Šios investicijos ir reformos padės įgyvendinti Danijai 2020 m. skirtą konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, t. y. „didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant pakankamą svarbių medicinos reikmenų kiekį ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą“ (2020 m. KŠSR 1.2).

Šis Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentas padės užtikrinti, kad sveikatos priežiūros sistema taptų atsparesnė ir geriau pasirengusi netikėtoms krizėms, pavyzdžiui, COVID-19. Komponentą sudaro keturios priemonės, susijusios su svarbiausiomis medicinos produktų atsargomis, nuotoline medicina, COVID-19 vakcinų moksliniais tyrimais ir medicinos reikmenų valdymu. Tai apima strateginių medicinos atsargų užtikrinimą, nes tikimasi, kad tai sumažins tiekimo grandinių pažeidžiamumą. Be to, tikimasi, kad Danija sustiprins sveikatos priežiūros sistemos skaitmeninimą, visų pirma atnešdama naudos žmonėms, gyvenantiems rečiau apgyvendintose vietovėse.

Priemonės tikslas – paskatinti daugiau ūkininkų pereiti nuo tradicinio prie ekologinio ūkininkavimo. Be to, ši priemonė padės didinti Danijos prekybą ekologiškomis žemės ūkio prekėmis.

Šios iniciatyvos tikslas – gerokai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų naudojant gausiaanglį dirvožemį, kiekį. Be to, gausiaanglio dirvožemio drėgnumo atkūrimas ir jo naudojimo nutraukimas taip pat turi padėti sumažinti azoto išmetimą.

Galiausiai praeityje dėl gamybos buvo labai teršiama aplinka ir užterštas dirvožemis. Cheminės medžiagos ir kenksmingos medžiagos tiesiogiai patenka į gamtą. Ši tarša kyla dėl to, kad trūksta žinių apie žalingą išmetamų cheminių medžiagų poveikį gamtai ir žalą, kurią ji padarys ateities kartoms. Šis komponentas apima investicijas, kuriomis siekiama atkurti pramonines vietoves ir žemę, kuri praeityje buvo užteršta dėl netvarios gamybos.

Šio Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponento tikslas yra trejopas. Pirma, siūlomomis iniciatyvomis bus naudojamasi žinomomis ir veiksmingomis priemonėmis, skirtomis sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Danijos žemės ūkyje ir kuo labiau sumažinti gamybos našumą. Taip siekiama iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį apytikriai 0,1 megatonų CO2 ekvivalento. Be to, numatoma, kad iki 2030 m. į pakrančių vandenis išmetamas azoto kiekis sumažės maždaug 198 tonomis. Tikimasi, kad taip Danijos žemės ūkio sektorius padės siekti Danijos klimato tikslo – iki 2030 m. 70 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pagerinti aplinkos sąlygas. Didesnis ekologinis ūkininkavimas yra ir priemonė šiam tikslui pasiekti, ir Danijos žemės ūkio sektoriaus perėjimo prie žaliosios ekonomikos tikslas.

Įdiegti informacijos apie COVID-19 vakcinų šalutinį poveikį teikimo IT sistemą 1 250 papildomų bendrosios praktikos gydytojų vietinių skaitmeninių platformų, palyginti su 1000 2021 m. Danijos vaistų agentūra užtikrina, kad būtų įgyvendinta informacijos apie COVID-19 vakcinų šalutinį poveikį teikimo bendrosios praktikos gydytojams IT sistema.

Įdiegti neprivalomą IT sistemą, kad apie COVID-19 vakcinų šalutinį poveikį būtų galima pranešti 1

Šis komponentas apima subsidijų schemas, skirtas viešojo sektoriaus pastatams, kurių energijos vartojimo efektyvumo etiketės yra prastos, ir energijos vartojimo efektyvumo priemones pramonės sektoriuje, kuriomis bus remiamas ekonomikos atsigavimas visoje Danijoje. Pagal šį komponentą taip pat skatinama gerinti viešuosius pastatus, pvz., dienos priežiūros įstaigas ir mokyklas. Dalinė priemonė ypač svarbi namų ūkiams, turintiems ribotas finansavimo galimybes, be kita ko. Šiomis priemonėmis remiama socialinė darna ir atsparumas užtikrinant aukštos kokybės viešųjų paslaugų teikimo infrastruktūrą.

C. 3 KOMPONENTAS. Energijos vartojimo efektyvumas, ekologiškas šildymas ir anglies dioksido surinkimas ir saugojimas

Ekologinių inovacijų projektais kaupiamos ir perduodamos žinios, kad būtų remiamas ekologinis ūkininkavimas siekiant sukurti ekonomiškai ir ekologiškai tvarius ūkius. Be to, ekologinių inovacijų projektus sudaro ekologinio ūkininkavimo moksliniai tyrimai ir eksperimentai. Siektina reikšmė pasiekiama, kai užbaigiama ne mažiau kaip 6 projektų.

