Be to, Komisija ketina prašyti Europos standartizacijos organizacijų peržiūrėti darniuosius standartus, taikomus Direktyvos 2014/34/ES dėl potencialiai sprogioje aplinkoje naudojamos įrangos ir apsaugos sistemų įgyvendinimui užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į technologinius atnaujinimus.

Taip darniųjų standartų naudotojams užtikrinamas svarbus teisinis tikrumas ir stabilumas. Taikant darniuosius standartus mažėja gamintojų patiriamos sąnaudos – tai svarbu investuotojams, – o mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaromos sąlygos nepatiriant papildomų išlaidų tiekti rinkai Sąjungos teisės aktus atitinkančius produktus. Be to, taip didinama reguliavimo institucijų, kurios turi tinkamai prižiūrėti šiuos darniuosius standartus, viešoji atsakomybė. 2020 m. Komisija ketina prašyti parengti ir (arba) peržiūrėti kelių pagrindinių sričių, pavyzdžiui, aplinkos apsaugos ir bendrosios prekių rinkos, darniuosius standartus, kuriais užtikrinamas ES teisės aktų įgyvendinimas.

Be poveikio, jau nurodyto 2020 m. biudžeto projekte, ši darbo programa nedaro jokio poveikio biudžetui.

Neseniai priimto Reglamento (ES) 2019/1009 dėl trąšų taikymo sritis – nuo iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų neorganinių medžiagų pagamintų trąšų iki trąšų, pagamintų iš perdirbtų ar organinių medžiagų. Suderinus analitinius bandymų metodus, taikomus iš perdirbtų žaliavų pagamintų tręšiamųjų produktų atitikčiai tikrinti, bus galima kaupti bendrą atitikties teisiniams reikalavimams patikros ir bandymų praktiką ir sudaryti palankesnes sąlygas prekiauti bendrojoje rinkoje.

Atsižvelgdama į Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų, Komisija ketina prašyti Europos standartizacijos organizacijų nustatyti ribojamų cheminių medžiagų (policiklinių aromatinių angliavandenilių) išsiskyrimo gumoje ir plastike, kurie naudojami vartojimo prekėse, ribines vertes.

Kad tinkamai veiktų Statybos produktų reglamentu (Reglamentu (ES) Nr. 305/2011) arba jame nustatytomis priemonėmis sukurta suderinimo sistema, reikalinga bendra techninė kalba. Komisija ketina prašyti šioje srityje parengti keletą standartų.

Atsižvelgiant į atitikties įstaigų poveikį vidaus rinkai, visų pirma MVĮ, svarbu užtikrinti, kad akreditacija ir atitikties vertinimas visose valstybėse narėse būtų vienodai griežti. Todėl Komisija prašys parengti darniuosius standartus, kuriais būtų užtikrinamas Akreditavimo reglamento (Reglamento (EB) Nr. 765/2008) ir Rinkos priežiūros reglamento (Reglamento (EB) Nr. 1221/2009) įgyvendinimas.

Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas – reikės parengti darniuosius standartus, kuriais būtų užtikrinama atitiktis gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje (ES) 2019/882. Šie standartai padės suderinti metodus, kuriuos, siekdami laikytis reikalavimų, šiuo metu taiko gamintojai ir paslaugų teikėjai, gaminantys ir (arba) tiekiantys konkrečių prieinamumo aspektų turinčius gaminius ir teikiantys tokias paslaugas, ir taip sudaryti sąlygas neįgaliesiems turėti daugiau galimybių naudotis gaminiais ir paslaugomis vidaus rinkoje.

2.2Europos standartizacijos sistemos strateginiai prioritetai

Komisija, siekdama užtikrinti, kad parengti standartai padėtų siekti jos plataus masto politikos prioritetų sukurti visapusiškai veikiančią bendrąją rinką, ketina toliau bendradarbiauti su Europos standartizacijos sistemos partneriais strategiškai svarbiose srityse.

Dirbtinis intelektas (DI) darys didelį poveikį ekonomikai ir visai visuomenei. 2018 m. Komisija savo komunikate „Dirbtinis intelektas Europai“ pripažino DI svarbą bendrajai rinkai. Šiame komunikate išdėstyta Europos dirbtinio intelekto, kaip vienos iš bendrosios skaitmeninės rinkos dalių, iniciatyva, ir pabrėžiama jo svarba Sąjungos pramonės sektoriams konkurencingoje pasaulinėje rinkoje. Standartizacija padeda mažinti šių bazinių technologijų keliamus sunkumus, ypač susijusius su saugos, atsakomybės ir etikos aspektais. Parengti standartus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į europinę DI grindžiamų sistemų veikimo perspektyvą, turėtų būti vienas iš svarbių Europos standartizacijos organizacijų prioritetų.

Standartizacija svarbi daiktų interneto plėtrai, nes pasaulyje, kuriame išmanieji įrenginiai tapo itin svarbūs, labai svarbu užtikrinti saugumą, saugą, patikimumą ir sąveikumą. Todėl Europos standartizacijos organizacijos daugiausia dėmesio turėtų skirti standartų, kuriais būtų siekiama stiprinti saugumo protokolus, numatyti kibernetinius išpuolius ir mažinti jų skaičių, taip pat užtikrinti įvairių daiktų interneto tinklų sąveikumą, rengimui.

Norint diegti technologijas ir jomis naudotis, būtina jas apsaugoti nuo kibernetinių grėsmių, užtikrinant kibernetinį saugumą. Tai svarbu norint užtikrinti ne tik privatumo, bet ir tokių ypatingos svarbos Europos infrastruktūros objektų kaip energijos gamybos įrenginiai ir perdavimo bei telekomunikacijų tinklai apsaugą. ES kibernetinio saugumo aktu nustatyta Europos IRT produktų, paslaugų ir procesų kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema. Šioje naujojoje sistemoje standartizacijai tenka svarbus vaidmuo. Todėl Komisija tikisi, kad Europos standartizacijos organizacijos ir ES kibernetinio saugumo agentūra ENISA glaudžiai bendradarbiaus tarpusavyje kibernetinio saugumo klausimais, siekdamos padėti toliau kurti Europos bendrąją rinką, reaguoti į sparčiai kintančias ir daug dėmesio reikalaujančias privatumo srities realijas ir apskritai didinti kibernetinį saugumą ES.

Komisija yra priėmusi Rekomendaciją dėl Europos keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais formato. Šioje rekomendacijoje palaikoma skaitmeninė sveikatos priežiūros transformacija ES, siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybiniams asmens sveikatos duomenų srautams ir remiant valstybių narių pastangas užtikrinti, kad žmonės galėtų saugiai susipažinti su savo sveikatos duomenimis ir jais keistis, nesvarbu, kurioje ES vietoje jie būtų. Taikant šią technologiją žmonėms bus suteikiama galimybė greitai susipažinti su savo sveikatos duomenimis ir jais dalytis su sveikatos priežiūros specialistais, pavyzdžiui, konsultuojantis su specialistu arba gaunant būtinąją pagalbą kitoje ES šalyje.

Europos standartizacijos organizacijos turėtų padėti įdiegti rekomenduojamą keitimosi Europos elektroniniais sveikatos įrašais formatą, parengdamos pažangiausius standartus, skirtus asmens sveikatos duomenims apsaugoti ir tinklų bei informacinių sistemų, kuriomis grindžiamos tokios elektroninių sveikatos įrašų sistemos, saugumui užtikrinti. Tai padės išvengti duomenų saugumo pažeidimų ir kuo labiau sumažinti kibernetinių incidentų pavojų.

2018 m. buvo priimtas komunikatas „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija“. Jame pabrėžiama, kad susietasis ir automatizuotas judumas gali padėti pakeisti žmonių judėjimo būdus ir transporto priemonių naudojimą, pardavimą ir nuosavybės formas. Taip kintančioje energijos rinkoje taip pat atsiras naujų verslo plėtros sričių ir bus sudarytos sąlygos teikti naujas judumo paslaugas. Tai, ar tokia judumo pertvarka bus sėkminga, priklauso nuo naujosios sistemos veikimo, įperkamumo ir tvarumo. Standartizacijos paskirtis – stiprinti įvairių posistemių, t. y. transporto priemonių, kelių ir energijos sistemų, tarpusavio sąveikumą ir sujungiamumą. Europos standartizacijos organizacijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti su automobilių pramonės sektoriumi, energijos tiekėjais ir IRT sektoriumi, kad parengtų sąveikiųjų sistemų, apimančių visas transporto priemonių klases, visas šalis ir visus gamintojus, sąveikumo standartus; taip pat labai svarbu padėti standartizuoti ryšių protokolus, kad įvairių gamintojų sunkvežimiai galėtų važiuoti vilkstine.

Be to, labai svarbu, kad geležinkelių sektoriuje būtų parengti skaitmeninimo, automatizavimo ir kibernetinio saugumo standartai. Tokie standartai padės lengviau integruoti įvairias geležinkelio posistemes į daugiarūšio vežimo sistemą ir apsaugoti galimas silpnąsias jų vietas ar komponentus nuo neteisėtos prieigos.

Plieno pramonės sektoriuje per pastaruosius dešimtmečius labai sumažėjo išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, nes padidėjo energijos vartojimo efektyvumas ir diegiamos naujos technologijos. Vis dėlto dabartinių procesų ribos jau pasiektos, todėl, norint pasiekti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos ir 2050 m. ilgalaikės strategijos tikslus, reikia kurti naujas technologijas, kad būtų galima dar labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tinkamai atsižvelgiant į standartus naujų novatoriškų gamybos procesų tyrimų etapu, bus lengviau užtikrinti sklandų perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Be to, Europos standartai gali padėti bendrojoje rinkoje darniai diegti novatoriškas plieno gamybos technologijas.

Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) siekiama remti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą. Tai – Europos gynybos fondo (EGF) lėšomis remiama bandomoji programa; įgyvendinant šią programą valstybėms narėms bus teikiamos finansinės paskatos dalyvauti pagal kitą daugiametę (2021–2027 m.) finansinę programą ES atliekant bendrus gynybos įrangos ir technologijų mokslinius tyrimus. EGPPP įgyvendinama pagal Europos gynybos veiksmų planą, ir jos paskirtis – teikti finansinę paramą Europos gynybos pramonei naujų tam tikrų sričių produktų ir technologijų kūrimo etapu. 2019 m. kovo 19 d. priimta 2020–2021 m. EGPPP darbo programa, o 2019 m. balandžio 4 d. paskelbti 2019 m. kvietimai teikti pasiūlymus. Valstybėms narėms aktyviau bendradarbiaujant tarpusavyje gynybos srityje sukuriama masto ekonomija, nes mažėja karinių priemonių gamybos ir įsigijimo išlaidos. Standartai turėtų padėti stiprinti šį bendradarbiavimą – suteikti bendrą atitinkamų priemonių kūrimo, plėtojimo ir įsigijimo nomenklatūrą.