Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl patirties, įgytos per statistinius tam tikrų vaismedžių rūšių sodinių tyrimus, 2007 m. valstybių narių atliktus taikant 2001 m. gruodžio 19 d. Europos parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/109/EB SEK(2010)776 final /* KOM/2010/0340 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.6.28 KOM(2010)340 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl patirties, įgytos per statistinius tam tikrų vaismedžių rūšių sodinių tyrimus, 2007 m. valstybių narių atliktus taikant 2001 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/109/EB SEK(2010)776 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl patirties, įgytos per statistinius tam tikrų vaismedžių rūšių sodinių tyrimus, 2007 m. atliktus valstybių narių taikant 2001 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/109/EB ĮžANGA (TAIKYMO SRITIS, PAGRINDINė INFORMACIJA, NACIONALINIAI TEISėS AKTAI) Siekdama vykdyti pagal bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir Europos Sąjungos (ES) nuostatose, reglamentuojančiose bendrą vaisių ir daržovių rinkos organizavimą, skirtas užduotis, Komisija turi būti tiksliai informuojama apie tam tikrų rūšių vaismedžių sodinių galimą derlingumą ES ir turėti galimybę susipažinti su vidutinės trukmės laikotarpio vaisių auginimo ir pasiūlos rinkose įvertinimais. Šiuo metu siekiant gauti informacijos apie veiksnius, didinančius vaismedžių sodinių galimą derlingumą, kas penkerius metus atliekamas svarbiausių ES sodų rūšių pagrindinis tyrimas, kurio metu tiriamos veislės, medžių amžius ir sodinių tankumas. Kai kurios valstybės narės naudojasi šia galimybe rinkdamos duomenis apie kitus veiksnius, pvz., ūkio specializaciją, techninį sodo valdymą, naudojamą darbo jėgą, sandėliavimą, prekybą ir t. t. Šie tyrimai atliekami nuo 1977 m. 2007 m. pagrindinis tam tikrų vaismedžių rūšių sodinių tyrimas buvo atliktas 27 ES valstybėse narėse taikant 2001 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/109/EB[1] ir laikantis 2001 m. gruodžio 27 d. Komisijos sprendimo 2002/38/EB[2], išdėstančio tyrimo parametrus ir nustatančio pavyzdines duomenų transkribavimo į kompiuteriu apdorojamą informaciją taisykles. Vadovaudamosi Direktyvos 2001/109/EB 4 straipsnio 4 dalimi valstybės narės siunčia Komisijai tyrimo atlikimo metodikos ataskaitą. Ši patirties, įgytos per 2007 m. tyrimus, ataskaita yra teikiama pagal Direktyvos 2001/109/EB 7 straipsnį. Ji pagrįsta Komisijos tarnybų patirtimi, įgyta visų pirma naudojantis valstybių narių metodinėse ataskaitose pateiktais duomenimis ir išdėstytomis pastabomis bei patirtimi (Direktyvos 2001/109/EB 4 straipsnio 4 dalis). Pagal Direktyvos 2001/109/EB 4 straipsnio nuostatas valstybės narės privalo pranešti Komisijai pagrindinio tyrimo rezultatus iki metų, einančių po ataskaitinių metų, spalio 1 d. Datos pateiktos šios ataskaitos priede (žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). Visų valstybių narių duomenys buvo perduoti laikantis Komisijos sprendime 2002/38/EB nustatytų taisyklių ir techninių parametrų. APRėPTIS IR TURINYS Tirtos rūšys (iš ES ir kitų teisės aktų) 2007 m. atliekant pagrindinį tyrimą, kiekvienoje valstybė narėje buvo tirtos Direktyvos 2001/109/EB priedo reikalavimus atitinkančios ir 2008 m.[3] rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendime 2008/690/EB nurodytos rūšys. Šios rūšys taip pat nurodytos šios ataskaitos 2 priede (žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). Bulgarija, Vokietija, Airija ir Ispanija savanoriškai atsiuntė duomenis apie nedesertinių veislių obelų ir (arba) kriaušių sodinius. Ūkiai (minimalus ūkių ir (arba) sodų skaičius) Pagal Direktyvos 2001/109/EB 1 straipsnio 3 dalį „tyrimai atliekami visuose ūkiuose, turinčiuose vaismedžiais apsodintų plotų, kai visi ar dauguma išaugintų vaisių yra skirti rinkai.