Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Registruotų keliautojų programa /* COM/2012/097 final - 2013/0059 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Nuo 2008 m., kai Komisija paskelbė komunikatą „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[1], ES lygmeniu aktyviai nagrinėjamos naujų technologijų teikiamos galimybės integruoto sienų valdymo (ISV) srityje. Komunikate Komisija pasiūlė sukurti Registruotų keliautojų programą (RKP), taikytiną iš anksto įvertintiems dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams, kad jiems būtų sudarytos sąlygos paprasčiau kirsti sienas. RKP įtvirtinta „Stokholmo programoje“[2], kuriai 2009 m. gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba. 2011 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paragino „sparčiai [vykdyti] darbą pažangaus sienų valdymo srityje“. Atsakydama į šį raginimą Komisija 2011 m. spalio 25 d. paskelbė komunikatą[3] dėl atvykimo ir išvykimo sistemos ir RKP įgyvendinimo galimybių. Šis pasiūlymas teikiamas kartu su pasiūlymu sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą ir pasiūlymu iš dalies pakeisti Bendrijos kodeksą, nustatantį patikrinimų išorės sienų perėjimo punktuose ir išorės sienų stebėjimo taisykles (Šengeno sienų kodeksas (ŠSK))[4], kad abi naujos sistemos veiktų. Pateikiami kiekvienos iš sistemų poveikio vertinimai. Šiuo pasiūlymu nedaroma poveikio muitinės kontrolei, t. y. prekių kontrolei. · Bendrosios aplinkybės Siekiant nustatyti patikrinimų valstybių narių išorės sienų perėjimo punktuose ir išorės sienų stebėjimo sąlygas, kriterijus ir išsamias taisykles, 2006 m. kovo 15 d. buvo priimtas ŠSK. Pagal jo 7 straipsnį patikrinimai kertant išorės sienas taikomi visiems asmenims. Paprastai trečiųjų šalių piliečiai yra nuodugniai patikrinami, o ES piliečiai ir asmenys, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise, patikrinami minimaliai[5]. Tačiau dabartines trečiųjų šalių piliečiams taikomas taisykles galima apibūdinti kaip visiems taikomą vienodą sprendimą, nes tie patys patikrinimai taikomi neatsižvelgiant į jokius įvairių keliautojų keliamos rizikos skirtumus arba jų kelionių dažnumą. Taip yra todėl, kad galiojančiuose teisės aktuose nenumatyta nuodugnių patikrinimų kertant sieną principo išimčių, išskyrus tų kategorijų trečiųjų šalių piliečius, kurie konkrečiai nurodyti ŠSK arba Vietinio eismo per sienas reglamente[6], pvz., valstybių vadovai, tarpvalstybiniai darbuotojai ir pasienio gyventojai. Minėtomis išimtimis gali pasinaudoti tik labai nedidelis skaičius išorės sieną kertančių asmenų: apytiksliai du milijonai, t. y. 0,2 % viso keleivių srauto. Tikimasi, kas šis skaičius smarkiai nepakis; jis gali kiek išaugti dėl didesnio vietinio eismo per sieną režimų paplitimo. Iki 2010 m. pabaigos valstybės narės išdavė 110 000 vietinio eismo per sieną leidimų. Kad įvykdytų ŠSK reikalavimus, sienos apsaugos pareigūnas turi nustatyti, ar trečiosios šalies pilietis kiekvieną kartą atvykdamas atitinka visus atvykimo į ES reikalavimus (buvimo ES tikslą, ar turi pakankamai pragyvenimo lėšų, ar ketina grįžti į kilmės šalį). Ši informacija surenkama apklausiant keleivį ir tikrinant būtinus dokumentus, pvz., apgyvendinimo vietos ir lėktuvo arba kelto arba traukinio bilieto į abi puses užsakymo patvirtinimą. Sienos apsaugos pareigūnas taip pat patikrina leidžiamo buvimo Šengeno erdvėje trukmę, kurią šiuo metu galima apskaičiuoti pagal spaudus kelionės dokumente. Atsižvelgiant į numatomą keleivių skaičiaus augimą prie išorės sienų, dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams reikėtų pasiūlyti alternatyvią patikrinimo kertant sieną procedūrą, kuri laipsniškai toltų nuo šaliai taikomo metodo ir artėtų prie asmeniui taikomo metodo. Praktiškai RKP pasienyje turėtų veikti taip: registruotam keleiviui išduodamas atpažinties raktas, kuris yra automatizuotai nuskaitomos kortelės formos ir kuriame yra tik unikalus identifikatorius (t. y. prašymo numeris); atvykstant ir išvykstant šis raktas nuskaitomas pasienyje prie automatizuotų vartų. Vartų sistema nuskaito atpažinties raktą ir kelionės dokumentą (ir, jei taikytina, vizos įkliją) bei keliautojų pirštų atspaudus, kurie palyginami su centriniame registre ir kitose duomenų bazėse, įskaitant Vizų informacinę sistemą (VIS) vizų turėtojų atveju, laikomais duomenimis. Jeigu visi patikrinimai atliekami sėkmingai, keliautojas gali praeiti per automatizuotus vartus. Kilus klausimams, keliautojui padėtų sienos apsaugos pareigūnas. Sienas būtų paprasčiau kirsti ir neautomatizuotų patikrinimų kertant sieną atveju, nes sienos apsaugos pareigūnams nereikėtų užduoti registruotam keliautojui papildomų klausimų, pavyzdžiui, dėl kelionės tikslo ir pakankamų pragyvenimo lėšų. Kad pirmiau aprašyta registruotiems keliautojams skirta visiškai automatizuota patikrinimo kertant sieną procedūra pradėtų veikti, reikia sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS), kurioje būtų arba nebūtų naudojami biometriniai duomenys ir prie išorės sienų būtų registruojamas trumpai būti atvykstančių trečiųjų šalių piliečių atvykimas ir išvykimas. AIS padėtų panaikinti Šengeno sienų kodekse nustatytą prievolę antspauduoti kelionės dokumentus, nes vietoj rankinio antspaudavimo buvimas būtų registruojamas ir apskaičiuojamas automatiškai. Išnykus antspaudavimo prievolei, prie išorės sienų taptų privaloma patikrinti duomenis AIS, kad būtų patikrinta, ar trečiosios šalies pilietis neviršijo teisėto buvimo Šengeno erdvėje laikotarpio. Tikrinama galėtų būti automatiškai naudojant kelionės dokumento automatinio nuskaitymo lauką arba pirštų atspaudus. Dėl RKP ir AIS labai pagerės keliautojų srautų valdymas ir kontrolė prie sienų, nes patikrinimai bus nuodugnesni, o dažnai keliaujantys iš anksto įvertinti ne ES keliautojai galės kirsti sienas greičiau. Prie šio pasiūlymo pridėta teisės akto finansinė pažyma pagrįsta išorės rangovo atliktu AIS bei RKP sąnaudų tyrimu. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, šio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo tikslas yra: – nustatyti teisės dalyvauti RKP suteikimo tvarką ir sąlygas; – nustatyti atpažinties rakto[7] ir centrinio registro – registruotų keliautojų duomenų saugojimo sistemos – tikslą, funkcijas ir atsakomybę ir – įpareigoti Didelės apimties informacinių sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrą[8] (toliau – agentūra) sukurti centrinį registrą, valdyti jo operacijas ir nustatyti atpažinties rakto technines specifikacijas. Šis reglamentas bus pagrindinis RKP teisinės sistemos dokumentas. Siekiant papildyti šią teisinę sistemą, taip pat reikia iš dalies pakeisti ŠSK, kiek tai susiję su sienų kirtimo supaprastinimu trečiųjų šalių piliečiams; ŠSK pakeitimas teikiamas tuo pačiu metu kaip ir šis pasiūlymas. Be to, kartu teikiamas pasiūlymas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos, kurioje registruojamas trečiųjų šalių piliečių atvykimas ir išvykimas. · Pasiūlymo taikymo srityje galiojančios nuostatos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas); Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1931/2006, nustatantis vietinio eismo per valstybių narių išorines sausumos sienas taisykles ir iš dalies keičiantis Šengeno konvencijos nuostatas; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas); Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas); Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis aprašytos pridedamame poveikio vertinime. · Poveikio vertinimas Pirmasis poveikio vertinimas[9] buvo atliktas 2008 m., kai buvo rengiamas Komisijos komunikatas šia tema, o 2013 m. užbaigtas antrasis vertinimas[10]. Pirmajame vertinime buvo analizuojamos politikos galimybės ir jų labiausiai tikėtinas poveikis; padaryta išvada, kad trečiųjų šalių piliečiams skirta RKP turėtų būti sukurta. Surengus konsultacijas ir atlikus išankstinį patikrinimą antrajame vertinime buvo analizuojamos pagrindinės įgyvendinimo galimybės. Išanalizavus galimybes ir atskirus jų aspektus nustatyta, kad labiausiai tinkama galimybė būtų mokesčiu pagrįsta RKP, skirta iš anksto įvertintiems ir patikrintiems dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurių duomenys (biometriniai duomenys, raidiniai skaitmeniniai duomenys ir unikalaus identifikatoriaus numeris) būtų saugomi centriniame registre, ir atpažinties rakte saugomas unikalus identifikatorius (prašymo numeris). Dėl šios galimybės iki minimumo sumažėja asmens duomenų naudojimas ES IT sistemoje, kadangi sienos apsaugos pareigūnai negauna iš sistemos jokių asmens duomenų per pirmos linijos patikrinimą ir, be to, išvengiama pagrindinių saugumo spragų, kurių pasitaikytų, jeigu sistema būtų grindžiama tik atpažinties raktu. Reikėtų taikyti tas pačias duomenų apsaugos nuostatas, kurios nustatytos VIS, ir laikytis status quo, įskaitant informacijos saugojimą ne ilgiau kaip penkerius metus, užtikrinant, kad į galimybę, kuriai teikiama pirmenybė, būtų įtrauktos tinkamos duomenų apsaugos nuostatos. Asmens duomenys (biometriniai ir raidiniai skaitmeniniai prašymų duomenys) centriniame registre turėtų būti saugomi ne ilgiau nei būtina RKP tikslams pasiekti. Duomenis tikslinga saugoti ne ilgiau kaip penkerius metus, kad į duomenis, susijusius su ankstesniais prašymais būtų galima atsižvelgti vertinant vėlesnius RKP prašymus, atnaujinant teisę dalyvauti RKP ir taip pat atsižvelgiant į registre laikomų pirštų atspaudų pakartotinį naudojimą (59 mėnesius). Be to, jeigu duomenys būtų saugomi penkerius metus būtų galima suteikti teisę dalyvauti RKP penkerius metus neteikiant naujo prašymo. Pirmą kartą teisė dalyvauti RKP turėtų būti suteikiama vieniems metams. Teisė dalyvauti RKP gali būti pratęsiama dvejiems metams, po to dar dvejiems metams neteikiant naujo prašymo. Pasibaigus penkerių metų galiojimo laikotarpiui reikėtų teikti naują prašymą atnaujinti teisę dalyvauti RKP. Tai atitiktų daugkartinės vizos (jų ilgiausias galiojimo laikotarpis­ – penkeri metai) išdavimo tvarką keliautojams, kurių duomenys saugomi VIS penkerius metus. Kad registruotas keliautojas būtų tinkamai patikrintas išorės sienos perėjimo punkte, centriniame registre turėtų būti saugomi keturi pirštų atspaudai. Saugant keturių pirštų atspaudų duomenis užtikrinama, kad bet kokiomis aplinkybėmis yra pakankamai duomenų, o duomenų kiekis yra pagrįstas. Saugant vieną arba du pirštų atspaudus prie išorės sienų gali kilti problemų keliautojams ir sienos apsaugos institucijoms, nes pirštų atspaudai gali būti neaiškūs, deformuoti arba gali būti tik jų dalis. Tai itin aktualu RKP, kadangi teisė dalyvauti programoje suteikiama penkeriems metams ir tie patys pirštų atspaudai gali būti naudojami pakartotinai (59 mėnesius), jeigu registruotas keliautojas pateikia naują prašymą. Centriniame registre laikomi duomenys būtų prieinami sienos apsaugos pareigūnams tik tais atvejais, kai vertinamas prašymas, atšaukiama arba pratęsiama teisė dalyvauti RKP, pametamas arba pavagiamas atpažinties raktas arba atsitinka bet kokio pobūdžio problema, susijusi su registruotų keliautojų sienos kirtimo supaprastinimu. Per patikrinimą kertant sieną sienos apsaugos pareigūnas iš centrinio registro gautų tik „yra atitiktis / nėra atitikties“ informaciją. Todėl galimybe, kuriai teikiama pirmenybė, numatyta proporcingai subalansuoti saugumą, sąlygų supaprastinimą ir duomenų apsaugą. Kad trečiųjų šalių piliečiai galėtų paprastai dalyvauti RKP, jiems turėtų būti sudaryta galimybė teikti prašymus dėl RKP bet kurios valstybės narės konsulate arba bet kuriame išorės sienos perėjimo punkte. Taip programoje galėtų dalyvauti daugiau asmenų ir tai padėtų valstybėms narėms valdyti keleivių srautus išorės sienų perėjimo punktuose. Prašymai turėtų būti nagrinėjami vadovaujantis tais pačiais kriterijais, kurie naudojami išduodant daugkartines vizas. Tačiau Sąjungos piliečių šeimos narių pateikti