Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Suomijos paraiška „EGF/2013/001 FI/Nokia“) /* COM/2013/0707 final */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[1] 28 punkte numatyta galimybė mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) lėšas, taikant lankstumo mechanizmą, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos ir viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas. EGF finansinės paramos taisyklės nustatytos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančiame Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[2]. 2013 m. vasario 1 d. Suomija pateikė paraišką „EGF/2013/001 FI/Nokia“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai „Nokia plc“, „Nokia Siemens Networks“ ir 30 jos subrangovų Suomijoje atleido iš darbo darbuotojus. Nuodugniai išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio, padarė išvadą, kad šiame reglamente nustatytos sąlygos finansinei paramai suteikti yra įvykdytos. PARAIŠKOS SANTRAUKA IR ANALIZĖ Pagrindiniai duomenys || EGF nuorodos Nr. || EGF/2013/001 Valstybė narė || Suomija 2 straipsnio || a dalis Pagrindinė įmonė || Nokia plc Patronuojamosios bendrovės, tiekėjai ir tolesnės gamybos grandies įmonės || 31 Ataskaitinis laikotarpis || 2012 08 01 – 2012 11 30 Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų teikimo pradžia || 2012 08 01 Paraiškos data || 2013 02 01 Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu || 2 863 Atleistų darbuotojų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį ir po jo || 1 646 Bendras remtinų atleistų darbuotojų skaičius || 4 509 Atleistų darbuotojų, pasinaudosiančių priemonėmis, skaičius || 3 719 Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtos lėšos, EUR || 18 830 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos[3], EUR || 790 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos, proc. || 4,03 Visa suma, EUR || 19 620 000 EGF parama (50 %), EUR || 9 810 000 1. Paraiška Komisijai pateikta 2013 m. vasario 1 d., o papildoma informacija teikta iki 2013 m. rugpjūčio 21 d. 2. Paraiška atitinka Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte nustatytas EGF paramos skyrimo sąlygas ir buvo pateikta per šio reglamento 5 straipsnyje nustatytą 10 savaičių laikotarpį. Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos 3. Siekdama nustatyti darbuotojų atleidimo ir esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių dėl globalizacijos sąsają, Suomija teigia, kad dabartinės „Nokia“, „Nokia Siemens Networks“, beveik visų subrangovų ir paveiktų regionų problemos prasidėjo 2011 m. vasario mėn. Tuo metu „Nokia“ pranešė apie didelius bendrovės strategijos pokyčius ir pradėjo plataus masto bendradarbiavimą su „Microsoft“, padarydama „Microsoft Windows Phone“ pagrindine savo išmaniųjų telefonų operacine sistema, o pačios „Nokia“ operacinę sistemą „Symbian“ palikdama iki 2016 m. pabaigos kaip pigesnių telefonų programinės įrangos platformą. Nuo to laiko „Symbian“ telefonų paklausa žymiai sumažėjo, todėl „Symbian“ sistema pagrįstos plėtros ir aptarnavimo operacijos yra sustabdomos. 4. Ketinta toliau eksploatuoti Salo mieste esančią „Nokia“ gamyklą („Nokia Salo“), tačiau maždaug 12 proc. sumažinti biuruose visame pasaulyje dirbančių bendrovės darbuotojų. Dėl to (2011 m. rugsėjo mėn.) buvo uždaryta gamykla Klužo (Cluj) mieste (Rumunija), dėl jos buvo pateikta kita EGF paraiška. „Nokia Siemens Networks“ taip pat pranešė apie didelį atleistų darbuotojų skaičių (2011 m. lapkričio mėn.). 2012 m. kovo 22 d. paskelbta apie darbuotojų atleidimą iš „Nokia Salo“ (atleista 1 000 darbuotojų iš visų 1 700). Suomija, siekdama suteikti paramą šiems darbuotojams, pateikė paraišką „EGF/2012/006 FI/Nokia Salo“, ir nurodė, kad jau numatyta atleisti daugiau darbuotojų ir kad Suomija parengs naują susijusią paraišką dėl pačios „Nokia“ ir jos subrangovų atleisimų darbuotojų. 5. Tai yra nauja susijusi paraiška dėl paramos likusiems „Nokia Salo“ darbuotojams, „Nokia“ darbuotojams kitose šalies dalyse (daugiausia Espe (Espoo), Tamperėje (Tampere) ir Oulu), susijusiems „Nokia Siemens Networks“ ir 30 subrangovų įvairiuose Suomijos regionuose atleistiems darbuotojams. Salo gamykla buvo visiškai uždaryta, dėl to papildomai prarasta 900 darbo vietų. Taip pat buvo nutraukta plataus masto produktų kūrimo programa, dėl to buvo sumažintas darbo vietų skaičius Oulu, Tamperės (Tampere) miestuose ir Salo produktų kūrimo centre. Uždarius gamyklą sumažintas pagalbinių darbuotojų skaičius – labiausiai nukentėjo Espas (Espoo). 