Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Portugalijos stabilumo programos /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Portugalijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d., remdamasi Komisijos pasiūlymais, Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) iki 2014 m. gegužės 17 d. Portugalijai buvo taikoma makroekonominio koregavimo programa pagal Sprendimo 2011/344/ES 1 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad finansinė pagalba suteikiama per trejus metus. 2014 m. kovo 19 d. Taryba nusprendė pratęsti finansinės pagalbos teikimą šešiomis savaitėmis, kad būtų galima išsamiai ir kruopščiai įvertinti, ar laikomasi programos sąlygų ir ar tvarkingai išmokama paskutinė paskolos dalis. Todėl pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 12 straipsnį šios programos taikymo laikotarpiu Portugalijai netaikoma Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro stebėsena ir vertinimas. Baigusi vykdyti programą, Portugalija dabar turėtų būti visapusiškai įtraukta į Europos semestro sistemą; (5) 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[4], kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5]; (6) 2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7) remiantis Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 Portugalija buvo atleista nuo įsipareigojimo pateikti stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą makroekonominio koregavimo programos laikotarpiu. Vis dėlto 2014 m. balandžio 30 d. jis pateikė atnaujintą fiskalinės strategijos dokumentą ir Portugalijos vyriausybės raštą, kuriame pateikė naujausią informaciją apie pažangą siekiant „Europa 2020“ tikslų. Gegužės 17 d. vyriausybė pateikė vykdomų reformų programą ir naujas tvaraus augimo iniciatyvas dokumente „Siekiant augimo. Portugalijos vidutinio laikotarpio reformų strategija“; (8) 2014 m. fiskalinės strategijos dokumente išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2015 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, o iki 2017 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą. Strategijoje planuojama 2014 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 4,0 % BVP, o 2015 m. jį mažinti toliau iki 2,5 % BVP pagal tikslus, nustatytus 2013 m. birželio 21 d. perviršinio deficito procedūros rekomendacijoje, kurie buvo dar kartą patvirtinti 12-toje makroekonominio koregavimo programos peržiūroje. Tačiau 2014 m. gegužės 30 d. Portugalijos konstitucinis teismas panaikino konsolidavimo priemones, kurių poveikis 2014 m. biudžeto rezultatams vertinamas maždaug 0,35 % BVP, šis poveikis greičiausiai būtų daromas ir 2015 m. Kad pasiektų sutartus tikslus, vyriausybė turės parengti pakeičiančias tokio pat dydžio priemones. Tačiau yra dar du nepaskelbti Konstitucinio teismo sprendimai, kuriais užkertamas kelias visapusiškai kiekybiškai įvertinti priemones, kurių reikia imtis. Atsižvelgiant į tai, kad laiko yra labai mažai, vyriausybei gali reikėti imtis priemonių, kurios mažiau palankios augimui, visų pirma pajamų priemonių. Po 2015 m. strategijoje patvirtinamas tikslas iki 2017 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą: 2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP vertės struktūrines pastangas, o 2017 m. pasiekti 0,5 % struktūrinį deficitą. Pagal strategiją viso valdžios sektoriaus bendroji skola bus didžiausia 2014 m. ir sieks maždaug 130,5 % BVP, o nuo 2015 m. laipsniškai pradės mažėti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos strategijoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka scenarijų, kuriam buvo pritarta 12-oje makroekonominio koregavimo programos peržiūroje, šį scenarijų analizuoja Viešųjų finansų taryba. Laikoma, kad 2014 m. fiskalinio konsolidavimo priemonės yra pakankamos, kad būtų pasiektas 4 % BVP deficito tikslas. Vis dėlto išlieka rizika, kad tikslo pasiekti nepavyks, visų pirma dėl teisinio netikrumo ir statistinio operacijų, skirtų veiksmingiau valdyti kai kurių valstybinių įmonių skolos naštą, poveikio. 