Specialioji ataskaita Europos bankininkystės 
priežiūros formavimasis – 
EBI ir jos kintantis 
kontekstasLT 2014  Nr. 05
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0496-7
doi:10.2865/9504
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 05
Specialioji ataskaita Europos bankininkystės 
priežiūros formavimasis – 
EBI ir jos kintantis 
kontekstas
(Pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)
02
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Terminų žodynėlis
I–VIII  Santrauka
1–16 Įvadas
4–11 Komisijos iniciatyvos nuo 2008 m. 
6–11 EBI, kaip 2011 m. išplėtotos bankininkystės priežiūros struktūros dalies, įsteigimas
12–16 Naujausi pokyčiai steigiant bankų sąjungą
14–15 EBI ir bendro priežiūros mechanizmo (BPM) nustatymas
16 Bendro pertvarkymo mechanizmo nustatymas 
17–21 Audito aprėptis ir metodas
22–80 Pastabos
23–38 Reguliavimo reforma. Komisija reagavo bankininkystės sektoriui parengdama plačią reguliavimo 
darbotvarkę, o EBI prisidėjo parengdama techninius standartus ir gaires
24–27 Komisija laiku rengė teisės aktų projektus, tačiau …
28–35 … EBI buvo nustatyti trumpi terminai, mažai laiko skirta viešoms konsultacijoms ir Komisija neatliko 
bendro poveikio vertinimo
36–38 Rizika, kad EBI Priežiūros taryba priims neoptimalius sprendimus
39–55 Priežiūros reforma. EBI prisidėjo vykdant tarpvalstybinę priežiūrą, bet išlieka problemų
44–52 … priežiūros konvergencija pasitelkiant priežiūros institucijų kolegijas pagerėjo, bet išlieka ribota
53–55 … EBI tarpininkavimo vaidmuo buvo ribotas dėl teisinių apribojimų
03 Turinys
56–64 Priežiūros reforma. EBI vaidmuo atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis
56–61 Problemos dėl 2011 m. bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis patikimumo, tačiau …
62–64 … rekapitalizavimo priemonė 2012 m. padėjo atkurti pasitikėjimą
65–74  Priežiūros reforma. Reikia toliau gerinti vartotojų apsaugą ir plėtoti pagrindines valdymo sistemas
65–72 … minimalūs ištekliai ir mažai balsuojančių narių, turinčių visus įgaliojimus vartotojų apsaugos srityje
73–74 … EBI dar turi įdiegti pagrindines vidines sistemas veiksmingam ir efektyviam veikimui užtikrinti
75–80 Priežiūros reforma. Kintantis EBI vaidmuo
81–90 Išvados ir rekomendacijos
83 Reguliavimo reforma
84–90 Priežiūros raida. Poveikis EBI priežiūros vaidmeniui
 I priedas.   Audito metodo apžvalga
 II priedas.  EBI kompetencija ir veikla
 III priedas.  Ekspertų grupė
 IV priedas.   Apžvalgai atrinktos teisėkūros iniciatyvos
 V priedas.  Jungtinių Valstijų ir Kanados pertvarkymo mechanizmai ir indėlių draudimas
 VI priedas.   Bankų gaivinimo ir pertvarkymo sistema
 VII priedas.   Bibliografija
 Komisijos atsakymas
 Europos bankininkystės institucijos atsakymas
04
 Santrumpos
BPM : Bendras priežiūros mechanizmas
BPV : Bendra pertvarkymo valdyba
BVP : Bendrasis vidaus produktas
DKP IV : Direktyvos dėl kapitalo poreikio IV rinkinys
EBI: Europos bankininkystės institucija
EBPIK : Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas
ECB : Europos Centrinis Bankas
EFPIS : Europos finansų priežiūros institucijų sistema
EIOPA : Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija
ES: Europos Sąjunga
ESMA : Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija
ESRV : Europos sisteminės rizikos valdyba
FED : Federalinė rezervų sistema (JAV)
FKD : Finansinių konglomeratų direktyva
FST : Finansinio stabilumo taryba
G20 : Dvidešimties finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų grupė
HKD : Hipotekinių kreditų direktyva
NPI : Nacionalinė priežiūros institucija
RKP : Reglamentas dėl kapitalo poreikio
SRM : Bendras pertvarkymo mechanizmas
TARP : Paramos nuvertėjusiam turtui programa
Vidaus rinkos ir paslaugų GD : Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas
05
 Terminų žodynėlis
Bankininkystės sektoriaus reguliavimas : vyriausybės vykdomo reguliavimo forma, kai bankams nustatomi 
tam tikri reikalavimai, apribojimai ir gairės. Dėl reguliavimo struktūros atsiranda skaidrumas tarp bankininkystės 
institucijų ir jų klientų. Bankininkystės sektoriaus reguliavimo tikslai, inter alia , yra riboti riziką (sumažinti bankų 
kreditoriams kylančios rizikos lygį), mažinti sisteminę riziką (mažinti žlugimo dėl bankams nepalankių prekybos 
sąlygų, paskatinančių daugelio arba pagrindinių bankų žlugimą, riziką) ir nustatyti sąžiningo elgesio su klientais 
taisykles.
Bankininkystės priežiūra : bankų finansinių rezultatų ir operacijų stebėjimas siekiant užtikrinti, kad bankai veiktų 
saugiai, patikimai ir laikytųsi taisyklių bei nuostatų. Bankininkystės priežiūrą vykdo vyriausybės reguliavimo 
institucijos, ji vykdoma siekiant neleisti bankams žlugti.
Bazelio bankų priežiūros komitetas : Dešimties šalių grupės centrinių bankų valdytojų 1974 m. sudarytas 
bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, kurio tikslas – padėti geriau suprasti pagrindinius priežiūros 
klausimus ir visame pasaulyje pagerinti bankininkystės priežiūros kokybę. Komitetas įvairiose srityse nustato gaires 
ir standartus, kaip antai tarptautiniai kapitalo pakankamumo standartai (Bazelis, Bazelis II ir Bazelis III).
Priežiūros institucijų kolegijos : koordinavimo struktūros, telkiančios įvairių šalių reguliavimo institucijas, 
dalyvaujančias vykdant tarpvalstybinės bankininkystės grupės priežiūrą. Tai keitimosi informacija tarp buveinės 
valstybės narės ir priimančiųjų valstybių narių priežiūros institucijų, priežiūros užduočių koordinuoto ar bendrai 
vykdomo planavimo ir atlikimo, taip pat pasirengimo nenumatytoms situacijoms ir reagavimo joms susidarius 
mechanizmas.
Finansinio stabilumo stiprinimo priemonė : mechanizmas arba fondas, užtikrinantis, kad būtų pakankamai lėšų 
finansų įstaigoms pertvarkyti, finansuoti arba kitaip remti; šia priemone turėtų būti naudojamasi tik blogiausiu 
atveju.
Finansų rinka : rinka, kurioje žmonės ir subjektai gali prekiauti finansiniu turtu ir įsipareigojimais. Pinigų rinkos ir 
kapitalo rinkos – tai finansų rinkų dalys.
Buveinės valstybės narės priežiūros institucija : priežiūros institucija, atsakinga už rizikos ribojimu pagrįstą 
priežiūrą ES valstybėje narėje, kurioje finansų įstaiga gavo licenciją vykdyti ES bankininkystės veiklą (buveinės 
valstybė).
Poveikio vertinimas : loginių priemonių, padedančių Europos Komisijai įvertinti galimas ekonomines ir socialines 
naujos iniciatyvos pasekmes, taip pat jos pasekmes aplinkai, rinkinys. Tai procesas, per kurį, vertinant galimų 
politikos priemonių poveikį, politinių sprendimų priėmėjams renkami tų priemonių privalumų ir trūkumų įrodymai.
Priimančiosios valstybės narės priežiūros institucija : priežiūros institucija, atsakinga už rizikos ribojimu pagrįstą 
priežiūrą ES valstybėje narėje, kurioje finansų įstaiga turi patronuojamąją įmonę ir kuri nėra buveinės valstybė narė, 
išdavusi licenciją vykdyti ES bankininkystės veiklą.
06 Terminų žodynėlis
Makrolygio rizikos ribojimo priežiūra : priežiūra, kurią vykdant dėmesys sutelkiamas į finansų sistemos, kaip 
visumos, stabilumą, o ne į jos atskiras sudedamąsias dalis. Sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros reikia dėl 
to, kad pavienių bendrovių, kurios veikia laikydamosi rizikos ribojimo principų ir vadovaudamosi gairėmis, veiksmai 
gali kolektyviai sukelti sistemos nestabilumą, pavyzdžiui, jei visi skolintojai apribotų skolinimą arba visos bendrovės 
tuo pat metu parduotų turtą.
Mikrolygio rizikos ribojimo priežiūra : priežiūra, kurią vykdant dėmesys sutelkiamas į finansų sistemos 
sudedamųjų dalių stabilumą. Mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros dėmesio centras – pavienių finansų įstaigų 
saugumas ir patikimumas.
Rizikos ribojimo reguliavimas : tai tinkama teisinė finansinių operacijų sistema, dėl kurios neleidžiama kilti finansų 
sektoriaus problemoms arba jos maksimaliai sumažinamos.
Viešos konsultacijos : reguliavimo procesas, per kurį siekiama sužinoti visuomenės požiūrį į poveikį jiems turinčius 
klausimus ir tas požiūris sužinomas. Jų pagrindinis tikslas  – padidinti įstatymų ir politikos veiksmingumą, skaidrumą 
ir visuomenės dalyvavimą. Konsultacijos – tai esminė būtina geros kokybės poveikio vertinimo sąlyga.
Rekapitalizavimas : kai juridinis subjektas keičia savo kapitalo struktūrą (nuosavybės ir skolos proporciją) siekdamas 
pagerinti savo skolos ir nuosavybės santykį.
Reguliuojamasis kapitalas : (tai taip pat vadinama kapitalo reikalavimu arba kapitalo pakankamumu) kapitalo 
suma, kurią bankas arba kita finansų įstaiga privalo turėti, nes to reikalauja finansų reguliavimo institucija. Tai 
paprastai išreiškiama kaip nuosavybės kapitalo pakankamumo rodiklis, kuris turi būti laikomas pagal riziką įvertinto 
turto procentiniu dydžiu.
Pertvarkymas : bet koks institucijos veiksmas (dalyvaujant arba nedalyvaujant privačiajam sektoriui), kuriuo 
siekiama išspręsti dideles finansų įstaigos, kuri finansiškai nebeperspektyvi ir apie kurią nebėra pagrįstų priežasčių 
manyti, kad ji taps perspektyvi, problemas, įskaitant tos įstaigos restruktūrizavimą.
Pagal riziką įvertintas turtas : banko turtas ir nebalansinės pozicijos, įvertinti pagal riziką ir naudojami nustatant 
finansų įstaigos kapitalo reikalavimą arba kapitalo pakankamumo rodiklį.
Bendras taisyklių sąvadas : tai bendras taisyklių sąvadas, kuriuo siekiama nustatyti bendrą suderintų rizikos 
ribojimo taisyklių, kurios visos yra tiesiogiai taikomos visoje ES, rinkinį. Šiuo sąvadu bus užtikrintas vienodas 
susitarimo „Bazelis III“ taikymas visose valstybėse narėse, panaikintos reguliavimo spragos ir padedama užtikrinti 
veiksmingesnį vidaus rinkos veikimą. Bendrą taisyklių sąvadą sudaro privalomi techniniai standartai, kuriais 
papildomos teisėkūros priemonės, su kuriomis jie yra susiję.
07 Terminų žodynėlis
Bendras (priežiūros) vadovas : bendras rizikos nustatymo, matavimo ir analizės bankuose pagrindas, kartu su 
bendrosiomis priežiūros institucijų intervencinių ir taisomųjų veiksmų gairėmis. Vadove bus pateiktas neprivalomos 
geriausios ES taikomos priežiūros praktikos rinkinys.
Valstybės skola : taip pat vadinama valdžios sektoriaus skola, viešąja skola arba nacionaline skola. Tai centrinės 
valdžios skola. Valstybės skolos krizė yra susijusi su tam tikrų valstybių sunkumais ar negebėjimu be trečiųjų šalių 
pagalbos grąžinti arba refinansuoti savo valdžios sektoriaus skolos.
Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis : imitavimas, kuriuo vertinamas konkrečios finansų įstaigos gebėjimas 
susidoroti su ekonomikos krize. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atliekamas siekiant pamatyti, kiek stipri yra 
finansų įstaiga įvairiomis sąlygomis.
08
 Santrauka
I
Kilus finansų krizei, Komisija ėmėsi veiksmų banki -
ninkystės sektoriui stabilizuoti, siekdama sustiprinti 
reguliavimo sistemą ir bankų, visų pirma tų, kurie vei -
kia keliose valstybėse, priežiūrą. Buvo pateikta išsamių 
pasiūlymų dėl reguliavimo pokyčių, ir remiantis dalimi 
tų pasiūlymų 2011 m. buvo įsteigta nauja institucija – 
Europos bankininkystės institucija (EBI).
II
Audito Rūmų atlikto audito tikslas − įvertinti, ar Komi -
sija ir EBI tinkamai atliko savo pareigas nustatydamos 
naujas bankininkystės sektoriaus reguliavimo ir prie -
žiūros sistemos priemones, ir ištirti, kaip sėkmingai tos 
naujos priemonės veikia.
III
Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos bankininkystės 
sektoriaus teisės aktų reforma ir EBI įsteigimas, taip pat 
jų veikla kuriant naują bankininkystės sektoriaus regu -
liavimo ir priežiūros sistemą, nustatytą 2011 m., buvo 
svarbūs pirmieji veiksmai reaguojant į finansų krizę. 
Tačiau nustatyta ir naujų priemonių veikimo trūkumų, 
susijusių su tarpvalstybine bankininkystės priežiūra, ES 
bankų atsparumo vertinimu ir vartotojų apsaugos ska -
tinimu ES finansinių priemonių arba paslaugų rinkoje.IV
Audito Rūmai nustatė, kad į finansų krizę Komisija ir 
EBI reagavo parengdamos plačią reguliavimo darbo -
tvarkę. Komisija laiku parengė teisės aktų projektus, 
bet tiek EBI, tiek Vidaus rinkos ir paslaugų GD viešoms 
konsultacijoms skirtas laikas buvo trumpas. Be to, EBI 
buvo nustatyti trumpi terminai ir nebuvo atliktas ben -
dras teisės aktų rinkinio poveikio vertinimas.
V
EBI prisidėjo prie priežiūros reformos ir kaip tarpininkė 
bei nacionalinių priežiūros institucijų (NPI) veiklos 
koordinatorė padėjo pagerinti bankų tarpvalstybinę 
priežiūrą. Tačiau jos vaidmuo vykdant bankininkys -
tės priežiūros užduotis daugelyje sričių buvo ribotas. 
Kasdienė bankų priežiūra tebėra NPI sritis; be to, EBI 
nevykdo tiesioginės finansų įstaigų priežiūros. Prie -
žiūros konvergencija pasitelkiant priežiūros institu -
cijų kolegijas, yra ribota, kolegijos, užuot sutelku -
sios dėmesį į riziką, per daug laiko skiria procedūrų 
aptarimui.
VI
EBI neturi pakankamai įgaliojimų, kad galėtų priimti 
sprendimus dėl priežiūros konvergencijos arba užti -
krinti jų vykdymą ir spręsti NPI ginčus. Nors EBI labai 
stengėsi išspręsti NPI ginčus, jos teisinės galios tarpi -
ninkauti  – ribotos. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
2011 m. testavimui nepalankiausiomis sąlygomis atlikti 
EBI turėjo ribotus teisinius įgaliojimus ir pernelyg 
mažai darbuotojų. Apskritai, EBI ištekliai jos pradžios 
etape buvo nepakankami, kad ji galėtų vykdyti savo 
įgaliojimus.
Santrauka 09
VII
Nuo 2014 m. rudens Europos Centrinis Bankas (ECB) 
turės įgaliojimus vykdyti bankininkystės sektoriaus 
priežiūrą visose euro zonos valstybėse narėse ir kitose 
dalyvauti norinčiose valstybėse narėse. Šis bendras 
priežiūros mechanizmas (BPM) apims ECB ir NPI ben -
dradarbiavimą, kurį vykdant ECB bus atsakingas už 
bendrą BPM veikimą.
VIII
Audito Rūmai mano, kad siekiant sėkmingos bankinin -
kystės priežiūros ES reikia aiškiai atskirti EBI, ECB ir NPI 
(tiek dalyvaujančių BPM, tiek jame nedalyvaujančių) 
vaidmenis ir atsakomybę. Norint išvengti ECB, NPI ir 
EBI užduočių dubliavimo ir neaiškios atsakomybės 
rizikos kai kuriose srityse, Audito Rūmai rekomenduoja 
vaidmenis ir atsakomybę dar aiškiau nustatyti teisės 
aktuose ar susitarimo memorandumuose. Audito 
Rūmai taip pat rekomenduoja nustatyti procedūras, 
kuriomis būtų užtikrintas glaudus ir dažnas įvairių 
įstaigų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, 
o ypatingą dėmesį reikėtų skirti pereinamajam laiko -
tarpiui iki galutinio BPM sukūrimo.
10
 Įvadas
01 
Pasaulinę krizę, kurios padarinius 
finansų sektorius jaučia nuo 2007 m., 
kartu sukėlė besaikis rizikavimas ir 
neigiami finansų rinkų pokyčiai. Dėl to 
investicijos tapo labai nuostolingos, 
bankų reguliuojamasis kapitalas suma -
žėjo ir nebesiekė reikalaujamo lygio. 
Bankai nebegalėjo gauti finansavimo 
pinigų ir kapitalo rinkose. Dar daugiau, 
dėl glaudžių tarpusavio ryšių vienos 
didelės finansų įstaigos bankrotas ga -
lėjo priversti bankrutuoti daugelį kitų, 
tokiu atveju pavojus kiltų visai finansų 
sistemai.
02 
Siekdamos išvengti bankininkystės 
sistemos žlugimo, ES valstybės narės 
savo bankus rekapitalizavo valstybės 
lėšomis, o centriniai bankai bankinin -
kystės sistemai užtikrino likvidumą. 
ES institucijos ir valstybės narės ėmėsi 
skubių veiksmų siekdamos atkurti 
pasitikėjimą finansų įstaigomis, vėliau 
buvo imtasi reguliavimo ir priežiūros 
reformų (žr. 4–16 dalis).03 
2008–2012 m. finansų sektoriui Komisi -
ja patvirtino 5 trilijonų eurų (40,3 %. ES 
BVP1) pagalbą, kurios forma daugiausia 
buvo garantijos ir rekapitalizacija. Dėl 
paramos masto kai kuriose valstybėse 
narėse padidėjo valstybės skolos krizė 
ir kilo grėsmė euro zonos finansiniam 
stabilumui. Euro zonos stabilumui 
išlaikyti finansinė pagalba teikta pa -
sitelkiant įvairius finansinės paramos 
mechanizmus, sukurtus reaguojant 
į finansų krizę. 1 diagramoje  pateikta 
išsami finansų krizės įvykių raida ir ES 
bei jos valstybių narių veiksmai.
Komisijos iniciatyvos nuo 
2008 m.
04 
Reaguodama į pasaulinę finansų sek -
toriaus krizę Komisija ėmėsi veiksmų 
bankininkystės sektoriui stabilizuoti 
siekdama sustiprinti:
 — reguliavimo sistemą, kuria remda -
miesi ES veikia bankai;
 — bankų priežiūrą, visų pirma tų, 
kurie veikia daugiau negu vienoje 
valstybėje;
 — Europos vartotojų apsaugą, susiju -
sią su finansinėmis priemonėmis.1 2012 m. gruodžio 21 d. 
COM(2012) 778 final ir 2012 m. 
gruodžio 21 d. SWD(2012) 
443 final, p. 29.
11 Įvadas
05 
Nuo 2008 m. Komisijos Vidaus rinkos 
ir paslaugų generalinis direktoratas 
(Vidaus rinkos ir paslaugų GD) teikė 
išsamius pasiūlymus dėl reguliavimo 
pokyčių (žr. IV priedą ), kuriuos teikti 
dažniausiai paskatindavo tarptautinės 
G20 ir Bazelio bankų priežiūros komi -
teto pastangos stabilizuoti pasaulinę 
finansų sistemą. Vienas tų pasiūlymų 
buvo susijęs su Europos bankininkys -
tės institucijos (EBI) įsteigimu.EBI, kaip 2011 m. išplėtotos 
bankininkystės priežiūros 
struktūros dalies, įsteigimas
06 
EBI įsteigta 2011 m. sausio 1 d.2 Ši insti -
tucija pakeitė Europos bankininkystės 
priežiūros institucijų komitetą (EBPIK)3, 
o jos vaidmuo reguliavimo ir kontro -
liuojamosios priežiūros ir teisėkūros 
procese – svarbesnis (žr.  1 lentelę ). EBI 
vaidmuo apima ir vartotojų apsaugą4.
EBPIK ir EBI įgaliojimai
EBPIK EBI
ReguliavimasTik patariamoji funkcija.
Teikia neprivalomas gaires ir 
rekomendacijas.Rengia techninius standartus, kurie, 
Komisijai priėmus, tampa ES reglamentais, 
tiesiogiai taikytinais valstybėse narėse.
PriežiūraSavanoriškai dalyvauja keliose priežiūros 
kolegijose.Turi teisę dalyvauti visose priežiūros kole ‑
gijose ir į darbotvarkę įtraukti klausimus.
Tarpininkavimo vaidmuo, kai tarp NPI kyla 
nesutarimų.
Vartotojų 
apsaugaNetaikoma.Europos Sąjungoje skatina vartotojams 
skirtų finansinių priemonių ir paslau ‑
gų rinkos skaidrumą, paprastumą ir 
sąžiningumą.
Šaltinis:  Audito Rūmų analizė.1 lentelė2 2010 m. lapkričio 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1093/2010, kuriuo 
įsteigiama Europos priežiūros 
institucija (Europos 
bankininkystės institucija), iš 
dalies keičiamas Sprendimas 
Nr. 716/2009/EB ir 
panaikinamas Komisijos 
sprendimas 2009/78/EB 
(OL L 331, 2010 12 15, p. 12).
3 Reglamentas (ES) 
Nr. 1093/2010.
4 Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 
9 straipsnis.
12 Įvadas2011 m. kovo 18 d.2011 m. rugpjūčio 3 d.
2011 m. balandžio 6 d. 2011 m. liepos 15 d.2012 m. rugsėjo 12 d.2013 m. liepos 10 d. 2013 m. spalio 23 d. 2013 m. lapkričio 14 d.
2010 m. lapkričio 28 d.
Euro zonos ﬁnansų ministrai susitaria 
dėl būsimo Europos stabilumo 
mechanizmo (ESM), kaip nuolatinio 
pagalbos mechanizmo, nuo 2013 m. 
vidurio veikiančio vietoj Europos 
ﬁnansinio stabilumo fondo (EFSF).2011 m. spalio 13 d. 
Euro zonos valstybėms ratiﬁkavus, 
veikti pradėjo patobulintas EFSF. Jo 
faktinis skolinimo pajėgumas buvo 
440 mlrd. EUR, pagrįstas tų 17-os 
valstybių garantiniais įsipareigojimais.
2011 m. sausio 1 d.
Įsteigtos trys naujos EPI.
2012 m. gruodžio 13 d.
Taryba susitaria dėl bendro priežiūros 
mechanizmo.
2013 m. birželio 26 d.
Priimtas naujas DKP IV dokumentų 
rinkinys ir RKP.2012 m. kovo 2 d.
Pasirašyta Sutartis dėl stabilumo, 
koordinavimo ir valdymo ekonominėje 
ir pinigų sąjungoje.
2013 m. lapkričio 3 d.
Įsigalioja Reglamentas dėl bendro 
priežiūros mechanizmo.2013 m. gruodžio 20 d.
Taryba susitaria dėl bendro 
pertvarkymo mechanizmo.
Europos bankininkystės institucija 
(EBI) paskelbė informaciją apie būsimą ES masto bankų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, paaiškino scenarijus ir Europos 
bankų atrankos metodiką.
Europos Komisija paskelbė 
pasiūlymą dėl visiems euro zonos 
bankams skirto bendro priežiūros mechanizmo.
Komisija pateikė pasiūlymą dėl BPM papildančio bendro pertvarkymo mechanizmo ir Bendro bankų pertvarkymo fondo, kontroliuojamo Bendros pertvarkymo valdybos, sudarymo.Prieš perimdamas priežiūros 
vaidmenį ECB pradeda išsamų vertinimą.Euro grupės pranešimas dėl 
Ispanijos ir Airijos pasitraukimo iš Ekonominio koregavimo programos.Europos bankininkystės institucija paskelbė 2011 m. bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus.
Portugalija Euro grupės ir ECOFIN 
paprašo aktyvuoti pagalbos mechanizmą (ES suteikė 
52 mrld. EUR vertės paskolų).2012 m. birželio 27 d.