“ Iš esmės padėtis kiekvienoje valstybėje narėje skirtinga: vienose minimalaus skaičiaus metodas netaikomas (t. y. tiriami visi ūkiai), kitose valstybėse narėse yra nustatytas minimalus skaičius (pvz., Čekijoje – 15, Prancūzijoje – 50 ir Latvijoje – 100). Be to, kai kurios valstybės narės kas kartą atlikdamos tyrimus taikė skirtingus minimalius skaičius. TYRIMO TIPAS, RENGIMAS IR TVARKARAšTIS (ATASKAITINė DATA) Šios ataskaitos 3 priede pateikiama nacionalinių tyrimų metodų suvestinė lentelė (žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). Metodiniu požiūriu svarbiausia 2007 m. tyrimo dalis yra: 1. Čekijoje, Danijoje, Vokietijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Nyderlanduose, Austrijoje, Slovėnijoje, Slovakijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje – išsamūs sąrašai; 2. Ispanijoje – ploto imties tyrimas ir 3. kitose valstybėse narėse – atrinktų ūkių tyrimas. Kai kurios valstybės narės pateikė konkrečių pastabų apie tyrimą, jo rengimo pobūdį ir sąlygas bei gautus rezultatus. Kai kurios iš šių pastabų pateikiamos toliau esančioje lentelėje. CZ | Čekijoje toks tyrimas pirmą kartą atliktas 2007 m. Nors anksčiau buvo atliekami panašūs tyrimai, vadinamieji vaismedžių ir vaiskrūmių surašymai, paskutinis toks tyrimas atliktas 1980 m. Nuo tada Čekijos statistikos biuras pagrindinius duomenis apie vaisių auginimą rinko atlikdamas galutinės augalininkystės produkcijos tyrimą ir ūkio struktūros tyrimą (toliau – ŪST). Atliekant sodų tyrimą, kuris yra pirmasis tokio pobūdžio tyrimas, surinkta išsamios informacijos apie vaismedžių sodinimą Čekijoje. | EE | 2007 m. vaismedžių sodinių tyrimas buvo pirmasis tokio pobūdžio tyrimas Estijoje. Jis buvo atliekamas kartu su 2007 m. ūkio struktūros tyrimu. Tyrimo rodikliai kaip atskira dalis buvo įtraukti į 2007 m. ŪST klausimyną. Nenurodyta jokių atliekant tyrimą kilusių sunkumų. Dauguma veislių yra vietinės. | IE | Nacionaliniais tikslais buvo surinkta daug papildomos informacijos. Tai yra: a) informacija, ar augintojas dalyvavo kokybės užtikrinimo sistemoje; b) informacija, ar augintojas buvo gamintojų organizacijos narys; c) duomenys apie darbuotojų skaičių; d) duomenys apie gamybines patalpas ir derliaus nuėmimo techniką; e) duomenys apie tipinį derlių ir derliaus vertę; f) duomenys apie augintojo rinkas; g) duomenys apie augintojo ateities plėtros planus; h) duomenys apie ekologiškai augintų obuolių derlių ir vertę. | IT | Sodų tyrimas Italijoje atliekamas nuo 1977 m. ir yra svarbus vaismedžių sektoriaus rodiklis. Sodų tyrimai buvo atliekami kas penkerius metus nuo 1977 m. iki 2007 m. Tyrimo tikslas – surinkti išsamią informaciją apie pagrindinių vaismedžiais apsodintų ūkių plotus ir jų galimą derlingumą, siekiant nukreipti rinką tinkama kryptimi. Tyrimu ES ne tik įgyvendinama Direktyva 2001/109/EB, tačiau taip pat pateikiama duomenų, kurie naudojami rengiant nacionalines sąskaitas. Be to, juo pateikiama informacijos apie ūkių struktūrą ir produkciją bei politikos priemonių poveikį sektoriui, taip pat suteikiama galimybė atnaujinti žemės ūkių valdų sąrašą. | GR | Atliekant sodų tyrimą tiriamos visos žemės ūkių valdos, kuriose nuolat auginama viena ar daugiau minėtų aštuonių vaismedžių rūšių. Taisyklingai išdėstyti sodai yra tam tikra tvarka medžiais užsodintas plotas, kuriame medžiai sudaro tankų sodą su proporcingu medžių skaičiumi vienoje