2015 m. biudžeto koregavimas grindžiamas fiskalinėmis konsolidavimo priemonėmis, sudarančiomis 0,8 % BVP: laikoma, kad jos yra pakankamos 2,5 % BVP tikslui pasiekti. Remdamasi programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba mano, kad strategijos tikslai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus; (9) fiskalinį konsolidavimą reikia pagrįsti išsamesnėmis viešųjų finansų valdymo sistemos reformomis. Visų pirma, nepaisant pagal makroekonominio koregavimo programą padarytos pažangos, reikia užbaigti išsamią Biudžeto sistemos įstatymo reformą, taip pat būtina dėti daugiau pastangų, kad užtikrinant Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymą būtų griežtai užtikrinta išlaidų kontrolė ir užkirstas kelias tolesniam viešojo sektoriaus įsiskolinimų kaupimuisi. Ypač svarbu, kad būtų toliau restruktūrizuojamos valstybinės įmonės, užtikrinamas jų finansų tvarumas ir griežtai kontroliuojamos pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidos. Kalbant apie įplaukas, reikia dar pagerinti mokesčių sistemą, kad ji būtų palankesnė augimui, ir labiau skatinti mokestinių prievolių vykdymą; (10) Portugalijai reikia spręsti su nedarbu susijusias problemas: nors pastaruoju metu nedarbas sumažėjo, jis išlieka labai didelis, ypač tarp jaunimo. 2013 m. nedarbo lygis buvo 17 %, o jaunimo nedarbo lygis – 37,7 % ir iš esmės viršijo ES vidurkį, kaip ir nedirbančio, nesimokančio ir profesinių įgūdžių nelavinančio jaunimo procentinė dalis. Portugalijos tradiciškai aukštas nedarbo lygis nuo ekonomikos krizės pradžios labai sumažėjo – nuo 73,1 % 2008 m. iki 65,6 % 2013 m. Kalbant apie jaunimo nedarbą, atsižvelgiant į Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus, pagrindinės problemos – nepakankamas neregistruotų jaunų žmonių įtraukimas ir poreikis geriau suderinti švietimą ir profesinį parengimą su darbo rinkos poreikiais. Pagal makroekonominio koregavimo programą Portugalija įvykdė daug darbo rinkos reformų, kurių tikslas – sumažinti pernelyg didelius užimtumo apsaugos teisės aktų suvaržymus, padaryti darbo užmokesčio mechanizmus lankstesnius ir pagerinti valstybinių užimtumo tarnybų veikimą ir geriau įgyvendinti aktyvumo skatinimo politiką. Tačiau reikia spręsti likusias problemas, visų pirma pašalinti darbo rinkos segmentaciją ir pagerinti darbo užmokesčio pritaikymą prie ekonominių sąlygų. Atlikus nepriklausomą neseniai įvykdytų užimtumo apsaugos sistemos reformų poveikio vertinimą būtų galima įvertinti šių reformų poveikį, visų pirma darbo vietų kūrimui, mažoms darbo garantijoms, bendroms darbo sąnaudoms ir teismui pateiktiems apeliaciniams skundams dėl atleidimo iš darbo ir šių skundų rezultatams. Nepaisant pastangų sumažinti neigiamą socialinį poveikį, fiskalinis konsolidavimas, kurį reikėjo atlikti po krizės, padidino skurdą; (11) Portugalija pasiekė nemažos pažangos reformuodama švietimo sistemą: buvo taikomos kelios priemonės kovai su mokyklos nebaigimu, tretinį išsilavinimą turinčių žmonių dalies rodikliui didinti ir atitikčiai darbo rinkos poreikiams gerinti. Tačiau ir toliau yra ypač svarbu teikti visapusišką finansavimą ir efektyviai jį panaudoti. Visų pirma reikia dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį, be kita ko, didinti profesinio švietimo ir mokymo kokybę ir patrauklumą, įskaitant dualinį profesinį mokymą, skatinti darbdavių dalyvavimą rengiant programas ir rengti tinkamus mokymus darbo vietose ir pameistrių mokymus. Taip pat reikia veiksmingai teikti profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas vidurinio ir tretinio mokymo lygmens studentams atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir numatomus reikalingus gebėjimus, taip pat stiprinti ryšius su verslo sektoriumi; (12) Portugalija pradėjo vykdyti svarbius veiksmus pagal makroekonominio koregavimo programą, kad pagerintų bankų sektoriaus kapitalo bazę ir sustiprintų priežiūros ir pertvarkymo sistemą. Tačiau dar yra svarbių problemų, kurias reikia stebėti ir spręsti; viena tokių problemų – Portugalijos bankų pelningumas. 