ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

pripažįsta, kad dėl ex ante sąlygų atsirado papildoma administracinė našta ir kad, kaip pripažino Komisija, tai buvo viena iš priežasčių, galėjusių lemti užregistruotus vėlavimo 2014–2020 m. įgyvendinti ESI fondus atvejus; taip pat pripažįsta, kad nors Komisija dėl ex ante sąlygų neįvykdymo iki 2016 m. pabaigos nestabdė mokėjimų pagal programas, atitinkamos valdymo institucijos neteikė mokėjimo prašymų, taip pačios stabdydamos procesą ir vilkindamos fondų įgyvendinimą, o tai lėmė, kad dabartinio laikotarpio ketvirtųjų metų (2017 m.) pabaigoje lėšų įsisavinimo lygis buvo daug mažesnis nei ankstesnio 2007–2013 m. laikotarpio atitinkamu metu (2010 m. pabaigoje) užfiksuotas lėšų įsisavinimo lygis (atitinkamai 17 % ir 41 %), taigi dėl to kyla abejonių, ar ex ante sąlygos – priemonė, nustatyta siekiant supaprastinti sanglaudos politikos įgyvendinimą, kuria pridėtinę vertę;
42.

prašo generalinį sekretorių remtis esamais bendradarbiavimo susitarimais tarp Europos Parlamento, Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, kurių labai teigiamas pavyzdys yra Europos Parlamento tyrimų tarnyba; prašo nustatyti sritis, įskaitant (tačiau ne tik) IT paslaugas ir saugumą, kuriose galima būtų padidinti administracinių funkcijų sąveiką naudojantis Parlamento ir šių dviejų įstaigų patirtimi ir visapusiškai atsižvelgiant į valdymo sunkumus ir į skirtumus masto požiūriu, siekiant sudaryti sąžiningo bendradarbiavimo susitarimus; be to, ragina generalinį sekretorių ištirti, kokias galimas sąveikas administracinių funkcijų ir paslaugų srityje būtų galima sukurti su kitomis institucijomis;
6.

atkreipia dėmesį į didelį nukrypimų, nustatytų vykdant finansinių sandorių ex ante patikrą, lygį, tuo pačiu metu atkreipia dėmesį į klaidų ir pažeidimų (pvz., patvirtinamųjų dokumentų nebuvimas arba išlaidų netinkamumas finansuoti) pobūdį; palankiai vertina ekstensyviąją EIVT vidaus ataskaitų teikimo sistemą, kurią taikant sudaromos galimybės numatyti galimas klaidas, ir todėl ji prisideda prie to, kad Audito Rūmų nustatytas klaidų lygis yra žemas; ragina EIVT imtis priemonių siekiant sumažinti šį aukštą nukrypimų lygį; vis dėlto pabrėžia, jog vykdant ex ante patikrą nustatytų nukrypimų mažinimas neturėtų būti vykdomas taip, kad kenktų siekiui išlaikyti žemą klaidų lygį;
24.

pažymi, kad dotacijų mokėjimų likutinis klaidų lygis nėra skaičiuojamas, nes jos sudaro nedidelę Bendrosios įmonės biudžeto dalį, taip pat dėl to, kad buvo atlikta mažai ex post auditų; džiaugdamasis pažymi, kad 2016 m. Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga Bendrosios įmonės vardu pradėjo vieno paramos gavėjo ex post auditą; palankiai vertina tai, kad Bendroji įmonė ėmėsi būtinų veiksmų, kad ištaisytų per ankstesnių metų auditus nustatytas klaidas;
palankiai vertina tai, kad stiprinama Eurojusto, kaip Sąjungos teisminio bendradarbiavimo ir kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu bei teismo ekspertizės centro, pozicija; pabrėžia, kad pradėjo veikti Europos teisminis kovos su kibernetiniais nusikaltimais tinklas; pažymi, kad Eurojustas gavo pagalbos prašymus nagrinėjant 2 306 bylas (t. y. 4 % daugiau), kad jis surengė 249 koordinavimo posėdžius dėl 288 bylų ir suteikė paramą 148 jungtinėms tyrimų grupėms, įskaitant 90 iš jų suteiktą finansinę paramą (t. y. 32 %); pažymi, kad 2016 m. gruodžio mėn. paskelbta ketvirtoji Eurojusto ataskaita „Užsienio teroristai kovotojai: Eurojusto nuomonė apie šį reiškinį ir baudžiamosios justicijos atsakas“ (angl. Foreign Terrorist Fighters: Eurojust’s Views on the Phenomenon and the Criminal Justice Response );
31.

