Be šių trijų kategorijų veiksmų Sąjunga aktyviai dalyvauja tarptautinėse švarios energetikos inovacijų iniciatyvose ir sudaro sąlygas vykdyti koordinuotą darbą drauge su miestais, regionais ir valstybėmis narėmis.

Komisija išnagrinės galimybes inovacinių švarios energetikos sprendimų įsisavinimą rinkoje skatinti viešaisiais pirkimais (be kita ko, peržiūrint Netaršių transporto priemonių direktyvą (Direktyvą 2009/33/EB)) ir toliau rengiant savanoriškų žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus.

Galiausiai, papildoma veiksminga priemone inovacinių produktų rinkoms kurti galėtų (ir turėtų) būti viešieji pirkimai. Europos standartizacija gali toliau remti inovacinių produktų žaliuosius viešuosius pirkimus padėdama viešosioms institucijoms rengti reikiamas technines specifikacijas. Kaip minėta Pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyvoje, 2017 m. Komisija įves ES viešųjų pirkimų priemones, kuriomis, be kita ko, skatins valstybes nares nusistatyti didelio užmojo inovacijų pirkimo tikslus.

Reglamentas gali padėti pagreitinti inovacinių mažo anglies dioksido kiekio technologijų atsiradimą ir stimuliuoti konkurencingumą, užtikrindamas sąlygas atsirasti geriau veikiančioms pakankamos apimties rinkoms ir didesniam politiniam apibrėžtumui. Komisija drauge su šiuo komunikatu siūlo energetikos sąjungai skirtą plataus pobūdžio teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių rinkinį . Šiose priemonėse nustatytas aiškus pagrindas, kuriuo remiantis būtų diegiamos inovacijos, būtinos konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslui pasiekti . Pvz., Europos elektros energijos rinkos perstruktūrizavimas padės į ją skverbtis atsinaujinančiosios energijos šaltiniams, leis veiksmingai valdyti paklausą ir atvers regioniniu lygmeniu integruotas energijos rinkas, Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo padės kurti paskatas plėtoti inovacijas, kurios užtikrintų, kad iki 2050 m. Europos pastatų ūkį sudarytų beveik nulinės energijos pastatai ir įsikurtų pozityvios energijos rajonai, o peržiūrėta Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva, be kita ko, paskatins ieškoti naujos kartos atsinaujinančiosios energijos sprendimų, pritaikomų šildymo ir vėsinimo, transporto ir elektros energijos sektoriuose.

Norint sudaryti inovacijoms tinkamas rinkos sąlygas reikia sukurti stabilią, ilgalaikę, skaidrią ir prognozuojamą reglamentavimo aplinką. 2015 m. gegužės mėn. Komisija pristatė patikslintą geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, kuriame pripažįstama, kad į inovacijas turi būti kruopščiai atsižvelgiama visuose naujuose pasiūlymuose dėl teisės aktų. Tai pabrėžta neseniai priimtose Tarybos išvadose, kuriose iškeliamas inovacijų principas. Be to, labai svarbūs yra standartai ir inovacinių energetikos technologijų rinkodara.

Norint paspartinti švarios energetikos inovacijų plėtrą, be minėtų plataus pobūdžio būtinų sąlygų geresnei inovacijų aplinkai kurti reikės ir svarbių pokyčių energetikos subsidijų ir taisyklių srityje.

Norint skatinti kurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų inovacijas bei energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektus ir plėtoti atsinaujinančiųjų energijos išteklius reikalinga atvirų inovacijų sistema. Bendrovės ir pramonės sektoriai vis aiškiau suvokia, kad dėl šiandieninio pasaulio sudėtingumo nė vienas subjektas negalėtų rasti pilnutinio sprendimo. Be to, pačios įdomiausios rinkas kuriančios inovacijos atsiranda ten, kur susikerta skirtingi sektoriai, veiklos šakos ir požiūriai.