2014 m. pirmojo ketvirčio duomenys rodo, kad kai kurie bankai, kuriems buvo suteikta parama, fiksavo teigiamus rezultatus. Problema tebėra turto kokybės blogėjimas – vertės mažėjimo lygis išlieka didelis, t. y. beveik 6 % visų bendrų paskolų, neveiksnių paskolų lygis (ypač įmonių segmento, sudarantis daugiau kaip 16 %) taip pat pernelyg aukštas – 10,6 %. Siekdama palengvinti skolinimą perspektyvioms įmonėms, Portugalija patvirtino keletą priemonių, tačiau finansavimo sąlygos, ypač MVĮ, tebėra sudėtingos, o finansavimo alternatyvų, išskyrus bankų teikiamą finansavimą, pasirinkimas išlieka ribotas. Palyginti su 2012 m., naujai suteiktų paskolų MVĮ dalis 2013 m. sumažėjo 4,8 %. Nuo 2013 m. pradžios vidutinės palūkanų normos, taikomos Portugalijos įmonėms, šiek tiek sumažėjo, tačiau jos dar yra gerokai didesnės už euro zonos vidurkį. Atsižvelgiant į didelę įmonių skolos naštą ir poreikį mažinti bankų sektoriaus įsiskolinimą, bankų galimybės teikti kreditus perspektyvioms įmonėms nuosaikiomis kainomis yra ribotos; (13) siekiant užtikrinti energetikos sektoriaus efektyvumą ir tvarumą ir sumažinti ūkiui energijos kainas, pagal makroekonominio koregavimo programą buvo taikomi du priemonių rinkiniai. Tačiau reikia toliau mažinti nuomos kainas energetikos sektoriuje ir spręsti didelės ir tebedidėjančios tarifų skolos problemą. Šiuo tikslu Portugalija neseniai pranešė apie trečiąjį priemonių rinkinį, įskaitant 2014 m. specialaus mokesčio, taikyto energetikos sektoriaus ūkio subjektams, pratęsimą 2015 m. Be to, neišspręsti tokie klausimai, kaip tarpvalstybinio energijos tinklų integravimo gerinimas ir elektros energijos ir dujų jungčių projektų įgyvendinimo spartinimas, todėl juos reikia aktyviai spręsti. Vykdant programą pažanga taip pat padaryta transporto sektoriuje: visų pirma buvo sustiprinta Portugalijos uostų konkurencinė padėtis, parengtas išsamus ilgalaikis transporto planas, pašalinus trūkumus ir atotrūkį ir pagerinus reglamentavimo sistemą. Tačiau siekiant veiksmingai įgyvendinti išsamų ilgalaikį transporto planą ir uostų reformos veiksmų planą reikalingos tolesnės priemonės. Tai pat reikia imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas transporto reguliavimo institucijos nepriklausomumas ir pajėgumas, sektoriaus valstybinių įmonių finansų tvarumas ir padidintas geležinkelių transporto efektyvumas ir geležinkelių transporto rinkos konkurencija; (14) siekiant pagyvinti būsto rinką, be kita ko, geriau suderinti nuomotojų ir nuomininkų teises ir pareigas, suteikti daugiau lankstumo renkantis sutarties trukmę ir skatinti renovaciją, buvo įvykdyta svarbi nuomos miestuose rinkos reforma. Reikia dar daug padaryti, kad remiantis pagrindinių rinkos veiksnių ir Portugalijos nuomos rinkos šešėlinės ekonomikos duomenimis būtų galima išsamiai įvertinti šios reformos poveikį. Portugalija padarė esminę pažangą gerindama verslo aplinką, visų pirma skatindama geresnes pagrindines sąlygas, verslumo kultūrą ir gerindama nemokumo procedūrų taikymą sunkumų patiriančioms įmonėms. Dabar dėmesį reikėtų sutelkti į įgyvendinimą. Pažanga padaryta ir paprastinant administracines ir licencijų suteikimo procedūras, tačiau reikia užbaigti įgyvendinti dar keletą priemonių. Būtina dėti daugiau pastangų siekiant pašalinti konkurencijos kliūtis paslaugų rinkoje, visų pirma patvirtinant sektoriui taikomus dalinius