EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 06 25 COM(2019) 299 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS















2018 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita



Turinys PRATARMĖ 3 SANTRAUKA 7 ĮVADAS 21 1 SKIRSNIS. VEIKLOS RODIKLIAI IR REZULTATAI 22 1.Į rezultatus orientuotas ES biudžetas 23 2.Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (biudžeto 1A išlaidų kategorija) 32 3.Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (biudžeto 1B išlaidų kategorija) 68 4.Tvarus augimas. Gamtos ištekliai (biudžeto 2 išlaidų kategorija) 81 5.Saugumas ir pilietybė (biudžeto 3 išlaidų kategorija) 97 6.Europos vaidmuo pasaulyje (biudžeto 4 išlaidų kategorija) 116 7.Specialios priemonės 140 2 SKIRSNIS. VIDAUS KONTROLĖ IR FINANSŲ VALDYMAS 144 1.ES biudžetas yra gerai valdomas 144 2.Kontrolės sistemos yra ekonomiškai efektyvios 149 3.Iš finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo matyti, kad daugiametis kontrolės ciklas padeda apsaugoti ES biudžetą 160 4.Atnaujinta Komisijos kovos su sukčiavimu strategija 165

5.Vadovybė teikia pagrįstą patikinimą, o finansinis išlygų poveikis yra nedidelis 168 6.Patikinimas, gaunamas Vidaus audito tarnybos darbu 174 7.Audito pažangos komiteto atlikto darbo išvadų santrauka 176 8.Išorės auditas ir biudžeto įvykdymo patvirtinimas: mokymasis iš praeities siekiant didesnės pažangos ateityje 179 9.Organizacijos valdymas 181 PRIEDAI Pratarmė Džiaugiuosi galėdamas pateikti 2018 m. metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą. Šioje ataskaitoje apžvelgiami ES biudžeto vykdymo rezultatai, jo valdymas ir apsauga. Joje paaiškinama, kaip ES biudžeto lėšomis remiami ES politikos prioritetai, ir apibūdinami tiek pasiekti rezultatai, tiek Komisijos vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi griežčiausių finansų valdymo standartų. Ši ataskaita yra įtraukta į Komisijos integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį. Ją teikiame atlikdami savo pareigas pagal Finansinį reglamentą ir ji yra esminė mūsų labai patobulintos finansinės atskaitomybės sistemos dalis. Nors ES biudžetas yra gana nedidelis, jis labai svarbus milijonams europiečių. Jo lėšomis papildomi nacionaliniai biudžetai ir remiami politikos prioritetai tokiose srityse, kuriose ES biudžetas turi išties didelę vertę ir jį naudojant galima efektyviausiai pasiekti rezultatų. Vadovaujuosi pagrindiniu principu, kad ES biudžeto lėšos turėtų būti skiriamos toms sritims, kuriose jų poveikis gali būti didesnis negu nacionalinio lygmens viešųjų išlaidų. Pavyzdžiui, jokia valstybė narė nėra pajėgi viena finansuoti didelės infrastruktūros ar mokslinių tyrimų projektų pakankamu mastu, kad galėtų konkuruoti su tokiais pasaulinio masto veikėjais kaip Kinija arba Jungtinės Valstijos. Kai kurios ES problemos yra ir viso pasaulio problemos. Valstybių sienos nėra kliūtis terorizmui ir organizuotam nusikalstamumui, jos nesustabdo klimato kaitos, gaivalinių nelaimių ir epidemijų plitimo. Šias problemas geriausia spręsti Europos lygmeniu, naudojant ES biudžeto lėšas. Vis dėlto, nors ES biudžeto lankstumu įsitikinta, jo dydis yra ribotas, todėl dabar kaip niekad svarbu priimti sprendimus remiantis informacija ir įrodymais, kad pinigai būtų skiriami ten, kur jų labiausiai reikia. Šioje ataskaitoje aptariame daugelį įvairių būdų, kuriais ES biudžetas 2018 m. padėjo pasiekti bendruosius mūsų tikslus. 2018 m. daugiausia siekta stiprinti ekonomikos atsigavimą, investuojant į svarbiausias sritis, kuriose skatinama kurti darbo vietas. Labai svarbų vaidmenį per šį procesą atliko Europos strateginių investicijų fondas, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir Europos struktūriniai ir investicijų fondai. Siūlau susipažinti su daugelio ES investicijų istorijomis, kurias rasite portale „InvestEU“ (https://europa.eu/investeu). ES biudžeto lėšos buvo didelė parama ir kitose prioritetinėse srityse, tokiose kaip ES visapusiškas požiūris į migraciją, saugumo sąjunga, pažangiausi moksliniai tyrimai, ES išorės veiksmai, ir kartu padėjo siekti horizontaliųjų politikos tikslų (kaip antai klimato politikos ir biologinės įvairovės). Šioje ataskaitoje taip pat išdėstyta, kokiomis priemonėmis užtikriname, kad ES biudžetas būtų valdomas pagal aukščiausius patikimo finansų valdymo standartus. Šia ataskaita Komisija prisiima visą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą 2018 m. Komisija atidžiai stebi, kaip praktiškai vykdomas ES biudžetas. Jei nustatoma, kad valstybės narės arba galutiniai gavėjai netinkamai panaudojo ES lėšas, Komisija nedelsdama imasi veiksmų, kad šios klaidos būtų ištaisytos, o lėšos, jei reikia, susigrąžintos. Komisija įvertino, kad po pataisų ir lėšų susigrąžinimo likęs 2018 m. išlaidų klaidų lygis nesieks 1 proc., taigi bus kur kas mažesnis negu reikšmingumo riba. 2018 m. toliau daryta labai svarbi pažanga, kurią pastaraisiais metais pasiekėme finansų valdymo srityje. ES klaidų nustatymo ir ištaisymo ir kovos su sukčiavimu sistemos jau yra brandžios ir patikimos. Tai pripažino Europos Audito Rūmai. Ir toliau būsime budrūs ir užtikrinsime tinkamą ES biudžeto apsaugą vėlesniais metais. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į politinę aplinką, kuri yra vis sudėtingesnė. Nuosekliai ir efektyviai teikiant ataskaitas didinama ES išlaidų atskaitomybė, o tai svarbu ne vien todėl, kad reikia laikytis teisės aktų, – tai padeda palaikyti ryšį su piliečiais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, atkurti jų pasitikėjimą ir tikėjimą Europos Sąjunga. 2018 m. (gegužės ir birželio mėn.) Komisija taip pat pateikė savo pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Buvo surengta visapusiška išlaidų peržiūra ( ) – išanalizuoti visų programų vykdymo rezultatai. Vadovavausi tokiu požiūriu, kad visos išlaidos ateityje turės būti patiriamos remiantis ES pridėtine verte, kaip pagrindiniu kriterijumi, didinant naujų prioritetų finansavimą, atnaujinant esamas programas, atliekant supaprastinimą ir racionalizavimą (kai tai įmanoma) ir suteikiant Sąjungai lankstesnį biudžetą. Tikiu, kad Komisija pasiūlė šiuolaikišką biudžetą Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina, ir šis biudžetas yra subalansuotas bei pagrįstas. Jei būtų laiku pasiektas susitarimas dėl būsimo plano, taip būtų patvirtintas bendras ES institucijų įsipareigojimas gauti kuo daugiau naudos iš kiekvieno euro, investuojamo naudojant ES biudžeto lėšas. Günther H. Oettinger

Už biudžetą ir žmogiškuosius išteklius atsakingas Komisijos narys





Santrauka ES biudžeto metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama naujausia informacija apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžetą (1 skirsnis), ir apie ES biudžeto valdymą bei apsaugą (2 skirsnis). 1 skirsnio struktūra atitinka biudžeto išlaidų kategorijas. Jame paaiškinama, kaip ES finansinėmis programomis prisidėta siekiant ES politikos prioritetų. Jame taip pat apibendrinami naujausi šių programų įgyvendinimo vertinimo rezultatai. 2018 m. buvo penktieji dabartinės (2014–2020 m.) daugiametės finansinės programos įgyvendinimo metai. Šio laikotarpio pradžioje būta vėlavimų dėl to, kad vėlai priimta daugiametė finansinė programa. Dabar ES finansinės programos jau visapusiškai įgyvendinamos. Jomis užtikrintai ir realiai remiami įvairių sričių ES politikos prioritetai. Biudžeto 1A išlaidų kategorija – darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimas Darbą po ekonomikos ir finansų krizės pradėjusi J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija davė pažadą įtraukti į darbo rinką daugiau žmonių. Šį pažadą kartu su valstybėmis narėmis ji įvykdė. Darbą šiuo metu turi kaip niekada daug europiečių – iš viso dirba 240,7 mln. žmonių. Daugiau kaip 12 mln. iš šių darbo vietų sukurta nuo šios Komisijos kadencijos pradžios. Jaunimo nedarbo lygis yra žemiausias nuo 2008 m., nors daugelyje ES regionų jis vis dar per didelis. Prie šių pasiekimų labai prisidėjo ES biudžetas, kurio lėšos tebėra labai svarbus investicijų šaltinis visoje Europoje. Nuo J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos kadencijos pradžios sukurta daugiau kaip 12 mln. darbo vietų. Jaunimo nedarbas sumažėjo nuo 24 proc. 2014 m. iki 14 proc. 2018 m. gruodžio mėn. 2018 m. ES biudžeto prioritetas buvo remtis ekonomikos atsigavimu, visų pirma toliau didinant investicijas. Investicijų augimas labai paspartėjo todėl, kad daugiau kaip 408 mlrd. EUR ( ) investicijas paskatino Europos strateginių investicijų fondas. Šis Komisijos kartu su Europos investicijų banko grupe ( ) 2015 m. įkurtas fondas pritraukia privatų finansavimą tokiose srityse kaip transportas, energetika, sveikatos priežiūra, mažosios ir vidutinės įmonės, taip pat informacinės ir ryšių technologijos. Taip jis padidina ES biudžeto poveikį. Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpis pratęstas nuo 2018 m. vidurio iki 2020 m. pabaigos ir nustatytas naujas investavimo tikslas – investuoti 500 mlrd. EUR ( ). Tikimasi, kad šiuo planu bus padėta sukurti apie 1,4 mln. naujų darbo vietų iki 2020 m., o ES bendrasis vidaus produktas (BVP) bus padidintas apie 1,3 proc. Šiomis investicijomis sparčiojo interneto prieiga suteikta dar 11 mln. namų ūkių, daugiau kaip 4 mln. namų ūkių vartojama energija iš atsinaujinančiųjų išteklių, o 30 mln. europiečių naudojasi geresne sveikatos priežiūra. Iki 2018 m. gruodžio 31 d. Europos strateginių investicijų fondas sutelkė daugiau kaip 370 mlrd. EUR investicijų visoje Europoje nuo 2015 m. – tai kur kas daugiau negu pradinis 315 mlrd. EUR tikslas, ir jau siekiama didesnio tikslo iki 2020 m. – 500 mlrd. EUR. Europos strateginių investicijų fondas padėjo finansuoti 0,5 mln. įperkamų būstų statybą, teikti geresnes sveikatos priežiūros paslaugas 30 mln. europiečių, atnaujinti geležinkelių ir miestų transporto infrastruktūrą, kuria naudojasi 95 mln. keleivių, ir lengviau gauti finansavimą daugiau kaip 280 000 mažųjų ir vidutinių įmonių. Strateginėmis investicijomis taip pat paskatintas ekonomikos augimas ir konkurencingumas finansuojant svarbiausią transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūrą. Šios investicijos tikslingai daromos tose srityse, kuriose ES veiksmai turi didesnį poveikį negu nacionalinio lygmens viešosios išlaidos. Vystant tokią infrastruktūrą, kuri taip pat tampa kuriamo mažiau anglies dioksido išskiriančio ES energetikos tinklo pagrindu, svarbų vaidmenį atlieka Europos infrastruktūros tinklų priemonė. 2018 m. 1,4 mlrd. EUR šios priemonės lėšų skirta ES dotacijoms, kurios turi būti derinamos su finansavimu iš Europos strateginių investicijų fondo ir kitų šaltinių. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę iš dalies finansuojamas naujas tunelis, tiesiamas po 18 km pločio Fėmarno sąsiauriu, tarp Riodbiu (Danijoje) ir Putgardeno (Vokietijoje). Taip kelionė automobiliu iš Kopenhagos į Hamburgą bus sutrumpinta maždaug 1 valanda, o krovinių vežimas geležinkeliu – 2 valandomis. Taip pat pasiekiama rezultatų naudojant ES biudžeto lėšas pagal kosmoso programas, tokias kaip GALILEO, „Copernicus“ ir EGNOS. Jokia valstybė narė nebūtų pajėgi savarankiškai paleisti į orbitą 26 dirbtinių Žemės palydovų. Šių palydovų duomenų naudotojų skaičius visame pasaulyje iki 2018 m. pabaigos pasiekė 500 mln. ( ) 2018 m. paleisti dar keturi nauji GALILEO palydovai, kad būtų galima geriau stebėti vandenynus, sausumą ir atmosferą. ES kosmoso priemonių siunčiami signalai ir duomenys keičia mūsų gyvenimą: teikiamos paslaugos, susijusios su geresne navigacija, tiksliuoju ūkininkavimu, pasėlių stebėsena, reagavimu į gaivalines nelaimes, gyvybių gelbėjimu jūroje, žmonių paieška ir gelbėjimu pagal avarinių švyturių signalus, laivų ir naftos išsiliejimų stebėjimu. 2018 m. pabaigoje 315 oro uostų beveik visose ES šalyse naudojosi Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS), padedančia saugiau nutupdyti orlaivį nepalankiomis oro sąlygomis, išvengti vėlavimo ir skrydžių nukreipimo kitais maršrutais. Nuo 2018 m. balandžio mėn. GALILEO sistema yra įdiegta visuose Europoje parduodamuose naujų tipų automobiliuose. Ji yra suderinta su pagalbos iškvietos sistema „eCall“. Naudojantis programa „Copernicus“, ekstremaliųjų situacijų žemėlapiai pateikti dėl 80 proc. visų potvynių Europoje. Tai padėjo nacionalinėms pagalbos tarnyboms geriau įvertinti situaciją ir efektyviau vykdyti gelbėjimo operacijas. 2018 m. taip pat pradėtas naujas Europos gynybos fondo finansuojamo Europos bendradarbiavimo gynybos srityje etapas. 2018 m. 40 mln. EUR skirta bendriems moksliniams tyrimams siekiant kurti novatoriškas gynybos technologijas ir produktus. Komisija patvirtino dvimetes darbo programas, pagal kurias bendrai finansuojami bendrųjų gynybos pajėgumų didinimo projektai 2019–2020 m.; ES įnašas yra 500 mln. EUR. ES investuoja ( ) 35 mln. EUR į mokslinių tyrimų projektą „Ocean2020“. Šiuo projektu, kuriame dalyvauja 42 partneriai iš 15 ES valstybių narių, remiamos jūrų stebėjimo operacijos, vykdomos jūroje papildant laivyno pajėgas bepiločiais orlaiviais ir bepiločiais povandeniniais laivais. Parama pažangiausiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES biudžeto lėšos toliau naudotos vykdant ES įsipareigojimą remti pažangiausius mokslinius tyrimus ir inovacijas, daugiau dėmesio skiriant tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, pramonės poreikiams ir masto ekonomijai. ES bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ yra didžiausia tarpvalstybinė mokslinių tyrimų finansavimo programa pasaulyje, taip pat didžiausia visų laikų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa – jai suteikta beveik 80 mlrd. EUR lėšų per 7 metus ( ). 2018 m. pagal programą „Horizontas 2020“ paskelbti kvietimai teikti pasiūlymus, kurių vertė siekia 10 mlrd. EUR. Jungtinis tyrimų centras, naudodamasis programos „Horizontas 2020“ finansavimu, sukūrė ir taiko vienintelę pasaulinę automatizuoto perspėjimo apie cunamius sistemą; jis šią sistemą ir valdo. Joje galima greitai apskaičiuoti apytikrį bangų ilgį ir sklidimo laiką ir automatiškai išsiųsti perspėjimą naudojantis Pasauline įspėjimo apie nelaimes ir koordinavimo sistema .