Žvelgiant giliau pažymėtina, kad perėjimas prie efektyviai energiją vartojančios ir klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos pareikalaus mažiau centralizuotos, atviros sistemos, kurioje dalyvautų visa visuomenė. Energetikos sistemoje tradiciškai dominuoja didelės bendrovės, rinkoje įsitvirtinę operatoriai ir didelės apimties centralizuoti technologiniai projektai. Tačiau ateityje energetikos sistemoje pirmenybė turi būti teikiama vartotojams, kurie didintų konkurencingų mažo anglies dioksido kiekio technologijų paklausą, dalyvautų kaip decentralizuotų energijos tinklų gamintojai bei valdytojai ir kaip per decentralizuotas platformas veikiantys investuotojai, taip pat naudotojų inovacijomis skatintų pokyčius.

Rinkas kuriančios inovacijos. Siekiant padėti kurti pažangiausias inovacijas, kurios galėtų sudominti ir kurti naujas rinkas, Komisija svarstys galimybę įsteigti Europos inovacijų tarybą, kuri būtų nauja priemonė likusiu programos „Horizontas 2020“ galiojimo laikotarpiu. Skiriant ypatingą dėmesį pradedančiosioms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms šios potencialios Europos inovacijų tarybos veikla papildytų siūlomą Pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyvą. Jos tikslas – padidinti tikimybę rasti, paremti ir išplėtoti įdomiausius radikalių rinkas kuriančių inovacijų pavyzdžius Europoje remiantis požiūriu „iš apačios į viršų“ ir skirtingų sričių jungimo principu, be kita ko, energetikos, transporto ir skaitmeninių technologijų sankirtos taškuose. Pirmas priemonių rinkinys bus įvestas 2017 m. pagal programą „Horizontas 2020“ ir Komisija sieks sustiprinti šį požiūrį būsimose programose.

Fundamentiniai tyrimai. Pagal programą „Horizontas 2020“ ir toliau bus finansuojami novatoriški fundamentiniai tyrimai per Europos mokslinių tyrimų tarybą, kuri skelbdama kvietimus teikti pasiūlymus laikosi principo „iš apačios į viršų“. Nuo 2007 m. Europos mokslinių tyrimų taryba energetikos srities moksliniams tyrimams skyrė 248 dotacijas – iš viso apie 500 mln. EUR ES lėšų.

Remiantis šia sėkme plėsti mokslo ir žinių ribas yra būtina sąlyga norint užtikrinti, kad Europos investicijos ateityje būtų kokybiškos ir padėtų kurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. To siekiama įgyvendinant įvairius programos „Horizontas 2020“ elementus, kaip antai:

Šias lėšas papildo didelės investicijos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, be kita ko, pagal pažangiosios specializacijos strategijas. Pažangiosios specializacijos strategijos, sujungiančios pramonę, mokslininkus ir valdžios institucijas, padeda valstybių narių finansinę paramą kreipti į spartaus augimo potencialo turinčias sritis, pvz., mažo anglies dioksido kiekio energetiką.

Komisija per Europos investicinių projektų portalą ir kitais kanalais sieks, kad į inovacinių projektų srautą dėmesį atkreiptų investuotojai, dalyvaujantys atitinkamose viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse, kurios remiamos pagal programą „Horizontas 2020“ ir per Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigtas InnoEnergy ir klimato žinių ir inovacijos bendrijas.

Be to, svarbus naujų investicijų šaltinis (susijęs su mokslinių tyrimų ir plėtros programomis ir pramonės skiriamu bendru finansavimu), kuris užtikrina projektų srautą, yra su moksliniais tyrimais susijusios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip antai jungtinė technologijų iniciatyva dėl kuro elementų ir vandenilio, CleanSky, Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo moksliniai tyrimai, Shift2Rail ir BioBased, taip pat sutartinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, pvz., ekologiškų transporto priemonių partnerystė ir Tvarios procesų pramonės efektyviai naudojant išteklius ir energiją partnerystė. Kitas svarbus naujų investicijų į švarią energetiką ir ES lėšomis finansuoti parengtų atitinkamų projektų pasiūlymų šaltinis – žinių ir inovacijos bendrijos, visų pirma InnoEnergy ir klimato žinių ir inovacijos bendrijos. Žinių ir inovacijos bendrijos atlieka esminį vaidmenį sujungiant europinius mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo šaltinius, kaip antai programą „Horizontas 2020“ ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus su privačiais partneriais ir užmezgant ryšius tarp regioninės bei vietos veiklos ir įmonių, pradedančiųjų įmonių bei mažųjų ir vidutinių įmonių. Jų veikla bus išplėsta įtraukiant konsultacijų dėl kapitalo paieškos paslaugas, techninę pagalbą ar verslo modelių pasiūlymus.

