LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.9.2008 
KOM(2008) 545 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
VEIKSM Ų PLANAS 
 
ES gyvūnų sveikatos strategijos įgyvendinimo veiksm ų planas 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
VEIKSM Ų PLANAS 
 
ES gyvūnų sveikatos strategijos įgyvendinimo veiksm ų planas 
Bendroji informacija 
2004 m. gruodžio m ėn. Komisija prad ėjo nepriklausom ą vertinim ą, siekdama išsamiai 
išnagrinėti ES gyv ūnų sveikatos srities veiksm ų rezultatus ir galimas tolesni ų veiksmų 
kryptis. Remdamasi vertinimo rezultatai s ir plataus masto konsultacijomis su 
suinteresuotosiomis šalimis 2007 m. rugs ėjo mėn. Komisija pateik ė Komunikat ą dėl naujos 
gyvūnų sveikatos strategijos1. Šiame komunikate Komisija pirm ą kartą nustatė strateginius 
gyvūnų sveikatos srities tik slus ir uždavinius. 
Taryba2, Europos Parlamentas3 ir Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas4 pritarė 
strateginiam poži ūriui į ES gyvūnų sveikatos politik ą ir remia bendrus tiks lus, uždavinius ir 
principus, nustatytus 2007–2013 m. gyv ūnų sveikatos strategijoje. 
Remdamasi diskusij ų įvairiuose ES institucij ų forumuose rezultatais ir siekdama nustatyti 
strategijos krypt į kitiems penkeriems metams ir tolesn iam laikotarpiui, Komisija teikia 
gyvūnų sveikatos veiksm ų planą. Šis veiksm ų planas papildo ES gyv ūnų sveikatos strategij ą. 
Pagrindiniai apib ūdinti veiksmai taps Komisijos teis ėkūros darbo programos (KTDP) met ų 
ciklo dalis. Šia programa siekiama supaprastinti ir tobulinti galiojan čius bei rengti geresnius 
naujus teis ės aktus, užtikrinti, kad taisykli ų būtų laikomasi ir jos b ūtų veiksmingos, remiantis 
ES proporcingumo principu ir ES gere snio reglamentavimo politika. Teis ės aktų pasiūlymai 
bus sistemingai vertinami, nagrin ėjant įvairias (reglamentavimo ir ne reglamentavimo) 
galimybes, susijusias su kiekviena iniciatyva, kaip numatyta Komisijos geresnio reglamentavimo veiksm ų plane
5. Rengdama naujas teis ės aktų iniciatyvas Komisija glaudžiai 
bendradarbiaus su suinteresuotosiomis šali mis ir taikys poveikio vertinimo sistem ą. Šiame 
veiksmų plane nustatytas orientacinis „ teisės aktų iniciatyv ų“ priėmimo tvarkaraštis. Tod ėl 
konkrečių šiame veiksm ų plane numatyt ų veiksmų įgyvendinimas priklausys nuo atitinkamo 
poveikio vertinimo rezultat ų. 
                                                 
1 COM 539 (2007), priimtas 2007 m. spalio 19 d.,  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_en.pdf. 
2 Tarybos išvados pateiktos dokumente 15481/07 ADD 1, priimtame 2007 m. gruodžio 17 d.,   
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf. 
3 Europos Parlamento rezoliucija A6-0147/2008, priimta 2008 m. geguž ės 21 d. 
4 Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ė NAT/376 (2008), priimta 2008 m. sausio 
16 d., http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf. 
5 COM (2002) 278. 
 
