LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 222/20

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2018/C 222/13)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

ES Nr. PGI-FR-02216–4.1.2017

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Pavadinimas Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée Adresas 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANCE Telefonas +33 145222432 Faksas +33 145222485 El. paštas contact@odgcidresigp.com

Grupė yra asociacija, reguliuojama pagal 1901 m. liepos 1 d. įstatymą. Ją sudaro sidrui ruošti skirtų obuolių augintojai ir perdirbėjai, todėl ji turi teisę teikti prašymą dėl specifikacijos pakeitimų.

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3. Keičiamos produkto specifikacijos dalys

— ☐ Produkto pavadinimas — ☐ Produkto aprašymas — ☒ Geografinė vietovė — ☒ Kilmės įrodymas — ☒ Gamybos būdas — ☒ Ryšys su geografine vietove — ☐ Ženklinimas etiketėmis — ☒ Kita: kontaktinių duomenų atnaujinimas, priežastinis ryšys, kontrolės struktūra, nacionaliniai reikalavimai ir priedai

4. Pakeitimo (-ų) rūšis

— ☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. — ☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5. Pakeitimas (-ai)

5.1. Produkto aprašymas

— Dalis „Bretanės sidrai ruošiami fermentuojant iš šviežių Bretanėje užaugintų ir panaudotų „sidrui ruošti skirtų vaisių“ gautą misą“ pakeičiama taip: „„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ yra putojantis sidras, ruošiamas fermentuojant šviežių, šioje specifikacijoje nustatytoje geografinėje vietovėje užaugintų ir panaudotų sidrui ruošti skirtų obuolių misą.“ Šioje apibrėžtyje patikslinama, kad sidras yra putojantis, ir tai, kad jį galima ruošti tik iš sidrui ruošti skirtų obuolių. Kadangi geografinėje vietovėje yra sodų, „Cidre de Bretagne“ visada buvo gaminamas tik iš sidrui ruošti skirtų obuolių. Šis apribojimas minimas galiojančios specifikacijos dalyje, susijusioje su žaliavomis. Šis patikslinimas, kuriuo panaikinama dviprasmybė dėl kitų vaisių naudojimo, įtraukiamas į patį produkto aprašymą.

— Galiojančioje specifikacijoje aprašant naudojamą žaliavą nurodomas jos priede pateiktas rekomenduojamų obuolių veislių sąrašas. Šis sąrašas, kuriame pateikta apie šimtas veislių, nėra ribojantis ir dėl obuolių veislių raidos nebėra atnaujintas. Tačiau visos šios veislės atitinka tą pačią sidrui ruošti skirtų obuolių apibrėžtį. Todėl orientacinis veislių sąrašas pakeičiamas šia sidrui ruošti skirtų obuolių apibrėžtimi: „Sidrui ruošti skirtais obuoliais laikomi obuoliai, kurie naudojami sidrui ruošti ir kuriuose gaminasi sultys, kurių taninų (polifenolių) kiekis yra lygus bent 0,6 g/l bendro (nepakitusių ar oksiduotų) taninų rūgščių kiekio.“ Kadangi „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ yra visada ruošiami iš sidrui ruošti skirtų obuolių, pasižyminčių tomis pačiomis savybėmis, tai nedaro įtakos priežastiniam ryšiui.

— Dalys, susijusios su produkto pateikimu („pirmiausia šampano buteliuose, vieno ar pusantro litro buteliuose, mažoje taroje (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) ir statinėse, skirtose išleisti slėginiu būdu“, „buteliai uždaromi grybo formos kamščiu, užsukamu kamščiu ar dangteliu“), išbraukiamos. Tekste nurodyta tara iš tiesų buvo tik orientacinė, t. y. dažniausiai naudojama tara, nors leidžiami visi pateikimo būdai.

— Su Bretanės soduose auginamų veislių struktūra susijusi dalis („50 % pasodintų veislių yra saldžiai karčios arba karčios, o 24 % yra rūgštokos ar rūgščios. Dažniausiai Bretanėje sodinamos veislės yra Frequin Rouge, Kermerrien, Marie Ménard, Jeanne Renard“) pakeičiama taip: „Dėl soduose auginamų veislių įvairovės galima užtikrinti įvairių veislių tipų pusiausvyrą geografinėje vietovėje. Kadangi kiek mažiau nei pusėje ploto auginami kartūs ir saldžiai kartūs obuoliai, trečdalyje – rūgštoki ir rūgštūs, o likusiame plote – saldūs obuoliai, sidro gamintojai gali apdoroti obuolius ir sudaryti tinkamiausius derinius.“ Obuolių grupių procentinės dalys ir vyraujančių veislių sąrašas panaikinami, nes tai yra duomenys, kurie gali keistis. NET jei iš esmės nekyla abejonių dėl pusiausvyros, šie duomenys atitiko Bretanės sodų, kuriuos eksploatuoja SGN registracijos paraišką pateikusi grupė, būklę.

