Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 148/05)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„BIERZO“

Nuorodos numeris: PDO-ES-A0615-AM02

Pranešimo data: 2020 m. sausio 31 d.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Kiekvienos rūšies vyno fizinių ir cheminių savybių pakeitimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 2 punkto a papunktis ir bendrojo dokumento 4 punktas.

Naujojoje specifikacijoje siekiama pakeisti kai kurias analitines vynų su saugoma kilmės vietos nuoroda „Bierzo“ savybes, nes norima šiuos vynus pritaikyti pagal vartotojų, kurie pageidauja gaivesnių, rūgštesnių ir mažiau cukraus bei sieros dioksido turinčių vynų, skonį. Be to, dėl technologinės pažangos rūsiuose vis dažniau naudojamos didesnės nei 600 litrų talpos medinės statinės, o dėl klimato sąlygų kaitos vynai greičiau bręsta. Šios analitinės savybės nurodomos toliau.

Alkoholio koncentracija. Baltųjų, rožinių ir raudonųjų vynų alkoholio koncentracija didinama 0,5 % tūrio, nes manoma, kad rūšinio vyno alkoholio koncentracija turi būti ne mažesnė nei 11,5 % tūrio baltuosiuose vynuose ir 12 % tūrio raudonuosiuose ir rožiniuose vynuose. Taip siekiama skatinti geriau sunokinti vynuoges, dėl ko vėliau gaunami kompleksiškesni vynai, ir išvengti pernelyg didelio derliaus, dėl kurio būtų gaminami prastesnės kokybės vynai.

Gliukozės ir fruktozės kiekis. Šiame regione tradiciškai gaminami mažai cukraus turintys vynai, todėl numatyta vynuose sumažinti cukraus koncentraciją, t. y. gliukozės ir fruktozės kiekį baltuosiuose ir rožiniuose vynuose sumažinti nuo 7 g/l iki 5 g/l. Šiuo pakeitimu siekiama išsaugoti „Bierzo“ vynų išskirtinumą, taip pat pagerinti jų kokybę, vengiant vyno defektus užmaskuoti pernelyg dideliu cukraus kiekiu.

Bendrasis rūgštingumas. Siekiant pagerinti baltųjų ir rožinių vynų kokybę ir padaryti šiuos vynus gaivesnius, mažiausias bendrasis rūgštingumas padidinamas nuo 4 g/l iki 4,5 g/l vyno rūgšties. Toks padidinimas vyno gamintojams leidžia gaminti labiau subalansuotus baltuosius ir rožinius vynus, nes dėl didesnio saulėtumo kai kuriais derliaus metais vynas gali būti pernelyg stiprus ir nepakankamai išraiškingas, taigi nebūdingas regionui.

Lakusis rūgštingumas. Vienų metų vynų vyno rūgšties kiekis keičiamas į 0,8 g/l. Dvejų metų ir vyresnių vynų lakusis rūgštingumas negali viršyti 1 g/l. Šiuo metu dėl pasikeitusio vynų gamybos ir brandinimo būdo kai kurie vynai bus brandinami didesniuose rezervuaruose negu didžiausios leidžiamos 600 l talpos medinės statinės. Jei kiekis didesnis, brandinama ne statinėse. Kitokiose talpyklose brandinamų vynų lakusis rūgštingumas yra didesnis ir panašus į medinėse statinėse brandinamų vynų lakųjį rūgštingumą. Vis dėlto degustuojant neatsiskleidžia jokių tokių vynų defektų, todėl šį parametrą siekiama priderinti prie dabartinių vynų gamybos ir brandinimo tendencijų. Manoma, kad dvejų metų ir vyresnių vynų lakusis rūgštingumas turi neviršyti 1 g/l acto rūgšties. Šie kriterijai paskatins taikyti mažiau intervencinį vyno gamybos metodą, fermentacijai naudoti vietines mieles ir atitinkamai gaminti vietovei būdingesnius vynus.

Bendras sieros dioksido kiekis. Tinkamas sieros dioksido kiekis leidžia pagaminti mažiau oksiduotą, gražesnės spalvos, geresnio aromato ir mažesnio lakiojo rūgštingumo vyną, todėl baltųjų ir rožinių vynų sieros dioksido kiekis mažinamas nuo 190 g/l iki 150 g/l, raudonųjų vynų – nuo 140 g/l iki 130 g/l. Dėl to pagerėja vyno kokybė, be to, pasiekiamas tikslas kuo racionaliau naudojant šį konservantą gaminti natūralesnius vynus.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Dėl šių fizinių ir cheminių savybių pakeitimų produktas iš esmės nepakinta, nes vynai išsaugo išskirtines, tik SKVN „Bierzo“ būdingas savybes. Todėl šie pakeitimai nedaro poveikio produkto kategorijai (Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalis) ir ryšiui su vietove, be to, nesukuria prekybos apribojimų.

