EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 08 COM(2021) 389 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė



1. Įvadas Veiksmingos teisingumo sistemos yra būtinos tam, kad būtų įgyvendinamos ES teisės normos, būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir būtų gerbiamos pamatinės ES vertybės. Nacionaliniai teismai, taikydami ES teisę, atlieka ES teismų funkcijas. Būtent jie pirmiausia užtikrina, kad būtų veiksmingai ginamos ES teisės nuostatomis įtvirtintos teisės ir vykdomos nustatytos pareigos (Europos Sąjungos sutarties 19 straipsnis). Veiksmingos teisingumo sistemos itin svarbios ir tam, kad būtų užtikrintas tarpusavio pasitikėjimas, investicijoms palankus klimatas ir ilgalaikio augimo tvarumas. Dėl šios priežasties nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumo, kokybės ir nepriklausomumo didinimas ir toliau yra vienas iš Europos semestro – ES metinio ekonominės politikos koordinavimo ciklo – prioritetų. 2021 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje (), kurioje nustatyti ekonomikos ir užimtumo politikos prioritetai, dar kartą patvirtinama, kad veiksmingos teisingumo sistemos ir valstybių narių verslo aplinka yra tarpusavyje susijusios. Tinkamai veikiančios, visiškai nepriklausomos teisingumo sistemos gali padaryti teigiamą poveikį investicijoms, tad padeda didinti našumą ir konkurencingumą. Jos yra svarbios ir tada, kai reikia užtikrinti veiksmingą sutarčių ir administracinių sprendimų vykdymą kitose valstybėse ar spręsti ginčus, o tai labai svarbu bendrosios rinkos veikimui ( ). Atsižvelgiant į tai, ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikta metinė įvairių rodiklių apžvalga, kurioje ypač daug dėmesio skiriama pagrindiniams veiksmingų teisingumo sistemų parametrams: ·veiksmingumui; ·kokybei; ·nepriklausomumui. 2021 m. rezultatų suvestinėje išsamiau aptariami visų trijų parametrų rodikliai, įskaitant teisingumo sistemų skaitmeninimą, kuris yra itin svarbus siekiant užtikrinti teismų veikimą COVID-19 pandemijos metu ir apskritai skatinti teisingumo sistemų veiksmingumą ir prieinamumą ( ).  Europos teisinės valstybės mechanizmas – Kaip paskelbta Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politinėse gairėse, Komisija sukūrė visapusišką Europos teisinės valstybės mechanizmą, kad galėtų dar atidžiau stebėti padėtį valstybėse narėse. Teisinės valstybės mechanizmas veikia kaip prevencinė priemonė, padedanti gilinti dialogą ir bendrą teisinės valstybės problemų supratimą. Naujojo mechanizmo centre yra metinė teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, kurioje pateikiama apibendrinta informacija apie svarbiausius – ir teigiamus, ir neigiamus – valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje įvykusius pokyčius. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita paskelbta 2020 m. rugsėjo 30 d. ir parengta remiantis įvairiais informacijos šaltiniais, įskaitant ES teisingumo rezultatų suvestinę (). 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė labiau išplėtota taip pat atsižvelgiant į poreikius gauti papildomos lyginamosios informacijos, kaip nustatyta rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, ir siekiant toliau padėti rengti metines teisinės valstybės principo taikymo ataskaitas.



Kas yra ES teisingumo rezultatų suvestinė? ES teisingumo rezultatų suvestinė – metinė lyginamoji informacinė priemonė, kuria ES ir valstybėms narėms siekiama padėti užtikrinti didesnį savo nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą pateikiant objektyvius, patikimus ir palyginamus duomenis apie tam tikrus rodiklius, svarbius vertinant teisingumo sistemų i) veiksmingumą, ii) kokybę ir iii) nepriklausomumą visose valstybėse narėse. Rezultatų suvestinė nėra bendra reitingavimo sistema, veikiau tai visų teisingumo sistemų veikimo apžvalga remiantis visoms valstybėms narėms bendrais ir aktualiais rodikliais. Rezultatų suvestine neskatinama jokia konkretaus tipo teisingumo sistema ir visos valstybės narės vertinamos vienodai. Kad ir koks būtų nacionalinės teisingumo sistemos modelis ar teisės tradicija, kuria ji pagrįsta, esminiai veiksmingos teisingumo sistemos parametrai yra veiksmingumas, kokybė ir nepriklausomumas. Su šiais trimis parametrais susiję duomenys turėtų būti nagrinėjami kartu, nes visi trys elementai dažnai būna tarpusavyje susiję (iniciatyvos, kuriomis siekiama patobulinti vieną iš jų, gali turėti įtakos kitam elementui). Rezultatų suvestinėje daugiausia pateikiami rodikliai dėl civilinių, komercinių ir administracinių bylų, taip pat dėl tam tikrų baudžiamųjų bylų, – taip remiamos valstybių narių pastangos kurti efektyvesnę investicijoms, verslui bei piliečiams palankią aplinką. Rezultatų suvestinė yra lyginamoji priemonė, nuolat tobulinama palaikant dialogą su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu ( ). Jos paskirtis – nustatyti esminius veiksmingos teisingumo sistemos parametrus ir pateikti aktualius metinius duomenis. Kokia yra ES teisingumo rezultatų suvestinės sudarymo metodika?

Rezultatų suvestinei sudaryti naudojami įvairūs informacijos šaltiniai. Didelę kiekybinių duomenų dalį teikia Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisija (CEPEJ), su kuria Komisija yra sudariusi sutartį dėl specialaus kasmetinio tyrimo. Tai yra 2012–2019 m. laikotarpio duomenys, kuriuos valstybės narės teikė pagal CEPEJ metodiką. Tyrime taip pat pateikiama išsamių pastabų ir sudaromos konkrečių šalių informacijos suvestinės, kuriose geriau atskleidžiamos aplinkybės. Į jas reikėtų atsižvelgti nagrinėjant diagramose pateiktus duomenis ( ). Iš CEPEJ surinktų duomenų apie procesų trukmę matyti, kokia yra bylų nagrinėjimo trukmė, t. y. apskaičiuotoji teismo proceso trukmė (remiantis neišspręstų ir išspręstų bylų skaičiaus santykiu). Iš duomenų apie tai, kiek veiksmingai teismai taiko ES teisę konkrečiose srityse, matyti, kokia yra vidutinė proceso trukmė, apskaičiuota remiantis faktine teismo bylų nagrinėjimo trukme. Pažymėtina, kad įvairiose vienos valstybės narės vietovėse, visų pirma miestų centruose, kur dėl vykdomos komercinės veiklos gaunamų bylų skaičius gali būti didesnis, teismo proceso trukmė gali labai skirtis. Kiti 2012–2020 m. laikotarpio duomenų šaltiniai: nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupė ( ), Europos teismų tarybų tinklas (ENCJ) ( ), ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (NPSJC) ( ), ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija (ACA-Europe) ( ), Europos konkurencijos tinklas (EKT) ( ), Ryšių komitetas (COCOM) ( ), Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras ( ), Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (BVAS tinklas) ( ), kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė (EGMLTF) ( ), Eurostatas ( ) ir Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT). Ilgainiui rezultatų suvestinės rengimo metodika buvo dar patobulinta glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe, visų pirma pasitelkiant (kasmet atnaujinamą) klausimyną ir renkant duomenis apie tam tikrus teisingumo sistemų veikimo aspektus. Toliau didėja duomenų, ypač apie teisingumo sistemų veiksmingumo rodiklius, prieinamumas, nes daugelis valstybių narių investavo į savo pajėgumus rengti geresnę teisingumo statistiką. Kai tebėra su duomenų rinkimu ar teikimu susijusių sunkumų, taip yra dėl statistinių pajėgumų trūkumo arba dėl to, kad nacionalinės kategorijos, pagal kurias renkami duomenys, tiksliai neatitinka rengiant rezultatų suvestinę naudojamų duomenų kategorijų. Atvejų, kai duomenų spraga atsirado dėl nepakankamos nacionalinių institucijų suteiktos informacijos, buvo labai mažai. Komisija toliau ragina valstybes nares šalinti tokias duomenų spragas. Kaip ES teisingumo rezultatų suvestine prisidedama prie Europos semestro veiklos ir kaip ji siejasi su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone? Rezultatų suvestinėje pateikiama duomenų, svarbių vertinant nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą, kokybę ir nepriklausomumą, taip siekiant padėti valstybėms narėms didinti savo nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą. Rezultatų suvestinėje palyginama informacija apie teisingumo sistemas, todėl yra lengviau nustatyti geriausią praktiką ir trūkumus, taip pat stebėti kylančius sunkumus ir daromą pažangą. Vykdant Europos semestro veiklą ir palaikant dvišalį dialogą su nacionalinėmis institucijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atliekami konkrečių šalių vertinimai. Jeigu nustatytas trūkumas makroekonominiu požiūriu yra reikšmingas, remdamasi Europos semestro analize, Komisija gali pasiūlyti Tarybai priimti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl nacionalinių teisingumo sistemų gerinimo konkrečiose valstybėse narėse ( ). Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) bus prieinama daugiau kaip 670 mlrd. EUR lėšų, teikiamų paskolomis ir dotacijomis, iš kurių kiekviena valstybė narė turės ne mažiau kaip 20 proc. skirti skaitmeninei pertvarkai. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė teikia galimybę vykdyti su nacionalinėmis teisingumo sistemomis susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir sustiprinti nacionalines pastangas greičiau užbaigti teisingumo sistemų skaitmeninę pertvarką. Šiomis aplinkybėmis Komisija turi įvertinti, ar tikėtina, kad valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais bus prisidėta veiksmingai sprendžiant visus ar didelę dalį uždavinių, nurodytų atitinkamose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ar kituose susijusiuose per Europos semestrą priimtuose Komisijos dokumentuose nustatytų uždavinių (). Kodėl veiksmingos teisingumo sistemos yra svarbios kuriant investicijoms palankią verslo aplinką? Veiksmingos teisingumo sistemos, kuriomis įtvirtinamas teisinės valstybės principas, daro teigiamą ekonominį poveikį. Jeigu teismų sistemose garantuojamas teisių įgyvendinimas, didėja tikimybė, kad kreditoriai teiks paskolas, įmonės atgrasomos nuo oportunistinio elgesio, sumažinamos sandorių sąnaudos ir labiau tikėtina, kad novatoriškos įmonės investuos. Teigiamas gerai veikiančių nacionalinių teisingumo sistemų poveikis ekonomikai patvirtinamas įvairiuose tyrimuose ir akademinėje literatūroje, be kita ko, Tarptautinio valiutos fondo ( ), Europos Centrinio Banko ( ), EBPO ( ), Pasaulio ekonomikos forumo ( ) ir Pasaulio banko ( ) šaltiniuose. Per vieną iš atliktų tyrimų nustatyta, kad jei teismo proceso trukmė sutrumpėtų 1 proc. (skaičiuojant pagal bylų nagrinėjimo trukmę ( )), gali paspartėti kai kurių įmonių augimas ( ), ir kad 1 proc. didesnė įmonių, vertinančių teisingumo sistemą kaip nepriklausomą, dalis siejama su didesne įmonių apyvarta ir našumo didėjimu ( ). Per kitą tyrimą nustatyta teigiama koreliacija tarp to, kaip vertinamas teismų nepriklausomumas, ir tiesioginių užsienio investicijų srautų ( ). Be to, keliuose tyrimuose pabrėžta nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumo svarba įmonėms. Pavyzdžiui, 93 proc. vienoje iš apklausų dalyvavusių didelių bendrovių atsakė, kad visada sistemiškai peržiūri, kaip tose valstybėse, kuriose jos ketina investuoti, laikomasi teisinės valstybės principo (taip pat peržiūri ir teismų nepriklausomumą) ( ). Beveik pusė kitoje apklausoje dalyvavusių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atsakė, kad pagrindinės priežastys, dėl kurių nepradėjo teismo proceso dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimų, buvo teismo proceso išlaidos ir tai, kad teismo procesas truktų pernelyg ilgai ( ). Komisijos komunikatuose dėl kliūčių bendrojoje rinkoje nustatymo ir šalinimo ( ) ir bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo veiksmų plano ( ) taip pat pateikta įžvalgų dėl veiksmingų teisingumo sistemų svarbos bendrosios rinkos veikimui, ypač verslui. Kaip Komisija teikdama techninę paramą remia gerų teisingumo reformų įgyvendinimą? Valstybės narės gali naudotis Komisijos technine parama, kurią teikia Struktūrinių reformų rėmimo generalinis direktoratas (DG REFORM) pagal techninės paramos priemonę ( ), kurios 2021–2027 m. laikotarpio bendras biudžetas yra 864,4 mln. EUR. 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos biudžetas buvo 222,8 mln. EUR ir pagal ją remta daugiau kaip 1 000 įvairių sričių reformų projektų 27 valstybėse narėse. Teisingumo srityje tai apėmė, pavyzdžiui, techninę paramą teismų sistemos veiksmingumo didinimo, teismų žemėlapio pertvarkos, teismų organizavimo, e. teisingumo programų rengimo ar įgyvendinimo ir kibernetinio teisingumo, bylų valdymo sistemų, teisėjų atrankos ir paaukštinimo tarnyboje proceso, teisėjų mokymo, nemokumo sistemų tobulinimo ir neteisminio vartotojų ginčų sprendimo srityse. Be to, techninės paramos priemonė papildo Komisijos priemones, kuriomis švelninami COVID-19 pandemijos ekonominiai padariniai, konkrečiai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), nes pagal techninės paramos priemonę valstybėms narėms gali būti padedama rengti ir įgyvendinti jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Kodėl Komisija stebi nacionalinių teisingumo sistemų skaitmeninimą? Teisingumo skaitmeninimas yra svarbus siekiant didinti teisingumo sistemų veiksmingumą, ir tai yra akivaizdžiai naudinga priemonė siekiant gerinti ir palengvinti galimybes kreiptis į teismą. COVID-19 pandemija išryškino šios srities modernizavimo reformų spartinimo valstybėse narėse poreikį. Nuo 2013 m. į ES teisingumo rezultatų suvestinę įtraukiama tam tikra lyginamoji informacija apie teisingumo sistemų skaitmeninimą valstybėse narėse, pavyzdžiui, apie teismų sprendimų prieinamumą internetu arba ieškinių teikimą ir tolesnius veiksmus internetu. 2020 m. gruodžio mėn. priimtame Komisijos komunikate „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys“ () pateikta strategija siekiant gerinti galimybes kreiptis į teismą ir teisingumo sistemų veiksmingumą naudojant technologijas. Kaip nurodyta šiame komunikate, nuo 2021 m. į ES teisingumo rezultatų suvestinę bus įtraukiami keli papildomi rodikliai. Taip siekiama užtikrinti visapusiškesnę ir tinkamu laiku vykdomą kruopščią pažangos sričių ir uždavinių valstybėse narėse, joms dedant pastangas skaitmeninti savo teisingumo sistemas, stebėseną.

