LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 27/75

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/337/EEB, 96/61/EB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006

COM(2008) 18 galutinis — 2008/0015 (COD)

(2009/C 27/17)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsniu, 2008 m. vasario 8 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/337/EEB, 96/61/EB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. birželio 4 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd Wolf.

446-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. liepos 9–10 d. (liepos 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 4 susilaikius.

Turinys

1. Santrauka ir išvados

2. Įžanga

3. Komisijos pasiūlymas

4. Bendrosios pastabos

5. Konkrečios pastabos

1. Santrauka ir išvados

1.1 Anglies dioksido (CO2), susidariusio naudojant (deginant) iškastinius energijos šaltinius, surinkimas ir ilgalaikis saugojimas — CCS (anglies dioksido surinkimas ir saugojimas) — labai prisidėtų prie klimato apsaugos. Todėl reikia sparčiau vystyti šį metodą ir kuo greičiau pradėti jį taikyti.

1.2 Komitetas palankiai vertina Komisijos siūlomą direktyvą, kaip būtiną CCS technologijų vystymo ir taikymo išankstinę sąlygą, ir iš esmės pritaria jos turiniui.

1.3 Direktyvoje nagrinėjami labai svarbūs aspektai ir siūlomos taisyklės. Visų pirma aptariami žmonių ir aplinkos saugumo klausimai bei su tuo susijusi atsakomybė. Taip šia direktyva sustiprinamas piliečių pritarimas ir atsižvelgiama į jų saugumo poreikį.

1.4 Visos CCS vertės grandinės, įskaitant CO2 surinkimą, transportavimą ir saugojimą, vystymas yra labai ankstyvame, iš dalies netgi žvalgymo, etape. Į tai turi būti atsižvelgta nustatant direktyvos taisykles, todėl tam tikrais aspektais jas dar reikėtų suderinti.

1.5 Tam, kad jau netrukus būtų galima vykdyti pirmuosius projektus, reikėtų kai kuriuos direktyvos punktus taip pakeisti, kad tiek nacionalinėms institucijoms, tiek investuoti pasirengusioms įmonėms būtų lengviau juos taikyti, o pastarosioms būtų užtikrintas planavimo saugumas ir sukurtos paskatos imtis veiksmų. Kalbama, pavyzdžiui, apie atsakomybės klausimų sprendimą bei finansinių garantijų pobūdį ir dydį.

2. Įžanga

2.1 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybai priėmus sprendimus dėl klimato apsaugos ir energijos tiekimo saugumo, Komisija atskirais dokumentais pasiūlė visą rinkinį priemonių, kuriomis siekiama Tarybos sprendimuose nustatytų tikslų. Svarbiausios priemonės skirtos energijos efektyvumui didinti, atsinaujinančių energijos šaltinių plėtojimui bei pažangių technologijų vystymui ir taikymui. Šiais klausimais Komitetas parengė specialias nuomones (1).

2.2 Svarbus vaidmuo tenka ir tiems metodams, kuriuos taikant ilgalaikėje perspektyvoje galima sumažinti šiltnamio dujų, susidarančių naudojant iškastinius energijos šaltinius, išmetimą. Apie tai ir kalbama šioje nuomonėje. Nuomonėje nagrinėjamas Komisijos pasiūlymas priimti direktyvą dėl anglies dioksido (CO2) geologinio saugojimo.

2.3 Šią nuomonę papildys tai pačiai technologijai skirta Komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato (2) dėl elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimo.

3. Komisijos pasiūlymas

3.1 Atsižvelgdama į tai, kad tarptautiniu mastu didėjančią energijos išteklių paklausą greičiausiai tenkins iškastinis kuras, taip pat į tikslą iki 2050 m. sumažinti CO2, kiekį pasaulyje 50 proc., o išsivysčiusiose šalyse nuo 60 iki 80 proc., Komisija mano, jog būtina išnaudoti visas galimybes sumažinti išmetamų teršalų kiekį. Siekiant šio tikslo, labai svarbus vaidmuo tenka CO2 surinkimo ir saugojimo (CCS) (3) technologijoms.