pakeitimus, o kalbant apie profesines paslaugas, priimant teisės aktus dėl likusių profesinių organizacijų. Kalbant apie reguliavimą ir konkurenciją, reikia taikyti tolesnes priemones siekiant užtikrinti nacionalinių sektorių reguliavimo institucijų ir konkurencijos institucijos nepriklausomumą ir autonomiją. Valdžios institucijų mokėjimai kol kas dar smarkiai vėluoja; (15) vykdant makroekonominio koregavimo programą padaryta nemenka pažanga racionalizuojant ir modernizuojant viešąjį administravimą, susijusį su įdarbinimu, darbo užmokesčio politika, darbo sąlygomis, organizaciniu efektyvumu ir paslaugų kokybe. Tačiau kai kurias numatytas reformos priemones dar reikia papildyti, taip pat reikia padidinti skaidrumą. Nors siekiant pagerinti teismų sistemos efektyvumą buvo padaryta didelė pažanga, reikia dar sutrumpinti procedūrų trukmę, pagerinti išspręstų bylų rodiklį, sumažinti nagrinėjamų bylų skaičių, pagerinti stebėsenos ir vertinimo procesą; (16) [2014 m. birželio 17 d.] Komisija baigė 12-tąją ir paskutinę Portugalijos apžvalgą pagal makroekonominio koregavimo programą. Pagal analizę galima daryti išvadą, kad sėkmingai įgyvendinta programa padėjo suvaldyti ekonominę ir finansinę riziką ir sumažinti disbalansą. Pagal programą Portugalija patvirtino daug įvairių sudėtingų struktūrinių reformų, kurių pirmieji rezultatai jau matyti – padidėjo konkurencingumas ir atsinaujina ekonomikos augimas, tačiau reikia dar daug padaryti siekiant įvertinti šių reformų poveikį ekonomikos veikimui. Todėl itin svarbu nuolat stebėti visas įgyvendintas reformas siekiant įvertinti, ar jomis prisidedama prie konkurencingumo, našumo ir darbo vietų kūrimo skatinimo; (17) kadangi pasibaigus makroekonominio koregavimo programai, kurios teisinė pabaigos data yra 2014 m. birželio 28 d., Portugalija bus vėl visapusiškai įtraukta į Europos semestro sistemą, remdamasi 12-tąja ir paskutine apžvalga pagal makroekonominio koregavimo programą ir atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija įvertino Portugalijos pateiktus dokumentus. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos Portugalijai atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–8 rekomendacijose; (18) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Portugalijos stabilumo programą ir savo nuomonę[6] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje. Šios rekomendacijos buvo parengtos vos tik sėkmingai užbaigus koregavimo programą, taigi jos pagrįstos programos laimėjimais siekiant užtikrinti jos ilgalaikį įgyvendinimą; (19) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Portugalija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų rekomendacijų įgyvendinimą laiku, REKOMENDUOJA Portugalijai 2014–2015 m. imtis šių veiksmų: 1. Visapusiškai įgyvendinti 2014 m. biudžeto strategiją, kad būtų pasiekti fiskaliniai tikslai ir užkirstas kelias naujų įsiskolinimų kaupimuisi. 2015 m. griežtai įgyvendinti 2014 m. fiskalinės strategijos dokumente išdėstytą biudžeto strategiją siekiant sumažinti deficitą iki 2,5 % BVP pagal tikslą, nustatytą perviršinio deficito procedūros rekomendacijoje, ir įvykdyti reikalingą struktūrinį koregavimą. Kuo greičiau priemones, kurias Konstitucinis teismas pripažino neatitinkančiomis konstitucijos, pakeisti panašios apimties ir kokybės priemonėmis. Perviršinio deficito panaikinimas turėtų būti atliktas tvariai ir augimui palankiu būdu, kuo rečiau taikant vienkartines ir (arba) laikinas priemones. Panaikinus perviršinį deficitą tęsti planuotą metinį struktūrinį koregavimą, kad būtų pasiektas vidutinio laikotarpio tikslas, atsižvelgiant į reikalavimą, kad metinis struktūrinis koregavimas būtų bent 0,5 % BVP ir didesnis palankių sąlygų metu, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi skolos taisyklės siekiant tvariai