KOMISIJOS KOMUNIKATAS Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo /* COM/2012/0287 final - 2012/ () */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo 1........... Įžanga. 2 2........... Atokiausiems regionams skirtos Europos strategijos pažanga. 3 3........... Atnaujintos ES strategijos elementai 5 4........... Pasiūlymai dėl ateities. 6 4.1. Vidaus mastu. 6 1) Sanglaudos politika. 6 2) Tradiciniai sektoriai 8 3) Besiformuojantys sektoriai 9 4) Verslumo plėtojimas. 10 5) Integracija į bendrąją rinką. 11 6) Atokiausių regionų aplinkos apsauga. 13 4.2. Išorės mastu. 14 5........... Išvada. 15 1. Įžanga Šiame komunikate nustatoma, kaip Komisija siekdama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo planuoja palaikyti partneryste paremtus santykius su atokiausiais regionais[1] (toliau – AR). Taryba[2] pabrėžė, kad strategija „Europa 2020“ ir jos trys pagrindiniai prioritetai – žiniomis ir inovacijomis grindžiamos ekonomikos kūrimas, tausiau išteklius naudojančios, ekologiškesnės ir konkurencingesnės ekonomikos rėmimas, didelio užimtumo ekonomikos, kurioje užtikrinama socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas – turėtų būti visapusiškai taikomi atokiausiuose regionuose, atsižvelgiant į tiems regionams būdingus ypatumus ir apribojimus. Taryba pripažino, „kad reikia, viena vertus, priemonių, kuriomis siekiama kompensuoti konkrečius ir nuolatinius atokiausių regionų apribojimus, ir, kita vertus, priemonių, kuriomis siekiama propaguoti privalumus bei kurti galimybes, pusiausvyros“. AR siekiama padėti tapti savarankiškesniais, ekonomiškai stipresniais ir pajėgesniais kurti tvarias darbo vietas panaudojant savo unikalų turtą ir teikiant ES papildomą naudą. Kaip pripažįstama SESV 349 straipsnyje, svarbių apribojimų visada bus, pavyzdžiui, atokumas nuo Europos žemyno. Tačiau geriausias būdas užtikrinti, kad AR ateityje labiau klestėtų, – sutelkti pastangas ir reformuoti, modernizuoti bei įvairinti jų ekonomiką, labai paveiktą pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. Kiekvienas AR yra skirtingas, todėl kiekvienam reikia rasti būtent jam tinkamų priemonių. Šiame dokumente pateikiamoje atnaujintoje strategijoje parodomos visų atokiausių regionų galimybės, tačiau kiekvienas regionas, priklausomai nuo jų ypatumų, turės rasti savo kelią link didesnio klestėjimo. Nors kai kurios konkrečios paramos AR priemonės yra naudingos, kartais geriausia parama AR suteikiama, kai pakoreguojamos ES taisyklės arba atsižvelgiama į konkrečius įgyvendinimo laikotarpiu vyraujančius poreikius. Šia strategija siekiama parodyti, kaip atokiausiems regionams gali būti naudingos daugelis iniciatyvų, kuriomis padedama įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, įvairiose Europos politikos srityse AR padėčiai skiriant gerokai daugiau dėmesio negu tai buvo daroma iki šiol. Unikalus turtas ir papildoma nauda Kiekvienoje atokiausiems regionams skirtoje strategijoje turi būti pripažįstama jų vertė visai ES. Dėl geostrateginės padėties AR yra ES ambasadoriai Atlanto vandenyje, Karibų jūroje ir Indijos vandenyje, jų santykiai su kaimynais gali būti naudingi ES ir didinti ES įtaką tuose regionuose. Nepaisant to, kad AR kyla įvairių kliūčių, dėl jiems būdingų ypatumų jie gali skatinti augimą. AR sudaro daugiau kaip pusę ES išskirtinių ekonominių zonų (IEZ), o potencialios jūrų išteklių atsargos įvertintos beveik 15 mln. km2. Tai unikali giliavandenė ES tyrimų, atliekamų tokiose srityse kaip aprūpinimas maistu, su klimatu susiję veiksmai, energetika ir biotechnologijos, laboratorija. Dėl išskirtinės gamtos ir kultūrinės aplinkos šie regionai vertingi ir kaip turizmo objektai. Geografinė AR padėtis teikia ES nemenkų galimybių plėtoti kosmoso, astrofizikos ir palydovų sričių veiklą. Atokiausiuose regionuose yra unikali rūšių ir ekosistemų įvairovė, labai svarbi pasaulinei biologinei įvairovei. Atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose endeminių gyvūnų ir augalų rūšių yra daugiau negu visame Europos žemyne, įskaitant daugiau kaip 20 proc. pasaulio koralų rifų ir lagūnų. Jų biologinė įvairovė teikia galimybių sveikatos, biomedicinos ir biofarmacijos, kosmetikos srityse ir daugelyje kitų sektorių, pavyzdžiui, ekologinei statybai skirtų medžiagų ir medienos. Įvairiuose regionuose yra sąlygų atsinaujinantiems energijos šaltiniams – nuo biodegalų iki vėjo, saulės, geoterminių ar fotovoltinių šaltinių – plėtoti. Kalbant apie žmogiškąjį kapitalą, atokiausiuose regionuose, palyginti su jų kaimynais, yra labiau išsilavinusios ir aukštesnės kvalifikacijos darbo jėgos, teikiamos geresnės viešosios paslaugos, turima pažangesnės praktinės patirties, taigi jie gali parduoti paslaugas ir patirtį sektoriuose, kuriuose sukuriama didelė pridėtinė vertė. Pagrindiniai siūlomos partnerystės, kuria siekiama augimo, principai: - padėti AR išnaudoti visas galimybes, užtikrinančias pažangų, tvarų ir integracinį augimą, pagrįstą jų turimomis gėrybėmis ir vietos potencialu; - užtikrinti, kad Europos politikos sistema padėtų mažinti kliūtis, trukdančias AR visapusiškai integruotis į bendrąją rinką ir - siekti, kad AR būtų labiau pripažįstami kaip visiems vertingi, taip pat kad būtų pripažįstamas poreikis atsižvelgti į jų ypatumus ir apribojimus. AR rėmimo veiksmai turi būti pagrįsti ES, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijų partneryste. Visais šiais lygmenimis reikia tvirto ryžto veikti. AR patys turi pasinaudoti visomis turimomis galimybėmis. 