Tikimasi, kad žaliųjų mokesčių reforma padės Danijai atsigauti po COVID-19 recesijos, o bendrovėms bus sukurtos paskatos investuoti į ekologiškas ir skaitmenines technologijas. Tikimasi, kad dėl to padidės paklausa ir padidės užimtumas, taip pat sumažės išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir bus toliau skaitmeninama Danijos visuomenė. Numatoma, kad pagal komponentą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki 2030 m. sumažės 0,5 megatonos. Tai pasiekiama didinant pramonės proceso iškastinės energijos mokesčius. Pirminis iškastinio kuro energijos apmokestinimo didinimas turi būti tiesiogiai nukreiptas į įvairių rūšių iškastinio kuro CO2 kiekį prieš pereinant prie antrojo etapo, kai bus pradėta įgyvendinti žaliųjų mokesčių reforma. Siekiant palengvinti įmonių perėjimą prie švarios energijos, padidinti augimo potencialą ir pasirengti didesniam anglies dioksido mokesčiui, reforma taip pat reiškia didesnį mokesčių atskaitymą įmonėms, investuojančioms į pajėgumų sąnaudas, pavyzdžiui, technologijas. Į šią investicijų liniją neįtraukiami iškastiniu kuru varomi įrenginiai, kuriais siekiama užtikrinti ekologišką pramonės pertvarką ir atitiktį „nereikšmingo žalos“ principui. Investicijų linija didina įmonių augimo potencialą ir darbo vietų kūrimą, kartu skatindama įmones investuoti į naują aparatinę įrangą ir technologijas, kurios ilgainiui gali sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį.

Paslaugų ir pramonės sektoriuose išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos sudaro maždaug penktadalį Danijos išmetamųjų teršalų kiekio. Danijos gaivinimo plane bus numatytas finansavimas investicijų schemai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos žaliosioms ir skaitmeninėms investicijoms. Tikimasi, kad šia schema bus sukurtos aiškios paskatos ir sudarytos sąlygos įmonėms paspartinti ekologišką gamybos pajėgumų pertvarkymą, sumažinti išmetamą teršalų kiekį ir prisitaikyti prie antrojo mokesčių reformos etapo ir būsimo išmetamo anglies dioksido mokesčio. Po to nuo 2023 m. bus padidinti energijos mokesčiai, o dabartiniai energijos mokesčiai bus nukreipti į išmetamo CO2 kiekį.

Tarpinė reikšmė pasiekiama, kai valdantysis subjektas atrenka paramos gavėjus. Pastatų fondas padalijamas į kelis metinius paraiškų teikimo etapus, kad būtų remiamas platus lėšų paskirstymas privačių namų savininkams. Apie paraiškų teikimo etapų pradžią skelbiama Danijos energetikos agentūros interneto svetainėje. Paramos gavėjas per dvejus metus turi įgyvendinti energijos renovavimo projektą, kuriam pasibaigus išmokama subsidija. Taip siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų skiriamos tik konkrečiai su energija susijusiai renovacijai.

Politinis susitarimas sudaromas dėl to, kaip 645 000 000 DKK turi būti paskirstyta paramos schemoms, skirtoms laipsniškai atsisakyti naftos degiklių ir dujų krosnių, ir yra susijęs su „Energiaftale 2018“ ir „Klimaaftale for energi og industri mv. 2020“.

Ši tarpinė reikšmė bus pasiekta, kai Danijos parlamento dauguma susitars dėl lėšų skyrimo paramos schemoms, skirtoms naftos degiklių ir dujų krosnių pakeitimui elektriniais šilumos siurbliais ir centralizuoto šilumos tiekimo sistemomis. Parlamente baigtos atitinkamos procedūros. Danijos kontekste politiniai susitarimai paprastai atspindi pagrindinius politikos formavimo etapus, net ir plataus masto priemones, ir paprastai suteikia pakankamą garantiją, kad priemonės bus įgyvendintos. Jomis užtikrinamas nuspėjamumas, stabilumas ir veiksmingumas formuojant politiką ir partijoms įsipareigojama per kelias parlamentines kadencijas.

Šiomis investicijomis ir reformomis padedama įgyvendinti Danijai per pastaruosius dvejus metus skirtas rekomendacijas dėl poreikio „investicijas sutelkti į žaliąją [...] pertvarką, visų pirma į [...] darnųjį transportą“ (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 2) ir „vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į [...] darnųjį transportą, kad būtų išspręsta kelių eismo spūsčių problema“ (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3).

Parlamente pradėtos atitinkamos teisėkūros procedūros. Danijos kontekste politiniai susitarimai paprastai atspindi pagrindinius politikos formavimo etapus, net ir plataus masto priemones, ir paprastai suteikia pakankamą garantiją, kad priemonės bus įgyvendintos. Jomis užtikrinamas nuspėjamumas, stabilumas ir veiksmingumas formuojant politiką ir partijoms įsipareigojama per kelias parlamentines kadencijas.

Parlamente pradėtos atitinkamos teisėkūros procedūros. Danijos kontekste politiniai susitarimai paprastai atspindi pagrindinius politikos formavimo etapus, net ir plataus masto priemones, ir paprastai suteikia pakankamą garantiją, kad priemonės bus įgyvendintos. Jomis užtikrinamas nuspėjamumas, stabilumas ir veiksmingumas formuojant politiką ir partijoms įsipareigojama per kelias parlamentines kadencijas.

Danijos kontekste politiniai susitarimai paprastai atspindi pagrindinius politikos formavimo etapus, net ir plataus masto priemones, ir paprastai suteikia pakankamą garantiją, kad priemonės bus įgyvendintos. Jomis užtikrinamas nuspėjamumas, stabilumas ir veiksmingumas formuojant politiką ir partijoms įsipareigojama per kelias parlamentines kadencijas.

Investicijomis remiama dviračių infrastruktūros statyba. Tai padės piliečiams naudotis nuoseklesniu dviračių kelių tinklu ir taip sudaryti geresnes galimybes rinktis dviratį, o ne kitas transporto rūšis. Be to, šia priemone remiama savivaldybių dviračių statybos projektams skirta schema.

I.1 smulkesnė reforma. Skaitmeninio viešojo sektoriaus ir ateities paslaugų strategija; Kurti ateities skaitmeninį viešąjį sektorių. To siekiama nuolat modernizuojant skaitmeninę infrastruktūrą, atitinkančią visų piliečių ir įmonių poreikius, kartu stiprinant junglumą.

Pagal šį komponentą planuojamomis skaitmeninimo reformomis ir investicijomis prisidedama prie ekonomikos ir visuomenės skaitmeninės pertvarkos ir daromas teigiamas šalutinis poveikis keliose srityse. Modernizuodami šalies skaitmeninę infrastruktūrą žmonės ir įmonės turi turėti geresnes galimybes patekti į viešąjį sektorių. Be to, šiomis priemonėmis stiprinami instituciniai gebėjimai ir viešojo administravimo atsparumas diegiant skaitmenines technologijas. Skaitmeninimo pastangos padeda skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą ir didinti našumą, o tai yra pagrindinis šalies uždavinys. Išplėtus labai spartaus plačiajuosčio ryšio aprėptį kaimo vietovėse į kaimo vietoves būtų galima įtraukti naujas MVĮ į ekonomiką ir taip sustiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą. Naujosios skaitmeninės strategijos tikslas – skatinti teisingą ir įtraukią skaitmeninę pertvarką, kuria, pasitelkiant švietimą ir gerinant skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas, turi būti remiamos geresnės gerovės paslaugos ir socialinė sanglauda.

Danijos kontekste politiniai susitarimai paprastai atspindi pagrindinius politikos formavimo etapus, net ir plataus masto priemones, ir paprastai suteikia pakankamą garantiją, kad priemonės bus įgyvendintos. Jomis užtikrinamas nuspėjamumas, stabilumas ir veiksmingumas formuojant politiką ir partijoms įsipareigojama per kelias parlamentines kadencijas.

Siekiant toliau skatinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir skatinti įmones investuoti į novatoriškus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sprendimus, į komponentą taip pat įtraukta priemonė, kuria išplečiamas privačių bendrovių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų nuvertėjimo ir atskaitymo pagrindas. Šios priemonės tikslas – skatinti įmones didinti bendras išlaidas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, be kita ko, skatinant mažesnes įmones dalyvauti technologinės plėtros moksliniuose tyrimuose. Remdamasi istoriniais duomenimis, Danijos Vyriausybė tikisi, kad 40 % investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bus investuojama aiškiai skaitmeninėmis priemonėmis.

6 – skaitmeninimas – Inovacijų sistema, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir naujų technologijų naudojimas (C smulkesnė reforma)

Įsigaliojo 54 tarpinėje reikšmėje nurodytame įgyvendinimo plane nurodytos priemonės. Po to paskelbta nepriklausoma ataskaita apie pasiektus tikslus ir siektinas reikšmes, atskirų priemonių užbaigimą, numatomą jų poveikį ir ex post vertinimą.

