[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.6.2007 KOM(2007)286 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA „GERESNĖ TEISĖKŪRA 2006 M.“ pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį (14-oji ataskaita) {SEK(2007)737} KOMISIJOS ATASKAITA „GERESNĖ TEISĖKŪRA 2006 M.“ pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį (14-oji ataskaita) Ši ataskaita – tai 14-oji metinė subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo apžvalga. Joje taip pat apžvelgiama pažanga, pasiekta gerinant reglamentavimo aplinką Europos Sąjungoje[1]. 1. GERESNIS REGLAMENTAVIMAS Gerai apgalvota, aiški, suprantama ir kuo paprastesnė reglamentavimo aplinka yra labai svarbi apsaugant piliečių gerovę, visuomenės sveikatą ir aplinką. Tuo pačiu metu ji užtikrina sąžiningas rinkos sąlygas veiksmingai konkuruoti Europos įmonėms su naujoviškais produktais. Geresnio reglamentavimo darbotvarkė numato tą pasiekti ES ir nacionaliniu lygmeniu suderintomis ES institucijų ir valstybių narių pastangomis ir tokiu būdu, kuris maksimaliai padidintų naudą viešajai tvarkai ir sumažintų išlaidas, kurias ES ekonomikai nustato reglamentavimas. Pagrindiniai ES institucijų tikslai ir veiksmai siekiant geresnio reglamentavimo išdėstyti 2005 m. kovo mėn. persvarstytame Komisijos geresnio reglamentavimo veiksmų plane[2] ir 2003 m. gruodžio mėn. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytame Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (IIA)[3]. 2006 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė Geresnio reglamentavimo darbotvarkės strateginę apžvalgą[4]. Joje aprašoma pasiekta svarbi ir daug žadanti pažanga ir nurodomi būsimi ES institucijų ir valstybių narių uždaviniai, siekiant kad geresnis reglamentavimas turėtų realų ir ilgalaikį teigiamą poveikį įmonėms ir piliečiams. Pagrindiniai nustatyti uždaviniai: pagerinti poveikio vertinimų kokybę ir šios priemonės naudojimą rengiant ir priimant teisės aktus; padaryti pažangą apskaičiuojant administracines išlaidas ir panaikinant nereikalingą naštą, nustatytą Europos ir nacionalinės teisės aktuose; intensyviau tęsti darbą, kad būtų pasiekta ambicinga teisės aktų modernizavimo ir paprastinimo programa; tęsti svarstomų pasiūlymų peržiūrą ir galimybę juos atsiimti, siekiant užtikrinti, kad šie Tarybos ir Parlamento svarstomi pasiūlymai vis dar atitinka Komisijos prioritetus ir nėra pasenę; stiprinti konstruktyvų visų ES bei nacionalinio lygmens teisėkūros institucijų dialogą ir jų dialogą su suinteresuotosiomis šalimis. 1.1. Komisijos veiksmai Komisija, atlikdama teisės aktų inicijavimo teisę turinčios institucijos vaidmenį, turi ypatingą pareigą pasiekti geresnio reglamentavimo tikslus trijuose lygiuose: teisės aktų rengimo, tolesnės veiklos ir įgyvendinimo. Įgyvendindama geresnio reglamentavimo darbotvarkę Komisija atliko pagrindinį vaidmenį ir 2006 m.: - atliko 67 poveikio vertinimus, pradėjo savo poveikio vertinimo sistemos išorės vertinimą ir įsteigė nepriklausomą Poveikio vertinimo valdybą, atsakingą už Komisijos departamentų parengtų poveikio vertinimų kokybės rėmimą ir kontrolę; - tęsė savo paprastinimo programos įgyvendinimą, pateikė pasiektos pažangos ataskaitą bei į ją įtraukė daugiau nei 40 naujų priemonių[5], o paprastinimo priemones įtraukė į savo 2007 m. Teisėkūros ir darbo programą[6]; - į savo poveikio vertinimo gaires įtraukė ES standartinį išlaidų modelį administracinėms išlaidoms apskaičiuoti ir pasiūlė pradėti ambicingą veiksmų programą sumažinti administracinę naštą ES; - pabaigė svarstomų pasiūlymų, pateiktų ankstesnių kadencijų Komisijų, peržiūrą ir iš naujo pradėjo savo kodifikavimo programą bei pasenusių teisės aktų panaikinimo programą. Daugelis šių veiksmų papildo vienas kitą, o tai užtikrina nuoseklią geresnio reglamentavimo darbotvarkę, pavyzdžiui, administracinių išlaidų apskaičiavimas įtrauktas į poveikio vertinimų metodologiją, o paprastinimo pasiūlymams Komisijos teisėkūros ir darbo programoje nustatytas poveikio vertinimas, atliekamas konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis. 1.1.