LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 383/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl sporto ir Europos vertybių

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 383/03)

Pranešėjas: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Sporto ir Europos vertybių.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. birželio 17 d. priėmė savo nuomonę.

509-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. liepos 1–2 d. (liepos 2 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 99 nariams balsavus už, 59 – prieš ir 32 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Sportas padeda siekti strateginių Sąjungos tikslų, atskleidžia pagrindines pedagogines ir kultūrines vertybes ir skatina integraciją, nes jis skirtas visiems piliečiams, neatsižvelgiant į jų lytį, etninę kilmę, religiją, amžių, pilietybę, socialinę padėtį ar seksualinę orientaciją. Sportas – tai priemonė, kuri padeda kovoti su netolerancija, ksenofobija ir rasizmu.

1.2. Dalyvaudami sporto veikloje žmonės gali konstruktyviai realizuoti savo viltis ir praturtinti gyvenimą vertybėmis, kurias teikia sportas: pastangomis, solidarumu, sanglauda. Sportas teikia fizinę ir intelektinę gerovę ir kartu padeda spręsti socialines problemas, nes skatina teigiamas vertybes. Šiuo požiūriu taip pat svarbu aptarti, kaip nustatyti visuotinius minimalius standartus, kuriais būtų skatinamas visomis sporto šakomis užsiimančių vaikų ir jaunuolių sąžiningumas dalyvaujant sporto veikloje.

1.3. Plėtojant mėgėjų sportą ir sportuojant klubuose labai svarbi savanoriška veikla, teikianti didelę vertę socialiniu, ekonominiu ir demokratiniu požiūriu; todėl reikia skatinti savanorišką veiklą ir aktyvų pilietiškumą sporto srityje, įskaitant žiemos sportą.

1.4. Vadovavimo ir gero valdymo principas turi užtikrinti sporto varžybų sąžiningumą. Sporto srityje šis principas yra sporto organizacijų, kurios turi veikti laikydamosi skaidrumo, atsakomybės ir demokratijos principų, autonomijos sąlyga. Tuo remiantis sprendimų priėmimo procese turi būti tinkamai atstovaujama visiems suinteresuotiesiems subjektams. Siekiant sustiprinti šią bendrosios prevencijos sistemą ir kaip rodo neseniai atliktas išsamus tyrimas (1), labai svarbu sustiprinti nacionalinių valdžios institucijų bei sporto įstaigų pasitikėjimą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos nacionalinėms teisminėms institucijoms ir tarptautinėms sporto įstaigoms keistis informacija.

1.5. EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares platinti su inovacijomis susijusią informaciją ir Europoje tarpusavyje keistis informacija apie teigiamą patirtį ir tinkamiausią praktiką, taikomą kuriant įvairiems sektoriams priklausančių pagrindinių suinteresuotųjų subjektų strategines partnerystes, kuriomis siekiama stiprinti sporto, kaip inovacijų ir ekonomikos augimo varomosios jėgos, vaidmenį, ir remti tokių partnerysčių kūrimą. Šiuo atžvilgiu labai svarbu sugebėti pasinaudoti privalumais, kuriuos dideli sporto renginiai gali ir turi teikti regionams ir miestams, kuriuose jie organizuojami; EESRK mano, kad Komisija turėtų atidžiai stebėti pasaulyje atsirandančias naujas iniciatyvas ir metodus, skirtus padėti regionams ir miestams įgyvendinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi skatinančius sporto projektus.

1.6. Siekiant vystyti sporto sektorių įvairiais lygmenimis turi būti skatinama naudotis ES finansavimo priemonėmis,

1.7. Europos lygmeniu reikėtų skatinti socialinę sanglaudą, veiksmus, kuriais nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės būtų įtraukiamos į sporto veiklą, ir asmenų, įskaitant tuos, kurių laisvė apribota, socialinę integraciją; šiems asmenims sportas gali būti priemonė vėl integruotis į visuomenę, nes dėl tokių savo vertybių kaip pastangos, solidarumas ir galiausiai sąžiningas žaidimas, galinčių padėti panaikinti socialinę atskirtį ir diskriminaciją, jis teikia emocinę gerovę ir stabilumą.

1.8. Labai svarbus ES uždavinys – kovoti su nelygybe siekiant panaikinti kliūtis, trukdančias neįgaliesiems sportuoti, taip pat skatinti neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą varžybose ir panaikinti bet kokius išankstinius visuomenės nusistatymus šiuo klausimu. Todėl būtų naudinga, jeigu Komisija Ministrų Tarybai pasiūlytų parengti Europos sporto ir socialinės įtraukties gerosios praktikos kodeksą, kuriuo neįgalieji būtų skatinami aktyviau sportuoti.

1.9. Europos Sąjunga ir valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų skirti vyresnio amžiaus žmonių sportavimo ir fizinio aktyvumo skatinimui. Vis labiau senėjant Europos visuomenei, nepaprastai svarbu, kad šiuo tikslu būtų įgyvendinamos tikslinės iniciatyvos ir skiriamas reikiamas finansavimas.

2. Įžanga

2.1. Lisabonos sutartyje nurodytos bendros Sąjungos ir jos valstybių narių vertybės, kurios yra integracijos proceso dalis. Šios labai svarbios vertybės – tai žmogaus orumas, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Lisabonos sutartyje Sąjungai suteikiama kompetencija skatinti Europos sporto reikalus (SESV 165 straipsnis). Būtina apsvarstyti įvairius sporto reiškinio aspektus – socialinį, ekonominį ir kultūrinį – atsižvelgiant į tai, kad sportas įtrauktas į ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes; tai reiškia, kad institucijos ir valstybės narės yra aiškiai įsipareigojusios imtis veiksmų – pagal subsidiarumo principą jos turi skatinti politiką, taisykles ir priemones, skirtas Europos sporto reikalams skatinti.

2.2. Šios nuomonės savo iniciatyva tikslas – pamėginti plačiau informuoti apie Europos ir sporto, įskaitant žiemos sportą, vertybių teikiamas galimybes visiems piliečiams ir socialinėms organizacijoms, ir skatinti Sąjungos sporto politiką, nes iki šiol buvo priimti tik pavieniai teismo sprendimai, paprastai susiję su naudojimusi ekonominėmis laisvėmis.

2.3. Dar senovėje klasikinėje graikų filosofijoje buvo skiriama kūno ir proto veikla; šios idėjos buvo vystomos vadovaujantis olimpine dvasia, visų pirma pabrėžiant etiką ir taikos palaikymą. Sportas Europos ir pasaulio mastu labai padeda siekti bendrų strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes gali labai prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo.

3. Socialinė sporto funkcija

3.1. Siekdamos užtikrinti socialinę sporto funkciją valstybės narės turi turėti deramą infrastruktūrą, kad būtų sudarytos sąlygos sportuoti – atitinkamose jų teritorijose turi būti tinkamas, pakankamas ir subalansuotas esminis infrastruktūros ir sporto įrangos tinklas.

3.2. Savanoriška veikla vis dar yra Europos sporto pagrindas, nes savanoriai kartu su sporto srities ne pelno organizacijomis padeda plėtoti ir skleisti sporto idealus. Šiuo atžvilgiu reikia paminėti mokyklos vaidmenį propaguojant olimpines vertybes, kuriomis skatinama taika ir harmonija sporte, užtikrinamas sambūvis ir integracija į demokratinę ir pliuralistinę visuomenę bei su sportu siejamos žmogiškosios vertybės, padedančios kovoti su smurtu, rasizmu, netolerancija ir ksenofobija sporte.

3.2.1. Sporto organizacijoms būtina taikyti gero valdymo nuostatas. Jos turi būti pagrįstos skaidrumo, atsakomybės ir demokratijos principais, be to, priimant sprendimus jose turi būti tinkamai atstovaujama visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant sirgalius, kurie paprastai skatina sąžiningo žaidimo principus. Jei šių organizacijų veikla finansuojama viešosiomis lėšomis, reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti griežtesnius skaidrumo reikalavimus.

3.2.2. EESRK nuomone, reikia apsvarstyti galimybę derinti kovos su nepageidaujamais reiškiniais (tokiais kaip sporto varžybų rezultatų pirkimas, dopingas ar brutalus elgesys) veiksmus, remiantis ne tik SESV 6 ir 165 straipsniuose pripažįstama Sąjungos kompetencija, bet ir kompetencija, susijusia su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, arba bet kokiais kitais įgaliojimais, kurių gali prireikti siekiant imtis viršvalstybinių priemonių, kurios netgi galėtų būti atgrasomosios.

3.2.3. Šių priemonių tikslas turėtų būti užtikrinti aukšto lygio saugumą. Pavyzdžiui, tokios priemonės galėtų būti skirtos policijos institucijų (Europolo), teisminių institucijų (Eurojusto) ir kitų kompetentingų institucijų veiksmų derinimui ir bendradarbiavimui užtikrinti.

3.3. Fizinės veiklos ir sporto skatinimas yra lemiamas veiksnys siekiant užtikrinti visuomenės sveikatos apsaugą šiuolaikinėje visuomenėje. Pažymėtina, kad sportas skatina sveiką gyvenimo būdą ir gerina gyvenimo kokybę, nes žmonės visapusiškai išnaudoja sporto teikiamas galimybes, todėl mažėja išlaidų sveikatos priežiūrai.

3.4. Vieši debatai tokiais klausimais (be visų kitų) kaip vadinamoji europinė pakraipa sporto srityje, sporto įtraukimas į programą „Erasmus +“ arba strateginiai veiksmai, susiję su lyčių lygybe sporte, labai paskatino įgyvendinti ES institucinius veiksmus sporto srityje. Šios programos prioritetai aptariami kasmet, todėl EESRK pageidauja, kad atliekant kitą vertinimą būtų atsižvelgta į šioje nuomonėje pateiktas pastabas.

3.4.1. Šie instituciniai veiksmai turės būti stiprinami imantis priemonių, būtinų siekiant užtikrinti pridėtinę vietinio, tradicinio ir vietinės kilmės sporto, atspindinčio turtingą kultūrinės ir istorinės ES įvairovę, kurią reikia skatinti ir propaguoti, vertę ir teigiamus aspektus.

3.4.2. Remdamasi minėta programa „Erasmus +“ Komisija turėtų pateikti aiškų sporto įtraukimo į šią programą poveikio vertinimą, ypač atsižvelgdama į tai, ar pasiekti tikslai, susiję su naujomis kvalifikacijomis, užimtumu ir jaunimu.

3.5. Kad sportas padėtų stiprinti ir ugdyti Europos vertybes, būtina priimti ir įgyvendinti koordinavimo, papildymo arba paramos priemones, skirtas šioms Europos vertybėms ginti, ypač vertybėms, kuriomis siekiama apsaugoti žmogaus orumą, taip pat tam tikrus asmenų švietimo aspektus (šiuos asmenis labai svarbu tinkamai integruoti siekiant užtikrinti tinkamą demokratijos veikimą ir teisinę valstybę). Tokį požiūrį gali sustiprinti sporto, kaip sąžiningo žaidimo, dėl kurio visuomenė perima daug Europos vertybių, perduodama žinia. Europinė pakraipa sporto srityje yra ne mažiau svarbi skatinant taikyti standartus, kuriais siekiama užtikrinti lyčių lygybę. Svarbu parengti ir naudoti mokymo medžiagą, skirtą atsakingiems asmenims – tiek sporto srityje veikiantiems atsakingiems asmenims, tiek tėvams – mokyti, siekiant padėti naikinti lyčių stereotipus ir skatinti lyčių lygybę sporto srityje, taip pat skatinti vis didesnę atstovavimo vyrams ir moterims sporto komitetų valdybose pusiausvyrą. Atsižvelgiant į tai, geriausios praktikos įgyvendinant su jaunimo vystymusi ir apsauga sporto srityje susijusią veiklą pavyzdžių rinkinio parengimas būtų laikomas itin svarbiu žingsniu (2).

3.6. Individualus ar kolektyvinis sportas gali būti teisėtas darbo vietų kūrimo, turto ir gerovės šaltinis, kurį šiuo metu labai svarbu tinkamai panaudoti siekiant kovoti su jaunimo nedarbu ir socialine atskirtimi. Pirmiausia reikėtų paminėti sportininkus, kurie, palikę profesionalų sportą, pradeda siekti antros karjeros ir kuriems reikia specialiai pasirengti šiam gyvenimo etapui (dvikryptė karjera). Norint tinkamai ugdyti šiuos sportininkus, būtina užtikrinti sporto srities diplomų ir kvalifikacijų pripažinimą ir lygiavertiškumą. Šis galutinis aspektas svarbus siekiant sustabdyti šešėlinę ekonomiką, su kuria galima susidurti šiame sektoriuje, ir ateityje ją ištraukti iš šešėlio.

3.6.1. Remiant sportą kaip būdą skatinti socialinę integraciją, jaunimo užimtumą, lyčių lygybę, inovacijas ir organizacijų, remiančių reintegraciją į visuomenę ir kitus viešojo intereso tikslus, tinklų kūrimą, reikės nustatyti Europos finansinių priemonių mobilizavimo taisykles. Sportas, kaip kovos su socialine atskirtimi ir reintegracijos priemonė, yra tinkamas būdas įdiegti vertybes, dėl kurių užtikrinama platesnė asmeninė ir socialinė raida ir daromas poveikis žmonių sveikatai ir švietimui. Europos lygmeniu reikėtų skatinti socialinę sanglaudą ir asmenų (įskaitant tuos, kurių laisvė apribota) socialinę integraciją – jiems sportas gali būti priemonė vėl integruotis į visuomenę, nes dėl tokių savo vertybių kaip pastangos, solidarumas ir, visų pirma, sąžiningas žaidimas jis teikia emocinę gerovę, užtikrina sanglaudą ir stabilumą.

3.6.2. Reikėtų kurti organizacijų, kurios remia pasitelkiant sportą užtikrinamą socialinę sanglaudą ir reintegraciją į visuomenę, tinklą, ypač plačiausiu mastu veikiančių organizacijų, kad su Europos novatoriškos praktikos, taikomos reintegracijos į visuomenę pasitelkiant sportą srityje, kongresu būtų keičiamasi gerąja praktika, pagrįsta Sutartyse nurodytomis Europos vertybėmis, ir būtų rengiami čempionatai Europos Sąjungos lygmeniu, taip pat skelbiami ir platinami šių tinklų veiklos rezultatai.

3.7. Europos Sąjungos institucijų uždavinys – kovoti su nelygybe siekiant panaikinti kliūtis, trukdančias neįgaliesiems sportuoti, taip pat skatinti neįgaliųjų dalyvavimą varžybose ir panaikinti bet kokius išankstinius visuomenės nusistatymus šiuo klausimu. Būtų naudinga, jeigu Komisija Ministrų Tarybai pasiūlytų parengti Europos sporto ir socialinės įtraukties gerosios praktikos kodeksą.

3.7.1. Reikėtų skatinti neįgaliųjų integraciją pasitelkiant sporto renginius, kad gerėtų neįgaliųjų ir jų šeimos narių gyvenimo kokybė ir būtų ugdomi jų socialiniai įpročiai. Taigi sportas yra ne tik sveikas įprotis, bet ir priemonė šių asmenų judumui gerinti ir skatinti; jis taip pat padeda ugdyti gebėjimus priimti sprendimus, susirasti draugų arba dirbti komandoje.

3.7.2. Siekdamos skatinti neįgaliųjų parolimpinio arba profesionalaus sporto plėtrą ir taip didinti piliečių informuotumą, valdžios institucijos privalo įgyvendinti komunikacijos strategiją, susijusią su parolimpinėmis žaidynėmis ir kitais aukšto lygio tarptautiniais renginiais, tam naudodamosi būtinomis priemonėmis ir specialistų paslaugomis ir galiausiai užtikrindamos aukštos kokybės parolimpinių žaidynių transliacijas per televiziją, daug transliavimo valandų ir transliavimą plačiajai auditorijai patogiausiu laiku.

3.7.3. Nuostatomis, kuriomis nacionalinės teisės sistema suderinama su Tarptautine neįgaliųjų teisių konvencija, siekiama tokių pat tikslų ir prieinamumas bei tinkamumas visiems nustatomi kaip priemonės, kurios turi būti taikomos norint pakeisti ir sukurti aplinką, leidžiančią užtikrinti visapusišką piliečių dalyvavimą.

3.7.4. Kadangi viena iš kliūčių, sistemingai nustatomų rengiant programas, kuriomis skatinamas neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių įtraukimas į fizinę sportinę veiklą, yra ta, kad įvairūs procese dalyvaujantys subjektai turi nepakankamai žinių, rekomenduojama aprūpinti fizinio lavinimo mokytojus ir dėstytojus, taip pat sporto specialistus būtina medžiaga, kad būtų tenkinami jų mokymo poreikiai plėtojant fizinę sportinę veiklą įtraukioje aplinkoje.

3.8. Dėl akivaizdžiai nesustabdomo Europos visuomenės senėjimo proceso, kuriam vykstant nuolat ilgėja tikėtina gyvenimo trukmė, būtina parengti tikslines iniciatyvas ir programas, skirtas populiarinti sportą ir fizinę veiklą tarp vyresnio amžiaus žmonių. Šiai sričiai daugelis šalių neskiria pakankamai reikšmės, nors jai reikalingas ypatingas dėmesys tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu.

4. Sporto veiklos pobūdis

4.1. Sportui būdingas ekonominis aspektas, susijęs su sporto verslu ir profesionaliu sportu, kurie turi poveikį vidaus rinkai. Kitas specifinis sporto ypatumas – savanoriška veikla ir sporto socialinė, pedagoginė bei kultūrinė funkcijos, kurios labai padeda skatinti teigiamas vertybes, pvz., sportiškumą, pagarbą ir socialinę įtrauktį. Todėl reikia atskirti sporto ir komercinius interesus – EESRK nuomone, sportas turi būti saugomas nuo pernelyg didelės ekonominės įtakos, kad pirmenybė būtų teikiama sporto principams ir vertybėms.

4.1.1. Į šiuos išskirtinius ir esminius sporto aspektus reikėtų atskirai atsižvelgti sporto srityje taikant Sąjungos teisės aktus (tais atvejais, kai ES gali veikti veiksmingiau negu valstybės narės, laikydamasi subsidiarumo principo).

4.2. Dėl minėto ekonominio sporto aspekto pažymėtina, kad reikia atsižvelgti į ypatingą šios veiklos ryšį su pagrindinėmis teisėmis.

4.2.1. Taigi siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų, ypač nuo piratavimo skaitmeninėje erdvėje, dėl kurių kyla pavojus sporto ekonomikai, remiantis proporcingumo principu turi būti išnagrinėtos taikytinos priemonės. Bet kokiu atveju turi būti užtikrintos pagrindinės piliečių teisės: gauti informaciją (bent jau visuomenės teisė gauti žinias), labai svarbių sporto renginių transliavimas ir žurnalistų teisė informuoti.