LT 3   LT Veiksmų plano strukt ūra 
Veiksmų plano strukt ūra pagrįsta keturiais pagrindiniais rams čiais arba veiklos sritimis: 
1. prioritetini ų ES lygmens veiksm ų nustatymas; 
2. ES gyv ūnų sveikatos teisin ė sistema, 
3. prevencija, prieži ūra ir pasirengimas, ir 
4. mokslas, naujov ės ir moksliniai tyrimai. 
Bendrieji gyv ūnų gerovės užtikrinimo teis ės aktai bus persvarstomi, atsižvelgiant į antrąjį 
ramstį. Konkret ūs gyvūnų gerovės užtikrinimo veiksmai jau apib ūdinti Bendrijos veiksm ų 
plane dėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės 2006–2010 m.6, įtrauktame į ES gyvūnų sveikatos 
strategiją. Todėl šiame veiksm ų plane nepateikiama išsamios informacijos apie konkre čius 
gyvūnų gerovės užtikrinimo veiksmus. 
1. Prioritetini ų ES lygmens veiksm ų nustatymas 
Padėtis pasaulyje labai pasikeit ė. Globalizacija, klimato kaita ir asmen ų judėjimas 
sudaro sąlygas plisti gyv ūnų ligoms, d ėl to jas sunkiau kontroliuoti. D ėl įgyvendint ų 
priemonių tokios ligos kaip GSE, k ėlusios didel ę grėsmę gyvūnų ir žmonių sveikatai 
prieš 10 met ų, dabar yra kur kas mažiau pavojingos. Ta čiau atsiranda vis nauj ų 
problemų, pvz., kai kurios ligos vis labiau plinta d ėl visuotinio atšilimo. Trumpai 
tariant, reikia iš naujo įvertinti prioritetus, remiantis  nuodugniu rizikos vertinimo ir 
patikimais moksliniais patarimais. Komisija parengs gyv ūnų ligų rizikos pob ūdžio ir 
skirstymo kategorijomis tvark ą, pagal kuri ą bus galima nustatyti prioritetinius 
veiksmus. Komisija taip pat apsvarstys galimyb ę įtraukti ši ą tvarką į naują ES 
gyvūnų sveikatos teisin ę sistemą (galbūt pagal 2010 m. KTDP). Veiksmais ir 
ištekliais bus daugiausia siekiama kovoti su visuomenei labai pavojingomis ligomis. 
2. ES gyv ūnų sveikatos teisin ė sistema 
Pagrindinis gyv ūnų sveikatos strategijoje numatyt as uždavinys – parengti ES gyv ūnų 
sveikatos srit į reglamentuojant į teisės aktą. Komisija iki 2010 m. parengs teis ės akto 
pasiūlymą. Bus persvarstytos s ąsajos su gyv ūnų sveikatos, gerov ės, gyvūnų mitybos, 
maisto saugos, visuomen ės sveikatos, aplinkos ap saugos, farmacijos produkt ų, 
bendrosios žem ės ūkio politikos acquis  ir susijusi ų tarptautini ų organizacij ų (OIE, 
Maisto kodekso komisija) nustatytos taisykl ėmis ir atsakomyb ės sritimis – šie 
aspektai tur ės poveik į tolesnėms finansavimo taisykl ėms. Rengdama gyv ūnų 
sveikatos srit į reglamentuojant į teisės aktą Komisija tinkamai atsižvelgs į Europos 
Parlamento, Tarybos ir Eur opos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto 
rekomendacijas. Vis ų pirma Komisija išnagrin ės rekomendacijas d ėl gyvūnų (taip 
pat ne komercin ėms reikm ėms laikom ų gyvūnų) savinink ų pareigų, ligų prioritetų 
nustatymo, vakcinacijos, gyv ūnų ir ūkių tankumo, galimyb ės pradėti taikyti ūkių 
tikrinimo sistem ą ir akredituoti veterinarijos mokslo įstaigas. 
                                                 
6 Bendrijos veiksm ų planas dėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės 2006–2010 m.,  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm. 
 
