KOMISIJOS KOMUNIKATAS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI, REGIONŲ KOMITETUI IR EUROPOS INVESTICIJŲ BANKUI Graikijos ekonomikos augimo skatinimas /* COM/2012/0183 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI, REGIONŲ KOMITETUI IR EUROPOS INVESTICIJŲ BANKUI Graikijos ekonomikos augimo skatinimas 1. Įvadas Graikija išgyvena šių laikų Europoje precedento neturinčią ekonomikos ir socialinę krizę. Tik bendrai šalies mastu įsipareigoję šalies gyventojai ir jų politiniai lyderiai galės įveikti krizę ir atkurti sėkmingai veikiančią ekonomiką – Graikijos ateitis priklauso nuo pačių graikų. Krizės priežastys kaupėsi keletą metų, todėl prireiks laiko, kad būtų galima ištaisyti šią padėtį. Tokio masto krizei įveikti Graikijoje reikės didelių pokyčių, kad būtų galima sukurti naują, dinamišką, konkurencingą Graikijos ekonomiką, kurioje būtų užtikrintas tvarus augimas, būtų kuriamos darbo vietos, remiama socialinė sanglauda ir patenkinti Graikijos piliečių lūkesčiai. Graikijai nereikia pačiai vienai spręsti šios didžiulės problemos. Ji gali pasinaudoti savo Europos Sąjungos ir euro zonos naryste ir gauti konkrečios paramos. Kad būtų galima paremti būsimas Graikijos pastangas, reikia ilgalaikio likusių ES šalių solidarumo. Sutelkdamos tokio masto pagalbą, kuri buvo neįtikėtina net prieš keletą metų, kitos valstybės narės ir ES institucijos aiškiai parodė, kad nori padėti Graikijai ir išlaikyti ją euro zonoje. Bendras Graikijai skirtos pagalbos paketas, įskaitant ES ir finansų įstaigų paskolas, privačiojo sektoriaus skolos nurašymą ir ES struktūrinių bei kitų fondų dotacijas, sudaro apie 380 mlrd. EUR. Ši suma lygi 177 % Graikijos BVP. Tokio lygio pagalba neturi precedento (pagal JAV Maršalo planą, skirtą Europai po karo atkurti, pervedimai sudarė apie 2,1 % šalių gavėjų BVP). 1 lentelė. Pastarųjų metų ES ir tarptautinė parama Graikijai Įvairių rūšių ES ir tarptautinė parama ≈ 380 mlrd. EUR || Atitinkami 2011 m. duomenys || Palyginimas Finansinė pagalba (paskolos): 240 mlrd. EUR || · 3 % ES BVP · 177 % Graikijos BVP · 33 600 EUR vienam Graikijos gyventojui || · Iš viso pagal JAV Maršalo planą 1948–1951 m.: – ≈ 13 mlrd. USD (85 % dotacijų, 15 % paskolų) – ≈ 5 % JAV BVP – ≈ 2,1 % šalių gavėjų BVP Privačiojo sektoriaus dalyvavimas (skolos nurašymas): 100 mlrd. EUR ES finansavimas 2007–2013 m. laikotarpiu (dotacijos): > 40 mlrd. EUR (įskaitant 20 mlrd. EUR iš ES struktūrinių ir sanglaudos fondų ir 20 mlrd. EUR pagal bendrą žemės ūkio politiką) Krizė pabrėžė visų ES valstybių narių, ypač tų, kurios naudoja tą pačią valiutą, tarpusavio priklausomybę. Tokia sudėtinga ekonominė, socialinė ir politinė integracija gali veikti tik tuomet, kai kiekvienas jos narys sugeba įvykdyti visus savo įsipareigojimus. Graikijai reikia ES pagalbos, kad galėtų įveikti krizę, o ES reikia, kad Graikija tinkamai funkcionuotų ir būtų dinamiška, kad galėtų būti pilnaverte valstybe nare ir visoje savo teritorijoje padėtų įgyvendinti ES politiką. Krizės metu Komisija aktyviai padėjo Graikijai, teikdama tiesioginę paramą ir palaikydama ryšius su kitomis valstybėmis narėmis, ES institucijomis ir tarptautine bendruomene, kad parengtų precedento neturinčius sprendimus ir užtikrintų ilgalaikius praktinius rezultatus. Komisijoje visu pajėgumu sutelktos grupės, kurios Briuselyje ir Atėnuose aktyviai bendradarbiauja su Graikijos administracija. Kad suteiktų reikiamą techninę pagalbą, 2011 m. liepos mėn. Komisija taip pat sudarė Graikijos reikalų darbo grupę. Be to, Komisijos užduotis – griežčiau kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą ir pažangą. Kaip nurodyta šio komunikato priede, atsiranda pirmųjų apčiuopiamų rezultatų ir dirbant šį darbą matyti teikianti vilčių perspektyva. Komisija nusprendė parengti šį komunikatą dabar, kadangi po daugelio netikrumo mėnesių jau nustatytos padėties Graikijoje pagrindinės atkūrimo sąlygos. Graikija ėmėsi svarbių veiksmų, kad sumažintų savo viešojo sektoriaus deficitą ir patvirtino naują fiskalinę ir ekonominę politiką. Susitarus dėl antrosios ekonominio koregavimo programos ir neseniai sėkmingai sumažinus privačiojo sektoriaus skolą, atsirado galimybių paspartinti labai reikiamas struktūrines reformas. Šis komunikatas sudomins daugelį skaitytojų: · Graikijos piliečius, kadangi jame parodyta, kad po krizės galima sukurti sąžiningesnę, socialiai darnesnę, patikimą ir veiksmingą sistemą. Graikija yra pajėgi pakeisti padėtį ir tam turi gerų galimybių, tačiau visa ši precedento neturinti parama, kurią dabar gauna Graikija, gali būti naudinga tik tuomet, jeigu Graikijos piliečiai rems šią programą ir dirbs, kad užtikrintų kitokią ateitį. · Demokratines Graikijos institucijas, kurios pritarė antrajai ekonominio koregavimo programai ir įsipareigojo ją vykdyti. Komunikate pabrėžiama, kad reikia sukurti pozityvesnę aplinką, akcentuojant greitą naudą, kurią galima gauti iki galo įgyvendinus išankstines programos priemones. · Kitas ES valstybes nares, ES institucijas ir mūsų tarptautinius partnerius, kurie teikia precedento neturinčią paramą Graikijai ir kurie norės būti tikri, kad jų indėlis panaudojamas gerai ir taip, kad problemos nebepasikartotų. Komunikato tikslas – išdėstant ekonomikos augimo, investavimo ir socialinio atsinaujinimo pagrindus, pabrėžti teigiamą antrosios ekonominio koregavimo programos[1] poveikį, kurį gali užtikrinti visapusiškas ir veiksmingas jos įgyvendinimas. Šiame komunikate nurodyti būdai, kaip greitai imantis veiksmų ir pasitelkiant ES paramą užtikrinti didžiausią išankstinių priemonių poveikį[2]. Nors Graikijos laukia ilgas pokyčių ir koregavimo procesas, pradėjus įgyvendinti šiuos veiksmus, prasidės šalies atsigavimo procesas. Reikia, kad plačioji visuomenė suprastų programą ir tikėtinus svarbiausių pokyčių, kurių bus imtasi ateinančiais mėnesiais, rezultatus, kad būtų galima įtikinti žmones, jog jų pasiaukojimas ir dabartinės pastangos ateityje duos apčiuopiamos naudos. 2. Istorinė galimybė sukurti geresnę ateitį Iki galo laiku įgyvendinti antrąją ekonominio koregavimo programą turi būti svarbiausias Graikijos uždavinys. Šios programos reformų priemonės skirtos atkurti Graikijos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą ir panaikinti žalingas taisykles ir sąlygas korupcijai ir biurokratijai, kurios trukdo Graikijos piliečiams ir įmonėms vykdyti gamybinę veiklą. Šiuo metu dėl pernelyg didelio reguliavimo ir prasto viešosios administracijos darbo sukuriamos sąlygos neveiksmingumui ir naudos ieškojimu pagrįstam elgesiui. Pašalinus akivaizdžiausias ekonomikos augimo kliūtis, per gana trumpą laiką galima labai pagerinti piliečių ir bendrovių padėtį. Vidutinės trukmės laikotarpiu reikia vykdyti sudėtingesnes Graikijos viešosios administracijos ir teisingumo sistemos reformas, kad būtų galima užtikrinti greitesnes ir veiksmingesnes procedūras, daug veiksmingesnę ir teisingesnę mokesčių surinkimo sistemą, mažiau biurokratinių kliūčių ir daugiau teisinio tikrumo vykdant investicinę ir naują komercinę veiklą. Reformomis, dėl kurių susitarta pagal antrąją ekonominio koregavimo programą, siekiama sukurti teisingesnę visuomenę, kurioje visoms gyventojų grupėms tektų sąžininga koregavimo naštos dalis ir kuriai reforma bus naudinga. Dėl didžiulio Graikijos ekonomikos disbalanso ypač smarkiai nukentėjo mažiau pasiturintys žmonės, todėl reformą vykdyti reikia dar skubiau. Nebegalima toleruoti tam tikrų suinteresuotų grupių, veikiančių tiek viešojoje administracijoje, ties už jos ribų, kurios naudojasi savo padėtimi korupcijai palankioje neskaidrioje biurokratinėje sistemoje. Tačiau šie pokyčiai bus naudingi visiems gyventojams, kurie nusipelno geresnio valdymo. 2.1. Tai įgyvendinama Graikija jau padarė didelę pažangą išlaidų ir mokesčių priemonėmis smarkiai sumažindama savo valstybės deficitą. Valdžios sektoriaus deficitas sumažintas beveik nuo 16 % BVP 2009 m. iki 9,25 % BVP pernai. Parlamentas priėmė labai daug naujų teisės aktų ir buvo įgyvendintos visos reikiamos priemonės, kad galėtų įsigalioti antroji ekonominio koregavimo programa. Kaip matyti iš pastarojo laikotarpio patirties, kai visa vyriausybės sistema sutelkta, kad būtų įvykdyti aiškūs tikslai, ji gali pasiekti rezultatų. Antrojoje ekonominio koregavimo programoje aiškiai nurodytas ekonomikos atsinaujinimo kelias. Vykdant šią programą įvyks istorinių pokyčių, užtikrinsiančių Graikijai šiuolaikinę ekonomiką ir valdymo struktūras, kad ji galėtų drąsiai pasitikti ateitį. Graikija gali pasinaudoti daugeliu savo privalumų, pvz., laivybos sektoriumi, turizmo potencialu, universitetais ir apskritai išsilavinusia darbo jėga, taip pat savo, kaip potencialaus logistikos ir energetikos centro Pietryčių Europoje, vieta. Greitai įgyvendinus svarbiausius veiksmus, bus labai prisidėta prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, konkurencingumo didinimo ir investicijų skatinimo. Per gana trumpą laiką piliečiai ir įmonės gaus apčiuopiamų rezultatų. Įgyvendinus šiuos veiksmus reformų procesas įgaus pagreitį ir tai bus aiškus ženklas, kad Graikija pasiryžusi įgyvendinti reformas. Tai padės Graikijai ištrūkti iš užburto rato ir užtikrinti teigiamą augimo ciklą – reformomis bus atgautas pasitikėjimas ir atkurtas augimas, skatinama tolesnė pažanga. Nors antrąją ekonominio koregavimo programą reikia įgyvendinti visą, šiame komunikate Komisija nurodė tris bendras sritis, kuriose Graikijos valdžios institucijų veiksmai 2012 m. jau iki metų pabaigos duotų daug žadančių rezultatų. Tai: · suvaldyti valstybės finansus ir pajamas, kad ilgainiui būtų užtikrintas valstybės finansų tvarumas; · realiajai ekonomikai suteikti galimybių skolintis rekapitalizuojant bankus ir padedant MVĮ gauti prieinamų paskolų; · sudaryti sąlygas verslui skatinti ekonomikos augimą, todėl reikia nedelsiant pertvarkyti verslo aplinką ir darbo rinką, kad Graikija vėl atgautų šalies ir užsienio investuotojų pasitikėjimą investuojant ir kuriant darbo vietas. 2.1.1. Suvaldyti valstybės finansus – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo sąlyga Programos tikslas – užtikrinti dinamiškesnę ir sąžiningesnę ekonomiką vidutinės trukmės laikotarpiu. Tarptautinė patirtis patvirtina, kad pastangos skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą žlugs, jeigu valstybės skola nebus sumažinta iki tvaraus lygio ir nebus atkurtas konkurencingumas. Kad būtų užtikrintas tvarumas, 2013 ir 2014 m. reikės papildomų pastangų, kad iki 2020 m. Graikija galėtų sumažinti savo skolos santykį iki maždaug 117 % BVP. Skiriant daugiausia dėmesio tikslinių išlaidų mažinimui, bus sušvelnintas trumpalaikis poveikis realiajai ekonomikai. Be to, sumažinus deficitą, pagerės Graikijos bendrovių likvidumas, kadangi valdžios sektorius sunaudos mažiau vietinių ir užsienio lėšų. Taip padidės Graikijos patikimumas rinkose ir ji galės finansuotis prieinama kaina pasibaigus oficialaus finansavimo laikotarpiui – tai palengvins finansavimo sąlygas įmonėms. Siekiant suvaldyti valstybės finansus, taip pat labai svarbi 2.3.2 skirsnyje nurodyta mokesčių sistemos ir mokesčių administravimo reforma. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 1 punktą): Graikijos valdžios institucijos turės nustatyti priemones dabartiniam fiskaliniam atotrūkiui 2013 ir 2014 m. panaikinti. Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama išlaidų taupymui. 2.1.2. Realiajai ekonomikai suteikti galimybių skolintis rekapitalizuojant bankus ir padedant MVĮ Graikijos bankų sistema prarado labai daug indėlių, dėl to sumažėjo likvidžių lėšų, taip pat sumažėjo bankų turto vertė. Viso to pasekmė – sumažėjo skolinimas realiajai ekonomikai. Ekonomikos atsigavimo sąlyga – išspręsti šią problemą ir atkurti likvidumo srautą Graikijos įmonėms. Antrojoje ekonominio koregavimo programoje numatyti finansiniai ištekliai Graikijos bankų sistemai rekapitalizuoti, siekiant dviejų tikslų: užtikrinti finansinį stabilumą ir sudaryti sąlygas bankams finansuoti realiąją ekonomiką. Graikijos MVĮ šiuo metu veikia labai sunkiomis sąlygomis: palyginti su 2010 m., 2011 m. 6 iš 10 bendrovių pajamos sumažėjo, o darbo neteko 150 000 darbuotojų. Šie akivaizdūs faktai pabrėžia, kad reikia greitai imtis tikslingų veiksmų MVĮ remti – toliau šiame komunikate aprašoma jų veiklos palaikymui ir plėtojimui skirta ES parama. Siekiant panaikinti šią grėsmę, reikės sutelkti visus turimus išteklius, visų pirma iš ES struktūrinių fondų,[3] suteikti likvidžių lėšų naujai veiklai, kad būtų remiamas darbo vietų kūrimas ir tvarus augimas. Jau turima daugiau kaip 4 mlrd. EUR MVĮ skirtos likvidumo pagalbos iš ES struktūrinių fondų, kuri teikiama finansų inžinerijos priemonių ir dotacijų pavidalu. Be to, įkurtas naujas MVĮ garantijų fondas, kuriam iš ES struktūrinių fondų skirta 500 mln. EUR suma, kurią būtų galima padidinti ir iš EIB Graikijos bankams skirti papildomai 1 mlrd. EUR paskolų, kad pastarieji toliau skolintų šias lėšas Graikijos MVĮ. Vis dėlto šiuo metu šie pinigai nepasiekia Graikijos MVĮ dėl sumažėjusios investicijų paklausos, didelės rizikos, kuri dabartinėmis aplinkybėmis sietina su MVĮ skirtomis paskolomis, ir galiausiai dėl to, kad MVĮ sunku gauti iš bankų reikiamą bendrą finansavimą. Graikijos valdžios institucijos dar turi įgyvendinti ES teisės aktų pakeitimus, kuriais leidžiama bendrai finansuoti apyvartinį MVĮ kapitalą. Šias kliūtis reikia panaikinti nedelsiant. Be to, yra keletas projektų ir schemų, kurie bendrai finansuojami ES struktūrinių fondų lėšomis ir kurie skirti verslumo įgūdžiams gerinti bei teikti paramą pradedant verslą, taip pat kurie padeda gauti finansavimą pagal mikrofinansų schemas. 