ES turi įvairiausių finansavimo ir finansinių priemonių, kuriomis gali remti mažo anglies dioksido kiekio technologijų inovacijas. Šios priemonės apima visą inovacijų vertės grandinę – nuo mokslinių tyrimų ir plėtros iki subrandintų technologijų taikymo. Kaip pabrėžiama Komunikate „Švari energija visiems europiečiams“, artimiausiais metais bus labai svarbu skatinti papildomai investuoti į subrandintų technologijų taikymą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo sprendimus. Šiuo tikslu svarbu naudoti viešąją paramą, kuri padėtų pagerinti pagrindinių projektų rizikos profilį ir užtikrinti didesnį matomumą, lengvesnę bei racionalesnę prieigą ir galimybių derinius projektų kūrėjams, atsižvelgiant į pagal Investicijų planą Europai jau dedamas horizontaliąsias pastangas. Šiuo atžvilgiu svarbi priemonė yra Europos strateginių investicijų fondas – jau daugiau kaip 25 proc. dabartinių jo investicijų į daugiau kaip 40 projektų naudojamos finansavimui į prioritetinius energetikos, aplinkos ir efektyvaus išteklių naudojimo sektorius pritraukti – tai atitinka 30 mlrd. EUR paskatintų investicijų apskaičiuotąją sumą. Atsižvelgdama į Europos strateginių investicijų fondo pirmųjų veiklos metų sėkmę Komisija pasiūlė šio fondo veiklą pratęsti iki 2020 m. pabaigos ir nustatyti reikalavimą, kad ne mažiau kaip 40 proc. projektų, priskiriamų su infrastruktūra ir inovacijomis susijusiai šio fondo veiklai, turėtų prisidėti prie klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos veiksmų laikantis 21-osios Klimato kaitos konferencijos tikslų . Be to, galima naudotis ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansinėmis priemonėmis. Valstybės narės ir regionai jau suplanavo 2014–2020 m. investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (6 mlrd. EUR) ir inovacijas (5 mlrd. EUR).

Kosmoso moksliniai tyrimai. Pagal programą „Horizontas 2020“ remiami moksliniai tyrimai, kuriais siekiama Europai užtikrinti pasaulines galimybes stebėti dėl žmogaus veiklos išmetamo anglies dioksido kiekį.

Transporto moksliniai tyrimai. Pagal programą „Horizontas 2020“ remiamas transporto sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas didinant transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą, plėtojant elektromobilumą ir akumuliatorių technologijas, pereinant prie aplinką tausojančių judumo sprendimų ir skatinant skaitmeninimą, kuris padidintų transporto ir judumo veiksmingumą. Šia veikla bus skatinama diegti naujus verslo modelius ir inovacijoms palankius standartus bei taisykles, visų pirma miestuose. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais bus papildomi dabartiniai politikos veiksmai, kuriais siekiama padėti išplėtoti subrandintas inovacines technologijas, kaip antai netaršų viešąjį transportą arba intelektines transporto sistemas.