LT 4   LT Be to, iki 2011 m. Komisija tur ėtų priimti teis ės akto pasi ūlymą, kuriuo bus nustatyta 
darni ES atsakomyb ės sričių ir sąnaudų pasidalijimo sistema, skirta užtikrinti, kad 
visos suinteresuotosios šalys prisiimt ų atsakomyb ę ir dalyvaut ų nustatant bei 
likviduojant ligas. Komis ija apsvarstys galimyb ę pagrįsti kompensavimo sistem ą 
gyvūnų ligų skirstymu kategorijomis ir rizikos prevencij ą skatinančiais veiksmais. 
Taip pat bus apsvarstytos priemon ės, skirtos įvairių valstybi ų narių ūkininkų 
konkurencijos iškraipymui išvengti, ir solidarumo klausimams. 
Be to, iki 2008 m. pabaigos Komisija prad ės konsultacijas, siekdama įvertinti darnios 
ES finansini ų garantijų sistemos poreik į pašarų sektoriuje ir galimybes j ą sukurti. 
Komisija aktyviau dalyvaus derybose d ėl ES eksporto s ąlygų ir sprendžiant eksporto 
problemas, įsteigdama vietos lygmens ES darbo grupes d ėl ES patekimo į rinkas, 
kuriose pagal aplinkybes dal yvaus Komisijos delegacij ų, valstybių narių ambasad ų ir 
verslo organizacij ų atstovai. 
Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos kompetencija apima daug OIE veiklos sri čių 
aspektų, pageidautina, kad ilg ainiui Bendrija tapt ų OIE nare – Maisto kodekso 
komisijos nare ji jau tapo. Tai pad ės nuosekliau laikytis OIE priimt ų standartų, gairių 
ir kitų nuostatų bei kitų susijusių tarptautini ų Europos bendrijos įsipareigojim ų. Po 
konsultacij ų su OIE d ėl galimybi ų pakeisti jos teisin į statusą, Komisija iki 2010 m. 
pradės Bendrijos stojimo į šią organizacij ą procesą. 
3. Prevencija, prieži ūra ir pasirengimas 
Pagrindinis ES uždavinys – nustatyti pr oblemas prieš joms atsirandant ir b ūti 
pasirengusiai suvaldyti protr ūkius ir krizes. 
Komisija ragins suinteresuot ąsias šalis parengti ES bi ologinio saugumo gaires, 
skirtas nauj ų į ūkį atgabent ų gyvūnų izoliavimo, sergan čių gyvūnų izoliavimo, 
asmenų, gyvūnų ir įrangos jud ėjimo reguliavimo, tinkamo pašar ų naudojimo bei 
patalpų ir įrangos valymo bei dezinfekavimo proced ūrų klausimams. Komisija 
išnagrinės galimybes panaudoti visas vadinamojo veterinarijos fondo ir kit ų susijusių 
Bendrijos fond ų (pvz., kaimo pl ėtros fondo, strukt ūrinio fondo, region ų fondo, 
žuvininkyst ės fondo, savitarpio fond ų ir moksliniams tyrimams skirt ų fondų) 
teikiamas galimybes veiksmams, kurie gali teigiamai paveikti gyv ūnų sveikatą, pvz., 
investicijoms į ūkių infrastrukt ūrą, ūkininkų mokymui, ūkiams skirtoms 
konsultacin ėms paslaugoms ir teis ės normų įgyvendinimui. Be to, perži ūrėdama 
2008–2009 m. biudžet ą Komisija apsvarstys, kaip b ūtų galima remti gyv ūnų sveikatą 
ES biudžeto l ėšomis. 
Atsižvelgiant į tai, kad ES yra didžiaus ia pasaulio maisto produkt ų, taip pat 
gyvūninės kilmės produkt ų, importuotoja, ypa č svarbus klausimas – geresnis 
biologinis saugumas ES pasienio regi onuose. Siekiant sustiprinti apsaug ą, tikrinant 
importuojamas prekes reik ėtų daugiau d ėmesio skirti didel ę riziką keliančioms 
prekėms. 2010 m. Komisija priims teis ės akto pasi ūlymą, kuriuo bus nustatytas 
tobulesnis rizika pagr įstas pasienio patikrinim ų metodas ir geriau kovojama su 
neteisėta prekyba. Komisija, įgyvendinama pagalbos programas, taip pat toliau 
stengsis pad ėti trečiosioms šalims vietos lygmeniu kovoti su gr ėsmėmis gyvūnų 
sveikatai ir maisto saugai bei laikytis b ūtinų sanitarijos standart ų. 
 
LT 5   LT Grėsmių prevencij ą ir krizių valdymą papildo prieži ūros priemon ės, pvz., EB 
atsekamumo sistema. Ši ą sistemą sudaro tapatyb ės nustatymo sistemos, ženklinimas 
ir sistema TRACES (Bendrijos prekybos kontrol ės ir ekspertizi ų sistema 
atsekamumui užtikrinti). Komisija ke tina iki 2011 m. parengti platesnio masto 
integruotą elektronin ę sistemą, kurios bendra duomen ų bazė apimtų visus dabartin ės 
sistemos elementus, susijusius su sertifikat ų išdavimu, gyv ūnų tapatybės nustatymu, 
gyvūnų sveikatos ir gerov ės padėtimi. Remdamasi ekonominio pagr įstumo tyrimo 
rezultatais Komisija iki 2011 m. gali priimti reglamentuojamojo pob ūdžio pasiūlymą 
dėl galvijų elektroninio tapatyb ės nustatymo taikymo. 
2011 m. Komisija taip pat tur ėtų būti sukūrusi su OIE sistema suderinam ą Gyvūnų 
ligų informacijos sistem ą (ADIS), kuria naudodamiesi pilie čiai galės susipažinti su 
esmine informacija apie gyv ūnų sveikatos pad ėtį Europoje. 
Labai svarbu, kad neatid ėliotinais atvejais ES gal ėtų skubos tvarka priimti 
sprendimus su gyv ūnais susijusiai gr ėsmei riboti ir kontroliuoti ES lygmeniu. ES ir 
toliau tobulins jau taikomas priemones ir stiprins greito reagavimo tinkl ą. Be to, bus 
svarstoma, kaip užtikrinti patikim ą ES antigen ų ir vakcin ų bankų veiklą. 
4. Mokslas, naujov ės ir moksliniai tyrimai 
Mokslas – Bendrijos maisto saugos  politikos pagrindas. Nauj ąja gyvūnų sveikatos 
strategija siekiama suteikti tvirtesn į mokslinį Bendrijos gyv ūnų sveikatos politikos 
pagrindą. Ji stiprina ES pozicijas tarptautiniu lygmeniu ir padeda jai spr ęsti 
klausimus, susijusius su ES ir jos prekybos partneri ų skirtumais. Be to, gyv ūnų 
sveikatos strategija labai svarbi visos ES vartotoj ų pasitikėjimui išlaikyti. 
Rengdama gyv ūnų sveikatos priemones Komisija toliau remsis geriausiomis 
turimomis mokslin ėmis žiniomis. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) toliau 
telks ir koordinuos ES moks linius išteklius, kad gal ėtų teikti patikimas mokslines 
konsultacijas. 
Remiantis nepriklausomo vertinimo rezultatais (2008–2009 m.) bus toliau pl ėtojamas 
Bendrijos ir nacionalini ų etalonini ų laboratorij ų tinklas, siekiant, kad Europoje b ūtų 
kaupiama kuo daugiau žini ų ir patirties. 
Komisija taip pat pritar ė pramonės iniciatyvai sukurti pasaulin ės gyvūnų sveikatos 
technologin į forumą, kuris jungt ų visas suinteresuot ąsias šalis – žem ės ūkio sektori ų, 
vyriausybes, veterinarijos gydytojus, tarpta utines institucijas ir kt. Komisija 
įsitikinusi, kad šis pramon ės iniciatyva pagr įstas forumas pad ės tobulinti diagnostik ą, 
vakcinas ir vaistus, ir tai bus naudinga visam gyv ūnų sveikatos sektoriui. Strategin ė 
mokslinių tyrimų darbotvark ė – labai svarbus doku mentas, nes jis pagr įstas bendru 
visų suinteresuot ųjų šalių, atstovaujan čių akademiniam pasauliui, mokslini ų tyrimų 
institucijoms, pramonei, gamintojams, ES sprendim ų priėmimo institucijoms ir 
susijusioms tarptautin ėms organizacijoms, sutarimu. Ši darbotvark ė labai svarbi 
gyvūnų sveikatos moksliniams tyrimams, be t o, ji dera su Lisabonos darbotvarke, 
kuria siekiama, kad iki 2010 m. ES tapt ų mokslu ir technologijomis pagr įsta 
visuomen ė. 
Viena iš svarbi ų priemoni ų, naudojam ų taikant ši ą darbotvark ę gyvūnų sveikatos 
klausimams spr ęsti – Septintoji mokslini ų tyrimų pagrind ų programa (2007–
 
LT 6   LT 2013 m.). Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija toliau skatins mokslo naujoves 
ir mokslinius tyrimus bei stengsis užtikrinti tinkam ą šios srities finansavim ą, 
bendradarbiaujant viešajam ir priva čiam sektoriui. 
 
