Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Prancūzijos stabilumo programos /* SEK/2005/0144 galutinis */





Briuselis, 2.2.2005 SEK(2005) 144 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Prancūzijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedė bendrą valiutą, Tarybai ir Komisijai iki 1999 m. kovo 1 d. turėjo pateikti stabilumo programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pareiškė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia stabilumo programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos. Atsižvelgdama į valstybės biudžeto deficitą, didesnį už 3 % BVP 2002m., Taryba nusprendė, kad 2003 m. birželio 3 d. Prancūzijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2004 m. 2004 m. gruodžio 14 d. priimtame Komunikate Tarybai dėl „Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą“[2] Komisija priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti tinkamas terminas ištaisyti perviršinį deficitą. Remdamasi 2005 m. biudžete išdėstytomis priemonėmis ir Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozėmis, Komisija komunikate konstatavo, kad Prancūzijos valdžios institucijų priimtos priemonės iš esmės tinka ištaisyti perviršinį deficitą iki 2005 m. ir pagal perviršinio deficito procedūrą šiuo metu nereikia imtis jokių priemonių. Tačiau ji atkreipė dėmesį į tai, kad jei vėlesniame etape iškiltų problemų įgyvendinant numatytas korekcines priemones, ji turėtų rekomenduoti, kad Taryba sustiprintų biudžeto priežiūrą ir imtųsi reikiamų veiksmų pagal EB sutarties bei Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Pirmoji Prancūzijos stabilumo programa, apimanti 1999–2007 m. laikotarpį, buvo pateikta 1999 m. sausio 18 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. kovo 15 d. Atnaujinti variantai buvo pateikti kiekvienais metais, o naujausias – 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į savo 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[3], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo, patvirtintame Tarybos[4]. Teikiamas toks vertinimas: - 2004 m. atnaujinta Prancūzijos stabilumo programa buvo pateikta Komisijai 2004 m. gruodžio 7 d. Programa apima 2004–2008 m. laikotarpį ir atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau joje nėra privalomų bendro užimtumo augimo projekcijų pagal nacionalinės apskaitos apibrėžimą – ji pateikia užimtumo augimo projekcijas tik privačiame sektoriuje. Joje nepateikiami ir neprivalomi duomenys, kurie būtų pravertę programos įvertinimui. - 2004–2008 m. laikotarpiu programoje numatomas realaus BVP augimas sieks 2,5 % per metus. Pagal Komisijos apskaičiavimus, programos skaičiams taikant bendrai sutartą metodiką, realaus BVP augimas būtų šiek tiek didesnis už potencialų. Tačiau gamybos atotrūkis liks neigiamas iki 2008 m. Komisijos tarnybų projekcijos 2004–2006 m. laikotarpiui, kuriose numatomas realaus BVP augimas 2004 m. siekia 2,4 % ir 2,2 % – 2005 ir 2006 m., yra šiek tiek mažiau palankios už programos prognozes. Apskritai, nors ir palankios, programos makroekonominės projekcijos yra patikimos. - Programos tikslas – 2005 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP ir užtikrinti jo mažėjimą kitais metais. Deficito mažėjimo nuo 3,6 % BVP 2004 m. iki 2,9 % BVP 2005 m. visų pirma būtų galima pasiekti vienkartinėmis pajamomis, kurios siektų 0,4 % BVP[5]. Prognozuojama, kad vėlesniais metais deficitas sumažės 0,6–0,7 procentinio punkto BVP per metus iki 0,9 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesniu, dabartinis variantas iš esmės patvirtina planuojamą koregavimą šiek tiek palankesniame makroekonominiame scenarijuje. Pirminis balansas pagerės nuo 0,7 % BVP deficito 2004 m. iki 2,2 % BVP pertekliaus 2008 m. Pagal Komisijos apskaičiavimus, pagrįstus atnaujinto varianto projekcijomis ir bendrai sutarta metodika, pagal ciklą pakoreguotas balansas taip pat pagerės 0,6–0,7 procentinio punkto per metus nuo 2005 m. ir 2008 m. pasieks – 0,7 % BVP. Vidutinės trukmės biudžeto strategija, kaip ir ankstesniuose variantuose, yra pagrįsta daugiamečių tikslų nustatymu, didinant valstybės realias išlaidas ir mažinant išlaidų ir BVP santykį. Numatoma, kad pajamų ir BVP santykis išliks daugiau ar mažiau stabilus. - Sprendžiant pagal turimą informaciją, Prancūzijos valdžios institucijų įgyvendintų priemonių turėtų pakakti, kad deficitas būtų sumažintas iki 3 % BVP 2005 m. Tačiau biudžeto būklė išlieka pažeidžiama, ir bet koks nepalankus makroekonominis ar biudžeto būklės pokytis gali sutrukdyti ištaisyti perviršinį deficitą 2005 m. Po 2005 m. numatomas biudžeto koregavimas yra svarbus, ir tai yra suprantama, atsižvelgiant į biudžeto būklės rimtumą. Tačiau projekcijos gali būti rizikingos ir kai kuriais atvejais nepakankamai pagrįstos. Visų pirma 2006 m. prognozuojamo deficito sumažinimas atrodo neįmanomas dabartinės politikos sąlygomis. Programoje numatytas deficito sumažėjimas nuo 2,9 % BVP 2005 m. iki 2,2 % BVP 2006 m., nors, kaip paskelbta, mokesčius sumažinus 0,2 % BVP, nebus vienkartinių pajamų. Programoje nepateikiama pakankamai informacijos apie priemones, skirtas kompensuoti tokius pokyčius. Laikantis prielaidos, kad ekonominė politika nepakis, Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozė numato valdžios sektoriaus deficito padidėjimą nuo 3,0 % iki 3,3 % BVP 2006 m. Tai reiškia, kad pagal dabartinio augimo prielaidas, norint pasiekti programoje nustatytą tikslą, reikėtų imtis priemonių, skirtų sumažinti deficitą 1 procentiniu punktu BVP 2006 m. Be to, 2006–2008 m. laikotarpiui nustatytas valdžios sektoriaus išlaidų tikslas – realus 1,2 % padidėjimas per metus – reiškia žymų lėtėjimą, palyginti su pastarojo meto tendencijomis, ir tikėtina, kad jį bus sunku pasiekti dabartinės politikos sąlygomis. 2003 ir 2004 m. įgyvendinus struktūrines (pensijų ir sveikatos priežiūros) reformas akivaizdžiai buvo žengtas žingsnis teisinga linkme, bet to nepakanka norint užtikrinti numatytą išlaidų lėtėjimą. Taip pat nerimą kelia išlaidų tikslų patikimumas, nes buvo gerokai prasilenkta su ankstesniuose planuose užsibrėžtais tikslais. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, prognozuojamas koregavimas, nors ir žymus, neužtikrina pakankamo patikimumo, kad nebūtų pažeista 3 % BVP riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams iki 2007 m. Be to, nepakanka užtikrinti, kad Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės beveik subalansuoto biudžeto tikslas bus pasiektas per programos laikotarpį. - Prognozuojama, kad skolos ir BVP santykis, per 2001–2004 m. laikotarpį pakilęs 8 procentiniais punktais iki 64,8 %, liks virš 60 % BVP visą programos laikotarpį (62 % 2008 m.). Laipsniškas mažėjimas prasidės tik 2006 m., kurį sukels nominalaus BVP augimas ir poslinkis link pirminio pertekliaus. Prognozuojamas skolos vystymasis yra toks pat neužtikrintas kaip ir deficito santykis. - Atnaujintame variante apžvelgiamos struktūrinės reformos, kurias neseniai pradėjo vykdyti Prancūzijos valdžios institucijos. Visų pirma programoje išsamiai pristatoma sveikatos draudimo sistemos reforma, įgyvendinta 2004 m. vasarą, kurios tikslas – sveikatos draudimo sistemą suderinti su biudžeto balansu 2007 m. (nuo 0,8 % BVP deficito 2004 m.) ir tuo pačiu išlaikyti sveikatos priežiūros kokybę. Reforma, kurios kitas tikslas – gerinti bendrą sistemos valdymą, buvo įsteigtas nepriklausomas įspėjamasis komitetas, kurio užduotis būtų, nustačius nukrypimą nuo oficialiojo tikslo, formuluoti rekomendacijas. Po sveikatos draudimo reformos buvo vykdoma pagrindinė 2003 m. priimtos pensijų sistemos reforma, kuri suteikė nemažai finansinių paskatų išlikti aktyviems iki įstatymų numatyto pensinio amžiaus ir vėliau. Galiausiai programoje pabrėžiama, kad naujasis valstybės sektoriaus biudžeto programinis dokumentas ( Loi Organique relative aux Lois de Finances ) turėtų užtikrinti tolesnę pažangą didinant viešųjų išlaidų programų kokybę ir veiksmingumą bei lengvinant biudžeto tikslų įgyvendinimą. Nors šių reformų tikriausiai nepakanka įgyvendinti atnaujintame variante nustatytus išlaidų tikslus ir užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus finansų tvarumą, einama teisinga linkme. - Yra rimtas pavojus ilgalaikiam valstybės finansų stabilumui, nes numatomos labai didelės biudžeto išlaidos senėjančiai visuomenei, nepaisant pagrindinių struktūrinių reformų pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų srityse įgyvendinimo atitinkamai 2003 ir 2004 m. Todėl nevykdant tolesnių reformų, ateityje reikėtų papildomo konsolidavimo. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Prancūzija įgyvendino pagrindines struktūrines reformas, pirmiausia pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų srityse, dėl kurių bus gerokai lengviau kovoti su senėjančios visuomenės pasekmėmis. Tačiau pagal ciklą pakoreguoto deficito sumažėjimas 2004 m. bus žymiai mažesnis už rekomenduotiną, tad Prancūzija nesiėmė priemonių, kurios paspartintų pagal ciklą pakoreguoto deficito mažėjimą, pagerėjus ekonominio augimo sąlygoms. Be to, 2004 m. variante prognozuojamo vidutinės trukmės koregavimo, nors ir nemažo, nepakaks užtikrinti beveik subalansuotą biudžeto būklę per atnaujinto varianto laikotarpį, ir dėl jo kyla abejonių. - Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Prancūzijai derėtų: i) imtis reikiamų veiksmų užtikrinant perviršinio deficito ištaisymą 2005 m.; ii) užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas būtų vykdomas ir po 2005 m. siekiant beveik subalansuoto biudžeto būklės 2008 m.; iii) tęsti struktūrines reformas ir kontroliuoti išlaidas, kad būtų užtikrintas programoje nustatytų daugiamečių išlaidų tikslų įgyvendinimas. * * * Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Prancūzijos stabilumo programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Prancūzijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. vasario 17 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Prancūzijos stabilumo programą, kuri apima 2004–2008 m. laikotarpį. Iš esmės programa atitinka pataisyto „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau ji nepateikia bendro užimtumo augimo, kaip apibrėžta nacionalinėse sąskaitose, privalomų projekcijų ir kai kurių neprivalomų rodiklių. Todėl Prancūzijos prašoma visiškai atitikti reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, numato, kad realaus BVP augimas 2004–2008 m. sieks 2,5 %, tik šiek tiek daugiau už potencialų augimą. Remiantis turima informacija, šis scenarijus atspindi nors ir labai palankias, bet patikimas augimo prielaidas. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos. 3. 2003 m. birželio 3 d. Taryba nusprendė, kad Prancūzijoje buvo perviršinis deficitas, ir pateikė rekomendaciją jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2004 m. 2004 m. gruodžio 14 d. priimtame Komunikate Tarybai dėl „Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą“[7] Komisija priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti tinkamas terminas ištaisyti perviršinį biudžeto deficitą, nes 2003 m. lapkričio mėn. Tarybos išvados turėjo teisinių padarinių, kol tų išvadų nepanaikino Teismas. Pagrindinis programos biudžeto strategijos tikslas yra 2005 m. sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP. Kitas programos tikslas – užtikrinti valdžios sektoriaus deficito mažėjimą vėlesniais metais. Prognozuojama, kad nuo 2005 m. deficitas nuosekliai mažės 0,6–0,7 procentinio punkto BVP per metus iki 0,9 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šis variantas iš esmės patvirtina planuojamą koregavimą truputį palankesniame makroekonominiame scenarijuje. Pagal Komisijos apskaičiavimus, pagrįstus atnaujinto varianto projekcijomis ir bendrai sutarta metodika, pagal ciklą pakoreguotas balansas taip pat pagerės apie 0,6–0,7 procentinio punkto per metus nuo 2005 m. ir 2008 m. pasieks – 0,7 % BVP. Kaip ir ankstesniuose variantuose, vidutinės trukmės biudžeto strategija pagrįsta daugiamečių tikslų nustatymu, didinant valstybės realias išlaidas ir mažinant išlaidų ir BVP santykį. Prognozuojama, kad pajamų ir BVP santykis išliks daugiau ar mažiau stabilus, ir tai sukels lygiagretų deficito mažėjimą. 4. Remiantis turima informacija, Prancūzijos valdžios institucijų imtųsi priemonių turėtų pakakti, kad deficitas būtų sumažintas iki 3 % BVP 2005 m. Tačiau biudžeto būklė Prancūzijoje išlieka pažeidžiama. Perviršiniam deficitui ištaisyti reikia veiksmingai įgyvendinti visas numatytas priemones ir papildomas priemones, numatytas neigiamų pokyčių atveju. Be to, kadangi prognozuojamą deficito sumažėjimą 2005 m. daugiausiai lems vienkartinis mokėjimas, kuris sieks 0,5 % BVP, 2005 m. numatomas biudžeto koregavimas yra gana kuklus. Po 2005 m. biudžetas gali būti vykdomas ir blogiau, nei numatyta programoje. Visų pirma 2006 m. numatytam deficito tikslui iškyla pavojus dabartinės politikos sąlygomis, todėl, kad paskelbus apie mokesčių sumažinimą tais metais, nebus pagrindinių vienkartinių pajamų. Be to, 2006–2008 m. laikotarpiui nustatytą išlaidų tikslą pasiekti bus sunku dabartinės politikos sąlygomis, net jei pastaraisiais metais įgyvendinus struktūrines reformas buvo žengtas akivaizdus žingsnis teisinga linkme. Nerimą kelia išlaidų tikslų patikimumas, nes buvo gerokai prasilenkta su ankstesniuose variantuose užsibrėžtais tikslais. 5. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių užtikrinti pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3 % deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams iki 2007 m. Taip pat nepakanka užtikrinti, kad Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės beveik subalansuoto biudžeto tikslas bus pasiektas per programos laikotarpį. 6. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 64,8 %, daugiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis nuo 2006 m. mažės ir 2008 m. pasieks 62 % BVP. Skolos santykio vystymasis yra toks pat neužtikrintas kaip ir deficito tikslai. 7. Prancūzijos ilgalaikiam valstybės finansų stabilumui iškyla tam tikras pavojus, nes numatomos labai didelės biudžeto išlaidos senėjančiai visuomenei, nepaisant pagrindinių struktūrinių reformų pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų srityse įgyvendinimo atitinkamai 2003 ir 2004 m. Todėl nevykdant tolesnių reformų, ateityje reikėtų papildomo biudžeto konsolidavimo, kuris užtikrintų valstybės finansų tvarumą. 8. Ekonominės politikos sritys, nustatytos 2004 m. variante, iš dalies atitinka bendrosiose ekonominės politikos gairėse pateiktas rekomendacijas, ypač turinčias poveikį biudžetui. Prancūzija įgyvendino svarbias struktūrines reformas, pirmiausia sveikatos priežiūros ir pensijos sistemų srityse, dėl kurių bus gerokai lengviau kovoti su senėjančios visuomenės pasekmėmis. Tačiau pagal ciklą pakoreguoto deficito sumažėjimas 2004 m. bus žymiai mažesnis už rekomenduotiną, ir, be to, Prancūzija nesiėmė priemonių, kurios paspartintų pagal ciklą pakoreguoto deficito mažėjimą ekonominio augimo sąlygoms tapus palankesnėms. Be to, 2004 m. variante planuojamas vidutinės trukmės koregavimas, nors ir nemažas, kelia abejonių ir nesudarys sąlygų beveik subalansuotai biudžeto būklei per programos laikotarpį. * * * Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Prancūzija turėtų: i) imtis reikalingų veiksmų, kad būtų užtikrintas perviršinio deficito ištaisymas 2005 m.; ii) siekiant priartinti biudžetą prie pusiausvyros 2008 m., užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas būtų vykdomas ir po 2005 m.; iii) tęsti struktūrines reformas ir kontroliuoti išlaidas, kad būtų užtikrintas programoje nustatytų daugiamečių išlaidų tikslų įgyvendinimas. Lentelė: Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 2,4 | 2,2 | 2,2 | – | – | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | – | SVKI infliacija (%) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 2,3 | 2,0 | 1,8 | – | – | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | – | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | 2004 m. spalio mėn. KOM | – 3,7 | – 3,0 | – 3,3 | – | – | 2003 m. gruodžio mėn. SP | – 3,55 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,5 | – | Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | 2004 m. spalio mėn. KOM | – 0,7 | – 0,1 | – 0,4 | – | – | 2003 m. gruodžio mėn. SP | – 0,6 | 0,1 | 0,9 | 1,6 | – | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 2004 m. spalio mėn. KOM 2003 m. gruodžio mėn. SP1 | – 3,4 – 3,5 – 3,2 | – 2,7 – 2,8 – 2,6 | – 2,0 – 3,1 – 1,9 | – 1,4 – – 1,3 | – 0,7 – – | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 64,9 | 65,5 | 66,3 | – | – | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 62,8 | 63,2 | 62,8 | 61,8 | – | Pastaba: 1Komisijos tarnybos apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. Šaltiniai: Stabilumo programa; Komisijos tarnybų 2004 metų rudens ekonominė prognozė; Komisijos apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] 2004 m.12.14 d. dokumentas KOM(2004) 813. [3] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [4] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [5] 2004 m. rugsėjo mėn. pateikus 2005 m. biudžeto projektą šis vienkartinis mokėjimas buvo pakeistas į 0,5 % BVP. Nors ši pataisa buvo įtraukta į Komisijos tarnybų rudens prognozę, programos projekcijos vis dar paremtos pirminiu skaičiavimu, t. y. 0,4 % BVP. [6] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] 2004 m.12.14 d. dokumentas KOM(2004) 813.