prašymai nagrinėjami vadovaujantis tais pačiais kriterijais, kurie naudojami nagrinėjant jų prašymus dėl atvykimo vizų. Valstybės narės gali nuspręsti, ar jos savo išorės sienų perėjimo punktuose naudos ir diegs automatizuotas sienų kontrolės sistemas. Akivaizdu, kad registruotiems keliautojams sienas kirsti bus paprasčiausia, jeigu daugkartinėms vizoms nustatyti išankstinio vertinimo kriterijai bus taikomi kartu su visiškai automatizuota sienų kontrole. Be to, tuo užtikrinamas aukštas apsaugos lygis ir kartu laikomasi pagrindinių teisių. Tai taip pat būtų pigiausias būdas, atsižvelgiant į sąnaudas, susijusias su griežtesne išankstinio vertinimo procedūra ir pusiau automatizuota sienų kontrole. Visiškas automatizavimas būtų ekonomiškai efektyviausia priemonė, ypač sienos perėjimo punktuose, kuriuose būna daugiausia keliautojų ir kuriuose jau dabar esama pajėgumo problemų ir eilių. Tačiau kiekviena valstybė narė turėtų įvertinti, ar kiekvieno konkretaus sienos perėjimo punkto atveju automatizuota sienų kontrolės sistema padidintų sienos perėjimo punkto pralaidumą ir ar dėl to sutrumpėtų keliautojų sienos kirtimui skiriamas laikas, atsilaisvintų žmogiškieji ištekliai ir valstybėms narėms būtų suteikta priemonė valdyti didėjančius keleivių srautus. Nepriklausomai nuo to, ar būtų naudojamos automatizuotos sienų kontrolės priemonės, sienos kirtimo supaprastinimo nuostatos turėtų būtų taikomos visuose išorės sienų perėjimo punktuose visiems trečiųjų šalių piliečiams, turintiems teisę dalyvauti RKP. Kad prašymus pateikusių asmenų tikrinimas būtų patikimas, bus būtina tvarkyti jų biometrinius duomenis (pirštų atspaudus) centriniame registre ir tikrinti biometrinius duomenis išorės sienų perėjimo punktuose[11]. Poveikio vertinimo valdyba (PVV) peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir 2012 m. kovo 14 d. pateikė savo nuomonę. Į galutinę ataskaitos redakciją įtrauktos tobulinimo rekomendacijos. Pirmiausia padaryti šie pakeitimai: geriau apibrėžtas ir išaiškintas pagrindinis scenarijus; išplėsta problemos apibrėžtis, įtraukiant kitų didelės apimties IT sistemų kūrimo patirtį ir valstybių narių bei ES nepriklausančių valstybių automatizuotų sienos kontrolės sistemų ir nacionalinių RKP įgyvendinimo patirtį; pagerintos nuorodos į priedus ir 2008 m. poveikio vertinimą; kuo plačiau pateiktos suinteresuotųjų subjektų nuomonės atsižvelgiant į tai, kad jos buvo pakankamai bendro pobūdžio; plačiau paaiškintas sąnaudų apskaičiavimo metodas ir tiksliau išdėstytos skirtingų suinteresuotųjų subjektų tikėtinos sąnaudos ir gautina nauda; išaiškintas sienos apsaugos pareigūnų perskirstymas atsižvelgiant į tikėtiną keliautojų srautų augimą; galiausiai pateikta aiški Europos duomenų apsaugos pareigūno nuomonės apžvalga. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Turi būti apibrėžti RKP, įskaitant atpažinties rakto ir centrinio registro sistemą, tikslas ir funkcijos ir su jais susijusi atsakomybė. Be to, reikia įpareigoti Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrą sukurti ir įdiegti centrinį registrą, valdyti jo operacijas ir apibrėžti atpažinties rakto technines specifikacijas remiantis iš anksto apibrėžtais veiklos reikalavimais. Bus nustatytos RKP prašymų ir su registruotais keliautojais susijusių duomenų laikymo procedūros ir sąlygos. Kiekvieno pasiūlymo straipsnio išsamus paaiškinimas pateikiamas atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. · Teisinis pagrindas Teisinis šio reglamento pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnis ir 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai. 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai yra tinkamas teisinis pagrindas, pagal kurį nustatomos valstybių narių išorės sienų kirtimo priemonės ir kuriami standartai bei procedūros, kurių turi laikytis valstybės narės prie tokių sienų atlikdamos asmenų patikrinimus. 74 straipsnis yra tinkamas RKP įdiegimo bei eksploatavimo ir valstybių narių keitimosi informacija procedūrų teisinis pagrindas, kuriuo užtikrinamas atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, taip pat tų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas Sutarties V antraštinėje dalyje nurodytose srityse. · Subsidiarumo principas Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus Sąjunga gali priimti priemones, susijusias su asmenų patikrinimu ir veiksmingu valstybių narių išorės sienų kirtimo stebėjimu. Reikia pakeisti galiojančias ES nuostatas dėl valstybių narių išorės sienų kirtimo, kad būtų atsižvelgta į augančius keleivių srautus ir naujų technologijų teikiamas galimybes. Reikia nustatyti bendrą režimą, kad būtų sukurtos suderintos supaprastinto sienos kirtimo taisyklės registruotiems keliautojams, kad šis supaprastinimas būtų taikomas visuose Šengeno sienų perėjimo punktuose nenaudojant atskiro įvertinimo ir nemažinant saugumo. Todėl valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslo. · Proporcingumo principas Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga savo veiksmais neviršija to, kas būtina siekiant Sutarties tikslų. Šiam ES veiksmui pasirinkta forma turi būti sudarytos tokios sąlygos, kad pasiūlymas pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Siūloma iniciatyva toliau plėtojamas Šengeno acquis, siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse bendros taisyklės prie išorės sienų būtų taikomos vienodai. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių): Šiame pasiūlyme bus nustatytos taisyklės dėl prie išorės sienų atliekamų patikrinimų kertant sieną, kurios yra vienodos visoms valstybėms narėms. Todėl reglamentas yra vienintelė galima teisinė priemonė. · Pagrindinės teisės Siūlomas reglamentas gali turėti poveikį pagrindinėms teisėms, visų pirma susijusioms su asmens duomenų apsauga (ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis) ir teise į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis). Į pasiūlymą įtrauktos apsaugos nuostatos, ypač pagal 15 ir 16 straipsnį, kai atsisakoma suteikti teisę dalyvauti RKP arba ši teisė panaikinama, kuriomis suteikiama teisė į veiksmingą teisinę gynybą, ir pagal 48 ir 49 straipsnius, susijusius su teise gauti informaciją, teisė prieiti prie šio reglamento tikslais naudojamų duomenų, juos taisyti ir naikinti, be kita ko, 51 straipsnyje nustatyta teisė į teisės gynimo priemones. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos pasiūlyta 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondui (VSF) skirti 4,6 mlrd. EUR. Pasiūlyme numatyta atidėti 1,1 mlrd. EUR kaip orientacinę sumą AIS ir RKP kūrimui, numatant, kad kūrimo sąnaudos bus patiriamos tik nuo 2015 m.[12] Šios finansinės paramos lėšomis būtų dengiamos ne tik pagrindinių komponentų sąnaudos per visą DFP laikotarpį (ES lygmeniu tiek kūrimo, tiek veiklos sąnaudos), bet ir šių dviejų sistemų nacionalinių, valstybių narių, komponentų kūrimo sąnaudos, atsižvelgiant į turimus išteklius. Finansinė parama nacionalinio lygmens kūrimo sąnaudoms padengti užtikrintų, kad dėl sudėtingų ekonomikos aplinkybių nacionaliniu lygmeniu projektams nekiltų pavojaus arba nebūtų vėluojama juos įgyvendinti. Tai apima 145 mln. EUR sumą, skirtą nacionalinio lygmens sąnaudoms, susijusioms su IT sistemų priegloba, galutinių vartotojų įrangos prieglobos patalpomis ir operatorių biurų patalpomis. Tai taip pat apima 341 mln. EUR sumą, skirtą nacionalinio lygmens sąnaudoms, susijusioms su technine priežiūra, pvz., aparatine įranga ir programinės įrangos licencijomis. Sistemai pradėjus veikti tolesnės valstybėse narėse patiriamos veiklos sąnaudos galėtų būti remiamos valstybių narių nacionalinių programų lėšomis. Siūloma nustatyti, kad valstybės narės 50 proc. nacionalinėse programose numatytų asignavimų gali skirti per Sąjungos išorės sienas einančių migracijos srautų valdymo IT sistemų sąnaudoms padengti. Šios sąnaudos gali apimti VIS, SIS ir naujų diegiamų sistemų sąnaudas nurodytu laikotarpiu, sąnaudas darbuotojams, paslaugų sąnaudas, saugių patalpų nuomos sąnaudas ir kt. Todėl tinkamais atvejais būsima priemone būtų užtikrintas finansavimo tęstinumas. Automatizavimo sąnaudos labai skiriasi ir priklauso nuo diegtinų automatizuotų vartų skaičiaus. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA · Dalyvavimas Šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis, nes jis susijęs su išorės sienų kirtimu. Todėl reikia atsižvelgti į tokias su įvairiais protokolais ir susitarimais, sudarytais su asocijuotosiomis šalimis, susijusias pasekmes. Danija Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę. Jungtinė Karalystė ir Airija Pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą 4 ir 5 straipsnius, 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant Registruotų keliautojų programos reglamentą, nėra jo saistomos ir neprivalo jo taikyti. Islandija ir Norvegija Taikomos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame asociacijos susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis nustatytos procedūros, kadangi, kaip nurodyta minėto Susitarimo[13] A priede, šis pasiūlymas pateikiamas Šengeno acquis pagrindu. Šveicarija Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[14]. Lichtenšteinas Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[15]. Kipras Šis reglamentas yra dokumentas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip susijęs su juo, kaip nustatyta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje. Bulgarija ir Rumunija Šis reglamentas yra dokumentas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip susijęs su juo, kaip nustatyta 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje. 2013/0059 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Registruotų keliautojų programa EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[16], teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[17], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[18], pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) patikrinimais kertant sienas kuo labiau privalo būti užtikrintas aukšto lygio saugumas ir kartu apribotas laukimo laikas. Dėl augančio keliautojų srauto prie išorės sienų didėja poreikis ieškoti naujų sprendimų siekiant šių tikslų. Didesnė patikrinimų kertant sieną diferenciacija leis valstybėms narėms paprasčiau tikrinti tuos trečiųjų šalių piliečius, kurie, kaip vertinama, nekelia didelės rizikos; (2) automatizuotomis sienos kontrolės sistemomis gali naudotis ES piliečiai ir įrodyta, kad jos padeda greičiau atlikti patikrinimus kertant sienas. Trečiųjų šalių piliečiams taip pat turėtų būti sudarytos galimybės jomis naudotis, kad sumažėtų laukimo laikas ir kartu būtų užtikrintas aukštas saugumo lygis; (3) 2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[19] įvardytas poreikis kaip integruoto sienų valdymo strategijos dalį parengti Registruotų keliautojų programą (RKP) dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams ir sukurti automatizuotos sienų kontrolės priemones, kad būtų paprasčiau kirsti išorės sienas; (4) 2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad svarbu tęsti darbą, susijusį su ES integruoto sienų valdymo strategijos plėtojimu, be kita ko, geriau išnaudoti šiuolaikines technologijas siekiant gerinti išorės sienų valdymą; (5) 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikate „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“[20] pabrėžtas poreikis sukurti RKP, kad atvykimas į Sąjungą vyktų sklandžiai; (6) 2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba posėdyje paragino kuo skubiau vykdyti su pažangiai valdomomis sienomis susijusį darbą. Atsakydama į šį raginimą Komisija pirmiausia 2011 m. spalio 25 d. paskelbė komunikatą „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“; (7) RKP turėtų būti siekiama sudaryti paprastesnes sąlygas dažnai keliaujantiems iš anksto patikrintiems ir įvertintiems trečiųjų šalių keliautojams