— Dalis, susijusi su sudedamųjų dalių (geriamojo vandens, cukraus, priedų, konservantų, saldiklių, CO2) pobūdžiu ir savybėmis panaikinama, išskyrus su karamele susijusį sakinį – jis perkeliamas į dalį „Produkto gamybos būdo aprašymas“. Šis sakinys – „Karamelė yra vienintelis leidžiamas dažiklis.“ Ši informacija išbraukiama iš specifikacijos siekiant panaikinti nuostatas, kurios jau yra numatytos nacionaliniuose ir Europos teisės aktuose.

— Sakinys „Bretanės sidrai teikiami kaip skaidrūs ar drumsti gėrimai, kuriuose būna smulkių putų, o skystyje būna burbuliukų“ pakeičiamas taip: „„Cidre de Bretagne“ arba „Cidre breton“ yra skaidrus ar drumstas gėrimas, gaunamas fermentuojant misą, pagamintą spaudžiant sidrui ruošti skirtų obuolių minkštimą papildomai įpilant arba neįpilant vandens. Jame yra smulkių burbuliukų ir šiek tiek putų.“ Tokiu išdėstymu perimami specifikacijoje jau pateikti dalykai (misos fermentavimas, galimybė įpilti vandens) ir patikslinama dėl burbuliukų ir putų. Juo nekeičiamos sidro juslinės savybės.

— Įterpiama nuostata, kad „Pramoniniams tikslams ir sudėtiniams produktams ruošti skirtais kiekiais gėrimas gali būti parduodamas ne putojantis.“ Sidras iš tiesų gali būti skirtas pramoniniam naudojimui, pvz., acto arba sudėtinių produktų, tokių kaip sultys, gamybai. Nors toks naudojimas galiojančioje specifikacijoje nebuvo aiškiai įvardytas, laikui bėgant konstatuota, kad neputojantis „Cidre de Bretagne“ taip yra naudojamas. Įtraukiant šią paskirtį į specifikaciją pripažįstama tokia praktika, o tai palengvins gamybos kontrolę.

— Panaikinami didžiausi geležies (10 mg/l), etanalio (100 mg/l, taikoma sulėtintos fermentacijos sidrui, ir 120 mg/l kitiems sidrams) bei bendro sieros dioksido (150 mg/l, taikoma sulėtintos fermentacijos sidrui, ir 175 mg/l kitiems sidrams) kiekiai. Visa taip panaikinama todėl, kad šios vertės nurodytos bendruosiuose teisės aktuose.

— Sakinys „Jie labai gerai malšina troškulį ir dažnai turi labai specifinių kartėlio prieskonių“ pakeičiamas taip: „Cidre de Bretagne“ žinomas dėl kartaus, rūgštaus ir saldaus skonių pusiausvyros.“ Šiuo pakeitimu siekiama panaikinti subjektyvų („malšina troškulį“) ir netikslų („dažnai“) apibūdinimus. Naujuoju sakiniu pabrėžiama gamintojo praktinė patirtis ir patvirtinama, kad „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ būdingas kartumas.

— Įvairių sidro tipų (sulėtintos fermentacijos, saldžių, sausų, pusiau sausų) apibrėžtis ir savybės išbraukiamos, nes jos nustatytos bendruosiuose sidrams taikomuose teisės aktuose.