6. Pagrindinė darbuotojų atleidimo priežastis yra funkcijų perkėlimas sektoriaus viduje į trečiąsias ne Europos šalis. Mobiliųjų telefonų surinkimas, anksčiau vykdytas Salo ir Klužo (Cluj) miestuose, dabar perkeltas į Aziją (Kiniją, Pietų Korėją, Indiją ir Vietnamą, kur netrukus bus atidaryta nauja „Nokia“ gamykla). Sudėtinių dalių gamyba ir subrangovų gamybinė veikla jau iškelta iš Europos. Gamybos pavyzdžiu į užsienio šalis perkeltas arba perkeliamas ir dizaino bei produktų kūrimas. 7. Surinkimo operacijas perkeliant į Aziją siekiama pagreitinti įrenginių pateikimą rinkai. Dirbdama šalia subrangovų, bendrovė gali greičiau pateikti naujoves rinkai ir padidinti savo konkurencingumą. „Nokia“ jau kuris laikas praranda savo poziciją jai svarbiausiose Kinijos ir Indijos rinkose, kur kelios pigius telefonus gaminančios bendrovės didina savo rinkos dalis. „Nokia“ užimama pagrindinių mobiliųjų telefonų modelių rinkos dalis sumažėjo nuo 33 % (2010 m.) iki 24 % (2011 m.), ši mažėjimo tendencija tęsėsi ir 2012 m. „Apple“ ir „Samsung“ išmanieji telefonai išstūmė „Nokia“ iš daugumos rinkų. Tad 2012 m. antrą ketvirtį „Nokia“ užimama rinkos dalis sumažėjo iki 6,6 % (2010 m. pradžioje ji siekė 38 %), tuo tarpu „Apple“ užimama rinkos dalis sudarė 16,9 %, o „Samsung“ 32,6 %[4]. 8. Geriausiu laikotarpiu elektronikos ir elektrotechnikos pramonėje Suomijoje dirbo daugiau kaip 60 000 žmonių, tačiau iki 2012 m. pabaigos šis skaičius sumažėjo iki 50 000. Tuo pat metu darbuotojų skaičius trečiosiose šalyse veikiančiose šio pramonės sektoriaus bendrovių patronuojamosiose bendrovėse augo − tai akivaizdžiai rodo, kad funkcijos perkeliamos į užsienį, ypač Aziją. Darbuotojai Suomijoje Darbuotojai patronuojamosiose bendrovėse užsienyje 9. Iki šiol dėl mobiliųjų telefonų sektoriaus pateiktos kelios EGF paraiškos, jos visos pagrįstos su prekyba susijusia globalizacija. Tai yra ketvirta paraiška dėl „Nokia“ atleistų darbuotojų; ankstesni trys atvejai buvo susiję su ankstesniais „Nokia“ darbuotojais Vokietijoje, Rumunijoje ir Suomijoje. Duomenys apie atleistų darbuotojų skaičių ir 2 straipsnio a punkto kriterijų laikymasis 10. Šią paraišką Suomija pateikė laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per keturių mėnesių laikotarpį valstybės narės įmonė turi atleisti ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, kuriuos atleido tiekėjai ar tolesnės gamybos grandies įmonės. 11. Paraiškoje nurodyta, kad buvo atleisti 4 509 „Nokia plc“, jos patronuojamos bendrovės „Nokia Siemens Networks“ ir 30 jos tiekėjų bei subrangovų darbuotojų, iš jų 2 863 darbuotojai buvo atleisti per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį (2012 m. rugpjūčio 1 d.–2012 m. lapkričio 30 d.), o prieš šį laikotarpį ir po jo buvo papildomai atleisti 1 646 darbuotojai, tačiau jų atleidimas yra susijęs su ta pačia kolektyvinio atleidimo procedūra. Atleistų „Nokia“ darbuotojų skaičius (2 544) apskaičiuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio antros pastraipos pirmą įtrauką, dėl patronuojamųjų bendrovių ir subrangovų atleistų darbuotojų skaičiaus: skaičius 496 apskaičiuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio antros pastraipos pirmą įtrauką, o likusių darbuotojų skaičius 1 469 – pagal tos pačios pastraipos antrą įtrauką. Paaiškinimas apie nenumatytą šio darbuotojų atleidimo pobūdį 12. Suomijos valdžios institucijos teigia, kad darbuotojų atleidimas iš Salo gamyklos buvo nenumatytas, nes tokia galimybė buvo visiškai atmesta, kai „Nokia“ paskelbė apie didelio skaičiaus darbuotojų atleidimą Suomijoje 2011 m. vasario mėn. Tuo metu planuota, kad Salo gamykloje bus gaminami „Windows Phone“ platformos išmanieji telefonai. 13. 2011 m. lapkričio mėn. pabaigoje paskelbus apie gamyklos Kluže (Cluj, Rumunija) uždarymą „Nokia“ taip pat pranešė iš naujo svarstanti Salo gamyklos paskirtį ir kad galima numatyti tam tikrą darbuotojų skaičiaus mažinimą 2012 m. 2012 m. kovo 22 d. paskelbta, kad iki birželio mėn. pabaigos bus atleista apie 1 000 Salo gamyklos darbuotojų. 