primena Europos Parlamento poziciją, kurios jis laikėsi per biudžeto procedūrą, kad reikia susigrąžinti visas sumas, perkeltas iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto į Europos strateginių investicijų fondą; pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti bendrai Europos geležinkelių erdvei sukurti skirtą finansavimą, be kita ko, siekiant modernizuoti ir plėsti geležinkelių infrastruktūrą atokiuose Sąjungos regionuose; be to, pabrėžia, kad ERTMS diegimas turėtų būti tęsiamas siekiant toliau įgyvendinti bendrus techninius standartus ir maksimaliai padidinti naudą, susijusią su sąveikumu;
9.

pažymi, kad II antraštinėje dalyje (administracinės išlaidos) į kitą laikotarpį perkelta 3 200 000 EUR įsipareigotų asignavimų (t. y. 38 % įsipareigotų asignavimų), o 2014 m. buvo perkelta 4 500 000 EUR (36 %) įsipareigotų asignavimų; be to, pažymi, kad III antraštinėje dalyje (veiklos išlaidos) į kitą laikotarpį perkelta 40 200 000 EUR įsipareigotų asignavimų (35 %), o 2014 m. buvo perkelta 28 400 000 EUR (44 %) įsipareigotų asignavimų; pripažįsta, kad pagrindinė II antraštinės dalies asignavimų perkėlimo į kitą laikotarpį priežastis buvo IT sutartys, kurios galioja ir ataskaitiniams metams pasibaigus, o III antraštinės dalies įsipareigojimų asignavimų perkėlimą daugiausia nulėmė daugiametis Agentūros veiksmų pobūdis; be to, pripažįsta, kad Agentūra, siekdama geriau laikytis biudžeto metinio periodiškumo principo, toliau stengsis mažinti asignavimų perkėlimo į kitą laikotarpį sumas;
8.

pažymi, kad 2015 m. Agentūra sudarė sutartis dėl bendrosios 7 926 184 EUR vertės prekių ir paslaugų; be to, pažymi, kad 16,64 % viešųjų pirkimų vertės paskirstyta surengus keturias atviras procedūras, o 11,41 % – surengus 77 derybų procedūras; pažymi, kad 64,73 % viešųjų pirkimų vertės paskirstyta sudarius 170 konkrečių sutarčių ar pirkimo užsakymų pagal bendrąsias sutartis, o 7,22 % – per Komisijos paslaugų lygio susitarimus ir bendrąsias sutartis;
58.

pažymi, kad, turint mintyje toliau kylančius pabėgėlių ir migracijos iššūkius, Sąjungos išorės veiksmams reikia vis didesnio finansavimo, kuris ženkliai viršija dabartinį 4 išlaidų kategorijos lygį; todėl labai abejoja dėl to, ar 4 išlaidų kategorijos viršutinės ribos yra pakankamos norint teikti pakankamą finansavimą su migracijos ir pabėgėlių iššūkiais susijusiems išorės veiksmams; labai apgailestauja dėl to, kad, siekdama finansuoti naujas iniciatyvas, pvz., Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, Komisija pasirinko savo biudžeto projekte sumažinti kitų programų, pvz., vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) ir priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, (IcSP), finansavimą; pabrėžia, kad dėl to neturi nukentėti kitų sričių politika; todėl priima sprendimą didžia dalimi apriboti svarbių finansinių išteklių perkėlimą iš šių dviejų priemonių, kurias taikant, be kita ko, šalinamos pagrindinės migracijos srautų priežastys; primena, kad pagrindinis Sąjungos vystymosi politikos tikslas ir toliau turėtų būti skurdo mažinimas; taip pat apgailestauja dėl to, kad humanitarinei pagalbai ir Europos kaimynystės priemonės (EKP) Viduržemio jūros regionui numatyti asignavimai yra mažesni nei 2016 m. biudžete patvirtinti asignavimai, nepaisant akivaizdžios jų svarbos sprendžiant daug išorės problemų; labai apgailestauja dėl atvejų, kai Taryba nepagrįstai sumažino lėšas;
12.

pažymėjo, kad Institutas reguliariai konsultuojasi su Parlamento Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu nustatytomis temomis tiesiogiai kreipdamasis į šio komiteto narius arba per ryšių palaikymo asmenis; be to, pažymi, kad Institutas dalyvauja Komisijos (Eurostato) darbo grupėse, siekdamas ištirti sąveikas, taip pat teikia konsultacijas techniniais klausimais ir lyčių aspekto renkant duomenis ir juos derinant klausimais; atkreipia dėmesį į tai, kad Institutas glaudžiai bendradarbiauja su Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA) ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu (EUROFOUND); pažymi, kad tai matoma lyčių lygybės indekse ir ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei Instituto teikiamose Pekino ataskaitose;
5.

pažymi, kad Audito Rūmų ataskaitoje pateikta sąlyginė nuomonė, kurioje akcentuojama, jog nebuvo pateikta reikiamos informacijos, reikalingos apskaičiuoti patikimam klaidų svertiniam vidurkiui ar likutiniam klaidų lygiui po to, kai nacionalinės finansavimo institucijos atliko ex post auditus; ragina Audito Rūmus surinkti reikiamus papildomus dokumentus ir informaciją, kurių, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 3 dalį, reikalauti iš valstybių narių nacionalinių audito įstaigų ir (arba) kompetentingų departamentų Bendrajai įmonei nesuteikta įgaliojimų; be to, ragina Audito Rūmus panaudoti šią papildomą informaciją, kaip alternatyvų būdą savo nuomonei pagrįsti, ir biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie šių papildomų elementų įvertinimą;
2.

pažymi, kad į 2015 m. perkeltų įsipareigotų asignavimų lygis pagal II antraštinę dalį (administracinės išlaidos) buvo 25 %, o pagal III antraštinę dalį (veiklos išlaidos) – 75 %; pažymi, jog Audito Rūmai nurodo, kad pagal II antraštinę dalį perkeltos sumos daugiausia yra susijusios su planuotu IT prekių ir paslaugų pirkimu, už kurias turėjo būti sumokėta 2015 m.; be to, pripažįsta, kad pagal III antraštinę dalį perkeltos sumos visų pirma atspindi Agentūros veiklos projektų daugiametį pobūdį, kai mokėjimai atliekami laikantis planinių tvarkaraščių;
14.

pažymi, kad Audito Rūmų ataskaitoje paskelbta sąlyginė nuomonė, kurioje akcentuojama, jog nebuvo pateikta reikiamos informacijos, reikalingos apskaičiuoti patikimam klaidų svertiniam vidurkiui ar likutiniam klaidų lygiui NFI atlikus ex post auditus; ragina Europos Audito Rūmus surinkti reikiamus papildomus dokumentus ir informaciją, kurių Bendroji įmonė neturi įgaliojimų reikalauti iš nacionalinių audito įstaigų arba nacionalinių kompetentingų departamentų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 3 dalies nuostatas; be to, ragina Audito Rūmus pasinaudoti šiais papildomais dokumentais ir šia papildoma informacija kaip alternatyviu būdu savo nuomonei pagrįsti ir pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie šių papildomų elementų įvertinimą;
4.

primena, kad Institutas įdiegė papildomas dotacijų operacijų ex post patikras kaip antrą patikinimo dėl dotacijų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindą; pripažįsta, kad Institutas atliko auditus vietoje, kurie apėmė apie 40 % pagal 2013 m. dotacijų susitarimus išmokėtų dotacijų; pažymi, kad atlikus šiuos auditus iš bendrai audituotos 29 163 272 EUR sumos buvo susigrąžinta 263 239 EUR; pripažįsta, kad audituotos imties nustatytas klaidų lygis yra 0,9 %, o likutinis klaidų lygis yra 0,69 % ir neviršija 2 % reikšmingumo ribos; pažymi, kad Audito Rūmai savo preliminariose pastabose dėl 2014 finansinių metų nepateikė jokių pastabų ir nenustatė jokių faktų, susijusių su ex ante ar ex post patikromis;
6.

pažymi, kad tikėtina, jog šie atleidimai turės didžiulį neigiamą poveikį Pietų ir Rytų Airijai, kur gyvena nemažai asmenų, neturinčių palankių sąlygų, kaip tai rodo šie socialiniai ir ekonominiai rodikliai: prasti mokymosi rezultatai, profesinių kvalifikacijų stoka ir didelė socialinių būstų paklausa; mano, kad visi šie veiksniai rodo, kad šiose vietovėse daug asmenų neturi palankių sąlygų ir gyvena skurdo sąlygomis; ir be to, dėl didelio per kelerius pastaruosius metus šio sektoriaus įmonėse atleistų darbuotojų skaičiaus darbuotojams, turintiems labai specifinių įgūdžių, kuriuos sunku pritaikyti kituose sektoriuose, tapo dar sudėtingiau susirasti naują darbą; pažymi, kad Blanšardstauno–Tirelstauno, Talagto–Kilinordo, Klondolkino–Raulagto ir Talagto–Feterkairno sritys – vienos iš nedaugelio vietovių, kuriose įmonės „Lufthansa“ darbuotojai gyvena ir kuriose vidutinis nedarbo lygis siekia apie 23 proc.;
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

2015 m. balandžio 29 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

24.

smerkia Europos Sąjungos tarnautojų teismo 2014 m. gegužės 22 d. paskelbtą sprendimą, kuriame EESRK pripažintas kaltu dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos pažeidimo kai 2013 m. atleido vieną iš savo darbuotojų; be to, apgailestauja dėl Bendrojo Teismo (apeliacinių skundų kolegijos) 2014 m. spalio 8 d. priimto Sprendimo T-530/12 P, M. B. G. prieš EESRK, nepalankaus EESRK, susijusio su EESRK Teisės tarnybos vadovo nurodytais buvusio Generalinio sekretoriaus įvykdytais pažeidimais; ragina EESRK ir jo naująjį Generalinį sekretorių imtis atitinkamų priemonių, kad nebūtų vykdomi nauji sunkūs Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos pažeidimai, informuoti savo Biurą, narius ir visus darbuotojus apie abiejų sprendimų turinį, pareigūnų bei kitų darbuotojų, kuriems taikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai, pareigą pranešti apie pažeidimus ir tai, kad EESRK biuras yra kompetentingas organas tokiems pranešimams priimti; be to, ragina informuoti Parlamentą apie savo per pastaruosius penkerius metus patirtas teisines išlaidas darbuotojų bylose, kurias galiausiai sprendė teismai arba ombudsmenas;
6.

taip pat pažymi, kad Bendroji įmonė 2012 m. atliko ribotą projekto išlaidų deklaracijų peržiūrą ir nustatė, kad klaidų lygis programoje neviršija 2 %; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nuomonę, kad peržiūros metu nebuvo atliekamas auditas ir nebuvo galima pateikti patikinimo dėl peržiūrėtų projekto išlaidų deklaracijų tvarkingumo; primygtinai ragina Bendrąją įmonę nedelsiant pagerinti ex ante ir ex post kontrolės kokybę; prašo informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie įgyvendinamų ex post audito procesų rezultatus;
8.

apgailestauja dėl to, kad nustatyta didelių tikrintų įdarbinimo procedūrų trūkumų, susijusių su skaidrumu, ypač dėl to, kad testų raštu ir pokalbių klausimai nustatyti po to, kai atrankos komisija išnagrinėjo prašymus, nebuvo nustatyti minimalūs balai, kuriuos kandidatai turėjo gauti, kad būtų pakviesti į testus raštu ir pokalbius arba įtraukti į tinkamų kandidatų sąrašą, ir paskyrimų tarnyba nepatvirtino atrankos komisijos sudėties ir jos pasikeitimų;
8.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant apskritai teigiamų išvadų, buvo pastebėti šie tam tikru mastu specifiniai trūkumai, susiję su vykdant prašymų kompensuoti išlaidas, kuriuos pateikė BĮ „Švarus dangus“ partneriai, ex ante kontrole: — kontroliniai sąrašai, naudojami vykdant prašymų kompensuoti išlaidas ex ante kontrolę, kartais buvo neišsamūs, — tikrinantys pareigūnai neparengė techninio priimtinumo ataskaitų, susijusių su partnerių veikla, — vienu atveju finansinio tikrinimo ir leidimų suteikimo užduotis atliko administracijos vadovas, o tai prieštarauja finansinių procedūrų vadovo nuostatoms ir pažeidžia pareigų atskyrimo principą, — Bendrosios įmonės partneriai dažniausiai vėluoja teikti prašymus kompensuoti išlaidas ir audito metu mažiausiai 70 iš 292 prašymų kompensuoti išlaidas Bendrajai įmonei nebuvo pateikti laiku, o 15 prašymų vėlavo daugiau negu vienus metus;
1.

su susirūpinimu pažymi, kad Biuras į kitą laikotarpį perkėlė 1 200 000 EUR savo patalpoms keisti dėl to, kad įsteigtas Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras; atkreipia dėmesį, kad, nors Biuras dėl šių pakeitimų su priimančiąja valstybe nare susitarė 2012 m. liepos mėn., sutartis dėl reikiamų darbų pasirašyta tik 2013 m. rugpjūčio mėn.; be to, pažymi, kad Biuras į kitą laikotarpį perkėlė 100 000 EUR, susijusių su naujos žmogiškųjų išteklių sistemos įdiegimu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad abu šie perkėlimai į kitą laikotarpį neatitiko metų pabaigoje prisiimtų teisinių įsipareigojimų ir todėl buvo netvarkingi; ragina Biurą imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią panašiai padėčiai ateityje ir imantis tolesnių priemonių, susijusių su 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimu, pateikti ataskaitą šiuo klausimu;
2.

labai apgailestauja dėl to, kad paskutinio EGF ex post vertinimo rezultatai bus gauti per vėlai, kad jais būtų galima pasinaudoti diskusijoje dėl naujojo EGF reglamento, taikytino 2014–2020 m., ypač dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos kriterijaus naudojimo veiksmingumo klausimu, nes atitinkami EGF naudojimo atvejai nebuvo išanalizuoti EGF laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje;
1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, V skirsnis - Audito Rūmai (C6-0468/2006 - 2006/2074(DEC))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0163 - 00164



1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, V skirsnis - Audito Rūmai (C6-0468/2006 — 2006/2074(DEC)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0468/2006) [2], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais [3], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], - atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 bei 276 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5], ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0107/2007), 1. suteikia patvirtinimą Audito Rūmų generaliniam sekretoriui, kad Audito Rūmų 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas; 2. pateikia savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje; 3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). [1] OL L 60, 2005 3 8. [2] OL C 264, 2006 10 31, p. 1. [3] OL C 263, 2006 10 31, p. 1. [4] OL C 263, 2006 10 31, p. 10. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). --------------------------------------------------
(11)

kandidatų atrankos ir kandidatūrų teikimo sąlygos turėtų būti pagrįstos, sąžiningos, demokratinės, proporcingos ir atitikti Europos Tarybos Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) Gerosios rinkimų praktikos kodekse nustatytus principus. Be to, Europos demokratijos veiksmų plane (5) Komisija įsipareigojo skatinti demokratinio dalyvavimo galimybes, o tai reiškia įtraukumą ir lygybę demokratinio dalyvavimo procese, taip pat lyčių pusiausvyrą politikoje ir sprendimų priėmimo procese. Komisija savo parengtoje 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje (6) nurodė, kad lygios dalyvavimo galimybės yra esminis atstovaujamosios demokratijos visais lygmenimis elementas. Lyčių lygybė, taip pat demokratinės ir skaidrios kandidatų Europos Parlamento rinkimuose, įskaitant pagrindinį kandidatą, atrankos procedūros ir informacija pagrįsti sprendimai šiais klausimais yra pagrindiniai elementai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems Europos rinkimų subjektams ir stiprinti reprezentatyvumą bei demokratiją. Siekiant lygybės, šie principai turėtų būti taikomi visiems kandidatų sąrašams Europos Parlamento rinkimuose – tiek nacionalinėse rinkimų apygardose, tiek Sąjungos masto rinkimų apygardoje;
Be to, nukrypstant nuo Finansinio reglamento 12 straipsnio 2 dalies d punkto, visa nepanaudota 2020 m. pabaigoje turima krizių rezervo suma yra perkeliama į 2021 m. ir nėra grąžinama į biudžeto eilutes, skirtas 5 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems veiksmams, kad būtų galima finansuoti žemės ūkio sektoriaus rezervą.

Išbraukta.
(18)

skatinti sveikatingumą ir vykdyti sveikatos prevenciją yra daug ekonomiškiau nei gydyti – tiek pinigų, tiek pagal gyvenimo kokybę pakoreguotų gyvenimo metų atžvilgiu, todėl Programa turėtų padėti užkirsti kelią ligoms per visą asmens gyvenimą ir skatinti sveikatinimą sprendžiant sveikatą nulemiančius veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, nesveiką mitybą, neteisėtų narkotikų ir psichotropinių medžiagų vartojimą. Norint pasiekti, kad sveikatos būklė būtų kuo geresnė, Programoje turėtų atsispindėti visi sveikatą lemiantys veiksniai. Vieni pagrindinių Programos uždavinių turėtų būti sveikatinimas, sveikatos apsauga ir ligų prevencija per visą asmens gyvenimą šalinant rizikos sveikatai ir psichikai veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, narkotikų vartojimą ir kitas priklausomybes. Programa taip pat turėtų padėti sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, nutukimą ir nesveikos mitybos įpročius, fizinį neaktyvumą ir aplinkos taršos poveikį, ir skatinti sveikam gyvenimo būdui palankias sąlygas, kad šiose srityse būtų papildyti valstybių narių veiksmai. Todėl Programa turėtų padėti užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir prevenciją per visą asmens gyvenimą, be kita ko, skatinant fizinį aktyvumą, prižiūrint mitybą ir remiant švietimą sveikatos klausimais. Programa taip pat turėtų būti stiprinamas ir remiamas su sveikata susiję Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas, įskaitant aplinkos sveikatos sritį, ir skatinamas sveikatos aspektų integravimas į visų sričių politiką požiūris. Programa taip pat turėtų padėti siekti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos bei cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti tikslų;
(9) Fondo paramai, kuri skirta didelei finansinei naštai, tenkančiai valstybėms narėms dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos be susitarimo, sušvelninti, turėtų būti taikomos tos pačios įgyvendinimo, stebėsenos, ataskaitų teikimo, kontrolės ir audito taisyklės, kaip bet kurios kitos Fondo intervencijos atveju. Be to, atsižvelgiant į didelę viešųjų išlaidų, kurios gali būti tinkamos finansuoti paramos lėšomis, įvairovę, svarbu užtikrinti, kad būtų laikomasi kitų ES teisės aktų nuostatų, visų pirma valstybės pagalbos taisyklių;

(9) Fondo paramai, kuri skirta didelei finansinei naštai, kuri tenka ar gali tekti valstybėms narėms dėl pasirengimo Jungtinės Karalystės išstojimui ar išstojimo iš Sąjungos be susitarimo, sušvelninti, turėtų būti taikomos tos pačios įgyvendinimo, stebėsenos, ataskaitų teikimo, kontrolės ir audito taisyklės, kaip bet kurios kitos Fondo intervencijos atveju. Be to, atsižvelgiant į didelę viešųjų išlaidų, kurios gali būti tinkamos finansuoti paramos lėšomis, įvairovę, svarbu užtikrinti, kad būtų laikomasi kitų ES teisės aktų nuostatų, visų pirma valstybės pagalbos taisyklių;