5.2. Geografinė vietovė

— Dalis „Sidrai „Cidre de Bretagne“ (sidrai ir koncentruotos misos) ruošiami tik Bretanėje“ pakeičiama taip: „Sidrui ruošti skirti obuoliai auginami ir „Cidre de Bretagne“ ruošiamas (išskyrus išpilstymą) geografinėje vietovėje, kurią sudaro toliau nurodytos savivaldybės. Geografinė vietovė yra Armorikos masyve ir apima Bretanės administracinio regiono departamentus, taip pat dalį Majeno, Atlanto Luaros bei Meno ir Luaros departamentų.“ „Cidre de Bretagne“ geografinė vietovė apima keletą sidrui ruošti skirtų savivaldybių, kuriose auginami obuoliai ir kurioms galiojančioje specifikacijoje iki 2015 m. gruodžio 31 d. buvo suteikta galimybė sidrui ruošti skirtais obuoliais aprūpinti geografinėje vietovėje esančius veiklos vykdytojus. Nukrypstant nuo šios nuostatos, iki 2015 m. pabaigos buvo nustatyta papildoma 606 savivaldybių zona, išsidėsčiusi Meno ir Luaros, Majeno bei Sarto departamentų dalyje. Iš dalies pakeistoje specifikacijoje į geografinę vietovę įtraukiama 120 savivaldybių, esančių Majeno departamento rytinėje dalyje. Jos sudaro 2 342,6 km2 plotą arba 6,55 % galiojančioje specifikacijoje nustatytos vietovės ploto. Obuolių auginimas palaipsniui išplito už administracinių Bretanės ribų, nes plėtojosi „Cidre de Bretagne“ gamyba. Reikšmingas sidro vartojimo išaugimas šiame regione XX a. pradžioje iš tiesų sąlygojo didelę sidrui ruošti skirtų obuolių paklausą, kurios nebuvo įmanoma patenkinti vietos mastu. Todėl pramonės įmonės ir profesinės organizacijos labai greitai ėmė skatinti plėtoti šių vaisių auginimą. Atnaujinus sidro gamybai skirtų obuolių sodus, Majeno rytinė dalis tapo viena iš „Cidre de Bretagne“ gamybos vietovės sudedamųjų dalių. Su likusia vietove ji sudaro darnią visumą, priklausančią tam pačiam geologiniam vienetui (Armorikos masyvui). Joje yra augintojų, kurie reguliariai tiekia vaisius, skirtus gaminti SGN „Cidre de Bretagne“ nuo jo pripažinimo, ir sodų, kuriuose auginami tų pačių veislių vaisiai, kaip ir likusioje geografinėje vietovėje. Nuo SGN pripažinimo ši veikla dar labiau suklestėjo steigiant plantacijas ir sudarant naujas sutartis, kad perdirbėjams būtų užtikrintas vaisių tiekimas; vertinant sidrui ruošti skirtų obuolių auginimą, per bendrąjį 2010 m. žemės ūkio surašymą nustatyta, kad yra 1 071 augintojas, eksploatuojantis tam skirtus sodus, geografinėje vietovėje užimančius 2 910 ha plotą, ir 63 augintojai, eksploatuojantys 138 ha plotą užimančius sodus prašyme nurodytoje išplėstoje teritorijoje (tai sudaro 4,74 % papildomo paviršiaus ploto arba maždaug 3 000 tonų produkcijos per metus). Prancūzijos sidro gamybos tarpšakinės organizacijos (Nacionalinės tarpšakinės sidro gamybos sąjungos) surašytų sidro gamintojų Majene yra 16. Tai daugiausia smulkūs gamintojai (gamintojai-ūkininkai); tik 2 iš jų, įsikūrę į vakarus nuo Majeno, pagamina daugiau kaip 300 hl sidro per metus. Majeno Rytų ūkininkai jau nuo seno yra sudarę sutartis su Bretanės sidrų gamintojais: pvz., „Loïc Riason“ sidro gamybos įmonei obuoliai iš ten tiekiami jau nuo 1923 m. Šios vietovės vaisiai renkami nuo seno, jie prisidėjo prie sidro populiarumo visoje geografinėje vietovėje. Pridurtina, kad istoriškai regione buvo įsisteigusi didelė sidro gamybos įmonė – VOLCLER gamykla. Ji buvo įsisteigusi Majeno mieste, per miestą tekančios to paties pavadinimo upės vakarinėje pakrantėje. Ši sidro gamykla naudodavo daugiausia toje teritorijoje užaugintus vaisius, įskaitant gautus iš Majeno Rytų, ir priklausė „Cidre de Bretagne“ geografinei vietovei. 2008 m. jai nutraukus veiklą, šiai sidro gamyklai vaisius tiekę augintojai natūraliai atsidūrė kitų geografinės vietovės „Cidre de Bretagne“ sidro gamyklų traukos zonoje. Todėl, nors prašyme nurodyta išplėstinė sritis neturi konkrečios reputacijos, joje yra įsikūrę vaisių augintojai, kurių likimas susijęs su sidro gamyklomis, istoriškai gaminusiomis „Cidre de Bretagne“. Dėl šios priežasties ji yra vienas iš elementų, suteikiančių SGN „Cidre de Bretagne“ gerą vardą. Meno ir Luaros rytinės dalies ir Sarto – kitų papildomų tiekimo zonų – atvejis yra kitoks. Jų gamtinės (klimato ir geologinės) sąlygos yra kitokios, vaisių veislių profilis nepasižymi tokia pat pusiausvyra, nes jis sudarytas įtraukiant daugiau būtent dvigubos paskirties (sidrui ir sultims skirtų) veislių, be to, jose įsikūrusių gamintojų sutartiniai santykiai užsimezgė vėliau. Todėl ši zona nebuvo įtraukta į geografinę vietovę.

