Komisijos ataskaita - 2005 m. pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (ISPA) metinė ataskaita SEK(2006)1430 /* KOM/2006/0674 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.11.2006 KOM(2006)674 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2005 m. pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (ISPA) metinė ataskaita SEK(2006)1430 TURINYS 1. Įvadas 3 2. ISPA biudžetas 3 3. Projektų finansavimas 3 3.1. Nauji ISPA projektai 3 3.2. 2000−2005 m. finansuoti projektai 4 3.3. Mokėjimai 5 4. Techninė pagalba 5 4.1. Techninės pagalbos teikimas pagalbą gaunančios šalies iniciatyva 5 4.2. Techninės pagalbos teikimas Komisijos iniciatyva 6 5. Valdymas ir įgyvendinimas 7 5.1. Projektų stebėsena 7 5.2. Finansų valdymas ir kontrolė, įskaitant EDIS 8 5.3. Rizikos vertinimas 9 5.4. Europos Audito Rūmų išvados 9 5.5. Bendro finansavimo partneriai EIB, ERPB ir KfW 9 6. Įnašas į Bendrijos politiką 9 6.1. Viešieji pirkimai 9 6.2. Aplinkos politika 9 6.3. Transporto politika 10 7. Pasirengimo narystei priemonių koordinavimas 10 KOMISIJOS ATASKAITA 2005 m. pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (ISPA) metinė ataskaita Ši ataskaita teikiama, vadovaujantis ISPA reglamento 12 straipsniu. Tai yra šeštoji metinė ataskaita, skirta ISPA veiklai 2005 m. Šioje ataskaitoje pateikta trumpa informacija yra smulkiau išdėstyta Komisijos tarnybų darbo dokumente (pridėtame prie šios ataskaitos). Įvadas Kadangi 2004 m. birželio mėn. Europos Taryba patvirtino Kroatiją kaip šalį kandidatę, į šią ataskaitą be Bulgarijos ir Rumunijos yra įtraukta ir Kroatija, nes nuo 2005 m sausio 1 d. ji gali gauti ISPA paramą. ISPA biudžetas 2005 m. iš Komisijos biudžeto ISPA priemonei buvo skirta 525,7 milijono EUR. Asignavimai apėmė visas bendrai finansuojamų projektų (priemonių) išlaidas pagalbą gaunančiose šalyse aplinkos ir transporto srityse, taip pat techninės pagalbos (TP) teikimo išlaidas, neatsižvelgiant į tai, ar TP priemones inicijavo pagalbą gaunančios šalys ar Komisija. 1 lentelė : ISPA biudžetas 2005 m. (EUR) Biudžeto eilutė | Asignavimai įsipareigojimams | Įvykdyti įsipareigojimai | Atlikti mokėjimai | Funkcijoms skirta biudžeto eilutė B13.01.04.02 | 3 763 290 | 3 251 762 | 1 414 187 | Veiklai skirta biudžeto eilutė B13.05.01.01 | 521 950 000 | 521 950 000 | 231 243 551 | Iš viso | 525 713 290 | 525 201 762 | 232 656 738 | PROJEKTų FINANSAVIMAS Nauji ISPA projektai 2005 m. Komisija patvirtino 24 naujas ISPA priemones dėl 11 investicijų į aplinkos sritį ir 4 investicijų į transporto sritį, taip pat 8 TP projektus: 7 transporto sektoriuje ir 1 aplinkos sektoriuje, bei vieną horizontaliąją TP priemonę. Bendras ISPA įnašas tais metais siekė 493 mln. EUR, t. y. vidutiniškai dotacija sudarė 70 % visos 705 mln. EUR finansavimo sąlygas atitinkančių projekto išlaidų sumos. Bendra 521,9 mln. EUR suma įsipareigojimams buvo panaudota naujiems projektams (312 mln. EUR) ir šiuo metu vykdomiems, bet ankstesniais metais patvirtintiems projektams. Aplinkos sektoriuje ISPA daugiausia rėmė nuotekų surinkimo ir valymo projektus, bet taip pat du kietųjų atliekų projektus. Transporto sektoriuje svarbiausias buvo jungtinis kelių ir geležinkelių transporto projektas. 