3.2 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybai paraginus, Komisija pateikė pasiūlymą, kuris yra žingsnis šio tikslo link: sukurti būtiną techninę, ekonominę bei reguliavimo sistemą, kad būtų galima diegti aplinką tausojančias CCS technologijas. Visų pirma kalbama apie reguliavimo sistemos nustatymą remiantis EB steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalimi. Be to, šiuo pasiūlymu siekiama supaprastinti ES arba nacionalinėms institucijoms taikomus teisės aktus ir administracines nuostatas.

3.3 Buvo atsižvelgta ir iš dalies pakeisti jau priimti teisės aktai, pavyzdžiui, Direktyvos 96/61/EB, 85/337/EEB, 2004/35/EB ir 2003/87/EB.

3.4 Komisijos pasiūlymo turinys

3.4.1 1 skyrius apima dalyką, tikslą ir taikymo sritį. Be to, pateikiamos sąvokų apibrėžtys.

3.4.2 2 skyriuje aprašomas vietos parinkimas įrengti saugyklas ir leidimai žvalgyti. Valstybės narės turi nustatyti saugojimui tinkamus plotus ir leidimų žvalgyti išdavimo taisykles.

3.4.3 3 skyrius skirtas leidimams saugoti, jų išdavimo sąlygoms bei Komisijos įgaliojimams. Svarbu įvertinti, ar tai nekenks aplinkai, t.y. būtina atlikti poveikio įvertinimą ir surengti viešas konsultacijas.

3.4.4 4 skyrius apima įsipareigojimus, susijusius su eksploatacija, uždarymu ir laikotarpiu po uždarymo, įskaitant CO2 priėmimo kriterijus, įsipareigojimus stebėti ir pranešti, tikrinimą, priemones, taikomas pažeidimų ir (arba) nuotėkio atvejais, įsipareigojimą uždaryti bei veiksmus po uždarymo ir finansinių garantijų suteikimą.

3.4.5 5 skyriuje pateikiamos nuostatos dėl galimybės naudotis vamzdynų tinklais ir saugyklomis geologiniam susidariusio ir surinkto CO2 saugojimui.

3.4.6 6 skyriuje pateikiamos bendrosios nuostatos dėl kompetentingos institucijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo, sankcijų, ataskaitų teikimo ES Komisijai, pakeitimų ir susijusių komitologijos procedūrų.

3.4.7 7 skyriuje surinkti būtini kitų teisės aktų pakeitimai, įskaitant būtinas vandeniui ir atliekoms skirtų teisės aktų pataisas. Be to, apibrėžiamos papildomos sąlygos leidimams statyti naujas jėgaines.

3.4.8 I priede pateikiami išsamūs saugojimo vietos apibūdinimo ir rizikos vertinimo kriterijai. II priede nurodomi išsamūs stebėsenos reikalavimų nustatymo kriterijai. Komisija gali iš dalies keisti priedus, tokiu atveju Europos Parlamentas turi bendro sprendimo teisę.

4. Bendros pastabos

4.1 Komitetas ne kartą pabrėžė (4), kad energija prieinama kaina yra šiuolaikinės socialinės ekonomikos gyvybės eliksyras ir būtina visų pagrindinių paslaugų sąlyga. Šiuo požiūriu labai svarbu aktyviau vystyti naujas technologijas (5).

4.2 Todėl Komitetas palankiai vertina Komisijos siūlomą direktyvą ir iš esmės pritaria jos turiniui, nes tai yra svarbi išankstinė sąlyga vystant ir taikant šio tikslo įgyvendinimui skirtą CCS technologiją.

4.3 Komitetas atkreipė dėmesį į tai (6), kad iškastinis kuras — anglis, nafta ir gamtinės dujos šiuo metu Europoje ir visame pasaulyje yra pagrindiniai energijos šaltiniai (7) ir per artimiausius dešimtmečius galbūt nepraras savo svarbos.

4.4 Tai neprieštarauja paskelbtam tikslui gerokai padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių dalį. Tačiau net turint omenyje tikslą Europos Sąjungoje (8) iki 2020 m. pasiekti, kad atsinaujinančių energijos šaltinių dalis sudarytų mažiausiai 20 proc., dar daugelį dešimtmečių bus didelis energijos, gaunamos iš kitų šaltinių poreikis, kad būtų užtikrinti likusieji 80 proc. — iki 2050 m. apytikriai apie 50 proc. — suvartojamos energijos.