2012 m. birželio 14 d. „Nokia“ pranešė, kad Suomijoje atleidžiama dar 3 700 darbuotojų, įskaitant 850 darbuotojų Salo mobiliųjų telefonų gamykloje ir jos pagalbinius darbuotojus. Be to, ji ketina gerokai sumažinti Prietaisų ir paslaugų padalinių darbuotojų skaičių. Taip pat buvo pranešta apie gamyklų uždarymus ir dėl to atleidžiamus darbuotojus Ulmo (Ulm, Vokietija) ir Bernabio (Burnaby, Kanada) miestuose. Turint omeny tai, kad vos prieš metus buvo išsakyti patikinimai ir Salo gamykla buvo pirmoji „Nokia“ gamykla, kurioje vykdytos produktų kūrimo operacijos, ir šioje gamykloje „Nokia“ paprastai pradėdavo naujų ir svarbių telefonų modelių surinkimą bei surinkimo mokymus, visa tai nebuvo numatyta. Be to, darbuotojų skaičius Suomijoje jau buvo gerokai sumažintas ir nebuvo tikėtasi naujo tokio masto mažinimo. Darbuotojus atleidusios įmonės ir darbuotojai, kuriems numatyta parama 14. Paraiška susijusi su 4 509 atleistais darbuotojais, iš jų 2 544 dirbo bendrovėje „Nokia“ , o likę 1 965 darbuotojai dirbo jos patronuojamojoje bendrovėje „Nokia Siemens Networks“ ir pas kitus jos tiekėjus ir subrangovus. Tikimasi, kad iš visų šių darbuotojų 3 719 pasinaudos iš EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis. Darbuotojus atleidžiančios įmonės: Įmonė || Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu || Atleistų darbuotojų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį ar po jo Nokia plc || 2 348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Iš viso || 2 863 || 1 646 15. 3 719 darbuotojų, pasinaudosiančių priemonėmis, pasiskirstymas: Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis Vyrai || 2 338 || 62,87 Moterys || 1 381 || 37,13 ES piliečiai || 3 525 || 94,78 Ne ES piliečiai || 194 || 5,22 15–24 m. asmenys || 30 || 0,81 25–54 m. asmenys || 3 302 || 88,79 55–64 m. asmenys || 385 || 10,35 Vyresni nei 64 m. asmenys || 2 || 0,05 16. Iš darbuotojų, pasinaudosiančių priemonėmis, 38 asmenys turi ilgalaikių sveikatos problemų ar yra neįgalūs. 17. 3 719 darbuotojų, pasinaudosiančių priemonėmis, pasiskirstymas pagal profesines kategorijas: Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis Aktų leidėjai, vyresnieji pareigūnai ir vadovai || 464 || 12,48 Specialistai || 2 070 || 55,66 Technikai ir jaunesnieji specialistai || 256 || 6,88 Administracijos tarnautojai || 74 || 1,99 Paslaugų sektoriaus ir parduotuvių bei turgaviečių darbuotojai || 40 || 1,08 Kvalifikuoti darbininkai ir amatininkai || 62 || 1,67 Įrenginių ir mašinų operatoriai ir surinkėjai || 537 || 14,44 Nekvalifikuoti darbininkai || 216 || 5,81 18. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 7 straipsnį Suomija patvirtino, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais, ypač suteikiant teisę gauti EGF paramą, taikė ir toliau taikys moterų ir vyrų lygybės bei nediskriminavimo principus. Susijusios teritorijos ir jos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių aprašymas 19. Darbuotojai atleidžiami keliuose Suomijos regionuose, trys iš jų (Pietvakarių Suomija, Usima (Uusimaa) ir Pirkanma (Pirkanmaa)) yra pietinėje šalies dalyje, o dar vienas (Šiaurės Ostrobotnija) – šiaurinėje dalyje. Pietvakarių Suomijos regione darbuotojų atleidžiama daugiausiai: „Nokia“ atleidžia 1050 darbuotojų, o jos subrangovai – 360. Šiame regione yra Salo gamykla. kurioje „Nokia“ jau atleido dalį darbuotojų ankstesniais etapais. 20. Salo sritis yra Pietvakarių Suomijos provincijos dalis, kuri yra viena iš daugiausiai eksportuojančių šalies provincijų (eksportuojama daugiau nei 60 proc. pramonės produktų). Regiono produktyvumas didžiausią mastą pasiekė praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje, kai sparčiai augo „Nokia“, kuri tuo metu buvo betampanti pirmaujančiu mobiliųjų telefonų gamintoju pasaulyje. Susilpnėjus „Nokia“ pozicijai ir prasidėjus pasaulio finansų ir ekonomikos krizei, padėtis Salo srityje, kalbant apie užimtumą ir gamybą, pablogėjo ir čia patirta daugiau nuostolių nei kituose Suomijos regionuose. Salo srities ekonominė struktūra yra itin specializuota nuo praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pabaigos − informacijos ir komunikacijų sektoriuje 2008 m. buvo sukurta daugiau nei 50 proc. pridėtinės vertės. Pietvakarių Suomijos regione remtinų darbuotojų grupę sudaro didesnė dalis žemos kvalifikacijos darbuotojų nei kituose regionuose. Jiems siūloma rinktis mokymą šiose srityse: sveikatos ir socialinės apsaugos sektorius, transportas ir logistika, paslaugos, pvz., apgyvendinimo, viešojo maitinimo ir saugos, finansų administravimas, su IT atnaujinimu susijęs mokymas, ypač lošimo sektoriuje ir įmonėje įgyjamos praktinės žinios. 