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2006 m. Komisijos rengtų konsultacijų skaičius, palyginti su praeitais metais, žymiai padidėjo: 217 neteisiniai pranešimai (+28, palyginti su 2004 m.) ir 129 konsultacijos internetu (+23) per interneto portalą „Jūsų balsas Europoje“[7]. Įgyvendindama Europos skaidrumo iniciatyvą[8] Komisija surengė viešąją konsultaciją apie savo minimalius konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis standartus[9], kuri parodė, kad suinteresuotosios šalys iš esmės patenkintos Komisijos konsultacijų rengimo būdu[10]. Išreikšti pageidavimai toliau gerinti bendro pobūdžio atsiliepimų pateikimą apie konsultacijų metu gautą informaciją, siekti geresnės dalyvių pusiausvyros tikslinėse konsultacijose ir gerinti minimalių terminų laikymąsi. Minimalių konsultacijų standartų laikymasis daro įtaką Komisijos departamentų darbo krūviui, tačiau taip pat suteikia pridėtinės vertės galutinėms iniciatyvų versijoms. 1.1.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Komisija tęs pastangas, suderintas su išorės ekspertų patarimų rinkimo ir naudojimo principais ir standartais[11]. Visų pirma Komisija ketina skatinti SINAPSE ( Scientific INformAtion for Policy Support in Europe – Mokslinė informacija politikai Europoje remti) elektroninio tinklo, kuris yra ekspertų ir (ES) politikos formuotojų sąsaja, naudojimą[12]. Kadangi pirmieji rezultatai daug žadantys, naudojimasis tinklu turėtų būti skatinamas 2007 m. Naujos valdymo formos ir daugelis nuolat sudėtingėjančių politikos reikalų reiškia, kad tradicinėms patariamosioms sistemoms reikia ES pobūdžio ir greitos mokslininkų ir (arba) ekspertų konsultacijų paramos ir veiksmingesnio ekspertų visoje Europoje ir už jos ribų bendravimo. Tolesnė SINAPSE e. tinklo plėtra ir bendresnis jo naudojimas gali tą palengvinti. 1.1.3. Poveikio vertinimas 2006 m. Komisijos departamentai atliko 67 poveikio vertinimus. Į šį skaičių patenka visų metinėje Teisėkūros ir darbo programoje pateiktų pagrindinių teisės aktų ir politikos formavimo iniciatyvų poveikio vertinimai, kaip reikalaujama nuo 2005 m., be to, daug savanoriškų poveikio vertinimų, susijusių su kitomis iniciatyvomis, galinčiomis turėti žymų poveikį. Patirtis rodo, kad vis dažniau poveikio vertinimas žymiai pakeičia požiūrį, teisinių priemonių pobūdį arba netgi lemia numatyto pasiūlymo atsisakymą[13]. Komisija taip pat praplėtė savo požiūrį į savo pasiūlymų bendrą ekonominio bei socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimą – į savo poveikio vertinimo gaires įtraukė administracinių išlaidų apskaičiavimo metodologiją[14]. Toliau, taip pat ir praktiškai, siekiant gerinti Komisijos poveikio vertinimų bendrą kokybę, Komisijos pirmininkas įsteigė jam tiesiogiai pavaldžią ir nuo Komisijos departamentų nepriklausomą Poveikio vertinimo valdybą. Ji nagrinėja poveikio vertinimų projektus ir teikia nuomones apie jų kokybę, o jei reikia, siūlo patarimus ir remia kokybę. Tikėtinos tolesnės priemonės praplėsti bendrą požiūrį ir pagerinti Komisijos poveikio vertinimų kokybę tęsiant poveikio vertinimo sistemos išorės vertinimą, pradėtą 2006 m. ir baigtą 2007 m. pavasarį. 