Nacionalinė teisėjų taryba pateikė pasiūlymų dėl jos vaidmens atrenkant teisėjus stiprinimo. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje nustatyta, kad Nacionalinė teisėjų taryba ir Nacionalinė prokurorų taryba patiria sunkumų dėl pakeitimų, kuriais buvo sumažintas jų vaidmuo atrenkant teisėjus ir valstybės prokurorus. Kalbant apie teisėjus, priėmus 2018 m. pakeitimus buvo sumažintas balų skaičius, kurį Nacionalinė teisėjų taryba gali skirti kandidatams per pokalbį, ir dėl to sumažėjo galimybė Tarybai atskirti kandidatus vieną nuo kito. 2021 m. kovo mėn. Nacionalinė teisėjų taryba parengė įstatymo dėl teisėjų atrankos nuostatų analizę ir pasiūlė pakeitimų. Taryba pabrėžė, kad dėl galiojančių nuostatų dėl balų skyrimo kandidatams atrankos procedūroje sumažėjo jos galimybė veikti kaip nepriklausomai savarankiškai įstaigai, kuriai pavesta užtikrinti teismų nepriklausomumą. Tarybos teigimu, pagal dabartinę sistemą, kai teisėjų atrankos rezultatai iš esmės priklauso nuo balų, surinktų valstybinėje teismo pareigūnų rengimo įstaigoje, Taryba nebeturi svarbaus vaidmens ar įtakos atrenkant teisėjus. Naujuose pasiūlymuose vertinama, kaip pagerinti Tarybos vaidmenį atrankos procese. Taryba taip pat pasiūlė patobulinti teisėjams taikomų drausminių procedūrų sistemą, visų pirma dėl terminų. Šiuo požiūriu Nacionalinės teisėjų tarybos ir Nacionalinės prokurorų tarybos turimi ištekliai yra svarbūs elementai norint pagerinti abiejų tarybų darbo kokybę.

Suvokiamo teismų nepriklausomumo lygis sumažėjo. 2021 m. plačiosios visuomenės suvokiamas teismų nepriklausomumo lygis sumažėjo ir išlieka žemiausias ES (gyventojų dalis, suvokianti teismų nepriklausomumą kaip gana gerą ar labai gerą, sumažėjo nuo 24 iki 17 %) . Įmonių grupėje suvokiamo nepriklausomumo lygis taip pat yra labai žemas ir nukrito iki žemiausio ES (įmonių dalis, suvokianti teismų nepriklausomumą kaip gana gerą ar labai gerą, tebėra 16 %, o įmonių dalis, suvokianti nepriklausomumą kaip labai prastą, padidėjo nuo 36 iki 43 %) . 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje matyti, kad nuo 2016 m. rodikliai nuolat prastėja. Pagrindinė priežastis, dėl kurios, kaip manoma, plačioji visuomenė suvokia teismų ir teisėjų nepriklausomumą kaip nepakankamą, yra suvokiamas vyriausybės ir politikų kišimasis ar jų daromas spaudimas . Šie klausimai galėtų būti išnagrinėti per išsamesnes apklausas, per kurias būtų ištirtos konkrečios priežastys, kodėl įvairūs suinteresuotieji subjektai teisingumo sistemoje nuolat prastai vertina suvokiamo teismų nepriklausomumo lygį .

Saviraiškos ir informacijos laisvė yra įtvirtinta Konstitucijoje, o žiniasklaidos pliuralizmas užtikrinamas įvairiais įstatymais, visų pirma Elektroninės žiniasklaidos aktu ir Žiniasklaidos aktu. Juose numatoma nepriklausoma žiniasklaidos reguliavimo institucija Elektroninės žiniasklaidos agentūra (AEM) ir garantuojama galimybė visuomenei susipažinti su informacija apie žiniasklaidos nuosavybės teises. Apskritai prieigos prie informacijos ir viešų dokumentų sistema yra sukurta. Laukiama, kol bus priimtas peržiūrėtas Elektroninės žiniasklaidos aktas, kuriuo į nacionalinę teisę bus perkelta peržiūrėta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (AŽPD) . Be to, vyriausybė ketina atnaujinti Kroatijos žiniasklaidos įstatymų sistemos antrąjį ramstį, t. y. Žiniasklaidos aktą, pasiūlymo laukiama iki 2021 m. pabaigos.

