Visgi, Komisija pasilieka svarbias tikrinimo galias šioje srityje. Siekdama prižiūrėti TNI surinkimo sistemą Komisija gali vykdyti kelių rūšių patikras: teisės aktų nuostatų patikras, dokumentų patikras ir tikrinimus vietoje. Komisija taip pat turi atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, kurios išdėstomos metinėje ataskaitoje, specialiosiose ataskaitose arba preliminarių išvadų raštuose, taip pat į Europos Parlamento pastebėjimus ir pastabas, pateiktus per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą. Komisija užtikrina, kad valstybės narės teisingai taikytų ES taisykles, ir atsiskaito biudžeto valdymo institucijai.

Tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI): importuojant trečiųjų šalių kilmės produktus mokėtini muitai ir cukraus mokesčiai. 2013–2015 m. pervesta bendra didesnė kaip 50 mlrd. EUR suma. Vidutinė suma per metus buvo 16,8 mlrd. EUR.

Jei atliekant tikrinimus nustatoma, kad nacionalinėse teisinėse ar administracinėse nuostatose yra klaidų arba spragų, valstybių narių prašoma imtis būtinų priemonių, įskaitant teisines ir reguliavimo priemones, kad būtų įgyvendinti ES reikalavimai. Klaidų ir spragų ištaisymas yra svarbus Komisijos atliekamo tikrinimo rezultatas. Be to, nustatyti pažeidimai yra pagrindinis informacijos šaltinis apie sunkumus, su kuriais valstybės narės susiduria taikydamos muitų teisės aktus, ir jų poveikį TNI.

Atskiros sąskaitos, derinamos su įprastinės sąskaitos pataisymais, valdymas yra pasikartojantis klausimas, kuris, be pagrindinio muitinės klausimo, tikrinamas visose lankytinose valstybėse narėse. Ši sąskaita yra vertingas informacijos šaltinis apie tai, kaip administracijos vykdo įsipareigojimus valdyti TNI (teisių į mokėtinas sumas nustatymas, garantijų valdymas, išieškojimo kontrolė, anuliavimas, neatgautinų skolų nurašymas). Išsamūs patikrinimai buvo atlikti trijose valstybėse narėse išskirtinai šiuo klausimu. 2013–2015 m. šiuo klausimu atliktų patikrinimų metu buvo patvirtinta, kad dauguma klaidų buvo vienkartinės, o sisteminės klaidos – išimtinės. Valstybės narės prisiėmė atsakomybę už finansinius padarinius, susijusius su nustatytais pažeidimais. Komisijos patikrinimų metu buvo patvirtinta, kad bendroji padėtis gerėjo ne tik dėl spaudimo, susijusio su Komisijos atliekamais patikrinimais, bet ir dėl to, kad dauguma valstybių narių įdiegė elektronines muitinės ir (arba) apskaitos sistemas, mažinančias vienkartinių klaidų riziką. Vis dėlto valstybės narės ir toliau turi stengtis, kad užtikrintų kruopštų atskiros sąskaitos ir įprastinės sąskaitos pataisymų valdymą. Komisija ir toliau atidžiai stebės valstybių narių pastangas vykdant išieškojimo procedūras.

Be to, keturiose šalyse buvo patikrintas lengvatinių muitų tarifų priemonių valdymas. Čia dėmesys buvo skirtas lengvatinio režimo suteikimo procedūroms ir sąlygoms, neišsamių deklaracijų ir trūkstamų kilmės įrodymo dokumentų stebėsenai, patikroms ir rizikos analizei, tolimesniems prašymams patikrinti kilmę įrodančius dokumentus. Nors iš esmės yra užtikrinta tinkama ES finansinių interesų apsauga, buvo nustatyta trūkumų, susijusių su tolesniais kilmę įrodančių dokumentų patikrinimais ir lengvatinės kilmės muitinės deklaracijų turiniu bei jų tvarkymu. Reikia pažymėti, kad 2014 m. Europos Audito Rūmai šia tema paskelbė specialiąją ataskaitą.