2. Aplinkybės: teisingumo reformų raida 2020 m.

2020 m. daug valstybių narių toliau stengėsi didinti savo teisingumo sistemų veiksmingumą. 1 diagramoje pateikta atnaujinta patvirtintų ir suplanuotų priemonių keliose reformas vykdančių valstybių narių teisingumo sistemų srityse apžvalga. 1 diagrama. Su teisingumo sistemomis susijusi teisėkūros ir reguliavimo veikla 2020 m. (kiekvienoje valstybėje narėje patvirtintos priemonės ir svarstomos iniciatyvos) (šaltinis – Europos Komisija ( )) 2020 m. daugelis valstybių narių, kuriose buvo vykdoma arba planuojama daug teisėkūros veiklos, ir toliau ypač daug dėmesio skyrė procesinei teisei. Intensyvesnių veiksmų imtasi pertvarkant teisėjų statusą ir teisininkams taikomas taisykles. Keliose valstybėse narėse buvo priimami teisės aktai, kuriais reglamentuojamas informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas jų teisingumo sistemose. 2020 m. buvo tęsiamos ankstesnių metų pastangos imtis priemonių dėl teismų administravimo. Sulėtėjo veikla kitose srityse, tokiose kaip alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) metodai ar taisyklės dėl prokurorų ar teismo mokesčių. Kai kurios valstybės narės savo teisingumo sistemose jau aktyviai naudoja arba planuoja pradėti naudoti dirbtinį intelektą. Apžvalgos rezultatai patvirtina, jog teisingumo reformoms įvykdyti reikia laiko, – kartais nuo pirmo pranešimo apie reformas iki reikiamų teisėkūros ir reguliavimo priemonių patvirtinimo ir realaus jų įgyvendinimo praeina keleri metai. Dėl COVID-19 pandemijos taip pat atsirado naujų sunkumų, kurie išryškino teisingumo sistemos skaitmeninimo reformų spartinimo svarbą. Šiomis aplinkybėmis kelios valstybės narės priėmė naujas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sklandų teismų veikimą, kartu garantuojant tolesnes galimybes visiems lengvai kreiptis į teismą, visų pirma tuo tikslu pakeičiant proceso taisykles. ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija (ACA-Europe) parengė klausimyną dėl COVID-19 pandemijos poveikio aukščiausiųjų teismų profesinei veiklai. Respondentai buvo aukščiausieji administraciniai teismai, taip pat aukščiausieji teismai (ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) nariai). Nenagrinėjant esminių priemonių, kurių imtasi dėl COVID-19 pandemijos, 2 diagramoje parodyti valstybių narių patvirtinti procesinės teisės pakeitimai siekiant palengvinti teismų atliekamas teismines funkcijas (naujais teisės aktais, aukščiausiųjų teismų sprendimais, teismų darbo taisyklėmis ar taikoma praktika). 2 diagrama. Aukščiausiųjų teismų procesinių taisyklių pakeitimai dėl COVID-19 pandemijos (šaltinis – ACA-Europe ir NPSJC ( )) (*) Diagramoje kiekvienos valstybės narės kairiajame stulpelyje parodyta aukščiausiųjų teismų praktika, o dešiniajame stulpelyje – aukščiausiųjų administracinių teismų praktika (stulpelis, pažymėtas raide A). Valstybės narės išdėstytos savo geografinių pavadinimų originalo kalba abėcėlės tvarka. BE: Conseil d’Etat (Valstybės Taryba) ir Cour de Cassation (Aukščiausiasis Teismas). BG: Върховен административен съд (Aukščiausiasis administracinis teismas). CZ: Nejvyšší správní soud (Aukščiausiasis administracinis teismas) ir Nejvyšší soud (Aukščiausiasis Teismas). DE: Bundesverwaltungsgericht (Federalinis administracinis teismas). EE: Riikohus (Aukščiausiasis Teismas). IE: Chúirt Uachtarach (Aukščiausiasis Teismas). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (Valstybės Taryba). ES: Tribunal Supremo (Aukščiausiasis Teismas). FR: Conseil d’Etat (Valstybės Taryba), Cour de Cassation (Aukščiausiasis Teismas). HR: Visoki upravni (Aukščiausiasis administracinis teismas). IT: Consiglio de Stato (Valstybės Taryba). CY: Aukščiausiasis Teismas. LV: Augstākā tiesa (Aukščiausiasis Teismas). LT: Vyriausiasis administracinis teismas. LU: Cour administrative (Administracinis teismas), Cour de Cassation (Aukščiausiasis Teismas). HU: Kúria (Aukščiausiasis Teismas). MT: Apeliacinis teismas. NL: Hoge Raad (Aukščiausiasis Teismas), Centrale Raad van Beroep (aukščiausiasis administracinis socialinių bylų teismas), Raad van State (Valstybės Taryba). AT: Verwaltungsgerichtshof (Aukščiausiasis administracinis teismas), Personalsenat (aukštesniojo teismo speciali vertinimo taryba), Oberster Gerichtshof (Aukščiausiasis Teismas). PL: Naczelny Sąd Administracyjny (Aukščiausiasis administracinis teismas). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Aukščiausiasis administracinis teismas). RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis Teismas). SI: Vrhovno sodišče (Aukščiausiasis Teismas). SK: Najvyšší súd (Aukščiausiasis Teismas). FI: Korkein hallinto-oikeus (Aukščiausiasis administracinis teismas). SE: Högsta förvaltningsdomstolen (Aukščiausiasis administracinis teismas). Nėra duomenų: BG: Върховен касационен съд (Aukščiausiasis Teismas); HR: Vrhovni sud (Aukščiausiasis Teismas); IT: Corte Suprema di Cassazione (Aukščiausiasis Teismas); SE: Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas). 3. 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės pagrindinės išvados Pagrindiniai veiksmingos teisingumo sistemos kriterijai yra veiksmingumas, kokybė ir nepriklausomumas; rezultatų suvestinėje pateikiami visų šių trijų kriterijų rodikliai. 3.1. Teisingumo sistemų veiksmingumas Rezultatų suvestinėje pateikiami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas proceso veiksmingumas bendrose civilinių, komercinių ir administracinių bylų srityse, taip pat konkrečiose srityse, kuriose administracinės institucijos ir teismai taiko ES teisę ( ). 3.1.1. Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai Nacionalinėse teisingumo sistemose gaunamų bylų skaičius padidėjo keliose valstybėse narėse, palyginti su praėjusiais metais, tačiau kitose valstybėse narėse sumažėjo arba liko nepakitęs. Apskritai šis skaičius įvairiose valstybėse narėse tebėra labai skirtingas (3 diagrama). Iš to matyti, kaip svarbu ir toliau skirti dėmesį gaunamų bylų skaičiaus pokyčiams, siekiant užtikrinti teisingumo sistemų veiksmingumą. 3 diagrama. Gaunamų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas ( )) (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. Metodikos pakeitimų padaryta LV (jie atgaline data pritaikyti 2017 m.), SK ir SE (2017 m. duomenys buvo pakoreguoti, kad migracijos bylos būtų priskirtos prie administracinių bylų, laikantis CEPEJ metodikos). 4 diagrama. Gaunamų civilinių ir komercinių ginčo bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)

(*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių. Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. EL ir SK padaryta metodikos pakeitimų. Į NL duomenis įtrauktos ne ginčo bylos. 5 diagrama. Gaunamų administracinių bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką administracinės teisės bylos yra susijusios su fizinių asmenų ginčais su vietos, regioninės ar nacionalinės valdžios institucijomis. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos. 2018 m. RO kai kurias administracines procedūras pripažino neteisminėmis. EL, SK ir SE atlikta metodikos pakeitimų. SE migracijos bylos priskirtos prie administracinių bylų (taikoma atgaline tvarka 2017 m.).

3.1.2. Bendrieji duomenys apie veiksmingumą Teismo proceso veiksmingumas plačiose civilinių, komercinių ir administracinės teisės bylų srityse apibūdinamas šiais rodikliais: i) numatoma proceso trukme (bylų nagrinėjimo trukme), ii) bylų išnagrinėjimo rodikliu ir iii) neišnagrinėtų bylų skaičiumi.  Įvertinta proceso trukmė – Proceso trukmė yra apytikriai įvertintas laikotarpis (dienomis), kurio reikia bylai išspręsti teisme, t. y. per kokį laikotarpį teisme priimamas pirmosios instancijos sprendimas. Bylų nagrinėjimo trukmės rodiklis yra neišspręstų bylų skaičius, padalytas iš išspręstų bylų skaičiaus metų pabaigoje ir padaugintas iš 365 (dienų) ( ). Apskaičiuotas dydis parodo, kiek mažiausiai laiko teismui reikės bylai išspręsti, jeigu kitos darbo sąlygos nesikeis. Kuo vertė didesnė, tuo didesnė tikimybė, kad teismo sprendimui priimti reikės daugiau laiko. Diagramose daugiausia pateikti pirmosios instancijos teismų proceso duomenys ir, kai yra, palyginti 2012, 2017, 2018 ir 2019 m. duomenys ( ). 8 ir 10 diagramose parodyta bylų nagrinėjimo trukmė 2019 m. civilinėse ir komercinėse ginčo bylose ir administracinėse bylose, nagrinėtose visų instancijų teismuose, o 22 diagramoje parodyta vidutinė proceso trukmė pinigų plovimo bylose, nagrinėtose pirmosios instancijos teismuose. 6 diagrama. Įvertinta civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų nagrinėjimo trukmė 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. SK atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK (iki 2016 m.) duomenys apima visų instancijų teismus. LV: skaičiai labai sumažėjo dėl teismų sistemos reformos ir dėl to, kad teismo informacinėje sistemoje buvo atliktas klaidų patikrinimas ir duomenys ištaisyti. 7 diagrama. Įvertinta civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo trukmė pirmosios instancijos teismuose 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių. Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. EL ir SK atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK iki 2016 m. duomenys apie neišnagrinėtas bylas apima visų instancijų teismus. NL duomenys apima duomenis apie ne ginčo bylas. 8 diagrama. Įvertinta civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo trukmė visų instancijų teismuose 2019 m. (*) (pirmosios, antrosios ir trečiosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Šalys diagramoje išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kurioje valstybėje narėje visose teismų instancijose procesas trunka ilgiausiai. Neturima duomenų apie BE, BG ir IE pirmosios ir antrosios instancijos teismus, apie NL antrosios instancijos teismus, apie AT antrosios ir trečiosios instancijos teismus, apie DE ir HR trečiosios instancijos teismus. MT trečiosios instancijos teismų nėra. Kai kuriose valstybėse narėse galimybės kreiptis į trečiosios instancijos teismus gali būti ribotos.

9 diagrama. Įvertinta administracinių bylų nagrinėjimo trukmė pirmosios instancijos teismuose 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką administracinės teisės bylos yra susijusios su fizinių asmenų ginčais su vietos, regioninės ar nacionalinės valdžios institucijomis. EL ir SK atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK (iki 2016 m.) duomenys apie neišnagrinėtas bylas apima visų instancijų teismus. DK ir IE administracinių bylų atskirai neregistruoja. CY: 2018 m. išspręstų bylų skaičius padidėjo, nes dalis bylų nagrinėtos kartu, 2 724 konsoliduotos bylos buvo atšauktos, 2015 m. įsteigtas Administracinis teismas. 10 diagrama. Įvertinta administracinių bylų nagrinėjimo trukmė visų instancijų teismuose 2019 m. (*) (pirmosios ir, jei taikoma, antrosios ir trečiosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Šalys diagramoje išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kurioje valstybėje narėje visose teismų instancijose procesas trunka ilgiausiai. Neturima duomenų: LU – apie pirmosios instancijos teismus, MT ir RO – apie antrosios instancijos teismus, PL – apie trečiosios instancijos teismus. CZ, IT, CY, AT, SI ir FI vienintelis apeliacinės instancijos teismas yra aukščiausiasis arba kitas aukštesnės instancijos teismas. HR, LT, LU ir MT šio pobūdžio bylų atveju trečiosios instancijos teismų nėra. BE kai kurių bylų atveju aukščiausiasis administracinis teismas yra pirmosios ir vienintelės instancijos teismas. Kai kuriose valstybėse narėse galimybės kreiptis į trečiosios instancijos teismą gali būti ribotos. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.



 Bylų išnagrinėjimo rodiklis – Bylų išnagrinėjimo rodiklis yra išspręstų bylų ir gaunamų bylų santykis. Taikant šį rodiklį vertinama, ar teismas spėja išnagrinėti gaunamas bylas. Jeigu bylų išnagrinėjimo rodiklis yra artimas 100 proc. arba didesnis, teismų sistema yra pajėgi išnagrinėti bent tiek bylų, kiek jų iškeliama. Kai bylų išnagrinėjimo rodiklis yra mažesnis negu 100 proc., tai reiškia, kad teismai išsprendžia mažiau bylų, negu gauna. 11 diagrama. Civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų išnagrinėjimo rodiklis 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, proc. – didesnės negu 100 proc. vertės reiškia, kad išsprendžiama daugiau bylų, negu gaunama, o mažesnės nei 100 proc. vertės – kad išnagrinėjama mažiau bylų, negu gaunama) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. SK atlikta metodikos pakeitimų, IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl taikomos metodikos gali būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų. IT: 2013 m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. 12 diagrama. Civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklis 2012 ir2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, proc.) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) EL ir SK atlikta metodikos pakeitimų. IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl taikomos metodikos gali būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų. IT: 2013 m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. NL duomenys apima ne ginčo bylas. 13 diagrama. Administracinių bylų išnagrinėjimo rodiklis 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, proc.) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje (CY 2018 m. = 219 proc.; IT 2012 m. = 279,8 proc.); EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos. CY: išspręstų bylų skaičius padidėjo, nes dalis bylų nagrinėtos kartu, 2 724 konsoliduotos bylos pašalintos ir 2015 m. įsteigtas administracinis teismas.  Neišnagrinėtos bylos – Neišnagrinėtų bylų skaičius yra gautų, bet neišnagrinėtų bylų skaičius atitinkamų metų pabaigoje. Neišnagrinėtų bylų skaičius turi įtakos bylos nagrinėjimo trukmei.

14 diagrama. Neišnagrinėtų civilinių, komercinių ir administracinių bei kitų bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK (iki 2016 m.): neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas. IT: 2013 m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. 15 diagrama. Neišnagrinėtų civilinių ir komercinių ginčo bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK (iki 2016 m.) neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas. IT: 2013 m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. NL duomenys apima ne ginčo bylas. 16 diagrama. Neišnagrinėtų administracinių bylų skaičius 2012 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje (EL 2012 m. vertė = 3,5). EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir SK (iki 2016 m.): neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.



3.1.3. Veiksmingumas konkrečiose ES teisės srityse Šiame skirsnyje papildomi bendrieji teisingumo sistemų veiksmingumo duomenys ir nurodoma vidutinė proceso trukmė ( ) konkrečiose srityse, kai taikoma ES teisė. 2021 m. rezultatų suvestinė parengta remiantis ankstesniais duomenimis konkurencijos, elektroninių ryšių, ES prekių ženklo, vartotojų teisės ir kovos su pinigų plovimu srityse. Šios sritys pasirinktos dėl jų svarbos bendrajai rinkai ir verslo aplinkai. Apskritai ilgi vėlavimai per teismo procesus gali turėti neigiamą poveikį ES teisėje nustatytoms teisėms, pvz., kai nebėra galimybių pasinaudoti tinkamomis teisių gynimo priemonėmis arba nebeįmanoma atlyginti didelių finansinių nuostolių. – Konkurencija – Veiksmingai užtikrinant konkurencijos teisės vykdymą, įmonėms užtikrinamos vienodos sąlygos, todėl tai nepaprastai svarbu siekiant sukurti patrauklią verslo aplinką. 17 diagramoje nurodyta bylų, kuriose ginčijami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101 ir 102 straipsnius taikančių nacionalinių konkurencijos institucijų sprendimai, vidutinė nagrinėjimo trukmė ( ). 17 diagrama. Konkurencija: vidutinė teisminės peržiūros trukmė 2013 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Europos konkurencijos tinklas) (*) IE ir AT: šis scenarijus netaikomas, nes šių šalių institucijos neturi įgaliojimų priimti atitinkamų sprendimų. AT: duomenys apima Kartelių teismo išspręstas bylas dėl SESV 101 ir 102 straipsnių pažeidimo, kurios nėra pagrįstos apeliaciniais skundais prieš nacionalinę konkurencijos instituciją. IT: proceso trukmė apskaičiuota apytikriai. Jei tam tikro stulpelio nėra, tai gali reikšti, kad ta valstybė narė tais metais nepateikė duomenų apie bylas. Daugelyje valstybių narių tokių bylų yra nedaug (mažiau nei penkios per metus), todėl viena ypač ilgai arba trumpai nagrinėjama byla gali turėti didelės įtakos metiniams duomenims.

– Elektroniniai ryšiai – ES elektroninių ryšių teisės aktais siekiama didinti konkurenciją, prisidėti prie bendrosios rinkos plėtros, skatinti investicijas, inovacijas ir ekonomikos augimą. Veiksmingai užtikrinus šių teisės aktų vykdymą, galima pasiekti teigiamą poveikį vartotojams: gali sumažėti galutinio vartojimo kainos ir pagerėti paslaugų kokybė. 18 diagramoje parodyta vidutinė teisminės peržiūros bylų, kuriose užginčyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimai, priimti taikant ES elektroninių ryšių teisės aktus, nagrinėjimo trukmė ( ). Duomenys apima įvairaus pobūdžio bylas – nuo susijusių su sudėtingesne rinkos analizės peržiūra iki susijusių su konkrečiais vartotojams aktualiais klausimais. 18 diagrama. Elektroniniai ryšiai: vidutinė teisminės peržiūros trukmė 2013 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Ryšių komitetas) (*) Bylų skaičius kiekvienoje valstybėje narėje yra skirtingas. Jei tam tikro stulpelio nėra, tai reiškia, kad ta valstybė narė tais metais apie tokias bylas nepranešė (išskyrus PT 2017–2019 m. ir RO 2018 m. – nėra duomenų). Kai kuriais atvejais, kai susijusių bylų skaičius yra nedidelis (CY, MT, SK, FI, SE), viena ypač ilgai arba trumpai nagrinėjama byla gali turėti didelės įtakos metiniams duomenims ir gali būti didelių skirtumų iš metų į metus. DK: apeliacinius skundus pirmąja instancija nagrinėja kvaziteisminė institucija. EE: vidutinė teisminės peržiūros bylų trukmė 2013 m. buvo 18 dienų. ES, AT ir PL: priklausomai nuo dalyko, bylas nagrinėja įvairūs teismai. – ES prekių ženklas – Skatinant investicijas į inovacijas ypač svarbu veiksmingai ginti intelektinės nuosavybės teises. ES teisės aktais dėl ES prekių ženklų ( ) nacionaliniams teismams suteiktas svarbus vaidmuo – jie veikia kaip ES teismai ir priima sprendimus, darančius poveikį bendrajai rinkai. 19 diagramoje parodyta vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų, kuriose bylinėjasi privačios šalys, trukmė.



19 diagrama. ES prekių ženklas: vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų trukmė 2013 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras) (*) FR, IT, LT, LU: kai kurių metų duomenys gauti iš atrinktų bylų imties. DK: duomenys iš visų su prekių ženklais (ne tik ES) susijusių bylų, nagrinėjamų komercinių ir jūrų bylų aukštuosiuose teismuose; 2018 ir 2019 m. vidutinės proceso trukmės duomenų neturima dėl duomenų rinkimo sistemos pakeitimų. EL: duomenys pagrįsti dviejų teismų bylų trukmės svertiniu vidurkiu. ES: apskaičiuojant vidutinę bylų trukmę įtrauktos bylos ir dėl kitų ES intelektinės nuosavybės teisių. – Vartotojų apsauga – Veiksmingai įgyvendinant vartotojų teisę užtikrinama, kad vartotojai galėtų naudotis savo teisėmis, o vartotojų apsaugos teisės aktus pažeidžiančios įmonės neįgytų nesąžiningo pranašumo. Vartotojų apsaugos institucijos ir teismai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant ES vartotojų teisės aktų vykdymą ( ) įvairiose nacionalinėse vykdymo užtikrinimo sistemose. 20 diagramoje nurodyta teisminės peržiūros bylų, kuriose ginčijami ES teisę taikančių vartotojų apsaugos institucijų sprendimai, vidutinė nagrinėjimo trukmė. Veiksmingai užtikrinant piliečių arba įmonių teises gali dalyvauti įvairūs subjektai – ne tik teismai, bet ir administracinės institucijos. Siekiant toliau tirti šią vykdymo užtikrinimo grandinę pateikiami duomenys apie vartotojų apsaugos institucijų procedūrų trukmę. Iš 21 diagramos matyti, kokia buvo vidutinė administracinių sprendimų priėmimo nacionalinėse vartotojų apsaugos institucijose proceso trukmė 2014, 2016 ir 2018–2019 m, skaičiuojant nuo bylos pradėjimo dienos. Tai, be kita ko, gali būti sprendimai, kuriais paskelbiama apie materialinės teisės normų pažeidimus, taip pat sprendimai dėl laikinųjų priemonių, teismo nutarčių, kuriomis draudžiama tęsti tam tikrą veiklą, dėl teismo proceso pradėjimo arba bylos užbaigimo.



20 diagrama. Vartotojų apsauga: vidutinė teisminės peržiūros trukmė 2013, 2016, 2018–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas) (*) DE, LU, AT: šis scenarijus netaikomas, nes vartotojų apsaugos institucijos neturi įgaliojimų priimti sprendimų dėl atitinkamų vartotojų apsaugos taisyklių pažeidimų. EE, CY, NL, SI ir FI: tokių bylų 2019 m. yra nedaug (mažiau nei penkios). EL ir RO: pateikti kai kurių metų duomenys yra apytikriai apskaičiuota vidutinė trukmė. 21 diagrama. Vartotojų apsauga: vidutinė vartotojų apsaugos institucijų administracinių sprendimų priėmimo trukmė 2014, 2016, 2018–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas)

(*) DE, LU, AT: šis scenarijus netaikomas, nes vartotojų apsaugos institucijos neturi įgaliojimų priimti sprendimų dėl atitinkamų vartotojų apsaugos taisyklių pažeidimų. CY:2019 m. tokių bylų yra nedaug (mažiau nei penkios). DK, EL, FR, RO ir FI: pateikti kai kurių metų duomenys yra apytikriai apskaičiuota vidutinė trukmė.