„Horizontas 2020“ yra bendra strateginė ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programa. Ji yra labai svarbi užtikrinant, kad ES ir toliau užsiimtų pasaulinio lygio mokslo veikla ir technologijų kūrimu. Ji padeda šalinti inovacijų kliūtis ir lengvina viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą siekiant atrasti didžiausių visuomenės problemų sprendimus. ES parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinamas skirtingų mokslo sričių tyrėjų grupių iš įvairių šalių bendradarbiavimas, kuris yra labai svarbus siekiant daryti esminius atradimus. Taip ES gali įgyvendinti prioritetus, pavyzdžiui, Paryžiaus klimato susitarimą ( ). Programa „Horizontas 2020“ tiesiogiai prisidėjo siekiant bendrojo tikslo didinti Europos pramonės pirmavimą ir konkurencingumą. Ja ypač sėkmingai skatinamos inovacijos mažosiose ir vidutinėse įmonėse – jau net viršytas bendras jų 20 proc. dalyvavimo tikslas ( ). Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė pradėjo veiklą 2018 m. lapkričio mėn. Ji sutelks ES ir dalyvaujančių valstybių išteklius kuriant Europos pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą ir konkurencingą atitinkamų technologijų bei taikomųjų priemonių inovacijų ekosistemą Europoje. Remiantis moksliniais tyrimais ir daliniu finansavimu 2018 m. pagal programą „Horizontas 2020“, 45 metų amžiaus moteriai Švedijoje atlikta chirurginė operacija, per kurią įtaisytas nuolatinis robotinis rankos protezas, kuriuo ji gali naudotis kasdien. Parama jauniems europiečiams ES biudžeto lėšomis suteikta galimybių mokytis ir keliauti užsienyje, o jauniems bedarbiams padedama susirasti darbą arba pradėti mokytis, kad turėtų daugiau galimybių įsidarbinti. Kasmet daugiau kaip 3,5 mln. jaunuolių, užsiregistravusių dalyvauti Jaunimo garantijų iniciatyvoje, gauna pasiūlymų dirbti, mokytis, atlikti mokomąją arba gamybinę praktiką. Nuo 2014 m. šia programa jau pasinaudojo daugiau kaip 14 mln. jaunuolių. Programa „Erasmus+“ yra vienas iš svarbiausių būdų europiečiams pažinti Europos tapatybę ir visą jos įvairovę. 2018 m. „Erasmus+“ suteikė galimybę apie 800 000 mokytojų, dėstytojų, instruktorių, švietimo ir jaunimo darbuotojų įgyti naujų įgūdžių užsienyje ir padidinti savo ateities įsidarbinimo galimybes. Jau įsitikinta šios pavyzdinės programos lankstumu, pagal ją remiamas Europos universitetų steigimas ir „Erasmus+“ virtualiųjų mainų organizavimas. Be to, Komisija pradėjo bandomąją iniciatyvą „DiscoverEU“ ( ), pagal kurią 18 metų jaunuoliams suteikiama galimybė pakeliauti po Europą, pasimokyti iš kitų kultūrų ir atrasti savo, kaip europiečių, tapatybę. Komisija ketina toliau plėtoti iniciatyvą „DiscoverEU“, todėl įtraukė ją į savo pasiūlymus dėl būsimos programos „Erasmus“. Europos solidarumo korpuso ( ) programa, turinti savo taisykles ir biudžetą, suteikė daugybei jaunuolių galimybę padėti, pažinti, mokytis ir tobulėti užsiimant įvairia veikla, pavyzdžiui, padedant socialiai remtiniems žmonėms, rūpinantis aplinka arba padedant atkurti bendruomenes ir suteikti joms viltį po gaivalinių nelaimių. Nuo programos „Erasmus“ pradžios 1987 m. joje jau dalyvavo daugiau kaip 10 mln. asmenų. 2018 m. liepos–spalio mėn. apie 15 000 jaunuolių turėjo galimybę pakeliauti traukiniais po Europą, naudodamiesi „DiscoverEU“ kelionės bilietu. Dar 14 500 dalyvių išrinkta 2018 m. lapkričio mėn. paraiškų teikimo etape. Iki 2018 m. gruodžio pabaigos užsiregistravo apie 100 000 pilietiškų jaunuolių, norinčių prisijungti prie Europos solidarumo korpuso. Beveik 11 000 iš jų padėjo (daugiausia savanoriška veikla) asmenims ir bendruomenėms, kuriems reikia paramos Europoje. ES biudžeto įnašas vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą yra didelis: suteikta galimybių jaunimui mokytis ir keliauti užsienyje, taip pat padėta susirasti darbą arba mokytis, kad jaunuoliai turėtų daugiau galimybių įsidarbinti. Nuo Jaunimo garantijų iniciatyvos pradžios ( ) daugiau kaip 3,5 mln. joje dalyvauti užsiregistravusių jaunuolių kiekvienais metais gavo pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti mokomąją arba gamybinę praktiką. Biudžeto 1B išlaidų kategorija – darbo vietų kūrimo, tvaraus augimo ir inovacijų skatinimas sanglaudos politika Sanglaudos politika, kurios biudžetas 2014–2020 m. laikotarpiu yra 352 mlrd. EUR (beveik trečdalis viso ES biudžeto), siekiama mažinti skirtumus ir remti ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Didžiulis šios politikos indėlis matomas iš to, kaip sėkmingai mažiau išsivysčiusios valstybės narės ir regionai mažina savo našumo ir BVP vienam gyventojui atotrūkį nuo visos likusios ES. Šiomis lėšomis tiesiogiai padedama įgyvendinti pagrindinius ES prioritetus ir per Europos semestrą konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, taip pat užtikrinamos investavimui reikalingos sąlygos, laikantis pagal 2014–2020 m. programas nustatytų ex ante sąlygų. Kiekvienu per 2007–2013 m. laikotarpį pagal sanglaudos politiką investuotu euru tikimasi iki 2023 m. padidinti bendrąjį vidaus produktą 2,74 EUR. Per tą patį laikotarpį sukurta apie 1,3 mln. darbo vietų. ES biudžeto lėšomis valstybėms narėms ir regionams toliau padėta spręsti naujus ir nuolatinius uždavinius, pavyzdžiui, valdyti globalizaciją, mažinti nedarbą, vykdyti pramonės pokyčius, diegti inovacijas ir skaitmeninimą, rūpintis darbuotojų perkvalifikavimu, valdyti ilgalaikę migraciją ir kovoti su klimato kaita, be kita ko, pereinant prie mažesnio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir transporto. ES transporto srities investicijomis siekiant šalinti kliūtis, padėta suremontuoti ir pagerinti 7 500 km senų kelių ir nutiesti 3 100 km naujų kelių (pagal iki 2018 m. pabaigos išrinktus projektus). Sanglaudos politikos investicijomis viešuosiuose pastatuose per metus suvartojamas energijos kiekis sumažintas 5,2 teravato. Taip pat nutiesta 748 km naujų arba pagerintų tramvajų ir metro linijų ir beveik 7 500 km naujų arba atnaujintų geležinkelio linijų. . Iki 2017 m. pabaigos Europos socialinio fondo suteikta parama daugiau kaip 15 mln. asmenų padėta rasti geresnių darbo galimybių ir tobulinti įgūdžius, daugiau kaip 1,7 mln. bedarbių įsidarbino, o daugiau kaip 2 mln. asmenų įgijo naują kvalifikaciją.

Biudžeto 2 išlaidų kategorija: ES biudžeto lėšomis padedama modernizuoti ES žemės ūkio sektorių, užtikrinti saugų ir aukštos kokybės maistą, kurti darnų žemės ūkį ir vykdyti kaimo plėtrą Bendra žemės ūkio politika padedama siekti darnaus teritorinio vystymosi ir mažinti pajamų atotrūkį tarp žemės ūkio sektoriaus ir kitų sektorių, taip pat tarp valstybių narių ir regionų. Be to, šia politika padedama palaikyti tvarią būtinų ES maisto išteklių gamybą. Tiesioginėmis išmokomis didinamos pajamos ir suteikiamas santykinis pajamų stabilumas ūkininkams, kuriems daro poveikį didelis kainų ir gamybos nepastovumas. Iš ES biudžeto teikiami atspariam, tvariam ir konkurencingam žemės ūkiui reikalingi ištekliai. Apie 6,5 mln. ūkininkų gavo tiesiogines išmokas; ši parama sudarė 38 proc. jų ūkio pajamų. Nuo 2014 m. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai padėjo modernizuoti daugiau kaip 51 400 jaunųjų ūkininkų ūkius, padėjo mokyti daugiau kaip 1 mln. dalyvių, rėmė ekologinį ūkininkavimą beveik 16 mln. hektarų žemės plote ir investavo daugiau kaip 255 mln. EUR į atsinaujinančiosios energijos gamybą. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas remia ekologiškai tvarų, efektyviai išteklius naudojantį, novatorišką, konkurencingą ir žiniomis pagrįstą žuvininkystės ir akvakultūros ūkį. Šiomis pastangomis ES išlaiko tarptautinės tvaraus vandenynų valdymo lyderės pozicijas. ES – pasaulio tvarumo ir klimato politikos lyderė Vykdydama savo įsipareigojimą kovoti su klimato kaita, ES susiejo 32 mlrd. EUR išlaidas klimato politikos veiksmams pagal visas ES programas, ypač sanglaudos politiką, energetiką, transportą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, bendrą žemės ūkio politiką, taip pat ES vystymosi politiką. Taip ES biudžetas tapo pagrindine tvarumą skatinančia jėga. Tam skirta 20,7 proc. 2018 m. biudžeto; naujausiais skaičiavimais, per visą programavimo laikotarpį susidarys 210 mlrd. EUR suma (19,7 proc. biudžeto). 2014–2020 m. laikotarpiu Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas investuoja 54,8 mlrd. EUR ( ) siekiant su klimatu susijusių tikslų. Šiomis investicijomis padedama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir skirstymą, skatinant efektyvų energijos vartojimą, diegiant pažangaus elektros energijos skirstymo sistemas ir vykdant mažo anglies dioksido kiekio technologijų mokslinius tyrimus bei inovacijas; investuojant į prisitaikymą prie klimato kaitos, skatinant investicijas, skirtas konkrečiai rizikai mažinti, užtikrinant atsparumą nelaimėms ir kuriant nelaimių valdymo sistemas. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo remiamais projektais suteikta galimybė renovuoti 875 000 šeimų būstus, taip joms padedant mažinti suvartojamą energijos kiekį, ir dar 3,3 mln. daugiau energijos vartotojų prisijungė prie pažangiųjų tinklų. Įgyvendinamais projektais taip pat padėta padidinti atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumą (7 670 megavatų). 2018 m. programai LIFE iš viso skirta 522 mln. EUR. Pagal šią programą ES biudžeto lėšomis remiami aplinkos ir gamtos apsaugos projektai ir klimato politikos veiksmai. Daug lėšų investuojama į projektus, kurie suteiks galimybę pakartotinai naudoti daugiau plastiko atliekų. Šių atliekų pavertimas automobilių, statybos ir pakavimo pramonei tinkamomis aukštos kokybės žaliavomis yra vienas iš būdų, kuriais programa LIFE praktiškai padeda pasiekti tikslus pagal Europinę plastikų žiedinėje ekonomikoje strategiją. Pagal programą LIFE remiamais projektais padėta pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios, žiedinės ir klimato kaitai atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti biologinę įvairovę; stabdyti ekosistemų būklės blogėjimą, gerinant aplinkos (įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį) kokybę; gerinti aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis. Biudžeto 3 išlaidų kategorija: ES biudžetas atlieka ypač svarbų vaidmenį pagal visapusišką ES požiūrį į migracijos politiką ES biudžeto lėšomis toliau remtas visapusiškas Europos atsakas į migracijos problemas ir ES išorės sienų valdymas. 2018 m. ES visapusišku požiūriu į migraciją buvo toliau vadovaujamasi visais atžvilgiais: glaudžiau bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis; geriau valdant išorės sienas; veiksmingesnėmis ir operatyvesnėmis priemonėmis saugant mūsų sienas ir valdant migraciją ES viduje pagal solidarumo ir atsakomybės principus. Specialios priemonės, tokios kaip Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas, atliko svarbų vaidmenį skubiai reaguojant į migracijos problemas, tai derinant su tikslinga parama, pagal sanglaudos politiką teikiama ilgalaikei migrantų integracijai, ir ES išorės priemonėmis. Įgyvendinant Europos migracijos darbotvarkę labai prisidėta prie to, kad nesaugi ir nekontroliuojama migracija virstų saugia, tvarkinga ir teisėta migracija. Pagal vykdomą perkėlimo į ES programą 20 valstybių narių įsipareigojo, kad į jas iki 2019 m. spalio mėn. bus perkelta daugiau kaip 50 000 asmenų. Iki 2018 m. pabaigos vykdant šiuos įsipareigojimus jau perkelta daugiau kaip 24 000 asmenų, kuriems suteikta prieglauda ES. Daugiausia migrantų į ES atvyko 2015 m., o dabar migracijos srautai yra sumažėję ir mažesni nei prieš krizę. Atvejų, kai į ES atvykstama neteisėtai kertant sieną, 2018 m. sumažėjo iki 150 100; tai mažiausias skaičius per pastaruosius penkerius metus. Nuo 2015 m. suteikta daugiau teisėtos migracijos į ES galimybių žmonėms, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Pagal perkėlimo į ES programas galėjo saugiai ir teisėtai atvykti beveik 50 000 žmonių (iki 2018 m. gruodžio 31 d.). 2016 m. ES ir Turkijos pareiškimas ir pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė iki šiol turi labai didelę reikšmę siekiant, kad būtų mažiau neteisėtų ir pavojingų kelionių jūra iš Turkijos žemyninės dalies į Graikijos salas, gelbstint žmonių gyvybes jūroje ir skatinant į ES perkelti Sirijos piliečius, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. ES remia Turkijos pastangas suteikti prieglaudą ir paramą daugiau kaip 4 mln. registruotų Sirijos pabėgėlių. Iki 2018 m. pabaigos 1,5 mln. pažeidžiamiausių pabėgėlių suteikta humanitarinė pagalba pagal Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemą (tai yra socialinė parama, teikiama minimalios socialinės apsaugos forma), taip pat suteikta pagalba daugiau kaip 410 000 mokinių lankyti mokyklą (pagal sąlyginio pinigų pervedimo švietimui programą). Dar 600 000 vaikų padėta integruotis į Turkijos mokyklų sistemą. Naudojantis pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemone, pastatytos 136 naujos mokyklos, 410 000 vaikų pabėgėlių lanko mokyklą, o 60 000 mokinių – papildomas pamokas, skirtas mokslo spragoms užpildyti. Veikia 178 sveikatos priežiūros centrai, padėta suteikti 4 mln. pirminės sveikatos priežiūros konsultacijų ir paskiepyta 650 000 vaikų pabėgėlių ( ). Kaip ir Turkijoje, ES teikė didelę humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims Sirijoje, taip pat pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Jordanijoje ir Libane; pagalba teikta ir Irake bei Egipte. ES regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje, 2018 m. suteikė paramą iš viso apie 2 mln. Sirijos pabėgėlių ir priimančiosioms bendruomenėms.