stremoje (1 000 m2), priklausomai nuo naudojamos sodinimo sistemos (apsodinta retai ar tankiai, pvz., palmečių forma išdėstytos obelys ir kriaušės ir t. t.). Taisyklingai išdėstyti sodai yra skirstomi į NEMIŠRIUS ir MIŠRIUS. Nemišriuose taisyklingai išdėstytuose soduose sodinami tik vienos rūšies vaismedžiai, pvz., tik persikai arba tik obelys ir pan. Mišrūs taisyklingai išdėstyti sodai yra taisyklingos formos sodai, kuriuose kartu sodinami daugiau nei vienos rūšies medžiai, pvz. apelsinmedžiai su alyvmedžiais, kriaušės su obelimis, persikai su vyšniomis ir t. t., ir vienos rūšies medžiai auga tarp kitų rūšių medžių tam tikra nevisiškai atsitiktine tvarka. Be to, tos rūšies medžiais, kurių sodinama mažiau, turėtų būti apsodinta bent 1/10 stremos. Jei šios rūšies medžiai nesudaro 1/10 stremos, jie laikomi pasodintais pavieniui, net jei yra išdėstyti taisyklingai. Kad mišrus sodas būtų laikomas taisyklingai išdėstytu, svarbu ne tai, kad sode augtų tos pačios rūšies medžiai, o kad įvairių rūšių medžiai sudarytų tankų taisyklingai išdėstytą sodą. | ES | Nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios Ispanijoje naudojamas tyrimo tipas – užsodinto teritorinio ploto imties tyrimas (MAST – Marco de Áreas y Segmentos Territoriales). Tyrimą atliekantys ekspertai priklauso įmonei, kuri administruoja Ispanijos žemės ūkio draudimo sistemos faktinį duomenų rinkimą ir kiekvienais metais atlieka MAST tyrimą. | FR | Tyrimu sudaromos galimybės geriau nustatyti ir aprašyti veiksnius, kurie turi poveikio galimam sodų derlingumui, pvz., veislę, amžių, sodinimo tankumą ir t. t. Šie veiksniai yra itin svarbūs norint tinkamai numatyti produkcijos mastą ir tvarkaraštį. Be ES nustatytų klausimų, klausimyne pateikiamos trys toliau išvardytos klausimų grupės: 1. Tyrimu taip pat siekiama surinkti duomenų apie parduotą produkcijos kiekį ir pagrindines pardavimo grandis, kuriomis naudojasi vaisių augintojai. Tačiau tai tik dalinis vaisių pardavimo grandinės tyrimas pradiniu rinkos kūrimosi etapu, o ne bendros su pardavimu susijusių subjektų veiklos tyrimas. 2. Klausimai, kuriais siekiama gauti informacijos apie sodininkystę. 3. Klausimai, kuriais siekiama rinkti informaciją apie nuolatinę darbo jėgą ir sezoninius ar laikinus darbuotojus vaisių auginimo ūkiuose. Todėl pagrindinis tyrimo tikslas – gauti duomenų apie: • produkcijos struktūrą: vietovę, dydį, naudojimo paskirtis, žemės naudojimą; • nuolatinius ir sezoninius darbuotojus; • vaisių sandėliavimo pajėgumus; • auginimo metodus, susijusius su drėkinimu, apsauga nuo nepalankių oro sąlygų, pvz., šalčio, skirtingoms rūšims taikomus konkrečius metodus; • plotą, sodo tankumą ir amžių, pagal kiekvienos rūšies veislę tiriamą galimą derlingumą; • ūkio produkcijos ir platinimo grandis (pirmasis pateikimas rinkai) pagal rūšį; • sodo priežiūrai taikomus pagrindinius žemės ūkio metodus. | HU | Kaip ir 2001 m., atliekant tyrimą vietoje, atrinktų savivaldybių kadastro žemėlapiai padėjo tyrėjams nustatyti kiekvieną sodą. Be to, buvo pateiktos savivaldybių, kuriose yra bent po penkis sodus, ortografinės nuotraukos (jas pateikė Geodezijos, kartografijos ir nuotolinio informacijos aptikimo institutas). Naudojantis šiomis ortografinėmis nuotraukomis buvo galima tiksliai nustatyti ir atskirti kiekvieną sodą pagal nurodytas ribas. Kad būtų lengviau nustatyti veisles, tyrėjams buvo pateiktas metodinis vadovas, kuriame aprašytos veislės ir pateiktos spalvotos nuotraukos arba paveikslėliai. Aprašyme, be kita ko, pateikiamos vaisiaus savybės, nokimo laikotarpis, medžio forma ir augimo pobūdis. Visa ši informacija padėjo profesionaliai ir kokybiškai nustatyti veisles. 