ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.5

Be to, ES Komisija ketina 2005 m. pateikti komunikatą dėl socialinių paslaugų svarbos. EESRK pritaria šiam ketinimui ypač dėl to, kad, kaip tikimasi, šis komunikatas sukels prieštaringas diskusijas dėl Direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje ir suteiks daugiau aiškumo. Baltojoje knygoje dėl bendros svarbos paslaugų ES Komisija jau pažymėjo socialinių paslaugų ypatumus įtvirtinant visuotinę ir atskiro asmens gerovę. Socialinės tiek privačios, tiek bendro pobūdžio tarnybų teikiamos paslaugos iš esmės skiriasi nuo kitų vidaus rinkoje teikiamų paslaugų, nes jos grindžiamos solidarumo principu, orientuotos į kiekvieno atskiro asmens poreikius ir padeda įgyvendinti pagrindinę teisę į socialinę apsaugą ir socialinės visuomenės sanglaudą. EESRK laikosi nuomonės, kad socialinės paslaugos, ypač sveikatos apsaugos srityje, iš esmės turi būti traktuojamos kitaip nei vien tik į rinką nukreiptos paslaugos.
1.19

Be to, nacionalinių jurisdikcijų galutiniai sprendimai turėtų būti automatiškai pripažįstami visoje Europos Sąjungoje be kitų jų pripažinimo teisėtais procedūrų ar nevykdymo motyvų paieškų (3). Pažymėjimas, išduodamas teismo sprendimo vykdymui palengvinti, turėtų būti neapskundžiamas apeliacine tvarka.
4.6

Kartu EESRK tikisi, kad kuriant Europos tyrėjų ir tyrimų centrų, vykdančių pediatrijos vaistų tyrimus, kaip tai numatyta 43 straipsnyje, tinklą Pediatrijos komitetas agentūroje turės ne tik patariamąjį balsą. Jis turės imtis aktyvaus vaidmens, organizuojant forumą, kuriame dalyvautų visų valstybių narių ekspertai, pradedant akademiniais mokslininkais ir baigiant žemesniosios grandies pediatrijos specialistais. Be to, EESRK rekomenduoja, jei to reikia, į konkrečius atliekamų tyrimų protokolus įtraukti tyrėjus, atstovaujančius bendrovėms, gaminančioms protokole nurodytus vaistus, nes pastarieji yra geriausiai susipažinę su šių vaistų savybėmis.
1.1

2000 m. Europos Sąjunga suvartojo 15 % visos pasaulyje suvartojamos energijos ir dėl to ji tapo didžiausia energijos importuotoja, kuri pagal energijos sąnaudų rodiklius pasaulyje nusileidžia tik JAV. Nuo 1990 iki 2000 m. ES pirminės energijos poreikiai išaugo 10 %. Tuo pačiu laikotarpiu daugumoje iš dešimties naujų valstybių narių pasikeitė ir restruktūrizavosi politinės ir ekonominės sistemos. Dėl šios priežasties jų pirminės energijos poreikiai sumažėjo 17 %. Dėl to per dešimtmetį 25 valstybių narių ES pirminės energijos poreikio augimo vidurkis sudarė 6 %.
3.4

Be to, komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia skirti dėmesį naujosioms Sąjungos valstybėms narėms ir šalims kandidatėms. Kai kuriose iš jų kooperatinės bendrovės buvo kuriamos ir ankstesnėje sistemoje, dėl to kooperatyvai tapatinami su viena iš toje sistemoje naudotų priemonių.
2.4

Iš ankstesnės pastraipos būtų galima daryti išvadą, kad norint sukurti integruotą, konkurencinę ir saugią rinką, užtektų priimti bendrus standartus, harmonizuoti teisės aktus ir apmokestinimą bei racionalizuoti ir tarptautiniu mastu suderinti struktūras. Tačiau komitetas norėtų įspėti dėl per didelio optimizmo. Sprendimai, kurie teorijoje atrodo lengvai priimami, turi būti atidžiai įvertinti atsižvelgiant į dabartinę ES, kurią sudaro 25 savo dydžiu ir ekonomika stipriai besiskiriančios valstybės narės. Visoje ES egzistuoja 24 CSD, du iš jų įvykdo 32,2 % visų operacijų ir 60,4 % sudaro bendrą jų apimtį; 14 iš 25 valstybių narių iš viso nėra pagrindinių sandorių šalių (CCP). Be to, ES 15 atsiskaitymai centrinio banko pinigais gerokai lenkia atsiskaitymus komercinių bankų pinigais ir sudaro 67 % visų operacijų bei bendros jų apimties.
4.3

Be to- negarantuojant pilnumo- reikia paminėti prevencinės politikos pavyzdžius, kurie šiuo metu traukia visų veikėjų, sveikatos priežiūros specialistų, žiniasklaidos atstovų ir sprendimus priimančių politikų dėmesį: kampanijas prieš svaigalų (narkotikų, alkoholio, vaistų) vartojimą, už sveiką gyvenimo būdą (judėjimą, mitybą, poilsį), už nelaimingų atsitikimų darbe bei profesinių ligų prevenciją it t.t.
2.8

Bendroji analizė patvirtina, kad Europoje sumažėjo produktyvumo augimas, išaugo atotrūkis nuo JAV, o pramonės rezultatai yra blogesni nei tikėtasi, ypač aukštosios technologijos sektoriuose. Pasak Komisijos, gana akivaizdu, kad Europos bendrovės nepakankamai lėšų skiria moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, iš dalies dėl to, kad, lyginant su Amerikos bendrovėmis, nepakankamos privataus sektoriaus investicijos (Suomija ir Švedija yra akivaizdi išimtis). Be to, sparčiai auga žiniomis pagrįsti Kinijos ir Indijos gebėjimai.
2.1.8

EESRK mano, kad sveikatos priežiūra yra Bendrijos politikos teisė ir prioritetas. Tačiau komitetas laikosi tos nuomonės, jog tam, kad ši teisė būtų garantuota ilgą laiką, mums reikia nustatyti veiksmingas priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas visiems prieinamos ir turimus išteklius atitinkančios priežiūros lygis. Dėl to būtina atlikti nuodugnius tyrimus ir sužinoti, kurie gyventojų sveikatos apsaugos ir priežiūros poreikiai ir lūkesčiai yra pateisinami, o kurie — ne. Be to, reikia nustatyti priemones atsakomybei skatinti, o tai paskatins tinkamą išteklių naudojimą ir sveikatos priežiūros veiksmingumą ir lems sistemos finansinį tvarumą.
3.3.1

Komitetas labai džiaugiasi, kad tarp integracijos priemonių numatomos ir tokios, kuriomis siekiama profesinės integracijos, kadangi galimybė susimokėti už pragyvenimą – arba gerokai prie to prisidėti – stiprina pasitikėjimą savimi ir ugdo socialinės priklausomybės jausmą. Be to, taip užkertamas kelias ypač jaunimui dėl ilgesnio nedarbo ir pinigų stygiaus imtis neoficialios darbinės veiklos arba neteisėtų veiksmų. Bet kokiu atveju EESRK pabrėžia, kad turi būti siūlomos tokios darbo sąlygos, kurios EPF II parama besinaudojantiems asmenims suteiktų galimybę aktyviai dalyvauti procesuose ir su jais susijusioje veikloje. Deja EESRK apgailestaudamas pripažįsta, kad pagal paskutinį Tarybos sprendimą dėl pabėgėlių statuso teisė priimti sprendimą, ar pabėgėlius galima integruoti darbu ar ne, perleidžiama valstybėms narėms. Komitetas primena, kad savo nuomonėse (12) jis nuolat atkreipdavo dėmesį į tai, jog būtina skatinti šių asmenų grupių darbinę veiklą. EESRK laikosi nuomonės, kad dalyvavimas profesiniame gyvenime yra teisė, kurios negalima varžyti jokia diskriminacija.
10 straipsnis

Interesų deklaracija

10.1 Kiekvienas narys kasmet pateikia Etikos komitetui įvertinti ir vėliau pateikti Pirmininkui pasirašytą interesų deklaraciją, kuri apima informaciją apie nario ankstesnę profesinę veiklą, privačią veiklą, oficialius įgaliojimus ir finansinius interesus, taip pat apie bet kokią sutuoktinio ar partnerio atlygintiną profesinę veiklą, dėl kurios gali kilti susirūpinimas dėl interesų konflikto (toliau – interesų deklaracija). Kiekvienas narys taip pat pateikia privačių finansinių sandorių, sudarytų per metus, einančius iš karto prieš interesų deklaraciją, sąrašą, kuris pateikiamas interesų deklaracijos priede (toliau – interesų deklaracijos I priedas). Be to, kiekvienas narys pateikia visą jam žinomą informaciją apie bet kokius jo sutuoktinio, partnerio ar nepilnamečio vaiko privačius finansinius sandorius, kurie buvo sudaryti per metus, einančius iš karto prieš interesų deklaraciją, kai kiekvieno tokio sandorio suma viršija 10 000 EUR. Ši informacija pateikiama konfidencialiai Etikos komitetui atskirame priede (interesų deklaracijos II priedas). Kiekvieno nario pateikta interesų deklaracija (20) ir interesų deklaracijos I priedas skelbiami ECB interneto svetainėje ir nepažeidžia jokio reikalavimo pateikti turto deklaraciją pagal taikomas nacionalines taisykles arba sutartinius įsipareigojimus.
2.

Kredito įstaigų ( 8 ) , 2020 m. išmokančių dividendus už 2019 finansinius metus, atveju ECB rekomenduoja: a) 1 kategorija: kredito įstaigos, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. i) atitinka taikytinus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 1 dalies a, b ir c punktuose, ir ii) jau yra pasiekusios savo pilnus kapitalo pakankamumo koeficientus, kaip nurodyta 1 dalies d punkte ir 1 dalies e punkte (kaip taikytina), turėtų konservatyviai paskirstyti dividendams savo grynąjį pelną, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir SREP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms; b) 2 kategorija: kredito įstaigos, kurios 2019 m. gruodžio 31 d. atitinka taikytinus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 1 dalies a, b ir c punktuose, bet 2019 m. gruodžio 31 d. dar nėra pasiekusios savo pilnų kapitalo pakankamumo koeficientų, kaip nurodyta 1 dalies d punkte ir 1 dalies e punkte (kaip taikytina), turėtų konservatyviai paskirstyti dividendams savo grynąjį pelną, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir SREP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms. Be to, iš esmės jos turėtų išmokėti dividendus tik jei 1 dalies d punktas taip pat yra įvykdytas ir yra užtikrintas bent linijinis (9) būdas reikalaujamiems pilniems kapitalo pakankamumo reikalavimams, kaip nurodyta 1 dalies e punkte, ir SREP išvadoms, atitikti; c) 3 kategorija: kredito įstaigos, neatitinkančios 1 dalies a, b arba c punkte nurodytų reikalavimų, iš esmės turėtų nepaskirstyti dividendų. Kredito įstaigos, kurios negali laikytis šios rekomendacijos, nes mano, kad pagal įstatymą jos privalo išmokėti dividendus, turėtų nedelsdamos kreiptis į savo jungtinę priežiūros grupę. Tikimasi, kad 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytos 1, 2 ir 3 kategorijų kredito įstaigos taip pat laikysis 2 ramsčio rekomendacijų. Jei kredito įstaiga veikia arba ketina veikti pagal žemesnius nei 2 ramsčio rekomendacijų standartus, ji turėtų nedelsdama kreiptis į savo jungtinę priežiūros grupę. ECB patikrins priežastis, dėl kurių kredito įstaigos kapitalo lygis sumažėjo arba tikimasi, kad sumažės, ir nuspręs dėl tinkamų ir proporcingų konkrečiai institucijai nustatytų priemonių. Kintamosios atlyginimo dalies politikos ir kapitalo valdymo srityse taip pat tikimasi, kad įstaigos atsižvelgs į tai, kokį galimą poveikį kapitalo poreikiui gali turėti būsimi Sąjungos teisinės, reguliavimo ir apskaitos sistemų pakeitimai. Nesant priešingos konkrečios informacijos, tikimasi, kad būsimi 2 ramsčio reikalavimai ir 2 ramsčio rekomendacijos, naudojami kapitalo planavimo tikslais, bus bent jau tokio lygio, koks yra dabar.
2.

2017 m. kredito įstaigoms išmokant dividendus (7) už finansinius 2016 metus, ECB rekomenduoja: a) 1 kategorija: kredito įstaigos: i) atitinkančios taikytinus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 1 dalies a, b ir c punktuose, ir ii) 2016 m. gruodžio 31 d. jau pasiekusios savo pilnus kapitalo pakankamumo koeficientus, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, turėtų dividendams paskirstyti savo grynąjį pelną konservatyviai, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir PTVP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms; b) 2 kategorija: kredito įstaigos, 2016 m. gruodžio 31 d. atitinkančios 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytus taikytinus kapitalo reikalavimus, tačiau 2016 m. gruodžio 31 d. nepasiekusios savo pilnų kapitalo pakankamumo koeficientų, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, turėtų dividendams paskirstyti savo grynąjį pelną konservatyviai, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir PTVP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms. Be to, iš esmės jos turėtų išmokėti dividendus tik ta apimtimi, kiek būtų užtikrintas bent linijinis būdas (8) reikalaujamiems pilniems kapitalo pakankamumo reikalavimams, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, ir PTVP išvadoms, atitikti; c) 3 kategorija: Kredito įstaigos, neatitinkančios 1 dalies a arba b arba c punktuose nurodytų reikalavimų, iš esmės turėtų neišmokėti dividendų. Kredito įstaigos, kurios neatitinka šios rekomendacijos reikalavimų, nes mano, kad jos pagal įstatymą privalo išmokėti dividendus, turėtų nedelsdamos kreiptis į savo jungtinę priežiūros grupę. Tikimasi, kad 2 dalies a, b ir c punktų 1, 2 ir 3 kategorijų kredito įstaigos taip pat laikysis 2 ramsčio rekomendacijų. Visoms kitoms sąlygoms esant tokioms pačioms, tikėtina, kad kapitalo poreikis (9), didžiąja dalimi išliks stabilus. Jei kredito įstaiga veikia arba ketina veikti pagal žemesnius nei 2 ramsčio rekomendacijų standartus, ji turėtų tuoj pat susisiekti su jungtine priežiūros grupe. ECB patikrins, kodėl kredito įstaigos kapitalo lygis nusmuko arba tikimasi, kad nusmuks, ir nuspręs dėl tinkamų ir proporcingų institucijai pritaikytų priemonių.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 308/1

EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

2009 m. gruodžio 14 d.

skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank and Financial Services Authority of Ireland išorės auditoriaus

(ECB/2009/26)

2009/C 308/01

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

(1) Europos centrinio banko (ECB) ir nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

(2) Dabartinio Central Bank and Financial Services Authority of Ireland išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi po 2008 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2009 finansinių metų.

(3) Central Bank and Financial Services Authority of Ireland išorės auditoriumi 2009–2011 finansiniams metams pasirinko Deloitte & Touche,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Rekomenduojama Deloitte & Touche skirti Central Bank and Financial Services Authority of Ireland išorės auditoriumi 2009–2011 finansiniams metams.
4.1

Pasiūlytame reglamente išdėstyti CVPDR pakeitimai, pagal kuriuos atsiskaitymą piniginėmis lėšomis vieno CVPD valdomoje vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje leidžiama vykdyti per kitą CVPD, turintį leidimą teikti papildomas bankinio tipo paslaugas. Kartu su pasiūlyta didesne atsiskaitymo per paskirtąsias kredito įstaigas riba, šie pakeitimai palengvintų atsiskaitymą užsienio valiutomis ir skatintų tarpvalstybinį atsiskaitymą Sąjungoje. Kartu būtų apribota galimybė pasinaudoti atsiskaitymu be mokėjimo nurodymų, kai grynųjų pinigų ir vertybinių popierių pervedimai nepriklauso vienas nuo kito ir dėl to padidėja atsiskaitymo rizika.
4.2.

ECB teigiamai vertina priežiūros sprendimų priėmimo įgaliojimų dėl atrinktų įpareigotųjų subjektų paskirstymą AMLA vykdomajai valdybai ir mano, kad tai yra reikšmingas žingsnis stiprinant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą ES. Be to, ECB visiškai pripažįsta, kad kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrai vykdyti gali būti reikalinga kitokia struktūra, palyginti su prudencine priežiūra, tačiau jis norėtų pasidalyti savo patirtimi, susijusia su JPG įsteigimu pagal BPM. BPM JPG taip pat vadovauja JPG koordinatorius, kuris visada yra ECB darbuotojas. Tačiau JPG koordinatorius dirba ECB būstinėje Frankfurte prie Maino, o ne valstybėje narėje. Dėl kitų JPG narių pažymėtina, kad jie yra ir ECB darbuotojai, ir nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai. JPG nariai, kurie yra ECB darbuotojai, taip pat dirba ECB, o ne valstybėje narėje. Iš ECB patirties matyti, kad tai palengvina komunikaciją įstaigoje ir dalijimąsi geriausia patirtimi, taip pat daro teigiamą poveikį bendros priežiūros kultūros stiprinimui. Be to, siekiant skatinti dialogą JPG dėl optimalių kiekvieno prižiūrimo subjekto priežiūros procedūrų, pagal bendrą taisyklę JPG koordinatorius, veikiantis BPM, nebūna iš šalies, kurioje yra prižiūrimo banko būstinė. Galiausiai JPG koordinatoriai iš esmės skiriami 3–5 metų laikotarpiui ir tikimasi, kad jie reguliariai bus rotuojami (atsižvelgiant į tai, kad ne visi JPG nariai gali būti rotuojami tuo pat metu).
ECB palankiai vertina pasiūlytame reglamente nustatytus apribojimus, susijusius ir su turto klasėmis, ir su rinkos dydžiu, kalbant apie PRT perleidžiamuosius vertybinius popierius ( 2 ) , kuriuos galima registruoti ir kuriais galima prekiauti bei atsiskaityti per PRT DPS ir PRT VPAS, kartu padedant sumažinti galimą su PRT naudojimu susijusią riziką. Vis dėlto būtų galima toliau svarstyti, ar išplėsti turto klases, kartu išlaikant ribas, kad į jas būtų įtrauktos vyriausybės obligacijos. Kita vertus, ECB pabrėžia, kad jo nuomonė grindžiama suvokimu, kad konkrečios pasiūlytame reglamente nustatytos ribos ( 3 ) yra išlaikomos, nes bet koks šių ribų padidinimas gali kelti pavojų vienodoms sąlygoms esamose ir PRT rinkos infrastruktūrose, taip pat galbūt finansų sistemos stabilumui. Be to, ECB nuomone, turint omenyje kai kurių ES valstybių narių kapitalo rinkų išsivystymo lygį, būtų patartina apsvarstyti galimybę leisti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms mažinti atitinkamas ribas. Taigi ECB nori, kad, jei ribos būtų iš esmės keičiamos, su juo būtų vėl konsultuojamasi dėl pasiūlyto reglamento. Be to, reikėtų užtikrinti, kad šių ribų nebūtų galima apeiti, nes dėl to nukentėtų jų veiksmingumas. Pavyzdžiui, emitentas neturėtų turėti galimybės išskaidyti obligacijų emisijos į du segmentus (ar daugiau) juos išleidžiant per vieną PRT rinkos infrastruktūrą. Atsižvelgiant į tai, prievolių nustatymas tik PRT rinkos infrastruktūrų operatoriams gali būti neveiksmingas, jeigu kartu nebūtų nustatytos obligacijų emitentams taikomos prievolės. Be to, būtų galima apsvarstyti galimybę remiantis nusistovėjusia verte nustatyti papildomą ribą, atitinkančią PRT rinkos infrastruktūros lygį, nes tai vienas iš svarbių rodiklių, naudojamų vertinant sisteminę atsiskaitymų infrastruktūros svarbą. Galiausiai ECB supranta, kad pagal pasiūlytą reglamentą ribų laikymasis nėra pakankama sąlyga, kad nebūtų taikomi Sąjungos teisės aktų reikalavimai. Net PRT rinkos infrastruktūrų operatoriams, kurie visapusiškai laikosi ribų, atitinkamos kompetentingos institucijos gali netaikyti reikalavimų tik įvertinę kiekvieną konkretų atvejį ir atsižvelgę į finansinio stabilumo aspektus.
1.1.

in rem pasekmėms Reikalavimų perleidimas yra vienas iš būdų, kuriais finansų rinkos dalyviai naudojasi likvidumui gauti ir (arba) kaip galimybe gauti kreditą, kai to reikia jų veiklai vykdyti. Šiuo metu reikalavimų perleidimo pasekmes nuosavybės aspektams reglamentuoja nacionaliniai įstatymai, kurie valstybėse narėse nėra nuoseklūs. Kalbant konkrečiai apie reikalavimus, kylančius iš banko paskolų, nepaisant to, kad kai kurie materialūs aspektai buvo suderinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB ( 2 ) , tokių reikalavimų perleidimo galiojimą ir įkaito teisių nustatymą ir toliau reguliuoja nacionalinė teisė ( 3 ) . Nesant suderintos teisės, ekonominės veiklos vykdytojai Europos Sąjungoje negali žinoti, kokie reikalavimai bus taikomi galiojančiam reikalavimo perleidimui ar įkaitu užtikrintam sandoriui dėl reikalavimo tarpvalstybinių sandorių kontekste ( 4 ) . Be to, nepaisant to, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008 ( 5 ) 14 straipsnį buvo pasiektos tam tikros suderinimo priemonės, šio reglamento nuostatos nenurodo, kokia teisė taikytina visoms reikalavimų perleidimopasekmėms ( 6 ) . Netikrumas, susijęs su tarpvalstybiniams reikalavimų perleidimams taikytina teise, finansų rinkos dalyviams kelia tiek teisinę, tiek finansinę riziką, kurios sumažinimas yra susijęs su finansinėmis sandorių sąnaudomis, bei yra sudėtingas, kai reikia realizuoti reikalavimus perleidėjo nemokumo atveju. Netikrumas dėl to, kokia nuosavybės teisė taikytina tarpvalstybiniams reikalavimų perleidimams, gali stabdyti tokius perleidimus, apribojant rinkos dalyvių galimybę naudotis kreditu, reikalingu plėtojant jų veiklą.
2.

2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Taryba pasisakė už vieningo Europos taisyklių sąvado, taikytino visoms vieningos rinkos finansų įstaigoms, sukūrimą (7). Pasiūlyti reglamentai atspindi poreikį sukurti veiksmingą priemonę, kuria būtų įvesti suderinti finansinių paslaugų techniniai standartai, kad per vieningą taisyklių sąvadą būtų užtikrintos vienodos sąlygos indėlininkams, investuotojams ir vartotojams bei tinkama šių asmenų apsauga Europoje (8). ECB sveikina šį požiūrį, kadangi nuo seno remia ES finansinių paslaugų taisyklių sąvado rengimą. Be to, EPI, būdamos labai specializuotos institucijos, gali padėti finansų sektoriaus derinimo procese prisidėdamos prie aukštos kokybės bendros reguliavimo ir priežiūros praktikos kūrimo, ypač teikdamos nuomones ES institucijoms ir rengdamos gaires, rekomendacijas ir techninių standartų projektus (9).
Paaiškinimas Siūloma formuluote vadovaujamasi patarimais, pateiktais „Europos Sąjungos Tarybos parengtų teisės aktų precedentų vadove“ (Manual of precedents for acts established within the Council of the European Union, dok. SN 1315/1/08 Rev 1, puslapis 3), kurį anglų k. galima rasti http://ec.europa.eu; jame nurodyta, kad „Ši formuluotė naudojama vietoje įprastos formuluotės, kai reglamentas netaikomas visoms valstybėms narėms ar visose valstybėse narėse (pvz., euro neįsivedusiose valstybėse narėse…)“.
XI.

Audito Rūmai pažymi, kad kitose srityse klaidų poveikis mokėjimams vis dar yra reikšmingas ir Komisija, valstybės narės bei kitos paramą gaunančios šalys turi dėti didesnes pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, kad būtų pagerintas susijusios rizikos valdymas. Šios sritys yra: bendroji žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės, vidaus politika ir išorės veiksmai. a) BŽŪP išlaidų srityje Audito Rūmai aptiko įrodymų, kad dėl išlaidų, kurioms netaikoma IAKS arba kai IAKS nėra tinkamai taikoma arba ji tik neseniai buvo įdiegta, iškyla didesnė rizika, nes kontrolės sistemos nėra tokios veiksmingos. Be to, nepriklausoma institucija nepakankamai tikrina ir tvirtina IAKS patikrinimų rezultatus, o paraiškoms ES paramai gauti dažnai netaiko patikrų vietoje. Su BŽŪP subsidijomis, kurioms nebuvo taikoma IAKS, susijusios sąskaitų patvirtinimo sistemos ir patikros po mokėjimo nesuteikia tinkamo pagrindo tvirtinti, kad yra laikomasi Bendrijos teisės aktų. Audito Rūmai padarė išvadą, kad klaidų poveikis BŽŪP išlaidoms, kaip visumai, vis dar yra reikšmingas. b) Struktūrinių priemonių srityje Audito Rūmai dar kartą nustatė, kad Komisija nevykdo veiksmingos priežiūros siekiant sumažinti riziką, kad valstybėms narėms pavesta vykdyti kontrolė neužkerta kelio padidintų ar netinkamų apmokėti išlaidų padengimui. Audito Rūmai nustatė, kad su abiem programavimo laikotarpiais (1994–1999 m. ir 2000–2006 m.) susijusiose išlaidose buvo reikšmingų pažeidimų. Kai kurios 1994–1999 m. laikotarpio programos buvo užbaigtos to nepagrindus. c) Kai dėl vidaus politikos, nepaisant tam tikrose srityse pasiektos pažangos, Audito Rūmų audito metu buvo atskleisti priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumai, dėl kurių susidarė didelis su mokėjimais naudos gavėjams susijusių klaidų skaičius. Klaidos įsivelia daugiausia dėl sudėtingų išlaidų apmokėjimo sistemų ir neaiškių skirtingoms programoms taikomų procedūrų bei nurodymų. d) Išorės veiksmų srityje tai, kad buvo patobulintos Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos, dar neturėjo poveikio įgyvendinančiosioms organizacijoms, kurių veikloje vis dar aptinkamas reikšmingas klaidų skaičius, o tai gali būti paaiškinta tuo, kad nėra parengtas visapusiškas šių organizacijų priežiūros, kontrolės ir audito metodas.
47.

a) Pagal atnaujintą Muitinės kodeksą, kurį tikimasi patvirtinti 2008 m., PTI taps privalomu turėtojui. AMK įgyvendinimo nuostatose bus išdėstytos PTI deklaravimo sąlygos. b) Muitinės kodekso komitete Komisija ir valstybės narės aptaria galimus sprendimus, kaip pašalinti su patikrinimais lengvatiniu laikotarpiu susijusius trūkumus. Visų pirma svarstoma galimybė naudoti formą, kuria būtų tikrinamos sumos, kurioms taikomi retai suteikiami lengvatiniai laikotarpiai. Be to, atnaujinto Muitinės kodekso įgyvendinimo taisyklėse bus sugriežtintos lengvatinio laikotarpio nuostatos. c) Pasitarusi su valstybėmis narėmis, Komisija ketina nustatyti griežtą terminą, per kurį reikia pateikti atsakymus į dvišalių konsultacijų pastabas.
28.

Be to, kai kuriose aplankytose valstybėse narėse į kai kuriuos prašymus buvo delsiama atsakyti vienerius metus ar ilgiau. Pavyzdžiui, 2006 m. gegužės mėn. Audito Rūmų audito vizito metu Italijoje jau vien per paskutiniuosius keturis 2004 m. mėnesius gautų neatsakytų prašymų skaičius siekė 182. 2006 m. pradžioje Jungtinėje Karalystėje buvo neatsakyta į 2003 ir 2004 m. atsiųstą 121 prašymą.