Finansinės paramos paprašė 
Ispanija ir Kipras.Pirmininkas J. M. Barroso perskaitė pranešimą dėl euro 
zonos valstybės obligacijų rinkų ir susirūpinimo dėl 
Italijos bei Ispanijos valstybės obligacijų rinkų raidos.1 diagramaFinansin ė kriz ė ir ES atsakas2007 m. pradžia 2007 m. gruodis 2008 m. rugsėjo 15 d. 2008 m. spalis 2008 m. spalio 15 d.
2010 m. lapkričio 21 d.2009 m. sausio 26 d.2009 m. vasario 25 d. 2009 m. balandis 2009 m. birželio 23 d. 2009 m. liepos 13 d.2010 m. balandis
2009 m. rugsėjo 23 d.2010 m. liepos 23 d.
2008 m. lapkričio 19 d.Dėl su JAV antrinėmis hipotekos 
paskolomis susijusių problemų ėmė mažėti likvidumas viso pasaulio pinigų rinkose. 
Kanados Bankas, Anglijos bankas, 
ECB, Federalinis rezervas ir 
Šveicarijos nacionalinis bankas 
paskelbė priemones, skirtas mažinti įtampą trumpalaikio ﬁnansavimo rinkose.Komisija priėmė pasiūlymus dėl teisėkūros teisės aktų, kuriais 
nustatyta pirmoji ES masto 
priežiūros sistema – Europos ﬁnansų 
priežiūros institucijų sistema (EFPIS). 
Transformavus tuo metu veikusius 3 lygmens bankininkystės, vertybinių popierių ir draudimo ir profesinių pensijų sektorių komitetus buvo įsteigtos naujos 
Europos priežiūros institucijos (EPI). Ketvirtas pagal dydį investicijų 
bankas JAV Lehman BrothersHoldings Inc. paskelbė bankrotą. Jau ir taip sunkioje padėtyje esanti ﬁnansinė rinka įžengė į didelio nepastovumo etapą.
Europos Komisija priėmė pasiūlymą 
dėl esamos bankų kapitalo reikalavimų direktyvos peržiūros. Komisija priėmė pasiūlymą dėl tolesnio Direktyvos dėl kapitalo poreikio (DKP) keitimo.2010 m. gegužės 26 d.
Komisija pasiūlo bankų pertvarkymo fondus, ﬁnansuoja-mus iš bankams taikomų mokesčių.2010 m. birželio 2 d.
Komisijos pasiūlymai dėl geresnės ES kredito reitingų agentūrų priežiūros.
Europos bankininkystės priežiūros 
institucijų komitetas paskelbė bankų testavimo nepalankiausi-omis sąlygomis rezultatusEuropos Komisija pateikė pasiūlymą padidinti minimalią bankų indėlių apsaugą iki 100 000 EUR . Be to, EK, siekdama sušvelninti ﬁnansų suirutės pasekmes, pasiūlė tarptautinių apskaitos standartų (TAS) pakeitimus
De Larosière grupė, kuri yra atsakinga už rekomendacijų Europos Komisijai dėl ﬁnansinės priežiūros Europos Sąjungoje teikimą, paskelbė savo ataskaitą. G20 Lyderiai susitiko Londone 
aptarti ﬁnansines rinkas ir pasaulio ekonomiką ir susitarė įsteigti naują platesnius įgaliojimus turinčią Finansinio stabilumo tarnybą, pakeičiančią ﬁnansinio stabilumo forumą (FSF).
Susitarimo memorandumas dėl ﬁnansinės paramos Vengrijai – 6,5 mlrd. EUR pagal mokėjimų balanso priemonę.Susitarimo memorandumas dėl 5 mlrd. EUR ﬁnansinės paramos Rumunijai pagal mokėjimų balanso priemonę.
Susitarimo memorandumas dėl ﬁnansinės paramos 
Latvijai – tarptautinės ﬁnansinės paramos Latvijai 
paketo, kurį iš viso sudarė 7,5 mlrd. EUR, dalisAirijos vyriausybė paprašo ES ir TVF 
paramos.Ėmė visiškai veikti Graikijai skirta ﬁnansinės paramos 
priemonė, ir 2010 m. gegužės mėn. Graikija euro zonos 
valstybių ir TVF oﬁcialiai paprašė paramos. Euro zonos 
valstybės ir TVF susitarė dėl 110 mlrd. EUR paskolos paketo.
2010 m. gegužės 9 d.
Neeilinis ECOFIN posėdis: ministrai priėmė 
sprendimą dėl išsamaus 500 mlrd. EUR 
vertės priemonių paketo, įskaitant Europos 
ﬁnansinės padėties stabilizavimo priemonę 
(EFSM) ir Europos ﬁnansinio stabilumo 
fondą (EFSF), pagrįsto griežtomis 
sąlygiškumo nuostatomis ir sąlygomis.
2010 m. birželio 7 d.
Įsteigtas Europos ﬁnansinio stabilumo 
fondas (EFSF)
2010 m. spalio 16 d.
Įsigaliojo teisės aktas, kuriuo įsteigiama 
Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV).
13 Įvadas2011 m. kovo 18 d.2011 m. rugpjūčio 3 d.
2011 m. balandžio 6 d. 2011 m. liepos 15 d.2012 m. rugsėjo 12 d.2013 m. liepos 10 d. 2013 m. spalio 23 d. 2013 m. lapkričio 14 d.
2010 m. lapkričio 28 d.
Euro zonos ﬁnansų ministrai susitaria 
dėl būsimo Europos stabilumo 
mechanizmo (ESM), kaip nuolatinio 
pagalbos mechanizmo, nuo 2013 m. 
vidurio veikiančio vietoj Europos 
ﬁnansinio stabilumo fondo (EFSF).2011 m. spalio 13 d. 
Euro zonos valstybėms ratiﬁkavus, 
veikti pradėjo patobulintas EFSF. Jo 
faktinis skolinimo pajėgumas buvo 
440 mlrd. EUR, pagrįstas tų 17-os 
valstybių garantiniais įsipareigojimais.
2011 m. sausio 1 d.
Įsteigtos trys naujos EPI.
2012 m. gruodžio 13 d.
Taryba susitaria dėl bendro priežiūros 
mechanizmo.
2013 m. birželio 26 d.
Priimtas naujas DKP IV dokumentų 
rinkinys ir RKP.2012 m. kovo 2 d.
Pasirašyta Sutartis dėl stabilumo, 
koordinavimo ir valdymo ekonominėje 
ir pinigų sąjungoje.
2013 m. lapkričio 3 d.
Įsigalioja Reglamentas dėl bendro 
priežiūros mechanizmo.2013 m. gruodžio 20 d.
Taryba susitaria dėl bendro 
pertvarkymo mechanizmo.
Europos bankininkystės institucija 
(EBI) paskelbė informaciją apie būsimą ES masto bankų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, paaiškino scenarijus ir Europos 
bankų atrankos metodiką.
Europos Komisija paskelbė 
pasiūlymą dėl visiems euro zonos 
bankams skirto bendro priežiūros mechanizmo.
Komisija pateikė pasiūlymą dėl BPM papildančio bendro pertvarkymo mechanizmo ir Bendro bankų pertvarkymo fondo, kontroliuojamo Bendros pertvarkymo valdybos, sudarymo.Prieš perimdamas priežiūros 
vaidmenį ECB pradeda išsamų vertinimą.Euro grupės pranešimas dėl 
Ispanijos ir Airijos pasitraukimo iš Ekonominio koregavimo programos.Europos bankininkystės institucija paskelbė 2011 m. bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus.
Portugalija Euro grupės ir ECOFIN 
paprašo aktyvuoti pagalbos mechanizmą (ES suteikė 
52 mrld. EUR vertės paskolų).2012 m. birželio 27 d.
Finansinės paramos paprašė 
Ispanija ir Kipras.Pirmininkas J. M. Barroso perskaitė pranešimą dėl euro 
zonos valstybės obligacijų rinkų ir susirūpinimo dėl 
Italijos bei Ispanijos valstybės obligacijų rinkų raidos.
14 Įvadas
07 
EBI yra Europos finansų priežiūros 
institucijų sistemos (EFPIS), 2011 m. 
sukurtos siekiant užtikrinti mikroly -
gio rizikos ribojimo priežiūrą, dalis. 
Pagrindinis EFPIS uždavinys – padė -
ti užtikrinti trumpalaikį, vidutinės 
trukmės ir ilgalaikį finansų sistemos 
stabilumą, ES ekonomikos, jos piliečių 
ir verslo įmonių labui. ESPIS sudaro EBI, 
Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) ir Europos draudimo 
ir profesinių pensijų institucija (EIOPA), 
drauge su nacionalinėmis priežiūros 
institucijomis (NPI) vykdančios mikro -
lygio rizikos ribojimo priežiūrą. Kartu 
su Europos sisteminės rizikos valdy -
ba, atsakinga už makrolygio rizikos 
ribojimo priežiūrą, jos sudaro Europos 
priežiūros struktūrą (žr.  2 diagramą ).2 diagrama2011 m. nustatyta Europos priežiūros struktūra
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tECB parama
Europos Komisija
Mikrolygio rizikos 
ribojimo informacijaĮspėjimas apie riziką
RekomendacijosES ﬁnansų sektoriusEBI, EIOPA ir ESMA 
pirmininkaiNebalsuojantys nariai: po vieną 
kiekvienos valstybės narės NPI 
atstovą / EFK pirmininkasNCB valdytojai  ECB 
pirmininkas ir 
pirmininko pav.
Europos bankininkystės 
institucija
Nacionalinės bankininkystės 
priežiūros institucijosEuropos draudimo ir 
profesinių pensijų institucija
Nacionalinės draudimo ir 
pensijų priežiūros institucijos Europos vertybinių popierių 
ir rinkų institucija 
Nacionalinės vertybinių 
popierių priežiūros 
institucijos Europos sisteminės rizikos valdyba 
Makrolygio rizikos ribojimo priežiūra
Europos ﬁnansų priežiūros institucijų sistema 
Mikrolygio rizikos ribojimo priežiūra
Šaltinis: ECB.
15 Įvadas
08 
Pagrindinės EIB užduotys visų ES vals -
tybių narių atžvilgiu yra:
 — parengti bendrą taisyklių sąvadą ir 
taip padėti rengti aukštos kokybės 
bendrus reguliavimo ir priežiūros 
standartus ir praktiką;
 — padėti nuosekliai taikyti teisiškai 
privalomus Sąjungos aktus;
 — skatinti kompetentingas instituci -
jas perduoti viena kitai užduotis ir 
pareigas ir padėti joms tą daryti;
 — pagal savo kompetenciją stebėti ir 
vertinti rinkos pokyčius;
 — stiprinti indėlininkų ir investuotojų 
apsaugą;
 — prisidėti prie nuoseklaus ir dar -
naus priežiūros institucijų kolegijų 
veikimo ir
 — skatinti vartotojams skirtų finan -
sinių priemonių ir paslaugų rinkos 
skaidrumą, paprastumą ir sąžinin -
gumą visoje vidaus rinkoje.09 
Nors EBI vaidmuo vykdant priežiūrą 
ES svarbesnis, palyginti su ankstesniu 
EBPIK (žr. 6 dalį), kasdienė bankų prie -
žiūra tebėra NPI kompetencijos sritis. 
EBI nevykdo tiesioginės finansų įstaigų 
priežiūros. Europos bankininkystės 
priežiūra, be kitų dalykų, grindžiama 
buveinės valstybės narės ir priimančio -
sios valstybės narės priežiūros institu -
cijų bendradarbiavimu, per priežiūros 
kolegijas keičiantis informacija, kad 
būtų galima susidaryti bendrą banko 
pozicijos rizikos vaizdą.
10 
EBI 60 proc. finansuojama iš NPI ir 
40 proc. – iš ES biudžeto. 2012 m. EBI 
metinis biudžetas buvo 20,7 mln. EUR 
(2011 m. – 12,7 mln. EUR). EBI darbuo -
tojų ištekliai riboti – 2012 m. joje dirbo 
tik 94 darbuotojai. EBI daugiausia 
naudojasi NPI darbuotojų (nacionalinių 
ekspertų arba trumpalaikę pagalbą tei -
kiančių darbuotojų, prireikus įvykdyti 
konkrečias užduotis) ir sutartininkų 
paslaugomis.
11 
Finansinėms paslaugoms reguliuoti 
taikoma Tarybos ir Europos Parlamento 
bendro sprendimo procedūra (SESV 
294 straipsnis. Įprasta teisėkūros pro -
cedūra). Todėl naujus reglamentus ir 
direktyvas priima ir Taryba, ir Parla -
mentas. Komisija įgyvendinimo arba 
deleguotaisiais aktais, kaip nurodyta 
reglamente arba direktyvoje, tvirtina 
EBI parengtus techninių standartų pro -
jektus (taip pat žr. 29–30 dalis).
16 Įvadas
Naujausi pokyčiai  
steigiant bankų sąjungą
12 
Atsižvelgdami į tai, kad finansų krizė 
tebesitęsė, 2012 m. euro zonos valsty -
bių arba vyriausybių vadovai sutiko, 
kad reikia daugiau nuveikti norint 
pagerinti bankininkystės sektoriaus 
reguliavimą ir priežiūrą5. Nuspręsta pa -
rengti „konkretų veiksmų planą su įgy -
vendinimo terminais tikrai ekonominei 
ir pinigų sąjungai sukurti“, įskaitant 
konkrečius pasiūlymus dėl finansinių 
paslaugų vidaus rinkos vieningumo 
ir vientisumo išsaugojimo6. Bankų 
sąjunga – tai viena iš Europos Vadovų 
Tarybos pirmininko 2012 m. birželio 
26 d. pristatyto veiksmų plano dalių.
13 
Bankų sąjungą sudaro šios sudedamo -
sios dalys (žr.  2 lentelę ):5 2012 m. birželio 29 d. euro 
zonos aukščiausiojo lygio 
susitikimas.
6 Europos Vadovų Tarybos 
Pirmininko Hermano Van 
Rompuy 2012 m. birželio 26 d. 
ataskaita „Siekis sukurti tikrą 
ekonominę ir pinigų sąjungą“, 
p. 7 ir „Bankų sąjungos kūrimo 
gairės“, COM(2012) 510, 
2012 09 12.
17 Įvadas
Bankų sąjungos sudedamųjų dalių būklė2 lentelėSudedamoji 
dalisBūklė Aprašymas
Bendras 
priežiūros 
mechanizmas 
(žr. 14–15 dalis)2013 m. spalio 15 d. Taryba priėmė re ‑
glamentus, kuriais nustatomas bendras 
priežiūros mechanizmas (BPM). Veikiant BPM Europos Centrinis Bankas 
(ECB) drauge su nacionalinėmis priežiūros 
institucijomis bus atsakingas už bankų prie ‑
žiūrą euro zonoje ir kitose norinčiose daly ‑
vauti valstybėse narėse. ECB visas priežiūros 
užduotis prisiims 2014 m. lapkričio 4 d. 
Integruota 
krizių valdymo 
sistema2013 m. gruodžio mėn. Taryba ir Europos 
Parlamentas susitarė dėl bankų gaivini ‑
mo ir pertvarkymo sistemos. Sistema siekiama valdyti sunkumų patirian ‑
čius bankus ir prireikus likviduoti iš anksto 
žinomu ir veiksmingu būdu, panaudojant 
kuo mažiau viešųjų lėšų. Šios taisyklės bus 
taikomos pasitelkiant BPM, kai šis pradės 
veikti. 
2014 m. kovo 20 d. Europos Parlamentas 
ir Taryba pasiekė susitarimą dėl bendro 
pertvarkymo mechanizmo (BPeM). 
Pirmas Europos Parlamento svarstymas 
dėl reglamento, kuriuo įdiegiamas 
bendras žlungančių bankų pertvarkymo 
mechanizmas, įvyko 2014 m. balandžio 
15 d. Patvirtinus galutinį tekstą, Europos 
Sąjungos Taryba vėliau priims regla ‑
mentą be papildomo svarstymo.Taryba ir Parlamentas susitarė dėl pertvar ‑
kymo valdybos, turinčios plačius įgaliojimus 
prireikus pertvarkyti banką. Valdyba arba 
ECB, kaip bankininkystės sektoriaus prie ‑
žiūros institucija, gali inicijuoti žlungančio 
banko pertvarkymą. Susitarime numatytas 
bankams taikomais mokesčiais finansuo ‑
jamas bendras pertvarkymo fondas, kurį 
pradžioj sudarys nacionaliniai skyriai, 
laipsniškai per 8 metus susijungsiantys. 
Bendras pertvarkymo mechanizmas apims 
visus dalyvaujančių valstybių narių bankus.
Bendra indėlių 
garantijų 
sistemaTeisėkūros institucijos susitarė, kad 
kiekviena valstybė narė turėtų sukurti iš 
dalies iš anksto finansuojamą sistemą, 
pagal kurią garantijos būtų nustatytos 
visiems indėliams iki 100 000 eurų.Veikia tik nacionalinės indėlių garantijų 
sistemos. Atliekant auditą Komisija dar 
nebuvo pateikusi pasiūlymo dėl bendros 
Europos indėlių garantijų sistemos7.
Bendras taisy ‑
klių sąvadasNuo pat įsteigimo EBI stengėsi, kad būtų 
parengtas bendras taisyklių sąvadas. 
2013 m. darbas tebebuvo atliekamas.2012 m. viešoms konsultacijoms buvo 
paskelbti šeši rekomendacijų dokumentai, 
keturi diskusijų dokumentai, 14 konsulta ‑
cijų dokumentų ir 23 techninių standartų 
projektai, pvz., dėl DKP IV (žr. 29 dalį).7 Galiojančia direktyva (2009 m. 
kovo 11 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyva 2009/14/
EB, iš dalies keičianti 
Direktyvos 94/19/EB dėl 
indėlių garantijų sistemų 
nuostatas dėl kompensacijų 
lygio ir išmokėjimo termino 
(OL L 68, 2009 3 13, p. 3) visose 
ES valstybėse narėse 
užtikrinamas indėlių iki 
100 000 eurų kompensavimas. 
2010 m. liepos mėn. Komisija 
priėmė pasiūlymą dėl 
teisėkūros procedūra 
priimamo akto dėl 
nuodugnaus direktyvos 
peržiūrėjimo, kuriuo siekiama 
suderinti ir supaprastinti 
nacionalines indėlių garantijų 
sistemas, užtikrinti greitesnį 
išmokėjimą ir patobulinti 
sistemų finansavimą. 2013 m. 
birželio 27–28 d. Europos 
Vadovų Tarybos posėdyje ES 
vadovai paragino priimti šį 
pasiūlymą iki metų pabaigos.
18 Įvadas
EBI ir bendro priežiūros  
mechanizmo (BPM) 
nustatymas
14 
2013 m. spalio mėn. Taryba patvir -
tino reglamentą, kuriuo Europos 
Centriniam Bankui suteikti įgaliojimai 
vykdyti bankininkystės sektoriaus 
priežiūrą. Taryba taip pat patvirtino 
iš dalies pakeistą EBI reglamentą8. 
ECB reglamentu nustatytas ECB ir NPI 
bendradarbiavimas. Tačiau už bendrą 
BPM veikimą bus atsakingas ECB. ECB 
vykdys tiesioginę didžiausios sistemi -
nės svarbos euro zonos bankų prie -
žiūrą, o kitų bankų priežiūrą ir toliau vykdys NPI. NPI ir toliau bus atsakingos 
už užduotis, nenustatytas Europos 
Centriniam Bankui, pavyzdžiui, už 
vartotojų apsaugą ir trečiųjų valstybių 
bankų filialus.
15 
Įdiegus BPM EBI reguliuojamasis vai -
dmuo iš esmės turėtų likti nepasikeitęs 
(žr. 76 dalį). Tačiau yra sričių, kuriose 
reikia aiškiai paskirstyti EBI ir ECB 
atsakomybę už priežiūros vykdymą 
(žr. 77–80 dalis).8 2013 m. spalio 15 d. Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1024/2013, kuriuo Europos 
Centriniam Bankui pavedami 
specialūs uždaviniai, susiję su 
rizikos ribojimu pagrįstos 
kredito įstaigų priežiūros 
politika (BMP reglamentas) 
(OL L 287, 2013 10 29, p. 63).  
2013 m. spalio 22 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies 
keičiamos Reglamento (ES) 
Nr. 1093/2010, kuriuo 
įsteigiama Europos priežiūros 
institucija (Europos 
bankininkystės institucija), 
nuostatos, susijusios su 
specialių uždavinių pavedimu 
Europos Centriniam Bankui 
pagal Tarybos reglamentą (ES) 
Nr. 1024/2013 (OL L 287, 
2013 10 29, p. 5).3 diagramaEuropos finansų priežiūra įdiegus BPM
Šaltinis: Remtasi EGMONT karališkojo tarptautinių santykių instituto modeliu.BPM valstybės
BPM 
nepriklausančios 
valstybėsKredito įstaigos
Kitos ﬁnansų 
įstaigos 
Nacionalinė 
priežiūraNacionalinė 
priežiūraTiesioginė ECB 
priežiūra
Nacionalinė 
priežiūra, bendra 
ECB priežiūraSvarbios kredito 
įstaigos
BPM 
viduje
BPM išorėje Kitos kredito 
įstaigos
19 Įvadas
Bendro pertvarkymo  
mechanizmo nustatymas
16 
2014 m. kovo 20 d. Europos Parlamen -
tas ir Taryba pasiekė susitarimą dėl 
bendro pertvarkymo mechanizmo. 
Reglamento projekte, kuriam pritarė 
Europos Parlamentas ir Taryba, nu -
matyta bendra pertvarkymo valdyba, 
turinti plačius įgaliojimus prireikus 
pertvarkyti banką. Kai Europos Cen -
trinis Bankas praneša, kad bankas 
žlunga arba greičiausiai žlugs, arba 
savo pačios iniciatyva, valdyba pa -
tvirtina sistemą, pagal kurią bankas 
imamas pertvarkyti. Valdyba priima 
sprendimą dėl pertvarkymo priemonių 
taikymo ir bendro pertvarkymo fondo 
naudojimo. (žr. VI priedą , jame pateik -
ta daugiau informacijos apie bankų 
pertvarkymo sistemą ir apie Finansinio 
stabilumo tarybos dokumentą „Pa -
grindiniai veiksmingų pertvarkymo 
mechanizmų požymiai“).
20
 Audito aprėptis  
ir metodas
17 
Audito Rūmų atlikto audito tikslai:
 — įvertinti, ar Komisija ir EBI tinkamai 
atliko savo pareigas nustatydamos 
naujas 2011 m. nustatytos banki -
ninkystės sektoriaus reguliavimo ir 
priežiūros sistemos priemones;
 — ištirti, kaip sėkmingai tos naujos 
priemonės veikė vykdant tarpvals -
tybinę bankininkystės priežiūrą, 
vertinant ES bankų atsparumą ir 
skatinant vartotojų apsaugą ES 
finansinių priemonių arba paslau -
gų rinkoje.
18 
Auditas apėmė Vidaus rinkos ir pas -
laugų GD veiklą, susijusią su finansų 
sektoriaus teisės aktų rengimu (jų 
įgyvendinimo stebėjimas ir poveikio 
vertinimas), taip pat EBI veiklą, susiju -
sią su reguliavimu, priežiūra ir vartoto -
jų apsauga. Auditas tose institucijose 
buvo atliekamas 2012 m. ir 2013 m. 
pradžioje.19 
Informacijos rinkti vykta į šešių vals -
tybių narių9 nacionalines priežiūros 
institucijas, centrinius bankus ir 
bankininkystės asociacijas. Auditoriai 
lankėsi ESMA, EIOPA, ESRV ir Europos 
Centriniame Banke. Jie taip pat susitiko 
su kelių Jungtinių Valstijų ir Kanados 
bankininkystės priežiūros ir reguliavi -
mo institucijų atstovais (žr. I priedo 6 
dalies c punktą ). Pirminės pastabos 
buvo aptartos su ekspertų grupe (žr. 
III priedą ). Taip pat buvo peržiūrėta 
labai įvairi akademinė literatūra apie 
būsimą bankininkystės priežiūros tvar -
ką (žr. VII priedą ).
20 
Atliktas audito darbas leido Audito 
Rūmams pateikti ataskaitą apie svar -
bius faktus ir išnagrinėti, kokios audito 
metu išmoktos pamokos galėtų būti 
svarbios vykdant bankų priežiūrą pagal 
bendrą priežiūros mechanizmą.
21 
Audito metodas ir audito įrodymų rin -
kimo būdai išsamiai aprašyti I priede .9 Čekijos, Vokietijos, Ispanijos, 
Prancūzijos, Švedijos ir 
Jungtinės Karalystės.
21
 Pastabos
22 
Skaitant šias pastabas reikėtų atsi -
žvelgti į tai, kad jos rengtos visam 
Europos bankininkystės sektoriui labai 
sudėtingu laikotarpiu, ir į tai, kad visas 
apžvelgiamas laikotarpis − tai EBI dar -
bo pradžios etapas.
Reguliavimo reforma. 
Komisija reagavo banki -
ninkystės sektoriui 
parengdama plačią regu -
liavimo darbotvarkę, 
o EBI prisidėjo pareng -
dama techninius standar -
tus ir gaires
23 
Sąvoka reguliavimas  apibūdinamas pri -
valomas taisyklių rinkinys, parengtas 
viešojo sektoriaus institucijos, tačiau 
jį, remdamasi viešuoju įgaliojimu, gali 
parengti ir privati institucija. Vykdyda -
mos savo funkcijas taisykles taiko visos 
reguliavimo institucijos; finansinių pas -
laugų srityje tos taisyklės apima rinkai 
skirtas rizikos ribojimo taisykles (jomis 
siekiama neleisti atsirasti abejotinos 
reputacijos subjektams arba subjek -
tams, neturintiems finansinių pajė -
gumų atlikti numatomas operacijas), 
taisykles, kuriomis siekiama kontro -
liuoti su finansine veikla siejamą riziką, 
įmonių valdymo ir vidaus kontrolės 
sistemas, verslo taisykles ir priežiūros 
metodus10.Komisija laiku rengė teisės 
aktų projektus, tačiau...
24 
Laiko valdymas turėtų apimti ir proce -
sus, kuriais užtikrinama, kad projektas 
būtų užbaigtas laiku. Reikia apibrėžti 
veiklą, nustatyti veiksmų seką, apskai -
čiuoti išteklius, apskaičiuoti veiklos 
trukmę, parengti planą, kontroliuoti, 
kaip planas vykdomas11.
25 
G20 ir Bazelio komitetas vadovavo 
diegiant griežtesnį ir visuotiniu mastu 
labiau suderintą finansinių paslaugų 
verslo reguliavimą. Komisija dalyvavo 
G20 ir Bazelio derybose dėl finansų 
sektoriaus teisės aktų. Vienas iš svar -
biausių visuotinių pokyčių yra susitari -
mas („Bazelis III“), kad finansų įstaigos 
turėtų padidinti savo kapitalo lygį 
savo finansinei rizikai padengti ir taip 
užtikrinti didesnį finansų rinkų stabi -
lumą. Komisija į finansų krizę reagavo 
parengdama plačią reguliavimo darbo -
tvarkę. Susitarimui „Bazelis III“ Europos 
Sąjungoje įdiegti, Vidaus rinkos ir 
paslaugų GD parengė Direktyvos dėl 
kapitalo poreikio IV rinkinį ir Regla -
mentą dėl kapitalo poreikio (RKD IV / 
RKP). Kiti svarbūs Komisijos pasiūlymai 
dėl bankininkystės sektoriaus regulia -
vimo nurodyti IV priede .10 Remiantis Pasaulio Banko 
apibrėžtimi, „Teisiniai 
finansinių paslaugų 
reguliavimo aspektai ir 
bendros reguliavimo 
institucijos koncepcija“ (angl. 
Legal Aspects of Financial 
Services Regulation and the 
Concept of a Unified Regulator ), 
Pasaulio Bankas, Vašingtonas, 
Kolumbijos apygarda, 2006 m.
11 Projektų valdymo institutas, 
„Su projektų valdymu susijusių 
žinių visuma“ (angl. Project 
Management Body of 
Knowledge, PMBOK ) (PMBOK 
vadovas), 6 skyrius „Laiko 
valdymas“ (angl. Time 
Management ), ketvirtas 
leidimas, 2008 m.
22 Pastabos 3 lentelėPagrindinių teisėkūros proceso etapų trukmė
Pradžia  DKP II  DKP IIIDKP IV - 
Direktyva 
ir Regla -
mentasDirektyva, kuria 
nustatoma kredito 
įstaigų ir investicinių 
įmonių gaivinimo ir 
pertvarkymo sistemaIndėlių 
garantijų 
sistemaFinansinių 
konglo -
meratų 
direktyvos 
peržiūraApskai -
tos di -
rektyvos 
peržiūraSkaidru -
mo di -
rektyvos 
peržiūraVidutinis 
laikotarpis 
savaitėmis
Parengiamasis 
darbas37 7 100 77 69 63 108 69 66
Oficialios 
tarpžinybinės 
konsultacijos7 6 8 2 4 3 3 3 5
Galutinis teisės 
aktų rengimas2 0 0 1 1 3 20 8 4
Tvirtinimas 
kolegijoje4 1 1 1 2 4 1 5 2
Tvirtinimas Parla ‑
mente ir Taryboje50 71 104 Nepriimta Nepriimta 65 85 85 77
Šaltinis:  Audito Rūmai.26 
3 lentelėje  nurodyta, kiek laiko truko 
Komisijos pagrindiniai veiksmai ren -
giant direktyvą ar reglamentą ir vėliau 
dalyvaujant politiniame priėmimo 
procese.
27 
Apskritai Vidaus rinkos ir paslaugų GD 
teisėkūros pasiūlymus rengė laiku. 
Audito Rūmai nustatė, kad planuotos 
ir faktinės teisės aktų priėmimo datos 
dažniausiai sutapo. Lyginant faktines 
Vidaus rinkos ir paslaugų GD teisėkū -
ros pasiūlymų patvirtinimo datas ir pla -
nuotas datas, matyti, kad teisės aktų 
projektai finansų krizės metu rengti laiku. Be to, Komisijos narių kolegija 
greitai priimdavo iš Vidaus rinkos ir 
paslaugų GD gautus pasiūlymus (vidu -
tiniškai per 2,4 savaitės).
23 Pastabos
... EBI buvo nustatyti trumpi 
terminai, mažai laiko skirta  
viešoms konsultacijoms ir 
Komisija neatliko bendro  
poveikio vertinimo
EBI buvo nustatyti trumpi 
terminai
28 
EBI tenka svarbus vaidmuo teisėkūros 
proceso parengiamajame etape, o jos 
reguliavimo veiklos darbo krūvis ir 
terminai yra iš anksto nustatomi teisės 
aktuose. Tada EBI rengia techninių 
standartų, kuriuose pateikiama techni -
nė informacija ir kurie papildo finan -
sinių paslaugų teisės aktus, projektus. 
Kad šie techniniai standartai turėtų 
privalomą teisinį poveikį, vėliau juos 
tvirtina Komisija.
29 
Direktyvos dėl kapitalo poreikio 
IV rinkinį ir Reglamentą dėl kapitalo 
poreikio Komisija pirmą kartą pasiūlė 
2011 m. liepos mėn. Komisija, Taryba ir 
Europos Parlamentas dėl DKP IV / RKP 
susitarė 2013 m. kovo mėn. 2013 m. 
balandžio 16 d. Europos Parlamen -
tas patvirtino DKP IV pasiūlymus su 
pakeitimais, galutinis tekstas įsigaliojo 
2013 m. liepos 17 d. Įgyvendinimo 
data − 2014 m. sausio 1 d., metais vė -
liau negu pradžioje buvo planuota.30 
DKP IV ir RKP yra suteikti įgaliojimai EBI 
parengti daugiau negu 100 reguliavi -
mo ir įgyvendinimo techninių stan -
dartų. Komisijos 2011 m. liepos mėn. 
pasiūlymuose dėl DKP IV / RKP buvo 
reikalavimas, kad EBI daugumą techni -
nių standartų pateiktų iki 2013 m. sau -
sio 1 d., tuo metu tikėtasi, kad tai bus 
DKP IV / RKP taikymo data. Kadangi 
EBI nustatyti terminai buvo nepakeisti, 
EBI, su techniniais standartais susijusį 
savo darbą privalėjo atlikti remdamasi 
Komisijos pasiūlymo projektu ir rizika -
vo, kad dėl direktyvos ir reglamento 
pakeitimų reikės keisti techninius stan -
dartus. Vykstant deryboms dėl DKP IV / 
RKP pasiūlymų EBI nebuvo pakviesta 
tapti šio teisėkūros proceso stebėtoju 
ir dėl to EBI negalėjo sistemingai pa -
teikti pastabų dėl įgaliojimų ir teisėkū -
ros proceso savalaikiškumo.
Viešoms konsultacijoms buvo 
skirta mažai laiko
31 
Komisija ir EBI viešoms konsultaci -
joms skiria standartinį laikotarpį. 
Iki 2012 m. tai buvo 8 savaitės, nuo 
2012 m. – 12 savaičių12.
32 
Tiek Komisija, tiek EBI teisėkūros 
proceso metu su suinteresuotaisiais 
subjektais konsultuojasi įvairiais bū -
dais. Svarbi šio proceso dalis – viešos 
konsultacijos.12 Tai nėra privalomas 
standartas, tačiau manoma, 
kai tai būtina norint, kad išorės 
suinteresuotieji subjektai 
galėtų tinkamai parengti savo 
atsakymus į pasiūlymų dėl 
teisėkūros procedūra 
priimamo akto projektus.
-  2002 m. birželio 5 d. 
COM(2002) 277 galutinis 
„Aukštesnės 
konsultavimosi ir dialogo 
kultūros link  – Komisijos 
konsultavimosi su 
suinteresuotomis šalimis 
bendrieji principai ir 
minimalūs standartai“. 
Nuo 2012 m. skiriama 
12 savaičių.
-  EBI, Viešas pranešimas dėl 
konsultavimosi (angl. 
Public Statement on 
Consultation Practices ), 
2012 m. rugsėjo 25 d., 
3 dalies 3 punktas.
24 Pastabos
33 
Remiantis Audito Rūmų apžvalga, tiek 
Komisijoje, tiek EBI buvo surengtos 
kelios viešos konsultacijos, tačiau 
išorės suinteresuotiesiems subjek -
tams atsakyti buvo skirta mažai laiko. 
Pavyzdžiui, laikas, kurį Komisija skyrė 
konsultacijoms dėl DKP II, DKP III ir 
DKP IV / RKP , buvo vidutiniškai 4,8 sa -
vaitės. Audito Rūmai analizavo 11 kon -
sultacijų, rengtų nuo 2012 m., ir nu -
statė, kad vidutinis EBI konsultacijoms 
skirtas laikotarpis buvo 8,7 savaitės. 
Dėl trumpų terminų (žr. 28–30 dalis) 
Komisija ir EBI nesilaikė savo nustaty -
tos geriausios praktikos, susijusios su 
laiku, skiriamu suinteresuotiesiems 
subjektams pareikšti savo nuomonę, 
todėl rizikavo gauti nedaug atsaky -
mų arba atsakymų, kuriuos teikiant 
nebuvo galimybių klausimą išnagrinėti 
pakankamai išsamiai, visų pirma tai pa -
sakytina apie bankininkystės asociacijų 
atsakymus, ir dėl to teisėkūros pasiūly -
mai galėjo būti prastesnės kokybės.
Komisija neparengė teisės 
aktų rinkinio bendro poveikio 
vertinimo
34 
Visos Komisijos iniciatyvos, kurių po -
veikis  – didžiulis, įskaitant pasiūlymus 
dėl deleguotųjų arba įgyvendinimo 
aktų, turėtų būti pagrįstos poveikio 
vertinimu. Poveikio vertinimu turėtų 
būti nustatomas galimas naujo teisės 
akto ar politikos pasiūlymo poveikis 
ekonomikos (įskaitant konkurencingu -
mą), socialinėje ir aplinkos srityse13.35 
Nuo pat finansų krizės pradžios Komisi -
ja paskelbė daug teisėkūros pasiūlymų 
dėl teisės aktų, susijusių su bankinin -
kyste, vertybinių popierių rinkomis, 
draudimu ir pensijomis (žr. IV priedą ), 
ir rengdama teisėkūros pasiūlymus tuo 
pat metu rengė poveikio vertinimus. 
Tačiau Komisija ligi šiol neatliko viso 
teisėkūros pasiūlymų, turinčių poveikį 
finansų įstaigoms, rinkinio kaupiamojo 
poveikio finansų rinkoms tarpsektori -
nio vertinimo.
Rizika, kad EBI stebėtojų 
taryba priims neoptimalius 
sprendimus
36 
Priežiūros tarybos nariai turėtų veikti 
nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik 
Sąjungos interesais14.
37 
Priežiūros taryba – tai pagrindinis EBI 
sprendimų priėmimo organas15. Ją 
sudaro visų 28 valstybių narių naciona -
linės valdžios institucijų, atsakingų už 
kredito įstaigų priežiūrą, vadovai. Re -
miantis teisės aktais, Priežiūros tarybos 
nariai turėtų veikti nepriklausomai ir 
objektyviai, vadovaudamiesi tik Sąjun -
gos interesais. Darbo tvarkos taisyklėse 
išsamiai nustatoma Priežiūros tarybos 
veiklos tvarka (posėdžiai, balsavimo 
taisyklės ir pan.)16.13 2009 m. sausio 15 d. 
SEC(2009) 92.
14 EBI reglamento 
52 konstatuojamoji dalis ir 
42 straipsnis.
15 EBI reglamento 40–
44 straipsniai (pirmininko 
skyrimas, tarpininkavimo 
komisijos skyrimas, 
Bankininkystės 
suinteresuotųjų subjektų 
grupės narių skyrimas, 
nuomonių, rekomendacijų ir 
sprendimų priėmimas ir pan.).
16 Patvirtintos 2011 m. sausio 
mėn., iš dalies pakeistos 
2012 m. liepos mėn.
25 Pastabos
38 
Susitikimuose su EBI atstovais ir naci -
onalinėmis priežiūros institucijomis, 
jie teigė, kad Priežiūros tarybos nariai 
daugiausia atstovauja savo nacio -
naliniams interesams. Audito Rūmai 
per 2013 m. vasario mėn. Priežiūros 
tarybos posėdį pastebėjo, kad dau -
guma narių reiškė savo nacionalinę 
poziciją, o ne siūlė ES svarbią poziciją. 
Tai prieštarauja teisės aktuose nustaty -
tam tikslui.
Priežiūros reforma. EBI 
prisidėjo vykdant  
tarpvalstybinę priežiūrą, 
bet išlieka problemų
39 
Bankininkystės priežiūra  – bankų finan -
sinių rezultatų ir operacijų stebėjimas 
siekiant užtikrinti, kad bankai veiktų 
saugiai, patikimai ir laikytųsi taisyklių 
bei nuostatų. Bankininkystės prie -
žiūrą vykdo vyriausybės reguliavimo 
institucijos, ji vykdoma siekiant užkirsti 
kelią bankų žlugimui17. Dabartiniame 
Europos Sąjungos kontekste (iki BPM) 
sudėtingų tarpvalstybinių bankų 
priežiūra vykdoma bendraujant ir 
bendradarbiaujant buveinės valstybės 
narės ir priimančiosios valstybės narės 
reguliavimo institucijoms, kurios perio -
diškai susirenka (kartu su EBI atstovais) 
į priežiūros institucijų kolegijas.
40 
Finansinių paslaugų rinkoms sparčiai 
integruojantis į ES ir plečiantis visuo -
tiniam bankininkystės supratimui, iki 
krizės bankai išplėtojo didelio masto 
ir didelės rizikos tarpvalstybinę veiklą, 
tiek ES, tiek visame pasaulyje. Tačiau ir 
toliau už bankų priežiūrą buvo atsakin -
gos valstybės18.41 
Nors vykdant priežiūrą ES EBI suteiktas 
svarbesnis vaidmuo, palyginti su jos 
pirmtaku EBPIK, ji nevykdo tiesioginės 
finansų įstaigų priežiūros (žr. 9 dalį). 
EBI turi lemiamą svarbą rengiant 
visoms valstybėms narėms taikomą 
bendrą taisyklių sąvadą ir užtikrinant 
jo nuoseklų taikymą bei didinant prie -
žiūros praktikos konvergenciją visoje 
Sąjungoje.
42 
EBI įsteigė Priežiūros departamen -
tą, kurį sudaro du padaliniai: Rizikos 
analizės ir Buveinės valstybės narės 
ir priimančiųjų valstybių narių koor -
dinavimo. Buveinės valstybės narės 
ir pri  imančiųjų valstybių narių koor -
dinavimo padalinio veikla yra susijusi 
su priežiūros institucijų kolegijomis, 
jo atstovai dalyvauja 44 didžiausiose 
kolegijose ir jas stebi, atlieka temines 
analizes ir sudaro sąlygas priežiūros 
praktikos konvergencijai. Tačiau jis turi 
per mažai darbuotojų: audito laiko -
tarpiu jame buvo tik 6 darbuotojai. 
Rizikos analizės padalinio veikla susi -
jusi su testavimu nepalankiausiomis 
sąlygomis (žr. 59 dalį) ir jis reguliariai 
analizuoja Europos bankininkystės 
sektoriaus finansinį stabilumą. Be to, 
šis padalinys sukūrė rizikos rodiklių, 
naudojamų rengiant sektoriaus ir 
bankų rizikos ataskaitas, rinkinį (rizikos 
suvestines) ir reguliariai teikia savo 
vertinimus ESRV, Europos Parlamentui, 
ES Tarybai ir kitoms ES institucijoms.17 Webster  naujasis pasaulio 
finansų ir investicijų žodynas 
(angl. Webster’s New World 
Finance and Investment 
Dictionary ).
18 Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan -European 
Regulation?, Annual Review of 
Banking & Financial Law (Vol. 
25: 1) (Alford, D. Lamfalussy 
procesas ir ES bankų 
reguliavimas. Dar vienas 
žingsnis link Europos masto 
reguliavimo?), leidinys „Annual 
Review of Banking & Financial 
Law “, p. 396, 2006 m.
26 Pastabos
43 
EBI, kaip tarpininkė bei nacionalinių 
priežiūros institucijų (NPI) veiklos 
koordinatorė, padėjo pagerinti bankų 
tarpvalstybinę priežiūrą. Tačiau, EBI ne -
turi pakankamai įgaliojimų, kad galėtų 
priimti sprendimus dėl priežiūros kon -
vergencijos arba užtikrinti jų vykdymą 
ir spręsti NPI ginčus (žr. 44–55 dalis). 
Be to, remiantis 2011 m. atliktu testa -
vimu nepalankiausiomis sąlygomis, 
EBI vaidmuo taikant šią pagrindinę 
priežiūros priemonę buvo ribotas 
(žr. 56–64 dalis).
... priežiūros konvergencija 
pasitelkiant priežiūros insti -
tucijų kolegijas pagerėjo, bet 
išlieka ribota
EBI vaidmuo priežiūros 
institucijų kolegijose yra 
svarbesnis, bet išlieka ribotas
44 
Institucija turi skatinti, kad priežiūros 
institucijų kolegijos veiktų efektyviai, 
veiksmingai ir nuosekliai19. Tokios 
kolegijos turėtų būti steigiamos visoms 
finansų grupėms, ES vykdančioms 
stambaus masto tarpvalstybinę veiklą, 
jos turėtų reguliariai susitikti ir pa -
siekti, kad kompetentingų NPI vyk -
doma priežiūros veikla būtų tinkamai 
koordinuojama.45 
Priežiūros institucijų kolegijų (toliau – 
kolegijos) įsteigimas buvo vienas iš 
svarbiausių veiksnių siekiant padidinti 
NPI vykdomos priežiūros konvergenci -
ją20. Teisės aktu nustatyta atsakomybė 
už visą bankininkystės grupės organi -
zacijos priežiūrą, taip pat už kolegijos 
ir buveinės valstybės narės priežiūros 
institucijos veiklos koordinavimą21.
46 
Svarbiausios kolegijų užduotys22:
 — užtikrinti, kad atsirastų forumas 
keistis informacija;
 — priimti bendrą sprendimą dėl tar -
pvalstybinių bankininkystės grupių 
kapitalo lygio;
 — atlikti bendrą rizikos vertinimą;
 — užtikrinti, kad būtų sukurta priežiū -
ros veiklos nenumatytomis aplin -
kybėmis sistema.
47 
EBI turi teisę dalyvauti kolegijose, o jos 
vaidmuo  – supaprastinti keitimosi 
informacija procesą. Siekis  – skatinti 
konvergenciją ir nuoseklų Sąjungos 
teisės taikymą visose kolegijose ir pa -
dėti įveikti dabartinę krizę bei užkirsti 
kelią krizėms ateityje.19 EBI reglamento 21 straipsnis.
20 Kolegijos buvo įsteigtos ES 
teisės aktu – persvarstyta 
Direktyva dėl kapitalo poreikio 
(DKP II), įsigaliojusia 2010 m. 
gruodžio 31 d. (2009/111/EB).
21 Kiti kolegijų dalyviai: 
kompetentingos institucijos, 
atsakingos už ES 
patronuojančios kredito 
įstaigos arba ES 
patronuojančios finansų 
kontroliuojančiosios 
(holdingo) bendrovės 
patronuojamųjų įmonių 
priežiūrą; priimančiosios 
valstybės, kurioje įsteigti 
svarbūs filialai, 
kompetentingos institucijos; 
prireikus  – centriniai bankai; 
prireikus  – trečiųjų valstybių 
kompetentingos institucijos.
22 2011 m. EBI metinė ataskaita, 8 
diagrama, p. 29.
27 Pastabos
48 
EBI prie kolegijų darbo prisidėjo įvai -
riais būdais, įskaitant tai, kad ji:
 — parengė gerosios praktikos leidinį, 
kad užtikrintų bendrų sprendimų 
turinio nuoseklumą ir derėjimą;
 — atliko kolegijų veikimo gairių ir 
sprendimų dėl tarpvalstybinio 
kapitalo pakankamumo gairių 
taikymo tyrimą23;
 — 2011 ir 2012 m. pateikė veiksmų 
planus ir pažangos stebėjimo 
ataskaitas, kad pagerintų kolegijų 
veikimą;
 — parengė priemonę keistis informa -
cija kolegijose per IT platformą.
49 
Be to, dokumentų peržiūra parodė, kad 
EBI įdėjo daug pastangų neoficialiai 
sprendžiant NPI ginčus (žr. 55 dalį). 
EBI, pagelbėdama kolegijoms, padėjo 
pagerinti jų darbą. Iki 2013 m. pabai -
gos EBI taip pat prisidėjo vykdydama 
keletą tarpininkavimo užduočių24. 
Tačiau EBI poveikis priežiūros konver -
gencijai per kolegijas yra ribotas, nes 
EBI nėra atsakinga už kolegijų organi -
zacinius reikalus (pvz., darbotvarkės 
sudarymą) ir negali oficialiai dalyvauti 
joms priimant sprendimus.Kartais kolegijos, užuot 
susitelkusios į riziką, per daug 
laiko skiria procedūroms 
aptarti
50 
Remiantis bylų apžvalga ir diskusijomis 
su NPI nustatyta, kad keliais atvejais 
kolegijų posėdžiuose daugiau laiko 
skirta diskusijos procedūriniais klausi -
mais, o ne esminėms diskusijoms apie 
riziką. Pavyzdžiui, buveinės valstybės 
narės priežiūros institucijos kolegijos 
dalyvius informavo apie jų bankų pa -
žangą EBI vykdant testavimą nepalan -
kiausiomis sąlygomis, bet retai disku -
tuota apie rezultatus. EBI kolegijose 
surengė kelis pristatymus, bet kol kas 
jie buvo daugiausia susiję su veiklos 
klausimais. Nepaisant to, nuo 2011 m. 
kolegijos padarė pažangą įvesdamos 
bendrą rizikos vertinimą ir bendrų 
sprendimų priėmimą visos ES mastu.
Neišsamus dalijimasis 
informacija kolegijose ir 
neišsami dokumentacija
51 
Remiantis teisės aktais, kolegijos veikla 
turi būti grindžiama rašytiniais susita -
rimais25. Apžvelgiant bylas nustatyta, 
kad su kolegijomis susijusiose EBI bylo -
se buvo ne visi svarbiausi dokumentai, 
pavyzdžiui, privalomas rašytinis susi -
tarimas dėl kolegijos veikimo. Viena iš 
pagrindinių EBI užduočių kolegijose 
yra teikti buveinės valstybės narės 
priežiūros institucijai atsiliepimus 
apie kolegijos veikimą26. Tačiau keliais 
atvejais kolegijų bylose nebuvo įro -
dymų, kad EBI teiktų atsiliepimus. EBI 
neturi tinkamos dokumentų valdymo 
sistemos, kuriai esant būtų lengviau 
išsaugoti žinias.23 EBPIK anksčiau buvo išleidęs 
kolegijų veikimo gaires (GL34), 
bankų rizikos bendro 
vertinimo gaires, taip pat 
bendrų sprendimų dėl 
tarpvalstybinio bankų kapitalo 
pakankamumo priėmimo 
kolegijose gaires (GL39).
24 EBI pirmininko pranešimas 
Ekonomikos ir pinigų politikos 
komitete 2013 m. rugsėjo 30 d.
25 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direk t y vos 20 09/111/EB, iš  
dalies keičiančios direktyvų 
2006/48/EB, 2006/49/EB ir 
2007/64/EB nuostatas dėl 
centrinių įstaigų 
kontroliuojamų bankų, tam 
tikrų nuosavų lėšų straipsnių, 
didelių pozicijų, priežiūros 
priemonių ir krizių valdymo, 
42a straipsnio 3 dalis (OL L 302, 
2009 11 17, p. 97).