2007 m klausimynai buvo išspausdinti pateikiant ankstesnius duomenis. • 2001 m. tirti duomenis buvo įtraukti į 2007 m. klausimyną. Atsakant į klausimyną buvo naudojami tik pirmiau minėti kodai. Pildyti reikėjo tik tų duomenų, kurie pasikeitė palyginti su ankstesne informacija, langelius. Klausimyne buvo pateiktas specialus stulpelis pokyčiams nurodyti. Jei abejų metų duomenys sutapo, specialiame stulpelyje duomenų langelį reikėjo palikti tuščią. • Po 2001 m. pasodintų sodų atveju, MARD–CAO galėjo pateikti tik tam tikrą informaciją, t. y. sodinių identifikacijos numerį, bendrą plotą, rūšies kodą ir duomenis apie ūkio valdytoją. Tik šie duomenys galėjo būti iš anksto pateikti klausimynuose. Todėl visą kitą informaciją reikėjo pateikti atsakant į klausimyną; iš anksto pateiktus duomenis buvo galima atnaujinti, nes jie pasikeitė nuo sodinimo pradžios. Ūkio valdytojui nebuvo būtina dalyvauti atliekant lauko tyrimus įgyvendinimo etape. Vis dėlto, kai kuriais klausimais, pvz., dėl sode auginamų veislių, numatytų išnaikinimo metų ir t. t., ūkio valdytojai būtų galėję pateikti daugiau patikimos informacijos. Šiuo tikslu daugeliu atvejų tyrėjai susisiekė su ūkio valdytoju ir kartu pildė klausimynus. Tokiu būdu buvo galima atnaujinti ir duomenis apie ūkio valdytoją. 2007 m. apskaičiuotas obelų, kriaušių, persikų ir abrikosų sodinių plotas Vaismedžių rūšys Apskaičiuotas plotas (ha) Nuokrypis, % Obelys 34 906 0,9824 Kriaušės 2 878 0,5267 Persikai 5 787 1,5462 Abrikosai 5 216 1,3635 Suvestiniai apskrities, regiono ir nacionalinio lygmens duomenys buvo palyginti su ankstesnių metų vaisių auginimo statistika. | MT | Duomenys buvo surinkti naudojant ŪST, nes Maltai reikėjo surinkti duomenis tik apie bendrą persikų sodinių plotą. | PL | Pirmasis sodų tyrimas Lenkijoje buvo atliktas 1998 m., antrasis – 2004 m. Abu tyrimai atlikti siekiant patenkinti nacionalinius poreikius, tačiau daugeliu aspektų jie buvo atlikti taikant ES metodus. Tyrimai buvo panašūs į 2007 m. tam tikrų vaismedžių sodinių tyrimą, tačiau rezultatai nebuvo perduoti Eurostatui, nes Lenkija neprivalėjo teikti šių duomenų. 2007 m. pagal ES reikalavimus buvo atliktas trečiasis sodų tyrimas ir 2008 m. balandžio mėn. jo rezultatai buvo perduoti Eurostatui. Tyrimu buvo patenkinti ne tik Eurostato, bet ir nacionaliniai poreikiai. Svarbiausias ankstesnio tyrimo (2007 m.) tikslas buvo gauti duomenų apie desertinių obuolių ir desertinių kriaušių sodų realųjį apsodintą plotą, veisles, vaismedžių amžių ir sodinių tankumą, taip pat persikų ir abrikosų sodinių plotą. Tyrimo aprėptis buvo išplėsta į ją įtraukiant nacionaliniams naudotojams svarbius rodiklius, t. y. kitas vaismedžių, vaiskrūmių ir uogynų rūšis. Į tyrimą buvo įtraukta ir tam tikra informacija apie ūkio valdytoją ir ūkį. Tiriami buvo tik ūkiai, kuriuose visi ar dauguma išaugintų vaisių yra skirti rinkai. Papildomi duomenys buvo renkami tik nacionaliniais tikslais. Jie susiję su plotu ir vaismedžių amžiumi pagal amžiaus klases ir šių išvardytų rūšių vaismedžių auginimą: slyvų, vyšnių, trešnių, abrikosų, persikų ir riešutmedžių, taip pat obelų pagal šakniastiebius (žemaūgės, pusiau žemaūgės ir augiosios). Nurodytas šių vaiskrūmių sodų plotas bei skaičius ir uogynų plotas (nacionaliniais tikslais): lazdynų, agrastų, raudonųjų serbentų, juodųjų serbentų, aviečių, žemuogių, braškių, aronijų, mėlynių, vynmedžių ir kitų vaiskrūmių bei uogienojų. | PT | Kadangi aplinkos problemos tampa vis svarbesnės nacionaliniu ir Europos lygmeniu, Portugalija į klausimyną įtraukė tam tikrus specifinius rodiklius. Jie buvo susiję su