ES biudžeto lėšomis finansuojama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, naudodamasi išplėstais įgaliojimais, labai padidino savo vaidmenį prie ES išorės sienų. Taip siekiama padėti valstybėms narėms vykdyti savo sienų valdymo veiklą ir bendromis jėgomis įgyvendinti integruotą sienų valdymą ES lygmeniu. 2018 m. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra išsiuntė iš viso apie 11 000 sienų apsaugos pareigūnų į pagalbą pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms. Tai padėjo išgelbėti 37 000 migrantų, sulaikyti beveik 1 200 neteisėtai žmones gabenusių asmenų ir koordinuoti bei organizuoti beveik 14 000 migrantų grąžinimą. Be to, Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas suteikė galimybę beveik 39 500 asmenų savanoriškai grįžti į kilmės šalį (). ES biudžeto lėšomis toliau padedama siekti, kad ES būtų saugiau gyventi ir dirbti Grėsmės saugumui Europoje didėja ir tampa įvairesnės: tai ir teroristiniai išpuoliai, ir naujų rūšių organizuotas nusikalstamumas, ir kibernetiniai nusikaltimai. Siekdama apsaugoti visuomenę nuo šių grėsmių, ES teikia finansavimą ir remia bendradarbiavimą, pavyzdžiui, kovojant su pinigų plovimu, siekiant sulaikyti ir konfiskuoti suklastotus produktus ir kovoti su dezinformacijos kampanijomis. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę sukurta savanoriško bendradarbiavimo platforma, padedanti didinti parengtį ir reagavimą į kibernetinius išpuolius. Taip ES prisideda ieškant visai ES tinkamo sprendimo, kaip reikėtų kovoti su tokia grėsme, kurios nesustabdo valstybių sienos. ES parodė solidarumą savo teritorijoje koordinuodama ir finansuodama pastangas teikti pagalbą nelaimės atveju, remdama nuo sausros nukentėjusius ūkininkus arba didelio įmonių restruktūrizavimo paveiktus darbuotojus. Atsižvelgiant į ūkininkams dėl vasaros sausrų kilusius sunkumus, jiems suteiktos didesnės išankstinės išmokos, taip padedant ūkininkams šerti savo gyvulius. 2018 m. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 4,5 mln. EUR lėšomis suteikta parama 730 atleistų darbuotojų Portugalijos aprangos pramonės sektoriuje. Nuo 2003 m. ES surengė 163 oficialias misijas ir išsiuntė 560 ekspertų padėdama teikti apsaugą žmonėms visame pasaulyje. 2018 m. surengta kaip niekad didelė ES civilinės saugos operacija padedant Švedijai gesinti miškų gaisrus: šiuo tikslu sutelktos daugiau kaip 360 ugniagesių, septynių lėktuvų, šešių sraigtasparnių ir 67 sausumos transporto priemonių pajėgos. Biudžeto 4 išlaidų kategorija: ES biudžeto lėšomis padedama didinti ES vaidmenį pasaulyje ES biudžetas teikia Sąjungai galimybę tikslingai investuoti į savo partnerių tvarumo ir atsparumo didinimą, visų pirma pagal Europos kaimynystės priemonę ir Pasirengimo narystei paramos priemonę. ES padeda kaimyninėms šalims toliau kurti stabilias demokratines institucijas, kartu didinant gerovę. Tai padėjo pasiekti didesnį stabilumą prie Europos sienų. 2018 m. ES taip pat ėmėsi lyderystės ir teikė paramą dėl susitarimo su Iranu dėl branduolinės programos ( ), Paryžiaus klimato susitarimo, Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, naujų prekybos susitarimų, į kuriuos įtrauktos tvirtos darnaus vystymosi nuostatos, taip pat dėl bendradarbiavimo su Afrikos Sąjunga ( ) ir santykių su Jungtinėmis Tautomis. Kartu su savo valstybėmis narėmis ES yra didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja pasaulyje. Taip ES gali savo parama gelbėti žmonių gyvybes per gaivalines nelaimes ir žmonių sukeltus konfliktus visame pasaulyje. 2018 m. daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR lėšų išleista humanitarinei pagalbai daugiau kaip 90 šalių. Nemaža šių išlaidų dalis teko paramai nuo konflikto nukentėjusiems Sirijos gyventojams ir pabėgėliams kaimyninėse šalyse. 2018 m. dar 15 mln. EUR skirta pagalbai sudaryti reikiamas sąlygas, kad iš Mianmaro / Birmos į Bangladešą išvykę pabėgėliai rohinjai galėtų savanoriškai, saugiai ir oriai grįžti namo ( ). Įvairiomis vystomojo bendradarbiavimo srities priemonėmis padedama vykdyti ES įsipareigojimą įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. pagal Europos konsensusą dėl vystymosi ( ). ES siekia skirti lėšas toms šalims, kurioms labiausiai reikia paramos. Ji taip pat pasiūlė iš esmės keisti ES santykius su Afrika, kuriant tikrą ir sąžiningą partnerystę, grindžiamą abipusiais ekonominiais interesais ir visiškai suderintą su Afrikos Sąjungos darbotvarke iki 2063 m. ( ) ir su tokiomis pavyzdinėmis iniciatyvomis kaip, pavyzdžiui, Afrikos žemyninė laisvosios prekybos erdvė. Pagal Europos išorės investicijų planą 2018 m. ES biudžeto lėšomis remtas finansavimo telkimas Afrikoje ir Europos kaimynystėje ( ). Šiuo tikslu naudojamasi Europos darnaus vystymosi fondu siekiant sutelkti daugiau privačių investicijų. 2018 m. Komisija pasirašė pirmąjį susitarimą dėl garantijos (NASIRA rizikos pasidalijimo finansinė priemonė). Šiuo ES susitarimu tikimasi sutelkti iki 75 mln. EUR investicijų verslininkams Užsachario Afrikoje ir Europos kaimynystėje. Taip tikimasi padėti sukurti iki 800 000 darbo vietų ir padėti tiems, kuriems sunku gauti prieinamas paskolas, kaip antai šalies viduje perkeltiems asmenims, pabėgėliams, grįžtantiems asmenims, moterims ir jaunimui. Svarbiausias Komisijos prioritetas – užtikrinti, kad ES biudžetas būtų gerai valdomas ir apsaugotas nuo klaidų ir sukčiavimo Komisija stengiasi užtikrinti, kad finansų valdymas – jo veiksmingumas, efektyvumas ir ekonominis efektyvumas – atitiktų aukščiausius standartus. Ji taip pat siekia užtikrinti, kad auditai ir patikros (kontrolė) būtų ekonomiškai efektyvūs. Apie tai rašoma šios ataskaitos 2 skirsnyje. Komisijos atsakomybė – užtikrinti, kad ES lėšos būtų tinkamai išleistos, nepriklausomai nuo to, ar šias lėšas panaudoja patys Komisijos padaliniai, ar įgyvendinimo partneriai. Už 71 proc. išlaidų yra atsakingos valstybių narių institucijos pagal pasidalijamojo valdymo principą, o už 8 proc. išlaidų – įgaliotieji subjektai pagal netiesioginio valdymo principą. Siekdama vykdyti savo pareigas Komisija sukūrė veiksmingą patikinimo ir atskaitomybės modelį, taip pat patikimą vidaus kontrolės sistemą. Šioje sistemoje (kai tinka, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir su įgaliotaisiais subjektais pagal jų įpareigojimus dėl ES biudžeto apsaugos) Komisijos padaliniai imasi priemonių, kad būtų išvengta klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo, ir tokiais atvejais imasi veiksmų, kad padėtis būtų ištaisyta. Be to, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba yra įgaliota atlikti nepriklausomus su ES lėšomis susijusio sukčiavimo ir korupcijos tyrimus ir formuoti ES kovos su sukčiavimu politiką.

2018 m. taip pat priimtas naujasis Finansinis reglamentas ir taip atliktas ypač reikšmingas finansinių taisyklių supaprastinimas lėšų gavėjams. Su finansinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusi rizika nesiekia 2 proc. Komisija siekia tikslo, kad su ES pajamomis ir išlaidomis susijusi rizika atliekant mokėjimą, kuri įvertinama jau po prevencinių kontrolės priemonių, bet prieš taikant taisomąsias priemones, ir toliau nesiektų 2 proc. Šis tikslas vėl sėkmingai pasiektas 2018 m. Bendrai įvertinta rizika atliekant mokėjimą yra susijusi su 1,7 proc. visų atitinkamų 2018 m. išlaidų. Komisijos padaliniai imasi veiksmų dėl tų segmentų, su kuriais susijusi rizika atliekant mokėjimą yra didesnė nei 2 proc. Dėl daugiamečio ES finansinių programų pobūdžio yra įmanoma ištaisyti klaidas iki programų užbaigimo, praėjus net keleriems metams po atliktų išmokų. Visos Komisijos padalinių įvertintos būsimos pataisos sudaro 0,9 proc. visų atitinkamų 2018 m. išlaidų. Per 2018 m. Komisija sėkmingai susigrąžino 3,2 mlrd. EUR lėšų. Šios finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas yra būtinos prevencinės ir taisomosios priemonės, kuriomis apsaugomas ES biudžetas. Komisijos tikslas valdant ES biudžetą yra užtikrinti, kad, kai užbaigiama programa ir atliekami visi patikrinimai, likusi rizika užbaigiant programą būtų labai maža. Apskritai, Komisija įvertino, kad ši rizika yra susijusi tik su 0,8 proc. visų atitinkamų 2018 m. išlaidų, t. y. mažiau nei 1 proc. 2018 m. buvo antri iš eilės metai, kai Europos Audito Rūmai pateikė sąlyginę, o ne neigiamą nuomonę dėl iš 2017 m. ES biudžeto atliktų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Taip patvirtinta, kad padaryta nemaža pažanga, ir didelės ES biudžeto dalies būklė įvertinta labai gerai. Ryžtingesnė kova su sukčiavimu Komisija vykdo tvirtą ir ilgalaikę visiško sukčiavimo netoleravimo politiką. Komisijos peržiūrėta ir sugriežtinta kovos su sukčiavimu strategija yra patikima politikos programa siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, jį nustatyti, tirti ir imtis atsakomųjų veiksmų, ir ja padedama užtikrinti tinkamas su ES finansinių interesų apsauga susijusias Komisijos padalinių funkcijas. Peržiūrėta kovos su sukčiavimu strategija padės užtikrinti, kad Komisijos padaliniai būtų visiškai pasirengę 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos įgyvendinimui. Naujojoje strategijoje atsižvelgiama į svarbius ES kovai su sukčiavimu skirtų teisės aktų pakeitimus (pavyzdžiui, Europos prokuratūros įsteigimą) ir į Europos Audito Rūmų neseniai nustatytus faktus dėl su ES išlaidomis susijusio sukčiavimo rizikos valdymo. Pagal patvirtintą peržiūrėtą strategiją bus dar geriau kovojama su sukčiavimu ateityje. Siekiant, kad būtų užtikrinta apsauga nuo sukčiavimo, naujųjų finansinių programų pasiūlymus taip pat patikrino Europos kovos su sukčiavimu tarnyba. 2018 m. priimtu naujuoju Finansiniu reglamentu sugriežtinta interesų konfliktų atvejais taikoma tvarka, be to, Komisija pateikė svarbių pasiūlymų, kaip ES biudžetas turėtų būti apsaugotas nuo visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų valstybėse narėse: be kita ko, ES išmokos turėtų būti toliau mokamos tik su sąlyga, kad būtų laikomasi teisinės valstybės principų. Dar labiau patobulinta ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema. Šiomis priemonėmis ES biudžetas bus dar geriau apsaugotas ateinančiais metais. Vadovybė teikia pagrįstą patikinimą ir Komisija prisiima politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą Kiekvienas įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis tomis patikinimo dalimis, kuriomis grindžiamas jo pareiškimas, pateikė pagrįstą patikinimą, kad 1) jo metinėje veiklos ataskaitoje pateikta tikra ir teisinga informacija; 2) atitinkamai veiklai skirti ištekliai panaudoti pagal paskirtį ir 3) taikomomis kontrolės procedūromis suteikiamos būtinos atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo garantijos. Reikiamais atvejais padaryta (-os) išlyga (-os) dėl visiško skaidrumo ir tolesnių veiksmų. Padaryta 40 išlygų, dviem daugiau negu praėjusiais metais. Dėl kiekvienos išlygos parengtas veiksmų planas siekiant pašalinti atitinkamus trūkumus ir sumažinti dėl jų kilusią riziką. Pusė išlygų yra dėl ankstesnių programų (2007–2013 m.) ir jų finansinis poveikis labai nedidelis. Remdamasi Komisijos įgaliotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų patikinimo pareiškimais, Komisijos narių kolegija prisiima politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą. Naujas ilgalaikis biudžetas Europos Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina Vykdant biudžetą 2018 m. kartu buvo pradėtas procesas siekiant parengti naują Europos Sąjungos daugiametę finansinę programą. 2018 m. gegužės mėn. Komisija pateikė savo pasiūlymus dėl naujo ir šiuolaikiško ilgalaikio ES biudžeto 2021–2027 m. laikotarpiui. Šie pasiūlymai parengti siekiant įgyvendinti politikos prioritetus, dėl kurių Sąjungos vadovai susitarė Bratislavoje ir Romoje. Pagal šiuos pasiūlymus būtų padidintas finansavimas įvairiose srityse, kurios bus svarbios Europai ateityje, įskaitant suderintą Europos atsaką į migracijos problemas, kovą su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, skaitmeninę transformaciją, veiksmus klimato kaitos srityje, jaunimui skirtas programas, mokslinius tyrimus ir inovacijas, o kartu būtų užtikrinta, kad būtų modernizuota įprastinė politika, kuria padedama siekti pagrindinio Sąjungos solidarumo tikslo, ir būtų toliau teikiamas pakankamo dydžio finansavimas visoms valstybėms narėms ir regionams pagal sanglaudos politiką. Šie Komisijos pasiūlymai grindžiami išlaidų peržiūra, visapusiškai įvertinant patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines ir ankstesnes programas. Taigi, Komisija gali pasiūlyti šiuos svarbiausius modernizavimo būdus: ·didelį dėmesį skirti Europos pridėtinei vertei ir poreikiui tinkamai remti naujus ir neatidėliotinus prioritetus, tokius kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų, skaitmeninės ekonomikos, jaunimo politikos, migracijos ir sienų valdymo, saugumo, gynybos ir išorės veiksmų; daugiau dėmesio skirti tvarumui, įskaitant platesnio užmojo klimato aspekto integravimo tikslą;

