmenų problemas tiek dabar, tiek ateityje. Siekiant palengvinti pagrindinių poreikių finansavimą ir paramą pabėgėliams, taip pat turėtų būti padidinta vieneto įkainių suma ir pratęstas jo taikymo laikotarpis;

(6)be to, paaiškėjo, kad nustatyti tinkamumo finansuoti veiksmus, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos, pradžios datą – 2022 m. vasario 24 d. – nepakako tam, kad būtų užtikrinta galimybė visus atitinkamus veiksmus, kuriais šios problemos sprendžiamos, remti fondų lėšomis. Todėl tikslinga išimties tvarka leisti atrinkti tokius veiksmus prieš patvirtinant susijusį programos pakeitimą ir nustatyti tokių veiksmų, kurie yra fiziškai užbaigti arba visiškai įgyvendinti, išlaidų tinkamumą finansuoti, taip pat išplėsti šias lankstumo priemones ir jas taikyti veiksmams, remiamiems EJRŽF, kuriais siekiama šalinti Rusijos agresijos padarinius žvejybos ir akvakultūros sektoriui. Be to, atsižvelgiant į ribotą finansavimą labiausiai nukentėjusiuose regionuose, turėtų būti įmanoma remti tokius veiksmus už programos įgyvendinimo teritorijos ribų konkrečioje valstybėje narėje, atsižvelgiant į tai, kad asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos ir judančių valstybių narių viduje ir tarp jų, padėtis kelia sunkumų visos Sąjungos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai. Todėl tokie veiksmai turėtų būti tinkami finansuoti nepriklausomai nuo to, kur konkrečioje valstybėje narėje jie įgyvendinami, nes jų vieta galiausiai nėra lemiamas kriterijus tenkinant neatidėliotinus poreikius;

(7)be to, kadangi vietos valdžios institucijoms ir vietos bendruomenėse veikiančioms pilietinės visuomenės organizacijoms tenka didelė našta sprendžiant dėl Rusijos Federacijos karinės agresijos kylančias migracijos problemas, tokioms įstaigoms turėtų būti atidėta ne mažesnė kaip 30 proc. parama, atsižvelgiant į išteklius, naudojamus veiksmams, patenkantiems į ERPF arba ESF taikymo sritį, remti pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalies pirmą ir antrą pastraipas;

(8)siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, kad būtų atsižvelgta į kintančius poreikius ir veiksmų programos finansinių asignavimų laikymąsi, turėtų būti numatyta bendra priemonė, kurią taikant nebereikėtų oficialiai iš dalies keisti veiksmų programos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu tam, kad būtų galima perkelti lėšas tarp to paties fondo ir to paties regiono kategorijos prioriteto teminių tikslų;

(9)galiausiai, siekiant optimizuoti 2014–2020 m. asignavimų panaudojimą užbaigiant 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas, reikėtų padidinti fondų įnašo galutinio likučio apskaičiavimo tarp prioritetų lankstumo ribą;

(10)teisinėje sistemoje, kuria reglamentuojamos 2021–2027 m. programavimo laikotarpio programos, taip pat turėtų būti numatytos tam tikros galimybės lanksčiai reaguoti į precedento neturinčią padėtį. Taip pat turėtų būti padidinti išankstinio finansavimo mokėjimai programoms pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, siekiant sumažinti nacionaliniams biudžetams tenkančią naštą. Be to, atsižvelgiant į iššūkius, kylančius dėl žmonių perkėlimo, ir į valstybių narių reikalaujamus integruotus atsakomuosius veiksmus, kai valstybė narė pagal vieną iš savo 2021–2027 m. sanglaudos programų prioritetą skiria veiksmams, kuriais skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija, remti, iki 2024 m. birželio 30 d. tam prioritetui turėtų būti galima taikyti iki 100 proc. bendro finansavimo normą, su sąlyga, kad vietos valdžios institucijoms ir vietos bendruomenėse veikiančioms pilietinės visuomenės organizacijoms būtų skirta tinkamo dydžio parama ir bendra pagal tokius prioritetus valstybėje narėje numatyta suma neviršytų 5 proc. tos valstybės narės bendrų pradinių nacionalinių asignavimų iš ERPF ir ESF+. Tai nedaro poveikio valstybių narių galimybei tokiems prioritetams numatyti papildomas sumas, taikant įprastas bendro finansavimo normas. Be to, atsižvelgiant į Rusijos karinės agresijos sukeltus sutrikdymus, patiriamus užbaigiant 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, ir ilgalaikius pandemijos padarinius projektų įgyvendinimui bei nuolatinius vertės grandinių sutrikimus, taip pat turėtų būti numatytas papildomas lankstumas, kad būtų galima tiesiogiai teikti paramą ir užbaigti veiksmus, kurių įgyvendinimas buvo pradėtas pagal 2014–2020 m. teisės aktų sistemą iki šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto datos, net jei tokie veiksmai nepatektų į atitinkamo fondo taikymo sritį 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu, išskyrus atvejus, kai fondai buvo naudojami pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalies pirmą arba antrą pastraipas. Siekiant užtikrinti, kad tokius veiksmus būtų galima priskirti intervencinių priemonių rūšims, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 I priedas turėtų būti atitinkamai patikslintas. Parama tokiems veiksmams neturėtų paveikti valstybių narių įsipareigojimų laikytis paramos telkimo pagal temas reikalavimų ir klimato srities tikslų;

(11)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. padėti valstybėms narėms spręsti problemas, kylančias dėl išskirtinai didelio nuo Rusijos Federacijos karinės agresijos prieš Ukrainą bėgančių asmenų srauto, ir remti tolesnes valstybių narių pastangas siekti atsparaus ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos, dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

(12)todėl Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentą (ES) 2021/1060 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

(13)atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai suteikti pagalbą valstybiniams biudžetams, kad būtų išsaugotas valstybių narių pajėgumas remti ekonomikos atsigavimą, tikslinga taikyti išimtį dėl aštuonių savaičių laikotarpio, numatyto prie ES sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

(14)atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai paremti valstybinius biudžetus, siekiant išsaugoti valstybių narių gebėjimą palaikyti ekonomikos atsigavimo procesą, ir sudaryti sąlygas greitai suprogramuoti veiksmų vykdymą etapais 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 pakeitimai