EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.20 
SEK(2011) 1589 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS PASI ŪLYMO 
dėl koncesijos sutar čių skyrimo 
{KOM(2011) 897 galutinis} 
{SEK(2011) 1588 galutinis}  
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
DIREKTYVOS  DĖL KONCESIJOS  SUTARČIŲ SKYRIMO  PASIŪLYMO  POVEIKIO  VERTINIMAS   
1. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Koncesijų sutartis valdžios institucijos paprasta i naudoja kaip priemones numatyti paslaug ų 
teikimą arba infrastrukt ūros statybos darbus. Kon cesijos yra sutartinis įsipareigojimas tarp 
valdžios institucijos ir ūkio subjekto (koncesininko), kur io pagrindu pastarasis teikia 
paslaugas arba vykdo darbus, o jo atlyginim ą faktiškai sudaro teis ė eksploatuoti darb ų arba 
paslaugų rezultatus. Koncesijos ypa č tinka įgyvendinant viešojo intereso projektus, kai 
nacionalin ės arba vietos valdžios institucijos turi sutelkti privat ųjį kapitalą bei technines žinias 
ir taip papildyti menkus viešuosius ištek lius. Koncesijos yra svarbi ES ekonomin ės veiklos 
dalis ir dažnai naudojamos tinkl ų pramonės srityse ir teikiant be ndrojo ekonominio intereso 
paslaugas. Koncesininkai gali, pavyzdžiui, st atyti ir valdyti greitkelius, teikti oro uost ų 
paslaugas ar valdyti vand ens paskirstymo tinklus. 
Privačius partnerius įtraukiančios koncesijos yra tam tikra vi ešojo ir privataus sektori ų 
partneryst ės (VPP)1 forma. Remiantis turima informacija galima teigti, kad daugiau nei 60 % 
visų VPP sandori ų sudaro koncesij ų sutartys. Koncesijos modelis, pagal kur į privatus 
partneris kaip atlyg į įgyją teisę eksploatuoti darbus arba pasl augas, prisiimdamas šiai sri čiai 
būdingą finansinę riziką, yra patogi teisin ė struktūra viešiesiems uždaviniams įgyvendinti per 
VPP ir tokiu b ūdu suteikia galimyb ę atlikti itin reikalingus viešuosius darbus ir suteikti 
paslaugas, ne įtraukiant su tuo susijusi ų lėšų į valdžios sektoriaus balans ą.  
Kadangi koncesija susijusi su veiksmingu vieš ųjų lėšų paskirstymu, pirkimas koncesijos b ūdu 
(o netiesiogiai ir VPP b ūdu) ypač aktualus esam ų griežtų biudžetini ų suvaržym ų ir 
ekonomini ų sunkumų daugelyje ES šali ų narių sąlygomis. Iniciatyva d ėl koncesij ų laikytina 
viena iš priemoni ų, skirtų efektyvesniam vieš ųjų lėšų paskirstymui užtikrinti, sudarant s ąlygas 
sudaryti sutart į konkurencijos keliu.  
Šiuo metu paslaugų koncesijos  sutarčių skyrimui taikomi tik Sutarties principai (vienodo 
požiūrio, nediskriminavimo, skaidrum o ir proporcingumo), o skiriant darbų koncesij ą 
(išskyrus komunalini ų paslaugų sektorių) taip pat iš dalies taikomi keli antrin ės teisės aktai. O 
viešojo pirkimo sutartys smulkiai reglamentuojamos antrin ės teisės aktų (apiman čių 
klasikinius ir komunalini ų paslaugų sektorius)2.  
Dėl koncesijas reglamentuojan čių ES taisykli ų neaiškumo kyla didžiausios šiuo metu 
nustatytos problemos: teisinis neaiškumas (1.1.), patekimo į rinką kliūtys (1.2.) ir atitinkam ų 
teisinių garantijų konkurso dalyviams tr ūkumas (1.3.). 
1.1. Ekonomin į neefektyvum ą formuojantis teisinio aiškumo tr ūkumas  
Teisinis neaiškumas turi įtakos tiek koncesijos apibr ėžimui, tiek taikytinai tvarkai. Pagal 
esamą apibrėžtį sunku atskirti koncesijas nuo viešojo pirkimo sutar čių (taip pat atskirti darb ų 
ir paslaug ų koncesijas). Nors Teismas išaiškino, ka d esminis koncesijos aspektas yra su darb ų 
                                                 
1 Statistikos sumetimais koncesijos apibr ėžiamos kaip projekta i, kuriuose didžioji įplaukų dalis gaunama iš 
naudotojų, kurie yra tretieji asmenys, o V PP atveju – iš valdžios institucij ų. 
2 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB d ėl viešojo darb ų, prekių ir 
paslaugų pirkimo sutar čių sudarymo tvarkos derinimo, 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2004/17/EB d ėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto 
paslaugų sektoriuose, vykdom ų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30). 
 
LT 3   LT ir paslaug ų eksploatavimu susijusi rizika, kuri ą turi prisiimti koncesininkas, ta čiau liko 
neapibrėžti tokie esminiai elementa i kaip rizikos lygis ir r ūšys. Be to, lieka neaiškus iš 
Sutarties kylan čių skaidrumo ir nediskriminavimo įsipareigojim ų turinys. Nacionalin ėje 
teisinėje bazėje taip pat nepateikiamas joks  galimas problemos sprendimo b ūdas, kadangi d ėl 
tų pačių priežasčių sunku užtikri nti nacionalini ų teisės aktų atitikimą ES taisykl ėms. 
Keliais lygmenimis neaiški situacija yra reik šmingo ekonominio neefektyvumo priežastis ir 
daro žalą perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams, ūkio subjektams ir 
paslaugų naudotojams. Iš ties ų, esant teisiniam neaiškumui, perkan čiosios organizacijos ir 
subjektai dažniau susiduria su neteis ėtai sudaryt ų sutarčių atšaukimo ar ankstyvo nutraukimo 
rizika ir galiausiai ne siryžta sudaryti koncesij ų sutarčių tais atvejais, kai tokios sutarties r ūšies 
sudarymas gali b ūti vykęs sprendimas. Taip pat ūkio subjektai dažnai nesiryžta dalyvauti 
projektuose, kurie gali b ūti organizuojami pažeidžiant ES teis ę. Ribotas susidom ėjimas 
koncesijomis taip pat gali tur ėti neigiam ą poveikį VPP plitimui ir tod ėl stabdyti ES pilie čiams 
svarbių paslaugų teikimo efektyvumo be i inovatyvumo tobulinim ą.  
1.2. Patekimo į rinką kliūtys  
Be teisinio neaiškumo, esama situacija taip pat pasižymi patekimo į rinką kliūtimis. 
Valstybių narių teisinėse sistemose labai skirtingai traktuojama koncesij ų suteikimo taisykli ų 
taikymo sritis, viešinimo lygis ir skaidrumo normos, proced ūrų pasirinkimas, atrankos ir 
sutarčių sudarymo kriterijai bei technin ės specifikacijos. Tod ėl nacionalin ės sistemos vis 
labiau tolsta viena nuo kitos, o situacij ą dar labiau apsunkina perkan čiųjų organizacij ų ir 
subjektų dažnai taikomos neteis ėtos praktikos, pavyzdžiui, tie sioginis koncesijos sutarties 
sudarymas arba neobjektyvi ų kriterijų naudojimas.  
Dėl to ūkio subjektai veikia nevienodomis s ąlygomis ir dažnai prar anda rinkos teikiamas 
galimybes. Dauguma vieš ųjų konsultacij ų dalyvių patvirtino, kad tokia situacija ver čia didinti 
išlaidas teisin ėms konsultacijoms ir nuodugniam specifini ų vietos sąlygų pažinimui ir sudaro 
kliūtis kitos ES valstyb ės narės ūkio subjektams patekti į tas rinkas. Padaroma žala ne tik 
kitose valstyb ėse narėse esantiems konkurentams: perkan čiosios organizacijos ir vartotojai 
netenka kainos ir kokyb ės santykio, kurio b ūtų galėję tikėtis.  
1.3. Nepakankama kandidat ų teisinė apsauga 
Paslaugų koncesijoms ir tam tikru mastu darb ų koncesijoms n ėra taikomos taisykl ės, 
numatančios teisių gynimo priemones vieš ųjų pirkimų srityje. Tod ėl nukentėję konkurso 
dalyviai nepajunta nau dos iš svarbios teisin ės apsaugos, kuri ą suteikia Teisi ų gynimo 
priemonių direktyva. Nors kai kurios valstyb ės narės išplėtė šios direktyvos taikymo srit į iki 
paslaugų koncesij ų, kitos to nepadar ė. Dėl šios priežasties galimo ES sutarties princip ų 
pažeidimo negalima spr ęsti adekva čiai.  
2. SUBSIDIARUMAS  
Nors min ėtų problem ų realus poveikis jau čiamas nacionaliniu lygmeniu, jos turi įtakos ir 
veiksmingam ES vidaus rinkos funkcionavimui.  
Net jei valstyb ės narės imtųsi teisėkūros veiksm ų kurti teisin ę sistemą pagal Sutarties 
principus, bent dvi problemos vis tiek likt ų neišspręstos: teisinio neaiškumo, susijusio su 
nacionalini ų įstatymų leidėjų vykdomu t ų principų aiškinimu, pavojus ir dideli skirtumai tarp 
skirtingose valstyb ėse narėse priimtų teisės aktų.  
 
LT 4   LT Valstybės narės vienodai suprast ų i š  E S  p r i n c i p ų kylančius įsipareigojimus tik ėmusis 
veiksmų ES lygmeniu. Taisykli ų derinimas ES teis ės aktų leidėjo veiksmais taip pat gali 
geriausiai pašalinti skir tumus tarp nacionalini ų režimų.  
3. TIKSLAI   
Bendras esamos iniciatyvos tikslas – kurti platesniam koncesij ų naudojimui palanki ą sistemą, 
taip prisidedant prie ekono minio augimo ir inovacij ų. Šia iniciatyva didžiausias d ėmesys 
skiriamas sprendimams, leidžiantiems didinti kokyb ę ir gerinti daugumos socialiai ir 
ekonomiškai svarbi ų paslaugų prieinamum ą palengvinant investavim ą, didinant konkurencij ą 
dėl koncesij ų sutarčių sudarymo ir tokiu b ūdu sukuriant daugiau verslo galimybi ų ES 
įmonėms bei skatinant inovacijas.  
4. TEISĖS AKTŲ TAIKYMO SRITIS   
Koncesijas reglamentuojantys teis ės aktai turi apimti šio tipo sutar čių sudarym ą ne tik 
klasikiniame sektoriuje (Direkty va 2004/18/EB), bet ir komunalini ų paslaugų sektoriuje 
(Direktyva 2004/17/EB), kuriam b ūdingas didelis koncesij ų skaičius.  
Neprioritetin ės paslaugos, pvz., sveikata, švietimas ir socialin ės paslaugos, šiuo metu yra tik 
iš dalies reglamentuojamos vieš ųjų pirkimų direktyvose, nes buvo manoma, kad jos neturi 
didelio poveikio tarptautinei prekybai. Ta čiau neseniai atlikus ES vieš ųjų pirkimų teisės aktų 
poveikio ir efektyvumo vertinim ą Komisija padar ė išvadą, kad daugelio anks čiau 
prioritetin ėmis nelaikyt ų kategorij ų paslaug ų iš tikro palyginti gausiai teikiamos 
tarpvalstybiniu mastu. Į šią išvadą reikėtų atsižvelgti rengiant visus naujus vieš ųjų pirkimų 
srities pasi ūlymus. Tod ėl tokia išvada pateisina tai, kad taisykles numatoma taikyti ir toms 
paslaugoms. Visgi d ėl skirting ų nacionalini ų kultūrinių tradicijų tokios paslaugos kaip 
socialinės, sveikatos prieži ūros ir švietimo ir toliau tarpvalstybiniu mastu n ėra teikiamos 
gausiai; jos re čiau skiriamos koncesij ų tvarka. 
Tam tikros r ūšies paslaug ų koncesijų sutarčių skyrimas jau reguliuojamas pagal specifines 
taisykles, pavyzdžiui, keleivinio geležinkeli ų ir kelių transporto paslaug ų (pagal Reglament ą 
Nr. 1370/2007) ir oro susisiekimo paslaug ų (pagal Reglament ą Nr. 1008/2008), tod ėl joms 
neturi būti taikomi b ūsimi koncesijas reglamentuojantys teis ės aktai.  
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS  
Komisija išanalizavo skirtingas politikos galimybes, kuriomis b ūtų siekiama įgyvendinti 
ankstesniame skyriuje išva rdytus tikslus. Šios galimyb ės yra šie su teis ės aktų leidyba susij ę 
arba nesusij ę veiksmai: politika nekei čiama, kryptinga pažeidim ų nagrinėjimo politika, 
neprivalomo pob ūdžio teisės aktai, teis ės aktai (elementarios taisykl ės, detalios taisykl ės, 
mišrios taisykl ės).  
Detaliai bus nagrin ėjamos tik su teis ės aktų leidyba susijusios priemon ės, nes, kaip 
paaiškinama v ėliau, nei kryptinga pažeidim ų politika, nei neprivalomo pob ūdžio teisės aktai 
nėra visapusiškai tinkami įgyvendinti pateiktus uždavinius.  
5.1. Bazinis scenarijus (1 galimyb ė) 
Ši galimyb ė reiškia, kad status quo  situacijai keisti veiksm ų nesiimama. Tokiu atveju teisinio 
neaiškumo ir esam ų kliūčių patekti į ES koncesij ų rinką nulemtas ekonominis 
neveiksmingumas neišnykt ų: sudarydamos koncesij ų sutartis perkan čiosios organizacijos ir 
 
LT 5   LT perkantieji subjektai negal ėtų užtikrinti geriausio kainos ir kokyb ės santykio, ūkio subjektai 
prarastų svarbią verslo galimyb ę, o vartotoj ų gaunama nauda tebeb ūtų ribota.  
5.2. Kryptinga pažeidim ų nagrinėjimo politika (2 galimyb ė) 
Ši priemon ė reikštų intensyvesn į ir sistemingesn į pažeidimo byl ų nagrinėjimo proced ūros 
naudojim ą pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV) 258 straipsn į sprendžiant 
Sutarties princip ų pažeidimo atvejus koncesij ų suteikimo metu. Toks pasirinkimas atnešt ų 
teigiamų poslinki ų, tačiau juo neb ūtų išspręstos nustatytosios problemos ir jo poveikis 
išryškėtų tik po ilgesnio laiko. Tod ėl ši priemon ė neatitinka iniciatyvos tiksl ų ir taip pat gali 
būti atmesta. 
5.3. Neprivalomo pob ūdžio teisės aktai (3 galimyb ė) 
Neprivalomo pob ūdžio teis ės aktų galimyb ė pateikiama Komisijos aiškinamajame 
komunikate arba rekomendaci joje. 2000 m. komunikatas d ėl koncesij ų iki šiol neužtikrino 
teisinio aiškumo ir Sutarties princip ų laikymosi3. Naujas komunikatas tikriausiai padidint ų 
suinteresuot ųjų šalių atidumą teisminei praktikai, ta čiau jame tekt ų apsiriboti vien tik esamos 
teisminės praktikos aiškinimu. Be to, komunikatas n ėra privalomojo pob ūdžio, tod ėl 
veikiausiai neužtikrint ų koncesijų sutarčių viešinimo Europos S ąjungoje ir koncesij ų skyrimo 
procedūrų sąžiningumo. 
Šios pastabos tinka ir Ko misijos rekomendacijai. Tod ėl atrodo, kad iniciatyvos tikslai neb ūtų 
pasiekti nei komunikatu, nei rekomendacija. Taigi šio pasirinkimo galima atsisakyti. 
5.4. Teisės aktai – galimybi ų turinys 
Dvi radikalios teis ėkūros srities priemon ės yra nustatyti elementarias taisykles, atitinkan čias 
esamas darb ų koncesijų nuostatas, pateiktas Direktyvoje 20 04/18/EB, arba deta lias taisykles, 
pagrįstas esama viešojo pirkimo sutar čių teisine sistema. Tre čioji priemon ė – mišrios taisykl ės 
– atspindėtų dviejų minėtųjų sprendim ų kompromis ą.  
6. TEISĖKŪROS  GALIMYBI Ų POVEIKIO  VERTINIMAS  
6.1. Teisės aktų taikymo sritis 
Direktyvos d ėl koncesij ų pasiūlymas, nepriklausomai nuo jo faktinio turinio, b ūtų taikomas 
koncesijoms tiek klasikiniame, tiek komunalini ų paslaugų sektoriuose. 
Tačiau naujos taisykl ės nebūtų taikomos paslaug ų koncesijoms, kurios reglamentuojamos 
Transporto reglamentu4 ir Oro susisiekimo paslaug ų reglamentu5, siekiant t ų koncesijų atskirų 
teisinių režimų stabilumo, ir tik iš dalies – koncesijoms d ėl socialini ų paslaugų. Tiek darb ų, 
tiek paslaug ų koncesij ų ribos tur ėtų užtikrinti, kad tos taisykl ės būtų taikomos tik toms 
koncesijoms, kuriomis tikrai gali b ūti susidom ėta kitose ES valstyb ėse narėse. 
6.2. 4 galimyb ė: teisės aktai (elementarios taisykl ės)  
Elementarias taisykles sudaryt ų nuostatos, šiuo metu taikomos darb ų koncesijoms 
klasikiniuose sektoriuose,  taip pat koncesijos s ąvokos paaiškinimas.  
                                                 
3 Komisijos aiškinamasis komunikatas d ėl koncesij ų pagal Bendrijos teis ę (OL C 121, 2000 4 29). 
4 Reglamentas 1370/2007, ESOL L 315, 2007 12 3. 
5 Reglamentas 1008/2008, ESOL L 293, 2008 10 31. 
 
LT 6   LT Aiškesni viešojo pirkimo sutar čių ir koncesij ų atskyrimo kriterijai, tik ėtina, galėtų sumažinti 
koncesijoms neteisingai priskiriam ų viešojo pirkimo sutar čių skaičių.  
Svarbiausia ši ų taisyklių – prievol ė paskelbti  apie pranešim ą apie koncesij ą ES Oficialiajame 
leidinyje. Šiuo reikalavimu tikimasi sumažinti tiesiogini ų koncesij ų sutarčių sudarym ų 
skaičių, prisidėti prie geresnio informavimo apie koncesijas, pašalinti teisin į neaiškum ą dėl 
atitikimo „adekvataus paskelbimo“ standartams ir sumažinti smulkaus ir vidutinio verslo 
išlaidas dalyvaujant koncesij ų konkursuose.  
Tikėtina, kad didesn ės konkurencijos ir didesnio  varžymosi rezultatai b ūtų konkurencingesni 
pasiūlymai ir tokiu b ūdu – geresni rezultatai perkan čiosioms organizacijoms, perkantiesiems 
subjektams ir vartotojams.  
Vengiant diskriminacijos, kovojant su korupcija ir skatinant tarptautini ų dalyvių įsijungimą 
galėtų būti naudingos nuostatos d ėl pasiūlymų pateikimo trumpiausi ų laikotarpi ų.  
Teisės aktai yra vienintel ė galimyb ė, susiejanti paslaug ų paslaugų koncesij ų sutarčių 
sudarymo proced ūras su teisi ų gynimo priemoni ų direktyvomis.  Jie turėtų kur kas labiau 
pagerinti teisin ę konkurso dalyvi ų apsaugą, taip pat didinti j ų pasitikėjimą perkančiųjų 
organizacij ų ir perkan čiųjų subjektų sprendim ų nešališkumu ir skatinti juos aktyviau dalyvauti 
konkursuose.  
Elementarios taisykl ės taip pat gal ėtų užtikrinti vienod ą požiūrį procedūrų eigoje. Ta čiau šiuo 
atžvilgiu j ų efektyvumas yra mažiau nusp ėjamas. Vienas galimas tr ūkumas yra tas, kad 
didesnis koncesij ų suteikimo skaidrumas gali paskatinti didesn į didelių įmonių dominavim ą. 
Tačiau nebūtinai taip atsitiks. Suinteresuotosios šalys man ė, kad su elementariomis 
taisyklėmis susijusias administracines ir reikalavim ų laikymosi išlaidos netur ėtų būti didelės 
ir jas atsvert ų intensyviau konkuruojant pasiekti rezultatai.  
Svarstant galim ą socialinę žalą, galiojantys ES teis ės aktai dėl darbuotoj ų teisių apsaugos 
įmonių perdavimo atveju riboja galimybes priverstin ai atleisti, kai sutartis nebesudaroma su 
veiklą vykdžiusiu subjektu.  
Elementarios taisykl ės neturėtų poveikio perkan čiųjų organizacij ų ir perkan čiųjų subjektų ar 
kontrolės institucij ų galimybėms nustatyti, kuri ų aplinkosaugos standart ų laikytis privaloma.  
Elementarios taisykl ės galėtų sukurti stabili ą teisinę sistemą, skatinti koncesij ų naudojim ą ir 
tokiu būdu palengvinti investavim ą bei skatinti inovac ijas. Didesnis skai drumas, skatinantis 
inovatyvesn į santykį su viešosiomis paslaugomis ir didesn į jų pasirinkim ą bei efektyvum ą, 
gali atnešti teigiam ų rezultatų perkančiosioms organizacijoms, perkantiesiems subjektams ir 
vartotojams, pagerinti patekimo į rinką sąlygas ir kurti naujas verslo galimybes.  
6.3. 5 galimyb ė: teisės aktai (detalios taisykl ės) 
Detalios taisykl ės apimtų visus teisinius spendimus, numatomus elementari ų taisyklių 
pasirinkimu. Tod ėl detalių taisyklių poveikis teisiniam aiškumui  iš dalies sutampa su 
elementari ų taisyklių poveikiu. Be to, ši galimyb ė apimtų tų pačių kaip ir viešojo pirkimo 
sutartims taikom ų taisyklių (atrankos ir sutar čių sudarymo kriterij ų bei sudarymo proced ūrų) 
naudojim ą. Taigi tam tikru atžvilgiu šios taisykl ės veikiausiai padidint ų teisinio aiškumo lyg į, 
nes išsamiai sukonkretint ų Sutarties principus, taikomus daugeliui sutar čių sudarymo 
procedūros aspekt ų. Tačiau, nepaisant visos laukiamos naudos, detali ų taisyklių įvedimas gali 
būti nenaudingas ir gero kai sumažinti koncesij ų patrauklum ą. Mat taisykli ų sudėtingumas ir 
specifinės nuostatos (tokios kaip privalomas standartini ų pirkimo proced ūrų ir ekonomiškai 
naudingiausio pasi ūlymo pasirinkimas) gali tur ėti atgrasom ą poveikį ir sumažinti bendr ą 
 
LT 7   LT teisinį aiškumą didesne bylin ėjimosi grėsme, kuri galiausiai mažint ų norą naudoti koncesijas. 
Dauguma suinteresuot ųjų šalių įvardija detali ų taisyklių sudėtingumą kaip pagrindin ę grėsmę.  
Todėl ekonominis detali ų taisyklių įvedimo poveikis gali b ūti neigiamas, kadangi įmonės gali 
nesiryžti teikti pasi ūlymų koncesijoms, perkan čiosios organizacijos ir perkantieji subjektai 
nepasieks laukiamos naudos, o vartotojai negal ės gauti pigesni ų ir geresnės kokybės paslaugų.  
Poveikis užimtumui ir darbo viet ų kokybė gali sumaž ėti, o bendras socialinis poveikis ir 
poveikis apli nkai gali b ūti neigiamas d ėl inovacij ų trūkumo ir suprast ėjusios paslaug ų 
kokybės.  
6.4. 6 galimyb ė: teisės aktai (mišrios taisykl ės)  
Tačiau elementarios taisykl ės gali būti naudingai papildytos keliomis nuostatomis d ėl 
atrankos ir sutar čių sudarymo kriterij ų ir dėl procedūrų eigos. Šios nuostatos neatkartot ų 
viešųjų pirkimų direktyvų turinio (pvz., taisykli ų dėl ekonomiškai naudingiausio pasi ūlymo), 
tačiau, pavyzdžiui, įpareigotų iš anksto skelbti su dalyku susijusius atrankos  ir sutarties 
sudarymo kriterijus arba laikytis minimalios pasi ūlymų pateikimo trukm ės. Jos taip pat gali 
apimti technin ėms specifikacijoms taikomas taisykles ir įsipareigojimus deryb ų metu visiems 
dalyviams išplatinti t ą pačią informacij ą, viešojo sektoriaus institucij ų bendradarbiavim ą ir 
koncesijų keitimą vykdymo metu. Galiausiai jose gali b ūti reikalavimas privalomai paskelbti 
apie sutarties sudarym ą.  
Tokios nuostatos gal ėtų turėti teigiam ą poveikį skaidrumui, s ąžiningumui ir teisiniam 
aiškumui, tod ėl padėtų geriau įgyvendinti daugel į šios iniciatyvos tiksl ų, ypač dėl geresnių 
patekimo į rinką sąlygų, geresnių investavimo galimybi ų ir platesnio geresn ės kokybės 
paslaugų pasirinkimo. Skatindamos koncesij ų naudojim ą labiau nei kitos galimyb ės, šios 
priemonės taip pat paskatint ų viešojo ir priva čiojo sektori ų partnerys čių kūrimą. Didelė 
suinteresuot ųjų šalių dalis palaik ė mišrių taisyklių įvedimo galimyb ę.  
Taikant mišrias taisykles visiems aspektams (ekonominiam, socialiniam ir aplinkos) bus 
jaučiamas šiek tiek didesnis poveikis nei taikant elementarias taisykles.  
7. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS   
Tiek elementarios, tiek mišrios taisykl ės gali gerokai padidinti teisin į aiškumą ir taip pagerinti 
patekimo į rinką sąlygas bei suteikti daugiau naudos perkan čiosioms organizacijoms, 
perkantiesiems subjektams, naudotoj ams ir verslui. Detalios taisykl ės leidžia pasiekti geresni ų 
rezultatų procedūrų nešališkumo aspektu, ta čiau gali stabdyti koncesij ų populiar ėjimą. 
Atrodo, kad mišrios taisykl ės atneša geriausi ų rezultatų sąžiningumo aspektu, užtikrina 
geresnį kainos bei kokyb ės santykį ir sykiu d ėl savo lankstumo skatina koncesij ų naudojim ą.  
Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, rekomenduojama rinktis 6 galimyb ę – mišrias taisykles, 
kurios būtų ambicingas ir visapusiškas sprendimas.  
8. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS   
Teisės aktų vertinimas bus pagr įstas tokiais rodikl iais kaip koncesij ų skaičiaus kaita ir 
paskelbtų bei sudaryt ų koncesijų sutarčių vertė, dalyvių ir laimėtojų iš kitų šalių skaičius bei 
procentin ė mažųjų ir vidutini ų įmonių dalis skai čiuojant nuo konkurs ų dalyvių visumos.