— Galiojančioje specifikacijoje geografinė vietovė buvo ribojama nurodant departamentus ir kantonus. Kantonai pakeičiami juos sudarančių savivaldybių sąrašu, nes jos mažiau kinta.

— Aiškumo sumetimais pridėtas geografinės vietovės žemėlapis.

5.3. Kilmės įrodymas

— Dalis „Bretanės sidrai gali būti ruošiami (išskyrus išpilstymą) tik geografinėje vietovėje esančiuose gamybos padaliniuose“ pakeičiama dalimi „Veiklos vykdytojai privalo vykdyti atsekamumą“, siekiant sustiprinti atsekamumo prievolę sidro gamybos grandinėje.

— Žodis „gamyba“ pakeičiamas žodžiu „ruošimas“, nes būtent toks terminas vartojamas sidro srityje.

— „Vežimo dokumentas“ pakeičiamas kiekvienos tiekiamos partijos „pristatymo kvitu“. Šiame pristatymo kvite nurodomas obuolių pobūdis („sidrui ruošti skirti obuoliai“). Todėl pristatymo kvitas tampa tikslesnis.

— Elementai, susiję su sidrui ruošti skirtų obuolių apskaita, atskiriami nuo elementų, susijusių su misos atsekamumu. Taip užtikrinamas geresnis atsekamumas.

— Dalis, kurioje numatyta, kad išpilstymo ir platinimo etapu gamintojas privalo turėti misos partijų ir koncentruotos misos partijų identifikavimo ir svorio, taip pat technologinių procedūrų taikymo pobūdžio ir datos informaciją, išbraukiama, nes reikalavimas išpilstyti geografinėje vietovėje nenumatytas.

— Įterpiama nuostata, susijusi su deklaravimu, kuris būtinas tam, kad būtų žinomi ir atsekami tūriai, taip pat prievolė pildyti sidrui ruošti skirtų obuolių augintojų žurnalus (kuriuose nurodoma sklypų vieta, atitinkamos veislės, atskiriamos sidrui ruošti skirtų obuolių ir kitų obuolių kategorijos) bei pildomi apskaitos ar kitokie lygiaverčiai dokumentai, susiję su kitais veiklos vykdytojais (gautais ir išvežtais sidrui ruošti skirtais obuoliais, misa ar koncentruota misa ir sidru). Šiais dokumentais siekiama sustiprinti produkto atsekamumą.

— Įterpta suvestinė atsekamumo schema, siekiant palengvinti atitinkamų etapų ir dokumentų skaitymą.

5.4. Gamybos būdas

Žaliavos:

nuoroda į rekomenduojamų sidrui ruošti skirtų obuolių veislių sąrašą pakeista sidrui ruošti skirtų obuolių apibrėžtimi (obuoliai, kuriuose gaminasi sultys, kurių taninų (polifenolių) kiekis yra lygus bent 0,6 g/l bendro (nepakitusių ar oksiduotų) taninų rūgščių kiekio).

Šis pakeitimas grindžiamas tuo, kad ruošiant „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ naudojami labai įvairūs sidrui ruošti skirti obuoliai, turintys papildomų skonių. Šios veislės tik iš dalies įtrauktos į galiojančios specifikacijos „rekomenduojamų“ veislių sąrašą, kuris yra ribojantis ir nelabai darnus. Pavyzdžiui, nors į pateiktą žaliavos apibrėžtį patenka visos 1967 m. balandžio 20 d. ir 1980 m. gegužės 30 d. nutarimuose rekomenduojamos veislės, ne visos jos įtrauktos į šį sąrašą. Be to, nors vietinės tradicinės veislės yra itin gausios, jų sąraše nėra. Siekiant užtikrinti darnumą ir tikslumą, be to, kadangi sudėtinga sudaryti išsamius veislių sąrašus, nustatomas skiriamasis analitinis sidrui ruošti skirtų obuolių kriterijus. Taninai yra viena iš sidrui ruošti skirtų obuolių savybių, kurios, kartu su rūgštingumu, naudojamos klasifikuojant obuolių veisles į skonio grupes (derinimo tikslais). Taip tam tikroje apibrėžtoje grupėje paprastai sidrui ruošti skirti obuoliai skirstomi į 5 kategorijas, pagal kurias sidro gamyklos gali juos klasifikuoti.