Biudžeto generalinis direktoratas taip pat parengė teminę ataskaitą šia tema ir 2015 m. liepos 7 d. ją pateikė valstybėms narėms Nuosavų išteklių patariamajame komitete (NIPK), o 2015 m. gruodžio 4 d. – Muitų politikos grupei. Po 20 patikrinimų buvo pranešta apie 37 pažeidimus lankytose valstybėse narėse, iš kurių didžiosios dalies buvo reikalaujama pagerinti stebėsenos ir kontrolės procedūras siekiant valdyti rizikos informacijos formas ir tarpusavio pagalbos pranešimus laiku nustatant išsamius rizikos profilius atpažintai grėsmei šalinti. Išvados ir tolimesni veiksmai taip pat buvo susiję ir su valstybių narių pareigų vykdymu, ex post patikrų kontrole ir kitomis tolimesnės priežiūros priemonėmis.

Per 2013–2015 m. laikotarpį Komisijai buvo pateikti 904 pranešimai, apimantys bendrą 245 523 019 EUR sumą. Atsakydama į 791 pranešimą, išnagrinėtą per tą laikotarpį (vykstančios bylos ir nauji pranešimai) ir apimantį bendrą 290 520 371 EUR sumą, Komisija patvirtino 106 pranešimus, apimančius 40 831 238 EUR. 264 atvejais, siekiančiais 87 273 185 EUR sumą, Komisija manė, kad skolų sumos tapo neatgautinomis dėl priežasčių, kurios atsirado dėl valstybių narių kaltės. 12 atvejų, apie kuriuos pranešta Komisijai, buvo laikomi neteisingais arba pirmalaikiais (5 013 866 EUR). Komisija turėjo prašyti papildomos informacijos dėl daugiau kaip pusės tirtų pranešimų (409 pranešimai, dėl kurių 2015 m. pabaigoje Komisija dar nebuvo pateikusi savo galutinės nuomonės (157 402 082 EUR)).

Be valstybėse narėse vietoje atliekamų tikrinimų, Komisija turi kitų priemonių, leidžiančių jai prižiūrėti TNI išieškojimo veiklą. Tinkamai taikant šias priemones, išieškojimas veiksmingai pagerėja.

5.3. Duomenų bazė OWNRES

Pagal Reglamentą Nr. 1150/2000 valstybės narės Komisijai turi perduoti informaciją apie sukčiavimo ir pažeidimų atvejus, susijusius su didesnėmis kaip 10 000 EUR mokėtinomis sumomis. Ši informacija pranešama naudojantis duomenų baze OWNRES, kurią administruoja ir prižiūri Komisija.

Naudodamasi šia baze Komisija gali gauti informaciją, būtiną išieškojimui prižiūrėti ir tikrinimams vietoje pasirengti. Ja taip pat naudojasi kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) įvairioms analizėms atlikti, o pranešti duomenys išsamiai įvertinami Komisijos metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“.

5.4. Valstybių narių bandomasis projektas atlikti A ir B sąskaitų auditus

Be bendrojo audito susitarimo su Danija ir Austrija Komisija taip pat dalyvavo bandomajame projekte dėl A ir B sąskaitų valdymo auditų, kuriuos atliko pačios valstybės narės ir kuriuos vėliau įvertino Komisijos tarnybos. 2012 m. pagal Muitinės 2013 m. veiksmų programos koncepciją buvo įsteigta bendrojo audito metodo projekto grupė, kurioje savo atstovus turėjo 13 valstybių narių. Grupė pateikė bendrų tikslų ir audito priemonių rekomendacijas, kurias turėjo taikyti nacionalinių administracijų vidinio audito tarnybos (arba TNI tikrinimo tarnybos). Bandomoji TNI apskaitos audito programa buvo pradėta 2014 m. Joje dalyvavo penkios valstybės narės (Bulgarija, Estija, Kroatija, Italija ir Slovėnija). Savo audito ataskaitas jos pateikė 2014 m. paskutinįjį ketvirtį. Tada Komisija atliko patikras vietoje atitinkamose valstybėse narėse, kad patvirtintų jų pačių bandomosios audito programos rezultatus. Bendrosios užduoties išvados buvo įtrauktos į vieną kiekvienai valstybei narei Komisijos parengtą ataskaitą.

Rezultatai iš esmės buvo teigiami, nors ir buvo nustatyta keletas problemų, kurioms išspręsti reikėjo tolesnio darbo ir apsvarstymo. Reikia sukaupti daugiau tokio tipo bendros veiklos patirties. Todėl 2016 m. buvo pradėtas įgyvendinti antrasis bandomasis TNI apskaitos projektas.

