EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 02 08 COM(2017) 74 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI



Devintoji perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaita



1Įvadas Devintojoje perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaitoje pateikiama naujausia informacija apie padėtį nuo gruodžio 8 d., kai buvo pateikta vėliausia ataskaita, ir vertinami veiksmai, kurių ėmėsi visi susiję suinteresuotieji subjektai nuo 2016 m. gruodžio 8 d. iki 2017 m. vasario 7 d. (per ataskaitinį laikotarpį), siekdami įgyvendinti įsipareigojimus pagal perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į ES programas.

Nuo 2016 m. gruodžio 5 d. į Graikiją atvyko 3 873 asmenys. Palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, bendras Graikijoje esančių migrantų skaičius išliko stabilus ir, vasario 7 d. duomenimis, siekė maždaug 62 600: salose buvo apytikriai 15 000 asmenų, o Graikijos žemyninėje dalyje – apie 47 600. Į Italiją nuo 2016 m. gruodžio 5 d. atvyko 15 614 asmenų. 3,6 proc. atvykusių asmenų buvo iš Eritrėjos – pagrindinės šalies, kurios piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus Italijoje. 8-ojoje ataskaitoje Komisija nustatė konkrečius mėnesinius tikslus: nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį perkelti bent po 1 000 asmenų iš Italijos ir bent po 2 000 – iš Graikijos. Europos Vadovų Taryba savo gruodžio 15 d. įvykusiame vėliausiame susitikime patvirtino ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo bendrą veiksmų planą, į kurį įtraukti perkėlimo iš Graikijos tikslai ir pakartotas raginimas paspartinti perkėlimą Europos Sąjungoje (visų pirma nelydimų nepilnamečių), taip pat sparčiau vykdyti esamas perkėlimo į Europos Sąjungą programas. Nepaisant šių raginimų, pasiekti rezultatai nevienodi. Per ataskaitinį laikotarpį Europos Sąjungoje buvo perkelta dar 3 813 asmenų, taigi iki šiol iš viso perkelti 11 966 asmenys (8 766 iš Graikijos ir 3 200 – iš Italijos). Gruodžio mėn., Europos Sąjungoje perkelti 1 926 asmenys (764 iš Italijos ir 1 162 – iš Graikijos). Tai naujas tiek perkėlimo iš Italijos, tiek perkėlimo iš Graikijos rekordas, padėjęs pasiekti daugiau kaip 10 000 Europos Sąjungoje perkeltų asmenų ribą. Sausio mėn. rezultatai (iš Italijos perkeltas 551 asmuo, iš Graikijos – 1 131) rodo, kad iš Graikijos perkeliamų asmenų skaičius stabilizavosi – perkeliama apie 1 000 asmenų per mėnesį. Tačiau, nors šie skaičiai rodo teigiamą bendrą tendenciją, dar nėra įgyvendinami tikslai, kuriuos nustatė Komisija ir kuriems – perkėlimo iš Graikijos atveju – platesniu mastu pritarė Europos Vadovų Taryba. Kalbant apie perkėlimą į Europos Sąjungą, 2015 m. liepos mėn. išvados dėl 22 504 asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą ir toliau veiksmingai įgyvendinamos – iki šiol perkelti 13 968 asmenys, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, t. y. daugiau kaip pusė sutarto skaičiaus. Nuo 2016 m. gruodžio 6 d. į Europos Sąjungą perkelta 913 asmenų – daugiausia iš Turkijos, Jordanijos ir Libano. Dalimi pagal šią europinę programą atliekamų perkėlimų į Europos Sąjungą taip pat įgyvendinama ES ir Turkijos pareiškime nustatyta schema „1:1“. Pagal šią schemą nuo balandžio 4 d., kai ją pradėta įgyvendinti, iš Turkijos į ES perkelti 3 098 sirai, įskaitant 487 asmenis nuo praėjusios ataskaitos paskelbimo. 2Perkėlimas Europos Sąjungoje 2.1Pagrindiniai įvykiai per ataskaitinį laikotarpį Po tai, kai priimta 8-oji ataskaita, Komisija dvišaliu pagrindu beveik visas valstybes nares paragino dėti daugiau pastangų siekiant savo tikslų. Jau aktyviai dalyvaujančios valstybės narės ir asocijuotosios šalys atsakė teigiamai ir pateikė Komisijai planuojamus mėnesinius įsipareigojimus. Vis dėlto reikia pripažinti, kad vaizdas kai kuriose kitose valstybėse narėse yra nuviliantis. Vengrija, Austrija ir Lenkija yra vienintelės valstybės narės, neperkėlusios nė vieno asmens. Slovakija toliau perkelia labai nedaug asmenų, o Čekija nuo 2016 m. gegužės mėn. neįsipareigojo perkelti nė vieno asmens ir nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. nė vieno neperkėlė. Atsižvelgiant į tikslą kiekvieną mėnesį perkelti po 2 000 asmenų, 2016 m. gruodžio mėn. iš Graikijos perkelti 1 162 asmenys, o 2017 m. sausio mėn. – 1 131; gruodžio