26 2011 m. EBI metinė ataskaita, 
8 diagrama, p. 29.
28 Pastabos
52 
EBI nacionalinėms priežiūros institu -
cijoms užtikrina IT platformą informa -
cijai kolegijose keistis. Audito Rūmai 
nustatė, kad ta platforma naudojama 
kaip dokumentų archyvavimo sistema, 
bet NPI ja aktyviai nesinaudoja kaip 
priemone nuolatinėms diskusijoms 
rizikos klausimais, vykstančioms ne tik 
metiniuose ar du kartus per metus ren -
giamuosiuose kolegijų posėdžiuose. 
Tokios diskusijos dažnai būna dvišalės, 
bet ne per IT platformas. Atsižvelgiant 
į tai, kad kolegijoje yra iki 20 NPI, 
rizikuojama, kad svarbi informacija bus 
pateikta ne visiems dalyviams.
... EBI tarpininkavimo  
vaidmuo buvo ribotas dėl 
teisinių apribojimų
53
 — EBI reglamento 19 straipsnio 1  da-
lis (privalomas tarpininkavimas): 
„[...] jeigu kompetentinga institu -
cija nesutinka su kitos valstybės 
narės kompetentingos institucijos 
veiksmų arba neveikimo tvarka 
ar turiniu [...], Institucija vienos ar 
daugiau atitinkamų kompetentin -
gų institucijų prašymu gali padėti 
toms institucijoms pasiekti susi -
tarimą [...]. Tais atvejais [...] ir kai 
remiantis objektyviais kriterijais 
galima nustatyti, kad skirtingų 
valstybių narių kompetentingos 
institucijos nesutaria, Institucija 
gali savo iniciatyva27 padėti  
toms institucijoms pasiekti susita -
rimą [...].“ — EBI reglamento 31 straipsnis 
(neprivalomas tarpininkavimas): 
„Institucija skatina koordinuotą 
Sąjungos atsaką, inter alia, šiomis 
priemonėmis: [...] c) atlikdama ne -
privalomą tarpininkavimą kompe -
tentingų institucijų prašymu arba 
savo iniciatyva, nedarant poveikio 
19 straipsnio taikymui; [...].“
54 
EBI tenka NPI ginčų sprendimo vai -
dmuo. Tačiau šis vaidmuo yra ribotas, 
nes EBI gali atlikti privalomą tarpi -
ninkavimą tik ribotais atvejais, kai 
yra konkreti teisės akto nuostata28 ir 
tik jei to paprašo ginče dalyvaujan -
čios nacionalinės institucijos. Nors 
buvo požymių, kad tarp kai kurių NPI 
esama nesutarimų ir EBI nustatė ginčų 
sprendimo procedūras, audito metu nė 
viena NPI nebuvo prašiusi privalomo 
EBI tarpininkavimo. Apskritai, naci -
onalinės priežiūros institucijos buvo 
labiau linkusios ginčus spręsti dvišaliu 
pagrindu, o kelios pareiškė nenorinčios 
eskaluoti ginčų iki EBI lygmens.
55 
Tačiau apžvelgiant bylas nustatyta, kad 
EBI labai stengėsi NPI ginčus išspręsti 
neoficialiai ir netaikant tarpininkavimo 
procedūrų. Be to, po paskutinio Euro -
pos Audito Rūmų auditorių vizito, EBI 
ėmėsi kelių neprivalomo tarpininka -
vimo atvejų29, nes ištyrė, kad gali būti 
pažeidžiama Europos teisė.27 EBI privalomo tarpininkavimo 
įgaliojimai išplėsti pagal 
naująją Direktyvą dėl kapitalo 
poreikio ir Reglamentą dėl 
kapitalo poreikio (DKP IV / 
RKP). Vis dėlto veikimas „savo 
iniciatyva“ turi būti konkrečiai 
paminėtas antrinės teisės 
aktuose, kuriais nustatomi 
privalomo tarpininkavimo 
įgaliojimai.
28 Audito Rūmams atliekant 
auditą, privalomas 
tarpininkavimas buvo 
numatytas tik keliais atvejais, 
įskaitant bendro sprendimo 
dėl „svarbaus filialo“ 
paskyrimo ir bendro 
sprendimo dėl nuosavų lėšų 
pakankamumo, kurio 
reikalaujama konsoliduotu 
lygmeniu ir pavieniui, 
priėmimą.
29 Be „privalomo tarpininkavimo“ 
vaidmens, jei to reikalaujama 
remiantis konkrečiomis teisės 
aktų nuostatomis, EBI gali 
atlikti ir bendrą koordinavimo 
vaidmenį kompetentingų 
institucijų prašymu arba savo 
iniciatyva imdamasi 
„neprivalomo tarpininkavimo“ 
(EBI reglamento 31 straipsnis).
29 Pastabos
Priežiūros reforma. EBI 
vaidmuo atliekant testa -
vimą nepalankiausiomis 
sąlygomis
Problemos dėl 2011 m. bankų 
testavimo nepalankiausio -
mis sąlygomis patikimumo, 
tačiau...
56 
Remiantis EBI reglamentu, EBI gali 
inicijuoti ir koordinuoti ES masto tes -
tavimą nepalankiausiomis sąlygomis 
finansų įstaigų atsparumui, visų pirma 
„sisteminei rizikai“, įvertinti. EBI turėtų 
užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu 
būtų taikoma nuosekli tokio testavimo 
metodika, ir parengti kompetentingai 
institucijai rekomendaciją, kaip ištaisyti 
bet kokias testuojant nepalankiausio -
mis sąlygomis nustatytas problemas30.
57 
2011 m. EBI nepalankiausiomis sąly -
gomis testavo 91 banką31 21 ES valsty -
bėje narėje32. Tikslas buvo įvertinti ES 
bankininkystės sistemos atsparumą ir 
pavienių įstaigų mokumą33. Bankų mo -
kumas vertintas pagal pagrindiniam 
I lygio kapitalui34 apibrėžtą kriterijų, 
t. y. 5 proc. pagal riziką įvertinto turto. 
Testuojant nepalankiausiomis sąly -
gomis taip pat buvo atskleisti detalūs 
bankų duomenys.2011 m. testavimui 
nepalankiausiomis sąlygomis 
atlikti EBI turėjo ribotą 
teisinį įgaliojimą ir per mažai 
darbuotojų
58 
Pats testavimas nepalankiausiomis 
sąlygomis buvo atliekamas taikant 
principą „iš apačios į viršų“. Europos 
Komisija ir ECB nustatė, atitinkamai, 
pagrindinį scenarijų35 ir nepalankų sce -
narijų36. Bankai taikė nepalankų scena -
rijų ir patys apskaičiavo rezultatus. NPI 
palaikė tiesioginius ryšius su bankais ir 
atliko pirmąjį bankų rezultatų kokybės 
patikrinimą. EBI turėjo pateikti metodi -
nę sistemą37 ir koordinuoti NPI darbą, 
taip pat patikrinti NPI pateiktų bankų 
duomenų nuoseklumą.
59 
EBI atliekant duomenų apžvalgą daly -
vavo 10 deleguotų nacionalinių eks -
pertų ir penki EBI darbuotojai. Kokybės 
patikrinimai padėjo sumažinti duome -
nų nenuoseklumą. Tačiau dėl to, kad 
veiklos apimtis buvo didelė (apėmė 
91 banką), laiko buvo nedaug (keturi 
mėnesiai), EBI įgaliojimai ir teisinė 
aprėptis buvo riboti (ji nenustatinėjo 
scenarijų, neskaičiavo rezultatų, netu -
rėjo tiesioginio ryšio su bankais), buvo 
sunku išsamiai patikrinti bankų duo -
menis. Visi šie veiksniai turėjo poveikį 
bendram testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis rezultatų patikimumui.30 EBI reglamento 21 straipsnio 
2 dalis.
31 Paskelbti tik 90 bankų 
rezultatai. Nesutarus dėl 
pagrindinio I lygio kapitalo, 
vienas bankas neleido EBI 
skelbti EBI apskaičiuotų 
rezultatų.
32 Priemonė apėmė daugiau kaip 
65 proc. viso ES bankininkystės 
sistemos turto ir bent 50 proc. 
kiekvienos ES valstybės narės 
nacionalinių bankininkystės 
sektorių. Jei dauguma banko 
turtų vienoje valstybėje 
priklausė bankų grupėms, 
veikiančioms kitoje valstybėje, 
į priemonę nebuvo įtrauktas 
joks kitas nepriklausomas 
bankas, nes valstybė buvo 
pakankamai aprėpta įtraukiant 
tų banko grupių konsoliduotą 
turtą.
33 Iki 2011 m. EBPIK atliktas 
testavimas nepalankiausiomis 
sąlygomis į audito aprėpti 
neįtrauktas.
34 Bazelio bankų priežiūros 
komitetas, kurio „Bazelis III“ 
taisyklės sudaro pasaulinio 
bankų reguliavimo pagrindą, 
dėmesį sutelkia į pagrindinio 
I lygio kapitalo rodiklį, kurį iš 
esmės sudaro tik nuosavas 
kapitalas ir nepaskirstytas 
pelnas.
35 Bendrai sutarti lūkesčiai, susiję 
su ekonomikos raida.
36 Nepalankų scenarijų nustatė 
ECB remdamasis 2010 m. 
gruodžio mėn. susitartu 
pavojų rinkiniu ir pagrindu 
laikydamas Komisijos 2010 m. 
rudens prognozes. Įžanginė 
kalba „2011 m. ES masto 
testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis rezultatų 
skelbimas“, Londonas, 2011 m. 
liepos 15 d.
37 Metodinėje sistemoje (ją 
sudarė 51 puslapis) buvo 
nustatyti pagrindiniai 
testavimo bruožai (pvz., 
aprėptis, trukmė ir atskaitos 
data) ir padarytos testavimo 
prielaidos (pvz., statinis 
balansas, nulinis augimas ir 
nekintantys veiklos deriniai), 
taip pat pateiktos techninės 
gairės ir apibrėžtys (pvz., 
įvairios sudedamosios kapitalo 
dalys, kaip elgtis esant 
apdraustoms pozicijoms, ką 
atspindėti pelno ir nuostolio 
raidoje).
30 Pastabos
2011 m. testai nepalankiausiomis sąlygomis ir vėliau nustatyti kapitalo poreikiai iki 
2013 m. pabaigos
2011 m. sausio mėn. EBI paskelbia, kad atliks 2011 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.
2011 m. liepos 15 d. EBI paskelbia 90 bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus38. Aštuoni ban -
kai (penki – Ispanijos, du – Graikijos ir vienas – Austrijos) nesiekia 5 % kapitalo ribos. Nustatyta, kad bendras 
kapitalo trūkumas yra 2,5  milijardo  eurų.
2011 m. spalio 10 d. Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas susitaria restruktūrizuoti banką „Dexia“ ir suteikti jam 
iki 90  milijardų  eurų. EUR finansinę garantiją. Atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis „Dexia“ buvo 
įvertintas kaip vienas saugesnių Europos bankų (13-tas iš 91).
2012 m. gegužės mėn. Didžiausia Ispanijos nekilnojamojo turto turėtoja „Bankia“ nacionalizuojama ir prašo 
19 milijardų eurų finansinės paramos. „Bankia“ taip pat peržiūri 2011 m. pelno ir nuostolio ataskaitą ir nuo 
pirminio 309  milijonų  eurų pelno pereinama prie 4,3  milijardo  eurų nuostolio. Testuojant nepalankiausiomis 
sąlygomis (nepalankus scenarijus) nustatyta, kad „Bankia“ pagrindinio I lygio kapitalo rodiklis iki 2012 m. pa -
baigos sumažėtų iki 5,4 %., tačiau vis tiek dar būtų virš reikalaujamos minimalios 5 %. ribos.
2012 m. Ispanijos valdžios institucijos paveda atlikti 14 bankininkystės grupių, sudarančių 90 %. Ispanijos 
bankininkystės sistemos, testavimą nepalankiausiomis sąlygomis39. Atliekant šį tyrimą nustatyta, kad esant 
nepalankiam scenarijui bendras kapitalo poreikis būtų beveik 60  milijardų  eurų. Taip pat apskaičiuota, kad per 
trejų metų laikotarpį Ispanijos bankai kartu patirs 270  milijardų  eurų kredito nuostolių.
2013 m. pradžia. Nyderlandų vyriausybė nacionalizuoja banką „SNS Bank“ (bendrovės „SNS Reaal“ patronuoja -
moji bendrovė). Bankas patyrė didžiulių nuostolių dėl turimo nekilnojamojo turto, ypač to, kuris buvo užsieny -
je. Atliekant 2011 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, „SNS banko“ I lygio kapitalo rodiklis buvo 8,4 %, 
t. y. gerokai didesnis negu reikalaujamas minimalus 5 proc. lygis, ir 2012 m. pabaigoje jis sumažėtų iki 7 %.
2013 m. pabaiga. Buvo įvertinta dviejų didžiausių Slovėnijos bankų – „Nova Ljubljanska banka“ (NLB d. d.) ir 
„Nova Kreditna Banka Maribor“ (NKBM d. d.) – turto kokybė ir atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygo -
mis40. Palyginti su vertinimais, gautais vykdant EBI 2011 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kai kapita -
lo trūkumas nenustatytas, po 2013 m. testavimo Slovėnijos vyriausybei teko rekapitalizuoti NLB d. d. skiriant 
1 551 mln. EUR ir NKBM d. d. skiriant 870 mln. EUR.
38 Vienas bankas atsisakė suteikti leidimą skelbti jo duomenis.
39 Atliko nepriklausoma išorės konsultavimo bendrovė „Oliver Wyman“.
40 Visapusišką peržiūrą atliko Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield ir Colliers (žr. 2013 m. 
gruodžio 12 d. Slovėnijos banko pranešimą spaudai).1 langelis
31 Pastabos
60 
EBI atliktas testavimas nepalankiausio -
mis sąlygomis buvo galimo kapitalo 
trūkumo apskaičiavimas. Testavimas 
nepalankiausiomis sąlygomis buvo 
viena iš įvairių priežiūros priemonių, 
naudojamų pavienių įstaigų atspa -
rumui, taip pat bendram sistemos 
atsparumui vertinti.41 Nebuvo įtrauktas 
bankų turto arba pagrindinių garantijų 
kokybės vertinimas, taip pat netestuo -
tas bankų likvidumas.
61 
Dėl 59–60 dalyse minėtų priežasčių 
testavimu nepalankiausiomis sąlygo -
mis nebuvo galima nustatyti proble -
mų kai kuriuose Europos bankuose, 
kuriuos vėliau reikėjo gelbėti valstybės 
lėšomis (žr.  1 langelį ).
... rekapitalizavimo  
priemonė 2012 m. padėjo 
atkurti pasitikėjimą
62 
Po 2011 m. testavimo nepalankiau -
siomis sąlygomis, 2012 m. vykdyta 
rekapitalizavimo priemonė42. Buvo 
siekta sustiprinti atrinktų bankų 
kapitalo pozicijas sukuriant išskirti -
nes ir laikinas kapitalo atsargas. EBI 
pareikalavo pagrindinio I lygio kapitalo 
rodiklį43 iki 2012 m. birželio pabaigos44 
padidinti iki 9 %.63 
EBI stebėjo, kaip įgyvendinami ban -
kų rekapitalizavimo planai ir 2012 m. 
spalio 3 d. paskelbė galutinę ataskaitą. 
Apskritai, dėl šios priemonės bankų 
kapitalo pozicija padidėjo iki daugiau 
negu 200 mlrd. EUR. 27 bankai, ku -
riems pradžioje trūko kapitalo, pateikė 
kapitalo planus ir savo kapitalo poziciją 
padidino 116 mlrd. EUR45. Rekapitaliza -
vimo priemonė padėjo atkurti pasitikė -
jimą bankininkystės sektoriumi46.
64 
ES lygmeniu nebuvo jokio pertvarky -
mo mechanizmo ar finansinio stabi -
lumo stiprinimo priemonės, kad būtų 
galima bankus remti tiesiogiai. Ban -
kams, kurie vėliau buvo įvertinti kaip 
silpni ir kapitalo negalėjo gauti finansų 
rinkose, reikėjo ad hoc  nacionalinių 
sprendimų dėl kapitalo injekcijų, taigi 
nacionaliniai biudžetai patyrė spaudi -
mą. Jungtinėse Valstijose padėtis buvo 
kitokia, jose finansinio stabilumo sti -
prinimo priemonės buvo įdiegtos prieš 
atliekant testavimą nepalankiausiomis 
sąlygomis (žr. V priedą ).41 EBI. 2011 m. ES masto EBI 
bankų testavimo 
nepalankiausiomis sąlygomis 
apžvalga, 2011 m. kovo 18 d.
42 2011 m. spalio 26 d. euro zonos 
valstybių ir vyriausybių 
vadovai susitarė dėl išsamių 
priemonių pasitikėjimui atkurti 
rinkinio. Viena iš tų priemonių 
buvo rekapitalizavimas. Kitos 
priemonės buvo susijusios su 
Graikijos skolos mažinimu ir 
finansavimu iš Europos 
finansinio stabilumo fondo 
(EFSF).
43 Pagrindinis I lygio kapitalas 
palyginti su pagal riziką 
įvertintu turtu.
44 EBI. Kapitalo atsargos siekiant 
sumažinti rinkoje kylantį 
susirūpinimą dėl valstybės 
garantija užtikrintų skolų 
pozicijų. Metodinis 
pranešimas, 2011 m. gruodžio 
8 d.
45 EBI. Galutinė kapitalo planų 
įgyvendinimo po EBI 201 1 m. 
rekomendacijos dėl laikinų 
kapitalo atsargų sukūrimo 
pasitikėjimui rinkoje atkurti, 
ataskaita , 2012 m. spalio 3 d.
46 Rekapitalizavus bankus MSCI 
Europe Financials  akcijų 
indeksas stabiliai didėjo.
32 Pastabos
Priežiūros reforma. Reikia 
toliau gerinti vartotojų 
apsaugą ir plėtoti pagrin -
dines valdymo sistemas
... minimalūs ištekliai ir 
mažai balsuojančių narių, 
turinčių visus įgaliojimus 
vartotojų apsaugos srityje
65 
Vartotojų apsaugą galima apibrėžti 
taip: vartotojų interesų, susijusių su 
kokybe, kaina ir saugumu, apsauga, 
paprastai nustatyta teisinėje siste -
moje47. Finansų sektoriuje konkretūs 
vartotojų apsaugos klausimai apima 
produktų saugą, skaidrumą, išsamią ir 
teisingą informaciją, nesąžiningą ko -
mercinę praktiką, teisės naudotis turtu 
atėmimą, pakantumą, tarpininkavimą 
ir skundų tvarkymą.
66 
EBI reglamento 9 straipsnio 1 dalis: 
„Institucija imasi vadovaujamojo vai -
dmens skatindama vartotojams skirtų 
finansinių produktų ir paslaugų rinkos 
skaidrumą, paprastumą ir sąžiningumą 
visoje vidaus rinkoje, įskaitant:
 — rinkdama informaciją apie vartoji -
mo tendencijas, jas analizuodama 
ir apie jas pranešdama;
 — peržiūrėdama ir koordinuoda -
ma kompetentingų institucijų 
finansinio raštingumo ir švietimo 
iniciatyvas;
 — rengdama šios pramonės šakos 
atstovų mokymo standartus; ir
 — prisidėdama rengiant bendras 
informacijos atskleidimo taisykles.“Vartotojų apsaugai neskiriama 
pakankamai išteklių
67 
Dėl finansinės suirutės vartotojų ap -
saugai neteiktas didelis prioritetas: per 
visus 2011 ir 2012 m. EBI savo pastan -
gas telkė į sisteminės rizikos mažinimą, 
ir tai buvo beveik visų nacionalinių 
ir tarptautinių reguliavimo institu -
cijų prioritetas. Šiai veiklai skirta tik 
labai nedaug darbuotojų. Pavyzdžiui, 
Vartotojų apsaugos padalinyje 2013 m. 
vasario pabaigoje dirbo tik du darbuo -
tojai. Padalinio vadovo pareigų niekas 
nėjo kelis mėnesius. 2011 m. Priežiūros 
taryboje nediskutuota vartotojų ap -
saugos klausimais; pirmininkas tik pa -
minėjo, kad reikia vartotojų klausimus 
įtraukti į EBI prioritetų sąrašą. 2012 m. 
EBI ėmėsi daugiau veiklos, susijusios su 
vartotojų apsauga, ir Priežiūros tary -
boje buvo surengtos kelios diskusijos, 
o 2013 m. paskelbti keli dokumentai.
68 
Visos trys Europos priežiūros insti -
tucijos (EPI)48 nustatė, kad vartotojų 
apsauga yra vienas iš jų tikslų. Dėl 
to tam tikri dalykai dubliuojami, nes 
vartotojai gali įsigyti draudimą banke 
arba draudimo bendrovėje, ar įsigyti 
investicijas banke arba investicinėje 
bendrovėje. Taigi EPI privalo derinti 
su vartotojų apsauga susijusią savo 
veiklą, o tai apsunkina valdymą, kai jos 
turi priimti nuoseklius sprendimus dėl 
vartotojų teisių apsaugos.47 Šaltinis.  QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48 EBI, EIOPA ir ESMA.
33 Pastabos
Nedaug balsuojančių narių 
turi visus įgaliojimus vartotojų 
apsaugos srityje
69 
Vartotojų apsauga visose valstybė -
se narėse organizuojama skirtingai 
(žr.  4 lentelę ). Daugelyje valstybių na -
rių, kuriose atsakomybe dalijamasi, NPI 
su vartotojų apsauga susiję įgaliojimai 
yra gana riboti, nes jų pagrindinė atsa -
komybė yra užtikrinti bendrą finansinį 
stabilumą, o ne spręsti konkrečius 
vartotojų apsaugos klausimus.70 
Be NPI, dar yra 41 kompetentinga 
institucija, tam tikru mastu atsakinga 
už vartotojų interesų gynimą nacio -
naliniu lygmeniu. Kadangi valstybių 
narių nuostatos dėl vartotojų apsaugos 
yra labai įvairios, EBI neturi galimybių 
kiekvienoje valstybėje narėje turėti po 
vieną bendrą informacinį punktą, ir dėl 
to imtis veiksmų šioje srityje tampa dar 
sunkiau.
49 EBI reglamento 40 straipsnio 
5 dalis.4 lentelėNPI įgaliojimai, susiję su vartotojų apsauga
Valstybė
Belgija 
Bulgarija
Čekija
Danija
Vokietija
Estija
Airija
Graikija
Ispanija
Prancūzija
Italija
Kipras
Latvija
Lietuva
Liuksemburgas
Vengrija
Malta
Nyderlandai
Austrija
Lenkija
Portugalija
Rumunija
Slovėnija
Slovakija
Suomija
Švedija
Jungtinė Karalystė
Neturi 
įgaliojimo X X
Įgaliojimu 
dalijamasiX X X X X X X X X X X X X X X X X
Atsakinga 
vienaX X X X X X
Nėra duomenų X X
Šaltinis: EBI.
71 
Priežiūros tarybai diskutuojant klausi -
mu, nepatenkančiu į balsuojančios NPI 
įgaliojimų sritį, pastaroji gali pasikvies -
ti kitos tinkamos nacionalinės institu -
cijos atstovą, kuris neturės balsavimo 
teisės49. Tačiau 2011 ir 2012 m. Priežiū -
ros tarybos posėdžiuose diskutuojant vartotojų apsaugos klausimais nacio -
nalinių vartotojų apsaugos institucijų 
atstovų nebuvo (balsuojančius narius 
lydėję asmenys buvo iš NPI arba centri -
nio banko).
34 Pastabos
Riboti EBI teisiniai įgaliojimai
72 
EBI reglamento 1 straipsnio 2 dalyje 
apibrėžta EBI veiksmų sritis neapima   
direktyvų, susijusių su vartotojų 
apsauga, išskyrus nedidelę Mokėjimo 
paslaugų direktyvos dalį. Pirmas EBI 
šioje srityje suteiktas įgaliojimas dėl 
techninių standartų parengimo yra Hi -
potekinių kreditų direktyva (HKD), kuri 
buvo priimta 2014 m. vasario mėn.
... EBI dar turi įdiegti pagrin -
dines vidines sistemas veiks -
mingai ir efektyviai veiklai 
užtikrinti
73 
Veiklos rodikliai leidžia išmatuoti pa -
žangą, padarytą siekiant organizacijos 
tikslų. ES institucijose ir agentūrose 
naudojamos veiklos rodiklių vertinimo 
sistemos, pvz., tai gali būti pagrindiniai 
veiklos rodikliai, pagal kuriuos verti -
nama pagrindinė veikla arba veiklos, 
kurią institucija ar agentūra vykdo, 
poveikis.74 
EBI dar nenustatė išsamios savo 
pagrindinių veiklos sričių vertinimo 
sistemos. Atsižvelgiant į veiklos sritis, 
gali būti nustatyti įvairūs pagrindiniai 
veiklos vertinimo rodikliai50. Nors savo 
2014–2016 m. daugiamečiame etatų 
plane EBI nuodugniai pagrindžia pa -
pildomų išteklių poreikį 2014 m., nėra 
jokio dokumento, vidutinės trukmės 
tikslus ir užduotis aiškiai siejančio su 
darbuotojų, kuriuose reikia pasamdyti, 
skaičiumi.