4.5 Iš atsinaujinančių energijos šaltinių šiuo metu elektros energijos gamybai pagal poreikius gali būti naudojama tik hidroenergija ir biomasė (9), o vėjo ir saulės energija naudojama ribotai, nes priklauso nuo oro sąlygų. Kartu reikia ir ateityje dėti visas pastangas vystyti ir taikyti šias technologijas bei ieškoti tinkamo ir nebrangaus saugojimo galimybių. Tačiau ši tema bus nagrinėjama jau kitose Komiteto nuomonėse.

4.6 Tai reiškia, kad, siekiant užtikrinti bazinės apkrovos energijos gamybą — papildyti ir (arba) pakeisti (10) branduolinę energiją — ir ateityje turės būti plačiai eksploatuojamos iškastinį kurą deginančios jėgainės. Be to, norint kompensuoti svyruojantį pagaminamos vėjo energijos kiekį, reikės vis daugiau pakankamai greitai reguliuojamų jėgainių, kad būtų galima užtikrinti pakankamus tiek teigiamus, tiek neigiamus rezervinius pajėgumus.

4.7 Piko apkrovos energijos gamybai ir rezerviniams pajėgumams užtikrinti pirmiausiai naudojamos dujų ir hidroakumuliacinės jėgainės. Vis dėlto galimybės plėsti hidroakumuliacines jėgaines yra ribotos, nes jau beveik visos tam tinkamos gamtinės sąlygos yra išnaudotos.

4.8 Bazinės ir vidutinės apkrovos energijos tiekimui užtikrinti be branduolinių jėgainių visų pirma naudojamos anglį deginančios jėgainės. Valstybėms narėms, kurios pačios atsisako naudoti branduolinę energiją, dar svarbesnis tampa anglies naudojimas elektros energijos gamybai.

4.9 Svarbu, kad naudojant anglį kuo mažiau būtų išmetama CO2. Šio tikslo siekiama dviem technologijų vystymo būdais, kurie yra skirtingo techninio brandumo ir daro nevienodą poveikį: pirma, naudojamos dar didesnio efektyvumo jėgainės, antra, — jėgainės, kuriose naudojamos CCS technologijos (11). Pastarosiose didelė susidariusio CO2 dalis nėra išmetama į atmosferą, tačiau neišvengiamai gerokai sumažėja efektyvumas, kad būtų patenkintas papildomas energijos, sunaudojamos CCS, poreikis. Be to, reikia toliau vystyti metodus pramonės gamybinių procesų metu susidarančiam CO2 surinkti.

4.10 CCS technologijų, įskaitant CO2 surinkimą, transportavimą ir saugojimą, vystymas dar yra labai ankstyvame, iš dalies netgi žvalgymo, etape. Nors tradicinių jėgainių technologijų efektyvumas nuolat didinamas, tačiau jų efektyvumas jau pasiekė fizinių galimybių ribas. Atsižvelgdamas į tai, jog kitame dešimtmetyje reikės skubiai pakeisti jėgainių pajėgumus, Komitetas rekomenduoja imtis pragmatinių veiksmų ir vienu metu vystyti abi šias technologijas. Didesnio efektyvumo technologijų vystymą iš esmės gali skatinti rinka, tačiau CCS technologijoms — tiek jėgainėms, tiek infrastruktūrai — parodomajame ir pardavimo etapuose reikalinga parama.

4.11 CCS technologija vystoma keliomis kryptimis: kaip integruota jėgainės technologija, kai CO2 — taikant anglies dujofikavimo metodą — surenkamas prieš deginimo procesą, arba kurą deginant deguonies aplinkoje, kai proceso metu CO2 sodrinamas, o paskui atskiriamas, arba kaip metodas, kuris vadinamas anglies dioksido surinkimo po deginimo proceso (angl. post-combustion) technologija, kai po deginimo proceso iš dūminių dujų išvalomas CO2 (CO2 valymas). Pastarąjį metodą, atitinkamai patobulinus, jau galima naudoti šiandien statomose ir labai efektyviose jėgainėse, jei jos yra „parengtos surinkimui“ (angl. capture ready). Šioms technologijoms būdinga tai, kad surinktas CO2 iš jėgainės turi būti perkeltas į pritaikytą saugyklą.