21. Usimos (Uusimaa) regionui priklauso sostinė Helsinkis. Nors Helsinkio regionas yra vienas sparčiausiai augančių visoje Suomijoje, jam nepavyko išvengti pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pasekmių. 2009 m. pramonės apyvarta smuko 29 proc., taip pat staigiai krito ir prekybos apimtis. Tuo pačiu metu darbo neturinčių ir jo ieškančių asmenų skaičius, palyginti su 2008 m., padidėjo beveik dvigubai. 2010 m. ekonominė situacija pradėjo stabilizuotis, tačiau 2012 m. ji vėl pablogėjo. Espo (Espoo) mieste, kuriame įsikūrusi „Nokia“ būstinė, 2010 m. 91 proc. pramonės apyvartos teko elektronikos pramonei, didžiausia šios apyvartos dalis teko „Nokia“ ir jos subrangovams. Usimos (Uusimaa) regione remtinų darbuotojų grupę sudaro daugiausia universitetinį išsilavinimą turintys asmenys. Tikslas – juos orientuoti, kad jie atnaujintų savo profesinės srities žinias. IT sektoriuje (lošimo sektoriuje) trūksta darbuotojų (paprastų darbuotojų ir vadovaujamojo personalo). Todėl taikant EGF priemones Usimos (Uusimaa) regione šiam sektoriui skiriamas ypatingas dėmesys. 22. Vakarų Suomijoje esantis Pirkanmos (Pirkanmaa) regionas yra vienas iš daugiausiai eksportuojančių regionų. Šis regionas yra svarbus kultūros, švietimo ir paslaugų centras, tad jame gyventojams lengviau gauti darbą nei daugelyje kitų šalies periferinių regionų. Regionas smarkiai nukentėjo nuo pasaulio finansų ir ekonomikos krizės, o dabar ir dėl „Nokia“ atleidžiamų darbuotojų ir dėl kitų susijusių darbuotojų (apie 1000 šiame regione) atleidimo. Pirkanmos (Pirkanmaa) regione apie 80 proc. remtinų darbuotojų grupei priklausančių asmenų turi universitetinį išsilavinimą. Tikslas – remtinų darbuotojų grupei priklausančių asmenų, kurie turi solidžias IT srities žinias, integravimas į šiuos svarbiausius sektorius, kuriuose numatomas augimas: ekologiškų produktų, aplinkos ir sveikatos technologijų, atsinaujinančiosios energijos ir išmaniųjų įrenginių sektorius. 23. Šiaurės Ostrobotnijos regionas (sostinė Oulu) yra svarbiausias Šiaurės Suomijos finansų, švietimo ir kultūros centras. Nuo XX a. 10-to dešimtmečio pradžios šis regionas dėl „Nokia“ sėkmės tapo tarptautiniu inovacijų centru. Regionas pritraukė išsilavinimą norinčius įgyti jaunuolius ir darbo ieškančius specialistus iš viso pasaulio. Jis taip pat yra svarbus (sausumos, oro ir jūros) transporto mazgas, jo poziciją turėtų sustiprinti 2013 m. pradžioje vykdyta urbanistinė plėtra, kai prie jo buvo prišlieta keletas aplinkinių miestų. Šiaurės Ostrobotnijos regione siekiama pasinaudoti remtinos grupės asmenų patirtimi ir žiniomis jas pritaikant augantiems sektoriams, kaip antai gerovė, aplinka, biotechnologijos ir kultūra. Be to, tikimasi, kad bus įkurta naujų IT bendrovių. 24. Visuose susijusiuose regionuose veikia suinteresuotieji subjektai: ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrai, teritorinės įdarbinimo ir ekonomikos plėtros tarnybos ir miestų administracija. Be to, kiekviename regione sudarytos atskiros koordinavimo grupės, kurios dalyvaus įgyvendinant šią paraišką. Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies užimtumui 25. Užimtumo ir ekonomikos ministerijos teigimu, 2012 m. Suomijoje iš viso apie 7 700 asmenų (įskaitant pastaruoju metu „Nokia“ ir jos subrangovų atleistus darbuotojus) ieškojo darbo IRT srityje. Kadangi ieškančiųjų darbo yra tiek daug, jiems kyla problemų, ypač tiems, kurių amžius siekia 45 m. ir daugiau (nes vyrauja nuomonė, kad jų žinios pasenusios), ir ką tik universitetą baigusiems asmenis, kurie neturi darbo patirties. 26. Dėl to, kad staiga buvo atleista daug darbuotojų, dėl kurių teikiama ši paraiška, kyla papildomų problemų ne tik patiems darbuotojams, bet ir vietovėms, kuriose įsikūrusi „Nokia“, ir visai Suomijos ekonomikai. Bendrovėse „Nokia“ ir „Nokia Siemens Networks“ dirbo apie vienas penktadalis visų Suomijos IRT sektoriaus darbuotojų. 