Komisijos ataskaita 2007 M. - Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (ispa) metinė ataskaita [SEC(2008)2681] /* KOM/2008/0671 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2008.10.27 KOM(2008) 671 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2007 M. PASIRENGIMO NARYSTEI STRUKTŪRINĖS POLITIKOS PRIEMONĖS (ISPA) METINĖ ATASKAITA[SEC(2008) 2681] TURINYS 1. Nauji ISPA projektai 5 2. Nauji įsipareigojimai 5 3. 2005−2007 m. finansuoti rojektai 5 4. Mokėjimai 6 5. Suvestinės lentelės 7 6. Techninės pagalbos formos ir teikimas 9 7. Techninės pagalbos teikimas paramos gavėjos iniciatyva 9 8. Įgyvendinimas 11 9. Projektų stebėsena 11 10. Finansų valdymas ir kontrolė, įskaitant EDIS 12 11. Rizikos vertinimas 12 12. Europos Audito Rūmų išvados 13 13. Bendro finansavimo partneriai – EIB, ERPB ir KfW 13 14. Viešieji pirkimai 14 15. Konkurencijos politika 14 16. Aplinkos politika 14 17. Transporto politika 15 18. Viešinimo veiksmai 16 Įvadas 2004 m. birželio mėn. Briuselyje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu Kroatijai suteiktas šalies kandidatės statusas, o nuo 2005 m. sausio 1 d. ši šalis gauna ISPA paramą. Taigi, Kroatija pasekė ankstesnių ISPA paramos gavėjų, gavusių ISPA paramą nuo pat šios priemonės įgyvendinimo pradžios 2000 m., pavyzdžiu. 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija tapo Europos Sąjungos narėmis ir nebėra pasirengimo narystei paramos, įskaitant ISPA, gavėjos. Ši ataskaita apima tik Kroatijoje vykdytą ISPA veiklą, nes tai šiuo metu vienintelė ISPA paramos gavėja. Informacija apie ISPA ir (arba) Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimą Rumunijoje ir Bulgarijoje bus pateikta metinėje Sanglaudos fondo ataskaitoje. ISPA programa nustojo galioti 2006 m., taigi, nebebus tvirtinami jokie nauji projektai. Todėl ši ir būsimos ISPA metinės ataskaitos bus susijusios tik su jau patvirtintų ISPA projektų įgyvendinimu Kroatijoje. 2007 m. Kroatijai teko susidurti su įvairiomis problemomis. Pagrindinis tikslas – pradėti vykdyti konkursus dėl įvairių sutarčių pasirašymo, kad būtų įmanoma pradėti išmokėti lėšas. Šioje srityje padaryta pažanga – iki metų pabaigos paskelbta nemažai kvietimų dalyvauti konkurse. Tačiau dėl to, kad atitinkami konkursai paskelbti tik metų pabaigoje, išmokėta labai nedaug lėšų. 2007 m. daug dėmesio skirta Finansavimo ir sutarčių sudarymo centrinio padalinio įgyvendinančiosios institucijos (angl. CFCU – prie Finansų ministerijos įsteigta institucija) pertvarkymui į Finansų ir sutarčių sudarymo centrinę agentūrą (angl. CFCA – vyriausybės agentūra). Toks pakeitimas buvo būtinas siekiant darbuotojams teikti patrauklesnes finansines ir kitokias paskatas, išlaikyti turimus darbuotojus ir skatinti papildomų tinkamą patirtį turinčių darbuotojų įdarbinimą. Šių veiksmų imtasi atsižvelgiant į 2006 m. Komisijos pateiktas rekomendacijas. ISPA biudžetas Remiantis Komisijos veikla pagrįstos apskaitos sistema, ISPA biudžetas numatytas dviejose biudžeto eilutėse: funkcijoms skirtoje biudžeto eilutėje B13.01.04.02 ir veiklai skirtoje biudžeto eilutėje B13.05.01.01. Pirmoji eilutė apima techninės pagalbos (TP) priemonių administracines išlaidas (daugiausia skirtas stiprinti EK delegacijas) ir nebegalioja nuo 2006 m., o antroji eilutė apima mokėjimų asignavimus, skirtus veiksmingam ISPA veikimui ir veiksmų įgyvendinimui narystės siekiančiose Kroatijoje, Bulgarijoje ir Rumunijoje. Pagal biudžeto eilutę B13.05.01.01 2007 m. numatyta 265 714 000 EUR suma (skirta Bulgarijai, Rumunijai ir Kroatijai) apima visas bendrai finansuojamų infrastruktūros projektų (priemonių) išlaidas. Kadangi 2007 m. sausio 1 d. Rumunija ir Bulgarija tapo valstybėmis narėmis, toliau nurodomi mokėjimai pagal biudžeto eilutę B13.05.01.01 yra susiję tik su Kroatija. 