2. Atokiausiems regionams skirtos Europos strategijos pažanga Nuo 1999 m. ES oficialiai pripažįsta AR geografinį ir ekonominį ypatumą – atokumas, izoliuotumas, mažumas, topografinės sąlygos, klimatas ir ekonominis priklausomumas nuo keleto produktų, o tai labai riboja šių regionų plėtrą (SESV 349 straipsnis), be to AR sunku gauti bendrosios rinkos teikiamos naudos. Nuo 2004 m. Komisija su AR susijusius veiksmus apibrėžia sistemoje, kurioje svarbiausi trys pagrindiniai elementai[3]: pasiekiamumo gerinimas, konkurencingumo didinimas, regioninės integracijos į kaimyninius regionus skatinimas. Nuo 2008 m.[4] Komisija daug dėmesio skiria tam, kad būtų kuo labiau pasinaudota unikaliomis regionų vertybėmis. Svarstant, kaip pagerinti ekonominės veiklos rezultatus, dalyvavo ir patys AR[5], remiami atitinkamų valstybių narių[6], taip pat Tarybos ir Europos Parlamento[7]. 2011 m. Pedro Sorbes pateikė ataskaitą „Europos atokiausi regionai ir bendroji rinka – ES įtaka pasaulyje“[8], kurioje pabrėžiamas poreikis geriau integruoti AR tiek į tvirtesnę ir pelningesnę bendrąją rinką, tiek į artimiausias kaimynines teritorijas, pirmiausia atsižvelgiant į bendrosios rinkos išorės aspektą. Komisijos užsakytame tyrime „Augimo veiksniai atokiausiuose regionuose“[9] pripažįstami struktūriniai AR apribojimai, kartu pabrėžiamos ekonomikos augimo galimybės. Tyrime taip pat nurodomi AR tarpusavio skirtumai ir teigiama, kad konkrečioms kiekvienam AR kylančioms problemoms spręsti reikia pritaikytų priemonių. Tyrime pateikiama išvada, kad būtina stiprinti tokius tradicinius sektorius kaip žemės ūkis, didinti produktų įvairovę ir specializaciją. Beveik visuose AR didelį potencialą turi tvarus turizmas. Tyrime, remiantis AR gėrybėmis, įvardijami sparčiai besivystantys sektoriai, įskaitant biologinę įvairovę ir jūrų ekosistemas, atsinaujinančiosios energijos gamybos potencialą, pažangius žemės ūkio ir aplinkos arba klimato tyrimus, astrofiziką ir aerokosmoso mokslą. Kitame tyrime „Demografinės ir migracijos tendencijos AR. Poveikis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai“[10] taip pat pabrėžiamas AR potencialas, tačiau paminimos ir problemos, kurių kyla siekiant švietimo, užimtumo ir aplinkos tikslų. Šiais elementais turėtų būti pagrįsta atnaujinta ES strategija, skirta AR. 3. Atnaujintos ES strategijos elementai Nors dabartinė AR politikos sistema tebegalioja, ją reikia atnaujinti ir pakoreguoti atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“. Tai reiškia, kad turi būti labiau akcentuojamas darbo vietų kūrimas ir augimas, išsamus požiūris į su klimatu susijusius veiksmus. Strategijos elementai: I. Pagerinti bendrosios rinkos pasiekiamumą. Pasiekiamumas reiškia susisiekimą, tačiau tai taip pat reiškia žinių perdavimą ir naujų ryšių ir informacinių technologijų diegimą prieinama kaina. II. Didinti konkurencingumą modernizuojant ir įvairinant AR ekonomiką, investuojant į didelį augimo potencialą ir (arba) didelę papildomą naudą turinčius sektorius (tradicinius ir besiformuojančius), įperkamas ir tvarias energijos atsargas, diegiant tuose sektoriuose inovacijas ir remiant privačiojo sektoriaus (daugiausia MVĮ ir labai mažų įmonių) plėtrą ir su naujais produktais ir paslaugomis susijusias inovacijas. III. Stiprinti regioninę integraciją atitinkamose geografinėse AR zonose ir per AR išplėsti ES socialinės bei ekonominės ir kultūrinės įtakos sferą, skatinti intensyvesnę prekybą ir dalijimąsi žiniomis. Atokiausi regionai – ES avanpostai atitinkamuose regionuose, ir jų artimi ryšiai su užjūrio šalimis ir teritorijomis[11], trečiosiomis šalimis, pavyzdžiui besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis (Brazilija ar Pietų Afrika), besivystančiomis šalimis, taip pat išsivysčiusiomis šalimis, su kuriomis AR sieja istorija ir kultūra, naudingi Europos Sąjungai. IV. Stiprinti AR plėtros socialinį aspektą, taip pat ir priemonėmis, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas, įgūdžių didinimas, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimas, aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų skaičiaus didinimas, skurdo mažinimas, geresnė sveikatos priežiūra ir didesnė socialinė įtrauktis. V. Su klimato kaita susijusių veiksmų imtis visose atitinkamose politikos srityse. Bus imamasi tinkamų veiksmų, susijusių su prisitaikymo ir švelninimo priemonėmis. Visi toliau pateikti pasiūlymai dėl ateities teigiamai veikia šiuos elementus. 4. Pasiūlymai dėl ateities Šiame komunikate apibrėžtos priemonės turi būti įgyvendinamos partnerystės pagrindais. Valstybės narės ir susijusios regioninės valdžios institucijos turėtų išlaikyti tvirtą ryžtą kuo labiau padidinti kiekvieno atokiausio regiono potencialą ir užtikrinti, kad nacionalinės taisyklės ir praktika būtų koreguojamos, kad atitiktų AR poreikius. Patys atokiausi regionai turėtų toliau didinti savo pajėgumą dalyvauti pagal ES programas skelbiamuose konkursuose. Vadovaudamasi 2010 m. birželio mėn. Tarybos išvadomis Komisija užtikrins, kad atliekant poveikio vertinimus, taip pat rengiantis įgyvendinti naujas politikos iniciatyvas prireikus būtų atsižvelgta į AR. Komisija, įgyvendindama savo komunikacijos politiką, didins AR matomumą ir toliau rengs AR ir Europos institucijų pareigūnų mainus bei komandiruotes. 4.1. Vidaus mastu 1) Sanglaudos politika Sanglaudos politika – pagrindinė ES priemonė, kuria siekiama įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, stengiantis daugiausia ES investicinių lėšų skirti darbo vietų kūrimui ir augimui. Įgyvendinant sanglaudos politiką atokiausiuose regionuose bus remiamos investicijos į pažangų, tvarų ir integracinį augimą. Bus akcentuojamos investicijos, kuriomis būtų galima visam laikui sumažinti AR ir likusios ES skirtumus. Tai, kad siūlomoje sanglaudos politikos reformoje numatyta lėšas telkti pagal temas, pirmiausia padės užtikrinti, kad inovacijoms – jas suvokiant plačiausia prasme – remti būtų prieinamos gausios lėšos, skatinti ekonomikos modernizavimą ir įvairinimą, tenkinti pagrindinį žmogiškojo kapitalo investicijų poreikį, stiprinti MVĮ sektorių, kad jame būtų galima kurti ir išlaikyti darbo vietas, remti prisitaikymą prie klimato kaitos, jos švelninimą ir tvaraus energijos tiekimo užtikrinimą. Komisija siūlo ir toliau taikyti specialų režimą atokiausiems regionams, kad padėtų jiems geriausiai pasinaudoti prieinamomis investicinėmis lėšomis. Siūloma, kad nepaisant AR BVP būtų nustatyta 85 proc. bendro finansavimo norma. Siūloma skirti specialią išmoką papildomoms su AR kylančiomis kliūtimis susijusioms išlaidoms atsverti ir AR ekonomikai įvairinti bei modernizuoti. Komisija vertins, ar partnerystės susitarimuose, dėl kurių kitam finansiniam laikotarpiui Komisija ir kiekviena valstybė narė tarsis, tinkamai atspindėti individualūs kiekvieno AR poreikiai ir vertybės. Kiekvienas AR turės ištirti savo potencialą ir užtikrinti, kad kritinė ERPF lėšų masė būtų skiriama moksliniams tyrimams ir inovacijoms, naujų užimtumo galimybių, taip pat naujų galimybių įmonėms, siekiant inter alia sumažinti protų nutekėjimą, skatinimui, taip pat efektyviam energijos naudojimui ir atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad AR atstovai visapusiškai dalyvautų rengiant susitarimą ir stebint jo įgyvendinimą. Norint labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms padidinti galimybes gauti finansavimą, AR bus raginami deramą finansavimą skirti su sanglaudos politika susijusioms finansinėms priemonėms, o mikrokreditavimo potencialui savo teritorijose plėtoti jie bus raginami pasinaudoti finansinėmis bei nefinansinėmis priemonėmis, kurios siūlomos įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip JEREMIE ar JASMINE. Pažangiosios specializacijos platforma[12] valstybėms narėms ir regionams padeda rengti jų inovacijos strategijas su sanglaudos politika susijusiam finansavimui gauti. Platforma atokiausiems regionams teikia galimybių mokslo ir technologijų srityse kuo labiau pasinaudoti savo unikaliu turtu, padėti Europos mokslinių tyrimų erdvėje (EMTE) kurti naujas galimybes ir jomis pasinaudoti. Tokiuose projektuose ir inovacijos strategijose turėtų būti visapusiškai išnaudojama „Horizontas 2020“ ir naujos sanglaudos politikos sinergija. Pagal mokslinių tyrimų pagrindų programas ir sanglaudos politikos lėšomis finansuojami projektai gali būtų labai svarbūs pritraukiant ir mokant mokslininkus, taip pat AR visapusiškai integruojant į EMTE, įskaitant svarbų papildomą poveikį vietos ir regiono ekonomikai. Remiantis Komisijos pasiūlymais, Europos socialinis fondas (ESF) toliau rems AR, tarp kurių yra regionų, kuriuose nedarbo lygis – didžiausias ES. Visapusiškų investicijų reikia dalyvavimui rinkoje ir darbo jėgos judumui (tiek šalyje, tiek tarptautiniam), švietimui, kvalifikacijos tobulinimui ir mokymuisi visą gyvenimą, visų pirma siekiant sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų ir padidinti aukštojo mokslo siekiančių ir baigiančių asmenų skaičių, skatinti. ESF taip pat padės AR palengvinti darbuotojų ir įmonių prisitaikymą prie pokyčių, didinti produktyvumą, užtikrinti gerą jaunimo integraciją į darbo rinką, didinti socialinę įtrauktį ir institucinius gebėjimus. AR turėtų pasinaudoti siūloma ES socialinių pokyčių ir inovacijų programa, įskaitant PROGRESS, EURES ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“. Komisija pasiūlė, kad siekiant padidinti konkurencingumą, pagerinti prekybinius ir su žiniomis susijusius ryšius su kaimynais būtų aktyvinamas ERPF[13] finansuojamas teritorinis bendradarbiavimas, kuriame dalyvauja AR. Remiantis šiuo pasiūlymu, AR turėtų gauti ne mažiau kaip 150 proc. šiuo laikotarpiu gaunamos ERPF paramos ir dar papildomą 50 mln. EUR išmoką. Bendra suma, kurią galima skirti AR veiksmams ne Europos Sąjungoje, turėtų padidėti nuo 10 iki 30 proc., tai turėtų palengvinti projektų įgyvendinimą kartu su kaimyninėmis šalimis ir teritorijomis. Komisija pabrėžia galimybes, kurių yra pagal dabar įgyvendinamas tarptautinio bendradarbiavimo priemones, bet mielai palengvintų AR bendradarbiavimą su valstybėmis, su kuriomis jie turi bendras jūrų sienas, kai atstumai ilgesni kaip 150 km. 2) Tradiciniai sektoriai Augimo veiksnių tyrimas: „Gamybą ir užimtumą <...