Priežiūros reforma.  
Kintantis EBI vaidmuo
75 
Įsteigus BPM, ECB gali priimti gaires ir 
rekomendacijas, taip pat sprendimus, 
tik jei yra EBI parengti techniniai regu -
liavimo ir įgyvendinimo standartai ir 
tik laikydamasis tų standartų51.
76 
Įsteigus BPM, EBI vaidmuo rengiant 
reguliavimo priemones iš esmės liks 
nepakitęs (žr. 14–15 dalis). Pavyzdžiui, 
EBI turėtų toliau plėtoti bendrą taisy -
klių sąvadą ir prisidėti prie jo nuose -
klaus taikymo, taip pat didinti prie -
žiūros praktikos konvergenciją visoje 
Sąjungoje52.50 Pavyzdžiui, pasiteiravimo 
internetu atvejų skaičius ir 
vidutinė atsakymo į juos 
trukmė, atsakymų, gautų 
vykstant viešoms 
konsultacijoms, skaičius ir jų 
analizavimo trukmė, į kolegijų 
darbotvarkes per metus 
įtrauktų punktų skaičius, 
specialistų mokymo valandų 
skaičius, priežiūros institucijų 
kolegijų, informacijai keistis 
naudojančių IT platformas, 
procentinė dalis ir pan.
51 Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 
(BPM reglamento) 4 straipsnio 
3 dalis.
52 Reglamento (ES) Nr. 1022/2013 
4 konstatuojamoji dalis.
35 Pastabos
77 
Tačiau yra sričių, kuriose neaišku, kaip 
paskirstyta EBI ir ECB atsakomybė:
 — EBI toliau bus atsakinga už visai 
Sąjungai bendro Europos finansų 
įstaigų priežiūros vadovo, kuriame 
būtų nustatyta geriausia metodika 
ir procesai, rengimą ir tvarkymą53. 
Tačiau „priežiūros vadovus“ rengia 
tiek EBI, tiek ECB ir nėra aišku, 
kokias sritis aprėps kiekvienas 
vadovas. Rizikuojama, kad taisyklės 
ir (arba) gairės tarpusavyje prieš -
taraus arba bus neaiškios, taip pat 
rizikuojama dubliuoti darbus. Be 
to, BPM šalyse tai gali paskatinti su -
maištį dėl to, kuris vadovas galioja 
kurioje situacijoje.
 — Nors EBI yra atsakinga už ES masto 
testų nepalankiausiomis sąlygomis 
inicijavimą ir koordinavimą, už jų 
vykdymą yra atsakingos kompe -
tentingos institucijos. Tačiau nėra 
aiškiai apibrėžta, kas už juos prisii -
ma bendrą atsakomybę.
 — Teisės aktuose nustatyta, kad ECB 
turėtų plėtoti ryšius ir susitarti dėl 
administracinės tvarkos su trečiųjų 
šalių priežiūros institucijomis ir 
administracijomis ir su tarptautinė -
mis organizacijomis, nedubliuojant 
EBI veiksmų54.78 
Teisės aktuose nustatyta, kad ECB ir 
BPM nedalyvaujančių ES valstybių 
narių kompetentingos institucijos 
turėtų sudaryti susitarimo memo -
randumą, kuriame būtų apibrėžta, 
kaip jie tarpusavyje bendradarbiaus 
vykdydami priežiūros uždavinius55. Šie 
memorandumai bus susiję su dvišaliu 
ES pagrindinių bankininkystės priežiū -
ros institucijų bendradarbiavimu, o ne 
griežtu koordinavimu per EBI.
79 
Taigi, jei ECB su BPM nepriklausančių 
valstybių narių priežiūros institucijo -
mis susitartų dėl priežiūros praktikos, 
galėtų kilti abejonių dėl EBI įgaliojimų, 
pavyzdžiui, susijusių su jos vaidmeniu 
priežiūros institucijų kolegijoje.
80 
Be to, kaip teigiama 10 ir 67 punktuose, 
tai, kiek darbuotojų turės EBI, priklauso 
nuo NPI darbuotojų (nacionalinių eks -
pertų arba trumpalaikės pagalbos vyk -
dant konkrečias užduotis), taip pat nuo 
sutartininkų. Pareigoms, susijusioms 
su politikos plėtojimu, EBI daugiausia 
samdo NPI arba bankininkystės verslo 
darbuotojus. Viena iš praktinių proble -
mų plėtojant BPM bus poreikis pasam -
dyti darbuotojus dirbti ECB (BPM) ir 
EBI. Abi institucijos konkuruos toje pat 
darbo rinkoje. ECB planuoja pasamdyti 
maždaug 1 000 ekspertų, o EBI ketina 
2012–2016 m. savo darbuotojų skaičių 
padidinti daugiau negu dvigubai – nuo 
94 iki 199.53 Reglamento (ES) Nr. 1022/2013 
1 straipsnio 5 dalies a punkto 
i papunktis.
54 BPM reglamento 
31 konstatuojamoji dalis.
55 BPM reglamento 3 straipsnio 
1 dalis.
36
 Išvados  
ir rekomendacijos
81 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos 
bankininkystės sektoriaus teisės aktų 
reforma ir EBI įsteigimas, taip pat jų 
veikla kuriant naują bankininkystės 
sektoriaus reguliavimo ir priežiūros sis -
temą, nustatytą 2011 m., buvo svarbūs 
pirmieji veiksmai reaguojant į finansų 
krizę. Tačiau nustatyta ir naujų prie -
monių veikimo trūkumų, susijusių su 
tarpvalstybine bankininkystės priežiū -
ra, ES bankų atsparumo vertinimu ir 
vartotojų apsaugos skatinimu ES finan -
sinių priemonių arba paslaugų rinkoje. 
Trūkumai apibendri toliau tekste, taip 
pat pateikta Audito Rūmų rekomen -
dacijų, skirtų politikos formuotojams 
ir institucijoms, kurios, reaguodamos 
į finansų krizę, imasi reguliavimo ir 
priežiūros veiksmų.
82 
Ribojama turimų išteklių ir siaurų 
teisinių galių EBI įdiegė pirmuosius 
naujos bankų sektoriaus reguliavimo ir 
priežiūros sistemos elementus. Todėl 
ji, kiek buvo įmanoma, įvykdė savo 
tikslą užtikrinti trumpalaikį, vidutinės 
trukmės ir ilgalaikį finansų sistemos 
stabilumą ir veiksmingumą. Įsteigus 
ECB valdomą BPM, reikia toliau aiškiai 
nustatyti vaidmenis ir atsakomybę dėl 
ES masto priežiūros užduočių, ypač 
tarp ECB, NPI ir EBI.Reguliavimo reforma
83 
Apskritai Komisija laiku rengė ban -
kininkystės sektoriaus teisės aktus. 
Tačiau dėl griežtų terminų, nustatytų 
atsižvelgiant į G20 ir Bazelio komiteto 
visuotinius susitarimus, taip pat dėl 
vilkinamų politinių derybų sutrumpėjo 
išorės suinteresuotiesiems subjek -
tams skirtas laikas, per kurį jie turėjo 
pateikti informaciją viešų konsultacijų 
metu. Dėl to EBI turėjo nedaug laiko 
techniniams standartams parengti ir 
negalėjo sistemingai pateikti pastabų 
dėl įgaliojimų ir teisėkūros proceso 
savalaikiškumo. Nors per pastaruosius 
kelerius metus pateikta daug teisėkū -
ros pasiūlymų (kiti dabar rengiami), 
nebuvo atliktas tarpsektorinis viso pa -
siūlymų rinkinio poveikio vertinimas.
37 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Teisės aktams rengti ir 
konsultacijoms turėtų būti skirta 
pakankamai laiko, taip pat reikėtų 
atlikti tarpsektorinę poveikio analizę.
— Teisėkūros institucija galėtų 
atsižvelgti į tai, kiek laiko reikia 
techniniams standartams parengti, 
ir Komisijos teisėkūros pasiūlymuo -
se EBI turi būti skirta pakankamai 
laiko techniniams standartams 
parengti. Dėl šios priežasties tei -
sėkūros institucija galėtų pakviesti 
EBI tapti teisėkūros proceso stebė -
toju arba kitaip suteikti galimybę 
pateikti pastabas dėl teisėkūros 
pasiūlymų, kuriuose yra numatytos 
funkcijos EBI.
— Nustatydamos laikotarpius, per 
kuriuos išorės suinteresuotieji su -
bjektai turi pateikti savo nuomonę 
viešų konsultacijų metu, Komisija ir 
EBI turėtų laikytis savo geriausios 
praktikos gairių.
— Komisija turėtų atlikti tarpsektori -
nę viso pasiūlymų rinkinio poveikio 
analizę. Galbūt reikėtų naudotis 
išorės vertintojo, kompetentingo 
atlikti tokią sudėtingą užduotį, 
paslaugomis.
Priežiūros raida. Poveikis EBI 
priežiūros vaidmeniui
84 
EBI, kaip tarpininkė bei NPI veiklos 
koordinatorė, padėjo pagerinti bankų 
tarpvalstybinę priežiūrą, o kaip regulia -
vimo institucija ji padėjo rengti bendrą 
taisyklių sąvadą ir bendrą priežiūros 
vadovą. Tačiau, EBI neturi pakankamai 
kompetencijos ir pakankamų teisinių įgaliojimų, kad galėtų priimti spren -
dimus dėl priežiūros konvergencijos 
arba užtikrinti jų vykdymą ir spręsti NPI 
ginčus. Taigi, EBI indėlis siekiant prie -
žiūros konvergencijos apskritai buvo 
palyginti ribotas.
Priežiūros institucijų kolegijos
85 
Priežiūros institucijų kolegijos yra 
skirtos tarpvalstybinėms bankininkys -
tės grupėms, t. y. grupėms, įvairiose 
valstybėse narėse turinčioms svarbių 
patronuojamųjų įmonių ar filialų. EBI 
turi teisę visavertiškai dalyvauti šiose 
kolegijose, jos vaidmuo – supaprastinti 
keitimosi informacija procesą ir kole -
gijose skatinti konvergenciją ir nuo -
seklų Sąjungos teisės taikymą. Tačiau 
kolegijų posėdžiuose dažnai daugiau 
diskutuota procedūriniais klausimais, 
užuot rengus diskusijas esminiais 
rizikos klausimais. Todėl EBI indėlis 
siekiant priežiūros konvergencijos per 
kolegijas buvo palyginti ribotas, o in -
formacija keistasi neoptimaliai. Naujoje 
priežiūros struktūroje, susiformavu -
sioje įdiegus BPM, priežiūros kolegijų 
sudėtis ir skaičius pasikeis. Jų vaidmuo 
bus svarbus tiems tarpvalstybiniams 
bankams, kurie nedalyvaujančiose 
valstybėse narėse turi svarbių patro -
nuojamųjų įmonių arba filialų.
38 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija
EBI turėtų toliau skatinti priežiūros 
institucijų kolegijų veiksmingumą.
— EBI turėtų kolegijas toliau skatinti 
diskutuoti rizikos klausimais, pa -
vyzdžiui, vertinant sisteminę riziką, 
aptariant rizikos suvestines ir testa -
vimą nepalankiausiomis sąlygomis 
ir pan. Šioje srityje EBI turėtų užti -
krinti kolegijos priežiūros grupės 
ir rizikos analizės grupės vidaus 
bendradarbiavimą.
— Kad būtų naudinga buveinės vals -
tybės narės priežiūros institucijai 
ir siekdama išsaugoti savo žinias, 
EBI turėtų užtikrinti, kad buveinės 
valstybės narės priežiūros institu -
cijai visada būtų teikiami atsiliepi -
mai ir kad tai visada būtų išsamiai 
dokumentuojama.
— EBI turėtų aktyviau skatinti kole -
gijas naudotis IT platformomis, 
kaip keitimosi informacija forumu, 
užuot jas naudojus kaip archyvavi -
mo sistemą.
— EBI turėtų įdiegti dokumentų 
valdymo sistemą, kad palengvintų 
savo žinių išsaugojimą, ir užtikrinti 
ilgalaikį jos veikimo veiksmingumą 
ir efektyvumą.
Bankų testavimas 
nepalankiausiomis sąlygomis
86 
EBI teko tarpininkės ir koordinatorės 
vaidmuo atliekant 2011 m. testavimą 
nepalankiausiomis sąlygomis, bet ji ne -
turėjo nei darbuotojų, nei įgaliojimų, būtinų testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis patikimumui užtikrinti. Be 
to, testuojama nepalankiausiomis są -
lygomis buvo tuo metu, kai ES lygme -
niu dar nebuvo nustatyta finansinio 
stabilumo stiprinimo priemonių. Nors 
2011 m. testavimas nepalankiausiomis 
sąlygomis buvo naudingas inicijuojant 
daugybės bankų rekapitalizavimą, 
taip pat išryškėjo, kad šios procedūros 
yra ribotos, jei jos nesiejamos su turto 
portfelio kokybės vertinimu.
3 rekomendacija
Norint užtikrinti bankų testavimo 
nepalankiausiomis sąlygomis 
patikimumą, reikia aiškių ir plačių 
įgaliojimų ir pakankamai patyrusių 
darbuotojų. Kad darbas būtų 
veiksmingas, reikia sukurti ES masto 
pertvarkymo mechanizmus.
— Už testavimą nepalankiausiomis 
sąlygomis atsakinga institucija 
turėtų turėti aiškius ir plačius 
įgaliojimus, taip pat pakanka -
mai patyrusius darbuotojus, kad 
galėtų užtikrinti šios priemonės 
patikimumą.
— ES politikos formuotojai turėtų 
siekti užtikrinti, kad būtų įdieg -
ti pertvarkymo mechanizmai ir 
tinkamos finansinio stabilumo 
stiprinimo priemonės, proporcin -
gos tarpvalstybinės bankininkystės 
veiklos mastui ir struktūrai.
39 Išvados ir rekomendacijos 
Vartotojų apsauga
87 
EBI negalėjo vykdyti jai suteiktų varto -
tojų apsaugos įgaliojimų, nes jai trūko 
išteklių, buvo teisinių suvaržymų, be 
to, EBI sprendimų priėmimo procese 
buvo nepakankamai atstovaujama 
nacionalinėms vartotojų apsaugos 
institucijoms. Daugelis Priežiūros 
tarybos narių turėjo tik ribotus varto -
tojų apsaugos įgaliojimus arba visai 
jų neturėjo. Taigi, rizikuojama priimti 
neoptimalius sprendimus, ne tik Prie -
žiūros taryboje, bet ir nuolatiniuose 
komitetuose ir pogrupiuose, kuriuose 
atstovaujama valstybėms narėms.
88 
Dar vienas dalykas yra tai, kad varto -
tojų apsauga yra visų trijų EPI tikslas. 
Dėl to tam tikru mastu dubliuojama 
veikla, nes vartotojai draudimą gali 
įsigyti banke arba draudimo bendrovė -
je. Todėl EPI privalo koordinuoti savo 
veiklą, susijusią su vartotojų apsauga, 
taip pat sprendimų priėmimo procesą, 
o dėl to prie vartotojų teisių apsaugos 
valdymo prisideda dar vienas sudėtin -
gumo lygmuo.
4 rekomendacija
ES finansų sektoriuje reikia 
griežtesnių vartotojų apsaugos 
priemonių.
— Turėtų būti apsvarstyta, kaip ES 
lygmeniu efektyviau ir veiksmin -
giau panaudoti administracinius 
išteklius vartotojų apsaugai ES 
skatinti.Paramos veikla
89 
Norint, kad veiklos rezultatų stebėsena 
būtų veiksminga, būtina įdiegti veiklos 
rezultatų vertinimo sistemą, pavyz -
džiui, būtų galima naudoti pagrindi -
nius veiklos rodiklius. EBI dar neįdiegė 
tokios sistemos, kad galėtų veikti 
veiksmingai ir efektyviai.
5 rekomendacija
Veiklos rezultatų vertinimo sistemos 
įdiegimas
— EBI turėtų įdiegti visos pagrindi -
nės veiklos rezultatų vertinimo 
sistemą, kad galėtų stebėti, kiek 
veiksmingai ta veikla siekiama 
organizacijos tikslų ir uždavinių.
BPM poveikis
90 
Atlikdama reguliavimo vaidmenį, 
EBI turi įgaliojimus rengti techninius 
standartus ir gali naudingai pasitelkti 
savo specialistų žinias ir toliau vykdyti 
šią užduotį. Tačiau kyla klausimų dėl 
jos būsimo vaidmens vykdant bankų 
priežiūrą, nes jos vaidmuo apsiriboja 
NPI veiklos koordinavimu ir tarpininka -
vimu, ji neturi įgaliojimų NPI atžvilgiu 
priimti konkrečius sprendimus. Taigi 
rizikuojama, kad bus neaiškus EBI ir 
ECB vaidmuo bei atsakomybė ir kad 
bus dubliuojama jų veikla.
40 Išvados ir rekomendacijos 
6 rekomendacija
Kad bankų sąjunga būtų sėkminga, 
o bankų priežiūra – veiksminga, 
būtina aiškiai nustatyti vaidmenis ir 
atsakomybę.
— Bankų sąjungoje reikia aiškiai at -
skirti EBI, ECB ir NPI (tiek dalyvau -
jančių BPM, tiek jame nedalyvau -
jančių) vaidmenis ir atsakomybę. 
Vaidmenis ir atsakomybę reikėtų 
aiškiai nustatyti teisės aktuose 
ar susijusių institucijų susitarimo 
memorandumuose.— Reikėtų nustatyti procedūras, 
kuriomis būtų užtikrintas glaudus 
ir dažnas įvairių įstaigų bendradar -
biavimas ir keitimasis informacija. 
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti 
pereinamajam laikotarpiui iki galu -
tinio BPM sukūrimo.
— Reikia, kad glaudžiai bendra -
darbiautų EBI, BPM ir kitos BPM 
nedalyvaujančios ES nacionalinės 
priežiūros institucijos, taip pat 
reikia, kad būtų ES masto pertvar -
kymo mechanizmai.
Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė 2014 m. gegužės 15 d. Liuksemburge 
įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Priedai
Audito metodo apžvalgaI priedas
Audito
tikslai
Audito
kriterijai
Įrodymų
rinkimometodaiAr būdai, kuriais Komisija diegė 
naujas reguliavimo priemones, 
buvo gerai valdomi? 
- Ekspertų grupių pateiktos rekomendacijos
- Su projektų valdymu susijusių žinių visuma 
(PMBOK vadovas)  
- Valdymo planuose ir 1 lygmens teisės aktuose 
nustatyti galutiniai terminai 
- EBI reglamente nustatyti teisiniai 
reikalavimai, susiję su: /periodcentered.cap centralizuotai prieinamomis
registruotų finansų įstaigų duomenų bazėmis
/periodcentered.cap Europos nacionaliniųindėlių garantijų sistemų stiprinimu 
- Teisingas ES taisyklių įgyvendinimas 
valstybėse narėse, kaip nustatyta atitinkamose direktyvose
- Poveikio vertinimas, atliekamas laikantis 
gairių.
- Valdymo planų ir planavimo dokumentų 
apžvalga
- Veiklos koordinavimo su kitais GD apžvalga- Pokalbiai su pagrindiniais darbuotojais- Faktinių paskelbimo datų palyginimas su 
planuotomis datomis ir galutiniais terminais
- Aktualių dokumentų patikrinimas- Aktualių dokumentų patikrinimas- EBI 2011 ir 2012 m. darbo programų apžvalga- Etatų / darbuotojų samdymo plano apžvalga - Pažangos ataskaitų ir metinių veiklos 
ataskaitų apžvalga
- Pokalbiai su pagrindiniais darbuotojais- Aktualaus priežiūros institucijų kolegijų sąrašo 
apžvalga
- Posėdžių protokolų apžvalga- Dalijimosi informacija procedūrų analizė- Paskelbtų dokumentų apžvalga.Ar veiksmingas EBI vaidmuo 
vykdant bankų priežiūrą?Ar Komisija ir EBI savo pareigas nustatant naują bankininkystės sektoriaus 
reguliavimo ir priežiūros tvarką atliko tinkamai ir ar ta nauja tvarka veikia sėkmingai? 
- EBI reglamente nustatyti teisiniai 
reikalavimai, susiję su: /periodcentered.cap priežiūros institucijų kolegijų įsteigimu ir 
geriausios praktikos skatinimu
/periodcentered.cap tarpininkavimu/periodcentered.cap bendradarbiavimu su priežiūros 
institucijomis
/periodcentered.cap keitimusi informacija 
/periodcentered.cap testavimo nepalankiausiomis sąlygomis 
organizavimu
/periodcentered.cap priežiūros standartų rengimu
/periodcentered.cap gairių ir rekomendacijų teikimu/periodcentered.cap vartotojų apsauga 
- priežiūros institucijų kolegijų įsteigimu ir 
geriausios praktikos skatinimu
- Darbuotojų samdymo planas ir darbo 
programa
- Veiklos rezultatų vertinimo sistema.
42 Priedai
Audito įrodymų rinkimo metodų aprašymas
Preliminarus tyrimas
01 
Prieš imantis audito buvo atliktas preliminarus tyrimas, kaip Komisija valdė 
finansų krizę. Vidaus rinkos ir paslaugų GD yra GD, atsakingas už Komisijos 
politinį atsaką į finansų sektoriaus krizę. Šis tiriamasis darbas buvo pagrįstas 
pagrindinių dokumentų, pavyzdžiui, galiojančių teisės aktų, metinių ataskai -
tų ir valdymo planų, apžvalga ir susitikimais su pagrindiniais kelių Komisijos 
skyrių, ECB, ESRV ir EBI darbuotojais.
Audito vizitai į Komisiją ir EBI
02 
Audito grupė audito įrodymams rinkti tris kartus lankėsi Vidaus rinkos ir pas -
laugų GD. Per šiuos vizitus auditoriai kalbėjosi su pagrindiniais dešimties GD 
skyrių darbuotojais. Lankyti šie skyriai:
 —Vidaus audito skyrius;
 —2 skyrius. Finansinių paslaugų politika, ryšiai su Taryba;
 —A direktorato A1 skyrius. Žmogiškieji ištekliai ir planavimas;
 —B direktorato B2 skyrius. Analizė, poveikis ir vertinimas;
 —B direktorato B3 skyrius. Vidaus rinkos teisės taikymas ir Europos 
Parlamentas;
 —B direktorato B4 skyrius. Tarptautiniai reikalai;
 —E direktorato E2 skyrius. Įmonių paslaugos;
 —F direktorato F2 skyrius. Įmonių valdymas, socialinė atsakomybė;
 —F direktorato F3 skyrius. Apskaita ir finansinės ataskaitos;
 —H direktorato H1 skyrius. Bankai ir finansiniai konglomeratai.I priedas
43 Priedai
03 
Be pokalbių, dar buvo apžvelgtos atrinktos devynios teisėkūros iniciatyvos 
(IV priedas ).
04 
Audito grupė du kartus lankėsi EBI. Be horizontaliųjų ir paramos skyrių, EIB 
pagrindinę organizaciją sudaro du direktoratai  – Priežiūros ir Reguliavimo. 
Per šiuos vizitus surengti 22 teminiai susitikimai1 su pagrindiniais darbuotojais 
(kai kurios temos aptartos per abu vizitus).
05 
Siekiant susidaryti vaizdą, kaip veikia priežiūros institucijų kolegijos, buvo 
atlikta dokumentų peržiūra, išnagrinėjant 12 bankų imtį. Atrinktų 10 bankų 
dokumentai buvo peržiūrėti dėl 2011 m. testų nepalankiausiomis sąlygomis ir 
dėl 2012 m. rekapitalizavimo procedūros.
Faktų nustatymo vizitai
06 
Be vizitų į Vidaus rinkos ir paslaugų GD ir į EBI, audito grupė rinko informaciją 
ir siekė sužinoti ekspertų nuomonę apie bankų reguliavimą ir priežiūrą:
a)  lankydamasi kitose EPI (EIOPA ir ESMA), ESRV, ECB ir Europos bankininkys -
tės federacijoje;
b) vykdama rinkti informacijos į šešias ES valstybes nares (Čekiją, Prancūziją, 
Vokietiją, Ispaniją, Švediją ir Jungtinę Karalystę). Per tas faktų nustatymo 
misijas paprastai lankytasi NPI2 ir bankininkystės federacijose. Ispanijo -
je taip pat lankytasi Organizuoto bankų restruktūrizavimo fonde (angl. 
FROB);1 EBI valdymas, Nuolatinis 
apskaitos, ataskaitų ir audito 
komitetas (angl. SCARA), 
vartotojų apsauga, sisteminė 
rizika, bendra priežiūros 
kultūra, teisės aktų 
įgyvendinimas, IT sistemos, 
žmogiškieji ištekliai, ESRV, 
jungtinis komitetas, 
tarpininkavimas, testavimas 
nepalankiausiomis sąlygomis, 
priežiūros institucijų kolegijos, 
techniniai standartai ir darbo 
programa.