parama tvariam žemės ūkiui, taip pat buvo pateikti keli su aplinkos tausojimu susiję klausimai, visų pirma pateikiant praktinių vaisių auginimo pavyzdžių, susijusių su dirvožemio valdymu ir augalų apsauga. Tirtas drėkinamas plotas, produkcijos mastas arba pobūdis, auginimo sistema ir kai kurios auginimo technologijos. Kadangi naudotojai iš esmės nori žinoti, kaip vaisiai patenka į rinką, į klausimyną buvo įtrauktas klausimas apie būdus, kuriais produkcija pasiekia rinką. | RO | Vadovaujantis Tarybos direktyva 2006/110/EB Rumunijai buvo leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl duomenų teikimo apie sodinių rūšis, amžiaus grupes ir tankumą. Atsižvelgiant į šią nukrypti leidžiančią nuostatą ir nacionalinius reikalavimus, atliekant minėtą tyrimą buvo renkami duomenys apie jaunų ir derančių sodinių plotą, nykstančių sodinių plotą, 2007 m. naujai apsodintą plotą, iškirstų sodinių plotą, toliau išvardytų medžių rūšių derlingumą ir bendrą produkciją: obelų, kriaušių, abrikosų, trešnių ir vyšnių, slyvų, persikų, riešutmedžių ir kitų medžių (lazdynų, kaštainių, svarainių). Eksperimentavimo tikslais buvo renkami duomenys apie derančių, nykstančių ir jaunų sodinių tankumą. Šie duomenys buvo renkami atliekant metinį pagrindinių augalų produkcijos tyrimą, už kurį buvo atsakingas Nacionalinis statistikos institutas. Augalininkystės produkcijos tyrimas pagrįstas 80 000 atrinktų žemės ūkio valdų, priskiriamų besivystantiems regionams pagal NUTS 2 lygmenį ir apskrities lygmenį (NUTS 3), duomenimis. | FI | Suomijoje patikimus tokio pobūdžio duomenis galima gauti iš įvairių skirtingų šaltinių, nes visi šaltiniai naudoja tuos pačius identifikacijos numerius. Paskelbta statistinė informacija gali būti laikoma patikima, nes visų pirma ji yra pagrįsta visais atrankiniais registro duomenimis. Atlikus apklausas telefonu pavyko padidinti atsakymų į klausimyną skaičių. Dauguma obelynų statistinių duomenų buvo gauta iš Suomijos kaimo reikalų agentūros Integruotos administracijos ir kontrolės sistemos (IACS) registro. Savivaldybių kaimo verslo institucijos daugumą šių duomenų gauna iš savivaldybėje registruotų ūkininkų pateikiamų subsidijų paraiškos formų. Pagal Kaimo verslo registro aktą (1515/1994) savivaldybių institucijos privalo saugoti šio registro duomenis kaip konfidencialius. TIKE (Suomijos žemės ūkio statistikos tarnyba) prižiūri Kaimo verslo registrą ir turi teisę naudoti administracinius registrus statistikos rengimo tikslais. Vertinant galimą produkcijos kiekį, tikslesni skaičiavimai gaunami, kai remiamasi ne medžių skaičiumi, o duomenimis apie plotą. Ūkininkams taip pat lengviau auginamus medžius suskirstyti į kategorijas pagal numerį, veislę ir amžių nei pagal plotą ar apsodinimo tankumą. Remiantis 2002 m. statistiniais duomenimis ir diskusijomis su pramonės atstovų grupe, nuspręsta prašyti pateikti informacijos apie veislę (ir plotą) tik komerciniu požiūriu svarbių veislių atveju. 2007 m. tyrimui skirtas veislių sąrašas buvo parengtas pagal dažniausiai 2002 m. augintas veisles (22 veislės). Jis buvo papildytas dviejomis naujomis veislėmis (Rubinola ir Rajka), nes šių veislių vaismedžių buvo auginama vis daugiau. Dėl šiaurės platumos, kurioje Suomija yra, Suomijos obelų veislės labai skiriasi nuo auginamų žemyninėje Europoje, todėl dauguma Suomijoje auginamų veislių nebėra svarbios komerciniam ūkininkavimui. | SE | Galutinis tyrimo terminas buvo kovo 26 d. Iki tos dienos į klausimyną atsakė 76 proc. ūkių. Švedijos žemės ūkio tarybos statistikos skyrius mano, kad tai nepatenkinamas rezultatas. Buvo inicijuotos diskusijos dėl būdų, kaip ateityje