4.12 CO2 gali būti saugomas tik tam tinkamose, saugiose geologinėse struktūrose. Pagal dabartinių mokslinių tyrimų rezultatus šiam tikslui visų pirma tinka gilūs druskingi vandeningieji sluoksniai ir buvę naftos bei dujų telkiniai, o nebenaudojamos anglių kasyklos, atrodo, tam nelabai tinkamos. Kad būtų išvengta nuotėkio, svarbu, kad viršuje saugyklą dengtų beveik visiškai nepaliestos uolienos (būtų kiek galima mažiau jungiamųjų kanalų su paviršiumi).

4.13 Pagal siūlomos direktyvos taisykles atrinkus saugojimo vietą ir profesionaliai ją eksploatuojant, saugyklos keliamo pavojaus tikimybė labai nedidelė. Pasirinkus saugojimui tinkamą struktūrą, beveik neįmanomas staigus didelio CO2 kiekio išsiveržimas (12). Pavojus dėl sukeltų požeminių smūgių taip pat mažai tikėtinas, kadangi turi būti pasirinktas toks didžiausias saugojimo slėgis, kuris nepažeistų saugyklą supančių ir dengiančių uolienų sluoksnių (13), nes jie reikalingi numatytam saugojimui užtikrinti.

4.14 Siekiant visuomenės ir politinio pritarimo, labai svarbu užtikrinti saugų ir ilgalaikį CO2 saugojimą.

4.15 Todėl, Komiteto nuomone, labai svarbu, kad Komisija, o visų pirma valstybės narės ir potencialūs operatoriai, išsamiai informuotų piliečius apie visus šių naujų technologijų aspektus, vyktų skaidrus dialogas ir taip piliečiai galėtų dalyvauti priimant atitinkamus sprendimus. Tam turėtų būti sukurtos tinkamos procedūros.

4.16 Šio skyriaus pabaigoje Komitetas norėtų pasiūlyti dar vieną prevencijos priemonę. Ji susijusi su didėjančia CO2 poreikio galimybe tolimoje ateityje, tai galėtų būti šiuo metu dar nenumatomas naudojimas kaip pagrindinės cheminės medžiagos arba kaip valdomo dydžio atsižvelgiant į „natūralius“ ilgalaikius klimato ciklus (14). Todėl Komitetas kaip papildomą prevencijos priemonę tvariam vystymuisi užtikrinti rekomenduoja saugų CO2 saugojimą, tačiau kartu reikėtų apsvarstyti bent dalinės reemisijos galimybę pagal uždarymo planą arba parengti dokumentaciją dėl galimos reemisijos atvejų iš konkrečių saugyklų kompleksų. Žinoma, svarbiausia užtikrinti maksimalų saugyklos saugumą ir sandarumą.

4.17 Komitetas iš esmės pritaria Komisijos pateiktam pasiūlymui priimti direktyvą ir kitame skyriuje pateikia savo poziciją dėl kai kurių konkrečių pasiūlymo punktų.

5. Konkrečios pastabos

5.1 Pasiūlyme priimti direktyvą numatytos svarbiausios būtinos taisyklės siekiant CCS įrenginių operatoriams pateikti reikiamą teisinę sistemą, vis dėlto tam tikrais atvejais reglamentuojama daugiau nei būtina šiam tikslui pasiekti.

5.2 Kai kuriuos punktus reikėtų geriau išaiškinti, kad būtų galima įgyvendinti nuostatas ir užtikrinti teisinį apibrėžtumą.

5.3 Pagal Komisijos pasiūlymą surinktas ir saugomas CO2 neturi būti laikomas „išmestu“ pagal Europos prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą, todėl atitinkamai tam nereikėtų skirti CO2 leidimų (konstatuojamosios dalies 23 punktas ir nuoroda į Direktyvą 2003/87/EB). Taip rinkoje sukuriamos naudingos paskatos — nors parodomajame etape jų dar nepakanka — investuoti į CCS įrenginius.

5.3.1 Todėl Komitetas pritaria siūlymui įtraukti šias priemones į Europos prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą; akivaizdu, jog pirmenybę reikėtų teikti į rinką orientuotam skatinimui, o ne prievolei investuoti į CCS technologijas, visų pirma todėl, kad dabartiniame CCS technologijų vystymo etape nustatyti privalomą CCS naudojimą būtų gerokai per anksti.

5.3.2 Tačiau verta naujas jėgaines įpareigoti numatyti pakankamai vietos CO2 surinkimo ir suspaudimo įrenginiams (32 straipsnis, iš dalies keičiamas Direktyvos 2001/80/EB 9a straipsniu). Vis dėlto ir šios priemonės, kurios iš esmės didina sąnaudas, turėtų būti susietos su ekonominėmis rinkos paskatomis (15) (pvz., lengvatiniai CO2 leidimai, aukcione gautų lėšų už parduotus leidimus dalies panaudojimas CCS).

5.4 Kad nebūtų be reikalo apribojamos saugojimo galimybės, Komisijos pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas draudimas turėtų būti taikomas ne „saugojimui geologinėse struktūrose“, o „saugykloms“, nes geologinės struktūros pagal 3 straipsnio 4 dalyje pateiktą apibrėžtį gali lengvai išsiplėsti už 2 straipsnio 1 dalyje apibrėžtos teritorijos ribų, o galimybės išplėsti saugyklą yra daug mažesnės. Papildomų saugojimo galimybių suteiktų išlygos sąlyga, numatanti patikimus sutartinius susitarimus su valstybėmis, nepriklausančiomis ES.

5.5 „Saugyklos“ apibrėžtis pagal 3 straipsnio 3 dalį turėtų apimti tik tą „specialios geologinės struktūros“ dalį, kuri „naudojama CO2 geologiniam saugojimui“. (Kalbant apie paviršiaus plotą, geologinė struktūra gali užimti milijonus km2), tačiau „saugykla“ galima vadinti tik jos dalį.) Visiškai įmanoma, netgi tikėtina, kad vienoje geologinėje struktūroje gali būti ir tikriausiai bus keletas saugyklų.

5.6 Pagal Komisijos pasiūlymo 4 straipsnio 1 dalį valstybėms narėms paliekama teisė nustatyti saugykloms įrengti tinkamus plotus. Pasiūlyme reikėtų paaiškinti, kad iš esmės CO2 saugojimui tinkamus plotus faktiškai nustato valstybės narės, jei nėra svarbių priežasčių tam prieštarauti.

5.7 Komitetas palankiai vertina tai, kad siūlomame teisės akte reikalaujama užtikrinti aukščiausią saugumo lygį, kuris yra būtinas žmonėms, aplinkai ir klimatui apsaugoti (16) bei Europos išmetamųjų teršalų prekybos leidimais sistemos vientisumui užtikrinti.

5.7.1 Tai bus galima užtikrinti naudojant tinkamo techninio lygio stebėsenos sistemas. Valstybės narės, skirstydamos atitinkamus leidimus, turėtų į tai atsižvelgti (17).

5.7.2 Naudojant stebėsenos sistemas būtina, ir tai jos turi užtikrinti, kad pačioje saugykloje vykstantys procesai būtų kuo geriau suprantami ir modeliuojami. (Nepakanka atlikti matavimus žemės paviršiuje arba arti jo.) Todėl naudojami modeliai turėtų būti išbandyti arba sertifikuoti taikant, jei įmanoma, dvi nepriklausomas imitavimo arba modeliavimo sistemas.

5.7.3 Nuotėkis turėtų būti taip apibrėžiamas taip: tai yra „bet koks CO2 išsilaisvinimas iš saugyklų komplekso, kurį galima įrodyti naudojant atitinkamai geriausio techninio lygio stebėsenos sistemas“. Kadangi nėra nei absoliutaus (100 proc.) sandarumo, nei būtų galima įrodyti jį esant, nes žemė natūraliai išskiria CO2. Be to, jis nėra būtinas nei dėl saugumo sumetimų, nei dėl klimato apsaugos (18). Nustačius apibrėžtį, kuri grindžiama atitinkamai geriausiu techniniu lygiu, stebėsenos sistemos bus nuolat tobulinamos — tai gali dar labiau paspartinti CCS technologijų vystymas — ir padės užtikrinti vis didesnį saugumą.

5.7.4 Jei vėliau, vykstant įprastam darbui, būtų numatyta apibrėžti leistiną nuotėkio ribą, būtų galima pasirinkti tokį matą, kurį taikant nebūtų daromas joks poveikis saugumui ir klimatui, taigi ir šiltnamio dujų apyvartiniams taršos leidimams. Nuotėkis galėtų būti, pavyzdžiui, 0,1 proc./100a.

5.8 5 straipsnio 3 dalyje Komisijos siūloma leidimų žvalgyti trukmė yra pernelyg trumpa. Patirtis rodo, kad net optimaliai vykstant žvalgymo procesui prireikia mažiausiai ketverių metų norint įgyvendinti žvalgymo darbo programą. Jokiu būdu žvalgymas negali būti nutrauktas tik dėl to, kad baigėsi nustatytas laikotarpis, įskaitant ir jo pratęsimą, nors trūksta visai nedaug duomenų. Todėl turėtų būti numatyta lanksti tvarka, kurią taikant būtų atsižvelgta į atitinkamas vietos sąlygas, tačiau kartu reikalaujama, kad operatorius tikslingai vykdytų darbo programą, tai padėtų išvengti potencialių saugyklų blokavimo dėl užsitęsusio žvalgymo.

5.9 Galimos saugyklos žvalgymui reikalinga praktinė patirtis, kvalifikuotas personalas, laikas ir pinigai, nors visiškai neaišku, ar žvalgymas bus sėkmingas. Todėl neliktų svarbiausios paskatos atlikti žvalgymą, jei už šias įmonių pastangas joms nebūtų suteikta galimybė pirmosioms naudoti saugyklą. Todėl 5 straipsnio 4 dalyje Komisijos siūloma tvarka turėtų būti papildyta pirmumo naudotis saugykla teise, pavyzdžiui, įtraukiant tokį sakinį (apie kurį jau buvo diskutuojama): „Pasibaigus leidimo galiojimo laikotarpiui, leidimas žvalgyti galimą CO2 saugyklą arba pakeičiamas leidimu saugoti CO2, arba jo atsisakoma visam nustatytam plotui“.

5.10 Pasiūlyme teisingai reikalaujama parengti atkuriamųjų priemonių planą. Tačiau šis atkuriamųjų priemonių planas (9 straipsnio 6 dalis ir 16 straipsnio 1 dalis) turėtų atitinkamai remtis keistina nuotėkio apibrėžtimi (3 straipsnio 5 dalis).

5.11 Komisijos siūlomuose 6–9 straipsniuose reglamentuojamas prašymas išduoti leidimą saugoti, leidimų saugoti išdavimo sąlygos bei turinys. Iš šių straipsnių paaiškėja, kad vienoje geologinėje struktūroje veiklą vykdyti gali keletas operatorių.

5.11.1 Komitetas iš esmės pritaria principui nediskriminuoti operatorių ir sudaryti vienodas galimybes naudotis saugyklomis. Tačiau įvykus nuotėkiui ir perduodant atsakomybę valstybei, gali būti sunku nustatyti atsakomybės ribas.

5.11.2 Dėl šios priežasties turėtų galioti taisyklė, kad saugyklų komplekse tik vienas saugyklos operatorius gali gauti leidimą saugoti. Taip būtų galima užtikrinti aiškias atsakomybės ribas. Be to, pagal 20 straipsnį būtų garantuojamos vienodos galimybės naudotis saugykla.

5.12 Pagal Komisijos pasiūlymą nacionalinė institucija prieš išduodama leidimą (10 ir 18 straipsniai) turi apie tai pranešti Komisijai ir iki šešių mėnesių laukti Komisijos nuomonės. Kompetentinga institucija išduodama leidimą turi atsižvelgti į šią Komisijos nuomonę ir, jei jos sprendimas skiriasi nuo Komisijos nuomonės, turį jį pagrįsti.

5.12.1 Taikant siūlomą tvarką būtų sugaištama daugiau laiko ir padidėtų administracinė našta. Be to, tai prieštarauja subsidiarumo principui.