kirsti Sąjungos išorės sienas; (8) RKP nuostatos turėtų būti bendros visoms valstybėms narėms, kad registruotiems keliautojams būtų taikomi supaprastinti patikrinimai kertant sienas visų valstybių narių išorės sienų perėjimo punktuose ir jie nebūtų kiekvienos atskiros valstybės narės atskirai iš anksto tikrinami ir vertinami; (9) būtina tiksliai apibūdinti RKP tikslus, jos techninę struktūrą, nustatyti jos veikimo bei naudojimo taisykles ir apibrėžti su sistema susijusias pareigas, duomenų, kurie turi būti įvedami į sistemą, kategorijas, jų įvedimo tikslus ir kriterijus, institucijas, turinčias prieigos prie duomenų teisę, ir papildomas taisykles dėl duomenų tvarkymo bei asmens duomenų apsaugos; (10) 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, įsteigta Didelės apimties informacinių sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra[21] (toliau – Agentūra) turėtų būti atsakinga už centralizuotos sistemos, kurią sudaro centrinis registras, atsarginis centrinis registras, vienodos sąsajos visose valstybėse narėse, tinklo įeigos taškai ir centrinio registro bei tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūra, kūrimą ir operacijų valdymą. Be to, Agentūra turėtų atsakyti už atpažinties rakto techninių specifikacijų apibrėžimą, kad būtų užtikrinta RKP sąveika visoje Sąjungoje. Valstybės narės turėtų būti atsakingos už savo nacionalinių sistemų kūrimą ir operacijų valdymą; (11) centrinis registras turėtų būti sujungtas su nacionalinėmis valstybių narių sistemomis, kad kompetentingos valstybių narių institucijos galėtų tvarkyti su RKP prašymais susijusius duomenis; (12) kad registruoti keliautojai būtų patikimai tikrinami, į centrinį registrą būtina įtraukti unikalų identifikatorių (prašymo numerį), biometrinius duomenis (pirštų atspaudus) bei prašyme nurodytus raidinius skaitmeninius duomenis, į atpažinties raktą įtraukti unikalų identifikatorių ir prie išorės sienų patikrinti biometrinius duomenis. Raidiniai skaitmeniniai duomenys ir pirštų atspaudai turėtų būti laikomi atskirose centrinio registro skyriuose ir neturėtų būti susieti. Raidinių skaitmeninių duomenų ir pirštų atspaudų sąsają užtikrina tik unikalus identifikatorius; (13) RKP norintys dalyvauti trečiųjų šalių piliečiai turėtų įrodyti poreikį arba pagrįsti ketinimą keliauti dažnai arba reguliariai, visų pirma dėl savo profesinės ar šeiminės padėties, pavyzdžiui, jeigu jie yra verslininkai, reguliarius ryšius su valstybėmis narėmis ir Sąjungos institucijomis palaikantys valstybės tarnautojai, pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, keliaujantys mokymo, seminarų ir konferencijų tikslais, mokslininkai, ekonominės veiklos dalyviai, Sąjungos piliečių šeimos nariai, trečiųjų šalių piliečių, teisėtai gyvenančių valstybėje narėje, šeimos nariai; (14) mažiausiai vienerius metus galiojančią daugkartinę vizą arba D kategorijos vizą, arba valstybės narės išduotą leidimą gyventi turintiems trečiųjų šalių piliečiams pageidaujant, jiems paprastai turėtų būti suteikiama teisė dalyvauti RKP; (15) kai trečiosios šalies pilietis kreipiasi daugkartinės vizos ir teisės dalyvauti RKP, kompetentingos institucijos gali nuspręsti kartu nagrinėti abu prašymus ir priimti sprendimus dėl jų remdamosi tuo pačiu pokalbiu ir tais pačiais patvirtinamaisiais dokumentais; (16) Sąjungos piliečių šeimos nariams paprastai turėtų būti suteikiama teisė dalyvauti RKP. Sąjungos piliečių šeimos nariai taip pat turėtų galėti naudotis RKP net tuo atveju, kai jie negyvena Sąjungos teritorijoje, bet dažnai keliauja į valstybę narę, kad lydėtų atitinkamą Sąjungos pilietį arba prisijungtų prie jo. Išorės sienas kertančių Sąjungos piliečių šeimos narių patikrinimai turėtų būti atliekami pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje[22]; (17) Sąjungos piliečių šeimos narių pateiktų prašymų nagrinėjimo kriterijai turi būti tokie pat kaip ir kriterijai, naudojami nagrinėjant Sąjungos piliečių šeimos narių pateiktus prašymus išduoti vizą. Tai atitiktų dabartinę sienų valdymo politiką; (18) būtina nustatyti kompetentingas valstybių narių institucijas, tinkamai įgaliotus darbuotojus, kuriems turi būti suteikta teisė įvesti, keisti, trinti, tikrinti duomenis ar ieškoti duomenų konkrečiais RKP tikslais pagal šį reglamentą tiek, kiek tai būtina jų užduotims atlikti; (19) centriniame registre laikomų RKP duomenų tvarkymas turėtų būti proporcingas siekiamiems tikslams ir būtinas kompetentingų institucijų užduotims atlikti. Naudodamos RKP, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų gerbiamas asmenų, kurių duomenų yra prašoma, žmogiškas orumas bei neliečiamybė ir kad jie nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; (20) reikėtų parengti nenumatytų atvejų planus ir tie planai turėtų būti išaiškinti keliautojams, oro linijoms bei vežėjams ir visoms institucijoms, dirbančioms sienų perėjimo punktuose. Jeigu registruotas keliautojas, pavyzdžiui, dėl bet kurios priežasties negali naudotis automatizuota sienų kontrolės sistema ir yra nukreipiamas neautomatizuotam patikrinimui kertant sieną atlikti, būtina, kad su tuo susijusios procedūros visiškai atitiktų pagrindines teises; (21) asmens duomenys (biometriniai bei raidiniai skaitmeniniai duomenys) centriniame registre turėtų būti saugomi ne ilgiau nei būtina RKP tikslams pasiekti. Duomenis tikslinga saugoti ne ilgiau kaip penkerius metus, kad į ankstesnių prašymų raidinius skaitmeninius duomenis būtų galima atsižvelgti vertinant vėlesnius RKP prašymus, taip pat atsižvelgiant į registre saugomų pirštų atspaudų pakartotinį naudojimą (59 mėnesius). Trumpesnio laikotarpio tiems tikslams pasiekti neužtektų. Duomenys turėtų būti ištrinti po penkerių metų, nebent atsirastų pagrindo juos ištrinti anksčiau. Ilgiausias teisės dalyvauti RKP galiojimo laikotarpis turėtų būti penkeri metai; (22) siekiant supaprastinti vėlesnių prašymų nagrinėjimo tvarką, turėtų būti numatyta galimybė per 59 mėnesių laikotarpį kopijuoti pirmą kartą į centrinį registrą įvestus pirštų atspaudus. Šiam laikotarpiui pasibaigus, pirštų atspaudai turėtų būti paimti iš naujo; (23) kad asmenims būtų paprasčiau teikti prašymus, jiems turėtų būti sudaryta galimybė teikti prašymus dėl teisės dalyvauti RKP bet kurios valstybės narės konsulate arba bet kuriame išorės sienos perėjimo punkte. Bet kuri valstybė narė turėtų turėti galimybę nagrinėti prašymą ir priimti dėl jo sprendimą naudodama bendrą prašymo formą ir remdamasi bendromis tinkamumo taisyklėmis bei kriterijais. Paprastai turėtų būti surengiamas pokalbis; (24) dėl biometrinių duomenų registravimo centriniame registre pagrindinis prašymo dėl teisės dalyvauti RKP nagrinėjimo ir susijusių sprendimų reikalavimas turėtų būti – asmeninis prašymą teikiančio asmens atvykimas (bent tuo atveju, kai prašymas teikiamas pirmą kartą); (25) automatizuoto patikrinimo kertant sieną procedūros metu asmens tapatybė prie išorės sienų tikrinama naudojant centriniame registre laikomus biometrinius duomenis. Tikrinimas turėtų būti atliekamas tik, kai fiziškai tuo pačiu metu pateikiamas atpažinties raktas ir leidžiama nuskaityti pirštų atspaudus. Automatizuoto ir neautomatizuoto patikrinimo kertant sieną procedūros metu tikrinimas, ar asmeniui suteikta teisė dalyvauti programoje, atliekamas naudojant centriniame registre laikomus raidinius skaitmeninius duomenis, kai prie sienos fiziškai pateikiamas atpažinties raktas. Sienos apsaugos pareigūnai per pirmos linijos patikrinimą kertant sieną tikrindami asmens tapatybę ir tai, ar yra suteikta teisė dalyvauti programoje, turėtų gauti tik „yra atitiktis / nėra atitikties“ rezultatą; (26) turėtų būti nustatytos tinkamos šio reglamento taikymo stebėjimo ir vertinimo priemonės. Siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento taikymo stebėjimą, būtinas reguliarus vertinimas; (27) statistiniai duomenys yra svarbi patikrinimo kertant sieną procedūrų stebėjimo priemonė, kuri gali būti naudojama kaip veiksminga valdymo priemonė. Todėl tokie duomenys turėtų būti reguliariai renkami naudojant bendras formas; (28) valstybių narių atliekamas asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą reglamentuojamas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[23]. Tačiau reikėtų išsamiau išdėstyti tam tikrus aspektus, susijusius su asmens duomenų tvarkymo teisėtumu, atsakomybe už duomenų tvarkymą, duomenų subjektų teisių apsauga ir duomenų apsaugos priežiūra; (29) Sąjungos institucijų ir įstaigų veiklai, įgyvendinant jų užduotis dėl atpažinties rakto ir registro operacijų valdymo, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[24]. Tačiau reikėtų išsamiau išdėstyti tam tikrus aspektus, susijusius su asmens duomenų tvarkymo teisėtumu, atsakomybe už duomenų tvarkymą ir duomenų apsaugos priežiūra; (30) remiantis Direktyvos 95/46/EB 28 straipsniu įsteigtos priežiūros institucijos turėtų kontroliuoti asmens duomenų tvarkymo valstybėse narėse teisėtumą, o Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų prižiūrėti Sąjungos institucijų ir organų veiklą, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, atsižvelgdamas į ribotas Sąjungos institucijų ir įstaigų užduotis, susijusias su duomenimis; (31) Europos duomenų apsaugos pareigūnas ir priežiūros institucijos turėtų aktyviai bendradarbiauti tarpusavyje, kad užtikrintų koordinuotą RKP priežiūrą; (32) valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų skyrimo taisykles, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos; (33) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[25]; (34) siekiant priimti priedų techninius pakeitimus, Komisija turėtų būti įgaliota priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kiek tai susiję su priedų techninių pakeitimų priėmimu, kaip nustatyta 58 straipsnyje. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, taip pat su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu, tinkamai ir laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (35) šiuo reglamentu užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms ir laikomasi principų, visų pirma pripažįstamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, pirmiausia asmens duomenų apsaugos (8 straipsnis) bei teisės į veiksmingą teisinę gynybą (51 straipsnis), ir jis turi būti taikomas laikantis šių teisių ir principų; (36) kadangi valstybės narės vienos negali deramai sukurti bendros RKP ir bendrų registruotų keliautojų duomenų laikymo prievolių, sąlygų ir procedūrų ir kadangi dėl to veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (37) pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; (38) šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[26]; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (39) šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[27], plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (40) Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[28], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą[29] 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį; (41) Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[30], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB[31] 3 straipsniu; (42) Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[32], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES[33] 3 straipsniu; (43) Kipro atžvilgiu šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su juo susijęs, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje; (44) šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis arba kitaip su juo susijęs, kaip apibrėžta 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje; (45) kadangi Šengeno acquis visiškai įgyvendinančios valstybės narės registruotiems keliautojams pritaiko visas būtinas kontrolės priemones ir juos iš anksto patikrina, jie nekelia rizikos Bulgarijai, Rumunijai ir Kiprui, todėl šios valstybės narės gali vienašališkai pripažinti registruoto keliautojo dalyvavimą Registruotų keliautojų programoje, kad jis galėtų pasinaudoti supaprastinta patikrinimų kertant sieną tvarka prie jų išorės sienų, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos teisės dalyvauti Registruotų keliautojų programoje (RKP) suteikimo sąlygos ir tvarka, taip pat apibrėžiamas atpažinties rakto ir centrinio registro – RKP naudojamo registruotų keliautojų duomenų laikymo sistemos – tikslas, funkcijos ir atsakomybė. 