mėn. įsipareigota skirti 1 178 vietas, o 2017 m. sausio mėn. – 1 550. Tikslą pasiekti pavyks, jeigu visos valstybės narės kiekvieną mėnesį reguliariai prisiims įsipareigojimus ir perduos tiek asmenų, kiek joms priskirta. Visų pirma, norint pasiekti 2 000 asmenų tikslą, valstybės narės, kurios neperkėlė ne vieno asmens arba tik po nedaug asmenų (Čekija, Vengrija, Kroatija, Austrija, Lenkija ir Slovakija), turėtų nedelsdamos pradėti tai daryti. Be to, Belgija ir Ispanija turėtų kas mėnesį prisiimti įsipareigojimus perkelti tiek asmenų, kiek joms priskirta, o Portugalija, Rumunija ir Lietuva turėtų vėl prisiimti įsipareigojimus kas mėnesį. Vis dėlto reikėtų pripažinti, kad Estija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta ir Suomija eina teisingu keliu, kad įvykdytų įsipareigojimus. Be to, jei išlaikys dabartinį tempą, Šveicarija ir Norvegija iki 2017 m. kovo mėn. visiškai įgyvendins savo perkėlimo įsipareigojimus. Kitos valstybės narės, tik neseniai pradėjusios perkelti asmenis iš Graikijos, turi dėti daugiau pastangų, kad pasivytų geresnių rezultatų pasiekiančias valstybes nares ir asocijuotąsias šalis. Graikijos valdžios institucijos dar padidino registracijos veiksmingumą ir perplanavo susitikimus taip, kad iki 2017 m. kovo mėn. vidurio visi preliminariai užregistruoti prašytojai (įskaitant asmenis iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus) turėtų būti visiškai užregistruoti. Tam, kad prašytojams netektų ilgai laukti ir nekiltų antrinio judėjimo rizika, bus labai svarbu kuo greičiau pasiekti mėnesinį tikslą.

2016 m. gruodžio mėn. iš Italijos perkelti 764 asmenys, t. y. per pastaruosius mėnesius perkeliamų asmenų skaičius nuolat didėjo ir buvo didžiausias nuo schemos įgyvendinimo pradžios. Nors 2016 m. gruodžio mėn. įsipareigota skirti 735 vietas, sausio mėn. pasiektas įsipareigojimo dėl 1 000 vietų tikslas (įsipareigota dėl 1 025 vietų). Per pastaruosius keturis mėnesius sparčiai padaugėjo iš Italijos perkeliamų asmenų (nuo 230 iki maždaug 750 per mėnesį), bet sausio mėn. perkeltų asmenų skaičius pirmą kartą sumažėjo (perkeltas 551 asmuo). Atrodo, kad tai iš dalies lėmė atostogų sezonas bei veiklos ir logistinės problemos, dėl kurių kai kurias atvejais prašytojai pasklido po visą Italijos teritoriją. Dėl nuolatinio naujų migrantų antplūdžio, be kita ko, iš Eritrėjos, remiantis Italijos vidaus reikalų ministerijos informacija, perkėlimo Europos Sąjungoje prašytojų iš Eritrėjos skaičius išliko stabilus: 5 300–5 800. Septynios šalys (Vokietija, Prancūzija, Malta, Nyderlandai, Norvegija, Suomija ir Šveicarija) visapusiškai vykdo asmenų perkėlimą iš Italijos. Iš šių šalių Malta ir Suomija dabartiniu tempu daro pakankamą pažangą, kad įvykdytų įsipareigojimus, o Norvegija ir Šveicarija visus perkėlimo įsipareigojimus įvykdys dar iki 2017 m. kovo mėn. Valstybės narės, ypač tos, kurios dar neperkelia asmenų iš Italijos, turėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektas tikslas iš Italijos kas mėnesį perkelti po 1 000 asmenų. Italija savo ruožtu planuoja padidinti prašymus tvarkančių darbuotojų skaičių Dublino padalinyje ir laikėsi lankstaus požiūrio į saugumo patikrinimą. 2017 m. sausio mėn. Norvegijos prašymu pirmą kartą praktiškai įgyvendinti susitarimai su Europolu dėl papildomų išskirtinių saugumo patikrinimų palengvinimo. Remdamiesi Italijos perkėlimo protokolu Europolas, Norvegijos ir Italijos pareigūnai vasario mėn. Italijoje turėtų surengti pirmą bendrą su saugumu susijusią apklausą. Tai turėtų būti proga pasimokyti iš patirties, įgytos vykdant procedūrą, ir padidinti būtiną pasitikėjimą sistema visose valstybėse narėse, kurios perkelia asmenis iš Italijos. Nelydimų nepilnamečių, atvykstančių į Italijos, toliau daugėjo: 2016 m. į Italiją atvyko 28 129 nepilnamečiai, iš kurių 25 772 (91,6 proc.) buvo nelydimi, įskaitant 3 806 Eritrėjos, 218 Sirijos, 394 Irako ir 13 Jemeno piliečius. Be to, iki 2017 m. sausio 23 d. į Italiją atvyko 462 nelydimi nepilnamečiai, iš jų keturi atvyko iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus. Graikijos nacionalinis socialinio solidarumo centras pranešė, kad sausio 27 d. Graikijoje buvo apie 2 200 nelydimų nepilnamečių. Kaip jau pranešta, per preliminarią bendrąją registraciją Graikijoje nustatyti 1 225 nelydimi nepilnamečiai, iš kurių 48 proc. (apie 588) buvo iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus (36 proc. sirų ir 12 proc. irakiečių). 2017 m. vasario mėn. pradžios duomenimis, užregistruoti 523 nelydimi nepilnamečiai (pagal Graikijos teisės aktuose pateikiamą apibrėžtį), bet perkelti tik 248. Sunkiausia perkelti santuoką sudariusius nepilnamečius (visų pirma jaunesnius nei 17 metų amžiaus), nes daugelyje valstybių narių esama teisinių kliūčių, neleidžiančių perkelti šios kategorijos atskirtų vaikų (pvz., su nepilnamečiu santuoką sudaręs suaugęs asmuo gali būti nuteistas). Todėl šios valstybės narės jų nepriima arba net atmeta pateiktus perkėlimo Europos Sąjungoje prašymus. Valstybės narės turėtų ieškoti būdų, kaip sudaryti palankesnes sąlygas perkelti šiai kategorijai priklausančius atskirtus vaikus. Italija taip pat stengiasi sudaryti palankesnes sąlygas Europos Sąjungoje perkelti nelydimus nepilnamečius; tačiau vis dar reikia sukurti procedūrą, pagal kurią būtų įmanoma Europos Sąjungoje perkelti nelydimus nepilnamečius, kurie keliauja vieni. 2016 m. lapkričio mėn. iš Italijos į Nyderlandus buvo perkeltas tik vienas atskirtas vaikas. Iš viso šiuo ataskaitiniu laikotarpiu perkeltų nepilnamečių buvo 74 (į Vokietiją, Airiją, Liuksemburgą, Nyderlandus, Norvegiją, Ispaniją, Suomiją ir Šveicariją), taigi šiuo metu iš viso perkelti 249 nelydimi nepilnamečiai – beveik vien tik iš Graikijos. 2.2Valstybių narių, į kurias perkeliama, veiksmai Nuo gruodžio 7 d. iki vasario 7 d. perkelta dar 3 813 asmenų: 2 558 iš Graikijos (įskaitant pirmą perkėlimą Europos Sąjungoje į Lichtenšteiną) ir 1 255 iš Italijos. Prancūzija yra iki šiol daugiausia prašytojų (2 727) Europos Sąjungoje perkėlusi šalis, antroje vietoje – Vokietija (2 042), trečioje – Nyderlandai (1 361). Veiksmai, skirti riboto įsipareigojimų skaičiaus klausimui spręsti. Ataskaitiniu laikotarpiu 13 valstybių narių (Vokietija, Belgija, Estija, Prancūzija, Kroatija, Airija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Slovėnija ir Suomija) ir Šveicarija bei Norvegija pateikė 4 413 oficialių įsipareigojimų (1 760 oficialių įsipareigojimų perkelti asmenis iš Italijos ir 2 653 – iš Graikijos). Iš viso valstybės narės, į kurias perkeliama, oficialiai įsipareigojo perkelti 22 928 asmenis (7 599 iš Italijos ir 15 329 iš Graikijos).

Belgija, Vokietija, Estija, Prancūzija, Airija, Latvija, Malta, Nyderlandai, Norvegija, Suomija ir Šveicarija pranešė įsipareigojusios kas mėnesį perkelti tam tikrą asmenų skaičių iš Graikijos. Perkelti asmenis iš Italijos įsipareigojo tik Belgija, Vokietija, Latvija, Nyderlandai, Norvegija, Suomija ir Šveicarija. Be to, Liuksemburgas pranešė įsipareigosiantis kas du mėnesius perkelti asmenis tiek iš Italijos, tiek iš Graikijos. Austrija ir Vengrija toliau yra vienintelės dvi šalys, nepateikusios nė vieno įsipareigojimo ir Europos Sąjungoje neperkėlusios nė vieno asmens. Nuo 2016 m. balandžio mėn. Lenkija nė kiek nepasistūmėjo į priekį vykdydama prisiimtus įsipareigojimus perkelti, taip pat neįsipareigojo perkelti ir neperkėlė nė vieno prašytojo. Be to, kai kurios valstybės narės (Bulgarija, Čekija) nepateikė įsipareigojimų daugiau nei septynis mėnesius. Veiksmai, kuriais siekiama sutrumpinti atsakymo į perkėlimo prašymus laiką. Per ataskaitinį laikotarpį valstybės narės padarė tam tikrą pažangą siekdamos sutrumpinti reagavimo į perkėlimo prašymus laiką, tačiau vis dar nesilaiko perkėlimo protokoluose nustatyto tikslinio 10 darbo dienų laikotarpio. Kaip minėta ankstesnėse ataskaitose, su saugumu susijusios apklausos turėtų būti vykdomos tik deramai pagrįstais atvejais ir per tikslinį 10 darbo dienų laikotarpį. Valstybėms narėms teks didinti savo prašymų tvarkymo pajėgumus, kad galėtų sutrumpinti atsakymo laiką. Dalis perkėlimo prašymų atmetami dėl Tarybos sprendimuose nenumatytų priežasčių, pvz., dėl pilietybės (net jei asmuo yra iš vienos iš tų šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus). Prašymų atmetimo pagrindimo praktiką taip pat reikėtų tobulinti, kad ji atitiktų Tarybos sprendimuose nustatytus reikalavimus. Šiuo atžvilgiu Vokietija, Nyderlandai ir Airija yra šalys, taikančios pavyzdinę prašymų atmetimo pagrindimo praktiką. Dalijimasis informacija itin svarbus Europos Sąjungos saugumui. Todėl valstybės narės neturėtų atmetinėti tam tikrų prašymų tiesiog bendrai dėl su saugumu susijusių problemų ir turėtų šį klausimą spręsti išsamiai. Kad būtų atsižvelgta į kelių valstybių narių išreikštus nuogąstavimus dėl dalijimosi su saugumu susijusia informacija, Europolas valstybėms narėms pasiūlė tam skirtą saugų bendravimo kanalą, kuriuo galima saugiai pranešti apie perkėlimo prašymų atmetimo priežastis. Šis kanalas veikia nuo 2016 m. gruodžio 1 d., bet iki šiol nė viena valstybė narė juo nepasinaudojo, kad praneštų apie atmetimo priežastis. Graikijoje šalies policija įdiegė nacionalinio saugumo susirašinėjimo sistemą, per kurią galima pranešti apie tokių prašymų atmetimo priežastis. Komisija dar kartą pabrėžia, kad saugumo patikrinimo nacionaliniu lygmeniu tikslais galima keistis pirštų atspaudais per policijos bendradarbiavimo kanalus, ypač tais atvejais, kai prašytojai neturi tapatybę patvirtinančių ar kelionės dokumentų. Veiksmai, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su pažeidžiamų prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, perkėlimu Europos Sąjungoje. Nelydimi nepilnamečiai Europos Sąjungoje buvo perkeliami panašiu tempu, kaip ir ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, nes, kaip nurodyta 2.1 skirsnyje, buvo sunku perkelti santuoką sudariusius nepilnamečius. Kai kurios valstybės narės taip pat nelinkusios priimti kitų kategorijų pažeidžiamų asmenų (pvz., sunkių ligonių). Kitos pernelyg siaurai aiškina Tarybos sprendimus ir laiko, kad įsipareigojimas nebegalioja, jeigu dėl sveikatos problemų (pvz., jeigu asmuo dėl ligos negali keliauti) perdavimas turėjo būti atidėtas daugiau nei 2 mėnesius (toks terminas numatytas Tarybos sprendimuose). Pagal Tarybos sprendimus pažeidžiami prašytojai turėtų būti perkeliami prioritetine tvarka. Kai dėl priežasčių, susijusių su sveikata, perdavimas turi būti atidėtas arba įvykdytas pasibaigus 2 mėnesių terminui, reikalaujama lankstumo. Tai yra dar svarbiau, jei valstybė narė, į kurią perkeliama, nesilaiko sutarto atsakymo į perkėlimo prašymus termino. Tarybos sprendimais leidžiama terminą pratęsti dar 4 savaitėmis ir galiausiai netgi ilgiau. Todėl valstybės narės, į kurias perkeliama, turėtų būti lankstesnės. Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti prašytojų perdavimą. Laikas nuo valstybės narės, į kurią perkeliama, sutikimo perkelti asmenį davimo iki faktinio asmens perdavimo labai nesutrumpėjo. Kaip minėta ankstesnėje ataskaitoje, kai kuriais atvejais šiuos vėlavimus lemia papildomos patikros, valstybių narių vykdomos po sutikimo, tačiau kartais vėluojama ir dėl operacinių ir logistinių problemų arba dėl to, kad valstybėse narėse, į kurias perkeliama, trūksta priėmimo pajėgumų. Valstybės narės, į kurias perkeliama, turėtų lanksčiau organizuoti skrydžius ir nustatyti jų datas, be kita ko, kai asmenys perduodami po dviejų mėnesių termino dėl priežasčių, susijusių su jų sveikata. Tai pasakytina ir apie užsakomuosius skrydžius. Valstybės narės turės užtikrinti, kad jų pajėgumai priimti ir apgyvendinti perkeliamus prašytojus būtų pakankami. Veiksmai, kuriais siekiama stiprinti Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) pajėgumą padėti Italijai ir Graikijai. 2016 m. gruodžio 19 d. EASO iš dalies pakeitė valdybos sprendimą dėl prieglobsčio paramos grupėms skiriamų ekspertų profilio ir bendro skaičiaus. Šiuo sprendimu EASO laikiniems darbuotojams leidžiama, vadovaujant EASO nuolatiniams darbuotojams ir nacionaliniams ekspertams, remti prieglobsčio paramos grupių veiklą. EASO sieks nacionalinių ekspertų ir laikinų darbuotojų skaičiaus pusiausvyros. Kalbant apie Graikiją, 2016 m. gruodžio 20 d. EASO pagal naują veiklos planą paskelbė pirmą atvirą kvietimą skirti 26 įvairių profilių ekspertus. Šis pirmas kvietimas apima visus 2017 m., taigi valstybės narės gali organizuoti tolesnį savo ekspertų siuntimą. Per vėliausią prieglobsčio pagalbos rezervo nacionalinių kontaktinių asmenų susitikimą Maltoje 2017 m. sausio 12–13 d. kelios valstybės narės (Vokietija ir Nyderlandai) pranešė informuosiančios EASO apie savo ilgalaikius ekspertų siuntimo planus. Vasario 6 d. duomenimis, į Graikiją perkėlimo programai paremti buvo atsiųsta iš viso 19 prieglobsčio srities ekspertų (įskaitant 3 pavienius ekspertus) ir 40 vertėjų žodžiu. Šiuo metu trūksta 9 ekspertų; numatoma, kad nuo kovo 13 d. savaitės trūks 21 eksperto. Kalbant apie Italiją, pagal naują veiklos planą (su Italija pasirašytą 2016 m. gruodžio 22 d.) EASO paskelbė pirmą kvietimą atsiųsti iš viso 72 ekspertus. Vasario 6 d. duomenimis, Italijoje dirbo 48 prieglobsčio srities ekspertai ir 43 kultūriniai tarpininkai. Šiuo metu trūksta 24 ekspertų; numatoma, kad nuo kovo 13 d. savaitės trūks 35 ekspertų. Valstybės narės turėtų, reaguodamos į įvairius EASO kvietimus, nuolat skirti daugiau ekspertų ir užtikrinti, kad jie išdirbtų ilgesnį laiką ir kad būtų skiriama daugiau vyresniųjų ir tam tikros specializacijos ekspertų.

2.3Graikijos ir Italijos veiksmai Graikija Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti migrantų registraciją ir jų dokumentų tvarkymą ir padidinti Graikijos prieglobsčio tarnybos registracijos pajėgumus. Po preliminarios bendrosios registracijos, apie kurią Komisija pateikė ataskaitą anksčiau, Graikijos prieglobsčio tarnyba suplanavo susitikimus dėl išsamių prieglobsčio prašymų pateikimo. Graikijos prieglobsčio tarnyba dar labiau padidino registracijos procedūros veiksmingumą ir perplanavo susitikimus taip, kad visa registracija būtų baigta iki 2017 m. kovo mėn. vidurio (o ne iki balandžio mėn., kaip buvo numatyta iš pradžių). Asmenys, kurie praleido preliminarią registraciją, vis dar gali pasinaudoti prieglobsčio procedūra užsiregistruodami susitikimui per „Skype“ sistemą. Skirtumas tarp Graikijos prieglobsčio tarnyboje užregistruotų prašytojų ir bendro pateiktų įsipareigojimų skaičiaus ataskaitiniu laikotarpiu padidėjo (nuo gruodžio 6 d. iki vasario 6 d. Graikijoje užregistruoti 5 233 perkėlimo prašymai, papildomai pateikti 2 733 įsipareigojimai). Iki vasario 6 d. Graikija iš viso užregistravo 24 640 prašymų, o bendras įsipareigojimų skaičius buvo 15 329. Tai reiškia, kad yra apie 9 000 asmenų, kuriuos pasirengta perkelti, bet atitinkamų įsipareigojimų neprisiimta. Siekiant užtikrinti, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą ir per Tarybos sprendimuose numatytą laikotarpį būtų perkelti visi perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus atitinkantys pareiškėjai, svarbu, kad kiekvieną mėnesį būtų prisiimama tiek įsipareigojimų ir perduodama tiek asmenų, kiek numatyta. Veiksmai, kuriais siekiama didinti priėmimo pajėgumą Graikijoje. Vasario 7 d. duomenimis, iš viso Graikijoje yra 75 182 vietos laikinuosiuose pabėgėlių centruose ir nuolatinėse priėmimo vietose žemyninėje šalies dalyje, skirtos tiek neteisėtiems migrantams, tiek asmenims, pareiškusiems norą prašyti tarptautinės apsaugos arba jau pateikusiems prašymus dėl tarptautinės apsaugos. Žemyninėje šalies dalyje esančiuose 40 nuolatinių centrų apytikriai numatyta maždaug 27 000 vietų. Be to, kalbant apie specialius perkėlimo centrus, vasario 6 d. duomenimis, įkurtas tik vienas iš trijų perkėlimo centrų, kuriuos Graikijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios įkurti (Langadikijų centras). Dėl blogėjančių klimato sąlygų Graikijos šiaurinėje dalyje visos palapinės buvo pašalintos ir buvo pastatyta 60 visapusiškai žiemai pritaikytų konteinerių. Todėl šioje vietoje dabar galima priimti 360 asmenų. Artimiausiais mėnesiais bus pastatyta daugiau konteinerių, kad būtų galima priimti dvigubai daugiau asmenų. Kitiems dviem centrams Graikijos valdžios institucijos dar nepaskyrė tinkamų vietų. UNHCR ir Graikijos valdžios institucijos vis dar derasi dėl to, kad būtų skirta daugiau sklypų specialiems perkėlimo centrams statyti ir visų pirma būtų pastatytas perkėlimo centras Atikos regione, kuriame būtų galima priimti 3 000 asmenų. Kaip minėta ankstesnėse ataskaitose, Komisija ragina Graikiją kuo greičiau skirti šiuos sklypus, kad būtų išvengta procesą stabdančių kliūčių paskutiniuose perkėlimo darbo srauto etapuose po preliminarios bendrosios registracijos, ir kad perkėlimo procesas būtų ekonomiškai veiksmingas. Italija Veiksmai, kuriais siekiama padidinti migrantų antplūdžio valdymo centrų skaičių ir užtikrinti, kad jie veiktų visų pajėgumu. 