5.12.2 Todėl Komitetas rekomenduoja direktyvoje numatytą tvarką taip pakeisti, kad, viena vertus, būtų užtikrinta, jog valstybių narių veiksmai būtų pakankamai vienodi, ir, kita vertus, nebūtų delsiama, kai to galima išvengti, bei būtų deramai laikomasi subsidiarumo principo. Viena galimybių galėtų būti — leidimų suteikimo procedūrą apriboti valstybių narių įpareigojimu informuoti Komisiją. Esant pažeidimų, Komisija galėtų naudoti patikimą Sutarties pažeidimo tvarkos priemonę pagal EB steigimo sutarties 226 straipsnį. Todėl 10 straipsnis galėtų būti toks: „Kompetentinga nacionalinė institucija pateikia Komisijai patikrai savo sprendimą dėl leidimo saugoti išdavimo“.

5.13 Komiteto nuomone, nacionalinėms institucijoms reikalingos veiksmingos priemonės ir nuolatinė kontrolė, kad saugyklų saugumas būtų užtikrintas visą laiką. Vis dėlto Komitetas abejoja, ar šiam tikslui skirta Komisijos siūloma papildoma leidimų saugoti peržiūra turėtų būti atliekama kas penkeri metai, nes tai neužtikrintų papildomo saugumo, veikiau padidėtų administracinė našta visiems suinteresuotiems subjektams.

5.14 18 straipsnyje keliami aukšti reikalavimai perduodant atsakomybę už saugyklą atitinkamai valstybei narei. Tai yra teisinga ir Komitetas tam pritaria.

5.14.1 Tačiau 18 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad visa turima informacija turi rodyti, kad saugomas CO2 bus „sandariai“ laikomas neapibrėžtą laiką. Kadangi absoliutus sandarumas neįmanomas, todėl nereikėtų reikalauti jį užtikrinti. Todėl Komitetas daro nuorodą į savo teiginius, pateiktus 5.7.3 ir 5.7.4 punktuose.

5.14.2 Kad nebūtų sukurtos neįveikiamos kliūtys perduoti atsakomybę, ši pastraipa turėtų būti tokia: „… kad apibrėžtą (19) laiką nesitikima nuotėkio“. (Remiamasi 5.7.3 punkte nurodyta apibrėžtimi).

5.15 Pagal Komisijos pasiūlymą būtina, kad įmonės, prieš pradėdamos eksploatuoti saugyklas ir vykdyti veiklą, turi pateikti finansinę garantiją (19 straipsnis). Komitetas pritaria šiam reikalavimui ir palankiai vertina tai, kad valstybės narės galės pačios nustatyti šios garantijos formą.

5.15.1 Vis dėlto Komitetas mano, jog nederėtų reikalauti, kad dar prieš pateikiant prašymą būtų užtikrinta viso dydžio garantija. Veikiau ši finansinė garantija turėtų būti iš esmės orientuota į tam tikro saugumo užtikrinimo būtinybę atsižvelgiant į projekto pažangą. Kitaip sumažės iki šiol jau ir taip nepakankamos finansinės paskatos įmonėms investuoti į šią naują technologiją.

5.15.2 Įvykus nuotėkiui, kuris gali turėti įtakos klimato kaitai, reikės papildomai įsigyti apyvartinių taršos leidimų. Tokio nuotėkio tikimybė labai menka, nes, prieš išduodant leidimą saugoti, atliekami išsamūs tyrimai. Todėl tokiu atveju, kaip finansinės garantijos turėtų pakakti įrodymo, jog saugyklos operatorius, net ir ištikus bankrotui, turi pakankamai ilgalaikio turto. Nustačius aukštesnius reikalavimus — atsižvelgiant į nedidelę nuotėkio tikimybę — pernelyg sumažėtų įmonių investavimo galimybės.

5.16 I priede nurodyti darbai, kuriuos būtina atlikti siekiant apibūdinti ir įvertinti saugyklas, iš dalies dar susiję su mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo sritimi. Todėl tam, kad šiuos darbus būtų lengviau atlikti praktiškai, rengiant paraiškas turi būti remiamasi „moderniausiomis“ technologijomis.