2 straipsnis RKP sukūrimas 1. RKP pagrindas – registruotų keliautojų duomenų laikymo sistema, priklausanti nuo atpažinties raktų, kuriuos turi atskiri keliautojai, ir centrinio registro – RKP duomenų centrinės fizinio laikymo vietos, kurie abu kartu vadinami „atpažinties rakto ir centrinio registro sistema“. 2. Atpažinties rakto ir centrinio registro sistemos techninė struktūra nustatyta 21 straipsnyje. 3. Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai (toliau – Agentūra) pavedama vykdyti centrinio registro, vienodos sąsajos visose valstybėse narėse, tinklo įeigos taškų ir centrinio registro bei tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros kūrimą ir operacijų valdymą. Agentūra taip pat atsako už atpažinties rakto techninių specifikacijų apibrėžimą. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: 1) Registruotų keliautojų programa (RKP) – programa, pagal kurią iš anksto įvertintiems trečiųjų šalių piliečiams, kuriems suteikta teisė dalyvauti RKP, leidžiama naudotis supaprastinta tikrinimo kertant Sąjungos sieną tvarka; 2) registruotas keliautojas – trečiosios šalies pilietis, kuriam pagal šį reglamentą suteikta teisė dalyvauti RKP; 3) agentūra – Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (toliau – Agentūra), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. 1077/2011; 4) centrinis registras – centrinė RKP duomenų fizinio laikymo vieta; 5) atpažinties raktas – įtaisas, kuriame laikomas registruotam keliautojui suteikiamas unikalus identifikatorius. Unikaliu identifikatoriumi susiejami keliautojas ir jo duomenys, saugomi centriniame registre; 6) operacijų valdymas – visų užduočių, būtinų didelės apimties IT sistemų veikimui užtikrinti, vykdymas, įskaitant atsakomybę už jų naudojamą ryšių infrastruktūrą; 7) kūrimas – visų užduočių, būtinų didelės apimties IT sistemai sukurti, įskaitant jos naudojamą ryšių infrastruktūrą, vykdymas; 8) kompetentingos institucijos – vizų ir sienos apsaugos institucijos, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 767/2008[34] 4 straipsnio 3 dalyje, ir institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta atlikti asmenų patikrinimus išorės sienų perėjimo punktuose, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 562/2006[35]; 9) trečiosios šalies pilietis, arba trečiosios šalies keliautojas – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip nustatyta Sutarties 20 straipsnyje, arba trečiosios šalies pilietis, kuris pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus turi tokias pat laisvo judėjimo teises kaip ir Sąjungos piliečiai; 10) prašymo forma – vienoda prašymo suteikti teisę dalyvauti RKP forma, nustatyta I priede; 11) biometriniai duomenys – pirštų atspaudai; 12) kelionės dokumentas – pasas arba kitas lygiavertis dokumentas, kuris suteikia jo turėtojui teisę vykti per išorės sienas ir į kurį gali būti įklijuojama viza; 13) patikrinimas – duomenų rinkinių lyginimas, siekiant nustatyti nurodytos tapatybės autentiškumą (lyginimas „vienas su vienu“); 14) raidiniai skaitmeniniai duomenys – raidėmis, skaičiais, specialiais ženklais, tarpais ir skyrybos ženklais pateikiami duomenys; 15) nacionalinė sistema – aparatinė įranga, programinė įranga ir nacionalinė ryšių infrastruktūra, naudojama kompetentingų institucijų, apibrėžtų 23 straipsnio 2 dalyje, galutinio vartotojo įrenginiams sujungti su tinklo įeigos taškais kiekvienoje valstybėje narėje; 16) atpažinties rakto ir centrinio registro sistema – su registruotais keliautojais susijusių duomenų laikymo sistema, kurią sudaro centrinis registras ir atpažinties raktas; 17) atsakinga valstybė narė – duomenis į centrinį registrą įvedusi valstybė narė; 18) bendras prašymų centras – centras, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009[36] 41 straipsnio 2 dalyje; 19) priežiūros institucija – priežiūros institucija, įsteigta pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį. II Skyrius Prašymo suteikti teisę dalyvauti RKP teikimo tvarka ir sąlygos 4 straipsnis Institucijos ir valstybės narės, kompetentingos nagrinėti prašymus suteikti teisę dalyvauti RKP ir priimti dėl jų sprendimus Institucijų, kompetentingų nagrinėti prašymus suteikti teisę dalyvauti RKP ir priimti dėl jų sprendimus, funkcijas atlieka bet kurios valstybės narės tinkamai įgalioti vizų ir sienos apsaugos institucijų darbuotojai. 5 straipsnis Prašymo pateikimas 1. Trečiosios šalies pilietis gali pateikti prašymą suteikti teisę dalyvauti RKP bet kurios valstybės narės konsulate, bet kuriame bendrame prašymų centre arba bet kuriame išorės sienos perėjimo punkte. Jeigu taikoma, gali būti priimama elektroninė prašymo forma. 2. Gali būti reikalaujama, kad prašymą teikiantys asmenys prieš jį pateikdami susitartų dėl susitikimo. Susitikimas paprastai įvyksta per dvi savaites nuo susitikimo paprašymo dienos. 3. Jeigu asmuo prašymą suteikti teisę dalyvauti RKP teikia pirmą kartą, jis privalo asmeniškai atvykti, kad leistų paimti pirštų atspaudus, dalyvautų pokalbyje ir leistų patikrinti kelionės dokumentą. 4. Jeigu prašytojas pateikia elektroninį prašymą arba jam taikomos 5 dalies nuostatos, biometriniai duomenys paimami, kelionės dokumentas patikrinamas ir pokalbis surengiamas, jei taikoma, kai priimamas sprendimas dėl prašymo ir išduodamas atpažinties raktas. 5. Nedarydamos poveikio 8 straipsniui kompetentingos institucijos gali netaikyti 3 dalyje nurodyto reikalavimo, jeigu prašytojas turi leidimą gyventi arba leidimo gyventi kortelę arba jeigu joms žinomas prašytojo sąžiningumas ir patikimumas. 6. Prašymą teikiantis asmuo: a) yra bent 12 metų amžiaus; b) pateikia prašymo formą pagal 6 straipsnį; c) pateikia kelionės dokumentą pagal 7 straipsnį; d) leidžia paimti jo pirštų atspaudus pagal 8 straipsnį; e) pateikia patvirtinamuosius dokumentus pagal 9 straipsnį ir II priedą, jei taikoma; f) sumoka mokestį pagal 10 straipsnį. 7. Kol sprendimas dėl prašymo nepriimtas, prašytojas gali bet kuriuo metu atsiimti savo prašymą. 6 straipsnis Prašymo forma 1. Kiekvienas prašytojas pateikia užpildytą ir pasirašytą prašymo formą. Nepilnamečiai pateikia prašymo formą, pasirašytą asmens, kuris turi nuolatines tėvų ar globėjų teises. 2. Valstybės narės užtikrina, kad prašymo formos būtų visiems prieinamos, o prašytojai galėtų lengvai jų gauti nemokamai. 3. Prašymo forma teikiama bent šiomis kalbomis: atitinkamos valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), trečiosios šalies arba šalių, kurioje (-iose) gali būti teikiamas prašymas, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir, kai taikoma, kaimyninių trečiųjų šalių oficialiosiomis kalbomis. 4. Valstybės narės praneša prašytojams, kuria (-iomis) kalba (-omis) galima užpildyti prašymo formą. 7 straipsnis Kelionės dokumentas Prašytojas pateikia mašininio nuskaitymo kelionės dokumentą arba elektroninį mašininio nuskaitymo kelionės dokumentą, galiojantį mažiausiai tokį laikotarpį, kuriam prašoma suteikti teisę dalyvauti RKP ir kuris buvo išduotas per pastaruosius penkerius metus. Į kelionės dokumentą turi būti įklijuota viza arba prie jo turi būti pridėtas privalomas mašininio nuskaitymo leidimas gyventi arba leidimo gyventi kortelė. Priešingu atveju, kai taikoma, prašytojas gali kreiptis vizos tuo pačiu metu, kai prašo suteikti jam teisę dalyvauti RKP. 8 straipsnis Biometriniai duomenys 1. Jeigu prašytojas anksčiau nesikreipė dėl teisės dalyvauti RKP, valstybės narės paima prašytojo biometrinius duomenis – keturių pirštų atspaudus, kurie tiesiai įspaudžiami ir paimami skaitmeniniu būdu, – laikydamosi apsaugos sąlygų, nustatytų Europos Tarybos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje. 2. Jeigu keturių pirštų atspaudų paimti neįmanoma, paimamas didžiausias įmanomas pirštų atspaudų skaičius. Valstybės narės užtikrina, kad veiktų atitinkamos procedūros, užtikrinančios prašytojo orumą, tais atvejais, kai kyla sunkumų dėl pirštų atspaudų paėmimo. 3. Jeigu iš prašytojo paimti pirštų atspaudai dėl ankstesnio prašymo pirmą kartą į centrinį registrą buvo įvesti likus mažiau nei 59 mėnesiams iki naujo prašymo pateikimo dienos, jie gali būti kopijuojami į vėlesnį prašymą. Tačiau jeigu yra pagrįstų abejonių dėl prašytojo tapatybės arba neįmanoma nedelsiant patvirtinti, kad pirštų atspaudai buvo paimti per pirmoje pastraipoje nurodytą laikotarpį, kompetentingos institucijos paima prašytojo pirštų atspaudus. 4. Komisija, laikydamasi 37 straipsnio nuostatų, priima sprendimą dėl RKP biometriniam tikrinimui skirtų pirštų atspaudų skiriamosios gebos ir naudojimo. 5. Pirštų atspaudus paima kvalifikuoti ir tinkamai įgalioti kompetentingų institucijų darbuotojai. 6. Pirštų atspaudai nesiejami su raidiniais skaitmeniniais duomenimis ir jie įrašomi į atskirus centrinio registro skyrius. 9 straipsnis Patvirtinamieji dokumentai 1. Prašymą suteikti teisę dalyvauti RKP teikiantis asmuo pateikia: a) dokumentus, nurodančius kelionių tikslus, b) įrodymą, kad turi pakankamai pragyvenimo lėšų kelionei ir apsigyvenimui būsimoms dviem kelionėms; c) dokumentai, kuriais patvirtinama profesinė ar šeiminė padėtis, pavyzdžiui, verslininkas, reguliarius ryšius su valstybėmis narėmis ir Sąjungos institucijomis palaikantis valstybės tarnautojas, pilietinės visuomenės organizacijos atstovas, asmuo, keliaujantis mokymo, seminarų ir konferencijų tikslais, asmuo, dalyvaujantis ekonominėje veikloje, Sąjungos piliečio šeimos narys, trečiosios šalies piliečio, teisėtai gyvenančio valstybėje narėje, šeimos narys; 2. Jeigu prašytojas yra Sąjungos piliečio šeimos narys, turintis laisvo judėjimo teisę, iš jo reikalaujama tik pateikti valstybės narės išduotą leidimo gyventi kortelę, kai taikoma, ir jo tapatybės, pilietybės ir šeimos ryšio su Sąjungos piliečiu, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, įrodymus. 3. Jeigu trečiosios šalies pilietis kartu toje pačioje vietoje pateikia prašymą išduoti daugkartinę vizą ir prašymą suteikti teisę dalyvauti RKP, reikalaujama pateikti tik vieną patvirtinamųjų dokumentų rinkinį. 4. Jeigu daugkartinės vizos turėtojas pateikia prašymą suteikti teisę naudotis RKP toje pačioje vietoje, kurioje buvo išduota daugkartinė viza, bet padaro tai kitu laiku, kartu su prašymu išduoti daugkartinę vizą pateikti patvirtinamieji dokumentai gali būti naudojami vertinant prašymą dėl RKP. Jeigu kyla abejonių dėl to, ar anksčiau pateikti patvirtinamieji dokumentai nėra per seni, valstybė narė gali per dešimt darbo dienų pareikalauti pateikti naujus patvirtinamuosius dokumentus. Neišsamus patvirtinamųjų dokumentų, kurių kompetentingos institucijos gali paprašyti iš prašytojų, sąrašas pateiktas II priede. 5. Valstybės narės gali reikalauti, kad prašytojas pateiktų užpildytą rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymo formą, kurią parengia atitinkama valstybė narė. Tokio įrodymo gali būti prašoma ne daugiau kaip dviem būsimoms kelionėms. Toje formoje visų pirma nurodoma: a) rėmimo ir (arba) apgyvendinimo galiojimo laikotarpis; b) ar jos paskirtis yra rėmimo ir (arba) apgyvendinimo įrodymas; c) ar priimantis asmuo yra fizinis asmuo, įmonė ar organizacija; d) priimančio asmens tapatybė ir kontaktiniai duomenys; e) kviečiamas (-i) prašytojas (-ai); f) apgyvendinimo vietos adresas; g) galimas giminystės ryšys su priimančiuoju asmeniu. Forma parengiama ne tik valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), bet ir mažiausiai viena kita oficialiąja Europos Sąjungos institucijų kalba. Šioje formoje ją pasirašančiam asmeniui pateikiama 48 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija. Formos pavyzdys pateikiamas Komisijai. 