1.1.4 Pasirinkta priemonė (savireguliacija ir bendras reglamentavimas) Rengdama pasiūlymus Komisija įsipareigojusi tikrinti, ar klasikinio reglamentavimo alternatyvos labiau tinka pasiekti Sutarties tikslus[15]. Komisija ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, siekdami paraginti naudoti alternatyviąsias reglamentavimo priemones, kartu sukūrė duomenų bazę „ES savireguliacija ir bendras reglamentavimas“[16]. Ši duomenų bazė palengvina keitimąsi informacija ir gerosios patirties, susijusios su ES pobūdžio (t. y. kai susiję su daugiau nei viena valstybe nare) savireguliacijos ir bendro reglamentavimo iniciatyvomis, nustatymą. Šios duomenų bazės pagrindinis tikslas – paskatinti ir paremti privačias šalis, norinčias plėtoti arba pagerinti savireguliacijos schemas, ja taip pat gali pasinaudoti už bendro reglamentavimo rengimą atsakingos teisėkūros institucijos. Tuo pačiu metu Komisija, atlikdama poveikio vertinimus, o taip pat per apskritojo stalo diskusijas ir tyrimus, konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis dėl tinkamo savireguliacijos ir bendro reglamentavimo naudojimo[17]. 2006 m. sektoriaus lygiu įdiegta nemažai svarbių savireguliacijos ir bendro reglamentavimo mechanizmų. Komisija paragino kurti specialiuosius elgesio kodeksus Bendrijos ir (arba) valstybių narių lygmeniu. Keliuose teisės aktuose taip pat numatyta daugiau bendro reglamentavimo su suinteresuotosiomis šalimis[18]. Tačiau 2006 m. taip pat būta atvejų, kai pramonės subjektai prašė pakeisti savireguliaciją į bendro reglamentavimo schemas arba net į tradicinius teisės aktus[19]. Komisija pabrėžia alternatyvaus reglamentavimo teikiamas galimybes, tačiau taip pat pripažįsta, kad reglamentai daugeliu atvejų yra paprasčiausias būdas pasiekti ES tikslus ir užtikrinti įmonėms bei piliečiams teisinį aiškumą. 1.1.5. Dėl ES teisės aktų atsirandančių administracinių išlaidų sumažinimas Komisija, remdamasi 2005 m. atliktu parengiamuoju darbu, nustatė bendrąją metodologiją teisės aktų (pasiūlymų) administracinėms išlaidoms įvertinti. Šis ES standartinis išlaidų modelis buvo naudojamas kai kuriems nuo 2006 m. kovo mėn. rengiamiems ir (arba) užbaigtiems poveikio vertinimams. Komisija toliau stengsis pasiekti didžiausią įmanomą metodologinę konvergenciją su valstybėmis narėmis ir jų tarpusavio konvergenciją. Geresnio reglamentavimo strateginėje apžvalgoje ir susijusiame 2006 m. lapkričio mėn. darbo dokumente „Dėl administracinių išlaidų įvertinimo ir administracinės naštos Europos Sąjungoje mažinimo“[20] Komisija paskelbė ambicingą 2007 m. veiksmų planą sumažinti administracinę naštą ir paragino Tarybą nustatyti bendrą tikslą – kad 25 % sumažinimą ES ir valstybės narės kartu pasiektų iki 2012 m. Pirmajame etape Komisija paskelbė savo ketinimą pradėti plataus masto administracinės naštos pasirinktose prioritetinėse srityse nustatymą ir pateikti kelis pagreitintus veiksmus, skirtus parodyti, kaip galima sumažinti administracinę naštą nedarant poveikio pagrindiniams politiniams susijusių teisės aktų tikslams. 1.1.6. Svarstomų pasiūlymų peržiūra ir atsiėmimas Stengdamasi įgyvendinti geresnį reglamentavimą Komisija reguliariai peržiūri teisės aktų leidėjo svarstomus teisės aktų pasiūlymus, siekdama patikrinti, ar jie vis dar svarbūs ir nepasenę. 2006 m. Komisija baigė svarstomų pasiūlymų, kuriuos priėmė ankstesnių kadencijų Komisijos, peržiūrą. 