5.17 I priede ir vertinant galimų saugyklų riziką turėtų būti patikslinta biosferos apibrėžtis. Svarstant biosferos (kuriai negali būtų daromas neigiamas poveikis) klausimą, reikėtų atsižvelgti ne tik į biosferą žemės paviršiuje, bet ir kituose sluoksniuose iki pat geriamojo (gėlo) vandens vandeningųjų sluoksnių.

5.18 Be to, reikėtų išaiškinti ekspertų grupės, atsakingos už šiuo metu vykstantį priedo persvarstymą, sudėtį ir darbo metodus.

2008 m. liepos 9 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) 2008 m. liepos 9 d. CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2) COM(2008) 13 galutinis.

(3) CCS — Anglies (turima galvoje CO2) surinkimas ir saugojimas (angl. C arbon C apture and S torage). Nuomonėje TEN/340 — CESE 562/2008 siūloma šią santrumpą pakeisti santrumpa CCTS — CO2 surinkimas, transportavimas ir saugojimas (angl. C arbon C apture, T ransport and S torage). Šioje nuomonėje ir toliau vartojamas CCS.

(4) Pvz., OL C 162, 2008 6 25, p. 72.

(5) Žr. 2008 m. liepos 9 d. CESE 1199/2008. Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(6) Pvz., CESE 6437/2005 bei neseniai priimta CESE 1246/2007. Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(7) Pirmiausiai planuojama CCS technologiją naudoti elektros gamybai iš iškastinių energijos šaltinių. Šiuo metu ES apie 30 proc. elektros energijos pagamina branduolinės elektrinės, kurios praktiškai visiškai neišmeta CO2.

(8) 2007 m. kovo mėn. Tarybos sprendimas.

(9) Biomasės naudojimas teigiamą poveikį išmetamo CO2 pusiausvyrai daro (tik) tada, kai gamybai, transportavimui ir perdirbimui sunaudojama mažiau energijos, nei gaunama. Biomasės jėgainėms, kuriose taikomos CCS technologijos, pagal Direktyvos, nustatančios šiltnamio dujų apyvartinių taršos leidimų sistemą Bendrijoje, 24a straipsnį, gali būti suteikta atitinkama parama.

(10) Būtent tose valstybėse narėse, kurios nusprendė ne(be)gaminti branduolinės energijos.

(11) Žr. taip pat CESE 1246/2007. Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(12) Nes tada kiltų pavojus kaimynystėje gyvenantiems žmonėms; priešingai nei CO, CO2 nėra toksiškas; CO2 koncentracija įkvepiamame ore pavojinga tik tada, kai ji didesnė nei apie 8 proc. (šiuo metu esanti CO2 dalis ore sudaro apie 380 ppm (milijonųjų dalių).

(13) Priešingai nei naudojant žemės gelmių šilumą.

(14) Atlikus ledo branduolių tyrimus, nustatyta pasaulinė klimato raida per paskutiniuosius 600 000 metų. Tyrimai rodo, kad praeityje kas 100 000 metų periodiškai keitėsi šiltieji ir ledynmečio laikotarpiai temperatūrai keičiantis kreive, primenančia dantytą pjūklą. Dėl koreliacijos atitinkamai keitėsi CO2 koncentracija atmosferoje. Kadangi jau seniai tęsiasi šiltasis laikotarpis, t.y. esame viršutinėje, dantytą pjūklą primenančios kreivės dalyje, o paskutinis šiltasis laikotarpis baigėsi prieš daugiau nei 100 000 metų, netolimoje ateityje vėl gali pradėti laipsniškai mažėti pasaulinė temperatūra ir CO2 koncentracija, jei antropogeninių veiksnių nulemtas šiltnamio dujų išmetimas nedarytų tiesiog priešingo poveikio.

(15) Žr. OL C 162, 2008 6 25, p. 72, 3.3 punkte pateiktas bendrąsias rekomendacijas.

(16) Dažnai to reikalaujama „sveikatos, saugumo ir aplinkos“ labui (angl. health, security, environment, HSE).

(17) Žr. Pasiūlymo priimti direktyvą 13 str. 2 dalį ir II priedą.

(18) Priešingu atveju reikalingi apyvartiniai taršos leidimai (šiltnamiodujų apyvartinių taršos leidimų sistema).

(19) Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos pasiūlyme vartojamas terminas neapibrėžtas akivaizdžiai klaidinantis ir prieštaringas.