Socialiniai ir humanitariniai mokslai. Siekdama geriau suprasti elgsenos ir kitokias socialines ir ekonomines sąlygas, susijusias su klimato ir energetikos politikos socialiniu priėmimu arba atmetimu, Komisija ketina steigti naują energetikos mokslinių tyrimų platformą. Suburdama energetikos specialistus iš socialinių bei humanitarinių mokslų ir techniškesnių sričių ir siekdama apimti visus Europos regionus ši platforma suteiks labai laukiamą postūmį tarpšakiniam ir tarpsektoriniam darbui. Ji sieks geriau ištirti milžinišką socialinių inovacijų potencialą energetikos srityje ir šalinti esamas jo išnaudojimo socialines kliūtis teikdama Europos politikos formuotojams pasiūlymus, padedančius siekti energetikos sąjungos tikslų.

Europos švarios energetikos inovacijų projektų, remiamų pagal programą „Horizontas 2020“, pavyzdžiai 1. Pagal InnovFin energetikos parodomųjų projektų priemonę suteikta 10 mln. EUR paskola Suomijos bendrovės AW-Energy novatoriškam pilnos apimties parodomajam projektui, pristatančiam WaveRoller koncepciją. Projektu siekiama panaikinti spragą tarp bangų energijos vertimo elektros energija, kuris turi labai didelį pasaulinės rinkos potencialą, demonstravimo ir komercinio naudojimo. 2. Europos investicijų bankas pagal vidutinės kapitalizacijos įmonių augimo finansavimo InnovFin programą suteikė 20 mln. EUR kvazinuosavo kapitalo paskolą Vokietijos bendrovei Heliatek. Ši bendrovė išrado ir užpatentavo unikalias elektros energiją gaminančias saulės energijos juosteles (Heliafilm®), kurioms gaminti naudojama organinio pagrindo fotovoltinė technologija ir kurios gali būti integruotos į stiklo ar fasado elementus arba stogus. 3. ELIPTIC (miestų viešojo transporto elektrifikavimo) projekto vykdytojai pagal programą „Horizontas 2020“ gavo 6 mln. EUR už tai, kad tiria būdus elektrifikuoti miestų viešojo transporto sistemas optimizuodami esamas Europos miestų infrastruktūras ir viešąjį transportą laikydami elektromobilumo pagrindu padeda mažinti iškastinio kuro naudojimą ir gerinti oro kokybę.

Norint, kad Europa pirmautų atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje reikia įveikti tokius esminius uždavinius kaip integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į energetikos sistemą ir išplėtoti pažangius energijos kaupimo sprendimus, kurie užtikrintų patikimą energijos tiekimą namų ūkiams ir pramonei. Be to, norint smarkiai pažengti į priekį įgyvendinant principą „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ reikia imtis mažinti ES pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro, nes jam tenka daugiau kaip 40 proc. ES galutinės energijos poreikio. Didžiulėmis galimybėmis mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį pasižymi ir transporto sistema, tačiau norint jas išnaudoti reikia rasti energijos kaupimo būdų ir skaitmeninių inovacijų transporto ir išmaniojo judumo paslaugoms teikti.

Aiškių prioritetų nustatymas gali padėti užtikrinti tvarų poveikį ir išnaudoti išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo galimybes, didinti pramonės konkurencingumą ir pasinaudoti eksporto galimybėmis. Šiuo tikslu reikia telkti dėmesį į tas inovacijas, kurios padėtų geriau prasiskverbti atsinaujinančiosios energijos technologijoms ir sutaupyti daugiau energijos, taip pat turėtų tiesioginės reikšmės piliečiams, nes jie turėtų galimybę dalyvauti perėjimo prie kitokios energetikos procese arba tokia galimybė būtų jiems prieinamesnė. Remdamasi pažanga, jau padaryta pagal integruotą strateginį energetikos technologijų planą Komisija ketina pagal programą „Horizontas 2020“ ateityje skirsimą finansavimą aiškiau orientuoti į toliau nurodytus keturis tarpusavyje susijusius strateginius prioritetus (kurių visų pagrindinis varomasis veiksnys yra skaitmeninimas).

1) ES pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro panaikinimas iki 2050 m. užtikrinant tiek beveik nulinės energijos pastatus, tiek pozityvios energijos rajonus. Kaip nurodyta Komisijos inicijuotoje Europos pastatų iniciatyvoje, pastatų sektoriui tenka esminis vaidmuo Europai pereinant prie švarios energetikos. Nors ES ir taip pirmauja pasaulyje kurdama inovacines sistemas pastatams, šios srities moksliniai tyrimai ir inovacijos turi išlikti svarbiu prioritetu, kad ši lyderystė ateityje būtų dar išplėsta. ES pastatų ūkis iš viso užima apie 25 mlrd. m² paviršiaus plotą. Pastatams suvartojama 40 proc. ES suvartojamos galutinės energijos kiekio – daugiau nei bet kuriam kitam sektoriui. Tačiau pastatų sektoriuje taip pat slypi didžiulis energijos taupymo potencialas – renovuoti ir patobulinti (atsižvelgiant į įkūnytąją energiją) pastatai gali padėti gaminti papildomą atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją arba suteikti reikšmingų energijos kaupimo galimybių.

2) ES lyderystės atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje stiprinimas. Norint, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai taptų pagrindiniu pirminės energijos ir elektros energijos gamybos šaltiniu, reikia labiau integruoti sistemą ir kurti naujos kartos atsinaujinančiosios energijos technologijas, įskaitant potencialias revoliucines naujoves. Ši sąlyga taip pat būtina siekiant pertvarkyti daug anglies dioksido išskiriančius sektorius, kaip antai transporto, kuriuose reikalingos stiprios iniciatyvos, skatinančios ieškoti alternatyvių formų energijos (pvz., atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijos, pažangaus biokuro ar sintetinio kuro, išgaunamo naudojant anglies dioksidą ir kitas sintetines pakartotinai naudojamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas).Šiuo tikslu reikia bendradarbiaujant su pramone nuosekliai remti mokslinius tyrimus, kad Europa išlaikytų pasaulinės lyderės poziciją atsinaujinančios energijos technologijų srityje.

3) Įperkamų ir integruotų energijos kaupimo sprendimų ieškojimas. Siekdama sudaryti sąlygas sklandžiau pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų energetikos sistemos (įskaitant transportą), kuri iš esmės būtų grindžiama atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, Europa turi spartinti visišką kaupiklių (cheminių, elektrocheminių, elektrinių, mechaninių ir terminių) integravimą į energetikos sistemą namų ūkių, prekybos ir energijos tinklo mastu.

4) Elektromobilumas ir labiau integruota miesto transporto sistema. Pereinant prie būsimo mažo anglies dioksido kiekio technologijų judumo svarbiausi aspektai yra spartus naujos kartos elektra varomų transporto priemonių kūrimas ir naudojimas pasitelkiant pažangių konstrukcijų akumuliatorius ir naujas galios pavaras, inovacinė įkrovimo infrastruktūra ir su tuo susiję verslo modeliai, drauge su labiau integruota miesto transporto sistema, kurioje naudojamos naujos skaitmeninės technologijos ir Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą.

Programos „Horizontas 2020“ poveikis šiems keturiems tarpusavyje susijusiems strateginiams prioritetams bus sustiprintas užtikrinant sinergiją su atitinkamomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų investicijomis.

