EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 07 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS • Pagrindimas ir tikslai 2018 m. gegužės 2 d. Europos Komisija pateikė Sąjungos 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP). Be kitų dalykų, Komisija pateikė naują Bendrosios rinkos programą. Ši programa padės pasiekti su DFP pasiūlymu pateiktame politiniame pranešime iškeltus tikslus. Įgyvendinant šią programą bus padedama siekti minėtų tikslų stiprinant vidaus rinkos valdymą, remiant pramonės konkurencingumą, visų pirma labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), ir sukuriant Europos statistikos finansavimo sistemą. Pasiūlyme numatyta iš biudžeto skirti 4 809 mln. EUR. Be to, iš „InvestEU“ fondo skirti 2 000 mln. EUR, visų pirma naudojant fondo Mažoms ir vidutinėms įmonėms skirtą liniją, iš esmės padės siekti šio reglamento tikslų. Vidaus rinka – Sąjungos pamatas. Nuo pat pradžių vidaus rinka buvo svarbiausias augimo, konkurencingumo ir užimtumo veiksnys. Vidaus rinka padeda kurti darbo vietas ir užtikrina vartotojams didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainomis. Vidaus rinka toliau išlieka stipresnės, labiau subalansuotos ir teisingesnės ekonomikos kūrimo veiksnys. Vidaus rinka – vienas svarbiausių Sąjungos pasiekimų ir jos didžiausias pranašumas vis labiau globalėjančiame pasaulyje. Vis dėlto vidaus rinka turi nuolat prisitaikyti prie sparčiai kintančios aplinkos, kurioje nuolat vyksta skaitmeninė revoliucija ir globalizacija, o siekiant prie jos prisitaikyti tenka spręsti sudėtingus reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždavinius. Dauguma Sąjungos teisės aktų remia vidaus rinkos veikimą, visų pirma konkurencingumą, standartizavimą, vartotojų apsaugą, rinkos priežiūrą ir maisto grandinės reglamentavimą. Jie taip pat daro įtaką verslo, prekybos, finansinių paslaugų ir institucijų taisyklėms ir skatina sąžiningą konkurenciją, padedančią sukurti vienodas sąlygas, be kurių neįmanomas vidaus rinkos veikimas. Tinkamo vidaus rinkos veikimo kliūtys kol kas nėra pašalintos ir vis iškyla naujų kliūčių. Taisyklių nustatymas – tai pirmasis žingsnis; nė kiek ne mažiau svarbus dalykas – užtikrinti, kad jos būtų taikomos. Todėl asmenims ir verslo subjektams būtina suteikti pakankamos informacijos apie jų teises, valdžios institucijas supažindinti su tuo, kaip jos turėtų taikyti taisykles, o teismams suteikti vykdymo užtikrinimui reikiamų žinių. Kitaip tariant, turi būti taikomos informavimo priemonės, mokymo programos ir naudojami ekstremaliųjų situacijų mechanizmai. Taip pat būtina gerinti valstybių narių kompetentingų institucijų, valstybių narių bendradarbiavimą su Komisija ir jos decentralizuotomis agentūromis. Be to, siekiant užtikrinti veiksmingą vykdymą, Sąjungos teisinės sistemos modernizavimą ir spartų jos pritaikymą prie nuolat kintančios aplinkos reikia nuolat vykdyti analizę, tyrimus arba atlikti vertinimus remiantis aukštos kokybės, palyginamaisiais ir patikimais duomenis. Į siūlomą programą įtrauktos veiklos, finansuotos pagal ankstesniąsias penkias įmonių konkurencingumo, vartotojų apsaugos, vartotojų ir galutinių naudotojų finansinių paslaugų, finansinių paslaugų politikos formavimo ir maisto grandinės programas arba anksčiau finansuotos pagal Komisijos kelias biudžeto eilutes; visos jos susijusios su vidaus rinka ir MVĮ konkurencingumu. Į siūlomą programą taip pat įtrauktos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą. Visas šias veiklas sieja bendri jų tikslai – reglamentuoti įvairią veiklą , ją įgyvendinti, palengvinti ir užtikrinti jos vykdymą ir apsaugoti įvairią vidaus rinkoje vykdomą veiklą ir dalyvius bei išsaugoti be trikdžių veikiančią vidaus rinką. Taigi, visa minėta veikla – kiekviena savaip – svarbi tinkamam vidaus rinkos veikimui, todėl būtina joms toliau skirti finansinę paramą. Siūlomoje programoje numatytas ankstesnių veiksmų tęstinumas, tačiau kartu juos supaprastinant ir išnaudojant jų sąveiką su naujomis veiklomis. Tolesnis paprastinimas užtikrinamas Sąjungos lygiu sujungiant visas centralizuotai valdomas finansines priemones į vieną „InvestEU“ fondą, įskaitant MVĮ naudingas paskolų ir nuosavo kapitalo finansines priemones. Todėl anksčiau pagal Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME)suteiktos paskolos garantijos bus taikomos pagal „InvestEU“ fondo „MVĮ liniją“. COSME programoje numatytos paramos pagal paskolų ir nuosavo kapitalo finansines priemones gavėjams bus garantuojamas finansinės pagalbos ir sklandaus perėjimo prie „InvestEU“ fondą tęstinumas. Įgyvendinant programą siekiama pagerinti vidaus rinkos veikimą. Ja nustatoma lankstesnė ir paslankesnė finansavimo sistema siekiant apsaugoti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai veikiančią vidaus rinką. Atsižvelgdama į biudžeto apribojimus Sąjunga turi užtikrinti sąveiką ir remdama vidaus rinką vengti dubliavimosi bei suskaidymo. Ji taip pat turi užtikrinti didesnį matomumą ir nuoseklumą veiksmams, skirtiems asmenims, vartotojams, verslo subjektams ir kompetentingoms institucijoms, kurioms skirtingų priemonių ir paramos programų įvairovė gali atrodyti paini. Todėl programoje numatytos biudžeto lėšos stipresnei ir teisingesnei vidaus rinkai kurti ir šiuo tikslu parengti paprastesnę ir lankstesnę finansavimo sistemą. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios į programą įtrauktos iniciatyvos yra naujos ir kad konkurencijos sąlygoms įtakos visų pirma turi spartūs vidaus rinkos pokyčiai, kurių eigą ir mastą sunku įvertinti, numatoma, kad įgyvendinant šią programos dalį bus reikės imtis lanksčių priemonių siekiant patenkinti kintančius poreikius. Be to, siekiant remti Sąjungos visų sričių politikos formavimą, ją stebėti ir vertinti, programoje nustatoma aukštos kokybės, palyginamosios ir patikimos Europos statistikos pateikimo finansavimo programa. Taigi šiuo atveju pakeičiama ankstesnioji Europos statistikos programa. Būtina pabrėžti, kad nors programa, be jokios abejonės, padeda siekti vidaus rinkos politikos tikslų, Europos statistika apima kur kas daugiau nei vidaus rinką, nes ji naudojama visų sričių Sąjungos politikai. • Suderinamumas su galiojančiomis politikos nuostatomis Programa padeda kurti stipresnę ir teisingesnę vidaus rinką, įgyvendinti bendrosios rinkos ir skaitmeninės rinkos strategijas ir kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą bei naujos galimybių vartotojams paketą. Stipri bendroji rinka – būtina stipresnės Sąjungos prielaida, kaip išdėstyta Komisijos pirmininko 2017 m. pranešime apie Sąjungos padėtį. Vidaus rinkos valdymo stiprinimas taip pat atitinka daugumą Tarybos išvadų ir Europos Parlamento rezoliucijų dėl bendrosios rinkos. Iš pastarųjų pirmiausiai minėtinos 2016 m. vasario 29 d. Konkurencijos tarybos išvados dėl bendrosios rinkos strategijos (nuor. 66/22/16) ir 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos strategijos (nuor. 2015/2534 (INI)). • Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūloma programa suderinta su kitomis Sąjungos pasiūlytomis veiksmų programomis ir fondais, kuriuos naudojant siekiama panašių tikslų susijusiose kompetencijos srityse. Veiksmai, kurių bus imamasi įgyvendinant šią programą, visų pirma papildys programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ programas, kuriomis taip pat siekiama remti vidaus rinkos veikimą ir jį tobulinti.

Siūlomoje programoje skatinama MVĮ ir verslininkystei teikiamos paramos sąveika ir papildomumas naudojant „InvestEU“ fondą. Šiuo tikslu, be 1 000 mln. EUR, skirtų ne finansinėms paramos MVĮ konkurencingumui pagal šią programą priemonėms, pagal „InvestEU“ MVĮ liniją bus teikiama MVĮ garantijų priemonė, kurios biudžetas 2 000 mln. EUR. Programa papildo paramą MVĮ ir verslininkystei, kuri teikiama iš Europos regioninės plėtros fondo. Programa siekiama užtikrinti sąveiką su programa „Europos horizontas“ ir Kosmoso programa norint paskatinti MVĮ naudotis pažangiomis inovacijomis ir kitais įgyvendinant šias programas parengtais sprendimais. Programa taip pat papildo Skaitmeninės Europos programą, kurią įgyvendinant siekiama skatinti Sąjungos ekonomikos ir viešojo sektoriaus skaitmeninimą. Be to, įgyvendinant siūlomą programą bus siekiama užtikrinti sąveiką su Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, kuris siekia remti tolesnį Europos teisingumo erdvės kūrimą siekiant užtikrinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą – teisingos ir ekonomiškai efektyvios Europos ekonomikos būtinąją sąlygą. Siūloma programa yra suderinama su „Erasmus“ ir Europos Sąjungos solidarumo fondu bei „Europos socialiniu fondu +“. Ši programa turi paskatinti darbo rinkos ir jaunų žmonių judumą, kuris svarbus siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Galiausiai, pagal siūlomą programą remiamus su maisto grandine susijusius veiksmus, pvz., gyvūnų ir augalų sveikatos krizėms įveikti taikomas veterinarijos ir fitosanitarinės priemones, turėtų papildyti naudojant Sąjungos bendrosios žemės ūkio politikos biudžetą atliekamos rinkos vertinimu pagrįstos intervencijos. Prireikus programos veiksmais turėtų būti siekiama proporcingai spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas; ji turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę. Tai užtikrins programos veiksmų ir ES valstybės pagalbos taisyklių nuoseklumą, kartu išvengiant nepagrįsto konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje. Šiame pasiūlyme numatyta reglamentą taikyti nuo 2021 m. sausio 1 d. Jis pateiktas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. Pranešimas gautas 2017 m. kovo 29 d. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI Pagal nusistovėjusią teismų praktiką teisinio pagrindo Sąjungos teisės aktui parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė peržiūra. Jeigu Sutartyje yra konkretesnė nuostata, tinkama būti tam tikros priemonės teisiniu pagrindu, priemonė turi būti pagrindžiama ta nuostata. Jeigu nagrinėjant priemonę matyti, kad ja siekiama dviejų tikslų arba kad ji turi dvi sudedamąsias dalis, ir jei vieną iš tų tikslų arba sudedamųjų dalių galima laikyti pagrindiniu (-e), o kita (s) yra tik papildoma (s), ta priemonė turi būti grindžiama vieninteliu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba sudedamoji dalis. Kalbant apie priemonę, kuria vienu metu siekiama kelių tikslų arba kuri turi kelias sudedamąsias dalis, kurie (-os) yra neatsiejamai susiję (-usios) ir nė viena (-as) iš jų nėra papildoma (-as), Teismas nusprendė, kad kai dėl to yra taikytinos įvairios Sutarties nuostatos, tokia priemonė tokiu išimtiniu atveju turės būti grindžiama skirtingais atitinkamais teisiniais pagrindais. Tačiau dvejopu teisiniu pagrindu negalima remtis tuomet, kai kiekvienam teisiniam pagrindui nustatytos procedūros tarpusavyje yra nesuderinamos. Šiuo metu galiojantys pagrindiniai aktai, pagal kuriuos rengiamos programos ir kurie bus įtraukti į programą, pagrįsti skirtingais pagrindais. Pastarieji susiję su šiais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsniais: ·114 straipsnis, taikomas veiklai, kuria remiama finansinė atskaitomybė ir auditas (ir daug vidaus rinkos priemonių, į kurias įtrauktos pagalbinės finansavimo nuostatos); ·169 straipsnio 2 dalies b punktas dėl vartotojų apsaugos; ·43 straipsnis ir 168 straipsnio 4 dalies b punktas dėl veterinarijos ir fitosanitarijos priemonių; ·197 straipsnis dėl administracinio bendradarbiavimo; ·173 straipsnis, kuriuo skatinama įmonių, visų pirma MVĮ, plėtrai palanki aplinka; ·195 straipsnis dėl turizmo; ir ·338 straipsnis dėl statistikos. Atsižvelgiant į užtikrintą sąveiką ir sujungus ankstesnes programas buvo parengtas pasiūlymas, kuriuo tuo pat metu siekiama keturių tikslų, neatskiriamai vienas su kitu susietų, tačiau iš kurių nė vienas nėra papildomas kito atžvilgiu. Siekiami tikslai yra tokie: ·vidaus rinka (SESV 114 straipsnis); ·veterinarijos ir fitosanitarijos priemonės (SESV 43 straipsnis ir 168 straipsnio 4 dalies b punktas);