sumažinti didelį bendrąjį skolos santykį. Suteikti pirmenybę išlaidomis pagrįstam fiskaliniam konsolidavimui ir dar daugiau padidinti viešųjų išlaidų kokybę ir efektyvumą. Toliau griežtai kontroliuoti centrinio, regioninio ir vietos administravimo išlaidas. Tęsti valstybinių įmonių restruktūrizavimą. Parengti ilgalaikį sprendimą, kad iki 2014 m. pabaigos būtų užtikrintas pensijų sistemos tvarumas vidutiniu laikotarpiu. Kontroliuoti sveikatos priežiūros išlaidų augimą ir tęsti ligoninių reformą. Atlikti mokesčių sistemos peržiūrą ir užtikrinti, kad ji būtų palankesnė augimui. Tęsti mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimą ir kovoti su mokesčių vengimu didinant mokesčių administravimo efektyvumą. Sparčiai pritarus išsamiai Biudžeto sistemos įstatymo reformai ir ją įvykdžius iki 2014 m. pabaigos, sustiprinti viešųjų finansų valdymo sistemą. Užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi įsipareigojimų kontrolės įstatymo. Veiksmingai įgyvendinti viešojo sektoriaus vieną bendrą darbo užmokesčio ir priedų skaičiavimo sistemą nuo 2015 m. 2. Toliau siekti, kad minimalaus darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus. Užtikrinti tokią darbo užmokesčio nustatymo sistemą, kurį skatintų darbo užmokesčio ir našumo derėjimą sektoriaus ir (arba) įmonės lygmeniu. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką išnagrinėti galimybes įmonių lygmeniu laikinai taikyti išimties tvarką konkrečiame sektoriuje pagal darbdavių ir darbuotojų atstovų susitarimą sudaromoms sutartims. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. pateikti pasiūlymus dėl išimties tvarkos taikymo konkrečiame sektoriuje pagal darbdavių ir darbuotojų atstovų susitarimą sudaromoms sutartims ir dėl kolektyvinių sutarčių išlikimo persvarstymo. 3. Iki 2015 m. kovo mėn. pateikti nepriklausomą pastarųjų užimtumo apsaugos sistemos reformų vertinimą, taip pat galimų tolesnių reformų veiksmų planą siekiant spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą. Tęsti vykdomą aktyvios darbo rinkos politikos ir valstybinių užimtumo tarnybų reformą, kurios tikslas – padidinti užimtumo ir dalyvavimo darbo rinkoje rodiklius, gerinant profesinio konsultavimo ir (arba) darbo paieškos pagalbą ir aktyvumo skatinimo ir (arba) nuobaudų sistemas, kad būtų sumažintas ilgalaikis nedarbas ir į darbo rinką integruoti labiausiai nuo jos nutolę darbuotojai. Spręsti didelio jaunimo nedarbo problemą, visų pirma veiksmingai numatant gebėjimų poreikį ir siekiant įtraukti neregistruotus jaunus žmones pagal Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus. Padidinti reikalavimų atitikimo pagal minimalių pajamų programą ribą. Užtikrinti tinkamą socialinės paramos aprėptį ir veiksmingą išmokų gavėjų aktyvumo skatinimą. 4. Siekiant sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir spręsti blogų mokymosi rezultatų rodiklių problemą pagerinti švietimo sistemos kokybę ir sąsają su darbo rinka. Užtikrinti, kad viešosios išlaidos švietimui būtų efektyvios ir kad būtų sumažinta gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis, be kita ko, gerinant profesinio rengimo ir mokymo kokybę ir didinant patrauklumą ir skatinant bendradarbiavimą su verslo sektoriumi. Stiprinti valstybinių mokslinių tyrimų ir verslo bendradarbiavimą ir skatinti žinių perdavimą. 5. Stebėti bankų likvidumo padėtį ir galimą kapitalo trūkumą, be kita ko, atliekant teminius tikrinimus vietose ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Tęsti bankų gaivinimo planų vertinimą ir prireikus pateikti vertinimo proceso patobulinimų. Įgyvendinti išsamią strategiją, kad būtų sumažinta įmonių skolų našta, ir padidinti pastangas išplėsti finansavimo alternatyvų pasirinkimą, įskaitant ankstyvuoju įmonės raidos etapu, didinant skolos restruktūrizavimo priemonių (visų pirma „PER“ ir „SIREVE“), taikomų perspektyvioms įmonėms, efektyvumą, pradedant taikyti bankams ir skolininkams taikomas paskatas dalyvauti restruktūrizavimo procese ankstyvuoju etapu ir gerinant galimybes gauti finansavimą per kapitalo rinką. Užtikrinti, kad nustatytomis priemonėmis būtų remiamas finansavimo perkėlimas į našius ekonomikos sektorius. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos įgyvendinti ankstyvojo įspėjimo sistemą siekiant nustatyti įmonių, įskaitant MVĮ, blogas finansines sąlygas, kad būtų remiamas ankstyvas įmonių skolos restruktūrizavimas, sumažinti MVĮ paskolų įsiskolinimai ir pagreitintas sprendimų priėmimas dėl neveiksnių paskolų. 6. Įgyvendinti antrąjį ir trečiąjį energetikos sektoriaus priemonių rinkinius, kurių tikslas – sumažinti ūkiui energijos kainas ir iki 2020 m. pašalinti elektros energijos tarifų skolą, taip pat atidžiai stebėti šį įgyvendinimą. Geriau integruoti tarpvalstybinius energijos tinklus ir pagreitinti elektros energijos ir dujų jungčių projektų įgyvendinimą. Įgyvendinti išsamų ilgalaikį transporto planą ir tvarkaraštį, kuriame išdėstytos uostų sektoriaus reformos. Užtikrinti, kad naujos derybos dėl dabartinių uosto koncesijų ir naujos leidimų išdavimo sistemos būtų orientuotos į rezultatus ir atitiktų vidaus rinkos principus, visų pirma viešųjų pirkimų taisykles. Užtikrinti, kad nacionalinė transporto reguliavimo institucija (AMT) būtų visiškai nepriklausoma ir kad ji pradėtų veikti iki 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos. Užtikrinti transporto sektoriaus valstybinių įmonių finansų tvarumą. Didinti geležinkelių sektoriaus efektyvumą ir konkurenciją: įvykdžius krovinių terminalų perdavimą, įgyvendinti įmonės „CP Carga“ konkurencingumo planą ir užtikrinti nepriklausomą valstybinio infrastruktūros valdytojo ir valstybinių geležinkelių įmonių valdymą. 7. Toliau gerinti Portugalijos būsto rinkos vertinimą, be kita ko, iki 2014 m. lapkričio mėn. pabaigos nustatyti sistemingesnę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą ir pateikti išsamią ataskaitą dėl šios rinkos šešėlinės ekonomikos. Tęsti pastangas sudaryti išsamesnį reguliavimo naštos atvejų aprašą, kad iki 2015 m. kovo mėn, į jį būtų įrašyti dar neįtraukti sektoriai. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos priimti ir įgyvendinti dar nepriimtus sprendimus dėl licencijų suteikimo ir dalinius sektoriams taikomus pakeitimus. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos panaikinti likusius profesinių paslaugų sektoriaus apribojimus ir priimti dalinius įstatymų, reglamentuojančių profesines organizacijas, pakeitimus, kurie kol kas nepriimti pagal makroekonominio koregavimo programą. Panaikinti valdžios institucijų mokėjimų vėlavimus. Užtikrinti pakankamus nacionalinių reguliavimo institucijų ir konkurencijos institucijos išteklius ir skubiai priimti nacionalinės konkurencijos institucijos įstatus. 8. Tęsti centrinio, regioninio ir vietos viešojo administravimo racionalizavimą ir modernizavimą. Įgyvendinti reformas, skirtas teismų sistemos efektyvumui gerinti ir skaidrumui didinti. Padidinti pastangas vertinti reformų, kurias įsipareigota įvykdyti pagal makroekonominio koregavimo programą, kurios yra suplanuotos ir kurios bus vykdomos ateityje, įgyvendinimą. Visų pirma pradėti taikyti privalomą sistemingą ex ante ir ex post vertinimą vykdant teisėkūros procesą. Įsteigti funkciniu požiūriu nepriklausomą vyriausybinio lygmens centrinį vertinimo skyrių, kuris vertintų šių reformų įgyvendinimą, įskaitant jų atitiktį ex ante poveikio vertinimui, ir kas šešis mėnesius teiktų ataskaitas ir prireikus siūlytų taisomuosius veiksmus. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM(2014) 423 final. [3] Dok. P7_TA(2014)0128 ir P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.