2016 m. iš viso atvyko 181 346 asmenys. Šis skaičius kaip niekad didelis ir keturių veikiančių migrantų antplūdžio valdymo centrų (Pocale, Lampedūzoje, Trapanyje ir Tarante) 1 600 vietų pajėgumo nepakanka. Šiuose keturiuose veikiančiuose migrantų antplūdžio valdymo centruose išsilaipina tik mažiau nei trečdalis asmenų (52 337 asmenys). Tačiau ši dalis yra du trečdaliai, jeigu atsižvelgiama ir į išsilaipinimus kituose šešiuose uostuose, kuriuose taikomos migrantų antplūdžio valdymo centrų standartinės veiklos procedūros (SVP). Gruodžio 7 d. Vidaus reikalų ministerija nusprendė paskelbti, kad 15 išsilaipinimo uostų bus uostai, kuriuose taikomos migrantų antplūdžio valdymo centrų SVP. Italija turėtų greičiau atidaryti papildomus migrantų antplūdžio valdymo centrus, apie kuriuos jau paskelbta, ir modernizuoti kitus išsilaipinimo uostus. Nelydimų nepilnamečių padėtis migrantų antplūdžio valdymo centruose yra ypač sudėtinga. Jie dažnai lieka migrantų antplūdžio valdymo struktūrose arba kituose pirmos linijos priėmimo centruose ilgesnį laiką, nes pagal priėmimo sistemą jų, priešingai nei suaugusių asmenų ir šeimų, negalima automatiškai perduoti į centrus kitose Italijos vietovėse. Antplūdžio valdymo centruose ilgiau lieka ir kitų pažeidžiamų kategorijų asmenys. Italijos valdžios institucijos turėtų imtis veiksmų, kad visuose migrantų antplūdžio valdymo centruose būtų užtikrinamos specialios vietos ir pagalba šiems asmenims, taip pat kad būtų paspartintos procedūros, leidžiančios šiuos asmenis kuo sparčiau perduoti į pirmos arba antros linijos priėmimo centrus, kuriuose turėtų būti pakankamai vietų. Be to, turėtų būti laiku skiriami globėjai.

Sausio 19–20 d. Italija ir EASO surengė pirmąjį posėdį dėl nelydimų nepilnamečių priėmimo prieglobsčio kontekste, siekdami padidinti asmenų, turinčių specialiųjų poreikių (įskaitant prieglobsčio prašančius nelydimus vaikus), nustatymo pajėgumus ir pateikti vaikų priėmimo didelio antplūdžio sąlygomis gerosios praktikos pavyzdžių. 2017 m. vasario ir kovo mėn. bus surengta daugiau posėdžių. Veiksmai, kuriais siekiama padidinti prašymų tvarkymo pajėgumus Italijoje. Kaip jau pranešta, Italijos valdžios institucijų, įskaitant Dublino skyrių, prašymų registravimo ir tvarkymo pajėgumai turi būti padidinti, kad asmenys iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, būtų sparčiau registruojami ir būtų vykdomi nauji įsipareigojimai perkelti. Italija taip pat galėtų apsvarstyti galimybę šiuo tikslu gauti papildomą paramą iš EASO. Be to, perkėlimo prašytojų išskirstymas po daugelį skirtingų centrų visoje Italijos teritorijoje, kuris 2016 m. dėl itin didelio migrantų antplūdžio tapo iš dalies neišvengiamas, turėtų būti sumažintas. Italijos valdžios institucijos galėtų apsvarstyti galimybę sukurti labiau centralizuotą sistemą, pagal kurią perkėlimo prašytojai galėtų būtų sutelkiami keliuose specialiuose perkėlimo centruose (bent jau paskutiniais procedūros etapais), kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti įvairius veiksmus prieš perdavimą. Tokia sistema leistų palengvinti etapą prieš išvykimą, įskaitant sveikatos patikrinimus ir kultūrinio orientavimo renginius. Tai kartu turėtų padėti mažinti prašytojų pasislėpimo pavojų, nes perkėlimo prašymai bus tvarkomi greičiau. Veiksmai, kuriais siekiama sutrumpinti atsakymo į perkėlimo prašymus laiką. Kaip nurodyta 2.1 skirsnyje, 2017 m. sausio mėn. Norvegijos prašymu pirmą kartą praktiškai įgyvendinti susitarimai dėl papildomų išskirtinių su saugumu susijusių apklausų palengvinimo. Veiksmai, kuriais sprendžiamos pažeidžiamų prašytojų ir nelydimų nepilnamečių perkėlimo Europos Sąjungoje problemos. Komisija toliau padeda Italijos valdžios institucijoms dėti visas pastangas, kuriomis siekiama nustatyti aiškesnes nelydimų nepilnamečių perkėlimo procedūras. Tai turėtų padėti kuo greičiau pradėti perkėlimą. Siekdamos paspartinti šias procedūras, Italijos valdžios institucijos turėtų sukurti vieną ar kelis specialius nelydimų nepilnamečių perkėlimo centrus ir apsvarstyti galimybę naudotis EASO gairėmis ir papildoma parama. Valstybės narės turėtų ir toliau prisiimti įsipareigojimus dėl nelydimų nepilnamečių, kad būtų vietų, kai bus pradėti teikti pirmieji prašymai. Užtikrinus, kad nelydimi nepilnamečiai būtų tinkamai perkeliami, gali sumažėti nepasislėpimo atvejų. Atsižvelgiant į tai, kad Tarybos sprendimai taikomi tiesiogiai, globėjai jau turėtų apsvarstyti galimybę Europos Sąjungoje perkelti savo globojamus nelydimus nepilnamečius, atitinkančius perkėlimo kriterijus. Italijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad nelydimi nepilnamečiai, atitinkantys perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, apie perkėlimą būtų informuojami kuo greičiau po išsilaipinimo. Veiksmai, kuriais siekiama apriboti antrinį judėjimą. Italijos valdžios institucijoms dedant pastangas apriboti antrinį judėjimą, Italijos policija toliau nuolat perduoda neteisėtai iš šalies pietų į šiaurę nuvykusius migrantus į priėmimo centrus pietinėje Italijoje. Kaip nurodyta toliau, EASO, atsižvelgdamas į Italijos valdžios institucijų nurodytus poreikius, suintensyvino mobilios grupės, kuri registruoja perkėlimo prašymus įvairiose vietovėse, kuriose perkeltini asmenys apgyvendinti ne registracijos centruose, veiklą. EASO taip pat išsiuntė nuolatinę prieglobsčio paramos grupę registracijai vykdyti į dvi papildomas vietas. Reikėtų atidžiai stebėti neteisėtų migrantų buvimą ir judėjimą Italijos teritorijoje, taip pat užkirsti kelią neteisėtam antriniam judėjimui. 2.4Komisijos ir ES agentūrų veiksmai Europos Komisija Pagrindinė Komisijos veikla apžvelgta visoje ataskaitoje. Be kita ko, tam, kad būtų padaryta pažanga siekiant tikslų, buvo palaikomi dvišaliai santykiai su valstybėmis narėmis. Komisija toliau reikš susirūpinimą dėl valstybių narių, delsiančių įgyvendinti Tarybos sprendimus. Jeigu per ateinančius mėnesius nepavyks padaryti apčiuopiamos pažangos, Komisija nedvejodama pasinaudos Sutartyse numatytais įgaliojimais. Be to, Komisija savo organizuojamuose reguliariuose ryšių palaikymo pareigūnų susitikimuose Graikijoje (2016 m. gruodžio 14 d.) ir Italijoje (2017 m. sausio 31 d.) diskutavo, kaip būtų galima patobulinti informavimo procesą vykdant perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą, įskaitant išvykstančiųjų informavimą ir kultūrinio orientavimo renginius, kad prašytojų lūkesčiai labiau atitiktų tikrovę ir taip būtų išvengiama antrinio judėjimo arba slėpimosi nuo procedūros ir toliau būtų stiprinamas prašytojų pasitikėjimas perkėlimo Europos Sąjungoje programa. Komisija parengė klausimyną ir koncepcijos dokumentą, kuriame nustatyta, kokių veiksmų reikia imtis pirmiausia, siekiant patobulinti informavimą kiekviename perkėlimo procedūros etape. Šiuo tikslu turėtų būti atnaujintos EASO parengtos brošiūros apie perkėlimą Europos Sąjungoje, o lankstinukai, kuriuos prašytojams dalija šalys, į kurias perkeliama, turėtų būti peržiūrėti ir prireikus atnaujinti. Bendradarbiaudama su EASO Komisija taip pat pasiūlė toms šalims, kurios patiria sunkumų dėl antrinio judėjimo arba slapstymosi, suteikti pritaikytų informavimo priemonių (pvz., vaizdo įrašų, lankstinukų apie šalis ir pan.). Finansavimas perkėlimo reikmėms Italijai ir Graikijai bei valstybėms narėms, į kurias perkeliama, teikiamas pagal atitinkamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) nacionalines programas. Jos iš dalies keičiamos, atsižvelgiant į Tarybos sprendimo 2015/1601 pakeitimas. Tam, kad būtų išsaugomi šeimos ryšiai, Komisija ragina mišrias poras ir šeimas (pvz., kuriose vienas sutuoktinis yra iš šalies, kurios piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, o kitas ir (arba) jų vaikai – iš kitos šalies) perduoti vienu metu. Sutuoktinio, kuris nėra iš šalies, kurios piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, perdavimas grindžiamas Dublino reglamentu, todėl Italija ir Graikija tokiu atveju negauna 500 EUR vienkartinės išmokos, o valstybė narė, į kurią perkeliama, negauna 6 000 EUR vienkartinės išmokos. Tačiau valstybės narės gali išnagrinėti galimybę tokias išlaidas padengti pagal atitinkamas savo PMIF nacionalines programas. Kaip numatyta poreikių vertinime, atliktame bendradarbiaujant su Italijos vidaus reikalų ministerija ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, ataskaitiniu laikotarpiu Komisija iš Italijos valdžios institucijų gavo paraišką dėl PMIF skubios pagalbos, susijusią su paslaugų teikimu perkeltinų asmenų apgyvendinimo įstaigose (paprašyta 14,8 mln. ES įnašo). Be to, ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija gavo keletą kitų su perkėlimu Europos Sąjungoje nesusijusių prašymų, dėl bendros 113,4 mln. EUR sumos. Komisija skyrė 38,2 mln. EUR. Šiuo metu ji vertina prašymą skirti 14,8 mln. EUR (ir kitus prašymus). Sprendimas turėtų būti priimtas netrukus.