·užtikrinti racionalią ir skaidresnę būsimo biudžeto struktūrą; ·labai sumažinti programų skaičių ir parengti naujas integruotas programas tokiose srityse kaip investavimo į žmones, bendrosios rinkos, strateginių investicijų, teisių, vertybių ir išorės veiksmų, ir skirti daugiau dėmesio priemonių sąveikai; ·supaprastinti finansavimo taisykles siekiant sumažinti biurokratizmą paramos gavėjams ir valdymo institucijoms, ir daugiau dėmesio skirti veiksmingumui ir rezultatams; ·parengti lankstesnį biudžetą, kad būtų galima greitai reaguoti sparčiai kintančiame pasaulyje. Euro grupė susitarė dėl euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtos ES biudžeto priemonės ypatumų. Šia priemone bus skatinama sanglauda Sąjungoje ir padidintas ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumas. Taip pat plačiai pripažįstama, kad naujasis mechanizmas, skirtas užtikrinti, kad dėl visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų nekiltų pavojus biudžetui, bus labai svarbi susitarimo dėl būsimos daugiametės finansinės programos dalis. Be to, padaryta pažanga tęsiant darbą dėl Komisijos pasiūlymų modernizuoti ES biudžeto pajamų sritį. Labai svarbus prioritetas per ateinančius mėnesius bus susitarti dėl būsimojo plano ir tęsti darbą siekiant, kad dabartinėmis finansinėmis programomis būtų kuo daugiau prisidėta prie ES gerovės ir saugumo. Komisijos organizacinio valdymo stiprinimas 2018 m. lapkričio mėn. Komisija patvirtino tikslinių organizaciniam valdymui stiprinti skirtų priemonių rinkinį. Šia reforma stiprinamas Komisijos finansinės atskaitomybės modelis, kuris yra jau gerai įtvirtintas ir veiksmingas, remiantis aiškiu politinio ir organizacinio lygmenų ir bei įvairių padalinių atsakomybės pasidalijimu. Šios reformos esmę sudaro organizacinio valdymo organų darbo racionalizavimas bendrai vadovaujant organizacijos aukščiausiojo lygio valdybai, kuriai pirmininkauja generalinis sekretorius. Organizacijos valdyba vykdys priežiūrą ir strategiškai vadovaus tokiose srityse kaip žmogiškųjų išteklių paskirstymas, rizikos valdymas, strateginis planavimas ir programavimas, duomenų apsauga, saugumas ir veiklos tęstinumas, institucinis informavimas ir kovos su sukčiavimu politika. Šia reforma taip pat supaprastinamas informacinių technologijų valdymas ir saugumo sistema, sustiprinamas organizacinis rizikos valdymas ir išaiškinamas Audito pažangos komiteto vaidmuo. 2018 M. METINĖ VALDYMO IR VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA Įvadas 2018 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra pagrindinis Komisijos įnašas vykdant kasmetinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo ( ) procedūrą, kai Europos Parlamentas ir Taryba tikrina ES biudžeto įvykdymą. Komisijai labai svarbu užtikrinti, kad ES biudžetas būtų tinkamai ir atsakingai valdomas, ir bendradarbiauti su visomis susijusiomis šalimis, kad būtų garantuota, jog bus pasiekta realių apčiuopiamų rezultatų vietos lygmeniu. Šioje ataskaitoje apžvelgiama naujausia informacija apie biudžeto vykdymą. Joje taip pat išsamiai atsiskaitoma su ES biudžeto valdymu ir apsauga susijusiais klausimais. Šioje ataskaitoje yra du pagrindiniai skirsniai. 1 skirsnyje aprašoma ir pateikiama pavyzdžių, kaip ES biudžetu padedama įgyvendinti ES politikos prioritetus. Jame pateikiami naujausi duomenys apie rezultatus, pasiektus iki 2018 m. pabaigos. Šioje ataskaitoje remiamasi informacija iš visų Komisijos padalinių parengtų 2018 m. metinių veiklos ataskaitų ir kitų šaltinių, tokių kaip programų suvestinės, vertinimo ataskaitos, tyrimai ir ES programų įgyvendinimo ataskaitos. Šiame skirsnyje siekiama atsakyti į svarbiausią klausimą, ar ES biudžetas optimaliai naudojamas, kad būtų gauta apčiuopiamų rezultatų visiems europiečiams. Komisija pati viena negali to užtikrinti – bendra atsakomybė už tai prisiimama kartu su valstybėmis narėmis, regionais, nevyriausybinėmis organizacijomis, lėšų gavėjais ir visais ES biudžeto vykdymo proceso dalyviais. Į šį skirsnį įtrauktas ES finansų vertinimas ( ) remiantis pasiektais rezultatais. Daugiau informacijos apie veiklos rezultatus pateikta programų suvestinėse ir programų veiklos rezultatų apžvalgoje, Komisijos paskelbtoje kartu su metinio biudžeto projektu. 2 skirsnyje pranešama apie tendencijas, susijusias su ES biudžeto vidaus kontrole, finansų valdymu ir apsauga. Rengiant šį skirsnį taip pat remtasi kiekvieno Komisijos padalinio parengtomis metinėmis veiklos ataskaitomis, kuriose išsamiai aprašyta vidaus kontrolės aplinka ir susiję klausimai. Tais atvejais, kai per metus kilo tam tikrų problemų, šioje ataskaitoje aprašyta, kaip Komisijos padaliniai jas išsprendė. Šiame skirsnyje apibendrinama informacija apie: ·su teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymą; ·kontrolės ekonominio efektyvumo valdymą ir kovos su sukčiavimu strategijų peržiūrą; ·ES biudžeto apsaugą; ·valdymo patikinimą, teikiamą Komisijos narių kolegijai. Bendroji ataskaitos išvada grindžiama iš visų padalinių gautu valdymo patikinimu ir atlikus vidaus audito darbą gautu patikinimu. Remdamasi šia išvada Komisija gali, priimdama šią ataskaitą, prisiimti visą politinę atsakomybę už 2018 m. ES biudžeto valdymą. 2018 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita įtraukta į integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį ( ). Į jį taip pat įtrauktos metinės finansinės ataskaitos ( ), ilgalaikė gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozė ( ), apimanti 5 ateinančius metus, vidaus audito ataskaita ( ) ir ataskaita dėl tolesnių priemonių ( ), susijusių su biudžeto įvykdymo patvirtinimu.

1 skirsnis

Veiklos rodikliai ir rezultatai Komisijai ypač svarbu, kad išleidžiant kiekvieną lėšų eurą būtų sukuriama pridėtinės vertės. Pirmininkas J.-C. Junckeris jau kadencijos pradžioje davė toną: „Nepakanka vien išmintingai paskirstyti pinigų. Turėsime pasiekti daugiau su mažesniais ištekliais. Turime kuo geriau išnaudoti biudžetą ir pinigus leisti išmintingai. [...] Žmonės nori, kad pasiektume rezultatus. Jie taip pat nori žinoti, kaip išleidžiame mokesčių mokėtojų pinigus.“ ( ) ES biudžeto lėšos daugiausia skiriamos toms sritims, kuriose sutelkus išteklius bendroms visų europiečių problemoms spręsti, galima gauti rezultatų, kurių valstybės narės pačios negalėtų pasiekti taip pat veiksmingai ar efektyviai. Tai taikoma tokiose įvairiose srityse kaip tarpvalstybinė infrastruktūra, išorės sienų valdymas, didelio masto kosmoso projektai ir visos Europos moksliniai tyrimai. Didelis dėmesys ES pridėtinei vertei yra Komisijos pasiūlymų dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pagrindinis tikslas. Šio skirsnio pradžioje apžvelgiamas ES biudžetas ir jo veiklos rezultatų planas. Toliau apibendrinama, kaip dabartiniu ir būsimu ilgalaikiu biudžetu padedama įgyvendinti ES politikos darbotvarkę, nustatytą jos vadovų Bratislavoje, Romoje ir Sibiu, ir politinius prioritetus, kaip antai tikslus dėl klimato ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus. Šiame skirsnyje taip pat pateikiama naujausia informacija apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžetą iki 2018 m. pabaigos. Ši informacija išdėstyta pagal dabartinės daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas. Ataskaitoje taip pat aprašoma, kaip šiomis programomis padedama siekti J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politikos prioritetų. Priklausomai nuo pasiekto programų raidos etapo, pateikiami įvairaus tipo duomenys: nuo duomenų apie įnašus iki duomenų apie lėšų panaudojimo rezultatus šio laikotarpio pradžioje. Programų poveikio galutinių vertinimų dar neturima, todėl galutines ataskaitas dėl veiklos rezultatų bus įmanoma pateikti tik vėliau. Ši ataskaita apima sritis, kuriose rezultatyvumas netenkino lūkesčių arba atliekant vertinimus ir audito darbą nustatyta programų struktūrinių trūkumų. Ši informacija naudojama pagrindžiant sprendimus dėl dabartinių finansinių programų įgyvendinimo ir informuojant teisės aktų leidėjus, rengiančius būsimą ilgalaikį biudžetą. Į rezultatus orientuotas ES biudžetas ES biudžetas ES biudžetas yra pagrindinė priemonė, naudojama įgyvendinant Europos politiką ir prioritetus. Kitaip nei nacionaliniai biudžetai, ES biudžetas yra daugiausia skirtas strateginėms investicijoms vidutinės trukmės ir ilgesniu laikotarpiu remti ir jo lėšos naudojamos kaip svertas siekiant pritraukti investicijas iš kitų viešųjų ir privačiųjų šaltinių. Jo lėšomis papildomos nacionalinių biudžetų lėšos sprendžiant bendras valstybių narių problemas ir suteikiant galimybių visai ES. ES finansinės programos yra kai kuriais atvejais tiesiogiai valdomos Komisijos, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų srityje, arba valdomos kartu su valstybėmis narėmis (pasidalijamasis valdymas), pavyzdžiui, pagal sanglaudos politiką. Pasidalijamojo valdymo būdu valdomi maždaug du trečdaliai ES biudžeto. ES, kaip pažangų ES biudžeto išteklių skyrimo būdą, naudoja novatoriškas finansines priemones. Novatoriškomis finansinėmis priemonėmis pritraukiamos kitų viešojo arba privačiojo sektoriaus investuotojų lėšos į ekonomiškai perspektyvius projektus tose srityse, kuriose yra rinkos nepakankamumas ar investicijų deficitas. Tokios sritys yra, pavyzdžiui, intensyvaus ekonomikos augimo sektoriai arba novatoriška verslo veikla. Tai, kad ES į tam tikrą fondą investuoja rizikos kapitalą arba padengia dalį su tam tikro tipo projektais susijusios rizikos, gali suteikti pasitikėjimo kitiems investuotojams ir paskatinti juos investuoti kartu su ES. Geriausi tokių finansinių priemonių pavyzdžiai – paskolų garantijų priemonė ir augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė pagal Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą. Finansinės priemonės naudojamos ir pagal kitas ES programas, kaip antai „Horizontas 2020“, ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą, programą „Kūrybiška Europa“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir ES išorės politikos programas. ES biudžeto veiklos rezultatų planas Rengiant į rezultatus orientuotas ir gerai valdomas ES programas būtina turėti patikimą ES biudžeto veiklos rezultatų planą. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą veiklos rezultatų planų rengimas, kaip nauja privaloma užduotis, yra įtrauktas į visų finansinių programų teisinį pagrindą. Taip skirta daugiau dėmesio viso biudžeto rezultatams. Šiuose planuose nustatomi aiškūs ir išmatuojami tikslai ir rodikliai, taip pat nustatoma būtina stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo tvarka. Šiuose planuose nustatyti rodikliai kartu su kitais kokybinės ir kiekybinės informacijos apie veiklos rezultatus šaltiniais, tokiais kaip vertinimai, yra patikimas programų veiklos rezultatų, taigi ir pažangos, daromos siekiant sutartų tikslų, vertinimo pagrindas. Jie taip pat padeda numatyti programų įgyvendinimo problemas ir, kai jų kyla, jas išspręsti. Pirmaisiais programos įgyvendinimo metais informacijos apie veiklos rezultatus gaunama remiantis įnašais (t. y. finansiniais asignavimais konkrečiai programai), o vėliau vis daugiau atsižvelgiama į produktus (t. y. tiesioginius konkretaus projekto rezultatus). Iš šio pobūdžio informacijos galima susidaryti aiškų pradinį vaizdą, kaip ir kur leidžiamos ES biudžeto lėšos. Toliau įgyvendinant programą gaunama informacijos apie išlaidų rezultatus ir, kiek mažiau, apie ilgalaikį išlaidų poveikį. Siekiant, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) labiau orientuotųsi į veiklos rezultatus, numatoma sukurti mechanizmą su veiklos lėšų rezervu. Šis rezervas 2019 m. bus panaudotas programoms, kurių iš anksto nustatyti orientyrai pasiekti iki 2018 m. pabaigos. Tuo atveju, kai pagal programas ir prioritetus nustatyti orientyrai nėra pasiekti, ištekliai bus perduoti kitiems prioritetams įgyvendinti. Ne tik veiklos rezultatų planas, bet ir vidaus bei išorės auditorių atliekami auditai padeda gerinti programų veiklos rezultatus, taip pat ES lėšas valdančių įstaigų ir institucijų veiklos, valdymo sistemų ir procedūrų efektyvumą ir veiksmingumą. Be to, audito darbu padedama Komisijai gerinti savo veiklos rezultatų ataskaitų kokybę. Europos Audito Rūmų neseniai pateiktos rekomendacijos padėjo proporcingiau pateikti informaciją metinėse veiklos ataskaitose, skiriant daugiau dėmesio kilusioms problemoms; daugiau dėmesio skirta duomenų patikimumui ir kokybei ir geriau išaiškinta, kaip duomenimis apie veiklos rezultatus remiamasi gerinant veiklos rezultatus. Pasiūlymai dėl naujo, šiuolaikiško ir tikslingo ilgalaikio biudžeto, glaudžiai susieto su politikos prioritetais Komisijos tarnybos 2017 ir 2018 m. atliko visapusišką ES biudžeto išlaidų peržiūrą, per kurią nustatė faktus ir analitiškai pagrindė Komisijos pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos ir susijusių sektorių programų. Šia peržiūra siekta nustatyti tuos dabartinių programų aspektus, kurie yra iš tiesų naudingi ir todėl reikėtų juos pakartoti arba sustiprinti būsimose finansinėse programose. Taip pat nustatytos sritys, kuriose reikia reformų, kad būtų išnaudojamas visas ES biudžeto potencialas. Tai yra: i) dėmesio skyrimas ES pridėtinei vertei; ii) biudžeto racionalizavimas ir naudojimasis sąveikomis tarp programų; iii) supaprastinimas ir patikimas finansų valdymas; iv) lankstumas ir gebėjimas reaguoti į krizes; v) dėmesio skyrimas veiklos rezultatams; vi) suderinimas su svarbiausiais politikos tikslais ir vertybėmis. Šiuose pasiūlymuose Komisija skyrė daugiau dėmesio Europos pridėtinei vertei, kurią teikia ES išlaidos. Į šiuos pasiūlymus taip pat įtraukta priemonių, kuriomis siekiama patobulinti visą veiklos rezultatų planą: pavyzdžiui, sumažinti programų skaičių ir pagerinti sąveikas tarp jų, padidinti lankstumą ir taikyti mažiau ir aukštesnės kokybės rodiklių vykdant stebėseną bei teikiant ataskaitas dėl programų veiklos rezultatų. ES biudžetas atspindi ES bendrai sutartus prioritetus ir parodo, kaip juos galima įgyvendinti. Sąjungos vadovų Bratislavoje ir Romoje nustatyta politinė darbotvarkė yra veiksmų gairės rengiant būsimą ilgalaikį 2021–2027 m. laikotarpio biudžetą, kurio pasiūlymą ( ) Komisija pateikė 2018 m. gegužės mėn. Šiais pasiūlymais biudžetas modernizuojamas, labai padidinant kelių svarbiausių strateginių sričių finansavimą. Biudžeto lėšos bus investuojamos tose srityse, kuriose jos daro didžiausią poveikį: nuo inovacijų iki skaitmeninės ekonomikos, nuo jaunimo mokymo ir užimtumo iki klimato politikos ir aplinkos, nuo migracijos ir sienų valdymo iki saugumo, gynybos ir išorės veiksmų.

Būsimas ilgalaikis biudžetas taip pat turėtų būti paprastesnis ir skaidresnis, kad suinteresuotieji subjektai galėtų kuo geriau juo pasinaudoti. To paprašė Europos Parlamentas ir Taryba, taip pat dideli ir maži lėšų gavėjai, ir Komisija, atsižvelgdama į jų prašymus, pasiūlė iš esmės supaprastintą biudžetą. Svarbiausi būsimo ES biudžeto ypatumai: Daugiau finansavimo prioritetinėms sritims Naujas ES biudžeto apsaugos nuo finansinės rizikos mechanizmas, susietas su teisinės valstybės principais Daug dėmesio Europos pridėtinei vertei ir veiklos rezultatams Mažiau biurokratizmo lėšų gavėjams Lankstesnis, lengviau pritaikomas aiškesnės ir paprastesnės struktūros biudžetas ES biudžetas ir strategija „Europa 2020“ Dabartinio ilgalaikio biudžeto lėšomis padedama įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Atsakomybe už atitinkamus tikslus dalijasi ES ir jos valstybės narės; norint juos pasiekti reikia derinti įvairias politikos priemones, įskaitant ES ir nacionalinius biudžetus. Komisija stebi, kaip siekiama strategijos „Europa 2020“ pagrindinių tikslų, naudodama devynis rodiklius ( ). Informacija apie pažangą reguliariai atnaujinama ir skelbiama Eurostato svetainėje. Tolesnėje lentelėje pateikti naujausi turimi šių rodiklių duomenys. Valstybės narės daro pažangą siekdamos tikslų, kuriuos prieš 9 metus nusistatė strategijoje „Europa 2020“. Apskritai ES švietimo, energetikos, klimato ir užimtumo tikslai jau beveik pasiekti. 14 valstybių narių jau pasiekė savo nacionalinius tikslus mažindamos mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir didindamos tretinį išsilavinimą turinčių gyventojų dalį. 11 valstybių narių, didindamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, jau pasiekė savo 2020 m. nacionalinį tikslą. Jei dabartinė tendencija tęsis, bus pasiektas ES tikslas iki 2020 m. padidinti užimtumą iki 75 proc., o septynios valstybės narės savo nacionalinius tikslus jau pasiekė. Tai iš tiesų didžiulis laimėjimas, turint omenyje, kokie sunkūs buvo krizės padariniai užimtumui. Kita vertus, asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, skaičius 2012 m. pasiekė aukščiausią tašką ir nuo to laiko sumažėjo iki maždaug prieš krizę buvusio lygio. Todėl iki 2020 m. atitinkamo tikslo tikriausiai nepavyks pasiekti. Taip pat dar daug trūksta iki tikslo, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sudarytų 3 proc. bendrojo vidaus produkto vertės, ir, norint jį pasiekti, reikės įdėti daug pastangų. Strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti skirtas įnašas neturėtų apsiriboti tik viena programa. Jį reikėtų laikyti viso ES biudžeto įnašu, kurio poveikį didina įvairios tarpusavio sąveikos. Apskritai įvertinta, kad 59 proc. ES biudžetinių įsipareigojimų 2018 m. buvo susiję su strategija „Europa 2020“. ES tikslai pagal strategiją „Europa 2020“ 2010 m. duomenys Naujausi turimi duomenys 2020 m., pagal pastarojo meto tendencijas 1. 20–64 metų amžiaus gyventojų užimtumo lygio padidinimas iki bent 75 proc. 68,6 proc. 73,5 proc. (2018 m. 3 ketv.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 2. Bendrų viešųjų ir privačiųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą didinimas iki 3 proc. BVP 1,93 proc. 2,07 proc. (2017 m.) Tikslas tikriausiai nebus pasiektas 3a. Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas bent 20 proc., palyginti su 1990 m. Sumažinimas 14,2 proc. Sumažinimas 22 proc. Tikslas tikriausiai bus pasiektas 3b. Atsinaujinančiosios energijos dalies padidinimas iki 20 proc. galutinės suvartojamos energijos kiekio 12,5 proc. 17,5 proc. (2017 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 3c. Pastangos pasiekti energijos vartojimo efektyvumo 20 proc. tikslą () 11,8 proc. (liko iki 2020 m. pirminės energijos suvartojimo tikslo) 5,3 proc. (2017 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 4a. Mokyklos ir mokymo įstaigų nebaigusių (18–24 metų amžiaus) asmenų skaičiaus sumažinimas iki mažiau nei 10 proc. 13,9 proc. 10,6 proc. (2017 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 4b. Tretinį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus gyventojų dalies padidinimas iki bent 40 proc. 33,8 proc. 39,9 proc. (2017 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 5. Skurdo ir socialinės atskirties grėsmės panaikinimas ne mažiau kaip 20-čiai mln. žmonių 1,4 mln. daugiau žmonių (palyginti su atskaitos metais – 2008 m.) 2017 m. – 5,2 mln. mažiau žmonių (palyginti su atskaitos metais – 2008 m.) Tikslas tikriausiai nebus pasiektas Lentelė. Pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šaltinis – COM(2019) 150 final, 2019 m. vasario 27 d. Klimato politikos veiksmams ir biologinei įvairovei skirtų išlaidų susiejimas ES biudžetas taip pat yra svarbi priemonė siekiant horizontaliųjų politikos tikslų, kaip antai susijusių su klimato politika ir biologine įvairove. Siekdama reaguoti į problemas ir investicijų poreikius, susijusius su klimato kaita, ES nusprendė, kad bent 20 proc. jos 2014–2020 m. laikotarpio biudžeto lėšų – per visą laikotarpį net 200 mlrd. EUR – turėtų būti išleista su klimato kaita susijusiems veiksmams. Šis požiūris vadinamas klimato aspekto integravimu. Siekiant šio rezultato, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmai įtraukiami į visas svarbiausias ES išlaidų programas, visų pirma regioninės plėtros ir Sanglaudos fondo, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir inovacijų, bendros žemės ūkio politikos ir ES vystymosi politikos srityse. Su klimatu susijusių išlaidų sąmatos stebimos kiekvienais metais, naudojant ES klimato rodiklius, pritaikytus remiantis vadinamaisiais Rio rodikliais, kuriuos nustatė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. 2018 m. tam skirta suma siekia daugiau kaip 32 mlrd. EUR – 20,7 proc. () viso 2018 m. biudžeto, taigi bendra iki 2018 m. pabaigos sukaupta suma, skirta klimato aspektui integruoti, buvo didesnė kaip 141 mlrd. EUR. Naujausiais skaičiavimais (), per visą programavimo laikotarpį susidarys 210 mlrd. EUR suma (19,7 proc. biudžeto). Diagrama. Klimato aspekto integravimas 2018 m. Visos sumos šioje diagramoje nurodytos milijonais eurų. Šaltinis – Europos Komisija. ES taip pat suderintomis pastangomis siekia saugoti biologinę įvairovę. Su tuo susijusios išlaidos siekė daugiau kaip 13 mlrd. EUR – 8,5 proc. ( ) 2018 m. biudžeto. Šiomis lėšomis siekiama stabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir atkurti biologinę įvairovę ES. Tai yra svarbus įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslų. ES biudžetas ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai Darnaus vystymosi tikslai – tai planas, kaip sukurti geresnę ir tvaresnę ateitį visiems žmonėms. Jų siekiama sprendžiant visuotinius žmonijos uždavinius, be kita ko, dėl skurdo, nelygybės, klimato, aplinkos būklės blogėjimo, gerovės, taikos ir teisingumo. Jungtinės Tautos nustatė šiuos tikslus 2015 m. rugsėjo mėn. pagal savo Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Ši darbotvarkė suteikė naują postūmį pasaulinėms pastangoms siekti darnaus vystymosi.

ES atliko svarbų vaidmenį rengiant šią darbotvarkę iki 2030 m.: rengė viešas konsultacijas, plėtojo dialogą su savo partneriais ir atliko išsamius tyrimus. ES yra įsipareigojusi aktyviai dalyvauti kuo labiau didinant pažangą, kad darnaus vystymosi tikslai būtų pasiekti, kaip išdėstyta jos komunikate ( ) „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“. Darnaus vystymosi tikslai yra įtvirtinti Europos sutartyse ir integruoti į visas jos programas, sektorių politiką ir iniciatyvas. Kiekvienais metais ES toliau stengiasi savo politika ir reguliavimo priemonėmis siekti darnaus vystymosi tikslų ir atlieka svarbų vaidmenį remdama, koordinuodama bei papildydama valstybių narių politiką, taip pat ir finansiškai ES biudžeto lėšomis. 2018 m. programų suvestinėse ypač akcentuotos naujausios ir aktualiausios iniciatyvos, kuriomis padedama siekti darnaus vystymosi tikslų, nors dažnai tai daroma netiesiogiai ir taip, kad neįmanoma to kiekybiškai įvertinti. Šie duomenys pateikiami tik susipažinti – tai nėra oficialus atsiskaitymas dėl ES biudžeto įnašo siekiant darnaus vystymosi tikslų. Kadangi šie tikslai yra tarpusavyje susiję, daugeliu ES veiksmų galima padėti pasiekti kelis iš jų. 2018 m. ES biudžetas 2018 m. buvo penktieji 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos įgyvendinimo metai. Nustatyti du konkretūs 2018 m. biudžeto prioritetai. Vienas iš jų – Europos atsakas sprendžiant naujus uždavinius dėl sudėtingų geografinių aplinkybių, pradedant migracijos valdymu ir baigiant ES išorės sienų apsauga bei jos piliečių saugumu. Antrasis prioritetas buvo strateginės investicijos ir tvarus ekonomikos augimas siekiant paremti ekonominę sanglaudą ir kurti darbo vietas, visų pirma jaunimui ( ). Išsamesnės informacijos apie pažangą, padarytą pagal programas siekiant konkrečių rodiklių ir uždavinių, pateikta programų veiklos rezultatų apžvalgoje ( ), kuri yra paimta iš programų suvestinių, pateiktų kartu su biudžeto projektu. Diagrama. 2018 m. ES biudžetas, įsipareigojimų asignavimai pagal biudžeto išlaidų kategorijas. Visos sumos nurodytos milijonais eurų. Šaltinis – Europos Komisija. 2018 m. vykdyti ES biudžeto (įskaitant taisomuosius biudžetus) įsipareigojimai sudarė bendrą 160 mlrd. EUR sumą ( ). Maždaug pusė šios sumos (50 proc. arba 77,5 mlrd. EUR) skirta 1 išlaidų kategorijai „Pažangus ir integracinis augimas“, išskaidytai į 1A išlaidų kategoriją „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ (28 proc.) ir 1B išlaidų kategoriją „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ (72 proc.). 2 išlaidų kategorija „Tvarus augimas. Gamtos ištekliai“ buvo antra didžiausia biudžeto sritis, jai skirta 58,8 mlrd. EUR, taigi 37 proc. lėšų. 3,5 mlrd. EUR skirta biudžeto 3 išlaidų kategorijai „Saugumas ir pilietybė“, įskaitant ES išorės sienų stiprinimą ir pabėgėlių krizės bei neteisėtos migracijos problemų sprendimą. 10,4 mlrd. EUR skirta veiksmams už ES ribų, o 9,5 mlrd. EUR išleista ES institucijų administravimui. 2018 m. priimti šeši taisomųjų biudžetų projektai. Be įprastų pajamų tikslinimų, priimti du taisomųjų biudžetų projektai dėl Europos solidarumo fondo lėšų sutelkimo. Šioje ataskaitoje aprašoma daugybė atvejų, kai šio fondo lėšomis remiamos nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusios ES šalys ir joms padedama greitai atsigauti po nelaimės. Papildomus tikslinimus reikėjo atlikti dėl ES biudžeto įnašo Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei. Tai apėmė rezervo, skirto paramai Turkijai pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę, panaikinimą ir Europos kaimynystės priemonės sustiprinimą siekiant finansuoti papildomus veiksmus, pavyzdžiui, susijusius su centrinės Viduržemio jūros regiono dalies migracijos maršrutu. ES biudžetas politikos prioritetus padeda paversti tikrove, todėl ES nukreipia lėšas ten, kur jų reikia. 2018 m. ES biudžetas skirtas visiems, jo lėšomis sukurta daugiau darbo vietų, padidintas ekonomikos augimas ir investicijos.



Į šią ataskaitą įtrauktų programų sąrašas „Horizontas 2020“ Euratomas ITER Europos strateginių investicijų fondas Europos infrastruktūros tinklų priemonė

Įmonių konkurencingumas ir mažosios bei vidutinės įmonės „Erasmus+“ Europos solidarumo korpusas Užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) Kosmosas („Copernicus“, GALILEO ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema) Europos gynybos pramonės plėtros programa „Muitinė 2020“ „Fiscalis 2020“ „Hercule III“ „Pericles 2020“ Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS) Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimai ir bendros struktūros programa (ISA2) Europos statistikos programa Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos Bulgarijoje, Slovakijoje ir Lietuvoje Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas Europos socialinis fondas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas Europos žemės ūkio garantijų fondas Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

Regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir žvejybos susitarimai Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas Vidaus saugumo fondas Sveikatos programa Maistas ir pašarai Vartotojų programa Programa „Kūrybiška Europa“ Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa Teisingumo programa Programa „Europa piliečiams“ ES civilinės saugos mechanizmas Pasirengimo narystei paramos priemonė Europos kaimynystės priemonė Vystomojo bendradarbiavimo priemonė Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) ES humanitarinės pagalbos programa ES pagalbos savanorių iniciatyva Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė Bendra užsienio ir saugumo politika

Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė Bendradarbiavimas su Grenlandija Parama turkų kilmės kipriečių bendruomenei Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė Išorės veiksmų garantijų fondas ES civilinės saugos mechanizmas Neatidėliotinos pagalbos rezervas Lankstumo priemonė ES solidarumo fondas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas



Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (biudžeto 1A išlaidų kategorija) Kai Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris savo kadencijos pradžioje išdėstė savo politikos gaires, jis teigė: „Pagrindinis mano kaip Komisijos pirmininko prioritetas bus sustiprinti Europos konkurencingumą ir skatinti investicijas, siekiant sukurti naujų darbo vietų.“ Komisija ištesėjo pažadą pasiekti, kad daugiau žmonių turėtų darbą. Dabar dirba kaip niekad daug europiečių – nuo 2014 m. sukurta 12,4 mln. naujų darbo vietų, nedarbas sumažėjo iki 6,8 proc., o jaunimo nedarbas (14 proc.) vėl pasiekė 2008 m. lygį. Investicijos beveik pasiekė prieš krizę buvusį dydį ir pagerėjo viešųjų finansų skolos ir deficito padėtis. Prie šių pasiekimų labai prisidėjo ES biudžetas, kurio lėšos tebėra labai svarbus šaltinis investicijoms visoje Europoje. 2018 m. 22 mlrd. EUR skirta „konkurencingumo augimui ir užimtumui skatinti“ programoms (1A išlaidų kategorijos įsipareigojimams) ir sudarė beveik 14 proc. visų metinių biudžeto išlaidų. Šioje ataskaitoje pirmiausia aprašomos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (bendroji programa „Horizontas 2020“, Euratomas ir ITER). Po jų aprašomos programos, skirtos strateginėms investicijoms (Europos strateginių investicijų fondas, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, skirta transeuropinių transporto, energetikos ir skaitmeninio sektoriaus tinklų plėtrai), ir programos, kuriomis remiama bendroji rinka (konkurencingumas, kova su sukčiavimu, fiskalinis koordinavimas). Švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ suteikė galimybę apie 600 000 jaunuolių ir 190 000 švietimo įstaigų bei jaunimo organizacijų darbuotojų dalyvauti mokymosi veikloje. Diagrama. Pagrindinės programos, 2018 m. finansuotos pagal 1A išlaidų kategoriją „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“. Visos sumos nurodytos milijonais eurų. Kategorija „Kitos programos“ apima, be kita ko, branduolinę saugą ir branduolinės energetikos objektų eksploatacijos nutraukimą, muitines, programą „Fiscalis“ ir kovą su sukčiavimu, energetikos projektus, kuriais siekiama padėti atgaivinti ekonomiką (EEAP), decentralizuotas agentūras, kitus veiksmus ir programas, bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, taip pat veiksmus, finansuojamus pagal Komisijos prerogatyvas ir specialius Komisijai suteiktus įgaliojimus.

Šaltinis – Europos Komisija. Europos klestėjimas ateityje priklauso nuo šiandien priimamų investicinių sprendimų. Pagal būsimą daugiametę finansinę programą Komisija pasiūlė padidinti investicijas tokiose svarbiose srityse kaip moksliniai tyrimai, strateginė infrastruktūra ir skaitmeninė transformacija. Šios biudžeto išlaidų kategorijos programomis daugiausia prisidedama siekiant šių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų: „darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, „bendroji skaitmeninė rinka“, „energetikos sąjunga ir klimatas“ ir „stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga“. Diskusijos dėl ateities strateginės darbotvarkės daugiausia apima konkurencingumo didinimą ir tvarių darbo vietų kūrimo bei ekonomikos augimo skatinimą. Programa „Horizontas 2020“ Programos tikslai ES bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ yra didžiausia pasaulyje tarpvalstybinė mokslinių tyrimų finansavimo programa. Tai taip pat didžiausia visų laikų ES programa, skirta moksliniams tyrimams ir inovacijoms – jai skirta beveik 80 mlrd. EUR lėšų per 7 metus (2014–2020 m.). Be to, programa „Horizontas 2020“ paskatinta investuoti apie 13 mlrd. EUR privačių lėšų ir 29,6 mlrd. EUR sutelkta skolų finansavimu. Ši programa atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant bendrą strateginę ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo sistemą. Jos tikslas – užtikrinti, kad Europoje būtų užsiimama pasaulinio lygio mokslo veikla ir technologijų kūrimu, šalinti inovacijų kliūtis ir lengvinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, siekiant atrasti didžiausių mūsų visuomenės problemų sprendimus. ES parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms duoda papildomos naudos – skatina skirtingų mokslo sričių tyrėjų grupių iš įvairių šalių bendradarbiavimą, kuris yra labai svarbus siekiant daryti esminius atradimus. Taip ES gali įgyvendinti prioritetus, pavyzdžiui, Paryžiaus klimato susitarimą. Bendrasis šios programos tikslas yra visoje ES kurti žinių ir inovacijų visuomenę ir ekonomiką ir kartu prisidėti prie darnaus vystymosi. Konkretūs tikslai: Pažangaus mokslo veikla ir dalyvavimo joje didinimas Europos pramonės pirmavimo skatinimas Visuomenės problemų sprendimas Mokslo skatinimas dalyvaujant visuomenei ir visuomenės labui Įgyvendinimas ir naujausi pasiekimai Iki 2018 m. pabaigos įvykdyti 679 kvietimai teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“. Į šiuos kvietimus atsakė daugybė galimų lėšų gavėjų, jie pateikė beveik 192 000 tinkamų pasiūlymų, kuriuose prašė iš viso 290 mlrd. EUR ES finansinio įnašo. Iš šių pasiūlymų atrinkta finansuoti 23 250 pasiūlymų, taigi per pirmus 5 metus iš viso finansuota 12 proc. visų reikalavimus atitinkančių išsamių pasiūlymų. Iki 2018 m. gruodžio mėn. pabaigos pasirašyti iš viso 21 599 dotacijų susitarimai, kuriems iš ES biudžeto skirtas 39 mlrd. EUR finansavimas. Šiuos asignavimus numatoma toliau didinti, nes dėl kai kurių dotacijų, kurių paraiškos pateiktos per 2018 m. kvietimus, susitarimai bus pasirašyti 2019 m. Atrasta naujų planetų Padaryta didelė vėžio gydymo pažanga Jau paruošta 1,6 mln. skiepų nuo Ebolos virusinės ligos dozių Sukurta baterija, kuri yra 100 kartų galingesnė už įprastas baterijas Mūsų miestuose išbandomos naujos energijos kaupimo vandenilio elementais technologijos Šios programos poveikis galiausiai priklauso nuo mokslinių tyrimų ir inovacijų duomenų ir rezultatų sklaidos ir naudojimo, todėl darbo programa toliau tobulinama, kad didėtų tokių duomenų ir rezultatų prieinamumas. 2018 m. taip pat imtasi iniciatyvų skatinti rinkoje paklausias inovacijas – visų pirma pradėtas Europos inovacijų tarybos bandomasis projektas, kurio biudžetas 2,7 mlrd. EUR. Tūkstančiai programos „Horizontas 2020“ projektų daro tiesioginį apčiuopiamą poveikį Kvantinės technologijos Kvantinės technologijos kuriamos naudojantis kvantinių efektų, t. y. sąveikų tarp molekulių, atomų ir dar mažesnių dalelių, vadinamų kvantiniais objektais, savybėmis, atrandant būdų tai praktiškai pritaikyti daugelio įvairių sričių reikmėms. 2018 m. spalio mėn. pradėta pavyzdinė kvantinių technologijų iniciatyva. Tai viena iš plačiausio užmojo ilgalaikių ir didelio masto Europos Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų; joje dalyvauja daugiau kaip 5 000 tyrėjų. Ja siekiama, kad Europos moksliniais tyrimais būtų vadovaujama antrajai kvantinei revoliucijai ir skatinama kurti konkurencingą Europos kvantinių technologijų pramonę, prisidėsiančią prie esminės mokslo, pramonės ir visuomenės pažangos. Kosminės technologijos Kosminės technologijos, palydovų duomenys ir susijusios paslaugos tapo neatsiejama kasdienio europiečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs pagal Europos strateginius interesus. Maži ir lengvi dirbtiniai Žemės palydovai yra nepakeičiami siekiant kosminėmis technologijomis gerinti sujungiamumą, interneto paslaugas, Žemės vaizdų gavimą ir padėties nustatymą. Todėl ES įsteigė 10 mln. EUR premiją tam, kas atras novatorišką ir komerciškai perspektyvų sprendimą, kaip teikti nebrangias lengvųjų palydovų paleidimo paslaugas. Ši premija padės siekti tikslų pagal Komisijos parengtą Europos kosmoso strategiją , kuria siekiama didinti Europos savarankiškumą naudojantis kosmine erdve ir skatinti kurti komercines rinkas, kuriose būtų teikiamos nebrangios paleidimo į kosmosą paslaugos. Europos viešojo transporto sprendimai 2050 m. miestuose gyvens jau du trečdaliai pasaulio gyventojų. Kelių eismo tarša – viena didžiausių problemų daugelyje miestų, tačiau visiškai atsisakyti keleivinių transporto priemonių negalime. Autonominės transporto priemonės pakeis mūsų gyvenimą tiek pat, kiek anksčiau žmonių gyvenimą pakeitė garvežiai ir automobiliai. 2018 m. gegužės 1 d. pradėtas pagal programą „Horizontas 2020“ ES finansuojamas projektas AVENUE. Projektu AVENUE tiek įmonėms, tiek viešojo transporto naudotojams parodoma, kokį ekonominį, aplinkos apsaugos ir socialinį potencialą turi autonominės transporto priemonės, ir kartu vertinama tokių transporto priemonių sauga kelyje. Nuotrauka © Europos Sąjunga Viena Europos miestuose išbandoma anglies dioksido neišmetanti transporto priemonė – vandenilio elementais varomi autobusai. Jie yra visai kaip įprasti autobusai, tačiau varomi elektros energija, pagaminta naudojant kuro elementų technologiją, sukurtą pramonėje naudojantis ES parama. Šiems elementams reikalingas tik vandenilis ir oras ir jie išmeta nekenksmingus vandens garus. Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė skyrė nemažai išteklių elektrolizės proceso tobulinimui, todėl Europa dabar pirmauja pasaulyje vystant pagrindinę protonų mainų membranų technologiją. Visoje Europoje šiuo metu kuriamos ekologiškai švarios vandenilio elementų gamybos vietos. Geteborge (Švedija) įgyvendinamo projekto partneriai pademonstravo patalpoje įrengtos autobusų stotelės, kurioje keleiviams malonu būti ir jie yra apsaugoti nuo nepalankių oro sąlygų, perspektyvumą ir potencialą. Tai reiškia, kad ateityje bus galima įrengti autobusų stotelę kitame žmonių lankomame objekte, pavyzdžiui, bibliotekoje, ligoninėje ar prekybos centre. Autobusų projektavimo, eksploatavimo ir priežiūros procesų revoliuciniai pokyčiai iš esmės pakeis tai, kaip mes naudojamės viešuoju transportu. Pirmoji juodosios skylės nuotrauka ES rėmė keletą metų trukusius mokslinius tyrimus ir beprecedentį tarptautinį mokslininkų bendradarbiavimą sudarius Įvykių horizonto teleskopo konsorciumą. Naudojant Įvykių horizonto teleskopo (angl. Event Horizon Telescope) stebėjimų duomenis jiems pavyko padaryti pirmąją juodosios skylės nuotrauką. Šioje nuotraukoje matomas švytintis žiedas, susidaręs dėl šviesos spindulius iškreipiančios didelės gravitacijos aplink juodąją skylę, kuri yra 6,5 milijardo kartų masyvesnė už Saulę. Ši nuotrauka, kurią stengtasi padaryti jau seniai, dabar yra patikimiausias didžiulių juodųjų skylių buvimo įrodymas ir atveria naujų galimybių tirti juodąsias skyles, jų įvykių horizontus ir gravitaciją. Nuotrauka © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration. „Creative Common Attribution