2 lentelė : 2005 m. patvirtinti nauji projektai (EUR) Transportas | 11 | 279 886 500 | 193 850 755 | 69,3 | 116 681 100 | Horizontalioji TP | 1 | 20 000 | 20 000 | 100,0 | 10 000 | Transportas | 28 | 2 306 715 498 | 1 457 115 989 | 63,2 | 1 189 043 388 | Horizontalioji TP | 3 | 1 633 308 | 1 633 308 | 100,0 | 1 492 308 | Aplinka | 145 549 014 | 109 694 489 | 255 243 503 | Transportas | 183 364 692 | 119 346 710 | 302 711 402 | TP | 924 524 | 58 800 | 983 324 | Iš viso | 329 838 230 | 229 100 000 | 558 938 230 | TECHNINė PAGALBA Techninės pagalbos teikimas pagalbą gaunančios šalies iniciatyva TP priemonėmis, skirtomis projektų rengimui , siekiama užtikrinti, kad pagalbą gaunančios šalys, norėdamos gauti finansavimą, taip pat finansavimą ateityje iš Sanglaudos fondo ir ISPA, Komisijai laiku pateiktų pakankamą kokybiškų projektų skaičių. Panašiai TP priemonėmis, skirtomis institucijų stiprinimui , siekiama stiprinti pagalbą gaunančios šalies administracinius gebėjimus valdyti ir prižiūrėti plataus masto investicijų į infrastruktūrą įgyvendinimą. 2005 m. buvo patvirtintos 7 paraiškos dėl projektų parengimo ir (arba) institucijų stiprinimo transporto sektoriuje ir viena paraiška dėl projekto parengimo aplinkos sektoriuje. 5 lentelė : 2005 m. patvirtinti nauji TP projektai (EUR) Transportas | 7 | 74 675 500 | 62 199 075 | 83,3 | 46 141 710 | Horizontalioji TP | 1 | 20 000 | 20 000 | 100,0 | 10 000 | Aplinka | 7 | 67 481 000 | 47 448 500 | Transportas | 11 | 84 461 560 | 70 126 620 | Horizontalioji TP | 3 | 1 633 308 | 1 633 308 | Iš viso | 21 | 153 575 868 | 119 208 428 | Techninės pagalbos teikimas Komisijos iniciatyva Komisija šią TP veiklą vykdo, tęsdama ankstesniais metais pradėtą ad hoc veiklą arba veikdama pagal TP veiklos programas : - Techninė pagalba ne pagal TP veiklos programas taikoma paslaugų sutartims, sudarytoms teikti Regioninės politikos generaliniam direktoratui specialias technines ir finansines žinias, kurios jam padėtų vertinti projektus ir kurti politiką. Pagalba intra muros dekoncentracijos veiklai kartu su EK delegacijomis buvo baigta teikti 2004 m. - Techninė pagalba, finansuojama pagal „2001 m. TP veiklos programą“ , apima pagal teisės aktus privalomus ISPA priežiūros komitetus, Via Baltica strateginę analizę, ISPA finansuojamų vandens ir atliekų sektoriaus komunalinių paslaugų aukštesnės kokybės skatinimą, ir teikia patarimus viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių klausimais. - Techninė pagalba, finansuojama pagal „2004−2006 m. veiklos programą“ , tęsia 2001 m. techninės pagalbos veiklos programą, bet taikoma tik Bulgarijai ir Rumunijai ir apima naujas pagrindų sutartis dėl ISPA projektų pasiūlymų, kurie anksčiau buvo finansuojami ne pagal veiklos programas, įvertinimo. Be šių sutarčių pagal šią veiklos programą finansuojama extra muros pagalba EK delegacijų priežiūros užduotims, aplinkos kokybės gerinimas bei transporto projektai per visą jų įgyvendinimą ir projektų vertinimas bei kokybės kontrolė, kurią atlieka EIB. - Techninė pagalba, finansuojama pagal „2005−2006 m. TP veiklos programą, skirtą Kroatijai“ teikia išteklius EK delegacijai Zagrebe priežiūros užduotims ( intra ir extra muros ), susijusioms su decentralizuotai valdomu ISPA įgyvendinimu, atlikti. 