Mažosios ir vidutinės įmonės gali teikti paraiškas dotacijoms gauti su sąlyga, kad jų projektais bus didinamas technologijų naudojimas ir prisidedama prie įmonės augimo. Pagal dotacijų schemą paraiškas galima teikti kelis kartus per metus, kai paraiškos vertinamos pagal eiliškumo principą. Numatyta skirti ne daugiau kaip 100 000 DKK vienai įmonei.

Šios priemonės tikslas – paankstinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą tiek atsigaunant ekonomikai, tiek per ateinančius kelerius metus, skatinant įmones didinti bendras mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas.

Įdiegti neprivalomą IT sistemą, kad apie COVID-19 vakcinų šalutinį poveikį būtų galima pranešti 1250 bendrosios praktikos gydytojų vietinių skaitmeninių platformų.

6 – skaitmeninimas – Inovacijų sistema, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir naujų technologijų naudojimas (C smulkesnė reforma)

Finansų ministerija yra atsakinga už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo plano įgyvendinimo koordinavimą ir užtikrinimą, kad atitinkamų ministerijų auditai ir kontrolė būtų patikimi ir gerai veiktų. Finansų ministerijoje Audito ir priežiūros tarnyba vykdo kontrolę, susijusią tiek su ministerijų lėšų panaudojimu, tiek su siektinų ir tarpinių reikšmių dokumentavimu ir įgyvendinimu. Be to, jai pavedama užduotis koordinuoti audito sistemas ir vykdyti atitinkamų ministerijų lėšų naudojimo kontrolę, taip užtikrinant papildomą patikinimą, kad įgyvendinančių ministerijų kontrolės sistemos atitinka Reglamento (ES) 2021/241 reikalavimus. Audito ir priežiūros tarnyba prieš kiekvieną mokėjimo prašymą pateikia ataskaitą apie kontrolės priemones, atliktas dirbant su valdymo pareiškimu. Ataskaitoje ji pateikia įgyvendinančiųjų ministerijų kontrolės ir audito ataskaitų kontrolės santrauką ir dėl to atlieka auditą, kuris bus įtrauktas į audito santrauką, kurią siunčia Finansų ministerija. Kiekviena ministerija yra atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas pakankamas tarpinių ir siektinų reikšmių įgyvendinimo auditas ir kontrolė. Ministerijos gali lanksčiai planuoti auditą ir kontrolę atskirai. Valstybės kontrolė (Rigsrevisionen) yra atsakinga už valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų išorės auditų atlikimą.

Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad įgyvendinant visas priemones būtų laikomasi taikytinų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų. Be to, joje nagrinėjami visi rimti pažeidimai (sukčiavimas, korupcija, interesų konfliktai) ir dvigubas finansavimas, suteikiant galimybę vykdyti kontrolę ir auditą ministerijų lygmeniu. Kiekviena iš devynių atsakingų ministerijų, dalyvaujančių įgyvendinant komponentus, pateikia Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo priemonės valdymo deklaraciją Audito ir priežiūros tarnybai, vykdančiai kontrolę ir priežiūrą.

5.Komisijai užtikrinamos visapusiškos prieigos prie pagrindinių duomenų tvarka

Audito ir priežiūros tarnyba naudoja specialią Danijos vyriausybės sistemą „F2“, kurioje saugomi tiesioginių ministerijų dokumentai. Sistema naudojama beveik visose Danijos centrinės administracijos ministerijose ir agentūrose ir naudojama dokumentams registruoti ir skelbti, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įvairių teisės aktų reikalavimų, įskaitant visų pirma visuomenės galimybės susipažinti su informacija aktą. Duomenys užšifruotu e. laišku siunčiami Audito ir priežiūros tarnybai. Konkretūs duomenys, kurie turi būti renkami iš projektų, yra duomenys apie galutinius gavėjus ir (arba) gavėjus, rangovus ir subrangovus, ir šie duomenys renkami siekiant gauti žinių apie riziką, konkrečiai susijusią su koncentracija ir reputacija. Audito ir priežiūros tarnyba užtikrina, kad šie duomenys būtų saugomi, kad ES institucijos paprašiusios galėtų juos patikrinti, nes kiekviena ministerija duomenis saugo decentralizuotai. Paprašius duomenys pateikiami ir Finansų ministerijai, ir ES institucijoms.

Pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 2 dalį, įgyvendinusi atitinkamas sutartas tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, nurodytas šio priedo 2.1 skirsnyje, Danija pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą išmokėti finansinį įnašą. Danija užtikrina, kad pateikusi prašymą Komisija turėtų visapusišką prieigą prie pagrindinių atitinkamų duomenų, kuriais grindžiamas tinkamas mokėjimo prašymo pagrindimas, tiek vertinant mokėjimo prašymą pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 3 dalį, tiek audito ir kontrolės tikslais.