2012 m. veiksmai: Bankų rekapitalizavimas turėtų būti užbaigtas iki 2012 m. rugsėjo mėn., išsaugant verslo savarankiškumą bankų atžvilgiu. Per ateinančius 8 mėnesius Graikijos bankų sektorius ir administracija turėtų paspartinti jau turimų, MVĮ finansavimui skirtų 4 mlrd. EUR išmokėjimą. Į Graikijos teisės aktus turėtų būti perkeltas ES taisyklių pakeitimas, kuriuo leidžiama bendrai finansuoti apyvartinį kapitalą. EIB turėtų išmokėti MVĮ garantijų fondo užtikrintas MVĮ skirtas paskolas: 2012 m. numatoma išmokėti 160 mln. EUR, iki 2013 m. pabaigos – dar 400 mln. EUR ir iki 2015 m. – 440 mln. EUR. Be to, per 2012 m. EIB papildomai suteiks MVĮ 440 mln. EUR sumą su Graikijos valdžios institucijų garantija. Didesnę finansinę paramą reikėtų skirti ir verslumo mokymui (daugiausia dėmesio skiriant naujiems novatoriškiems produktams ir paslaugoms), įskaitant mentoriavimą, ugdomąjį vadovavimą ir konsultacijas. 2.1.3. Sudaryti sąlygas verslui skatinti ekonomikos augimą Kad Graikija visiškai įveiktų krizę, turės augti jos gamybos sektorius. Apskaičiuota, kad produktų ir paslaugų rinkų reforma ilgainiui galėtų 13,5 % padidinti Graikijos BVP[4]. Panaikinus biurokratines kliūtis ir korupciją versle, galima sudaryti sąlygas skatinti užslopintą augimo potencialą tokiuose sektoriuose, kaip turizmas, uosto paslaugos, maisto perdirbimas ir kt. Taip bus lengviau perorientuoti ekonomiką ir užtikrinti geresnių investicijų bei eksporto rezultatų ir galbūt iš esmės pakeisti esamą tendenciją ir pereiti prie didesnės pridėtinės vertės veiklos. Šiame skirsnyje akcentuojamos aštuonios sritys, kuriose iki 2012 m. pabaigos turėtų būti padaryta pažanga[5]. · Sąnaudų konkurencingumo atkūrimas Modernizuojant Graikijos darbo rinką, reikia imtis priemonių, kad būtų skatinama greitai koreguoti vieneto darbo sąnaudas, siekiant kovoti su nedarbu ir atkurti Graikijos ekonomikos sąnaudų konkurencingumą. Kaip susitarta antrojoje ekonominio koregavimo programoje, priemonėmis, kuriomis skatinama greitai koreguoti darbo sąnaudas, siekiant kovoti su nedarbu ir atkurti sąnaudų konkurencingumą, kartu su jau priimtomis priemonėmis, turėtų būti siekiama 2012–2014 m. 15 % sumažinti nominalias verslo ekonomikos vieneto darbo sąnaudas. Taikant tokias priemones reikėtų atsižvelgti į socialinio dialogo rezultatus ir prisidėti prie platesnio masto pastangų, siekiant stiprinti darbo rinkos institucijas, nustatyti sklandesnę visų lygių derybų dėl darbo užmokesčio sistemą ir kovoti su nedeklaruojamu darbu. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.1 punktą): Konsultuojantis su socialiniais partneriais iki 2012 m. liepos mėn. pabaigos reikėtų parengti nacionalinio kolektyvinio susitarimo dėl darbo užmokesčio nustatymo sistemos pertvarkymo tvarkaraštį. Graikijos valdžios institucijos taip pat turėtų imtis biudžeto atžvilgiu neutralių priemonių, kad sumažintų socialines įmokas, kurios padidina darbo sąnaudas. · Eksporto palengvinimas Eksporto ir muitinės formalumams sutvarkyti Graikijoje vidutiniškai prireikia 20 dienų, kai ES vidurkis yra 10 dienų. Apskaičiuota, kad dėl to bendra eksporto vertė yra apie 10 % mažesnė už tą, kuri būtų kitu atveju[6]. Neproporcingi ir dažnai nereikalingi dokumentų ar procedūrų reikalavimai turėtų būti panaikinti. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.2 punktą): Reikėtų sistemiškai peržiūrėti eksporto ir muitinės formalumus, siekiant panaikinti pernelyg didelę kontrolę ir pritaikyti kontrolės sistemą pagal likusios bendrosios rinkos dalies praktiką. Pradėjus paprastinimo procesą, jo naudą galima maksimizuoti parengiant perėjimo prie IRT sistemos procedūras. Be to, reikėtų imtis priemonių, kad būtų galima padėti eksportuotojams surasti galimybių perspektyviose rinkose. · Naujų investicijų skatinimas Investicijos į naują infrastruktūrą ar projektus priklauso nuo vėlavimo ir sąnaudų, kuriuos lemia daugelio institucijų sukurtos reguliavimo ir administracinės kliūtys. Žemės naudojimo planavimo ir aplinkosaugos leidimų išdavimo taisyklės dažnai nurodomos kaip investavimo kliūtys. Labiausiai dėl to nukenčia energetikos, platinimo ir logistikos bei transporto sektorių bendrovės. Problemų padaugėja ginčų atveju, nes daugelis administracinių ieškinių ir teismo bylų turi sustabdomąjį poveikį, pagrindinėse administracijos tarnybose trūksta personalo arba kompetentingų darbuotojų. Užbaigus rengti žemės registrą taip pat bus lengviau investuoti, apsaugant investuotojus nuo ginčų dėl žemės nuosavybės. Dar viena problema, kurią patiria užsienio investuotojai mokslinių tyrimų ir su didelėmis inovacijomis susijusiuose sektoriuose, – galimybė rasti reikiamos kvalifikacijos darbuotojų, kadangi valstybinė švietimo sistema neatitinka žinių ekonomikos poreikių. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.2 punktą): Šiuo metu jau turėtų būti aktyviai įgyvendinami neseniai priimti teisės aktai, kuriais siekiama paspartinti tam tikrų profesijų ir gamybinės veiklos licencijavimo procedūras ir projektams bei tam tikrai veiklai skirtų aplinkosaugos leidimų išdavimo procedūras. Reikėtų imtis tolesnių veiksmų lengvinant naujų įmonių steigimą ir pasiekti Smulkiojo verslo akte nustatytą ES tikslą, kad įmonę būtų galima įsteigti per 3 dienas ir kad tai kainuotų ne daugiau kaip 100 EUR. Graikija taip pat turėtų užbaigti įgyvendinti „vieno langelio“ principą, kaip reikalaujama Paslaugų direktyvoje. · Viešųjų pirkimų modernizavimas Viešieji pirkimai sudaro 12 % Graikijos BVP. Graikijos viešųjų pirkimų konkurso dalyviams tenka dvigubai ilgiau nei vidutiniškai ES laukti sutarties sudarymo (beveik 1 metus). Procedūros yra neveiksmingos ir joms sunaudojama daug išteklių: viešajame sektoriuje procedūroms vykdyti skiriama dvigubai daugiau žmogaus darbo dienų. Vidutiniškai per kiekvieną procedūrą pateikiami du skundai. Dėl tokios padėties nukenčia viešojo sektoriaus tiekėjai ir padidėja sąnaudos. Be to, negalima įsigyti prekių ir paslaugų, kurios būtinos viešosioms paslaugoms teikti, taip pat negalima užbaigti ES lėšomis finansuojamų darbų. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 2.6 punktą): Iki metų pabaigos reikėtų radikaliai pertvarkyti viešuosius pirkimus reglamentuojančius teisės aktus, o įsteigta nauja viena viešųjų pirkimų tarnyba turėtų pradėti veikti visu pajėgumu. Reikėtų parengti profesionalesnės ir skaidrios viešųjų pirkimų administracijos planą ir jį įgyvendinti keliose daugiausiai lėšų išleidžiančiose ministerijose prieš pasidalijant sėkminga praktika su kitoms vyriausybės administracijomis. Be to, daug lėšų būtų galima sutaupyti plėtojant e. viešuosius pirkimus, imantis veiksmų sutelkti viešuosius pirkimus per centrines pirkimo įstaigas ir platesniu mastu naudojant bendrąsias standartinių prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sutartis. · Konkurencijos ir liberalių kainų užtikrinimas Ekonomikos nuosmukio metu daugelio Graikijos ekonomikos sektorių kainos išliko didelės – tai apsunkino nelengvą vartotojų ir įmonių ekonominę padėtį sumažėjus pajamoms. Reikia imtis ryžtingų veiksmų, siekiant pašalinti reguliavimo kliūtis konkurencijai ir naujų įmonių patekimui į rinką. Šie veiksmai apima nuolatines pastangas keisti esamas taisykles, dėl kurių atsiranda nuo konkurencijos proteguojami pajamų srautai ar globojamos reglamentuojamos profesijos. Didesnė konkurencija ir kainų lankstumas taip pat reikalingi, siekiant užtikrinti, kad sumažėjus darbo sąnaudoms, būtų sumažintos kainos, taip sušvelninant poveikį disponuojamoms pajamoms ir užtikrinant, kad gamybos sąnaudų sumažinimas būtų naudingas visai Graikijos visuomenei. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.2 punktą): Iki metų pabaigos reikėtų užbaigti iki galo įgyvendinti 2011 m. įstatymą dėl reglamentuojamų profesijų kartu su papildomomis liberalizavimo priemonėmis, įtrauktomis į Susitarimo memorandumą. Taip pat reikia veiksmingai įgyvendinti ES taisykles dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo. Iki rudens bus užbaigtas pasirinktų ekonomikos sektorių reguliavimo aplinkos patikrinimas ir juo remiantis bus panaikinami antikonkurenciniai ir pernelyg apsunkinantys teisės aktai. · Konkurencingas energetikos sektorius Graikija yra labai priklausoma nuo iškastinio kuro (šalies elektros energijos gamyboje daugiausia naudojamos rusvosios anglys). Dauguma salų lieka izoliuotos ir yra priklausomos nuo dyzelinių generatorių ir mazutu kūrenamų elektrinių. Bendras elektros energijos gamybos našumas yra vienas mažiausių Europoje. Energetikos sektoriuje dominuoja kelios mažo našumo valstybinės įmonės, kurios dar užima beveik monopolinę padėtį rinkoje. Perdavimo sistemos operatoriai vis tiek turi būti visiškai savarankiški vienas kito atžvilgiu. Pramonės sektoriaus vartotojai skundžiasi, kad jų konkurencingumui iškyla grėsmė, nes už energiją jie turi mokėti vieną didžiausių kainų Europoje. Elektros ir dujų tinklus reikia modernizuoti. Patobulinusi dujų saugojimo ir tiekimo tinklus, taip pat investavusi į naujus vamzdynų projektus, kuriais diversifikuojami dujų šaltiniai, Graikija galės pasinaudoti savo strategine geografine vieta ir užtikrinti patekimą į Europos dujų rinką. Kad būtų galima dideliu mastu įrengti vėjo energijos ir fotogalvaninius įrenginius, būtina, kad didžiųjų salų ir žemyninės Graikijos bei mažųjų salų elektros tinklai būtų tarpusavyje susieti. Taip pat svarbu tobulinti žemyninės Graikijos perdavimo tinklus, siekiant integruoti vietos rinkai skirtus atsinaujinančiosios energijos įrenginius ir sudaryti sąlygas didelio masto elektros eksportui į likusią Europą. Graikija yra natūralus didelio kiekio dujų, kurios gaunamos iš Kaspijos jūros ir rytinės Viduržemio jūros dalies telkinių, tiekimo kelias. Sutelkiant dėmesį į šią sritį ir finansuojant veiksmus šioje srityje, labai svarbios priemonės gali būti TEN-E programa ir pasiūlyta Europos infrastruktūros tinklų priemonė. Kad būtų lengviau pritraukti privačių lėšų tokioms investicijoms, būtina užtikrinti, kad energetikos sektorius būtų atviras ir veiktų ir kad nebūtų diskriminuojama, norint pasinaudoti jo infrastruktūra ir tinklais. Būtų galima pasitelkti tokius projektus kaip „Helios“ ir patekti į tikrai integruotą Europos atsinaujinančiosios energijos rinką ir kartu padėti atgaivinti Graikijos ekonomiką. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.2 punktą): Šiais metais privatizavus valstybines dujų ir elektros įmones, privačiojo sektoriaus investuotojams bus suteikta galimybė patekti į didžiulę naują rinką ir dar labiau sumažinti sąnaudas dėl buvusių valstybinių įmonių našumo. Atskyrus dujų ir elektros perdavimo sistemos eksploatavimą nuo gamybos ir tiekimo veiklos, padidės sektoriaus skaidrumas, o į rinką įžengus naujiems rinkos dalyviams, padidės konkurencija. Techninė pagalba padės reformuoti atsinaujinančiajai energijai skirtas Graikijos paramos schemas, pagerinti gausių Graikijos saulės ir vėjo energijos išteklių plėtojimo investicinę aplinką. · Veiksmingos transporto paslaugos Graikijos transporto sektoriuje įvyko svarbių pokyčių: įkurta geležinkelio reguliavimo įstaiga, atidaryta krovinių vežimo keliais rinka ir liberalizuota nemaršrutinio vežimo keleiviniais autobusais rinka. Tačiau dar daug ką reikia nuveikti. Dėl administracinių kliūčių ir blogo valdymo negalima veiksmingai eksploatuoti uostų ir oro uostų – tai turi neigiamą poveikį dviem svarbiausiems ekonomikos sektoriams: logistikos pramonės ir turizmo sektoriui. Oro uostų ir skrydžių valdymo atveju būtų galima gana greitai labai padidinti pajėgumus ir sumažinti operatorių sąnaudas – dėl to padidėtų atvykstančių turistų srautas. Vežimą geležinkelių transportu būtų galima pagerinti sukuriant ES keleivių vežėjų sistemą, pagal kurią jie galėtų įvažiuoti į Graikijos rinką, ir palengvinant tarptautinio krovinių vežimo procedūras. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.2 punktą): Reikėtų užbaigti rengti Transporto politikos dokumentą (terminas 2012 m. birželio mėn.), kuriame bus išdėstyta visam transporto sektoriui skirta strateginė reguliavimo sistema. Reikėtų atskirti Graikijos civilinės aviacijos administracijos reguliavimo ir eksploatavimo funkcijas ir skirti lėšų skrydžių valdymo įrangai modernizuoti, kvalifikuotiems skrydžių dispečeriams samdyti ir laiko tarpsnių skirstymo programinei įrangai pirkti. Reikėtų įsteigti nepriklausomą įstaigą, atsakingą už sutarčių, susijusių su keleivinio geležinkelių transporto paslaugomis, sudarymą. Reikėtų peržiūrėti sienos kirtimo procedūras ir susitarimus, kad būtų palengvinti krovinių srautai koridoriuje X, taip pat reikėtų panaikinti pasienio punktų uždarymą. · Sėkmingo privatizavimo programos įgyvendinimo užtikrinimas Antrojoje ekonominio koregavimo programoje išdėstytame 50 mlrd. EUR privatizavimo plane turėtų būti numatyta pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, į rinką įtraukti naujų dalyvių ir padidinti konkurenciją, taip pat padėti grąžinti valstybės skolą. Jeigu šis planas būtų įgyvendinamas vadovaujantis ilgalaike strategine vizija, juo taip pat turėtų būti padėti veiksmingesnio svarbiausių ekonomikos sektoriaus įmonių, kurios šiuo metu yra valstybinės, valdymo pagrindai. Reikalinga nuoseklesnė geležinkelių, uostų ir oro uostų reglamentavimo sistema, kadangi jie rengiami privatizuoti. Reglamentavimo sistema turėtų būti paaiškinti atitinkami viešųjų įstaigų ir infrastruktūrų valdytojų vaidmenys, garantuojama galimybė naudotis infrastruktūra be diskriminavimo, palengvinamas darnios transporto sistemos infrastruktūros vystymas ir užtikrinamas veiksmingas struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo naudojimas bei TEN-T prioritetų įgyvendinimas. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 2.1 punktą): Turėtų būti nustatyta patikima reguliavimo ir institucinė sistema, skirta su infrastruktūra susijusiam turtui, kurio pardavimas užtruko dėl techninių kliūčių ir netikrumo dėl sąlygų, kuriomis juo galima naudotis. Reikėtų atlikti išsamų valstybės nekilnojamojo turto aprašą. Valstybės žemės registracija taip pat turėtų būti paspartinta. Reikia užtikrinti, kad būtų gautos planuojamos pajamos, siekiant išvengti biudžeto finansavimo deficito, ir stiprinti privatizavimo tikėtinumą kaip skolos tvarumo priemonę. 2.2. Socialinio krizės poveikio problemos sprendimas Be pirmiau paminėtų trijų veiksmų sričių, sparčiai blogėjant socialinei padėčiai Graikijoje, reikia skubiai imtis veiksmų. Nuo krizės pradžios labai smarkiai išaugo nedarbas, ypač jaunimo, o skurdo lygiai yra nepriimtinai aukšti. Ekonominio koregavimo programos parengtos taip, kad būtų galima pakeisti šią padėtį pertvarkant ekonomiką, kad būsimas ekonomikos augimas ir užimtumas būtų naudingi visiems. Labai svarbu daryti tolesnę pažangą, siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti našumą, kad būtų atkurtas Graikijos ekonomikos konkurencingumas. Kartu su šiais būtinais veiksmais privaloma imtis griežtų priemonių, kad būtų užtikrintas socialinis teisingumas ir padedama pažeidžiamiausioms grupėms. Į šiuos svarstymus atsižvelgta rengiant programą, pavyzdžiui, peržiūrint socialines programas, siekiant įsitikinti, kad jos geriau pritaikytos gavėjams ir veiksmingai apsaugo pažeidžiamas grupes; užtikrinant, kad pensijos būtų mažinamos tikslingai ir kad būtų apsaugotos mažiausios pensijos; kovojant su sukčiavimu, susijusiu su socialinėmis išmokomis; mažinant sveikatos priežiūros sąnaudas, nepakenkiant priežiūros kokybei; didinant mokesčių sistemos sąžiningumą ir kovojant su mokesčių slėpimu. 2.2.1. Jaunimo darbo ir mokymosi skatinimas Komisija aktyviai bendradarbiauja su Graikijos valdžios institucijomis, kad nustatytų būdus, kaip spręsti ypač didelę jaunimo nedarbo problemą. Be kita ko, siekiama naujai pažvelgti į ES struktūrinių fondų naudojimą Graikijoje ir į tai, kaip padėti Graikijos valdžios institucijoms perskirstyti šias lėšas projektams, kuriuos vykdant per trumpiausią laiką bus pasiekta geriausių rezultatų, susijusių su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu. Rengiamas veiksmų planas, siekiant daugiausia dėmesio skirti aiškioms prioritetinėms tikslinėms grupėms ir politikos tikslams. Maždaug 200–250 mln. EUR finansavimą iš Europos socialinio fondo būtų galima perskirstyti pagal dabartines ES struktūrinių fondų programas, siekiant paremti priemones, kuriomis galima pasiekti greitų rezultatų, padedant darbo nerandančiam jaunimui. Šios priemonės galėtų apimti paramą, skirtą pirmajai darbo patirčiai įgyti arba gauti trumpalaikių darbų privačiajame sektoriuje arba vietos bendruomenėse; didesnių gamybinės praktikos arba stažuočių galimybių studentams ir absolventams suteikimą; persikvalifikavimo arba įgūdžių atnaujinimo skatinimą, įgyvendinant ekonomikos augimo ir vystymosi strategiją; verslumo, be kita ko, socialinio verslumo skatinimą ir studijų arba mokymosi laikotarpius užsienyje, pavyzdžiui, per „Leonardo“ ir „Erasmus“ programas. Veiksmai 2012 m.: Iki 2012 m. pabaigos reikėtų pabaigti rengti ir įgyvendinti jaunimo užimtumo, be kita ko, per mokymą ir verslumą, skatinimo veiksmų planą. 2.2.2. Aktyvi darbo rinkos politika Turėtų būti sustiprintos valstybinės užimtumo tarnybos, kad daugėjant bedarbių galėtų jiems pasiūlyti geresnes, individualiau pritaikytas paslaugas. Reikia veiksmingiau ir tikslingiau investuoti į aktyvios darbo rinkos politiką, siekiant remti ekonomikos, kurioje būtų užtikrinta daug darbo vietų, atsigavimą, ir sistemingiau vertinti aktyvios darbo rinkos priemonių veiksmingumą. Pirmenybę reikėtų skirti pažeidžiamiausioms grupėms (nekvalifikuotiems bedarbiams, mokyklos nebaigusiems asmenims, vyresnio amžiaus darbuotojams, ilgalaikiams bedarbiams, migrantams ir mažumų atstovams, ir t. t.). Plėtojant įgūdžius reikėtų stengtis nustatyti ir patenkinti tokius sektorių ir grupių poreikius, kurie gali tapti pagrindiniais būsimo ekonomikos augimo veiksniais. ES struktūriniais fondais galima remti įvairias trumpalaikio įdarbinimo schemas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama nepalankioje padėtyje esančioms grupėms. Taip galima užtikrinti laikiną ekonomikos atsigavimą ir galimybių labiausiai krizės paveiktiems asmenims plėtoti savo įgūdžius ir išlikti darbo rinkoje. Be to, Graikija galėtų pasinaudoti šiuo metu dar neišnaudotomis socialinės ekonomikos galimybėmis, pasitelkdama paramą, teikiamą iš Europos socialinio fondo, kurio lėšomis remiamas naujų darbo vietų kūrimas ir galima patenkinti didėjantį socialinių paslaugų poreikį. 2012 m veiksmai: Veiksmingiau naudoti turimus Europos socialinio fondo išteklius, kad būtų sukurta visu pajėgumu veikianti sistema, kuria siekiama remti socialinę ekonomiką ir socialines įmones, taip pat pagrindinius ekonomikos, kurioje būtų užtikrinta daug darbo vietų, atsigavimo veiksnius ir spręsti įvairius pažeidžiamų grupių integracijos poreikius. 2.2.3. Investicijos į švietimą ir mokymą Norint, kad ekonomikos augimas atsigautų ir būtų iki galo išnaudoti Graikijos konkurenciniai pranašumai, reikėtų didinti pradinio profesinio rengimo ir mokymo kokybę ir patrauklumą. Įmonės ir švietimo įstaigos turėtų būti skatinamos bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad po mokslų ir mokymo jaunimas turėtų ekonomikai reikiamų įgūdžių – galėtų įsidarbinti ir būtų verslūs. Ši iniciatyva taip pat turėtų apimti galimybę lanksčiai pereiti nuo bendrojo mokymo prie profesinio rengimo ir nuo pradinio profesinio rengimo ir mokymo prie tolesnio mokymosi ir aukštojo mokslo. 2.3. Modernios viešosios administracijos kūrimas Graikijos reforma turi prasidėti nuo viešojo administravimo modernizavimo. Šiuo metu šaliai trūksta gebėjimų įgyvendinti politiką, valdyti valstybės finansus, rinkti mokesčius, atverti rinkas konkurencijai, veiksmingai ir novatoriškai vykdyti viešuosius pirkimus, mokėti tiekėjams arba užtikrinti savo piliečiams, kad laiku būtų peržiūrimos teismo bylos. Sudėtingas ir neskaidrus visų lygių administravimas sudaro sąlygas korupcijai, kuri pakerta piliečių pasitikėjimą sistema ir neleidžia jai veiksmingai veikti. Išsprendus šias problemas, bus padėti naujų socialinių Graikijos piliečių ir valstybės santykių pagrindai, pagrįsti skaidrumu, pasitikėjimu ir solidarumu. Pasitikėjimo oficialiais statistiniais duomenimis atkūrimas – neatsiejama šių socialinių santykių dalis. 2.3.1. Viešojo administravimo reforma Graikijos viešosios tarnybos struktūra ir darbo metodai turi būti iš esmės pertvarkyti. Reikia aiškiai nustatyti, kas atsakingas už svarbiausias politikos sritis, kad būtų užtikrinta atskaitomybė ir atsakomybė už įvairius politikos aspektus nebebūtų išskaidyta įvairioms ministerijoms ir agentūroms. Kad būtų galima vykdyti sudėtingas reformas, reikia gebėti gerai koordinuoti ryšius tarp ministerijų. Reformos taip pat būtinos, siekiant pagerinti atskirų Graikijos ministerijų ir viešųjų tarnybų veikimą ir veiklos organizavimą. Visų darnumo ir veiksmingumo principų, nustatytų centrinio lygmens administravimo reformoje, turi būti laikomasi ir regionų bei vietos lygmenimis. ES akivaizdžiai remia Graikijos administracinę reformą, ypač per Europos socialinį fondą, iš kurio skirta 505 mln. EUR. Viešosios administracijos reforma yra pagrindinis antrosios ekonominio koregavimo programos aspektas[7]. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 2.6 punktą): aukšto lygio iniciatyvinė grupė, įkurta 2012 m. pradžioje administracinėms reformoms prižiūrėti ir kontroliuoti, turėtų pradėti kuo greičiau veikti ir atsiskaityti ministrui pirmininkui. Reikėtų nustatyti stabilią ministerijų ryšių koordinavimo struktūrą. Kiekvienoje ministerijoje turėtų būti sukurtos horizontalios struktūros, pagal bendras taisykles įgyvendinančios atitinkamas procedūras, susijusias su biudžetu / finansiniu auditu, vidaus kontrole ar žmogiškųjų išteklių valdymu. Nedelsiant reikėtų įgyvendinti regionų ir vietos lygmens administracinės reformos veiksmų planą ir jo priemones. Norint pasiekti greitų rezultatų, labai svarbu paspartinti iš ESF finansuojamos administracinės reformos programos vykdymą. 2.3.2. Mokesčių reforma, mokesčių administravimas ir valstybės finansų valdymas Graikijos mokesčių sistemą būtina skubiai pertvarkyti. Siekiant remti stabilumą ir augimą, būtų galima patobulinti tiek tiesioginių, tiek netiesioginių – įskaitant turto – mokesčių struktūrą. Dėl dideliu mastu taikomo atleidimo nuo mokesčių, specialių taisyklių ir lengvatinių režimų, taip pat dėl mokesčio bazės dydžio sumažinimo sistema tapo sudėtinga, sunku ją administruoti ir jos laikytis. Dėl sudėtingos šių atleidimo nuo mokesčių ir išimčių sistemos taip pat sudaromos sąlygos didelio masto mokesčių vengimui ir mokestiniam piktnaudžiavimui, mokesčių slėpimui ir korupcijai – taip valstybė praranda daug pajamų ir iškyla grėsmė įmonių gyvybingumui. Todėl mokesčių reforma taip pat turėtų būti gerinama mokesčių teisės aktų kokybė, mokesčių administravimas ir mokestinių prievolių laikymosi lygis. Siekiant gerinti Graikijos mokesčių administravimą, reikia nuolat stiprinti gebėjimą surinkti mokesčius, kuriuos turi sumokėti visi visuomenės sluoksniai. Kad būtų patobulinta valdymo sistema ir mokesčių administracijos savarankiškumas, reikėtų imtis veiksmingų priemonių. Gerinant nacionalinę biudžeto apskaitą, reikia nuolat daryti pažangą. Šių sričių trūkumai buvo svarbūs Graikijos fiskalinės padėties pablogėjimo veiksniai. Siekiant užtikrinti sąžiningą koregavimo naštos paskirstymą, taip pat svarbu gerinti mokesčių administravimą ir sustabdyti mokesčių slėpimą. Kita vertus, Graikijos mokesčių administracija turi skubiai grąžinti eksporto bendrovių sumokėtą 700 mln. EUR PVM. Sunkumų patiriančioms bendrovėms labai kenkia šių mokėjimų vilkinimas, kuris priklauso nuo atskirų mokesčių pareigūnų atliekamų auditų. Taip pat reikėtų didinti gebėjimą skaidriai valdyti valstybės lėšas ir kovoti su sukčiavimu bei korupcija. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 2.3 ir 2.4 punktus): Per ateinančius mėnesius reikėtų rūpestingai pasirengti visuotinei mokesčių sistemos reformai, kad ji būtų veiksmingesnė ir labiau skatintų ekonomikos augimą. Reikėtų dėti daugiau pastangų surenkant mokesčius, taip pat tikrinant labai turtingų asmenų padėtį, kartu reikėtų stengtis iš esmės supaprastinti teisinę ir procedūrinę apmokestinimo sistemą, pasinaudojant teikiama technine pagalba. Reikėtų priimti kovos su sukčiavimu strategiją, kuri apimtų valstybės pajamas ir valstybės išlaidas. 2.3.3. Sveikatos priežiūros ir pensijų sistemos reforma Kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų ir toliau visuotinai prieinamos ir pagerėtų jų kokybė laikantis daug griežtesnės biudžetinės drausmės, Graikija turi rasti būdų, kaip apriboti sąnaudas ir padidinti bendrą sistemos veiksmingumą. Tai turi būti daroma siekiant padidinti bendrą viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, be kita ko, panaikinant draudimo skirtumus ir mažinant sistemos valdymo ir administravimo susiskaidymą. Atsakingiau vartojant sveikatos priežiūros produktus ir naudojantis paslaugomis visų pirma bus galima sumažinti medicinos įrangos ir farmacijos produktų sąnaudas ir eikvojimą. Tą galima padaryti skaidresne ir profesionalia receptų sistema ir sveikatos priežiūros sektoriaus viešaisiais pirkimais (Graikija diegia e. receptų sistemą ir neseniai surengė pirmą farmacijos produktų e. aukcioną). Siekiant užtikrinti tvarią sveikatos priežiūros sistemą, reikės sugebėti patenkinti ilgalaikius žmogiškųjų išteklių poreikius, visų pirma daug dėmesio skiriant pirminės sveikatos priežiūros specialistų ir medicinos seserų mokymui ir išlaikymui. 2010 m. Graikija patvirtino vieną ambicingiausių pensijų reformų planų ES. Šios reformos sustiprins ilgalaikį Graikijos pensijų sistemos tvarumą. Kadangi per pastarąjį dešimtmetį gyvenimo trukmė gimimo momentu labai pailgėjo – 2010 m. vyrų gyvenimo trukmė buvo 78,4 metai, o moterų – 82,8 metai (atitinkami ES-27 skaičiai 2008 m.:76,4 ir 82,4 metai) – reformų procese turėtų būti aiškiai parodytas senėjimo poveikis sveikatos priežiūros ir pensijų sistemai. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 2.7 ir 2.8 punktus): Graikija turėtų parengti visapusį priemonių rinkinį, kad: i) sustiprintų sveikatos priežiūros sistemos valdymą ir sumažintų susiskaidymą bei administracines sąnaudas; ii) sumažintų farmacines išlaidas, keisdama vaistų kainodarą, receptų išrašymo sistemą ir kompensavimą, taip pat remdama nepatentuotus vaistus; iii) centralizuotų viešuosius pirkimus; iv) parengtų visuotinę vienodą e. sveikatos priežiūros sistemą, siekiant pagerinti sveikatos priežiūros sistemos kontrolę, skaidrumą ir veiksmingumą ir v) pateiktų žmogiškųjų išteklių planavimo priemonę, kuria būtų galima nustatyti ilgalaikius sveikatos sektoriaus darbo jėgos poreikius. Tai – būtini veiksmai, siekiant užtikrinti tikrą nacionalinę sveikatos priežiūrą, kuria garantuojamos sąžiningos, veiksmingos ir kokybiškos paslaugos ir išlaidos. Pensijų sistemos reforma turėtų būti užbaigta pertvarkant antrines ir papildomas pensijų sistemas ir kovojant su sukčiavimu, kuris susijęs su invalidumo pensijomis. 2.3.4. Teismų reforma Graikijos teismų administravimą taip pat reikia pertvarkyti, nes pagal tarptautinius standartus jis labai neveiksmingas. Asmenys ir įmonės turi būti tikri, kad teismų sistema numatys veiksmingus sprendimus ir užtikrins jų teises. Teismų sistemai būdingos sudėtingos procedūros, dėl kurių perdėtai vilkinamas bylų sprendimas (daug ilgiau už EBPO vidurkį), ir daug neišnagrinėtų bylų, nepaisant gana didelio skaičiaus teismų ir teisėjų, palyginti su Graikijos gyventojų skaičiumi. Antrojoje ekonominio koregavimo programoje nustatytomis teismų reformos priemonėmis galima labai prisidėti prie ekonomikos atkūrimo, skatinant privatų vartojimą, užsienio investicijas ir vidaus verslumą. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.5 punktą): Graikija turėtų stengtis: i) išspręsti šiuo metu teismuose neišnagrinėtas bylas (mokesčių, civilines ir komercines bylas); ii) raginti privačius asmenis ir įmones naudoti tokius alternatyvius ginčų sprendimo būdus, kaip tarpininkavimas, siekiant sumažinti teismo pareigūnų darbo krūvį; iii) pradėti taikyti naujas e. teisingumo taikomąsias programas; iv) peržiūrėti Graikijos civilinio proceso kodeksą ir v) priimti bei įgyvendinti kovos su korupcija strategiją. 2.3.5. Vidinio koordinavimo gerinimas Antrojoje ekonominio koregavimo programoje nustatyta visa darbotvarkė, kurią turi įgyvendinti Graikijos valdžios institucijos. Joje taip pat nurodyta reikiama „kritinė masė“, kad struktūrinės reformos procesas Graikijoje galėtų vykti savaime. Tačiau šiuo metu Graikijos vyriausybėje nėra pagrindinio reformų koordinavimo ir kontrolės centro. Toks mechanizmas bus reikalingas, norint stebėti reformų procesą ir sudaryti galimybę vyriausybei skaidriai ir veiksmingai kontroliuoti visą procesą. Tai būtų pagrindas, kuriuo remtųsi vyriausybė ir parlamentas, tikrindami procesą ir kuris padėtų ištaisyti bet kokį atsilikimą. Jis taip pat padėtų sukurti autonominį gebėjimą rengti ir įgyvendinti struktūrines reformas. Be to, siekiant pagerinti oficialių statistinių duomenų kokybę, teikiama techninė pagalba, šiai užduočiai vykdyti parengtas Bendras Graikijos statistikos veiksmų planas. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 5 punktą): Iki 2012 m. vidurio turėtų būti sukurtas ir visu pajėgumu veikti struktūrinių reformų kontrolės ir koordinavimo mechanizmas. 3. Europos Sąjunga gali padėti 3.1.1. ES fondų panaudojimas Galimybė gauti išteklių iš ES fondų suteikia didelį ekonominį impulsą[8]. 2007–2013 m. laikotarpiui iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo skirta daugiau kaip 20 mlrd. EUR, dar 21 mlrd. EUR – pagal bendrą žemės ūkio politiką. Tačiau panaudota mažiau kaip pusė struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų, o kiek tai susiję su kaimo plėtros lėšų įsisavinimu – padėtį taip pat galima gerinti. Tai reiškia, kad yra daug neišnaudotų pajėgumų, kaip galima padidinti paklausą ir investicijas bei per trumpą laiką užtikrinti užimtumą, kartu nustatant būsimo tvaraus ekonomikos augimo pagrindus. Kartu su Graikijos valdžios institucijomis Komisija nurodė keletą prioritetinių projektų, kuriais galima greitai paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Komisija taip pat pasiūlė rizikos pasidalijimo priemonę, kad paskatintų privačias investicijas į svarbiausius infrastruktūros projektus. Ši priemonė paskatins vykdyti tokius svarbius projektus, kaip greitkelių koncesijos ir didelės atliekų tvarkymo investicijos. 2012 m. veiksmai (plg. Susitarimo memorandumo 4.3 punktą): Graikija turėtų toliau dirbti ir siekti šių tikslų: įsisavinti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas, pateikti svarbių projektų paraiškas ir laipsniškai mažinti netikslinės de minimis valstybės pagalbos naudojimą. Reikėtų toliau stengtis paprastinti ES lėšų valdymą, šalinant nereikalingą administracinę naštą, kartu užtikrinant įgyvendinimo sistemos stabilumą. Techninis pasirengimas taikyti rizikos pasidalijimo priemonę turėtų vykti greitai, kad Europos Parlamentui ir Tarybai pasiekus politinį susitarimą, priemonę būtų galima taikyti kuo greičiau. Graikija turėtų užbaigti rengti susitarimą dėl reikiamo greitkelių koncesijų restruktūrizavimo, siekiant užtikrinti jų ekonominį gyvybingumą. Reikėtų greičiau padidinti projektų, kuriems vykdyti sudarytos sutartys (ypač 181 prioritetinio projekto), skaičių, kad jie būtų užbaigti iki 2015 m. pabaigos. 3.1.2. Techninė pagalba / Graikijos reikalų darbo grupė (GRDG) Europos Komisija per specialiai sukurtą Graikijos reikalų darbo grupę, kuri atsiskaito Pirmininkui J. M. Barroso, toliau padės Graikijai, rengdama ir teikdama techninę pagalbą, būtiną šioms svarbioms reformoms įgyvendinti. Darbo grupė jau glaudžiai bendradarbiauja su Graikijos valdžios institucijomis, kad nustatytų poreikius ir iš kitų valstybių narių ir tarptautinių organizacijų sutelktų šių sričių ekspertus: struktūrinių lėšų įsisavinimo, mokesčių administravimo / valstybės finansų valdymo, įskaitant kovą su sukčiavimu, kontrabanda ir korupcija, viešojo administravimo reformos, verslo aplinkos, teismų reformos ir sveikatos apsaugos reformos. Daug valstybių narių prisideda siųsdamos geriausius savo specialistus Graikijos valdžios institucijoms konsultuoti. Komisija rengs reguliarias antrosios ekonominio koregavimo programos įgyvendinimo ir specialios Graikijos reikalų darbo grupės veiklos ataskaitas. 4. Išvada Graikijos ekonomika nepasikeis per vieną naktį, tačiau svarbių žingsnių jau galima tikėtis 2012 m. Didelio masto struktūrinė reforma ir per daugelį metų susidariusio disbalanso korekcija užtruks, tačiau šiame komunikate nurodytais veiksmais turėtų būti sudarytos sąlygos ekonomikai atsigauti ir Graikijai tapti dinamiškesne, modernia, novatoriška, tvaria ir sąžininga valstybe. Problemų yra daug. Graikija turi pertvarkyti daug viešojo administravimo sričių ir padaryti šalį patrauklią investicijoms ir verslui. Ji turi iš esmės perorientuoti savo ekonomiką ir daugiausia dėmesio skirti veiklai, kuri grindžiama konkurencija ir didelės pridėtinės vertės novatoriškais produktais ir paslaugomis. Būtina reformuoti Graikijos darbo rinką, kad būtų sutelktas ir pagerintas žmogiškasis kapitalas, suteikta daugiau geresnių galimybių įsidarbinti ir atkurtas konkurencingumas. Užtikrinus veiksmingo ir svarbaus socialinio dialogo sąlygas, taip pat turėtų būti lengviau pasiekti sėkmingų reformos rezultatų. Graikija jau padarė didelę pažangą smarkiai sumažinusi savo fiskalinį disbalansą, sustabdydama išlaidas ir padidindama mokesčių pajamas. Antrojoje ekonominio koregavimo programoje numatyti tinkami tolesnio pertvarkymo reglamentavimo pagrindai. Jais remdamasi ir imdamasi ryžtingų veiksmų, kad užtikrintų tvarią valstybės deficito ir skolos padėtį ir paskatintų Graikijos ekonomikos potencialą, Graikija galės užversti netvarios politikos ir mažėjančio konkurencingumo laikotarpio puslapį. Iki galo įgyvendinus programą, be kita ko, panaudojant esamas ES paramos priemones, bus padėti būsimo ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos pagrindai, atkurtas pasitikėjimas Graikija tiek šalyje, tiek užsienyje, o labiausiai nukentėjusiems nuo krizės bus sudarytos sąlygos gyventi teisingesnėje visuomenėje. Galutinė šio proceso sėkmė priklauso nuo Graikijos. Likusios ES valstybės ir Europos institucijos akivaizdžiai parodė solidarumą krizės metu – jos skiria didžiulę finansinę paramą ir dalijasi patirtimi, kad paremtų šiuos pokyčius. Šiame komunikate akcentuojami svarbiausi veiksmai, kurių reikia imtis ateinančiomis savaitėmis ir mėnesiais, siekiant įrodyti, kad neigiamą situaciją galima pakeisti ir kad galima sulaukti visiems Graikijos piliečiams naudingų pokyčių. PRIEDAS Šiame priede Komisija pateikia išsamesnės informacijos apie ES lygmeniu teikiamos paramos mastą. – 1 skirsnyje apžvelgiamas krizės poveikis Graikijai. – 2 skirsnyje išsamiai aprašoma iš ES biudžeto teikiama finansinė parama ir paaiškinama, kaip bendrosios taisyklės pritaikytos prie specifinės Graikijos situacijos. – 3 skirsnyje paaiškinama, kaip vykdant pagrindinių sričių ES politiką galima paremti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Graikijoje ir išdėstoma, kaip Graikija gali išnaudoti šios politikos potencialą. Įgyvendinus antrosios ekonominio koregavimo programos struktūrines reformas bus sustiprinti visose šiose srityse pasiekti rezultatai, nulemsiantys ekonomikos pokyčius. 1. Krizės poveikis Graikijai Vertinant padėtį praeityje akivaizdu, kad dešimtmetį prieš krizę stebėtas stiprus vidutiniškai 4 % metinis Graikijos ekonomikos augimas buvo netvarus. Jis buvo grindžiamas našumo neatitinkančiu realaus darbo užmokesčio didinimu, pernelyg dideliu kreditų augimu, žemomis faktinėmis palūkanų normomis ir padrika fiskaline politika. Po trumpalaikiais rezultatais slypėjo daugelis rimtų Graikijos ekonomikos trūkumų, visų pirma mažas konkurencingumas ir našumas, nepalanki verslo aplinka, silpna privačiojo ir viešojo sektorių investavimo veikla, sudėtinga ir pasenusi mokesčių sistema ir neveiksminga teismų sistema. Per šį laikotarpį pavojingai didėjo disbalansas. Smarkiai išaugus paklausai ir esant silpnam išorės konkurencingumui sparčiai padidėjo išorės disbalansas. 2000–2009 m. konkurencingumas suprastėjo 10–20 %. Einamosios sąskaitos deficitas iki 2008 m. išaugo iki 14 % BVP. Fiskalinis disbalansas didėjo ir išliko aukštas, kadangi pernelyg didelės išlaidos nebuvo dengiamos didesnėmis pajamomis. Įvedus euro valdžios sektoriaus deficitas nuolat viršijo 3 % BVP, o 2009 m. deficitas šoktelėjo iki beveik 16 % BVP. Dėl šio disbalanso šalis tapo smarkiai pažeidžiama pasaulinio ekonomikos nuosmukio, smarkiai išaugo valdžios sektoriaus skola, kilo grėsmė Graikijos ekonomikos finansavimo pajėgumui. 2009 m. valdžios sektoriaus skola išaugo iki 129 % BVP, palyginti su maždaug 100 % 2000 m. Rinkoms praradus pasitikėjimą Graikijos ekonomikos ir vyriausybės gebėjimu apmokėti skolą, obligacijų pajamingumo skirtumai šoktelėjo iki rekordinio lygio ir tai paskatino valstybės skolos krizę. Problemos didėjo, o taisomųjų priemonių imtasi pavėluotai dėl to, kad vyriausybės biudžeto prognozės ir oficialioji Graikijos statistika neatskleidė tikrojo problemų masto. 2009 m. problemų mastą oficialiai pripažinus spalio mėn. darbą pradėjusiai vyriausybei, valdžios sektoriaus deficito prognozės buvo padidintos 6 procentiniais punktais nuo BVP. Spartaus ekonominio koregavimo pasekmes patiriančioje Graikijoje dabar labai gili recesija. Nuo krizės pradžios BVP nukrito daugiau nei 11 % ir, manoma, 2012 m. BVP toliau mažės. Iš dalies šį ekonominės veiklos susilpnėjimą neišvengiamai nulėmė netvarus ekonomikos augimas iki krizės. Vis dėlto išorės paklausa buvo silpnesnė nei tikėtasi, o ekonomikos krizę pagilino ir nepakankamai įgyvendinamos struktūrinės reformos, politinis ir socialinis nestabilumas bei likvidumo trūkumas dėl kapitalo nutekėjimo. Tai, ar iki 2014 m. bus galima atkurti teigiamą augimo normą, iš esmės priklauso nuo priemonių, kurių bus imtasi artimiausiomis savaitėmis ir mėnesiais. Krizė turėjo didžiulį socialinį poveikį. Per pastaruosius dvejus metus smarkiai išaugęs nedarbas dabar siekia 17,7 % (2011 m. metinis vidurkis). Naujausios prognozės rodo, kad prieš sumažėdamas nedarbas 2012 ir 2013 m. gali viršyti 20 %. Ilgalaikis nedarbas išaugo iki 9,1 % darbo jėgos ir nepanašu, kad tai aukščiausia riba. Graikija yra viena iš Europos šalių, kurioje bene smarkiausiai daugėjo namų ūkių, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Labiausiai nukentėjo jaunimas. 2011 m. lapkričio mėn. jaunimo nedarbas siekė 48 % ir buvo du kartus didesnis nei prieš dvejus metus. Trečiąjį 2011 m. ketvirtį maždaug 45 % 15–24 m. amžiaus bedarbių buvo ilgalaikiai bedarbiai, palyginti su 30 % prieš dvejus metus. Iki krizės Graikijoje skurdo rodiklis jau buvo vienas iš didžiausių ES, o gilus ekonomikos nuosmukis dar padidino skurdo lygį, socialinę ir būsto atskirtį bei smarkiai sumažino disponuojamąsias pajamas. Didėja šeimų su vaikais, jaunimo, taip pat vis daugėjančių neteisėtų migrantų benamystė ir tai dar labiau apsunkina padėtį. 2. Kaip ES remia Graikiją? 2.1. Pirmoji ir antroji ekonominio koregavimo programos – ekonominės reformos programos 2010 m. išaiškėjus tikram krizės mastui ES ir tarptautinė bendruomenė greitai ėmėsi veiksmų Graikijai padėti. Parama suteikta pagal dvi plataus užmojo ekonominio koregavimo programas, pagal kurias skirta didelė finansinė pagalba, su sąlyga, kad bus imtasi visapusiškų ilgalaikių priemonių valstybės finansams stabilizuoti, finansiniam stabilumui atkurti ir augimą skatinančioms struktūrinėms reformoms įgyvendinti. Pirmoji ekonominio koregavimo programa pradėta įgyvendinti 2010 m. gegužės mėn. ir pagal ją skirtiną paketą sudaro 110 mlrd. EUR, iš kurių išmokėta 73 mlrd. EUR. Dėl antrosios ekonominio koregavimo programos susitarta 2012 m. kovo mėn. ir ją, be pagal pirmąją programą neišmokėtų sumų, sudaro 130 mlrd. EUR paskolų paketas. Vykdant fiskalinį konsolidavimą pagal pirmąją ekonominio koregavimo programą jau pasiekta labai svarbių rezultatų. Nuo krizės pradžios įgyvendintos priemonės iš viso sudaro per 20 % BVP – tai vienas iš didžiausio masto kada nors ES šalyje vykdytų fiskalinių koregavimų. Priemonės griežtos, bet būtinos: sumažinti viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimai ir pensijos, padidinti mokesčiai, taip pat vykdytos darbo rinkos reformos, be kita ko, įvestas mažesnis už minimalųjį darbo užmokestis jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams. Siekiant plataus užmojo pirmosios ekonominio koregavimo programos tikslų įdėta nemažai pastangų, nors pažanga netolygi. Valdžios sektoriaus deficitas sumažintas nuo beveik 16 % BVP 2009 m. iki 9,25 % BVP pernai, o einamosios sąskaitos deficitas 2009–2011 m. sumažėjo 4 procentiniais punktais iki kiek daugiau nei 10 % BVP. Šiomis sąlygomis teikta valstybės pagalba Graikijos bankų sektoriui (kartu su Europos Centrinio Banko ir šalies centrinio banko intervencijomis) padėjo stabilizuoti Graikijos ekonomiką ir užtikrinti, kad sistema toliau veiktų ir būtų išvengta finansinio žlugimo, dėl kurio kiltų dar didesnė grėsmė visai šalies ekonomikai, ypač indėlininkams. Susitarimas dėl naujos plataus užmojo antrosios ekonominio koregavimo programos Graikijai pasiektas 2012 m. vasario mėn. 2013–2014 m. reikės tolesnių maždaug 5,5 % BVP siekiančių fiskalinio koregavimo priemonių, kad valstybės skola taptų tvaresnė. Vykdant fiskalinį koregavimą daugiausia bus mažinamos biudžeto išlaidos, kad būtų apribotas neigiamas poveikis potencialiam Graikijos ekonomikos augimui. Lėšos bus daugiausia taupomos racionalizuojant ir tikslingiau skiriant socialinės apsaugos išmokas, kartu užtikrinant pagrindinę labiausiai pažeidžiamų asmenų socialinę apsaugą. Antrojoje ekonominio koregavimo programoje daugiau dėmesio skiriama augimą skatinančioms struktūrinėms reformoms. Įgyvendinus per ateinančius mėnesius parengsimą augimui palankią mokesčių reformą mokesčių sistema supaprastės, padidės jos veiksmingumas, sumažės mokestinių prievolių vykdymo sąnaudos verslui ir fiziniams asmenims, bus panaikintos išimtys ir lengvatiniai režimai. Reforma palies visas tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo sritis (fizinių asmenų pajamų mokestį, pelno mokestį, PVM ir nekilnojamojo turto mokesčius, taip pat darbdavių socialines įmokas). Vykdant reformą ir išplėtus mokestines bazes bus galima sumažinti darbui taikomus aukštus ribinius mokesčių tarifus. Tai viena iš pagrindinių sričių, kuriose Komisija, bendradarbiaudama su TVF ir keliomis valstybėmis narėmis, teikia techninę pagalbą, kad padėtų Graikijos valdžios institucijoms pertvarkyti pasenusią sistemą ir ją pakeisti itin rezultatyvia, šiuolaikiška mokesčių sistema. Pasirodžius pirmiesiems kovos su mokesčių slėpimu ir teisingesnės mokesčių sistemos rezultatams bus lengviau užtikrinti platesnį koregavimo programos pripažinimą visuomenėje. Kuriant programas visuomet daug dėmesio buvo skiriama socialiniam teisingumui. Tai patvirtina pensijų sistemos reformos, kitos socialinės programos, darbo rinkos, sveikatos priežiūros sistemos reformos ir kovos su mokesčių slėpimu programos, kurias rengiant itin daug pastangų įdėta siekiant apsaugoti pažeidžiamiausias gyventojų grupes. Programa sukurta siekiant užtikrinti skolos tvarumą ir sukurti naują Graikijos ekonomiką. Jos tikslas – padėti Graikijai artimiausiais metais atgauti konkurencingumą ir greitai išspręsti nepriimtinai aukšto nedarbo problemą: sumažinti dabartines netvarias darbo sąnaudas ir kurti šiuolaikiškesnę, lanksčią darbo rinką. Prekių ir paslaugų rinkos taip pat bus pertvarkytos, kad padidėtų konkurencija ir kainų lakstumas ir kad būtų galima užtikrinti, kad dėl mažesnių sąnaudų būtų paskatintas visiems naudingas ekonomikos augimas. Įgyvendinant programą taip pat bus pertvarkyta verslo aplinka, pagerintos reglamentavimo sąlygos verslumui ir inovaciniams projektams – tai būtina sąlyga, kad Graikijos ekonomika atgautų dinamiką. 2.2. Iš ES biudžeto teikiama parama 2007–2013 m. laikotarpiu Graikija gavo ir toliau gaus didelę finansinę paramą iš ES biudžeto. ES lėšomis padedama skatinti daugelio šalies ūkio sektorių ekonominį atsinaujinimą ir sugrąžinti piliečius į darbą. Iš ES struktūrinių fondų galima panaudoti per 20 mlrd. EUR bendrą sumą – tai didžiulis Graikijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skirtas investicinis fondas. Lentelė. Kaip ES lėšomis padedama Graikijos ekonomikai ir visuomenei Finansavimo iš ES biudžeto šaltinis || Turimos ir išmokėtos sumos Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas || Skirta 20,2 mlrd. EUR; 8,4 mlrd. EUR jau išmokėta. Žemės ūkis: Tiesioginės išmokos ir rinkos intervencijos Kaimo plėtra || Maždaug 2,4 mlrd. EUR kasmet; 17 mlrd. EUR per visą laikotarpį. Skirta 3,9 mlrd. EUR; 1,7 mlrd. EUR jau išmokėta. Europos žuvininkystės fondas || Skirta 210 mln. EUR; 70 mln. EUR jau išmokėta. Mokslinių tyrimų bendroji programa || Paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus, Graikijos organizacijoms per visą laikotarpį gali būti skirta iki 1 mlrd. EUR. Konkurencingumo ir inovacijų programa || Iki šios Graikijos lėšų gavėjams išmokėta 14 mln. EUR. Mokymosi visą gyvenimą programa ir programa „Veiklus jaunimas“ || Skirta 188 mln. EUR, išmokėta maždaug 108 mln. EUR. Solidarumas ir migracijos srautų valdymas (SOLID) || Skirta 228 mln. EUR, išmokėta maždaug 70 mln. EUR. Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (mikrofinansų priemonė „Progress“) || 8,75 mln. EUR skirta pirmaeilėms paskoloms, o 0,8 mln. EUR – garantijoms Graikijos mikrokreditų teikėjui. Veiksmai, kurių jau imtasi Nors ES lėšų ekonomikos augimą skatinantiems projektams Graikijoje remti netrūksta, struktūriniais fondais dar nepasinaudojama visapusiškai. Tai nulemia įvairios administracinės kliūtys, kliudančios finansinei paramai pasiekti tuos realiosios ekonomikos sektorius, kuriems jos reikia. Kad išspręstų šią problemą, Komisija pasiūlė kelias konkrečias priemones, kuriomis supaprastinamas ir racionalizuojamas struktūrinių fondų lėšų valdymas, paspartinamas jų panaudojimas, kartu skatinant investicijas. Daugelis šių priemonių Graikijoje jau taikomos praktiškai ir duoda rezultatų. Langelis. Kaip Komisija padėjo Graikijai kuo naudingiau panaudoti ES struktūrinių fondų lėšas Komisija pateikė keletą pasiūlymų, kaip supaprastinti sanglaudos politikos įgyvendinimą ir suteikti jai daugiau lankstumo. Įsigaliojus šiems pakeitimams, panaikintos administracinės kliūtys investicijoms, tapo lengviau perplanuoti lėšas siekiant remti pagrindinius ekonomikos augimo prioritetus. Pasiūlyta 2008 m., įsigaliojo 2009 m. Komisija taip pat pasiūlė didinti išankstinį finansavimą padidinant išankstinius mokėjimus iš ES struktūrinių fondų finansuojamoms programoms. Tai užtikrino galimybes prioritetiniams projektams greičiau gauti lėšų – iš viso Graikijai išmokėta maždaug 1,5 mlrd. EUR išankstinių mokėjimų. Įgyvendinta 2009 m. Apatinė riba, nuo kurios projektus turi iš anksto patvirtinti Komisija, padidinta nuo 25 mln. iki 50 mln. EUR, todėl dabar lengviau pradėti įgyvendinti projektus, kartu užtikrinant, kad lėšos būtų leidžiamos tinkamai. Įgyvendinta 2010 m. birželio mėn. Komisija pasiūlė anksčiau iki 85 % padidintą ES bendro finansavimo normą, taikomą struktūrinių fondų finansavimui Graikijoje, dar padidinti 10 %. Dėl šio pokyčio pagrindiniams projektams bus skiriama didesnė parama iš ES biudžeto ir jie nebus vilkinami dėl Graikijos vykdomo fiskalinio konsolidavimo. Bendras padidintos bendro finansavimo normos ir papildomo padidinimo poveikis labai didelis – maždaug 958 mln. EUR iš visų struktūrinių fondų. Pasiūlyta 2011 m. rugpjūčio mėn., įsigaliojo 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pakeitė ES taisykles, kad būtų galima bendrai finansuoti įmonių apyvartinį kapitalą – tai gyvybiškai svarbi paskata MVĮ. Įgyvendinta 2011 m. lapkričio mėn. Šiuos teisės aktus dabar turi visapusiškai įgyvendinti Graikijos administracija. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos investicijų banku, kad būtų leista naudoti kelias struktūrinių fondų lėšomis remiamas finansines priemones, kaip antai, JEREMIE, verslumo fondą ETEAN ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“, kuriomis siekiama teikti reikiamus kreditus Graikijos MVĮ. Komisijai remiant neseniai sukurtas MVĮ garantijų fondas, kuriam iš struktūrinių fondų skirta 500 mln. EUR. Jam pradėjus veikti, bankams bus suteikta iki 1 mlrd. EUR papildomų likvidžių lėšų, kurias jie galės skolinti MVĮ. Labai svarbu nedelsiant užtikrinti, kad Garantijų fondas pradėtų veikti ir bendradarbiaudamas su EIB pradėtų teikti likvidumą realiajai ekonomikai. Pasiūlyta 2011 m., pasirašyta 2012 m. kovo mėn. Komisija pasiūlė sukurti rizikos pasidalijimo priemonę, kad būtų galima remti transporto, energetikos ir aplinkos sektorių didelio masto projektus. Paskolas remiant rizikos pasidalijimo priemonės lėšomis, bus galima užbaigti esamus investicinius projektus, parengti ir pradėti įgyvendinti naujus projektus. Taip galėtų būti remiami labai svarbūs projektai, kaip antai pagrindinės greitkelių koncesijos, apimančios 1 400 km Transeuropinio tinklo – ir svarbiausi atliekų tvarkymo projektai. Pasiūlyta 2011 m. spalio mėn., politinio pritarimo tikimasi 2012 m. gegužės mėn. Tolesni veiksmai Bendradarbiaudama su Graikijos valdžios institucijomis Komisija sudarė svarbiuose sektoriuose įgyvendinamų didelės investicinės vertės projektų sąrašą, į kurį įtrauktas 181 bendrai finansuojamas prioritetinis projektas. Šiems projektams iš ES struktūrinių fondų skirta maždaug 11,5 mlrd. EUR bendra suma. Siekiama matomų rezultatų, paskatinti ekonomiką, didinti konkurencingumą ir užimtumą. Sukurta speciali darbo grupė, bendradarbiaujanti su Graikijos valdžios institucijomis, kad nustatytų galimybes perskirstyti lėšas prioritetiniams projektams, kuriais, pavyzdžiui, siekiama mažinti jaunimo nedarbą ir remti MVĮ. Vis dar nebaigti keli šimtai svarbių 2000–2006 m. programavimo laikotarpio projektų, dėl to kyla grėsmė, kad šiems projektams skirtas lėšas gali tekti grąžinti į ES biudžetą. Graikijos valdžios institucijos nedelsdamos turi imtis veiksmų užtikrinti, kad šie projektai būtų baigti per sutartus terminus. Labai svarbu nedelsiant užtikrinti, kad MVĮ garantijų fondas pradėtų veikti visu pajėgumu ir pradėtų teikti likvidumą realiajai ekonomikai. Reikia nuveikti daugiau, kad būtų galima panaudoti lėšas, kurios buvo išmokėtos bankams, bet dar nėra perskolintos MVĮ. Padėtis šiuo požiūriu pasitaisytų baigus bankų rekapitalizaciją. Pasiekus gegužės mėn. numatytą oficialų susitarimą dėl rizikos pasidalijimo priemonės, reikia kuo greičiau pradėti rengtis šią priemonę naudoti. Finansavimą reikės skirti atsižvelgiant į esamus struktūrinių fondų asignavimus, todėl tai turėtų būti didelio sverto poveikio priemonė. Priemonę valdys EIB, o Komisija įsipareigojusi kuo greičiau nustatyti jos veiklos sąlygas sudarydama bendradarbiavimo susitarimą su EIB. Be to, Graikija naudojasi Europos mikrofinansų priemone „Progress“. Neseniai pasiektas susitarimas pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ suteikti garantiją Graikijos mikrokreditų teikėjui, bankui „Pancretan Cooperative Bank Ltd (PCB)“. Todėl PCB galės labai mažoms Graikijos įmonėms suteikti 6 mln. EUR vertės mikropaskolų (daugiausia finansuojant besikuriančias įmones ir naujus skolininkus). Tikimasi, kad suteikus papildomą 8,75 mln. EUR neviršijančią pirmaeilę paskolą, PCB galės patenkinti daugelio labai mažų įmonių, kurioms kyla sunkumų gauti finansavimą dėl Graikijos bankų sektoriaus taikomų sugriežtintų kreditavimo sąlygų ir tinkamumo reikalavimų, poreikius. Manoma, kad iš šios pirmaeilės paskolos, kurios sverto rodiklis – 1,5 karto, bus suteikta iki 13 mln. EUR mikropaskolų labai mažoms įmonėms. Imtasi priemonių siekiant supaprastinti Graikijos administracijos procedūras ir paspartinti projektų atranką bei įgyvendinimą. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į Susitarimo memorandumą, racionalizuotos ir sutrumpintos archeologinių leidimų ir aplinkosaugos leidimų išdavimo procedūros. Vis dėlto dar daug ką reikia nuveikti siekiant paspartinti struktūrinių fondų lėšų panaudojimą ir kuo labiau padidinti jų poveikį: panaikinti administracines kliūtis ir racionalizuoti valdymą, kartu užtikrinant geresnį visų susijusių ES bendrai finansuojamų intervencijų derinimą ir sąveiką. Priėmus reikalingus teisės aktus, kuriais siekiama sutrumpinti ir supaprastinti konkursų ir žemės ekspropriacijos procedūras, paspartės ES bendrai finansuojamų projektų įgyvendinimas. Jau susitarta dėl kelių tolesnių procedūrų supaprastinimo priemonių, pavyzdžiui, dėl naujų projektų įgyvendinimo paspartinimo ir mokėjimo procedūros racionalizavimo. Pakeistos procedūros pradedamos taikyti nuo balandžio mėn. 2.3. Kita iš ES biudžeto teikiama parama Graikijai Iš ES biudžeto remiant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Graikijoje neapsiribojama struktūriniais fondais. Yra daug kitų ES programų, kurios svarbios modernizuojant Graikijos ekonomiką, suteikiant galimybių kurti darbo vietas ir gerinant šalies konkurencingumą. Žemės ūkis, kaimo plėtra ir žuvininkystė Graikijos ūkininkai per metus gauna maždaug 2,4 mlrd. EUR tiesioginių išmokų, be to, maždaug 70 mln. EUR skiriama su rinka susijusioms išlaidoms padengti. 3,9 mlrd. EUR taip pat galima skirti kaimo vietovių plėtrai paremti. Kaip ir struktūrinių fondų atveju, EŽŪFKP bendro finansavimo norma Komisijos pasiūlymu padidinta 10 %. Dėl to bus sutaupyta maždaug 567 mln. EUR šalies biudžeto lėšų. Iki 2011 m. gruodžio mėn. kaimo plėtrai paremti jau išmokėta 1,7 mlrd. EUR. Šios lėšos padeda per 8 000 jaunų Graikijos kaimo vietovių gyventojų įsteigti ūkius. Šios lėšos panaudotos siekiant paremti kaimo vietovių ekonomikos augimą tiesiogiai investuojant į žemės ūkio sektorių, taip pat į žemės ūkio produktų perdirbimą ir rinkodarą. Iš šių lėšų taip pat remiama būtina žemės ūkio ekonomikos diversifikacija, pavyzdžiui, skatinamas turizmas, smulkusis verslas ir aplinkos apsauga. Europos žuvininkystės fondo lėšomis padedama kurti naujas darbo vietas, daugiausia akvakultūros ir perdirbimo sektoriuose. Fondo lėšomis remiamas vietos plėtros strategijų įgyvendinimas tiek salose, tiek žemyninės Graikijos pakrančių rajonuose, visų pirma atokiose vietovėse, kur nedarbo lygis aukštas. ES finansavimas padeda išlaikyti ir plėtoti darbo vietas, nes juo remiama ekonominės veiklos diversifikacija ir skatinama gerinti pakrančių aplinkos kokybę, pavyzdžiui, remiamas ekologinis turizmas bei gamtos ir architektūros paveldo apsauga. Moksliniai tyrimai, inovacijos ir verslumas ES parama Graikijai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje teikiama kompensuojant patirtas išlaidas Graikijos organizacijoms, dalyvaujančioms Mokslinių tyrimų, ir technologinės plėtros septintojoje bendrojoje programoje. 2007–2011 m. Graikijos organizacijoms iš viso skirta 622 mln. EUR ir dar keli šimtai milijonų gali būti skirti iki 2013 m. paskelbus numatytus kvietimus teikti pasiūlymus. Graikijos organizacijos ypač sėkmingai dirba informacinių ir ryšių technologijų srityje, joms iš viso skirta maždaug 211 mln. EUR. Iš šių lėšų bus remiami pažangiausi moksliniai tyrimai, kurie padeda didinti Graikijos ekonomikos konkurencingumą pažangiųjų technologijų sektoriuose. Graikijos mokslo tyrėjams taip pat skirta maždaug 50 mln. EUR programos „Marie Curie“ lėšų. Tai suteikė galimybių Graikijos mokslo tyrėjams bendradarbiauti su savo kolegomis kitose Sąjungos šalyse ir į Graikiją pritraukti geriausių tyrėjų. 2007–2011 m. Graikijos lėšų gavėjai taip pat gavo per 14 mln. EUR dotacijų iš Verslumo ir inovacijų programos. Šios lėšos panaudotos nemokamas paslaugas Graikijos įmonėms teikiantiems Europos įmonių tinklo centrams Graikijoje kurti ir įvairiems projektams, kuriais ekonomikos augimas skatinamas ekologinėmis inovacijomis, remti. Iš II programos „Pažangi energetika Europai“ Graikijos lėšų gavėjams skirta 10 mln. EUR dotacijų, skirtų projektams, kuriais šalinamos atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo technologijų įsisavinimo rinkoje kliūtys. Be to, Graikijos projektų rengėjai gali naudotis Europos efektyvaus energijos vartojimo fondo siūlomais finansiniais produktais, skirtais energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos investiciniams projektams miestuose ir regionuose. Švietimas Graikijos švietimo sistemos reformai ir kovai su jaunimo nedarbu Europos socialinis fondas teikia plataus masto paramą, be to, Graikijos piliečiai ir organizacijos gauna nemažą paramą iš Europos mokymosi visą gyvenimą programos. Per visą laikotarpį Graikijos organizacijos gaus maždaug 165 mln. EUR; jau skirta per 94 mln. EUR stipendijų studentams, mokytojams ir dėstytojams, kad jie galėtų studijuoti ir ugdyti įgūdžius kitose šalyse. Vien tik 2009–2010 m. programoje dalyvavo beveik 8 000 studentų ir mokytojų. Įgyvendinant programą taip pat sudarytos palankesnės sąlygos bendradarbiauti Graikijos ir kitų valstybių narių švietimo ir mokymo įstaigoms ir tai padės plėtoti Graikijos švietimo sistemą. Keli tūkstančiai jaunų žmonių dalyvavo programos „Veiklus jaunimas“ finansuojamuose projektuose, tai jiems suteikia daugiau įsidarbinimo ir judumo galimybių. Per visą laikotarpį Graikijai bus galima skirti maždaug 23 mln. EUR programos lėšų, iš kurių jau išmokėta 13,6 mln. EUR. Vidaus reikalai Komisija skiria didelę finansinę paramą prieglobsčio, migracijos ir sienų valdymo sistemoms, taip pat didelių neteisėtų migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautų sukeltoms humanitarinėms pasekmėms šalinti. Graikija šioje srityje priėmė du planus: Migracijos ir prieglobsčio valdymo veiksmų planą, kuriame nustatyti konkretūs veiksmai siekiant pašalinti prieglobsčio ir grąžinimo sistemos trūkumus, ir vadinamąjį Šengeno ir Graikijos veiksmų planą, kuriame nustatyti konkretūs veiksmai siekiant pašalinti sienų valdymo trūkumus. Visose susijusiose srityse padaryta pažanga, nors ir netolygi. Dabar svarbu dirbti toliau įtvirtinant pasiektus rezultatus. Patikima ir veiksminga Graikijos migracijos ir prieglobsčio politika – svarbi visoms ES šalims. Graikija yra viena iš pagrindinių Solidarumo ir migracijos srautų valdymo (SOLID) programos lėšų gavėjų. 2010–2012 m. laikotarpiui Graikijai iš viso buvo skirta 228 mln. EUR siekiant padėti šaliai įgyvendinti veiksmingą išorės sienų kontrolę, užtikrinti neteisėtų migrantų grąžinimą ir įtvirtinti patikimą prieglobsčio politiką. Svarstomos priemonės, kaip padėti geriau panaudoti šias lėšas, be kitų dalykų, padidinant bendro finansavimo normą. 2.4. Techninė pagalba. Graikijos reikalų darbo grupė (GRDG) Be finansinės paramos iš ES biudžeto, ES Graikijos valdžios institucijoms taip pat teikia nemažą techninę pagalbą. 2011 m. liepos mėn. Graikijos vyriausybės prašymu, Komisija sudarė Graikijos reikalų darbo grupę, kad suteiktų techninę pagalbą Graikijos valdžios institucijoms, padėtų joms įgyvendinti ekonominio koregavimo programas, paremtų Graikijos administracijos modernizavimą ir pagerintų ES lėšų panaudojimą[9]. Darbo grupė remia Graikiją perteikdama atitinkamą valstybių narių, Europos ir tarptautinių organizacijų patirtį. Nuo pat įkūrimo darbo grupė dalyvauja rengiant ir vykdant techninės pagalbos projektus. Šiuo metu ji bendradarbiauja su Graikijos valdžios institucijomis dėl daugiau kaip 20 techninės pagalbos projektų 9 skirtingose politikos srityse. Kai kurie iš šių projektų jau įgyvendinami, o nemažai kitų parengti įgyvendinti. Be to, vyksta tiriamosios diskusijos dėl kelių kitų projektų. Per pirmuosius savo darbo mėnesius GRDG, be kitų dalykų, koordinavo iš viso 200 darbuotojo darbo dienų atitinkančių trumpalaikių nacionalinių mokesčių administracijų ekspertų komandiruočių Atėnuose, kurių metu teikta techninė pagalba, surengti mokymai ir seminarai, taip pat apie 20 susitikimų įvairiais mokesčių administravimo klausimais. Komisija taip pat sudarė susitarimą su TVF dėl didesnės techninės pagalbos teikimo valstybės finansų valdymo ir pajamų administravimo srityje, pagal kurį iki 2013 m. gruodžio mėn. prisidedama finansuojant tris reziduojančius patarėjus (2 pajamų administravimo ir 1 valstybės finansų valdymo srityje) ir maždaug 900 dienų trumpalaikių komandiruočių. Teikiant šią techninę pagalbą dėmesys bus skiriamas kelioms programos sėkmę lemiančioms sritims. Ją teikiant bus skatinama patikima ir tvari reguliavimo aplinka, kurioje įmonės gali skatinti augimą, ir proporcingai bei nuosekliai sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Šia techninės pagalbos programa taip pat siekiama pagerinti gebėjimą veiksmingai ir teisingai įgyvendinti teisinius ar administracinius reikalavimus, remti mokesčių administravimo reformą ir kovą su mokesčių slėpimu bei sukčiavimu, valstybės finansų valdymo reformą ir viešojo administravimo reformą. Įgyvendindama specialų veiksmų planą (JOSGAP), ES taip pat padeda Graikijai kurti nepriklausomą sustiprintą nacionalinę statistikos instituciją, daugiausia dėmesio skirdama aukštos kokybės valstybės finansų statistiniams duomenims. Pagal planą taip pat numatyta parama įvairioms kitoms statistikos sritims ir nacionalinės statistikos institucijos organizacijos atkūrimui. Paskirtas aukšto lygio reziduojantis patarėjas ir užtikrinta nuolatinė ekspertų techninė pagalba valstybės finansų srityje, o prireikus – nacionalinių sąskaitų ir kitose statistikos srityse. Šie patobulinimai, kurių įgyvendinimą palengvino nauja nacionalinės statistikos institucijos valdymo struktūra, jau davė teigiamų rezultatų – Eurostatas patvirtino tris vienas po kito pateiktus pranešimus apie deficitą ir skolą. Reikia įtvirtinti padarytą pažangą ir sustiprinti Graikijos statistikos specialistų gebėjimus. 3. Pagrindinių sričių politikos įgyvendinimas siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas 3.1. Struktūrinėmis reformomis remiamos įmonės ir investicijos Norint išnaudoti Graikijos prekių ir paslaugų rinkų potencialą reikės tvarių pastangų ir tvirtos politinės valios, kad būtų pašalintas painus sudėtingų teisės aktų ir neveiksmingų administracinių struktūrų raizginys. Pernelyg griežtos norminamosios taisyklės ir atgrasi kontrolė nulemia uždaras rinkas ir vangią konkurenciją. Šie veiksniai padeda suprasti, kodėl tarptautiniuose reitinguose Graikijos verslo sąlygų palankumas ir korupcija nuolat įvertinami taip prastai. Kad pasiektų gerų rezultatų, Graikijos vyriausybė turėtų ginti verslo reikalus ir verslą traktuoti veikiau kaip partnerystės, o ne rizikos šaltinį. Verslo įmonės, savo ruožtu, privalo už šį pasitikėjimą atsilyginti laikydamosi reguliavimo ir mokestinių reikalavimų. Yra daug akivaizdžių, nors ir nelengvų, priemonių, kuriomis Graikijos valdžios institucijos gali pagerinti sunkias sąlygas, kuriomis dabar veikia šalies verslo įmonės. Kai kurioms iš šių reformų įgyvendinti prireiks laiko. Vis dėlto anksti ir ryžtingai ėmusis veiksmų, bus aiškiai parodyta, kad Graikija pasirengusi sudaryti palankesnes sąlygas verslui. Patikslintame Susitarimo memorandume išdėstyti įsipareigojimai yra geras pagrindas šiai reformai, kurią vykdant reikės iš esmės pertvarkyti viešąjį administravimą, kad jis ne trukdytų Graikijos verslui, bet jam padėtų. Reformos procesas gali toliau būti tęsiamas srityse, kurioms nedelsiant reikia reformų, pavyzdžiui, eksporto, muitų ir viešųjų pirkimų. Palengvinti ir skatinti eksportą Tradiciškai Graikijos ekonomika yra mažiau atvira nei daugelio kitų panašaus dydžio ekonomikos šalių: ji importuoja (33 % BVP) daugiau nei eksportuoja (22 % BVP), o skirtumą finansuoja skolindamasi. Šalis dabar turi imtis veiksmų savo ekonomikai subalansuoti ir gerai veikiančio eksporto sektoriaus kilimui paremti. Galima greitai panaikinti administracines procedūras ir kliūtis, kurios bereikalingai apsunkina krovinių vežimą į kitas šalis. Dabartinė eksporto ir muitinės formalumų įforminimo procedūra įmonėms kelia didelių keblumų ir – beveik akivaizdu – neskatina daugelio mažesnių potencialių eksportuotojų ieškoti galimybių užsienio rinkose. Norint įforminti eksportą reikia gauti bereikalingus sertifikatus ir dokumentus, kurių reikalauja daugelis įvairių ministerijų ir agentūrų. Graikijoje kroviniai muitinėje įforminami vidutiniškai per 20 dienų, palyginti su 10 dienų ES vidurkiu. 90 % Graikijos eksportuojamų prekių krovinių turi būti patikrinti atliekant fizinį ir dokumentų patikrinimą, palyginti su 5 % ES vidurkiu. Greitai pašalinus neveiksmingus dokumentų reikalavimus ir pertvarkius muitinės procedūras galima panaikinti daugelį šių vaidinamųjų grynųjų sąnaudų. Dedamos pastangos, kurias papildo techninė pagalba, racionalizuoti ir automatizuoti eksporto ir muitinės formalumų įforminimą. Šią problemą reikėtų išspręsti nedelsiant. Šias pastangas turėtų paremti vyriausybės strategija, visų susijusių ministerijų ir agentūrų reforma ir veiklos derinimas, kad eksportuotojams būtų lengviau išplėsti savo prekybos strategiją užsienio rinkose. Visų pirma turėtų būti sudarytos sąlygos naujiems eksportuotojams ieškoti galimybių perspektyviose rinkose. Prekių eksportas ir produktų gamyba yra trumpalaikis prioritetas, susijęs su tuo, kad tradiciškai Graikijos ekonomikoje vyrauja MVĮ ir žemės ūkio produktų perdirbimo veikla, o tolesnėmis vidutinio laikotarpio iniciatyvomis turėtų būti siekiama didinti paslaugų eksportą ir šalies turizmo sektoriaus potencialą. Konkurencija ir patekimas į rinką Graikijai bus naudinga turėti konkurencingesnes rinkas ir užtikrinti mažiau diskrecinę viešąją paramą. Pavyzdžiui, didesnė konkurencija energijos rinkose bus naudinga vartotojams, padidins tiekimo saugumą ir padės pasiekti aplinkos tikslus. Panašiai konkurenciją reikia skatinti ir farmacijos sektoriuje, nepatentuotų vaistų rinkoje – taip būtų gaunami pigesni generiniai produktai ir tai padėtų kontroliuoti sveikatos biudžetą. Tikslingai vykdant valstybės pagalbos politiką galima paremti Graikijos ekonomikos atsigavimą, kartu iki minimumo sumažinant pagalbos naštą valstybės ištekliams, jeigu valstybės lėšos bus išleidžiamos tose srityse, kurių veikla skatinamas ilgalaikis augimas ir darbo vietų kūrimas. Graikijos vyriausybė sutiko įkurti centrinį padalinį, kuris kontroliuos ir tikrins valstybės pagalbą prieš pranešdamas apie galimas pagalbos priemones Komisijai. Komisija Graikijos valdžios institucijoms gali skirti reikiamą techninę pagalbą ir padėti pasiekti šį tikslą. Siekiant sudaryti daugiau galimybių patekti į rinkas, paskatinti konkurenciją ir konkurencingesnę kainodarą, imamasi svarbių iniciatyvų. Visapusiškai taikant 2011 m. įstatymą dėl reglamentuojamų profesijų (įstatymas 3919/2011) galima atsisakyti daugelio ribojamųjų nuostatų, reglamentuojančių teisę ar būdą vykdyti profesinę veiklą. Šis įstatymas dabar įgyvendinamas, o pasiūlymai įvesti apribojimus dėl viešojo intereso nuodugniai tikrinami. Darbo grupė derina techninę pagalbą ir Graikijos valdžios institucijoms teikia teisinių žinių, kaip pritaikyti antrinės teisės aktus, kuriais remiamas reglamentuojamų profesijų liberalizavimas, analizuoti šių priemonių poveikį ir peržiūrėti tam tikrų profesijų, visų pirma teisininkų, organizaciją. Rudenį turėtų būti baigta nuodugniai tikrinti kelių pagrindinių sektorių politikos reglamentavimo pagrindus. Tai turėtų būti pagrindas imtis teisėkūros veiksmų, kuriais 2013 m. pradžioje būtų panaikintos konkurencijai ir kainų lankstumui kliudančios reglamentavimo nuostatos. Skaidrios ir veiksmingos viešųjų pirkimų rinkos Graikijos viešųjų pirkimų rinkos yra itin neveiksmingos ir trukdo tiek viešiesiems pirkėjams, kurie negali pirkti viešosioms paslaugoms teikti reikalingų prekių ir paslaugų, tiek prekių teikėjams ir paslaugų tiekėjams. Konkurso procedūros yra lėtos, brangios, neskaidrios, o pirkimų rezultatai pagal jas – prasti. Procedūros dažnai sustabdomos dėl bylinėjimosi. Viešieji pirkimai išskaidyti: jie vykdomi dėl daug mažų sutarčių, o juos rengia daugybė perkančiųjų subjektų, kurie nesugeba apibrėžti savo poreikių ir veiksmingai vykdyti procedūrų. Graikijos vyriausybė ėmėsi įgyvendinti nuoseklią plataus užmojo darbotvarkę, kad pertvarkytų Graikijos viešųjų pirkimų teisės aktus, struktūras ir praktiką. Reikės supaprastinti taisykles, sukurti viešųjų pirkimų priežiūros įstaigą, daugiau naudotis specializuotomis perkančiosiomis įstaigomis ir bendrosiomis sutartimis, plačiau taikyti naujus viešųjų pirkimų metodus, taip pat sukurti visiems viešųjų pirkimų pasiūlymams skirtą portalą, kurti e. viešųjų pirkimų sprendimus ir daugiau dėmesio skirti interesų konfliktui. Graikijos vyriausybė įsipareigojo iki 2012 m. vidurio paskelbti visapusiškos viešųjų pirkimų teisės aktų ir administravimo reformos veiksmų planą. Europos Komisija rems šį svarbų projektą teikdama techninę pagalbą. Mažinti administracinę naštą ir taikyti geresnio reglamentavimo praktiką Graikijos teisės aktai dažnai parengti atsižvelgiant į vieną sektorių pakankamai neįvertinus bendro poveikio suinteresuotosioms šalims ir verslui. Graikijos verslo atstovai pateikia daug pavyzdžių, kai taisyklės ir administracinė tvarka nulemia neproporcingas išlaidas ar apribojimus. Netrūkus priimsimu geresnio reglamentavimo įstatymu bus užtikrinta griežtesnė drausmė kuriant naujas taisykles: bus mažinama komercinius sandorius apsunkinanti administracinė našta, o naujoms teisėkūros iniciatyvoms bus taikomi geresnio reglamentavimo metodai. Įsipareigojimas Finansų ministerijoje sukurti direktoratą, atsakingą už bendrą struktūrinių reformų planavimą, valdymą ir priežiūrą, suteikia galimybę įgyvendinant naują augimo strategiją sutelkti dėmesį į verslą ir įmones. Jis gali tapti viso reformų proceso varomąja jėga. Reikia nedelsiant sukurti ir paremti šį reformų valdymo padalinį. Palengvinti naujas investicijas Investicijos į naujus įrengimus ar projektus vilkinamos ir brangiai kainuoja dėl daugelio reglamentavimo ir administracinių kliūčių, susijusių su daugybe valdžios institucijų. Dažnai nurodoma, kad investuoti kliudo žemės naudojimo planavimo ir aplinkosaugos leidimų išdavimo taisyklės. Labiausiai nukenčia energetikos (visų pirma atsinaujinančiosios energijos), platinimo, logistikos ir transporto sektoriuose veikiančios įmonės. Dėl daugelio teisės aktų stabdomojo poveikio, pagrindinių administracijos tarnybų darbuotojų ar kompetencijos trūkumo ir kitų panašių veiksnių problemos kaupiasi tiek administracinių, tiek teisinių ginčų etape. Graikijos vyriausybė įsipareigojo įgyvendinti kelis naujus įstatymus, kad paspartintų tam tikras kai kurios profesinės ir gamybos veiklos leidimų, taip pat aplinkosaugos leidimų projektams ir veiklai vykdyti išdavimo procedūras. Netrukus bus peržiūrėta ir ekspropriacijos tvarka, kuriai buvo taikomos sudėtingos administracinės ir teismo procedūros. Dėl su teismų reforma susijusių pokyčių paspartės teismo procesas ir sumažės arba visai neliks neišnagrinėtų bylų. Graikijos vyriausybė taip pat ėmėsi priemonių, kad palengvintų naujų įmonių steigimą. Vis dėlto procedūras galima dar labiau racionalizuoti. Be to, investicijas bus lengviau skatinti sudarius žemės registrą. Iš ES struktūrinių fondų jau skirta 83 mln. EUR, kad būtų sukurta galiojančių nuosavybės teisių skaitmeninio registravimo ir valstybės nuosavybės teisių tvirtinimo IT struktūra, be kita ko, apimanti miškų ribų nustatymą ir miesto vietovių hipotekos įstaigų popieriuje registruotų galiojančių teisių skaitmeninį registravimą. Susitarimo memorandume dėl žemės registro nustatyti konkretūs tikslai ir numatyta iki 2020 m. sudaryti išsamų kadastrą ir visoje šalyje įsteigti išimtinai veikiančias kadastro tvarkymo įstaigas. Komisija rems Graikijos valdžios institucijų pastangas laikytis pirmiau nurodyto tvarkaraščio siekiant sudaryti žemės registrą, nes jis užtikrina saugumą ir gali padėti pritraukti investicijų. Nors siekiant pašalinti administracines kliūtis investicijoms, jau imamasi arba planuojama imtis nemažai pavienių priemonių, šias kliūtis būtų galima šalinti vykdant sisteminį suderintą projektą. Padėti verslui vykdant mokesčių reformą Pažanga vykdant mokesčių administravimo reformą ir reikiamas mokesčių teisės aktų reformas taip pat smarkiai pagerintų verslo aplinką Graikijoje. Labai svarbu kovoti su mokesčių slėpimu norint sudaryti vienodas sąlygas tiems ekonominės veiklos vykdytojams, kurie vykdo mokestines prievoles ir kurie nukenčia dėl nesąžiningos mokesčius ir socialines įmokas mokėti vengiančių subjektų konkurencijos. Antrajai ekonominio koregavimo programai skirtame Susitarimo memorandume pateikta nemažai nuostatų, kuriomis siekiama kurti šiuolaikišką, į mokesčių mokėtojų poreikius atsižvelgiančią ir veiksmingą mokesčių administraciją. Šias pastangas parems techninė pagalba, teikiama pagal TVF ir ES veiksmų planą ir apimanti devynias Graikijos valdžios institucijų nurodytas sritis (auditą, skolų surinkimą, ginčų sprendimą, stambius mokesčių mokėtojus, daug turto turinčius asmenis ir dideles pajamas gaunančius savarankiškai dirbančius asmenis, rizikos ir pajamų analizę, paslaugas mokesčių mokėtojams, registravimą, dokumentavimą ir mokėjimo vykdymo užtikrinimą, organizavimą bei valdymą). Supaprastinus mokesčių teisės aktus, be kita ko, bus svariai prisidėta prie bendrų pastangų sėkmės. Vykdant veiksmus šioje srityje galima pasiremti pagal pirmosios ekonominio koregavimo programos susitarimo memorandumą priimtu sprendimu panaikinti Sąskaitų ir įrašų kodeksą jį pakeičiant daug paprastesniais teisės aktais, kadangi pagal dabartines taisykles sunku praktiškai užtikrinti prievolių laikymąsi, trukdoma plėtoti verslumą, jos turi didelį atgrasomąjį poveikį investicijoms Graikijoje. Racionalizavus mokesčių administravimą taip pat turėtų paspartėti grąžintino PVM išmokėjimo procesas ir tai pirmiausia būtų naudinga MVĮ ir Graikijos eksportuotojams, nes būtų panaikinta jų likvidumui kenkianti administracinė našta. Galiausiai, atsižvelgdama į veiksmus, kuriais dabar stengiamasi kovoti su mokesčių slėpimu, Komisija yra pasirengusi padėti Graikijai derėtis dėl mokesčių susitarimo su Šveicarija, kuris padėtų atgauti jos piliečių mokėtinus mokesčius. Toks susitarimas turėtų visiškai atitikti atitinkamus ES teisės reikalavimus. 3.2. MVĮ likvidumo didinimas MVĮ yra pagrindinė Graikijos ekonomikos ir užimtumo augimo varomoji jėga. Jos sudaro 99,9 % visų Graikijos įmonių, o labai mažos įmonės – 96,5 %. MVĮ kyla didelių sunkumų išsilaikyti: 2011 m. 6 iš 10 įmonių pajamos sumažėjo, palyginti su 2010 m. 2011 m. MVĮ sektoriuje prarasta 150 000 darbo vietų. Neseniai Graikijos MVĮ asociacijos užsakytame tyrime apskaičiuota, kad 2012 m. užsidarys 60 000 mažųjų ir vidutinių įmonių ir bus prarasta dar 240 000 darbo vietų. Kaip aprašyta šio priedo 2 skirsnyje, iš ES struktūrinių fondų teikiama nemaža parama MVĮ. Likvidumui, apyvartiniam kapitalui didinti ir garantijoms už paskolas MVĮ teikti galima skirti daugiau nei 4 mlrd. EUR ir dar 1 mlrd. EUR bus skirta iš naujai sukurto MVĮ garantijų fondo. Vis dėlto šios lėšos ne visada pasiekia realiąją ekonomiką. Graikijos valdžios institucijos ir bankai turėtų aktyviau stebėti išmokas pagal galiojančias schemas ir kartu šalinti jų veiksmingo įgyvendinimo kliūtis. Visų pirma reikia daugiau pastangų siekiant paspartinti dotacijų tvirtinimo procesus ir šalinti administracines kliūtis (aktyviai stebint išmokas, supaprastinant sutartis ir tvirtinimo procesą, mažinant patvirtinimo terminus ir procese dalyvaujančių veikėjų skaičių, ir t. t.). Be to, reikia nedelsiant pakoreguoti atitinkamus teisės aktus ir dotacijų sutartis, numatant galimybę skolinti apyvartines lėšas. Graikijos MVĮ taip pat labai padėtų ankstyvas Pavėluotų mokėjimų direktyvos įgyvendinimas. 3.3. Privatizavimas siekiant pagerinti svarbių ekonomikos sektorių veikimą Privatizavimas – esminė reformos proceso dalis. Labiausiai įtikinanti privatizavimo Graikijoje priežastis yra tai, kad privatusis sektorius gali geriau panaudoti turtą, taip skatindamas realiosios ekonomikos konkurencingumą. Be to, sėkmingai privatizuotos ir geriau valdomos įmonės taps sektinu pavyzdžiu ir tai turės papildomą teigiamą išorės poveikį. Siekiant parduoti valstybei priklausantį turtą sukurtas Graikijos Respublikos turto plėtros fondas (HRADF). Jis reguliariai kviečia teikti pasiūlymus parduoti valstybei priklausantį turtą, įskaitant neseniai paskelbtus kvietimus teikti pasiūlymus dėl nekilnojamojo turto ir dujų įmonės pardavimo. Tai rodo, kad einama teisinga kryptimi, nes didinamas tvarumas ir privatizavimo procesas susiejamas su vis įvairesnių kategorijų turtu. Vis dėlto daugelio rūšių turto atveju plataus masto privatizavimo Graikijoje neįmanoma imtis dėl nepalankių dabartinių rinkos sąlygų ir techninių kliūčių. Šį netikrumą, be kitų dalykų, nulemia dabartiniai sunkumai siekiant užtikrinti pagrįstą valstybei priklausančio turto vertinimą. Be to, Graikijos valdžios institucijos, HRADF ir Europos Komisija turi išspręsti nemažai problemų. Šios, be kitų dalykų, apima vadinamąsias privilegijuotųjų akcijų taisykles po privatizavimo ir poreikį ex ante patvirtinti valstybinėms įmonėms skirtas valstybės pagalbos priemones. Kiti spręstini klausimai: valstybės nuosavybės teisių į žemę registravimas, teisinis teisių į žemę statusas, ekonominės informacijos apie asmenų nuosavybės teises teikimas arba žemės registro kartografavimo ir zonų nustatymo gebėjimai. Turtą prieš parduodant reikia tinkamai „parengti“. Rengiantis privatizavimui reikia parengti tinkamai audituotas ataskaitas, restruktūrizavimo veiksmų planus, personalo pokyčių planus, finansų inžinerijos priemones ir t. t. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius galima daryti prielaidą, kad turto vertė paprastai turėtų būti didinama prieš jį privatizuojant. Be to, siekiant sėkmingai perleisti valstybei priklausančio turto nuosavybės teises, reikia parengti tinkamus reglamentavimo pagrindus ir aiškią ilgalaikę strategiją. Tokiais pagrindų dokumentais apibrėžiami politikos prioritetai, kad būtų išvengta nereglamentuojamų privačių monopolijų kūrimosi. Komisija palaiko glaudžius ryšius ir su HRADF, ir su Finansų ministerija, kad privatizavimo programa būtų įgyvendinta sėkmingai ir kad padėtų parengti valstybės pagalbos taisykles atitinkančias priemones. Atsižvelgdama į tai, Komisija parengė gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo restruktūrizuojant ir (arba) privatizuojant valstybines įmones. Tam tikrais aiškiai apibrėžtais atvejais nenutolstant nuo 3.4 skirsnyje minimų prioritetinių projektų, ES struktūrinius fondus galbūt būtų galima panaudoti privatizavimo programai remti, teikiant techninę pagalbą arba remiant fizines investicijas tokiose srityse, kaip energetika ar transportas, siekiant padėti pasirengti parduoti valstybei priklausantį turtą, pirmiausia pagerinant jo funkcijas ir taip užtikrinant geresnius rezultatus jo naudotojams bei didinant potencialią šio turto vertę. 3.4. Ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas skatinant investicijas į infrastruktūrą Pagrindinė Graikijos ekonomikos augimo kliūtis – tinkamos infrastruktūros stoka. Tiksliai suplanuotomis investicijomis į infrastruktūrą galima smarkiai paskatinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Šioje srityje labai naudingi gali būti ES struktūriniai fondai. Rizikos pasidalijimo priemonė, kai dėl jos bus sutarta, padės pritraukti reikalingų privačių investicijų. 2011 m. lapkričio mėn. Graikijos valdžios institucijų ir Komisijos nustatytame 181 prioritetinį ekonomikos augimui ir užimtumui skirtą projektą apimančiame sąraše – daug transporto, atliekų tvarkymo ar energetikos srities infrastruktūros projektų. Kai kurie įgyvendinami, o kitus rengiamasi įgyvendinti. Kai kurie projektai susiduria su didelėmis problemomis, kurias reikia nedelsiant spręsti. Juos visiškai įgyvendinus vėliausiai iki 2015 m., pagerėtų Graikijos ekonomikos konkurencingumas, teigiamą poveikį pajustų kiti sektoriai, pavyzdžiui, turizmo, pagerėtų gyvenimo kokybė. Sutelkti struktūrinių fondų ištekliai turėtų būti papildyti valstybės ištekliais ir privačiosiomis investicijomis. Reikia pašalinti kliūtis, trukdančias visiškai įgyvendinti šiuos projektus. Svarbiausi projektai pagal dydį ir poveikį – penkios greitkelių koncesijos (apimančios 1400 km Transeuropinio tinklo), kurioms dabar skirta 3,2 mlrd. EUR nacionalinių ir ES lėšų. Apskaičiuota, kad, jeigu jos bus baigtos, bus sukurta iki 30 000 tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų – tai labai reikalinga investicijų ir užimtumo paskata. Keturi iš šių projektų dabar sustabdyti ir juos reikia nedelsiant atnaujinti. Įgyvendinant šiuos tinklų projektus galima paskatinti infrastruktūros modernizavimą – vis dar esminį veiksnį siekiant paspartinti šalies vystymąsi. Be to, užbaigus pagrindinius koridorius ir sujungus šalį su kitomis valstybėmis narėmis, šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis, sustiprės Graikijos pozicija Pietryčių Europoje. Įgyvendinus šiuos projektus, be kitų dalykų, padidės kelių eismo sauga. Transporto tinklai Graikijoje, labiau nei kitose valstybėse narėse, ekonomika ir gyvenimo lygis priklauso nuo uostų paslaugų ir susisiekimo jūra kokybės bei veiksmingumo. Uostai vykdo daugiau nei 85 % Graikijos užsienio prekybos kroviniais ir užtikrina tiekimo saugumą salose. Per Graikijos uostus pervežama 22 % visų ES jūra vykstančių keleivių. Per Graikijos uostus taip pat galėtų eiti didelė dalis tarpžemyninės prekybos srautų į Rytų Europą. Graikijos uostams kyla trys pagrindinės problemos: prasta įranga ir mažos kapitalo investicijos į infrastruktūrą; labai prastas susisiekimas su šalies giluma (geležinkeliais, keliais) ir administraciniai bei veiklos trūkumai. Dažnai uostai plėtojami vietos ar regionų lygmeniu, neatsižvelgiant į nacionalinius strateginius prioritetus. Turizmo sektorius sudaro 15 % Graikijos ekonomikos (atsižvelgiant į netiesioginį poveikį kitiems ekonomikos sektoriams) ir iš esmės priklauso nuo prieinamų ir veiksmingų transporto jungčių. Susisiekimas oru Graikijoje, visu pirma su regioniniais oro uostais, nevaldomas taikant šiuolaikišką oro eismo valdymo sistemą, oro uostų veikla neveiksminga (ribotas veiklos laikas ir pan.), o mokesčiai dideli. Trūkstant tinkamos infrastruktūros, pavyzdžiui, prieplaukų ir kruizinių laivų įlaipinimo uostų, taip pat nukenčia turizmo kokybė. Naująja TENT-T strategija Igumenicos, Patrų, Pirėjo ir Salonikų uostai įtraukiami į Europos transporto tinklo centrą. Pagrindinės geležinkelių jungtys tarp Pirėjaus ir Salonikų, taip pat jūrų greitkeliai, sujungiantys Atėnus / Pirėją ir Limasolį, yra į pasiūlytą Europos infrastruktūros tinklų priemonę įtrauktų transporto koridorių dalis. Graikijos transporto sistemą reikėtų modernizuoti taip: – atverti keleivių vežimo autobusais ir taksi paslaugų rinką panaikinant likusius apribojimus. – Sukurti vieno langelio principu teikiamas administracines su laivais susijusių duomenų perdavimo paslaugas. Laivams dabar taikoma nemažai privalomų formalumų, dėl kurių vėluoja kroviniai ir keleiviai. Šiems formalumams atlikti taip pat reikia laivybos sektoriaus ir valstybės išteklių. – Sukurti tinkamą uostų ir oro uostų valdymo modelį ir privatizavimą reglamentuojančius pagrindus, kuriais neskatinama kurti privačias monopolijas ir nediskriminuojami naudotojai, nustatomas reikalavimas ataskaitas rengti visiškai skaidriai ir užtikrinti tinkamą valdžios institucijų priežiūrą. Turėtų būti reikalaujama, kad naujieji savininkai arba koncesininkai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su projektais, kuriems suteikta ES parama. Geležinkelių veiklą galima pagerinti taip: – išnuomoti keleivių vežimui skirtus riedmenis, kurie nereikalingi operatoriams. – Sukurti reglamentavimo pagrindus, skirtus ES keleivių vežėjams, kad jie galėtų įkurti naujas įmones sąžiningai konkuruodami su rinkos senbuviais. – Peržiūrėti sienų kirtimo procedūras ir susitarimus, siekiant palengvinti krovinių srautus X koridoriumi ir atsisakyti sienos perėjimo punktų uždarymo. Komisija gali suteikti techninę pagalbą, kad padėtų Graikijos valdžios institucijoms, bendradarbiaujant su kitų valstybių narių institucijomis, pritaikyti geriausią patirtį. Ji taip pat gali suteikti techninę pagalbą oro eismo valdymo klausimais ir galbūt finansuoti šiuolaikiškos įrangos įsigijimą. Laivyba Tradiciškai laivyba yra pagrindinis Graikijos ekonomikos ramstis. Keletas veiksnių (nedidelė krovinių apimtis, tikslinės ministerijos panaikinimas) nulėmė laivų savininkų sprendimus išregistruoti savo laivus. Jeigu ši tendencija tęsis, sumažės ne tik užimtumas laivuose ir mokestinės pajamos, bet ji gali neigiamai paveikti užimtumą krante įsisteigusiose laivybos įmonėse. Ekonomikos krizė neigiamai paveikė Graikijos pakrančių laivybos sektorių. Įmonės iš savo veiklos gauna labai nedidelį pelną arba visai jo negauna, net jeigu jos veikia pagal viešųjų paslaugų sutartis. Kai kuriais atvejais dėl to suprastėjo tinklo aprėptis ir mažesnėms saloms (dažniausiai, nors ne išimtinai) teikiamų paslaugų kokybė ir tai mažina šių salų augimo galimybes. Kad išnaudotų visą jūrų transporto sektoriaus potencialą ir galimybes, Graikijai reikia sukurti tinkamesnę viso laivybos sektoriaus administracinę struktūrą. IRT ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūra Graikija vis dar atsilieka nuo ES vidurkio plačiajuosčio ryšio skvarbos srityje, daugiausia dėl nepakankamai plėtojamų e. paslaugų. Reikėtų sutelkti pastangas ir baigti nacionalinės svarbos projektus siekiant išplėsti plačiajuostį tinklą, kad jis aprėptų daugiau miestų, ir sudaryti daugiau galimybių tiekti spartųjį plačiajuostį ryšį (optinę skaidulą) viešuosiuose pastatuose, kad būtų sutaupyta viešųjų telekomunikacijų lėšų, ir piliečiams. Plačiajuosčio ryšio skvarbą galima padidinti išplėtus e. paslaugų pasiūlą. Reikėtų daugiau dėmesio skirti Susitarimo memorandume nurodytiems sektoriams. Tikimasi, kad IRT atneš daug naudos piliečiams ir valstybės finansams tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra (pvz., e. receptas, Sveikatos ministerijos ir valstybinių ligoninių sąveika), žemės registras (pvz., tolesnis nekilnojamojo turto teisių skaitmeninimas) ir viešieji prikimai (pvz., e. viešasis pirkimas). Įmonių sektoriuje turėtų būti visapusiškai naudojamasi skaitmeninių paslaugų teikiamomis galimybėmis, pavyzdžiui, padedant MVĮ pasinaudoti internetu siekiant patekti į tarptautines rinkas. 3.5. Ekonomikos augimo ateityje šaltiniai 3.5.1. Išnaudoti energetikos sektoriaus potencialą ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti Vykdydama energetikos politiką Graikija gali smarkiai prisidėti prie šalies ekonomikos atsigavimo. Be to, plėtojant ir su kitomis regiono šalimis sujungus energetikos infrastruktūrą, bus galima padidinti Graikijos energetikos sektoriaus konkurencingumą ir našumą. Graikijai energetikos srityje kyla didelių problemų. Šalis labai priklausoma nuo iškastinio kuro (didžioji elektros energijos dalis pagaminama naudojant rusvąsias anglis). Dauguma salų vis dar yra izoliuotos ir priklausomos nuo dyzelinių generatorių ir mazutu kūrenamų elektrinių. Bendras elektros energijos gamybos našumas – vienas iš žemiausių Europoje. Energetikos sektoriuje dominuoja kelios mažo našumo valstybinės įmonės, kurios