2 Kai kuriose šalyse už bankų 
priežiūrą atsakinga daugiau 
negu viena institucija; pvz., 
Vokietijoje – „Bafin“ ir 
„Bundesbank“, Švedijoje  – 
„Riksbanken“ ir 
„Finansinspektionen“, 
JK – „Bank of England“ ir FSA.I priedas
44 Priedai I priedasc) lankydamasi trečiųjų šalių – Jungtinių Valstijų ir Kanados – reguliavimo ir 
priežiūros institucijose:
 —Valiutų kontrolės biure (JAV)
 —Amerikos bankininkų asociacijoje
 —JAV Iždo departamente
 —Federalinio atsargų banko Valdytojų taryboje (Vašingtonas)
 —Federaliniame atsargų banke (Niujorkas)
 —Finansinių institucijų priežiūros biure (Kanada)
d) sušaukdama ekspertų grupę pradinėms audito pastaboms aptarti prieš 
rengiant pirmą specialios ataskaitos projektą.
45 Priedai II priedasEBI kompetencija ir veikla
Sąjungos kompetencijos sritys, 
kylančios iš Sutarties
(Sutarties dėl Europos Sąjungos 
veikimo 26 ir 114 straipsniai)26 straipsnis
„1 Sąjunga, siekdama sukurti vidaus rinką ar užtikrinti jos veikimą, imasi priemonių pagal atitinkamas Sutarčių 
nuostatas.
2 Vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, 
asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas.
3 Taryba remdamasi Komisijos pasiūlymu nustato gaires ir sąlygas, reikalingas tolydžiai pažangai visuose atitinka ‑
muose sektoriuose užtikrinti.“
114 straipsnis
„1 Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatyta kitaip, 26 straipsnyje iškeltiems tikslams pasiekti taikomos toliau 
dėstomos nuostatos. Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasikonsul ‑
tavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, nustato priemones valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų 
nuostatoms, skirtoms vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui, suderinti.“
Institucijos kompetencijos 
sritys
(Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1093/2010)Tikslai
a) gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma tinkamą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį;
b) užtikrinti finansų rinkų vientisumą, skaidrumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą;
c) stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą;
d) užkirsti kelią reguliaciniam arbitražui ir skatinti vienodų konkurencijos sąlygų sudarymą;
e) užtikrinti, kad kredito ėmimas ir kita rizika būtų tinkamai reguliuojami ir prižiūrimi; ir
f) sustiprinti vartotojų apsaugą.
Užduotys
a) prisidėti rengiant aukštos kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką;
b) padėti nuosekliai taikyti teisiškai privalomus Sąjungos aktus;
c) skatinti kompetentingas institucijas perduoti viena kitai užduotis ir pareigas ir padėti joms tą daryti;
d) glaudžiai bendradarbiauti su ESRV1;
e) organizuoti ir atlikti kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimo analizę;
f) pagal savo kompetenciją stebėti ir vertinti rinkos pokyčius;
g) atlikti ekonomines rinkų analizes siekiant pateikti informaciją apie Institucijos pareigų vykdymą;
h) stiprinti indėlininkų ir investuotojų apsaugą;
i) prisidėti prie nuoseklaus ir darnaus priežiūros institucijų kolegijų veikimo, sisteminės rizikos stebėsenos vykdymo, 
vertinimo ir apskaičiavimo, atgaivinimo ir problemų sprendimo planų rengimo ir koordinavimo, teikti aukšto lygio 
apsaugą indėlininkams ir investuotojams visoje Sąjungoje ir rengti sunkumus patiriančių finansų įstaigų problemų 
sprendimo metodus bei vertinti atitinkamų finansinių priemonių poreikį;
j) vykdyti kitas specifines užduotis, nustatytas šiame reglamente arba kituose įstatymo galią turinčiuose teisės 
aktuose;
k) skelbti savo interneto svetainėje ir reguliariai atnaujinti su jos veiklos sritimi susijusią informaciją;
l) perimti atitinkamai visas nustatytas ir vykdomas Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (EBPIK) 
užduotis.
1 Europos sisteminės rizikos valdyba.
46 Priedai II priedasValdymas Priežiūros taryba
Sudaro pirmininkas, po vieną kiekvienos valstybės narės (NPI vadovas2), Komisijos, ECB3, ESRV, EIOPA4 ir ESMA5 atstovą.
Administracinė valdyba
Sudaro pirmininkas ir šeši kiti Priežiūros tarybos nariai.
Pirmininkas
Paskirtas Priežiūros tarybos.
Vykdomasis direktorius
Paskirtas Priežiūros tarybos.
Apeliacinė taryba
Jungtinis trijų EPI subjektas.
Išorės auditas
Europos Audito Rūmai.
Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija
Europos Parlamentas.
2013 m. ( 2012  m.) institucijai 
skirti ištekliai2013 m. ( 2012  m.) biudžetas
26,0 (20,7) mln. EUR
Įskaitant:
Europos Sąjungos subsidiją: 10,4 (8,3) mln. EUR
Valstybių narių įnašus: 15,2 (12,1) mln. EUR
Stebėtojų įnašus: 0,4 (0,3)  mln. EUR
Darbuotojų skaičius 2013 m. gruodžio 31 d. (2012 m.)
93 laikinieji darbuotojai (68)
13 sutartininkų (12)
19 deleguotųjų nacionalinių ekspertų (14)
Produktai ir paslaugos 2012 m. − Surengtos viešos konsultacijos dėl 23 reguliavimo ir įgyvendinimo techninių standartų projektų, iš kurių 16 – dėl 
kapitalo ir (arba) nuosavų lėšų.
− Komisijai pateikti pirmieji reguliavimo techninių standartų dėl kapitalo poreikio, nustatomo pagrindinėms sando ‑
rio šalims pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą, projektai.
− Pateikti šeši gairių, keturi diskusijų ir 14 konsultacinių dokumentų.
− Pateiktos septynios nuomonės, skirtos Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai, trys komentarų raštai dėl apskai ‑
tos klausimų, skirti Tarptautinių apskaitos standartų tarybai (TAST) ir (arba) tarptautinių finansinės atskaitomybės 
standartų (TFAS) fondui, taip pat vienas komentarų raštas dėl audito klausimų, skirtas Tarptautinių audito ir 
užtikrinimo standartų valdybai (TAUSV).
− Stebėta pažanga pateikus EBI 2011 m. liepos mėn. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijas ir EBI 
2011 m. gruodžio mėn. rekapitalizavimo rekomendacijas, kurios turėjo būti įgyvendintos iki 2012 m. birželio 30 d. 
(bankų kapitalo planų stebėjimas, 61 banko individualių duomenų, susijusių su kapitalo pozicijomis, skelbimas).
2 Nacionalinė priežiūros institucija.
3 Europos Centrinis Bankas.
4 Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija.
5 Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.
47 Priedai II priedas− Atliktas su priežiūros institucijų kolegijomis susijęs darbas siekiant padidinti priežiūros praktikos nuoseklumą, 
užtikrinti geresnį veiklos koordinavimą ir bendrų sprendimų dėl įstaigoms būdingų rizikos ribojimo reikalavimų, 
specifinį dėmesį skiriant 40 didžiausių tarpvalstybinių ES bankų, rengimą.
− Dalyvauta 116 kolegijų posėdžių, taip pat jų veikloje.
− Rengtas EBI krizių valdymo vadovas, skirtas nenumatytoms situacijoms valdyti, į jį taip pat įtrauktas keitimasis 
informacija kolegijose ir su EBI susidarius nenumatytoms situacijoms.
− Rengti Gerosios praktikos dokumentai, susiję su turinio nuoseklumu ir bendrų sprendimų rengimu.
− Paskelbtos kelios ekspertų ataskaitos (pvz. rizikos ribojimo sistemos skolinant MVĮ apžvalgos ataskaita, ataskaita 
dėl „Bazelis III“ / DKP IV stebėsenos priemonės, tolesnė apžvalga, kuria siekiama įvertinti bankų atskleidžiamą 
informaciją pagal 3 ramsčio reikalavimus, nustatytus Direktyvoje dėl kapitalo poreikio, ataskaita dėl kolegijų 
veikimo ir kolegijų veiksmų planų vykdymo ir pan.).
− Atlikta rizikos analizė, įvertintos, stebėtos ir labai įvairiems suinteresuotiesiems subjektams pristatytos rizikos 
ataskaitos (įskaitant metinę ataskaitą ES Parlamentui, atnaujintą pusmečio ir ketvirčio informaciją ir ataskaitas, 
savaitinę apžvalgos ataskaitą dėl Europos bankų likvidumo ir finansavimo sąlygų), tobulinta rizikos vertinimo ir 
analizės infrastruktūra, įskaitant vidaus ir išorės duomenų tyrimą.
− Kartu su ESMA ir EIOPA prisidėta prie Europos finansų priežiūros institucijų sistemos apžvalgos proceso pagal EBI 
reglamento 81 straipsnį (Komisijai teikti kokybiniai ir kiekybiniai duomenys bei savęs vertinimo ataskaita).
− Prisidėta prie Tarptautinio valiutos fondo rengtos ES finansų sektoriaus vertinimo programos.
− Kartu su ESMA atliktas su EURIBOR ir lyginamųjų kriterijų klausimais susijęs darbas, įskaitant rekomendacijų 
rengimą EURIBOR‑EBF ir nacionalinėms institucijoms, taip pat darbas, susijęs su lyginamųjų kriterijų nustatymo 
procesais.
− Atliktos nacionalinių kompetentingų institucijų apklausos, susijusios su nacionaliniais nuostatais dėl profesinės 
žalos atlyginimo draudimo ir su atsakingu skolinimu bei elgesiu su skolininkais, patiriančiais mokėjimo sunkumų, 
paskelbta 2012 m. vartotojų tendencijų ataskaita.
− 2012 m. spalio mėn. surengta EBI vartotojų apsaugos diena.
− Sukurtas Nuolatinis vartotojų apsaugos ir finansinių inovacijų komitetas (angl. SCConFin) ir jo pogrupiai, kurių vei ‑
klos sritis – atsakingas skolinimas ir pradelstų skolų tvarkymas, į biržos prekybos sąrašus įtraukti fondai ir sutartys 
dėl kainų skirtumų.
− Surengta ir koordinuota 13 seminarų EBI ir nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojams.
− Nustatytas finansų sričiai skirtas pagrindinių veiklos rodiklių rinkinys, reguliariai teiktos ataskaitos EBI administra ‑
cinei valdybai.
− Dar labiau išplėsta integruotoji elektroninė žmogiškųjų išteklių sistema ( Allegro ), siekiant sukurti veiksmingą ir 
skaidrią darbo aplinką.
− Surengta 11 Priežiūros tarybos posėdžių (septyni fiziniai posėdžiai, keturios telekonferencijos), 8 Administracinės 
valdybos posėdžiai (šeši fiziniai posėdžiai ir dvi telekonferencijos).
− EBI vidaus komitetai, grupės, darbo grupės ar specialistų grupės surengė maždaug 180 posėdžių.
Šaltinis:  Institucijos pateikta informacija.
48 Priedai III priedasEkspertų grupė
 —Dirkas Cupei, Europos indėlių draudimo įmonių forumas ir Vokietijos ban -
kų asociacija
 —Faridas Aliyevas, Europos vartotojų organizacija
 —Karelas Lannoo, Europos politikos studijų centras
 —Nicolas Véronas, Institutas „Bruegel“ ir Petersono tarptautinės ekonomikos 
institutas
 —Peteris Nybergas, „Åbo Akademi“ , Suomija
 —Eva Hüpkes, Finansinio stabilumo taryba
49 Priedai IV priedasApžvalgai atrinktos teisėkūros iniciatyvos
DKP II: 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
20 09/111/EB.
DKP III: 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2010/76/EB.
DKP IV: 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios 
kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direk -
tyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB.
RKP: 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms 
įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012
Krizės valdymo sistema: Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos di -
rektyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir 
pertvarkymo sistema.
Indėlių garantijų schemos: Pasiūlymas dėl 2009 m. kovo 11 d. Europos Parla -
mento ir Tarybos direktyvos 2009/14/EB.
Finansinių konglomeratų direktyva: 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamen -
to ir Tarybos direktyva 2011/89/EB.
Apskaitos direktyvų peržiūra: Pasiūlymas dėl 2011 m. lapkričio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos.
Skaidrumo direktyvos peržiūra: Pasiūlymas dėl 2011 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos COM(2011) 683 final.
50 Priedai V priedasJungtinių Valstijų ir Kanados pertvarkymo mechanizmai ir 
indėlių draudimas
JAV pertvarkymo mechanizmai
JAV bankų pertvarkymo sistemą administruoja Federalinė indėlių draudimo 
korporacija; ji yra federalinė agentūra. Per pastarąją krizę ji pertvarkė be -
veik 500 bankų, įskaitant palyginti didelius bankus, pavyzdžiui, „Washington 
Mutual“.
2010 m. Doddo -Franko įstatymu išplėsti Federalinės indėlių draudimo 
korporacijos (angl. FDIC) įgaliojimai ir įtrauktos sisteminės svarbos bankus 
valdančios bendrovės, susijusios FDIC apdraustų įstaigų įmonės ir nebankinės 
finansų įstaigos, pavyzdžiui, draudimo bendrovės.
Doddo -Franko įstatyme reikalaujama, kad kiekviena sisteminės svarbos finan -
sų įstaiga Federalinei indėlių draudimo korporacijai ir Federaliniam atsargų 
bankui periodiškai pateiktų pertvarkymo planą, kuriame turi būti nurodyta, 
kaip bendrovė planuoja savo greitą ir tinkamą pertvarkymą pagal JAV ban -
kroto kodeksą.
Paramos nuvertėjusiam turtui programa (TARP)1
2009 m. JAV priežiūros agentūros2 atliko testavimą nepalankiausiomis sąlygo -
mis siekdamos nustatyti, ar didžiausios JAV finansų įstaigos turi pakankamai 
kapitalo atsargų, kad atlaikytų recesiją ir finansų rinkos neramumus. Turėjo 
būti testuojamos visos finansų įstaigos, kurių turtas didesnis negu 100 mlrd. 
USD. Testuotos 19 bankininkystės organizacijų buvo JAV bankininkystės siste -
mos branduolys, jų turtas sudarė maždaug du trečdalius viso JAV bankus val -
dančių bendrovių turto. Nustatyta, kad dešimčiai iš 19 testuotų bankų trūksta 
kapitalo. Remiantis nepalankiu 2009–2010 m. scenarijumi, atlikus testavimą 
nepalankiausiomis sąlygomis nustatyta, kad toms dešimt finansų įstaigų iš 
viso trūksta maždaug 74,6 milijardo JAV dolerių.
TARP buvo finansinio stabilumo stiprinimo priemonė. Tai buvo JAV vyriausy -
bės investicijų, paskolų ir turto garantijų bei pirkimo labai įvairiose finansų įs -
taigose ir iš jų, siekiant sustiprinti finansų sektorių, programa. JAV vyriausybė 
per TARP kapitalo pagalbos programą iškart suteikė kapitalo toms įstaigoms, 
kurioms, remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, trūko 
kapitalo. Įsipareigojimas rekapitalizuoti visas pagrindines finansų įstaigas 
padėjo atkurti investuotojų pasitikėjimą, o pavienėms finansų įstaigoms buvo 
sudarytos galimybės privačiose rinkose gauti pakankamai kapitalo. Iš tikrųjų, 
devynios3 iš dešimties įstaigų, kurios, kaip nustatyta testuojant nepalankiau -
siomis sąlygomis, turėjo nepakankamai kapitalo, gebėjo jo gauti rinkose, 
todėl joms nereikėjo papildomo finansavimo iš TARP .1 Šioje dalyje minima tik viena 
TARP dalis, paveikusi didžiules 
įstaigas: testavimas 
nepalankiausiomis sąlygomis 
(angl. SCAP) ir kapitalo 
pagalbos priemonė 
(angl.  CAP).
2 Federalinės atsargų sistemos 
Valdytojų taryba, Valiutų 
kontrolės biuras ir Federalinė 
indėlių draudimo korporacija. 
Atliekant testavimą 
nepalankiausiomis sąlygomis 
labai aktyviai dalyvavo 
Niujorko FED, šiai veiklai 
skyrusi maždaug 200 
darbuotojų.
3 Sudarančios 98 proc. 
nustatyto kapitalo trūkumo.
51 Priedai V priedasKanados pertvarkymo mechanizmas
Kanados indėlių draudimo korporacija (angl. CDID) draudžia įstaigų narių in -
dėlius ir yra Kanados bankų pertvarkymo institucija. Bankai, taikydami rizika 
pagrįstą metodą (bankų balanso rizika), reguliariai moka indėlių garantijų 
sistemos įmokas.
52 Priedai
Bankų gaivinimo ir pertvarkymo sistema
2011 m. spalio mėn. Finansinio stabilumo taryba (FST1) paskelbė dokumentą, 
kuriame išdėstyti pagrindiniai veiksmingos finansų įstaigų pertvarkymo siste -
mos bruožai. Dokumente nustatyti pagrindiniai elementai, kuriuos FST laiko 
būtinais, kad pertvarkymo sistema būtų veiksminga. FST teigimu, pertvarky -
mo institucijos gali būti decentralizuotos, bet tokiu atveju jos turi glaudžiai 
bendradarbiauti ir pasirašyti susitarimus. Be to, pertvarkymo sistemai reikia 
aiškaus įgaliojimo, ji turi būti tokia, kad būtų galima greitai priimti sprendi -
mus, taip pat ji turi būti aiški ir skaidri dalyvaujantiems bankams.
Pagrindiniai veiksmingų pertvarkymo mechanizmų požymiai
Pertvarkymo institucija
Kiekvienoje jurisdikcijoje turi būti paskirtoji administracinė institucija arba 
institucijos, atsakingos už pertvarkymo įgaliojimų vykdymą į pertvarkymo 
sistemos aprėptį patenkančių įmonių atžvilgiu („pertvarkymo institucija“). 
Tais atvejais, kai jurisdikcijoje yra ne viena pertvarkymo institucija, turi būti 
aiškiai apibrėžti ir koordinuojami jų atitinkami įgaliojimai, vaidmenys ir 
atsakomybė.
Kai toje pat jurisdikcijoje už tos pat grupės įmonių pertvarkymą atsakingos 
skirtingos pertvarkymo institucijos, tos jurisdikcijos pertvarkymo sistemoje 
turi būti nustatyta pagrindinė institucija, koordinuojanti juridinių asmenų 
pertvarkymą toje jurisdikcijoje.
Pertvarkymo institucija turi veikti savarankiškai ir laikydamasi įstatymais jai 
nustatytos atsakomybės, jos procesai turi būti skaidrūs, valdymas patikimas, 
ji turi turėti pakankamai išteklių, jos atžvilgiu turi veikti patikimi vertinimo ir 
atskaitomybės mechanizmai, kad būtų galima įvertinti bet kurių pertvarkymo 
priemonių veiksmingumą. Ji turi turėti kompetenciją, išteklius ir veiklos pajė -
gumus, kad didelių ir sudėtingų įmonių atžvilgiu galėtų įvykdyti pertvarkymo 
priemones.
Pertvarkymo įgaliojimai
Pertvarkymo sistema turi būti tokia, kad pertvarkymą būtų galima pradėti 
laiku ir iš anksto, nelaukiant, kol įmonė pagal balansą taps nemoki ir kol ne -
prarastas visas turtas.1 FST – pasaulinę finansų 
sistemą stebinti ir 
rekomendacijas teikianti 
tarptautinė institucija. Ši 
institucija įsteigta po 2009 m. 
balandžio mėn. Londone 
vykusio 2009 m. G20 
aukščiausiojo lygio susitikimo, 
ji pakeitė Finansinio stabilumo 
forumą  (FSF). Tarybą sudaro 
visos didžiosios ekonomiškai 
reikšmingos G20 valstybės , 
FSF nariai ir Europos Komisija . 
Jos buveinė yra Bazelyje, 
Šveicarijoje.VI priedas
53 Priedai
Pertvarkomų įmonių finansavimas
Jurisdikcijose turi veikti privačiai finansuojami indėlių draudimo ar pertvar -
kymo fondai arba turi būti finansavimo mechanizmas, susijęs su išlaidų, 
patiriamų laikinai finansuojant įmonės pertvarkymą, ex post  susigrąžinimu iš 
pramonės.
Šaltinis: Finansinio stabilumo taryba. Pagrindiniai veiksmingos finansų įstaigų pertvarkymo sistemos 
bruožai, 2011 m. spalio mėn.VI priedas
54 Priedai
Bibliografija
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The Road 
To Pan‑European Regulation?  (Lamfalussy  procesas ir ES bankų reguliavimas. Dar vie -
nas žingsnis link Europos masto reguliavimo?) Annual Review of Banking & Financial 
Law (Metinė bankininkystės ir finansų teisės apžvalga) [25 tomas: 1] p. 396, 2006 m.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism (Europos bendras 
priežiūros mechanizmas) , University of Cambridge Faculty of Law Legal Studies 
Research Paper Series (Kembridžo universiteto Teisės fakulteto Teisės studijų tyrimo 
dokumentų serija), 2013 m.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in the EU 
(ES indėlių apsaugos sistemų reformavimo galimybės) , European Credit Research 
Institute (Europos kreditų tyrimo institutas), ECRI Policy Brief No. 4 (ECRI politinis 
informacijis dokumentas Nr. 4) (2011 m. kovo mėn.).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution ( Bankų 
pertvarkymo finansavimo tvarka ir dalijimasis našta) , VOX, 2012 m.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block towards 
a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety net’)  (Bendras 
priežiūros mechanizmas. Svarbus žingsnis link Europos bankų sąjungos (visiškas 
bankų apsauginių sąlygų europinimas)) , 2nd Annual Research Conference of the IADI 
(Tarptautinės indėlių draudimo įmonių asociacijos 2-oji metinė tiriamoji konferenci -
ja), 2013 m.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., Pazar -
basioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area (Euro zonos 
bankų sąjunga) , IMF (TVF), 2013 m.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition (Euro -
pos indėlių draudimas. Perėjimo finansavimas) , Centre for European Policy Studies 
(Europos politikos studijų centras), CEPS Commentary (EPSC komentarai), 2012 m.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? (Bankų sąjunga ir bankų pertvarkymas. Kaip tai suderinti?), VOX, 2012 m.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union? (ES bankų 
pertvarkymas ir gaivinimas. Bankų sąjungos plėtimas?) , ERA Academy of European 
Law (Europos teisės akademija), 2013 m.
Lannoo, K., Banking Union in three steps (Bankų sąjunga trimis etapais) , Centre for 
European Policy Studies (Europos politikos studijų centras), CEPS Commentary 
(EPSC komentarai), 2012 m.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency (Bankų sąjungos planas. 
Nuoseklumo siekis) , Centre for European Policy Studies (Europos politikos studijų 
centras), CEPS Commentary (EPSC komentarai), 2012 m.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking Union? 
(Kokia turėtų būti Europos bankų sąjunga?) , BRUEGEL, 2012 m.VII priedas
55 Priedai
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s Banking 
Union?  (Bendras priežiūros mechanizmas. Tvirti pirmieji žingsnia link bankų sąjun -
gos?) , EGMONT, Royal Institute for International Relations (EGMONT karališkasis 
tarptautinių santykių institutas), 2013 m.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union (Tikroviškas tiltas link 
Europos bankininkystės sąjungos) , BRUEGEL, 2013 m.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union (Europos bendras priežiūros mechanizmas ir ilgas kelias link bankų 
sąjungos) , BRUEGEL, 2012 m.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to Europe ‑
an banking union (Nuo priežiūros iki pertvarkymo. Tolesni veiksmai kuriant Europos 
bankų sąjungą) , BRUEGEL, 2013 m.
„A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes“ (Euro zonos ban -
kų sąjunga. Pagrindinės techninės pastabos), IMF (TVF), 2013 m.
„Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union“ (Europos 
finansų rinkos. Nuo bendros rinkos iki bankų sąjungos), German Council of Eco -
nomic Experts (Vokietijos ekonomikos ekspertų taryba), Annual Report (Metinė 
ataskaita) 2012/13, 2013 m.
„Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ (Pagrindi -
niai veiksmingos finansų įstaigų pertvarkymo sistemos bruožai), Financial Stability 
Board (Finansinio stabilumo taryba), 2011 m.VII priedas
56
Santrauka
V
Komisija pažymi, kad EBI nėra atsakinga už finansų 
sektoriaus subjektų tiesioginę priežiūrą ES. EBI 
įsteigta siekiant gerinti vidaus rinkos veikimą, 
visų pirma užtikrinant aukšto lygio, veiksmingą ir 
nuoseklų reguliavimą ir priežiūrą. Institucija turėtų 
apsaugoti viešąsias vertybes, kaip antai finansų 
sistemos stabilumą, rinkų ir finansinių produktų 
skaidrumą ir indėlininkų bei investuotojų apsaugą. 