1 lentelė . 2007 m. ISPA biudžetas (EUR) Biudžeto eilutė | Atlikti mokėjimai | Funkcijoms skirta biudžeto eilutė B13.01.04.02 | 0 | Veiklai skirta biudžeto eilutė B13.05.01.01 (tik Kroatija) | 124 629 | Iš viso | 124 629 | Projektų finansavimas NAUJI ISPA PROJEKTAI 2007 m. naujų projektų nebuvo patvirtinta. NAUJI įSIPAREIGOJIMAI 2007 m. naujų įsipareigojimų aplinkos ar transporto sektoriuose nebuvo priimta. 2005−2007 M. FINANSUOTI ROJEKTAI 2005–2007 m. Komisija, remdamasi Kroatijos pateiktais pasiūlymais, iš viso patvirtino 6 projektus. Trys iš jų susiję su aplinkos sektoriumi, du – su transporto sektoriumi ir vienas – su horizontaliąja TP priemone (skirta įstatymais numatytiems stebėsenos komitetams steigti ir ISPA įgyvendinančiosioms institucijoms remti). Bendros reikalavimus atitinkančios šių projektų investicijų išlaidos sudaro 123 052 mln. EUR, iš kurių 59 mln. EUR arba 47,9 proc. skiriama kaip ISPA dotacijos. Dar 1 mln. EUR skirtas Komisijos patirtoms ISPA programos administravimo išlaidoms padengti, o iki programos pabaigos Kroatijai iš viso skirta 60 mln. EUR ISPA lėšų. Iki 2007 m. pabaigos Komisija išmokėjo 100 proc. Kroatijai numatytų ISPA lėšų už 2005–2007 m. laikotarpį; įsipareigojimų asignavimai tolygiai paskirstyti aplinkos ir transporto sektoriams. 2 lentelė . 2005−2007 m. Kroatijoje patvirtinti projektai (EUR) Transportas | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 | Horizontalioji TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Aplinka | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 | Transportas | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 | TP | 52 467 | 124 629 | 177 096 | Iš viso | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 | SUVESTINėS LENTELėS Toliau esančioje 4 lentelėje pateikiama 2007 m. ir 2005–2007 m. laikotarpio ISPA intervencijų apžvalga. 4 lentelė . 2005−2007 m. Kroatijoje patvirtinti projektai (EUR) Subsektorius | Projektų skaičius | Reikalavimus atitinkančios išlaidos | ISPA įnašas | 2007 m. | 2005–2007 m. | Vanduo ir kanalizacija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vanduo ir nuotekos, įskaitant valymą | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 | Nuotekų valymo įrenginiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kietosios atliekos | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 | Oro kokybė | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontalioji | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Visas sektorius | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 | Transportas | Keliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Geležinkeliai | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 | Keliai ir geležinkeliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vidaus vandenų keliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Oro uostai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontalioji | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Visas sektorius | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 | Horizontalioji | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | Visas sektorius | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Transportas | Visas sektorius | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Horizontalioji