– Pinigų plovimas – Veiksmingai kovoti su pinigų plovimu svarbu ne tik todėl, kad taip padedama kovoti su nusikalstamumu, – tai taip pat būtina siekiant finansų sektoriaus patikimumo, vientisumo ir stabilumo, pasitikėjimo finansų sistema ir sąžiningos konkurencijos bendrojoje rinkoje ( ). Pinigų plovimas gali atgrasyti užsienio investuotojus, iškreipti tarptautinį kapitalo judėjimą, kenkti šalies makroekonominiams rodikliams, todėl gali mažėti gerovė ir gali būti eikvojami ištekliai, kuriuos būtų galima skirti produktyvesnei ekonominei veiklai ( ). Kovos su pinigų plovimu direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės kauptų statistinius duomenis apie savo kovos su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu sistemų veiksmingumą ( ). Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, buvo atnaujintas klausimynas ir surinkti duomenys apie nacionalinių kovos su pinigų plovimu sistemų teisminius etapus. 22 diagramoje parodyta pirmosios instancijos teismų bylų dėl nusikalstamų veikų, susijusių su pinigų plovimu, vidutinė trukmė. 22 diagrama. Pinigų plovimas: vidutinė teismo bylų trukmė 2014 ir 2017–2019 m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė) (*) 2019 m. duomenų nėra: BE, DE, IE, EL, FR, HR, CY ir PL. BG: vidutinė bylų trukmė skaičiuojama mėnesiais nuo teismo bylos pradėjimo dienos iki teismo sprendimo priėmimo dienos. LU: medianinė vertė (201) 36 dienos, 2018 m. 49 dienos. Vidutinė trukmė 2018 m.: 57 dienos (7 bylos). ES, NL: apytikriai apskaičiuota trukmė. CZ: trukmė mėnesiais. HU: vidutinis dienų skaičius apskaičiuotas tik pagal bylų, kurios išspręstos priėmus apkaltinamąjį nuosprendį, skaičių. PT: Vidutinis dienų skaičius apskaičiuotas remiantis sudaryta imtimi. IT: duomenys gauti iš atitinkamų teismų ir apima apie 99 proc. 2017 m.; duomenys apima ir bylos nagrinėjimo teisme, ir parengtinių teismo posėdžių duomenis. CY: sudėtingos bylos Prisiekusiųjų teisme išnagrinėjamos vidutiniškai per metus. Bylos apygardų teismuose dėl mažiau sunkių teisės pažeidimų nagrinėjamos ilgiau. SK*: duomenys yra viso proceso, įskaitant procesą apeliaciniame teisme, vidutinės trukmės duomenys. 3.1.4. Išvados apie teisingumo sistemų veiksmingumą Veiksmingoje teisingumo sistemoje gautos ir susikaupusios bylos tvarkomos ir teismų sprendimai priimami be nepagrįsto delsimo. Todėl pagrindiniai ES teisingumo rezultatų suvestinės rodikliai, naudojami stebint teisingumo sistemų veiksmingumą, yra proceso trukmė (apytikriai apskaičiuotas arba vidutinis laikotarpis (dienomis), per kurį išsprendžiama byla), bylų išnagrinėjimo rodiklis (išspręstų bylų ir gautų bylų skaičiaus santykis) ir neišnagrinėtų bylų skaičius (metų pabaigoje likusios neišnagrinėtos bylos). Bendrieji duomenys apie veiksmingumą 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiami duomenys apie teisingumo sistemų veiksmingumą aštuonerių metų (2012–2019 m.) laikotarpiu. Per šį laikotarpį galima nustatyti tam tikras tendencijas ir atsižvelgti į tai, kad teisingumo reformų poveikis dažnai išaiškėja tik per ilgesnį laiką. Iš turimų civilinių, komercinių ir administracinių bylų duomenų nuo 2012 m. matyti, kad teisingumo sistemų veiksmingumas padidėjo arba liko nepakitęs dešimtyje valstybių narių, o sumažėjo (nors daugeliu atvejų labai nedaug) devyniose valstybėse narėse. Teigiamų pokyčių nustatyta kai kuriose iš tų valstybių narių, kurios per Europos semestrą išskirtos kaip patiriančios konkrečių sunkumų ( ): ·Nuo 2012 m., remiantis turimais šių valstybių narių duomenimis, daugumoje iš jų pirmosios instancijos teismų procesų trukmė – tiek bendrosios „visų bylų“ kategorijos (6 diagrama), tiek civilinių ir komercinių ginčo bylų (7 diagrama) – sutrumpėjo arba liko nepakitusi. Beveik visose iš šių valstybių narių administracinių bylų (9 diagrama) proceso trukmė nuo 2012 m. sutrumpėjo arba liko nepakitusi. Apskritai 2019 m. proceso trukmė pailgėjo pusėje valstybių narių. ·Rezultatų suvestinėje pateikta duomenų apie visų instancijų teismų proceso trukmę nagrinėjant civilines ir komercines ginčo bylas (8 diagrama) ir administracines bylas (10 diagrama). Pateikti duomenys rodo, kad keliose valstybėse narėse, kuriose, kaip nustatyta, patiriama sunkumų dėl pirmosios instancijos teismų proceso trukmės, aukštesnių instancijų teismai dirba veiksmingiau. Tačiau kai kuriose kitose valstybėse narėse, kurios patiria sunkumų, vidutinė proceso trukmė aukštesnių instancijų teismuose yra dar ilgesnė negu pirmosios instancijos teismuose. ·Vertinant bendrąją „visų bylų“ kategoriją ir civilinių bei komercinių ginčo bylų kategoriją (11 ir 12 diagramos), bendras valstybių narių, kurių bylų išnagrinėjimo rodiklis yra didesnis negu 100 proc., skaičius nuo 2012 m. padidėjo. 2019 m. dauguma valstybių narių, įskaitant daugumą tų, kurios patiria sunkumų, pranešė apie aukštą bylų išnagrinėjimo rodiklį (aukštesnį kaip 97 proc.) – tai reiškia, kad teismai apskritai yra pajėgūs išnagrinėti gaunamas šių kategorijų bylas. Administracinių bylų (13 diagrama) išnagrinėjimo rodiklis, kaip matyti, labiau kinta iš metų į metus ir, nors apskritai jis tebėra žemesnis negu kitų kategorijų bylų, kai kurios valstybės narės toliau daro didelę pažangą. Ypač pažymėtina, kad daugiau kaip pusė sunkumų patiriančių valstybių narių nurodo, kad nuo 2012 m. bylų išnagrinėjimo rodiklis padidėjo. ·Nuo 2012 m. beveik visose valstybėse narėse toliau daroma pažanga sprendžiant didžiausias susikaupusių bylų (bet kurios kategorijos bylų) valdymo problemas. Reikšminga pažanga, mažinant neišnagrinėtų bylų skaičių, dažnai yra padaryta tvarkant tiek civilines ir komercines ginčo bylas (15 diagrama), tiek administracines bylas (16 diagrama). Vis dėlto, nepaisant šios pažangos, tebėra reikšmingų skirtumų tarp tų valstybių narių, kuriose neišnagrinėtų bylų yra gana nedaug, ir tų, kuriose neišnagrinėtų bylų skaičius tebėra didelis. Veiksmingumas konkrečiose ES teisės srityse Iš duomenų apie vidutinę proceso trukmę konkrečiose ES teisės srityse (17–22 diagramos) galima įgyti įžvalgų, kaip veikia teisingumo sistemos sprendžiant šių tipų ginčus, susijusius su verslu. Duomenys apie veiksmingumą konkrečiose teisės srityse renkami remiantis tam tikrais siaurai apibrėžtais scenarijais, o susijusių bylų skaičius gali atrodyti nedidelis. Vis dėlto, lyginant su apskaičiuota proceso trukme, nurodyta pateikiant bendruosius veiksmingumo duomenis, šie skaičiai parodo realią vidutinę visų susijusių bylų trukmę konkrečiose srityse tam tikrais metais. Todėl vertėtų pažymėti, kad kelios valstybės narės, iš kurių bendrųjų veiksmingumo duomenų neatrodo, kad jos patirtų sunkumų, praneša apie kur kas ilgesnę vidutinę bylų trukmę konkrečiose ES teisės srityse. Be to, bylų trukmė įvairiose konkrečiose srityse ir toje pačioje valstybėje narėje gali būti skirtinga. Konkrečių ES teisės sričių duomenys rodo tokias tendencijas: ·kalbant apie konkurencijos bylas (17 diagrama) pažymėtina, kad, nors bendras valstybių narių teismų darbo krūvis šiek tiek sumažėjo, septyniose valstybėse narėse teisminės peržiūros trukmė sutrumpėjo arba nepakito, o devyniose kitose valstybėse narėse – pailgėjo. Kaip ir 2018 m., tik dvi valstybės narės 2019 m. nurodė, kad vidutinė trukmė viršijo 1 000 dienų, taigi šiuo atžvilgiu tęsėsi teigiamos tendencijos; ·elektroninių ryšių srityje (18 diagrama) teismų darbo krūvis sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais, taigi baigėsi 2018 m. stebėta neigiama procesų trukmės tendencija. 2019 m. dauguma valstybių narių užfiksavo vidutinės proceso trukmės sutrumpėjimą arba atitinkami lygiai liko nepakitę, palyginti su 2018 m., ir tik keliose valstybėse narėse padidėjo; ·dėl su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų (19 diagrama) tendencijos 2019 m. stabilizavosi, palyginti su ankstesniais metais. Daugumai valstybių narių pavyko geriau susidoroti su darbo krūviu ir užfiksuota sutrumpėjusi ar stabili proceso trukmė, o keliose kitose vidutinė bylų trukmė aiškiai pailgėjo; ·ES vartotojų teisės srityje (20 ir 21 diagramos) parodytas galimas bendras visos vykdymo užtikrinimo grandinės – tiek administracinių procedūrų, tiek teisminės peržiūros procesų – poveikis. 2019 m. šešios valstybės narės nurodė, kad jų vartotojų apsaugos institucijos su ES vartotojų apsaugos teise susijusiose bylose sprendimus priėmė vidutiniškai trumpiau negu per tris mėnesius, o šešiose kitose valstybėse narėse tokiems sprendimams priimti prireikė daugiau kaip šešių mėnesių. Tais atvejais, kai vartotojų apsaugos institucijų sprendimai buvo skundžiami teismuose, administracinio sprendimo teisminės peržiūros trukmės tendencijos 2019 m. buvo skirtingos: šešiose valstybėse narėse trukmė pailgėjo, o kitose šešiose sutrumpėjo, palyginti su 2018 m. Dviejose valstybėse narėse vidutinė teisminės peržiūros trukmė tebėra ilgesnė kaip 1 000 dienų; ·veiksmingai kovoti su pinigų plovimu yra būtina siekiant apsaugoti finansų sistemą, užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir išvengti neigiamų padarinių ekonomikai. Nuo sunkumų, susijusių su teismo procesų trukme, kai nagrinėjamos bylos dėl su pinigų plovimu susijusių nusikalstamų veikų, gali priklausyti kovos su pinigų plovimu veiksmingumas. 22 diagramoje pateikti atnaujinti duomenys apie tai, kiek laiko trunka teismo procesai dėl su pinigų plovimu susijusių nusikalstamų veikų. Joje parodyta, kad nors daugiau kaip pusėje valstybių narių pirmosios instancijos teismų procesai vidutiniškai trunka iki metų, keliose valstybėse narėse šie procesai trunka vidutiniškai dvejus metus ( ). 3.2. Teisingumo sistemų kokybė Teisingumo sistemų kokybės vertinimo būdų yra ne vienas. 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje toliau nagrinėjami veiksniai, kurie paprastai laikomi svarbiais gerinant teisingumo kokybę. Jie suskirstyti į keturias kategorijas: 1) teisingumo prieinamumas piliečiams ir įmonėms; 2) pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai; 3) vertinimo priemonių taikymas; 4) skaitmeninimas. 3.2.1. Prieinamumas Prieinamumą būtina užtikrinti visoje teisingumo grandinėje, kad žmonės galėtų gauti reikiamą informaciją – apie teisingumo sistemą, apie tai, kaip pareikšti ieškinį, apie su tuo susijusius finansinius aspektus, apie bylos eigą iki pat proceso pabaigos – ir kad teismo sprendimas būtų prieinamas internetu. – Teisinė pagalba, teismo mokesčiai ir teisiniai mokesčiai – Didžiausią įtaką naudojimuisi teise kreiptis į teismą turi bylinėjimosi išlaidos. Didelės bylinėjimosi išlaidos, įskaitant teismo mokesčius ( ) ir teisinius mokesčius ( ), gali trukdyti naudotis šia teise. Bylinėjimosi išlaidos civilinėse ir komercinėse bylose ES lygmeniu nėra suderintos. Jos reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais, todėl įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos. Galimybė gauti teisinę pagalbą yra viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų ES pagrindinių teisių chartijoje ( ). Teisinė pagalba leidžia pasinaudoti teise kreiptis į teismą tiems asmenims, kurie tokių išlaidų padengti arba tokių mokesčių iš anksto sumokėti negalėtų. Daugumoje valstybių narių teisinė pagalba teikiama priklausomai nuo prašytojo pajamų ( ). 23 diagramoje parodyta galimybė pasinaudoti visa arba daline teisine pagalba konkrečioje vartotojų apsaugos byloje, kurioje pareikštas 6 000 EUR ieškinys. Joje palygintos pajamų ribos, taikomos teikiant teisinę pagalbą, išreikštos kaip skurdo ribos (Eurostato nustatytos kiekvienoje valstybėje narėje) procentinė dalis ( ). Pavyzdžiui, jei nurodyta teisinės pagalbos teikimo riba yra 20 proc., tai reiškia, kad teisinę pagalbą vis dar gali gauti prašytojas, kurio pajamos 20 proc. viršija Eurostato nustatytą skurdo ribą jo valstybėje narėje. Tačiau jei nurodyta teisinės pagalbos riba yra žemesnė už 0, tai reiškia, kad asmuo, kurio pajamos yra mažesnės nei skurdo riba, teisinės pagalbos gali negauti.

Vienose valstybėse narėse galioja ir teisinės pagalbos sistema, pagal kurią atlyginama 100 proc. su bylinėjimusi susijusių išlaidų (visiška teisinė pagalba), ir papildoma sistema, pagal kurią atlyginama dalis išlaidų (iš dalies teikiama teisinė pagalba) ir taikomi kitokie tinkamumo gauti pagalbą kriterijai nei pagal pirmąją sistemą. Kitose valstybėse narėse veikia tik visiškos teisinės pagalbos arba iš dalies teikiamos teisinės pagalbos sistemos. 23 diagrama. Konkrečioje vartotojo byloje teikiant teisinę pagalbą taikoma pajamų riba 2020 m. (*) (procentiniai skirtumai nuo Eurostato nustatytos skurdo ribos) (šaltinis – Europos Komisija ir CCBE ( )) (*) EE: sprendimas teikti teisinę pagalbą nepriklauso nuo prašytojo finansinių išteklių dydžio. IE: iš dalies teikiant teisinę pagalbą turi būti atsižvelgiama ir į prašytojo disponuojamą turtą. LV: įvairiose savivaldybėse nustatytos skirtingos ribos, diagramoje parodyta aukščiausia riba. PT: teisinė pagalba teikiama viešosios administracijos sprendimu, Socialinės apsaugos ministerijai įvertinus prašytojo finansines sąlygas pagal įstatymą. Daugumoje valstybių narių reikalaujama, kad pradėdamos teismo procesą bylos šalys sumokėtų teismo mokestį. Teisinės pagalbos gavėjai dažnai atleidžiami nuo teismo mokesčių mokėjimo. Tik Bulgarijoje, Estijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje ir Slovėnijoje teisinės pagalbos gavėjai nuo teismo mokesčių mokėjimo savaime nėra atleidžiami. Čekijoje teismas kiekvienu atveju sprendžia, ar atleisti teisinės pagalbos gavėją nuo teismo mokesčių. Liuksemburge bylos šalys, kurios gauna teisinę pagalbą, neprivalo mokėti mokesčių teismo antstoliui. 24 diagramoje pagal minėtus du scenarijus palyginti teismo mokesčio dydžiai, išreikšti kaip atitinkamo ieškinio sumos dalis. Pavyzdžiui, jei tolesnėje diagramoje parodyta, kad teismo mokestis sudaro 10 proc. ieškinio dėl 6 000 EUR sumos, tai reiškia, kad pradėdamas teismo procesą vartotojas turi sumokėti 600 EUR teismo mokestį. Ieškinio dėl nedidelės sumos dydis nustatytas remiantis skurdo rizikos riba, Eurostato nustatyta kiekvienoje valstybėje narėje. 24 diagrama. Teismo mokestis pradedant teismo procesą konkrečioje vartotojo byloje 2020 m. (*) (teismo mokesčio dydis, išreikštas ieškinio sumos dalimi) (šaltinis – Europos Komisija ir CCBE ( )) NĖRA DUOMENŲ (*) Ieškinys dėl nedidelės sumos – tai ieškinys dėl sumos, kuri atitinka Eurostato kiekvienoje valstybėje narėje nustatytą nesusituokusio asmens skurdo ribą, perskaičiuotą į mėnesio pajamas (pvz., 2019 m. jos vertė buvo nuo 193 EUR (RO) iki 1 824 EUR (LU)). ES, PT: duomenų nepateikta. BG, RO: nepateikta informacijos apie teismo mokesčius tuo atveju, kai pateikiamas ieškinys dėl nedidelės sumos. LU: bylos šalis, pradedanti teismo procesą kaip ieškovė, turi sumokėti mokesčius teismo antstoliui; jų nereikia mokėti tuo atveju, kai teikiama teisinė pagalba. NL: teismo mokesčiai, kai pajamos mažesnės negu 2 325 EUR per mėnesį. AT: teismo mokesčio dydžio viršutinė riba priklauso nuo atitinkamos teismo instancijos. SE: teismo mokesčiai yra skirtingi civilinėse bylose, priklausomai nuo bylos tipo. Sprendžiant ginčus, kai ieškinio vertė yra <2 253 EUR, teismo mokestis yra 86 EUR. Bylose, kurių ieškinio vertė yra >2 253 EUR, teismo mokestis yra 267 EUR. Kitokie teismo mokesčiai nustatyti dėl kitų tipų ieškinių.



Veiksmingas sutarčių vykdymo užtikrinimas ekonomikai labai svarbus. Tikimybė, kad faktinės bylinėjimosi išlaidos bus atlygintos, labai sustiprina sutarties vykdymą užtikrinti siekiančio kreditoriaus poziciją. Kreditorius (ieškovas) pateikdamas ieškinį teismui paprastai privalo sumokėti teismo mokestį. Teismai dažniausiai nurodo bylą pralaimėjusiam atsakovui atlyginti visas bylą laimėjusio ieškovo iš anksto padengtas teismo išlaidas. 25 diagramoje parodyta, kokio dydžio teismo mokestį reikia sumokėti pradedant teismo procesą konkrečioje komercinėje byloje dėl ginčo tarp dviejų įmonių, tarpvalstybinio komercinio bylinėjimosi dėl sutarties vykdymo atveju, kai ieškinio vertė yra 20 000 EUR. 25 diagrama. Teismo mokestis pradedant teismo procesą konkrečioje komercinėje byloje 2020 m. (*) (EUR) (šaltinis – Europos Komisija ir CCBE ( )) (*) ES ir EL: sprendimas dėl teismo mokesčio atlyginimo priimamas kiekvienu konkrečiu atveju. HU: visiškas teismo mokesčių atlyginimas bylą laimėjusiai šaliai netaikomas. Dažnai kreditorius atlygį savo teisininkui turi mokėti iš anksto – ne tik bylinėjimosi, bet ir ikiteisminiame etape. Dėl išlaidų atlyginimo pažymėtina, kad dauguma valstybių narių taiko taisyklę, kad pralaimėjusi šalis turėtų padengti ne tik savo pačios, bet ir laimėjusios šalies teisines išlaidas. Tokia išlaidų perkėlimo taisyklė atgraso nuo bylų kėlimo, kai bylos laimėjimo tikimybė maža, tačiau, kai laimėjimo tikimybė didelė, yra akstinas kelti bylą. 26 diagramoje parodyta, kokią sumą teismas priteistų bylą laimėjusiam ieškovui pagal konkretų komercinės bylos scenarijų (žr. 58 išnašą). Galima išskirti tris pagrindines mokesčių sistemas: 1) valstybėse narėse, kuriose mokesčių atlyginimo sistema nustatyta teisės aktuose, teisinių mokesčių atlyginimas priklauso nuo to, koks mokestis teisės aktuose yra nustatytas už teisininko atliktą darbą. Šis mokestis įvairiose valstybėse narėse gali būti labai skirtingas; 2) valstybėse narėse, kuriose teisinių mokesčių atlyginimo sistema teisės aktuose nenustatyta, atlyginamos visos teisinės išlaidos (Vengrijoje, Portugalijoje, Suomijoje) arba jų dalis (Lenkijoje, Latvijoje, Liuksemburge); 3) kai kuriose valstybėse narėse sprendimą dėl išlaidų atlyginimo priima teismas pagal kiekvieno atvejo aplinkybes. 26 diagrama. Teisinių mokesčių atlyginimas komercinėse bylose 2020 m. (*) (EUR) (šaltinis – Europos Komisija ir CCBE ( )) (*) Šioje diagramoje į teisinius mokesčius neįtrauktos kanceliarinės išlaidos ir PVM (jei jis mokėtinas). Hipotetiniai bylinėjimosi etape pagal šį scenarijų sumokėti teisiniai mokesčiai yra 1 650 EUR. Sistemoje, kai mokestis teisės aktuose nėra nustatytas, gali būti atlyginama visa ši suma (1 650 EUR). Valstybės narės, kuriose atlyginama dalis išlaidų (PL, LV, LU), išdėstytos eilės tvarka pagal atlyginamų teisinių išlaidų dydį (nuo didžiausio iki mažiausio, jose sumos svyruoja nuo 1 275 iki 500 EUR). Ikiteisminio etapo teisinių mokesčių atlyginimo galimybės diagramoje nepavaizduotos, nes tokios galimybės egzistuoja ne visose valstybėse narėse. AT: šis scenarijus ne visai atitinka Austrijos išlaidų atlyginimo sistemą. MT: valandinio teisinio mokesčio Maltoje nėra, sprendimas dėl išlaidų atlyginimo priimamas pagal ieškinio sumą. IT: teisės aktuose nustatytas mokestis (pagal šį scenarijų 3 235 EUR), tačiau teismas gali nuspręsti, kad turi būti atlyginamos tam tikrą nustatytą intervalą atitinkančios išlaidos. LT: sprendimą priima teismas, atsižvelgdamas į Teisingumo ministerijos gaires, o pagal šį scenarijų didžiausia suma būtų 3 350 EUR.





– Galimybė naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais – 27 diagramoje parodytos valstybių narių pastangos skatinti savanoriškai naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais, tam teikiant konkrečių nuo atitinkamos teisės srities priklausančių paskatų ( ). 27 diagrama. Alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) būdų rėmimas ir paskatos jais naudotis 2020 m. (*) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) Didžiausias galimas balas – 68 taškai. Suvestiniai rodikliai grindžiami tokiais rodikliais: 1) svetainė, kurioje teikiama informacija apie AGS; 2) viešinimo kampanijos žiniasklaidoje; 3) plačiajai visuomenei skirtos brošiūros; 4) gavęs prašymą teismas organizuoja specialius informavimo apie AGS renginius; 5) teismuose dirbantis AGS (tarpininkavimo) koordinatorius; 6) viešas pranešimas apie vertinimus, kaip naudojamasi AGS; 7) naudojimosi AGS statistikos skelbimas; 8) teikiant teisinę pagalbą (iš dalies arba visiškai) padengiamos patirtos AGS išlaidos; 9) visiškai arba iš dalies grąžinami teismo mokesčiai (įskaitant žyminius mokesčius), jei AGS procedūra atliekama sėkmingai; 10) dalyvaujant AGS procedūroje nereikia samdyti advokato; 11) teisėjas gali veikti kaip mediatorius; 12) ginčo šalių pasiektas susitarimas tampa vykdytinas teisme; 13) yra galimybė pradėti procesą ar pateikti ieškinį ir pateikti dokumentinius įrodymus internetu; 14) šalys gali būti apie proceso pradėjimą ir įvairius jo etapus informuojamos elektroninėmis priemonėmis; 15) yra galimybė mokėtinus mokesčius sumokėti internetu; 16) naudojamos technologijos (dirbtinio intelekto prietaikos, pokalbių robotai) ginčų teikimui ir sprendimui palengvinti, ir 17) kitos priemonės. Už kiekvieną iš šių 17 rodiklių kiekvienoje teisės srityje skirta po vieną tašką. IE: administracinės bylos priskiriamos prie civilinių ir komercinių bylų kategorijos. EL: AGS galima naudotis viešųjų pirkimų srityje, prieš kreipiantis į administracinius apeliacinius teismus. ES: AGS yra privalomas bylose pagal darbo teisę. PT: su civiliniais ir komerciniais ginčais susiję teismo mokesčiai grąžinami tik taikaus ginčų sprendimo atvejais. SK: pagal Slovakijos teisinę tvarką AGS negali būti naudojamasi sprendžiant administracinius klausimus. FI: vartotojų ir darbo ginčai taip pat laikomi civilinėmis bylomis. SE: teisėjai turi procesinę diskreciją naudotis AGS. Teisėjui yra privaloma siekti, kad ginčas būtų išspręstas taikiai, jei tai nėra netinkama dėl bylos pobūdžio.



– Vaikams pritaikytas teisingumas – 28 diagramoje parodyta įvairi valstybių narių nustatyta tvarka siekiant, kad teisingumo sistema būtų prieinamesnė vaikams ir pritaikyta jų poreikiams, pavyzdžiui, pateikiama vaikams suprantama informacija apie teismo procesus arba imamasi priemonių, kad vaikui nereikėtų dalyvauti keliuose posėdžiuose. 28 diagrama. Vaikams pritaikytas teisingumas 2020 m. (*) (šaltinis – Europos Komisija ( )) 3.2.2. Ištekliai Kad teisingumo sistema gerai veiktų, būtina turėti pakankamai išteklių (įskaitant reikalingas investicijas į fizinę ir techninę infrastruktūrą) ir kvalifikuotų, išmokytų bei tinkamai apmokamų visų kategorijų darbuotojų. Neturint tinkamos infrastruktūros, priemonių ar darbuotojų, turinčių reikiamą kvalifikaciją, įgūdžių ir galimybių toliau mokytis, kyla grėsmė teismų procesų ir sprendimų kokybei. – Finansiniai ištekliai – Tolesnėse diagramose parodytos faktinės valdžios sektoriaus išlaidos teisingumo sistemai (išskyrus kalėjimus), tenkančios vienam gyventojui (29 diagrama) ir kaip bendrojo vidaus produkto (BVP) dalis (30 diagrama), ir, galiausiai, pagrindinės išlaidų teismams kategorijos (31 diagrama) ( ). 29 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams (eurais, vienam gyventojui) 2012 ir 2017–2019 m. (*) (šaltinis – Eurostatas) (*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal išlaidų dydį 2019 m. (nuo didžiausių iki mažiausių). Preliminarūs duomenys: ES (2019 m.), FR (2018, 2019 m.), PT (2019 m.) ir SK (visų metų). Duomenys gauti 2021 m. balandžio 8 d. 30 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams, kaip BVP procentinė dalis, 2012 ir 2017–2019 m. (*) (šaltinis – Eurostatas)

(*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal išlaidų dydį 2019 m. (nuo didžiausių iki mažiausių). Preliminarūs duomenys: ES (2019 m.), FR (2018, 2019 m.), PT (2019 m.) ir SK (visų metų). Duomenys gauti 2021 m. balandžio 8 d.



31 diagramoje parodytos pagrindinės ekonominės kategorijos, pagal kurias skirstomos valdžios sektoriaus išlaidos teismams: 1) teisėjų ir teismų darbuotojų darbo užmokestis, įskaitant socialines įmokas (atlygis darbuotojams ( )); 2) teismų veiklos išlaidos vartojamoms prekėms ir paslaugoms: pastatų nuomai, raštinės reikmenims, energijai ir teisinei pagalbai (tarpinis vartojimas ( )); 3) investicijos į ilgalaikį turtą, tokį kaip teismo pastatai ir programinė įranga (bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas ( )); 4) kitos išlaidos. 31 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams pagal kategorijas (*) (2019 m., kaip visų išlaidų procentinė dalis) (šaltinis – Eurostatas) (*) Preliminarūs duomenys: ES (2019 m.), FR (2018, 2019 m.), PT (2019 m.) ir SK (visų metų). Duomenys gauti 2021 m. balandžio 8 d.



– Žmogiškieji ištekliai – Siekiant užtikrinti aukštą teisingumo sistemos kokybę, būtini tinkami žmogiškieji ištekliai. Teisėjų įvairovė, įskaitant lyčių pusiausvyrą, reiškia papildomas žinias, įgūdžius ir patirtį bei atspindi realią padėtį visuomenėje. 32 diagrama. Teisėjų skaičius 2012–2019 m. (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visą darbo laiką dirbančius teisėjus. Ji neapima vadinamųjų Rechtspfleger (teismo tarnautojų), kurių pareigybės yra kai kuriose valstybėse narėse. AT: duomenys apie administracinę teiseną įtraukiami į duomenis nuo 2016 m. EL: nuo 2016 m. duomenys apie profesionalių teisėjų skaičių apima visų rangų politinės ir baudžiamosios teisenos bei administracinių bylų teisėjus. IT: neatsižvelgta į regionines audito komisijas, vietos mokesčių komisijas ir karo teismus. Į administracinę teiseną atsižvelgiama nuo 2018 m. 33 diagrama. Profesionalių teisėjų moterų dalis aukščiausiuosiuose teismuose 2018–2020 m. (*) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) Duomenys išdėstyti pagal 2020 m. vertes nuo didžiausių iki mažiausių.





34 diagrama. Advokatų skaičius 2012–2019 m. (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas) (*) Pagal CEPEJ metodiką advokatas – tai asmuo, kvalifikuotas ir įgaliotas pagal nacionalinę teisę daryti pareiškimus ir veikti savo klientų vardu, verstis teisininko praktika, dalyvauti teismo procese ar konsultuoti savo klientus ir jiems atstovauti teisiniais klausimais (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija (Rec (2000)21) dėl laisvės verstis advokato profesija). DE: Vokietijoje neskiriamos įvairios advokatų grupės, kaip antai solisitoriai ir baristeriai. FI: nuo 2015 m. teikiamas advokatų skaičius apima ir privačiajame sektoriuje dirbančių advokatų, ir viešajame sektoriuje dirbančių advokatų skaičių. – Mokymas – Teisėjų mokymas yra svarbus gerinant teismų sprendimų ir piliečiams teikiamų su teisingumo vykdymu susijusių paslaugų kokybę. Toliau pateikti duomenys apima teisėjų mokymą pačiose įvairiausiose srityse, įskaitant mokymą apie bendravimą su bylos šalimis ir spauda ir teisėjų įgūdžių ugdymą. 35 diagrama. Su įvairių įgūdžių lavinimu susijusio tęstinio teisėjų mokymo dalis 2019 m. (*) (kaip visų šių rūšių mokymo veikloje dalyvaujančių teisėjų skaičiaus procentinė dalis) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) 35 diagramoje parodytas tęstinio mokymo veikloje (t. y. po pirminio teisėjų rengimo laikotarpio) dalyvaujančių teisėjų pasiskirstymas kiekvienoje iš keturių nurodytų sričių, kaip visų šių rūšių mokymo veikloje dalyvavusių teisėjų bendro skaičiaus procentinė dalis. Į teisės mokymo veiklą neatsižvelgta. EL, MT ir PT: teisėjų mokymo institucijos nepateikė informacijos apie konkrečią mokymo veiklą, skirtą pasirinktiems įgūdžiams lavinti. DK: įtraukti ir teismų darbuotojai. AT: įtraukti ir prokurorai. 36 diagrama. Teisėjų komunikacijos mokymo galimybės, 2020 m. (*) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) Didžiausias galimas balas – 14 taškų. Valstybėms narėms skirtas 1 taškas, jeigu jose vykdomas pirminis rengimas, ir 1 taškas, jeigu jose vykdomas tęstinis mokymas (daugiausia 2 taškai už kiekvieno tipo rengimą / mokymą). Duomenų šaltinis pasikeitė, palyginti su ankstesnėmis Teisingumo rezultatų suvestinėmis, ir tai paveikė duomenų palyginamumą. DK: COVID-19 pandemija turėjo didelį neigiamą poveikį tęstinių kursų ir seminarų pasiūlai 2020 m. HU: kai kuriuos mokymo kursus teko atšaukti dėl COVID-19 pandemijos. 3.2.3. Vertinimo priemonės Reguliarus vertinimas galėtų padidinti teisingumo sistemos atsaką į dabartinius ir būsimus uždavinius, taigi gali padėti gerinti teisingumo sistemos kokybę. Vertinant teisingumo sistemų veikimą iš teisės specialistų ir teismo proceso dalyvių perspektyvos, labai svarbu atlikti apklausas (37 diagrama). Po apklausų būtina imtis tinkamų tolesnių veiksmų (38 diagrama) siekiant gerinti teisingumo sistemų kokybę. 37 diagrama. Teismo proceso dalyvių arba teisės specialistų apklausų temos 2019 m. (*) (šaltinis: Europos Komisija ( )) (*) Valstybėms narėms skirta po vieną tašką už kiekvieną iš nurodytų apklausos temų, nepriklausomai nuo to, ar apklausa atlikta nacionaliniu, ar regioniniu, ar teismo lygmeniu. „Kita“, be kita ko, yra: teisininkų apklausos apie tam tikrų teismų veikimą (ES); bylų šalių apklausos apie tam tikrų teismų veikimą (LV); teisėjų ir teisėjų asistentų apklausa įvairiomis temomis, įskaitant fizinį prieinamumą ir vaikų priežiūros paslaugas, pagarbų elgesį su bylų šalimis ir nuosprendžių priėmimo politikos poreikį (MT). DE atlikta keletas įvairių apklausų federalinių žemių lygmeniu. 38 diagrama. Tolesni veiksmai po teismo proceso dalyvių arba teisės specialistų apklausų 2019 m. (*) (šaltinis: Europos Komisija ( ))

(*) Valstybėms narėms už kiekvienos rūšies tolesnius veiksmus skirta po vieną tašką.



3.2.4. Skaitmeninimas Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas gali sustiprinti valstybių narių teisingumo sistemas ir padaryti jas prieinamesnes, efektyvesnes, atsparesnes ir parengtas dabartiniams ir būsimiems uždaviniams spręsti. COVID-19 pandemija taip pat neigiamai paveikė nacionalines teisingumo sistemas ir išryškino kelias problemas, darančias poveikį teismų sistemos veikimui. Ankstesnėse ES teisingumo rezultatų suvestinės laidose pateikta lyginamųjų duomenų apie tam tikrus IRT naudojimo teisingumo sistemose aspektus. Kaip pranešta 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikate dėl teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje (), ši rezultatų suvestinė reikšmingai papildyta daugiau duomenų apie skaitmeninimą valstybėse narėse. Taip turėtų būti sudarytos sąlygos vykdyti išsamesnę pažangos sričių ir neišspręstų problemų stebėseną. Kad piliečiams teisingumo sistema naudotis būtų patogu, informacija apie nacionalines teismų sistemas turi būti ne tik lengvai prieinama, bet ir teikiama atsižvelgiant į konkrečių visuomenės grupių, kurioms kitu atveju informaciją gauti būtų sudėtinga, aplinkybes. 39 diagramoje parodytas informacijos apie konkrečius nacionalinių teismų sistemų aspektus ir konkrečioms visuomenės grupėms skirtos informacijos prieinamumas internetu. 39 diagrama. Informacijos apie teismų sistemą prieinamumas plačiajai visuomenei internetu 2020 m. (*) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) DE: kokią informaciją reikia teikti internetu, sprendžiama kiekvienoje federalinėje žemėje ir federaliniu lygmeniu.



– Skaitmeniniam amžiui tinkamos taisyklės – Siekiant naudoti skaitmeninius sprendimus civilinėse, komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose dažnai būtinas tinkamas reglamentavimas nacionalinėmis procesinėmis taisyklėmis. 40 diagramoje parodytos galimybės įvairiems veikėjams dalyvauti naudojantis nuotolinio ryšio (kaip antai vaizdo konferencijų) technologijomis ir dabartinė padėtis, susijusi su skaitmeninių įrodymų priimtinumu. 40 diagrama. Procesinės taisyklės, teikiančios galimybę teismuose naudoti skaitmenines technologijas civilinėse ir komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose (*) (*) Dėl kiekvienos valstybės narės pirmajame stulpelyje parodytos procesinės taisyklės civilinėse ir komercinėse bylose, antrajame stulpelyje – administracinėse bylose, trečiajame – baudžiamosiose bylose. Didžiausias galimas balas – 12 taškų. Pagal kiekvieną kriterijų du taškai skirti, jei tokia galimybė yra, atitinkamai, visose civilinėse ir komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose (baudžiamosiose bylose šalių išklausymo galimybė apėmė ir atsakovus, ir nukentėjusiuosius). Tais atvejais, kai tokios galimybės nėra visose bylose, taškų suma padalyta iš dviejų. Tose valstybėse narėse, kuriose civilinės ir komercinės bei administracinės bylos neskiriamos, tas pats taškų skaičius skirtas už abi sritis. LU, CY ir HR: nėra duomenų apie administracines bylas.



– Skaitmeninių priemonių naudojimas – Kartu su skaitmeniniam amžiui tinkamomis procesinėmis taisyklėmis teismams ir prokuratūroms reikia turėti tinkamas priemones ir infrastruktūrą, kad būtų galima palaikyti nuotolinius ryšius ir užtikrinti nuotolinę prieigą prie darbo vietos (41 diagrama). Taip pat reikalinga pakankama infrastruktūra ir įranga saugiems elektroniniams ryšiams tarp teismų, prokuratūrų, teisės specialistų ir institucijų (42 ir 43 diagramos). IRT, įskaitant inovacines technologijas, labai palengvina teisminių institucijų darbą, todėl reikšmingai prisideda prie teisingumo sistemų kokybės. Įvairių skaitmeninių priemonių prieinamumas teisėjams, prokuratūroms ir teismo darbuotojams gali supaprastinti darbo procesus, užtikrinti teisingą darbo krūvio paskirstymą ir padėti sutaupyti daug laiko. 41 diagrama. Skaitmeninių priemonių naudojimas teismuose ir prokuratūrose (*)

(*) Didžiausias galimas balas – 7 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų vienas taškas skirtas, jeigu, atitinkamai, teismai ir prokuratūros naudojasi tam tikra technologija, o 0,5 taško skirta, jeigu jie ne visada naudojasi ta technologija.



Saugūs elektroniniai ryšiai gali padėti gerinti teisingumo sistemų kokybę. Galimybė teismams elektroninėmis priemonėmis palaikyti ryšius tarpusavyje, taip pat su teisės specialistais ir kitomis institucijomis, gali supaprastinti procesus ir sumažinti poreikį palaikyti ryšius popieriniais dokumentais ir fiziškai dalyvaujant, o dėl to sutrumpėtų ikiteisminių procedūrų ir teismo procesų trukmė. 42 diagrama. Teismai: elektroninių ryšių priemonės (*) (*) Didžiausias galimas balas – 5 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu teismams yra prieinamos saugių elektroninių ryšių priemonės. 0,5 taško skirta, kai tokia galimybė yra ne visais atvejais. Prokuratūros yra baudžiamosios teisenos sistemos veikimui būtinos institucijos. Joms taip pat gali būti naudinga turėti galimybę naudotis saugiu elektroniniu ryšių kanalu, kuris gali palengvinti jų darbą ir pagerinti teismo procesų kokybę. Galimybė palaikyti saugius elektroninius ryšius tarp prokuratūrų ir tyrimus atliekančių tarnybų, gynybos advokatų ir teismų padėtų racionaliau ir efektyviau organizuoti teismo procesus. 43 diagrama. Prokuratūra: elektroninių ryšių priemonės (*) (*) Didžiausias galimas balas – 5 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu prokuratūroms yra prieinamos saugių elektroninių ryšių priemonės. 0,5 taško skirta, kai tokia galimybė yra ne visais atvejais. Elektroninių ryšių priemonių prieinamumas prokuratūroje apima ryšius su prokuratūros samdomais teisininkais.



– Elektroninė teismų prieiga – Galimybė atlikti konkrečius teismo proceso etapus elektroninėmis priemonėmis yra svarbi teisingumo sistemų kokybei. Galimybė elektroninėmis priemonėmis teikti ieškinius, galimybė stebėti ir vykdyti procesą internetu arba valdyti dokumentų įteikimą elektroninėmis priemonėmis gali labai pagerinti galimybes kreiptis į teismą piliečiams ir įmonėms (ar jų teisiniams atstovams), taip pat sumažinti vėlavimą ir sąnaudas. Tokių skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumas padėtų labiau priartinti teismus prie piliečių ir įmonių, taigi padidėtų pasitikėjimas teisingumo sistema. 44 diagrama. Skaitmeniniai sprendimai pradedant ir vykdant procesus civilinėse ir komercinėse bei administracinėse bylose (*) (*) Didžiausias galimas balas – 9 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu tokia galimybė yra, atitinkamai, visose civilinėse ir komercinėse bei administracinėse bylose. 0,5 taško skirta, jei tokia galimybė yra ne visose bylose. Tose valstybėse narėse, kuriose civilinės ir komercinės bei administracinės bylos neskiriamos, tas pats taškų skaičius skirtas už abi sritis. HR: nėra duomenų apie administracines bylas.



Skaitmeninių priemonių naudojimas vykdant ir stebint teismo procesus baudžiamosiose bylose taip pat gali padėti užtikrinti nukentėjusiųjų ir atsakovų teises. Pavyzdžiui, skaitmeniniai sprendimai gali suteikti galimybę konfidencialiai palaikyti nuotolinį ryšį tarp atsakovų ir jų advokatų, suteikti sulaikytiems atsakovams galimybę pasirengti jo bylos svarstymui, arba padėti nusikaltimų aukoms išvengti antrinės viktimizacijos. 45 diagrama. Skaitmeniniai sprendimai vykdant ir stebint teismo procesus baudžiamosiose bylose (*)

(*) Didžiausias galimas balas – 6 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu tokia galimybė yra visose baudžiamosiose bylose. 0,5 taško skirta, jei tokia galimybė yra ne visose bylose. – Galimybė susipažinti su teismų sprendimais – Užtikrinus, kad teismų sprendimai būtų prieinami internetu, padidinamas teisingumo sistemų skaidrumas, piliečiams ir įmonėms padedama geriau suprasti savo teises, ir tai gali padėti didinti teismų praktikos nuoseklumą. Teismų sprendimų skelbimo internete tvarka yra labai svarbi kuriant naudotojams patogias paieškos priemones ( ), kad teismų praktika būtų prieinamesnė teisės specialistams ir plačiajai visuomenei. Suteikiant lengvą prieigą ir galimybę paprastai pasinaudoti ankstesne teismų praktika naudojamos inovacinės teisinės technologijos yra naudingos specialistams. Skelbiant teismų sprendimus internete, būtina derinti įvairius interesus ir laikytis teisės ir politikos priemonėmis nustatytų ribų. Teismams tvarkant asmens duomenis visapusiškai laikomasi Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (). Vertinant, kuriuos duomenis viešinti, būtina užtikrinti sąžiningą pusiausvyrą tarp teisės į duomenų apsaugą ir teisės į teismų sprendimų viešumą bei teisingumo sistemos skaidrumą. Tai ypač aktualu, kai yra viršesnis viešasis interesas, kuriuo grindžiamas duomenų atskleidimas. Pagal daugumos šalių teisę arba praktiką yra reikalaujama, kad teismų sprendimuose, prieš skelbiant, duomenys būtų pakeisti anoniminiais arba pseudoniminiais ( ) ir kad tai būtų daroma sistemiškai arba pagal prašymus. Teismų rengiami duomenys taip pat reglamentuojami ES teisės aktais dėl atvirųjų duomenų ir dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo ( ). Kai teismų sprendimai rengiami kompiuterio skaitomu formatu ( ), teisingumo sistemoje naudoti algoritmus tampa lengviau ( ). 46 diagrama. Paskelbtų teismų sprendimų prieinamumas plačiajai visuomenei internetu 2020 m. (*) (civilinių, komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, visų instancijų teismų) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) Didžiausias galimas balas – 9 taškai. Kiekvienai teismų instancijai skirta po vieną tašką, jeigu yra prieinami visi tos instancijos, atitinkamai civilinių ir komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, sprendimai (0,5 taško, jei prieinami tik kai kurie sprendimai). Jeigu valstybėje narėje yra tik dviejų instancijų teismai, taškai skirti kaip už trijų instancijų teismus – už tą atitinkamą instanciją, kurios nėra, skirta tiek pat taškų kiek už atitinkamos aukštesnės instancijos teismus. Tose valstybėse narėse, kuriose dvi teisės sritys (civilinė ir komercinė teisė ir administracinė teisė) neatskiriamos, vienodas taškų skaičius skirtas už abi sritis. BE: civilinėse ir baudžiamosiose bylose kiekvienas teismas pats priima sprendimą dėl savo sprendimų paskelbimo. DE: kiekvienoje federalinėje žemėje nusprendžiama, ar pirmosios instancijos teismų sprendimai turi būti prieinami internetu. IE: baudžiamosiose bylose, kurios nagrinėjamos supaprastinto proceso tvarka, paprastai priimamas ne rašytinis sprendimas. AT: pirmosios ir antrosios instancijų teismų teisėjai sprendžia, kurie sprendimai turi būti paskelbti. Aukščiausiojo Teismo sprendimai, kuriais atmetamas apeliacinis skundas, tačiau nenurodomi tokio sprendimo motyvai, neskelbiami. NL: teismai sprendžia dėl sprendimų paskelbimo pagal paskelbtus kriterijus. PT: dėl civilinių ir baudžiamųjų bylų sprendimų paskelbimo sprendžia teisme sudaryta komisija. SK: civilinėse ir baudžiamosiose bylose neskelbiami sprendimai, priimami neviešo proceso metu, ir mokėjimo pavedimai. FI: teismai sprendžia, kuriuos sprendimus reikia paskelbti. 47 diagrama. Teismų sprendimų rengimo kompiuterio skaitomu formatu tvarka 2020 m. (*) (civilinėse, komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose, visų instancijų teismuose) (šaltinis – Europos Komisija ( )) (*) Didžiausias galimas balas – 24 taškai už kiekvieno tipo bylas. Visų trijų instancijų (pirmosios, antrosios ir trečiosios) lygmenimis po vieną tašką galima skirti, jeigu atitinkama tvarka taikoma visiems teismų sprendimams. Jeigu ta tvarka taikoma tik kai kuriems tam tikros instancijos teismų sprendimams, skiriama tik pusė taško. Jeigu valstybėje narėje yra tik dvi teismų instancijos, taškai skirti kaip už trijų instancijų teismus – už tą atitinkamą instanciją, kurios nėra, skirta tiek pat taškų kiek už atitinkamos aukštesnės instancijos teismus. Tose valstybėse narėse, kuriose dvi teisės sritys (civilinė ir komercinė teisė bei administracinė teisė) neskiriamos, vienodas taškų skaičius skirtas už abi sritis. ES: Generalinės teismų tarybos (CGPJ) duomenų bazės komerciniais tikslais naudoti arba masiškai iš jos siųstis informaciją neleidžiama. Šią informaciją naudojant duomenų bazėms tikslinti arba komerciniais tikslais būtina laikytis CGPJ Teismų dokumentacijos centro nustatytos procedūros ir sąlygų. IE: Teismo sprendimų anoniminimas atliekamas baudžiamosiose bylose (t. y., kai statutas reikalauja arba teisėjas pagal teismų praktikoje nustatytas principus nurodo, kad bylos šalių ar asmenų tapatybė negali būti atskleista), ir įgaliotasis teisėjas privalo įsakyti atlikti atitinkamą bet kokio turinio, iš kurio būtų galima identifikuoti asmenį, kurio tapatybė turėtų būti apsaugota, pašalinimą.

3.2.5. Išvados apie teisingumo sistemų kokybę Lengvas prieinamumas, pakankami ištekliai, veiksmingos vertinimo priemonės ir skaitmeninimas yra veiksniai, padedantys užtikrinti gerą teisingumo sistemų kokybę. Piliečiai ir įmonės iš veiksmingos teisingumo sistemos tikisi aukštos kokybės sprendimų. 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje parengta lyginamoji šių veiksnių analizė. Prieinamumas Šioje rezultatų suvestinėje vėl apžvelgiami tam tikri elementai, kurie yra svarbūs, kad teisingumo sistema būtų patogi piliečiams: ·žmonių, ypač skurstančių, galimybė kreiptis į teismą labai priklauso nuo teisinės pagalbos prieinamumo ir teismo mokesčių dydžio. 23 diagramoje parodyta, kad kai kuriose valstybėse narėse vartotojai, kurių pajamos yra mažesnės negu Eurostato nustatyta skurdo riba, teisinės pagalbos negautų. Palyginti su 2019 m., teisinės pagalbos prieinamumas sumažintas maždaug trečdalyje valstybių narių, tačiau galimybės gauti (ypač iš dalies teikiamą) teisinę pagalbą išplėstos penkiose valstybėse narėse. Šis pokytis atitinka labiau ilgalaikę teisinės pagalbos prieinamumo mažėjimo kai kuriose valstybėse narėse tendenciją. Teismo mokesčių dydis (24 diagrama) nuo 2016 m. iš esmės nepakito, nors kelios valstybės narės padidino teismo mokesčių už ieškinius dėl nedidelių sumų dydį. Teismo mokesčių našta tebėra proporcingai didesnė ieškiniams dėl nedidelių sumų. Tai, kad yra sunku gauti teisinę pagalbą, kartu su dideliais teismų mokesčiais kai kuriose valstybėse narėse gali atgrasyti skurstančius žmones nuo kreipimosi į teismą; ·teismo mokesčių komercinėse bylose (25 diagrama) dydis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi (svyruoja nuo 0,1 iki 6 proc. ieškinio sumos). Jokių teismo mokesčių nėra tik dviejose valstybėse narėse. 26 diagramoje parodyta, kokia dalis teisinių mokesčių gali būti atlyginta laimėjusiai šaliai komercinėje byloje. Didelių bylinėjimosi etapu patirtų teisinių mokesčių atlyginimo skirtumų pastebėta ne tik tarp valstybių narių, kuriose mokesčių sistema nustatyta teisės aktuose, ir valstybių narių, kuriose tokia sistema nenustatyta, bet ir tarp tos pačios kategorijos valstybių narių (ypač tarp dosnesnių ir ne tokių dosnių teisės aktuose nustatytų mokesčių atlyginimo sistemų). Be to, daugelyje valstybių narių teisinių mokesčių atlyginimo galimybė priklauso nuo teismo diskrecijos. Teisinių mokesčių atlyginimo sistemos dosnumas gali būti bylą kelti skatinantis arba stabdantis veiksnys, taigi gali skatinti naudotis teisingumo sistema arba nuo to atgrasyti; ·2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje išplėtota analizė, kokiais būdais valstybės narės skatina savanoriškai naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais (AGS) (27 diagrama) dėl privačių ginčų, ypač galimybė naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Septyniolika valstybių narių teikia galimybę pradėti procesą arba pateikti ieškinį ir pateikti dokumentinius įrodymus internetu bent tam tikrų tipų ginčų atvejais. Devyniolikoje valstybių narių ginčo šalys gali būti elektroninėmis priemonėmis informuojamos apie procedūros pradėjimą ir įvairius etapus, o dvylikoje valstybių narių jos gali internetu sumokėti mokėtinus mokesčius. Aštuoniose valstybėse narėse, siekiant palengvinti ginčų teikimą ir sprendimą, gali būti naudojamos tokios technologijos kaip dirbtinio intelekto prietaikos ar pokalbių robotai; ·2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje antrą kartą pateikiama apibendrinta priemonių, kurių valstybės narės ėmėsi, kad jų teisingumo sistemos būtų pritaikytos vaikams, apžvalga (28 diagrama). Visose valstybėse narėse sukurta bent tam tikra vaikams pritaikyta tvarka, dažniausiai imtasi priemonių, kad posėdžiai (įskaitant jų aplinką) būtų pritaikyti vaikams ir ypač kad vaikui nereikėtų dalyvauti keliuose posėdžiuose. Beveik visos valstybės narės taip pat organizuoja teisėjų mokymą dėl vaikams pritaikyto teisingumo. Ištekliai Aukštos kokybės teisingumo sistemoms valstybėse narėse yra reikalingi pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai (įskaitant būtinas investicijas į fizinę ir techninę infrastruktūrą), tinkamas pirminis rengimas ir tęstinis mokymas, taip pat teisėjų įvairovė, įskaitant lyčių pusiausvyrą. 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje parodyta: ·kalbant apie finansinius išteklius, bendros valdžios sektoriaus išlaidos teismams 2019 m. daugumoje valstybių narių apskritai beveik nepakito, nors faktinės jų sumos įvairiose valstybėse narėse – tiek eurais vienam gyventojui, tiek kaip BVP procentinė dalis – vis dar labai skiriasi (29 ir 30 diagramos). Beveik visų valstybių narių išlaidos vienam gyventojui 2019 m. padidėjo (palyginti su 2018 m.), daugumos valstybių narių išlaidų BVP procentinė dalis taip pat padidėjo; ·kaip ir 2020 m., 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje bendros išlaidos išskaidytos pagal kategorijas, remiantis Eurostato renkamais duomenimis. 31 diagramoje parodyti reikšmingi įvairių valstybių narių išlaidų pobūdžio skirtumai. Viena vertus, daugumoje valstybių narių didžiausią išlaidų dalį sudaro teisėjų ir teismų darbuotojų darbo užmokestis (įskaitant socialines įmokas), tačiau paprastai labai nedaug investuojama (o kai kuriose valstybėse narėse visai neinvestuojama) į ilgalaikį turtą, tokį kaip teismo pastatai ir programinė įranga. Kita vertus, keliose valstybėse narėse, palyginti su dauguma kitų valstybių narių, patiriama kur kas daugiau veiklos išlaidų (pvz., pastatų nuomai, teisinei pagalbai ir kitiems reikmenims). Šis pasiskirstymas, palyginti su praėjusiais metais, beveik nepakito; ·daugumos valstybių narių aukščiausiųjų teismų lygmeniu moterys vis dar sudaro mažiau negu 50 proc. teisėjų (33 diagrama). Pagal trejus metus (2018–2020 m.) stebėtus pokyčius galima daryti išvadą, kad valstybėse narėse klostosi skirtingos tendencijos, tačiau daugumoje valstybių narių nuo 2010 m. moterys teisėjos sudaro vis didesnę aukščiausiųjų teismų teisėjų dalį; ·dėl teisėjų mokymo pažymėtina, kad, nors beveik visos valstybės narės rengia bent tam tikrus tęstinius teisėjų mokymus, IT įgūdžių, teismo valdymo ir teisėjų etikos įgūdžių ugdymo mokymus rengia mažiau valstybių narių. Palyginti su praėjusiais metais, IT įgūdžių mokymo veikloje dalyvaujančių teisėjų dalis šiek tiek padidėjo (35 diagrama). Dėl mokymo tinkamai bendrauti su bylų šalimis, priklausančiomis pažeidžiamoms grupėms (36 diagrama), pažymėtina, kad dauguma valstybių narių teikia mokymą dėl smurto lyties pagrindu aukų, o daugiau kaip pusė valstybių narių – mokymą dėl lyčiai atžvalgios praktikos, prieglobsčio prašytojų ar asmenų iš skirtingos kultūrinės, religinės, etninės ar kalbinės aplinkos. Mokymas tinkamai bendrauti su regos ar klausos sutrikimų turinčiais asmenimis yra prieinamas maždaug pusėje valstybių narių. Mokymas, kuriuo siekiama didinti informuotumą ir kovoti su dezinformacija, teikiamas tik kiek daugiau kaip pusėje valstybių narių. Vertinimo priemonės ·Teismo proceso dalyvių ir teisės specialistų apklausų naudojimas (37 diagrama) 2019 m. buvo šiek tiek intensyvesnis negu ankstesniais metais; tam tikras skaičius valstybių narių nuolat renkasi neatlikti jokių apklausų. Tačiau vertinant, kurios valstybės narės apklausų nevykdė, pastebėta tam tikrų skirtumų, iš kurių galima spręsti, kad kartais apklausos yra vykdomos tik kas antrus arba kas kelerius metus. Svarbiausios apklausų temos tebebuvo teisingumo prieinamumas, klientų aptarnavimas, teismų posėdžiai ir sprendimai, taip pat bendras pasitikėjimas teisingumo sistema, bet tik keliose valstybėse narėse užduota klausimų dėl ypatingų poreikių turinčių grupių lūkesčių pateisinimo ir asmenų informuotumo apie teises. Visos valstybės narės, kurios naudojo apklausas, taip pat užtikrino, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių veiksmų (38 diagrama), nors tokių tolesnių veiksmų mastas tebebuvo labai skirtingas. Apklausų rezultatai paprastai skelbiami metinėse arba specialiose ataskaitose, o daugelyje valstybių narių jie panaudojami atliekant vertinimus arba siekiant įvertinti poreikį keisti teisės aktus. Skaitmeninimas ·Į ES teisingumo rezultatų suvestinę nuo 2021 m. įtraukiamas išplėstinis komponentas – išsami su teisingumo sistemos skaitmeninimu susijusių aspektų analizė. Nors dauguma valstybių narių jau naudojasi skaitmeniniais sprendimais įvairiomis aplinkybėmis ir nevienodu lygiu, būtų galima daug ką patobulinti. ·Beveik visose valstybėse narėse apie teismų sistemą teikiama kokios nors informacijos internetu, įskaitant centralizuotą interneto portalą su pateiktomis internetu pildomomis formomis ir interaktyvų švietimą apie juridines teises (39 diagrama). Yra skirtumų, susijusių su tokios informacijos turiniu ir su tuo, kaip ji atitinka žmonių poreikius. Pavyzdžiui, tik nedaugelyje (12) valstybių narių žmonės naudodamiesi interaktyvia internetine modeliavimo sistema gali sužinoti, ar jie atitinka teisinės pagalbos teikimo kriterijus. Tačiau daugumoje valstybių narių yra prieinama svetainė su elektroninėmis formomis visuomenei ir įmonėms arba informacija asmenims, kurių gimtoji kalba nėra tos šalies kalba. ·Mažiau negu pusė valstybių narių yra priėmusios skaitmeniniam amžiui tinkamas procesines taisykles, pagal kurias leidžiama palaikyti nuotolinį ryšį ir užtikrinamas įrodymų, prieinamų tik skaitmeniniu formatu, priimtinumas. Likusiose valstybėse narėse tai įmanoma tik tam tikromis ribotomis aplinkybėmis. ·Dėl skaitmeninių technologijų naudojimo teismuose ir prokuratūrose pažymėtina, kad dauguma valstybių narių jau turi įvairių skaitmeninių priemonių teismams, prokurorams ir personalo nariams. Daugumoje valstybių narių jau yra bylų valdymo sistemos, vaizdo konferencijų sistemos ir galimybė dirbti nuotoliniu būdu, tačiau reikia tolesnės pažangos siekiant, kad būtų plačiau diegiamos automatizuoto bylų skirstymo sistemos, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijų priemonės. ·Daugumoje valstybių narių teismai naudojasi saugiomis elektroninėmis ryšio priemonėmis. Tačiau keliose valstybėse narėse teismai turi galimybę, naudodamiesi saugiais elektroniniais sprendimais, palaikyti ryšius tik su tam tikrais teisės specialistais ir (arba) nacionalinėmis institucijomis. Prokuratūrų atveju mažiau nei trečdalis valstybių narių visapusiškai sudaro sąlygas palaikyti saugius elektroninius ryšius su teisės specialistais ir nacionalinėmis institucijomis. ·Civilinėse ir komercinėse, taip pat administracinėse bylose dauguma valstybių narių suteikia (nors ir nevienodu lygiu) piliečiams ir įmonėms (arba jų teisiniams atstovams) elektroninę prieigą prie nagrinėjamų arba užbaigtų jų bylų. Vis dėlto daugumoje valstybių narių baudžiamosiose bylose atsakovų ir nukentėjusiųjų galimybės stebėti savo bylą ar atlikti dalį jos procedūrų naudojantis skaitmeniniais sprendimais yra ribotos, o kai kuriose valstybėse narėse tokių galimybių nėra. ·Palyginti su ankstesniais metais, galimybės internetu susipažinti su teismų sprendimais (46 diagrama) nepagerėjo, ypač skelbiant aukščiausios instancijos teismų sprendimus: septyniolikoje valstybių narių skelbiami visi aukščiausios instancijos teismų civilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose priimti sprendimai, o penkiolika valstybių narių taip pat skelbia aukščiausios instancijos teismų baudžiamosiose bylose priimtus sprendimus. Šie skaičiai rodo, kad visoms valstybėms narėms reikėtų toliau gerinti padėtį, nes aukščiausios instancijos teismų sprendimai yra svarbūs teismų praktikos nuoseklumui. Taip pat nepadaryta pažangos skelbiant antrosios instancijos teismų sprendimus. 2020 m. tik devynios valstybės narės internete paskelbė visus antrosios instancijos teismų sprendimus civilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose, o šešios valstybės narės – antrosios instancijos teismų sprendimus baudžiamosiose bylose; tai yra mažiau nei 2019 m. ·2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje toliau nagrinėjamos valstybėse narėse sukurtos priemonės, galinčios padėti rengti teismų sprendimus kompiuterio skaitomu formatu (47 diagrama). Visos valstybės narės turi bent tam tikras prieinamas priemones dėl civilinių ir komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų; šiuo atžvilgiu galima įžvelgti nemažų skirtumų tarp valstybių narių. Matyti, kad administraciniai teismai yra kiek toliau pažengę sudarant sąlygas teisingumo sistemoje naudoti algoritmus. Apskritai galima įžvelgti tendenciją priimti daugiau priemonių, ypač apimančių sprendimų metaduomenų prieinamumą pagal reikšminius žodžius, sprendimų datas ir asmens duomenų naudojimo skelbiamuose sprendimuose reguliavimą. Palyginti su 2019 m., dauguma valstybių narių pranešė apie padėties pagerėjimą 2020 m. Tos teisingumo sistemos, kuriose jau įdiegtos priemonės, pagal kurias sprendimai rengiami laikantis standartų, kad tie sprendimai būtų nuskaitomi kompiuteriu, atrodo, turi potencialą pasiekti geresnių rezultatų ateityje.



3.3. Nepriklausomumas Teismų nepriklausomumo reikalavimas, kuris yra neatskiriamas nuo pareigos priimti teismo sprendimus, grindžiamas veiksmingos teisminės apsaugos principu, nurodytu ES sutarties 19 straipsnyje, ir teise į veiksmingą teisinę gynybą teisme, įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ( ). Šį reikalavimą sudaro du aspektai: a) išorinis nepriklausomumas – atitinkama institucija savo funkcijas turi vykdyti visiškai autonomiškai, jos neturi saistyti jokie hierarchijos ar pavaldumo ryšiai su kita institucija, ji neturi gauti jokių nurodymų ar įpareigojimų iš jokio šaltinio, taigi turi būti apsaugota nuo išorinio poveikio ar spaudimo, kurie gali kelti grėsmę jos narių nepriklausomam sprendimų priėmimui ir turėti įtakos jų sprendimams; b) vidinis nepriklausomumas ir nešališkumas – turi būti vienodai atsiribojama nuo bylos šalių ir jų atitinkamų interesų, susijusių su nagrinėjamos bylos dalyku ( ). Teismų nepriklausomumas garantuoja, kad bus saugomos visos ES teisėje įtvirtintos asmenų teisės ir ES sutarties 2 straipsnyje nustatytos visoms valstybėms narėms bendros vertybės, ypač teisinės valstybės principas ( ). ES teisinės tvarkos išsaugojimas yra labai svarbus ir visiems piliečiams bei verslo subjektams, kurių teisės ir laisvės yra ginamos pagal ES teisės normas.

Jei teisminės institucijos suvokiamos kaip nepriklausomos, skatinamas ekonomikos augimas, o numanoma nepriklausomumo stoka gali atgrasyti nuo investicijų ( ). Rezultatų suvestinėje pateikiama ne tik iš įvairių šaltinių gautų rodiklių apie teismų nepriklausomumo vertinimą, bet ir pateikiami keli rodikliai, kaip teisingumo sistemos organizuojamos siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą tam tikromis aplinkybėmis, kai nepriklausomumui gali kilti pavojus. Remiantis iš Europos teismų tarybų tinklo (ENCJ), ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) ir iš Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupės gautais duomenimis, rezultatų suvestinėje pateikiami rodiklių duomenys apie dalyvaujančias institucijas ir kandidatų statusą skiriant aukščiausiųjų teismų teisėjus, apžvelgiamos prokuratūrų hierarchinės galios struktūros, taip pat galimybė peržiūrėti prokuroro sprendimą nevykdyti baudžiamojo persekiojimo byloje.

3.3.1. Teismų nepriklausomumo vertinimas 48 diagrama. Kaip visuomenė vertina teismų ir teisėjų nepriklausomumą (*) (šaltinis – „Eurobarometras“ ( ), šviesios spalvos – 2016, 2019 ir 2020 m., tamsios spalvos – 2021 m.) (*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka visų pirma pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai nepriklausomi arba pakankamai nepriklausomi (visi geri vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra iš dalies priklausomi arba visiškai priklausomi (visi prasti vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų ir visų prastų vertinimų procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai nepriklausomi; jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų, visų prastų vertinimų ir labai gerų vertinimų procentai vienodi, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai priklausomi. 49 diagramoje parodytos pagrindinės respondentų nurodytos priežastys, kodėl teismai ir teisėjai laikomi nepakankamai nepriklausomais. Plačiosios visuomenės respondentai, kurie teisingumo sistemą įvertino kaip „iš dalies priklausomą“ arba „visiškai priklausomą“, savo pasirinkimą galėjo pagrįsti kuria nors iš trijų nurodytų priežasčių. Valstybės narės šioje diagramoje išdėstytos ta pačia eilės tvarka kaip ir 48 diagramoje. 49 diagrama. Pagrindinės priežastys, kodėl plačioji visuomenė laiko teismus nepakankamai nepriklausomais (visų respondentų dalis; didesnė vertė reiškia didesnę įtaką teismams) (šaltinis – „Eurobarometras“ ( )) 50 diagrama. Kaip įmonės vertina teismų ir teisėjų nepriklausomumą (*) (šaltinis – „Eurobarometras“ ( ), šviesios spalvos – 2016, 2019 ir 2020 m., tamsios spalvos – 2021 m.) (*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka visų pirma pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai nepriklausomi arba pakankamai nepriklausomi (visi geri vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra iš dalies priklausomi arba visiškai priklausomi (visi prasti vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų ir visų prastų vertinimų procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai nepriklausomi; jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų, visų prastų vertinimų ir labai gerų vertinimų procentai vienodi, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai priklausomi. 51 diagramoje parodytos pagrindinės respondentų nurodytos priežastys, kodėl teismai ir teisėjai laikomi nepakankamai nepriklausomais. Įmonių respondentai, kurie teisingumo sistemą įvertino kaip „iš dalies priklausomą“ arba „visiškai priklausomą“, savo pasirinkimą galėjo pagrįsti kuria nors iš trijų nurodytų priežasčių. Valstybės narės šioje diagramoje išdėstytos ta pačia eilės tvarka kaip ir 50 diagramoje. 51 diagrama. Pagrindinės priežastys, kodėl įmonės laiko teismus nepakankamai nepriklausomais (visų respondentų dalis; didesnė vertė reiškia didesnę įtaką teismams) (šaltinis – „Eurobarometras“ ( ))



3.3.2. Struktūrinis nepriklausomumas Siekiant užtikrinti struktūrinį teismų nepriklausomumą turi būti nustatytos taisyklės, visų pirma dėl teismo sudėties, taip pat dėl jo narių skyrimo, tarnybos trukmės ir pagrįsto nusišalinimo, atmetimo bei atleidimo atvejų, kad asmenims nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl to, ar teismui nedaro įtakos išorės veiksniai, ir dėl jo neutralumo jo nagrinėjamos bylos interesų atžvilgiu ( ). Šios taisyklės pirmiausia turi būti tokios, kad nebūtų daroma ne tik jokia tiesioginė įtaka duodant nurodymus, bet ir jokia įtaka, kuri yra ne tokia tiesioginė, bet gali daryti poveikį atitinkamų teisėjų sprendimams ( ). Yra parengti Europos (visų pirma Europos Tarybos) standartai, pvz., 2010 m. Europos Tarybos rekomendacija dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės ( ). ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiami keli rodikliai dėl dalykų, aktualių vertinant, kaip teisingumo sistemos organizuojamos siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą.

Konkrečiai šioje ES teisingumo rezultatų svetainėje pateikiami nauji rodikliai dėl dalyvaujančių institucijų ir dėl kandidatų į aukščiausiųjų teismų teisėjus statuso (52–54 diagramos) ( ). Taip pat apžvelgiamos prokuratūrų hierarchinės galios struktūros ir galimybė peržiūrėti prokuroro sprendimą nepradėti baudžiamojo persekiojimo tam tikroje byloje (55–57 diagramos) ( ). Diagramose parodyta nacionalinių sistemų padėtis 2020 m. gruodžio mėn. Šios rezultatų suvestinės diagramose pateikti duomenys nėra vertinimai, taip pat nepateikta kiekybinių duomenų dėl apsaugos priemonių veiksmingumo. Joje nesiekiama atskleisti šių procedūrų ir susijusių apsaugos priemonių sudėtingumo ir jų detalizuoti. Reikėtų atkreipti dėmesį ir į tai, kad įgyvendinamos politikos ir praktinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti sąžiningumą ir užkirsti kelią korupcijai teismuose, taip pat yra itin svarbios užtikrinant teismų nepriklausomumą. Galiausiai, kad teismų nepriklausomumo apsauga būtų veiksminga, taip pat turi būti, viršijant privalomų normų laikymąsi, puoselėjama sąžiningumo ir nešališkumo kultūra, bendra visiems teismų pareigūnams ir gerbiama plačiosios visuomenės. – Aukščiausiųjų teismų teisėjų skyrimas – Aukščiausieji teismai, kaip paskutinės instancijos teismai, atlieka pagrindinę funkciją užtikrinant vienodą teisės taikymą valstybėse narėse. Valstybės narės turi organizuoti aukščiausiųjų teismų teisėjų skyrimo procedūrą taip, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas ir nešališkumas. Šiuo atžvilgiu pagal ES teisę valstybės narės privalo užtikrinti, kad paskirti teisėjai eidami savo pareigas nepatir