padidinti atsakymų į klausimyną skaičių. Tam tikrų vaismedžių sodinių tyrimo metu buvo tirti ūkiai, kuriuose pagal Statistinį ūkio registrą (šved. LBR) auginamos obelys ir (arba) kriaušės, ir ūkiai, kuriems, IACS duomenimis, 2007 m. buvo prašoma suteikti vaisių auginimo subsidijų sodams, kurių plotas yra ne mažesnis nei 0,25 ha. Tikslinė tyrimo grupė – ūkiai, kuriuose auginamos obelys ir (arba) kriaušės, ir kurių plotas yra ne mažesnis nei 0,25 ha. Apskritai, 2007 m. tyrimo tiriamuosius vienetus sudarė 369 ūkiai. Remiantis ūkininkų pastabomis, pateiktomis klausimyne arba telefonu, galima daryti išvadą, kad atsakyti į klausimyną buvo sudėtinga. Todėl baigiantis tyrimo laikotarpiui buvo aptarta galimybė supaprastinti tyrimą. Švedijos žemės ūkio taryba pasiūlė, kad ateityje Švedijai turėtų būti nebetaikomas reikalavimas pateikti duomenis apie kriaušes dėl nedidelio šių vaismedžių skaičiaus Švedijoje. | TYRIMų RODIKLIAI Tirtų sodų plotas Apskritai, atliekant tyrimą reikėtų atsižvelgti į realųjį apsodintą sodo plotą. Tačiau kai kurios valstybės narės tyrė bendrą plotą. Tik labai retais atvejais taip pat buvo nurodyti bent kai kurie pavieniui pasodinti vaismedžiai. Tirtos veislės (iš ES ir kitų teisės aktų) Išnagrinėjus atskirų veislių dalį pagal kiekvieną rūšį, pastebėta didelių pokyčių, susijusių su pasikeitusiais vartotojų pageidavimais. Visos valstybės narės pateikė duomenų apie kiekvieną veislę, kuri sudarė daugiau nei 3 proc. tam tikros rūšies vaismedžiais apsodinto ploto. Amžius Visos valstybės narės vaismedžių amžių skaičiavo nuo jų pasodinimo sode (rudenį arba pavasarį). Tankumas Dauguma valstybių narių sodinių tankumą skaičiavo pagal apsodintą plotą, o kai kurios, pvz., Bulgarija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Austrija ir Lenkija, tankumą skaičiavo pagal vaismedžių skaičių viename hektare. Kiti rodikliai Kai kurios valstybės narės rinko ir kitų rodiklių duomenis. Pavyzdžiui, Prancūzija ir Austrija rinko duomenis apie ekologišką produkciją ir pardavimo tinklą. Prancūzijoje taip pat rinkti duomenys apie dirvožemio apdirbimą, tręšimą, augalų apsaugos būdus, ūkio valdytojo amžių, bendrą ūkio dydį ir specializaciją; Lenkija rinko duomenis apie uogynus ir vyšnias ir t. t. DUOMENų RINKIMAS IR APDOROJIMAS (DUOMENų KONTROLė) Eurostatui pateikti tyrimo duomenys buvo įkelti į gamybinę duomenų bazę, kurioje jie buvo patikrinti prieš perkeliant juos į duomenų sklaidos bazę. DUOMENų NAUDOJIMAS (DUOMENų SKLAIDA) 2007 m. tyrimo, kaip ir ankstesnio, 2002 m. tyrimo, rezultatus visi Interneto prieigą turintys vartotojai gali nemokamai parsisiųsdinti iš Eurostato duomenų sklaidos bazės. PAGRINDINėS IšVADOS. REZULTATų ANALIZė Kai kurie apibendrinti 2007 m. tyrimo duomenys pateikiami 4 priede (žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). Į analizę neįtrauktos valgymui skirtų obuolių ir kriaušių veislės, nes plotas, kuriose auginamos jos rūšys, yra nedidelis. Svarbiausias išvadas apie rūšis galima apibendrinti taip: 80 proc. ES 27 sodų ploto, kuriame auginamos tirtos rūšys, yra Ispanijoje, Italijoje, Lenkijoje, Graikijoje ir Prancūzijoje. ES 27 dažniausiai auginami vaismedžiai yra obelys – jos sudaro apie trečdalį tirto ploto. Kitas trečdalis tirto ploto apsodintas citrusų vaismedžiais (apelsinais, citrinomis ir smulkiavaisiais citrusais). Po plėtros ES 27 iš esmės padidėjo desertinių obelų plotas, taip pat, kiek mažiau, padidėjo kitų tirtų rūšių plotas. Obelynų plotas padidėjo daugiau nei 2,4 karto, daugiausia dėl to, kad buvo įtraukti Lenkijos[4] ir Rumunijos obelynai. Kriaušėmis ir persikais apsodinti plotai padidėjo atitinkamai 