6. Kompetentingos institucijos gali netaikyti vieno arba daugiau reikalavimų, nustatytų 1 dalyje, jeigu prašytojas turi leidimą gyventi arba jeigu joms žinomas prašytojo sąžiningumas ir patikimumas. 10 straipsnis Mokestis 1. Prašytojai moka III priede nustatytą mokestį. 2. Mokesčio dydis reguliariai tikslinamas siekiant užtikrinti, kad jis atitiktų administracines išlaidas. Komisija įgaliojama priimti su mokesčio patikslinimu susijusius deleguotuosius teisės aktus pagal 59 straipsnį. 3. Mokestis mokamas eurais, trečiosios šalies, kurioje pateikiamas prašymas, nacionaline valiuta arba joje paprastai naudojama valiuta ir nėra grąžinamas, neatsižvelgiant į prašymo nagrinėjimo rezultatą arba kai prašymas atsiimamas. 4. Kai mokestis imamas ne eurais, o kita valiuta, ta valiuta imamo mokesčio suma nustatoma ir reguliariai peržiūrima taikant Europos centrinio banko nustatytą bazinį euro keitimo kursą. Reikalaujama suma gali būti apvalinama. 5. Prašytojui už sumokėtą mokestį išduodamas atspausdintas arba elektroninis kvitas. III SKYRIUS Prašymų nagrinėjimas ir sprendimas dėl jų 11 straipsnis Priimtinumas 1. Kompetentingos institucijos patikrina, ar: – prašytojas yra bent 12 metų amžiaus; – prašyme pateikta informacija, nurodyta 5 straipsnio 6 dalies b, c ir e punktuose; – paimti prašytojo biometriniai duomenys; – sumokėtas mokestis. 2. Kai kompetentingos institucijos nustato, kad 1 dalyje nurodytos sąlygos įvykdytos, prašymas laikomas priimtinu ir kompetentingos institucijos: – taiko 24 straipsnyje nustatytą tvarką; – toliau nagrinėja prašymą. 3. Kai kompetentingos institucijos nustato, kad 1 dalyje nurodytos sąlygos neįvykdytos, prašymas laikomas nepriimtinu, kompetentingos institucijos prašymo nenagrinėja ir nedelsdamos: – grąžina prašytojo pateiktus prašymo formą ir dokumentus, – sunaikina paimtus biometrinius duomenis. 12 straipsnis Prašymo nagrinėjimas 1. Kai taikoma, prašymus ir pokalbius nagrinėja tik 4 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos. 2. Nagrinėdamos prašymą, kompetentingos institucijos tikrina: a) ar prašytojas atitinka Reglamento (EB) Nr. 562/2006 5 straipsnio 1 dalyje nustatytas atvykimo sąlygas; b) ar prašytojo pateiktas kelionės dokumentas, viza, leidimas gyventi arba leidimo gyventi kortelė, kaip taikoma, yra galiojantys, tikri, nesuklastoti ar nepadirbti; c) ar prašytojas įrodo poreikį arba pagrindžia ketinimą dažnai ir (arba) reguliariai keliauti; d) ar prašytojas anksčiau neviršijo ilgiausios leidžiamo buvimo valstybių narių teritorijoje trukmės ir ar jis įrodo savo sąžiningumą ir patikimumą, ypač nuoširdų ketinimą laiku išvykti iš teritorijos; e) prašytojo numatomo buvimo tikslo ir sąlygų pagrindimą; f) ar prašytojas įrodo savo finansinę padėtį kilmės arba gyvenamosios vietos šalyje ir ar turi pakankamai pragyvenimo lėšų tiek planuojamo buvimo trukmei, tiek grįžimui į kilmės arba gyvenamosios vietos šalį arba ar gali teisėtai gauti tokių lėšų; g) ar prašytojas nėra asmuo, dėl kurio Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) buvo paskelbtas perspėjimas; h) ar prašytojas nelaikomas keliančiu grėsmę kurios nors valstybės narės viešajai tvarkai, vidaus saugumui, visuomenės sveikatai arba tarptautiniams santykiams, visų pirma, kai valstybių narių nacionalinėse duomenų bazėse nepaskelbta perspėjimo neleisti atvykti dėl tų pačių priežasčių; i) ar prašytojui anksčiau buvo suteikta teisė dalyvauti RKP, ar ši teisė buvo pratęsta arba ar buvo atsisakyta ją suteikti, ar ji buvo panaikinta. Tikrinant, ar prašytojas atitinka Reglamento (EB) Nr. 562/2006 5 straipsnio 1 dalyje nustatytas atvykimo sąlygas, ypač reikia įvertinti, ar prašytojas kelia neteisėtos imigracijos riziką arba ar kelia grėsmę valstybių narių saugumui ir ar prašytojas ketina buvimui skirtu laiku išvykti iš valstybių narių teritorijos. 3. Pragyvenimo lėšos, reikalingos numatomam buvimui, įvertinamos atsižvelgiant į buvimo trukmę bei tikslą ir remiantis orientacinėmis ekonomiško būsto ir maisto kainomis atitinkamoje (-ose) valstybėje (-ėse) narėje (-ėse), remiantis valstybių narių nustatytomis orientacinėmis kainomis pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnio 1 dalies c punktą. Rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymas taip pat gali būti įrodymas, kad turima pakankamai pragyvenimo lėšų. 4. Prašymo nagrinėjimas visų pirma grindžiamas pateiktų dokumentų autentiškumu bei patikimumu ir prašytojo padarytų pareiškimų tikrumu bei patikimumu. Jeigu už prašymo nagrinėjimą atsakinga valstybė narė turi abejonių dėl prašytojo, jo teiginių arba pateiktų patvirtinamųjų dokumentų, ji, prieš priimdama sprendimą dėl prašymo, gali pasitarti su kitomis valstybėmis narėmis. 5. Nagrinėdamos prašymą kompetentingos institucijos gali pagrįstais atvejais prašyti papildomų dokumentų, kaip nustatyta 9 straipsnyje. 6. Jeigu anksčiau buvo atsisakyta suteikti teisę dalyvauti RKP, neturi būti automatiškai atsisakoma nagrinėti naują prašymą. Naujas prašymas vertinamas remiantis visa turima informacija. 7. Sąjungos piliečių šeimos narių pateiktų prašymų nagrinėjimo kriterijai yra tokie pat kaip ir kriterijai, taikomi nagrinėjant jų prašymus išduoti vizą. 13 straipsnis Sprendimas dėl prašymo 1. Dėl pašymo, kuris pagal 11 straipsnį laikomas priimtinu, kompetentingos institucijos priima sprendimą per 25 kalendorines dienas nuo prašymo pateikimo dienos. 2. Išskyrus atvejus, kai nustatoma, kad prašymas nepriimtinas, arba kai prašytojas atsiima prašymą, priimamas sprendimas: a) suteikti teisę dalyvauti RKP, kaip nustatyta 14 straipsnyje, arba b) atsisakyti suteikti teisę dalyvauti RKP, kaip nustatyta 15 straipsnyje. IV SKYRIUS Teisės dalyvauti RKP suteikimas, pratęsimas, atsisakymas suteikti teisę ir teisės atšaukimas 14 straipsnis Teisės dalyvauti RKP suteikimas ir pratęsimas 1. Pradinė teisė dalyvauti RKP turėtų būti suteikiama vieniems metams. Paprašius, teisė gali būti pratęsta dviem metams ir vėliau dar dviem metams nepateikiant naujo prašymo tuo atveju, jeigu keliautojai laikėsi išorės sienų kirtimui ir buvimui Šengeno erdvėje nustatytų taisyklių ir nuostatų. Suteiktos teisės galiojimo laikotarpis neviršija kelionės dokumento (-ų), vizos, leidimo gyventi arba leidimo gyventi kortelės, jei taikoma, galiojimo laikotarpio ir yra pagrįstas nagrinėjimu, atliktu pagal 12 straipsnį. 2. Netaikant kitų procedūrinių reikalavimų, jeigu įvykdomi šiame reglamente nustatyti esminiai reikalavimai, teisė dalyvauti RKP suteikiama asmenims, kurie turi bent vienerius metus galiojančią daugkartinę vizą arba D kategorijos vizą arba kuriems ji išduodama, leidimą gyventi turintiems asmenims ir Sąjungos piliečių šeimos nariams. 3. Priėmus sprendimą suteikti teisę dalyvauti RKP, 26 straipsnyje nurodyti duomenys įvedami į centrinį registrą. 4. Priėmus sprendimą suteikti teisę dalyvauti RKP, 27 straipsnyje nurodyti duomenys įvedami į atpažinties raktą. 5. Priėmus sprendimą pratęsti teisės dalyvauti RKP galiojimą, 30 straipsnyje nurodyti duomenys įvedami į centrinį registrą. 15 straipsnis Atsisakymas suteikti teisę dalyvauti RKP 1. Teisę dalyvauti RKP suteikti atsisakoma, jeigu prašytojas: a) pateikia negaliojantį arba netikrą, suklastotą arba padirbtą kelionės dokumentą; b) neturi galiojančio leidimo gyventi, leidimo gyventi kortelės arba vizos, jeigu to reikalaujama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001[37], ir neatitinka jų išdavimo reikalavimų; c) neįrodo poreikio arba nepagrindžia ketinimo keliauti dažnai ir (arba) reguliariai; d) anksčiau viršijo ilgiausią leidžiamo buvimo valstybių narių teritorijoje trukmę ir neįrodo savo sąžiningumo bei patikimumo, ypač tikro ketinimo išvykti iš teritorijos laiku; e) nepagrindžia numatomo buvimo tikslo ir sąlygų; f) neįrodo savo finansinės padėties kilmės arba gyvenamosios vietos šalyje ir neturi pakankamai pragyvenimo lėšų tiek planuojamo buvimo trukmei, tiek grįžimui į kilmės arba gyvenamosios vietos šalį arba negali teisėtai gauti tokių lėšų; g) yra asmuo, dėl kurio SIS buvo paskelbtas perspėjimas; h) laikomas keliančiu grėsmę kurios nors valstybės narės viešajai tvarkai, vidaus saugumui, visuomenės sveikatai arba tarptautiniams santykiams, visų pirma, kai valstybių narių nacionalinėse duomenų bazėse paskelbtas perspėjimas neleisti atvykti dėl tų pačių priežasčių arba i) jeigu pagrįstai abejojama dėl prašytojo pateiktų patvirtinamųjų dokumentų autentiškumo, jų turinio teisingumo arba prašytojo teiginių patikimumo. 2. Sprendimas dėl atsisakymo, nurodant jo priežastis, prašytojui pranešamas naudojant IV priede nustatytą standartinę formą. 3. Nedarant poveikio teisei į teisminę peržiūrą ir laikantis galutinį sprendimą dėl prašymo priėmusios valstybės narės proceso teisės prašytojas, kuriam atsisakyta suteikti teisę dalyvauti RKP, turi teisę į sprendimo dėl atsisakymo peržiūrą, kad pasiskųstų dėl galimų klaidų arba reikalautų, kad jos būtų ištaisytos laikantis teisės į veiksmingą teisinę gynybą[38]. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Valstybės narės prašytojams suteikia informaciją apie peržiūros atveju taikytiną tvarką, kaip nurodyta IV priede. 4. Jeigu prašymą dėl teisės dalyvauti RKP patenkinti atsisakoma, duomenys įrašomi į centrinį registrą, kaip nustatyta 28 straipsnyje. 16 straipsnis Panaikinimas 1. Teisė dalyvauti RKP panaikinama: a) kai paaiškėja, kad nesilaikoma sąlygų, kuriomis suteikta teisė dalyvauti RKP; b) kai paaiškėja, kad nebesilaikoma sąlygų, kuriomis suteikiama teisė dalyvauti RKP; c) registruoto keliautojo prašymu. 2. Bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos vadovaudamosi 1 dalimi gali panaikinti teisę dalyvauti programoje bet kuriuo metu. 3. Jeigu kitos institucijos (ne kompetentingos institucijos) turi įrodymų, dėl kurių vadovaujantis 1 dalimi reikėtų panaikinti teisę dalyvauti RKP, jos nedelsdamos informuoja apie tai kompetentingas institucijas. 4. Sprendimas dėl teisės dalyvauti RKP panaikinimo, nurodant jo priežastis, registruotam keliautojui pranešamas naudojant IV priede nustatytą standartinę formą. 5. Nedarant poveikio teisei į teisminę peržiūrą ir laikantis teisę dalyvauti RKP panaikinusios valstybės narės proceso teisės registruotas keliautojas, kurio teisė dalyvauti RKP panaikinta, turi teisę į teisės panaikinimo peržiūrą, kad pasiskųstų dėl galimų klaidų arba reikalautų, kad jos būtų ištaisytos laikantis teisės į veiksmingą teisinę gynybą[39], nebent teisė dalyvauti RKP panaikinta registruoto keliautojo prašymu pagal 1 dalies c punktą. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė sprendimą dėl atšaukimo, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Valstybės narės prašytojams suteikia informaciją apie peržiūros atveju taikytiną tvarką, kaip nurodyta IV priede. 6. Jeigu teisė dalyvauti RKP panaikinama, duomenys įrašomi į centrinį registrą, kaip nustatyta 29 straipsnyje. 7. Jeigu registruotas keliautojas prašo panaikinti teisę dalyvauti RKP, jis turi teisę prašyti, kad jo duomenys būtų nedelsiant ištrinti. Valstybės narės informuoja registruotą keliautoją apie šią teisę. V SKYRIUS Administracinis valdymas ir organizavimas 17 straipsnis Administravimas 1. Kompetentingos institucijos prašymus archyvuoja. Kiekvienoje atskiroje prašymo byloje saugoma prašymo forma, atitinkamų patvirtinamųjų dokumentų kopijos, įrašas apie atliktus patikrinimus ir suteiktos teisės dalyvauti RKP nuorodos numeris, kad prireikus darbuotojai galėtų atkurti dėl prašymo priimto sprendimo aplinkybes. 2. Atskiros prašymų bylos saugomos tiek pat, kiek suteikta teisė dalyvauti RKP. 3. Jeigu teisė dalyvauti RKP nesuteikiama arba ji panaikinama, prašymo bylos saugomos ne ilgiau kaip dvejus metus. Tas laikotarpis prasideda nuo kompetentingos institucijos sprendimo nesuteikti teisės dalyvauti RKP arba šią teisę panaikinti priėmimo dienos. Prašytojų atsiimti prašymai ištrinami nedelsiant. Valstybės narės gali saugoti prašymų bylas, įskaitant patvirtinamuosius dokumentus, elektronine forma. 18 straipsnis Prašymų nagrinėjimui, atpažinties raktų išdavimui, stebėjimui ir statistikai skirti ištekliai 1. Kiekviena valstybė narė atsako už procedūrų, susijusių su prašymų teikimu bei nagrinėjimu ir atpažinties raktų išdavimu, organizavimą. 2. Valstybės narės skiria pakankamai tinkamų darbuotojų užduotims, susijusioms su prašymų nagrinėjimu, atlikti, kad būtų užtikrinta derama ir vienoda visuomenei teikiamų paslaugų kokybė. 3. Kompetentingos institucijos rengia savo darbuotojams tinkamus mokymus ir yra atsakingos už išsamios, tikslios ir atnaujintos informacijos apie atitinkamus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus teikimą darbuotojams. 4. Kompetentingos institucijos užtikrina dažną ir tinkamą prašymų nagrinėjimo ir atpažinties raktų išdavimo stebėjimą, o nustačiusios, kad nukrypta nuo šio reglamento nuostatų ir procedūrų, imasi taisomųjų priemonių. 5. Valstybės narės renka metinius statistinius duomenis RKP klausimais pagal V priede pateiktą lentelę. Šie statistiniai duomenys teikiami Agentūrai iki kiekvienų metų kovo 1 d. Agentūra juos skelbia. 19 straipsnis Darbuotojų elgesys 1. Kompetentingos institucijos užtikrina, kad prašytojai būtų mandagiai aptarnaujami. 2. Vykdydamos pareigas kompetentingos institucijos gerbia žmogaus orumą. Visos priemonės, kurių imamasi, turi būti proporcingos tokiomis priemonėmis siekiamiems tikslams. 3. Atlikdamos savo užduotis kompetentingos institucijos nediskriminuoja prašytojų dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos arba tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos. 20 straipsnis Visuomenės informavimas Valstybės narės teikia plačiajai visuomenei visą atitinkamą informaciją, susijusią su prašymu suteikti teisę dalyvauti RKP, ir visų pirma nurodo: a) prašymo pateikimo kriterijus, sąlygas ir tvarką; b) prašymų nagrinėjimo terminus; c) mokestį; d) prašymų teikimo vietą. VI SKYRIUS Atpažinties rakto ir centrinio registro sistemos techninė struktūra, duomenų kategorijos ir kompetentingų institucijų vykdomas duomenų įvedimas 21 straipsnis Atpažinties rakto ir centrinio registro sistemos techninė struktūra Atpažinties rakto ir centrinio registro sistemą sudaro: a) centrinis registras, kurį sudaro pagrindinis registras ir atsarginis registras, kuris pagrindiniam registrui sugedus gali užtikrinti visas jo funkcijas; b) vienoda sąsaja su kiekviena valstybe nare, pagrįsta bendromis techninėmis specifikacijomis ir tapati visose valstybėse narėse; c) tinklo įeigos taškai, kurie yra vienodos sąsajos dalis ir kurie yra nacionaliniai prieigos taškai, per kuriuos kiekvienos valstybės narės nacionalinė sistema, apibrėžta 3 straipsnio 15 dalyje, sujungiama su centriniu registru; d) centrinio registro ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūra ir e) bendrais techniniais standartais pagrįstas atpažinties raktas. 22 straipsnis Atpažinties rakto ir centrinio registro sistemos duomenų kategorijos 4. Į centrinį registrą įrašomi tik šių kategorijų duomenys: a) raidiniai skaitmeniniai duomenys, susiję su prašytoju ir su suteikta teise dalyvauti RKP, su atsisakymu suteikti šią teisę, su šios teisės panaikinimu arba pratęsimu, kaip nurodyta 25 straipsnio 1–4 dalyse, 26, 28, 29 ir 30 straipsniuose; b) 25 straipsnio 5 dalyje nurodyti biometriniai duomenys. Raidiniai skaitmeniniai duomenys ir biometriniai duomenys įrašomi į atskirus centrinio registro skyrius. 5. Į atpažinties raktą įrašomas tik unikalaus identifikatoriaus numeris, kaip nurodyta 27 straipsnyje. 23 straipsnis Duomenų įvedimas, keitimas, trynimas, tikrinimas ir paieška 6. Prieiga prie centrinio registro ir atpažinties rakto 22 straipsnio 1 dalyje nurodytiems duomenims įvesti, keisti, trinti, tiesiogiai tikrinti arba ten jų ieškoti pagal šį reglamentą suteikiama tik tinkamai įgaliotiems kompetentingų institucijų darbuotojams šiame reglamente nurodytais tikslais. Šių institucijų prieigos teisė apribojama tiek, kiek būtina jų užduotims, susijusioms su šiais tikslais, atlikti ir yra proporcinga siektiniems tikslams. 7. Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, kurių tinkamai įgalioti darbuotojai turi teisę įvesti, keisti, trinti, tikrinti į centrinį registrą arba atpažinties raktą įrašytus duomenis arba ten jų ieškoti. Kiekviena valstybė narė nedelsdama perduoda Agentūrai šių institucijų, įskaitant 52 straipsnio 4 dalyje nurodytas institucijas, sąrašą ir praneša apie jo pakeitimus. 8. Per 4 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo Agentūra Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia 2 dalyje nurodytų institucijų suvestinį sąrašą. Pakeitimų atveju Agentūra kartą per metus skelbia atnaujintą suvestinį sąrašą. 24 straipsnis Prašymo duomenų įvedimo tvarka 9. Jeigu prašymas yra priimtinas pagal 11 straipsnį, kompetentinga institucija nedelsdama sukuria prašymo bylą, įvesdama į centrinį registrą 25 straipsnyje nurodytus duomenis, jei tuos duomenis turi pateikti prašytojas. 10. Kai dėl teisinių priežasčių konkrečių duomenų pateikti nereikia, tų duomenų skiltyje (-yse) įrašoma „netaikoma“. 25 straipsnis Duomenys, įvestini, kai pateikiamas prašymas suteikti teisę dalyvauti RKP Kompetentinga institucija į prašymo bylą įveda šiuos duomenis: 1) unikalų prašymo numerį; 2) informaciją apie statusą, nurodant, kad buvo paprašyta suteikti teisę dalyvauti RKP; 3) instituciją, kuriai pateiktas prašymas, įskaitant jos vietą; 4) šiuos duomenis, kurie turi būti paimti iš prašymo formos: a) pavardę, vardą (-us); b) pavardę gimimo metu (ankstesnę (-es) pavardę (-es)), gimimo šalį, pilietybę (-es); ir lytį; c) gimimo datą, gimimo vietą; d) kelionės dokumento (-ų) rūšį ir numerį, jį išdavusią instituciją, išdavimo datą ir galiojimo pabaigos datą; e) prašymo vietą ir datą; f) jei taikoma, pagal 9 straipsnio 5 dalį informaciją apie asmenį, kuris privalo apmokėti prašytojo pragyvenimo išlaidas buvimo metu: i) fizinio asmens atveju – asmens pavardę ir vardą, asmens adresą ir telefono numerį; ii) bendrovės ar kitos organizacijos atveju – bendrovės ar kitos organizacijos pavadinimą ir adresą, tos bendrovės ar organizacijos kontaktinio asmens pavardę, vardą ir telefono numerį; g) pagrindinius kelionių tikslus; h) prašytojo namų adresą ir telefono numerį; i) jei taikytina, vizos įklijos numerį; j) jei taikytina, leidimo gyventi arba leidimo gyventi kortelės numerį; k) dabartinę profesiją ir darbdavį; studentams: švietimo įstaigos pavadinimą; l) nepilnamečių atveju – prašytojo tėvų arba teisėtų globėjų pavardę (-es) ir vardą (-us); 5) pirštų atspaudai, kaip nurodyta 8 straipsnyje. 26 straipsnis Duomenys, įrašytini į centrinį registrą, kai suteikiama arba atšaukiama teisė dalyvauti RKP 1. Jeigu buvo priimtas sprendimas suteikti teisę dalyvauti RKP, teisę suteikusi kompetentinga institucija į prašymo bylą įrašo šiuos duomenis: a) informaciją apie statusą, nurodant, kad buvo suteikta teisė dalyvauti RKP; b) teisę dalyvauti RKP suteikusią instituciją, įskaitant jos vietą; c) priimto sprendimo suteikti teisę dalyvauti RKP vietą ir datą; d) teisės dalyvauti RKP pradžios ir pabaigos datas. 2. Jeigu prašytojas atsiima prašymą nespėjus priimti spendimo dėl teisės dalyvauti RKP suteikimo, kompetentinga institucija nurodo, kad prašymo nagrinėjimas užbaigtas dėl šios priežasties, taip pat nurodo prašymo nagrinėjimo užbaigimo datą ir ištrina duomenis iš prašymo bylos. 27 straipsnis Duomenys, įvestini į atpažinties raktą, kai suteikiama teisė dalyvauti RKP 1. Jeigu buvo priimtas sprendimas suteikti teisę dalyvauti RKP, teisę suteikusi kompetentinga institucija į atpažinties raktą įveda unikalaus identifikatoriaus numerį. Unikalaus identifikatoriaus numeris sutampa su prašymo numeriu. 2. Atpažinties raktas įteikiamas prašytojui. 28 straipsnis Duomenys, įrašytini į centrinį registrą, kai atsisakoma suteikti teisę dalyvauti RKP 1. Jeigu buvo priimtas sprendimas atsisakyti suteikti teisę dalyvauti RKP, suteikti teisę atsisakiusi kompetentinga institucija į prašymo bylą įrašo šiuos duomenis: a) informaciją apie statusą, nurodant, kad buvo atsisakyta suteikti teisę dalyvauti RKP; b) instituciją, kuri atsisakė suteikti teisę dalyvauti RKP, įskaitant jos vietą; c) sprendimo atsisakyti suteikti teisę dalyvauti RKP priėmimo vietą ir datą. 2. Prašymo byloje taip pat nurodomas (-i) pagrindas (-ai), kuriuo (-iais) remiantis buvo atsisakyta suteikti teisę dalyvauti RKP; tai gali būti vienas ar keli iš 15 straipsnio 1 dalyje išvardytų pagrindų. 29 straipsnis Duomenys, įrašytini į centrinį registrą, kai teisė dalyvauti RKP panaikinama 1. Jeigu buvo priimtas sprendimas panaikinti teisę dalyvauti RKP, šį sprendimą priėmusi kompetentinga institucija į prašymo bylą įrašo šiuos duomenis: a) informaciją apie statusą, nurodant, kad teisė dalyvauti RKP buvo panaikinta; b) teisę dalyvauti RKP panaikinusią instituciją, įskaitant jos vietą; c) sprendimo panaikinti teisę dalyvauti RKP priėmimo vietą ir datą. 2. Prašymo byloje nurodomas (-i) pagrindas (-ai), kuriuo (-iais) remiantis buvo panaikinta teisė dalyvauti RKP; tai gali būti vienas ar keli iš 16 straipsnio 1 dalyje išvardytų pagrindų. 30 straipsnis Duomenys, įrašytini į centrinį registrą, kai pratęsiamas teisės dalyvauti RKP galiojimas Jeigu buvo priimtas sprendimas pratęsti teisės dalyvauti RKP galiojimą, šį sprendimą priėmusi kompetentinga institucija į prašymo bylą įrašo šiuos duomenis: a) informaciją apie statusą, nurodant, kad teisė dalyvauti RKP buvo pratęsta; b) teisę dalyvauti RKP pratęsusią instituciją, įskaitant jos vietą; c) sprendimo priėmimo vietą ir datą; d) pratęsto laikotarpio pradžios ir pabaigos datas. VII SKYRIUS Duomenų naudojimas 31 straipsnis Duomenų naudojimas nagrinėjant prašymus, pamestas arba pavogtas atpažinties raktas arba problemos, susijusios su registruotų keliautojų sienos kirtimo supaprastinimu 1. Kompetentinga institucija tikrina duomenis centriniame registre nagrinėdama prašymus ir priimdama su jais susijusius sprendimus, įskaitant sprendimą dėl teisės dalyvauti RKP panaikinimo arba pratęsimo. Be to, kompetentingos institucijos tikrina duomenis centriniame registre tuo atveju, jeigu atpažinties raktas pametamas arba pavagiamas arba jeigu kyla problemų, susijusių su registruotų keliautojų sienos kirtimo supaprastinimu. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais kompetentinga institucija atlieka paiešką naudodama vieną arba daugiau rūšių duomenų: a) unikalų prašymo numerį; b) 25 straipsnio 4 dalies a, b ir c punktuose nurodytus duomenis; c) kelionės dokumente pateiktus duomenis, nurodytus 25 straipsnio 4 dalies d punkte; d) jei taikytina, vizos įklijos, leidimo gyventi arba leidimo gyventi kortelės numerį. 3. Jeigu iš paieškos naudojant vieną arba daugiau 2 dalyje nurodytų duomenų rezultatų matyti, kad prašytojo duomenys įrašyti į centrinį registrą, kompetentingai institucijai suteikiama prieiga prie prašymo bylos, bet ne prie atskiro skyriaus, kuriame saugomi biometriniai duomenys. 4. Kompetentinga institucija atlieka paiešką atskirame centrinio registro skyriuje, kuriame saugomi biometriniai duomenys, kad pratęstų teisės dalyvauti RKP galiojimą ir jeigu kyla problemų, susijusių su registruotų keliautojų sienos perėjimo supaprastinimu, tik tuo atveju jeigu registruotas keliautojas tuo pačiu metu teikia atpažinties raktą ir leidžia nuskaityti pirštų atspaudus. Jeigu iš šios paieškos rezultatų matyti, kad centriniame registre yra duomenų apie registruotą keliautoją, kompetentingai institucijai suteikiama prieiga prie prašymo bylos, įskaitant biometrinius duomenis. 5. Kompetentinga institucija atlieka paiešką tik atskirame centrinio registro skyriuje, kuriame saugomi biometriniai duomenys, be atpažinties rakto, tik tuo atveju, kai nagrinėjami prašymai, dėl kurių priimami sprendimai, ar panaikinti teisę dalyvauti RKP, ir atpažinties rakto praradimo ar vagystės atveju. Jeigu iš šios paieškos rezultatų matyti, kad centriniame registre yra duomenų apie prašytoją, kompetentingai institucijai suteikiama prieiga prie prašymo bylos, įskaitant biometrinius duomenis. 32 straipsnis Duomenų naudojimas patikrinimams išorės sienos perėjimo punktuose 1. Siekiant supaprastinti registruotų keliautojų sienų kirtimą tikrinant registruoto keliautojo tapatybę ir tai, ar jam suteikta teisė dalyvauti RKP ir (arba) ar įvykdytos atvykimo į valstybių narių teritoriją ir išvykimo iš jos sąlygos, nustatytos Šengeno sienų kodekse, kompetentinga institucija turi prieigą prie centrinio registro, kad ieškotų jame duomenų naudodama unikalaus identifikatoriaus numerį (atpažinties raktą) ir kelionės dokumento numerį, kad patikrintų, ar suteikta teisė dalyvauti RKP ir kartu patikrindama registruoto keliautojo pirštų atspaudus patikrintų jo tapatybę. 2. Jeigu iš paieškos, naudojant 1 dalyje nurodytus duomenis, rezultatų matyti, kad centriniame registre yra duomenų apie registruotą keliautoją, kompetentingai institucijai suteikiama informacija „yra atitiktis“ arba „nėra atitikties“. 3. Kai atliekamas neautomatizuotas tikrinimas prie sienos, nedarant poveikio 1 daliai, registruoto keliautojo tapatybę galima patikrinti neautomatizuotai tikrinant kelionės dokumentą vizualiai. 33 straipsnis Duomenų naudojimas ataskaitoms ir statistikai Kompetentingos institucijos tikrina šiuos duomenis tik ataskaitų teikimo ir statistikos tikslais, neleidžiant identifikuoti atskirų prašytojų: 1) informaciją apie statusą; 2) dabartinę prašytojo pilietybę; 3) prašymo data ir vieta; 4) sprendimo dėl teisės dalyvauti RKP rūšį (-is) ir pagrindą (-us); 5) kelionės dokumento (-ų) rūšį ir jį išdavusią šalį; 6) kompetentingą instituciją (įskaitant jos vietą), kuri priėmė sprendimą suteikti teisę dalyvauti RKP, atsisakyti suteikti šią teisę, ją panaikinti arba pratęsti ir sprendimo datą; 7) kelionių tikslus; 8) prarastus arba pavogtus atpažinties raktus. VIII SKYRIUS Saugojimo laikotarpis, duomenų keitimas ir prarastas arba pavogtas atpažinties raktas 34 straipsnis Duomenų saugojimo laikotarpis 1. Kiekviena atskira prašymo byla saugoma centriniame registre ne ilgiau kaip penkerius metus, tačiau tai nedaro poveikio 16 straipsnio 7 dalyje, 26 straipsnio 2 dalyje ir 35 straipsnyje nurodytam duomenų ištrynimui ir 45 straipsnyje nurodytam įrašų saugojimui. Tas laikotarpis prasideda nuo: a) dienos, kai nustoja galioti suteikta arba pratęsta teisė dalyvauti RKP; b) prašymo bylos sukūrimo centriniame registre dienos, jei prašymas buvo atsiimtas; c) kompetentingos institucijos sprendimo priėmimo dienos, jei buvo atsisakyta suteikti teisę dalyvauti RKP arba ši teisė buvo panaikinta. 2. Pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui atskira prašymo byla automatiškai ištrinama iš centrinio registro. 3. Atpažinties raktas gali likti pas registruotą keliautoją. 35 straipsnis Duomenų keitimas ir ankstesnis duomenų ištrynimas 1. Tik atsakinga valstybė narė turi teisę keisti duomenis, kuriuos ji įrašė į centrinį registrą, šiuos duomenis ištaisydama arba ištrindama. 2. Jeigu atsakinga valstybė narė turi įrodymų, kad centriniame registre tvarkomi duomenys yra netikslūs arba kad duomenys centriniame registre buvo tvarkomi nesilaikant šio reglamento, ji patikrina atitinkamus duomenis ir prireikus nedelsdama juos pataiso arba ištrina. Tai taip pat gali būti padaryta registruoto keliautojo prašymu. 3. Jeigu kita nei atsakinga valstybė narė turi įrodymų, kad centriniame registre tvarkomi duomenys yra netikslūs arba kad duomenys centriniame registre buvo tvarkomi nesilaikant šio reglamento, ji nedelsdama apie tai informuoja atsakingą valstybę narę. Atsakinga valstybė narė patikrina atitinkamus duomenis ir prireikus nedelsdama juos ištaiso arba ištrina. 4. Jeigu nepasibaigus 34 straipsnio 1 dalyje nurodytam laikotarpiui prašytojas gauna valstybės narės pilietybę, pilietybę suteikusios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama ištrina prašymo bylas iš centrinio registro. 5. Jeigu teismas ar apeliacinė komisija panaikina sprendimą nesuteikti teisės dalyvauti RKP, valstybė narė, nesuteikti teisės dalyvauti RKP, nedelsdama ištrina 28 straipsnyje nurodytus duomenis, kai tik sprendimas panaikinti sprendimą nesuteikti teisės dalyvauti RKP tampa galutinis. Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į teismo arba apeliacinės komisijos nuomonę, iš naujo nagrinėja atskirą prašymą, dėl kurio priimtas minėtų teismo arba apeliacinės komisijos sprendimas. 36 straipsnis Prarastas arba pavogtas atpažinties raktas 1. Atpažinties rakto praradimo ar vagystės atveju registruotas keliautojas informuoja apie tai atpažinties raktą išdavusią instituciją. 2. Jeigu apie atpažinties rakto praradimą arba vagystę kompetentingai institucijai praneša trečiasis asmuo, kompetentingos institucijos blokuoja suteiktą teisę naudotis RKP ir informuoja apie tai teisę naudotis RKP suteikusią valstybę narę. Atsakinga valstybė narė informuoja registruotą keliautoją apie prarastą arba pavogtą atpažinties raktą telefonu, faksu, paštu arba e. paštu. 3. Jeigu apie atpažinties rakto vagystę praneša registruotas keliautojas, atsakinga valstybė narė patikrina, ar suteikta teisė dalyvauti RKP. Atsakinga valstybė narė registruoto keliautojo prašymu išduoda naują atpažinties raktą. Priešingu atveju suteikta teisė naudotis RKP blokuojama. 4. Registruotas keliautojas privalo sumokėti už naują atpažinties raktą. IX SKYRIUS Kūrimas, veikimas ir atsakomybės sritys 37 straipsnis Komisijos priimamos įgyvendinimo priemonės 1. Komisija priima priemones, būtinas centrinio registro, vienodų sąsajų ir ryšių infrastruktūros kūrimui, techniniam įgyvendinimui ir plėtojimui, visų pirma būtinas: a) pirštų atspaudų atvaizdo skiriamosios gebos ir pirštų atspaudų naudojimo biometrinei patikrai RKP atlikti specifikacijoms pagal 8 straipsnį; b) sistemos fizinės struktūros, įskaitant ryšių jos infrastruktūrą, projektui; c) duomenims įvesti pagal 24 straipsnį; d) prieigai prie duomenų pagal 31, 32 ir 33 straipsnius; e) duomenims saugoti, keisti, trinti ir trinti anksčiau pagal 34 ir 35 straipsnius; f) suteiktai teisei blokuoti atpažinties raktų praradimo arba vagystės atveju pagal 36 straipsnį; g) įrašams saugoti ir jais naudotis pagal 45 straipsnį; h) eksploatacinių charakteristikų reikalavimams; i) apibrėžtiems veiklos reikalavimams, įskaitant atpažinties rakto specifikacijas. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 57 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 38 straipsnis Kūrimas ir operacijų valdymas 1. Agentūra atsako už pagrindinio registro, atsarginio registro, vienodų sąsajų, įskaitant tinklo įeigos taškus, nacionalinių sistemų ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros kūrimą ir atpažinties rakto techninių specifikacijų apibrėžimą kuo greičiau įsigaliojus šiam reglamentui ir Komisijai priėmus 37 straipsnyje numatytas priemones. Komisijai pateikus palankią nuomonę Agentūra priima atpažinties rakto, centrinio registro, vienodų sąsajų ir ryšių infrastruktūros technines specifikacijas. Kūrimas apima techninių specifikacijų parengimą ir įgyvendinimą, bandymus ir bendrą projekto koordinavimą. Agentūra kartu su valstybėmis narėmis atlieka išsamų centrinio registro bandymą. Komisija informuoja Europos Parlamentą apie bandymo rezultatus. 2. Agentūra atsakinga už pagrindinio registro, atsarginio registro ir vienodų sąsajų operacijų valdymą. Ji, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad visada, remiantis ekonominės naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. Agentūra taip pat atsakinga už centrinio registro ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros operacijų valdymą. Centrinio registro operacijų valdymas apima visas užduotis, būtinas tam, kad centrinis registras veiktų visą parą visomis savaitės dienomis pagal šį reglamentą, ypač techninę priežiūrą bei techninius pakeitimus, būtinus siekiant užtikrinti, kad sistema veiktų pakankamai kokybiškai, visų pirma laiko, kurio konsulinėms įstaigoms ir sienos perėjimo punktams reikia norint pateikti užklausą centriniame registre, požiūriu (turėtų reikėti kuo mažiau laiko). 3. Nepažeisdama Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsnio, visiems savo darbuotojams, kuriems tenka dirbti su RKP duomenimis, Agentūra taiko profesinės paslapties arba kitas lygiavertes konfidencialumo įsipareigojimus reglamentuojančias taisykles. Ši pareiga tebetaikoma ir šiems darbuotojams išėjus iš tarnybos ar darbo arba nutraukus savo veiklą. 39 straipsnis Nacionalinės atsakomybės sritys 1. Kiekviena valstybė narė yra atsakinga už: a) savo nacionalinės sistemos kūrimą, prisijungimą prie centrinio registro ir atpažinties raktų išdavimą; b) savo nacionalinės sistemos organizavimą, valdymą, veikimą ir priežiūrą; c) valdymą ir priemones, kad kompetentingos institucijos turėtų prieigą prie centrinio registro pagal šį reglamentą, ir už darbuotojų bei jų kvalifikacijos sąrašo sudarymą ir nuolatinį jo atnaujinimą. 2. Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę instituciją, kuri kompetentingoms institucijoms suteikia prieigą prie centrinio registro, ir prijungia tą nacionalinę instituciją prie tinklo įeigos taško. 3. Kiekviena valstybė narė taiko automatizuotas duomenų tvarkymo procedūras. 4. Prieš suteikiant teisę tvarkyti centriniame registre laikomus duomenis, prieigos prie centrinio registro teisę turintiems institucijų darbuotojams rengiami tinkami mokymai, susiję su duomenų saugumu bei duomenų apsaugos taisyklėmis. 5. Nacionalinių sistemų sąnaudos ir nacionalinės sąsajos buvimo valstybės narės teritorijoje sąnaudos dengiamos iš Sąjungos biudžeto. 40 straipsnis Atsakomybė už duomenų naudojimą 1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad duomenys būtų tvarkomi teisėtai, visų pirma, kad tik tinkamai įgalioti darbuotojai turėtų prieigą prie centriniame registre tvarkomų duomenų savo užduotims atlikti pagal šį reglamentą. Atsakinga valstybė narė pirmiausia užtikrina, kad: a) duomenys būtų renkami teisėtai; b) duomenys būtų teisėtai perduodami į centrinį registrą; c) į centrinį registrą perduodami duomenys būtų tikslūs ir nauji. 2. Agentūra užtikrina, kad centrinis registras būtų valdomas pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones, nurodytas 37 straipsnyje. Agentūra pirmiausia: d) imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų centrinio registro ir centrinio registro bei nacionalinių tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros saugumą, nedarydama poveikio kiekvienos valstybės narės atsakomybei; e) užtikrina, kad tik tinkamai įgalioti darbuotojai turėtų prieigą prie centriniame registre tvarkomų duomenų Agentūros užduotims pagal šį reglamentą atlikti. 3. Agentūra praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie priemones, kurių ji imasi pagal 2 dalį, kad RKP pradėtų veikti. 41 straipsnis Duomenų saugojimas nacionaliniuose archyvuose 1. Valstybė narė gali savo nacionaliniuose archyvuose saugoti raidinius skaitmeninius duomenis, kuriuos valstybė narė įrašė į centrinį registrą, vadovaudamasi RKP tikslais ir laikydamasi atitinkamų teisinių nuostatų, įskaitant nuostatas dėl duomenų apsaugos. 2. Duomenys nacionaliniuose archyvuose nelaikomi ilgiau nei centriniame registre. 3. Bet koks duomenų naudojimas, neatitinkantis 1 dalies nuostatų, pagal kiekvienos valstybės narės nacionalinę teisę laikomas piktnaudžiavimu. 4. Šis straipsnis neaiškinamas taip, kad būtų reikalaujama techniškai pritaikyti centrinį registrą. Pagal šį straipsnį valstybės narės duomenis gali saugoti tik savo lėšomis, atsakomybe ir naudodamosi savo techninėmis priemonėmis. 