“ licencija (CC-BY), 2018 Vertinimas 2017 m. atliktas tarpinis vertinimas ( ) parodė, kad „Horizontas 2020“ yra labai patraukli ir aktuali mokslinių tyrimų finansavimo programa, tačiau dėl jos patrauklumo ir tolesnio aktualumo norinčiųjų joje dalyvauti yra kur kas daugiau nei galimybių. Atliekant vertinimą nustatyta, kad sėkmingų paraiškų dalis yra tik 11,6 proc., o pagal ankstesnę Septintąją bendrąją programą ji buvo 18,5 proc. Norint finansuoti visus pasiūlymus, kurie po nepriklausomo vertinimo atitinka griežtus kokybės kriterijus, reikėtų papildomų 62,4 mlrd. EUR lėšų. Įvertintos alternatyviosios sąnaudos (t. y. išteklių nuostoliai, patirti pareiškėjų, pateikusių aukštos kokybės projektų pasiūlymus, kurie nebuvo išrinkti finansuoti) siekia 636 mln. EUR per metus ( ). Tarpiniame vertinime taip pat teigiama, kad šią programą būtų galima labiau supaprastinti. Europos Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 28/2018 ( ) pripažino, kad padaryta didelė pažanga paprastinant programą „Horizontas 2020“, palyginti su Septintąja bendrąja programa. Sumažinta administracinė našta mokslinių tyrimų dotacijų paraiškų teikėjams ir dotacijas valdančioms institucijoms, taip pat daugiau siūlomų supaprastinimo galimybių įtraukta į naujosios programos „Europos horizontas“ pasiūlymą. Finansavimo taisyklių supaprastinimas pagal naująją daugiametę finansinę programą yra esminis naujosios kartos programų bruožas. Pavyzdžiui, finansavimas vienkartinėmis išmokomis suteiktų galimybę atlikti mokėjimus remiantis sutartų tikslų pasiekimu, o ne tinkamomis finansuoti išlaidomis. Toks supaprastinimas palengvins administravimą ir sumažins klaidų riziką. Šis metodas išbandytas surengus bandomuosius kvietimus teikti pasiūlymus 2018 m. ir bus toliau bandomas 2019 m. 2018 m. Komisija pasiūlė priimti politikos dokumentų rinkinį, skirtą būsimai bendrajai mokslinių tyrimų ir inovacijų programai „Europos horizontas“ ( ). Ši programa padės Europai toliau būti pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų lydere. Kaip pažymima aukšto lygio darbo grupės, kuriai vadovavo Pascalis Lamy, ataskaitoje ( ), investicijos į mokslinius tyrimus suteiks galimybę ES konkuruoti su kitomis išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, užtikrinti savo piliečių gerovę ateityje ir išsaugoti savo unikalų socialinį modelį. Pagal naująją programą, remiantis programos „Horizontas 2020“ sėkme, bus toliau skatinama didinti mokslinių tyrimų kompetenciją ir labiau sutelkiamas dėmesys į inovacijas, pavyzdžiui, kuriant prototipus ir nematerialųjį turtą, plėtojant žinias ir technologijų perdavimą. Nauja Europos inovacijų taryba bus viena bendra prieigos vieta didelio potencialo ir radikalių inovacijų kūrėjams siekiant, kad Europa taptų rinkas formuojančių inovacijų lydere. Euratomas

Programos tikslai Branduolinės ir jonizuojančiosios spinduliuotės technologijos tebėra svarbios energetikai ir prisideda prie energijos tiekimo saugumo, jonizuojančioji spinduliuotė naudojama medicinoje ir pramonėje, taip pat svarbu tinkamai tvarkyti panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias atliekas. Šių technologijų naudojimo sauga ir saugumas yra nepaprastai svarbūs prioritetai, ir mokslinių tyrimų programomis šioje srityje padedama išlaikyti aukščiausius saugos bei saugumo standartus ir branduolinės saugos garantijas. Euratomo programoje ( ) taip pat daug dėmesio skiriama branduolių sintezės energetikos vystymui. Branduolių sintezė yra potencialiai neišsenkantis ir klimatui nekenkiantis energijos šaltinis. Ši programa įgyvendinama netiesioginių veiksmų finansavimu, skiriamu tretiesiems asmenims, ir tiesioginiais veiksmais, kuriuos vykdo Komisijos Jungtinis tyrimų centras. Įgyvendinimas ir naujausi pasiekimai Dauguma branduolių dalijimosi srityje išrinktų finansuoti projektų yra susiję su branduoline sauga (41 proc.), mokslinių tyrimų infrastruktūra (22 proc.), atliekų tvarkymu (15 proc.) ir radiacine sauga (13 proc.). Už aukštos temperatūros superlaidininko sukūrimą įteikta 2016 m. Euratomo premija, skirta inovacijoms branduolių sintezės tyrimų srityje. Šiuo metu įmanoma pagaminti 7 metrų ilgio superlaidininkus. Taip pat atlikti jų bandymai šalčiu, skysto azoto temperatūroje, ir stipria elektros srove (t. y. branduolių sintezės sąlygomis). Jungtinis tyrimų centras prisideda prie Tarptautinės įvertintų bibliotekų bendradarbiavimo organizacijos iniciatyvos – ja siekiama pasaulinės įvertintų branduolinių technologijų duomenų standartizacijos, kad būtų galima suderinti saugos vertinimus branduolinės energetikos srityje. Vertinimas 2017 m. atlikus tarpinį vertinimą ( ) nustatyta, kad didelė Euratomo netiesioginiais veiksmais kuriamos Europos pridėtinės vertės dalis yra susijusi su ES gebėjimu sutelkti didesnius kompetencijos, specialiųjų žinių ir įvairių branduolinių tyrimų sričių išteklius negu pajėgtų atskiros valstybės narės. Bendradarbiaujant mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse pagal Euratomo programą taip pat galima formuoti nuoseklų visos Europos požiūrį į branduolinės saugos ir radiacinės saugos didinimą visose srityse, kuriose naudojamos šios technologijos. Taip papildomos Euratomo direktyvos dėl branduolinės saugos, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir pagrindinių saugos standartų ir daroma akivaizdi mokslinė bei technologinė pažanga visose srityse, kuriose to nebūtų neįmanoma pasiekti be bendradarbiavimo visos Europos mastu. Euratomo programa taip pat teikia galimybę kur kas plačiau koordinuoti švietimo ir mokymo veiklą visoje Europoje, naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir bendradarbiauti tarptautiniu mastu. Tai ypač naudinga mažesnėms valstybėms narėms – jos gali naudotis masto ekonomija, kuri atsiranda dėl išteklių sutelkimo Europos lygmeniu poveikio. Dėl būsimos Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos atliekamas parengiamasis darbas apėmė du vertinimo tyrimus, dviejų Komisijai padedančių aukšto lygio ekspertų grupių darbą ir viešas konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, taip pat prisidėta atliekant programos „Europos horizontas“ poveikio vertinimą ( ). Siekiant pašalinti programos trūkumus, nustatytus atliekant vertinimą, siūloma naujoji Euratomo programa yra supaprastinta (pavyzdžiui, sumažintas tikslų skaičius nuo 14 iki 4) ir bus geriau išnaudojamos sąveikos su programa „Europos horizontas“ (pvz., su sveikatos srities moksliniais tyrimais ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“). ITER Programos tikslai Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) dabar yra vienas iš didžiausio užmojo energetikos projektų pasaulyje. Šis projektas pradėtas bendradarbiaujant septynioms šalims – ES, Indijai, Japonijai, Jungtinėms Valstijoms, Kinijai, Korėjai ir Rusijai. Tikslas yra sukurti ir eksploatuoti eksperimentinį branduolių sintezės reaktorių, kurį naudojant bus tiriamos ir parodomos mokslinės ir technologinės perspektyvos naudoti branduolių sintezę kaip energijos šaltinį ( ). ITER negamins elektros energijos, jo paskirtis labiau eksperimentinė – išspręsti svarbiausias mokslines ir technines problemas ir išvystyti branduolių sintezę iki tokio lygio, kad būtų galima kurti jos naudojimo pramonėje būdus. ITER turėtų tapti pirmuoju pasaulyje branduolių sintezės įrenginiu, kuriame pagaminama daugiau energijos negu suvartojama; tai ir bus reikiamas įrodymas, kad būtų galima pereiti į kitą etapą – pastatyti parodomąją branduolių sintezės jėgainę ( ). Įgyvendinimas ir naujausi pasiekimai ( ) ITER reaktorius pradėtas statyti 2007 m. ES yra atsakinga už 45 proc. jo statybos darbų. Kuriant šį reaktorių naudojamos aukštosios ir pažangiosios civilinės inžinerijos pramonės technologijos. Šiam tikslui jau skirta daugiau kaip 700 sutarčių ir dotacijų įmonėms (įskaitant mažąsias ir vidutines įmones) 24 šalyse. Jų vertė siekia beveik 5 mlrd. EUR. Reaktoriaus statybos vietoje daroma akivaizdi ir nuosekli darbų pažanga. 2018 m. lapkričio mėn. jau buvo užbaigta 60 proc. darbo. Tokamako pastato bioskydo statyba jau baigta, pastoliai pašalinti 2018 m. vasario mėn. Laikantis tvarkaraščio, rugpjūčio mėn. baigtas konstruoti pamatinis žiedas – vienas svarbiausių komponentų, už kurį atsakingas Euratomas. Tą patį mėnesį įrengti trys vandens nutekėjimo rezervuarai, kuriuos parūpino Jungtinės Valstijos, ir keturi garų slopinimo rezervuarai, kuriuos parūpino Kinija. Pirmasis vakuuminio rezervuaro sektorius, gaminamas Korėjoje, yra jau daugiau kaip 80 proc. užbaigtas. Rusija baigė gaminti poloidinio lauko laidininką ITER magnetinei sistemai, o Indija jau beveik baigė kriostato apatinio cilindro ir pamato statybą vietoje, Kadarašo ITER objekte. Europoje ir Japonijoje jau daug pasiekta gaminant toroidinio lauko ričių apvijų žiedus, taip pat atlikti jų bandymai šalčiu ir jie įdėti į ypač tiksliai pagamintus korpusus. Apskritai daroma didelė pažanga kuriant kiekvieną svarbų ITER komponentą, sistemą ir struktūrą ( ). ITER – technologiškai sudėtingas, beprecedentis didelio masto tarptautinis projektas, taigi jį įgyvendinant neišvengta didelių sunkumų, dėl to patirta daugiau išlaidų ir vėlavimų. Vis dėlto 2018 m. pasiekta pažanga parodė, kad veiksmai, kurių imamasi siekiant spręsti šias problemas, yra sėkmingi ( ). Vertinimas ITER vertinime, kuris neseniai užbaigtas ( ), pabrėžta, kad pagerintas šio projekto valdymas. Visų pirma, už ES įnašą į ITER projektą atsakinga Europos agentūra (Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė, F4E) patobulino savo kontrolės ir stebėsenos darbą. Dabar atidžiai stebimi keli pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai vertinant projekto pažangą ir ekonominį efektyvumą ( ). Antra, viena svarbiausių valdymo pertvarkos dalių yra vadinamasis etapais grindžiamas metodas – pagal jį skiriami keturi darbo etapai, kurių kiekvienu siekiama svarbaus tikslo. Kiekviename projekto etape vykdoma tik ta veikla, kuri yra reikalinga to etapo tikslui pasiekti ( ).

Pagal būsimą daugiametę finansinę programą ES toliau rems ITER per bendrąją įmonę F4E, užtikrindama, kad lėšos būtų skiriamos remiantis veiklos rezultatais ir realiu projekto įgyvendinimu vietoje. Europos strateginių investicijų fondas Programos tikslai Komisijos Pirmininko Jeano-Claude'o Junckerio 2015 m. paskelbtas Investicijų planas Europai (taip pat vadinamas Junckerio planu) buvo svarbus atsakas į ekonomikos ir finansų krizę ir jos neigiamą poveikį ES investicijų dydžiui. 2018 m. šis planas tebebuvo vienas svarbiausių Komisijos prioritetų. Jis susideda iš trijų ramsčių: Europos strateginių investicijų fondas teikia ES garantiją, padedančią sutelkti privačias investicijas; Europos investavimo konsultacijų centras ir Europos investicinių projektų portalas teikia techninę paramą ir didina investavimo galimybių matomumą; o trečiuoju ramsčiu siekiama gerinti verslo aplinką, panaikinant su reguliavimu susijusias kliūtis investicijoms visoje ES. Europos strateginių investicijų fondas, taip pat vadinamas Junckerio fondu, siekia iki 2020 m. sutelkti 500 mlrd. EUR ( ) papildomų viešųjų ir privačiųjų investicijų tokiose strateginės reikšmės srityse kaip infrastruktūra, moksliniai tyrimai ir inovacijos, švietimas, atsinaujinančiųjų išteklių energetika ir efektyvus energijos vartojimas, aplinkos apsauga, taip pat rizikos finansai mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Tai pasiekiama suteikiant ES biudžeto garantiją Europos investicijų banko grupei, kad ji galėtų padidinti projektų, su kuriais siejama didesnė rizika, finansavimą. Šis fondas remia ekonomikos augimą skatinančias investicijas, ypač šiose srityse: Diagrama. Investicijos konkrečiuose sektoriuose, 2019 m. gegužės 15 d. duomenys. Šaltinis – Europos investicijų grupė, http://www.eib.org/efsi/ . Įgyvendinimas ir naujausi pasiekimai Iki 2018 m. pabaigos Europos strateginių investicijų fondas sėkmingai suteikė paramą inovaciniams ir strateginiams projektams ir padėjo sutelkti daugiau kaip 370 mlrd. EUR () privačiųjų ir viešųjų investicijų. Taip jau pasiekta beveik 75 proc. tikslo iki 2020 m. Pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją Europos investicijų bankas patvirtino 514 projektų, kurių investicijų vertė yra apie 244,3 mlrd. EUR ir kuriems skirtas Europos investicijų banko finansavimas, paremtas Europos strateginių investicijų fondo garantija, turėtų siekti 52,9 mlrd. EUR. Pagal mažųjų ir vidutinių įmonių liniją Europos investicijų fondas patvirtino 517 operacijų, kurių investicijų bendra vertė – 131,2 mlrd. EUR. Tai turėtų būti naudinga apie 858 000 mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmonių visose valstybėse narėse. Visose valstybėse narėse patvirtinta iš viso 1 031 operacija ir dėl 869 iš šių operacijų pasirašytos sutartys. Taigi, Europos strateginių investicijų fondas sėkmingai įgyvendina savo tikslus. Europos strateginių investicijų fondo finansavimo bendras dauginamasis poveikis 2018 m. pasiekė 13,5 ( ) – tai reiškia, kad investuojant kiekvieną ES biudžeto eurą pritraukiama 14,96 EUR papildomų investicijų (apskaičiuota viso fondo lygmeniu). Europos strateginių investicijų fondas taip pat atlieka svarbią funkciją nukreipdamas investicijas tokia linkme, kad jomis būtų padedama siekti strateginių ES tikslų. Trečdaliu visų Europos strateginių investicijų fondo investicijų remiamos mažosios ir vidutinės įmonės, 25 proc. – moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, 18 proc. remiami energetikos projektai, 11 proc. – skaitmeniniai projektai, 7 proc. – transporto projektai, 4 proc. – socialinė infrastruktūra ir 4 proc. – aplinkos apsauga ir efektyvus išteklių naudojimas (). Naujos medicinos paslaugų infrastruktūros sukūrimas pacientams Lenkijoje ( ) Ligoninėms dažnai trūksta lėšų reikiamoms investicijoms, kad galėtų gerinti savo teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybę. Kujavijos Pamario vaivadija pirmoji Lenkijoje gavo paskolą savo viešojo sektoriaus projektui iš Europos strateginių investicijų fondo. Sujungus Europos investicijų banko 57 mln. EUR paskolą su savo biudžeto lėšomis ir kitu ES finansavimu, šiame regione vykdoma Torunės Rydigerio ligoninės plėtra. Daugiau dėmesio skiriant moksliniams tyrimams ir modernioms technologijoms, šiuo projektu bus pasiekta, kad gyventojams būtų prieinami visi gydymo būdai ir naujausios medicininės procedūros. Pacientams skirtų lovų skaičius bus padidintas du kartus – nuo 551 iki 1 059. Ligoninės patalpų plotas bus padidintas nuo 20 000 m2 iki daugiau kaip 50 000 m2 ir bus įrengta 57 000 m2 žaliųjų erdvių. Ligoninė sutaupys lėšų didindama administravimo efektyvumą ir imdamasi aplinką tausojančių bei energiją taupančių priemonių. Naujieji ligoninės padaliniai bus atverti pacientams 2019 m. Energetikos tinklų modernizavimas Italijoje ( ) Europos investicijų bankas suteikė bendrovei „Dolomiti Energia“ 100 mln. EUR paskolą, skirtą jos dujų ir elektros energijos skirstomųjų tinklų atnaujinimui ir plėtrai. Šis finansavimas padės sustiprinti hidroelektrines ir palaikyti jų veiklą šiaurės Italijos Trento provincijoje, kurioje veikia „Dolomiti Energia“ ir joje dirba 1 400 žmonių.

Europos infrastruktūros tinklų plačiajuosčio ryšio fondo ( ) remiama plačiajuosčio ryšio plėtra pasiekė rečiau gyvenamas ES teritorijas ( ) Europos infrastruktūros tinklų plačiajuosčio ryšio fondas – pirmoji investavimo platforma, naudojama investicijoms į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą pagal Investicijų planą Europai. Šis fondas sujungia finansavimą Europos investicijų banko, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, nacionalinių skatinamojo investavimo bankų ir privačių investuotojų lėšomis. Naujasis Plačiajuosčio ryšio fondas padės ES pasiekti tikslą, kad iki 2020 m. visuose Europos namų ūkiuose būtų užtikrinta 30 megabitų per sekundę spartos interneto ryšio prieiga, o iki 2025 m. visos mokyklos, transporto centrai, pagrindiniai viešųjų paslaugų teikėjai ir skaitmenines technologijas intensyviai naudojančios įmonės įgytų prieigą prie 1 gigabito per sekundę spartos interneto (Europos gigabitinės visuomenės tikslai). Atsižvelgiama į didėjantį poreikį visoje Europoje finansuoti mažesnio masto, didesnės rizikos plačiajuosčio ryšio diegimo projektus, kuriems šiuo metu negaunama ES lėšų. Šis fondas siekia sutelkti 500 mln. EUR lėšų investicijoms į plačiajuosčio ryšio plėtrą iki 2020 m., ir iš viso turėtų būti pritraukta 1,0–1,7 mlrd. EUR investicijų. 2019 m. sausio mėn. pasirašyta sutartis dėl pirmojo šio fondo projekto, pagal kurį Kroatijoje diegiamas aukštos kokybės šviesolaidinių ryšio linijų, nutiestų iki galutinio paslaugų gavėjo (FTTH), atvirosios prieigos tinklas gyventojams, verslui ir viešojo administravimo institucijoms Pajūrio-Kalnų apskrities ir Istros regiono kaimo vietovėse – daugiau kaip 135 000 vietovių. Vertinimas Atliekant 2018 m. vertinimą gauta įrodymų, kad Europos strateginių investicijų fondas sukūrė akivaizdžios pridėtinės vertės tenkindamas iki tol nepatenkintus investicijų poreikius ir padėdamas daryti reikalingas anticiklines investicijas. Žvelgiant iš politinės perspektyvos, šis fondas padėjo pakreipti diskusiją nuo griežto taupymo prie paramos investicijoms priemonių. Iki 2017 m. pabaigos atliktomis operacijomis Europos strateginių investicijų fondas parėmė daugiau kaip 750 000 darbo vietų, o iki 2020 m. jų skaičius turėtų padidėti iki 1,4 mln. Šis fondas 0,6 proc. padidino ES bendrąjį vidaus produktą (BVP), o iki 2020 m. turėtų jį padidinti 1,3 proc. Nors ir pagerėjo bendra padėtis makroekonominiu lygmeniu, t. y. sumažintas finansavimo deficitas ir pagerintos finansavimo sąlygos (ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms), vis dar tebėra didelių ir neatidėliotinų finansavimo poreikių. Vertinimo duomenys rodo, kad įvairiose politikos srityse yra nepanaikintų rinkos trūkumų, kurie trukdo investicijoms. Nors pastaruoju metu ES investavimo tempas spartėja, investicijų rodikliai dar nepasiekė ankstesnių vidurkių. Be to, ir po 2020 m. reikės toliau stengtis atgaivinti ilgalaikę tvaraus investavimo tendenciją, ypač orientuojantis į dabartinius ir naujus ES politikos prioritetus. Vienas iš 2018 m. vertinime akcentuotų trūkumų yra tai, kad reikia skirti daugiau dėmesio ilgalaikiams ES klimato tikslams. Ši problema sprendžiama 2018 m. išplėtus Europos strateginių investicijų fondo įgaliojimus. Ne mažiau kaip 40 proc. lėšų pagal Europos strateginių investicijų fondo infrastruktūros ir inovacijų liniją turėtų būti panaudota klimato politikos veiksmams pagal Paryžiaus susitarimą. Be to, Komisija, naudodamasi tuo, kad jai atstovaujama Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo valdymo organuose ir šių priemonių iniciatyviniuose komitetuose, pasistengė užtikrinti, kad Europos investicijų bankas ir Europos investicijų fondas įgyvendindami finansines priemones nenukryptų nuo ES politikos tikslų, įskaitant socialinio verslumo rėmimą, jaunimo nedarbo mažinimą, kovą su klimato kaita, kovą su mokesčių vengimu ir skatinimą laikytis tarptautinių gero mokesčių srities valdymo standartų. Anksčiau Europos strateginių investicijų fondas rėmė nedaug tarpvalstybinių projektų, nors šių projektų Europos pridėtinė vertė paprastai yra didelė. Tebėra svarbu užtikrinti plačią geografinę paramos aprėptį visoje ES, ir ši padėtis pagerinta per keletą fondo veiklos metų. Siekiant suderinamumo, reikia toliau didinti visų trijų fondo ramsčių papildomumą ir tarpusavio paramą, taip pat mažinti potencialią riziką, kad šis fondas galėtų konkuruoti su kitomis ES finansinėmis priemonėmis. 2019 m. sausio mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą (Nr. 03/2019) dėl Europos strateginių investicijų fondo. Nors bendra šio audito išvada yra tokia, kad šis fondas sėkmingai sutelkė lėšas svarbioms papildomoms ES investicijoms remti, Audito Rūmai taip pat iškėlė kelis susirūpinimą keliančius klausimus, be kita ko, ar kai kuriomis šio fondo operacijomis galėjo būti pakeistos kitos Europos investicijų banko operacijos ir ES finansinės priemonės ir ar dalis fondo paramos skirta projektams, kuriuos būtų buvę galima finansuoti iš kitų šaltinių ir kitokiomis sąlygomis. Audito Rūmai taip pat pabrėžė, kad reikia toliau užtikrinti šio fondo remiamų investicijų tolygų geografinį pasiskirstymą. Pagal daugiametės finansinės programos dokumentų rinkinį, remdamasi sėkmingu Investicijų plano Europai ir Europos strateginių investicijų fondo įgyvendinimu, Komisija pasiūlė naują iniciatyvą sutelkti privačiąsias ir viešąsias investicijas 2021–2027 m. laikotarpiu – programą „InvestEU“. Pagal šią naują programą, siekiant spręsti Europos Audito Rūmų iškeltas problemas, nustatyti pakeitimai, kad investicinių projektų finansavimas Europoje ES lėšomis būtų paprastesnis, efektyvesnis ir lankstesnis. Programa „InvestEU“ siekiama ateityje panaikinti didelį investicijų deficitą svarbiausiose srityse, suteikiant ES biudžeto garantiją, kurios dydis 38 mlrd. EUR. Taip ja bus toliau skatinama kurti darbo vietas, remiamos investicijos ir inovacijos Europos Sąjungoje. Numatoma iki 2027 m. pabaigos sutelkti apie 650 mlrd. EUR privačiųjų ir viešųjų investicijų visoje ES ir teikti paramą pagal keturias politikos linijas: tvarios infrastruktūros; mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo; mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ); socialinių investicijų ir įgūdžių. Europos infrastruktūros tinklų priemonė Programos tikslai Siekiant skatinti kurti darbo vietas ir spartinti ekonomikos augimą, ES reikia atnaujintos ir itin našios infrastruktūros, kuri padėtų sujungti ir susieti ES ir visų jos regionų transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorius. Tokios jungtys yra būtinos laisvam asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimui. Todėl pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę remiamos investicijos į transporto, energetikos ir skaitmeninę infrastruktūrą, plėtojant transeuropinius tinklus. Šie tinklai palengvina tarpvalstybinius ryšius ir sąveikumą, skatina didesnę ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir padeda kurti konkurencingesnę socialinę rinkos ekonomiką. Konkretūs Europos infrastruktūros tinklų priemonės tikslai: Europos infrastruktūros tinklų priemonė – transportas ·Pašalinti kliūtis, padidinti geležinkelių sąveikumą, sukurti trūkstamas jungtis ir visų pirma patobulinti tarpvalstybines atkarpas. ·Užtikrinti, kad ilgainiui transporto sistemos taptų tvarios ir efektyvios, siekiant pasirengti numatomiems transporto srautams ateityje ir suteikti galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, pereinant prie novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo transporto technologijų, kartu optimizuojant saugą. ·Pasiekti optimalią įvairių transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveikumą, užtikrinant transporto inf