Šis pasiūlymas yra Komisijos platesnės darnaus vystymosi iniciatyvos dalis. Pasiūlyme nustatyti ES sistemos, kuria siekiama, kad aplinkos, socialiniai ir valdymo (ASV) aspektai būtų svarbūs finansų sistemoje, siekiant remti Europos ekonomikos transformavimą į žalesnę, atsparesnę ir žiedinę ekonomiką, pagrindai. Kad investicijos taptų tvaresnės, investicinių sprendimų priėmimo procese turėtų būti atsižvelgiama į ASV veiksnius, vertinant tokius klausimus kaip išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, gamtos išteklių išeikvojimas arba darbo sąlygos. Šiuo pasiūlymu ir kartu su juo siūlomais kitais teisėkūros procedūra priimamais aktais siekiama ASV aspektus integruoti į investavimo ir konsultacijų procesą, nuosekliai apimant įvairius sektorius. Taip turėtų būti užtikrinta, kad finansų rinkos dalyviai (kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) valdymo bendrovės, alternatyvaus investavimo fondų valdytojai (AIFV), draudimo įmonės, profesinių pensijų įstaigos (PPĮ), Europos rizikos kapitalo fondo (EuVECA) valdytojai ir Europos socialinio verslumo fondo (EuSEF) valdytojai), draudimo produktų platintojai arba konsultantai investicijų klausimais, gaunantys savo klientų arba naudos gavėjų įgaliojimą jų vardu priimti investicinius sprendimus, į savo vidaus procesus įtrauktų ASV aspektus ir apie tai informuotų savo klientus. Be to, siekiant padėti investuotojams palyginti investicijų anglies pėdsaką, pasiūlymais nustatomos naujos – anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką – lyginamųjų indeksų kategorijos. Šiais vienas kitą sustiprinančiais pasiūlymais turėtų būti palengvintas investavimas į tvarius projektus ir turtą visoje ES.

Kalbant apie tokio suderinimo kainą finansų rinkų dalyviams, pasiūlymu pareiga atskleisti informaciją nustatoma tik tiems, kas siūlo finansinius produktus, kurie, jų teigimu, yra tvarūs aplinkos atžvilgiu. Tai bus taikoma tik tada, kai bus parengta ES klasifikavimo sistema. Be to, požiūris, kurio laikomasi šiame pasiūlyme, valstybėms narėms suteikia pakankamai lankstumo spręsti dėl nacionalinių ženklų konkrečių detalių, pavyzdžiui, finansų rinkos dalyviai galės lanksčiai spręsti, kiek siūlomo finansinio produkto turi sudaryti turtas, kuris pagal ES klasifikavimo sistemą laikomas tvariu aplinkos atžvilgiu.

Be to, dėl esamų skirtumų ekonominės veiklos vykdytojams užkraunama našta, kai įvairiose valstybėse narėse jie turi laikytis skirtingų standartų. Siekiant panaikinti esamus skirtumus ir neleisti vidaus rinkoje atsirasti kitoms kliūtims, šiuo pasiūlymu nustatoma bendra standartinė visoje ES taikoma apibrėžtis, kas investavimo tikslais laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla. Šio pasiūlymo tikslas – standartizuoti aplinkos atžvilgiu tvaraus investavimo sąvoką visoje Sąjungoje ir palengvinti investavimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą tiek savo, tiek kitose ES valstybėse. Standartizavus sąvoką, ekonominės veiklos vykdytojai taip pat galės lengviau pritraukti investicijų iš užsienio.

Pasiūlymas taip pat grindžiamas Komisijos 2017 m. užsakytu tyrimu „Žalumo apibrėžtis žaliojo finansavimo srityje“ (angl. Defining "green" in the context of green finance); tyrime pateikta:

·užtikrinti, kad taksonomijos parametrai ir duomenys, kuriais tie parametrai grindžiami, būtų laisvai prieinami; be to, jie turėtų būti parengti vykstant procesui, kuriame dalyvautų įvairūs suinteresuotieji subjektai, kad rinka juos rimtai vertintų;

Reiktų atkreipti dėmesį, kad bet kokiam biudžeto poreikiui, atsirandančiam dėl ESI, bus taikomi visi atskaitomybės ir audito mechanizmai, nustatyti EPI reglamentuose dėl jų metinio biudžeto rengimo, tvirtinimo ir vykdymo. Be to, metinis sprendimas dėl Europos priežiūros institucijoms skiriamo ES išlyginamojo įnašo ir jų etatų planų (pvz., sprendimas dėl darbuotojų skaičiaus) vis tiek turės būti tvirtinamas Europos Parlamento ir Tarybos, be to, Tarybos rekomendacija Europos Parlamentas turės patvirtinti biudžeto įvykdymą.

Pasirinkus pirmą galimybę, greičiausiai būtų toliau plėtojamos įvairaus masto rinkos vadovaujamos arba rinkoje vykdomos iniciatyvos, būtų konkuruojama su klasifikavimu, kurį ateityje nustatytų viešojo sektoriaus subjektai (pvz. EIB), taigi per vidutinės trukmės arba ilgalaikį laikotarpį neatsiras nuosekli ir vienoda tvarios veiklos klasifikavimo sistema. Tuo greičiausiai būtų ribojama galimybė kapitalo srautus nukreipti tvarumo tikslams siekti. Kita vertus, 2 galimybe numatoma nustatyti šešis ES aplinkos tikslus ir nustatyti bei suklasifikuoti ekonominę veiklą (sugrupuotą pagal makrosektorius, sektorius ir jų pošakius), tuo būtų padidintas bet kurio jų vienaprasmiškumas. Tačiau nesant išsamesnių techninės analizės kriterijų, kyla abejonių dėl to, kiek i) „žalia“ iš tikrųjų būtų pagal 2 galimybę parengta taksonomija (nes ji gali būtų palanki ekonominei žaliuoju laikomo pošakio veiklai, net jeigu tos veiklos aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis būtų prastas), ir ii) kiek prisidedama siekiant konkretaus ES aplinkos tikslo (pvz., nesant išmatuojamo poveikio, sunkiau rinkti ir stebėti duomenis).

(3)2016 m. Taryba Sąjungos vardu sudarė Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos. Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas tikslas aktyviau imtis kovos su klimato kaita veiksmų, be kita ko, užtikrinant, kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir klimato kaitos poveikiui atsparią plėtrą;

(4)siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos ekonomikos konkurencingumą, svarbiausia yra tvarumas ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, klimato kaitos poveikiui atsparios, išteklius efektyviau naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Tvarumas jau seniai yra integruotas į Europos Sąjungos projektą, o Sutartyse pripažįstami jo socialiniai ir aplinkos aspektai;

(5)2016 m. gruodžio mėn. Komisija aukšto lygio ekspertų grupei pavedė parengti plačią ir išsamią Sąjungos tvaraus finansavimo strategiją. Aukšto lygio ekspertų grupės 2018 m. sausio 31 d. paskelbtoje ataskaitoje raginama sukurti visoje Sąjungoje galiojančią techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, kad būtų aišku, kuri veikla yra žalioji arba tvari, pradedant nuo klimato kaitos švelninimo;

(6)2018 m. kovo mėn. Komisija paskelbė Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą ir jame išdėstė plataus užmojo ir išsamią tvaraus finansavimo strategiją. Vienas iš tame veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas darnus ir integracinis augimas. Svarbiausias ir skubiausias veiksmų plane numatytas veiksmas yra sukurti bendrą tvarios veiklos rūšių klasifikavimo sistemą. Veiksmų plane pripažįstama, jog tam, kad kapitalo srautai pasisuktų tvaresnės ekonominės veiklos rūšių kryptimi, reikia, kad visi vienodai suprastų, ką reiškia žodis „tvarus“. Pirmiausia, aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veiklą galima laikyti padedančia siekti aplinkos tikslų, turėtų padėti geriau informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Daugiau rekomendacijų, kokios rūšies veikla padedama siekti kitų tvarumo tikslų, įskaitant socialinius tikslus, bus galima parengti vėlesniame etape;

(7)Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1386/2013/ES raginama, kad privatusis sektorius padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų, visų pirma taikant paskatas ir metodikas, kuriomis bendrovės būtų skatinamos įvertinti su aplinka susijusias savo veiklos sąnaudas ir pelną, gautą naudojantis ekosisteminėmis paslaugomis;

(8)kad Sąjunga pasiektų darnaus vystymosi tikslus, kapitalą reikia nukreipti į tvarias investicijas. Tiems tikslams pasiekti svarbu išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad vidaus rinkoje į tvarias investicijas nukreipiamo kapitalo srautas nebūtų pertrauktas;

(9)siūlyti finansinius produktus, kuriais siekiama aplinkos atžvilgiu tvarių tikslų, – veiksmingas būdas privačias lėšas investuoti į tvarią veiklą. Nacionaliniais reikalavimais, taikomais finansinius produktus ir įmonės obligacijas platinant kaip tvarias investicijas, visų pirma reikalavimais, nustatomais siekiant atitinkamiems rinkos dalyviams leisti taikyti nacionalinį ženklą, siekiama didinti investuotojų pasitikėjimą, užtikrinti matomumą ir šalinti susirūpinimą dėl ekomanipuliavimo. Ekomanipuliavimas – tai pastangos įgyti nesąžiningą rinkos konkurencinį pranašumą finansinį produktą platinant kaip palankų aplinkai, nors iš tikrųjų toks produktas neatitinka pagrindinių aplinkosaugos standartų. Keletas valstybių narių yra įdiegusios ženklinimo sistemas. Tos sistemos yra pagrįstos skirtingomis taksonomijomis, pagal kurias klasifikuojamos aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos rūšys. Atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Sąjungos lygmens įsipareigojimus, tikėtina, kad vis daugiau valstybių narių nustatys ženklinimo sistemas arba kitus rinkos dalyviams taikytinus reikalavimus, susijusius su finansiniais produktais arba įmonės obligacijomis, platinamais kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai arba įmonės obligacijos. Siekdamos nustatyti, kurias investicijas galima laikyti tvariomis, valstybės narės remtųsi savo pačių nacionaline taksonomija. Jeigu tokie nacionaliniai reikalavimai bus grindžiami skirtingais kriterijais, taikomais nustatant, kurią ekonominę veiklą galima laikyti tvaria aplinkos atžvilgiu, investuotojai nebus skatinami investuoti kitose valstybės, nes bus sudėtinga palyginti įvairias investavimo galimybes. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai, pageidaujantys pritraukti investicijų iš visos Sąjungos, turėtų atitikti skirtingus įvairių valstybių narių kriterijus, kad jų veikla galėtų būti laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu ir jai galėtų būti suteikti įvairūs ženklai. Taigi nesant vienodų kriterijų, didės ekonominės veiklos vykdytojų sąnaudos ir jiems kils didžiulių kliūčių, dėl to tvarioms investicijoms bus sunkiau patekti į tarptautines kapitalo rinkas. Manoma, kad kliūtys, neleidžiančios patekti į tarptautines kapitalo rinkas ir gauti lėšų tvariems projektams, didės. Todėl visoje Sąjungoje reikėtų suderinti kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys ir tų kliūčių nekiltų ateityje. Kriterijus suderinus, ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau gauti lėšų savo žaliajai veiklai, vykdomai tarptautiniu mastu, nes jų ekonominę veiklą bus galima palyginti pagal vienodus kriterijus ir ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl bus lengviau pritraukti investicijų iš kitų Sąjungos valstybių narių;

(10)be to, jeigu rinkos dalyviai investuotojams nepateiks jokio paaiškinimo, kaip veikla, į kurią jie investuoja, padedama siekti aplinkos tikslų, arba jeigu aiškindami, kas yra tvari ekonominė veikla, vartos skirtingas sąvokas, investuotojams teks neproporcinga našta tikrinti ir lyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tai neskatina investuotojų investuoti į žaliuosius finansinius produktus. Be to, per mažas investuotojų pasitikėjimas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės arba rinkos iniciatyvos, kurių būtų imamasi šiam klausimui spręsti šalies viduje, paskatins vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleis, kaip finansiniai produktai, jų teigimu, esantys palankūs aplinkai, atitinka aplinkos tikslus, ir tam taikys bendrus visoje Sąjungoje galiojančius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, investuotojams bus lengviau palyginti įvairiose valstybėse esamas aplinkai palankaus investavimo galimybes. Investuotojai labiau pasitikėdami visoje Sąjungoje investuos į žaliuosius produktus, taigi geriau veiks vidaus rinka;

(11)siekiant šalinti esamas vidaus rinkos veikimo kliūtis ir neleisti tokioms kliūtis atsirasti ateityje, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, nacionaliniu lygmeniu rinkos dalyviams nustatydamos reikalavimus, susijusius su finansinių produktų arba įmonės obligacijų, platinamų kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai arba obligacijos, ženklinimu, remtųsi vienoda aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų sąvoka. Dėl tų pačių priežasčių fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, nurodantys, kad siekia aplinkos tikslų, turėtų remtis tokia pačia aplinkos atžvilgiu tvaraus investavimo sąvoka atskleisdami, kaip jie siekia tų tikslų;

(12)nustačius aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus, įmonės galbūt bus paskatintos informaciją apie savo vykdomą aplinkos atžvilgiu tvarią veiklą savanoriškai atskleisti savo svetainėse. Ši informacija ne tik padės atitinkamiems finansų rinkų dalyviams lengvai nustatyti, kurios įmonės vykdo aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, bet ir toms įmonėms bus lengviau gauti finansavimą savo žaliajai veiklai;

(13)aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimui galiojant visoje Sąjungoje, turėtų atsirasti galimybė plėtoti būsimą Sąjungos politiką, įskaitant visoje Sąjungoje galiojančius aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų standartus, ir galiausiai nustatyti ženklus, kuriais visoje Sąjungoje būtų oficialiai pripažįstama atitiktis tiems standartams. Vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais pagrįsti vienodi teisiniai reikalavimai, kuriuos investicijos turi atitikti, kad būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis investicijomis, yra būtini, kaip atskaitos taškas būsimiems Sąjungos teisės aktams, kuriais bus siekiama suteikti galimybių tokioms investicijoms;

(14)politikos priemonės, pasirinktos Sąjungoje siekiant darnaus vystymosi tikslų, pavyzdžiui, įsteigtas Europos strateginių investicijų fondas, pasitvirtino kaip priemonės, kuriomis veiksmingai padedama privačiojo sektoriaus investicijas kartu su viešuoju finansavimu naudoti tvarioms investicijoms. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 2015/1017 nurodyta, kad 40 proc. Europos strateginių investicijų fondo finansavimo pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją būtų skiriama investicijoms, kuriomis siekiama klimato politikos tikslų. Bendrais ekonominės veiklos tvarumo kriterijais galėtų būti remiamasi ateityje rengiant panašias Sąjungos iniciatyvas, susijusias su parama investicijoms, kuriomis siekiama su klimatu susijusių arba kitų aplinkos tikslų;

(15)siekiant išvengti rinkos susiskaidymo dėl skirtingų aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos sąvokų ir nepakenti vartotojų interesams, nacionalinius reikalavimus, kurių rinkos dalyviai turėtų laikytis norėdami finansinius produktus arba įmonių obligacijas platinti kaip aplinkos atžvilgiu tvarius produktus arba obligacijas, reikėtų grįsti vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais. Tie rinkos dalyviai yra ir finansų rinkų dalyviai, siūlantys žaliuosius finansinius produktus, ir ne finansų bendrovės, leidžiančios žaliąsias įmonės obligacijas;

(16)siekiant nepakenkti vartotojų interesams, fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, finansinius produktus siūlantys kaip aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus, turėtų atskleisti informaciją, kaip ir kiek laikytasi aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų investicijų tvarumui aplinkos atžvilgiu nustatyti. Atskleidžiama informacija turėtų padėti investuotojams suprasti, kokią procentinę visos ekonominės veiklos dalį sudaro investicijos, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, taigi ir tai, kiek aplinkos atžvilgiu tvari yra pati investicija. Komisija turėtų nurodyti informaciją, kuri turi būti atskleista tuo tikslu. Ta informacija turėtų padėti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms lengvai patikrinti, kaip vykdoma pareiga atskleisti informaciją, ir užtikrinti tos pareigos vykdymą pagal taikytiną nacionalinę teisę;

(17)siekiant neleisti apeiti pareigos atskleisti informaciją, ta pareiga turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai finansiniai produktai yra siūlomi kaip produktai, turintys savybių, panašių į aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų savybes, įskaitant finansinius produktus, kurių tikslas yra aplinkos apsauga platesne prasme. Neturėtų būti reikalaujama, kad finansų rinkų dalyviai investuotų tik į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, nustatytą pagal šiame reglamente pateiktus techninės analizės kriterijus. Jei finansų rinkų dalyviai manytų, kad techninės analizės kriterijų neatitinkanti ekonominė veikla arba ekonominė veikla, kuriai tie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla, jie raginami apie tai pranešti Komisijai, kad Komisijai būtų lengviau įvertinti, ar derėtų techninės analizės kriterijus papildyti arba atnaujinti;

(18)kad būtų galima nustatyti, ar ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu, turėtų būti nustatytas išsamus aplinkos tikslų sąrašas;

(19)aplinkos tikslas apsaugoti sveikas ekosistemas turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į atitinkamus Sąjungos teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimtus aktus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB, Tarybos direktyvą 92/43/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014, ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., ES žaliosios infrastruktūros strategiją, Tarybos direktyvą 91/676, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 511/2014, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, Veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena ir ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą;

(20)kiekvienam aplinkos tikslui reikėtų nustatyti vienodus kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kad ekonomine veikla svariai prisidedama siekiant to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų elementų turėtų būti susijęs su siekiu vengti didelės žalos bet kuriems šiame reglamente nustatytiems aplinkos tikslams. To reikia siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis, tačiau ekonominė veikla, kuriai tos investicijos naudingos, gali kenkti aplinkai tiek, kad ta žala būtų didesnė nei indėlis siekiant aplinkos tikslo. Svaraus prisidėjimo ir užtikrinimo, kad nebus daroma didelės žalos, sąlygos turėtų padėti užtikrinti, kad investicijomis į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą būtų iš tikrųjų padedama siekti aplinkos tikslų;

(21)prisimenant bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą laikytis principų, nustatytų Europos socialinių teisių ramstyje, siekiant remti tvarų ir integracinį augimą ir pripažįstant tarptautinių pagrindinių žmogaus ir darbuotojo teisių bei standartų aktualumą, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis turėtų būti sąlyga, kurią reikėtų įvykdyti, kad ekonominę veiklą būtų galima laikyti tvaria aplinkos atžvilgiu. Dėl tos priežasties ekonominę veiklą būtų galima laikyti aplinkos atžvilgiu tvaria veikla tik jeigu ji vykdoma laikantis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo teisių ir principų deklaracijos ir aštuonių pagrindinių TDO konvencijų. TDO pagrindinėse konvencijose apibrėžiamos žmogaus ir darbuotojo teisės, kurias bendrovės turi gerbti. Keli iš tų tarptautinių standartų yra nustatyti ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma tai būtų vergovės bei priverstinio darbo draudimas ir nediskriminavimo principas. Tomis būtiniausiomis apsaugos priemonėmis netrukdoma prireikus taikyti Sąjungos teisėje nustatytų griežtesnių reikalavimų, susijusių su aplinkos, sveikatos bei saugos ir socialiniu tvarumu;

(22)atsižvelgiant į tai, kad ekonominės veiklos poveikiui aplinkai įvertinti reikia konkrečios techninės informacijos, taip pat į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijai turėtų būti reguliariai derinami su tais pokyčiais. Kad kriterijai būtų naujausi ir paremti moksliniais įrodymais ir ekspertų bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų žiniomis, svaraus prisidėjimo ir didžiulės žalos sąlygos turėtų būti nustatomos išsamiau ir taikomos įvairių rūšių ekonominei veiklai, be to, kriterijai turėtų būti nuolat atnaujinami. Tuo tikslu Komisija, remdamasi įvairių suinteresuotųjų subjektų tvaraus finansavimo platformos techninėmis žiniomis, turėtų nustatyti išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, taikomus įvairių rūšių ekonominei veiklai;