7 lentelė : Techninės pagalbos teikimas Komisijos iniciatyva 2000−2005 m. (EUR) Veikla | Orientacinės paskirstytos lėšos | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Veikla, atliekama ne pagal veiklos programas | 4 210 000 | 4 210 000 | 2 885 726 | 2001 m. veiklos programa(*) | 12 000 000 | 11 860 864 | 7 594 070 | 2004−2006 m. veiklos programa | 10 067 680 | 6 419 950 | 3 650 397 | 2005−2006 m. veiklos programa, skirta Kroatijai | 1 200 000 | 400 000 | - | Iš viso | 27 477 680 | 22 890 814 | 14 130 193 | (*) Įskaitant kai kurias veiklos rūšis, susijusias su ISPA pagalbą gaunančiomis šalimis, kurios tapo valstybėmis narėmis 2004 m. VALDYMAS IR įGYVENDINIMAS Projektų stebėsena Nors pirmuosius ISPA projektus Komisija patvirtino 2000 m., šių projektų įgyvendinimas geriausiu atveju prasidėjo 2001 m., skelbiant dažniausiai konkursus paslaugų sutartims dėl įgyvendinimo priežiūros. Kadangi konkursų ir sutarčių pasirašymo procesai nuolat vėlavo, pirmosios darbų sutartys faktiškai buvo pasirašytos tik 2002 m. Nuo tada įsibėgėjo konkretūs darbai projektų vykdymo vietose, ir apie tai byloja didėjantys Komisijos mokėjimai nacionalinėms institucijoms. Tačiau dviejose stojančiosiose šalyse, Bulgarijoje ir Rumunijoje, pagrindinė kliūtis ISPA įgyvendinimui 2005 m. buvo silpnas administracinis darbas. Nors 2005 m. Komisijos atlikti auditai rodė tam tikrą ISPA įgyvendinimo agentūrų pažangą, reikia nuolat stebėti ir gerinti rezultatus tokiose pagrindinėse srityse kaip personalas, pirkimai ir finansų valdymas. Keletu atvejų projektų įgyvendinimas vėlavo daugiau kaip dvejus metus palyginti su pradiniais planais. Keletą kartų Komisija primygtinai reikalavo, kad nacionalinės institucijos užtikrintų, kad perkančiosios organizacijos, o aplinkos sektoriuje galutiniai paramos gavėjai dirbtų iniciatyviau, veiktų kaip tikri įvairių projekto etapų šeimininkai, ir būtų geriau koordinuojama projekto suinteresuotų asmenų veikla. Kroatijoje pirmieji du projektai buvo patvirtinti tik 2005 m. gruodžio mėn., ir jų įgyvendinimas dar neprasidėjo. Finansų valdymas ir kontrolė, įskaitant EDIS Pagrindiniai ISPA finansų valdymo ir kontrolės bei pažeidimų sprendimo reikalavimai yra panašūs į Sanglaudos ir struktūrinių fondų reikalavimus. Reikalaujama sukurti vidaus finansų kontrolės sistemas ir procedūras, kurios užtikrintų skaidrias be jokios diskriminacijos pirkimų procedūras, tikslias deklaruojamas išlaidas, pakankamus vidaus audito gebėjimus, pakankamą audito seką ir tinkamus sprendimus pažeidimų atvejais. 2005 m. Bulgarijoje ir Rumunijoje buvo atlikti 8 auditai, kurių metu daugiausia dėmesio buvo skiriama atidžiai veiklos planų įgyvendinimo stebėsenai vietoje, terminams, dėl kurių buvo susitarta su nacionalinėmis valdžios institucijomis 2004 m., ir išplėstinės decentralizuotos sistemos ( EDIS ), kurią įdiegus Komisija gali atsisakyti konkursų skelbimo ir sutarčių sudarymo ex ante kontrolės, įgyvendinimo pažangai. Rumunijoje palyginti su 2004 m. padaryta esminė pažanga, užtikrinant įdiegtų sistemų lygį. 2006 m. Komisija gavo visų ISPA įgyvendinimo agentūrų EDIS akreditacijos prašymus. Atlikus galutinį patikrinimo auditą, 2006 m. birželio mėn. EDIS buvo patvirtinta visoms ISPA agentūroms. Bulgarija 2005 m. dėjo dideles pastangas nurodytiems valdymo ir kontrolės sistemų trūkumams ištaisyti, ir galų gale EDIS procesas vėl buvo įstatytas į reikiamas vėžes. 2006 m. balandžio mėn. pabaigoje visos ISPA įgyvendinančios organizacijos Komisijai pateikė EDIS akreditacijos prašymus; šiuo metu juos vertina Komisijos tarnybos. Tačiau lieka du ypač didelį susirūpinimą keliantys dalykai: viešųjų pirkimų klausimas ir kvalifikuotų bei patyrusių darbuotojų trūkumas. Nepaisant atidžios EK delegacijos pirkimų priežiūros, ISPA patirtis šiuo atžvilgiu – dažni skundai, įtarimai ir t. t. Šiose šalyse taip pat atlikta keletas projektų auditų, kurių metu nustatyti trūkumai panašūs į trūkumus, nustatytus, atliekant sistemų auditą, būtent: nepakankama konkursų ir sutarčių dokumentacijos kokybė, pasitaiko pirkimų procedūrų pažeidimų, būtina geriau tikrinti deklaruojamas išlaidas, atidžiau tvirtinti reikalavimų neatitinkančias išlaidas, trūksta (tinkamų) patvirtinamųjų dokumentų ir nepakankamai laikomasi viešumo ir informavimo reikalavimų. Kaip jau minėta, kartojasi ta pati problema: trūksta kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų, didelė personalo kaita. Kadangi tikėtina, jog tai bus viena didžiausių kliūčių veiksmingam būsimų Sanglaudos ir struktūrinių fondų lėšų panaudojimui, būtina atidžiai stebėti pažangą šioje srityje. Iš savo pusės, Kroatijos valdžios institucijos mobilizavo pastangas pasirengimui taikyti decentralizuotą PHARE ir ISPA įgyvendinimo sistemą ( DIS ). Tai leido Komisijai 2006 m. vasario mėn. patvirtinti ISPA pagalbos decentralizuotą valdymą (tačiau EK delegacija vis dar atlieka ex ante kontrolę). Rizikos vertinimas Pagal ex ante patvirtinimo sistemą audito strategija pagalbą gaunančiose šalyse daugiausia dėmesio skiria prevencijai, užtikrinant, kad kiekviena šalis įvestų pakankamas projektų vykdymo ir mokėjimų kontrolės procedūras. Vėliau, atliekant auditus visuose EDIS etapuose, siekiama nustatyti priežiūros ir kontrolės sistemų spragas ir patikrinti, ar buvo įgyvendintos rekomendacijos ir pašalinti trūkumai. Europos Audito Rūmų išvados Bendroje Audito Rūmų išvadoje apie pasirengimo stojimui programą, pateiktoje Metinėje 2004 finansinių metų ataskaitoje , nurodoma, kad priežiūros ir kontrolės sistemos iš esmės tinkamos ir praktiškai veikia, nors įgyvendinančių organizacijų atžvilgiu rizika dar egzistuoja. Ši išvada patvirtinta, atlikus nedidelį ISPA veiklos patikrinimą 2005 m., po kurio Audito Rūmai rekomendavo Komisijai atidžiai stebėti šias sistemas. Bendro finansavimo partneriai EIB, ERPB ir KfW Vertindama šių skolinimo įstaigų žinias ir patirtį rengiant ir įgyvendinant projektus, Komisija reguliariai su jomis susitikinėjo ir, kur įmanoma, organizavo bendrus projektų, kurių finansavimui buvo prašoma paskolų, identifikavimo ir vertinimo vizitus. 