Ji taip pat turėtų užkirsti kelią reguliaciniam arbi -
tražui ir visiems užtikrinti vienodas sąlygas, taip 
pat stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, 
siekiant naudos visai ekonomikai.
VI
Komisija norėtų pažymėti, kad EBI buvo suteiktas 
aiškus įgaliojimas ir teisė priimti privalomus sprendi -
mus siekiant didinti priežiūros konvergenciją, ypač 
kai tai susiję su privalomu tarpininkavimu ir įtariamų 
ES teisės aktų pažeidimų tyrimais.
VIII
Komisija norėtų pažymėti, kad įvairių subjektų 
vaidmuo ir atsakomybė yra aiškiai apibrėžti pagrin -
diniuose teisės aktuose. Kai kuriose srityse būtų 
naudingas papildomas paaiškinimas.
Įžanga
15
Komisija laikosi nuomonės, kad tiek EBI, tiek ECB 
vaidmuo yra aiškiai nustatytas atitinkamuose regla -
mentuose. Tiek BPM reglamente (31 ir 32 konsta -
tuojamosiose dalyse), tiek iš dalies pakeistame EBI 
reglamente (4 konstatuojamojoje dalyje) pabrė -
žiama, kad sukūrus bendrą priežiūros mechanizmą 
nekils klausimų dėl EBI vaidmens ir atsakomybės. 
Kai kuriose srityse (pvz., testavimo nepalankiausio -
mis sąlygomis, priežiūros vadovo) bus ypač svarbus 
glaudus institucijos ir ECB bendradarbiavimas.Komisijos  
atsakymas
Pastabos
25
Komisija pažymi, kad nuo 2010 m. ji pasiūlė beveik 
30 taisyklių rinkinių, siekdama užtikrinti, kad visi 
finansų sektoriaus dalyviai, produktai ir rinkos būti 
tinkamai reglamentuojami ir veiksmingai prižiūrimi. 
Taip Komisija pasiūlė visus pagrindinius teisės aktus, 
susijusius su G20 įsipareigojimais ir ne tik. Šios 
taisyklės sudaro visų 28 ES valstybių narių pagrin -
dinę sistemą ir palaiko tinkamai veikiančią bendrąją 
finansinių paslaugų rinką.
33
Komisija pripažįsta, kad tiek ji, tiek EBI turėjo 
surengti keletą viešų konsultacijų per trumpą laiko 
tarpą, tačiau tai buvo dėl ypatingo svarstomų klau -
simų skubumo. Kai kuriais atvejais reikėjo laikytis 
terminų, pvz., dėl G20 įsipareigojimų, todėl konsul -
tacijų trukmė buvo gerokai sumažinta.
34
Šiuo metu Komisija rengia bendrą įgyvendintų prie -
monių vertinimą.
Poveikio vertinimai grindžiami prielaidomis dėl 
ateities. Prasidėjus krizei buvo sunku atskirti regu -
liavimo poveikį nuo kitų svarbių veiksnių, įskaitant 
tiesioginius finansų krizės padarinius (pvz., padidė -
jusį nenorą rizikuoti, neužtikrintas rinkos sąlygas, 
nestandartines pinigų politikos priemones ir mažas 
palūkanų normas). Nebuvo aiškaus priešingos padė -
ties scenarijaus, pagal kurį būtų galima kiekybiškai 
įvertinti numatomą poveikį. Iki krizės buvusios rin -
kos sąlygos negali būti laikomos tinkamu priešingos 
padėties scenarijumi, nes didžioji dalis finansinių 
reformų darbotvarkės skirta būtent tam, kad būtų 
išvengta spartaus ekonomikos augimo ir staigaus 
smukimo pasikartojimo.
Komisijos atsakymas 57
Parengti tokie techniniai standartai:
 — dėl buveinės valstybės narės ir priimančiosios 
valstybės narės priežiūros institucijų keitimo -
si informacija pagal Direktyvos 2013/36/ES 
50 straipsnį;
 — dėl pranešimų pagal Direktyvos 2013/36/ES 35, 
36 ir 39 straipsnius;
 — dėl bendrų sprendimų dėl kapitalo ir likvidumo 
reikalavimų, kuriuos kolegijos nariai turi priimti 
pagal Direktyvos 2013/36/ES 113 straipsnį;
 — dėl priežiūros institucijų kolegijų veikimo pagal 
Direktyvos 2013/36/ES 116 straipsnį.
50
Kiekvienais metais EBI skelbia ataskaitą. Šioje 
ataskaitoje nurodomi priežiūros institucijų kolegijų 
veikimo trūkumai ir patobulinimai.
68
Jungtinio komiteto struktūroje vis daugiau varto -
tojų apsaugos užduočių vykdo Europos priežiūros 
institucijos. Pavyzdžiui, skundų nagrinėjimo sri -
tyje buvo pritaikytas analogijos metodas siekiant 
užtikrinti, kad panašios taisyklės būtų nustatytos 
visiems trims sektoriams (bankininkystės, vertybinių 
popierių ir draudimo), kartu atsižvelgiant į konkre -
čių sektorių skirtumus.
72
Komisija pažymi, kad vartotojų ir investuotojų 
apsauga yra viena iš Europos priežiūros instituci -
joms teisės aktais pavestų užduočių. Nors iš tiesų 
valdžios institucijų galimybės priimti teisiškai priva -
lomus sprendimus uždrausti tam tikrus produktus 
ar veiklą kol kas tebėra ribotos (žr. EBI reglamento 
9 straipsnio 3 dalį), atitinkama taikymo sritis neapsi -
riboja šiais įgaliojimais.Be to, reformos buvo grindžiamos aiškia bendra 
strategija, įskaitant tarptautinius įsipareigojimus 
(G20). Per visą procesą Komisija siekė nuosekliai 
kurti taisykles ir tikrinti jų nuoseklumą. Todėl kartu 
su dauguma teisėkūros procedūra priimamų aktų 
pasiūlymų buvo parengti atskiri poveikio vertinimai. 
Reaguojant į krizę į daugelį teisės aktų įtrauktos (kai 
kuriuose  – kelios) peržiūros sąlygos siekiant įvairiais 
etapais iš naujo įvertinti poveikį.
41
EBI įsteigta siekiant gerinti vidaus rinkos veikimą, 
visų pirma užtikrinant aukšto lygio, veiksmingą ir 
nuoseklų reguliavimą ir priežiūrą. Institucija turėtų 
apsaugoti viešąsias vertybes, kaip antai finansų 
sistemos stabilumą, rinkų ir finansinių produktų 
skaidrumą ir indėlininkų bei investuotojų apsaugą. 
Ji taip pat turėtų užkirsti kelią reguliaciniam arbi -
tražui ir visiems užtikrinti vienodas sąlygas, stiprinti 
tarptautinės priežiūros koordinavimą, siekiant nau -
dos visai ekonomikai.
49
Komisija pažymi, kad EBI vaidmuo priežiūros ins -
titucijų kolegijose yra de facto  ribotas, bet norėtų 
atkreipti dėmesį į tai, kad:
 — nuo 2011 m. padaryta pažanga priežiūros insti -
tucijų kolegijų veikloje (žr. EBI atliktą priežiūros 
institucijų kolegijų veiklos metinę peržiūrą);
 — priėmus bendro priežiūros mechanizmo pa -
ketą, EBI taip pat turi teisę sušaukti kolegijos 
posėdžius;
 — 2014 m. tikimasi priimti kelis EBI parengtus 
techninius standartus. Šių standartų įgyvendini -
mas labai padės suderinti priežiūros institucijų 
kolegijų praktiką.
Komisijos atsakymas 58
1 rekomendacija. Antroji įtrauka
Komisija sutinka ir pažymi, kad išskyrus tuos atvejus, 
kai tai pagrįsta skubos priežastimis, viešų konsulta -
cijų trukmės atžvilgiu Komisija griežtai laikosi savo 
geriausios praktikos gairių.
1 rekomendacija. Trečioji įtrauka
Komisija sutinka ir pažymi, kad ji šiuo metu atlieka 
tarpsektorinę teisės aktų paketo priemonių analizę.
84
Dėl plačios reglamentavimo darbotvarkės EBI 
daugiau dėmesio sutelkė šiam aspektui nei savo įga -
liojimams, susijusiems su priežiūros konvergencijos 
stiprinimu. Komisija tikisi, kad tai pasikeis vidutinės 
trukmės laikotarpiu. Komisija taip pat pažymi, kad 
EBI turi tiek teisę, tiek teisinius įgaliojimus vykdyti 
priežiūros konvergenciją ir spręsti nacionalinių prie -
žiūros institucijų tarpusavio ginčus.
3 rekomendacija. Pirmoji įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pažymi, kad 
priėmus bendrą priežiūros mechanizmo dokumentų 
rinkinį, buvo sustiprintas EBI vaidmuo testuojant 
nepalankiausiomis sąlygomis.
3 rekomendacija. Antroji įtrauka
Komisija sutinka ir norėtų atkreipti dėmesį į nese -
niai priimtą BGP direktyvą, kurioje numatyta 
Europos bankų pertvarkymo sistema. Pasiektas 
politinis susitarimas dėl bendro bankų pertvarkymo 
mechanizmo (SRM), taip pat dėl bendros bankų 
pertvarkymo valdybos ir bendro euro zonos bankų 
pertvarkymo fondo; sprendimai dėl jų dar oficialiai 
nepriimti. Taikant SRM kartu bus svarstoma gali -
mybė priimti vieną ar kelias finansinio stabilumo 
stiprinimo priemones.Pavyzdžiui, EBI turi teisę savo iniciatyva skelbti 
gaires, atitinkančias EBI reglamento 16 straipsnį, ir 
jai nereikia konkrečių įgaliojimų leisti sektorių teisės 
aktus.
79
Komisija mano, kad EBI vaidmuo ir įgaliojimai yra 
apibrėžti steigimo reglamente ir susitarimo memo -
randumuose, sudarytuose tarp ECB ir nedalyvau -
jančių valstybių narių institucijų, ir dėl jų negali būti 
keliama klausimų.
Išvados ir rekomendacijos
82
Siekiant įgyvendinti visavertę bankų sąjungą neke -
liamas klausimas dėl EBI egzistavimo, nes jai tenka 
pagrindinis vaidmuo apsaugant bendrąją rinką.
83
Reaguodama į finansų krizę, Komisija šiuo metu ren -
gia tarpsektorinį reguliavimo darbotvarkės poveikio 
vertinimą.
1 rekomendacija. Pirmoji įtrauka
Komisija pritaria rekomendacijai, kad EBI būtų 
suteikta pakankamai laiko techniniams standar -
tams parengti, ir pažymi, kad jau yra įgyvendinti šie 
aspektai: savo pasiūlymuose dėl teisėkūros proce -
dūra priimamų aktų Komisija įsipareigojo numatyti 
įgaliojimų techniniams standartams rengti termi -
nus, kurie susiję su atitinkamo pagrindinio teisės 
akto įsigaliojimu (paprastai – 12 mėnesių, mažiau -
siai – 6 mėnesiai). Svarbu pažymėti, kad galiausiai 
terminus nustato teisės aktų leidėjai. Likusi reko -
mendacijos dalis skirta Parlamentui ir Tarybai.
Komisijos atsakymas 59
Be to, BPM reglamente (31 konstatuojamojoje 
dalyje) aiškiai nustatytas reikalavimas, kad ECB ben -
dradarbiautų su EPI.
6 rekomendacija. Pirmoji įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir norėtų 
pažymėti, kad minėtų subjektų funkcijos yra aiškiai 
išdėstytos pagrindiniuose teisės aktuose, bet reikia 
daugiau aiškumo apie jų bendradarbiavimą ir tų 
teisės aktų įgyvendinimą. BPM reglamente numa -
tyta sudaryti susitarimo memorandumą tarp, pvz., 
ECB ir nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių 
priežiūros institucijų.
6 rekomendacija. Antroji įtrauka
Komisija sutinka ir pažymi, kad ECB jau priėmė 
sprendimą dėl ECB ir nacionalinių priežiūros institu -
cijų bendradarbiavimo ir darbų koordinavimo.
6 rekomendacija. Trečioji įtrauka
Komisija sutinka ir pažymi, kad šis reikalavimas 
nustatytas BPM reglamente (31 konstatuojamojoje 
dalyje).87
Komisija sutinka ir pažymi, kad vartotojų ir investuo -
tojų apsauga yra viena iš teisės aktais EBI pavestų 
užduočių. Nors iš tiesų valdžios institucijų galimybės 
priimti teisiškai privalomus sprendimus uždrausti 
tam tikrus produktus ar veiklą kol kas tebėra ribotos 
(žr. EBI reglamento 9 straipsnio 3 dalį), atitinkama 
taikymo sritis neapsiriboja šiais įgaliojimais.
88
Komisijos nuomone, vartotojų apsaugos srityje būtų 
galima labiau pasinaudoti Europos priežiūros ins -
titucijų jungtiniu komitetu. Net jei dėl to prisideda 
sudėtingumo, jis užtikrina koordinavimą ir didina 
vartotojų apsaugos nuoseklumą.
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir norėtų pažy -
mėti, kad jungtinio komiteto įsteigimas ir reguliarūs 
posėdžiai palengvino ir pagerino keitimąsi nuo -
monėmis tarp sektorių vartotojų apsaugos klausi -
mais. Šioje srityje jungtiniam komitetui turėtų tekti 
esminis vaidmuo. Vartotojų apsauga taip pat buvo 
svarbi daugelio pastaruoju metu Komisijos pateiktų 
teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymų 
tema (pvz., banko sąskaitų pasiūlymo, MIPP , DTD ir 
kt.). Neseniai buvo priimta Hipotekos kredito direk -
tyva ir pasiektas politinis susitarimas dėl FPRD II.
90
Iš dalies pakeistame EBI reglamente (4 konstatuo -
jamojoje dalyje) ir BPM reglamente (32 konstatuo -
jamojoje dalyje) pabrėžiama, jog siekiama, kad 
perdavus priežiūros funkcijas ECB, nekiltų klausimų 
dėl EBI vaidmens ir jos dabartinių įgaliojimų ir 
užduočių. Svarbu turėti omenyje, kad pati EBI nėra 
priežiūros institucija.
Galėtų būti toliau mąstoma, kaip užtikrinti, kad EBI 
privalomų sprendimų priėmimo įgaliojimai (pvz., 
dėl privalomo tarpininkavimo, Sąjungos teisės 
pažeidimo) būtų veiksmingesni. Šis klausimas bus 
svarstomas būsimoje Komisijos ataskaitoje dėl EFPIS 
peržiūros.
60
V
EBI pabrėžia, kad, norint bent kiek reikšmingiau 
padidinti EBI įtaką priežiūros konvergencijai ES, rei -
kėtų pakeisti pirminiuose teisės aktuose numatytus 
EBI įgaliojimus. Nepaisant EBI įgaliojimų suvaržymų, 
EBI padarė didelę pažangą gerindama tarpvalsty -
binę bankų priežiūrą ir priežiūros institucijų kolegijų 
veikimą.
VI
EBI pabrėžia, kad, nepaisant siaurų teisinių įgalio -
jimų (pvz., nesuteiktas įgaliojimas pradėti privalomą 
tarpininkavimą) ir riboto kiekio kompetentingų 
nacionalinių institucijų prašymų tarpininkauti, EBI 
sėkmingai vykdė neprivalomą ir privalomą tarpinin -
kavimą aštuoniais atvejais; visais atvejais pasiekti 
abiem pusėms priimtini sprendimai.
EBI atkreipia dėmesį, kad, norint didinti testavimo 
nepalankiausiomis sąlygomis patikimumą ES, būtina 
pirminiuose teisės aktuose pakeisti EBI įgaliojimus. 
Pagal dabartines taisykles EBI vaidmuo apsiriboja 
testavimo nepalankiausiomis sąlygomis „inicijavimu 
ir koordinavimu“, o už patį testavimą nepalankiau -
siomis sąlygomis toliau teisiškai atsako ir kontaktus 
su dalyvaujančiais bankais palaiko kompetentingos 
institucijos. Todėl EBI tenka didelė atsakomybė, be 
to, kyla pavojus jos reputacijai, tačiau testavimo 
nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų ji niekaip 
realiai paveikti negali.
VIII
EBI nemano, kad susitarimo memorandumai yra tin -
kamos priemonės išaiškinti EBI, Europos Centrinio 
Banko (ECB) ir kompetentingų nacionalinių insti -
tucijų vaidmenis ir atsakomybę, ir mano, kad bet 
koks toks išaiškinimas galimas tik atlikus pakeitimus 
pirminių teisės aktų lygmeniu.Santrauka
III
EBI yra įsitikinusi, kad, atsižvelgdama į savo regu -
liavimo ir priežiūros įgaliojimų bei kompetencijos 
suvaržymus, ji sugebėjo pasiekti savo tikslus. EBI 
mano, kad finansinio stabilumo apsaugos ES apri -
bojimus lėmė ne tai, kad EBI nepakankamai gerai 
vykdė savo užduotis, o pinigų sąjungos institucinės 
sanklodos trūkumai, ypač tai, kad nebuvo integ -
ruotos priežiūros sistemos ir bendros finansinės 
apsaugos sistemos. Šie trūkumai šiuo metu šalinami 
kuriant Bankų sąjungą.
Be to, su vartotojų apsauga susiję EBI šios srities 
įgaliojimai yra suvaržyti keleto apribojimų, ypač 
dėl to, kad i) EBI steigiamajame reglamente EBI 
veiklos srityje nenumatyta jokių vartotojų apsau -
gos teisės aktų; ii) ES direktyvose, priimtose 2011, 
2012 ar 2013 m., EBI nebuvo suteikta jokių vartotojų 
apsaugos įgaliojimų, o iii) finansų įstaigų, kurioms 
EBI gali taikyti savo priemones, ratas yra ribotas, ir 
tarp jų nėra nė vienos vartotojų apsaugai svarbios 
finansų įstaigos.
IV
EBI atkreipia dėmesį, kad ji nedalyvavo rengiant ES 
pirminius bankininkystės teisės aktus ir neturėjo 
įtakos tuose teisės aktuose nustatant EBI įgaliojimus 
ir terminus.
EBI yra įsipareigojusi taikyti tinkamus viešų kon -
sultacijų dėl savo produktų procesus, be kita ko, 
įtraukiant jos Bankininkystės suinteresuotųjų 
subjektų grupę. Kelis nukrypimus nuo EBI geriausios 
praktikos, susijusios su viešų konsultacijų trukme, 
lėmė įsipareigojimas įgaliojimais pasinaudoti laiku ir 
iki teisės aktų leidėjų nustatyto termino, kad finansų 
rinkos dalyviams būtų užtikrintas tikrumas.Europos bankininkystės 
institucijos atsakymas
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 61
43
Su tarpininkavimu susijęs EBI vaidmuo yra suvar -
žytas teisės aktais. EBI negali inicijuoti privalomo 
tarpininkavimo, nebent pirminiuose teisės aktuose 
būtų numatytas konkretus įgaliojimas. Be to, esama 
teisinio neapibrėžtumo dėl to, ar EBI gali kištis į sri -
tis, kuriose kompetentingų institucijų priežiūros ver -
tinimas yra skirtingas – yra teigiančių, kad EBI gali 
panaikinti nacionalinių institucijų sprendimus tik kai 
pastarieji pažeidžia Europos teisę. Nepaisant to, kad 
EBI įgaliojimai riboti ir kad gauta nedaug naciona -
linių kompetentingų institucijų prašymų tarpinin -
kauti, EBI sėkmingai atliko neprivalomo ir privalomo 
tarpininkavimo funkciją aštuoniais tarpininkavimo 
atvejais (įskaitant du atvejus, kai tarpininkavimas 
vyko prašymo dėl privalomo tarpininkavimo taiki -
nimo etape, penkis neprivalomo tarpininkavimo 
atvejus ir vieną neformalaus tarpininkavimo atvejį) 
ir visais tais atvejais padėjo pasiekti abiem pusėms 
priimtinus spendimus (keturiais atvejais pasiektas 
oficialus (nors ir neprivalomas) susitarimas, o kitais 
keturiais  – neoficialus susitarimas).
Dėl EBI vaidmens atliekant testavimą nepa -
lankiausiomis sąlygomis žr. EBI atsakymą dėl 
3 rekomendacijos.
Bendras atsakymas dėl 49, 50, 51 ir 
52 pastraipų
Žr. EBI atsakymą dėl 2 rekomendacijos.
54
Pirmajame 2014 m. ketvirtyje EBI gavo du naci -
onalinių institucijų prašymus dėl privalomo 
tarpininkavimo.
55
Nors EBI neturi teisinio pagrindo inicijuoti priva -
lomą tarpininkavimą ir pirmajame 2014 m. ketvirtyje 
EBI gavo tik du nacionalinių institucijų prašymus 
dėl privalomo tarpininkavimo, EBI ėmėsi veiksmų 
aštuoniais tarpininkavimo atvejais (taip pat žr. EBI 
atsakymą į 43 pastraipą).Manome, kad ECB, kaip priežiūrą vykdančios 
institucijos, ir EBI atitinkamos užduotys yra aiškios 
ir visiškai suderinamos su tuo, kad ECB yra kompe -
tentinga institucija, kaip bet kuri kita tokią funkciją 
vykdanti nacionalinė kompetentinga institucija. 
EBI nesudaro susitarimo memorandumų su kompe -
tentingomis nacionalinėmis institucijomis, nes jos 
tiesiogiai dalyvauja EBI darbe ir joms atstovaujama 
Priežiūros valdyboje, kuri yra sprendimus priimantis 
EBI organas. EBI nemano, kad būtų tinkama priežiū -
ros funkcijas vykdantį ECB vertinti kitaip nei kitas 
kompetentingas institucijas, atsižvelgiant į tai, kad 
EBI susitarimo memorandumą su ECB sudarė kaip su 
pinigų institucija.
Įžanga
2 lentelė. Bendro taisyklių sąvado 
eilutė
2 lentelėje (bendro taisyklių sąvado eilutėje) patei -
kiami duomenys apie 2012 m. EBI parengtus regu -
liavimo produktus. 2013 m. EBI Europos Komisijai 
tvirtinti pateikė 36 reguliavimo techninių standartų 
projektus ir 21 įgyvendinimo techninių standartų 
projektą, 2 gaires, 4 rekomendacijas, 6 nuomones ir 
surengė 56 viešas konsultacijas.
15
Žr. EBI atsakymą dėl 6 rekomendacijos.
Pastabos
Bendras atsakymas dėl 28 ir 
33 pastraipų
Žr. EBI atsakymą dėl 1 rekomendacijos.
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 62
Dėl banko Dexia . Vykdant 2011 m. ES masto tes -
tavimą nepalankiausiomis sąlygomis Dexia  buvo 
įvertintas kaip vienas iš saugesnių Europos bankų 
(13 iš 91), tačiau, prieš priimant sprendimą dėl priva -
čiojo sektoriaus dalyvavimo Graikijoje, EBI negalėjo 
sumažinti valstybės skolos vertinimo taip, kad tai 
neprieštarautų ES Tarybos pareiškimams. Nepai -
sant to, tokių veiksmų įgyvendinimo pabaigoje EBI 
užtikrino skaidrumą, kuris leido aiškiai pamatyti 
banko Dexia  turimas valstybių vertybinių popierių 
pozicijas ir silpną jo kapitalo padėtį, kai apie tokias 
pozicijas buvo pateikta informacija rinkai.
Dėl banko Bankia . Atliekant ES masto testavimą 
nepalankiausiomis sąlygomis (neigiamas scenarijus) 
banko Bankia  pagrindinio 1 lygio kapitalo rodiklis 
2012 m. pabaigoje sumažėjo iki 5,4 proc., t. y. buvo 
didesnis už reikalaujamą minimalią 5 proc. ribą. 
Tačiau EBI rekomendavo, kad savo kapitalo padėtį 
sustiprintų ir tie bankai, kurių rodiklis buvo dides -
nis, bet arti nurodytos ribos. Be to, rezultatai buvo 
pagrįsti pradiniais duomenimis, kuriems nebuvo 
taikomas aktyvų kokybės vertinimas, todėl nebuvo 
užfiksuoti vėliau nustatyti nuostoliai.
Dėl banko SNS‑Bank . Atliekant ES masto testa -
vimą nepalankiausiomis sąlygomis, banko SNS 
Bank  1 lygio kapitalo pakankamumo rodiklis buvo 
8,4 proc., t. y. didesnis už reikalaujamą minimalią 
5 proc. ribą; 2012 m. pabaigoje šis rodiklis sumažėjo 
iki 7 proc. Tačiau šis lygis buvo pagrįstas pradiniais 
duomenimis, kuriems nebuvo taikomas aktyvų 
kokybės vertinimas; tai paaiškėjo praėjus dvejiems 
metams – tapo aišku, kad būtina testavimo nepalan -
kiausiomis sąlygomis koreguojamoji programa. EBI 
taip pat pažymi, kad bankas buvo priverstas imtis 
restruktūrizavimo po testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis laikotarpio.