2005 m. atliktos 183 svarstomų pasiūlymų, priimtų iki 2004 m., peržiūros rezultatas – 2006 m. atsiimti 68 pasiūlymai. Tais pačiais metais Komisija peržiūrėjo daugiau nei 80 kitų svarstomų pasiūlymų, kuriuos 2004 m. Komisija priėmė iki lapkričio 22 d., kai darbą pradėjo šios kadencijos Komisija, ir nusprendė atsiimti dar 10 pasiūlymų. Šie pasiūlymai įtraukti į 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą[21]. Pagal Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių (2005 m. gegužės mėn.) 32 straipsnį, Parlamentas buvo informuotas apie Komisijos ketinimą atsiimti šiuos pasiūlymus ir kad atsiėmimas įsigalios, kai bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje . Komisija rekomenduoja, kad kiekviena naujos kadencijos Komisija per pirmuosius darbo mėnesius tęstų panašų darbą, siekdama patikrinti ar anksčiau priimti pasiūlymai vis dar suderinami su Komisijos prioritetais ir patvirtinti savo politinę atsakomybę dėl šių pasiūlymų. 1.1.7. Bendrijos acquis paprastinimas ir atnaujinimas Pagal 2005 m. spalio mėn. pateiktą trimetę tęstinę paprastinimo programą[22] 2006 m. Komisija priėmė 27 priemones, numatytas priimti 2006 m., ir 6 priemones, numatytas priimti 2005 m. 2006 m. numatytos kitos 23 iniciatyvos atidėtos 2007 m., kad būtų galima tęsti šiuos pasiūlymus paremiančią analizę. Įgyvendindama Geresnio reglamentavimo strateginę apžvalgą, 2006 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė pirmąją pažangos ataskaitą apie reglamentavimo aplinkos paprastinimo strategiją[23] ir paskelbė 43 naujas iniciatyvas, kurios išplės ambicingą 2006–2009 m. tęstinę paprastinimo programą. Į 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą pirmą kartą įtrauktos 47 pagrindinės paprastinimo iniciatyvos. Ataskaitoje taip pat pateikta atnaujinta programa pabaigti teisės aktų kodifikavimą iki 2008 m. Tačiau, siekiant sėkmingai ir laiku įgyvendinti paprastinimo programą, reikia atidžiai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, vertinti tikėtiną iniciatyvų poveikį ir užtikrinti Bendrijos bei nacionalinio lygmens teisės aktų leidėjų bendrą atsakomybę. ES lygmeniu reikėtų siekti institucijų dialogo, kuris paspartintų paprastinimo priemonių priėmimą. Valstybėse narėse nacionalines paprastinimo programas reikia plėtoti taip, kad atitinkamai nepritaikytos griežtesnės nacionalinės taisyklės neužkirstų kelio teigiamam ES teisės aktų paprastinimo poveikiui. 1.1.8. ES teisės aktų taikymo stebėsena Norint pasiekti geresnio reglamentavimo tikslus svarbu tinkamai taikyti ES teisės aktus. Reglamentavimo aplinkos paprastinimas ir pagerinimas įmonėms ir piliečiams gali duoti numatytos naudos tik jeigu valstybės narės greitai ir tinkamai perkelia ES teisės aktus[24]. Siekiant padėti išvengti perkėlimo spragų, dėl kurių gali būti iškeltos pažeidimo bylos, gilėjimo, Komisijos departamentai, jau rengdami savo teisės aktų pasiūlymus, privalo, kaip numatyta poveikio vertinimo gairėse, atsižvelgti į galimus perkėlimo sunkumus. Be to, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija stengiasi pritaikyti stebėsenos metodus. Tai apima atitikties lentelių, aiškiai sujungiančių direktyvų nuostatas ir nacionalines taisykles, rengimą, taip pat visišką nacionalinių perkėlimo priemonių elektroninės pranešimo sistemos įgyvendinimą. Visose valstybėse narėse sistema visiškai įdiegta 2006 m. pradžioje, o 2006 m. Komisija įvairiais veiksmais skatino jos naudojimą. 1.2. ES institucijų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto veiksmai 2006 m. visos institucijos teikė pirmenybę geresniam reglamentavimui ir jo įgyvendinimui. Neskaitant Komisijos, itin aktyvus buvo Europos Parlamentas. Jis balandžio mėn. surengė plenarinę diskusiją, o 2006 m. gegužės mėn. priėmė penkias rezoliucijas dėl geresnio reglamentavimo, kuriose pateikta daugybė plataus pobūdžio pasiūlymų dėl dabartinių priemonių ir procedūrų pagerinimų ir veiksmų. Šie pasiūlymai iš esmės skirti Komisijai, bet taip pat ir Tarybai bei valstybėms narėms. Atsakant į Europos Parlamento prašymą sustiprinti Komisijos poveikio vertinimų kokybės kontrolę, Komisijos pirmininkas paskelbė, kad bus įsteigta nepriklausoma jam asmeniškai pavaldi kokybės tikrinimo institucija, o 2006 m. lapkričio mėn. Komisija įsteigė Poveikio vertinimo valdybą. Taip pat 2006 m. Europos Parlamentas[25] politiniu lygiu patvirtino tarpinsitucinį „Bendrą poveikio vertinimo metodą“[26], dėl kurio susitarta 2005 m. lapkričio mėn. Tai buvo atsakas į 2003 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, nustatantis „eismo taisykles“ kaip Komisijos poveikio vertinimai turėtų būti naudojami teisės aktų leidybos procese ir Europos Parlamento bei Tarybos poveikio vertinimų, susijusių su jų esminiais pakeitimais, „eismo taisykles“. Ir Parlamentas, ir Taryba, nagrinėdami Komisijos pasiūlymus, vis dažniau naudojasi Komisijos poveikio vertinimais, taip sustiprindami poveikio vertinimo, kaip priemonės užtikrinti, kad politiniai sprendimai priimami atsižvelgiant į geriausius turimus duomenis apie galimą poveikį, vaidmenį. Pirmininkaujant Austrijai Taryba parengė nurodančiąsias gaires darbo grupėms apie tai, kaip reikėtų nagrinėti poveikio vertinimus Taryboje[27]. Parlamentas ir jo komitetai vis dažniau reikalauja, kad būtų atliekami kai kurių temų[28] arba Komisijos pasiūlymų esminių pakeitimų[29] tyrimai ir poveikio analizė. 2006 m. Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas taip pat aktyviai dalyvavo svarstyme dėl geresnio reglamentavimo, ypač nagrinėjant subsidiarumo klausimus. Regionų komitetas paprašė, kad būtų sistemingai konsultuojamasi su vietos ir regioninės valdžios institucijomis ir kad jos galėtų sistemingai dalyvauti Komisijai atliekant poveikio vertinimą, siekiant užtikrinti, kad finansinė arba administracinė našta, tenkanti vietos ir regioninės valdžios institucijoms įgyvendinant ES teisės aktus, būtų proporcinga ES veiksmais siekiamiems tikslams. Siekdamas tai paremti, 2006 m. Regionų komitetas įsteigė subsidiarumo stebėsenos tinklą[30], kaip priemonę Europos teritoriniams veikėjams keistis informacija, susijusia su Komisijos pasiūlymais, kurie turės įtakos vietos ir regioninės valdžios institucijoms ir politikos sritims, už kurias jos yra atsakingos. 2006 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo iniciatyva priėmė ataskaitą dėl „ES ir nacionalinių administracijų praktikos“, o jo Bendrosios rinkos observatorija pradėjo darbą, susijusį su socialinio poveikio įtraukimu į Komisijos poveikio vertinimus, kurio rezultatų tikimasi 2007 m. 2. SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPų TAIKYMAS Poveikio vertinimuose ir aiškinamuosiuose memorandumuose[31] Komisija toliau stengėsi geriau paaiškinti, kaip jos siūlomos priemonės atitinka abu principus. 2006 m. gegužės mėn. Komisija nusprendė tiesiogiai perduoti savo naujus pasiūlymus ir konsultacinius dokumentus nacionaliniams parlamentams ir paragino juos reaguoti, siekiant pagerinti politikos formavimo procesą[32]. 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė šiam žingsniui. Valstybių ir vyriausybių vadovai paprašė Komisijos tinkamai atsižvelgti į nacionalinių parlamentų komentarus, ypač susijusius su subsidiarumo ir proporcingumo principais. Kaip ir ankstesniaisiais metais, Europos Parlamentas ir Taryba pateikė palyginti nedaug Komisijos pasiūlymų pakeitimų, susijusių būtent su subsidiarumu ir proporcingumu[33]. Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas daugelyje nuomonių neišreiškė kritikos dėl subsidiarumo principo taikymo. Šiek tiek dažniau keliamos proporcingumo problemos. Tokia pati buvo ir dviejų Regionų komiteto subsidiarumo stebėsenos tinklo tyrimų išvada[34]. Nacionaliniai parlamentai keliose atsiųstose nuomonėse prašė, kad Komisija paaiškintų arba detalesne informacija paremtų savo argumentus. Jų mažuma padarė išvadą, kad Komisijos perduoti pasiūlymai kai kuriais atvejais prieštaravo principams. Komisija individualiai atsako į šias nuomones. Šie požiūrių skirtumai pabrėžia bendro sąlygų, kurias nustato du Sutartyse apibrėžti principai, aiškinimo poreikį. Komisija tikisi, kad standartinis klausimų, užduodamų rengiant aiškinamuosius memorandumus, lydinčius Komisijos pasiūlymus, rinkinys, padės pasiekti tokį aiškinimą[35]. Vienodai aiškinant būtų išvengta painiavos su, pavyzdžiui, kompetencijos suteikimo principu ir neteisingo supratimo, kurie kartais suvokiami kaip subsidiarumo pažeidimai. Kalbant apie 2006 m. ex-post teisminę priežiūrą, subsidiarumo principas paminėtas dviejuose Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimuose, patvirtinusiuose ankstesnę teismo praktiką. Nei vienu atveju Teismas nenustatė subsidiarumo principo pažeidimo[36]. Nuo 2006 m. gruodžio 31 d. nei viename Teisingumo Teismo ir Pirmosios instancijos teismo sprendime nebuvo nustatyta, kad pažeistas subsidiarumo principas arba kad suderinamumas su principu būtų nepilnai pagrįstas. Galimi proporcingumo principo pažeidimai buvo nagrinėjami keliuose sprendimuose, o kai kuriais atvejais Bendrijos priemonės buvo visiškai arba iš dalies panaikintos, remiantis tuo pagrindu. Pavyzdžiui, byloje C-310/04 Ispanija prieš Tarybą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio pagalbos schemą medvilnei, Teismas nusprendė, kad nebuvo „[bazinių duomenų], į kuriuos turėjo būti atsižvelgta pagrindžiant ginčijamas šio akto priemones ir nuo kurių priklausė jų [ES institucijų] diskrecijos įgyvendinimas“[37]. Teismas nustatė proporcingumo principo pažeidimą ir panaikino ginčijamą aktą. PRIEDAS: Komisijos teisės aktų pasiūlymai ir konsultacijų dokumentai bei ataskaitos [pic] [pic] [1] 1992 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba Edinburge įpareigojo Komisiją Europos Vadovų Tarybai ir Europos Parlamentui pateikti metinę subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitą. Šis įpareigojimas įtrauktas į Europos bendrijos steigimo sutarties (EBSS) protokolą, remiantis 1997 m. Amsterdamo sutartimi padarytais pakeitimais. Nuo 1995 m. ši ataskaita išplėsta į ją įtraukiant veiksmus, skirtus teisės aktų kokybei tobulinti ir galimybėms su jais susipažinti gerinti (žr. ankstesniąją ataskaitą COM(2005)98 ir SEC(2005)364). Kai kurie aspektai, padedantys gerinti reglamentavimo aplinką, išsamiau apžvelgiami 3-oje Europos valdymo ataskaitoje (2004–2005 m.) (žr. http://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). [2] „Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“ COM(2005)97, 2005 m. kovo mėn. (toliau – veiksmų planas). Šiuo komunikatu atnaujinamas ir papildomas 2002 m. parengtas veiksmų planas („Reglamentavimo aplinkos paprastinimas ir gerinimas“, COM(2002)278, 2002 m. bir˛elio 5 d.) Veiksmų planas yra Baltosios knygos apie Europos valdymą (COM(2001)727, 2001 m. birželio 25 d.) tęsinys. [3] OL C 321, 2003 m. gruodžio 31 d., p. 1. [4] COM(2006)689 galutinis. [5] „Pirmoji