Be to, 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisija pradėjo išsamų tyrimą dėl galimo automobilių gamintojų slapto susitarimo dėl lengvųjų automobilių išmetamųjų teršalų valymo sistemų technologinės plėtros. 2017 m. spalio mėn. Komisija pradiniame šios bylos tyrimo etape atliko patikrinimus Vokietijoje esančiose įmonių BMW, „Daimler“, „Volkswagen“ ir „Audi“ patalpose. Komisija tiria, ar šios įmonės susitarė nekonkuruoti tarpusavyje kuriant ir diegiant EEE parduodamų automobilių išmetamųjų teršalų kontrolės sistemas. Atitinkamos išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos yra selektyviosios katalizinės redukcijos (SKR) sistemos, mažinančios lengvųjų automobilių, turinčių dyzelinius variklius, išmetamus azoto oksido (NOx) kiekius, ir „Otto“ kietųjų dalelių filtrai, kurie mažina keleivinių automobilių, turinčių benzininius variklius, išmetamų kietųjų dalelių kiekius. Oficiali tyrimo procedūros pradžia nereiškia, kad jau žinomas tyrimo rezultatas.

„Google“ paieškos sistema yra jos svarbiausias produktas, nes per metus įmonės reklamos pajamos viršija 95 mlrd. JAV dolerių, visų pirma dėl aktyvesnio mobiliųjų įrenginių naudojimo. Šiandien judriojo ryšio internetas sudaro daugiau nei pusę pasaulinio interneto srauto. Be to, apie 80 proc. išmaniųjų mobiliųjų įrenginių Europoje ir pasaulyje veikia naudodami „Android“ sistemą, o tai sudaro iš viso daugiau nei 2,2 mlrd. įrenginių.

Sprendimas byloje „Guess“ grindžiamas sektoriaus tyrimo rezultatais. Komisija pradėjo tyrimą kaip atskirą procedūrą, nepriklausomai nuo sektoriaus tyrimo. Be to, sprendime nagrinėjami prekybos apribojimai, kurie yra nesuderinami su bendrąja rinka, ir papildomos nepagrįsto geografinio blokavimo taisyklės, galiojančios nuo 2018 m. gruodžio 3 d..

Visos keturios įmonės bendradarbiavo su Komisija: pateikė atitinkamų įrodymų ir aiškiai pripažino faktus bei ES antimonopolinių taisyklių pažeidimus. Toks bendradarbiavimas paspartino Komisijos tyrimą ir padidino jos sprendimo poveikį bei svarbą. Be to, buvo sumažintos įmonėms skirtos baudos, priklausomai nuo jų bendradarbiavimo apimties – nuo 40 proc. („Asus“, „Denon & Marantz“ ir „Philips“) iki 50 proc. („Pioneer“).

Keturi gamintojai ypač kišosi į internetinės mažmeninės prekybos subjektų, kurie jų produktus pardavinėjo už mažą kainą, kainų nustatymo praktiką. Jeigu tie mažmeninės prekybos subjektai nebūtų taikę gamintojų reikalaujamų kainų, jiems būtų buvę taikomos sankcijos, pavyzdžiui, blokuojamas prekių tiekimas. Daugelis įmonių naudoja kainų nustatymo algoritmus ir automatiškai prisitaiko prie konkurentų kainų. Taigi kainų nustatymo apribojimai, taikomi mažas kainas siūlantiems internetinės mažmeninės prekybos subjektams, turėjo didesnį poveikį bendroms šių buitinės elektronikos gaminių kainoms internete. Be to, naudodami sudėtingas stebėjimo priemones gamintojai galėjo veiksmingai stebėti perpardavimo kainų nustatymą platinimo tinkle ir greitai įsikišti sumažėjus kainoms.

2018 m. gruodžio 18 d. buvo pasiektas politinis susitarimas dėl dokumentų rinkinio „Švari energija visiems europiečiams“. Šis dokumentų rinkinys yra svarbus žingsnis siekiant mažinti Europos energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Kuriant būsimus pajėgumų mechanizmus bus numatytos naujos dėl iškastinio kuro naudojimo išmetamo anglies dioksido viršutinės ribos. Be to, dokumentų rinkinyje numatytas naujas rinkos modelis, siekiant sukurti tinkamas paskatas investuoti ir sudaryti sąlygas tolesnei atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtrai elektros energijos sektoriuje.

Be to, 2018 m. vasario 26 d. Komisija patvirtino 70 mln. EUR viešosios paramos elektriniams autobusams ir jų įkrovimo infrastruktūrai schemą Vokietijoje iki 2021 m. pabaigos. Norėdamos gauti paramą, viešojo transporto įmonės turi užtikrinti, kad jų elektriniai ir į lizdą jungiami hibridiniai autobusai būtų varomi elektros energija iš atsinaujinančiųjų šaltinių. 2018 m. lapkričio 14 d. Komisija patvirtino 107 mln. EUR viešąją paramą ekologiškesniems autobusams Vokietijoje, kurią teikiant numatoma atnaujinti viešajam keleivių transportui naudojamus dyzelinius autobusus maždaug 90 savivaldybių, kuriose 2016 m. arba 2017 m. buvo viršytos išmetamų azoto oksidų kiekio ribos. Abi priemonės atitinka ES aplinkosaugos tikslus, taip pat Europos mažataršio judumo strategiją ir joje numatytą paramą, kuria siekiama, kad miestuose būtų pereita prie netaršių transporto priemonių ir būtų sukurta tokių transporto priemonių rinka.