42 straipsnis Duomenų perdavimas trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms Pagal šį reglamentą centriniame registre arba prašymo nagrinėjimo metu tvarkomi duomenys jokiomis aplinkybėmis neperduodami arba nepateikiami trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai. 43 straipsnis Duomenų saugumas 1. Atsakinga valstybė narė užtikrina duomenų saugumą iki jų perdavimo į tinklo įeigos tašką ir to perdavimo metu. Kiekviena valstybė narė užtikrina iš centrinio registro gautų duomenų saugumą. 2. Kiekviena valstybė narė priima su nacionaline sistema susijusias būtinas priemones, be kita ko, parengia saugumo planą, siekdama: a) fiziškai apsaugoti duomenis, be kita ko, parengdama nenumatytų atvejų planus ypatingos svarbos infrastruktūrai apsaugoti; b) neleisti, kad leidimo neturintys asmenys prieitų prie nacionalinių įrenginių, kuriuose valstybė narė atlieka operacijas pagal RKP tikslus (tikrinimas prie įėjimo į įrenginį); c) užkirsti kelią neleistinam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė); d) užkirsti kelią neleistinam duomenų įvedimui ir neleistinam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar ištrynimui (laikymo kontrolė); e) užkirsti kelią neleistinam duomenų tvarkymui centriniame registre ir neleistinam joje įrašytų duomenų keitimui ar ištrynimui (duomenų įvedimo kontrolė); f) užtikrinti, kad asmenims, kuriems suteikta prieiga prie centrinio registro, būtų leidžiama prieiti tik prie tų duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas, nurodant asmeninę ir vienintelę naudotojo tapatybę bei taikant konfidencialią prieigos formą (prieigos prie duomenų kontrolė); g) užtikrinti, kad visos institucijos, turinčios prieigos prie centrinio registro teisę, sukurtų aprašus, kuriuose būtų nurodytos asmenų, turinčių teisę įvesti, keisti, trinti, tikrinti duomenis ir atlikti jų paiešką, funkcijos bei atsakomybė, ir pareikalavus nedelsdamos pateiktų šiuos aprašus 52 straipsnyje nurodytoms priežiūros institucijoms (personalo aprašai); h) užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojantis duomenų perdavimo įranga (perdavimo kontrolė); i) užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokių rūšių duomenis tvarkė centriniame registre (duomenų registravimo kontrolė); j) užkirsti kelią neleistinai skaityti, kopijuoti, keisti ar naikinti asmens duomenis, perduodant juos į centrinį registrą arba iš jo arba gabenant duomenų laikmenas, visų pirma naudojant deramas kodavimo priemones (gabenimo kontrolė); k) stebėti šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis būtinų su vidaus stebėjimu susijusių organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi (savikontrolė). 3. Agentūra imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų 2 dalyje nurodytus centrinio registro veikimo tikslus, be kita ko, priimtų saugumo planą. 44 straipsnis Atsakomybė 1. Kiekvienas asmuo arba kiekviena valstybė narė, patyrę žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su šiuo reglamentu, turi teisę iš valstybės narės, atsakingos už padarytą žalą, gauti kompensaciją. Ta valstybė narė iš dalies arba visiškai atleidžiama nuo atsakomybės, jei įrodo, kad nėra atsakinga už įvykį, dėl kurio buvo padaryta ta žala. 2. Jei dėl to, kad valstybė narė nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šį reglamentą, padaroma žala RKP, ta valstybė narė laikoma atsakinga už tą žalą, jeigu ir tiek, kiek Agentūra, institucija arba kita RKP dalyvaujanti valstybė narė nesiėmė deramų priemonių, kad neleistų tai žalai atsirasti arba kuo labiau sumažintų jos poveikį. 3. Nuostolių atlyginimo reikalavimai valstybei narei už 1 ir 2 dalyse nurodytą žalą reglamentuojami pažeidimu kaltinamos valstybės narės nacionalinės teisės nuostatomis. 45 straipsnis Įrašų saugojimas 1. Kiekviena valstybė narė ir Agentūra centriniame registre saugo įrašus apie visas duomenų tvarkymo operacijas. Iš šių įrašų matyti 23 straipsnio 1 dalyje, 31–33 straipsniuose nurodytas duomenų naudojimo tikslas, data ir laikas, perduotų duomenų rūšis, kaip nurodyta 25 ir 26 ir 28–30 straipsniuose, užklausai atlikti naudotų duomenų rūšis, kaip nurodyta 31–33 straipsniuose, ir duomenis įvedančios arba jų paiešką atliekančios institucijos pavadinimas. Be to, kiekviena valstybė narė saugo įrašus apie darbuotojus, tinkamai įgaliotus atlikti duomenų įvedimo ir paieškos operacijas. 2. Tokie įrašai gali būti naudojami tik duomenų tvarkymo teisėtumui stebėti, siekiant apsaugoti duomenis bei užtikrinti jų saugumą. Įrašai turi būti deramomis priemonėmis saugomi nuo nesankcionuoto priėjimo ir panaikinami praėjus vieniems metams po 33 straipsnio 1 dalyje nurodyto penkerių metų saugojimo laikotarpio pabaigos, jei jie yra nereikalingi jau prasidėjusioms stebėjimo procedūroms. 46 straipsnis Savikontrolė Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena institucija, turinti prieigą prie centrinio registro, imtųsi priemonių, kurios būtinos, kad būtų laikomasi šio reglamento, ir prireikus bendradarbiautų su priežiūros institucija. 47 straipsnis Sankcijos Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kurios užtikrintų, kad būtų baudžiama taikant sankcijas už bet kokį netinkamą į centrinį registrą įvestų duomenų naudojimą, įskaitant nacionalinę teisę atitinkančias administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas, kurios yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. X SKYRIUS Duomenų subjekto teisės ir priežiūra 48 straipsnis Teisė gauti informaciją 1. Atsakinga valstybė narė informuoja prašytojus ir 25 straipsnio 4 dalies f punkte nurodytus asmenis apie: a) 52 straipsnio 4 dalyje nurodyto duomenų valdytojo tapatybę ir jo kontaktinius duomenis; b) duomenų tvarkymo RKP tikslus; c) duomenų gavėjų kategorijas; d) duomenų saugojimo laikotarpį; e) tai, kad duomenų rinkimas yra būtinas prašymui išnagrinėti; f) priėjimo prie duomenų apie tuos asmenis teisę ir teisę prašyti, kad netikslūs duomenys apie juos būtų ištaisyti arba kad neteisėtai tvarkomi duomenys apie juos būtų ištrinti, įskaitant teisę gauti informaciją apie naudojimosi tomis teisėmis procedūras, ir 52 straipsnio 1 dalyje nurodytų priežiūros institucijų, kurios nagrinėja paraiškas dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis. 2. 1 dalyje nurodyta informacija raštu suteikiama prašytojui tada, kai iš prašymo formos surenkami 25 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyti duomenys ir pirštų atspaudų duomenys. 3. 1 dalyje nurodyta informacija teikiama 25 straipsnio 4 dalies f punkte nurodytiems asmenims formose, kurias tie asmenys turi pasirašyti, pateikę įrodymų apie kvietimą, lėšas ir apgyvendinimą. Jeigu nėra tokių formų, pasirašytų tų asmenų, ši informacija suteikiama pagal Direktyvos 95/46/EB 11 straipsnį. 49 straipsnis Teisė prieiti prie duomenų, juos taisyti ir trinti 1. Nepažeidžiant įsipareigojimo teikti kitą informaciją pagal Direktyvos 95/46/EB 12 straipsnio a punktą, kiekvienas asmuo turi teisę gauti pranešimą apie su juo susijusius duomenis, kurie įrašyti į centrinį registrą, ir apie valstybę narę, perdavusią juos į centrinį registrą. Tokią prieigą prie duomenų gali suteikti tik valstybė narė. Kiekviena valstybė narė registruoja visus prašymus suteikti tokią prieigą. 2. Kiekvienas asmuo gali paprašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų pataisyti ir kad neteisėtai įrašyti duomenys būtų ištrinti. Duomenis perdavusi valstybė narė, laikydamasi savo įstatymų, kitų teisės aktų ir procedūrų, nedelsdama juos ištaiso arba ištrina. 3. Jeigu prašymas, kaip nurodyta 2 dalyje, yra adresuotas ne tai valstybei narei, kuri yra atsakinga, valstybės narės, kuriai adresuotas prašymas, institucijos per 14 dienų susisiekia su atsakingos valstybės narės institucijomis. Atsakinga valstybė narė per vieną mėnesį patikrina duomenų tikslumą ir jų tvarkymo centriniame registre teisėtumą. 4. Jeigu išaiškėja, kad duomenys centriniame registre yra netikslūs arba buvo įrašyti į jį neteisėtai, duomenis perdavusi valstybė narė pagal 35 straipsnio 2 ir 3 dalis pataiso arba ištrina duomenis. Atsakinga valstybė narė nedelsdama raštu patvirtina atitinkamam asmeniui, kad ji ėmėsi veiksmų su juo susijusiems duomenims pataisyti arba ištrinti. 5. Jeigu atsakinga valstybė narė nesutinka, kad į centrinį registrą įrašyti duomenys yra netikslūs arba kad jie buvo įrašyti neteisėtai, ji nedelsdama raštu paaiškina atitinkamam asmeniui, kodėl ji yra nepasirengusi taisyti arba ištrinti su juo susijusių duomenų. 6. Atsakinga valstybė narė taip pat suteikia atitinkamam asmeniui informacijos apie veiksmus, kurių jis gali imtis, jei nesutinka su pateiktu paaiškinimu. Ji informuoja, kaip pateikti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą, įskaitant 52 straipsnyje nurodytų priežiūros institucijų informaciją, ir informuoja apie bet kokią pagalbą, kuri numatyta tos valstybės narės įstatymuose, nuostatose ir procedūrose. 50 straipsnis Bendradarbiavimas užtikrinant teises į duomenų apsaugą 1. Valstybės narės aktyviai bendradarbiauja, įgyvendindamos 49 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas teises. 2. Kiekvienoje valstybėje narėje priežiūros institucija atitinkamo asmens prašymu padeda jam pasinaudoti savo teise taisyti arba ištrinti su juo susijusius duomenis pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 4 dalį, ir konsultuoja jį šiuo klausimu. 3. Duomenis perdavusios atsakingos valstybės narės priežiūros institucija ir valstybių narių, kurioms pateiktas prašymas, priežiūros institucijos bendradarbiauja šiuo tikslu. 51 straipsnis Teisės gynimo priemonės 1. Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas asmuo turi teisę pateikti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ieškinį arba skundą ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą valstybės narės, kuri atsisakė suteikti prieigą prie su asmeniu susijusių duomenų arba suteikti teisę tuos duomenis ištaisyti arba ištrinti, teisme, kaip numatyta 49 straipsnio 1 ir 2 dalyse. 2. Priežiūros institucijos pagalbą teikia visą skundo ar ieškinio nagrinėjimo laiką. 52 straipsnis Nacionalinės priežiūros institucijos vykdoma priežiūra 1. Priežiūros institucija stebi, ar atitinkama valstybė narė teisėtai tvarko asmens duomenis, nurodytus 22 straipsnio 1 dalyje, įskaitant jų perdavimą į centrinį registrą ir iš jo. 2. Priežiūros institucija užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal atitinkamus tarptautinius audito standartus būtų atliekamas duomenų tvarkymo operacijų nacionalinėje sistemoje auditas. 3. Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucija turėtų pakankamai išteklių šiuo reglamentu joms patikėtoms užduotims atlikti. 4. Asmens duomenų tvarkymo RKP tikslais kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuri pagal Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punktą turi būti laikoma duomenų valdytoja ir kuriai tenka pagrindinė atsakomybė už šios valstybės narės vykdomą duomenų tvarkymo veiklą. Kiekviena valstybė narė praneša apie šią instituciją Komisijai. 5. Kiekviena valstybė narė suteikia priežiūros institucijų prašomą informaciją, visų pirma informaciją apie vykdytą veiklą pagal 39 straipsnį ir 40 straipsnio 1 dalį, bei suteikia joms teisę naudotis savo sąrašais, nurodytais 39 straipsnio 1 dalies c punkte, ir savo įrašais, kaip nurodyta 45 straipsnyje, ir leidžia joms bet kuriuo metu patekti į visas savo patalpas. 53 straipsnis Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra 1. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, kad Agentūra asmens duomenis tvarkytų laikydamasi šio reglamento. Atitinkamai vykdomos Reglamento (EB) Nr. 45/2001 46 ir 47 straipsniuose nurodytos pareigos ir įgaliojimai. 2. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal atitinkamus tarptautinius audito standartus būtų atliekamas Agentūros vykdomos duomenų tvarkymo veiklos auditas.