·įmonių, visų pirma MVĮ, plėtrai palankios aplinkos skatinimas (SESV 173 straipsnis); ir ·įvairių sričių Sąjungos politikos statistika (SESV 338 straipsnis). Taigi, teisiniai programos pagrindai – 114 straipsnis, 43 straipsnio 2 dalis ir 168 straipsnio 4 dalies b punktas ir SESV 173 straipsnis bei 338 straipsnis. • Subsidiarumas Siekiant stipresnės ir teisingesnės vidaus rinkos būtina tinkamai veikianti reglamentavimo sistema, informuoti ir galimybių turintys asmenys, vartotojai, verslo subjektai ir konkurencinga pramoninė ekosistema. Šio tikslo neįmanoma pasiekti, jeigu Sąjunga arba valstybės narės veiks pavieniui. Net tuo atveju, jeigu visų pirma valstybės narės būtų atsakingos už vidaus rinkos kūrimą, Komisijai, kaip sutarčių saugotojai, ir visai Sąjungai svarbu užtikrinti, kad šie tikslai būtų pasiekti nuosekliai, kad asmenys, vartotojai ir verslo subjektai visoje Europoje galėtų naudotis vienodomis teisėmis ir galimybėmis. Būtina imtis Sąjungos lygmens veiksmų siekiant užtikrinti nuoseklią vidaus rinkos plėtrą, nediskriminavimą, vartotojų apsaugą, veiksmingą konkurenciją, valstybių narių pajėgumų stiprinimą ir jų bendradarbiavimo plėtrą ir tarpvalstybinių klausimų sprendimą. Būtinos bendrosios taisyklės ir Europos bendradarbiavimas, kad Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų imtis nuoseklių veiksmų operatyviniu lygiu. Tokį aukštą bendradarbiavimo ir koordinavimo lygį galima užtikrinti tik laikantis centralizuotojo požiūrio, geriausia – Sąjungos lygiu. Siūlomoje programoje nurodytos veiklos rūšys būtų ekonomiškai efektyvesnės nei tuo atveju, jei kiekviena valstybė narė kurtų atskirą dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu veikiančią bendradarbiavimo sistemą. Programoje sutelkiami ištekliai, taigi, sukuriama masto ekonomija. Todėl tuo pačiu metu galima didinti visuomenės, vartotojų, verslo subjektų ir valstybių narių kompetentingų institucijų pasitikėjimą vidaus rinka. Be to, Sąjungos įsikišimo galimybė jau buvo pakankamai įtvirtinta ankstesnėse programose. Siūloma programa minėtas pagrindimas nėra keičiamas. Taigi, šią programą įmanoma plėtoti tik Sąjungos lygiu, nes imantis veiksmų būtinas aktyvus valstybių narių bendradarbiavimas ir jų veiksmų derinimas. • Proporcingumo principas Siūloma programa padės veiksmingai įgyvendinti ir modernizuoti Sąjungos teisinę sistemą ir sparčiai ją pritaikyti prie nuolat kintančios aplinkos. Minėta veikla, be kita ko, bus susijusi su duomenų rinkimu, analizės, tyrimų, vertinimų atlikimu ir politikos rekomendacijų rengimu. Daugiau kaip pusė siūlomų biudžeto lėšų bus išleista pajėgumų stiprinimo veiklai ir siekiant palengvinti bendruosius valstybių narių, jų kompetentingų institucijų, Komisijos ir decentralizuotų Sąjungos agentūrų veiksmus. Be to, įgyvendinant programą bus finansuojami mechanizmai, kuriuos taikant asmenims, vartotojams ir verslo atstovams būtų suteikiama galimybė dalyvauti priimant sprendimus. Įgyvendinant programą taip pat būtų sustiprinami patirties ir žinių mainai. Programa rems labai konkrečius veiksmus, kuriais siekiama didesnio konkurencingumo, visų pirma MVĮ konkurencingumo, standartizavimo ir neatidėliotinų priemonių tobulinimo su maisto grandine susijusiose srityse. Be to, programoje nustatoma Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 straipsnyje apibrėžtos Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos finansavimo sistema. Visi veiksmai yra tik tokie veiksmai, kurie yra būtini siekiant programos tikslų, t. y. užtikrinti tinkamai veikiančią vidaus rinką, didinti MVĮ konkurencingumą ir rengti Europos statistinius duomenis. Veiksmai pagrįsti tikrųjų poreikių vietoje analize, tačiau taip pat atsižvelgiama į teisinius reikalavimus (pvz., neatidėliotinas veterinarijos ir fitosanitarijos priemones, Europos statistiką). Komisija koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas vykdo Sutartyse nustatytomis sąlygomis. Taigi, programos tikslų bus siekiama imantis kur kas proporcingesnių veiksmų Sąjungos lygiu, o ne valstybių narių lygiu. Poveikio vertinimo 3.3 pastraipoje daroma nuoroda į Europos pridėtinę vertę. • Priemonės pasirinkimas

Poveikio vertinime nurodyta, kad Sąjungos įsikišimas naudojant finansavimo programas yra tinkamas. Visas ankstesnes programas, veiklos rūšis, kurios iki šiol buvo finansuojamos pagal vidaus rinkai, MVĮ konkurencingumui ir Europos statistikai skirtas biudžeto eilutes, sujungus į vieną programą būtų pagerintas nuoseklumas ir veiklos vientisumas. Be to, taip pat sumažėtų skirtingų ir pavienių finansavimo taisyklių skaičius. Vykdydama teisėkūros politiką ir atsižvelgdama į DFP Komisija patvirtino finansavimo programą, kuri pateikta kaip reglamentas. 3.RETROSPEKTYVINIO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI • Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas Rengiant siūlomą programą buvo atsižvelgta į vertinant ankstesnes programas įgytą patirtį. Programoje taip pat atsižvelgiama į veiklos, kuri anksčiau buvo finansuojama pagal vidaus rinkos biudžeto eilutes, vertinimo rezultatus ir viešas konsultacijas dėl šios veiklos, arba įvertinama būtinybė imtis naujų veiklos rūšių. Visų pirma verta pabrėžti, kad tik 6 proc. ES piliečių mano esą tinkamai informuoti apie jų, kaip ES piliečių, teises ir tik 36 proc. piliečių mano esą gana neblogai informuoti. Viešai konsultuojantis dėl bendrųjų skaitmeninių vartų paaiškėjo, kad 80 proc. verslo subjektų yra įsitikinę, jog laikytis kitų šalių nacionalinių reikalavimų yra gana sunki užduotis. 60 proc. asmenų patvirtino, kad jie nežino arba beveik nežino, kokių nacionalinių reikalavimų jie turėtų laikytis kitoje valstybėje narėje. Pagal REFIT (Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa) atlikus produktų rinkos priežiūros veikimo vertinimą taip pat matyti, kad verslo subjektai prastai išmano taisykles ir kad nustatant produkto atitiktį nepakanka skaidrumo. Atlikus vertinimą nustatyta, kad neatitiktį, be kitų dalykų, lemia rinkos priežiūros Sąjungoje susiskaidymas. Rinkos priežiūros institucijų bendrųjų veiksmų finansavimui būtina nuoseklesnė koordinavimo sistema siekiant sumažinti reikalavimų neatitinkančių produktų kiekį vidaus rinkoje. Kalbant apie konkurencijos politiką, iš 2010 ir 2014 m. „Eurobarometro“ apklausų matyti, kad visuomenė nežino, kur turėtų kreiptis, jeigu pastebėtų didesnes kainas, sumažėjusį produktų ar tiekėjų skaičių arba prastesnę kokybę. Be to, 2016 m. „Eurobarometro“ apklausa patvirtino, kad valstybės pagalbos taisyklės išmanomos gana prastai. Įvertinus Vartotojų programą paaiškėjo, kad ji vangiai pagelbsti sprendžiant naujus rinkos uždavinius, kurie iškyla dėl sparčių ir dažnai nenuspėjamų visuomenės ir technologijos pokyčių. Atlikus vertinimą taip pat nurodyti tam tikrose valstybėse narėse taikomi konkretūs apribojimai, kliudantys optimaliam panaudojimui, visų pirma dėl išteklių trūkumo. Atlikus Maisto grandinės programos laikotarpio vidurio vertinimą nustatyta, kad visa veikla, kuriai šioje srityje teikiama Sąjungos finansinė parama, vis dar yra itin svarbi žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatai visoje maisto grandinėje. Paaiškėjo, kad minėta programa taip pat praverčia lanksčiai tenkinant atsirandančius finansavimo poreikius, ypač tuo atveju, jeigu kyla gyvūnų ligų ir augalų kenkėjų protrūkis. Galiausiai, nuolatinis Europos statistikos programos vertinimas rodo būtinybę sukurti nuolatinius pajėgumus, kad būtų įmanoma greičiau tenkinti atsirandantį naujų duomenų poreikį. Dėl globalizacijos, skaitmeninimo ir sparčios technologijos kaitos ekonominės veiklos rezultatų vertinimo pagrindus, t. y. bendrąjį vidaus produktą ir pagrindinius ekonominius rodiklius, tenka iš dalies pritaikyti. Todėl daug pastangų taip pat būtina skirti naujai metodikai rengti. Duomenų rinkimą būtina pertvarkyti taip, kad jis apimtų visus prieinamus duomenų šaltinius. • Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Viešos konsultacijos dėl pasiūlytos daugiametės finansinės programos vyko nuo 2018 m. sausio 10 d. iki tų pačių metų kovo 9 d. Į klausimyną buvo įtraukti su investavimu, moksliniais tyrimais, naujovėmis, MVĮ ir vidaus rinka susiję klausimai. Apie 80 proc. suinteresuotųjų šalių manė, kad Sąjungos programos ir fondai pridėjo daugiau vertės negu jos būtų buvę pridėta nacionaliniu lygiu. Buvo pareikšta, kad vidaus rinka – tinkamiausias Sąjungos pridėtinės vertės pavyzdys, nes vidaus rinka laikyta viešuoju gėriu, užtikrinančiu realiąją ir apčiuopiamą vertę. Didžioji dauguma apklaustųjų nurodė šiuos pagrindinius su programa susijusius uždavinius: parama MVĮ ir pramonės plėtrai, sąžiningai konkurencijai ir maisto saugai. Apskritai nuo 20 iki 50 proc. apklaustųjų manė, kad su programa susijusios politikos sritys minėtus uždavinius sprendžia tinkamai arba gana neblogai. Sklandi prekių apyvarta Sąjungoje gavo didžiausią balą (50 proc. visų atsakymų). Toliau sekė parama pramonės plėtrai (42 proc.), Sąjungos statistikos pateikimas (40 proc.) ir parama kapitalo srautams ir investavimui (39 proc.). Tik 12 proc. apklaustųjų manė, kad šių sričių politika apskritai nebuvo sėkminga. • Poveikio įvertinimas Pateiktos programos projektui buvo taikyta poveikio vertinimo procedūra. Nagrinėti šie trys bendrieji scenarijai: –1 galimybė – įprastinės veiklos scenarijus, kai tęsiamas dabartinės daugiametės finansinės programos ir biudžeto eilučių įgyvendinimas, įtraukiant naujus pasiūlymus dėl išlaidų, dėl kurių priimami atskiri pagrindiniai aktai; –2 galimybė: integruotasis scenarijus, kai priimama nauja programa, užtikrinanti dabartinės įgyvendinimą, ir biudžeto eilutės, atitinkančios programos taikymo sritį. Šie veiksmai atliekami priimant bendrąjį pagrindinį aktą, kad būtų išlaikyti specialieji teisiniai ir instituciniai reikalavimai; –3 galimybė: visiškai sunormintas scenarijus; šiuo atveju visos programos taikymo sričiai priskirtinos programos sujungiamos į vieną bendrą pagrindinį aktą, kuriame nustatomi tapatūs teisiniai ir instituciniai reikalavimai visų rūšių veiklai, kurios priskiriamos jo taikymo sričiai.

Laikyta, kad teiktina pirmenybė 2 galimybei – naujai, integruotai programai. Pripažinta, kad šiuo atveju, palyginti su 3 galimybe, reikėtų mažiau pastangų, tačiau 2 galimybė – įmanomas ir praktiškas būdas užsitikrinti programos ir biudžeto eilučių paprastinimą, lankstumą ir sąveiką atsižvelgiant į jos taikymo sritį. Be to, pasirinkus 2 galimybę konkrečius teisinius ir institucinius reikalavimus taip pat būtų įmanoma pritaikyti valdant tas atskiras programas. Tinkami pavyzdžiai – neatidėliotinos veterinarijos ir fitosanitarijos priemonės ir Europos statistikos programa, kurios nesvarbūs instituciniai ir valdymo nustatymai perkelti į kitas programos dalis. Reglamentavimo patikros valdyba apie poveikio vertinimą pateikė teigiamą nuomonę. Tačiau valdyba pateikė kelias pastabas ir rekomendacijas dėl patobulinimų, į kurias atsižvelgta taip: Reglamentavimo patikros valdybos (RSB) rekomendacijos Įtrauktos pastabos Ataskaita turėtų būti atnaujinta, kad būtų atsižvelgta į paskutinius sprendimus dėl programos taikymo srities ir kad šie sprendimai būtų paaiškinti. 1.1 skirsnis „Taikymo sritis ir aplinkybės“ buvo išplėstas siekiant atsižvelgti į Bendrosios rinkos programos taikymo sritį. Ataskaitos įvade galėtų būti tinkamiau paaiškintas su programa susijusių priedų pobūdis. Ataskaitoje turėtų būti pašalintos priedų ir ataskaitos neatitiktys. Į ataskaitą iš pagrindinės ataskaitos priedų turėtų būti įtrauktos išvados, kurios svarbios Bendrosios rinkos programos biudžetui. Ataskaitoje turėtų būti paaiškinti per kitą laikotarpį įgyvendintinų atskirų programų pakeitimai. Ataskaitoje pateikiant politines aplinkybes ir naujas prioritetines sritis taip pat turėtų būti aiškiau nurodytas suinteresuotųjų šalių indėlis. Ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, ar tinkamai atsižvelgta į susirūpinimą kėlusius aspektus, visų pirma susijusius su prioritetų nustatymu, pvz., sveikatos ir saugios bei tvarios maisto grandinės atžvilgiu. Su programa susijusių priedų pobūdis buvo paaiškintas 1.1 skirsnyje „Taikymo sritis ir aplinkybės“. Didelės įtakos rinkoje (SMP) paprogramės pagrindinės išvados paaiškintos pagrindinėje poveikio vertinimo ataskaitos lentelėje (1.3, Svarbiausia įgyta patirtis įgyvendinant programas ir į Bendrosios rinkos programą įtrauktas biudžeto eilutes), o svarbiausi paprogramės pakeitimai įtraukti į 2.1 lentelę (Svarbiausi esamų programų / biudžeto eilučių pakeitimai). Be to, buvo paaiškinti suinteresuotųjų šalių požiūriai. Ataskaitoje nustatytos Bendrosios rinkos programos bendros prioritetinės sritys, tačiau prioritetų nustatymą programoms ir paprogramėms galima aptarti ir išsamiau. Analizėje galėtų būti atsižvelgiama į veiklos nutraukimo scenarijus ir (arba) pasiektą sąveiką, tuo siekiant prisitaikyti prie galimai apriboto biudžeto. Į ataskaitą įtrauktas 3.3 skirsnis „Galimas prioritetų nustatymas atsižvelgiant į ES-27 pagrindinį scenarijų“. Ataskaitoje galėtų būti aiškiau paaiškinta Bendrosios rinkos programos priemonių sąveika su kitomis DFP programomis ir jų tarpusavio suderinamumas. „Kitų DFP programų taikymo srities ir jų suderinamumo atžvilgiu taikomos išimtys“ 1.1 skirsnyje buvo išplėstos įtraukiant informaciją apie suderinamumą su kitomis programomis ir galimą jų sąveiką. • Supaprastinimas Kaip paaiškinta pirmiau, į pasiūlytą programą įtrauktos veiklos, kurios anksčiau finansuotos naudojant šešias ankstesnes programas, įskaitant Europos statistikos programą, tačiau taip pat tos veiklos, kurios anksčiau buvo finansuotos pagal kelias Komisijos biudžeto eilutes, susijusias su vidaus rinka. Į programą taip pat įtrauktos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą. Taigi, įgyvendinant pasiūlytą programą būtų paprastinama ir panaudojama skirtingų veiksmų sąveika. Joje taip pat nustatoma lankstesnė ir paslankesnė finansavimo sistema siekiant apsaugoti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai veikiančią vidaus rinką ir ją gerinti. • Pagrindinės teisės Programa užtikrina visapusišką Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir principų taikymą bei padeda ginti kai kurias iš tų teisių. Visų pirma, programos tikslai turi veiksmingai užtikrinti piliečių sveikatą pagal chartijos 35 straipsnį ir vartotojų apsaugą pagal chartijos 38 straipsnį. Ji taip pat prisideda užtikrinant teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, kaip nustatyta chartijos 47 straipsnyje. Programa taip pat siekiama dar labiau įtvirtinti laisvę užsiimti verslu pagal Sąjungos teisę, nacionalinės teisės aktus ir praktiką (16 straipsnis). 4.POVEIKIS BIUDŽETUI 2018 m. gegužės 2 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos, kurios laikotarpis prasideda 2021 m. Pagal šį pasiūlymą šiame reglamente laikotarpiui, kuris prasideda 2021 m., nustatyta 4 088 580 000 EUR biudžeto sistema (dabartinėmis kainomis) 5.KITI ELEMENTAI • Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Pasiūlyta programa iš esmės bus įgyvendinama tiesioginio valdymo priemonėmis, visų pirma naudojant dotacijas, apdovanojimus ir viešuosius pirkimus. Numatoma, kad tam tikras programos dalis įgyvendins vykdomosios įstaigos. Ši nuostata visų pirma taikoma su verslo subjektų ir MVĮ konkurencingumu susijusiai veiklai bei mokymui apie žmonių, gyvūnų bei augalų sveikatą maisto grandinėje ir gyvūnų gerovės paramai. Programos poveikis bus vertinamas parengiant laikotarpio vidurio ir galutinius vertinimus bei nuolat stebint aukšto lygio pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių rinkinį. Šie vertinimai bus atliekami pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo 22 ir 23 pastraipas, kuriuo trys institucijos patvirtino, kad galiojančių teisės aktų ir politikos vertinimais turėtų būti remiamasi rengiant būsimų galimybių poveikio vertinimus. Rengiant įvertinimus bus nustatomas programos poveikis vietoje remiantis rodikliais ir tikslais bei išsamia analize siekiant nustatyti, kokiu lygiu priemonę galima laikyti svarbia, veiksminga ir efektyvia, užtikrinančia Sąjungos pridėtinę vertę ir tinkančia būti suderinama su kitų sričių Sąjungos politika. Rengiant šiuos įvertinimus bus atsižvelgiama į patirtį, įgytą nustatant galimus trūkumus ar sunkumus bei galimybes tobulinti veiksmus ar gerinti jų rezultatus bei padėti didinti jų poveikį. Programos rezultatai ir išlaidos bus reguliariai vertinamos taikant išsamią stebėsenos sistemą, remiantis apibrėžtais rodikliais, kad būtų užtikrintas kainos ir kokybės santykis. Pagrindinė programos užduotis – teikti paramą, padėti valstybių narių administracijoms keistis informacija ir stiprinti savo pajėgumus, todėl stebėsenos sistema iš esmės bus skirta, be kitų dalykų, stebėti programos veiklos įgyvendinimo pažangą ir šiuo tikslu naudoti rezultatų rodiklius. • Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas I skyrius. Bendrosios nuostatos Programos taikymo sritis visapusiškai apima vidaus rinką, MVĮ konkurencingumą ir Europos statistiką. Konkretūs programos tikslai:

·geresnio vidaus rinkos veikimo užtikrinimas; ·verslo subjektų, visų pirma MVĮ, konkurencingumo didinimas; ·standartizavimo plėtra; ·vartotojų interesų gynimas; ·žmonių, gyvūnų ir augalų aukšto sveikatos lygio užtikrinimas visoje maisto grandinėje ir ·aukštos kokybės Europos statistikos rengimas ir perdavimas. Programos dalyviais galės tapti valstybės narės, Europos laisvosios prekybos asociacijos (EFTA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEA) narės, stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir galimos kandidatės. Atsižvelgiant į bendrąją Sąjungos politiką, tam tikromis sąlygomis programoje galės dalyvauti ir Europos kaimynystės politikos šalys. Be to, programoje galės dalyvauti Šveicarija pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl bendradarbiavimo statistikos srityje nustatytas sąlygas. Programa bus įgyvendinama taikant dažniausiai naudojamus Sąjungos biudžeto išlaidų mechanizmus, t. y. viešuosius pirkimus ir dotacijas. II skyrius. Dotacijos Šiame skyriuje nurodyti bendrieji tipai tų veiksmų, kurie bus taikomi visiems konkretiems tikslams. Tai gali būti: ·parama įgyvendinant ir modernizuojant Sąjungos teisinę sistemą šiam tikslui renkant duomenis ir atliekant analizes; ·tyrimai ir vertinimai; ·pajėgumų stiprinimas ir palankesnių galimybių sudarymas valstybių narių, jų kompetentingų institucijų, Komisijos ir decentralizuotų Sąjungos agentūrų bendriems veiksmams; ·mechanizmų, kuriuos taikant asmenims, vartotojams ir verslo subjektams būtų suteikiama galimybė dalyvauti priimant sprendimus, finansavimas ir ·patirties ir žinių mainų bei sklaidos gerinimas. Be to, šiame skyriuje išvardyti labai konkretūs ir tiksliniai, griežtai apibrėžtų tipų veiksmai šiose srityse: konkurencingumo gerinimas, visų pirma MVĮ; standartizavimas ir neatidėliotinos priemonės visoje maisto grandinėje Be to, šiame skyriuje nurodytos konkrečios veiklos rūšys siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 straipsnyje apibrėžtos Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos finansavimo sistemą. Siekiant užtikrinti kuo didesnį paprastinimą šiame skyriuje nustatomos papildomos sąlygos arba nuo Finansinio reglamento leidžiančios nukrypti nuostatos dėl subjektų atitikties reikalavimams, kvietimo teikti pasiūlymus išimčių, bendro finansavimo taisyklių, reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir t. t. III skyrius. Programavimas, stebėsena ir vertinimas Programos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas metine arba daugiamete darbo programa ar programomis. Atsižvelgiant į siekiamų tikslų vidutinės ir ilgalaikės trukmės pobūdį bei remiantis ilgainiui įgyta patirtimi, darbo programos gali apimti kelerius metus. Įgyvendinant programą daugiametės darbo programos nedarys jokio poveikio, tačiau jos sumažins administracinę naštą.