> galima gerinti tik įvairinant ir specializuojant produktus.“ „Dar nevisiškai išnaudotos tokios specializacijos sritys kaip ekologinis, nekenkiantis aplinkai, socialinis, kultūrinis ir [sveikatingumo] turizmas.“ Žemės ūkis ir kaimo plėtra. Specialių priemonių atokiausiems regionams ir saloms programos (POSEI) paramos žemės ūkiui schema yra atokiausiems regionams sukurta priemonė. Schemą sudaro du skirsniai, pateikiamos konkrečios nuostatos dėl vietos žemės ūkio produkcijos tiekimo ir rėmimo, taigi valstybės narės gali gana lanksčiai pasirinkti, kas yra tikslinės išlaidos, įskaitant produkcijos įvairinimo veiksmus. 2006 m. POSEI reformos poveikio ataskaitoje patvirtinama, kad ši schema atitinka AR poreikius, o dėl skirtų išteklių pavyko pasiekti programos tikslus. Komisija siūlo šią schemą, šiek tiek pakoregavus, toliau taikyti, o 2013 m. ją būtų galima dar kartą peržiūrėti. Jei bus atliekama POSEI schemos peržiūra, bus analizuojama naujų veiklos sričių, pavyzdžiui, medienos gamybos Prancūzijos Gvianoje, svarba. Remiantis Komisijos pasiūlymais, AR taip pat bus toliau taikomas specialus Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai[14] režimas ir bus remiamas konkurencingumo didinimas, veiklos įvairinimas kaimo vietovėse, tausus gamtos išteklių valdymas ir subalansuota teritorinė kaimo vietovių plėtra. Žuvininkystė. Komisijos pasiūlymuose dėl bendros žuvininkystės politikos reformos numatyta, kad valdant žuvų išteklius ir priimant sprendimus bus labiau atsižvelgiama į regioninį aspektą, atkreipiamas dėmesys į jūrų baseinus ir vietos išteklius. Paisydama šio regioninio aspekto, Komisija su Europos Parlamentu ir Taryba diskutuoja, kaip užtikrinti, kad AR suinteresuotieji subjektai veiksmingai dalyvautų konsultacijų procese ir kuriant apsaugos priemones, įskaitant specialios konsultacinės tarybos sudarymą siekiant geriau atsižvelgti į AR specifines aplinkybes. Be to, AR vietos žuvininkystės įmonėms turėtų tekti atsakomybė už žvejybos valdymą, jos turėtų parengti rinkodaros planą, kaip padidinti savo produktų pridėtinę vertę. AR galėtų pasinaudoti įvairiomis juos itin dominančiomis priemonėmis, įtrauktomis į pasiūlymus dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), pavyzdžiui, tai galėtų būti veiksmai, kuriais palaikomas tausus vietos žvejybos plotų plėtojimas, arba parama mažiems pakrantės laivynams, įskaitant verslo ir rinkodaros strategijų konsultacines paslaugas ar novatoriškų metodų taikymo galimybių studijas. Svarbus AR potencialių paramos gavėjų finansavimo šaltinis taip pat galėtų būti parama akvakultūros ir perdirbimo įmonėms, pasinaudojant parama šiose įmonėse būtų galima kurti darbo vietas. Priemonių imasi ir finansuotojai – siūlomas EJRŽF atsižvelgia į AR ypatumus ir siūlo papildomą finansavimo schemą, pagal kurią intensyviau remiamos EJRŽF investicijos šiuose regionuose. Siūlomas EJRŽF taip pat numato integruoti kompensavimo mechanizmus (tai būtų vadinamoji žuvininkystės POSEI), kad AR toliau gautų paramą[15]. Be to, remdamasi modeliais, dabar taikomais Azorų saloms, Madeirai ir Kanarų saloms, Komisija su Europos Parlamentu ir Taryba diskutuoja dėl žvejybos zonos, kurioje žvejoti būtų leidžiama tik suteikus išskirtines teises, nustatymo Prancūzijos AR. Turizmas kai kuriuose AR – jau įsigalėjusi veiklos sritis, tačiau, remiantis augimo veiksnių tyrimu, dar yra didžiulis tolesnės plėtros potencialas. AR raginami padidinti pastangas ir įgyvendinti veiksmus, nustatytus Komunikate „Turistų lankomiausias žemynas – Europa“ (2010 m. birželio mėn.), kad turizmas dėl specializacijos taptų tvarus ir skatintų augimą. Veiksmingumas turėtų būti didinamas plačiau naudojant IRT ir gerinant kokybę, įgūdžius ir kompetenciją. Naujos sanglaudos politikos programos bus investicijų į turizmą finansavimo šaltinis. Kultūros ir gamtos paveldas yra svarbūs į turizmą orientuotos AR plėtros ištekliai. ES skatins priemones, kuriomis padedama saugoti, tausiai naudoti kultūros ir gamtos paveldą, įskaitant biologinę įvairovę, didinti jo pridėtinę vertę ir gerinti jo pasiekiamumą turizmo AR tikslais. Komisija sieks užtikrinti, kad AR galėtų dalyvauti būsimose Sąjungos kultūros politikos programose ir iniciatyvose siekiant plėtoti kultūros ir kūrybos sektorius. 3) Besiformuojantys sektoriai Augimo veiksnių tyrimas: „[Reikia rasti tinkamą] radikalaus tradicinių sektorių tobulinimo ir pakankamos erdvės naujiems produktams ir sektoriams atsirasti kūrimo pusiausvyrą.“ „Sutelkus endogeninius išteklius, naujas technologijas ir pasinaudojimo tais veiksniais būdus, galima sukurti konkurencinį pranašumą.“ „Rengiant strategijas daug dėmesio turi būti skiriama žmogiškiesiems ir materialiesiems ištekliams, ir tokie ištekliai turi būti sutelkiami siekiant juos labiau orientuoti į rinką, o ne išsklaidyti daugybėje potencialių sričių.“ Moksliniai tyrimai ir inovacijos. AR dalyvavimas MTTP tinkluose bus labai svarbus juose siekiant pažangaus augimo. Jau yra daug gerosios patirties pavyzdžių, nors kritinės masės mokslinių tyrimų srityje trūkumas tebekelia problemų. Siūloma strategija „Horizontas 2020“ bus ugdoma mokslinė kompetencija atokiausiuose regionuose, remiamos technologinės ir praktinės inovacijos ir skatinamos privataus sektoriaus investicijos į bandymus, įskaitant žemės ūkį ir regionams būdingą biologinę įvairovę. Bus siekiama, kad labai įvairių sričių suinteresuotieji subjektai ragintų kurti inovacijas, iš kurių tradiciniuose sektoriuose atsirastų naujų produktų ar pritaikymo būdų, arba atsirastų naujų ekonominės veiklos, kuriančios darbo vietų, sričių. Tvari energetika. ES rems dabar įgyvendinamus ir naujus veiksmus, kuriais siekiama sumažinti AR priklausomumą nuo importuojamos energijos ir iškastinio kuro ir plėtoti atsinaujinančius energijos šaltinius pasinaudojant struktūriniais fondais ir tokiomis iniciatyvomis kaip „Salų paktas“. Bus siekiama pagerinti gebėjimą apsirūpinti energija ir remti kompetencijos centrų, galinčių padėti išmetamą CO2 kiekį vėliausiai iki 2020 m. sumažinti 20 proc., kūrimą. Remdamasi su energetika susijusiais Europos Parlamento pasiūlymais Komisija su AR ir jų valstybėmis narėmis tirs, kaip atsinaujinančiosios energijos ir energijos naudojimo efektyvumo srityje geriausiai panaudoti sanglaudos politikos lėšas, kad būtų patenkinti konkretūs AR poreikiai atsižvelgiant į AR galimybes. Jūrų sektoriaus galimybės. Atsižvelgiant į patobulintą Integruotą jūrų politiką Europos Sąjungai[16], 2014–2020 m. laikotarpiu ES lėšos pagal Bendrą strateginę programą ar kitas susijusias horizontaliąsias programas gali būti skiriamos investicijoms į AR jūrų sektorių ar jūrų ekonomiką. Taigi, Makaronezijos ir Karibų jūros AR turėtų pasinaudoti galimybėmis, kurių atsiranda įgyvendinant ES Atlanto strategiją[17]. Žinių tinklų srityje Komisija ketina Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo (EMODNet) programą po 2012 m. įgyvendinti ir atokiausiuose regionuose. Komisija, įgyvendindama Sąjungos integruotą jūrų politiką, įskaitant „Mėlynojo augimo“ iniciatyvą[18], ir toliau atsižvelgs į AR. 4) Verslumo plėtojimas Mažosios ir vidutinės įmonės svarbios palyginti nedidelio masto AR ekonomikai. Pagrindinė problema – galimybė gauti finansų verslui plėtoti. Įgyvendindama Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planą[19] ir Socialinių pokyčių ir inovacijų programos mikrofinansų ir socialinio verslumo dalį[20], Komisija atsižvelgs į specifinę AR padėtį. Be to, ką galima padaryti pasinaudojant tokiomis ERPF iniciatyvomis kaip JEREMIE, Komisija ir EIB grupė sieks kartu su valstybėmis narėmis ir AR remti vietos investicinių fondų kūrimą kiekviename AR ir regioninių kapitalo ir (arba) investicijų rinkų plėtojimą. Socialinis verslumas. Socialinės įmonės – svarbi varomoji integracinio augimo ir plėtros jėga. AR turėtų ištirti, ko galėtų imtis pagal naująją 2011 m. spalio mėn. patvirtintą Socialinio verslo iniciatyvą, kuria siekiama sukurti palankią aplinką bendrovėms, pirmiausia siekiančioms patenkinti socialinius poreikius, ir išdėstyti išsamų veiksmų planą socialinių įmonių matomumui ir galimybėms gauti finansavimą padidinti. ERPF ir ESF reglamentuose siūloma 2014–2020 m. laikotarpiui nustatyti specialius investicinius prioritetus. 5) Integracija į bendrąją rinką Bendrosios rinkos akte[21] pabrėžiama bendrosios rinkos, kaip konkurencinės AR platformos, svarba. Antrasis Bendrosios rinkos skyrius turėtų būti patvirtintas 2012 m. rudenį. Visais atvejais, kai tai bus aktualu, bus atsižvelgiama į specifinę AR padėtį, kad jie galėtų visapusiškai integruotis į bendrąją rinką. Pirma kliūtis tokiai integracijai – AR atokumas. ES atsižvelgs į AR aspektą susisiekimo, telekomunikacijų ir energetikos srityse[22] įgyvendindama ir plėtodama transeuropinius tinklus. Prireikus ir atsižvelgiant į politikos tikslus ir kriterijus, nustatytus sektoriams skirtose gairės, kai jos bus priimtos, AR šiose trijose srityse bus įtraukti į bendros svarbos projektus[23]. Šio požiūrio bus laikomasi ir pagal siūlomą Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) nustatant tinkamus finansuoti bendros svarbos projektus. Konkrečiau kalbant, įgyvendinant siūlomą EITP finansinė parama susisiekimo srityje galės būtų skiriama bendros svarbos projektams, kuriuose dalyvauja AR ir kurių pagrindinis tikslas – jūrų greitkeliai. Remdamasi su transportu susijusiais Europos Parlamento pasiūlymais, Komisija su AR ir jų valstybėmis narėmis tirs, kaip kiekvienu atveju būtų galima geriausiai panaudoti sanglaudos politikos lėšas. Bus svarbu panaikinti skaitmeninę takoskyrą ir pagerinti AR galimybes patekti į bendrąją skaitmeninę rinką. Siekiant sukurti gerai veikiančią ir veiksmingą bendrąją skaitmeninę rinką, visuose būsimuose teisės aktų pasiūlymuose dėl Europos bendrosios skaitmeninės rinkos bus aiškiai atsižvelgiama į