Šiuo tikslu sakinyje „Sidrui ruošti skirtų vaisių veislės klasifikuojamos į 6 kategorijas, iš kurių pagrindinės yra šios:“ skaičius „6“ pakeičiamas skaičiumi „5“, siekiant ištaisyti korektūros klaidą.

Ruošimo etapai:

į dalį apie lėtą maišymą ir obuolių spaudimą įterpiama nuostata, kad sidrui ruošti skirti obuoliai, užaugini SGN geografinėje vietovėje, juos tiekiant į perdirbimo grandinę turi būti švarūs. Šis reikalavimas susijęs su tuo, kad panaikinta prievolė obuolius nuplauti: jų plauti nereikia, kai vaisiai surinkti rankomis ir (arba) jie nesilietė su žeme.

Dalyje, kurioje kalbama apie skaidrinimą prieš fermentaciją, išvardytų metodų (skaidrinimo, paprastos depektinizacijos, po kurios pridedama skaidriklių, atskyrimo veiksmų) sąrašas pakeičiamas žodžiais „įprasta praktika ir veiksmai“. Visi išvardyti metodai iš tiesų nėra nuolat privalomi. Šių veiksmų vykdymas priklauso nuo veiklos vykdytojų praktinės patirties.

Dalyje „Fermentacija“ leidžiami veiksmai (sidrų maišymas, saldinimas, cukraus naudojimas ruošiant sulėtintos fermentacijos sidrą) išbraukiami, nes jie nurodyti bendruosiuose teisės aktuose. Šie išbraukti teiginiai neturi reikšmės produktui, nes jie nėra privalomi, o juos taikyti ir toliau galima remiantis šiais teisės aktais.

Dalyje „Skaidrinimas po fermentacijos“ patikslinama, kad skaidrikliai pridedami (arba jų nepridedama) po centrifugavimo ir (arba) filtravimo. Galiojančioje specifikacijoje skaidrikliai pridedami po centrifugavimo, nes SGN registravimo paraišką pateikusios grupės narių tvarkomi kiekiai paprastai būdavo dideli. Šiuo pakeitimu siekiama palengvinti smulkiesiems veiklos vykdytojams, kurie šalina nuosėdas arba jų nešalina, SGN ženklinamų produktų gamybą. Šis įterptas teiginys nekeičia produkto, nes „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ gali būti skaidrus ar drumstas.

Dalyje „Antrinė fermentacija arba karbonizacija“ žodis „karbonizacija“ pakeičiamas žodžiu „gazavimas“. Gazuoti jau leidžiama galiojančioje specifikacijoje. Šiuo pakeitimu patikslinama ir siekiama išvengti bet kokios dviejų lygiaverčių sąvokų painiavos: gėrimų gazavimas maisto pramonėje reiškia būtent papildymą CO2 (karbonizaciją), siekiant pagaminti putojantį (gazuotą) gėrimą.

Dalys „Išpilstymas“ („Sidras gali būti pasterizuotas, siekiant užtikrinti jo mikrobiologinį stabilumą“) ir „Laikymas“ (sandėliavimas po išpilstymo sausame, vėdinamame pastate, saugant nuo saulės ir blogo oro poveikio, galima ir kambario temperatūroje) išbraukiamos, nes jos susijusios su vėlesniais nei produkto, paženklinto SGN, gamyba etapais.

Aiškumo sumetimais įterpiama produkto gyvavimo schema, kurioje apibendrintai pateikiami įvairūs „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ gamybos etapai.

5.5. Ženklinimas

Konkretūs ženklinimo elementai yra tik gėrimo pavadinimas – „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

Kitos nuostatos šioje galiojančios specifikacijos dalyje panaikinamos, nes jos daugiausia pateiktos bendruosiuose teisės aktuose, kurie taikomi sidrams (neprivalomieji užrašai, susiję su sulėtintos fermentacijos sidru, grynomis sultimis, natūraliu putojimu, natūralia antrine fermentacija ir t. t.) arba platesnei produktų kategorijai (atitikties sertifikavimas). Kitos nuostatos nėra privalomos (galimybė informuoti vartotoją apie produkto pobūdį, kilmę, ruošimą, specifiškumą ir juslines savybes).

Prievolė etiketėje paminėti kontrolės įstaigą panaikinama, nes ši įstaiga gali pasikeisti. Be to, šią informaciją galima rasti interneto svetainėse.

Kadangi SGN logotipo užrašas privalomas nuo 2016 m. sausio 1 d., prievolė pateikti užrašą „IGP et/ou Indication Géographique Protégée“ („SGN ir (arba) saugoma geografinė nuoroda“) taip pat panaikinama.