Energetikos mokslo bei technologijų finansavimas ir jų pritaikymas rinkoje. Siūlomi veiksmai Siekiant tikslo užtikrinti, kad ES pirmautų švarios energetikos sprendimų srityje, finansavimas ES biudžeto lėšomis turi būti orientuojamas į radikalias inovacijas, laipsniškas inovacijas ir tam tikrus tikslinius didelio poveikio projektus. Tai įgyvendinti ketinama toliau išdėstytais būdais. Komisija ieškos būdų sustiprinti esamą principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą požiūrį į inovacijas pagal programą „Horizontas 2020“ ir analizuos kitas priemones, įskaitant potencialią Europos inovacijų tarybą. Tai padės tvirčiau remti potencialiai radikalias technologijas, inovacijas ir verslo modelius, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai skirtas pažangiausias inovacijas, kurios nenumatytos strateginio, misija grindžiamo finansavimo planuose. Komisija ketina daugiau kaip 2 mlrd. EUR „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programos lėšų panaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams keturiose prioritetinėse srityse, kurias sudaro: 1) ES pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro panaikinimas iki 2050 m. užtikrinant tiek beveik nulinės energijos pastatus, tiek pozityvios energijos rajonus; 2) ES lyderystės atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje stiprinimas; 3) įperkamų ir integruotų energijos kaupimo sprendimų ieškojimas ir 4) elektromobilumas ir labiau integruota miesto transporto sistema. Tai reiškia šių keturių sričių biudžeto padidinimą 35 proc. kasmet, palyginti su 2014–2015 m. lygiu. Komisija stiprins paramą, teikiamą Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis per tematines pažangiosios specializacijos platformas, visų pirma susijusias su energetika ir pramonės modernizavimu, kuri bus postūmis regioniniams inovacijų ir pramonės klasteriams dirbti su konkrečiais investiciniais projektais tokiose srityse kaip skaitmeninės ir bazinės didelio poveikio technologijos ir energijos vartojimo efektyvumas. Šios keturios prioritetinės sritys bus papildomai remiamos mobilizuojant viešuosius ir privačiuosius suinteresuotuosius subjektus ir užtikrinant sinergiją su kitomis ES priemonėmis ir finansavimo sistemomis. Atsižvelgdama į esamas programos „Horizontas 2020“ finansavimo priemones ir taisykles Komisija nustatys bandomąją sistemą, kurioje bus derinamas nurodomasis misija grindžiamas būdas identifikuoti ir atrinkti projektus, turinčius didelio poveikio potencialą, tiesioginis dalyvavimas kasdieniame projekto valdyme bei įvairių formų tikslingai pritaikyta pagalba ir įgaliojimai restruktūrizuoti arba užbaigti finansavimą, jei nepasiekiami sutarti tarpiniai tikslai. Sistemoje bus akcentuojamas greitas poveikis ir aktualumas rinkai. Komisija ketina įsteigti 5–10 mln. EUR pavyzdinės energetikos inovacijos skatinamąjį apdovanojimą, kuris bus skiriamas už pažangiausias inovacijas, pvz., vienoje iš šių sričių: 1) dirbtinės fotosintezės, 2) nebrangių beveik nulinės energijos pastatų dizaino ir konstrukcijos, 3) bendruomene grindžiamos prekybos energija sistemos arba 4) miesto lygmens socialinių inovacijų energetikos ir (arba) transporto srityje.

6.Europos vaidmens pasaulyje išnaudojimas

Atsižvelgiant į Komisijos prioritetinį tikslą, kad Europa taptų stipresne pasauline dalyve, reikia labiau išnaudoti Europos lyderystę klimato srityje ir pirmavimą ieškant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir efektyvaus energijos naudojimo sprendimų, kad ji išliktų pirmame pasaulinės vertės grandinės plane ir galėtų naudotis šios pozicijos privalumais savo gamybos pramonės ir pasaulinio eksporto srityse. Klimato srities veiksmų finansavimas ir nacionalinių įsipareigojimų vykdymas yra stimulas pasauliniam technologiniam bendradarbiavimui ir rinkos galimybių Europos įmonėms kūrimui. Paryžiaus susitarime pabrėžiamas sistemingų stebėjimu grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmuo, ypač bendradarbiaujant su besivystančios ir besiformuojančios ekonomikos šalimis.

Dėl augančio pasaulinio energijos poreikio, ypač besiformuojančiose rinkose, atsiranda didelių galimybių Europos bendrovėms eksportuoti mažataršes technologijas, įskaitant, atitinkamais atvejais, ekonomiškas inovacijas, pritaikomas vietos sąlygomis. Norint skatinti inovacijas ir kurti rinkas reikalingos naujos strateginės partnerystės, visų pirma su besiformuojančios ekonomikos šalimis.