2000 m. 4 proc. Suomijos BNP teko „Nokia“ grupei („Nokia“ ir „Nokia Siemens Networks“), 2011 m. ši dalis sumažėjo iki 0,6 proc., o 2012 m. mažėjo toliau. 27. Anksčiau daugiau kaip pusė visų privataus sektoriaus investicijų į MTTP teko „Nokia“ įmonių grupei. Numatoma, kad dėl šių atleistų darbuotojų investicijos sumažės per pusę ir Suomija praras 1 mlrd. EUR MTTP investicijų. 28. Kita didelė problema – subrangovai specializavosi kaip „Nokia“ tiekėjai ir neieškojo naujų rinkų ir strategijų. Dėl minėto uždarymo jie turės greitai surasti naujų rinkų ir strategijų, kad nežlugtų jų verslas. Suderintas finansuotinų prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas ir numatomos jo sąnaudos, įskaitant jo ir struktūrinių fondų finansuojamų veiksmų tarpusavio papildomumą 29. Suomija numatė trijų rūšių priemones, skirtas atleistiems darbuotojams, dėl kurių teikiama paraiška: i) padėti jiems rasti naują darbą, ii) padėti jiems sukurti savo nuosavą verslą ir iii) suteikti jiems mokymosi ir lavinimosi galimybes. Visos toliau išvardytos priemonės kartu sudaro suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo siekiama atleistus darbuotojus reintegruoti į darbo rinką. – Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės. Darbo netekusiems asmenims gali būti teikiama pagalba, susijusi su darbo paieškos metodais, teikiamos konsultavimo ir profesinio orientavimo paslaugos, rengiamos išvykos į darbo muges, padedama rengti prašymus dėl darbo ir gyvenimo aprašymus. Ši paslauga paprastai teikiama įvairaus dydžio grupėms. Priklausomai nuo grupės dydžio, mokymas gali trukti nuo 5 iki 20 dienų. Išsamaus profesinio orientavimo užsiėmimai irgi vyksta grupėse, daug dėmesio skiriant sąveikai ir darbo praktikai. Toks konsultuojamasis ugdymas gali trukti iki 40 dienų. Darbo konsultantai gali būti paskirti atskiriems asmenims arba grupėms, į juos bus galima kreiptis iškilus sunkumams ir jie atliks darbuotojų ir darbdavių kuratorių vaidmenį ankstyvuoju laikotarpiu po įsidarbinimo. Vienam darbo ieškančiam asmeniui gali būti skirta iki 50 val. konsultuojamojo ugdymo. – Darbuotojams taip pat gali būti suteikta viena paslauga – tam tikrų aspektų ekspertinis vertinimas. Taip gali būti įvertinti asmenų darbo gebėjimai, įskaitant su sveikata susijusius aspektus, kompetencija ir profesiniai įgūdžiai arba verslumo įgūdžiai ir jų kaip darbuotojų turimas potencialas. – Darbo ieškantiems asmenims gali būti suteikta galimybė mokymo metu išbandyti savo gebėjimus įvairiose mokymo srityse, tokio bandomojo mokymo trukmė – apie 10 dienų. Jie taip pat gali išbandyti savo verslumo įgūdžius per grupinius užsiėmimus, kurių metu aptariamos ir plėtojamos verslo idėjos arba darbo ieškantys asmenys plėtoja kitų asmenų pasiūlytas idėjas. Užsiėmimų vadovas dirba su darbo ieškančiais asmenimis nuo 8 iki 12 dienų. Jeigu idėja įgauna galutinį pavidalą ir išbandoma, pradedantysis verslininkas gali ją pritaikyti praktikoje per ateinančius 6 mėnesius, šiuo laikotarpiu numatyta nuo 4 iki 6 dienų mokymo laiko su užsiėmimų vadovu. – Mokymas ir perkvalifikavimas. Mokymo priemonių tikslas – įgyti pagrindinę arba profesinę kvalifikaciją, aktualią toje pramonės srityje, kurioje užimtumo lygis yra aukštas; tęstinis mokymas leidžia sustiprinti turimą kompetenciją, orientacinis / parengiamasis su darbo rinka susijęs mokymas numatomas asmenims, kurie neturi profesinės karjeros plano. Mokymas pritaikomas prie remtinos grupės poreikių, tad gali būti organizuojami kursai, pvz., padedantys tobulinti su IRT susijusią kompetenciją, projektų, kokybės ir finansų valdymo įgūdžius ir verslo plėtros įgūdžius. Dažniausiai su darbo rinka susijęs profesinis mokymas yra orientuotas į kvalifikacijos įgijimą; tam tikromis sąlygomis įmanoma įgyti aukštojo mokslo diplomą. – Bus rengiamas su MVĮ plėtra susijęs mokymas, kurio metu derinami su MVĮ plėtra susiję poreikiai ir specialiai mokomų bedarbių kompetencija. Tokio mokymo tikslas – suteikti mokymo dalyviams praktinių žinių, kaip veikia MVĮ, ir suteikti jiems žinių apie pelningą bendrovių veiklą, ir kompetencijos, susijusios su bendrovių plėtra. Mokymo dalyviai įgyja žinių apie įmonių verslo procesus ir supranta bendrovių operacijų kokybės svarbą. – Verslumo skatinimas ir paslaugos naujiems verslininkams. „Protomo“ yra naujovėms atvira aplinka, leidžianti dalyviams paversti