5.6. Kita

Bendrosios specifikacijos pataisos

Kai kurios specifikacijos skyrių dalys perrašomos, sujungiamos ir perkeliamos, siekiant dokumentą pritaikyti prie Europos Sąjungos reglamento ir palengvinti jo skaitymą. Šie pakeitimai ypač susiję su produkto aprašymu, gamybos būdu ir priežastiniu ryšiu. Tai yra formalūs pakeitimai, neturintys įtakos galiojančioms nuostatoms.

Duomenų naujinimas

Įterpiami Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (pranc. Institut national de l’origine et de la qualité, INAO), kaip valstybės narės kompetentingos tarnybos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012, kontaktiniai duomenys. Be to, atsižvelgiant į tiekimo grandinės organizavimo pokyčius, pakeistas grupės pavadinimas ir kontaktiniai duomenys.

Kontrolės įstaiga

Kontrolės institucijos duomenys pakeisti už kontrolę atsakingos įstaigos duomenimis. Šiuo pakeitimu siekiama išvengti specifikacijos keitimo tuo atveju, jei keistųsi kontrolės institucija.

Nacionaliniai reikalavimai

Įterpta lentelė, kurioje tiksliai nurodomi pagrindiniai kontroliuotini dalykai.

Priedai

Panaikinami galiojančios specifikacijos priedai, nes juose buvo pateiktos privalomos su geografine vietove susijusios nuostatos, kurios nuo šiol perkeltos į pačią specifikaciją, ir neprivaloma informacija.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„CIDRE DE BRETAGNE“/„CIDRE BRETON“

ES Nr. PGI-FR-02216–4.1.2017

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pavadinimas

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.8 klasė. Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ yra putojantis sidras, gaminamas fermentuojant šviežių, nustatytoje geografinėje vietovėje užaugintų ir panaudotų sidrui ruošti skirtų obuolių misą.

Dalis sidrui ruošti skirtų obuolių misos gali būti gauta iš koncentruotos misos, tačiau tokios misos dalis negali būti didesnė kaip 40 % viso panaudoto misos tūrio (išreikšto kaip rektifikuota misa).

Dėl soduose auginamų veislių įvairovės galima užtikrinti įvairių veislių tipų pusiausvyrą geografinėje vietovėje. Kiek mažiau nei pusėje ploto auginami kartūs ir saldžiai kartūs obuoliai, trečdalyje – rūgštoki ir rūgštūs, o likusiame plote – saldūs obuoliai, sidro gamintojai gali apdoroti obuolius ir sudaryti tinkamiausius derinius.

„Cidre de Bretagne“ arba „Cidre breton“ yra skaidrus ar drumstas gėrimas, gaunamas fermentuojant misą, pagamintą spaudžiant sidrui ruošti skirtų obuolių minkštimą papildomai įpilant arba neįpilant vandens. Jame yra smulkių burbuliukų ir šiek tiek putų.

Gėrimas putoja dėl jame esančio CO2, kuris atsiranda produktui fermentuojantis ir (arba) yra pridedamas.

„Cidre de Bretagne“ būdingi gausūs aromatai, kurie gali būti stiprūs ir kaimiški arba turėti vaisių ir žiedų poskonių, kuriuo kartais papildo brandinimo aromatai (prieskonių kvapai).

Vieni sidrai pasižymi vyraujančiu rūgščiu skoniu ir yra gan blyškios spalvos; kituose dominuoja kartus skonis ir jie yra rausvai rudos spalvos.

„Cidre de Bretagne“ žinomas dėl savo kartaus, rūgštaus ir saldaus skonių pusiausvyros.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais siekia 5,0 %, o mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 1,5 %. Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis yra 1 g/l (sieros rūgšties).

Pramoniniams tikslams ir sudėtiniams produktams ruošti skirtais kiekiais gėrimas gali būti parduodamas ne putojantis.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ ruošti naudojami obuoliai yra sidrui ruošti skirti obuoliai. Valgomieji obuoliai nenaudojami. Sidrui ruošti skirtais obuoliais laikomi obuoliai, kurie naudojami sidrui ruošti ir kuriuose gaminasi sultys, kurių taninų (polifenolių) kiekis yra lygus bent 0,6 g/l bendro (nepakitusių ar oksiduotų) taninų rūgščių kiekio.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Obuolių auginimas ir jų perdirbimas į sidrą (misos gamyba spaudžiant obuolius, sidro gamyba fermentuojant misą). Difuzinės sultys, gautos naudojant nešildytą vandenį, fermentavimas šaltu būdu arba aplinkos temperatūroje, vienintelis leidžiamas dažiklis – karamelė.

3.5. Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Privalomas gėrimo pavadinimo užrašas: „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

— Kot d’Armoro departamentas: visos savivaldybės,

— Finistero departamentas: visos savivaldybės,

— Ilio Ir Vileno departamentas: visos savivaldybės,

— Morbihano departamentas: visos savivaldybės,

— Atlanto Luaros departamentas, šios savivaldybės: Visos savivaldybės: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-MARS, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-MARS-du-Désert, Saint-MARS-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot, Vritz. Savivaldybių dalys (Luaros šiaurinė dalis): Indre, Nantes.

— Meno Ir Luaros departamentas, šios savivaldybės: Visos savivaldybės: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d’Iré (Le), Bourg-l’Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l’Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L’), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d’Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d’Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d’Anjou, Villemoisan. Savivaldybių dalis (Luaros šiaurinė dalis, taip pat Majeno ir Meno vakarinė dalis): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville, Montreuil-Juigné.

— Majeno departamentas, šios savivaldybės: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L’), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d’Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d’Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-MARS-du-Désert, Saint-MARS-sur-Colmont Saint-MARS-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé, Voutré.

5. Ryšys su geografine vietove

SGN „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ geografinei vietovei būdingas jūrinis klimatas su gan nedideliais mažiausios ir didžiausios temperatūros skirtumais, jūros įtaka ir gausūs bei reguliarūs krituliai. Vasaros vidutiniškos, o žiemos nelabai atšiaurios. Vadinasi, geografinei vietovei būdinga tai, kad vandens vasarą netrūksta, be to, joje retai būna šalnų.

Tokia gamtinė aplinka užtikrina obelų vystymuisi tinkamas sąlygas, nors jos nelabai palankios kitoms kultūroms (pvz., vynuogėms).

Sidrui ruošti skirtų obuolių sodai, įkurti dar Viduramžiais sodinant iš Ispanijos (Biskajos) gautas obuolių veisles, labai išplito visoje Bretanės teritorijoje ir jos pakraščiuose. Obuolių augintojai, o vėliau ir vietiniai selekcininkai bei daigynų augintojai atrinko, pagerino ir pritaikė augalinę medžiagą prie Bretanės dirvožemio ir klimato sąlygų bei išvedė labai daug veislių, kurios išsiskiria taninų kiekiu ir teikia ypatingų technologinių galimybių. Kadangi paaiškėjo, kad išvestos ar pradėtos naudoti naujos veislės yra prisitaikiusios prie vietinių auginimo ir perdirbimo sąlygų, taikant tiekimo grandinę garantuojama, kad bus išlaikyta genetinių išteklių biologinė įvairovė ir taip bus užtikrintas „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ gamybos ilgaamžiškumas.

Geografinėje vietovėje taip pat buvo labai išvystyta ir specifinė sidro ruošimo praktinė patirtis: sidro gamintojai laikui bėgant išmoko išgauti geriausią rezultatą iš kiekvienos obuolių grupės ir, sudarydami obuolių derinius, pasiekė geriausią įmanomą pusiausvyrą.

Iki XIX a. vidurio sidras būdavo gaminamas ūkyje. Vėliau, išaugus vartojimui, amatininkai ir pramonininkai, siekdami tobulinti savo įgūdžius, ėmė ruošti šį gėrimą taikydami perdirbimo proceso valdymo būdus (skaidrinimą, laikymą šaltai, pasterizavimą, gazavimą).

Mechaninio spaudimo technika suteikė galimybę pagerinti sulčių našumą nepakenkiant konkrečioms obuolių savybėms.

Nuo XX a. pradžios taip pat buvo palaipsniui plėtojamas filtravimas, siekiant užtikrinti geresnį sidrų stabilumą. Apie 1950 m. sidro gamintojai ėmė pasterizuoti saldų sidrą, kad jį būtų galima ilgiau laikyti, neleisti formuotis mikroorganizmams ir galėti juos tiekti į tolimesnes vietas esant mažesnei rizikai.

Bretanė yra antras sidrui ruošti skirtų obuolių auginimo regionas Prancūzijoje ir viena iš labiausiai įsitvirtinusių sidro gamybos vietų Europoje.