LT 7   LT Bendradarbiaudama su Europos vaist ų agentūra (EMEA) Komisija užtikrins, kad 
tinkama ES lygmeniu veikian čia sistema gamintojai b ūtų labiau skatinami kurti 
naujus vaistus ir diagnostikos priemones. Rengiant gyv ūnų sveikatos srit į 
reglamentuojant į teisės aktą bus konsultuojamasi d ėl leistinų vakcinų naudojimo 
politikos. Be to, Komisija  sudarys palankesnes s ąlygas keisti ir papildyti naujais 
štamais vakcinas, kurias jau leista naudoti, 2008 m. pasi ūlydama persvarstyti 
vadinamuosius pakeitimo reglamentus (reglamentai 1084/2003 ir 1085/2003), o 2009 m. – Direktyvos 2001/82/EB d ėl Bendrijos kodekso, reglamentuojan čio 
veterinarinius vaistus, 1 pried ą. EMEA taip pat teiks daugiau informacijos apie 
galimą EMEA param ą mažosioms ir vidutin ėms įmonėms bei norintiems naudotis 
produktais, skirtais retoms ligoms ir retesni ų rūšių gyvūnams. 
Atsparumas antimikrobin ėms medžiagoms tebekelia susir ūpinimą. Per artimiausius 
mėnesius EMST pateiks nuomon ę dėl biologinio pavojaus, kylan čio dėl maisto 
sukeliamo atsparumo antimikrobin ėms medžiagoms. Atsižvelgdama į EMST 
nuomonę Komisija gali nuspr ęsti sustipri nti zoonozi ų sukėlė
jų atsparumo 
antimikrobin ėms medžiagoms (AAM), sukelto gyv ūnus gydant antibiotikais, 
priežiūros ir kontrol ės politiką. 
Galiausiai, Komisija, įgyvendinama mokslini ų tyrimų programas, rems mokslinius 
tyrimus tre čiosiose šalyse (tarptautin į bendradarbiavim ą), visų pirma labai svarbi ų 
egzotinių ligų ir menkiau ištirt ų zoonozių, kurios turi didel ės įtakos šioms šalims, 
srityse. 
Partneryst ė ir informavimas 
Visai Komisijos veiklai taikomi du pa grindiniai principai – partneryst ė ir informavimas. 
Šiame veiksm ų plane pripaž įstama, kad labai svarbus pilie čių, pilietin ės visuomen ės 
asociacijų ir EB institucij ų (visų pirma Komisijos) dialogas. Tod ėl suinteresuotosioms šalims, 
organizacijoms ir pilie čiams bus sudaromos palankesn ės sąlygos dalyvauti priimant 
sprendimus Europos lygmeniu. 
Strategija paskatins tikrus poky čius tik jei visi su gyv ūnų sveikata susij ę subjektai 
bendradarbiaus ir į šią veiklą įtrauks visus susidom ėjusius pilie čius. ES ketina pasinaudoti 
dabartiniu bendradarbiavimu, sk atinti kurti naujas iniciatyvas ir kaip reglamentavimo 
alternatyv ą plačiau naudoti teisin ės galios neturin čias priemones. Nuo 2008 m. vasario m ėn. 
veikia Gyv ūnų sveikatos patariamasis komitetas. Šis komitetas sudarytas iš gyv ūnų sveikatos 
sektoriaus nevyriausybini ų organizacij ų, vartotoj ų ir vyriausybi ų atstovų. Komitetas teiks 
strategines rekomendacijas d ėl tinkamo ar priimtino gyv ūnų arba visuomen ės sveikatos 
apsaugos lygio ir d ėl veiklos bei informavimo prioritet ų. Komitetas taip pat steb ės strategijos 
įgyvendinimo pažang ą. Su juo bus konsultuojamasi d ėl visų poveikio vertinim ų, be to, jis 
patars Komisijai, kaip geriausia siekti nustatyt ų tikslų. 
Komisija atliks tarpin į vertinimą ir 2011 m. pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai veiksm ų 
plano įgyvendinimo ataskait ą, kurioje bus nurodyti vi si galimi prioritet ų pakeitimai. 
Suinteresuotosios šalys gal ės stebėti įvairios veiklos pažang ą tam skirtoje svetain ėje. Komisija 
ragina visas dalyvaujan čias suinteresuot ąsias šalis apsvarstyti, kaip jos gal ėtų prisidėti prie 
veiksmų plano. 
 