17 ir 13 proc. Šiek tiek daugiau padidėjo abrikosais apsodintas plotas – 27 proc. Citrusų vaismedžių plotas dėl dviejų paskutinių plėtros etapų padidėjo nedaug (apie 1 proc.). ES 27 didžiausios obelų augintojos yra Lenkija (165 715 ha), Rumunija (60 494 ha), Italija (55 225 ha) ir Prancūzija (40 113 ha). Per laikotarpį tarp dviejų tyrimų bendras ES 15 obelynų plotas sumažėjo 11 proc. Italijoje obelynų plotas šiek tiek padidėjo, o Prancūzijoje sumažėjo 16 proc. ES 27 pagrindinės kriaušių augintojos yra Italija (32 075 ha), Ispanija (25 845 ha), Portugalija (9 228 ha) ir Belgija (7 225 ha). 2002–2007 m. bendras ES 15 kriaušynų plotas sumažėjo beveik 13 proc. ES 27 didžiausi persikų sodai yra Ispanijoje (75 118 ha), Italijoje (63 754 ha), Graikijoje (34 127 ha) ir Prancūzijoje (14 308 ha). Ispanijai ir Italijai kartu priklauso du trečdaliai bendro ES 27 persikų sodų ploto. Ispanija yra vienintelė ES 15 valstybė narė, kurioje persikų sodų plotas padidėjo, taigi, bendras ES 15 persikų sodų plotas sumažėjo apie 6 proc. Didžiausi abrikosų sodai yra Ispanijoje (18 700 ha), Italijoje (15 649 ha), Prancūzijoje (13 804 ha) ir Vengrijoje (4 999 ha). Ispanijos ir Italijos abrikosų sodai kartu sudaro daugiau nei pusę bendro ES 27 abrikosų sodų ploto. Bendras plotas Italijoje išliko beveik toks pat, o visose kitose valstybėse narėse mažėjo, išskyrus Austriją, kurioje jis padidėjo (26 proc.). Ispanijoje yra apie 55 proc. viso ES 27 apelsinmedžių sodų ploto (158 824 ha). Italijos apelsinmedžių sodai, kurių plotas 73 786 ha, sudaro vieną ketvirtadalį viso ES 27 apelsinmedžių sodų ploto. Apelsinmedžių sodų plotas taip pat buvo tiriamas Graikijoje, Portugalijoje, Kipre ir Prancūzijoje, kurių apelsinmedžių sodai kartu sudaro tik 20 proc. ES 27 apelsinmedžių sodų ploto. Bendras ES 15 apelsinmedžių sodų plotas nuo 2002 m. iki 2007 m. padidėjo 10 proc. dėl jų ploto padidėjimo Ispanijoje ir Portugalijoje. Kitose valstybėse narėse apelsinmedžių sodų plotas šiek tiek sumažėjo. Ispanijos citrinmedžių sodai (39 859 ha) sudaro daugiau nei 60 proc. bendro ES 27 citrinmedžių sodų ploto. Antroje vietoje pagal citrinmedžių sodų plotą yra Italija (16 634 ha), kurios citrinmedžių sodai sudaro apie vieną ketvirtadalį ES 27 citrinmedžių sodų ploto. Trečia yra Graikija (8 proc.). Kipro, Portugalijos ir Prancūzijos sodai sudaro tik labai nedidelę ES 27 citrinmedžių sodų ploto dalį (apie 1 proc. ar mažiau kiekvienoje iš šių valstybių narių). Kadangi citrinmedžių sodų plotas padidėjo tik Portugalijoje, o visais kitais atvejais mažėjo, bendras ES 15 citrinmedžių sodų plotas sumažėjo. Ispanijos smulkiavaisių citrusų plotas yra 116 225 ha, tai sudaro tris ketvirtadalius ES 27 smulkiavaisių citrusų sodų ploto. Antroje vietoje – Italija, turinti tik 21 998 ha smulkiavaisių citrusų sodų, tai sudaro apie 15 proc. bendro ES 27 smulkiavaisių citrusų ploto. Šių vaismedžių plotas Ispanijoje ir Graikijoje padidėjo, o Italijoje sumažėjo maždaug ta pačia procentine dalimi. Taigi, apskritai smulkiavaisių citrusų sodų plotas išliko daugmaž stabilus. Nuo 1997 m. iki 2002 m. ES 15 sodų plotas sumažėjo maždaug 187 000 ha (santykinai 15 proc.). Itin sumažėjo obelų ir persikų sodų plotas (absoliučiomis vertėmis ir atsižvelgiant į bendrą šiomis rūšimis apsodintą plotą). Kita vertus, padidėjo smulkiavaisių citrusų medžių plotas (daugiausiai dėl labai padidėjusio ploto Ispanijoje). Vaismedžiais apsodintas plotas sumažėjo visose valstybėse narėse, išskyrus Suomiją. Ši tendencija tęsėsi nuo 2002 m. iki 2007 m. 2002–2007 m. visas tirtų sodų plotas ES 15 sumažėjo 37 621 ha (santykinai 4 proc.). Apelsinais