c) prisidėti prie novatoriškų, veiksmingų ir tvarių sveikatos sistemų kūrimo; ir

Øryšį tarp gyventojų sveikatos būklės ir jos indėlio į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą per dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo našumą;

Šioje ataskaitoje trumpai pateikiamos Trečiosios sveikatos programos pagrindinės laikotarpio vidurio vertinimo išvados pagal Reglamento (ES) Nr. 282/2014 13 straipsnio 3 dalies c punktą. Ataskaitoje taip pat pateikiami siūlymai, kaip būtų galima gerinti programos įgyvendinimą likusiu programavimo laikotarpiu (2018–2020 m.). Prie ataskaitos pridedamas išsamus Komisijos tarnybų darbinis dokumentas.

Programą valdo ir įgyvendina Komisija per metines darbo programas, priimamas patvirtinus iš valstybių narių atstovų sudarytam programos komitetui. Pasitelkiant daugiametį planavimą užtikrinama, kad būtų įtraukiami visi teminiai prioritetai, o turimi ištekliai suderinami su prioritetais ir veiksmais. Įgyvendinimas patikėtas Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto vykdomajai agentūrai (CHAFEA).

c) Europos krūties vėžio paslaugų kokybės užtikrinimo sistema ir Europos krūties vėžio gairių paskelbimu,

Komisija kartu su EBPO ir Europos sveikatos sistemų ir politikos stebėjimo įstaiga sutelkia savo žinias per Sveikatos būklės ES ciklą siekdamos stiprinti pavienių valstybių ir visos ES žinias sveikatos srityje ir padėti valstybėms narėms formuoti įrodymais grindžiamą politiką. Šis pasikartojantis dvejų metų keitimosi žiniomis ciklas apima ataskaitą „Sveikatos apžvalga. Europos ataskaita“, 28 šalių profilius, pridedamą ataskaitą ir savanoriškus mainus, kurių gali prašyti valstybės narės.

Keliais veiksmais buvo palaikomas teisės aktų dėl iš žmogaus gautų medžiagų įgyvendinimas, pavyzdžiui, sukuriant IT platformą, kad tarp valstybių narių būtų galima keistis organais; gerinti informacijos sistemą ir viršnacionalinį dalijimąsi duomenimis apie gyvų organų donorystę; optimizuoti organų donorystės po mirties procesą ligoninėse, sudarant intensyviosios priežiūros specialistų ir transplantacijos donorų koordinatorių bendradarbiavimo sąlygas ir tobulinti kraujo ir audinių įstaigų patikros gaires.

Įsteigti 24 Europos retųjų ligų referencijos centrų tinklai siekiant sutelkti daugiau kaip 300 visos Europos sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir 900 ekspertų centrų patirtį, kad ja galėtų pasinaudoti retomis ligomis sergantys pacientai, kuriems dažnai sunku, o gal net neįmanoma gauti specializuotų žinių ir priežiūrą netoli namų. Siekdami peržiūrėti paciento diagnozę ir gydymą, koordinatoriai sušauks virtualią patariamąją įvairių sričių medicinos specialistų valdybą naudodami tam specialiai sukurtą IT platformą ir telemedicinos priemones. Sutelkus visos ES žinias, patirtį ir išteklius aukštos kokybės sveikatos priežiūrą galima padaryti prieinamą visiems ir padėti sumažinti nelygybę sveikatos srityje ES valstybėse narėse ir tarp šių valstybių narių. Ateinančiais metais šią sąvoką būtų galima išplėsti, apimant ne tik retas ligas, bet ir kitas sunkias ligas.