Bendras atsakymas dėl 67 ir 
72 pastraipų
Žr. EBI atsakymą dėl 4 rekomendacijos.57
ES masto testavimas nepalankiausiomis sąlygo -
mis padėjo užtikrinti beprecedentį skaidrumą ir 
atskleisti bankų pozicijas ir kapitalo sudėtį, kad 
rinkos dalyviai galėtų susidaryti pagrįstą nuomonę 
apie ES bankų sektoriaus atsparumą; toks testavi -
mas buvo svarbus žingsnis siekiant i) didinti visuo -
menės informuotumą apie ES bankus ir pasitikėjimą 
jais, taip pat ii) pasirengti EBI 2012 m. rekomendaci -
jai dėl rekapitalizavimo. Drausmė rinkoje galėtų būti 
toliau stiprinama užtikrinant, kad bankai reguliariai 
ir nuosekliai atskleistų savo balanso duomenis; tai 
būtų galima veiksmingiau užtikrinti, jei EBI būtų 
suteikti didesni teisiniai įgaliojimai skelbti bankų 
duomenis remiantis priežiūros ataskaitomis.
Bendras atsakymas dėl 59, 60 ir 
61 pastraipų
Žr. EBI atsakymą dėl 3 rekomendacijos.
1 langelis
EBI pabrėžia, kad iki 2011 m. testavimo nepalan -
kiausiomis sąlygomis ji neturėjo įgaliojimų įvertinti 
aktyvų kokybę (tai būtų padėję nustatyti banko 
Bankia  ir galbūt banko SNS Bank problemas) ar 
tiesiogiai bendrauti su bankais, kad iškeltų klausimų 
dėl bankų veiklos rezultatų, nes už abi šias užduo -
tis buvo atsakingos kompetentingos nacionalinės 
institucijos.
EBI atkreipia dėmesį, kad 1 langelyje minimi bankai, 
kurie išsprendė savo problemas ir galiausiai buvo 
išgelbėti valstybės lėšomis praėjus daugiau kaip 
vieniems metams nuo testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis ir nuo 2011–2012 m. testavimo nepalan -
kiausiomis sąlygomis laikotarpio.
Dėl bankų pavyzdžių EBI pateikia tokius 
paaiškinimus.
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 63
finansų įstaigų taisyklių sąvadą; be to, tai padėjo 
padidinti bendrosios rinkos veiksmingumą ir atspa -
rumą. EBI siekė panaudoti visus jos steigiamajame 
reglamente numatytus instrumentus ir priemones, 
taip pat užtikrinti bendrosios rinkos vientisumą. Be 
to, EBI nori pabrėžti, kad šis tikslas buvo pasiektas 
neviršijant EBI biudžeto ir išteklių, taip pat neper -
žengiant EBI reguliavimo ir priežiūros įgaliojimams 
ir kompetencijai nustatytų apribojimų. Turėtų būti 
aišku, kad finansinio stabilumo apsaugos Euro -
pos Sąjungoje apribojimus lėmė ne tai, kad EBI 
nepakankamai gerai vykdė savo užduotis, o pinigų 
sąjungos institucinės sanklodos trūkumai, ypač 
tai, kad nebuvo integruotos priežiūros sistemos ir 
bendros finansinės apsaugos sistemos. Šie trūkumai 
yra šalinami kuriant Bankų sąjungą. Taip pat žr. EBI 
atsakymus dėl 3 ir 6 rekomendacijų.
83
Žr. EBI atsakymą dėl 1 rekomendacijos.
1 rekomendacija
EBI priima šią rekomendaciją.
EBI yra įsipareigojusi taikyti tinkamus viešų kon -
sultacijų dėl savo produktų procesus ir griežtai 
jų laikytis, be kita ko, įskaitant jos Bankininkystės 
suinteresuotųjų subjektų grupės dalyvavimą. Keletą 
kartų buvo nukrypta nuo EBI geriausios praktikos, 
susijusios su viešų konsultacijų trukme; tai lėmė 
įsipareigojimas savo įgaliojimais pasinaudoti laiku 
ir iki teisės aktų leidėjų nustatyto termino. Buvo 
remiamasi EBI tikslu, kuriuo siekiama užtikrinti api -
brėžtumą finansų rinkoms bei jos dalyviams ir ginti 
viešąjį interesą. Pabrėžiame, kad per audito laiko -
tarpį visi EBI suteikti įgaliojimai buvo įgyvendinti 
laiku ir iki nustatyto termino (išskyrus įgaliojimus 
pagal Direktyvos dėl kapitalo poreikio 78 straipsnį, 
dėl kurių nauji terminai su Komisija buvo suderinti iš 
anksto).77
EBI pabrėžia, kad, siekiant padidinti ES masto tes -
tavimo nepalankiausiomis sąlygomis patikimumą, 
pirminiuose teisės aktuose būtina pakeisti EBI įga -
liojimus (žr. EBI atsakymą į 3 rekomendaciją).
EBI pabrėžia, kad bendro priežiūros mechanizmo 
sukūrimas skatins stiprinti darbo santykius su ECB, 
ypač tokiais klausimais kaip testavimas nepalan -
kiausiomis sąlygomis ir bendro priežiūros vadovo 
kūrimas. EBI paaiškina, kad pagal EBI teisinius įgalio -
jimus Europos priežiūros vadovas bus neprivalomas 
ES taikomos priežiūros geriausios praktikos rinkinys. 
Dabartiniais įgaliojimais EBI nesuteikiama galimybė 
kuo geriau suderinti geriausios priežiūros praktikos 
visoje ES ir pakeisti esamų vadovų, kuriuos taiko 
tokios kompetentingos institucijos kaip ECB.
79
Žr. EBI atsakymą dėl 2 ir 6 rekomendacijų.
Išvados ir rekomendacijos
82
EBI yra įsitikinusi, kad sugebėjo pasiekti viešojo 
intereso apsaugos ir finansų sistemos stabilumo ir 
veiksmingumo didinimo tikslus. EBI ėmėsi veiksmų, 
kurie padėjo smarkiai sustiprinti bankų kapitalo 
padėtį – iki ES masto testavimo nepalankiausio -
mis sąlygomis pabaigos ES bankai kapitalą padi -
dino 50 mlrd. EUR, kad testavimo rezultatai būtų 
teigiami; EBI rekomendacija dėl rekapitalizavimo 
privertė visus didžiuosius ES bankus užtikrinti, kad 
pagrindinio 1 lygio kapitalo rodiklis būtų 9 proc., 
t. y. daug didesnis už reikalaujamą minimalią ribą 
(atsižvelgiant ir į jų valstybės portfelių riziką); dėl 
to Europos bankų kapitalo pakankamumo rodikliai 
išaugo 200 mlrd. EUR. EBI pateikė daug reguliavimo 
standartų, gairių, rekomendacijų, nuomonių bei 
įspėjimų ir taip labai prisidėjo rengiant bendrą ES 
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 64
to, ar EBI gali kištis į sritis, kuriose kompetentingų 
institucijų priežiūros kompetencijos vertinimas yra 
skirtingas – yra teigiančių, kad EBI gali panaikinti 
nacionalinių institucijų sprendimus tik kai pasta -
raisiais pažeidžiama Europos teisė; EBI įgaliojimų 
parengti bendrą priežiūros vadovą nepakanka, kad 
visoje ES būtų visiškai suderinta geriausia priežiūros 
praktika.
Nepaisant pirmiau nurodytų EBI įgaliojimų suvar -
žymų, EBI padarė didelę pažangą gerindama 
priežiūros institucijų kolegijų veikimą. Be to, po EBI 
įkūrimo 2011 m. įvyko svarbių pokyčių – dabar visos 
kolegijos imasi bendro rizikos vertinimo ir priima 
bendrus sprendimus.
2013 m. EBI atidžiai stebėjo 43 kolegijų veiklą – ji 
dalyvavo 93 susitikimuose ir 26 telefoninėse konfe -
rencijose. Nuo 2011 m. EBI kreipiasi į konsoliduotos 
priežiūros institucijas su raginimu sušaukti kolegijas, 
kad būtų galima aptarti teminius ir kitus susijusius 
klausimus (tokius kaip 2011 m. rekapitalizavimas, 
2011 ir 2014 m. testavimas nepalankiausiomis 
sąlygomis ir 2013 m. rekomendacijos dėl gaivinimo 
planų, kapitalo rezervavimo ir aktyvų kokybės 
vertinimo), taip pat aptarti su konkrečiomis institu -
cijomis ar šalimis susijusius klausimus (tokius kaip 
makroekonominės šalių aplinkybės, neatidėliotinos 
priemonės ir krizinė padėtis bankuose). Be to, EBI 
ragina konsoliduotos priežiūros institucijas į savo 
darbotvarkes įtraukti tokius konkrečius klausimus 
kaip atsisakymas taikyti išieškojimo priemones, 
nepaprastosios padėties planai, elgesio rizika ir EBI 
rizikos lentelė. EBI priežiūros valdybai EBI pateikė 
metines vidaus ataskaitas apie kolegijų veiklos 
pažangą ir tobulintinas sritis; ataskaitose užfiksuota 
pažanga, padaryta išsamiose dalyvaujančių priežiū -
ros institucijų diskusijose dėl rizikos. EBI yra paren -
gusi elgesio kodeksą, kad į nacionalines priemones 
būtų atsižvelgiama ex ante , ir buveinės bei priiman -
čiosios šalių protokolą, kad aktyvų kokybės vertini -
mas ir testavimas nepalankiausiomis sąlygomis būtų EBI atkreipia dėmesį, kad ji nedalyvavo rengiant ES 
pirminius bankininkystės teisės aktus ir neturėjo 
įtakos tuose teisės aktuose nustatant EBI įgaliojimus 
ir terminus. Aktyvesnis EBI dalyvavimas teisėkūros 
procese, taip pat reikšmingesnis EBI, kaip Komisijos 
ir kitų teisės aktų leidėjų patarėjo, vaidmuo galėtų 
padėti EBI optimaliai atlikti politikos rengėjų jai 
numatytą vaidmenį, taip pat vykdyti įgaliojimą 
sergėti bendrą taisyklių sąvadą. Norint tai įgyven -
dinti, reikėtų, kad i) Komisijos tarnybos į procesą 
neformaliai įsitrauktų prieš teisės aktų pasiūlymų 
paskelbimą, ii) būtų nustatytas teisinis įpareigoji -
mas konsultuotis su EBI dėl klausimų, priskiriamų 
EBI interesų sričiai, kaip apibrėžta EBI steigiamajame 
reglamente, ir iii) būtų nustatytas reikalavimas, 
kad Komisijai būtų nurodytos sritys, kuriose skirtu -
mai tarp nacionalinių taisyklių ir praktikos trukdo 
bendrosios rinkos veikimui ir kuriose būtina imtis 
teisėkūros veiksmų. Kartu su tokiais reikalavimais 
galėtų būti numatyta tęstinė prieiga prie informa -
cijos apie projektų rengimą ES Taryboje, taip pat 
rengiamos trišalio dialogo diskusijos tarp ES Tary -
bos, Parlamento ir Komisijos bei skatinamos išanks -
tinės diskusijos apie EBI suteiktų įgaliojimų turinį ir 
jų įgyvendinimo laikotarpį.
85
Žr. EBI atsakymą dėl 2 rekomendacijos.
2 rekomendacija
EBI priima šią rekomendaciją, tačiau pabrėžia, kad, 
norint bent kiek svariau padidinti EBI įtaką prie -
žiūros konvergencijai Europos Sąjungoje, reikėtų 
pakeisti pirminiuose teisės aktuose numatytus EBI 
įgaliojimus. EBI neturi įgaliojimo sušaukti kolegijų 
posėdžius – tai ir toliau įgaliota daryti konsoliduotos 
priežiūros institucija, be to, EBI nedalyvauja kolegi -
jos sprendimų priėmime; EBI neturi įgaliojimo inici -
juoti privalomą tarpininkavimą tarp kompetentingų 
institucijų; be to, esama teisinio neapibrėžtumo dėl 
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 65
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, EBI 
mano, kad jos vaidmuo atliekant testavimą nepa -
lankiausiomis sąlygomis turėtų išaugti: EBI turėtų 
būti suteikta galimybė tiesiogiai bendrauti su 
bankais, vykdyti tarpusavio analizes, kelti klausimus 
dėl bankų pateiktų testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis rezultatų, skelbti duomenis apie ban -
kus remiantis EBI svetainėje pateiktomis kontrolės 
ataskaitomis; arba tas vaidmuo turėtų būti iš esmės 
persvarstytas.
Vienas iš variantų  – ES masto testavimą nepalan -
kiausiomis sąlygomis pertvarkyti į atskleidimo ir 
skaidrumo užtikrinimo priemonę; tokiu atveju EBI 
pirmiausiai siektų priežiūros institucijoms užtikrinti 
testavimo nepalankiausiomis sąlygomis vykdymo 
priemones ir pati taptų vienu iš skaidrumo duo -
menų centrų pateikiant rezultatus ES mastu. Tai 
turėtų papildyti kompetentingų institucijų vykdomą 
testavimą nepalankiausiomis sąlygomis priežiūros 
tikslais, atkartojant Doddo–Franko įstatymu JAV 
įdiegtą sistemą.
Bet kurioms šių naujovių įdiegti reikia pagrindo 
pirminiuose teisės aktuose.
87
Žr. EBI atsakymą dėl 4 rekomendacijos.
EBI paaiškina, kad pastaruoju EBI vidaus taisyklių 
pakeitimu siekta pašalinti teisinį trūkumą, susijusį su 
tuo, kad EBI sprendimų priėmimo procese nepakan -
kamai atstovaujama nacionalinėms vartotojų apsau -
gos institucijoms. Kalbant konkrečiai, EBI priežiūros 
valdybos darbo tvarkos taisyklės, kurios iš dalies 
pakeistos 2013 m. lapkričio mėn. ir viešai paskelbtos 
EBI svetainėje, aiškiai sakoma (2.4 straipsnis): „Jeigu 
balso teisę turintis narys nepristato atitinkamos 
nacionalinės institucijos atstovo pagal 2 straips -
nio 3 dalį, tai toks balso teisę turintis narys privalo 
palaikyti ryšius su tokia nacionaline institucija, kad 
būtų pakankamai informuotas atitinkamu klausimu 
ir galėtų vykdyti savo funkcijas.“aptariami kolegijose. Be to, EBI yra parengusi keletą 
techninių reguliavimo standartų (TRS) ir techninių 
įgyvendinimo standartų (TĮS) kolegijų veiklos srityje 
(informacijos mainų tarp buveinės ir priimančiosios 
šalių priežiūros institucijų TRS / TĮS, pranešimų apie 
pagrindinius duomenis TRS / TĮS ir bendrų spren -
dimų dėl kapitalo ir likvidumo reikalavimų TĮS); šie 
standartai turėtų būti priimti 2014 m. Galiausiai 
aštuoniais atvejais EBI sėkmingai atliko tarpininka -
vimo vaidmenį (neperžengdama jos įgaliojimuose 
nurodyto tarpininkavimo vaidmens ribų) ir visais 
atvejais padėjo pasiekti abiem pusėms priimtinus 
sprendimus.
2013–2014 m patobulintas ir formalizuotas proce -
sas, kurio pagrindu EBI darbuotojai pateikia atsilie -
pimus konsoliduotam priežiūros organui, be kita 
ko, remiantis konkrečiais EBI priežiūros valdybos 
atsiliepimais. 2014 m. EBI IT platformą perkėlė į savo 
vidinę sistemą; tai suteiks daugiau kontrolės galimy -
bių ir padės toliau naudoti IT platformą informacijos 
mainams tarp kompetentingų institucijų.
86
Žr. EBI atsakymą dėl 3 rekomendacijos.
3 rekomendacija
EBI priima šią rekomendaciją, tačiau atkreipia 
dėmesį, kad, norint didinti testavimo nepalankiau -
siomis sąlygomis patikimumą ES, pirminiuose teisės 
aktuose būtina pakeisti EBI įgaliojimus. Nepaisant 
to, kad 2013 m. spalio mėn. EBI steigiamajame 
reglamente pateiktas tam tikras EBI vaidmens 
atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis 
išaiškinimas, pabrėžiame, kad EBI vaidmuo ir toliau 
pirmiausiai susijęs su testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis inicijavimu ir koordinavimu, o ne su pačiu 
testavimu nepalankiausiomis sąlygomis. Teisinė 
atsakomybė už patį testavimą nepalankiausiomis 
sąlygomis ir už ryšius su dalyvaujančiais bankais ir 
toliau tenka kompetentingoms priežiūros instituci -
joms, todėl EBI tenka didelė atsakomybė, be to, kyla 
pavojus jos reputacijai, tačiau kontroliuoti rezultatų 
ji negali.
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 66
Nepaisant pirmiau nurodytų apribojimų, EBI, imda -
masi pirmiau nurodytų neprivalomų teisinių prie -
monių, sugebėjo nustatyti ir spręsti keletą svarbių 
ir neatidėliotinų bankų rinkos klausimų, tokių kaip 
atsakingas skolinimasis, bendravimas su vėluojan -
čiais skolininkais, skundų tvarkymas, fondų, kurių 
vienetais prekiaujama biržoje, rizikos valdymas, 
sandorių dėl kainų skirtumo rizika, masinis finansa -
vimas (angl. crowd funding ), virtualiosios valiutos ir 
kita.
5 rekomendacija
EBI priima šią rekomendaciją ir pabrėžia, kad šiuo 
metu ji diegia veiklos valdymo sistemą.
6 rekomendacija
EBI priima šią rekomendaciją. EBI nemano, kad 
susitarimo memorandumai yra tinkamos priemonės 
išaiškinti EBI, ECB ir kompetentingų nacionalinių ins -
titucijų vaidmenis ir atsakomybę, ir mano, kad bet 
koks toks išaiškinimas gali būti atliktas tik atlikus 
pakeitimus pirminių teisės aktų lygmeniu.
Manome, kad ECB, kaip priežiūrą vykdančios 
institucijos, ir EBI atitinkamos užduotys yra aiškios 
ir visiškai suderinamos su tuo, kad ECB yra kompe -
tentinga institucija, kaip bet kuri kita tokią funkciją 
vykdanti nacionalinė kompetentinga institucija. 
EBI nesudaro susitarimo memorandumų su kompe -
tentingomis nacionalinėmis institucijomis, nes jos 
tiesiogiai dalyvauja EBI darbe ir joms atstovaujama 
Priežiūros valdyboje, kuri yra sprendimus priimantis 
EBI organas. EBI nemano, kad būtų tinkama priežiū -
ros funkcijas vykdantį ECB vertinti kitaip nei kitas 
kompetentingas institucijas, atsižvelgiant į tai, kad 
EBI susitarimo memorandumą su ECB sudarė kaip su 
pinigų institucija.4 rekomendacija
EBI priima rekomendaciją, bet atkreipia dėmesį, 
kad EBI įgaliojimai ES finansų sektoriaus vartotojų 
apsaugos srityje yra suvaržyti keliais apribojimais 
ir kad norint gerokai padidinti EBI įtaką šioje srityje 
reikalingi pakeitimai pirminiuose teisės aktuose.
Jokie vartotojų apsaugos teisės aktai EBI stei -
giamajame reglamente nebuvo įtraukti į EBI vei -
klos sritį. Be to, ES direktyvose, priimtose 2011, 
2012 ar 2013 m., EBI nebuvo suteikta jokių vartotojų 
apsaugos įgaliojimų. Pirmasis įgaliojimas EBI suteik -
tas Hipotekinių kreditų direktyva, priimta 2014 m. 
vasario mėn.; jį sudaro vienas techninis standartas.
Todėl EBI veiksmai vartotojų apsaugos srityje apsi -
ribojo savo iniciatyva vykdoma veikla, o vienintelės 
teisinės priemonės, kurios nustatytos EBI steigia -
majame reglamente ir kuriomis EBI gali naudotis, 
kad savo iniciatyva vykdomais veiksmais darytų 
įtaką finansų įstaigoms ir nacionalinėms kompe -
tentingoms institucijoms, yra įspėjimai, nuomonės 
ir gairės – visos priemonės teisiškai neprivalomos. 
Be to, EBI gali kreiptis tik į tokias finansų įstaigas 
kaip kredito įstaigos, mokėjimo paslaugų teikėjai, 
kurie yra kredito įstaigos, ir e. pinigų emitentai. Tarp 
jų nėra jokių vartotojų apsaugai svarbių finansų 
įstaigų, tokių kaip mokėjimo paslaugų teikėjai, 
kurie nėra kredito įstaigos, nebankinės hipotekos 
paslaugų teikėjai ir nebankiniai kredito paslaugų 
teikėjai. Nemažiau svarbu ir tai, kad EBI turi labai 
nedaug galimybių imtis teisiškai privalomų spren -
dimų uždrausti tam tikrus produktus ar veiklą  – tai 
leidžiama tik tam tikromis aplinkybėmis (pirmi -
niuose teisės aktuose EBI nesuteikta jokių konkrečių 
įgaliojimų, o Taryba nepaskelbė nepaprastosios 
padėties).
Europos bankininkystės institucijos atsakymas 67
Be to, EBI pabrėžia, kad Reglamente (ES) 
Nr. 1024/2013 esama konkrečių nuostatų, kuriomis 
reikalaujama sudaryti susitarimo memorandu -
mus su kompetentingomis nedalyvaujančių šalių 
institucijomis ir su vertybinių popierių priežiūros 
institucijomis, tačiau nėra jokių nuostatų, kad tokius 
susitarimus būtina sudaryti su ECB.
EBI pabrėžia, kad bendro priežiūros mechanizmo 
sukūrimas skatins stiprinti darbo santykius su ECB, 
ypač tokiais klausimais kaip testavimas nepalan -
kiausiomis sąlygomis ir bendro vadovo kūrimas. Dėl 
Europos priežiūros vadovo EBI paaiškina, kad pagal 
EBI teisinius įgaliojimus EBI vadovas bus nepriva -
lomas ES taikomos priežiūros geriausios praktikos 
rinkinys. Dabartiniais įgaliojimais EBI nesudaromos 
sąlygos visiškai suderinti geriausios priežiūros prak -
tikos visoje ES ir pakeisti esamų vadovų, kuriuos 
taiko tokios kompetentingos institucijos kaip ECB.EBI steigiamojo reglamento 8 straipsnyje yra išdės -
tytos pagrindinės EBI užduotys, tokios kaip aukštos 
kokybės priežiūros standartų ir praktikos nustaty -
mas, ir įgaliojimai toms užduotims atlikti, tokie kaip 
techninių standartų, gairių ir rekomendacijų rengi -
mas. Kompetentingų institucijų vaidmuo pirmiausiai 
nustatytas sektorių aktuose, kuriuose nurodomas 
taikytinos priežiūros ir įgaliojimų mastas. EBI stei -
giamojo reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktas 
iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1022/2013, 
kad dėl klausimų, susijusių su Reglamentu (ES) 
Nr. 1024/2013 EBI nustatytomis užduotimis, EBI 
užduočių ir įgaliojimų atžvilgiu ECB būtų kompeten -
tinga institucija. Reglamento (ES) Nr. 1022/2013 12 
konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad EBI „turėtų 
turėti galimybę savo užduotis vykdyti ir ECB atžvil -
giu lygiai taip pat, kaip kitų kompetentingų institu -
cijų atžvilgiu“. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 
3 ir 4 straipsniuose nurodyti ECB pavesti uždaviniai, 
tai, kad tais uždaviniais nedaromas poveikis EBI 
kompetencijai ir uždaviniams ir kad ECB, kaip ir kitos 
kompetentingos institucijos, turi bendradarbiauti 
su EBI ir laikytis Sąjungos teisės, įskaitant techninius 
standartus ir EBI reglamento 16 straipsnį dėl gairių ir 
rekomendacijų.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-009-LT-C  ISSN 1831-0885
Kilus finansų krizei, Komisija ėmėsi veiksmų bankininkystės 
sektoriui stabilizuoti, imdamasi stiprinti reguliavimo ir priežiūros 
sistemą ir įsteigdama Europos bankininkystės instituciją (EBI). 
Atlikdami pirmą auditą šioje srityje Audito Rūmai įvertino, ar 
Komisija ir EBI tinkamai atliko savo pareigas nustatydamos naujas 
bankininkystės sektoriaus reguliavimo ir priežiūros priemones, ir 
išnagrinėjo, kokia patirtimi gali būti pasinaudota vykdant 
bankininkystės priežiūrą pagal bendrą priežiūros mechanizmą. 
Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisijos veiksmai, įskaitant EBI 
įsteigimą, buvo svarbūs pirmieji žingsniai reaguojant į  finansų 
krizę. Tačiau buvo nustatyta ir naujų priemonių veikimo trūkumų, 
susijusių su tarpvalstybine bankininkystės priežiūra, ES bankų 
atsparumo vertinimu ir vartotojų apsaugos skatinimu, dėl kurių 
Audito Rūmai pateikia rekomendacijų.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI