PRIEDAS prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB /* <EMPTY>/2012/0XXX draft */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pasiūlymo tikslas – nustatyti atnaujintas suderintas motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros taisykles siekiant užtikrinti geresnę eismo saugą ir geriau apsaugoti aplinką. Pasiūlymu siekiama prisidėti prie 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptyse[1] nustatyto tikslo iki 2020 m. perpus sumažinti eismo įvykiuose žūstančių žmonių skaičių. Jis taip pat padės sumažinti su prasta transporto priemonių priežiūra susijusį išmetamųjų teršalų kiekį. · Bendrosios aplinkybės Kad transporto priemonę būtų leista pateikti rinkai, ji turi atitikti taikomus tipo arba individualaus patvirtinimo reikalavimus, kuriais garantuojamas optimalus saugos ir aplinkosaugos standartų lygis. Kiekvienos valstybės narės pareiga – pirmą kartą užregistruoti transporto priemonę, kurios tipas, remiantis transporto priemonės gamintojo išduotu atitikties liudijimu, yra patvirtintas Europoje. Ši registracija yra oficialus leidimas naudoti transporto priemonę viešuosiuose keliuose ir ja užtikrinama, kad būtų laikomasi reikalavimų, kurių taikymo įvairioms transporto priemonėms pradžios terminai yra skirtingi. Po šio patvirtinimo keliuose važinėjantys automobiliai turi būti reguliariai pateikiami periodinei techninei apžiūrai. Šių apžiūrų tikslas – užtikrinti, kad keliais važinėjančios transporto priemonės išliktų tinkamos važinėti keliais, saugios ir nekeltų pavojaus vairuotojui ir kitiems eismo dalyviams. Todėl tikrinama, ar automobiliai atitinka tam tikrus reikalavimus, pvz., saugos ir aplinkosaugos, taip pat modifikavimo reikalavimus. Kadangi profesionaliai prekėms vežti naudojamos transporto priemonės, kurių pakrautų masė yra didesnė kaip 3,5 tonos, ir profesionaliai daugiau kaip 8 keleiviams vežti naudojamos transporto priemonės naudojamos reguliariai ir intensyviai, daugiausia komerciniais tikslais, joms prireikus papildomai taikomi techniniai patikrinimai keliuose, per kuriuos bet kada ir bet kur Europos Sąjungoje tikrinama, ar jos atitinka aplinkosaugos ir techninius reikalavimus. Per visą transporto priemonės naudojimo laiką ji gali būti perregistruota pasikeitus nuosavybės teisei arba perduota pastoviai naudoti kitoje valstybėje narėje. Transporto priemonės registracijos procedūros nuostatos turėtų būti pradedamos taikyti panašiai siekiant užtikrinti, kad tiesioginį pavojų eismo saugai keliančios transporto priemonės nebūtų naudojamos keliuose. Techninės apžiūros tikslas – patikrinti su sauga susijusių komponentų funkcionalumą, su aplinkosauga susijusias veikimo charakteristikas ir transporto priemonės atitiktį jos patvirtinimo reikalavimams. · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Į „Tinkamumo važinėti keliais teisės aktų rinkinį“ bus perkelti esami reikalavimai, nustatyti pagal dabar galiojančių su tinkamumo važinėti keliais režimu susijusių teisės aktų sistemą, kuri apima techninę apžiūrą[2], patikrinimus keliuose[3] ir transporto priemonių registracijos taisykles[4]. Palyginti su dabar galiojančiais techninę apžiūrą reglamentuojančiais teisės aktais, pasiūlyme išplėsta esamo režimo taikymo sritis – į ją įtrauktos naujos transporto priemonių kategorijos, įskaitant motociklus, taip pat senesnių ir didesnės ridos transporto priemonių patikrinimo dažnumas. Be to, pasiūlyme išdėstyti nauji su apžiūros standartu ir kokybe susiję reikalavimai keliose srityse, visų pirma apimančiose apžiūros įrangą, apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžius ir mokymą, taip pat apžiūros sistemos priežiūrą. · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka ES tikslą, kad eismas keliuose taptų saugesnis, kaip išdėstyta Transporto baltojoje knygoje[5], ir juo siekiama įgyvendinti konkrečią saugesnių transporto priemonių strategiją, numatytą 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptyse. Be to, dėl susijusių su aplinka pasiūlymo aspektų, numatytais reikalavimais prisidedama prie transporto priemonių išmetamo CO2 ir kitų oro teršalų kiekio mažinimo pagal Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategiją[6] ir pagal bendrą energetikos ir klimato kaitos politiką[7], vadinamąją „20-20-20“ strategiją, taip pat prisidėti prie Direktyva 2008/50/EB[8] nustatytų oro kokybės tikslų siekimo. Galiausiai, pasiūlymas atitinka naudotų automobilių judėjimo iš vienos valstybės į kitą administracinių kliūčių mažinimo srities rekomendacijas, susijusias su 2010 m. gegužės mėn. M. Monti ataskaitoje[9] numatytu bendrosios rinkos strategijos atnaujinimu. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultavimosi metodai Rengdama pasiūlymą Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis keletu būdų. – Vyko bendro pobūdžio konsultacijos internetu, per kurias buvo aptariami visi pasiūlymo aspektai. – Seminaruose konsultuotasi su ekspertais ir suinteresuotosiomis šalimis. – Atliktas būsimų galimybių užtikrinti, kad Europos Sąjungoje būtų laikomasi tinkamumo važinėti keliais teisės aktų, tyrimas siekiant nustatyti galimas priemones ir detalizuoti techninės apžiūros poveikio sąnaudų ir naudos analizės priemonę. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Per konsultacijas internetu suinteresuotosios šalys iškėlė keletą klausimų. Prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime pateikiama išsami informacija apie pagrindinius iškeltus klausimus ir nurodyta, kaip į juos atsižvelgta. Nuo 2010 m. liepos 29 d. iki 2010 m. rugsėjo 24 d. vyko atviros konsultacijos internetu. Komisija gavo 9 653 piliečių, valstybių narių institucijų, įrangos tiekėjų, techninės apžiūros centrų, automobilių servisų asociacijų ir automobilių gamintojų atsakymus. Rezultatai pateikti http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm. · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Rengiant pasiūlymą teko vertinti įvairias politikos galimybes, taip pat susijusį ekonominį ir socialinį poveikį bei poveikį aplinkai. Taikyti metodai Įvairių politikos galimybių poveikio tyrimą atliko išorės konsultantas (Europe Economics), kuris kaip įvairių politikos galimybių sąnaudų ir naudos piniginio vertinimo modelių ir duomenų šaltiniais naudojosi keliomis mokslinėmis ir vertinimo ataskaitomis. Vieni daugiausiai naudotų tyrimų: – Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 2000 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/30/EB dėl Bendrijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo keliuose taikymo valstybėse narėse. Ataskaitiniai laikotarpiai – 2005–2006 ir 2007–2008 m.[10], – AUTOFORE (2007 m.), – „MOT Scheme Evidence-base“, Transporto departamentas (JK, 2008 m.), – „DEKRA Road Safety Report 2008 – Strategies for preventing accidents on Europe's roads“, – „DEKRA Road Safety Report on Trucks 2009“, – „DEKRA Motorcycle road safety report 2010“, – TÜV 2009 ir 2010 m. ataskaitos. Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei Visos parengtos ir patvirtintos tyrimo ataskaitos yra arba bus paskelbtos Mobilumo ir transporto GD interneto svetainėje. · Poveikio vertinimas Kalbant apie pagrindinius pasiūlymo aspektus, svarstytos šios galimybės: a) bazinis variantas – „jokių politikos pakeitimų“; su juo lygintas kitų politikos galimybių poveikis. Pasirinkus šią galimybę būtų išlaikyta dabar galiojančių ES teisės aktų sistema. Be to, trumpuoju laikotarpiu nereikėtų pritaikyti Direktyvos 2009/40/EB techninio priedo, kuris pagal komiteto procedūrą neseniai iš dalies pakeistas Direktyva 2010/48/ES[11]. Taigi nesikeis techninės apžiūros taikymo sritis ir dažnumas ir nebus priimta kitų su keitimusi informacija susijusių priemonių. Keitimosi duomenimis sistemos ir toliau nebus; b) neprivalomų teisinių priemonių metodas, kurį sudarytų esamų teisės aktų geresnis įgyvendinimas ir geresnė jų taikymo stebėsena. Pasirinkus šį variantą nebūtų priimta naujų teisės aktų, tačiau Komisija dėtų naujas didesnes pastangas apžiūros standartams gerinti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, taip pat imtųsi veiksmų keitimuisi duomenimis skatinti; c) teisėkūros metodas, grindžiamas dviem komponentais: – kad būtų pasiektas konkretus tikslas gerinti transporto priemonių saugą keliuose, pirmiausia reikėtų persvarstyti (sugriežtinti) minimalius ES periodinės techninės apžiūros ir be įspėjimo atliekamų techninių patikrinimų keliuose standartus ir nustatyti privalomus standartus. Tai itin svarbu siekiant, kad dėl sistemos spragų nesumažėtų bendras tinkamumo važinėti keliais reikalavimų laikymosi užtikrinimo efektyvumas; – siekiant konkretaus tikslo užtikrinti techninei apžiūrai reikalingų ir atliekant techninę apžiūrą gaunamų duomenų prieinamumą, į antrąjį bendro režimo komponentą antruoju etapu būtų įtraukta galimybė sukurti ES suderintą keitimosi duomenimis sistemą, kurioje būtų susietos esamos duomenų bazės ir kuria būtų užtikrinta: visiems periodinės techninės apžiūros centrams prieiga prie atitikties liudijimo duomenų ir duomenų apie elektronines saugos sistemas (kaip antai: ABS[12], ESC[13], saugos oro pagalvės ir t. t.); galimybė valstybėms narėms keistis patikrinimo rezultatais, suteikiant prieigą prie sistemos svarbiausioms vykdymo priežiūros institucijoms; kad PTI centrai patikrinimo rezultatus (visų pirma ridos skaitiklio rodmenis) vykdymo užtikrinimo ir statistikos tikslais praneštų nacionalinėms ir Europos institucijoms. Keliose valstybėse narėse techninę apžiūrą atlieka didelis skaičius įgaliotų privačių techninės apžiūros centrų. Kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris, teisės aktais turėtų būti nustatytos tam tikros bendros procedūros, pvz., minimalūs informacijos perdavimo terminai ir jos pobūdis. Tačiau iš poveikio vertinimo paaiškėjo, kad naudinga taikyti neprivalomų teisinių priemonių metodo ir reguliavimo metodo derinį. Todėl į teisės aktų tekstus įtrauktos anksčiau poveikio vertinime numatytos neprivalomos teisinės priemonės. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Techninės apžiūros centrai turi turėti prieigą prie techninės informacijos, reikalingos techninei apžiūrai, įskaitant elektroninių su sauga susijusių komponentų (pvz., ABS ar ESC) patikrinimą, atlikti. Gamintojai prie tokios informacijos turi suteikti tokią pat prieigą, kokią jau yra suteikę prie transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos. Bus išplėsta techninės apžiūros taikymo sritis – į ją bus įtrauktos dviratės ir triratės motorinės transporto priemonės, lengvosios (iki 3,5 tonos) priekabos ir traktoriai, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Atsižvelgiant į transporto priemonės amžių ir metinę ridą bus padidintas senesnių automobilių apžiūros dažnumas, o didelės ridos transporto priemonių apžiūra bus atliekama kasmet (taksi ir greitosios medicinos pagalbos automobilių apžiūra jau dabar atliekama kasmet). Keturių mėnesių laikotarpis, per kurį turės būti atlikta techninė apžiūra, suteiks pakankamai lankstumo piliečiams ir veiklos vykdytojams. Atliekant apžiūrą naudojama įranga turi atitikti tam tikrus minimalius reikalavimus, kad būtų galima efektyviai atlikti bandymus pagal aprašytus metodus. Nustatyti trūkumai turi būti vertinami pagal suderintas taisykles, atsižvelgiant į jų riziką kelių eismo saugai. Techninę apžiūrą atliekančių inspektorių žinios ir įgūdžiai turi būti tam tikro lygio ir jie turi būti tinkamai išmokyti. Inspektoriai neturi patekti į jokį interesų konfliktą, visų pirma neturėti su transporto priemonės registracijos liudijimo turėtoju jokių ekonominių, asmeninių ar giminystės ryšių. Įgaliotų privačių įstaigų vykdoma techninės apžiūros veikla turi būti prižiūrima. Techninės apžiūros rezultatai, įskaitant informaciją apie transporto priemonių ridą, turi būti laikomi nacionaliniuose registruose, kad būtų lengviau nustatyti ridos duomenų klastojimo atvejus. Ridos skaitiklio duomenų klastotė taip pat turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda. Keliose valstybėse narėse techninę apžiūrą atlieka didelis skaičius įgaliotų privačių techninės apžiūros centrų. Kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, reikėtų paskirti nacionalinius ryšių palaikymo punktus ir apibrėžti tam tikras bendras procedūras, pvz., nustatyti informacijos perdavimo terminus ir jos pobūdį. Komisija turi būti įgaliota iš dalies keisti reglamentą siekiant prireikus atsižvelgti į ES tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius transporto priemonių kategorijomis, ir deleguotaisiais aktais atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą, įskaitant, inter alia, vis dar tobulinamas alternatyvias bandymo procedūras, grindžiamas naujausiomis papildomo teršalų apdorojimo sistemomis, kuriomis tikrinama, ar išmetamų NOx ir kietųjų dalelių kiekis atitinka reikalavimus. · Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis. · Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tuomet, kai pasiūlymas nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Valstybės narės pasiūlymo tikslų negali tinkamai pasiekti dėl toliau nurodytos priežasties. Sąjungos lygiu nustatytas minimalus techninės apžiūros techninių reikalavimų lygis; valstybėms narėms įgyvendinus šiuos reikalavimus, Sąjungoje susiformavo didelė reikalavimų įvairovė, o tai turi neigiamo poveikio ir kelių eismo saugai, ir vidaus rinkai. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. · Proporcingumo principas Kaip parodyta poveikio vertinime, pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes, gerinant techninės apžiūros kokybę ir griežtinant techninę apžiūrą bei sukuriant atitinkamą sistemą sklandžiam informacijos srautui užtikrinti, juo neviršijama to, kas būtina geresnės kelių eismo saugos ir aplinkos apsaugos tikslams pasiekti. Be kitų dalykų tai apima inspektorių žinių ir mokymo minimalių reikalavimų nustatymą, nes šiuolaikinės transporto priemonės yra labai sudėtingi gaminiai, kuriuose apstu sudėtingų technologijų. Tai taip pat pasakytina apie minimalius per techninę apžiūrą naudojamos bandymo įrangos reikalavimus. Visos šios priemonės yra būtina sąlyga techninės apžiūros kokybei pagerinti. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Manoma, kad reglamentas yra tinkama priemonė užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, ir jo nereikia perkelti į valstybių narių nacionalinę teisę. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS [kai reikia] · Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą bus panaikinti galiojantys teisės aktai. · Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas susijęs su EEE, todėl turėtų būti joje taikomas. 2012/0184 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[14], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[15], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) savo 2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“[16] Komisija iškėlė „nulinės vizijos“, pagal kurią iki 2050 m. Sąjungos keliuose eismo įvykiuose žūstančių žmonių skaičius taptų artimas nuliui, tikslą. Siekiant šio tikslo tikimasi, kad prie kelių eismo saugos rezultatų gerinimo labai prisidės transporto priemonių technologijos; (2) savo komunikate „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys[17]“ pasiūlė nuo 2010 m. toliau siekti iki 2020 m. Sąjungos keliuose žūstančių žmonių skaičių sumažinti perpus. Kad būtų pasiektas šis tikslas, Komisija nustatė septynis strateginius tikslus, įskaitant transporto priemonių saugos gerinimo veiksmus, sužalojimų keliuose mažinimo strategiją ir pažeidžiamų eismo dalyvių, visų pirma motociklininkų, saugos gerinimą; (3) techninė apžiūra yra platesnio režimo, kuriuo užtikrinama, kad naudojamos transporto priemonės išliktų saugios ir aplinkosaugos požiūriu priimtinos būklės, dalis. Šis režimas turėtų apimti visų transporto priemonių periodines technines apžiūras ir komercinio kelių transporto veikloje naudojamų transporto priemonių techninius patikrinimus keliuose, taip pat nuostatas dėl transporto priemonių registracijos procedūros siekiant užtikrinti, kad tiesioginį pavojų kelių eismo saugai keliančios transporto priemonės nebūtų naudojamos keliuose; (4) Sąjungoje priimta techninių standartų ir nustatyta transporto priemonių saugos reikalavimų. Tačiau reikia nustatyti periodinės techninės apžiūros režimą ir taip užtikrinti, kad rinkai pateiktos transporto priemonės visą jų naudojimo laiką atitiktų saugos standartus. Šis režimas turėtų būti taikomas transporto priemonėms, kurių kategorijos nustatytos 2002 m. kovo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/24/EB dėl dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių, panaikinančioje Tarybos direktyvą 92/61/EEB[18], 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus[19], ir 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančioje Direktyvą 74/150/EEB[20]; (5) yra aiški sąsaja tarp kelių eismo saugos lygio ir transporto priemonių techninių trūkumų skaičiaus. Statistikos duomenimis, 2009 m. Europos keliuose žuvo 35 000 žmonių. Darant prielaidą, kad dėl techninių trūkumų keliuose žūstančių žmonių skaičius yra proporcingas su šiais trūkumais susijusiam eismo įvykių skaičiui, gali būti, kad dėl transporto priemonių techninių trūkumų Sąjungos keliuose per metus žūsta daugiau nei 2 000 žmonių. Remiantis atliktais tyrimais, iš šio skaičiaus 900–1 100 žmonių galėjo nežūti, jei techninės apžiūros sistema būtų buvusi tinkamai patobulinta; (6) didelė kelių transporto priemonių išmetamų teršalų, visų pirma CO2, dalis yra susijusi su nedidele transporto priemonių, kurių teršalų kontrolės sistemos neveikia, dalimi. Apskaičiuota, kad 5 % viso transporto priemonių parko išmeta 25 % visų išmetamų teršalų. Todėl nustačius periodinės techninės apžiūros režimą sumažėtų vidutinis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir taip būtų prisidėta prie aplinkos gerinimo; (7) iš patikimų tyrimo rezultatų matyti, kad 8 % eismo įvykių, kuriuose dalyvavo motociklininkai, įvyko dėl techninių defektų arba yra su tais defektais susiję. Motociklininkai yra didžiausios saugos rizikos kelių eismo dalyvių grupė, kurios keliuose žūstančių žmonių skaičius didėja. Žūstančių mopedų vairuotojų skaičius neproporcingai didelis – 2008 m. keliuose jų žuvo daugiau nei 1 400. Todėl apžiūros taikymo sritį reikėtų išplėsti, kad ji apimtų didžiausios rizikos grupės eismo dalyvius, t. y. į ją įtraukti dvirates ir trirates motorines transporto priemones; (8) vietos transporto reikmėms vietoje sunkvežimių vis labiau naudojamos žemės ūkio transporto priemonės, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h. Jų keliama rizika yra analogiška su sunkvežimiais susijusiai rizikai, todėl šios kategorijos transporto priemonių techninė apžiūra turėtų būti atliekama taip pat, kaip sunkvežimių; (9) istorinės vertės transporto priemonių paskirtis – išsaugoti laikmečio, kuriuo jos buvo pagamintos, istorinį palikimą, o viešuosiuose keliuose jos, manoma, beveik nenaudojamos, todėl valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė leisti, kad tokių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra būtų atliekama rečiau. Taip pat valstybės narės turėtų savo nuožiūra reguliuoti kitų tipų specializuotų transporto priemonių techninę apžiūrą; (10) techninė apžiūra yra nepriklausoma veikla, todėl ją turėtų vykdyti valstybės narės arba jų prižiūrimos įgaliotos įstaigos. Bet kuriuo atveju už techninę apžiūrą turėtų išlikti atsakinga valstybė narė, net jei nacionalinėje sistemoje leista įgalioti privačias įstaigas, įskaitant įstaigas, susijusias su remonto vykdymu; (11) tikrinant transporto priemones, ypač jų elektroninius saugos komponentus, labai svarbu turėti prieigą prie kiekvienos transporto priemonės techninių specifikacijų. Todėl transporto priemonių gamintojai turėtų ne tik pateikti visą atitikties liudijime numatytų duomenų rinkinį, bet ir užtikrinti prieigą prie duomenų, reikalingų su sauga ir aplinka susijusių komponentų funkcionalumui patikrinti. Panašiai šiuo tikslu turėtų būti taikomos nuostatos dėl prieigos prie remonto ir techninės priežiūros informacijos, kad techninės apžiūros centrai turėtų prieigą prie techninei apžiūrai atlikti būtinos informacijos. Tai ypač svarbu elektroniniu būdu valdomų sistemų srityje ir turėtų būti taikoma visiems elementams, kuriuos įrengė gamintojas; (12) kad visoje Sąjungoje būtų pasiektas aukštas techninės apžiūros kokybės lygis, per apžiūrą naudojamos bandymo įrangos, jos techninės priežiūros ir kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Sąjungos lygiu; (13) atlikdami techninę apžiūrą inspektoriai turi veikti nepriklausomai ir turi būti išvengta bet kokio interesų konflikto. Todėl techninės apžiūros rezultatas neturi būti siejamas su atlyginimu ar bet kokia ekonomine ar asmenine nauda; (14) apžiūros rezultatas neturi būti keičiamas komerciniais tikslais. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija turėtų galėti keisti techninės apžiūros rezultatus; (15) siekiant užtikrinti aukštą techninės apžiūros standartą būtinas aukštas apžiūrą atliekančių darbuotojų įgūdžių ir kompetencijos lygis. Turėtų būti nustatyta mokymo sistema, apimanti pradinio mokymo kursą ir periodinius žinių atnaujinimo kursus. Turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad dabartiniai techninės apžiūros darbuotojai galėtų sklandžiai pereiti į periodinio mokymo režimą; (16) siekiant užtikrinti, kad būtų nuolat išlaikytas aukštas apžiūros kokybės lygis, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės taikytų kokybės užtikrinimo sistemą, kuri apimtų leidimų atlikti techninę apžiūrą išdavimo, priežiūros, atėmimo, galiojimo sustabdymo ar panaikinimo procesus; (17) apžiūros dažnumas turėtų būti pritaikytas prie transporto priemonių tipo ir jų ridos. Paprastai tam tikrą amžių ar tam tikrą ridą (visų pirma, jei naudojamos dažnai) pasiekusių transporto priemonių techniniai trūkumai pasireiškia dažniau. Todėl tikslinga senesnes ir didelės ridos transporto priemones tikrinti dažniau; (18) kad transporto priemonių savininkams ir veiklos vykdytojams būtų užtikrintas tam tikras lankstumas, valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti kelių savaičių laikotarpį, per kurį turėtų būti atlikta periodinė techninė apžiūra; (19) atliekant techninę apžiūrą turėtų būti tikrinamos visos pozicijos, susijusios su konkrečia tikrinamos transporto priemonės konstrukcija ir įranga. Atsižvelgiant į dabartinį transporto priemonių technologijų lygį, į tikrintinų pozicijų sąrašą reikėtų įtraukti naujausias elektronines sistemas. Siekiant, kad techninės apžiūros būtų suderintos, turėtų būti nustatyti kiekvienos tikrinamos pozicijos apžiūros metodai; (20) siekiant palengvinti suderinimą ir užtikrinti standartų nuoseklumą, turėtų būti parengtas nebaigtinis visų tikrinamų pozicijų pagrindinių trūkumų sąrašas. Siekiant, kad tikrinamos transporto priemonės būklės vertinimas būtų nuoseklus, nustatyti trūkumai turėtų būti vertinami pagal bendrą standartą; (21) transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas turėtų nedelsdamas pašalinti visus per techninę apžiūrą nustatytus trūkumus, visų pirma tuos, dėl kurių kyla rizika eismo saugai. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonės registracijos galiojimas turėtų būti laikinai sustabdytas, kol tie trūkumai nebus visiškai pašalinti; (22) po kiekvienos techninės apžiūros išduodama techninės apžiūros pažyma, kurioje, inter alia, nurodoma su transporto priemonės identifikavimu susijusi informacija ir techninės apžiūros rezultatai. Siekiant užtikrinti tinkamą kontrolę po techninės apžiūros, valstybės narės turėtų rinkti tokią informaciją ir saugoti ją duomenų bazėje; (23) manoma, kad 5–12 % parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti; visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus. Ridos skaitiklio duomenų klastotė taip pat turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda; (24) keliose valstybėse narėse techninę apžiūrą atlieka didelis skaičius įgaliotų privačių techninės apžiūros centrų. Kad valstybės narės galėtų veiksmingai keistis informacija, reikėtų paskirti nacionalinius ryšių palaikymo punktus ir apibrėžti bent jau kai kurias bendras procedūras dėl informacijos perdavimo terminų ir jos pobūdžio; (25) techninė apžiūra yra platesnės visą transporto priemonių gyvavimo ciklą (patvirtinimą, registravimą, patikrinimus ir atidavimą į metalo laužą) reglamentuojančios reguliavimo sistemos dalis. Sukūrus ir sujungus nacionalines ir gamintojų elektronines transporto priemonių duomenų bazes, iš esmės būtų prisidėta prie visos transporto priemonių administravimo grandinės efektyvumo gerinimo ir išlaidų bei administracinės naštos mažinimo. Todėl Komisija turėtų atlikti Europos elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos sukūrimo tuo tikslu galimybių, sąnaudų ir naudos tyrimą; (26) kad šį reglamentą būtų galima papildyti išsamesniais techniniais duomenimis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais prireikus būtų atsižvelgiama į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktų pakeitimus, susijusius su transporto priemonių kategorijomis, ir poreikį atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą. Ypač svarbu, kad Komisija per parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai; (27) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[21]; (28) techninės apžiūros centrų įrenginiai ir naudojama įranga turėtų atitikti techninės apžiūros atlikimo reikalavimus. Kadangi tai susiję su svarbiomis investicijomis ir pritaikymais, kurių negalima atlikti iškart, šių reikalavimų laikymuisi užtikrinti turėtų būti numatytas penkerių metų laikotarpis. Panašus penkerių metų laikotarpis turėtų būti numatytas priežiūros institucijoms, per kurį jos turėtų užtikrinti atitiktį visiems su techninės apžiūros centrų leidimais ir priežiūra susijusiems kriterijams ir reikalavimams; (29) kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Sąjungoje bendrus transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo minimalius reikalavimus ir suderintas taisykles – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (30) šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje; (31) šiuo reglamentu atnaujinami 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/40/EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros[22] nustatyti techniniai reikalavimai ir išplečiama jos taikymo sritis: į ją įtraukiamas techninės apžiūros centrų ir jų priežiūros įstaigų steigimas, taip pat inspektorių, kuriems suteikiami įgaliojimai atlikti techninę apžiūrą, skyrimas. Todėl ši direktyva turėtų būti panaikinta. Be to, siekiant užtikrinti geresnį techninės apžiūros metodų reguliavimą, į šį reglamentą įtraukiamos taisyklės, pateiktos 2010 m. liepos 5 d. Komisijos rekomendacijoje 2010/378/ES dėl defektų vertinimo atliekant techninę apžiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/40/EB[23], PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS DALYKAS, APIBRĖŽTYS IR TAIKYMO SRITIS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomas transporto priemonių periodinės techninės apžiūros režimas. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas šioms Direktyvoje 2002/24/EB, Direktyvoje 2007/46/EB ir Direktyvoje 2003/37/EB nurodytų kategorijų transporto priemonėms, kurių projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/h: – motorinėms transporto priemonėms su bent keturiais ratais, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorija M1); – motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos keleiviams vežti ir kuriose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios vietos (transporto priemonių kategorijos M2 ir M3); – motorinėms transporto priemonėms su bent keturiais ratais, kurios paprastai naudojamos prekėms vežti keliais ir kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500 kg (transporto priemonių kategorija N1); – motorinėms transporto priemonėms, kurios naudojamos prekėms vežti ir kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500 kg (transporto priemonių kategorijos N2 ir N3); – priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra ne didesnė kaip 3 500 kg (transporto priemonių kategorijos O1 ir O2); – priekaboms ir puspriekabėms, kurių didžiausia leistina masė yra didesnė nei 3 500 kg (transporto priemonių kategorijos O3 ir O4); – dviratėms ir triratėms transporto priemonėms (transporto priemonių kategorijos L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ir L7e); – ratiniams traktoriams, kurių didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 40 km/h (transporto priemonių kategorija T5). 2. Šis reglamentas netaikomas: – istorinės vertės transporto priemonėms; – transporto priemonėms, kurios priklauso ginkluotosioms pajėgoms, ugniagesių tarnyboms, civilinės apsaugos, skubios pagalbos ar gelbėjimo tarnyboms; – transporto priemonėms, kurias naudoja žemės ūkio, sodininkystės, miškų ūkio įmonės, ūkininkai ar žuvininkystės įmonės ir kurių didžiausias projektinis greitis yra ne didesnis kaip 40 km/h; – specializuotos transporto priemonės, kuriomis gabenama cirko ir pramogų parko įranga ir kurių didžiausias projektinis greitis yra ne didesnis kaip 40 km/h ir kurios naudojamos tik valstybės narės teritorijoje. 3. Valstybės narės gali nustatyti nacionalinius techninės apžiūros reikalavimus, taikomus jų teritorijoje registruotoms 2 dalyje išvardytoms transporto priemonėms. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: 1) transporto priemonė – bet kokia nebėginė motorinė transporto priemonė arba jos priekaba; 2) motorinė transporto priemonė – bet kokia ratinė varikliu varoma savaeigė transporto priemonė, kurios didžiausias projektinis greitis yra didesnis nei 25 km/h; 3) priekaba – bet kokia nesavaeigė ratinė transporto priemonė, suprojektuota ir pagaminta vilkti motorine transporto priemone; 4) puspriekabė – bet kokia priekaba, suprojektuota būti sujungta su motorine transporto priemone taip, kad jos dalis remtųsi į motorinę transporto priemonę ir kad didelę jos ir jame esančio krovinio masės dalį išlaikytų motorinė transporto priemonė; 5) dviratė arba triratė transporto priemonė – bet kokia motorinė transporto priemonė dviem ratais su šonine priekaba arba be jos, triratis arba keturratis; 6) valstybėje narėje registruota transporto priemonė – transporto priemonė, kuri užregistruota arba pradėta naudoti valstybėje narėje; 7) istorinės vertės transporto priemonė – bet kuri transporto priemonė, atitinkanti visas šias sąlygas: – ji pagaminta bent prieš 30 metų, – jos techninei priežiūrai naudojamos atsarginės dalys, kurios atkuria transporto priemonės dalių istorinę vertę, – nepakeistos jos pagrindinių komponentų, kaip antai variklio, stabdžių, vairo ar pakabos techninės charakteristikos ir – nepakeista jos išvaizda; 8) registracijos liudijimo turėtojas – asmuo, kurio vardu užregistruota transporto priemonė; 9) techninė apžiūra – tikrinimas, ar transporto priemonės dalys ir komponentai atitinka saugos ir aplinkosaugos charakteristikas, kurias jie turėjo turėti transporto priemonę patvirtinant, pirmą kartą registruojant, pradedant naudoti ar modifikuojant; 10) patvirtinimas – bet kurios Direktyvoje 2007/46/EB nurodytos rūšies patvirtinimas; 11) trūkumai – per techninę apžiūrą nustatyti techniniai defektai ir kiti neatitikties faktai; 12) techninės apžiūros pažyma – kompetentingos institucijos arba techninės apžiūros centro išduota pažyma, kurioje nurodytas techninės apžiūros rezultatas ir pateiktas bendras transporto priemonės įvertinimas; 13) inspektorius – asmuo, kurį valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą techninės apžiūros centre arba atlikti techninę apžiūrą kompetentingos institucijos vardu; 14) kompetentinga institucija – institucija arba viešoji organizacija, atsakinga už nacionalinę techninės apžiūros sistemą, įskaitant, kai tinkama, techninės apžiūros atlikimą; 15) techninės apžiūros centras – valstybinė arba privati įstaiga arba įmonė, įskaitant tas, kurios užsiima transporto priemonių remontu, kurią valstybė narė įgaliojo atlikti techninę apžiūrą; 16) priežiūros institucija – valstybės narės įsteigta institucija, atsakinga už techninės apžiūros centrų įgaliojimą ir jų veiklos priežiūrą. II SKYRIUS BENDRIEJI ĮPAREIGOJIMAI 4 straipsnis Pareigos 1. Motorinės transporto priemonės ir jų priekabos periodiškai tikrinamos pagal šį reglamentą valstybėje narėje, kurioje jos yra užregistruotos. 2. Techninę apžiūrą atlieka tik valstybės narės kompetentinga institucija arba valstybės narės įgalioti techninės apžiūros centrai. 3. Transporto priemonių gamintojai techninės apžiūros centrams arba, kai taikoma, kompetentingai institucijai, suteikia prieigą prie I priede nurodytos techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos. Komisija pagal 16 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą patvirtina išsamias prieigos prie I priede nurodytos informacijos tvarkos taisykles. 4. Registracijos liudijimo turėtojas atsakingas už tai, kad transporto priemonė visą laiką būtų saugios ir tinkamos naudoti keliuose būklės. III SKYRIUS TECHNINĖS APŽIŪROS REIKALAVIMAI 5 straipsnis Techninės apžiūros data ir dažnumas 1. Transporto priemonės techninė apžiūra turi būti atliekama kiekvieną kartą, kai sueina metai nuo pirmos registracijos dienos, bent šiais intervalais: – L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ir L7e kategorijų transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, kita – po dvejų metų, o vėliau kasmet; – M1, N1 ir O2 kategorijų transporto priemonės – po ketverių metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, kita – po dvejų metų, o vėliau kasmet; – M1 kategorijos transporto priemonės, užregistruotos kaip taksi arba greitosios medicinos pagalbos automobiliai, ir M2, M3, N2, N3, T5, O3 bei O4 kategorijų transporto priemonės – po vienų metų nuo tada, kai transporto priemonė pirmą kartą užregistruota, o vėliau kasmet. 2. Jei po transporto priemonės registracijos atliekant pirmą techninę apžiūrą M1 arba N1 kategorijos transporto priemonė yra pasiekusi 160 000 km ridą, vėliau jos techninė apžiūra atliekama kasmet. 3. Registracijos liudijimo turėtojas gali prašyti techninės apžiūros centro arba, jei taikoma, kompetentingos institucijos, kad techninė apžiūra būtų atlikta per laikotarpį nuo mėnesio, einančio prieš tą mėnesį, kurį sueina 1 dalyje nurodyta metinė data, pradžios iki antro mėnesio, einančio po šios dienos, pabaigos, nekeičiant kitos techninės apžiūros datos. 4. Nepaisant paskutinės techninės apžiūros datos, kompetentinga institucija gali reikalauti, kad transporto priemonės techninė apžiūra arba papildomas patikrinimas būtų atlikta(s) anksčiau nei 1 ir 2 dalyse nurodyta data šiais atvejais: – po eismo įvykio, per kurį buvo stipriai pažeisti su sauga susiję pagrindiniai transporto priemonės komponentai, kaip antai: ratai, pakaba, deformacijos zonos, vairas arba stabdžiai; – jei buvo pakeistos arba modifikuotos su sauga arba aplinka susijusios transporto priemonės sistemos arba komponentai; – jei pasikeitė transporto priemonės registracijos liudijimo turėtojas. 6 straipsnis Apžiūros turinys ir metodai 1. Techninė apžiūra apima II priedo 2 punkte nurodytas sritis. 2. Valstybės narės kompetentinga institucija arba techninės apžiūros centras atlieka kiekvienos 1 dalyje nurodytos srities techninę apžiūrą, per kurią patikrina bent II priedo 3 punkte nurodytas pozicijas naudodama(s) toms pozicijoms taikomus apžiūros metodus. 7 straipsnis Trūkumų vertinimas 1. III priede pateiktas minimalus kiekvieno tikrinamo elemento galimų trūkumų sąrašas ir nurodytas jų svarbos lygis. 2. Atlikdamas techninę apžiūrą inspektorius nustato kiekvieno trūkumo svarbos lygį ir priskiria jį prie vienos iš šių grupių: – nedideli trūkumai, neturintys didelio poveikio transporto priemonės saugai, ir kiti nežymūs neatitikties faktai; – dideli trūkumai, dėl kurių gali pablogėti transporto priemonės sauga arba kilti pavojus kitiems kelių eismo dalyviams, ir kiti svarbesni neatitikties faktai; – pavojingi trūkumai, dėl kurių kyla tiesioginis ir neišvengiamas pavojus kelių eismo saugai ir todėl transporto priemonė jokiu būdu negali būti naudojama kelyje. 3. Daugiau nei vienos 2 dalyje nurodytos grupės trūkumų turinti transporto priemonė priskiriama prie didžiausią trūkumą atitinkančios grupės. Kelis tos pačios grupės trūkumus turinti transporto priemonė priskiriama prie kitos didesnių trūkumų grupės, jei dėl bendro tų trūkumų poveikio kyla didesnis pavojus kelių eismo saugai. 8 straipsnis Techninės apžiūros pažyma 1. Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, kuris (-i) atliko transporto priemonės techninę apžiūrą, išduoda tos transporto priemonės techninės apžiūros pažymą, kurioje pateikiama bent IV priede nurodyta informacija. 2. Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, kompetentinga institucija, transporto priemonę apžiūrai pateikusiam asmeniui pateikia techninės apžiūros pažymą arba, jei techninės apžiūros pažyma yra elektroninė, tinkamai patvirtintą išspausdintą tokios pažymos kopiją. 3. Nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir ne vėliau kaip per trejus metus techninės apžiūros centrai valstybės narės kompetentingai institucijai pradeda perdavinėti savo išduodamose techninės apžiūros pažymose nurodytą informaciją elektroniniu būdu. Tokia informacija perduodama per pagrįstą laikotarpį po techninės apžiūros pažymos išdavimo. Iki tol techninės apžiūros centrai kompetentingai institucijai šią informaciją gali pranešti naudodami kitas priemones. Kompetentinga institucija saugo šią informaciją 36 mėnesius nuo jos gavimo dienos. 4. Ridos skaitiklio rodmenų patikrinimo tikslu, ir jei ši informacija po ankstesnės techninės apžiūros nebuvo perduota elektroniniu būdu, inspektorius pareikalauja, kad transporto priemonę techninei apžiūrai pateikęs asmuo parodytų po ankstesnės techninės apžiūros išduotą pažymą. 5. Techninės apžiūros rezultatai pranešami transporto priemonės registracijos institucijai. Tame pranešime pateikiama techninės apžiūros pažymoje nurodyta informacija. 9 straipsnis Vėlesnė trūkumų pašalinimo kontrolė 1. Jei nustatyta tik nedidelių trūkumų, registracijos liudijimo turėtojas užtikrina, kad tie trūkumai būtų nedelsiant pašalinti. Gali nereikėti atlikti pakartotinę transporto priemonės apžiūrą. 2. Jei nustatoma didelių trūkumų, kompetentinga institucija nusprendžia, kokiomis sąlygomis transporto priemonė gali būti naudojama kol bus atlikta jos pakartotinė techninė apžiūra. Pastaroji apžiūra turi būti atlikta per šešias savaites nuo pirmosios apžiūros. 3. Pavojingų trūkumų atveju transporto priemonė viešuosiuose keliuose nebenaudojama ir jos registracijos liudijimo galiojimas laikinai sustabdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos XXX, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų[24], 3a straipsnį, kol nebus pašalinti trūkumai ir išduota nauja techninės apžiūros pažyma, kuria patvirtinama, kad transporto priemonė yra tinkamos naudoti keliuose būklės. 10 straipsnis Techninės apžiūros lipdukas Techninės apžiūros centras arba, jei taikoma, valstybės narės teritorijoje registruotos transporto priemonės techninę apžiūrą atlikusi kompetentinga institucija, kiekvienai sėkmingai techninę apžiūrą praėjusiai transporto priemonei išduoda techninės apžiūros lipduką. Techninės apžiūros lipduke nurodoma kitos techninės apžiūros data. Pagal 1 dalį išduotą techninės apžiūros lipduką pripažįsta kiekviena valstybė narė. IV SKYRIUS Administracinės nuostatos 11 straipsnis Techninės apžiūros įrenginiai ir įranga 1. Techninės apžiūros įrenginiai ir jai atlikti naudojama įranga atitinka V priede išdėstytus minimalius techninius reikalavimus. 2. Techninės apžiūros centrai arba, jei taikoma, kompetentinga institucija naudojasi techninės apžiūros įrenginiais ir įranga pagal gamintojo pateiktas specifikacijas. 3. Visa matavimo įranga periodiškai kalibruojama pagal gamintojo pateiktas specifikacijas. 12 straipsnis Inspektoriai 1. Techninę apžiūrą atlieka inspektoriai, atitinkantys VI priede išdėstytus minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus. 2. Minimalius gebėjimų ir mokymo reikalavimus atitinkantiems inspektoriams valstybės narės išduoda pažymėjimą. Pažymėjime pateikiama bent VI priedo 3 punkte nurodyta informacija. 3. Inspektoriams, kurie šio reglamento taikymo pradžios dieną dirba valstybės narės kompetentingoje institucijoje arba techninės apžiūros centre, VI priedo 1 punkte išdėstyti reikalavimai netaikomi. Tiems inspektoriams valstybės narės išduoda lygiavertiškumo pažymėjimą. 4. Atlikdamas techninę apžiūrą inspektorius neturi patekti į jokį interesų konfliktą, visų pirma su tikrinamos transporto priemonės registracijos liudijimo turėtoju neturėti jokių ekonominių, asmeninių ar giminystės ryšių. 5. Techninės apžiūros centras informuoja transporto priemonę techninei apžiūrai pateikusį asmenį apie būtiną atlikti remontą ir nekeičia apžiūros rezultatų komerciniais tikslais. 6. Tik jei inspektoriaus atliktos techninės apžiūros išvados yra akivaizdžiai klaidingos, priežiūros institucija gali pakeisti inspektoriaus atliktos techninės apžiūros rezultatus. 13 straipsnis Techninės apžiūros centrų įgaliojimas ir priežiūra 1. Priežiūros institucija atlieka bent VII priedo 1 punkte numatytas užduotis ir atitinka to priedo 2 ir 3 punktuose išdėstytus reikalavimus. Valstybės narės viešai paskelbia priežiūros institucijų darbo tvarkos taisykles, kuriomis nustatomas jų darbo organizavimas ir jų darbuotojams taikomos užduotys bei reikalavimai. Priežiūros institucijos veikia nepriklausomai nuo techninės priežiūros centrų ir nuo transporto priemonių gamintojų. 2. Techninės priežiūros centrams, kuriems tiesiogiai vadovauja kompetentinga institucija, įgaliojimo ir priežiūros reikalavimai netaikomi. V SKYRIUS BENDRADARBIAVIMAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA 14 straipsnis Valstybių narių administracinis bendradarbiavimas 1. Valstybės narės paskiria nacionalinį ryšių palaikymo punktą, atsakingą už keitimąsi su šio reglamento taikymu susijusia informacija su kitomis valstybėmis narėmis ir su Komisija. 2. Valstybės narės ne vėliau kaip [vieni metai nuo šio reglamento įsigaliojimo] praneša Komisijai savo nacionalinio ryšių palaikymo punkto pavadinimą ir kontaktinę informaciją ir vėliau nedelsdamos informuoja apie visus šios informacijos pasikeitimus. Komisija parengia visų nacionalinių ryšių palaikymo punktų sąrašą ir jį perduoda valstybėms narėms. 15 straipsnis Elektroninė transporto priemonių informacijos sistema Komisija išnagrinėja elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos, kuria būtų siekiama užtikrinti už transporto priemonių apžiūrą, registravimą ir patvirtinimą atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų, techninės apžiūros centrų ir transporto priemonių gamintojų keitimąsi su technine apžiūra susijusia informacija, sukūrimo galimybes, sąnaudas ir naudą. Remdamasi tuo tyrimu ji pateikia ir įvertina įvairias politikos galimybes, įskaitant galimybę panaikinti 10 straipsniu nustatytą techninės apžiūros lipduko reikalavimą. Per dvejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tyrimo rezultatų ataskaitą ir prireikus kartu pateikia teisės akto pasiūlymą. VI SKYRIUS ĮGYVENDINIMO IR DELEGUOTŲJŲ ĮGALIOJIMŲ NUOSTATOS 16 straipsnis Techninės apžiūros komitetas 1. Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra komitetas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Kai komiteto nuomonė turi būti gaunama taikant rašytinę procedūrą, ta procedūra užbaigiama nepasiekus rezultato, jeigu per nuomonei pareikšti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprasta komiteto narių dauguma. 17 straipsnis Deleguotieji aktai Komisija įgaliojama pagal 19 straipsnį priimti deleguotuosius aktus siekiant: – atitinkamai atnaujinti 2 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalis siekiant atsižvelgti į transporto priemonių kategorijų pakeitimus, padarytus iš dalies pakeičiant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus teisės aktus, – atnaujinti priedus atsižvelgiant į technikos pažangą arba tarptautinių ar Sąjungos teisės aktų pakeitimus. 18 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikui nuo [šio reglamento įsigaliojimo data]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 17 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 5. Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. VII skyrius BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 19 straipsnis Sankcijos 1. Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Šios sankcijos yra veiksmingos, proporcingos, atgrasančios ir nediskriminacinės. 2. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenų klastojimas arba neteisėtas reguliavimas būtų laikomas nusižengimu ir baudžiamas taikant veiksmingas, proporcingas, atgrasančias, nediskriminacines sankcijas. 3. Valstybės narės ne vėliau kaip [vieni metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] praneša Komisijai apie šias nuostatas ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius šių nuostatų pakeitimus. 20 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. 11 straipsnyje nurodyti techninės apžiūros įrenginiai ir įranga, kurie [šio reglamento taikymo pradžios data] neatitinka V priede išdėstytų minimalių reikalavimų, techninei apžiūrai atlikti gali būti naudojami ne ilgiau kaip penkerius metus nuo tos datos. 2. VII priede išdėstytus reikalavimus valstybės narės pradeda taikyti ne vėliau kaip nuo penktų metų po šio reglamento taikymo pradžios. 21 straipsnis Panaikinimas Direktyva 2009/40/EB ir Komisijos rekomendacija 2010/378/ES panaikinamos [šio reglamento taikymo pradžios data]. 22 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo [praėjus 12 mėnesių nuo jo įsigaliojimo]. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] COM(2010) 389 galutinis. [2] 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/40/EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (OL L 141, 2009 6 6, p. 12). [3] 2000 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/30/EB dėl Bendrijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo keliuose (OL L 203, 2000 8 10, p. 1), su pakeitimais. [4] 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (OL L 138, 1999 6 1, p. 57). [5] COM(2011) 144 galutinis. [6] COM(2010) 186 galutinis. [7] COM(2008) 30 galutinis. [8] 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1). [9] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf. [10] COM(2010) 754 galutinis. [11] OL L 173, 2010 7 8, p. 47. [12] Stabdžių antiblokavimo sistema. [13] Elektroninė stabilumo kontrolė. [14] OL C […], […], p. […]. [15] OL C […], […], p. […]. [16] COM(2011) 144 galutinis. [17] COM(2010) 389 galutinis. [18] OL L 124, 2002 5 9, p. 1. [19] OL L 263, 2007 10 9, p. 1. [20] OL L 171, 2003 7 9, p. 1. [21] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [22] OL L 141, 2009 6 6, p. 12. [23] OL L 173, 2010 7 8, p. 74. [24] OJ L XXX, XXXX XX XX, p. XX. PRIEDAS prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB I PRIEDAS Techninė informacija, kurią turi pateikti gamintojas 1. StabdYMO ĮRANGA 1.1. Darbiniai stabdžiai – Bendras apibūdinimas, įskaitant atsarginį ir (arba) avarinį stabdį ir galimybę išbandyti stabdžius naudojant standartinį ritininį stabdžių tikrinimo stendą – Sistemos schema – Stabdžių valdymas – Stabdymo jėgos reguliatorius – vieta ir veikimo savybės – Atskaitos jėgos – Būgnai – Diskai – Stabdžių antdėklai ir trinkelės – Pneumatinis stabdys – Hidraulinis stabdys 1.2. Stovėjimo stabdys – Bendras apibūdinimas – Stovėjimo stabdžio valdymas – Stovėjimo stabdžiu stabdoma (-os) ašis (-ys) – Elektroninio valdymo stovėjimo stabdys 1.3. Pagalbiniai stabdžiai (lėtintuvai) – Bendras apibūdinimas – Stabdžių valdymas 1.4. Elektroninės valdymo sistemos – Stabdžių antiblokavimo sistema (ABS) – Stabdžių stiprintuvas (BAS) – Elektroninis stabilumo valdymas (ESC) – Elektroninė stabdymo sistema (EBS) 1.5. Priekabų stabdžiai – Priekabos stabdžių jungtis – bendras apibūdinimas – Saugos sistemos apibūdinimas 2. VairavimO ĮRENGINIAI – Bendras sistemos apibūdinimas – Veikimo principas – Vairo reduktoriaus korpuso vieta – Vairo stiprintuvo veikimo principas – Vairaračio skersmuo – Elektroninis vairavimo sistemos valdymas – Papildomos elektroninės funkcijos 3. Matomumas 3.1. Stiklai – Priekinis stiklas – Kiti išorės stiklai (išskyrus stoglangį) – Stoglangis – Vidaus stiklai – Avarinių išėjimų stiklai 3.2. Galinio vaizdo veidrodžiai – Įrenginių skaičius – Kategorijos – Įrenginių vieta – Patvirtinimo ženklas 3.3. Priekinio stiklo valytuvai – Įrenginių skaičius – Valytuvų šepetėlių ilgis 3.4. Priekinio stiklo apliejikliai – Įrenginių skaičius 3.5. Apipūtimo sistema – Veikimo principas 4. Žibintai, atšvaitai ir elektros įranga 4.1. Priekiniai žibintai – Tolimosios šviesos – Artimosios šviesos 4.2. Priekiniai ir galiniai gabarito žibintai, šoniniai ir skersinio kontūro gabarito žibintai – Priekiniai gabarito žibintai – Galiniai gabarito žibintai – Šoniniai gabarito žibintai – Priekiniai transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintai – Galiniai transporto priemonės skersinio kontūro gabarito žibintai 4.3. Stabdymo signalo žibintai – Įrenginių skaičius – Įrenginių vieta – Šviesos šaltinis – Patvirtinimo ženklas – Adaptyvieji stabdymo žibintai 4.4. Posūkio rodiklių ir avarinės signalizacijos žibintai – Įrenginių skaičius – Įrenginių vieta – Šviesos šaltinis – Patvirtinimo ženklas – Signalinė lemputė – Signalizacijos žibintų junginėjimo principas 4.5. Priekiniai ir galiniai rūko žibintai – Priekiniai rūko žibintai – Galiniai rūko žibintai – Įrenginių skaičius 4.6. Atbulinės eigos žibintai – Įrenginių skaičius – Įrenginių vieta – Šviesos šaltinis – Patvirtinimo ženklas 4.7. Galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintas – Įrenginių skaičius – Įrenginių vieta – Šviesos šaltinis – Patvirtinimo ženklas 4.8. Atšvaitai, šoniniai atšvaitai ir galiniai ženklinimo skydeliai – Priekiniai atšvaitai – Galiniai atšvaitai – Šoniniai atšvaitai – Galiniai ženklinimo skydeliai 4.9. Velkančiosios ir velkamosios transporto priemonės elektrinės jungtys – Sujungimo schema – Jungties standartas 4.10. Žibintai, kuriuos įrengti neprivaloma – Neprivalomų žibintų sąrašas – Įrenginių vieta – Patvirtinimo ženklas 4.11. Baterija – Įrenginių skaičius – Įtampa (V) – Talpa (Ah) – Įrenginių vieta 4.12. Elektroninio valdymo apšvietimo sistemos – Bendras apibūdinimas 5. AŠYS, ratai, padangos ir pakaba 5.1. Ašys – Bendras apibūdinimas 5.2. Ratai – Matmuo – Medžiaga 5.3. Padangos – Skaičius – Išdėstymas – Matmuo – Greičio kategorija – Krovumo rodiklis – Atsarginių ratų skaičius – Atsarginio rato matmuo – Atsarginiam ratui lygiaverčiai įrenginiai 5.4. Pakaba – Bendras sistemos apibūdinimas – Spyruoklės – Amortizatoriai – Skersiniai stabilizatoriai – Pneumatinė pakaba – Elektroninis pakabos valdymas 6. Važiuoklė ir prie važiuoklės tvirtinami mazgai 6.1. Prie važiuoklės arba rėmo tvirtinami mazgai – Bendras apibūdinimas 6.2. Degalų bakas ir degalų vamzdeliai – Degalų bakų skaičius – Bendras degalų bakų apibūdinimas – Degalų bako naudojimo pabaigos terminas (jei taikoma) – Išdėstymas – Talpa – Ženklinimas – Apsaugos priemonės – Bendras degalų vamzdelių apibūdinimas 6.3. Buferiai, šoninė apsauga ir galinė apsauga nuo palindimo – Priekinė apsauga nuo palindimo – Šoninė apsauga – Galinė apsauga nuo palindimo 6.4. Atsarginio rato laikiklis – Vieta 6.5. Sukabinimo įtaisai ir vilkimo įranga – Sukabinimo įtaisai – Vilkimo įranga 6.6. Transmisija – Bendras apibūdinimas – Pavarų perjungimo tipas – Pavarų skaičius – Diferencialai / užsiblokuojantys diferencialai – Varančiųjų ašių skaičius – Transmisijos veikimo režimai – Sankaba – bendras apibūdinimas – Elektroninis transmisijos valdymas 6.7. Variklio įtvirtinimas – Bendras apibūdinimas 6.8. Kabina ir kėbulas – Bendras apibūdinimas – Durys – Sėdynės – Kabinos laipteliai – Kiti vidaus ir išorės įtaisai ir įranga – Purvasaugiai, apsaugos nuo aptaškymo įtaisai 7. KITA ĮRANGA 7.1. Saugos diržai – Kiekvienos sėdynės saugos diržo kategorija – Patvirtinimo ženklas – Pirotechninis įtempiklis 7.2. Saugos oro pagalvės – Skaičius ir išdėstymas – Ženklinimas – Signalinė lemputė – Keleivio saugos oro pagalvės išjungiklis 7.3. Gesintuvas – Skaičius ir išdėstymas – Kategorijos 7.4. Apsaugos nuo vagystės įtaisas – Įtaiso blokuojamas valdymo elementas 7.5. Ratų atsparos (pleištai) – Skaičius ir išdėstymas 7.6. Garsinis signalas – Įrenginių skaičius ir vieta – Patvirtinimo ženklas – Garso lygis (dB (A)) 7.7. Spidometras – Vienetai (km/h ar mylios/h) – Didžiausias rodomas greitis (km/h arba myliomis/h) – Padalos vertė 7.8. Tachografas – Markė ir modelis – Patvirtinimo ženklas – Serijos numeris – Plombų vieta – Duomenų lentelės vieta 7.9. Greičio ribotuvas – Nustatytas greitis – Markė ir modelis – Patikrinimo jungčių konfigūracija – (sūkiai/km ar impulsai/km) – w (sūkiais/km ar impulsais/km) – Duomenų lentelės vieta 7.10. Ridos skaitiklis – Skaitmenų skaičius 8. NEIGIAMI VEIKSNIAI 8.1. Triukšmas – Bendras sistemų ir įrenginių, skirtų transporto priemonės keliamam triukšmui sumažinti, apibūdinimas – Stovinčios transporto priemonės keliamo triukšmo lygis (dB (A) esant tam tikram sūkių skaičiui) – Pravažiuojančios transporto priemonės keliamo triukšmo lygis (dB (A)) – Išmetimo vamzdyje sumontuotų duslintuvų skaičius – Duslintuvų vieta išmetimo vamzdyje – Išmetimo vamzdyje esančių duslintuvų ženklinimas 8.2. Benzininio variklio išmetamieji teršalai – CO (g/km arba g/kWh) – CO tuščiąja eiga (tūrio %) – CO tuščiąja eiga padidintu sūkių dažniu (tūrio % esant tam tikram sūkių skaičiui) – HC tuščiąja eiga padidintu sūkių dažniu (tūrio % esant tam tikram sūkių skaičiui) – Lambda tuščiąja eiga padidintu sūkių dažniu (min-1) – HC (g/km arba g/kWh) – NOx (g/km arba g/kWh) – HC + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – EB tipo patvirtinimo aplinkos kategorijos ženklas – OBD jungties tipas ir vieta – OBD ryšio protokolas – Transporto priemonėje įrengta išmetamųjų teršalų kontrolės įranga – Transporto priemonėje įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos vieta – Katalizatoriaus ženklinimas – Lambda jutiklių skaičius 8.3. Dyzelinių variklių išmetamieji teršalai – CO (g/km arba g/kWh) – HC (g/km arba g/kWh) – NOx (g/km arba g/kWh) – HC + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – Dyzelinio variklio išmetamos kietosios dalelės (g/km arba g/kWh) – Patikslintas absorbcijos koeficientas (dyzelinių variklių) (m-1) (neskaidrumas) – EB tipo patvirtinimo aplinkos kategorijos ženklas – OBD jungtis – OBD ryšio protokolas – Transporto priemonėje įrengta išmetamųjų teršalų kontrolės įranga – Transporto priemonėje įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos vieta – Katalizatoriaus ženklinimas – Kietųjų dalelių gaudyklės ženklinimas 8.4. Elektromagnetinių trukdžių slopinimas – Uždegimo žvakių laidų savybių apibūdinimas – Uždegimo žvakių laidų ženklinimas II PRIEDAS MINIMALŪS APŽIŪROS TURINIO IR METODŲ REIKALAVIMAI 1. BENDROJI INFORMACIJA Šiame priede nustatomos transporto priemonės sistemos ir komponentai, kuriuos reikia patikrinti; jame išsamiai aprašomas jų tikrinimo metodas ir kriterijai, taikytini nustatant, ar transporto priemonės būklė yra priimtina. Atliekant techninę apžiūrą būtina patikrinti bent 3 punkte žemiau nurodytas pozicijas, jeigu jos yra susijusios su atitinkamoje valstybėje narėje tikrinamos transporto priemonės įranga. Tikrinama taikant šiuolaikinius metodus ir naudojant šiuolaikinę įrangą, nenaudojant įrankių jokioms transporto priemonės dalims išardyti ar išimti. Atliekant periodinę techninę apžiūrą privaloma patikrinti visas nurodytas pozicijas, išskyrus pažymėtas kryželiu (X); pastarosios pozicijos yra susijusios su transporto priemonės būkle ir jos tinkamumu naudoti kelyje, tačiau nėra labai svarbios atliekant techninę apžiūrą. Jeigu trūkumai susiję su reikalavimais, kurių nebuvo nustatyta atitinkamuose transporto priemonės patvirtinimo teisės aktuose, galiojusiuose pirmą kartą ją registruojant arba pradedant naudoti, arba su modifikavimo reikalavimais, priimant sprendimą dėl techninės apžiūros rezultato į juos neatsižvelgiama. Jeigu nurodyta, kad patikros metodas yra vizuali apžiūra, tai reiškia, kad inspektorius prireikus ne tik apžiūri tikrinamas dalis, bet ir pabando jas valdyti, įvertina triukšmą ar patikrina kitomis priemonėmis nenaudodamas įrangos. 2. APŽIŪROS APIMTIS Per apžiūrą patikrinami bent šie elementai: 0) transporto priemonės identifikavimo duomenys; 1) stabdymo įranga; 2) vairavimo įranga; 3) matomumas; 4) apšvietimo įranga ir elektros sistemos sudedamosios dalys; 5) ašys, ratai, padangos, pakaba; 6) važiuoklė ir prie važiuoklės tvirtinami mazgai; 7) kita įranga; 8) neigiami veiksniai; 9) papildomi M2 ir M3 kategorijų keleivinių transporto priemonių patikrinimo elementai. 3. APŽIŪROS TURINYS IR METODAI Atliekant techninę apžiūrą patikrinamos bent šioje lentelėje nurodytos pozicijos ir taikomi joje nurodyti minimalūs standartai bei metodai. Pozicija || Metodas || Trūkumai 0. TRANSPORTO PRIEMONĖS IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS 0.1. Valstybinio numerio ženklai (jei reikia pagal reikalavimus)(1) || Vizuali apžiūra. || a) Nėra numerio ženklo (-ų) arba jis (jie) netvirtai pritvirtintas (-i) ir gali nukristi. b) Nėra užrašo arba jis neįskaitomas. c) Numeris neatitinka transporto priemonės dokumentų arba duomenų įrašų. 0.2. Transporto priemonės važiuoklės numeris ir (arba) serijos numeris || Vizuali apžiūra. || a) Numerio nėra arba neįmanoma rasti. b) Numeris nevisas, neįskaitomas. c) Numeris neatitinka transporto priemonės dokumentų arba duomenų įrašų. 1. STABDYMO ĮRANGA 1.1. Mechaninė būklė ir veikimas 1.1.1. Darbinio stabdžio pedalo ir (arba) rankinės svirties ašis || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. Pastaba. Transporto priemonės, kuriose įrengtos stabdžių sistemos su stiprintuvais, turėtų būti tikrinamos esant išjungtam varikliui. || a) Per didelė ašies įvarža. b) Ašis nusidėvėjusi arba pernelyg laisva. 1.1.2. Pedalo ir (arba) rankinės svirties būklė ir stabdžių valdymo įtaiso eiga || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. Pastaba. Transporto priemonės, kuriose įrengtos stabdžių sistemos su stiprintuvais, turėtų būti tikrinamos esant išjungtam varikliui. || a) Pernelyg didelė arba nepakankama eigos atsarga. b) Stabdžių valdiklis į pradinę padėtį grįžta netinkamai. c) Nėra stabdžių pedalo paviršiaus slidumą mažinančios priemonės, ji atsilaisvinusi arba jos paviršius lygiai nudilęs. 1.1.3. Vakuuminis siurblys arba kompresorius ir rezervuarai || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra esant įprastam darbiniam slėgiui. Patikrinti per kiek laiko pasiekiama saugi darbinio išretėjimo arba oro slėgio vertė ir įspėjamojo įtaiso, kontūrų apsauginio vožtuvo ir slėgio sumažinimo vožtuvo veikimą. || a) Įsijungus įspėjamajam įtaisui (arba kai manometras rodo nesaugią vertę) oro slėgio arba išretėjimo nepakanka stabdžiams įjungti bent du kartus. b) Laikas, per kurį pasiekiama saugi darbinio oro slėgio arba išretėjimo vertė, neatitinka reikalavimų(1). c) Neveikia kontūrų apsauginis vožtuvas arba slėgio sumažinimo vožtuvas. d) Oro nuotėkis, dėl kurio pastebimai sumažėja slėgis, arba girdimas oro nuotėkis. e) Išorinis pažeidimas, dėl kurio gali pablogėti stabdžių sistemos veikimas. 1.1.4. Nepakankamo slėgio įspėjamasis manometras arba indikatorius || Veikimo patikrinimas. || Manometras arba indikatorius veikia blogai arba yra sugedęs. 1.1.5. Rankinio valdymo stabdžio vožtuvas || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Valdymo įtaisas įtrūkęs, pažeistas arba pernelyg nusidėvėjęs. b) Valdymo įtaisas netvirtai pritvirtintas ant vožtuvo arba netvirtai pritvirtintas vožtuvas. c) Atsilaisvinusios jungtys arba yra nuotėkis iš sistemos. d) Veikimas netinkamas. 1.1.6. Stovėjimo stabdžio valdiklis, valdymo svirtis, stovėjimo stabdžio reketinis mechanizmas, elektroninis stovėjimo stabdys || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Reketinis mechanizmas fiksuojamas netinkamai. b) Pernelyg didelis svirties ašies arba reketinio mechanizmo nusidėvėjimas. c) Dėl pernelyg didelės svirties eigos galima spręsti, kad sureguliuota netinkamai. d) Valdymo įtaiso nėra, jis pažeistas arba neveikia. e) Netinkamas veikimas, įspėjamasis indikatorius rodo netinkamą veikimą. 1.1.7. Stabdymo sistemos čiaupai (atbuliniai vožtuvai, apsauginiai vožtuvai, reguliatoriai) || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Pažeistas čiaupas arba per didelis oro nuotėkis. b) Iš kompresoriaus išmetama per daug alyvos. c) Čiaupas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. d) Hidraulinių stabdžių skysčio išmetimas arba nuotėkis. 1.1.8. Priekabos stabdžių jungtys (elektrinės ir pneumatinės) || Atjungti ir prijungti stabdžių sistemos movą, kuria priekaba prijungiama prie transporto priemonės. || a) Sugedęs čiaupas arba automatinis sandarinimo vožtuvas. b) Čiaupas arba vožtuvas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. c) Per didelis nuotėkis. d) Netinkamas veikimas. 1.1.9. Suspausto oro balionas || Vizuali apžiūra. || a) Balionas pažeistas, paveiktas korozijos arba nesandarus. b) Neveikia išleidimo čiaupas. c) Balionas netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. 1.1.10. Stabdžių stiprintuvai, pagrindinis cilindras (hidraulinės sistemos) || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Stiprintuvas sugedęs arba neveiksmingas. b) Pagrindinis cilindras sugedęs arba nesandarus. c) Pagrindinis cilindras netvirtai pritvirtintas. d) Trūksta stabdžių skysčio. e) Nėra pagrindinio cilindro rezervuaro dangtelio. f) Šviečia arba neveikia stabdžių skysčio signalinė lemputė. g) Netinkamai veikia stabdžių skysčio lygio įspėjamasis įtaisas. 1.1.11. Standūs stabdžių sistemos vamzdeliai || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus. b) Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių. c) Vamzdeliai pažeisti arba labai paveikti korozijos. d) Vamzdeliai ne savo vietoje. 1.1.12. Lanksčios stabdžių sistemos žarnelės || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus. b) Stabdžių žarnelės pažeistos, nutrintos, susisukusios arba per trumpos. c) Nuotėkis iš žarnelių arba jungčių. d) Žarnelės išsipučia veikiant slėgiui. e) Žarnelės akytos. 1.1.13. Stabdžių antdėklai ir trinkelės || Vizuali apžiūra. || a) Per didelis antdėklo arba trinkelės nusidėvėjimas. b) Antdėklas arba trinkelė nešvarūs (užteršti alyva, tepalu ir t. t.). c) Trūksta antdėklo arba trinkelės. 1.1.14. Stabdžių būgnai, stabdžių diskai || Vizuali apžiūra. || a) Būgnas arba diskas pernelyg nusidėvėjęs, labai subraižytas, įtrūkęs, netvirtai pritvirtintas arba suskilęs. b) Būgnas arba diskas nešvarus (užterštas alyva, tepalu ir t. t.). c) Trūksta būgno arba disko. d) Netvirtai pritvirtintas pagrindas. 1.1.15. Stabdžių lynai, trauklės, svirtys, jungtys || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Lynas pažeistas arba surištas. b) Sudedamoji dalis labai nusidėvėjusi ar pažeista korozijos. c) Lynas, trauklė arba jungtis netvirtai pritvirtinti. d) Lyno kanalas pažeistas. e) Ribojamas stabdžių sistemos dalių laisvas judėjimas. f) Neįprasta svirčių arba jungčių eiga, iš kurios galima spręsti, kad netinkamai sureguliuota arba kad nusidėvėjimas per didelis. 1.1.16. Stabdžių cilindrai (įskaitant stabdymo mechanizmą su spyruokliniu energijos akumuliatoriumi ar hidraulinius cilindrus) || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Cilindras įtrūkęs arba pažeistas. b) Cilindras nesandarus. c) Cilindras netvirtai arba netinkamai pritvirtintas. d) Cilindras pernelyg pažeistas korozijos. e) Nepakankama arba per didelė darbinio stūmoklio arba diafragmos eiga. f) Nėra purvasaugio arba jis pernelyg pažeistas. 1.1.17. Stabdymo jėgos reguliatorius || Sudedamųjų dalių vizuali apžiūra stabdžių sistemai veikiant. || a) Trauklės defektas. b) Trauklė netinkamai sureguliuota. c) Reguliatorius užstrigęs arba neveikia. d) Trūksta reguliatoriaus. e) Trūksta informacinės lentelės. f) Duomenys neįskaitomi arba neatitinka reikalavimų(1). 1.1.18. Tarpo reguliatoriai ir indikatoriai || Vizuali apžiūra. || a) Reguliatorius pažeistas, užstrigęs arba jo eiga neįprasta, pernelyg nusidėvėjęs arba netinkamai sureguliuotas. b) Reguliatorius sugedęs. c) Reguliatorius netinkamai įrengtas arba pakeistas. 1.1.19. Stabdžio-lėtintuvo sistema (jeigu įrengta arba jeigu turi būti įrengta) || Vizuali apžiūra. || a) Netvirtai pritvirtintos jungtys arba tvirtinimo detalės. b) Sistema akivaizdžiai sugedusi arba jos trūksta. 1.1.20. Automatinis priekabos stabdžių veikimas || Atjungti priekabos stabdžių jungtį nuo vilkiko. || Atjungus priekabą, jos stabdžiai automatiškai nesuveikia. 1.1.21. Visa stabdymo sistema || Vizuali apžiūra. || a) Kiti sistemos įtaisai (pvz., užšalimo saugiklis, oro džiovintuvas ir t. t.) pažeisti iš išorės arba paveikti korozijos tiek, kad tai turi neigiamos įtakos stabdymo sistemai. b) Oro arba antifrizo nuotėkis. c) Netvirtai arba netinkamai pritvirtinta bet kuri iš sudedamųjų dalių. d) Netinkamas sudedamųjų dalių remontas arba konstrukcijos pakeitimas[1]. 1.1.22. Patikrinimo jungtys (jeigu yra arba jeigu turi būti) || Vizuali apžiūra. || a) Trūksta. b) Pažeistos, netinkamos naudoti arba nesandarios. 1.2. Darbinio stabdžio veikimas ir veiksmingumas 1.2.1. Veikimas || Patikra atliekama ant stacionaraus stabdžių bandymo stendo arba, jeigu tai neįmanoma (kai tikrinama kelyje), stabdymo jėga palaipsniui didinama iki didžiausios. || a) Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga. b) Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. c) Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga). d) Kurio nors rato stabdžių veikimo delsa. e) Per dideli stabdymo jėgos svyravimai per vieną rato sūkį. 1.2.2. Veiksmingumas || Tikrinama ant stacionaraus stabdžių bandymo stendo arba, jei dėl techninių priežasčių negalima naudoti stendo, tikrinama kelyje naudojant įrašomąjį stabdymo pagreičio matuoklį; nustatomas didžiausią leidžiamą masę arba, puspriekabių atveju, ašių leidžiamų apkrovų sumą atitinkantis stabdymo veiksmingumas. Transporto priemonės arba priekabos, kurių didžiausia leistina masė didesnė kaip 3500 kg, turi būti tikrinamos pagal ISO 21069 standartus arba taikant lygiaverčius metodus. Patikrinimas kelyje turėtų būti atliekamas sausame, lygiame, tiesiame kelyje. || Matavimo prietaisų rodmenys mažesni už toliau nurodytuosius. Po Direktyvos 2010/48/ES įsigaliojimo pirmą kartą užregistruotos transporto priemonės: – N1 kategorija – 50 % – M1 kategorija – 58 % – M2 ir M3 kategorijos – 50 % – N2 ir N3 kategorijos – 50 % – O2, O3 ir O4 kategorijos: · puspriekabės – 45 % · priekabos su grąžulu – 50 % Iki Direktyvos 2010/48/ES įsigaliojimo užregistruotos transporto priemonės: N1 kategorija – 45 % M1, M2 ir M3 kategorijos – 50 % [2] N2 ir N3 kategorijos – 43 % [3] O2, O3 ir O4 kategorijos – 40 % [4] Kitos kategorijos: - L kategorija (abu stabdžiai) – L1e kategorija – 42 % L2e, L6e kategorijos – 40 % L3e kategorija – 50 % L4e kategorija – 46 % L5e, L7e kategorijos – 44 % - L kategorijos (galinių ratų stabdžiai): visos kategorijos – 25 % 1.3. Atsarginio (avarinio) stabdžio veikimas ir veiksmingumas (jeigu tai atskira sistema) 1.3.1. Veikimas || Jeigu atsarginė stabdymo sistema atskirta nuo darbinės stabdymo sistemos, taikyti 1.2.1 punkte nurodytą metodą. || a) Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga. b) Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. c) Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga). 1.3.2. Veiksmingumas || Jeigu atsarginė stabdymo sistema atskirta nuo darbinės stabdymo sistemos, taikyti 1.2.2 punkte nurodytą metodą. || Stabdymo jėga nesiekia 50 %[5] darbinio stabdžio stabdymo jėgos, nurodytos 1.2.2 punkte, atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą masę arba (puspriekabėms) bendrą leidžiamą ašių apkrovą (išskyrus L1e ir L3e kategorijų transporto priemones). 1.4. Stovėjimo stabdžio veikimas ir veiksmingumas 1.4.1. Veikimas || Stabdoma tikrinant ant stacionaraus stabdžių bandymo stendo ir (arba) tikrinant kelyje stabdymo pagreičio matuokliu. || Neveikia vienos pusės stabdžiai arba, stabdžius tikrinant kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos. 1.4.2. Veiksmingumas || Tikrinama ant stacionaraus stabdžių bandymo stendo arba kelyje naudojant rodomąjį arba įrašomąjį stabdymo pagreičio matuoklį arba transporto priemonei važiuojant nuožulniu paviršiumi, kurio nuolydžio kampas yra žinomas. Jeigu įmanoma, krovininės transporto priemonės turėtų būti tikrinamos pakrautos. || Stabdymo veiksmingumas atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą masę mažesnis kaip 16 % (visoms transporto priemonėms) arba mažesnis kaip 12 % atsižvelgiant į leidžiamą bendrą transporto priemonės masę (motorinėms transporto priemonėms) – taikoma didesnioji vertė (išskyrus L1e ir L3e kategorijų transporto priemones). 1.5. Stabdžio-lėtintuvo sistemos veikimas || Apžiūrėti ir, jeigu įmanoma, patikrinti, ar sistema veikia. || a) Stabdymo veiksmingumas kinta netolygiai (netaikoma variklinio stabdžio sistemoms). b) Sistema neveikia. 1.6. Stabdžių antiblokavimo sistema (ABS) || Vizuali apžiūra ir įspėjamojo įtaiso patikrinimas || a) Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai. b) Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai. c) Nėra ratų sukimosi greičio jutiklių arba jie pažeisti. d) Pažeisti laidai. e) Nėra kitų sudedamųjų dalių arba jos pažeistos. 1.7. Elektroninė stabdymo sistema (EBS) || Įspėjamojo įtaiso vizuali apžiūra. || a) Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai. b) Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai. 1.8. Stabdžių skystis || Virimo temperatūros arba vandens kiekio matavimas. || a) Per žema stabdžių skysčio virimo temperatūra arba jame yra per daug vandens. b) Stabdžių skystis užterštas. c) Trūksta stabdžių skysčio. 2. VAIRAVIMO ĮRENGINIAI 2.1. Mechaninė būklė 2.1.1. Vairo reduktoriaus būklė || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad ratai neliestų žemės arba būtų pastatyti ant sukamųjų stovų, vairaratis sukamas nuo vienos kraštinės padėties iki kitos. Vizuali vairo reduktoriaus veikimo apžiūra. || a) Netolygus mechanizmo veikimas. b) Deformuotas krumplinio sektoriaus velenas arba susidėvėję kaiščiai. c) Per didelis krumplinio sektoriaus veleno nusidėvėjimas. d) Per didelis krumplinio sektoriaus veleno laisvumas. e) Skysčio nuotėkis. 2.1.2. Vairo reduktoriaus korpuso pritvirtinimas || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, vairaratis arba išilginis vairas sukiojami abiem kryptimis arba naudojamas specialiai pritaikytas ratų laisvumo nustatymo prietaisas. Vizuali vairo reduktoriaus korpuso pritvirtinimo prie važiuoklės apžiūra. || a) Vairo reduktoriaus korpusas netinkamai pritvirtintas. b) Padidėjusios važiuoklėje esančios tvirtinimo angos. c) Nėra tvirtinimo varžtų arba jie sutrūkę. d) Suskilęs vairo reduktoriaus korpusas. 2.1.3. Vairo trapecijos būklė || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, vairaratis sukiojamas abiem kryptimis arba naudojamas specialiai pritaikytas ratų laisvumo nustatymo prietaisas. Vizuali vairo mechanizmo sudedamųjų dalių apžiūra, ieškant susidėvėjusių, sutrūkusių arba netvirtai pritvirtintų sudedamųjų dalių. || a) Sudedamosios dalys, kurios turėtų būti tvirtai sujungtos, juda viena kitos atžvilgiu. b) Per didelis šarnyrų nusidėvėjimas. c) Sutrūkusios arba deformuotos sudedamosios dalys. d) Nėra fiksavimo įtaisų. e) Sudedamosios dalys (pvz., skersinė svirtis arba trauklė) nesureguliuotos. f) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. g) Nėra purvasaugių, jie pažeisti arba labai nusidėvėję. 2.1.4. Vairo trapecijos veikimas || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad jos ratai remtųsi į žemę, ir įjungus variklį (vairo stiprintuvą), vairaratis sukamas nuo vienos kraštinės padėties iki kitos. Vizuali vairo trapecijos judėjimo apžiūra. || a) Judanti vairo trapecija liečia stacionarią važiuoklės dalį. b) Neveikia vairo mechanizmo ribotuvai arba jų trūksta. 2.1.5. Vairo stiprintuvas || Tikrinama, ar vairo stiprintuvo sistemoje nėra nuotėkių, tikrinamas hidraulinio stiprintuvo skysčio lygis (jeigu matomas). Ratams remiantis į žemę ir įjungus variklį tikrinama, ar veikia vairo stiprintuvo sistema. || a) Skysčio nuotėkis. b) Trūksta skysčio. c) Mechanizmas neveikia. d) Mechanizmas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. e) Sudedamosios dalys nesureguliuotos arba kliudo kitas dalis. f) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. g) Lynai ir (arba) žarnelės pažeisti arba labai paveikti korozijos. 2.2. Vairaratis, vairo kolonėlė ir rankenos 2.2.1. Vairaračio arba rankenų būklė || Ratams remiantis į žemę, vairaratis lenkiamas į šonus, lengvai spaudžiamas žemyn ir traukiamas aukštyn stačiu kampu į kolonėlę. Laisvumo vizuali apžiūra. || a) Vairaračio judėjimas kolonėlės atžvilgiu, iš kurio galima spręsti, kad yra laisvumas. b) Ant vairaračio stebulės nėra tvirtinimo įtaiso. c) Vairaračio stebulė, ratas arba stipinai sutrūkę arba atsilaisvinę. 2.2.2. Vairo kolonėlė ir (arba) šakutė ir šakės || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad transporto priemonė remtųsi į žemę, vairaratis stumiamas ir traukiamas išilgai kolonėlės, vairaratis arba išilginis vairas judinamas visomis kryptimis stačiu kampu į kolonėlę ir (arba) šakes. Laisvumo ir lanksčiųjų movų arba universaliųjų jungčių būklės vizuali apžiūra. || a) Per didelė vairaračio vidurinės dalies laisvoji eiga aukštyn arba žemyn. b) Per didelis kolonėlės viršutinės dalies ašies laisvumas. c) Lanksčiosios movos susidėvėjusios. d) Tvirtinimo įtaisų defektai. e) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 2.3. Vairo mechanizmo laisvumas || Transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo taip, kad transporto priemonės svoris tektų ratams, įjungus variklį, jeigu tai transporto priemonė su vairo stiprintuvu, ir ratus nustačius tiesiai į priekį, vairaratis lengvai sukiojamas abiem kryptimis nepasukant ratų. Vizuali apžiūra siekiant nustatyti laisvumą. || Per didelis vairo mechanizmo laisvumas (pvz., vairaračio laisvoji eiga viršija penktadalį jo skersmens arba neatitinka reikalavimų)(1). 2.4. Ratų sureguliavimas (X)(2) || Naudojant tinkamą įrangą tikrinamas vairuojamųjų ratų sureguliavimas. || Sureguliavimas neatitinka transporto priemonės gamintojo duomenų arba reikalavimų(1). 2.5. Priekabos vairuojamosios ašies sukamoji platforma || Vizuali apžiūra arba patikra naudojant specialiai pritaikytą ratų laisvumo nustatymo prietaisą. || a) Pažeista arba įtrūkusi sudedamoji dalis. b) Per didelis laisvumas. c) Tvirtinimo įtaisų defektai. 2.6. Elektroninė vairo stiprintuvo sistema (EPS) || Vizuali apžiūra ir vairaračio kampo bei ratų kampo suderinamumo patikrinimas įjungiant ir išjungiant variklį. || a) EPS gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. b) Vairaračio ir ratų kampai nesuderinti. c) Vairo stiprintuvas neveikia. 3. MATOMUMAS 3.1. Matymo laukas || Vizuali apžiūra iš vairuotojo sėdynės. || Vairuotojo matymo lauke yra kliūčių, labai trukdančių stebėti vaizdą priekyje arba šonuose. 3.2. Stiklo būklė || Vizuali apžiūra. || a) Stiklas arba permatomas skydas (jeigu leidžiama naudoti) suskilęs arba neskaidrus. b) Stiklas arba permatomas skydas (įskaitant atspindimąją arba spalvinę plėvelę) neatitinka reikalavimų(1) (XX)(3) nuostatų. c) Stiklas arba permatomas skydas netinkamos būklės. 3.3. Galinio vaizdo veidrodžiai arba įtaisai || Vizuali apžiūra. || a) Trūksta veidrodžio arba įtaiso arba jis neatitinka reikalavimų(1). b) Veidrodis arba įtaisas neveikia, pažeistas, atsilaisvinęs arba netvirtai pritvirtintas. 3.4. Priekinio stiklo valytuvai || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Valytuvai neveikia arba jų trūksta. b) Nėra valytuvo šepetėlio arba jis turi aiškių defektų. 3.5. Priekinio stiklo apliejikliai || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Apliejiklis veikia netinkamai. 3.6 Apipūtimo sistema (X)(2) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Sistema neveikia arba turi aiškių defektų. 4. ŽIBINTAI, ATŠVAITAI IR ELEKTROS ĮRANGA 4.1. Priekiniai žibintai 4.1.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Trūksta žibinto arba šviesos šaltinio arba yra jo defektų. b) Sugedusi projekcijos sistema (atšvaitas ir sklaidytuvas) arba jos trūksta. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.1.2. Sureguliavimas || Naudojant priekinių žibintų reguliavimo įtaisą arba ekraną nustatoma kiekvieno artimųjų šviesų priekinio žibinto horizontalioji kryptis. || Priekinio žibinto kryptis neatitinka reikalavimuose(1) nustatytų ribų. 4.1.3 Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1) (vienu metu šviečiančių žibintų skaičius). b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. 4.1.4. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). b) Ant šviesos sklaidytuvo arba šviesos šaltinio yra priemonių, kurios aiškiai sumažina šviesos ryškumą arba keičia jos spalvą. c) Žibintas ir šviesos šaltinis nesuderinami. 4.1.5. Lygio reguliavimo įtaisai (jeigu privalomi) || Vizuali apžiūra ir, jeigu įmanoma, veikimo patikrinimas. || a) Įtaisas neveikia. b) Rankinio valdymo įtaiso neįmanoma valdyti iš vairuotojo sėdynės. 4.1.6. Priekinio žibinto valymo įrenginys (jeigu privalomas) || Vizuali apžiūra ir, jeigu įmanoma, veikimo patikrinimas. || Įtaisas neveikia. 4.2. Priekiniai ir galiniai gabarito žibintai, šoniniai ir skersinio kontūro gabarito žibintai 4.2.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Yra šviesos šaltinio defektų. b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.2.2. Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1). b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. 4.2.3. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). b) Ant šviesos sklaidytuvo arba šviesos šaltinio yra priemonių, kurios sumažina šviesos ryškumą arba keičia jos spalvą. 4.3. Stabdymo signalo žibintai 4.3.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Yra šviesos šaltinio defektų. b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.3.2. Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1). b) Valdymo įtaisas veikia netinkamai. 4.3.3. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). 4.4. Posūkio rodiklių ir avarinės signalizacijos žibintai 4.4.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Yra šviesos šaltinio defektų. b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.4.2. Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.4.3. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). 4.4.4. Mirksėjimo dažnis || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Mirksėjimo dažnis neatitinka reikalavimų(1). 4.5. Priekiniai ir galiniai rūko žibintai 4.5.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Yra šviesos šaltinio defektų. b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.5.2 Sureguliavimas (X)(2) || Tikrinama įjungiant žibintus ir naudojant žibintų reguliavimo įtaisą. || Priekinis rūko žibintas netinkamai horizontaliai sureguliuotas, kai šviesos pluoštas turi ribinę liniją. 4.5.3. Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.5.4. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). b) Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.6. Atbulinės eigos žibintai 4.6.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Yra šviesos šaltinio defektų. b) Yra šviesos sklaidytuvo defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.6.2. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas, jo skleidžiamos šviesos spalva, padėtis arba ryškumas neatitinka reikalavimų(1). b) Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.6.3. Junginėjimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Jungiklio veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.7. Galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo žibintas 4.7.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas šviečia tiesiai atgal. b) Yra šviesos šaltinio defektų. c) Žibintas netvirtai pritvirtintas. 4.7.2. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Sistemos veikimas neatitinka reikalavimų(1). 4.8. Atšvaitai, matomumo gerinimo (atspindimieji) ženklai ir galiniai ženklinimo skydeliai 4.8.1. Būklė || Vizuali apžiūra. || a) Yra atspindėjimo įrangos defektų arba ji pažeista. b) Atšvaitas netvirtai pritvirtintas. 4.8.2. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra. || Įtaisas, jo atspindimos šviesos spalva arba jo padėtis neatitinka reikalavimų(1). 4.9. Privalomosios apšvietimo įrangos signalinės lemputės 4.9.1. Būklė ir veikimas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Neveikia. 4.9.2. Atitiktis reikalavimams(1) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Neatitinka reikalavimų(1). 4.10. Velkančiosios transporto priemonės ir priekabos arba puspriekabės elektrinės jungtys || Vizuali apžiūra – jeigu įmanoma, patikrinamas jungties elektros grandinių vientisumas. || a) Stacionarios sudedamosios dalys netvirtai pritvirtintos. b) Izoliacinė danga pažeista arba nusidėvėjusi. c) Priekabos arba velkančiosios transporto priemonės elektrinės jungtys veikia netinkamai. 4.11. Elektros instaliacija || Vizuali apžiūra transporto priemonei stovint virš duobės arba ant keltuvo, tam tikrais atvejais – ir variklio skyriaus apžiūra. || a) Laidai netvirtai arba netinkamai pritvirtinti. b) Laidai susidėvėję. c) Izoliacinė danga pažeista arba nusidėvėjusi. 4.12. Žibintai ir atšvaitai, kuriuos įrengti neprivaloma (X)(2) || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Žibintas arba atšvaitas įrengtas nesilaikant reikalavimų(1). b) Žibinto veikimas neatitinka reikalavimų(1). c) Žibintas arba atšvaitas netvirtai pritvirtintas. 4.13. Baterija (-os) || Vizuali apžiūra. || a) Netvirtai pritvirtinta. b) Nesandari. c) Yra jungiklio (jeigu privalomas) defektų. d) Yra saugiklių (jeigu privalomi) defektų. e) Netinkamas vėdinimas (jeigu privalomas). 5. AŠYS, RATAI, PADANGOS IR PAKABA 5.1. Ašys 5.1.1. Ašys || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. || a) Ašis sutrūkusi arba deformuota. b) Ašis netvirtai privirtinta prie transporto priemonės. c) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 5.1.2. Ašigaliai || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. Kiekvienas ratas veikiamas vertikalia arba šonine jėga ir stebimas laisvumas tarp tilto sijos ir ašigalio. || a) Sutrūkęs ašigalis. b) Per didelis šerdeso ir (arba) įvorių nusidėvėjimas. c) Per didelis laisvumas tarp ašigalio ir ašies sijos. d) Atsilaisvinęs ašigalio kaištis. 5.1.3. Ratų guoliai || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. Kiekvienas ratas judinamas į šonus arba veikiamas šonine jėga ir stebimas rato laisvumas vertikalia kryptimi ašigalio atžvilgiu. || a) Per didelis rato guolio laisvumas. b) Rato guolis per daug suveržtas, stringa. 5.2. Ratai ir padangos 5.2.1. Rato stebulė || Vizuali apžiūra. || a) Trūksta rato veržlių arba smeigių arba jos atsilaisvinę. b) Stebulė nusidėvėjusi arba pažeista. 5.2.2. Ratai || Abiejų kiekvieno rato pusių vizuali apžiūra transporto priemonę pastačius virš duobės arba ant keltuvo || a) Yra įtrūkimų arba suvirinimo defektų. b) Netinkamai uždėtas padangos borto žiedas. c) Ratas labai deformuotas arba nusidėvėjęs. d) Rato dydis arba tipas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu. 5.2.3. Padangos || Visos padangos vizuali apžiūra sukant virš žemės pakeltą ratą, kai transporto priemonė pastatyta virš duobės arba ant keltuvo, arba stumdant transporto priemonę virš duobės pirmyn ir atgal. || a) Padangos dydis, leidžiama apkrova, patvirtinimo ženklas arba greičio indeksas neatitinka reikalavimų(1), todėl važiuoti nesaugu. b) Ant tos pačios ašies ratų arba ant dvigubų ratų sumontuotos skirtingo dydžio padangos. c) Ant tos pačios ašies ratų sumontuotos skirtingos konstrukcijos padangos (radialinė ir paprasta). d) Yra didelių padangos pažeidimų arba įpjovimų. e) Padangos protektoriaus gylis neatitinka reikalavimų(1). f) Padanga trinasi į kitas dalis. g) Restauruotos padangos neatitinka reikalavimų(1). h) Oro slėgio kontrolės sistema veikia blogai arba akivaizdžiai neveikia. 5.3. Pakabos sistema 5.3.1. Spyruoklės ir stabilizatorius || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. || a) Spyruoklės netvirtai pritvirtintos prie važiuoklės arba ašies. b) Pažeista arba įtrūkusi spyruoklės dalis. c) Trūksta spyruoklės. d) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 5.3.2. Amortizatoriai || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra arba patikrinimas naudojant specialią įrangą, jeigu ji yra. || a) Amortizatoriai netvirtai pritvirtinti prie važiuoklės arba ašies. b) Pažeistas amortizatorius, yra nuotėkio arba gedimo požymių. 5.3.2.1. Slopinimo veiksmingumo patikrinimas || Naudojant specialią įrangą nustatomi kairės ir dešinės pusės skirtumai ir (arba) nuokrypis nuo gamintojo pateiktų absoliučių verčių. || a) Didelis kairės ir dešinės pusių skirtumas. b) Neužtikrinamos nustatytos minimalios vertės. 5.3.3. Sukimo momento ribotuvai, skersinės trauklės, skersiniai automobilio pakabos strypai ir pakabos svirtys || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. || a) Sudedamoji dalis netvirtai pritvirtinta prie važiuoklės arba ašies. b) Sudedamoji dalis pažeista, įtrūkusi arba labai paveikta korozijos. c) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 5.3.4. Pakabos šarnyrai || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. Galima naudoti ratų laisvumo nustatymo prietaisą; jį rekomenduojama naudoti transporto priemonėms, kurių bendroji masė didesnė kaip 3,5 t. || a) Per didelis šerdeso ir (arba) įvorių nusidėvėjimas arba per didelis pakabos šarnyrų nusidėvėjimas b) Nėra purvasaugių arba jie labai nusidėvėję. 5.3.5. Pneumatinė pakaba || Vizuali apžiūra. || a) Sistema neveikia. b) Sudedamoji dalis pažeista, pakeista jos konstrukcija arba ji susidėvėjusi taip, kad tai gali kenkti sistemos veikimui. c) Girdimas nuotėkis iš sistemos. 6. VAŽIUOKLĖ IR PRIE VAŽIUOKLĖS TVIRTINAMI MAZGAI 6.1. Važiuoklė arba rėmas ir prie jų tvirtinami mazgai 6.1.1. Bendra būklė || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. || a) Sutrūkę arba deformuoti šoniniai lonžeronai arba skersiniai. b) Netvirtai pritvirtintos sustiprinimo plokštės arba tvirtinimo elementai. c) Per didelis korozijos poveikis, turintis įtakos mazgo tvirtumui. 6.1.2. Išmetimo vamzdžiai ir duslintuvai || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra. || a) Netvirtai pritvirtinta arba nesandari išmetimo sistema. b) Išmetamųjų dujų patenka į vairuotojo kabiną arba į keleivių skyrių. 6.1.3. Degalų bakas ir vamzdeliai (įskaitant šildymo kuro baką ir vamzdelius) || Virš duobės arba ant keltuvo pastatytos transporto priemonės vizuali apžiūra; tikrinant SND arba SGD sistemas naudojami nuotėkio nustatymo prietaisai. || a) Bakas arba vamzdeliai netvirtai pritvirtinti. b) Degalų nuotėkis, nėra degalų bako dangtelio arba jis neveiksmingas. c) Pažeisti arba nutrinti vamzdeliai. d) Degalų čiaupas (jei privalomas) veikia netinkamai. e) Gaisro pavojus dėl: - degalų nuotėkio, - netinkamos degalų bako arba išmetimo sistemos apsaugos, - variklio skyriaus būklės. f) SND, SGD arba vandenilio sistema neatitinka reikalavimų(1). 6.1.4. Buferiai, šoninės apsaugos ir galinė apsauga nuo palindimo || Vizuali apžiūra. || a) Laisvumas arba pažeidimas, dėl kurių gali būti patirta sužalojimų užkliudant arba prisiliečiant. b) Įtaisas akivaizdžiai neatitinka reikalavimų(1). 6.1.5. Atsarginio rato tvirtinimo įtaisas (jeigu įrengtas) || Vizuali apžiūra. || a) Tvirtinimo įtaisas netinkamos būklės. b) Tvirtinimo įtaisas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. c) Atsarginis ratas netvirtai pritvirtintas prie tvirtinamojo įtaiso ir gali nukristi. 6.1.6. Sukabinimo įtaisai ir vilkimo įranga || Vizuali apžiūra siekiant nustatyti nusidėvėjimą ir veikimo tinkamumą (ypatingas dėmesys skiriamas įrengtiems saugos įtaisams) ir (arba) patikrinimas naudojant matuoklį. || a) Sudedamoji dalis pažeista, sugadinta arba įtrūkusi. b) Per didelis sudedamosios dalies nusidėvėjimas. c) Tvirtinimo įtaisų defektai. d) Trūksta saugos įtaisų arba jie netinkamai veikia. e) Neveikia indikatorius. f) Uždengtas valstybinio numerio ženklas arba kuris nors žibintas (nenaudojamas). g) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 6.1.7. Transmisija || Vizuali apžiūra. || a) Atsilaisvinę tvirtinimo varžtai arba jų trūksta. b) Per didelis pavaros veleno guolių nusidėvėjimas. c) Per didelis universaliųjų šarnyrų nusidėvėjimas. d) Susidėvėjusios lanksčiosios movos. e) Velenas pažeistas arba sulinkęs. f) Guolio korpusas sutrūkęs arba netvirtai pritvirtintas. g) Nėra purvasaugių arba jie labai nusidėvėję. h) Neteisėtas transmisijos konstrukcijos pakeitimas. 6.1.8. Variklio tvirtinimo elementai || Vizuali apžiūra, nebūtinai virš duobės ar ant keltuvo. || Susidėvėję, akivaizdžiai labai pažeisti, atsilaisvinę arba sutrūkę tvirtinimo elementai. 6.1.9. Variklio veikimas || Vizuali apžiūra. || a) Neteisėtai pakeista valdymo įtaiso konstrukcija. b) Neteisėtai pakeista variklio konstrukcija. 6.2. Kabina ir kėbulas 6.2.1. Būklė || Vizuali apžiūra. || a) Atsilaisvinęs arba pažeistas skydas ar sudedamoji dalis, gali sužeisti. b) Netvirtai įtvirtintas kėbulo statramstis. c) Į vidų gali patekti dujų iš variklio skyriaus arba išmetamųjų dujų. d) Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas. 6.2.2. Tvirtinimas || Vizuali apžiūra virš duobės arba ant keltuvo. || a) Kėbulas arba kabina netvirtai pritvirtinti. b) Kėbulas ir (arba) kabina akivaizdžiai netiesiai pritvirtinti ant važiuoklės. c) Netvirtai pritvirtinti kėbulo ir (arba) kabinos tvirtinimo prie važiuoklės arba skersinių įtaisai arba jų trūksta. d) Labai pažeistos korozijos vientiso kėbulo tvirtinimo vietos. 6.2.3. Durys ir durų fiksatoriai || Vizuali apžiūra. || a) Durys neatsidaro arba netinkamai užsidaro. b) Durys gali netikėtai atsidaryti arba atsirakinti. c) Trūksta durų, vyrių, užraktų arba statramsčių, šios dalys atsilaisvinusios arba susidėvėjusios. 6.2.4. Dugnas || Vizuali apžiūra virš duobės arba ant keltuvo. || Dugnas netvirtai pritvirtintas arba labai nusidėvėjęs. 6.2.5. Vairuotojo sėdynė || Vizuali apžiūra. || a) Sėdynė atsilaisvinusi arba yra jos konstrukcijos defektų. b) Reguliavimo mechanizmas veikia netinkamai. 6.2.6. Kitos sėdynės || Vizuali apžiūra. || a) Sėdynės prastos būklės arba netvirtai pritvirtintos. b) Sėdynės įrengtos nesilaikant reikalavimų(1). 6.2.7. Vairavimo priemonės || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || Netinkamai veikia kuris nors valdymo įtaisas, būtinas saugiam transporto priemonės naudojimui užtikrinti. 6.2.8. Kabinos laipteliai || Vizuali apžiūra. || a) Laiptelis arba laiptelio rėmas netvirtai pritvirtintas. b) Laiptelis arba rėmas yra tokios būklės, kad lipant galima susižeisti. 6.2.9. Kiti vidaus ir išorės įtaisai ir įranga || Vizuali apžiūra. || a) Yra kitų įtaisų arba įrangos tvirtinimo defektų. b) Kiti įtaisai arba įranga įrengti nesilaikant reikalavimų(1). c) Nuotėkis iš hidraulinės įrangos. 6.2.10. Purvasaugiai (sparnai), apsaugos nuo aptaškymo įtaisai || Vizuali apžiūra. || a) Įtaisų trūksta, jie blogai pritvirtinti arba labai paveikti korozijos. b) Nepakankamas tarpas tarp įtaiso ir rato. c) Neatitinka reikalavimų(1). 7. KITA ĮRANGA 7.1. Saugos diržai ir sagtys, kitos saugos sistemos 7.1.1. Saugos diržų ir sagčių pritvirtinimo tvirtumas || Vizuali apžiūra. || a) Tvirtinimasis antgalis labai nusidėvėjęs. b) Išklibęs įtvaras. 7.1.2. Saugos diržų ir sagčių būklė || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Trūksta privalomo saugos diržo arba jis neįmontuotas. b) Saugos diržas pažeistas. c) Saugos diržas neatitinka reikalavimų(1). d) Saugos diržo sagtis pažeista arba veikia netinkamai. e) Saugos diržo įtraukimo įtaisas pažeistas arba veikia netinkamai. 7.1.3. Saugos diržo įtempimo ribotuvas || Vizuali apžiūra. || Įtempimo ribotuvo akivaizdžiai trūksta arba jis netinkamas naudoti toje transporto priemonėje. 7.1.4. Saugos diržo įtempimo įtaisai || Vizuali apžiūra. || Įtempimo įtaiso akivaizdžiai trūksta arba jis netinkamas naudoti toje transporto priemonėje. 7.1.5. Saugos oro pagalvė || Vizuali apžiūra. || a) Saugos oro pagalvių akivaizdžiai trūksta arba jos netinkamos naudoti toje transporto priemonėje. b) Saugos oro pagalvė akivaizdžiai neveikia. 7.1.6. Papildomos apsaugos sistemos (SRS) || Gedimų indikatoriaus lemputės vizuali apžiūra. || SRS gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. 7.2. Gesintuvas (X)(2) || Vizuali apžiūra. || a) Trūksta. b) Neatitinka reikalavimų(1). 7.3. Spynelės ir apsaugos nuo vagystės įtaisas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Įtaisas neužtikrina, kad transporto priemone nebūtų galima važiuoti. b) Įtaisas sugadintas, netyčia užsirakina arba užsiblokuoja. 7.4. Trikampis avarinio sustojimo ženklas (jeigu privaloma)(X)(2) || Vizuali apžiūra. || a) Trūksta ženklo ar jo dalių. b) Neatitinka reikalavimų(1). 7.5. Pirmosios pagalbos vaistinėlė (jeigu privaloma) (X)(2) || Vizuali apžiūra. || Trūksta vaistinėlės ar jos dalių arba ji neatitinka reikalavimų(1). 7.6. Ratų atsparos (pleištai) (jeigu privaloma) (X)(2) || Vizuali apžiūra. || Atsparų trūksta arba jos prastos būklės. 7.7. Garsinis signalas || Vizuali apžiūra ir veikimo patikrinimas. || a) Neveikia. b) Netvirtai pritvirtintas valdymo mygtukas. c) Neatitinka reikalavimų(1). 7.8. Spidometras || Vizuali apžiūra arba patikrinimas važiuojant keliu arba naudojant elektronines priemones. || a) Įrengtas nesilaikant reikalavimų(1). b) Neveikia. c) Neveikia apšvietimas. 7.9. Tachografas (jeigu įrengtas arba jeigu turi būti įrengtas) || Vizuali apžiūra. || a) Įrengtas nesilaikant reikalavimų(1). b) Neveikia. c) Pažeistos plombos arba jų