Siekiant nuo pat pradžių gerinti programos stebėseną ir jos rezultatus, į IV priedą buvo įtrauktas pagrindinių rodiklių sąrašas. Komisija bus įgaliota priimti deleguotuosius aktus siekiant iš dalies pakeisti stebėsenos ir vertinimo sistemą ir, prireikus, rodiklių sąrašą. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos iškeltas kur kas didesnis tikslas – į visas Sąjungos programas įtraukti klimato aspektą ir užtikrinti, kad su klimatu susijusiam bendram tikslui Sąjunga iš viso skirtų 25 proc. lėšų. Šios programos indėlis siekiant minėto bendro tikslo bus vertinamas atitinkamu išskaidymo lygiu naudojant Sąjungos klimato požymių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jeigu jos prieinamos. Komisija kasmet toliau teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimą atsižvelgiant į metinį biudžeto projektą. Siekdama remti visišką programos galimybių išnaudojimą siekiant su klimatu susijusių tikslų, Komisija nustatys tinkamus veiksmus taikydama programos rengimo, įgyvendinimo, peržiūros ir vertinimo procesus. Bus atliekami tarpiniai ir galutiniai vertinimai. IV skyrius. Pereinamojo laikotarpio nuostatos ir baigiamosios nuostatos Nuosekli, veiksminga ir proporcingai pritaikyta informacija bus teikiama įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. 2018/0231 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PALAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 114, 173 ir 338 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi:

(1)vidaus rinka – Sąjungos pamatas. Nuo pat jos sukūrimo vidaus rinka buvo svarbiausias augimo, konkurencijos ir užimtumo veiksnys. Sukūrus vidaus rinką, Europos verslo subjektams, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), atsivėrė naujų galimybių bei masto ekonomija bei padidėjo jų pramoninis konkurencingumas. Vidaus rinka prisidėjo kuriant darbo vietas ir užtikrino vartotojams didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainomis. Vidaus rinka toliau išlieka stipresnės, labiau subalansuotos ir teisingesnės ekonomikos kūrimo veiksnys. Vidaus rinka – vienas svarbiausių Sąjungos pasiekimų ir didžiausias jos pranašumas vis labiau globalėjančiame pasaulyje; (2)vidaus rinka turi nuolat prisitaikyti prie sparčiai kintančios aplinkos, kurioje nuolat vyksta skaitmeninė revoliucija ir globalizacija. Naujas skaitmeninių inovacijų laikmetis nuolat atveria galimybių verslo subjektams ir asmenims, skatina kurti naujus produktus ir verslo modelius, tačiau tuo pačiu kelia reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždavinius; (3)didžioji dauguma Sąjungos teisės aktų remia vidaus rinkos veikimą. Minėti teisės aktai visų pirma reglamentuoja konkurencingumą, vartotojų apsaugą, rinkos priežiūrą ir maisto grandinę, tačiau taip pat verslo, prekybos ir finansinių sandorių taisykles bei sąžiningos konkurencijos skatinimą, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos, be kurių vidaus rinkos veikimas nebūtų įmanomas; (4)tinkamo vidaus rinkos veikimo kliūtys kol kas nėra pašalintos ir vis iškyla naujų kliūčių. Taisyklių nustatymas – tik pirmas žingsnis, ne mažiau svarbu užtikrinti jų laikymąsi. Pagaliau tai susiję ir su piliečių pasitikėjimu Sąjunga, jos gebėjimu vykdyti savo įsipareigojimus, kurti naujas darbo vietas bei užtikrinti augimą apsaugant viešąjį interesą; (5)šiuo metu įgyvendinamos kelios Sąjungos veiksmų programos t. y. įmonių konkurencingumo, įskaitant MVĮ, vartotojų apsaugos, vartotojų ir galutinių naudotojų finansinių paslaugų, finansinių paslaugų ir maisto grandinės politikos formavimo programos. Kai kurios papildomos veiklos finansuojamos tiesiogiai pagal vidaus rinkos biudžeto eilutes. Būtina supaprastinti ir išnaudoti skirtingų veiksmų sąveiką bei sukurti lankstesnę ir paslankesnę finansavimo sistemą siekiant užtikrinti tinkamai, ekonomiškai efektyviai veikiančią vidaus rinką. Todėl reikia parengti naują programą, sutelkiančią kitos rūšies veiklas, kurios anksčiau buvo finansuotos tų kitų programų lėšomis ir pagal kitas atitinkamas biudžeto eilutes. Į programą taip pat turėtų būti įtrauktos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą; (6)Europos statistikos plėtojimui, rengimui ir sklaidai taikoma atskiroji Europos statistikos programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 99/2013. Siekiant užtikrinti nenutrūkstamą Europos statistikos rengimą ir sklaidą į naująją programą taip pat turėtų būti įtraukta veikla, kurią apima Europos statistikos programa, nustatant Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistemą. Naujoje programoje pat turėtų būti nustatyta finansinė Europos statistikos sistema, kad būtų teikiama aukštos kokybės, palyginamoji ir patikima Europos statistika siekiant remti visų sričių Sąjungos politikos formavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą; (7)todėl tikslinga parengti vidaus rinkos, įmonių konkurencingumo, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, ir Europos statistikos programą (toliau – programa). Programa turėtų apimti septynerių metų laikotarpį nuo 2021 iki 2027 m.; (8)programa turėtų būti remiamas tinkamam vidaus rinkos veikimui būtinų Sąjungos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Programa turėtų būti remiamas tinkamų sąlygų sukūrimas, kad būtų suteikta galios visiems vidaus rinkos dalyviams: verslo subjektams, piliečiams, įskaitant vartotojus, pilietinei visuomenei ir valdžios institucijoms. Šiuo tikslu įgyvendinant programą turėtų būti siekiama užtikrinti verslo subjektų, visų pirma MVĮ, konkurencingumą, tačiau taip pat remti vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą ir saugos taisyklių taikymą bei verslo subjektų ir asmenų informuotumo didinimą suteikiant jiems tinkamas priemones, žinias ir kompetenciją, kad jie galėtų priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviau dalyvautų formuojant Sąjungos politiką. Be to, įgyvendinant programą turėtų būti siekiama plėsti reglamentavimo ir administracinį bendradarbiavimą, visų pirma keičiantis geriausia patirtimi, plečiant žinių ir kompetencijos pagrindus, įskaitant strateginių viešųjų pirkimų naudojimą. Programa taip pat turėtų būti siekiama remti aukštos kokybės tarptautinių standartų, kurie padėtų įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, rengimą. Tai apima ir finansinės atskaitomybės ir audito standartų nustatymą, taip prisidedant prie Sąjungos kapitalo rinkų skaidrumo ir tinkamo jų veikimo bei didesnės investuotojų apsaugos. Programa taip pat turėtų būti remiamas taisyklių priėmimas ir standartų nustatymas, kad būtų užtikrinamas platesnis galimas suinteresuotųjų šalių dalyvavimas. Vienas iš programos tikslų taip pat turėtų būti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį maisto grandinėje užtikrinančių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo rėmimas ir gyvūnų gerovės didinimas; (9)moderni vidaus rinka skatina konkurenciją, teikia naudą vartotojams, verslo subjektams ir darbuotojams. Geriau išnaudojant nuolat besivystančią paslaugų vidaus rinką Europos verslo subjektams būtų padedama kurti darbo vietas ir plėstis į kitas šalis, siūlyti platesnį paslaugų pasirinkimą palankesnėmis kainomis ir išlaikyti aukštus vartotojų ir darbuotojų standartus. Siekiant minėtų tikslų programa turėtų padėti šalinti likusias kliūtis ir kurti tokią reglamentavimo sistemą, kuri būtų suderinama su naujais novatoriškais verslo modeliais; (10)su daugeliu pramonės gaminių susijusios reglamentavimo kliūtys vidaus rinkoje buvo pašalintos taikant prevencijos mechanizmus, priimant bendras taisykles ir, jeigu šios Sąjungos taisyklės nebuvo priimtos, taikant tarpusavio pripažinimo principą. Tose srityse, kur nėra ES teisės aktų, abipusio pripažinimo principas reiškia, kad vienos valstybės narės rinkoje teisėtai parduodamoms prekėms galioja laisvo judėjimo teisė ir jos gali būti parduodamos kitoje valstybėje narėje. Tačiau dėl nepakankamo abipusio pripažinimo principo taikymo bendrovėms būna sudėtingiau patekti į kitų valstybių narių rinkas. Nors prekių rinkai būdinga didelė integracija, tai lemia prarastas galimybes visai ekonomikai. Todėl programa turėtų būti siekiama prekių srityje gerinti abipusio pripažinimo taikymą ir sumažinti neteisėtai ir reikalavimų neatitinkančių į rinką patenkančių prekių kiekį; (11)nauji reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo uždaviniai susiję su sparčiai kintančia skaitmeninės revoliucijos aplinka, t. y. kibernetiniu saugumu, daiktų internetu arba dirbtiniu intelektu. Tais atvejais, kai padaroma žala, griežtomis produkto saugos ir atsakomybės taisyklėmis užtikrinama politikos priemonė, kad visi Sąjungos piliečiai, įskaitant vartotojus ir verslo subjektus, galėtų pasinaudoti šių taisyklių teikiama apsauga. Todėl programa turėtų būti padedama greitai pritaikyti Sąjungos atsakomybės už produktus tvarką ir užtikrinti jos įgyvendinimą, o tai skatintų inovacijas; (12)pateikiant į rinką Sąjungos teisės neatitinkančius produktus, šią teisę atitinkantys produktai patenka į nepalankią padėtį, be to, vartotojams gali kilti pavojus. Nemažai verslininkų taisyklių nesilaiko dėl nežinojimo arba sąmoningai, kad įgytų konkurencinį pranašumą. Rinkos priežiūros institucijoms dažnai skiriama nepakankamai lėšų ir jų veikla apima nacionalinę teritoriją, nors verslininkai prekiauja Sąjungoje arba net visame pasaulyje. Visų pirma e. prekybos atveju rinkos priežiūros institucijoms labai sudėtinga atsekti reikalavimų neatitinkančius iš trečiųjų valstybių importuotus produktus ir savo jurisdikcijoje nustatyti atsakingą subjektą. Todėl programa turėtų būti siekiama pagerinti produktų atitiktį ir šiuo tikslu verslininkams siūlant tinkamas iniciatyvas, dažniau atliekant atitikties patikras ir skatinant glaudesnį tarpvalstybinį vykdomųjų institucijų bendradarbiavimą. Programa taip pat turėtų būti padedama įtvirtinti esamą rinkos priežiūros veiklos rūšių sistemą, skatinti skirtingų valstybių narių rinkos priežiūros institucijų bendrą veiklą ir remti rinkos priežiūros veiklos konvergenciją ir glaudesnę integraciją; (13)produktų sauga yra svarbi visiems. Atitikties vertinimo institucijos tikrina, ar produktas atitinka saugos reikalavimus dar prieš jį pateikiant rinkai. Todėl ypatingai svarbu, kad atitikties vertinimo institucijos būtų patikimos ir kompetentingos. Sąjunga sukūrė atitikties vertinimo institucijų akreditavimo sistemą, kurią taikant tikrinama šių institucijų kompetencija, nešališkumas ir nepriklausomumas. Pagrindinis uždavinys – išlaikyti visos akreditavimo sistemos atitiktį naujausiems technikos laimėjimams ir užtikrinti, kad ji būtų vienodai griežtai taikoma visoje Sąjungoje. Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, užtikrinančios, kad atitikties vertinimo institucijos toliau atitiktų reglamentavimo reikalavimus ir stiprintų Europos akreditavimo sistemą, visų pirma naujų rūšių politiką remiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008 14 straipsnyje nurodytą Europos akreditavimo organizaciją (EA); (14)vartotojų rinkoms plėtojant internetinės prekybos ir kelionių paslaugas sienų nebelieka, todėl svarbu užtikrinti, kad importuodami prekes ir paslaugas iš trečiosiose valstybėse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų Sąjungos vartotojai galėtų naudotis atitinkama apsauga. Todėl programoje turėtų būti numatyta galimybė prireikus remti bendradarbiavimą su atitinkamomis institucijomis, įsisteigusiomis pagrindinėse trečiosiose valstybėse, kurios yra pagrindinės Sąjungos prekybos partnerės; (15)siekdamos užtikrinti išleistų viešųjų pinigų ir vertės santykį bei prisidėti kuriant novatorišką, tvarią, įtraukiąją ir konkurencingą vidaus rinką valdžios institucijos naudoja viešuosius pirkimus. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/23/ES, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES ir Europos Parlamento ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/25/EU numatyta valdžios institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams, įskaitant vartotojus, naudą teikianti viešųjų pirkimų rinkų, kurios sudaro 14 proc. Sąjungos bendrojo vidaus produkto, integravimo ir veiksmingo veikimo teisinė sistema. Todėl programa turėtų būti remiamos priemonės, kuriomis užtikrinamas platesnis strateginių viešųjų pirkimų naudojimas, viešųjų pirkėjų profesionalumas, gerinamos MVĮ galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinkas, didinamas skaidrumas, skatinamas integralumas ir geresni duomenys, viešųjų pirkimų skaitmeninimo skatinimas ir prioriteto teikimas bendriems viešiesiems pirkimams šiuo tikslu stiprinant partnerystės požiūrį tarp valstybių narių, gerinant duomenų rinkimą ir duomenų analizę, įskaitant pritaikytų IT priemonių rengimą, paramą keitimuisi patirtimi ir gerąja praktika, teikiant gaires, stiprinant nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir bandomųjų projektų įgyvendinimą; (16)siekiant programos tikslų ir norint palengvinti piliečių ir verslo subjektų gyvenimą turi būti pradedamos teikti vartotojams pritaikytos aukštos kokybės viešosios paslaugos. Kitaip tariant, viešosios administracijos turi pertvarkyti savo veiklą, panaikinti įvairių jų administracinių padalinių atskirumą ir iš naujo kurti šias viešąsias paslaugas drauge su piliečiais ir verslo subjektais. Be to, norint nuolat ir iš esmės plėtoti su vidaus rinka susijusią tarpvalstybinę veiklą reikia teikti ne tik naujausią informaciją apie verslo subjektų ir piliečių teises, bet taip pat administracinius formalumus aiškinančią informaciją. Be to, reikia teikti teisines konsultacijas ir padėti spręsti kylančius tarpvalstybinio lygio klausimus. Taip pat būtina paprastu ir veiksmingu būdu susieti nacionalines administracijas ir vertinti, kaip vidaus rinka veikia vietoje. Todėl programa turėtų būti remiamos šios esamos vidaus rinkos valdymo priemonės: portalas „Jūsų Europa“, kuris iš numatomų bendrųjų skaitmeninių vartų, portalo „Jūsų Europa“, Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT), Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir Vidaus rinkos informacijos sistemos, turėtų būti pagrindinė sudedamoji dalis siekiant gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir didinti verslo subjektų galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą; (17)programa turėtų būti remiamas bendrovių teisę ir įmonių valdymą bei sutarčių teisę apimančios Sąjungos reglamentavimo sistemos kūrimas siekiant didinti verslo efektyvumą ir konkurencingumą, tačiau kartu užtikrinant bendrovių veiklos poveikį patiriančių suinteresuotųjų šalių apsaugą ir imantis veiksmų atsižvelgiant į iškilusius politinius uždavinius. Programa taip pat turėtų būti užtikrinamas reikiamas atitinkamos acquis vertinimas, jos įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, suinteresuotųjų šalių informavimas ir pagalba joms bei atitinkamos srities informacijos mainų skatinimas. Programa turėtų toliau būti remiamos Komisijos iniciatyvos, kuriomis siekiama sukurti aiškią ir pritaikytą duomenų ekonomikos ir inovacijų teisinę sistemą. Šios iniciatyvos būtinos siekiant didinti su sutarčių teise ir deliktine teise susijusį teisinį tikrumą, visų pirma dėl atsakomybės ir etikos atsižvelgiant į atsirandančias technologijas, pvz., daiktų internetą, dirbtinį intelektą, robotus, 3 D spausdinimą. Programa turėtų būti siekiama skatinti duomenimis pagrįstą ekonomiką, nes ji nulems, kokią padėtį pasaulinėje konkurencijoje užims Sąjungos ekonomika; (18)programa taip pat turėtų būti skatinamas tinkamas ir visiškas Sąjungos kovos su valstybių narių pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinės sistemos įgyvendinimas ir taikymas bei būsimos politikos kūrimas siekiant spręsti naujus šios srities uždavinius. Programa taip pat turėtų būti remiama atitinkama Europai svarbių tarptautinių organizacijų, pvz., Europos Tarybos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimo priemonių vertinimo ekspertų komiteto, veikla; (19)finansinių paslaugų, finansinio stabilumo ir kapitalo rinkų sąjungos, įskaitant tvarius finansus, vidaus rinkos įgyvendinimas ir vystymas visų pirma priklauso nuo įrodymais grindžiamos politikos priemonių, kurių imasi Sąjunga. Kad šis tikslas būtų pasiektas, Komisija turėtų aktyviai ir nuolat stebėti finansų rinkas ir finansinį stabilumą, vertinti, kaip valstybės narės įgyvendina Sąjungos teisės aktus, nustatyti, ar galiojantys teisės aktai atitinka numatytą tikslą ir identifikuoti galimas veiklos sritis, kuriose atsiranda naujos rizikos rūšys ir pasitelkus politikos ciklą nuolat skatinti dalyvauti suinteresuotąsias šalis. Tokia veikla neįmanoma be analizės, tyrimų, mokomosios medžiagos, apklausų, atitikties nustatymų, vertinimų ir statistikos duomenų ir joms būtinos IT sistemos bei komunikacijos priemonės; (20)atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinka, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje, apima sistemą, užtikrinančią, kad konkurencija nebūtų iškraipoma, programa turėtų būti remiama Sąjungos konkurencijos politika, tinklų kūrimas ir bendradarbiavimas su nacionalinėmis valdžios institucijomis bei teismais ir platesnė suinteresuotųjų šalių grupės aprėptis informuojant apie su Sąjungos konkurencijos politika susijusias teises, naudą ir įsipareigojimus;

(21)įgyvendinant programą visų pirma turi būti imamasi ryžtingai tvarkytis su esminiais neigiamais padariniais konkurencijai ir vidaus rinkos veikimui, kuriuos sukelia nuolatiniai ekonomikos ir verslo aplinkos pokyčiai, visų pirma be paliovos didėjantis duomenų naudojimas atsižvelgiant į vis didesnį išteklių skyrimą dirbtiniam intelektui ir kitoms IT priemonėms bei bendrovių kompetenciją ir jų konsultantus. Taip pat svarbu, kad programa būtų remiami tinklai ir bendradarbiavimas su valstybių narių valdžios institucijomis ir teismais, atsižvelgiant į tai, kad neiškraipyta konkurencija ir vidaus rinkos veikimas iš esmės priklauso nuo minėtų subjektų veiklos. Atsižvelgiant į ypatingą konkurencijos politikos svarbą apsaugant vidaus rinką nuo žalos, kurią padaro už Sąjungos sienų vykdoma antikonkurencinė veikla, programa taip pat turėtų būti remiamas bendradarbiavimas, jeigu būtina, su trečiosios valstybės valdžios institucijomis. Galiausiai, būtina plėtoti informavimo veiklą, kad daugiau piliečių ir verslo subjektų galėtų pasinaudoti visomis sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje teikiamomis galimybėmis. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios į programą įtrauktos iniciatyvos yra naujos ir kad konkurencijos programai didelę įtaką visų pirma daro spartūs konkurencijos sąlygų pokyčiai vidaus rinkoje, pirmiausia susiję su dirbtiniu intelektu, algoritmais, dideliais duomenų kiekiais, kibernetiniu saugumu ir skaitmeninės ekspertizės technologija, kurių eigą ir mastą sunku įvertinti, numatoma, kad įgyvendinant šią programos dalį bus privaloma imtis lanksčių priemonių siekiant patenkinti kintančius poreikius; (22)svarbiausias tikslas – stiprinti Europos įmonių konkurencingumą, tačiau tuo pat metu veiksmingai užtikrinant vienodas sąlygas ir atvirą bei konkurencingą vidaus rinką. MVĮ – pagrindinis Europos ekonomikos variklis, sudarantis 99 proc. visų Europos verslo subjektų, sukuriantis du trečdalius darbo vietų ir aktyviai padedantis regionų ir vietos lygiu kurti naujas darbo vietas; (23)visoms MVĮ tenka spręsti bendrus uždavinius, su kuriais nesusiduria didesnės įmonės: ieškoti finansavimo lėšų, rasti kvalifikuotų darbuotojų, mažinti administracinę naštą, skatinti kūrybingumą ir inovacijas, patekti į rinkas ir plėsti tarptautinimo veiklą. Taikant programą minėti rinkos nepakankamumai turėtų būti sprendžiami proporcingai, tačiau be reikalo netrikdant konkurencijos vidaus rinkoje; (24)dauguma Sąjungos konkurencingumo problemų yra susijusios su MVĮ sunkumais gauti finansavimo lėšų, nes joms sunku įrodyti kreditingumą ir jos neturi pakankamo užstato. Kiti finansavimo uždaviniai susiję su MVĮ poreikiu išlikti konkurencingoms, tai jos daro vykdydamos, pvz., skaitmeninimo, tarptautinimo ir inovacijų veiklą bei keldamos darbuotojų kvalifikaciją. Nepakankamos galimybės gauti finansavimą trukdo steigti įmones, lėtina plėtrą ir mažina išliekančių įmonių skaičių bei slopina naujų verslininkų ryžtą perimti perspektyvias bendroves, jeigu jos perduodamos; (25)siekiant pašalinti šiuos rinkos nepakankamumus ir užtikrinti, kad MVĮ toliau išliktų Sąjungos ekonomikos konkurencingumo pagrindu, mažoms ir vidutinėms įmonėms reikalinga papildoma parama ir šiam tikslui turi būti sukurtos nuosavo kapitalo priemonės ir skolos priemonės naudojantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą [...] įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ linija. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1287/2013 sukurta paskolų garantijų priemonė užtikrina įrodytą pridėtinę vertę ir tikimasi, kad ji bus naudinga ne mažiau kaip 500 000 MVĮ; ją pakeisianti priemonė bus nustatyta pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją; (26)šioje programoje iškeltų politikos tikslų bus siekiama naudojant pagal „InvestEU“ fondo MVĮ liniją teikiamas finansines priemones ir biudžeto garantiją. Finansinė parama turėtų būti naudojama proporcingai šalinant rinkos nepakankamumus arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas arba sutrikdoma konkurencija vidaus rinkoje. Vykdant veiklą neabejotinai turėtų būti užtikrinama ES pridėtinė vertė; (27)programa veiksmingai turėtų būti užtikrinama parama MVĮ per visą jų gyvavimo ciklą. Programa turėtų būti grindžiama unikaliomis žiniomis ir su MVĮ ir pramonės sektoriais susijusia įgyta kompetencija ir ilgalaike patirtimi dirbant su Europos, nacionalinėmis arba regiono suinteresuotomis šalimis. Ši parama turėtų būti pagrįsta sėkminga Europos įmonių tinklo patirtimi naudojant vieno langelio sistemą siekiant didinti MVĮ konkurencingumą ir plėsti jų verslą vidaus rinkoje ir už jos ribų. Pasitelkus šį tinklą ketinama toliau teikti paslaugas kitų Sąjungos programų vardu, visų pirma „Horizontas 2020“ programos vardu, ir šiam tikslui naudoti tų programų finansinius išteklius; taip pat toliau turėtų būti taikoma naujų verslininkų kuravimo sistema, padedanti naujiems verslininkams ar jais tapti siekiantiems asmenims pasisemti verslo patirties iš patyrusių kitų šalių verslininkų ir suteikianti galimybę ugdyti verslumo gebėjimus. Programa turėtų būti parengta taip, kad ją būtų įmanoma plėsti toliau ir didėtų jos geografinė aprėptis, o verslininkams būtų atveriama daugiau galimybių, prireikus pasitelkiant kitas Sąjungos iniciatyvas; (28)grupės – tai strateginė MVĮ konkurencingumo paramos ir MVĮ plėtros priemonė, nes šios grupės kuria palankią verslo aplinką. Bendrosios grupės iniciatyvos turėtų pasiekti kritinę masę, nes tai paspartintų MVĮ plėtrą. Susiedamos specializuotas ekosistemas, grupės atveria MVĮ naujų verslo galimybių ir veiksmingiau integruoja jas į Europos ir pasaulines strategines vertės grandines. Reikėtų remti tarpvalstybinės partnerystės strategijų rengimą ir bendros veiklos vykdymą; šią veiklą rems Europos klasterių bendradarbiavimo platforma. Tvarioji partnerystė turėtų būti skatinama užtikrinant nuolatinį finansavimą, jeigu veiklos rezultatai ir dalyvavimas atitiks gairėse nustatytuosius. Pasitelkus grupių organizacijas tiesioginė parama MVĮ turėtų būti teikiama pažangiųjų technologijų, naujų verslo modelių, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstiems sprendimams, kūrybingumui ir projektams, kvalifikacijos kėlimui, talentų pritraukimui, verslumo skatinimui ir tarptautinimui. Kiti specializuotos MVĮ paramos dalyviai turėtų būti susiję, kad pramonės pertvarkymas ir išmaniųjų specializuotųjų strategijų įgyvendinimas būtų lengvesnis. Taigi, programa turėtų būti prisidedama siekiant augimo ir plėtojant ryšius su Sąjungos (skaitmeniniais) inovacijų centrais ir teikiant investicijas pagal sanglaudos politiką ir programą „Europos horizontas“. Taip pat galima sąveika ir su „Erasmus“ programa; (29)kūrybiškumas ir inovacijos – labai svarbūs veiksniai, užtikrinantys Sąjungos pramonės vertės grandinės konkurencingumą. Jie iš esmės skatina pramonės modernizavimą ir prisideda prie pažangaus, įtraukaus ir tvaraus augimo, tačiau MVĮ jais naudojasi pernelyg lėtai. Todėl programa turėtų būti remiami tiksliniai veiksmai, tinklai ir partnerystės diegiant kūryba grindžiamas inovacijas į pramonės vertės grandinę; (30)Europos standartai –svarbūs vidaus rinkos veiksniai. Juos būtina taikyti norint užtikrinti įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą Europos standartai taip pat yra esminė priemonė, kuria remiami Sąjungos teisės aktai ir kelių svarbiausių sričių politika, pvz., energetikos, klimato pokyčių, informacijos ir ryšių technologijos, tvaraus išteklių naudojimo, produktų saugos, vartotojų apsaugos, darbuotojų saugos, darbo sąlygų ir senstančios gyventojų populiacijos, taigi, šie standartai yra naudingi apskritai visai visuomenei; (31)standartizavimo veikla Europoje reglamentuojama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012, ji vykdoma taikant ilgalaikę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, be kurios nebūtų įmanoma pasiekti tame reglamente iškeltų tikslų, ir Sąjungos bendrosios bei sektorių standartizavimo politikos tikslų; (32)tinkamai veikianti bendra finansinės atskaitomybės sistema yra labai svarbi vidaus rinkai, veiksmingam kapitalo rinkų veikimui ir integruotos finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimui naudojant kapitalo rinkų sąjungą; (33)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 Tarptautinių apskaitos standartų valdybos priimti tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) ir susiję TFAS aiškinimo komiteto išaiškinimai turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę, kad juos galėtų taikyti bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, tik tuo atveju, jei IFRS atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą reikalavimą, kad ataskaitos apibūdintų tikrą ir teisingą vaizdą ir kad jos prisidėtų prie Europos visuomenės gerovės. Tokius tarptautinius apskaitos standartus reikia parengti skaidraus ir demokratinę atskaitomybę užtikrinančio proceso metu. IFRS daro didelę įtaką vidaus rinkos veikimui, todėl Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad naudojant IFRS rengimo ir tvirtinimo procesą būtų rengiami vidaus rinkos teisės sistemos reikalavimus atitinkantys standartai. Todėl svarbu nustatyti tinkamą IFRS fondo finansavimo tvarką; (34)atsižvelgiant į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) vaidmenį vertinant, ar IFRS atitinka Sąjungos bendrovių teisės ir politikos reikalavimus, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1606/2002, Sąjungai būtina užtikrinti stabilų EFRAG finansavimą, taigi ir prisidėti skiriant lėšų. EFRAG techninė veikla turėtų būti daugiausia techninių rekomendacijų Komisijai dėl IFRS tvirtinimo rengimas, taip pat tinkamas dalyvavimas tokių IFRS rengimo procese ir turėtų užtikrinti, kad tarptautinių standartų nustatymo procese būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus. Šie interesai turėtų apimti atsargumo principą, Direktyvoje 2013/34/ES nustatyto reikalavimo dėl tikro ir teisingo vaizdo pateikimo ir Reglamente (EB) Nr. 1606/2002 apibrėžtą Europos visuomenės gerovę atsižvelgiant į IFRS poveikį finansiniam stabilumui ir ekonomikai. Taip pat reikėtų įsteigti Europos bendrovių ataskaitų laboratoriją kaip Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) dalį, kad būtų skatinamos inovacijos ir kaupiama geriausia bendrovių ataskaitų patirtis. Šiame forume bendrovės ir investuotojai galėtų dalytis geriausia patirtimi, visų pirma nefinansinių ataskaitų ir tvarumo ataskaitų klausimais; (35)kalbant apie teisės aktais nustatyto audito sritį, 2005 m. Stebėsenos grupė (tarptautinė organizacija, atsakinga už Tarptautinės buhalterių federacijos (TBF) valdymo reformos priežiūrą) įsteigė Viešojo intereso priežiūros tarybą (PIOB). PIOB vaidmuo – prižiūrėti procesą, kurio rezultatas – tarptautinių audito standartų (ISA) priėmimas – ir kitą su viešuoju interesu susijusią TBF veiklą. ISA gali būti patvirtinami ir taikomi Sąjungoje, jeigu jie visų pirma parengti laikantis tinkamos procedūros, viešosios priežiūros ir skaidrumo, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB 26 straipsnį. Atsižvelgiant ISA taikymą Sąjungoje ir į svarbų PIOB vaidmenį užtikrinant, kad ISA atitiktų Direktyvos 2006/43/EB reikalavimus, reikia numatyti tinkamus susitarimus dėl PIOB finansavimo; (36)Sąjunga prisideda prie aukšto lygio vartotojų apsaugos užtikrinimo, galios suteikimo vartotojams ir siekia, kad vidaus rinkoje jiems būtų skiriama daugiausia dėmesio, šiuo tikslu remdama ir papildydama valstybių narių politiką, kuria siekiama užtikrinti, kad piliečiai, kaip vartotojai, galėtų pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais ir kad piliečiams naudojantis šiais privalumais konkrečiomis priemonėmis būtų tinkamai užtikrintas jų saugumas ir teisinių bei ekonominių interesų apsauga; Sąjunga taip pat privalo užtikrinti, kad vartotojų ir produktų saugos įstatymai būti tinkamai ir vienodai taikomi vietoje ir kad verslo subjektai galėtų naudotis vienodomis sąlygomis ir sąžininga konkurencija vidaus rinkoje. Be to, būtina suteikti galią vartotojams, juos skatinti ir padėti jiems rinktis tvarius sprendimus ir taip prisidėti prie tvarios, energiją ir išteklius efektyviai naudojančios žiedinės ekonomikos; (37)programa turėtų padėti didinti vartotojų, verslo subjektų, pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų informuotumą apie Sąjungos vartotojų ir saugos įstatymus bei vartotojams ir nacionalinėms arba visos Sąjungos vartotojų atstovų organizacijoms suteikiant galias, visų pirma remiant Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC – Europos vartotojų organizacijų asociaciją), kuri įsteigta jau senokai, ir laikoma pripažinta NVO, atstovaujančia su visomis atitinkamomis Sąjungos politikos sritimis susijusiems vartotojų interesams, ir su standartizavimo klausimais susijusius vartotojų interesams atstovaujančią Europos vartotojų atstovavimo standartizacijos srityje koordinavimo asociaciją (ANEC). Vykdant minėtą veiklą ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas naujiems rinkos poreikiams, susijusiems su tvaraus vartojimo skatinimu ir pažeidžiamumo prevencija bei ekonomikos skaitmeninimo keliamais uždaviniais arba naujų vartojimo įpročių formavimu ir verslo modelių kūrimu. Programa turėtų remti atitinkamos informacijos apie rinkas, politikos uždavinius, iškylančius klausimus ir elgsenas rinkimą bei Sąjungos vartotojų suvestinių skelbimą; (38)programa turėtų būti remiamos nacionalinės kompetentingos institucijos, įskaitant atsakingas už produktų saugos stebėseną, kurios visų pirma veikia išvien su pavojingų produktų Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistema. Programa taip pat turėtų būti remiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 dėl vartotojų apsaugos ir produktų saugos įgyvendinimo užtikrinimas bei Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklas ir tarptautinis bendradarbiavimas tarp trečiųjų valstybių atitinkamų valdžios institucijų ir Sąjungos. Programa taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti visų vartotojų ir komercinės veiklos subjektų galimybes naudotis kokybišku neteisminiu ginčų sprendimu, elektroniniu ginčų sprendimu ir informacija apie teisių gynimo priemones; (39)Europos vartotojų centrų tinklas padeda vartotojams naudotis Sąjungos vartotojų teisėmis, kai prekes ir paslaugas jie perka kitos valstybės vidaus rinkoje ir EEE, pvz., internetu arba keliaudami. 30 centrų jungiantis tinklas, bendrai finansuojamas pagal Sąjungos vartotojų programas, jau ilgiau kaip 10 metų sugeba užtikrinti pridėtinę vertę ir taip stiprinti vartotojų ir komercinės veiklos subjekto pasitikėjimą vidaus rinka. Šis tinklas per metus išnagrinėja daugiau kaip 100 000 vartotojų užklausų ir palaiko ryšį su piliečiais per spaudą ir vykdydamas internetinę informavimo veiklą. Jis laikomas vienu iš labiausiai vertinamų Sąjungos piliečiams pagalbą teikiančių tinklų ir dauguma iš jo centrų turi vidaus rinkos teisės klausimais kompetentingus kontaktinius centrus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/123/EB, o iš šio tinklo vertinimo matyti poreikis tęsti jo veiklą. Tinklas taip pat numato su panašiomis trečiųjų valstybių institucijomis sudaryti abipusius susitarimus; (40)2017 m. gegužės mėnesį Komisijai patikrinus Sąjungos vartotojų teisės ir rinkodaros teisės tinkamumą buvo nustatyta būtinybė užtikrinti nuoseklesnį taisyklių taikymą ir palengvinti galimybę imtis teisių gynimo priemonių, jeigu pažeidus vartotojų įstatymus vartotojai patiria žalą. Siekdama, be kita ko, užtikrinti vienodą požiūrį į vartotojus visoje vidaus rinkoje kalbant apie dvigubos kokybės standartus, stipresnius valstybių narių vykdymo užtikrinimo pajėgumus, didesnę produktų saugą, sustiprintą tarptautinį bendradarbiavimą ir naujas galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis, visų pirma atstovų veiksmais, kurių imasi kvalifikuotieji subjektai, Komisija 2018 m. balandžio mėn. priėmė „Naujų galimybių vartotojams dokumentą“. Programa turėtų būti siekiama, be visa ko, remti vartotojų politiką ir šiuo tikslu didinti informuotumą, gausinti žinias, stiprinti pajėgumus ir keistis vartotojų organizacijų bei vartotojų apsaugos institucijų geriausia patirtimi, vykdyti tinklaveiką, atlikti rinkos tyrimus, plėsti įrodymų apie vartotojų vidaus rinkos veikimą bazę, IT sistemas ir ryšių priemones;

(41)piliečiams visų pirma įtaką daro finansinių paslaugų rinkos veikimas. Šios paslaugos – pagrindinis vidaus rinkos komponentas ir joms būtina stabili reglamentavimo ir priežiūros sistema, kad būtų garantuojamas finansinis stabilumas ir tvari ekonomika, tačiau taip pat užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis ir kitos finansinės paslaugos galutiniams vartotojams, įskaitant neprofesionaliuosius investuotojus, draudėjus, santaupų turinčius asmenis, pensijų fondų narius ir gavėjus, individualius akcininkus, paskolos gavėjus ir MVĮ. Būtina išplėsti jų galimybes dalyvauti formuojant finansų sektoriaus politiką; (42)todėl programa toliau turėtų remti konkrečią veiklą, įtrauktą į 2017–2020 m. pajėgumų stiprinimo programą, siekiant labiau įtraukti vartotojus ir kitų finansines paslaugas gaunančius galutinius vartotojus formuojant Sąjungos politiką, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 2017/826 ir tęsiant bandomąją programą bei 2012–2017 m. parengiamuosius veiksmus. Šie veiksmai būtini siekiant politikos formuotojus supažindinti ne tik su finansų sektoriaus profesionalų, bet taip pat kitų suinteresuotųjų šalių požiūriu ir užtikrinti geresnį vartotojų interesų ir kitų finansinių paslaugų galutinių vartotojų atstovavimą. Taip būtų formuojama geresnė finansinių paslaugų politika, nes visuomenė išsamiau išmanytų finansinio reguliavimo klausimus ir išsiugdytų nuoseklesnį finansinį raštingumą; (43)2012–2013 m. įgyvendinant bandomąjį projektą ir 2014–2016 m. vykdant parengiamuosius veiksmus Komisija skyrė dotacijas dviem organizacijoms po paskelbto metinio kvietimo teikti pasiūlymus. Tos dvi organizacijos – „Finance Watch“, įsteigta suteikus Sąjungos dotacijas 2011 m. pagal Belgijos teisę kaip tarptautinė ne pelno asociacija, ir „Better finance“, kuri atsirado nuo 2009 m. keletą kartų perorganizavus ir pervadinus anksčiau egzistavusias Europos investuotojų ir akcininkų federacijas. Pagal Reglamentą (ES) 2017/826 įsteigtoje pajėgumų stiprinimo programoje šios dvi organizacijos nurodytos esančios vienintelės gavėjos. Todėl įgyvendinant programą reikia toliau bendrai finansuoti šias organizacijas. Visgi jų finansavimui turėtų būti taikoma peržiūros nuostata; (44)kad vidaus rinka veiktų be trikdžių, visoje maisto grandinėje turi būti užtikrintas aukštas sveikatos apsaugos lygis. Saugi ir tvari maisto tiekimo grandinė – būtina visuomenės ir vidaus rinkos veikimo sąlyga. Tarpvalstybinės sveikatos krizės ir dėl maisto prasidėjusi panika sutrikdo vidaus rinkos veikimą, nes apribojamas asmenų ir prekių judėjimas bei sustabdoma gamyba; (45)Sąjungos teisės bendrasis tikslas maisto grandinės atžvilgiu – užtikrinti aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą maisto grandinėje, remti gyvūnų gerovės gerinimą, prisidėti užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą ir jų informavimą bei veiksmingą aplinkos apsaugą, įskaitant biologinės įvairovės išsaugojimą, kad būtų pagerintas Europos maisto ir pašarų gamybos tvarumas, patobulinta standartų kokybė visoje Sąjungoje, padidintas Europos maisto ir pašarų pramonės konkurencingumas bei sudarytos palankesnės galimybės kurti darbo vietas; (46)atsižvelgiant į specifinį veiksmų, kurių imamasi dėl aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos maisto grandinėje, pobūdį, šiame reglamente turi būti nustatyti konkretūs dotacijų skyrimo ir viešųjų pirkimų naudojimo kriterijai. Visų pirma, nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) (toliau – Finansinis reglamentas), t. y. pasinaudojant netaikymo atgaline data principo išimtimi, neatidėliotinų priemonių išlaidos, atsižvelgiant į jų skubumą ir nenuspėjamumą turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus ir apimti visas išlaidas, patirtas nustačius įtariamą ligos arba kenkėjų protrūkį, jeigu šį protrūkį vėliau patvirtina Komisija ir apie jį pranešama Komisijai. Atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų išmokėjimą turėtų prisiimti Komisija, kai pasirašomi teisiniai įsipareigojimai ir įvertinami valstybių narių pateikti mokėjimo prašymai. Išlaidos taip pat turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jeigu jos skirtos apsaugos priemonėms, kurių imamasi dėl Sąjungoje atsiradusios tiesioginės grėsmei sveikatos būklei, jeigu trečiosios valstybės teritorijoje, valstybėje narėje arba užjūrio šalyse ir teritorijose pasireiškia ar plinta tam tikros gyvūnų ligos ar zoonozės bei apsaugos priemonių ir kitų susijusių veiksmų atžvilgiu, kurių imamasi siekiant kontroliuoti augalų sveikatos būklę Sąjungoje; (47)valstybių narių vykdoma oficialioji kontrolė – svarbiausia priemonė siekiant tikrinti ir stebėti, kad būtų įgyvendinami atitinkami Sąjungos reikalavimai, jų būtų laikomasi ir būtų užtikrinamas jų vykdymas. Oficialiosios kontrolės sistemų veiksmingumas ir efektyvumas yra labai svarbus siekiant išlaikyti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų saugos lygį visoje maisto grandinėje ir kartu užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovę. Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tokioms kontrolės priemonėms. Visų pirma finansinis įnašas turėtų būti skiriamas Sąjungos etaloninėms laboratorijoms finansuoti, siekiant padėti joms padengti išlaidas, susijusias su Komisijos patvirtintų darbo programų įgyvendinimu. Be to, kadangi oficialios kontrolės veiksmingumas taip pat priklauso nuo to, ar kontrolės institucijos turi kvalifikuotų darbuotojų, turinčių tinkamų žinių apie Sąjungos teisę, Sąjunga turėtų gebėti prisidėti prie jų mokymo bei atitinkamų mainų programų, kurias rengia kompetentingos institucijos; (48)pagal Europos statistikos programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės Europos statistika yra itin svarbi priimant įrodymais pagrįstus sprendimus. Europos statistika turėtų būti teikiama laiku ir turėtų prisidėti vykdant Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo apibrėžtą Sąjungos sričių politiką, visų pirma sustiprintą ir integruotą ekonomikos valdymą, socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, tvarų vystymąsi, žemės ūkio politiką, socialinį Europos ir globalizacijos aspektą; (49)Europos statistika būtina Sąjungoje priimant sprendimus ir vertinant Sąjungos iniciatyvų rezultatus bei poveikį. Todėl turėtų būti užtikrinamas nuolatinis Europos statistikos teikimas ir plėtojimas laikantis visą Sąjungą apimančio požiūrio ir žvelgiant plačiau nei vidaus rinkos perspektyva, kad būtų apimama visų rūšių Sąjungos veikla ir politikos sritys, įskaitant galios suteikimą verslo subjektams ir piliečiams priimti pagrįstus sprendimus; (50)Europos statistikos programa yra horizontalaus pobūdžio, todėl jai taikomi specialūs reikalavimai, visų pirma nustatytieji Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009, ypač statistikos principų, Europos statistikos sistemos veikimo ir jos valdymo atžvilgiu, įskaitant Europos statistikos sistemos komitetui ir Komisijai paskirtą vaidmenį ir uždavinius bei statistinės veiklos programavimo parengimą ir įgyvendinimą; (51)programa pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 buvo pateikta išankstinei patikrai Europos statistinių programų komitetui; (52)Sąjunga ir valstybės narės yra įpareigotos įgyvendinti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Prisidėdamos siekiant „Darbotvarkės 2030“ tikslų Sąjunga ir valstybės narės skatins stipresnės, tvaresnės, įtraukiosios, saugios ir klestinčios Europos kūrimą. Programa turėtų būti prisidedama įgyvendinant „Darbotvarkę 2030“, įskaitant ekonomikos balansavimą, tvaraus vystymosi socialinius ir aplinkos aspektus; (53)atsižvelgiant į klimato kaitos problemos sprendimo svarbą laikantis Sąjungos įsipareigojimo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų Tvaraus vystymosi tikslus šia programa turėtų būti prisidedama prie pagrindinių klimato politikos veiksmų ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams būtų skiriama 25 proc. Sąjungos biudžeto lėšų. Atitinkami veiksmai bus pasirenkami rengiant programą ir ją įgyvendinant bei bus dar kartą įvertinami atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus; (54)šiame reglamente nustatomas programos finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis, apibrėžiamas kaip [nuoroda turi būti atnaujinta atsižvelgiant į naują tarpinstitucinį susitarimą: 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktas], Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu; (55)Europos ekonominės erdvės susitarime numatyta, kad programoje nurodytose srityse Sąjunga bei jos valstybės narės bendradarbiauja su Europos laisvosios prekybos asociacijos šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl galimybės kitoms šalims, visų pirma kaimyninėms Sąjungos šalims, narystės Sąjungoje siekiančioms šalims, kandidatėms bei stojančiosioms į Sąjungą šalims, dalyvauti programoje. Be to, programos statistikai skirta dalis turėtų būti prieinama Šveicarijai pagal Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl bendradarbiavimo statistikos srityje; (56)trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Sąjungos programoje gali dalyvauti naudodamosi bendradarbiavimo sistema, sukurta pagal EEE susitarimą, kuriame numatytas programų įgyvendinimas priimant sprendimą pagal tą susitarimą. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta speciali nuostata, kad įgaliotajam leidimus išduodančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams būtų suteikiamos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų nuosekliai naudotis jiems suteikta atitinkama kompetencija; (57)šiai programai taikomas Finansinis reglamentas. Jame nustatomos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų taisykles; (58)įsitikinta, veiksmai, kurių buvo imtasi pagal ankstesnes programas ir biudžeto eilutes, yra tinkami, todėl jie turėtų būti tęsiami. Pagal šią programą siūlomais naujais veiksmais siekiama stiprinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Siekiant supaprastinti programos įgyvendinimą ir jį vykdyti lanksčiau, taigi, veiksmingiau siekti jos tikslų, veiksmai turėtų būti apibrėžiami naudojant tik bendrąsias kategorijas. Į programą taip pat turėtų būti įtraukti su tam tikrais konkurencijos srities tikslais susijusių orientacinių veiklos rūšių sąrašai arba reglamentavimo reikalavimais pagrįstų specialių veiklos rūšių sąrašai, pvz., standartizavimo srities, maisto grandinės reglamentavimo ir Europos statistikos; (59)būtina nurodyti tam tikras finansavimo reikalavimus atitinkančių subjektų kategorijas, ir taip pat tuos subjektus, kuriems lėšas būtų galima skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus; (60)atsižvelgiant į vis intensyvesnius pasaulio ekonomikos tarpusavio ryšius, programoje turėtų būti toliau numatoma galimybė į tam tikrą veiklą įtraukti išorės ekspertus, pavyzdžiui, trečiųjų valstybių pareigūnus, tarptautinių organizacijų atstovus arba ekonominės veiklos vykdytojus;

(61)būtina nurodyti specialius bendro finansavimo taisyklių kriterijus ir tinkamas finansuoti išlaidas; (62)atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ nustatytą Komisijos įsipareigojimą ir siekiant derinti ir supaprastinti finansavimo programas, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatyta veikla pagal programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę; (63)programa turėtų prisidėti prie bendros paramos, teikiamos siekiant atsižvelgti į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir integruoti juos į vidaus rinką, kaip neseniai patvirtinta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“; (64)vykdant programą turėtų būti skatinama sąveika, tačiau kartu vengiant susijusių Sąjungos programų ir veiklos rūšių dubliavimo. Pagal šią programą vykdomi veiksmai turėtų papildyti programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) […] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) […], veiksmus, kuriais taip siekiama remti ir gerinti vidaus rinkos veikimą; (65)programa turėtų skatinti sąveiką ir papildomumą MVĮ ir verslumui skirtai paramai, teikiamai iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] įsteigto Europos regioninės plėtros fondo. Be to, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigto „InvestEU“ fondo MVĮ liniją bus užtikrinama parama skoloms ir nuosavam kapitalui, siekiant gerinti MVĮ galimybes gauti lėšų. Programa taip pat turėtų būti siekiama sąveikos su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigta Kosmoso programa siekiant skatinti MVĮ naudotis pažangiausiomis inovacijomis ir kitais įgyvendinant šias programas parengtais sprendimais; (66)šia programa taip pat turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] įsteigta programa „Europos horizontas“, kuria siekiama skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pirmiausia reikėtų skatinti papildomumą su būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmais, skirtais novatoriškoms bendrovėms, bei remti MVĮ skirtas paslaugas; (67)įgyvendinant programą taip pat turėtų būti skatinama sąveika ir papildomumas su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigta „Skaitmeninės Europos“ programa, kuria siekiama remti Sąjungos ekonomikos ir viešojo sektoriaus skaitmeninimą; (68)be to, įgyvendinant siūlomą programą taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti sąveiką su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, kuris remia tolesnį Europos teisingumo erdvės kūrimą siekiant užtikrinti nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą – teisingos ir ekonomiškai efektyvios Europos ekonomikos būtinąją sąlygą; (69)šia programa turėtų būti skatinama sąveika su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigta programa „Erasmus+“, su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigtu Europos Sąjungos solidarumo fondu ir su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [...] įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“ darbo ir jaunimo judumo srityje, kuri yra svarbi vidaus rinkos tinkamo veikimo sąlyga; (70)galiausiai, su maisto grandine susijusią veiklą, pvz., veterinarijos ir fitosanitarijos priemones, jeigu kiltų gyvūnų ir augalų sveikatos krizės, būtų galima papildyti su rinka susijusiomis intervencijomis, pagrįstomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] nustatytu Sąjungos bendrosios žemės ūkio politikos programavimu; (71)prireikus programos veiksmais turėtų būti siekiama proporcingai spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas; veikla neturėtų būti dubliuojama arba ja neturėtų būti išstumiamas privatus finansavimas; ir ji turėtų teikti akivaizdžią Europos pridėtinę vertę; (72)Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji galėtų priimti darbų programas, įgyvendinančias veiksmus, kuriais siekiama padėti užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011; (73)pagal šį reglamentą finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Renkantis minėtus metodus turėtų būti atsižvelgiama į vienkartinių išmokų, fiksuotųjų sumų ir vieneto išlaidų naudojimą bei į su Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytu su finansavimu nesusijusias išlaidas; (74)siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą nuo pat pradžių turėtų būti sukurta tinkama pagal programą vykdomos veiklos ir jos rezultatų stebėsenos sistema. Stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami rodikliais, kuriais programos rezultatai įvertinami pagal iš anksto nustatytus bazinius lygius; (75)pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalis būtina šią programą vertinti remiantis informacija, surinkta pagal specialius stebėsenos rezultatus, tačiau vengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybių narių atžvilgiu. Į šiuos reikalavimus prireikus turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos poveikis vietoje; (76)gyvūnų ligų ir zoonozių, kurioms galima skirti lėšas, jeigu taikomos neatidėliotinos priemonės, ir finansuojamų naikinimo, kontrolės ir priežiūros programų sąrašas turėtų būti parengtas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 I dalies 2 skyriuje, , Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2160/2003 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytu gyvūnų ligų sąrašu; (77)siekiant atsižvelgti į tų gyvūnų ligų, kurios daro didelį poveikį gyvulininkystės produkcijai arba prekybai ja, sukeliamas situacijas, grėsmę žmonėms keliančių zoonozių vystymąsi arba naujus mokslinius ar epidemiologinius pokyčius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl tų gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašo papildymo; Kad būtų užtikrintas veiksmingas programos pažangos siekiant tikslų vertinimas, Komisija turėtų būti įgaliota priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai, kuriais vertinama, kaip pasiekti konkretūs tikslai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos nustatymo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (78)pagal [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Tarybos sprendimo 2013/755/ES 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; (79)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; (80)šiam reglamentui taikomos horizontaliosios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė remdamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsniu. Šios taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir visų pirma apibrėžia biudžeto rengimo naudojant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą procedūrą ir numato finansų pareigūnų atsakomybės patikras. Remiantis SESV 322 straipsniu priimtos taisyklės taip pat taikomos saugant Sąjungos biudžetą, jeigu nustatomi visuotiniai trūkumai, susiję su teisės norma valstybėse narėse, nes teisės norma – esminė išankstinė patikimo finansų valdymo ir efektyvaus Sąjungos finansavimo sąlyga;

(81)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį valstybės narės atlieka atsižvelgdamos į šį reglamentą ir prižiūrimos valstybių narių kompetentingų institucijų. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 apibrėžtas asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Komisija atsižvelgdama į šį reglamentą ir prižiūrima Europos duomenų apsaugos pareigūno. Kompetentingos valdžios institucijos visa informacija keistis arba ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (ES) 2016/679, o Komisija visa informacija turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001; (82)kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių klausimų tarpvalstybinio pobūdžio, o dėl Sąjungos veiksmų didesnių galimybių tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (83)programa taip pat turėtų užtikrinti didesnį Sąjungos vidaus rinkos matomumą ir nuoseklumą, įmonių, įskaitant MVĮ, konkurencingumą ir Europos statistikos veiksmus, skirtus Europos piliečiams, įmonėms ir administracijoms; (84)Reglamentas (ES) Nr. 99/2013, Reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 254/2014, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2014, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014 ir Reglamentas (ES) 2017/826, turėtų būti panaikinti nuo 2021 m. sausio 1 d.; (85)tikslinga užtikrinti sklandų nepertraukiamą perėjimą tarp įmonių ir MVĮ konkurencingumo, vartotojų apsaugos, finansinių paslaugų klientų ir galutinių naudotojų, finansinių paslaugų politikos formavimo, maisto grandinės ir Europos statistikos programų, nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 1287/2013, Reglamentu (ES) Nr. 254/2014, Reglamentu (ES) 2017/826, Reglamentu (ES) Nr. 258/2014, Reglamentu (ES) Nr. 652/2014, Reglamentu (ES) Nr. 99/2013 ir šia programa, ypač dėl daugiamečių priemonių pratęsimo ir ankstesnių programų sėkmės įvertinimo,



PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis



Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma vidaus rinkos veikimo gerinimo ir įmonių, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, konkurencingumo didinimo programa ir Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos finansavimo sistema, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 straipsnyje (toliau – programa). Jame nustatomi programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. 2 straipsnis



Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamomis grąžintinos paramos formomis; (2)Europos statistika – tai pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika; (3)teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 197 straipsnio 2 dalies c punktą (toliau – Finansinis reglamentas); (4)labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės – labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB; (5)trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė. 3 straipsnis



Programos tikslai

1.Bendrieji programos tikslai: (a)gerinti vidaus rinkos veikimą ir ypač apsaugoti piliečius, vartotojus ir įmones, visų pirma labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) ir suteikti jiems galių užtikrinant Sąjungos įstatymų vykdymą, palengvinant patekimą į rinkas, nustatant standartus ir skatinant žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą bei gyvūnų gerovę; taip pat sustiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir valstybių narių kompetentingų institucijų, Komisijos bei Sąjungos decentralizuotų agentūrų bendradarbiavimą; (b)teikti kokybiškus, palyginamus ir patikimus Europos statistinius duomenis, kuriais grindžiamas visos Sąjungos politikos formavimas, stebėsena ir vertinimas, ir padėti politikos formuotojams, įmonėms, akademinei bendruomenei, piliečiams ir žiniasklaidai priimti pagrįstus sprendimus ir aktyviai dalyvauti demokratiniame procese. 2.Konkretūs programos tikslai: (a)didinti vidaus rinkos veiksmingumą, palengvinti kliūčių prevenciją ir šalinimą, remti Sąjungos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymą prekių ir paslaugų vidaus rinkos, viešųjų pirkimų, rinkos priežiūros srityse, taip pat įmonių teisės ir sutartinės bei su sutartimis nesusijusios teisės, kovos su pinigų plovimu, laisvo kapitalo judėjimo, finansinių paslaugų ir konkurencijos srityse, įskaitant valdymo priemonių kūrimą; (b)didinti įmonių konkurencingumą, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir siekti papildomumo numatant įvairių paramos formų teikimo priemones skirtas MVĮ, gerinti patekimo į rinkas galimybes, įskaitant MVĮ tarptautinimą, palankią MVĮ verslo aplinką, sektorių konkurencingumą, pramonės modernizavimą ir verslumo skatinimą; (c)užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą taikant standartizacijos procesus, kurie: i)sudaro sąlygas finansuoti Europos standartizaciją ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant Europos standartus; ii)remia aukštos kokybės tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą, palengvina jų integraciją į Sąjungos teisę ir skatina bendrovių ataskaitų rengimo geriausios praktikos naujoves ir plėtrą; (d)puoselėja vartotojų interesus ir užtikrina aukštą vartotojų apsaugos ir produktų saugos lygį: i)suteikia galios vartotojams, įmonėms ir pilietinei visuomenei, jiems padeda ir juos informuoja; užtikrina aukšto lygio vartotojų apsaugą, tvarų vartojimą ir produktų saugą, visų pirma remiant kompetentingas vykdymo užtikrinimo institucijas ir vartotojams atstovaujančias organizacijas bei bendradarbiavimo veiksmus; užtikrina, kad visi vartotojai galėtų gauti žalos atlyginimą ir teikia tinkamą informaciją apie rinkas ir vartotojus; ii)didina vartotojų, kitų finansinių paslaugų galutinių gavėjų ir pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant finansinių paslaugų politiką; skatina geresnį finansų sektoriaus supratimą; (e)prisideda prie žmonių, gyvūnų ir augalų aukšto lygio sveikatos maisto grandinėje ir susijusiose srityse, be kita ko, užkertant kelią ligoms ir kenkėjams ir juos likviduojant, taip pat remia gyvūnų gerovės didinimą bei tvarią maisto gamybą ir vartojimą; (f)rengia ir perduoda aukštos kokybės statistinius duomenis apie Europą laiku, nešališkai ir ekonomiškai efektyviai, per sustiprintą partnerystę Europos statistikos sistemoje, kuri nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 4 straipsnyje, ir su visomis susijusiomis išorės šalimis, naudojant įvairius duomenų šaltinius, pažangius duomenų analizės metodus, išmaniąsias sistemas ir skaitmenines technologijas. 4 straipsnis



Biudžetas 1.2021–2027 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 4 088 580 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2.Neviršijant 1 dalyje nurodytos sumos, toliau pateikiamos preliminarios sumos skiriamos šiems tikslams: (a)1 000 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui; (b)188 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodytam tikslui; (c)1 680 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytam tikslui;

(d)552 000 000 EUR skiriama 3 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytam tikslui. 3.1 dalyje nurodyta suma gali būti naudojama techninei ir administracinei paramai įgyvendinant programą, visų pirma dėl parengiamosios, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklos, taip pat informacinių technologijų tinklų naudojimui, kurie skirti informacijos apdorojimui ir mainams, bei įmonių informacinių technologijų priemonių naudojimui ir kūrimui. 4.3 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytam tikslui biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, trunkančių ilgiau kaip vienerius finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis. 5.Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 111 straipsnio 2 dalies, Komisija, įvertinusi valstybių narių pateiktas mokėjimo paraiškas, priima biudžetinį įsipareigojimą skirti dotaciją, skirtą skubioms veterinarijos ir fitosanitarijos priemonėms pagal konkretų tikslą, nurodytą šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies e punkte. 6.Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. 5 straipsnis



Programos asocijuotosios trečiosios valstybės Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės: (a)Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; (b)stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; (c)šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; (d)trečiosios valstybės pagal konkrečioje sutartyje numatytas sąlygas, apimančias trečiosios valstybės dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, su sąlyga, kad sutartyje: i)užtikrinama trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įnašų ir naudos pusiausvyra; ii)nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant individualioms programoms skirtų finansinių įnašų apskaičiavimą ir jų administracines išlaidas; iii)trečiajai valstybei nesuteikiama sprendimo galia vykdant programą; iv)garantuojamos Sąjungos teisės siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. Įnašai, kurie nurodyti ii papunktyje, priskiriami asignuotoms įplaukoms pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį]. 6 straipsnis



ES finansavimas ir jo formos 1.Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. 2.Pagal programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos, apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. 3.Įnašai į savidraudos mechanizmą gali apimti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomos reglamento XXX [po Reglamento dėl garantijų fondo priimto teisės akto] [X straipsnio] nuostatos.

II SKYRIUS DOTACIJOS 7 straipsnis



Dotacijos Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį. 8 straipsnis



Reikalavimus atitinkantys veiksmai 1.Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnyje nurodytų tikslų. 2.Konkrečiai šie veiksmai, kuriais įgyvendinami 3 straipsnyje nurodyti tikslai, yra tinkami: (a)sudaryti tinkamas sąlygas suteikti galios visiems vidaus rinkos dalyviams, įskaitant įmones, piliečius ir vartotojus, pilietinę visuomenę ir valdžios institucijas, rengiant skaidraus informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas, keičiantis geriausia patirtimi, skatinant gerąją patirtį, keičiantis ir skleidžiant patirtį ir žinias bei rengiant mokymus; (b)teikti Sąjungos piliečiams, vartotojams, galutiniams naudotojams, pilietinei visuomenei ir verslo atstovams mechanizmus, kurie padėtų prisidėti prie politinių diskusijų, politikos ir sprendimų priėmimo proceso, visų pirma remiant atstovaujančių organizaci