5.5. Į ES stojančių šalių stebėjimo priemonės

Komisija teikia techninę pagalbą šalims kandidatėms, kad jos ugdytų administracinius gebėjimus ir įdiegtų sistemą, reikalingą įgyvendinti TNI acquis įstojus į ES. Ji taip pat atitinkamai įvertina šalių kandidačių pasirengimą.

Šioje srityje 2013 m. Komisija atliko savo paskutinę parengiamąją misiją vykstant Kroatijos deryboms dėl stojimo. Tokia faktų nustatymo misija suteikė Komisijai galimybę pagrįstai įsitikinti Kroatijos administraciniais gebėjimais taikyti acquis. Islandijai ir Juodkalnijai suteikta techninė pagalba – surengti seminarai dėl nuosavų išteklių. Islandija atsiėmė savo prašymą dėl narystės ES, o Juodkalnijoje techninė pagalba vis dar teikiama.

6. Bendrasis tikrinimo priemonių vertinimas

Kaip ir ankstesniais laikotarpiais, 2013–2015 m. pateikti rezultatai patvirtina TNI tikrinimo priemonių ES teikiamą naudą ir garantijas. Europos Audito Rūmai savo metinėse ataskaitose taip pat patvirtino, kad šios priemonės yra veiksmingos saugant ES finansinius interesus.

Pagrindinis TNI priemonių, susijusių su Komisijos atliekamais tikrinimais, tikslas yra užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi ES TNI reguliavimo sistemos ir laiku pervestų visą TNI sumą į ES biudžetą. Finansinis pirmiau nurodytų patikrinimų poveikis yra reikšmingas ir akivaizdžiai pagerina skolų išieškojimą bei TNI pervedimą į ES biudžetą. Taip pat neabejotina, kad tikrinimai taip pat skatina geriau laikytis ES taisyklių. Dėl Komisijos tikrinimų rezultatų valstybės narės reguliariai peržiūri arba nustato naujas savo pačių taisykles ir procedūras. Europos Teisingumo Teismo sprendimai taip pat reguliariai patvirtina Komisijos poziciją dėl ES finansinių interesų apsaugos, kai kalbama apie nuosavų išteklių teisinės sistemos įdiegimą. Galiausiai Komisijos tikrinimų rezultatai turi įtakos teisiniam procesui, pavyzdžiui, nustatant spragas ir jų pasekmes.

Iš esmės Komisijos TNI tikrinimai svariai prisideda prie geresnės ES finansinių interesų apsaugos, nes veiksmingai stebima, kad valstybės narės laiku pervestų visą TNI sumą.

7. Išvada

2013–2015 m. užfiksuoti rezultatai rodo, kad Komisijos TNI tikrinimai ir sisteminiai tolesni veiksmai taisant pastebėtus trūkumus ir toliau yra neatsiejama bei veiksminga priemonė gerinant TNI išieškojimą ir užtikrinant, kad šioje srityje ES finansiniai interesai būtų tinkamai apsaugoti.

Tikrinimai ir toliau yra pagrindinis įrankis, skatinantis laikytis ES taisyklių. Jų finansinis poveikis yra svarbus, kaip rodo papildoma bendra apie 348 mln. EUR suma, įmokėta į ES biudžetą per 2013–2015 m. (įskaitant ir neatgautinų sumų mokėjimą dėl priežasčių, kurios atsirado dėl valstybių narių kaltės, ir mokėjimus, susijusius su valstybių narių finansine atsakomybe dėl nacionalinių administracijų padarytų klaidų). Dėl šios priežasties labai skatinama laiku pervesti visą TNI mokėtiną sumą į ES biudžetą. Be to, tikrinimai padeda užtikrinti vienodas valstybėms narėms taikomas sąlygas muitinės bei apskaitos srityse ir ES finansinių interesų apsaugą; patikrinimai yra svarbi priemonė, kovojant su žalą darančiu konkurencijos iškraipymu ir užkertant jam kelią.

Nuo 2016 m. gegužės 1 d. taikomi nauji muitinės teisės aktai, o valstybių narių ratifikuota nauja nuosavų išteklių teisinė sistema nuo 2014 m. sausio 1 d. atgaline data bus taikoma 2014–2020 m. laikotarpiui. Todėl Komisija turi ryžtingai ir veiksmingai tęsti savo TNI tikrinimo veiklą.