Glaudus bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais turi didelės strateginės vertės. Tai pabrėžiama 2016 m. Europos Komisijos priimtame sprendime ES vardu prisijungti prie iniciatyvos „Misija – inovacijos“, inicijuotos 21-ojoje Klimato kaitos konferencijoje. Šiuo metu 22 šalys (iš kurių aštuonios yra ES valstybės narės) ir ES yra šios iniciatyvos nariai, įsipareigoję penkerių metų laikotarpiu švarios energijos moksliniams tyrimams skirti dvigubą viešojo finansavimo sumą. Iniciatyva „Misija – inovacijos“ padės apgręžti švarios energetikos mokslinių tyrimų viešųjų išlaidų mažėjimo tendenciją – šios išlaidos vis dar mažesnės už ankstesnį aukščiausią jų lygį ir kur kas mažesnės už lygį, kurio reikia Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti. Be to, ji padės į viešųjų išlaidų kryptį atkreipti ir didelių privačiųjų investuotojų dėmesį, pvz., per sąveiką su Novatoriškos energetikos koalicija. Iniciatyvoje „Misija – inovacijos“ ES atliks lyderio vaidmenį ir specialią funkciją užtikrinti sinergiją su Novatoriškos energetikos koalicija. Šios iniciatyvos nariai išskyrė septynias inovacijų sritis, kuriose būtina imtis veiksmų norint sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenę. ES vadovaus saulės šviesos vertimo energija inovacijų veiksmams, kuriais siekiama ieškoti būdų kaupti saulės kurą, ir pastatų šildymo ir vėsinimo įperkamų inovacijų veiksmams. Ji aktyviai dalyvaus ir kitose inovacijų srityse glaudžiai bendradarbiaudama su kitais iniciatyvos „Misija – inovacijos“ nariais.

Megzdama tarptautinius ryšius, kuriais siekia stiprinti strategines mokslinių tyrimų partnerystes ir su pagrindinėmis šalimis keistis žiniomis, dalykiniais įgūdžiais, technologijomis ir kvalifikuotais darbuotojais, Europos Komisija toliau padės besivystančioms ir besiformuojančioms šalims keisti savo energetiką ir taip prisidės įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus (konkrečiai 7 tikslą „Įperkama ir švari energija“ ir 13 tikslą „Klimato srities veiksmai“). Visų pirma neseniai priimtu Europos išorės investicijų plano pasiūlymu ir pagal jį įsteigtu Europos darnaus vystymosi fondu siekiama privačias investicijas pritraukti į Afrikos šalis, kuriose jos gali būti itin svarbios plėtojant mažo anglies dioksido kiekio energetikos infrastruktūrą ir remiant inovacinius energetikos sprendimus. Ši veikla bus glaudžiai susijusi su tarptautiniu Europos bendradarbiavimu klimato, prekybos ir plėtros srityse. ES taip pat naudos ir savo prekybos politikos priemones bei su jomis susijusią techninę pagalbą siekdama skatinti trečiąsias šalis įgyvendinti klimatui poveikio nedarančius sprendimus.

Europos Komisija keliais frontais aktyviai siekia užtikrinti, kad Europos moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų atviros pasauliui. Remiantis šiuo požiūriu pagal programą „Horizontas 2020“ besivystančių šalių mokslininkai ir inovacijų kūrėjai skatinami dirbti petys į petį su europiečiais ieškant tokių mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir sprendimų, kurie būtų tinkamiausi vietos sąlygomis. Tai pagerins rinkos galimybes ES bendrovėms ir paskatins ES eksportą, taip pat sustiprins besivystančių šalių gebėjimus ir padės išnaudoti tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo privalumus teikiant rinkai naujas technologijas.

2008 m. sukurtas Europos įmonių tinklas, kuris padeda mažosioms ir vidutinėms įmonėms optimaliai išnaudoti verslo galimybes ES ir už jos ribų, taip pat turėtų platesniu mastu toliau remti inovacinių švarios energetikos sprendimų ieškančias ES įmones.