TP | Visas sektorius | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | IŠ VISO | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |124 629 |1 710 771 |466 783 | | Valdymas ir įgyvendinimas ĮGYVENDINIMAS Pirmieji du Kroatijos ISPA projektai patvirtinti 2005 m. gruodžio mėn., vėliau, 2006 m. liepos ir rugsėjo mėn., patvirtinti dar keturi. Iki 2007 m. pabaigos praktiškai įgyvendinti pradėtas tik vienas iš minėtų projektų (2005HR16PPT001). Nepaisant to, padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant pirmuosius du 2005 m. patvirtintus projektus – iki metų pabaigos paskelbti trys darbų pirkimo konkursai. Be to, paskelbta apie sudarytas penkias paslaugų pirkimo sutartis ir apie keturias bendrąsias sutartis. Iki metų pabaigos minėtos keturios bendrosios sutartys buvo pasirašytos ir buvo pradėti darbai. Reikėtų paminėti, kad iki 2007 m. pabaigos paskelbti visi su vienu infrastruktūros projektu susiję konkursai (2 dėl darbų ir 1 dėl paslaugų pirkimo). Lėtą projektų įgyvendinimą Kroatijoje lemia kelios priežastys. Visų pirma, įgyvendinančioji institucija turėjo nepakankamai patyrusių darbuotojų, antra – ji buvo prastai valdoma. Be to, įgyvendinančioji institucija per metus buvo pertvarkyta ir naujoji struktūra taip pat dar neturi pakankamai darbuotojų. Kitos priežastys susijusios su galutinių paramos gavėjų patirties trūkumu rengiant ir vykdant tarptautinius konkursus, tinkamų darbuotojų stygiumi ir nepakankamomis žiniomis apie ISPA procedūras. Dar viena problema, pristabdžiusi projekto įgyvendinimą, – pernelyg sudėtingos Kroatijos taikomos biurokratiškos projektų įgyvendinimo proceso valdymo ir stebėsenos procedūros. Komisija keletą kartų siūlė supaprastinti šias procedūras. Ataskaitos rengimo metu nė vieno projekto atžvilgiu nėra rizikos pažeisti „N+2“ taisyklę[1]. PROJEKTų STEBėSENA Bendra pažangos ir įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena ir vertinimas atliekami nuolatiniuose susitikimuose EK delegacijose, įgyvendinančioms institucijoms teikiant stebėsenos ataskaitas, Komisijos darbuotojams lankantis vietoje ir vykdant oficialią stebėseną dukart per metus vykstančiuose ISPA stebėsenos komitetų susitikimuose Kroatijoje. Be Komisijos įgaliojimų vykdymo konkursų skelbimo ir sutarčių pasirašymo srityje, EK delegacija turi daugiausiai galimybių užtikrinti konkrečių darbų pažangą vietoje ir kilus bet kokiai problemai bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis bei galutiniais paramos gavėjais. 2007 m. Kroatijoje surengti du ISPA stebėsenos komitetų susitikimai – atitinkamai birželio ir gruodžio mėn. Pagrindiniai susitikimų metu nustatyti uždaviniai – būtinybė spartinti konkursų skelbimo ir sutarčių sudarymo procesus ir užtikrinti, kad būsimų projektų rengimui skirtos techninės pagalbos sutartys būtų pasirašomos kuo greičiau, kad vėliau būtų išvengta problemų, susijusių su IPA lėšų įsisavinimu. Be to, Komisija pabrėžė būtinybę kuo greičiau pradėti naudotis ISPA finansuojamomis techninės pagalbos priemonėmis, kuriomis siekiama teikti techninę ir administracinę pagalbą įgyvendinančiajai institucijai ir atitinkamoms ministerijoms. Nors pripažinta, kad fizinis projektų įgyvendinimas vyksta lėtai, Komitetas pažymėjo, kad iki metų pabaigos paskelbta keletas konkursų, todėl 2008 m. turėtų labai padidėti mokėjimų lygis. FINANSų VALDYMAS IR KONTROLė, įSKAITANT EDIS Pagrindiniai finansų valdymo ir kontrolės bei pažeidimų šalinimo reikalavimai yra nustatyti ISPA reglamento bei finansinio memorandumo III priedo nuostatose, taikomose Komisijai atliekant ex ante kontrolę. Šie reikalavimai yra panašūs į Sanglaudos fondui ir struktūriniams fondams taikomus reikalavimus. Pagrindiniai reikalavimai yra susiję su vidaus finansų kontrolės sistemų ir procedūrų, kurios užtikrintų skaidrias be jokios diskriminacijos viešųjų pirkimų procedūras, sukūrimu, tiksliomis deklaruojamomis išlaidomis, pakankamais vidaus audito gebėjimais, pakankama audito seka ir tinkamais sprendimais pažeidimų atvejais. Dėl lėto ISPA projektų įgyvendinimo nuspręsta, kad 2007 m. ISPA auditas Kroatijoje atliktas nebus. Tačiau 2007 m. balandžio mėn. Regioninės politikos GD Kontrolės ir audito skyrius patariamaisiais tikslais atliko nacionalinio fondo ir įgyvendinančiosios institucijos (CFCU) auditą, kaip tolesnį žingsnį po anksčiau įvykusios ISPA DIS (decentralizuota įgyvendinimo sistema) akreditacijos misijos. Bendros misijos išvados dėl ISPA buvo susijusios su didele CFCU darbuotojų kaita ir darbuotojų išlaikymo užtikrinimo būdais, taip pat nepakankamu dokumentų tikrinimu CFCU, prieš juos pateikiant EK delegacijai patvirtinti. DIS Reikalavimas, kad ISPA įgyvendinančiajai agentūrai Kroatijoje, CFCU (dabar pertvarkytai į CFCA), būtų suteikta DIS akreditacija, nustatytas Finansinio reglamento 164 straipsnio nuostatose. Komisija suteikė DIS akreditaciją 2006 m. vasario 13 d. EDIS Kol nebus nustatyta EDIS (išplėstinė decentralizuota įgyvendinimo sistema, kuriai būtina tik ex post kontrolė), EK delegacija Kroatijoje toliau vykdys ex ante kontrolę ir atliks svarbų vaidmenį prižiūrėdama kasdienį ISPA priemonių valdymą, įgyvendinimą ir stebėseną. Šiuo metu siekiama, kad EDIS Kroatijai būtų nustatyta iki 2009 m. antrojo pusmečio pabaigos. Didžiąja dalimi pasirengimas pereiti prie EDIS priklausys nuo galiojančios DIS struktūros veikimo patobulinimo. RIZIKOS VERTINIMAS 2007 m. ir vėlesniais metais numatyta audito strategija buvo pagrįsta ISPA įgyvendinimo analizės rezultatais ir susijusiais Regioninės politikos GD Audito direktorato tikslais. Audito strategijoje nustatyti tikslai, kuriuos iškėlė Regioninės politikos GD vadovybė. Šie tikslai iškelti remiantis išsamiomis diskusijomis su šioje veikloje dalyvaujančiais direktoratais, kurių metu pasidalinta informacija apie galimą riziką. Audito strategijoje, atsižvelgiant į nustatytą riziką, numatyti veiksmai šiems tikslams siekti. Bendrai kalbant, šią strategiją įgyvendinus, rizika sumažėtų. Dėl menkos įgyvendinimo pažangos 2007 m. neatlikta jokių auditų. Pagal ex ante patvirtinimo sistemą pirmiausia siekiama užtikrinti, kad būtų nustatytos pakankamos kontrolės procedūros, susijusios su projektų įgyvendinimu ir mokėjimais. Tačiau, pasirengimo narystei lėšų valdymas yra susijęs su rizika, nes lėšas skiria įvairios organizacijos ir sistemos. Reikalavimus atitinkančios išlaidos nustatomos pagal Bendrijos lygmens taisykles ir sąlygas, kurios gali būti sudėtingos ir dėl to klaidingai aiškinamos. Kroatijos valdžios institucijos 2009 m. antrąjį pusmetį ketina pateikti prašymą atsisakyti taikyti ex ante kontrolę ISPA projektams pagal Reglamento Nr. 1266/1999 nuostatas. EUROPOS AUDITO RūMų IšVADOS 2007 m. Kroatijoje neatlikta nei vienas išvykstamasis ar kitoks auditas. BENDRO FINANSAVIMO PARTNERIAI – EIB, ERPB IR KFW Atsižvelgdama į bendro finansavimo partnerių projektų rengimo ir įgyvendinimo patirtį, Komisija nuolat bendravo su šiomis skolinimo institucijomis, siekdama horizontaliuoju lygmeniu bei nacionaliniu lygmeniu koordinuoti politiką ir metodinius klausimus, susijusius su programavimu ir įgyvendinimu. Šių bankų specialistų įgūdžiai rengiant dotacijų ir (arba) paskolų finansavimo derinius, įskaitant valstybinės ir privačios partnerystės susitarimus, labai naudingi tobulinant ISPA finansuojamų projektų kokybę. Vis dėlto EIB nedalyvauja nei viename ISPA projekte Kroatijoje, todėl ERPB yra vienintelė aktyviai ISPA projekte Kroatijoje dalyvaujanti tarptautinė finansinė institucija. Vienas 2005 m. patvirtintas aplinkos projektas – Karlovac vandens ir nuotekų valymo programa – yra finansuojama bendrai: paskolą suteikia ir ERPB. Indėlis įgyvendinant Bendrijos politiką VIEšIEJI PIRKIMAI Nuo ISPA įgyvendinimo pradžios pagrindinės problemos iškildavo vykdant PRAG nustatytus teisinius reikalavimus viešųjų pirkimų patikimumui, sąžiningumui ir skaidrumui. Daugeliu atvejų siekiant laikytis ES viešųjų pirkimų principų, buvo vėluojama įgyvendinti ISPA projektus. Komisijos tarnyboms, visų pirma EK delegacijai Zagrebe, dažnai teko imtis priemonių, ne tik siekiant patikrinti, ar procedūros taikomos tinkamai, bet ir ištaisyti klaidas, bendradarbiauti su nepatenkintais konkurso dalyviais ir aiškinti įgyvendinančiajai institucijai, kaip reikėtų vykdyti atitinkamas procedūras. Reikėjo nuolat gerinti konkurso dokumentų kokybę, todėl buvo smarkiai vėluojama skelbti konkursų pasiūlymus. Dėl visų šių veiksmų dar labiau vėlavo įgyvendinimo procesas. Todėl Komisijos ex ante patvirtinimas, taikomas ISPA projektų konkursų skelbimui ir sutarčių sudarymui, yra visiškai pagrįstas, kol nebus sudarytos sąlygos suteikti EDIS (žr. pirmiau pateiktą informaciją). Pagal ex ante patvirtinimo sistemą ir DIS sprendimą dėl valdymo įgaliojimų perdavimo tik CFCA yra už projekto įgyvendinimą atsakinga perkančioji organizacija, o Komisija prižiūri kiekvieną viešųjų pirkimų proceso etapą. Vadinasi, nors Komisija nėra perkančioji partnerė, jai tenka dalis atsakomybės už viešųjų pirkimų proceso teisingumą (be Komisijos patvirtinimo paramos gavėjų ir rangovų sudarytos sutartys negalioja). KONKURENCIJOS POLITIKA Kadangi ISPA parama pirmiausia teikiama viešosioms arba lygiavertėms išlaidoms, susijusioms su viešųjų paslaugų projektais, padengti, paprastai dėl to nekyla nesuderinamumo su Bendrijos konkurencijos taisyklėmis problemos. Jei laikomasi viešųjų pirkimų taisyklių ir visiems būtinas technines ir teisines sąlygas atitinkantiems veiklos vykdytojams užtikrinama galimybė naudotis tokia infrastruktūra, tokia parama nesuteikiama jokių specialių privalumų konkrečioms įmonėms. APLINKOS POLITIKA Pagal ISPA teikiant tiesioginę pagalbą prioritetiniams aplinkos projektams, spartinamas aplinkos politikos įgyvendinimas ir ES standartų laikymasis Kroatijoje. Įgyta projektų rengimo ir įgyvendinimo patirtis padeda vystyti administracinius pajėgumus ir spartina aplinkos sektoriaus reformą. Pirmiausia stiprinami administraciniai pajėgumai aplinkos investicijų planavimo ir prioritetų nustatymo srityse. Būtinos tolesnės ir aktyvesnės pastangos įgyvendinant su PAV susijusius teisės aktus, ypač susijusius su viešųjų konsultacijų aspektais. Tikimasi, kad tokiu būdu ISPA prisidės prie aplinkos apsaugos pažangos Kroatijoje. Problemų kyla dėl to, kad aplinkos apsaugos valdžios institucijoms sunku gauti tinkamą finansavimą ir darbuotojų, o dėl didelės darbuotojų kaitos prarandama per mokymus ir patirtį gauta nauda. Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad atsižvelgiant į IPA įgyvendinimo pradžią Kroatijoje, padidėjus institucijų ir papildomų projektų skaičiui, būtina užtikrinti įgyvendinimui (įskaitant stebėseną, tikrinimą, leidimų išdavimą ir ataskaitų teikimą) reikalingus pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius. TRANSPORTO POLITIKA Transporto tinklai Kroatijoje, patvirtinti pagal TINA (Transporto infrastruktūros poreikių vertinimas) ir REBIS (regioninis Balkanų šalių infrastruktūros tyrimas) buvo formuojami atsižvelgiant į visos Europos transporto koridorių sistemą. Kai kurie jų, įskaitant VII koridorių (Dunojaus upė), X koridorių (Zalcburgas–Liubliana–Zagrebas–Belgradas–Nis–Skopjė–Veles–Salonikai, įskaitant Xa šaką) ir V koridorių, kuris turi dvi šakas Kroatijoje (Vb – Budapeštas, Zagrebas Rijeka ir Vc – Budapeštas, Sarajevas, Pločė) eina per Kroatijos teritoriją. Atsižvelgiant į šiuos tinklus, buvo parengtos nacionalinės transporto strategijos ISPA tikslams. Todėl vienintelis ISPA transporto projektas yra TINA ir REBIS tinklų dalis, t. y. jis yra susijęs su tinklų ruožų, mazgų ar prieigų statymu ar rekonstrukcija. Kroatijos TEN-T tinklai yra pagrįsti SEETO (Pietryčių Europos transporto observatorija) rekomendacijomis. Pasirengimo narystei priemonių derinimas Kaip reikalaujama pagal Derinimo reglamentą[2], Komisija užtikrina glaudų trijų pasirengimo narystei priemonių − PHARE, SAPARD ir ISPA – derinimą. Pagal šio reglamento nuostatas ypatingą vaidmenį atlieka PHARE valdymo komitetas – bendrai derina tris pasirengimo narystei priemones. Derinimas su (PHARE) jungtiniu priežiūros komitetu Jungtinis priežiūros komitetas atsako už kiekvienos pasirengimo narystei priemonės stebėsenos veiklos derinimą ir vertina bendrą ES teikiamos paramos naudojimo pažangą šalyse paramos gavėjose. Prireikus Komitetas teikia rekomendacijas ISPA komitetui arba Komisijai. Derinimas su EK delegacijomis Komisijos tarnybos (Plėtros GD, Išorės santykių GD ir Regioninės politikos GD) rengė reguliarius susitikimus su delegacijose dirbančiais ekspertais, atsakingais už PHARE ir ISPA, kuriuose buvo aptariamos programavimo ir įgyvendinimo problemos, ypač susijusios su konkursų skelbimu ir sutarčių sudarymu. Derinimas su IPA priemone Siekiant užtikrinti veiksmingą veiklos derinimą ir išvengti dubliavimosi, du ISPA stebėsenos komiteto susitikimai 2007 m. Kroatijoje buvo surengti drauge su IPA sektorių stebėsenos komitetų susitikimais regioninės plėtros klausimams spręsti. Be to, taip pat reikėtų paminėti, kad dvi ISPA finansuojamos techninės pagalbos priemonės yra susijusios su projektų rengimu ir įgyvendinimu pasitelkus bendrą IPA finansavimą. Todėl tikimasi, kad bus sklandžiai pereita nuo ISPA priemonės prie IPA ir kad dėl to nenutrūks priemonių įgyvendinimas atitinkamuose sektoriuose. VIEšINIMO VEIKSMAI 2007 m. nebuvo imtasi jokių su ISPA projektais susijusių viešinimo veiksmų, kadangi nei vienas projektas nepasiekė praktinio įgyvendinimo etapo. Tačiau 2008 m. planuojama pirmosios darbų sutarties pasirašymo iškilmės (projektas „Vinkovci–Tovarnik geležinkelio rekonstrukcija“). Į renginį bus pakviesti žiniasklaidos atstovai. [1] „N+2“ taisyklė susijusi su reikalavimu, kad pagrindinių darbų pirkimo ar tiekimo sutartis pagal priemonę turi būti pradėta vykdyti per dvejus metus nuo atitinkamo finansinio memorandumo pasirašymo. Jei priemonė susijusi tik su paslaugų pirkimo sutartimis, „N+2“ taisyklė galioja pagrindinės paslaugų pirkimo sutarties pasirašymui per dvejus metus nuo atitinkamo finansinio memorandumo pasirašymo. [2] 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1266/1999 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją.