TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 2/2010 PIRMOJO SVARSTYMO METU,

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklu

Tarybos priimta 2010 m. vasario 22 d.

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 114 E/01

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (3),

kadangi:

Atsižvelgiant į tai, sukūrus tarptautinius geležinkelių koridorius, skirtus konkurencingam krovinių vežimui Europos geležinkelių tinklu, kuriame krovininiai traukiniai galėtų važiuoti tinkamomis sąlygomis ir be sunkumų patekti iš vieno nacionalinio tinklo į kitą, pagerėtų infrastruktūros naudojimo sąlygos.

Tarptautiniai geležinkelių koridoriai, skirti konkurencingam krovinių vežimui Europos geležinkelių tinklu, turėtų būti sukurti taip, kad atitiktų Transeuropinio transporto tinklą (toliau - TEN-T) ir (arba) Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (toliau – ERTMS) koridorius. Šiuo tikslu būtina koordinuoti tinklų plėtojimą, visų pirma integruoti tarptautinius krovinių vežimo geležinkeliais koridorius į esamus TEN-T ir ERTMS koridorius. Be to, Sąjungos lygiu reikėtų nustatyti suderintas šiems krovininio transporto koridoriams taikomas taisykles. Prireikus, šių koridorių sukūrimui turėtų būti teikiama finansinė parama pagal TEN-T, mokslinių tyrimų ir Marco Polo programas, taip pat vykdant kitą Sąjungos politiką bei naudojant kitas, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo arba Sanglaudos fondo, lėšas.

Kad būtų patenkinti rinkos poreikiai, krovinių vežimo koridoriaus sukūrimo metodai turėtų būti pateikti įgyvendinimo plane, kuriame turėtų būti nurodytos krovinių vežimui geležinkeliu gerinti skirtos priemonės ir jų įgyvendinimo grafikas. Be to, norint užtikrinti, kad planuojamos ar įgyvendinamos krovinių vežimo koridoriaus kūrimui skirtos priemonės atitiktų visų krovinių vežimo koridoriaus naudotojų poreikius ar lūkesčius, būtina nuolat konsultuotis su pareiškėjais, kurie, kaip tikėtina, naudosis krovinių vežimo koridoriumi, laikantis administracinės valdybos nustatytų procedūrų.

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. Europos geležinkelių tinklo sukūrimo konkurencingam krovinių vežimui, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

Be to, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl II priedo patikslinimo. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija konsultuotųsi su ekspertais laikydamasi įsipareigojimų, prisiimtų pagal 2009 m. gruodžio 9 d. Komunikatą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio įgyvendinimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Šiuo reglamentu nustatomos tarptautinių geležinkelio koridorių konkurencingam krovinių vežimui Europos geležinkelių tinklu sukūrimo ir organizavimo taisyklės. Juo nustatomos krovinių vežimo koridorių atrankos, organizavimo ir valdymo taisyklės.

2. Šis reglamentas taikomas geležinkelių infrastruktūros krovinių vežimo koridoriuose valdymui ir naudojimui.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1. Šiame reglamente taikomos Direktyvos 2001/14/EB 2 straipsnyje apibrėžtos sąvokos.

2. Be 1 straipsnyje nurodytų sąvokų apibrėžčių vartojamos šios:

a) krovinių vežimo koridorius– visose valstybėse narėse, o prireikus ir Europos trečiosiose šalyse esančios paskirtos geležinkelio linijos, jungiančios terminalus pagal krovinių vežimo koridoriaus pagrindinį maršrutą, kuriose yra geležinkelių infrastruktūra ir jos įranga, skirstymo stotys ir traukinių formavimo įrenginiai bei prireikus maršrutai aplinkkeliais;

b) įgyvendinimo planas– dokumentas, kuriame pateiktos priemonės ir strategija, kuriuos atitinkamos šalys ketina įgyvendinti, kad per konkretų laikotarpį parengtų krovinių vežimo koridoriui sukurti reikalingas pakankamas priemones;

c) terminalas– krovinių vežimo koridoriuje esanti įranga, specialiai pritaikyta kroviniams krauti į krovininius traukinius ir (arba) jiems iškrauti bei sujungti krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas su kelių, jūrų, upių ir oro transporto paslaugomis arba pritaikyta krovininiams sąstatams formuoti arba performuoti; ir prireikus, sienos kontrolei pasienyje su Europos trečiosiomis šalimis atlikti.

II SKYRIUS

TARPTAUTINIŲ GELEŽINKELIO KORIDORIŲ KONKURENCINGAM KROVINIŲ VEŽIMUI PASKYRIMAS IR VALDYMAS

3 straipsnis

Pradinių krovinių vežimo koridorių paskyrimas

1. I priede nurodytos valstybės narės iki … (7) sukuria krovinių vežimo koridorius pagal tame priede nustatytus pagrindinius maršrutus. Atitinkamos valstybės narės turi informuoti Komisiją apie krovinių vežimo koridorių sukūrimą.

2. Nukrypstant nuo 2 dalies, krovinių vežimo koridoriai I priedo 3, 5 ir 8 punktuose nurodytais pagrindiniais maršrutais sukuriami iki … (8).

4 straipsnis

Papildomų krovinių vežimo koridorių parinkimas

1. Valstybės narės, turinčios geležinkelio sieną su kita valstybe nare, dalyvauja kuriant bent vieną krovinių vežimo koridorių, išskyrus atvejus, kai ši pareiga jau įvykdyta remiantis 3 straipsniu.

2. Nepaisant 1 dalies, valstybės narės prašymu valstybės narės dalyvauja kuriant krovinių vežimo koridorių, kaip nurodyta toje dalyje, arba pratęsiant esamą koridorių, kad sudarytų galimybes kaimyninei valstybei narei įvykdyti toje dalyje nustatytą pareigą.

3. Nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams pagal Direktyvos 91/440/EEB 7 straipsnį, jei valstybė narė mano, kad krovinių vežimo koridoriaus sukūrimas neatitiktų pareiškėjų, kurie, kaip tikėtina, naudosis tuo krovinių vežimo koridoriumi, interesų arba neduotų didelės socialinės ir ekonominės naudos, arba sudarytų neproporcingai didelę naštą, atitinkama valstybė narė neprivalo dalyvauti, kaip nurodyta šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, jeigu jai taikomas vadovaujantis 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta patariamąja procedūra Komisijos priimtas sprendimas.

4. Valstybė narė neprivalo dalyvauti, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, jeigu jos geležinkelio tinklo vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vėžės pločio.

5. Siekdamos įvykdyti 1 ir 2 dalyse nustatytą pareigą, atitinkamos valstybės narės bendrai siūlo Komisijai sukurti krovinių vežimo koridorius, prieš tai pasikonsultavusios su atitinkamais infrastruktūros valdytojais ir pareiškėjais iki … (9), ir atsižvelgdamos į II priede nustatytus kriterijus.

6. Komisija nagrinėja pasiūlymus dėl 5 dalyje nurodyto (-ų) krovinių vežimo koridoriaus (-ių) sukūrimo ir, laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, priima sprendimą dėl tokių pasiūlymų atitikties šiam straipsniui ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo pasiūlymų pateikimo.

7. Atitinkamos valstybės narės sukuria krovinių vežimo koridorių ne vėliau kaip per trejus metus nuo 6 dalyje nurodyto Komisijos sprendimo priėmimo.

8. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl II priedo patikslinimo. Rengdama šioje dalyje nurodytus deleguotus teisės aktus, Komisija laikosi Direktyvos 2001/14/EB ir 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (nauja redakcija) (10) nustatytų nuostatų ir ypač atsižvelgia į diegimo planą, susijusį su sąveikiomis sistemomis, geležinkelių sistemos ir TEN-T vystymusi ir ypač į ERTMS įgyvendinimą, o taip pat į krovinių vežimo rinkos vystymąsi, įskaitant sąveiką su kitomis transporto rūšimis.

Šioje dalyje nurodytiems deleguotiems teisės aktams taikoma 20, 21 ir 22 straipsniuose nustatyta procedūra.

5 straipsnis

Krovinių vežimo koridorių keitimas

1. 3 ir 4 straipsniuose nurodyti krovinių vežimo koridoriai gali būti keičiami remiantis atitinkamų valstybių narių bendru pasiūlymu Komisijai, pateiktu prieš tai pasikonsultavus su atitinkamais infrastruktūros valdytojais ir pareiškėjais.

2. Pagal 19 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą Komisija priima sprendimą dėl pasiūlymo, atsižvelgdama į II priede nustatytus kriterijus.

6 straipsnis

Taikinimas

Jei dvi ar daugiau atitinkamų valstybių narių nesusitaria dėl krovinių vežimo koridoriaus sukūrimo ar pakeitimo, kiek tai susijęs su jų teritorijoje esančia geležinkelių infrastruktūra, Komisija, vienai iš atitinkamų valstybių narių paprašius, tuo klausimu konsultuojasi su 19 straipsnyje nurodytu komitetu. Komisijos nuomonė perduodama atitinkamoms valstybėms narėms. Atitinkamos valstybės narės atsižvelgia į šią nuomonę, kad išspręstų klausimą, ir bendru sutarimu priima sprendimą.

7 straipsnis

Krovinių vežimo koridorių valdymas

1. Atitinkamos valstybės narės kiekvienam krovinių vežimo koridoriui sudaro vykdomąją valdybą, kuri atsako už krovinių vežimo koridoriaus bendrųjų tikslų nustatymą, priežiūrą ir priemonių taikymą, kaip tai aiškiai numatyta 8, 10 ir 23 straipsniuose. Vykdomąją valdybą sudaro atitinkamų valstybių narių institucijų atstovai.

2. Atitinkami infrastruktūros valdytojai ir prireikus Direktyvos 2001/14/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytos pajėgumų paskirstymo įstaigos kiekvienam krovinių vežimo koridoriui sudaro administracinę valdybą, kuri atsako už priemonių, aiškiai numatytų šio straipsnio 6 dalyje ir šio reglamento 8 ir 10 straipsniuose, 12 straipsnio 1 dalyje, 13 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyse, 15 straipsnio 1 dalyje, 16 straipsnyje ir 17 straipsnio 2 bei 3 dalyse, įgyvendinimą. Administracinę valdybą sudaro infrastruktūros valdytojų atstovai.

3. Vykdomoji valdyba priima sprendimus bendru atitinkamų valstybių narių institucijų sutarimu.

4. Administracinė valdyba priima sprendimus, įskaitant sprendimus dėl jos juridinio statuso, išteklių ir personalo bendru atitinkamų infrastruktūros valdytojų sutarimu.

5. Vykdomosios valdybos ir administracinės valdybos pareigos neturi įtakos infrastruktūros valdytojų nepriklausomumui, kaip tai numatyta Direktyvos 91/440/EEB 4 straipsnio 2 dalyje.

6. Administracinė valdyba iš krovinių vežimo koridoriaus terminalų valdytojų ir savininkų sudaro patariamąją grupę. Ši patariamoji grupė gali pareikšti nuomonę dėl bet kurio administracinės valdybos pasiūlymo, turinčio tiesioginės įtakos investicijoms į terminalus ir terminalų valdymui. Patariamoji grupė taip pat gali pareikšti nuomones savo iniciatyva. Administracinė valdyba atsižvelgia į visas šias nuomones.

8 straipsnis

Krovinių vežimo koridoriaus plano įgyvendinimo priemonės

1. Administracinė valdyba parengia įgyvendinimo planą ir pateikia jį vykdomajai valdybai patvirtinti. Šiame plane pateikiama:

c)

2. Administracinė valdyba periodiškai peržiūri įgyvendinimo planą atsižvelgdama į jį įgyvendinant padarytą pažangą, krovinių vežimo geležinkeliu rinką tame krovinių vežimo koridoriuje ir veiksmingumą, kurie įvertinami atsižvelgus į 1 dalies c punkte nurodytus tikslus.

3. Administracinė valdyba periodiškai atlieka transporto ir eismo tyrimą, susijusį su pastebėtais ir tikėtinais eismo pasikeitimais krovinių vežimo koridoriuje, apimantį įvairių rūšių eismą, susijusį tiek su krovininiu, tiek su keleiviniu transportu.

4. Įgyvendinimo plane atsižvelgiama į terminalų vystymą siekiant patenkinti krovinių vežimo geležinkeliais poreikius krovinių vežimo koridoriuje.

9 straipsnis

Konsultavimasis su pareiškėjais

Administracinė valdyba įdiegia konsultavimosi mechanizmus, kad užtikrintų tinkamą pareiškėjų, kurie, kaip tikėtina, naudosis krovinių vežimo koridoriumi, dalyvavimą. Visų pirma, ji užtikrina, kad prieš perduodant 8 straipsnyje nurodytą įgyvendinimo planą vykdomajai valdybai, būtų konsultuojamasi su pareiškėjais.

III SKYRIUS

INVESTICIJOS Į KROVINIŲ VEŽIMO KORIDORIŲ

10 straipsnis

Investicijų planavimas

1. Administracinė valdyba parengia ir periodiškai peržiūri investicijų planą bei pateikia jį vykdomajai valdybai patvirtinti. Šiame plane pateikiama:

c)

2. Šio straipsnio taikymas nedaro įtakos valstybių narių kompetencijai geležinkelių infrastruktūros planavimo ir finansavimo srityje.

11 straipsnis

Darbų koordinavimas

Atitinkami infrastruktūros valdytojai tinkamu būdu ir per nustatytą laikotarpį suderina ir skelbia visų su infrastruktūra ir jos įranga susijusių darbų, kuriuos vykdant bus apriboti turimi krovinių vežimo koridoriaus pajėgumai, tvarkaraštį.

VI SKYRIUS

KROVINIŲ VEŽIMO KORIDORIAUS VALDYMAS

12 straipsnis

„Vieno langelio“ principo taikymas infrastruktūros pajėgumams

1. Administracinė valdyba krovinių vežimo koridoriui paskiria arba įsteigia bendrą organą ir (arba) sukuria informacijos sistemą, grindžiamą infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimo principu ir suteikiančią pareiškėjams galimybę vienoje vietoje iš karto prašyti infrastruktūros pajėgumų krovininiams traukiniams, kertantiems bent vieną valstybinę sieną krovinių vežimo koridoriuje (toliau – „vieno langelio“ principas).

2. „Vieno langelio“ principu veikianti įstaiga taip pat teikia pagrindinę informaciją apie infrastruktūros pajėgumų paskirstymą, įskaitant nurodytąją 16 straipsnyje.

3. „Vieno langelio“ principu veikianti įstaiga nedelsdama perduoda visas paraiškas dėl infrastruktūros pajėgumų kompetentingiems infrastruktūros valdytojams ir tam tikrais atvejais Direktyvos 2001/14/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytoms pajėgumų paskirstymo įstaigoms, kurie priima sprendimą dėl tų paraiškų pagal tos direktyvos 13 straipsnį ir III skyrių.

4. „Vieno langelio“ principu veikianti įstaiga vykdo veiklą skaidriomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Šia veiklą kontroliuoja reguliavimo institucijos pagal 18 straipsnį.

13 straipsnis

Krovininiams traukiniams skiriami pajėgumai

1. Valstybės narės bendradarbiauja apibrėždamos infrastruktūros pajėgumų krovinių vežimo koridoriuje paskirstymo sistemą, atsižvelgdamos į savo kompetenciją, kaip nustatyta Direktyvos 2001/14/EB 14 straipsnio 1 dalyje.

2. Administracinė valdyba įvertina pajėgumų, kurie turėtų būti skirti krovinių vežimo koridoriumi važiuojantiems krovininiams traukiniams, poreikį, atsižvelgdama į šio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nurodytą transporto ir eismo tyrimą, prašymus skirti infrastruktūros pajėgumų, susijusius su praeities ir dabartiniais tarnybiniais traukinių tvarkaraščiais, ir bendruosius susitarimus.

3. Remdamiesi šio straipsnio 2 dalyje nurodytu vertinimu, krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai kartu apibrėžia ir organizuoja iš anksto nustatytas tarptautines traukinio linijas krovininiams traukiniams, laikydamiesi Direktyvos 2001/14/EB 15 straipsnyje nurodytos procedūros, pripažindami kitų transporto rūšių, įskaitant keleivinį transportą, pajėgumų poreikį. Apie šias iš anksto nustatytas tarptautines traukinio linijas skelbiama ne vėliau kaip trys mėnesiai iki galutinio prašymų skirti pajėgumų pateikimo termino, nurodyto Direktyvos 2001/14/EB III priede. Kelių krovinių vežimo koridorių infrastruktūros valdytojai prireikus gali koordinuoti vežimus iš anksto nustatytomis tarptautinėmis traukinio linijomis pasiūlydami pajėgumų atitinkamuose koridoriuose.

4. Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai pirmiausiai paskirsto šias iš anksto nustatytas traukinio linijas krovininiams traukiniams, kurie kerta bent vieną valstybinę sieną.

5. Esant rinkos poreikiui ir atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalyje nurodytą vertinimą, krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai kartu apibrėžia krovinių vežimo koridoriais važiuojančių tarptautinių krovininių traukinių rezervinius pajėgumus, pripažindami kitų transporto rūšių, įskaitant keleivinį transportą, pajėgumų poreikį, ir numato šiuos rezervinius pajėgumus galutiniuose tarnybiniuose traukinių tvarkaraščiuose, kad galėtų greitai ir tinkamai reaguoti į Direktyvos 2001/14/EB 23 straipsnyje numatytus ad hoc prašymus skirti pajėgumų. Šie pajėgumai rezervuojami iki termino, kuris jiems nustatytas tvarkaraštyje, dėl kurio nusprendžia administracinė valdyba. Šis terminas negali būti ilgesnis nei 90 dienų.

Rezerviniai pajėgumai nustatomi remiantis 2 dalyje nurodytu vertinimu. Tokie rezerviniai pajėgumai suteikiami tik tuo atveju, kai yra realus rinkos poreikis.

6. Administracinė valdyba skatina prioriteto taisyklių, susijusių su pajėgumų paskirstymu krovinių vežimo koridoriuje, koordinavimą.

7. Išskyrus force majeure atvejus, pagal šį straipsnį krovinių vežimui skirta traukinių linija negali būti panaikinta likus mažiau nei vienam mėnesiui iki jai numatyto laiko tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje, išskyrus tą atvejį, kai atitinkamas pareiškėjas pritaria tokiam panaikinimui. Tokiu atveju atitinkamas infrastruktūros valdytojas deda pastangas pasiūlyti pareiškėjui lygiavertės kokybės ir patikimumo traukinių liniją; pareiškėjas turi teisę su pasiūlymu sutikti arba nesutikti. Ši nuostata nedaro poveikio teisėms, kurias pareiškėjas gali turėti pagal susitarimą, kaip tai nurodyta Direktyvos 2001/14/EB 19 straipsnio 1 dalyje.

8. Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai ir 7 straipsnio 6 dalyje nurodyta patariamoji grupė nustato tvarką, skirtą pajėgumų paskirstymo pagal 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus prašymus ir atitinkamų infrastruktūros valdytojų gautus prašymus tarp infrastruktūros valdytojų optimaliam koordinavimui užtikrinti. Tai atliekama taip pat atsižvelgiant į prieigą prie terminalų.

9. Šio straipsnio 4 ir 8 dalyse pateiktos nuorodos į infrastruktūros valdytojus apima tam tikrais atvejais Direktyvos 2001/14/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytas pajėgumų paskirstymo įstaigas.

14 straipsnis

Eismo valdymas

1. Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai nustato eismui valdyti taikomą koordinavimo tvarką krovinių vežimo koridoriuje ir gali nustatyti eismui valdyti taikomą koordinavimo tvarką keliuose krovinių vežimo koridoriuose.

2. Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai ir 7 straipsnio 6 dalyje numatyta patariamoji grupė nustato tvarką, kad būtų užtikrintas optimalus geležinkelių infrastruktūros ir terminalų naudojimo koordinavimas.

15 straipsnis

Eismo valdymas kilus eismo sutrikimui

1. Administracinė valdyba priimta bendrus punktualumo tikslus ir (arba) eismo valdymo gaires, taikytinus kilus traukinių eismo krovinių vežimo koridoriuje sutrikimui.

2. Kiekvienas atitinkamas infrastruktūros valdytojas parengia prioriteto taisykles, taikytinas skirtingų eismo tipų to infrastruktūros valdytojo atsakomybei priklausančioje krovinių vežimo koridorių dalyje valdymui, vadovaudamasis šio straipsnio 1 dalyje nurodytais bendrais tikslais ir (arba) gairėmis. Šios prioriteto taisyklės skelbiamos Direktyvos 2001/14/EB 3 straipsnyje nurodytuose tinklo nuostatuose.

3. Prioriteto taisyklių nustatymo principuose turi būti numatyta bent tai, kad 13 straipsnio 3 dalyje ir 5 dalyje nurodyta traukinio linija, paskirta krovininiams traukiniams, kurie laikosi tarnybiniame tvarkaraštyje jiems numatyto laiko, kiek įmanoma, nebūtų keičiama. Prioriteto taisyklių nustatymo principų tikslas – sumažinti iki minimumo bendrą tinklo atkūrimo laiką atsižvelgiant į visų transporto rūšių poreikius. Šiuo tikslu infrastruktūros valdytojai gali koordinuoti skirtingų tipų eismo valdymą keliuose krovinių vežimo koridoriuose.

16 straipsnis

Informacija apie krovinių vežimo koridoriaus naudojimo sąlygas

Administracinė valdyba parengia, periodiškai atnaujina ir paskelbia dokumentą, kuriame pateikta:

c)

17 straipsnis

Paslaugų kokybė krovinių vežimo koridoriuje

1. Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai skatina Direktyvos 2001/14/EB 11 straipsnyje nurodytų veiklos rezultatų gerinimo sistemų suderinamumą.

2. Administracinė valdyba stebi krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų naudojant krovinių vežimo koridorių, rezultatus ir šiuos stebėjimo rezultatus paskelbia kartą per metus.

3. Administracinė valdyba organizuoja krovinių vežimo koridoriaus naudotojų nuomonės tyrimą ir jo rezultatus paskelbia kartą per metus.

18 straipsnis

Reguliavimo institucijos

1. Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje nurodytos reguliavimo institucijos bendradarbiauja vykdydamos konkurencijos krovinių vežimo geležinkeliais koridoriuje stebėseną. Visų pirma jos užtikrina nediskriminacines galimybes naudotis koridoriumi ir yra tos direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje numatytos skundų nagrinėjimo institucijos. Jos keičiasi iš infrastruktūros valdytojų ir kitų atitinkamų šalių gauta būtina informacija.

2. Pareiškėjui pateikus skundą dėl krovinių vežimo geležinkeliais tarptautinių paslaugų arba reguliavimo institucijai atliekant tyrimą savo iniciatyva, ši reguliavimo institucija konsultuojasi su visų valstybių narių, per kurias eina atitinkama tarptautinė krovinių vežimo traukinio linija, reguliavimo institucijomis ir, prieš priimdama sprendimą, prašo pateikti visą būtiną informaciją.

3. Reguliavimo institucijos, su kuriomis konsultuojamasi pagal 2 dalį, atitinkamai reguliavimo institucijai pateikia visą informaciją, kurios reikalauti jos turi teisę pagal savo nacionalinę teisę. Šia informacija galima naudotis tik 2 dalyje nurodytų skundų nagrinėjimo ar tyrimo tikslais.

4. Gavusi skundą arba savo iniciatyva pradėjusi tyrimą reguliavimo institucija, perduoda susijusią informaciją atsakingai reguliavimo institucijai, kad pastaroji imtųsi priemonių atitinkamų suinteresuotųjų šalių atžvilgiu.

5. Visi Direktyvos 2001/14/EB 15 straipsnio 1 dalyje nurodyti susiję infrastruktūros valdytojų atstovai nedelsdami užtikrina, kad būtų teikiama visa informacija, kuri būtina šio straipsnio 2 dalyje nurodytų skundo nagrinėjimo ar tyrimo tikslais, ir kurios paprašė valstybės narės, kurioje yra susijęs atstovas, reguliavimo institucija. Ši reguliavimo institucija turi teisę perduoti tokią informaciją apie atitinkamą tarptautinę traukinių liniją šio straipsnio 2 dalyje minimoms reguliavimo institucijoms.

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Direktyvos 91/440/EEB 11 straipsnio a punkte nurodytas komitetas.

2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

20 straipsnis

Delegavimas

1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 4 straipsnio 8 dalyje nurodytus deleguotus teisės aktus penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba atšaukia delegavimą pagal 21 straipsnį.

2. Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3. Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 21 ir 22 straipsniuose nustatytų sąlygų.

21 straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1. Europos Parlamenta ar Taryba gali atšaukti 20 straipsnyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.

2. Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų ar atšauti įgaliojimų delegavimą, ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, apie tai informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir atšaukimo priežastis.

3. Sprendime dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

22 straipsnis

Prieštaravimai deleguotiems teisės aktams

1. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą deleguotam teisės aktui per tris mėnesius nuo pranešimo dienos.

2. Jeigu praėjus tam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimo deleguotam teisės aktui, arba, jeigu iki tos datos ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją, kad jie nusprendė nepareikšti prieštaravimų, deleguotas teisės aktas įsigalioja jo nuostatose nurodytą datą.

3. Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimą deleguotam teisės aktui, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimą pareiškusi institucija nurodo prieštaravimo deleguotam teisės aktui priežastis.

23 straipsnis

Įgyvendinimo stebėsena

Sukūrus krovinių vežimo koridorių, 7 straipsnio 1 dalyje nurodyta vykdomoji valdyba kas dvejus metus pateikia Komisijai to koridoriaus plano įgyvendinimo rezultatus. Komisija išnagrinėja tuos rezultatus ir apie tai praneša 19 straipsnyje nurodytam komitetui.

24 straipsnis

Ataskaita

Komisija nuolat tikrina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas. Komisija pirmą kartą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia iki … (11), o vėliau – kas treji metai.

25 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Šis reglamentas netaikomas Kipro Respublikai ir Maltai iki jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

27 straipsnis

Paskelbimas

Šis reglamentas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL C 317, 2009 12 23, p. 94.

(2) OL C 79, 2010 3 27, p. 45.

(3) 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), … m. … … d. Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir … m. … … d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(4) OL L 237, 1991 8 24, p. 25.

(5) OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

(6) OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(7) Treji metai po šio reglamento įsigaliojimo.

(8) Penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo.

(9) Dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo.

(10) OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

(11) Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

DE, NL, BE, PL, LT

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

ES, FR, IT, SI, HU

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

SE, DK, DE, AT, IT

NL, BE, LU, FR

BE, NL, DE, IT

tai, kad krovinių vežimo koridorius eina bent per trijų valstybių narių teritoriją ar dviejų valstybių narių teritoriją, jei atstumas tarp geležinkelių terminalų, kuriuos aptarnauja krovinių vežimo koridorius, yra didesnis kaip 500 km;

c)

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I. ĮVADAS

2008 m. gruodžio 15 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamentas priėmė nuomonę per pirmąjį svarstymą.

2009 m. birželio 11 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl siūlomo reglamento.

2010 m. vasario 10 d. Taryba priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnyje nustatytą įprastą teisėkūros procedūrą.

Savo darbe Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1) ir į Regionų komiteto nuomonę (2).

II. PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS TARYBOS POZICIJOS ANALIZĖ

1. Bendra apžvalga

2008 m. gruodžio 15 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo. Siūlomo reglamento tikslas – sukurti konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklą, kurį sudarytų tarptautiniai geležinkelių koridoriai, užtikrinant operatoriams veiksmingą ir kokybišką krovinių vežimo infrastruktūrą. Užtikrinus tokią infrastruktūrą, geležinkelių operatoriai galėtų teikti veiksmingas ir kokybiškas paslaugas ir būtų konkurencingesni prekių vežimo rinkoje. Todėl šiuo pasiūlymu nustatomos taisyklės, reglamentuojančios krovinių vežimo koridorių sukūrimą ir keitimą, jų organizavimą bei valdymą, ir krovinių vežimo koridorių įgyvendinimo, investicijų planavimo ir pajėgumų bei eismo valdymo priemonės.

Per pirmąjį svarstymą priimtoje Tarybos pozicijoje nustatoma konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkelių tinklu darni sistema. Joje numatoma paprastesnė pradinių krovinių vežimo koridorių nustatymo procedūra, pagrįsta krovinių vežimo koridorių pagrindinių maršrutų sąrašu. Pradinį sąrašą turėtų sudaryti reglamento, kuriuo vėlesniame etape bus nustatomi krovinių vežimo koridoriai, I priede nenurodytos valstybės narės. Tarybos požiūryje taip pat numatoma išlygų galimybė. Taip pat juo numatoma struktūriškai tobulesnė krovinių vežimo koridorių valdymo sistema. Taip pat Taryba susitarė nustatyti lankstesnę paraiškų traukinių linijai gauti krovininiams traukiniams sistemą, paremtą glaudesniu infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimu.

2. Pagrindiniai klausimai

i) Krovinių vežimo koridorių parinkimas

Komisija pasiūlė procedūrą, pagal kurią kiekviena valstybė narė turėtų sukurti bent vieną koridorių su kita (-omis) atitinkama (-omis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis). Be to, atsižvelgiant į krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų metinius rezultatus valstybėse narėse, nurodytus geležinkeliais gabenamų krovinių tonkilometriais, kai kurios valstybės narės būtų įpareigotos sukurti bent du ar tris koridorius.

Taryba patvirtino dar vieną sprendimą – laikantis tam tikrų nustatytų terminų nustatyti pradinius krovinių vežimo koridorius pagal reglamento I priede nurodytus pradinius krovinių vežimo koridorių maršrutus ir įpareigoti tame sąraše nenurodytas valstybes nares dalyvauti sukuriant bent vieną krovinių vežimo koridorių. Siekdamos užtikrinti, kad kaimyninė valstybė narė įvykdytų įsipareigojimą sukurti bent vieną krovinių vežimo koridorių, valstybės narės taip pat dalyvauja kuriant krovinių vežimo koridorių arba pratęsiant esamą koridorių.

Pirmiau nurodytame sprendime pateikiamos dvi galimos leidžiančios nukrypti nuo įsipareigojimo dalyvauti kuriant krovinių vežimo koridorių nuostatos. Pirmoji nukrypti leidžianti nuostata gali būti pagrįsta tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, nedidelis pareiškėjų, kurie tikėtinai naudotųsi koridoriumi, susidomėjimas, nėra socialinės ir ekonominės naudos arba kuriant koridorių būtų sukelta neproporcingai didelė našta. Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma Komisijos sprendimu pagal komiteto procedūrą. Antroji leidžianti nukrypti nuostata galėtų būti taikoma valstybei narei, kurios geležinkelio tinklo vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vežės pločio.

Europos Parlamentas priėmė šiuos Komisijos pasiūlymo pakeitimus:

— krovinių vežimo koridorius turėtų sujungti bent dvi valstybes nares ir būti suderinamas su TEN-T arba ERTMS koridoriais. Jei būtina, tam tikros didelės arba galimai didelės krovinių transporto apimties atkarpos, neįeinančios į TEN-T, taip pat galėtų būti krovinių vežimo koridoriaus dalimi;

— sprendimą dėl krovinių vežimo koridoriaus kūrimo ar keitimo priima atitinkamos valstybės narės po to, kai apie savo ketinimus jos praneša Komisijai, pridėdamos kartu su atitinkamais infrastruktūros valdytojais parengtą pasiūlymą ir atsižvelgdamos į geležinkelių bendrovių, kurios naudojasi koridoriumi arba yra suinteresuotos juo naudotis, iniciatyvas bei nuomones. Suinteresuotosios geležinkelių bendrovės gali dalyvauti šiame procese, kai su jomis yra susijusios didelės investicijos;

— krovinių vežimo koridorių kūrimo kriterijus reikėtų nustatyti atsižvelgiant į konkrečius valstybių narių ir infrastruktūros valdytojų poreikius, suteikiant jiems pakankamai laisvės veikti savo nuožiūra priimant sprendimus ir valdant;

— ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo kiekvienos valstybės narės teritorijoje turi būti bent vienas krovinių vežimo koridorius;

— Komisija atkreipia dėmesį į pasiūlymus dėl krovinių vežimo koridorių kūrimo ir išnagrinėja, ar jie atitinka reglamento priede nustatytus vertinimo kriterijus.

ii) Krovinių vežimo koridorių valdymas

Komisija pasiūlė nustatyti, kad kiekvieno krovinių vežimo koridoriaus atveju atitinkami infrastruktūros valdytojai turėtų sukurti valdymo organą, atsakingą už krovinių vežimo koridoriaus įgyvendinimo plano nustatymą, vadovavimą įgyvendinimui ir atnaujinimą. Taip pat reikėtų sukurti darbo grupę, kurią sudarytų krovinių vežimo koridoriaus strateginių terminalų valdytojai ir savininkai. Darbo grupė galėtų pareikšti nuomonę dėl valdymo organo pateiktų pasiūlymų, turėjusių tiesioginių pasekmių su strateginiais terminalais susijusioms investicijoms ir tų terminalų valdymui. Valdymo organas negali priimti tokiai nuomonei prieštaraujančio sprendimo.

Taryba pakeitė Komisijos pasiūlymą ir nusprendė, kad kiekvienam krovinių vežimo koridoriui atitinkama valstybė narė turi įsteigti vykdomąją valdybą, atsakingą už krovinių vežimo koridoriaus bendrųjų tikslų nustatymą ir vykdančią priežiūrą bei taikančią konkrečiai nurodytas priemones įgyvendinimo ir investicijų planavimo srityse. Vykdomąją valdybą sudaro atitinkamų valstybių narių institucijų atstovai.

Be to, kiekvienam krovinių vežimo koridoriui atitinkami infrastruktūros valdytojai sudaro administracinę valdybą, atsakingą už konkrečiai nustatytų veiksmų, susijusių su įgyvendinimu, investicijų planavimu, infrastruktūros pajėgumais ir paslaugų kokybe, vykdymą. Administracinę valdybą sudaro infrastruktūros valdytojų atstovai.

Taip pat administracinė valdyba iš krovinių vežimo koridoriaus terminalų valdytojų ir savininkų sudaro patariamąją grupę. Ši patariamoji grupė gali pareikšti nuomonę dėl bet kurio administracinės valdybos pasiūlymo, turinčio tiesioginės įtakos investicijoms į terminalus ir terminalų valdymui. Ji taip pat gali teikti nuomones savo iniciatyva. Administracinė valdyba atsižvelgia į visas šias nuomones.

Europos Parlamentas iš esmės laikėsi Komisijos pasiūlymo. Tačiau atsižvelgdamas į nuostatą dėl valdymo organo kiekvienam krovinių vežimo koridoriui paskyrimo Europos Parlamentas pasiūlė nustatyti galimybę koridorių naudojančioms suinteresuotosioms geležinkelio bendrovėms ar bendrovių grupėms reguliariai dalyvauti šio organo darbe konsultacinėmis teisėmis.

Be to, Europos Parlamentas pasiūlė nustatyti, kad atitinkamos valstybės narės galėtų įsteigti vykdomąją valdybą, kuri būtų atsakinga už leidimo parengti koridoriaus įgyvendinimo planą suteikimą valdymo organui bei jo įgyvendinimo priežiūrą.

Galiausiai, steigiant iš krovinių vežimo koridoriaus strateginių terminalų valdytojų ir savininkų sudarytą patariamąją grupę, kaip siūlė Komisija, į šią grupę taip pat turėtų būti įtraukti jūrų ir vidaus vandenų uostų atstovai.

iii) Strateginiai terminalai ir prioritetinis krovinių vežimas

Komisija pasiūlė nustatyti, kad valdymo organas turėtų parengti strateginių terminalų plėtojimo strategiją, kuria būtų užtikrinama, kad šie terminalai atitiktų krovinių vežimo koridoriumi važiuojančių krovininių traukinių poreikius.

Be to, Komisija pasiūlė nustatyti, kad valdymo organas turėtų apibrėžti krovinių vežimo klases, kurios turėtų galioti visame krovinių vežimo koridoriuje. Ne mažiau kaip viena iš šių klasių (vadinama „prioritetiniu krovinių vežimu“) taikoma kroviniams, kuriuos transportuojant labai svarbus laiko aspektas ir dėl to jų transportavimas trukmės požiūriu turi būti efektyvus ir turi būti garantuojamas punktualumas.

Taryba per pirmąjį svarstymą priimtoje pozicijoje išbraukė Komisijos pasiūlytus straipsnius dėl pirmiau nurodytų klausimų. Atsižvelgiant į strateginius terminalus, buvo daroma prielaida, kad šiuo klausimu sprendimas turi priklausyti nuo rinkos. Dėl prioritetinio krovinių vežimo buvo sutarta, kad jame galima taikyti skirtingus reikalavimus, visų pirma keleivinių traukinių atžvilgiu.

Europos Parlamentas iš esmės laikėsi Komisijos pasiūlymo. Tačiau atsižvelgdamas į strateginius terminalus jis pasiūlė įtraukti nuorodą į integruotą strategiją, apimančią įvairių transporto rūšių mazgų kūrimą prie krovinių vežimo koridorių. Ši strategija turėtų apimti bendradarbiavimą su regioninėmis, vietos ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, žemės sklypų skyrimą siekiant plėtoti krovinių vežimo traukiniais terminalus ir palankesnių sąlygų finansavimui gauti sudarymą tokiems veiksmams skatinti. Be to, valdymo organas turėtų užtikrinti, kad strategiškai svarbiose vietose būtų statoma pakankamai terminalų atsižvelgiant į tikėtiną eismo intensyvumą.

Europos Parlamentas nusprendė pakeisti straipsnio dėl prioritetinio krovinių vežimo pavadinimą jį išdėstant: „Traukinių linijų klasės krovinių vežimo koridoriuose“, ir jo tekstą reikėtų atitinkamai patikslinti ir įtraukti nuorodą į krovininių traukinių linijų standartinių klasių periodinį atnaujinimą, kuris turėtų būti taikomas visame krovinių vežimo koridoriuje. Bent viena iš šių klasių (vadinamų „palengvintu krovinių vežimu“) turėtų apimti traukinių liniją, kurioje kroviniai turi būti vežami trukmės atžvilgiu efektyviai ir garantuojamas punktualumas. Be to, krovinių vežimo klasių nustatymo kriterijus patvirtina valdymo organas pasikonsultavęs su pareiškėjais, kurie tikėtinai naudos krovinių vežimo koridorių.

iv) Vienas langelis tarptautinių traukinių linijų paraiškoms pateikti

Komisija pasiūlė nustatyti, kad valdymo organas turėtų pagal „vieno langelio“ principą sukurti įstaigą traukinių linijų paraiškoms, kai krovininio traukinio maršrutas krovinių vežimo koridoriumi kerta bent vieną valstybinę sieną, pateikti, ir kad visos paraiškos dėl šių traukinių linijų turi būti pateikiamos į „vieno langelio“ įstaigą.

Taryba negalėjo susitarti dėl Komisijos pasiūlytos privalomos procedūros ir vietoj to nusprendė, kad administracinė valdyba krovinių vežimo koridoriui paskiria arba įsteigia bendrą organą ir (arba) sukuria informacijos sistemą, grindžiamą infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimo principu, kuri turėtų pareiškėjams suteikti galimybę vienoje vietoje iš karto prašyti infrastruktūros pajėgumų krovininiams traukiniams, kertantiems bent vieną valstybinę sieną krovinių vežimo koridoriuje.

Europos Parlamentas iš esmės laikėsi Komisijos pasiūlymo. Tačiau jis nusprendė pasiūlyti, kad atskiri krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai galėtų būti skiriami atlikti „vieno langelio“ principu veikiančios įstaigos traukinių linijų prašančių pareiškėjų aptarnavimo funkciją.

v) Patvirtinti pareiškėjai

Komisijos pasiūlyme numatoma, kad pareiškėjai, išskyrus geležinkelio įmones ir tarptautines geležinkelio įmonių grupes, kurias jie sudaro, turi teisę prašyti skirti traukinio linijas krovininiam transportui, jei traukinio linijos susijusios su viena ar keliomis krovinių vežimo koridoriaus atkarpomis.

Taryba išbraukė Komisijos pasiūlytą straipsnį dėl patvirtintų pareiškėjų. Vietoj to, Taryba pritaria tik tam, kad būtų nustatyta galimybė pareiškėjams, išskyrus geležinkelio įmones ir tarptautines geležinkelio įmonių grupes, prašyti infrastruktūros tam tikrose traukinio linijų atkarpose tuo atveju, jei šios linijos yra valstybėse narėse, kuriose tokie prašymai yra priimtini pagal nacionalinę teisę.

Europos Parlamentas laikėsi Komisijos pasiūlymo, tik padarė nežymių teksto pakeitimų.

vi) Eismo valdymas kilus eismo sutrikimui

Komisija pasiūlė nustatyti, kad krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai turėtų parengti ir viešai paskelbti skirtingų rūšių eismo prioritetų taisykles, taikomas krovinių vežimo koridoriuje kilus eismo sutrikimams. Šiose prioritetiškumo taisyklėse turi būti bent numatyta, kad traukinių linija, skirta prioritetinio krovinių vežimo traukiniui, kuris atitinka pirmines jam skirtas linijos nuostatas, negali būti skirta kitam traukiniui ar pakeista, išskyrus atvejus, kai pirminis traukinio linijos gavėjas sutinka, kad traukinio linija būtų paskirta kitam traukiniui ar pakeista.

Taryba patikslino Komisijos pasiūlymą ir nusprendė, kad administracinė valdyba turi priimti bendrus punktualumo tikslus ir (arba) eismo valdymo gaires, taikytinus kilus traukinių eismo krovinių vežimo koridoriuje sutrikimui. Remiantis šiais tikslais ir (arba) gairėmis, kiekvienas infrastruktūros valdytojas nuo šiol turi parengti prioritetiškumo taisykles, taikytinas valdymui tarp skirtingų eismo tipų krovinių vežimo koridoriuje. Prioriteto taisyklių nustatymo principų tikslas – sumažinti iki minimumo bendrą tinklo atkūrimo laiką atsižvelgiant į visų transporto rūšių poreikius.

Europos Parlamentas iš esmės laikėsi Komisijos pasiūlymo, bet pritarė tam, kad krovinių vežimo koridoriais infrastruktūros valdytojai turėtų parengti ir viešai paskelbti įvairių tipų traukinių linijų prioritetiškumo taisykles, kilus eismo sutrikimui taikytinas visoms krovinių vežimo koridoriaus tinklo dalims, visų pirma traukinių linijų, skiriamų vėluojantiems traukiniams, atveju. Tai atitiks pasiūlymo dėl krovinių vežimo koridoriaus valdymo organo nuostatas, kartu atsižvelgiant į tame straipsnyje nurodytus principus ir planus.

vii) Nukrypti leidžianti nuostata

Komisija pasiūlė nustatyti, kad valstybė narė, pateikusi Komisijai pagrįstą prašymą, gali nukrypti, kai taikytina, nuo reglamento nuostatų. Komisija, remdamasi apibrėžta konsultavimo tvarka, turėtų priimti sprendimą, atsižvelgdama į valstybės narės, pateikusios prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos, geografinę padėtį ir į krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų išvystymą joje.

Taryba išbraukė Komisijos pasiūlytą pirmiau nurodytą nuostatą. Vietoje šios nuostatos ji susitarė dėl straipsnio dėl „pereinamojo laikotarpio priemonių“, kuriame nustatoma, kad pareiga įgyvendinti šį Reglamentą netaikoma Kipro Respublikai ir Maltos Respublikai tol, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

Europos Parlamentas laikėsi Komisijos pasiūlymo.

3. Kiti Europos Parlamento priimti pakeitimai

Kiti pakeitimai, neįtraukti į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją, yra susiję visų pirma su:

— nuoroda į krovinių vežimo geležinkeliais optimizavimą ir patikimumą;

— moksliniais tyrimais ir „Marco Polo“ programomis bei kitomis Sąjungos politikos sritimis ir fondais, pavyzdžiui, sanglaudos fondu;

— veiksmingų ir tinkamų ryšių su kitomis transporto rūšimis sudarymu siekiant plėtoti veiksmingą ir integruotą krovininio transporto tinklą;

— veiklos rodiklių nustatymo procedūra;

— 2 straipsnyje išdėstytų apibrėžčių pakeitimais;

— įgyvendinamojo plano patikslinimu;

— nuorodos į galimus trukdžius įrašymu;

— krovinių vežimo koridoriaus tobulinimo programa;

— periodiškai atnaujinamu rinkos tyrimu;

— krovinių vežimo koridoriaus kūrimo ir jo veikimo tobulinimo programomis;

— pareiškėjais, kurie ketina naudotis krovinių vežimo koridoriumi;

— investicijų planų strategija;

— investicijų planais;

— rezerviniais pajėgumais;

— mokesčiu už linijas, kurios paskirtos, bet nenaudojamos;

— prioritetiškumo taisyklėmis;

— nuoseklumu tarp įvairių veiklos schemų;

— informacija, kurią reguliavimo institucijoms turi pateikti infrastruktūros valdytojai ir kitos trečiosios šalys, dalyvaujančios tarptautiniu lygiu atliekamame pajėgumų paskirstyme.

III. IŠVADA

Rengdama per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir į Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą nuomonę. Dėl Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų Taryba pažymi, kad daug pakeitimų – iš esmės, iš dalies arba visiškai – jau yra įtraukti į jos per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją.

(1) 2009 m. liepos 15 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2) (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).