Programos galimybės ir lankstumas pasitvirtino išmėginus ją per beprecedentį pabėgėlių antplūdį 2015–2016 m. Tai suteikė pagrindą kaimyninėms šalims ir Tarptautiniam migracijos biurui dirbti kartu ir didinti informuotumą, taip pat stiprinti įsipareigojimą gerinti motinų sveikatą ir moterų pabėgėlių bei migrančių sveikatos priežiūrą. Programa taip pat padėjo parengti ir įgyvendinti veiksmų gaires ir modelius siekiant gerinti pažeidžiamų migrantų ir pabėgėlių galimybes Europoje gauti sveikatos priežiūrą, teikti rekomendacijas, technines konsultacijas, rengti mokymus sveikatos priežiūros specialistams bei teisėsaugos pareigūnams, vietos lygmeniu dirbantiems su migrantais ir (arba) pabėgėliais.

Per Ebolos ir Zikos virusų protrūkius programa buvo naudojama siekiant remti ES finansuojamą veiklą ir apriboti šių grėsmių plitimą, stiprinant valstybių narių pasirengimą ir reakciją visų pirma per Sveikatos saugumo komiteto veiksmus (patikra atvykstant, medicininis evakavimas, plitimo transporte ir ligoninėse prevencija).

Veikla, kuria siekiama stiprinti gebėjimus grėsmių sveikatai srityje, padėjo išvengti dubliavimo ir gerinti įgūdžius, sukurti pridėtinę vertę ES ir platesnei tarptautinei bendruomenei. Ši veikla padėjo nustatyti valstybių narių gebėjimų trūkumus, prioritetinius veiksmus ir įgyvendinti gebėjimų stiprinimo veiklą siekiant panaikinti šiuos trūkumus, be to, buvo sukurti priemonių rinkiniai ir rekomendacijos, surengti mokymai ir išbandyti ES pasirengimo bei reagavimo mechanizmai, taip pat koordinuotos nepriklausomo kokybės užtikrinimo pratybos. Ši veikla taip pat padėjo dalytis per neseniai įvykusius protrūkius įgyta patirtimi.

➤ Programa labai atitinka valstybių narių poreikius, nustatyti tikslai yra aiškūs ir konkretūs

23 teminiai prioritetai padeda geriau sukoncentruoti programos veiksmus ir išvengti skirtingų tikslų sutapimo ir galimo dubliavimo. Be to, šie teminiai prioritetai yra lankstūs ir suteikia galimybę užtikrinti sinergiją, kurios kai kuriais atvejais akivaizdžiai reikia. Pavyzdžiui, tai yra veiksmai migrantų ir pabėgėlių srityje, kurioje pasitvirtino programos lankstumas ir pakankamumas. Tačiau ateityje programa galėtų būti nuoseklesnė ir tobulesnė.

Pirmuosius trejus metus finansuoti veiksmai taip pat yra susiję su konkrečiais programos tikslais ir prioritetais. Juos lengviau įgyvendinti dėl programos struktūros, geriau derinant jų pačių tikslus ir rezultatus su gero programos įgyvendinimo reikalavimais. Tačiau kai kuriems veiksmams, grindžiamiems platesniais prioritetais, nesusijusiais su ES teisės aktais ir (arba) neterminuoto finansavimo mechanizmais, pavyzdžiui, dotacijomis veiklai, gali pasižymėti nenuoseklumu ir jais gali būti nukrypta nuo jų pradinių tikslų. Tokiais atvejais ypatingą dėmesį reikėtų skirti planavimo etapu, o atitinkamus veiksmus reikėtų laiku stebėti ir vertinti, kad būtų galima imtis visų reikiamų taisomųjų priemonių.

➤ Programos valdymo veiksmingumas gerėja

Programa restruktūrizuota atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dvi ankstesnes programas (pirmoji įgyvendinta 2002–2007 m., o antroji – 2008–2013 m.). Jos tikslai buvo nustatyti labai aiškiai ir praktiškai, paskelbiant, kokius rezultatus tikimasi pasiekti, ir nurodant pažangos vertinimo rodiklius.

Metinės darbo programos parengiamos pagal preliminarų daugiametį planavimą, kuris atitinka Programos reglamente nustatytus konkrečius kriterijus (II priedas). Metinių darbo programų apibrėžimo procesas vyksta sklandžiai, o su valstybėmis narėmis konsultuojamasi paisant aiškumo, skaidrumo ir teisingumo principų. Daugiametis planavimas pasitvirtino kaip vertinga priemonė, padedanti susidaryti labiau strateginį laikotarpio vidurio planavimo vaizdą ir sklandžiau priimti metines darbo programas ir apriboti pakeitimų skaičių. Tačiau suinteresuotosios šalys nori turėti daugiau galimybių, kurios padėtų nustatyti metinius prioritetus ir reikalingus daugiamečius bei metinius veiksmus.

Komisija ragina visas 28 ES valstybes nares ir kitas trečiąsias šalis dalyvauti programoje. Pagal programą jos gali naudotis išimtiniais naudingumo kriterijais, be to, pagal ją teikiamas iki 80 proc. bendras finansavimas visiems susijusiems subjektams. Bendras finansavimas teikiamas ypač palankiomis sąlygomis, jei dalis viso biudžeto pervedama veiksmams šalyse, kuriose yra mažos BNP. Iki šiol išimtiniai naudingumo kriterijai nebuvo veiksmingi. Tačiau, nepaisant sudėtingų ekonominių aplinkybių ir didelių kliūčių užtikrinant likusį bendrą finansavimą, programa vis dar pritraukia beveik tiek pat dalyvių iš šalių, kuriose yra mažos BNP, kaip ir pagal ankstesnę programą.

➤ Įrodytas programos veiksmingumas ir lankstumas atsižvelgiant į atsirandančius poreikius, pavyzdžiui, pabėgėlių krizę 2015 m. vasarą, tai buvo didelis indėlis į Komisijos migracijos politiką.

Be to, pagal programą buvo remiamas pirmasis naujai įsteigto Europos solidarumo korpuso, skleidžiančio Europos solidarumo ir humanitarinių veiksmų vertybes, įgyvendinimo etapas. Per Europos solidarumo korpusą Europos jaunimas ne tik teiks paramą tada, kai jos reikia, bet ir gilins savo patirtį, kultūrinį suvokimą, sužinos pagalbos teikimo kitiems vertę ir stiprins savo kaip europiečių tapatybės jausmą.

➤ Gerinamas efektyvumas

Ribotas programos biudžetas pagrįstas griežta pagrindinių tikslų ir prioritetų, suderintų su pagrindiniais Komisijos prioritetais, atranka. Tuo remiantis, dauguma lėšų buvo skirta į rezultatus orientuotiems veiksmams, susijusiems su šiuolaikine sveikatos politika, inovacijų skatinimu sveikatos ir sveikatos priežiūros srityje ir tinkamų priemonių, metodų ir mokymo užtikrinimu siekiant didesnės saugos ir saugumo ES.

Tarpvalstybinių grėsmių sveikatai tikslui (2) ir galimybės gauti geresnes ir saugesnes sveikatos priežiūros paslaugas tikslui (4) skirtas santykinai mažesnis finansavimas. Tačiau užtikrinama jų ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro rizikos vertinimų sinergija, renkami ir analizuojami epidemiologiniai duomenys ir AMR. Valstybių narių atstovai e. apklausose ir daugelis sveikatos srities suinteresuotųjų šalių per viešas konsultacijas kaip prioritetus nurodė platesnes temines sritis, kaip antai sveikatos ugdymą ir sveikatos sistemas, ir joms skirtas didžiausias finansavimas. Sveikatos ugdymas apima veiksmus tokiose srityse kaip rizikos veiksniai, lėtinės ligos ir informacija apie sveikatą, sveikatos sistemos, įskaitant sveikatos technologijų vertinimą.

Į programą įtraukti programiniai rodikliai ir veiksmų lygmeniu vykdoma stebėsena, taip pat investuojama į strateginę sklaidos veiklą. Tai yra lemiami veiksmai reaguojant į ankstesnes rekomendacijas, tačiau dar reikia tobulėti ir spartinti pažangą.

Be to, programos administravimo išlaidos yra nedidelės, palyginti su kitų panašių Komisijos programų administravimo išlaidomis. Administravimo išlaidos sudaro vos 9 proc. viso biudžeto.

➤ Taisyklėms ir procedūroms taikytos supaprastinimo priemonės, įskaitant elektroninių priemonių naudojimą teikiant ir vertinant pasiūlymus, dotacijų valdymą, e. stebėseną ir e. ataskaitų teikimą. Nors šiems pokyčiams iš pradžių reikia daugiau išteklių siekiant sukurti ir išmėginti priemones, pareiškėjų ir dotacijų gavėjų pasitenkinimo lygis pateisina šias pastangas, o finansinės naudos tikimasi ateinančiais metais.

➤ Maža programa, turinti didelę Europos pridėtinę vertę

Bendradarbiavimas ES lygmeniu ir pasirengimo planų bei reagavimo į grėsmes sveikatai koordinavimas yra vienas iš stipriausių ir žinomiausių programos Europos pridėtinės vertės aspektų. Veikla, kuria siekiama stiprinti gebėjimus grėsmių sveikatai srityje, padėjo išvengti dubliavimo ir gerinti įgūdžius, sukurti pridėtinę vertę ES ir platesnei tarptautinei bendruomenei. Ši veikla padėjo nustatyti valstybių narių gebėjimų trūkumus ir prioritetinius veiksmus ir įgyvendinti gebėjimų stiprinimo veiklą šiems trūkumams panaikinti. Be to, buvo parengtos priemonės ir gairės, organizuotas mokymas ir išbandyti ES pasirengimo ir reagavimo mechanizmai, taip pat nepriklausomo kokybės užtikrinimo pratybos, kurių metu buvo dalijamasi per neseniai įvykusius protrūkius ir pabėgėlių krizes įgyta patirtimi.

Programa taip pat padeda valstybėms narėms stiprinti savo gebėjimus kitose srityse: žinių, praktinės patirties ir išteklių sutelkimas visoje ES suteikia piliečiams vienodas galimybes gauti aukštos kokybės sveikatos priežiūrą ir mažinti nelygybę sveikatos srityje ES valstybėse narėse ir tarp valstybių narių. Pavyzdžiui, tai daroma pasitelkiant 24 Europos retųjų ligų referencijos centrų tinklus, kuriuose artimiausiu metu būtų galima kaupti patirtį ir apie kitas sunkias ligas. Taip pat pasitelkiamas ES sveikatos technologijų vertinimo įstaigų tarpusavio bendradarbiavimas, kad būtų sukurtos bendros priemonės ir standartai, kuriais remiami tokie svarbiausi politikos tikslai kaip sveikatos priežiūros prieinamumas, kokybė ir tvarumas, kartu siūlant didelės masto ekonomijos galimybes. Kitas pavyzdys – e. sveikatos tinklui teikiama parama sąveikumui ir standartizacijai gerinti, kuri yra reikalinga siekiant tarp valstybių keistis sveikatos duomenimis ir skatinti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą visuomenės sveikatos srityje.

Bendradarbiavimas, žinių panaudojimas ir dalijimasis jomis turi didelę Europos pridėtinę vertę: palyginamų duomenų apie sveikatos padėtį kiekvienoje iš 28 ES valstybių narių rinkimas ir analizė (šalių profiliai) padeda plėtoti politinį dialogą ir priimti pagrįstus sprendimus sveikatos politikos srityje. ES pridėtinę vertę kuria ir keitimasis geriausia patirtimi sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos srityje bei šios patirties įgyvendinimas, nes tai gali padėti valstybėms narėms įgyvendinant reformas, kuriomis siekiama įveikti jų sveikatos sistemoms dėl demografinių pokyčių kylančias grėsmes, taip pat naštą, atsirandančią dėl neužkrečiamųjų ligų ir kitų lėtinių ligų.

➤ Darnus darbas ir sinergijos plėtojimas