AR. Norint išvengti konkurencijos iškraipymo bendrojoje rinkoje, labai svarbios yra valstybės pagalbos taisyklės. SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte AR aiškiai pripažįstami regionais, kuriems, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, parama gali būti teikiama ekonominei plėtrai skatinti. Taigi, regioninės pagalbos teikimo gairėse AR bus toliau taikomas lengvatinis režimas. Be to, žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose AR bus ir toliau taikomos specialios taisyklės. Bendrosios rinkos ramstis – viešųjų pirkimų taisyklės, pagrįstos sąžiningais ir atvirais konkursais. Komisija tirs galimybę atsižvelgti į AR ES viešųjų pirkimų taisyklių reformos pasiūlymų įgyvendinimo etape, kai tie pasiūlymai bus patvirtinti. Siekiant nustatyti, ar viešosioms sutartims, kurioms ES viešųjų pirkimų taisyklės netaikomos arba taikomos tik iš dalies, taikomos ES sutarties taisyklės ir principai, AR aspektas jau dabar yra tam tikru požiūriu aktualus[24]. Tačiau reikėtų toliau aiškintis dabar susiklosčiusią padėtį. Atokiausių regionų perkančiosios organizacijos gali reikalauti, kad įmonės, su kuriomis sudaromos viešosios sutartys, samdytų vietos darbo jėgą, jei tik neatsiranda tiesioginė arba netiesioginė diskriminacija, susijusi su įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas[25], užkertamas kelias interesų konfliktams arba jų išvengiama. Mokesčiai ir muitai. Taikant specialius režimus AR konkurencingumas padidėjo. Komisija tirs valstybių narių prašymus ir paaiškinimus dėl šių režimų pratęsimo ar pakeitimo ir atitinkamai pateiks pasiūlymus atsižvelgdama į šių režimų poveikį vietos ekonomikai ir vidaus rinkai. Gero valdymo mokesčių srityje principai (skaidrumas, keitimasis informacija ir sąžininga konkurencija mokesčių srityje) turėtų būti viršesni kaip ir bet kur kitur ES. Geresnis informavimas. Kiekviename AR bus įsteigti bendrosios rinkos informaciniai punktai, įgyvendinsiantys AR įmonėms ir valdininkams skirtas konkrečias mokomąsias priemones ir teiksiantys daugiau informacijos apie su pasiūlymu susijusias galimybes. Taip pat bus labiau naudojamasi IKI ir SOLVIT platformomis. Švietimas ir kvalifikacija. Siūloma programa „Erasmus visiems“[26] teiks galimybių sudaryti AR įmonių ir švietimo bei mokymo institucijų (pvz., universitetų, profesinio mokymo įstaigų) partnerystę ir palengvinti bei skatinti studentų ir dėstytojų judumą į AR ir iš jų. ESF gali finansuoti švietimo ir mokymo sistemų modernizavimą, taip pat priemones, kurių imamasi aukštos kokybės švietimo prieinamumui pagerinti. Vartotojų politikos srityse Komisija, įgyvendinama naująją Europos vartotojų darbotvarkę, prireikus atsižvelgs į AR. AR vartotojus dominantys klausimai yra susiję su tokiais sektoriais kaip kelionės, telekomunikacijos ir energetika. Sveikata taip pat svarbi, nes AR ir žemyno gyventojų tikėtina gyvenimo trukmė ir sveikatos būklė skiriasi. Įgyvendinant sanglaudos politiką yra galimybių investuoti į sveikatos infrastruktūrą, įskaitant telemediciną ir sveikatos priežiūros specialistų mokymą AR. 6) Atokiausių regionų aplinkos apsauga Įgyvendinant ES civilinės saugos politiką remiamos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti tam tikrą AR neatsparumą gaivalinėms nelaimėms ir padedama sudaryti sąlygas tvaresniam augimui. AR geografinė padėtis ir sudėtinga topografija apsunkina intervencinių išteklių išdėstymą, dėl to susidarius didelio masto ekstremaliai situacijai prireikia specialios pagalbos. Sprendime dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo ir Sprendime dėl civilinės saugos finansinės priemonės[27] minimi ypatingi AR poreikiai ir į juos atsižvelgiama įgyvendinant su ES civilinės saugos mechanizmu susijusius veiksmus. Ši parama taip pat minima Pasiūlyme dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo[28]. Su klimato politika susiję veiksmai. ES imsis veiksmų tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo[29] prie jos srityse. AR atsparumą klimato kaitos poveikiui reikia didinti remiant prisitaikymą prie klimato kaitos visuose susijusiuose sektoriuose ir skatinant ekologiškesnę ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, didinant energijos ir išteklių vartojimo efektyvumą, taip pat transporto ir žemės ūkio tvarumą. AR itin aktuali yra pakrančių apsauga. 2013 m. bus paskelbti Komisijos užsakyto klimato kaitos poveikio AR tyrimo rezultatai. Biologinė įvairovė ir ekosistemų funkcijos. Vykdant tokias iniciatyvas kaip BEST (angl. Biodiversity and Ecosystem Services in Territories of European Overseas – savanoriška Europos užjūrio teritorijų biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijos programa), padedančias įgyvendinti visus aktualius ES biologinės įvairovės strategijos tikslus ir veiksmus, bus didinamos pastangos remti AR biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas. Šioje srityje vykdoma veikla gali būti finansuojama iš struktūrinių fondų. 4.2. Išorės mastu Atsižvelgiant į AR geografinę padėtį šiai strategijai svarbi išorės mastą apimanti ES politika. Kad galėtų geriau išplėtoti savo potencialą ir duoti ES visą galimą papildomą naudą, AR turi geriau integruotis ne tik į bendrąją rinką, bet ir regionines kaimynines teritorijas. Reikėtų sudaryti kaimynystės planus, neprieštaraujančius ES užsienio politikos tikslams. ES institucijos geriau derins ir papildys veiksmus, visų pirma bus labiau stengiamasi pagerinti ERPF remiamų bendradarbiavimo programų ir kitų priemonių, ypač Europos plėtros fondo, taip pat Vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Partnerystės priemonės, koordinavimą ir sinergiją. AR naudingas išorinis bendrosios rinkos aspektas taip pat turės būti stiprinamas remiantis tuo, kas nuveikta įgyvendinant Bendrosios rinkos aktą. AR ir jų kaimynų bendradarbiavimo bus siekiama paisant visų šalių interesų ir ypač stengiantis paskatinti ekonomines galimybes. Bendradarbiauti gali būti skatinama geriau pasinaudojant ES susitarimų su trečiosiomis šalimis[30] ad hoc nuostatomis ir programomis, pavyzdžiui, Erasmus Mundus švietimo srityje – taip AR universitetai gali būti mokomosios veiklos lyderiai. AR turi potencialą tapti verslo ir bendradarbiavimo platformomis ir logistikos centrais. Prekybos ir žvejybos susitarimai. ES susitarimuose bus deramai atsižvelgiama į AR, pavyzdžiui, tais atvejais, kai susitarimai bus susiję su AR gaminamais produktais. Tai AR gamintojams padės konkuruoti ne tik ES, bet ir trečiųjų šalių rinkose. Jau įsitvirtino praktika, kad su prekybos susitarimais, pavyzdžiui, ekonominės partnerystės susitarimais, pateikiamas poveikio tyrimas, o prireikus turėtų būti atsižvelgiama ir į AR. AR svarbu, kad įtraukiamos konkrečios apsaugos sąlygos, tačiau apie jas reikėtų geriau informuoti, kad prireikus būtų galima tomis sąlygomis visokeriopai pasinaudoti. Nauji ir veiksmingesni oro ir jūrų maršrutai tarp AR ir jų kaimynų. Komisija pasvarstys, kaip rengiant naują 1994 ir 2005 m. aviacijos gairių[31] versiją ir peržiūrint 2004 m. jūrų transporto gaires[32] būtų galima atsižvelgti į AR ypatumus. Komisija vertins valstybių narių prašymus su trečiosiomis šalimis, AR kaimynėmis, sudaryti dvišalius susitarimus, kuriais nustatomi keleivinio transporto paslaugų reikalavimai, panašūs į su viešosiomis paslaugomis susijusias prievoles pagal ES teisę. Tai gali būti numatoma tik tada, kai vien rinkos sąlygų nepakaks ekonominės veiklos vykdytojams pritraukti, jie bus nediskriminuojami ir bus laikomasi jau sudarytų dvišalių ir daugiašalių susitarimų ir atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių. ES taip pat svarstys, ar nereikėtų su AR kaimyninėmis šalimis sudaryti susitarimų dėl transporto liberalizavimo ir jungčių skaičiaus padidinimo. Energetika. ES rems AR ir kaimynines šalis bei teritorijas apimančius projektus, kuriais kuriamos efektyvesnės energijos rinkos. Elektroninių ryšių tinklai. Svarbiausias prioritetas bus didinti tinklo infrastruktūros patikimumą. Dabar esantys skaitmeniniai tinklai, pagrįsti vien nedidelio pajėgumo povandeninėmis kabelių jungtimis, neužtikrina paslaugos nepertraukiamumo, taigi sparta negali būti nuolat didinama. Klausimai, susiję su IRT paslaugų prieiga, tarifais, kokybe ir saugumu, turi būti sprendžiami ryžtingiau, visų pirma tam, kad būtų sudarytos sąlygos sparčiam internetui. Valstybių narių konkurencijos tarnyboms tenka svarbus vaidmuo nustatyti povandeninių kabelių talpos įsigijimo sąlygas, taip pat prieigos prie tų kabelių sausumoje sąlygas. Tarptautiniu mastu veikiančios MVĮ. Komisija į AR itin atsižvelgs imdamasi Komunikate „Smulkusis verslas dideliame pasaulyje“[33] nurodytų veiksmų. Verslo įmonių alternatyvaus ginčų sprendimo priemonės. AR veikiančių įmonių ir jų kaimynių trečiųjų šalių tarpusavio pasitikėjimo didinimas – vieni pirmųjų konkrečių veiksmų, kurių reikia imtis siekiant regionuose atverti prekybos srautus. Kad tai būtų pasiekta, reikėtų skatinti kurti AR, UŠT ir kaimyninių trečiųjų šalių verslo įmonių alternatyvaus ginčų sprendimo sistemas suderinant atitinkamas teisės sistemas. Judumas. Valstybės narės turėtų dėti pastangas trečiųjų šalių piliečių pagrindinių grupių – studentų, tyrėjų ir verslo bendruomenės – judumui palengvinti ir kartu tęsti pastangas mažinti neteisėtą imigraciją ir kovoti su prekyba žmonėmis. 5. Išvada AR pasiekimai nemaži, bet jų ekonomika dar palyginti trapi. Reikia ir toliau dėti pastangas mažinti nuolatinius apribojimus ir užtikrinti visišką AR integraciją į bendrąją rinką, taip pat išlaikyti ir stiprinti bendradarbiavimą su kaimynais įvairiais lygmenimis. Rengiant naują strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo politiką reikėtų atsižvelgti į jų ypatumus, o AR ir atitinkamos jų valstybės narės turi padaryti viską, ką gali, kad pasinaudotų turimomis galimybėmis. Potencialus augimas AR gali būti paskatintas restruktūrizuojant tradicinius turizmo, žemės ūkio ir žvejybos sektorius ir senuose bei naujuose sektoriuose diegiant naujas specializacijas, atsirandančias dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros bei inovacijų. Kad AR ateityje klestėtų būtina tradicinius sektorius modernizuoti ir įvairinti pasirenkant gerai apgalvotas naujas veiklos sritis. Komisija rems kiekvieną AR, jam priimtinais individualiais būdais siekiantį įvairinti ir modernizuoti savo ekonomiką, siekiant sudaryti geras ekonomines sąlygas ir sumažinti skirtumus palyginti su kitais ES regionais. Visi AR ir atitinkamos jų valstybės narės raginami parengti veiksmų planą (kuriame būtų nustatyti tikslai ir siekiami rezultatai), kaip jie ketina įgyvendinti strategiją „Europa 2020“. Plane turi būti atsižvelgta į jų specifinę padėtį ir įvairias galimas šiame komunikate nustatytas priemones. Komisija, rengdama reguliarius įvairių tarnybų specialių grupių posėdžius, stengsis pagerinti AR integraciją į bendrąją rinką ir į jų geografinę aplinką. Iki 2017 m. pabaigos Komisija apžvelgs, kaip įgyvendinama kiekviena šiame komunikate siūloma priemonė. [1] Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsniu ir 355 straipsnio 1 dalimi su pakeitimais, padarytais 2010 10 29 Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas, ES yra aštuoni atokiausi regionai: keturi Prancūzijos užjūrio departamentai ir teritorijos (Gvadelupa, Prancūzijos Gviana, Martinika, Reunjonas) ir viena užjūrio bendrija (Sen Martenas); du Portugalijos autonominiai regionai (Azorų salos ir Madeira); vienas Ispanijos autonominis regionas (Kanarų salos). Pagal SESV 355 straipsnio 6 dalį Prancūzija Europos Vadovų Tarybai pateikė oficialų prašymą pakeisti Majoto, kuris dabar priskiriamas užjūrio šalims ir teritorijoms, ES statusą ir nuo 2014 m. sausio mėn. jį laikyti AR. [2] 3023-čiasis Užsienio reikalų tarybos posėdis, 2010 m. birželio 14 d. [3] COM(2004) 343, 2004 5 26; COM(2004) 543, 2004 8 6. [4] Komisijos komunikatas „Atokiausi regionai – Europos turtas“ COM(2008) 642 galutinis, 2008 10 17). [5] Bendras atokiausių regionų memorandumas. Nuo dabar iki 2020 m., 2009 m. spalio 14 d. [6] Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandumas. Atnaujinta Europos strategijos, skirtos atokiausiems regionams, vizija, 2010 m. gegužės 7 d. [7] Europos Parlamento ataskaita dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, 2012 m. balandžio 18 d. (pranešėjas Nuno Teixeira). [8] Komisijos narys M. Barniem paprašė buvusio Ispanijos žemės ūkio ministro, ekonomikos ir finansų ministro ir buvusio Europos Komisijos nario Pedro Sorbes Mira atlikti AR vietos bendrojoje rinkoje tyrimą, http://ec.europa.eu/internal_market/outermost_regions/index_en.htm [9] Tyrimą Komisijos 2009 m. užsakymu atliko „Ismeri Europa“, tyrimo medžiaga pateikta 2011 m. kovo mėn. [10] Tyrimą Komisijos užsakymu atliko „Institut National d'Études Démographiques“ (INED), tyrimo medžiaga pateikta 2012 m. gegužės mėn. [11] Užjūrio šalys ir teritorijos, minimos SESV 198 straipsnyje ir 355 straipsnio 2 dalyje. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas būsimam Tarybos sprendimui dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos, visų pirma jo nuostatoms, susijusioms su regioniniu bendradarbiavimu ir šių teritorijų integravimu. [12] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home [13] COM(2011) 611 galutinis, 2011 10 6. [14] COM(2011) 627 galutinis/2, 2011 10 19. [15] COM(2011) 804 galutinis, 2011 12 2. [16] COM(2007) 575 galutinis, 2007 10 10. [17] COM(2011) 782 galutinis, 2011 11 21. [18] 2011 12 19 Tarybos išvadų 12 punktas. [19] COM (2011) 870 galutinis, 2011 12 7 ir SEC(2011) 1527 galutinis. [20] COM(2011) 609 galutinis, 2011 10 6. Šios priemonės gali būti įgyvendinamos pasitelkiant finansines priemones. Kiek lėšų bus panaudota priklauso, inter alia, nuo priemonių sąlygų ir žinojimo apie jas, taip pat nuo to, kiek bus pageidaujančių pasinaudoti mikrokreditų teikėjų paslaugomis. [21] COM(2011) 206 galutinis, 2011 4 13. „[Mums reikalinga] geriau integruota rinka – kolektyvinio moterų ir vyrų, įmonių ir Europos teritorijų, įskaitant atokiausias ir mažiausiai išsivysčiusias teritorijas, konkurencingumo platforma.“ [22] COM(2011) 650 galutinis/3, 2012 2 6, 4 straipsnio 2 dalies j punktas. [23] Žr. toliau „Išorės mastu“. [24] Atsižvelgiant į tai, kad geografinė padėtis ir rinkos dydis bei struktūra yra kriterijai, lemiantys tai, ar kitų valstybių narių ekonominės veiklos vykdytojai yra nesuinteresuoti sudaryti sutartį. Žr. C179, 2006 8 1. Komisijos aiškinamojo komunikato dėl ES teisės, taikomos sudarant sutartis, kurioms netaikomos arba tik iš dalies taikomos viešųjų pirkimų direktyvos, 1.3 punktas. [25] 1988 M. rugsėjo 20 d. ESTT sprendimas Gebroeders Beentjes BV / Nyderlandų valstybė, 31/87, Rink. 4635. [26] COM(2011) 788 galutinis, 2011 11 23. [27] 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 2007/162/EB; 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2007/779/EB. [28] COM(2011) 934 galutinis, 2011 12 20. [29] Baltoji knyga „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“, COM (2009) 147 galutinis, 2009 4 1. [30] Pavyzdžiui, CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 132 straipsnio h punktas ir 239 straipsnis. [31] Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1). [32] Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui, OL C 013, 2004 1 17, p. 3. [33] COM(2011) 702, 2011 11 9.