2. Juslinių savybių pakeitimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 2 punkto b papunktis ir bendrojo dokumento 4 punktas.

Juslinės saugomų vynų savybės peržiūrėtos ir iš dalies keičiamos taip, kad jas būtų galima susieti su deskriptoriais, pagal kuriuos vertina ekspertų komisija, atsižvelgdama į standarte UNE-EN-ISO 17025 nustatytus kriterijus.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Dėl šių juslinių savybių pakeitimų produktas iš esmės nepakinta, nes vynai išsaugo išskirtines, tik SKVN „Bierzo“ būdingas savybes. Todėl šie pakeitimai nedaro poveikio produkto kategorijai (Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalis) ir ryšiui su vietove, be to, nesukuria prekybos apribojimų.

3. Auginimo praktika. Laistymo apribojimai

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 3 punkto a papunktis ir bendrojo dokumento 5 punkto a papunktis.

Šį pakeitimą lėmė tai, kad gamybos vietovėje aiškiai juntama Atlanto vandenyno įtaka, todėl registruojamas didelis metinių kritulių kiekis, vidutiniškai viršijantis 700 mm per metus. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad per pirmuosius dvejus metus nuo pasodinimo vynmedžiai gali žūti dėl sausų vasarų, laistymas tokiais atvejais yra leidžiamas. Praėjus dvejiems metams laistymas draudžiamas, nes manoma, kad kritulių kiekio turi pakakti. Be to, dėl laistymo tiesiogiai keičiasi vynuogių savybės, todėl išnyksta derliaus metų veiksnys ir vynų savybės kiekvienais metais išlieka panašios. Taip prarandama dalis šių vynų išskirtinumo: sausros metais pagaminti vynai yra stipresni, o metais, kai gausiai lyja ir temperatūra švelnesnė – gaivesni.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Šis apribojimas nepriklauso nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

4. Vyno gamybos sąlygos. Kai kurių vynuogių veislių mažiausios galimos vynuogių alkoholio koncentracijos pakeitimas ir klareto tipo vyno įtraukimas

Aprašymas ir pagrindimas

Dėl alkoholio koncentracijos pakeitimo keičiama specifikacijos 3 punkto b papunkčio 1 dalis ir bendrojo dokumento 5 punkto a papunktis.

Palyginti su ankstesne specifikacija, raudonųjų ir baltųjų vynuogių veislių mažiausia galima alkoholio koncentracija padidinama 0,5 % tūrio, o ‘Godello’ vynuogių veislės – 1 % tūrio. Šį pakeitimą iš esmės lėmė klimato sąlygų pokyčiai, dėl kurių didėja galima vynuogių alkoholio koncentracija. Siekiant išsaugoti vynų kokybę, vynuogės turi būti skinamos optimaliai sunokusios, turi būti vengiama pernelyg gausaus derliaus ir neveiksmingų vyno gamybos metodų, pagal kuriuos skinamos nevisiškai sunokusios vynuogės, o iš jų pagaminti vynai yra prastos kokybės.

Dėl klareto vyno tipo įtraukimo keičiami specifikacijos 2 punkto a ir b papunkčiai ir 3 punkto c papunktis, taip pat bendrojo dokumento 4 punktas ir 5 punkto a papunktis.

Bjerso regione klareto tipo vynas gaminamas nuo seno. Beveik visuose senuosiuose vynuogynuose būdavo auginamos įvairios vynuogių veislės, o iš jų gautas mišinys naudojamas klaretui gaminti. Šiuo metu Reguliavimo taryba siekia paskatinti šių tradicinių, visuomet regione gamintų vynų gamybą. Šio vyno tipo įtraukimas nereiškia naujos vyno kategorijos sukūrimo, nes šis vynas, kaip ir visi kiti specifikacijoje šiuo metu nurodyti vynai, priklauso I vyno kategorijai.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Šis pakeitimas nepriklauso nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

5. Vyno gamybai taikomi apribojimai. Mažiausio vynuogių veislių procentinio dydžio vynų sudėtyje pakeitimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 3 punkto c papunktis ir bendrojo dokumento 5 punkto a papunktis.

Raudonuosius vynus turi sudaryti mažiausiai 85 % leidžiamų raudonųjų vynuogių veislių. Siekiant natūraliai pagerinti bendro vyno rūgštingumo lygį ir suteikti vynui gaivumo išsaugant šiame regione pagaminto vyno išskirtinumą, leidžiama naudoti daugiausia 15 % baltųjų vynuogių veislių. Beje, kai kuriose Bjerso vietose tokia praktika naudojama nuo seno, kaip rodo vynuogynai, kuriuose auginamas raudonųjų ir baltųjų vynuogių veislių mišinys.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Dėl šio pakeitimo saugomas produktas iš esmės nepakinta, todėl šis pakeitimas nepriklauso nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

6. Nustatytos vietovės išplėtimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 4 punktas ir bendrojo dokumento 6 punktas.

Bjersas yra administracinis regionas, kurį sudaro 38 savivaldybės. Šis regionas suformuotas 1991 m. ir nustatytas pagal 1994 m. kovo 14 d. Įstatymą Nr. 1/1994, kuriuo nustatomas ir reglamentuojamas Kastilijos ir Leono autonominėje srityje, Leono provincijos vakaruose esantis to paties pavadinimo gamtinis regionas.

Istorinis Bjerso regionas apima Leono provincijoje esantį Silio upės baseiną, išskyrus Lasianos slėnį ir dalį Kabreros Bachos regiono. 1991 m. suformavus Bjerso regioną, į jį įtrauktos šios savivaldybės: Arganza, Balboa, Barjas, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Candín, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igüeña, Molinaseca, Noceda del Bierzo, Oencia, Páramo del Sil, Peranzanes, Ponferrada, Priaranza del Bierzo, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Vega de Valcarce, Toral de los Vados-Villadecanes, Villafranca del Bierzo. 2005 m. Palasijos del Silo savivaldybė paprašė būti įtraukta į šį regioną.

1989 m. lapkričio 11 d. pripažinta saugoma kilmės vietos nuoroda „Bierzo“ ir patvirtintas Reguliavimo tarybos reglamentas, 1989 m. gruodžio 12 d. paskelbtas valstybės Oficialiajame leidinyje (BOE). Reglamente nurodytos šios savivaldybės: Arganza, Bembibre, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Molinaseca, Noceda, Ponferrada, Priaranza, Puente Domingo Flórez, Sancedo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados, Villafranca del Bierzo.

Iš 38 Bjerso regioną sudarančių savivaldybių saugomai vietovei priklauso tik 22. Reikia paminėti išskirtinį Fresnedo savivaldybės atvejį: ši savivaldybė buvo išskaidyta ir nuo šiol jos teritorija padalyta Kubijos del Silo ir Toreno savivaldybėms, kurios iki šiol nepriklausė saugomos kilmės vietos nuorodos „Bierzo“ vietovei.

Be iš pradžių nustatytų 22 savivaldybių, vynuogynai taip pat augo dešimtyje kitų regiono savivaldybių, kurios nepriklausė saugomos kilmės vietos nuorodos „Bierzo“ geografinei taikymo sričiai, t. y. Benusos, Berlangos del Bjerso, Fabero, Folgoso de la Riberos, Igenjos, Oensijos, Sobrado, Toreno, Tore del Bjerso ir Trabadelo savivaldybėse. Vietovės išplėtimas į šias 10 savivaldybių nekeičia ryšio su vietove, nes šios Bjerso regionui priklausančios savivaldybės SKVN registravimo metu nebuvo suinteresuotos prisijungti prie projekto, mat daugiausia vertėsi tuo metu klestėjusia kalnakasybos pramone, o vynuogynai buvo auginami tik vyno gamybai savo reikmėms. Vis dėlto jei atsižvelgtume į klimato, dirvožemio ir reljefo sąlygas, pamatytume, kad savivaldybių, kurioms taikoma SKVN, kaimynystėje esančiose vietovėse auginami tokie pat vynmedžiai, o vynuogynus skiria tik administracinės ribos. Vynuogynai iš tiesų labai seni, nes šiose vietovėse vynmedžių veislės, poskiepiai, vynuogynų sklypai ir sodinimo sistemos praktiškai nebuvo keičiami, o gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai visose savivaldybėse – tiek iš pradžių įtrauktose, tiek vėliau pasiūlytose įtraukti – yra tokie patys.

Šių savivaldybių įtraukimo tikslas – neapleisti šiose vietovėse esančių vynuogynų, kuriuose užaugintos vynuogės negali būti naudojamos vyno su SKVN „Bierzo“ gamybai, todėl jas sunku parduoti ir jos naudojamos tik vynui savo reikmėms gaminti. Vynuogių augintojai yra pagyvenę žmonės, taigi jie palaipsniui nutraukia vyno gamybą namuose ir dažnai apleidžia labai senus vynuogynus, kuriuose auga itin aukštos kokybės vynuogės. Toks vynuogynų apleidimas, be kita ko, reiškia ir tai, kad prarandama genetinė senųjų vynuogynų įvairovė.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Dėl šio vietovės ploto išplėtimo nekeičiamas ryšys su vietove, nes išlaikomas priežastinis ryšys: išplėstoje teritorijoje ir iš pradžių nustatytoje vietovėje gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai yra tokie patys.

7. Didžiausio kiekio pakeitimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 5 punktas ir bendrojo dokumento 5 punkto b papunktis.

Sumažinamas didžiausias ‘Garnacha Tintorera’ vynuogių veislės kiekis iš hektaro, nes dėl šiuo metu leidžiamo 12 000 kg/ha kiekio vynuogėse nesusidaro pakankama alkoholio koncentracija, kurios reikia kokybiškų vynų gamybai. Todėl didžiausias šios vynuogių veislės kiekis iš hektaro sumažinamas iki 11 000 kg/ha.

Kalbant apie vynus su smulkesne geografine nuoroda, didžiausias leidžiamas gamybos kiekis iš hektaro keičiamas taip: „Vino de Villa“ šis kiekis yra 20 % mažesnis negu didžiausias leistinas, „Vino de Paraje“ – 25 % mažesnis, be to, šioje kategorijoje „Viña Clasificada“ ir „Gran Viña Clasificada“ gamybos kiekis mažinamas atitinkamai 30 ir 35 %, palyginti su didžiausiu leistinu kiekiu. Gamybos kiekio ribojimu siekiama sukurti pusiausvyrą ir sumažinti vynmedžių apkrovą. Taip skatinamas vynuogių nokimas, gerinama jų sveikata ir savybės, taigi atitinkamai pagerėja vynų kokybė.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Šiuo pakeitimu siekiama pagerinti kokybę, tačiau juo nekeičiamos esminės produkto savybės, taigi šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

8. ‘Merenzao’ ir ‘Estaladiña’ vynuogių veislių įtraukimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 6 punktas ir bendrojo dokumento 7 punktas.

Viena iš pagrindinių saugomos kilmės vietos nuorodos „Bierzo“ savybių yra atitinkamų vynuogynų amžius, kuris siekia maždaug 75 metus. Šiuose sklypuose dominuoja ‘Mencía’ vynuogių veislė, tačiau pasitaiko ir įvairių kitų mažiau paplitusių vynuogių veislių, kurios tam tikru metu buvo pasodintos regione. Daugelis jų greičiausiai išsivystė ilgainiui mutuojant seniesiems, iš kitų vietovių atkeliavusiems genotipams ir kryžminio laukinių ir kultūrinių augalų apdulkinimo būdu. Taip atsirado šiuolaikinės vynuogių veislės. Deja, daugeliui jų gresia išnykimas.

Tam, kad nebūtų prarastas šio regiono vyndarystės paveldas, Reguliavimo taryba privalo saugoti nykstančias vynuogių veisles. Taigi Reguliavimo taryba turėtų išsaugoti gerai prie šios vietovės aplinkos prisitaikiusias ir puikiai vyno gamybai tinkančias vietines vynuogių veisles ‘Estaladiña’ ir ‘Merenzao’ ir įtraukti jas į specifikacijoje leidžiamų vynuogių veislių sąrašą, juo labiau kad vynai iš šių veislių gaminami jau nuo seno ir jau įrodyta, jog šios veislės yra pakankamos kokybės, kad iš jų būtų galima gaminti vynus su saugoma kilmės vietos nuoroda „Bierzo“.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Dėl šių dviejų vynuogių veislių įtraukimo, visų pirma susijusio su tuo, kad jų egzempliorių likę labai nedaug, iš esmės nekeičiamos produkto svarbiausios savybės, todėl šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

9. Ryšio su vietove atnaujinimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 7 punktas ir bendrojo dokumento 8 punktas.

Ryšys su vietove performuluojamas, tačiau priežastinis ryšys išlieka, nes gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, taip pat produkto savybės nesikeičia. Priežastinis ryšys nekeičiamas, tik patikslinamas. Todėl šis pakeitimas laikytinas STANDARTINIU.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

10. Išpilstymo į butelius kilmės vietoje pagrindimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiama specifikacijos 8 punkto b papunkčio 2.1 dalis ir bendrojo dokumento 9 punktas.

Specifikacijos 8 punkto b papunkčio 2 dalis performuluojama tam, kad, atsižvelgiant į Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 4 straipsnio 2 dalį, būtų pagrįsta nuostata, jog pakavimas (išpilstymas į butelius) turi būti vykdomas nustatytų ribų geografinėje vietovėje.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Tokia praktika buvo privaloma ir anksčiau, todėl šis pakeitimas nesukuria papildomų prekybos apribojimų. Tai tik nauja formuluotė, kuria siekiama prisitaikyti prie galiojančių teisės aktų. Todėl šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

11. Nuostatos dėl pakavimo ir ženklinimo. Smulkesni geografiniai vienetai

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiama specifikacijos 8 punkto b papunkčio 2.2 dalis, 8 punkto b papunkčio 3 dalis ir bendrojo dokumento 9 punktas.

Vartotojai vis dažniau nori sužinoti pageidaujamo gerti vyno kilmę, o gamintojai šią papildomą informaciją nori pateikti butelių etiketėse, kad atkreiptų dėmesį į senas kokybiškų vynuogių auginimo tradicijas saugančius kaimus bei regionus ir suteiktų vartotojams tikslią informaciją. Dėl šios priežasties reikia reglamentuoti atitinkamų pavadinimų naudojimo sąlygas.

Tam tikruose smulkesniuose Bjerso vietovės geografiniuose vienetuose pagaminti vynai žymimi taip: „Vino de Villa“ ir „Vino de Paraje“, o pastarojoje kategorijoje – „Viña Clasificada“ ir „Gran Viña Clasificada“. Taip siekiama padidinti esamų kategorijų vertę, papildant jas ir pateikiant vertingos informacijos apie vynų kilmę, o tai atitinkamai prisideda prie vynų įvaizdžio gerinimo vartotojų akyse.

Į šias kategorijas patenkantys vynai turi būti aukščiausios kokybės, o atsekamumas privalomas siekiant garantuoti, kad vynai iš tiesų pagaminti nurodytame geografiniame vienete. Dėl to taps aiškesnė vynų su saugoma kilmės vietos nuoroda „Bierzo“ pasiūla, be to, pagerės šių vynų įvaizdis specialistų ir vartotojų akyse.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas)

Šioje dalyje siūlomas pakeitimas nedaro poveikio saugomam pavadinimui ir nesukuria naujų prekybos apribojimų.

12. Specifikacijos laikymosi tikrinimas

Aprašymas ir pagrindimas

Keičiamas specifikacijos 9 punktas, o bendrasis dokumentas nekeičiamas.

Šiuo pakeitimu specifikacija pritaikoma prie 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų ir prie 2018 m. spalio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34, visų pirma jo 19 straipsnio, kuriame nustatomi kompetentingos institucijos ar kontrolės įstaigų atliekamų kasmetinių specifikacijos laikymosi patikrinimų būdai.

PAKEITIMO TIPAS – STANDARTINIS (bendrasis dokumentas nekeičiamas)

Šis pakeitimas nepriskiriamas nė vienai iš Deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų pakeitimų rūšių.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Registruotas (-i) pavadinimas (-ai)

Bierzo

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji vynai

Išvaizda: šiai vyno rūšiai būdinga pilkšvai geltona ar aukso geltonumo spalva.

Kvapas: grynas, vidutinio arba didelio intensyvumo, juntami vaisių (baltų vaisių, kaulavaisių, citrusinių vaisių) ir (arba) gėlių (baltų ar geltonų) aromatai. Kalbant apie medinėse statinėse fermentuotus ar brandintus vynus, be pirmiau nurodytų aromatų, taip pat juntami fermentacijai ar brandinimui medinėse statinėse būdingi aromatai, kaip antai džiovintų ir (arba) skrudintų vaisių, vanilės ir (arba) duonos gaminių.

Skonis: gaivus, vidutiniškai arba labai intensyvus, vidutiniškai ilgai arba ilgai išliekantis burnoje.

Nenurodyti analitinių savybių dydžiai turi atitikti galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 0,8 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

Rožiniai vynai

Išvaizda: būdingos nuo šviesiai rožinės iki rubino raudonos spalvos, gali būti gelsvai rausvų atspalvių. Spalvos intensyvumas gali kisti nuo labai mažo iki vidutinio.

Kvapas: grynas, vidutinio arba didelio intensyvumo, juntami vaisių (raudonų vaisių, juodų uogų, citrusinių vaisių) ir (arba) gėlių (baltų ar violetinių) aromatai.

Skonis: gaivus, vidutiniškai arba labai intensyvus, vidutiniškai ilgai arba ilgai išliekantis burnoje.

Nenurodyti analitinių savybių dydžiai turi atitikti galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 0,8 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

Klareto tipo vynai

Išvaizda: vynai yra šiai rūšiai būdingos nuo blyškiai rožinės iki rubino raudonos spalvos, kurios intensyvumas gali kisti nuo labai mažo iki vidutinio.

Kvapas: grynas, vidutinio arba didelio intensyvumo, juntami raudonų vaisių ir (arba) juodų uogų, ir (arba) violetinių gėlių aromatai.

Skonis: gaivus, vidutiniškai arba labai intensyvus, vidutiniškai ilgai arba ilgai išliekantis burnoje.

Nenurodyti analitinių savybių dydžiai turi atitikti galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 0,8 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

Raudonieji vynai

Išvaizda: vynai yra šiai rūšiai būdingos spalvos, kurios intensyvumas gali kisti nuo vidutinio iki labai didelio. Vynai gali turėti violetinių arba raudonų atspalvių.

Kvapas: grynas, vidutinio arba didelio intensyvumo, juntami raudonų vaisių ir (arba) juodų uogų, ir (arba) violetinių gėlių aromatai.

Skonis: gaivus, geros struktūros, ilgai išliekantis ir stiprus.

Antrus metus ir ilgiau laikomų vynų lakusis rūgštingumas negali viršyti 1 g/l acto rūgšties.

Nenurodyti analitinių savybių dydžiai turi atitikti galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 0,8 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 130

Brandinti raudonieji vynai

Išvaizda: šiai vyno kategorijai būdingos grynos spalvos. Ąžuolo statinėse brandinami vynai būna nuo violetinės iki raudonos spalvos, o vynams su nuorodomis „Reserva“ ir „Gran reserva“ būdinga čerpių raudona spalva. Spalvos intensyvumas gali kisti nuo vidutinio iki labai didelio.

Kvapas: grynas, vidutinio arba didelio intensyvumo, juntami vaisių (raudonų vaisių, juodų uogų, sunokusių vaisių) ir (arba) gėlių (violetinių) aromatai, taip pat brandinimui statinėse būdingi tretiniai aromatai (pvz., vanilės, kokosų riešutų, skrudintos duonos, balzamo ir prieskonių).

Skonis: gaivus, geros struktūros, ilgai išliekantis ir stiprus.

Antrus metus ir ilgiau laikomų vynų lakusis rūgštingumas negali viršyti 1 g/l acto rūgšties.

Nenurodyti analitinių savybių dydžiai turi atitikti galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 0,8 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 130

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Vynmedžius, kurių vynuogės skiriamos vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Bierzo“ gaminti, laistyti draudžiama. Pirmuosius dvejus metus leidžiama laistyti tik naujus sodinius, kad jie galėtų tinkamai įsišaknyti.

Konkreti vynininkystės praktika

— Mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija: 12 % tūrio raudonųjų vynuogių veislių vynuose (išskyrus ‘Garnacha Tintorera’ vynuogių veislę – 11 % tūrio) ir 11 % tūrio baltųjų vynuogių veislių vynuose (išskyrus ‘Godello’ vynuogių veislę – 12 % tūrio).

— Didžiausia nustatyta ekstrahavimo išeiga yra 74 l iš 100 kg vynuogių.

Vyno gamybai taikomi apribojimai

— Raudoniesiems vynams gaminti naudojama mažiausiai 85 % ‘Mencía’, ‘Garnacha Tintorera’, ‘Estaladiña’ ir (arba) ‘Merenzao’ veislių vynuogių. Papildomai gali būti naudojama bet kuri leidžiama vynuogių veislė.

— Rožinis vynas gaminamas iš šio dokumento 6 dalyje nurodytų leidžiamų vynuogių veislių, be to, bent 70 % vynuogių turi būti raudonųjų vynuogių veislių.

— Baltasis vynas gaminamas iš ‘Godello’, ‘Doña Blanca’, ‘Malvasía’ ir ‘Palomino’ vynuogių veislių.

— Klareto tipo vynas gaminamas pagal Bjerso regione naudojamą tradicinį metodą: raudonųjų vynuogių veislių dalis turi sudaryti 40–60 %, o likusią dalį turi sudaryti vienos iš leidžiamų baltųjų vynuogių veislių vynuogės. Vynuogės spaudžiamos iš karto arba prieš fermentaciją maceruojamos ir spaudžiamos po to. Misos alkoholinio rauginimo metu privaloma naudoti tam tikrą kiekį odelių, gautų skinant baltąsias ir raudonąsias vynuoges. Odelių kiekis turi sudaryti 5–10 % viso misos tūrio.

b) Didžiausias gamybos kiekis

‘Palomino’ vynuogių veislė

12 000 kg vynuogių iš hektaro

‘Palomino’ vynuogių veislė

88,8 hektolitro iš hektaro

Kitos vynuogių veislės

11 000 kg vynuogių iš hektaro

Kitos vynuogių veislės

81,4 hektolitro iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Gamybos vietovė apima toliau nurodytas Leono provincijos savivaldybes: Arganza, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igueña, Molinaseca, Noceda, Oencia, Ponferrada, Priaranza, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados, Villafranca del Bierzo, taip pat atitinkamas jų apylinkes.

7. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘PALOMINO’

‘GARNACHA TINTORERA’

‘MENCÍA’

‘GODELLO’

‘ALARIJE’ – ‘MALVASÍA RIOJANA’

‘ESTALADIÑA’

‘DOÑA BLANCA’ – ‘MALVASÍA CASTELLANA’

‘MERENZAO’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Nustatytos vietovės vynų ypatumą iš esmės lemia geografinė aplinka: dėl dirvožemio, geologinių ir klimato sąlygų ši vietovė puikiai tinka vynmedžiams auginti. Visoms savivaldybėms – tiek toms, kurios nuo pat pradžių buvo įtrauktos į gamybos vietovę, tiek visai neseniai įtrauktoms – būdingos panašios sąlygos, todėl neseniai įtrauktos savivaldybės taip pat gali būti laikomos tinkamomis rūšiniams vynams gaminti. Geriausiai prie auginimo aplinkos prisitaikiusias vynuogių veisles, t. y. vietines vynuogių veisles, kurios auginamos visose su saugomo produkto gamyba susijusiose savivaldybėse, atrinko patys augintojai. Jie taip pat parinko išskirtiniam produktui gaminti tinkamiausią auginimo būdą, atsižvelgdami į tai, kad atitinkami vynmedžių sklypai buvo pasodinti XIX a. pabaigoje ir XX a. pradžioje, naudojant tokias pačias vynuogių veisles ir poskiepius, sodinant panašiuose sklypuose ir taikant panašią auginimo sistemą.

Ryšį su vietove patvirtinančius pagrindinius veiksnius galima apibendrinti taip:

— Dirvožemį sudaro grynas dumblas, kuriame yra daugiau ar mažiau stambių dalelių, pvz., skalūnų ir kvarcito, vynams suteikiančių elegancijos ir subtilumo, t. y. savybes, kurios leidžia lengvai išskirti šiuos vynus iš kitų regionų vynų.

— Regiono mikroklimatas skiriasi nuo aplinkinių vietovių, esančių už kalnų grandinės, klimato. Didelę įtaką regionui daro Atlanto vandenynas – lemia gausius kritulius ir švelnią vidutinę metinę temperatūrą. Regionui būdingi ir tam tikri žemyninio tipo klimato požymiai, lemiantys didelius temperatūros svyravimus, kurie skatina vynuogių nokimą.

— Vynuogynai auga daugiau ar mažiau stačiuose šlaituose, kurių aukštis svyruoja ir kai kuriais atvejais gali viršyti 1 000 m, dėl to pagaminti vynai yra labai gaivūs ir rūgštoki.

— Bjerso regione auginamos vynuogių veislės puikiai prisitaikiusios prie aplinkos. Pagrindinės vynuogių veislės yra ‘Mencía’ ir ‘Godello’, tačiau mažesniu mastu auginamos ir kitos leidžiamos vynuogių veislės. Šiame regione pagaminti raudonieji vynai yra gaivūs ir labai vaisiški, be to, puikiai tinka brandinti statinėse. Baltieji vynai – gaivūs ir malonaus skonio, be to, išsiskiria puikia struktūra.

— Tradiciškai naudojami siauri sodinimo plotai, o tai reiškia, kad, atsižvelgiant ir į dirvožemio savybes, užauginamas ne itin didelis kiekis vynuogių, tačiau jos yra aukščiausios kokybės, analitiniu požiūriu subalansuotos ir tinkamai sunokusios.

— Šio regiono vynuogyno amžius (maždaug 75 metai) vietiniams vynams suteikia pridėtinės vertės, nes senieji vynmedžiai sudaro 85 % vynuogyno ploto. Reikia atsižvelgti į tai, kad senųjų vynmedžių vynuogės yra labai aukštos kokybės, nes bėgant metams nusistovi pusiausvyra tarp vynmedžių auginimo būdų ir derliaus, o tai skatina vynuogių nokimą. Tvirta, giliai ir plačiai žemėje išsidėsčiusi šaknų sistema užtikrina augalų mineralų atsargas ir didesnę galimybę papildyti vandens atsargas. Dėl to vynmedžiai ne tokie jautrūs metiniams klimato pokyčiams, o tai kasmet palaiko nuoseklų vynuogių nokimą. Vynuogyne yra daug senų vynmedžių, sukaupusių didelį kiekį įvairių medžiagų atsargų, kurios kiekvienais derliaus metais palaiko vienodą vynuogių kokybę. Be to, ant senų vynmedžių yra daug randų, atsiradusių dėl genint padarytų žaizdų, o tai sunkina augalo sulčių tekėjimą į augalo audinius, tad sumažėja vynuogių kekių skaičius. Taip pat kekės yra mažesnės, o dėl sulčių tekėjimo problemos vynuogės sukaupia daugiau cukrų ir kitų kokybiškų sudedamųjų elementų.

— Apibendrinant galima pasakyti, kad unikalus regiono klimatas, t. y. atlantinio ir žemyninio klimato mišinys, dirvožemis, kuriame daugiausia auga seni vynmedžiai, taip pat didelis sodinimo tankumas, dėl kurio gaunamas nedidelis, bet puikiai sunokusių vynuogių derlius, prisideda prie to, kad pagaminti vynai yra labai vaisiški, subalansuoti ir tinkamo rūgštingumo.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose

Papildomų sąlygų rūšis:

Išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas:

Į vyno gamybos procesą įeina vynų brandinimas ir išpilstymas į butelius, todėl vynų juslinės ir fizinės bei cheminės savybės gali būti užtikrinamos tik tuo atveju, jei visi vyno apdorojimo veiksmai atliekami geografinėje vietovėje. Taigi, atsižvelgiant į tai, kad vynų su SKVN „Bierzo“ išpilstymas į butelius yra vienas iš svarbiausių etapų, tam, kad šie vynai įgytų būdingas savybes, šis etapas turi būti vykdomas gamybos vietovėje esančių rūsių išpilstymo į butelius patalpose. Taip išsaugoma vynų kokybė, užtikrinama kilmė ir galimybė juos patikrinti.

Teisinis pagrindas:

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos

Sąlygos aprašymas:

Matomoje vietoje turi būti nurodytas pavadinimas „BIERZO“ ir tradicinė nuoroda „Kilmės vietos nuoroda“, kuri pakeičia nuorodą „Saugoma kilmės vietos nuoroda“.

Metus nurodyti privaloma net tuo atveju, jei vynas nebuvo brandinamas.

Neprivalomos nuorodos:

Tradicinės nuorodos „Crianza“, „Reserva“ ir „Gran reserva“.

Nuorodos „Fermentado en barrica“ (fermentuotas statinėje), „Criado en barrica“ (laikytas statinėje) arba „Envejecido en barrica“ (brandintas statinėje).

Smulkesnio geografinio vieneto pavadinimas ir tokie užrašai:

„Vino de Villa“, po kurio rašomas nustatytai geografinei vietovei priklausančios savivaldybės ar apskrities pavadinimas, jeigu 100 % vynuogių yra iš šios vietovės ir laikomasi nustatytų kiekių.

„Vino de Paraje“, po kurio rašomas nustatytai geografinei vietovei priklausančios vietos pavadinimas, jeigu 100 % vynuogių yra iš šios vietos ir laikomasi nustatytų kiekių. Visos vietos registruojamos SIGPAC sklypų identifikavimo sistemoje (http://www.crdobierzo.es). Prie šios nuorodos papildomai gali būti pateikiami tokie įrašai:

„Viña Clasificada“ (klasifikuotas vynuogynas), jeigu 100 % vynuogių yra iš vieno ar kelių gretimų sklypų ir jeigu vynui bent penkerius metus taikoma nuoroda „Vino de Paraje“ ir laikomasi nustatytų kiekių.

„Gran Viña Clasificada“ (didysis klasifikuotas vynuogynas): tokios pačios kaip pirmiau nurodytos sąlygos, išskyrus tai, kad vynui bent penkerius metus turi būti taikoma nuoroda „Viña Clasificada“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DO+BIERZO+modif.pdf/9c236c96-9b7f-1ffa-4020-306d4aaf42f9

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.