„Cidre breton“ gali būti skaidrus arba drumstas, daugiau ar mažiau tamsios spalvos, kuri priklauso nuo sidrui ruošti skirtų obuolių veislės ir taikomų procedūrų, putojantis, ruošiamas tik iš geografinėje vietovėje užaugintų sidrui ruošti skirtų obuolių. Jo skonių gama plati. Jis gaminamas iš įvairių sidrui ruošti skirtų obuolių tipų derinio. Tai leidžia užtikrinti norimą kartaus, rūgštaus skonių ir fermentacijos metu gauto liekamojo cukraus pusiausvyrą.

„Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ turi labai gerą vardą.

Dideli sidrui ruošti skirtų obuolių sodų plotai ir išvystyta sidro gamybos praktinė patirtis yra du esminiai aspektai, pagrindžiantys „Cidre de Bretagne“ gerą vardą.

Šiame sektoriuje, kuriame obuoliai yra pagrindinis produktas, žmonės prisitaikė ir buvo išvystyta sidro gamintojų praktinė patirtis. Obuolių ir jų savybių išmanymas suteikia galimybę juos suderinti taip, kad būtų tinkamai subalansuoti kartus, rūgštus ir saldus skoniai.

Mechaninio presavimo technika, skaidrinimas prieš ir po fermentacijos, fermentacija ir stabilizavimas leido išplėtoti „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ gamybą.

Dėl stipraus regioninio identiteto ir specifinės tiekimo grandinės plėtros laikui bėgant „Cidre de Bretagne“/„Cidre breton“ geras vardas išplito didesnėje teritorijoje nei šis regionas.

Bretanės Viduramžių legendose, tokiose kaip apie Apskritojo stalo riterius, sakoma, kad „obelis – tai kilnus medis, o jos vaisius – tai laimės simbolis.“

Senojo režimo epochoje Bretanės parlamentas brangiai apmokestindavo sidro tiekimą būtent Prancūzijos Karalystės teritorijoje, todėl tai iki Didžiosios Prancūzijos revoliucijos ribojo jo paplitimą. Nuo 1789 m. Bretanės sidras imtas laisvai tiekti apyvartai, o XIX a. pirmoje pusėje jis ėmė vis sparčiau plisti. Bretanės Šiaurės sidrai pradėti plukdyti į Niufaundlandą ir kolonijas, nes kelionė jūra nepakenkdavo jų savybėms („Dictionnaire universel portatif du commerce“ („Universalusis prekybos žodynėlis“), leidykla „Léopold“, 1819 m.). Be to, jie labai paklausūs Amerikoje („Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne“ („Prancūzijos (Bretanės) kulinarinio paveldo inventorius“), leidykla „Albin Michel“/CNAC/1994 m.).

Taigi pirmoji XX a. pusė yra „sidro aukso amžius Bretanėje“, kaip teigia Yves’as le Goas („Le Cidre en Goëlo“ („Sidras Goëlo krašte“)/leidinys „Ar Men“ Nr. 41, 1992 m. vasario mėn.).

1956 m. René Dumontas konstatuoja, kad Bretanėje „sidras nuo šiol vartojamas per kiekvieną valgį ir sekmadieniais.“ Tačiau sidras ir toliau tebelaikomas kaimišku gėrimu, todėl jo vartojimas, pasiekęs apogėjų amžiaus pradžioje, nuo 1920 m. nuolat mažėjo, būtent dėl gyventojų kėlimosi iš kaimo vietovių.

Sidras yra neatskiriama Bretanės kultūrinio ir kulinarinio paveldo dalis. Kadangi sidras glaudžiai siejamas su blynų ir paplotėlių vartojimu, kartu su blynais jis yra vienas iš stipriausių ir ryškiausių bretoniškos tapatybės elementų. Blyninių plėtra už Bretanės ribų paskatino sidro vartojimą. Tai labai prisidėjo formuojant gerą sidro vardą, taip pat ir už Prancūzijos ribų.

Daug Bretanėje apsilankiusių turistų yra ragavę vietinių sidrų ir tapę jų populiarintojais, o bretonų polinkis keliauti ir verslumas labai padėjo plėtojant šių sidrų vartojimą už Bretanės teritorijos ribų jų įsteigtose įmonėse.

Be to, gausios sidro šventės, vykstančios Poul-Fetan savivaldybėje Morbihano departamente ir Temple-de-Bretagne savivaldybėje Atlanto Luaros departamente, įrodo, kad šis produktas yra svarbus ir kad SGN geografinės vietovės teritorijoje sidro kultūra yra gyvybinga. Todėl žurnalo „Saveurs“ (1995 m. birželio mėn.) žurnalistas Gilles’is Pudlowskis teigia, kad sidrui ruošti skirti obuoliai ir jų gaminiai yra „iki šiol puikiai žinomi Bretanės skanėstai.“

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.