Įmonės „Bayer“ (Vokietija) ir „Monsanto“ (Jungtinės Amerikos Valstijos) yra stambūs sėklų ir pesticidų rinkos dalyviai. Įmonė „Monsanto“ yra didžiausia pasaulyje sėklų tiekėja, kuri parduoda didžiąją dalį produkcijos JAV ir Lotynų Amerikoje (Europoje parduodama mažiau nei 10 proc. jos produktų). Įmonė „Bayer“ yra antra pagal dydį pasaulyje pesticidų tiekėja, parduodanti apie 30 proc. savo produktų Europoje. Be to, ji yra svarbi pasauliniu mastu veiklą vykdanti įvairių kultūrinių augalų sėklų tiekėja.

Be to, Komisija tęsia Rumunijos perdavimo sistemos operatoriaus „Transgaz“ tyrimą dėl galimo dujų eksporto ribojimo.

Kalbant apie sėklas ir pesticidus, kyla papildomų esminių problemų, kurių neapima konkurencijos politika, įskaitant vartotojų apsaugą, maisto saugą ir aukščiausių aplinkos ir klimato standartų užtikrinimą. Dabartiniai nacionaliniai ir Europos reguliavimo standartai šiais klausimais po šių susijungimų išliks tokie pat griežti kaip ir anksčiau ir bus toliau taikomi.

Veiksmingos konkurencijos išsaugojimas Europos plieno rinkose

Plienas yra svarbi daugelio Europos pramonės šakų ir produktų žaliava, o Europos plieno sektoriuje 23 valstybėse narėse, kuriose yra daugiau nei 500 gamybos vietų, dirba apie 360 000 darbuotojų.

2018 m. gegužės 7 d., atlikusi nuodugnią peržiūrą, Komisija leido įmonei „ArcelorMittal“ – didžiausiam plokščiojo nelegiruotojo plieno gamintojui Europoje ir pasaulyje – įsigyti įmonę „Ilva“. Komisijos sprendime nustatyta sąlyga, kad turi būti parduotas išsamus taisomųjų priemonių rinkinys, kad Europos plieno rinkose būtų išsaugota veiksminga konkurencija vartotojų ir įmonių labui.

Komisijos sąlyginis leidimas įmonei „ArcelorMittal“ įsigyti įmonę „Ilva“ Įmonė „ArcelorMittal“, kurios pagrindinė būstinė yra Liuksemburge, kontroliuoja platų gamybos tinklą visoje Europos ekonominėje erdvėje, o įmonė „Ilva“ turi didelį gamybos turtą Italijoje, įskaitant plieno gamyklą Taranto mieste, kuri yra didžiausia Europoje vienoje vietoje integruota plokščiojo nelegiruotojo plieno gamykla. „ArcelorMittal“ įsigijus įmonę „Ilva“ sukuriamas didžiausias plieno gamintojas Europoje. Atlikdama išsamų tyrimą, Komisija peržiūrėjo daugiau kaip 800 000 vidaus dokumentų ir atsižvelgė į daugiau kaip 200 klientų, dirbančių įvairiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, statybos, automobilių gamybos, buitinių prietaisų ir vamzdžių, atsiliepimus. Šiems vartotojams reikalingos konkurencingos plieno kainos, kad jie galėtų konkuruoti su importuojamais produktais bendrojoje rinkoje ir pasaulinėse rinkose. Siekdama išspręsti Komisijos nustatytas konkurencijos problemas dėl karštojo valcavimo, šaltojo valcavimo ir galvanizuoto plokščiojo nelegiruotojo plieno, „ArcelorMittal“ pasiūlė parduoti keletą plieno gamyklų, veikiančių visoje Europoje, vienam ar keliems pirkėjams, kurie konkuruotų su „ArcelorMittal“ ilgalaikiu pagrindu. Komisija padarė išvadą, kad siūlomas sandoris, iš dalies pakeistas įsipareigojimais, užtikrina, jog Europos plieno rinkose būtų išsaugota konkurencija ir kad dėl to nedidėtų kainos Europos apdirbamajai pramonei ir vartotojams. Leidimas duotas su sąlyga, kad bus įvykdyti visi įsipareigojimai.

Taigi susijungimų kontrolė vykdoma kartu su ryžtingais ES veiksmais siekiant apsaugoti ES plieno pramonę nuo nesąžiningų trečiųjų valstybių keliamų prekybos iškraipymų. Komisija atsižvelgia į Europos plieno pramonės, taip pat į daugelio Europos įmonių, kurioms plienas yra žaliava, išreikštą susirūpinimą. Šiuo metu taikomos įvairios prekybos apsaugos priemonės plieno ir geležies gaminių importui, įskaitant importą iš Kinijos, Rusijos, Indijos ir kelių kitų šalių. Be to, šiuo metu vykdomi keli plieno gaminių prekybos apsaugos tyrimai. Be to, Komisija dalyvauja Pasauliniame forume dėl plieno perteklinių pajėgumų, kad išspręstų pagrindines pasaulinio plieno sektoriaus pajėgumų pertekliaus priežastis, siekiant parengti konkrečius politikos sprendimus.

Įmonės „Ilva“ turto pardavimas įmonei „ArcelorMittal“ taip pat turėtų padėti pagreitinti skubius aplinkos valymo darbus Taranto regione. Šie esminiai taršos mažinimo darbai turėtų būti tęsiami nedelsiant, siekiant apsaugoti kaimyninių teritorijų gyventojų sveikatą ir aplinką, kaip buvo susitarta 2016–2017 m. su Italijos valdžios institucijomis.

Atskirame tyrime pagal valstybės pagalbos taisykles Komisija 2017 m. gruodžio 21 d. padarė išvadą, kad dvi 2015 m. Italijos suteiktos paskolos įmonei „Ilva“ remti buvo susijusios su neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba. Komisija paprašė Italijos susigrąžinti iš įmonės „Ilva“ maždaug 84 mln. EUR.

Išsamus Komisijos tyrimas dėl pasiūlyto sandorio, kuriuo įmonė „Siemens“ įsigytų įmonę „Alstom“

Traukiniai ir jų judėjimo valdymo signalizacijos įrenginiai yra labai svarbūs transportui Europoje. 2018 m. liepos 13 d. Europos Komisija pradėjo išsamų tyrimą pagal ES susijungimų reglamentą, siekdama įvertinti siūlomą sandorį, kuriuo įmonė „Siemens“ įsigytų įmonę „Alstom“.

Įmonės „Siemens“ (Vokietija) ir „Alstom“ (Prancūzija) yra pasaulinės geležinkelių transporto lyderės, o siūlomas sandoris sujungtų du didžiausius riedmenų ir signalizacijos sprendimų tiekėjus EEE ne tik pagal bendrą veiklos dydį, bet ir pagal geografinę veiklos aprėptį.

Komisijai kėlė susirūpinimą galimas konkurencijos sumažėjimas rinkose, ypač kelių rūšių traukinių (riedmenų) ir signalizacijos sistemų tiekimo geležinkelio įmonėms rinkose, kuriose vykdytų veiklą susijungęs subjektas. Tai galėtų lemti didesnes kainas, mažesnį tiekėjų ir novatoriškų produktų pasirinkimą, o tai kenkia traukinių operatoriams, infrastruktūros valdytojams ir galiausiai milijonams europiečių, kurie kiekvieną dieną naudojasi geležinkelių transportu darbo ar laisvalaikio tikslais. Komisija nusprendė, kad naujų konkurentų patekimas į EEE riedmenų ar signalizacijos sprendimų rinkas, įskaitant visų pirma potencialius Kinijos tiekėjus, artimiausioje ateityje atrodytų mažai tikėtinas.

Komisija atliko išsamų sandorio poveikio tyrimą, siekdama nustatyti, ar jos nustatytos konkurencijos problemos buvo pagrįstos. Komisija nusprendė, kad susijungimas pakenktų konkurencijai geležinkelio signalizacijos sistemų ir labai greitų traukinių rinkose. Šalys nepasiūlė pakankamų taisomųjų priemonių šioms problemoms spręsti. 2019 m. vasario 6 d. Komisija pagal ES susijungimų reglamentą uždraudė siūlomą sandorį, kuriuo įmonė „Siemens“ įsigytų įmonę „Alstom“.

Konkurencingos transporto rinkos puoselėjimas

Konkurencingas ir veiksmingas transporto sektorius yra labai svarbus gerai veikiančiai bendrajai rinkai, tvaraus augimo strategijai ir atvirai ekonomikai, integruotai į pasaulines rinkas.

2018 m. tęsėsi labai spartus oro eismo augimas, iš dalies dėl intensyvios oro transporto bendrovių ir oro uostų konkurencijos. Veiksmingos konkurencijos išsaugojimas šiame sektoriuje ir toliau buvo prioritetas. Dėl oro uostų Komisija priėmė sprendimą, kuriame nustatė, kad dvidešimt metų pratęsus koncesiją Atėnų tarptautiniam oro uostui „Eleftherios Venizelos“ valstybės pagalba nebuvo suteikta. Šis sprendimas buvo priimtas tik po to, kai pradinis 484 mln. EUR koncesijos mokestis, pagrįstas finansiniais ir verslo rodikliais, neatitinkančiais rinkos sąlygų, buvo padidintas iki 1 115 mln. EUR. Atsižvelgdama į šią padidėjusią kainą, Komisija nustatė, kad pratęsta koncesija nėra valstybės pagalba, nes įmonė „Athens International Airport S.A.“ sumokės atitinkamą rinkos mokestį, kad galėtų tęsti veiklą Atėnų tarptautiniame oro uoste „Eleftherios Venizelos“.