Siekiant sumažinti korupcijos riziką viešųjų pirkimų srityje per COVID-19 pandemiją, surengti nauji specialūs mokymai pareigūnams . Kalbant apie baudžiamąjį persekiojimą, dėl pandemijos buvo atidėta tik tam tikra Nacionalinės prokuratūros veikla, o teisėsaugos institucijos dirbo dviem pamainomis, kad kuo labiau sumažintų kontaktų riziką. Be to, Ekonomikos ir darnaus vystymosi ministerija paskelbė specialias rekomendacijas, kuriomis siekiama sustiprinti viešųjų pirkimų sistemą pandemijos aplinkybėmis .

Baudžiamasis persekiojimas dėl aukšto lygio korupcijos atvejų ir jų tyrimas tęsiamas, bet dėl ilgai trunkančių procesų apkaltinamųjų nuosprendžių priėmimas neretai užvilkinamas. Korupcijos tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas, taip pat vietos lygmeniu, toliau buvo vykdomi sėkmingai. 2020 m. Nacionalinė prokuratūra pareiškė kaltinimus 84 asmenims (2019 m. – 109 asmenims). Per tą patį laikotarpį teismai priėmė sprendimus dėl 92 asmenų, iš jų 78 buvo nuteisti (85 %). Kalbant apie sankcijas už nusikalstamas veikas, susijusias su korupcija, 31 asmeniui buvo skirta laisvės atėmimo bausmė (12 asmenų laisvės atėmimo bausmė buvo pakeista darbais visuomenės labui) ir 47 asmenims – lygtiniai nuosprendžiai. 2020 m. Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro (USKOK) valstybės prokurorų atliekamų tyrimų trukmė pailgėjo (dėl bylų sudėtingumo ir COVID-19 pandemijos). Tik maždaug 28 % USKOK bylų tyrimas buvo užbaigtas per šešis mėnesius (2019 m. – 90 %). Apie 35 % bylų tyrimas truko iki vienų metų, o likusių 35 % bylų tyrimas truko iki 18 mėnesių ar ilgiau. Bylas pradėjus nagrinėti teismuose kelių aukšto lygio korupcijos bylų procesai užtrunka ilgai ir teismo sprendimai priimami vėlai. Jokių aiškių veiksmų, kad būtų pašalinti teisingumo sistemos veiksmingumo trūkumai, nurodyti 2020 m. teisinės valstybės principų taikymo ataskaitoje, nesiimta. Siekiant išspręsti šią problemą, strategijos projekte nustatytas tikslas patobulinti baudžiamojo persekiojimo už nusikalstamas veikas, susijusias su korupcija, teisinę sistemą, kad teismo procesai vyktų sparčiau. Kalbant apie šiuo metu turimus išteklius, USKOK pranešė apie sunkumus priimant į darbą naujus valstybės prokurorus, nes kandidatai neturi reikalavimų atitinkančios patirties. Ir USKOK, ir Nacionalinis kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu policijos biuras (PNUSKOK) pranešė, kad bendradarbiauti tiriant su korupcija susijusias nusikalstamas veikas ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą už juos sekasi gerai. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė, kad turimi ištekliai laikomi pakankamais ir internetu rengiami specializuoti kovos su korupcija mokymai. Nustatytas įrangos, reikalingos sudėtingiems tyrimams vykdyti, trūkumas. Pagal strategijos projektą numatoma PNUSKOK skaitmenizacija ir renovacija tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis.

Siekiant padidinti veiksmingumą, atliktas tam tikras institucinis kovos su korupcija institucinės sistemos reorganizavimas. 2020 m. liepos 22 d. Teisingumo ministerija ir Viešojo administravimo ministerija buvo sujungtos į Teisingumo ir viešojo administravimo ministeriją. Šios naujos institucijos tikslas – pagerinti korupcijos prevencijos sektoriaus, kurį šiuo metu sudaro du organizaciniai vienetai, darbą. Be to, Korupcijos prevencijos valdyboje dabar yra Valstybinės rinkimų komisijos, Ombudsmeno tarnybos ir Centrinės valstybinės skaitmeninės visuomenės plėtros tarnybos atstovų. Žmogiškieji ir finansiniai ištekliai pastaruoju metu šiek tiek padidėjo. Tačiau Interesų konfliktų sprendimo komisijos darbuotojų skaičius yra ribotas.

Kroatijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų konkrečiai su žiniasklaida susijusių priemonių COVID-19 pandemijos poveikiui sumažinti. Dėl pandemijos sumažėjo laikraščių pardavimas ir pajamos iš reklamos, daugelis žiniasklaidos priemonių bendrovių sumažino atlyginimus ir atleido darbuotojus. Ypač didelį poveikį patyrė laisvai samdomi žurnalistai. Kroatijos žurnalistų profesinės sąjungos nuomone, žurnalistų darbo sąlygos per pandemiją gerokai pablogėjo. Žiniasklaidos įmonės turėjo galimybę pasinaudoti vyriausybės siūlomomis bendros paramos programomis. Reaguodama į suinteresuotųjų subjektų raginimą padėti, vyriausybė per Elektroninės žiniasklaidos agentūrą paskelbė viešą kvietimą padėti laisvai samdomiems žurnalistams ir ne visą darbo dieną dirbantiems žiniasklaidos darbuotojams.

Galimybė susipažinti su informacija užtikrinama pagal įstatymą, bet valdžios institucijos, nagrinėdamos žurnalistų prašymus, vis dar labai vėluoja. Teisės gauti informaciją akto įgyvendinimą užtikrina informacijos komisaras ir jo tarnyba. Daugeliu atvejų, siekiant užtikrinti, kad gavus žurnalistų prašymus leisti susipažinti su informacija būtų imamasi veiksmų, reikia, kad tiesiogiai įsikištų Informacijos komisaro tarnyba. Remiantis 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaita rizika, susijusi su teisės į informaciją apsauga, yra vidutinė. GRECO rekomendavo, kad reikėtų imtis priemonių sustiprinti informacijos komisaro sprendimų vykdymo užtikrinimą, kaip numatyta akte.

Žurnalistų apsaugos teisinė sistema nustatyta, bet žurnalistai ir toliau yra neapykantą kurstančios kalbos ir grasinimų taikinys ir internete, ir realiame gyvenime. Keli dėmesio sulaukę atvejai buvo susiję su politikų žodiniais išpuoliais prieš žurnalistus; tai pabrėžia įtampą kai kurių politikų santykiuose su žiniasklaida. Be to, suinteresuotieji subjektai išreiškė didelį susirūpinimą dėl Kroatijos žurnalistų profesinės sąjungos ir Kroatijos žurnalistų asociacijos atstovų, dirbančių Kroatijos radijuje ir televizijoje, įtariamo atleidimo arba grasinimo juos atleisti. Nuo 2020 m. spalio mėn. Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti užregistruoti penki perspėjimai, susiję su įvykiais Kroatijoje, visų pirma su grasinimais žurnalistams ar jų įžeidimo atvejais, taip pat žiniasklaidos priemonei pareikštu ieškiniu dėl šmeižto. Nors 2020 m. fizinių išpuolių prieš žurnalistus atvejų buvo, atrodo, kad tai nėra plačiai paplitęs susirūpinimą keliantis reiškinys, ir policija dėl tokių atvejų imasi tolesnių veiksmų.

Rimtą susirūpinimą vis dar kelia žurnalistams pareiškiami strateginiai ieškiniai dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP). 2021 m. balandžio mėn. Kroatijos žurnalistų asociacijai atlikus tyrimą, nustatyta, kad dėl žurnalistų ir žiniasklaidos Kroatijoje nagrinėjami 924 ieškiniai (palyginti su 905 2020 m.). Asociacija pabrėžia, kad šie ieškiniai daro didelį poveikį atitinkamoms žiniasklaidos priemonėms ir kelia grėsmę, visų pirma, mažesnių vietos žiniasklaidos priemonių išlikimui ir laisvai samdomiems žurnalistams. Tarp tokių atvejų pavyzdžių – žymių politikų ar valstybės pareigūnų ieškiniai žurnalistams . Nors teismas dažnai priima atitinkamiems žurnalistams palankius sprendimus, SLAPP kelia žurnalistams didelę finansinę riziką ir gali turėtų nemažą bauginantį poveikį. Daugelis SLAPP bylų prieš žurnalistus yra pagrįsta kaltinimais dėl šmeižto. Suinteresuotieji subjektai prašė vyriausybės išspręsti šį klausimą, be kita ko, dekriminalizuoti šmeižtą. Kroatijos valdžios institucijos sudarė ekspertų grupę, kuriai pavesta teikti rekomendacijas dėl kovos su SLAPP politikos iniciatyvų.

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Kroatijos valdymo sistema yra parlamentinė, jos parlamentą sudaro vieni rūmai, o Konstitucinis Teismas gali atlikti ex post konstitucingumo kontrolę, taip pat ir konkrečiose bylose pagal konstitucinį skundą. Įstatymų projektus gali teikti bet kuris parlamento arba vyriausybės narys. Stabdžių ir atsvarų sistemoje tam tikrą vaidmenį atlieka tokios nepriklausomos įstaigos, kaip Tautos ombudsmeno tarnyba, atsakinga už žmogaus teisių ir laisvių skatinimą ir apsaugą, Informacijos komisaro tarnyba ir Lyčių lygybės ombudsmeno tarnyba, veikianti kaip lygybės institucija.

Nors viešos konsultacijos yra įtvirtintos teisėkūros procedūrose, suinteresuotųjų subjektų nuomone, piliečių dalyvavimas yra labiau formalus nei tikras. Viešos konsultacijos rengiamos per centrinį valstybės e. konsultacijų portalą „e–Consultations“. Viešas konsultacijas koordinuoja ir e. konsultacijų portalą administruoja Vyriausybės teisėkūros tarnyba. Per metus rengiamų viešų konsultacijų skaičius apskritai didėja. Vykdydama įprastą veiklą Informacijos komisaro tarnyba stebėjo, kaip vyko konsultacijos 2020 m. Kaip ankstesniais metais, pažeidimai daugiausia buvo susiję su konsultacijos trukme ir nepakankamu termino sutrumpinimo pagrindimu. Be to, yra ir skundų, susijusių su vykusios konsultacijos ataskaitos nepaskelbimu ir viešų konsultacijų planų nepatvirtinimu ar nepaskelbimu. Be to, suinteresuotieji subjektai mano, kad viešos konsultacijos, be kita ko, su pilietine visuomene ir nevyriausybinėmis organizacijomis, yra labiau formalios, o ne tikros. 2021 m. e. konsultacijų portalą numatoma tobulinti, siekiant pirmiausia išplėsti ir atnaujinti esamas funkcijas.

Numatoma patobulinti reguliavimo politikos įgyvendinimą. 2021 m. kovo mėn. vyriausybės Teisėkūros tarnyba pradėjo techninės paramos projektą, kad padidintų analitinius pajėgumus taikyti tinkamas metodines priemones ir procesus įgyvendinant ex ante ir ex post reguliavimo poveikio vertinimus (RIA). Vykdant projektą būtų skleidžiama susijusi metodika ir procesai daugumoje atitinkamų viešųjų įstaigų, rengiant mokymus su reguliavimo poveikio vertinimo sistema susijusiems pagrindiniams subjektams ir suinteresuotiesiems subjektams, pavyzdžiui, už šią sritį atsakingoms ministerijoms. Taip siekiama padidinti bendrus pajėgumus ir pagerinti reguliavimo veiklos rezultatus, tačiau problemas, susijusias su antrinės teisės aktų neįtraukimu ir ribotais ištekliais vietos ir regionų lygmenimis, gali būti sunku išspręsti. Vis dar nustatoma su RIA įgyvendinimu susijusių trūkumų. RIA daugiausia atlieka ministerijos, o vyriausybės Teisėkūros tarnyba rengia mokymus metodikos ir teisės aktų rengimo klausimais. Vyriausybės Teisėkūros tarnybos įgaliojimai apima tik pirminės teisės aktų poveikio vertinimų tikrinimą. Todėl pagalbiniai reglamentai netikrinami, išskyrus jų poveikį MVĮ. Be to, valdžios institucijoms ir, visų pirma, vietos ir regionų valdžios institucijoms, trūksta žmogiškųjų išteklių ar patirties, kad jos galėtų efektyviai įgyvendinti reguliavimo politiką.

Su COVID-19 pandemija susijusios priemonės buvo priimtos remiantis du kartus iš dalies pakeistu infekcinių ligų įstatymu. Kroatija nebuvo paskelbusi ekstremaliosios situacijos. Vietoj to kovos su COVID-19 pandemija priemonės buvo priimamos remiantis Gyventojų apsaugos nuo infekcinių ligų įstatymu ir Civilinės saugos sistemos įstatymu; nuo pandemijos pradžios jie abu buvo po du kartus iš dalies pakeisti. Tiek iš dalies pakeistos teisinės sistemos, tiek konkrečių ribojamųjų priemonių konstitucingumas ir teisėtumas buvo užginčyti Konstituciniame Teisme, o šis patvirtino jų suderinamumą su Konstitucija. Teismas taip pat nagrinėjo fizinių asmenų prašymus peržiūrėti tam tikrų susijusių sprendimų, kuriuos priėmė Civilinės saugos institucija, konstitucingumą ir teisėtumą. Teismas patvirtino jų teisėtumą ir pripažino, kad jų tikslas, t. y. apsaugoti piliečių gyvybę ir sveikatą, yra teisėtas ir kad jie yra būtini tam tikslui pasiekti. Atskiruose jo paties iniciatyva pradėtuose procesuose jis konstatavo, kad viena Civilinės saugos institucijos priimta priemonė neatitinka proporcingumo reikalavimo.

Konstitucinis Teismas nusprendė, kad parlamentas turėtų rasti alternatyvių būdų garantuoti parlamento narių dalyvavimą COVID-19 pandemijos metu. Parlamentas tęsė darbą COVID-19 pandemijos metu ir po 2020 m. gruodžio mėn. įvykusio žemės drebėjimo. 2020 m. balandžio mėn. buvo iš dalies pakeistos darbo tvarkos taisyklės, pagal kurias buvo apribotas ypatingomis situacijomis vienu metu balsavimo salėje galinčių būti parlamento narių skaičius ir dar labiau sutrumpinta diskusijų trukmė. 2020 m. spalio mėn. Konstitucinis Teismas paskelbė šiuos pakeitimus nekonstituciniais ir konstatavo, kad yra techninių galimybių organizuoti parlamento darbą taip, kad parlamento narių dalyvavimas plenarinėse sesijose ir kitose diskusijose nebūtų ribojamas. 2020 m. lapkričio mėn. buvo priimtas naujas darbo tvarkos taisyklių pakeitimas siekiant užtikrinti, kad visi parlamento nariai galėtų dalyvauti diskusijose. Plenarinės sesijos organizuojamos vienu metu keliose salėse, be kita ko, naudojant nuotolinės prieigos priemones. Tačiau IT sistemoje neįmanoma užregistruoti pavienių parlamento narių balsų ir dalyvauti nuotoliniu būdu leidžiama tik nariams, kurie laikosi saviizoliacijos arba izoliacijos reikalavimų. Kalbant apie COVID-19 priemonių parlamentinę priežiūrą, 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas paprašė vyriausybės tris kartus per metus, kol galioja sprendimas dėl paskelbtos epidemijos, jam teikti Gyventojų apsaugos nuo infekcinių ligų akto įgyvendinimo poveikio ataskaitą. 2021 m. sausio mėn. vyriausybė pateikė pirmąją 2020 m. kovo mėn. – 2021 m. sausio mėn. laikotarpio ataskaitą; ją parlamentas priėmė balsų dauguma. Kalbant apie teisėkūros procesą, nuo 2020 m. sausio mėn. iki 2021 m. kovo mėn. 51 % (t. y. mažiau nei 2019 m.) visų įstatymų buvo priimta skubos tvarka. Nemažai šių įstatymų buvo susiję su COVID-19 pandemija.