pažangos ataskaita apie reglamentavimo aplinkos paprastinimo strategiją“, COM(2006) 690. [6] COM(2006)629. [7] http://ec.europa.eu/yourvoice/. [8] Plg. Žalioji knyga apie Europos skaidrumo iniciatyvą: COM(2006)194. [9] Šie standartai nustatyti 2003 m. (COM(2002)704, 2002 m. gruod˛io 11 d.). [10] Komisija konsultacijų metu sulaukė daugiau nei 100 atsiliepimų, kurie skelbiami http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm. [11] COM(2002)713, 2002 m. gruodžio 11 d. [12] http://europa.eu.int/sinapse. [13] Žr. šios ataskaitos priedo 2.1.3 punkto 18–20 išnašose pateiktus pavyzdžius. [14] SEC(2005) 791. [15] Poveikio vertinimo gairės įpareigoja Komisiją atliekant poveikio vertinimą tikrinti alternatyviųjų reglamentavimo priemonių galimybes. [16] http://www.eesc.europa.eu/smo/prism/presentation/index.asp. [17] Žr., pavyzdžiui, „Savireguliacija ES reklamos sektoriuje: Suinteresuotųjų šalių kai kurių diskusijų ataskaita“, 2006 m. liepos mėn. (http://ec.europa.eu/consumers/overview/report_advertising_en.pdf); „Savireguliacijos ir bendro reglamentavimo praktika Europos Sąjungoje“, 2006 m. spalio mėn. (http://europa_eu.staging.entr.cec.eu.int/enterprise/regulation/better_regulation/docs/simplification/Final-report-SCR2.pdf); arba Bendro reglamentavimo priemonių žiniasklaidos sektoriuje tyrimą (http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised). [18] Žr. šios ataskaitos priedo 2.1.4 punkte pateiktus pavyzdžius. [19] Pavyzdžiui, Europos vaisių sulčių asociacija ( European Fruit Juice Association (AIJN)) paprašė į ES teisės aktus įtraukti vaisių sulčių normą, kuri anksčiau buvo nustatyta savanoriškame AIJN narių praktikos kodekse, sudarytame įgyvendinant Tarybos direktyvą 2001/112. [20] COM(2006)691. [21] Dokumento COM(2006)629, 2006 m. spalio 24 d., 4 priedas. [22] COM(2005)535. [23] COM(2006)690. [24] Žr. Komisijos metinę ataskaitą apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę (2005 m.), COM(2006)416. [25] Taryba ir Komisija jį patvirtino jau 2005 m. pabaigoje. [26] Tarybos dokumentas Nr. 14901/05. [27] Tarybos dokumentas 9382/06, 2006 m. gegužės 15 d. [28] Pavyzdžiui, socialinio poveikio įtraukimas į Komisijos poveikio vertinimus. [29] Pavyzdžiui, ENVI komiteto Direktyvos dėl oro kokybės pasiūlymo pakeitimų poveikio analizė. [30] http://www.cor.europa.eu/en/activities/sub_mon.htm. [31] 2003 m. gruodžio mėn. Komisija, siekdama pagerinti aiškinamojo memorandumo struktūrą ir turinį, nusprendė nustatyti aiškinamojo memorandumo, lydinčio kiekvieną jos teisės akto pasiūlymą, standartinę formą. Plg. 2003 m. gruod˛io 13 d. Komisijos priimtas C(2003)4555. [32] „Piliečių darbotvarkė. Siekiant rezultatų Europai“, COM(2006)211. [33] Pavyzd˛iui, 2006 m. Parlamentas tiksliai paminėjo subsidiarumo ir proporcingumo principus 11 teisės aktų ataskaitose ir 3 savo iniciatyvose. [34] Regionų komitetas atliko šiuos tyrimus dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą kūrimo (COM(2006)479) ir dėl Komunikato dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo (COM(2006)481). 2007 m. Regionų komitetas paskelbs rezultatus. [35] Žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento, pridėto prie šio komunikato, 3 priedą. [36] Žr. 2006 m. rugsėjo 27 d. sprendimo byloje T-168/01 GlaxoSmithKline Services prieš Komisiją (dar nepaskelbto) 196 ir kitus punktus ir 2006 m. liepos 12 d. sprendimo byloje T-253/02 Chafiq Ayadi prieš Tarybą (dar nepaskelbto) 105 ir kitus punktus (paduotas apeliacinis skundas, byla C-403/06P). [37] 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimo 123 punktas.