KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl Europos mokslinių tyrimų tarnybos veiksmų ir specialiojoje programoje IDĖJOS nurodytų tikslų įgyvendinimo 2010 m. /* KOM/2011/0497 galutinis */





1. ĮVADAS IR TEISINIS PAGRINDAS Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT), įsteigtos Komisijos sprendimu 2007/134/EB[1], esminis uždavinys – įgyvendinti specialiąją programą „Idėjos“, kurios bendras biudžetas yra 7,51 mlrd. EUR. EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kuriai padeda speciali įgyvendinimo struktūra – EMTT vykdomoji įstaiga (EMTTVĮ)[2], įsteigta pagal bendrąją vykdomųjų įstaigų steigimo tvarką. Komisija 2008 m. EMTTVĮ perdavė atsakomybę už programos „Idėjos“ įgyvendinimą ir pagalbą Mokslo tarybai, o 2009 m. liepos mėn. jai suteikta autonomija. Pagal Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Idėjos“ 4 straipsnio 4 dalį ir I priedą šioje Komisijos metinėje ataskaitoje, parengtoje bendradarbiaujant su EMTT Mokslo taryba ir EMTTVĮ, pateikiamas Komisijos atliktas EMTT veiklos ir tikslų pasiekimo 2010 m. vertinimas. Ši ataskaita papildyta Mokslo tarybos ataskaita dėl programos mokslinio įgyvendinimo ir pasiekimų 2010 m. 2. Strateginiai klausimai Mokslo taryba yra atsakinga už EMTT mokslinės strategijos nustatymą, įskaitant svarbiausio EMTT strateginio dokumento – programos „Idėjos“ metinės darbo programos parengimą. 2.1. Finansavimo schemos Programos „Idėjos“ darbo programoje Mokslo taryba siekė apibrėžti aiškią ir pastovią EMTT mokslinių tyrimų veiklos viziją. Reikėtų priminti, kad Mokslo tarybos strategija šiuo atžvilgiu apima dvi dotacijų schemas visose mokslinių tyrimų srityse: - EMTT pradedančiųjų nepriklausomų tyrėjų dotacijas (EMTT dotacijas pradedantiesiems), skirtas padėti neseniai daktaro laipsnį įgijusiems tyrėjams įtvirtinti savo nepriklausomumą; - EMTT pažengusiųjų tyrėjų dotacijas (EMTT dotacijas pažengusiesiems): geriausiems Europoje dirbančių pažengusiųjų tyrėjų moksliniams tyrimams. 2.2. Specialiosios programos „Idėjos“ 2010 m. darbo programa Specialiosios programos „Idėjos“ 2010 m. darbo programą[3] (toliau – 2010 m. darbo programa) 2009 m. balandžio 2 d. parengė Mokslo taryba, o vėliau, 2009 m. liepos 29 d., ją priėmė Komisija. 2010 m. darbo programoje nenumatyta jokių esminių strategijos pokyčių, tačiau remiantis įgyta patirtimi patobulintos dotacijų schemos. Siekiant toliau užtikrinti tinkamesnį abiejų pogrupių, kurie varžosi dėl EMTT dotacijos pradedantiesiems (t. y. pagrindinių tyrėjų ankstyvajame perėjimo prie nepriklausomų mokslinių tyrimų etape ir tyrėjų jų tyrimo veiklos ar komandos konsolidavimo etape), vertinimą, Mokslo taryba pailgino tinkamumo terminą pareiškėjams (dabar šis terminas yra 2–10 metų nuo daktaro laipsnio įgijimo). Tai tapo įmanoma ir dėl gerokai padidinto 2010 m. biudžeto. Pagal šį tinkamumo terminą atliekant vertinimą paraiškas pateikę pagrindiniai tyrėjai suskirstomi į du pagrindinius srautus: į tuos, kuriems daktaro laipsnis suteiktas bent prieš 2, bet ne seniau kaip prieš 6 metus (jie bendrai vadinami „pradedančiaisiais“), ir tuos, kuriems daktaro laipsnis suteiktas bent prieš 6 metus, bet ne seniau kaip prieš 10 metų (jie bendrai vadinami „įsitvirtinusiaisiais“) iki paskelbiant kvietimą teikti paraiškas. Siekiant užtikrinti panašų „pradedančiųjų“ ir „įsitvirtinusiųjų“ sėkmingų paraiškų skaičių, kiekvienai grupei skirtas orientacinis biudžetas buvo padalytas proporcingai abiejų kategorijų pareiškėjų pateiktų pasiūlymų biudžeto poreikiams. Be to, buvo dar supaprastintos taisyklės dėl pakartotinio paraiškų pateikimo ir kelių paraiškų teikimo, taip pat numatytos priemonės ES ir asocijuotųjų šalių patrauklumui trečiosiose šalyse gyvenantiems tyrėjams didinti ir moterų tyrėjų dalyvavimui papildomai skatinti. Papildomas finansavimas numatytas trečiųjų šalių tyrėjams, kad jie būtų skatinami ir jiems būtų padedama įsikurti Europoje, be to, daugiau dėmesio bus skiriama ankstesnėms karjeros pertraukoms ir netradiciniams karjeros būdams, kurie, tikimasi, paskatins aktyvesnį moterų mokslininkių dalyvavimą. 2.3. Tarpusavio vertinimo metodika EMTT sudaro aukšto lygio tarpusavio vertinimo komisijos, kurių narius atrenka Mokslo taryba, ir į kurias įeina ES ir ne ES šalių mokslininkai, inžinieriai ir moksliniai bendradarbiai. Šios komisijos apima visas mokslo disciplinas ir organizuojamos pagal tris pagrindines mokslinių tyrimų sritis: fizikinių mokslų ir inžinerijos, biologijos ir medicinos mokslų, socialinių ir humanitarinių mokslų. Atsižvelgus į ankstesnius kvietimus, abiem schemoms buvo sudarytos 25 komisijos. 3. Programos įgyvendinimas Įgyvendinant programą, visiškai įsipareigota dėl daugiau kaip 1,1 mlrd. EUR ir išmokėti 528 mln. EUR – tai sudaro 100 proc. visų specialiosios programos „Idėjos“ 2010 m. veiklos asignavimų. Maždaug 2,58 proc. veiklos biudžeto buvo išleista administravimui. 3.1. Dotacijos Nuo 2008 m. darbo programos, pagal EMTT kvietimus taikomas vieno etapo paraiškos pateikimo procesas, kai pareiškėjų prašoma pateikti visą pasiūlymą, kuris yra vertinamas dviem etapais. Dotacijos siūlomos geriausiems pasiūlymams, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Dotaciją siūloma skirti atsižvelgiant į patį pasiūlymą ir, atlikus tarpusavio vertinimą, rekomenduotą finansavimą. 3.1.1. EMTT dotacijos pradedantiesiems 2010 m. EMTT kvietimas teikti paraiškas dėl dotacijų pradedantiesiems paskelbtas 2009 m. liepos mėn.; pagal jį numatytas orientacinis 528 mln. EUR biudžetas. Iš viso gauti 2873 pasiūlymai, kurie pagal sritis buvo pasiskirstę taip: 1205 pasiūlymai fizikinių mokslų ir inžinerijos srityje, 1230 biologijos ir medicinos mokslų srityje, 638 pasiūlymai socialinių ir humanitarinių mokslų srityje. Iš viso finansuoti 436 pasiūlymai, jiems skirtas 537 mln. EUR biudžetas, o dotacijos vidurkis buvo 1,2 mln. EUR. 2011 m. EMTT kvietimas teikti paraiškas dėl dotacijų pradedantiesiems paskelbtas 2010 m. liepos mėn., pagal jį numatytas orientacinis 661 mln. EUR biudžetas. Iš viso pagal šį kvietimą pateikta 4080 pasiūlymų: 1690 fizikinių mokslų ir inžinerijos srityje, 1440 biologijos ir medicinos mokslų srityje ir 950 socialinių ir humanitarinių mokslų srityje, atitinkamai paraiškos sudarė 42, 35 ir 23 proc., panašiai kaip ir 2010 m. pagal kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų pradedantiesiems. 3.1.2. EMTT dotacijos pažengusiesiems 2010 m. EMTT kvietimas teikti paraiškas dėl dotacijų pažengusiesiems paskelbtas 2009 m. spalio mėn., pagal jį numatytas orientacinis 590 mln. EUR biudžetas. Iš viso gauti 2009 pasiūlymai, kurie pagal sritis pasiskirstė taip: 902 pasiūlymai fizikinių mokslų ir inžinerijos srityje (45 proc.), 621 pasiūlymai biologijos ir medicinos mokslų srityje (31 proc.), 486 pasiūlymai socialinių ir humanitarinių mokslų srityje (24 proc.). Po vertinimo proceso iš viso nuspręsta finansuoti 266 pasiūlymus, jiems buvo skirtas daugiau kaip 588 mln. EUR biudžetas, o dotacijos vidurkis buvo 2,2 mln. EUR. 2010 m. lapkričio mėn. paskelbtas 2011 m. EMTT dotacijų pažengusiesiems kvietimas, galutiniai terminai nustatyti 2011 m. vasario–balandžio mėn., o orientacinis biudžetas – 661 mln. EUR. Pasiūlymų skaičiaus pagal abi dotacijų schemas didėjimas rodo nepertraukiamą kompetentingų mokslinių tyrimų finansavimo poreikį Europos lygmeniu. 3.2. Programos komitetas Specialiosios programos „Idėjos“ programos komitetas vykdo ne tik oficialias funkcijas, bet yra ir svarbus valstybių narių ir BP7 asocijuotųjų šalių, Mokslo tarybos, EMTT generalinio sekretoriaus ir Komisijos ryšių tinklas. 2010 m. šio komiteto posėdžiai surengti kovo 23 d. ir spalio 22 d. 3.3. Etikos patikra Etikos patikros procese dalyvavo nepriklausoma iš 40 ekspertų sudaryta etikos komisija. 2010 m. visi pasiūlymai buvo patikrinti etikos požiūriu, iš jų tik 3 pažymėti kaip susiję su žmogaus embriono kamieninėmis ląstelėmis. Kadangi šie pasiūlymai 2010 m. pabaigoje buvo įtraukti į rezervo sąrašą, jie bus perduoti Komisijai, kad ši užbaigtų procesą tik tuomet ir tik jeigu jie pateks į pagrindinį sąrašą; todėl 2010 m. programos „Idėjos“ komitetas veiklos nevykdė. 3.4. Žalos atlyginimas 2010 m. abiejų kvietimų atveju iš viso pateikti 225 skundai dėl žalos atlyginimo, iš viso jie sudaro 4,6 proc. visų pasiūlymų. Nors, palyginti su 2009 m., žalos atlyginimo atvejų procentine dalimi šiek tiek padaugėjo (+ 0,7 proc.), pakartotinių vertinimų sumažėjo 71 proc. (nuo 14 iki 10 pakartotinių vertinimų), remiantis EMTTVĮ žalos atlyginimo komiteto vertinimų rezultatais, ir nė vienas iš 2010 m. pateiktų skundų dėl žalos atlyginimo nebuvo patenkintas. Vienas skundas dar nebaigtas pakartotinai nagrinėti. 3.5. Ryšiai 2010 m. EMTT toliau stengėsi geriau informuoti apie teikiamas finansavimo galimybes tyrėjų bendruomenėje ir didinti EMTT bei jos mokslinių tyrimų projektų žinomumą plačiojoje visuomenėje ir žiniasklaidoje. Visų pirma EMTT Mokslo taryba nusprendė didinti informuotumą ne Europoje, kad pritrauktų daugiau aukščiausios kategorijos tyrėjų iš ne Europos šalių ir šie vykdytų mokslinius tyrimus Europoje. Šiuo tikslu buvo rengiami tiksliniai vizitai ir informacinės kampanijos JAV, Kinijoje, Japonijoje, Indijoje ir Brazilijoje. EMTT dalyvavo svarbiausiuose tarptautinėse mokslinių tyrimų konferencijose, karjeros mugėse ir seminaruose: AAAS metiniame susitikime San Diege, MIT Europos karjeros mugėje Bostone ir Metiniame neurologijos mokslų bendruomenės susitikime San Diege, ESOF forume Turine, Mokslinių tyrimų karjeros mugėje Paryžiuje ir EMBO renginyje Barselonoje; „World Expo“ parodoje Šanchajuje ir Indijos mokslo kongrese Keraloje. EMTT delegacijos taip pat lankėsi JAV universitetuose (Berklio, Stanfordo ir UC Davis ), taip pat San Paulo universitete Brazilijoje, Pekino, Šanchajaus ir Tokijo institutuose bei organizacijose. Įgyvendinant šį informavimo prioritetą, buvo pagamintos ir į kinų, japonų, rusų bei ispanų kalbas išverstos tikslinės brošiūros, be to, ES delegacijos biurams JAV, Kinijoje, Brazilijoje ir Indijoje sukurti reklaminiai EMTT plakatai. Tiesioginis šios informavimo veiklos rezultatas buvo padidėjęs paieškų EMTT interneto svetainėje iš šalių, kuriose apsilankyta, skaičius. Europoje ir užsienyje buvo organizuojama renginiai spaudai. Per metus EMTT sudomino žiniasklaidą ne tik kaip organizacija: vis daugiau dėmesio pritraukė jos finansuojami moksliniai tyrimai ir dotacijų gavėjai. Pavyzdžiui, daug dėmesio susilaukė EMTT dotacijos pradedantiesiems gavėjas, 2010 m. Nobelio premijos fizikos srityje laureatas Konstantinas Novoselovas. Didelio žiniasklaidos dėmesio visame pasaulyje susilaukė EMTT dotacijos pažengusiesiems gavėjo Alberto Broggio 10 000 km tarpžemyninė kelionė saulės energija varomais autonominiais automobiliais iš Italijos į „World Expo“ parodą Šanchajuje. Norėdama panaudoti visus ryšių kanalus, EMTT taip pat sukūrė kelis vaizdo klipus, įskaitant ir vaizdo klipą apie EMTT istorinę raidą, pristatytą EMTT tūkstantojo dotacijos gavėjo proga surengtoje šventėje. Taip pat sukurtas pirmasis vaizdo klipas apie vieną iš dotacijos gavėjų. EMTT toliau puoselėjo santykius su esamais svarbiausių suinteresuotųjų subjektų tinklais ir glaudžiai bendradarbiavo su atitinkamais Europos Komisijos skyriais, taip pat su ES delegacijų biurais visame pasaulyje. Visoje Europoje įsikūrę Nacionaliniai ryšių centrai (NRC), kurių uždavinys – teikti informaciją galimiems pareiškėjams, buvo nuolat informuojami apie EMTT vykstančius pokyčius ir skelbiamus kvietimus. 3.6. Specialiosios programos „Idėjos“ stebėjimas ir vertinimas 2010 m. Komisija, EMTTVĮ ir Mokslo taryba ėmėsi veiksmų įgyvendinti EMTT struktūrų ir mechanizmų patikros rekomendacijas[4]. Sprendime, kuriuo iš dalies keičiamas sprendimas, kuriuo įsteigiama EMTT[5], Komisija patvirtino vietinės paramos Mokslo tarybos pirmininkui ir jo pavaduotojams tvarką jų darbo vietoje ir nustatė honorarą už dalyvavimą Mokslo tarybos plenariniuose posėdžiuose, kuriuo atlyginama už Mokslo tarybos narių asmeninį įsipareigojimą ir laiką, kurį jie turi skirti EMTT uždaviniams siekti. Tuo pačiu sprendimu buvo numatyta įsteigti nuolatinį Atrankos komitetą būsimiems Mokslo tarybos nariams atrinkti. Komisija taip pat iš dalies pakeitė pasiūlymų teikimo ir susijusių vertinimo, atrankos ir paramos skyrimo procedūrų EMTT taisykles[6], kad pagerintų EMTT administracines procedūras ir, visų pirma, sistemiškai supaprastintų programos „Idėjos“ vertinimo procese dalyvaujančių nepriklausomų ekspertų skyrimo ir jų išlaidų kompensavimo taisykles. Pradėjus plačiai naudoti elektronines priemones ir parengus bendrus paskyrimo laiškus, sumažėjo tarpusavio vertintojų, nuo kurių labai priklauso EMTT sėkmė, darbo krūvis. Mokslo taryba savo ruožtu sudarė du specialiuosius komitetus, vieną – tarpusavio vertinimui atlikti ir kitą – interesų konfliktams, mokslinio darbo drausmės pažeidimams ir etikos klausimams spręsti. Plenarinių posėdžių santrauka skelbiama EMTT interneto svetainėje[7]. EMTT valdymo srityje, glaudžiai bendradarbiaudama su Mokslo taryba, Komisija ėmėsi toliau svarstyti, kaip priimti tvarų ir į ateitį orientuotą sprendimą, atsižvelgiant į būsimą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizon 2020“. Šį klausimą patikėta svarstyti 2010 m. gruodžio mėn. sudarytai EMTT darbo grupei, į kurios sudėtį įėjo Mokslo tarybos, EMTT patikros komisijos ir Komisijos atstovai[8]. Jos ataskaita bus perduota Taryba ir Europos Parlamentui. 2010 m. lapkričio 12 d. paskelbtoje Septintosios bendrosios programos ekspertų grupės atlikto tarpinio vertinimo ataskaitoje[9] pripažįstama EMTT sėkmė, nes EMTT „ sparčiai įgijo mokslinių tyrimų bendruomenės, taip pat politikos kūrėjų pripažinimą visoje Europoje. Nors Europos mokslinių tyrimų taryba yra nauja ir todėl neišbandyta priemonė, jai akivaizdžiai pavyko pritraukti ir finansuoti pasaulinio lygio mokslinius tyrimus ir ji atlieka svarbų vaidmenį remiant talentus mokslinių tyrimų srityje“ . 4. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų TARYBOS STRUKTūRA 4.1. Mokslo taryba 2010 m. vasario mėn. prof. Fotisas Kafatosas nustojo eiti Mokslo tarybos pirmininko ir EMTT pirmininko pareigas, o vietoj jo buvo išrinkta prof. Helga Nowotny. 2010 m. Mokslo taryba rengė reguliarius susitikimus visoje Europoje, paprastai nacionalinių valdžios institucijų kvietimu. 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. buvo surengtos penkios Mokslo tarybos plenarinės sesijos: kovo mėn. Bukarešte (Rumunija), balandžio ir gruodžio mėn. – Briuselyje (Belgija), birželio mėn. – Santjago de Komposteloje (Ispanija) ir spalio mėn. – Liuksemburge. Be plenarinių sesijų ir dviejų nuolatinių komitetų (tarpusavio vertinimo ir interesų konfliktų, mokslinių tyrimų drausmės pažeidimų ir etikos klausimų), Mokslo tarybos nariai posėdžiavo darbo grupėse, kuriose buvo sprendžiami konkretūs klausimai. 2010 m. EMTTVĮ surengė įvairių EMTT darbo grupių susitikimų dėl santykių su pramonės subjektais, atviros prieigos, trečiųjų šalių dalyvavimo ir lyčių pusiausvyros. Darbo grupės atlieka analizę ir padeda rengti EMTT mokslo strategiją teikdamos pasiūlymus, kuriuos plenariniame posėdyje tvirtina Mokslo taryba, tokiose jų įgaliojimus apimančiose srityse: EMTT santykių su pramonės (verslo) sektoriumi ir EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų ar inovacijų poveikio tyrimas; EMTT pozicijos dėl atviros prieigos rengimas; tinkamų ne Europos, visų pirma Brazilijos, Rusijos, Indijos ir Kinijos (BRIC šalys) tyrėjų dalyvavimo skatinimo mechanizmų tyrimas; užtikrinamas, kad EMTT kuria pavyzdinę praktiką, susijusią su dotacijų gavėjų lyčių pusiausvyra. Kad papildomai įtvirtintų savo ryšius su Europos Komisija ir EMTTVĮ, Mokslo tarybos pirmininkas, jo pavaduotojai, EMTT generalinis sekretorius ir EMTTVĮ direktorius reguliariai posėdžiauja EMTT valdyboje. Šiuose posėdžiuose taip pat dalyvauja EMTTVĮ aukščiausioji vadovybė. Valdyba 2010 m. 9 kartus posėdžiavo Briuselyje, visų pirma, kad pasirengtų Mokslo tarybos posėdžiams arba aptartų jau įvykusius posėdžius. Rengiant Mokslo tarybos plenarinius posėdžius ir jos narių susitikimus su EMTT suinteresuotaisiais subjektais, organizacinę ir administracinę pagalbą teikia EMTTVĮ. EMTTVĮ taip pat teikia rekomendacijas ir atlieka analizę, kad padėtų Mokslo tarybai vykdyti Specialiosios programos „Idėjos“ 1 priede aprašytas užduotis, taip pat padeda savo darbo grupėms ir nuolatiniams komitetams vykdyti veiklą. 4.1.1. Naujų narių skyrimas 2010 m. Komisija sudarė Atrankos komitetą[10], kad atrinktų naujus Mokslo tarybos narius ir jos sudėtis būtų laipsniškai atnaujinama. 2010 m. gruodžio mėn. Atrankos komitetas pateikė nuomonę Komisijai, o jo ataskaita perduota Tarybai ir Europos Parlamentui. Remdamasi šiais pasiūlymais, Komisija naujais Mokslo tarybos nariais paskyrė šiuos asmenis: prof. Nicholasą Canny (Airijos nacionalinis universitetas, Golvėjus), prof. Tomaszą Dietlą (Lenkijos mokslų akademija), prof. Danielį Dolevą (Jeruzalės hebrajų universitetas), prof. serą Timothy Huntą (Londono mokslinių tyrimų institutas), prof. Martą Saarmą (Helsinkio universitetas), prof. Anną Tramontano (Romos La Sapienza universitetas) ir prof. Isabelle Vernos ( Centre Regulació Genómica , Barselona). 4.2. EMTT generalinis sekretorius EMTT generalinis sekretorius veikia įgaliotas Mokslo tarybos, yra atsakingas už veiksmingus Mokslo tarybos, Komisijos ir EMTTVĮ ryšius ir stebi, ar EMTTVĮ veiksmingai įgyvendina Mokslo tarybos patvirtintą strategiją ir pozicijas. Antrasis EMTT generalinis sekretorius prof. Andreu Mas-Colell, Barselonos Universitat Pompeu Fabra profesorius ir Barselonos aukštosios ekonomikos mokyklos pirmininkas, į šias pareigas paskirtas 2009 m. birželio 30 d., jas baigė eiti 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisija dabar vykdo kito kandidato skyrimo procedūrą. 4.3. EMTTVĮ Nuo 2009 m. EMTTVĮ yra atsakinga už visus darbo programoje numatytus administracinio įgyvendinimo ir programos vykdymo aspektus. EMTTVĮ veiklą prižiūri valdymo komitetas, kurį skiria Komisija ir kurį sudaro trys Komisijos pareigūnai (Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato generalinis direktorius ir už išteklius atsakingas direktorius, taip pat Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinio direktorato už Paskyrimų konsultacinį komitetą atsakingas direktorius), vienas Mokslo tarybos narys (prof. Mathiasas Dewatripontas) ir nepriklausomas mokslininkas (prof. Catherine Cesarsky); EMTT generalinis sekretorius jame dalyvauja kaip stebėtojas. 2010 m. valdymo komitetas posėdžiavo keturis kartus ir priėmė sprendimus, susijusius su EMTTVĮ metine darbo programa, biudžetu bei apskaita. Kiekviename posėdyje valdymo komitetui buvo pateikiama išsami EMTTVĮ direktoriaus parengta pažangos ataskaita. 4.3.1. EMTTVĮ darbuotojai 2010 m. veiklos biudžete numatyta įsteigti 100 laikinųjų darbuotojų etatų ir skirti biudžetą 215 pagal sutartį samdomų darbuotojų ir 15 deleguotųjų nacionalinių ekspertų – iš viso 330 darbuotojų. 2010 m. gruodžio mėn. pabaigoje EMTTVĮ iš viso dirbo 316 darbuotojų: 94 laikinieji darbuotojai, 218 samdomų pagal sutartis ir 4 deleguotieji nacionaliniai ekspertai. Dabar visi agentūros valdymo srities postai yra užimti. Remiantis 2010 m. gruodžio mėn. statistiniais duomenimis, EMTTVĮ dirba maždaug 35 proc. vyrų ir 65 proc. moterų. Kalbant apie itin specializuotų darbuotojų (laikinųjų darbuotojų ir pagal sutartis dirbančių IV pareigų grupės darbuotojų) lyčių pusiausvyrą, 59 proc. etatų užima moterys. 2010 m. pabaigoje EMTTVĮ dirbo 21 valstybės narės pilietis. 2010 m. EMTTVĮ buvo ne tik atrenkami ir įdarbinami darbuotojai, bet ir konsoliduojami ir plečiami jos žmogiškieji ištekliai. Valdymo komitetas patvirtino įgyvendinimo taisykles, susijusias su darbuotojų valdymu ir, visų pirma, darbuotojų vertinimu, pareigų paaukštinimu. 5. IšVADOS IR 2011 M. PERSPEKTYVA EMTT finansavimo schemomis susidomėjo Europos mokslinių tyrimų bendruomenė. Paskelbus pirmuosius šešis kvietimus, gauta daugiau kaip 20 000 paraiškų. Nors 2009 m. užregistruota apie 400 žurnaluose paskelbtų straipsnių, kuriuose minima EMTT, 2010 m. jų patrigubėjo. Taip nutiko dėl didėjančio projektų skaičiaus ir brandesnių projektų, duodančių daugiau rezultatų. 