idėjas į prototipus, dirbti grupėse su bandomaisiais projektais, kurti naujų rūšių produktus ir paslaugas bei pradėti naują verslą ir kurti darbo vietas. „Protomo“ leidžia sutelkti naujas idėjas ir naujovių siekiančius žmones. „Protomo“ koncepcijos, kuri šiuo metu persvarstoma Usimos (Uusimaa) regione, tikslas – dar labiau nuleisti kartelę, taikomą norint tapti verslininku. – „Protomo“ sukurtas tam, kad padėtų naujiems verslininkams rasti tinkamiausią sprendimą. „Protomo“ duomenų bazėje surinktos perspektyvios idėjos, kurias pasiūlė regiono žmonės ar įmonės. Paskirti „Protomo“ konsultantai padeda nedidelėms atleistų darbuotojų grupėms atsižvelgiant į idėjas kurti naują įmonę, kuri gamina galimai paklausias prekes arba teikia galimai paklausias paslaugas, arba sudaro jiems sąlygas prisijungti prie idėjos autoriaus ir ją įgyvendinti dirbant jau veikiančioje įmonėje. „Protomo“ komanda sudaro sąlygas grupei dirbti ir ją konsultuoja, taip pat vertina pasiūlymo įgyvendinamumą bei prireikus teikia atitinkamų ekspertų pagalbą. Pagal „Protomo“ principą paprastai dirbama grupėse, sudarytose iš 4 asmenų, kurie kartu įsipareigojo toliau plėtoti pasirinktą idėją. – Potencialiems būsimiems verslininkams teikiama įvairi pagalba: naudingi patarimai, reikiamas mokymas, konsultacijos ir parama, patalpos ir įranga „Protomo“ projekto vykdymo metu, taip pat gali būti teikiamos dotacijos veiklos pradžiai, jeigu įvykdomi visi tinkamumo reikalavimai. „Protomo“ gali pasitelkti išorės ekspertus, turinčius specifinių praktinių žinių, kurių reikia ambicingiems verslininkams. Gali būti kviečiami universitetų dėstytojai ir studentai, kad išbandytų drąsias naujoves ir suteiktų motyvacijos, jeigu jas galima toliau plėtoti ir jų pagrindu kurti naujus verslo modelius. – Parama pradedant savarankišką verslą. Tai yra dotacija veiklos pradžiai, kuria užtikrinamos ambicingo verslininko pajamos iki 18 mėnesių nuo veiklos pradžios. Baziniai dienpinigiai yra 31,36 EUR per dieną. Prie jų pridedamas kintamo dydžio priedas, kuris negali viršyti 60 proc. bazinių dienpinigių. Numatoma, kad maždaug 150 asmenų atitiks šių dienpinigių skyrimo kriterijus ir kad vidutinė per įgyvendinimo laikotarpį išmokėta suma bus 6 000 EUR. – Judumo pagalba. Ji apima kelionės ir apgyvendinimo išlaidas, kurių patiriama ieškant darbo ar dalyvaujant mokymuose, ir persikraustymo išlaidas. Darbo ieškantiems asmenims gali nepavykti susirasti naują darbą toje pačioje vietovėje, taigi jiems gali prireikti nuvykti į pokalbius dėl darbo ir persikraustyti į naują vietovę, kuri yra labiau nutolusi nuo jų gyvenamos vietos nei ankstesnė darbovietė, kad galėtų užimti laisvą darbo vietą. Kelionės išlaidos skaičiuojamos pagal atstumą, prireikus kompensuojamos apgyvendinimo išlaidos. Persikraustymo išlaidos atlyginamos iki 700 EUR. – Įdarbinimo paslaugos paslaugų centre. Atleistiems darbuotojams įkurti paslaugų centrai, kurie jais rūpinasi įgyvendinimo laikotarpiu. Paslaugų centrai, kurie iš pradžių veikė „Nokia“ patalpose, konsultuoja ką tik atleistus darbuotojus ir teikia daug labiau konkrečiam asmeniui pritaikytas ir visapusiškas paslaugas, nei valstybinė įdarbinimo tarnyba įprastai galėtų jiems suteikti. Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad nei vienas darbuotojas netaptų ilgalaikiu bedarbiu. Po intensyvių pradinių paslaugų centro pastangų išlieka galimybė teikti darbuotojams profesinio orientavimo paslaugas jiems taikant individualias priemones. – Atlyginimų subsidijos. Jos gali būti skiriamos darbdaviams, ketinantiems pasamdyti remtinus darbuotojus ir gerai žinantiems apie įdarbinamo asmens kompetencijos ar profesinių įgūdžių trūkumus, bei siekiant užtikrinti, kad jiems būtų mokama adekvataus dydžio alga, teikiama visapusiška parama ir reikalingas mokymas darbo vietoje, nes jie pradeda dirbti naujoje srityje. Trukmė nustatoma atsižvelgiant į darbuotojo poreikius; numatoma, kad vidutinė priemonės taikymo išlaidų vienam remiamam darbuotojui suma bus 7 453 EUR. – Duomenų apie bendroves rinkimo sistema. Naudodamiesi šia sistema, įdarbinimo ir ekonomikos plėtros tarnybos, ekonomikos plėtros centrai ir Užimtumo ir ekonomikos ministerija gali apklausti bendroves telefonu ir surinkti informaciją apie įmonių personalo poreikius. Remdamosi šia informacija tarnybos gali nurodyti darbuotojams teisingą kryptį ir padėti jiems pasirinkti mokymo kursus. Apklausos vykdomos centralizuotu būdu ir subjektams pateikiami atrinkti rezultatai. 30. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnį prie paraiškoje nurodytų EGF paramai įgyvendinti skirtų lėšų priskiriama parengiamoji, valdymo ir kontrolės veikla, taip pat informavimas ir viešinimas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis. EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis pasinaudosiantys darbuotojai bus informuoti, kad suteikiamos paslaugos finansuojamos iš EGF. Suomijos valdžios institucijos planuoja surengti konferenciją, kurioje bus aptariamos abi „Nokia“ paraiškos. 31. Suomijos valdžios institucijų nurodytos prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tai aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnyje. Suomijos valdžios institucijų skaičiavimu, bendros sąnaudos sudaro 19 620 000 EUR, iš kurių išlaidos prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms – 18 830 000 EUR, o EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – 790 000 EUR (4,03 proc. visos sumos). Bendra iš EGF prašomos paramos suma yra 9 810 000 EUR (50 proc. visų išlaidų). Veiksmai || Numatytas remtinų darbuotojų skaičius || Numatytos išlaidos vienam remtinam darbuotojui (EUR) || Bendros išlaidos (bendras EGF ir nacionalinis finansavimas) (EUR) Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio pirma pastraipa) Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės || 2 680 || 1 076 || 2 884 000 Švietimas, mokymas ir perkvalifikavimas || 1 340 || 6 027 || 8 076 000 Verslumo skatinimas („Protomo“ projektai ir pan.) || 180 || 6 306 || 1 135 000 Parama pradedant savarankišką verslą (dotacija veiklos pradžiai) || 150 || 6 000 || 900 000 Judumo pagalba || 470 || 287 || 135 000 Įdarbinimo paslaugos paslaugų centre || 3 719 || 215 || 800 000 Atlyginimų subsidijos || 640 || 7 453 || 4 770 000 Duomenų apie bendroves rinkimo sistema || 2 505 || 52 || 130 000 Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tarpinė suma || || 18 830 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečia pastraipa) Parengiamoji veikla || || 50 000 Valdymas || || 420 000 Informavimas ir viešinimas || || 300 000 Kontrolės veikla || || 20 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – tarpinė suma || || 790 000 Bendros numatytos išlaidos || || 19 620 000 EGF parama (50 proc. visų išlaidų) || || 9 810 000 32. Suomija patvirtina, kad aprašytos priemonės papildo iš struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus ir kad buvo imtasi priemonių siekiant išvengti dvigubo finansavimo. Data (-os), kada nukentėjusiems darbuotojams pradėta arba planuojama pradėti teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas 33. Prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, skirtas nukentėjusiems darbuotojams ir įtrauktas į suderintą paketą, kurį siūloma bendrai finansuoti iš EGF, Suomija pradėjo teikti 2012 m. rugpjūčio 1 d. Todėl ši data laikoma laikotarpio, kuriuo iš EGF gali būti skiriama parama, pradžia. Konsultacijų su socialiniais partneriais tvarka 34. Užimtumo ir ekonomikos ministerija įsteigė grupę, kuri sprendžia iš bendrovės „Nokia“ atleistų darbuotojų klausimą ir dalyvavo rengiant EGF paraišką. Darbo grupę sudaro Pietvakarių Suomijos, Šiaurės Ostrobotnijos, Pirkanmos (Pirkanmaa) ir Usimos (Uusimaa) ekonomikos plėtros, transporto ir aplinkos centro, teritorinių įdarbinimo ir ekonomikos plėtros tarnybų atstovų ir socialinių partnerių, t. y. Suomijos pramonės sąjungų (pvz., „Trade Union Pro“, Suomijos metalurgijos darbuotojų sąjungos ir Suomijos akademikų–inžinierių ir architektų) ir Suomijos technologijų pramonės federacijos atstovai ir „Nokia“ atstovai. 35. Įdarbinimo ir ekonomikos plėtros tarnybos užimtumo skatinimo komitetas aktyviai veikia vietos lygmeniu. Šis komitetas veikia kaip Įdarbinimo ir ekonomikos plėtros tarnybos, darbo rinkos organizacijos, savivaldybių ir kitų vietos lygmens veikėjų bendradarbiavimo organas. Komiteto užduotis – numatyti darbo rinkos pokyčius ir planuoti veiksmus, kurių būtina imtis dėl numatomų pokyčių. 36. Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad buvo laikytasi nacionaliniuose ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų. Informacija apie veiksmus, kurie yra privalomi pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis 37. Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje nustatytus kriterijus, Suomijos valdžios institucijos savo paraiškoje: · patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis; · įrodė, kad veiksmais parama teikiama atskiriems darbuotojams ir nenaudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti; · patvirtino, kad nurodytiems tinkamiems finansuoti veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas ES finansines priemones; · be to, Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad jos laikėsi rekomendacijų, kurios pateiktos po ankstesnės bylos „EGF/2007/004 FI/Perlos“ EGF audito, ir jas įgyvendino. Valdymo ir kontrolės sistemos 38. Suomija pranešė Komisijai, kad finansinę paramą administruos Užimtumo ir ekonomikos ministerija, kuri taip pat administruoja Europos socialinio fondo (ESF) teikiamas lėšas. Ši ministerija taip pat veikia kaip sertifikuojanti institucija. Už šias dvi funkcijas atsakingų departamentų pareigos ir atskaitingumo santykiai griežtai atskirti. EGF valdymo funkcija buvo paskirta Užimtumo ir verslumo departamentui, o ESF atveju šią funkciją atlieka Regioninis departamentas. Abiejų fondų sertifikavimo funkcija priskirta Žmogiškųjų išteklių ir administracijos padaliniui. Ministerija parengė instrukciją, kurioje išsamiai išdėstytos procedūros, kurių reikia laikytis. Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Nuolatinio sekretoriato. Valdymo ir sertifikavimo institucijų funkcijos taip pat apima su stebėsena ir auditu susijusias funkcijas. Finansavimas 39. Remiantis Suomijos paraiška, siūloma EGF parama suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui yra 9 810 000 EUR, o tai sudaro 50 proc. visų išlaidų. Komisijos siūlomas asignavimas iš Fondo pagrįstas Suomijos pateikta informacija. 40. Atsižvelgdama į didžiausią galimą EGF finansinės paramos sumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalį, taip pat į asignavimų perskirstymo mastą, Komisija siūlo visai minėtai sumai, skirtinai pagal finansinės programos 1a išlaidų kategoriją, mobilizuoti EGF lėšas. 41. Teikdama šį pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas, Komisija pradeda supaprastintą trišalę procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą, kad poreikį panaudoti EGF lėšas ir reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo institucijomis. Komisija ragina tą biudžeto valdymo instituciją, kuri pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų mobilizavimo pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir Komisijai apie savo ketinimus. Jeigu viena iš dviejų biudžeto valdymo institucijų nepritars, bus rengiamas oficialus trišalis susitikimas. 42. Komisija atskirai pateikia lėšų perkėlimo prašymą, siekdama į 2013 m. biudžetą įtraukti specialiuosius įsipareigojimų asignavimus, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte. Mokėjimų asignavimų šaltiniai 43. Asignavimai iš EGF biudžeto eilutės bus naudojami pagal šią paraišką reikalingai 9 810 000 EUR sumai padengti. Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Suomijos paraiška „EGF/2013/001 FI/Nokia“) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[5], ypač į jo 28 punktą, atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[6], ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[7], kadangi: (1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką; (2) 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos; (3) 2013 m. vasario 1 d. Suomija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „Nokia plc“, „Nokia Siemens Networks“ ir 30 jos patronuojamųjų įmonių ir iki 2013 m. rugpjūčio 21 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 9 810 000 EUR sumą; (4) todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 9 810 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą. 2 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [2] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [3] Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečios pastraipos nuostatų. [4] Rinkos tyrimų firma IDC. [5] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [6] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [7] OL C […], […], p. […].