LT 8   LT Pagrindini ų veiksmų santrauka ir terminai  
Pagrindiniai veiksmai  Orientacin ė pabaigos data  
1. Prioritetini ų ES lygmens veiksm ų nustatymas  
Gyvūnų ligų skirstymas kategorijomis  2010 m. 
2. ES gyv ūnų sveikatos sistema  
ES gyvūnų sveikatos srit į reglamentuojantis teis ės aktas 
(teisės akto pasi ūlymas) 2010 m. 
ES dalijimosi s ąnaudomis ir atsakomyb ės sritimis 
sistemos (gyv ūnų ligos) (teis ės akto pasi ūlymas) 2011 m. 
ES finansini ų garantij ų sistemos poreikio pašar ų 
sektoriuje vertinimas (konsultacijos) 2008–2009 m. 
Derybos d ėl ES eksporto s ąlygų: prioritet ų nustatymas ir 
vietos lygmens ES darbo grupi ų dėl ES patekimo į rinkas 
steigimas 2008–2013 m. 
Bendrijos stojimas į OIE  2010–2011 m. 
3. Prevencija, prieži ūra ir pasirengimas  
ES biologinio saugumo gairi ų rengimas 2009–2013 m. 
Biologinio saugumo priemoni ų propagavimo ir ūkininkų 
mokymo finansavimo galimybi ų nagrinėjimas 2008–2013 m. 
TRACES: platesnio masto integruota elektronin ė sistema 2011 m. 
Elektroninis tapatyb ės nustatymas (galvijai)  2011 m. 
Importo teis ės aktų persvarstymas: rizika pagr įstas 
pasienio patikrinim ų metodas, skirtas kovai su neteis ėta 
prekyba 2010 m. 
Informacijos apie gyv ūnų ligas sistema (ADIS) 2011 m. 
Bendrijos greito reagavimo (kriz ės) tinklo vertinimas  2009–2010 m. 
Bendrijos antigen ų ir (arba) vakcin ų bankų veiklos 
stiprinimas 2008–2009 m. 
 
LT 9   LT 4. Mokslas, naujov ės ir moksliniai tyrimai  
Mokslo ištekli ų telkimas ir koordinavimas, 
bendradarbiaujant su EMST 2008–2013 m. 
Strateginė mokslini ų tyrimų darbotvark ė (Europos 
technologinis gyv ūnų sveikatos forumas) ir Septintoji 
mokslinių tyrimų pagrindų programa (2007–2013 m.) 2008–2013 m. 
Bendrijos etalonini ų laboratorij ų vertinimas 2008–2009 m. 
Atsparumo antimikrobin ėms medžiagoms prieži ūra ir 
(arba) kontrol ė 
(pagrįsta EMST nuomone)  2008–2010 m. 
Daugiau paskat ų kurti naujus vaistus ir diagnostikos 
priemones, bendradarbiaujant su EMST ir vadinam ųjų 
pakeitimo reglament ų (reglamentai 1084/2003 ir 
1085/2003) persvarstymas 2008–2013 m. 
 
2008 m. 
Partneryst ė ir informavimas  
Gyvūnų sveikatos patariamasis komitetas 2008 m. vasario m ėn.–
2013 m. 
Tarpinis vertinimas ir ataskaita  2011 m. 
 
Kiekvieno šiame veiksm ų plane numatyto teis ės akto pasi ūlymo įgyvendinimas priklausys nuo 
poveikio vertinimo rezultat ų.