2009 m. straipsniai buvo susiję su 182 projektais, o 2010 m. – su 453 projektais, t. y. vidutiniškai 2009 m. ir 2010 m. vienas projektas atitinkamai buvo aprašomas dviejuose ir trijuose straipsniuose. Reaguodama į Komisijos raginimą stiprinti EMTT vaidmenį inovacijų grandinėje[11], Mokslo taryba sukūrė naują dotacijų skyrimo galimybę, kuri nuo 2011 m. bus siūloma EMTT dotacijų gavėjams, siekiant nustatyti naujoviškų idėjų galimybes, atsirandančias dėl EMTT finansuojamų projektų. Taikant šią schemą, siekiama užpildyti finansavimo spragą anksčiausiame inovacijų diegimo etape. EMTT dotacijų gavėjai turės galimybę pateikti EMTT finansuojamos idėjos „koncepcijos pagrįstumo įrodymus“, t. y. aiškiai pateikti inovacijų galimybes rinkai ir ateityje užtikrinti komercinio panaudojimo galimybes. Be to, Mokslo taryba svarsto, kaip galėtų įvairinti ir plėsti savo programas, visada remdamasi principais, dėl kurių buvo sėkmingai įgyvendintos pirmosios dvi schemos (tyrėjų palaikomi pasiūlymai, griežtas tarpusavio vertinimas, paremtas moksline kompetencija). 2011 m. EMTT darbo grupė pateiks EMTT teisinės ir organizacinės struktūros ataskaitą. Tai bus atlikta laiku, kad Komisija galėtų į ją atsižvelgti rengdama pasiūlymus dėl programos „Horizon 2020“, kurių tikimasi sulaukti iki metų pabaigos. [1] OL L 57, 2007 2 24, p. 14. [2] 2008/37/EB. 2007 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003 įsteigiama „Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga“ specialiosios Bendrijos programos „Idėjos“ mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiklai valdyti (OL L 9, 2008 1 12, p. 15). [3] C(2009)5928, 2009 7 29, nepaskelbta. [4] Patikros komisijos ataskaita „Siekis sukurti pasaulinės klasės tarptautinę mokslinių tyrimų organizaciją. Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų patikra“ ( Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms ), 2009 m. liepos 23 d.. http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Komisijos atsakymas – Komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui C(2009) 552 galutinis, 2009 10 22. ht0tp://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf [5] 2011 m. sausio 12 d. sprendimas 2011/12/ES, OL L 9, 2011 1 13, p. 5. [6] 2010 m. gruodžio 9 d. sprendimas 2010/767/ES, OL L 327, 2010 12 11, p. 51. [7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60 [8] Pranešimas spaudai IP/10/1759. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr [9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf [10] Komiteto nariais buvo prof. Eero Vuorio (Biocentro direktorius, Suomija), prof. Ann Dowling (Inžinerijos departamento direktorė, Kembridžo universitetas), prof. Andreu Mas-Colell (Ekonomikos ir verslo departamentas, „Pompeu Fabra“ universitetas), prof. Gretty Mirdal (Psichologijos departamentas, Kopenhagos universitetas), prof. Arnoldą Schmidtą (Vienos TU Fotonikos instituto profesorius emeritas) ir prof. Maciejų Zyliczą (Tarptautinio Varšuvos molekulinės ir ląstelių biologijos instituto Molekulinės biologijos departamento direktorius). [11] Komunikatas dėl inovacijų sąjungos COM(2010) 546 galutinis, 2010 10 6.