4.2.2. Kitose srityse, kaip antai konkurencijos politikos (konkrečiai valstybės pagalbos srityje), reikėtų priimti valstybės pagalbos gaires siekiant paaiškinti, kokia pagalba, skiriama socialiniams, kultūriniams ir pedagoginiams sporto uždaviniams vykdyti, laikoma teisėta.

4.2.3. Internetinės sporto lažybos nereglamentuojamose rinkose, visų pirma neteisėtos lažybos, yra viena pagrindinių šiuo metu sportui kylančių grėsmių; jų neigiamas poveikis panašus į dopingo ir žiūrovų brutalaus elgesio poveikį ir, atsižvelgiant į manipuliacijas sporto varžybomis, gali lemti sporto varžybų rezultatų klastojimą. Yra ir kitų aspektų, kaip antai lažybos ir lošimai, taip pat būtinybė imtis bendro intereso priemonių, kuriomis būtų siekiama išvengti priklausomybės nuo lošimų ir apsaugoti nepilnamečius, ypač nuo internetinių azartinių lošimų.

4.2.4. Neatskiriamas esminis sporto ypatumas yra tas, kad sportuojantys asmenys skatinami nuolat gerinti rezultatus ir siekti tobulumo, todėl sporto sektoriuje nuolat diegiamos inovacijos, dėl kurių sporto technologijos tapo svarbiu taikomųjų mokslų, tokių kaip tekstilės technologijos, žmogaus judėjimo mechanika, naujos medžiagos, jutikliai, valdikliai ir visų pirma žmonėms pritaikytas dizainas, sektoriumi. Sporto infrastruktūros kūrimas ir eksploatavimas, taip pat dalyvavimas ir lankymasis sporto renginiuose tampa svarbia patirties ekonomikos dalimi. Tą rodo ir sporto turizmo vystymasis.

4.2.5. Turėtų būti įvertinti ir kiti su sportu ekonomiškai susiję klausimai, pavyzdžiui, laisvas asmenų ir paslaugų judėjimas, rėmimo sutartys, žaidėjų agentų veiklos reglamentavimas, sporto draudimas ir sveikata, sportininkų švietimo programos ir su sportu susijusios profesinės kvalifikacijos; prireikus Komisija šiais klausimais turėtų imtis arba pasiūlyti priemonių.

4.2.6. Dėl profesinio jaunų trenerių rengimo pažymėtina, kad įvairiose ES valstybėse narėse būtina gerinti reglamentavimą atsižvelgiant į tai, kad trenerio veikla panaši į pedagogo ir kad tam tikrais atvejais (pavyzdžiui, rengiantis sporto varžyboms) treneris su jaunu sportininku praleidžia daugiau laiko negu mokytojas su mokiniu. Treneriai turi būti rengiami pagal oficialią sistemą ir baigus mokslus jiems turi būti išduodamas valstybės pripažįstamas diplomas.

4.2.7. EESRK ragina Europos sporto federacijas ginti šioje nuomonėje išdėstytas vertybes ir principus ir tikisi, kad jų veiksmai visose srityse yra pagrįsti šiomis vertybėmis ir principais, įskaitant veiklą, susijusią su apdovanojimų teikimu ir visuomenės pripažinimu.

Briuselis, 2015 m. liepos 2 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) „Protecting the Integrity of Sport Competition The Last Bet for Modern Sport“ („Užtikrinti sporto varžybų nepriklausomumą. Paskutinis modernaus sporto iššūkis“), p. 120–124, Paryžiaus I Panteono Sorbonos universitetas ir Tarptautinis sporto saugos centras (ICSS), 2014 m. gegužės mėn.

(2) Tai buvo viena iš pagrindinių išvadų Tarpregioniniame aukščiausiojo lygio susitikime dėl sporto politikos (Lisabona, 2015 m. kovo 16–17 d.), kuriame dalyvavo dauguma pasaulinio lygmens pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių nustatant sporto politikos kryptis.