[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.10.29 KOM(2009)594 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS „ELECTRA“Konkurencingos ir darnios elektrotechnikos pramonėsEuropos Sąjungoje link KOMISIJOS KOMUNIKATAS „ELECTRA“Konkurencingos ir darnios elektrotechnikos pramonėsEuropos Sąjungoje link ĮVADAS 2009 m. gegužės mėn. Konkurencingumo taryba[1] pažymėjo, kad elektrotechnikos pramonė (ETP)[2] – vienas iš konkurencingos ir stiprios Europos Sąjungos (ES) pramonės pagrindų. Elektrotechnika yra viena stambiausių pramonės šakų pasaulyje. Jos produktai labai įvairūs – nuo paprastų vartojimo prekių iki labai sudėtingų pramoninių turbinų, elektros tinklų ir jėgainių. ES veikia apie 200 000 elektrotechnikos įmonių, daugiausia mažųjų ir vidutinio dydžio (MVĮ), kuriose dirba apie 2,8 mln. darbuotojų. 2008 m. bendra produkcijos vertė buvo 411 mlrd. EUR, o ETP eksportas sudarė 10 % ES eksporto; tai rodo nedidelį prekybos perteklių[3]. Pagal pasaulinės ETP produkcijos apimtį ES užima antrą vietą (21 %) po Kinijos (30 %) ir lenkia JAV ir Japoniją (po 19 %). Pagal pridėtinę vertę ES yra antra po JAV ir užima aukštesnę vietą nei Japonija ir Kinija. Vyrauja nuomonė, kad Europos ETP produktai yra kokybiški ir patikimi. Tačiau konkurentai neatsilieka, nors konkurencinėje kovoje ES vis dar nusileidžia JAV. Norint išlaikyti ir gerinti ETP konkurencingumą pasaulyje, būtina turėti konkrečią ETP ateities viziją. Europos ETP, kaip įvairios paskirties technologijų gamintojos, ateitis priklauso nuo to, kaip bus išnaudojamas didelio augimo potencialas konkrečiose rinkose, įskaitant energijos tiekimo infrastruktūros, energiškai tausių pastatų, transporto tinklų, išmaniųjų technologijų pramoninės gamybos ir kūrimo rinkas, siekiant patenkinti esamas ir būsimas visuomenės reikmes. Siekiant prisidėti prie ES 2020 m. klimato kaitos tikslų įgyvendinimo, šiame komunikate nubrėžiamos šių rinkų trumpalaikio ir ilgalaikio augimo galimybių gairės ir nurodomi veiksmai ir priemonės, reikalingos ETP konkurencingumui išlaikyti ir pramonės potencialui išnaudoti. Komunikatas grindžiamas 2008 m. ataskaitoje „Electra“[4] pateiktomis rekomendacijomis ir siejamas su nustatyta ir planuojama ES politika. Be to, jame atsižvelgiama į Europos ekonomikos atkūrimo planą[5], skirtą verslo išlikimo ir darbo vietų išsaugojimo ES artimiausiu metu klausimams. KAD IššūKIAI TAPTų GALIMYBėMIS Moksliniai tyrimai, technologijų plėtra ir inovacijos ETP prieiga prie mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) bei inovacijų ir jų finansavimo yra nepakankama. Iš esmės taip yra todėl, kad šiame sektoriuje veikia daugiausia mažosios ir vidutinio dydžio įmonės. Finansų biržos ir institucijos dažnai elgiasi atsargiai, spręsdamos dėl investavimo į MTTP projektus, ypač tuomet, kai juose dalyvauja MVĮ. Yra nemažai ES programų MTTP ir inovacijoms remti, nors jos turėtų būti geriau derinamos[6] ir koordinuojamos tiek tiekimo, tiek paklausos požiūriu. Europos įmonių tinklo (angl. Enterprise Europe Network )[7] ir įmonių grupių organizacijų[8] partneriai turi siekti, kad jų pagalbinės tarnybos būtų tobulesnės ir profesionalesnės, gerėtų MVĮ integracija. Įmonių grupės dažniausiai tenkina ETP poreikius, nes jos teikia arba nukreipia konkretiems sektoriams skirtas ir pritaikytas verslo paramos paslaugas[9]. Pavyzdžiui, lengvinamas MVĮ ir intelektinės nuosavybės teises (INT)[10] propaguojančių mokslinių tyrimų institutų bendradarbiavimas. Teikiant šias paslaugas turėtų būti įgyvendinama Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso[11]. Palaikydamos įmonių grupių iniciatyvas ir jungdamosi prie įmonių grupių, aktyviau veikti turi pačios ETP įmonės. Mokslinius tyrimus ir inovacijas galima skatinti ir finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, taikant mokesčių lengvatas ar inovacijų čekių sistemą ir gerinant rizikos kapitalo investicijų sąlygas, pavyzdžiui, „verslo angelams“ arba tarpvalstybinio kapitalo įmonėms. Pagrindinis dalykas, lėmęs tai, kad iš visos produktų rinkos ir sektoriaus stebėsenos sistemos buvo pasirinkta ETP, – rūpinimasis inovacijų diegimo pajėgumu. Dar nebaigtu tyrimu vykdant pavyzdinius atvejų tyrimus siekiama nustatyti trūkumus ir juos išnagrinėti platesnėje plotmėje. Atliekant tyrimą bus vertinama, kaip geriau diegti inovacijas, kad būtų pašalinti esami trūkumai[12]. Europos technologijų platformos yra vertingas technologijų tendencijų rodiklis, skatinantis pramonei labai svarbią mokslinę tiriamąją veiklą ir lemiantis technologijų vystymo planus. Atskiros Europos technologijų platformos skirtos konkrečių technologijų sričių poreikiams tenkinti ir uždaviniams spręsti; tikimasi, kad jos bus sėkmingos dar neprasidėjus konkurencijai (t. y. pradinėje vystymosi stadijoje). Daugelis jų yra ypač svarbios ETP[13]. Strateginis energetikos technologijų planas[14] skirtas mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų moksliniams tyrimams, parodomiesiems bandymams ir įdiegimui paspartinti, bendradarbiaujant pramonei, mokslinių tyrimų įstaigoms ir vyriausybei. Šis planas – pagrindas anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ir kitiems svarbiausiems ES technologiniams uždaviniams spręsti, siekiant įvykdyti 2020 m. ES klimato kaitos mažinimo tikslus. Daugelis pasiūlymų tiesiogiai susiję su ETP įranga ir technologijomis. Europos ekonomikos atkūrimo plane taip pat numatytos „pažangios investicijos“ į mokslinius tyrimus, skirtos inovacijų diegimui gamybos, statybos ir automobilių sektoriuose, kuriuos ypač paveikė krizė ir kurie patiria didelių sunkumų pereidami prie žaliosios ekonomikos, remti. Skatinant visuomenės domėjimąsi ir pramonės įmonių dalyvavimą ir vadovavimą nustatant strategines mokslinės tiriamosios veiklos kryptis šiuose trijuose sektoriuose, steigiamos trys viešojo ir privataus sektoriaus bendrovės, kurių bendra vertė viršija 3,2 mlrd. EUR. ETP tai turėtų būti naudinga, nes ji gamina daugelį minėtų technologijų. Būtinybė ugdyti ir palaikyti gebėjimus Rimta problema, trukdanti vystyti ETP, visų pirma su MTTP ir inovacijomis susijusią veiklą, – inžinierių ir kitų kvalifikuotų darbuotojų, projektuojančių ir gaminančių pažangias technologijas, trūkumas. Siekiant, kad ES ir toliau būtų technologijų srities lyderė, šį trūkumą reikia šalinti. Artimiausiu metu valstybės narės turi sudaryti mokymo sistemas ar jas aktyviau taikyti arba skirti stipendijas, kad dėl ekonominės krizės darbuotojai gebėjimus ne prarastų, o galėtų juos patobulinti prieš ekonomikai atsigaunant. Būsimas inžinerijos sektoriaus konkurencingumas ir jo galimybės sukurti technologijas, kurios padėtų siekti ES klimato kaitos mažinimo tikslų, didžia dalimi priklausys nuo to, kaip krizė paveiks esamą darbo jėgą. Vėliau pramonei, socialiniams partneriams, nacionalinėms valdžios institucijoms ir švietimo ir mokymo sistemoms keliamas uždavinys[15] – užtikrinti (pageidautina, tarpusavyje bendradarbiaujant), kad būtų parengti aukštos kvalifikacijos ir išsilavinę darbuotojai, turintys pakankamai ir teorinių žinių, ir praktinių įgūdžių[16]. Šiuo tikslu ES skatina vykdyti įvairias programas, įskaitant iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“[17], lankstumo ir užimtumo garantijas[18], mokymąsi visą gyvenimą[19] ir IT naudojimo įgūdžių lavinimą[20]. Šiuo metu aiškinamasi, ar ekonomiškai pagrįsta steigti Europos ir sektorių gebėjimų ir įdarbinimo tarybas, kurios suinteresuotosioms sektoriaus šalims, nacionalinėms valdžios institucijoms ir už švietimą ir profesinį mokymą atsakingoms institucijoms sudarytų galimybę dalytis informacija ir keistis gerąja patirtimi. Būtinybę užtikrinti aukštos kvalifikacijos darbo jėgą pripažįsta ir Europos socialiniai partneriai. Socialinį ES sektorių dialogą kaip gero valdymo priemonę Komisija skatins ir ETP sektoriuje, kad būtų ugdomi gebėjimai ir geriau derinama gebėjimų paklausa ir pasiūla. Kitų sektorių, kuriems keliami panašūs uždaviniai, pavyzdžiui, dujų ir elektros sektorių, subjektai gali pasidalyti teigiama šios srities patirtimi. Vis dar pasitaikančios kliūtys, trukdančios judumui Europos Sąjungoje, visų pirma trukdančios judėti tyrėjams ir aukštos kvalifikacijos darbuotojams, kartu su kitais klausimais sprendžiamos vystant Europos mokslo darbuotojų partnerystę, kuri yra Europos mokslinių tyrimų erdvės dalis. Europos mokslinių tyrimų erdvė suteikia galimybę Europai tarptautiniuose forumuose ir bendraujant su pagrindiniais tarptautiniais partneriais išreikšti nuoseklų požiūrį. Valdžios institucijos bendrai visais lygiais skatina bendradarbiavimo veiklos MTTP srityje nuoseklumą ir kuria bendras iniciatyvas, Europai suteikiančias galimybes pirmauti sprendžiant visuotinio masto sunkumus ir siekiant tvaraus vystymosi tikslų[21]. Tai, kad ES mastu nepripažįstama inžinierių kvalifikacija, yra vis dar neišspręsta problema. Mėlynosios kortelės direktyva[22] – dar viena svarbi priemonė, kuria siekiama patenkinti kintančios ES darbo rinkos poreikius, sukuriant paspartintą ir lanksčią tvarką, pagal kurią būtų priimami aukštos kvalifikacijos specialistai ne iš ES. Sprendžiami klimato kaitos mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo klausimai ETP yra pagrindinė efektyvių ir ekologiškų technologijų gamintoja. Tai, kad ETP didžia dalimi prisideda siekiant 2020 m. klimato kaitos mažinimo tikslų, sudaro galimybę padidinti jos būsimą konkurencingumą ir išlaikyti pasaulio technologijų lyderės poziciją[23]. Geriausiais būdas tai padaryti – siekti energijos vartojimo efektyvumo visuose rinkos segmentuose, visiškai išnaudojant jau turimas technologijas. Šiandien tiesioginis elektros vartojimas pastatuose, pramonėje ir transporto srityje sudaro iki 23 % viso ES suvartojamo energijos kiekio[24]. Iki 2020 m. (palyginti su 2005 m.) būtų galima iš viso sutaupyti nuo 25 iki 30 % energijos[25]. Kadangi 2020 m. vis dar bus naudojama apie 80 % šiuo metu sumontuotų energiją vartojančių produktų[26], pasibaigus jų naudojimo laikui neužtenka vien juos pakeisti efektyvesniais modeliais: šiuo metu naudojami produktai turi būti patobulinti, kad būtų naudojamos efektyvesnės energijos vartojimo technologijos. Keturios pagrindinės rinkos, kuriose ETP technologijos jau gali turėti įtakos energijos pasiūlai ir paklausai, yra: - energijos tiekimas, - taikymas pramonėje, - transportas, - pastatai. Iš esmės būtent pramonė turi kurti ir tobulinti produktus ir procesus, kad paskatintų jų paplitimą rinkoje, tačiau valdžios institucijos turi sudaryti tam reikiamas sąlygas: šalinti reguliavimo kliūtis, geriau informuoti visuomenę, telkti finansinius išteklius ir priemones, skatinti rinkos jėgų veikimą ir technologijų plėtrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Nepaisant dabartinės ekonominės krizės, pirmenybė turi būti teikiama viešojo ir privataus sektoriaus investicijoms, kurių reikia norint sutaupyti daug energijos. ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema (ETS)[27], kuria siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, gali paskatinti ETP, kaip išmetamą CO2 kiekį mažinančių technologijų gamintojos, konkurencingumą. Darniu ETS programavimu galima prisidėti mažinant išmetamo CO2 kiekį, atnaujinant technologijas, kuriant daugiau darbo vietų ir vengiant „produkcijos nutekėjimo“ Europos Sąjungoje ir „anglies dioksido nutekėjimo“ už ES ribų. Be to, nuo 2013 m. iš ETS gautos valstybės pajamos (jei naudojamos tiesiogiai pagal valstybės pagalbos teikimo taisykles) gali būti pagrindinis didelį poveikį turinčių investicijų, kurios taip pat galėtų sumažinti CO2 teršėjų persikėlimo riziką, bendro finansavimo šaltinis. Energijos gamyba, perdavimas ir paskirstymas Europos Sąjungoje (ES-27) daugiausia energijos pagamina iškastinio kuro jėgainės – 2006 m. jos pagamino 53,6 % bendro pagaminto elektros kiekio[28]. Tačiau tokių jėgainių elektros energijos gamybos efektyvumas vidutiniškai mažesnis nei 40 %[29]. Beveik 60 % energijos prarandama gaminant, dar 5–10 % energijos prarandama ją perduodant ir paskirstant, taigi vartotojus pasiekia tik 30 % galutinai pagamintos elektros energijos[30]. Visą dėmesį skyrus vidutiniam energijos gamybos efektyvumui gerinti atnaujinant įrenginius, vidurkis gali padidėti nuo 40 iki 60 %, o šilumos ir elektros energijos technologijas naudojant kartu[31] – net iki 85 %[32]. Jeigu tai pasiteisins, tokios energijos jėgainės galėtų turėti tarptautinę paklausą, visų pirma tokiose besiformuojančios ekonomikos šalyse kaip Kinija, Indija ir Brazilija. Kadangi tokie įrenginiai dažniausiai montuojami bent 20–30-čiai metų, norint gauti laukiamus rezultatus svarbiausia – planuoti laiką. Iškastinio kuro alternatyva vis dažniau laikomi atsinaujinančios energijos ištekliai. Jų daugėjant ETP galėtų jais naudotis ir tai turėtų įtakos energetikos sistemos stabilumui, bet tam reikėtų sukurti dinamišką didelio masto energijos saugyklą. Tikimasi, kad direktyva dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją[33] padės paspartinti minėtų technologijų diegimą rinkoje. Kad būtų prisitaikyta naudoti decentralizuotus atsinaujinančios energijos išteklius ir būtų padidintas efektyvumas apskritai, ES energetikos sistemą būtina modernizuoti[34]. Energetikos sistemos patikimumui ir efektyvumui palaikyti ir didinti, – tai gyvybiškai svarbu šiuolaikinei visuomenei ir ES energetikos sektoriui, – reikės didelių investicijų[35] į išmaniąsias apskaitos sistemas ir pažangias energetikos sistemas, kad būtų galima valdyti ilgainiui kintančius energijos išteklius. Valstybės narės turėtų greičiau suteikti patvirtinimus ir leidimus vykdyti dideles investicijas į infrastruktūrą ir tokius veiksmus koordinuoti, jeigu planuojamos tarpvalstybinės jungtys. Energijos perdavimo nuostoliai gali būti sumažinti tolimais atstumais perduodant nuolatinę srovę, o ne kintamąją srovę, kurią būtų geriau perduoti trumpesniais atstumais. Nuolatinė srovė ypač tinka, jeigu gamybos centrai yra toli nuo vartojimo centrų, taip pat darbams po vandeniu, pavyzdžiui, sujungti jūros vėjo jėgainių parkus su sausumos tinklais. Tais atvejais, kai pramonė negali susitarti dėl savivaldos, Komisija ketina siūlyti taikyti įgyvendinimo priemones tam tikriems daug elektros energijos suvartojantiems produktams, naudojamiems infrastruktūroje pagal energiją vartojančių gaminių direktyvą[36]. Atsižvelgdama į tai Komisija tiria galimybes nustatyti reikalavimus transformatoriams ir susijusiems įrenginiams. Antžeminės linijos kelia visuomenės susirūpinimą dėl žemo dažnio elektromagnetinių laukų poveikio ir aplinkosaugininkų diskusijas. Kai kuriais atvejais šią problemą būtų galima išspręsti, tiesiant požeminius kabelius[37], tačiau šis būdas nepopuliarus. Tai turėtų būti neatskiriama Europos transporto tinklų strategijos dalis, ir taip būtų kuriama tinklų sąveika ir mažinamos išlaidos ir laiko sąnaudos[38]. Be to, reikės atsižvelgti ir į aplinkosaugos problemas, susijusias su programos „Natura“ (gamtos išsaugojimas) teisės aktais. Apskritai elektros gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektoriuje ES rinkos jėgos vis dar yra silpnos, o reguliavimo kliūtys nepanaikintos. Didesnės konkurencijos elektros energijos rinkoje sąlyga – visiškai liberalizuota vidaus energijos rinka. Taikymas pramonėje Pramonei tenka 30 % visų galutinių ES energijos reikmių[39]. Pakeitus tam tikrus gamybos procesus, būtų galima sutaupyti 30 % ir net iki 65 % energijos[40]. Siekiant nuodugniai ištirti bendrą taupymo potencialą, reikia, kad investavimas į energiškai tausius įrenginius visos ES pramonės būtų laikomas strateginiu valdymo sprendimu, pavyzdžiui, būtų galima naudoti ISO energijos valdymo modelį[41]. Daug energijos galima sutaupyti dviejuose pagrindiniuose gamybos procesuose: - Elektros varikliai suvartoja iki 70 % pramoninių įrenginių suvartojamos elektros energijos, o pusė jų galėtų būti atnaujinti sumontavus kintamo greičio pavaras – taip būtų galima sutaupyti iki 50 % energijos. Be to, tik apie 12 % elektros variklių valdomi elektroniniu būdu. Labai svarbi bus pagal energiją vartojančių gaminių direktyvą 2009 m. liepos mėn. nustatyta įgyvendinimo priemonė[42], skirta elektros variklių energijos vartojimo ir aplinkosauginiam veiksmingumui didinti. - Didžiąją pramoniniuose procesuose patiriamų šilumos nuostolių dalį būtų galima susigrąžinti ir panaudoti vietinei energijos gamybai garo turbinomis. Be to, visa ES pramonė galėtų padidinti energijos vartojimo efektyvumą, kuo geriau išnaudodama mažai energijos suvartojančius, labai efektyvius įrenginius (pavyzdžiui, apšvietimo sistemas, variklius, energijos kondensatorius, transformatorius ir kabelius), tinkamai juos automatizavusi ir valdydama. Šiuo atžvilgiu taip pat svarbios procedūros ir priemonės, naudojamos eksploatacinėms savybėms stebėti ir sistemoms prižiūrėti. Transportas Transporto sektoriui tenka apie 30 % galutinių ES energijos reikmių[43]. Energijos, kurią būtų galima sutaupyti, kiekis yra didelis: apie 26 % iki 2020 m., palyginti su 2005 m.[44] Optimizuojant transporto logistiką ir eismo valdymą galima gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Su naujoviškomis ETP technologijomis galima taupyti energiją ir mažinti išmetamo CO2 kiekį. Valstybių narių ekonomikos atkūrimo planai, kuriais siekiama mažinti krizės poveikį automobilių pramonei[45], turi įtakos ne tik energijos taupymui ir išmetamo CO2 kiekiui, bet ir susijusiam užimtumui ETP. Europos ekonomikos atkūrimo plane išdėstyta ekologiškų automobilių iniciatyva – tai galimybė imtis veiksmų ne tik transporto priemonių technologijų, bet ir paskirstymo infrastruktūros ir energijos tiekimo srityse. Tai yra priemonių, skirtų krizei Europos automobilių sektoriuje įveikti, rinkinys. Svarbiausia jo dalis susijusi su kelių ir miesto transporto elektrifikacija, įskaitant įvairaus pobūdžio tiriamąją veiklą, kurią remia Europos technologijų platformos, pavyzdžiui, Europos kelių transporto mokslinių tyrimų patariamoji taryba (ERTRAC) ir Europos išmaniųjų sistemų integracijos technologijų platforma (EPoSS). Ši iniciatyva apima EIB paskolas automobilių gamintojams ir tiekėjams, skirtas inovacijoms ir pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą vykdomiems moksliniams tyrimams finansuoti viešosiose ir privačiose partnerystėse (visiems moksliniams tyrimams skirta 1 mlrd. EUR). Be to, kai kurios valstybės narės įdiegė paklausos valdymo priemones, kuriomis skatinama įsigyti naujas transporto priemones, o senesnes atiduoti į metalo laužą. Atsižvelgiant į tai, kaip svarbu mažinti kelių transporto išmetamo anglies dioksido kiekį, ir kokia svarbi naftos tiekimo kaina ir saugumas, elektra varomi automobiliai galėtų būti alternatyva tradiciniams iškastiniu kuru varomiems vidaus degimo varikliams. Ilgainiui masinė elektra varomų automobilių gamyba sudarys galimybę automobilių gamintojams pasiekti Bendrijos išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslus[46] ir padės siekiant bendro tikslo mažinti išmetamo CO2 kiekį, jeigu elektra bus gaminama naudojant atsinaujinančius arba į aplinką mažai anglies dioksido išskiriančius išteklius. Šios transporto priemonės ne tik išmeta mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų, bet ir neišskiria išmetamųjų teršalų, pavyzdžiui, kietųjų dalelių ir azoto oksidų, be to, kelia tik nedidelį triukšmą. Elektra varomas transporto priemones būtų galima naudoti elektros energijai laikyti paskirstytos energijos sistemoje, taip būtų galima prisidėti šalinant didžiausias tinklo apkrovas. CARS21 tarpinės ataskaitos[47] duomenimis, artimiausioje ir vidutinės trukmės perspektyvoje hibridinės technologijos (hibridiniai ir elektriniai hibridiniai įrenginiai) ir vidaus degimo varikliai greičiausiai bus naudojami kartu. Vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje daugiausia žadančios alternatyvos – visiškai elektra varomos transporto priemonės ir vandeniliu varomos transporto priemonės. Vis dėlto, tam, kad elektra varomi automobiliai taptų komerciškai perspektyvia galimybe, vis dar reikia daug pastangų. Didelė kliūtis yra elektra varomų automobilių kaina, susijusi su didelės galios tankio akumuliatorių kaina, nuolatinėmis investicijomis į MTTP ir nedidelio masto ekonomija ankstyvajame pateikimo rinkai etape. Praktiniai sunkumai vartotojams – nedidelė rida ir menka energijos įkrovimo infrastruktūra. Galiausiai, priėmus suderintus patvirtinimo reikalavimus, būtina užtikrinti tinkamą elektrinių automobilių vidaus rinkos veikimą. Pastatai Komerciniams, visuomeniniams ir gyvenamiesiems pastatams tenka apie 40 % galutinių energijos reikmių, kurių daugiau nei 27 % sudaro elektra[48]. Iki 2020 m. būtų galima sutaupyti iki 30 % energijos, palyginti su 2005 m.[49] Didžioji dalis šios energijos suvartojama šildymui (katilams, vandens šildytuvams) ir apšvietimui. Apšvietimo energijos vartojimo efektyvumui skirtos dvi priemonės[50] pagal energiją vartojančių gaminių direktyvą, o nauji minimalūs energijos vartojimo efektyvumo ir katilų ir vandens šildytuvų ženklinimo reikalavimai turėtų būti patvirtinti artimiausiais mėnesiais. Viešieji ir privatūs apšvietimo įrenginiai ir sistemos suvartoja 20 % visų galutinių elektros energijos reikmių. Apšvietimo sistemų pramonė galėtų sutaupyti nuo 30 iki 65 % energijos[51]. Naudojant šiuolaikines technologijas, pavyzdžiui, šviesos diodus, iki 2015 m. būtų galima sutaupyti 30 % visos šiuo metu suvartojamos energijos, o iki 2025 m. – iki 50 %[52]. Taikant energijos valdymo sistemas galima žymiai sumažinti pastatų išskiriamo CO2 kiekį. Svarbiausias uždavinys – rasti sprendimus, kurie tiktų esamiems pastatams, nes 2020 m. iki 80 % jų vis dar bus eksploatuojami. Pastatų savininkams ir nuomininkams investicijų grąža bus svarbiausias dalykas. Dažnai investuotojas būna ne to pastato naudotojas, todėl pradinės išlaidos jam gali būti svarbesnės už energijos vartojimo efektyvumą visą pastato eksploatavimo laiką. Būtina mokyti šio sektoriaus specialistus, vartotojus informuoti, skatinti renovuoti ir apšiltinti privačius pastatus, vyriausybė turi įsipareigoti didinti energijos vartojimo efektyvumą valstybei priklausančiuose pastatuose ir rengti atitinkamus teisės aktus. Dėl to Pastatų energinio naudingumo direktyvos ir jos peržiūra yra svarbiausia Bendrijos priemonė energijos vartojimo pastatuose efektyvumo klausimams spręsti. Rezultatų būtų galima pasiekti naudojant labai efektyvius ir lengvai pritaikomus gaminius ir sistemas (buitinius prietaisus, šildymo, vėdinimo sistemas ir pan.), optimizuojant transformatorių apkrovas ir kintamo greičio pavaras, naudojant buvimo aptikimo funkciją siurbliams ir ventiliatoriams prekybos centruose įjungti, įdiegiant automatizacijos ir valdymo sistemas. Šiomis priemonėmis būtų galima ne tik optimizuoti technines pastatų sistemas taupant energiją, bet ir padidinti saugą ir saugumą. Siekiant šių tikslų reikia didinti informuotumą, rengti mokymo programas, viešuosius pirkimus ir taikyti mokestines priemones, kad būtų skatinama naudoti efektyviausius gaminius[53]. Esamuose pastatuose daug ką galima patobulinti, be to, esama ir iki galo neišspręstų dalykų, pavyzdžiui, saugos užtikrinimas. Komisija pradės tyrimą, kad būtų nustatyta, kaip pagerinti pastatų elektros instaliacijų saugą, kartu padidinant juose vartojamos energijos efektyvumą ir sudarant sąlygas pradėti saugiai naudoti atsinaujinančius išteklius ir įdiegti naujas paslaugas, pavyzdžiui, elektra varomų automobilių įkrovimą. Dabartinės krizės sąlygomis didesnė pirmenybė turėtų būti teikiama valstybių narių investicijoms, skirtoms visuomeninių pastatų, pavyzdžiui biurų, ligoninių ir mokyklų, energijos vartojimo efektyvumui didinti. Taigi valstybių narių priemonių, skirtų investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą remti, visų pirma siekiant mažinti energijos vartojimą pastatuose, 2009–10 m. fiskalinės paskatos dydis siekia apie 20 mlrd. EUR Europos Sąjungos BVP[54]. Visuomenės reikmių tenkinimas. Augančios rinkos Dabartines ir būsimas ES piliečių reikmes lemia ir demografiniai pokyčiai, atsirandantys dėl senėjančios visuomenės, kuriai reikalingos patikimos ir greitos sveikatos priežiūros sistemos, pastatai, kuriuose galima įdiegti „protingo namo“ ar kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos infrastruktūrą, ir didesnis dėmesys saugai. Todėl, siekiant per gana trumpą laiką patenkinti šias visuomenės reikmes, ETP atsiveria daug galimybių kurti pažangias ateities infrastruktūros technologijas ir jų taikymo būdus. Toliau nurodyti dalykai padeda tenkinti šiuos poreikius, Europoje jie turi tvirtą technologinį ir pramoninį pagrindą ir jų rinka labiau nei kitos rinkos priklauso nuo to, ar bus imamasi konkrečių viešosios politikos veiksmų, kad būtų sudarytos palankios esminės sąlygos. Elektromedicininiai gaminiai Geros sveikatos priežiūros ir pažangių gydymo būdų reikia vis labiau. E. sveikatos sistemos bus labai svarbios, nes jomis naudodamiesi specialistai galės geriau dalytis informacija tarpusavyje ir su pacientais, todėl pacientams teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos bus dar geresnės. Kurdama naujas e. sveikatos sistemas ETP ne tik padės pacientams, bet ir įgis gerų galimybių konkuruoti pasaulio mastu. Komisija yra pasiryžusi skatinti naujų e. sveikatos ryšio sistemų kūrimą, pavyzdžiui, pateikdama specialiai pritaikytų sprendimų. Pastatai, kuriuose būtų diegiamos „protingo namo“ ar kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos sistemos Šios rinkos vystymąsi skatina didėjančios energijos kainos, padidėjęs būstų, kuriuose gyvena vienas žmogus, ir dirbančiųjų namuose skaičius. Dėl šių veiksnių pradės vystysis tokios technologijos kaip sąveikiosios nuotolinės prieigos ir valdymo ir „ekologiškesnių pastatų“ technologijos, įskaitant pasyvias ir aktyvias energiškai tausias technologijas. Saugumas ES saugumui kyla vis daugiau grėsmių, tokių kaip teroristų antpuoliai ir nelegali imigracija. Kadangi ES ETP yra būtinų techninių sprendimų kūrėja[55], šioje srityje ji gali daug nuveikti, kad būtų padidintas visuomenės saugumas, pagerinta ES pasienio infrastruktūra ir komunalinės paslaugos, ir būtų atsižvelgta į krizių valdymo sistemą[56]. Vidaus rinka ir standartizacija Dėl vidaus rinkos sistemos ir vienodų jos reguliavimo nuostatų laisvas elektros prietaisų judėjimas gerokai lengvesnis. Dėl neseniai patvirtintų priemonių sukurti naują gaminiams taikomų ES teisės aktų derinimo teisinę sistemą ETP ir kitoms rinkoms turėtų būti lengviau teikti rinkai savo gaminius. Kad susiję teisės aktai būtų nuoseklesni, vykstant šiam procesui iki 2010 m. Komisija parengs pasiūlymą dėl ūkinės veiklos vykdytojų pareigų ir paskelbtųjų įstaigų vaidmens. Kita naujos teisinės sistemos dalis – Reglamentas dėl akreditacijos ir rinkos priežiūros veiklos (Reglamentas Nr. 765/2008, kuris įsigalios 2010 m. sausio 1 d.) – skirta tam, kad būtų stiprinama gaminių rinkos priežiūros sistema. Be to, šiomis priemonėmis turėtų būti didinamas CE ženklo patikimumas. Standartizacija yra būtina sąlyga, kad elektros gaminiams taikomos ES taisyklės būtų veiksmingos. ES teisės aktų reikalavimus papildo neprivalomi standartai ir techninės specifikacijos. Padedant Europos standartų organizacijoms, įskaitant Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetą (CENELEC)[57], naujos technologijos diegiamos taikant naujus elektrotechnikos standartus, užtikrinant atvirą prieigą prie inovacijų. Europos standartų organizacijos toliau rengia standartus, būtinus tam, kad rinkoje būtų diegiamos energiškai tausios ir ekologiškos sistemos ir gaminiai, visų pirma elektros, elektronikos, mechaniniai ir informacijos ir ryšių technologijų prietaisai. Šiuo tikslu jos turi daugiau dėmesio skirti tam, kad standartizacijos procese būtų atsižvelgiama į aplinkosaugos ir energijos vartojimo efektyvumo aspektus[58] ir būtų nustatyti susijusių darbo programų ir įgaliojimų prioritetai. Be to, vykdant pagrindų programas standartizacijos veikla turi tapti būtinesne MTTP projektų dalimi. IšVADOS IR TOLESNė VEIKLA Šiame komunikate nurodytos augimo potencialo turinčios sritys, prie kurių plėtros ETP gali daug prisidėti. Visų pirma, ES klimato ir energetikos politika ETP turėtų sudaryti galimybę kurti naujas įmones, naujas pramonės šakas ir naujas darbo vietas, ypač esant nuosmukiui. Visiškas pirmiau išdėstytų priemonių įgyvendinimas turėtų paskatinti ilgalaikes investicijas į energetikos infrastruktūrą ir užtikrinti aukštos kvalifikacijos žmogiškąjį kapitalą, taip stiprinant ES technologijų bazę. Taip pat pažymėtina, kad įgyvendindama vieną Lisabonos darbotvarkės dalį ir tęsdama Bendrosios rinkos apžvalgoje[59] išdėstytus veiksmus Komisija vykdo produktų rinkos ir sektoriaus, įskaitant radijo, televizijos ir ryšių įrangos ir pagrindinių namų ūkio prietaisų, buitinių elektros prietaisų, radijo aparatų ir televizorių mažmeninę prekybą, stebėseną. Buvo pasirinkta atlikto šį išsamų ETP sektoriaus tyrimą, nes tai yra vienas iš sektorių, patiriantis rinkos veikimo sunkumų, kurie taip pat yra arba svarbūs ekonomiškai, arba svarbūs tam, kad būtų padidintos ES ekonomikos prisitaikymo galimybės. Tikimasi, kad galutiniai šio tyrimo rezultatai bus gauti iki 2009 m. pabaigos. Reikėtų imtis toliau išvardytų veiksmų. Pramonėje reikėtų: sutelkti MTTP pastangas, kad būtų padidintas, pavyzdžiui, energetikos sistemos įrenginių ir elektrinių, visų pirma kūrenamų iškastiniu kuru, energijos vartojimo efektyvumas; investuoti į automatizaciją ir informacijos ir ryšių technologijas pramonės įmonėse; siekti savanoriškų susitarimų dėl gaminių energinio naudingumo, jeigu tai padėtų greičiau pasiekti politinius tikslus arba jeigu, nepažeidžiant ES teisės aktų, tai būtų galima padaryti pigiau nei taikant privalomuosius reikalavimus; siekti „protingo namo“ valdymo sistemų darnos, įskaitant išmaniąsias energijos apskaitos sistemas, kurias naudojant buitinius prietaisus galima sujungti į tinklą ir geriau reguliuoti elektros pakrovas ir temperatūrą. Geras pavyzdys – Komisijos remtas „protingo namo“ projektas[60]. Komunalinių tinklų įmonės skatinamos: aktyviai dirbti atnaujinant elektros tinklus, kad į juos būtų galima įdiegti įvairias elektros gamybos priemones, įskaitant centralizuotus ir decentralizuotus šaltinius[61], o elektrinėse – įrangą, kurią naudojant būtų mažinamos pradinės energijos reikmės ir išmetamo CO2 kiekis, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus energijos rinkos veikimą ir energijos tiekimo saugumą. Valstybės narės raginamos: lengvinti naujas tarpvalstybines energetikos jungtis, kuriomis sudaroma galimybė geriau išnaudoti esamus pajėgumus, pagrįstus pramonės atsakomybe ir koncepcijomis. Daugiau dėmesio skirti požeminių elektros kabelių sistemų naudojimui; remti sprendimus, kuriais vartotojai skatinami diegti energiškai tausias technologijas esamuose ir naujuose pastatuose, įskaitant vartotojų skatinimo priemones, kad senieji įrenginiai būtų pakeisti efektyvesniais; užtikrinti, kad rinkai teikiami produktai atitiktų galiojančių teisės aktų reikalavimus. Komisija: bendradarbiaudama su Europos standartų organizacijomis, įvertins, kokių standartizacijos darbų reikia, kad būtų laikomasi Pastatų energinio efektyvumo direktyvos reikalavimų ir remiamas energijos vartojimo efektyvumą reguliuojančių teisės aktų, tokių kaip Ekologinio projektavimo direktyvos, Energijos ženklinimo direktyvos ir Ekologinio ženklo reglamento, įgyvendinimas; toliau rems ISO energijos valdymo modelį[62], kuriuo organizacijoms ir bendrovėms bus sudarytas plačiu mastu pripažintas pagrindas diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones į valdymo sistemas; pradės tyrimą, kad būtų nustatyta, kaip pagerinti pastatų elektros instaliacijų saugą, kartu padidinant juose vartojamos energijos efektyvumą ir sudarant sąlygas saugiai integruoti atsinaujinančius išteklius, ir diegti kitas naujoves. | 4. Bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis, kurios turėtų pateikti ataskaitą apie padarytą įgyvendinimo pažangą, Komisija atidžiai stebės, kaip vykdomi šie veiksmai, priemonės ir koks jų poveikis. Atsižvelgdama į 2009 m. gegužės mėn. Konkurencingumo tarybos išvadas, Komisija 2012 m. pateiks siūlomų priemonių įgyvendinimo ataskaitą. I priedas Su ETP susiję ES politikos iniciatyvos ETP aktualiausios ES vykdomos politikos pavyzdžiai: - Klimato ir energetikos priemonių paketas, įskaitant ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą (ES ETS) ir Direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo[63]. - Direktyvos dėl vidaus elektros energijos rinkos pasiūlymas[64], Komunikatas „Europos energetikos politika“[65], Sprendimas Nr. 1364/2006/EB, nustatantis gaires transeuropiniams energetikos tinklams, ir Žalioji knyga dėl transeuropinių energetikos tinklų[66] kaip Antrosios strateginės energetikos apžvalgos dalis [67], pristatyta 2008 m. lapkričio mėn. - Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų planas[68], kurio tikslas – gerinti produktų energines ir ekologines charakteristikas taikant paskatas (pvz., viešuosius pirkimus ir mokestines priemones) geriausių savybių produktams. - Ekologinio energiją vartojančių gaminių projektavimo direktyva[69], paskatinusi taikyti įvairias įgyvendinimo priemones tam tikriems produktams. Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plane pateikiami pasiūlymai išplėsti Ekologinio energiją vartojančių gaminių projektavimo direktyvos taikymo sritį, peržiūrėti Ekologinio ženklo reglamentą ir ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos reglamentą bei Komunikatą dėl žaliųjų viešųjų pirkimų. - Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas (EEVVP)[70], kuriame numatytos 2007–2012 m. įgyvendintinos 85 teisės aktais grindžiamos ir kitos priemonės, taikomos gaminiams, prietaisams, pastatams, transportui, energijos konversijai, finansavimui, paskatoms ir pan. EEVVP bus peržiūrėtas 2009 m. 2008 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl efektyvaus energijos vartojimo[71] ir pasiūlymus peržiūrėti Energijos ženklinimo direktyvą ir priimti naują Pastatų energinio naudingumo direktyvos redakciją. - Antroji strateginė energetikos peržiūra[72], priimta 2008 m. lapkričio mėn., kuria atnaujinami ir patikslinami sprendimai, taikomi ETP ir kitiems pramonės sektoriams. - Aplinkosaugos technologijų veiksmų planas[73], kuriame numatomos ekologiškos ir pažangios aplinkosaugos technologijos ir produktai, kurie turi būti naudojami priimant sprendimus dėl investicijų ir pirkimų. Jame taip pat numatytos finansavimo priemonės. - 2007–2013 m. sanglaudos politika, pagal kurią, kaip siūloma šiame komunikate, valstybės narės gali teikti finansinę paramą ETP. Bendrijos strateginėse gairėse prioritetas teikiamas inovacijoms, paramai MVĮ ir darniam vystymuisi. Reaguojant į finansinę ir ekonominę krizę, sanglaudos politikoje numatoma, kad valstybės narės gali paspartinti ir padidinti paramą mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančioms paslaugoms ir technologijoms[74]. Pavyzdžiui, siūlomoje Europos regioninės plėtros fondo reglamento pakeitime valstybėms narėms sudaroma galimybė 4 % bendrų Europos regioninės plėtros fondo lėšų skirti efektyviam energijos vartojimui ir investicijoms į atsinaujinančią energiją būstuose. - Direktyvos dėl pramoninių išmetamųjų teršalų pasiūlymas[75], kur viename aiškiai ir nuosekliai išdėstytame teisės akte pateikiama nauja esamų septynių direktyvų redakcija. Didelės naudos aplinkai ir visuomenės sveikatai bus gauta, visoje ES mažinant žalingų išmetamųjų pramoninių teršalų kiekį, visų pirma geriau taikant geriausias esamas technologijas. - Užbaigus atliekamą Europos lygmens sektorių užimtumo ir gebėjimų tarybų ekonominio pagrįstumo analizę, tokias tarybas ETP būtų galima sudaryti, jei šią iniciatyvą paremtų sektoriaus atstovai. II priedas ETP iniciatyvų ES finansavimas | Toliau išvardytos priemonės yra galimi dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, rizikos kapitalo, privataus kapitalo, techninės pagalbas, palūkanų normų subsidijų arba rizikos kapitalo šaltiniai. - Sanglaudos politikos lėšos: 2007–2013 m. valstybės narės planuoja iš šių lėšų daugiau kaip 10 mlrd. EUR panaudoti tvarios energijos projektams remti, pavyzdžiui, infrastruktūrai, termofikacijai, atsinaujinančiai energijai, energijos efektyvumui ir mokymams bei paslaugoms, įskaitant energinio naudingumo auditą. Ši suma bus papildyta nacionalinėmis valstybių lėšomis, o kai kuriais atvejais ir privačiomis lėšomis, dėl to ši suma gali padidėti maždaug du kartus.Be to, sanglaudos politikoje didžiausia ES parama numatoma MVĮ: apie 55 mlrd. EUR galimybei naudotis kapitalu, pažangioms verslo paslaugoms, verslo pradžiai, įmonių grupių iniciatyvoms, MTTP skatinti skirtoms priemonės, ekologiškoms technologijoms ir procesams ir pan. Ši suma taip pat turi būti papildyta nacionaliniu valstybės ir privačiu kapitalu. - 7-oji bendroji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programa[76]: 2007–2013 m. 2,35 mlrd. EUR skiriama nebranduolinei energijai, atsinaujinančios energijos gamybai, šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimo bei saugojimo technologijoms, švarios anglies technologijoms, pažangiems energetikos tinklams, energijos efektyvumui ir taupymui bei energetikos politikai formuoti reikalingoms žinioms. - Konkurencingumo ir inovacijų programa[77]: 2007–2013 m. iš veiksmų programos „Pažangi energetika Europai“ 700 mln. EUR skirta paramai mažai aplinką teršiančios energijos, novatoriškų technologijų, energijos našumo ir atsinaujinančios energijos šaltinių, racionalaus energijos šaltinių naudojimo priemonėms ir energetikos sritį reglamentuojantiems teisės aktams. - Transeuropiniai energetikos tinklai TEN-E[78]: 2007–2013 m. 155 mln. EUR skirta elektros ir dujų infrastruktūrų sujungimui ir sąveikai gerinti. - Bendroji žemės ūkio politika[79]: 3 mlrd. EUR skirta tokioms klimatui nekenksmingoms investicijoms į kaimo plėtrą, kaip daugiamečiai energetiniai augalai, biojėgainės, efektyvaus energijos naudojimo įrengimams gerinimas arba atsinaujinantys energijos šaltiniai ūkių arba vietos naudojimui[80]. - Europos socialinio fondo[81] priemonėmis gebėjimų stiprinimui ir profesiniam mokymui siekiama sumažinti kvalifikacijos energijos ir aplinką tausojančių technologijų srityje trūkumą. Papildomi šaltiniai, kurie gali būti naudojami: - Daugelyje valstybių vartotojams, perkantiems energiją tausojančius produktus, yra numatomos paskatos, pavyzdžiui, čekiai pirkėjams arba fizinių asmenų pajamų mokesčio lengvatos. Kai tokios paskatos taikomos neatsižvelgiant į produkto kilmę, paprastai tai nėra laikoma valstybės pagalba. Valstybės pagalba aplinką tausojančioms technologijoms arba energijos taupymui gali būti leidžiama pagal Bendrijos gairių dėl valstybės paramos aplinkos apsaugai[82], patvirtintų 2008 m. sausio mėn. kaip Klimato paketo dalis, sąlygas. Valstybės pagalba MTTP ir inovaciniams projektams, įmonių grupėms, inovaciniams veiksmams ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų mainams gali būti skiriama MVĮ ir stambioms įmonėms pagal sąlygas, nustatytas valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje[83]. - Bendrajame bendrosios išimties reglamente[84] numatomos plačios galimybės valstybėms narėms teikti pagalbą aplinkos apsaugai pagal nesudėtingą tvarką ir iš karto nepranešant Komisijai. - Trumpa teisės aktų, kuriuose numatoma galimybė teikti paramą MVĮ net tik aplinkosaugai, bet ir, pavyzdžiui, MTTP ir inovacinės veiklos skatinimui, įmonių grupėms arba rizikos kapitalo priemonėms, santrauka pateikiama Bendrijos valstybės pagalbos MVĮ taisyklių vadove[85]. - Garantijos – kita valstybės pagalbos forma privačiam finansavimui skatinti[86]. - 2008 m. gruodžio 17 d. Komisija patvirtino laikinąją valstybės pagalbos sistemą, kuria valstybėms narėms leidžiama palengvinti galimybes bendrovėms gauti finansavimą pagal subsidijuojamas garantijas ir paskolų subsidijas investicijoms į produktus, kurie viršija ES aplinkosaugos standartus. Taip remiamos švarios technologijos ir efektyvus energijos vartojimas[87]. [1] Dok. 10082/09. [2] Kokie produktai priklauso šiai sričiai žr. http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex1.pdf. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=0,1136217,0_45571467&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htmhttp://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. Ataskaita „Electra“ parengta padedant Europos Komisijai, bet joje nebūtinai išreikšta Komisijos nuomonė. [5] COM(2008) 800. [6] Mažos apimties tyrimas „ES inovacijas skatinančių priemonių sąveika“, 2008 m. birželio mėn. [7] http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm. [8] COM(2008) 652. [9] „Europe INNOVATM “ iniciatyva http://www.europe-innova.org/index.jsp. [10] http://www.ipr-helpdesk.org/. [11] C(2008) 1329. [12] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication13083_en.pdf. [13] Sąrašas pateiktas http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [14] COM(2007) 723. [15] COM(2008) 865. [16] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=529&furtherNews=yes. [17] COM(2008) 868. [18] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=102&langId=en. [19] http://ec.europa.eu/education/index_en.htm. [20] COM(2007) 496; http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/e-skills/index_en.htm. [21] http://ec.europa.eu/research/era/index_en.html. [22] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva 2009/50/EB, OL L 155, 2009 6 18. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf – energijos tiekimo rinkos vertės 2005–2020 m. turėtų padidėti nuo 22 mlrd. iki 34 mlrd. EUR, o automatizavimo rinkos – nuo 58 mlrd. iki 84 mlrd. EUR. [24] COM(2005) 265. [25] COM(2006) 545. [26] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport.pdf. [27] Dok. 17271/1/08 — Pirmininkaujančios valstybės narės išvados. 2008 m. gruodžio mėn. [28] http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/statistics/part_2_energy_pocket_book_2009.pdf, p.30. [29] Tarptautinės energijos agentūros „Energetikos technologijų perspektyvos 2008 m.“ [30] Tarptautinės energijos agentūros „Energetikos technologijų perspektyvos 2008 m.“ [31] Direktyvos 2004/8/EB ir 2007/74/EB. [32] Tarptautinės energijos agentūros „Energetikos technologijų perspektyvos 2008 m.“ [33] 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB, OL L 140, 2009 6 5, p. 16–62. [34] Dabartinė energetikos sistema visų pirma sukurta elektros energijai paskirstyti viena kryptimi. [35] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex2.pdf. [36] Direktyva 2005/32/EB dėl ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams; OL L 121, 2005 7 22 . [37] Antžemines linijas ne visada galima pakeisti požeminiais elektros tinklais, visų pirma todėl, kad jų talpinė apkrova yra didelė ir ji turi būti kompensuojama kas maždaug 50 km. [38] COM(2007) 135. [39] COM(2005) 265. [40] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htmhttp://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. [41] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [42] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 640/2009. [43] Žalioji knyga apie energijos vartojimo efektyvumą. [44] COM(2006) 545. [45] http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/competitiveness/index.htm. [46] Pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/2009, nustatantį naujų lengvųjų automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį. ˇr. http://ec.europa.eu/environment/air/transport/co2/co2_home.htm. [47] CARS 21 tarpinės ataskaitos peržiūros aukšto lygio konferencija. Išvados ir ataskaita. [48] Žalioji knyga apie energijos vartojimo efektyvumą. [49] COM(2006) 545. [50] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 244/2009 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 245/2009. [51] Prancūzijos aplinkos ir energetikos valdymo agentūra. [52] COM(2008) 241. [53] COM(2008) 660. [54] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15666_en.pdf, p.57–63 ir p.72. [55] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf. [56] Taip pat. žr. COM(2009) 149 Komunikatą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos. [57] http://www.cenelec.eu. [58] Komunikatas „Aplinkosaugos aspektų integracija į Europos standartizaciją“, COM(2004) 130 galutinis. [59] http://ec.europa.eu/citizens_agenda/docs/sec_2007_1517_en.pdfhttp://ec.europa.eu/citizens_agenda/docs/sec_2007_1517_en.pdf. [60] http://www.smartenergyhome.eu/ . [61] COM(2008) 241 ir atnaujinta Strateginė energetikos apžvalga. [62] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [63] OL L 140, 2009 6 5. [64] COM(2007) 528. [65] COM(2007) 1. [66] COM(2008) 782. [67] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [68] COM(2008) 397. [69] 2005/32/EB. [70] COM(2006) 545. [71] COM(2008) 772. [72] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [73] COM(2004) 38. [74] COM(2008) 876 „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką.“ [75] COM(2007)843 galutinis. [76] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [77] http://ec.europa.eu/cip/index_en.htm.; http://ec.europa.eu/energy/intelligent/index_en.html. [78] Sprendimas Nr. 1364/2006/EB. [79] http://ec.europa.eu/agriculture/bioenergy/index_en.htm. [80] Reglamentai (EB) Nr. 1698/2005 ir Nr. 1974/2006. [81] http://ec.europa.eu/employment_social/esf/index_en.htm. [82] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/horizontal.html. [83] OL C 323, 2006 12 30, p. 1. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:323:0001:0026:EN:PDF. [84] 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), OL L 214, 2008 8 9, p. 3. [85] http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf. [86] 2008/B 155/02. [87] COM(2008) 800, p.10, su pakeitimais, padarytais 2009 m. vasario 25 d., OL C 83, 2009 4 7. Suvestinis tekstas http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:083:0001:0015:EN:PDF}.