Pastarojo meto tyrimuose apskaičiuota, kad skaitmenindama produktus ir paslaugas pramonė Europoje artimiausius penkerius metus papildomai gautų daugiau kaip 110 mlrd. EUR pajamų kasmet. Numatoma, kad vien Vokietijoje toliau skaitmeninant pramonę našumas per 10 metų papildomai išaugtų iki 8 proc. ir kasmet būtų gaunama maždaug 30 mlrd. EUR papildomų pajamų. Dėl skaitmeninimo užimtumas padidėtų 6 proc. Beveik trečdalį bendro pramonės produkcijos augimo Europoje jau dabar nulemia įdiegtos skaitmeninės technologijos.

E. valdžios veiksmų plane dėl viešųjų paslaugų skaitmeninių permainų orientuojamasi į įmonių ir piliečių poreikius, t. y. sprendimus, kurie būtų prieinami internetu iš kitų valstybių narių, standartiškai sąveikūs, ir į sprendimus, kurie būtų suprojektuoti taip, kad jais būtų galima naudotis be tarpininkų.

Šiame komunikate, kuris yra BSR technologijų ir viešųjų paslaugų modernizavimo dokumentų rinkinio dalis, skelbiamas nuoseklių politikos priemonių kompleksas. Šiame dokumentų rinkinyje yra dar trys komunikatai. Komunikate paaiškinama, kaip skirtingos priemonės susijusios tarpusavyje. Juo taip pat siekiama sukurti sistemą, kaip koordinuoti šios srities nacionalines ir ES lygmens iniciatyvas ir reikšmingus politikos veiksmus, įskaitant investicijas į skaitmenines inovacijas ir infrastruktūrą, IRT standartų rengimo spartinimą, reglamentavimo sąlygų svarstymą ir darbo jėgos prisitaikymą, be kita ko, kvalifikacijos kėlimą. Į šiuos uždavinius ir galimybes reikia atsižvelgti ir rengiant e. valdžios veiksmus bei stiprinant viešojo sektoriaus vaidmenį skatinant skaitmeninių sprendimų paklausą.

Nors imtis iniciatyvos prisitaikyti prie rinkos realijų privalo įmonės, tačiau svarbios ir neatidėliotinos ES lygmens pastangos padėti koordinuoti nacionalines ir regionines pramonės skaitmeninimo iniciatyvas. Šiandien tiekimo grandinės driekiasi per visą Europą, o skaitmeninimas reiškia tokius uždavinius kaip standartizavimas, reglamentavimo priemonės ir didelės investicijos. Šie uždaviniai gali būti sprendžiami tik Europos lygmeniu.

Produktai. Daiktų interneto plėtros skatinamas tolesnis IRT integravimas į visų tipų produktus ir objektus atveria įvairių augimo galimybių naujiems sektoriams, įskaitant startuolius, ir keičia visus ekonomikos sektorius. Tai, be kita ko, tokios rinkos naujovės kaip susietieji automobiliai, dėvimieji objektai ar pažangieji buitiniai prietaisai.

Procesai. Tolesnis gamybos automatizavimas ir visapusiškas modeliavimo ir duomenų analizės integravimas į procesus ir tiekimo grandines padeda gerokai padidinti našumą ir išteklių naudojimo efektyvumą visame cikle nuo produkto projektavimo iki gyvavimo ciklo valdymo.

Verslo modeliai. Skaitmeninės inovacijos keičia vertės grandines ir trina ribas tarp produktų ir paslaugų. Pažangūs susietieji produktai siūlomi kartu su paslaugomis, o vartotojai keičia savo požiūrį, pavyzdžiui, į nuosavybę, bendrą kūrimą ir dalijimąsi (mobiliųjų programėlių ekonomika). Į produkto krepšelį įtraukus paslaugas, gaminančiųjų įmonių pelnas išauga iki 5,3 proc., o darbo vietų skaičius jose – iki 30 proc.

Skaitmeninių permainų varomoji jėga yra įvairių technologijų, konkrečiai daiktų interneto, didžiųjų duomenų ir debesijos, robotikos ir dirbtinio intelekto, trimačio spausdinimo, suliejimas. Šios technologijos sudaro sąlygas pramonei patenkinti pagrindinius šiandienos klientų lūkesčius, tokius kaip pritaikymas asmeninėms reikmėms, didesnė sauga, patogumas, energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas. Pavyzdžiui, pramoniniuose procesuose suderinus pažangiuosius jutiklius ir didžiuosius duomenis galima sumažinti energijos vartojimą ir žaliavų naudojimą.

Dėl šių inovacijų atsiranda glaudesnių sąsajų tarp skaitmeninių technologijų pažangos ir jų naudojimo įvairiuose sektoriuose. Norint visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis technologijomis Europai reikia abiejų elementų: ir itin novatoriško skaitmeninio sektoriaus, ir didesnio visų sektorių pajėgumo diegti skaitmenines inovacijas. Be to, reikia novatoriško viešojo sektoriaus, kuris, siekdamas gerinti veiksmingumą ir visiems piliečiams užtikrinti aukštos kokybės aptarnavimą, rodytų skaitmeninių permainų pavyzdį.

3Kiek Europa pajėgi pasinaudoti skaitmeninėmis galimybėmis?

Siekiant pasinaudoti skaitmeninių inovacijų pramonėje teikiamomis galimybėmis, neseniai imtasi kelių nacionalinių ir regioninių iniciatyvų, tokių kaip „Industrie 4.0“ (Vokietija), „Smart Industry“ (Nyderlandai), „Catapults“ (Jungtinė Karalystė) ir „Industrie du Futur“ (Prancūzija). Jos rodo ryžtą visoje Europoje naudotis ateities skaitmeninėmis galimybėmis. Tačiau skaitmeninių permainų uždavinius sprendžiant nacionaliniu lygmeniu kyla grėsmė, kad bendroji rinka bus dar labiau suskaidyta, o veiksmų mastas nepasieks kritinės masės, reikalingos privačiosioms investicijoms pritraukti.

Pasaulinė konkurencija tarp šalių, siekiančių pritraukti privačiųjų investicijų į skaitmenines inovacijas, yra arši. 2000–2014 m. ES investicijos į produktus, susijusius su IRT, sudarė apie trečdalį sumos, kurią investavo JAV. Panašiai ir bendra ES įmonių į mokslinius tyrimus ir inovacijas investuota suma siekia vos 40 proc. JAV įmonių investicijų. Gerinant galimybes gauti finansavimą ir pritraukiant investicijas svarbus vaidmuo tenka valstybėms narėms ir regionams. Tačiau poveikiui užtikrinti reikiamą mastą ir aprėptį galima pasiekti ES lygmens veiksmais. Tolesnio nacionalinių ir regioninių inovacijų politikos formuotojų bendradarbiavimo pridėtinė vertė išsamiai aptarta pažangiosios specializacijos modelyje. Taip pat atsiranda pagal principą „iš apačios į viršų“ įgyvendinamų tarpregioninių iniciatyvų.

Pramonės skaitmeninimo mastas atskiruose sektoriuose nevienodas. Ypač dideli skirtumai tarp aukštųjų technologijų ir tradiciškesnių sričių, be to, tarp valstybių narių ir regionų. Esama didelių skirtumų tarp didelių įmonių ir MVĮ. Didžioji dauguma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių skaitmeninių inovacijų diegimo procese labai atsilieka. Europos pramonei kyla grėsmė atsilikti klojant pačius skaitmeninės ateities pamatus.

Skaitmeninės pramonės kūrimas Europoje gali būti grindžiamas įvairiomis stiprybėmis, visų pirma ES rinkos dydžiu: tapdama bendrąja skaitmenine rinka, ji turėtų pritraukti papildomų investicijų. Europos skaitmeninė pramonė akivaizdžiai turi kuo pasigirti profesinėse (pvz., verslo verslui – B2B) ir sektorinėse rinkose, pavyzdžiui, įtaisytosios ir įmonių programinės įrangos, telekomunikacijų įrangos, robotikos, automatikos, lazerių ir jutiklių technologijų, taip pat automobilių, saugumo, sveikatos priežiūros ir energetikos sektoriams skirtos elektronikos rinkose. Tačiau Europai reikia tapti gerokai patrauklesne investicijoms į vartotojų rinkoms, saitynui ir duomenų platformoms skirtų skaitmeninių produktų (nuo komponentų iki įrenginių ir programinės įrangos) gamybą ir atitinkamų taikomųjų programų bei paslaugų kūrimą. Reikia didinti ir patrauklumą investicijoms į asmeninę kompiuteriją, serverius ir visą vartotojams sukomplektuotą programinę įrangą.

Atverdamos naujų galimybių, skaitmeninės inovacijos taip pat keičia visą verslo struktūrą. Jos sudaro sąlygas atsirasti naujiems konkurentams pagrindinėse vertės grandinės dalyse, pavyzdžiui, duomenų ar saityno platformų. Europos įmonės vis labiau nerimauja, kad, taip klostantis padėčiai, jos taps priklausomos nuo kelių tiekėjų ar platformų savininkų ir taip didžioji vertės kūrimo grandinės dalis bus perkelta į erdvę, kuri yra už jų verslo ribų.

Reikia skubinti bendrų standartų rengimą ir sąveikių sprendimų. Norint diegti daiktų internetą ir sklandžiai perduoti duomenis tarp sektorių ir regionų reikia užtikrinti sąveiką. Akivaizdu, kad būtina turėti standartus ir bendras specifikacijas, pavyzdžiui, norint naudoti susietuosius automobilius, kurie palaikytų ryšį ne tik su kelio infrastruktūra, bet ir su kitomis transporto priemonėmis ir įrenginiais, ir siekiant išvengti vartotojų priklausomybės nuo konkrečių paslaugų teikėjų.

Pramonės struktūrų skaitmeninimas reiškia ir naujus reglamentavimo uždavinius. Tarp jų yra klausimai, susiję su gausybės naujų pažangiųjų produktų generuojamais duomenimis, atsakomybe už savarankiškesnes sistemas ir sauga didėjant žmonių ir pažangiųjų prietaisų sąveikos poreikiams. Todėl reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp teisėtų verslo interesų ir pagrindinių teisių, kuriomis užtikrinama asmens duomenų ir privatumo apsauga, kaip nurodyta Bendrajame duomenų apsaugos reglamente.

Tolesnė daiktų interneto ir didžiųjų duomenų plėtra taip pat kelia didelius pasitikėjimo ir saugumo iššūkius, kurie rūpi kiekvienai įmonei ir kuriuos reikia įveikti norint užsitikrinti visuomenės pritarimą.

Maždaug 40 proc. ES darbuotojų skaitmeniniai įgūdžiai yra nepakankami. Nepaprastai išaugo naujų daugiadalykių ir skaitmeninių įgūdžių, tokių kaip kombinuotų duomenų analizės ir verslo arba inžinerijos įgūdžių, poreikis. Skaitmeninių įgūdžių turinčių darbuotojų paklausos ir pasiūlos atotrūkis Europoje didėja. Skaitmeninės inovacijos reiškia didelį papildomų darbo vietų kūrimo pramonėje potencialą, nes jas diegiant auga naujos įmonės ir tampa lengviau išsaugoti bei grąžinti į kitas šalis perkeltas pramonės darbo vietas. Jei kalbėtume vien apie IRT specialistus, per pastaruosius trejus metus sukurta daugiau nei milijonas papildomų darbo vietų. Nepaisant to, numatoma, kad, sparčiai augant paklausai, iki 2020 m. atsiras daugiau kaip 800 000 laisvų darbo vietų. Tuo pačiu metu dėl automatizavimo, robotikos ir pažangiųjų sistemų pažangos vis labiau keičiasi darbo pobūdis: kinta ne tik monotoniškos užduotys, bet ir sudėtingos administracijos, teisės ar priežiūros pareigybių užduotys. Darbui skaitmeninėje ekonomikoje reikės ir naujų įgūdžių bei gebėjimų, be kita ko, daugiau kūrybiškumo, gebėjimo komunikuoti ir prisitaikyti. Tam reikės masiškai kelti visų lygių darbuotojų kvalifikaciją.

Išvardytoms kliūtims pašalinti reikės kolektyvinių viešojo ir privačiojo sektorių pastangų.

4Tolesni veiksmai

Skaitmeninimas suteikia unikalią galimybę pritraukti daugiau investicijų į novatoriškus ir sparčiai augančius skaitmeninius ir suskaitmenintus Europos sektorius. Siekdama pasinaudoti įvairiomis daiktų interneto, didžiųjų duomenų ir dirbtiniu intelektu pagrįstų sistemų teikiamomis galimybėmis ir užimti besiformuojančių ateities produktų ir paslaugų rinkų dalį, ES pramonė gali remtis stiprybe profesionalių skaitmeninių technologijų srityje ir tvirta pozicija tradiciniuose sektoriuose.

Nors prisitaikyti prie skaitmeninių permainų pramonėje pirmiausia svarbu verslui, tikslinė viešoji politika gali atlikti svarbų vaidmenį – sukurti geriausias sąlygas, kad visuose sektoriuose procesas vyktų konkurencingoje aplinkoje, pagrįstoje konkurencijos taisyklėmis. Tai ypač svarbu didžiuliam skaičiui mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios sudaro Europos ekonomikos pamatą. Viešąja politika reikėtų siekti skaitmeninio sektoriaus klestėjimo ir skatinti visų pramonės struktūrų (nuo statybos, sveikatos priežiūros, žemės ūkio ir maisto iki kūrybinių sektorių) skaitmeninimą.

Todėl šio komunikato tikslas yra sustiprinti ES konkurencingumą skaitmeninių technologijų srityje ir užtikrinti, kad kiekviena pramonės šaka Europoje, kad ir kokio sektoriaus, kad ir kur esanti, kad ir kokio dydžio, gautų didžiausią skaitmeninių inovacijų naudą.