apsodintas plotas padidėjo 10 proc., o smulkiavaisių citrusų plotas išliko beveik pastovus. Kitų vaismedžių plotas sumažėjo nuo 5 iki 13 proc. Valstybių narių (ES 15) lygmeniu, svarbiausias išvadas galima apibendrinti taip: Kai kuriose valstybėse narėse bendras tirtas plotas padidėjo. Bendras tirtų sodų plotas padidėjo Danijoje (6 proc.), Austrijoje (4 proc.) ir Ispanijoje (3 proc.). Danijoje padidėjo visų tirtų vaismedžių (obelų ir kriaušių) plotas. Austrijoje persikų sodų plotas sumažėjo ketvirtadaliu, o visų kitų tirtų vaismedžių plotas padidėjo. Taip pat gerokai padidėjo abrikosų sodų plotas (26 proc.). Ispanijoje iš esmės padidėjo apelsinmedžių sodų plotas (21 proc.) ir, šiek tiek mažiau, – persikų ir smulkiavaisių citrusų sodų plotas. Kitų tirtų vaismedžių plotas sumažėjo, labiausiai – obelynų (vienu trečdaliu). Kai kuriose valstybėse narėse bendras tirtas plotas sumažėjo, taip pat sumažėjo ir visų tirtų vaismedžių rūšių. Bendras plotas gerokai sumažėjo Prancūzijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje (15–20 proc.), o Liuksemburge rinkai skirti vaismedžių sodiniai beveik visai išnyko. Vokietijoje ir Airijoje bendras tirtų sodų plotas sumažėjo nedaug (mažiau nei 1 proc.). Kitose valstybėse narėse bendras sodų plotas, kuriame auginamos tirtos rūšys, sumažėjo, nors kai kurių tirtų rūšių plotas padidėjo. Pavyzdžiui, Graikijoje smulkiavaisių citrusų plotas padidėjo trečdaliu, o visų kitų vaismedžių plotas sumažėjo. Italijoje bendras sodų plotas sumažėjo 8 proc. Obelynų ir abrikosų sodų plotas šiek tiek padidėjo, tačiau sumažėjo visų kitų vaismedžių sodų plotas. Gerokai sumažėjo smulkiavaisių citrusų (22 proc.), kriaušių (17 proc.) ir persikų (13 proc.) sodų plotas. Portugalijoje labai padidėjo citrinmedžių sodų plotas, o visų kitų vaismedžių sodų plotas sumažėjo, kai kurių – net labai (persikų ir abrikosų). Belgijoje ir Nyderlanduose bendras plotas sumažėjo apie 4 proc. dėl sumažėjusio obelynų ploto ir padidėjusio kriaušynų ploto. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Palyginti su ankstesniais tyrimais, šiame tyrime, skirtingai nuo 2002 m. tyrimo, buvo tirtas didesnis sodų plotas. Be to, beveik visos valstybės narės 2007 m. tyrimo tikslais pateikė bendrą sodų plotą (bendras sodų plotas – plotas, užsodintas tik medžiais). Dėl pirmiau minėtos pažangos, visų pirma dėl visuotinio bendro ploto sąvokos taikymo, 2007 m. tyrimą galima laikyti patenkinamu visais atžvilgiais. Rengiantis būsimiems tyrimams, reikėtų svarstyti galimybę atnaujinti rūšių ir kodų sąrašą ir suvienodinti ribas. Reikėtų išnagrinėti galimybę nustatyti sąveikas su kitomis statistinėmis operacijomis ir (arba) administracinių šaltinių naudojimu. Apibendrindama nacionalinėse valstybių narių ataskaitose pateiktus svarstymus, Komisija daro išvadą, kad atlikdamos tyrimą valstybės narės didelių sunkumų nepatyrė. Atlikus šį tyrimą gauti patikimi ES septynių (kai kuriose valstybėse narėse ir daugiau) tirtų rūšių sodų duomenys. Be to, galima teigti, kad dauguma valstybių narių tyrimą laiko labai naudingu, nes juo pateikiama ne tik informacijos ne tik apie labai svarbų žemės ūkio sektorių, bet taip pat kitais statistiniais tikslais naudingos informacijos, pvz., apie žemės ūkio sąskaitas. [1] OL L 13, 2002 1 16, p. 21. [2] OL L 16, 2002 1 18, p. 35. [3] OL L 225, 2008 8 23, p. 14. [4] Didelėje šio ploto dalyje auginami obuoliai, kurie yra apdorojami, todėl įtraukiami ne tik desertiniai obuoliai, kaip nurodyta Direktyvoje 2001/109. Taip yra dėl to, kad neįmanoma atskirti desertinėmis obelimis apsodintų plotų ir apdorojimui skirtomis obelimis apsodintų plotų Lenkijoje.