Tautos ombudsmenas pradėjo vykdyti savo naujus įgaliojimus. 2020 m. parlamentas priėmė naujas ombudsmeno darbo tvarkos taisykles, pagal kurias Ombudsmeno tarnyboje buvo sukurtas naujas departamentas informatoriams apsaugoti ir paskirtas vienas papildomas darbuotojas šioms užduotims vykdyti. Tautos ombudsmeno duomenimis, Vidaus reikalų ministerija ir toliau atsisako suteikti ombudsmenui galimybę susipažinti su informacija apie elgesį su neteisėtais migrantais . Šiuo požiūriu ombudsmenas ir Vidaus reikalų ministerija toliau diskutuoja dėl prieigos prie informacijos suteikimo Ombudsmeno tarnybos atstovams remiantis atitinkamų nacionalinės teisės aktų aiškinimu. Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklo rekomendacijos , kuriomis siekiama nacionalinėms institucinėms struktūroms, kaip antai ombudsmenui, užtikrinti galimybę susipažinti su informacija, kad galėtų užtikrinti nepriklausomus, tinkamus ir sparčius tyrimus, yra ypač aktualios atsižvelgiant į įtarimus dėl neteisėto migrantų grąžinimo prie išorės sienų ir siekį užtikrinti, kad būtų visuomet gerbiamos pagrindinės teisės. Bendradarbiaudamos su Europos Komisija, ES agentūromis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant ombudsmeną, Kroatijos valdžios institucijos sukūrė nepriklausomą sienų kontrolės stebėsenos mechanizmą, kuris įsigaliojo 2021 m. birželio 8 d.

Vyriausybė dar rengia 2021–2027 m. nacionalinį pilietinės visuomenės plėtrai palankios aplinkos kūrimo ir užtikrinimo planą. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, numatomu nacionaliniu planu ketinama toliau tobulinti teisinės, finansinės ir institucinės paramos sistemą, skirtą pilietinės visuomenės organizacijų veiklai, kuri laikoma svarbia Kroatijos socialinei bei ekonominei plėtrai ir atitinkamos ES ir tarptautinės politikos formavimui ir įgyvendinimui. Vyriausybės Bendradarbiavimo su NVO tarnyba planuoja skelbti viešą kvietimą pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti ekspertų darbo grupės veikloje. Vyriausybės kanceliarija ir toliau organizuoja atvirų durų dienas NVO. Pilietinės visuomenės erdvė Kroatijoje laikoma susiaurinta . 2020 m. Ombudsmeno tarnyba pradėjo bylą dėl pilietinės visuomenės erdvės ir žmogaus teisių gynėjų COVID-19 pandemijos kontekste.

I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

2019 m. liepos 2 d. Konstitucinio Teismo sprendimas U-III-673/2018, https://sljeme.usud.hr/usud/praksaw.nsf/fOdluka.xsp?action=openDocument&documentId=C12570D30061CE54C125842D00218646 .

2019 m. rugsėjo 12 d. Aukštojo administracinio teismo sprendimas Usž-1948/19-2, https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2019/p-73-18-19-27.pdf .

2020 m. gegužės 27 d. Aukštojo administracinio teismo sprendimas Usž – 2889/20-2, https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2021/andrej_plenkovic_p-381-18_presuda_visokog_upravnog_suda_usz-2889-20.pdf .

2020 m. gruodžio 10 d. Aukštojo administracinio teismo sprendimas Usž –2745/18-5, https://www.sukobinteresa.hr/sites/default/files/akti/2021/milan_bandic_p-130-14_presuda_visokog_upravnog_suda_republike_hrvatske.pdf .

2020 m. lapkričio 3 d. Konstitucinio Teismo sprendimas U-I-4658/2019, https://sljeme.usud.hr/Usud/Praksaw.nsf/C12570D30061CE54C1258615004B58C4/$FILE/U-I-4658-2019%20i%20dr.pdf .

2020 m. rugsėjo 14 d. Konstitucinio Teismo sprendimas U-II-2379/2020, https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/full/2020_09_105_1969.html .