2005 m. dviem projektams paskolas suteikė EIB, 6 projektams ERPB ir dar dviem projektams KfW. Įnašas į Bendrijos politiką Viešieji pirkimai Pagalbą gaunančioms šalims kandidatėms sunkiausia buvo vykdyti PRAG įtvirtintus teisinius viešųjų pirkimų pagrįstumo, sąžiningumo ir skaidrumo reikalavimus. Taip yra dėl to, kad šiose šalyse darbuotojų kvalifikacijos neatitinka to įgūdžių lygio, kurio reikia sudėtingiems infrastruktūros projektams valdyti, ypač, konkursams ir sutarčių pasirašymui organizuoti. Dėl šių sunkumų Komisija stengėsi techninę pagalbą daugiausia skirti pagalbos gavėjų įgūdžių, sistemų ir procedūrų stiprinimui. Be kitos veiklos ji organizavo įvairius seminarus ir mokymus, platino vadovus ir praktines gaires. Aplinkos politika Teikdama tiesioginę pagalbą prioritetiniams aplinkos projektams, ISPA spartina aplinkos politikos įgyvendinimą ir ES standartų laikymąsi pagalbą gaunančiose šalyse. Pirmiausia buvo sustiprinta administracinė kompetencija aplinkos investicijų planavimo ir prioritetų nustatymo srityse ir pasiekta nuolatinė pažanga, tinkamai įgyvendinant PAV direktyvą ir jos konsultavimosi su visuomene aspektus. Tačiau šioms šalims ir toliau reikia spręsti problemas, susijusias su aplinkos institucijų patiriamais sunkumais siekiant gauti pakankamą finansavimą ir renkant darbuotojus, taip pat su nepakankamu politikos krypčių ir strateginio planavimo derinimu. Transporto politika Vadovaujantis TINA ( Transporto infrastruktūros poreikių vertinimu ), transporto tinklai pagalbą gaunančiose šalyse Bulgarijoje ir Rumunijoje buvo kuriami aplink visos Europos transporto koridorių sistemą. Šių tinklų pagrindu planuojamos nacionalinės transporto strategijos ISPA tikslais, t. y. tinklų ruožų, mazgų ar prieigų statymas ar rekonstrukcija. Šeši iš minėtų koridorių kerta Bulgarijos, Kroatijos ir Rumunijos teritoriją. Pagal naujas Bendrijos transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) plėtros gaires trys iš prioritetinių tinklo projektų (greitkelių ašis: Igumenica/Patra-Atėnai-Sofija-Budapeštas, vidaus vandenų ašis: Reinas/Masas-Mainas-Dunojus ir geležinkelių ašis: Atėnai-Sofija-Budapeštas-Viena-Praha-Niurnbergas/Drezdenas ) yra susiję su ašimis, kurios eina per Bulgariją ir Rumuniją, o vienas su ašimi, kuri eina per Kroatiją (geležinkelių ašis Lijonas-Triestas-Divača/Koperis-Divača-Liubliana, Budapeštas-Ukrainos siena ). Pasirengimo narystei priemonių koordinavimas Kaip reikalauja Koordinavimo reglamentas, Komisija užtikrina glaudų trijų pasirengimo narystei priemonių − PHARE, SAPARD ir ISPA – koordinavimą. Reglamentas tiksliai nurodo sritis, kurioms pagal kiekvieną priemonę teikiama pagalba, ir tokiu būdu sumažina atskirų priemonių teikiamos pagalbos dalinio sutapimo tikimybę. Šių trijų priemonių koordinavimą užtikrina PHARE valdymo komitetas, toliau koordinavimas vyksta per (PHARE) jungtinį priežiūros komitetą, tarpžinybinių tarnybų koordinavimo komitetą ir reguliariais susitikimas su EK delegacija pagalbą gaunančiose šalyse.