Kadangi 2016 m. gruodžio 31 d. baigė galioti su UNHCR sudarytas įgaliojimo susitarimas dėl nuomos sistemos Graikijoje, Komisija, UNHCR ir Graikijos valdžios institucijos tęsia diskusijas dėl programos pratęsimo 2017 m., atsižvelgiant į atnaujintą Graikijos priėmimo poreikių vertinimą. Europos prieglobsčio paramos biuras Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti perkėlimo Europos Sąjungoje procesą ir padidinti registracijos pajėgumą Graikijoje ir Italijoje. 2016 m. gruodžio 20 ir 22 d. EASO atitinkamai su Graikija ir Italija pasirašė naujus 2017 m. veiklos planus. Juose nurodyti visi 2017 m. Graikijos ir Italijos įgyvendinimo veiklos rėmimo veiksmai. Be paramos perkėlimo Europos Sąjungoje programai vykdyti, į veiklos planus įtraukta bendros prieglobsčio procedūros, įskaitant Dublino procedūrą, bei priėmimo sistemos paramos priemonių. Be to, Graikijos atveju numatytas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo rėmimas. Vasario 6 d. duomenimis, Graikijoje, EASO grupę, padedančią Graikijos prieglobsčio tarnybai registruoti ir toliau tvarkyti prašymus, sudaro 8 ekspertai Salonikuose, o sudėtingų atvejų grupę sudaro 5 ekspertai Atėnuose. Be to, EASO yra išsiuntusi 4 ekspertus informacijai teikti Atėnuose ir Salonikuose, 2 Dublino ekspertus, kurie padeda Dublino padaliniui, ir 40 vertėjų žodžiu. EASO Graikijos prieglobsčio tarnybai Salonikuose suteikė visiškai įrengtų mobiliųjų biurų, kad padėtų vykdyti perkėlimo registracijos procedūrą. Šie mobilieji biurai padės sujungti Salonikų ir Aleksandrupolio registracijos procedūras ir taip dar labiau padidinti procedūros veiksmingumą; EASO galės į Salonikus išsiųsti 12 registracijos ekspertų. Po įvadinio posėdžio lapkričio mėn. šiuo metu EASO kartu su Graikijos prieglobsčio tarnyba vykdo suderinimo priemonės bandymus: nustatyti funkciniai reikalavimai, adaptuojami Graikijos duomenų bazės „Alkyoni“ ir atitinkamų registracijos formų registracijos laukeliai, tobulinamas suderintas algoritmas bandymų reikmėms, taip pat plėtojamas duomenų tarp bazės „Alkyoni“ ir suderinimo priemonės perdavimas. Pirma suderinimo priemonės sąsaja, kurią bus galima naudoti, turėtų būti parengta iki 2017 m. vasario mėn. Nuo vasario 6 d. Italijoje EASO yra įdarbinęs 48 iš 72 prašomų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių ekspertų: 9 ekspertai dirba migrantų antplūdžio valdymo centruose, 9 – dviejose mobiliose grupėse (Romoje ir Katanijoje), 16 – registracijos centruose, 7 – mobiliose registracijos grupėse ir 7– Dublino padalinyje Romoje. EASO taip pat įdarbina iki 43 kultūrinių tarpininkų (kalbančių arabų, tigrajų ir kurdų kalbomis), kurie padeda vykdyti perkėlimą Europos Sąjungoje. Per šį ataskaitinį laikotarpį EASO, atsižvelgdama į Italijos valdžios institucijų nurodytus poreikius, suintensyvino mobilios grupės, kuri registruoja perkėlimo prašymus įvairiose vietovėse, kuriose perkeltini asmenys apgyvendinami ne registracijos centruose, veiklą. Ši mobili grupė taip pat padeda vietos policijos įstaigoms (it. Questura), stiprindama policijos pareigūnų, kurie patys vykdo registraciją, pajėgumus. 3Perkėlimas į Europos Sąjungą Remiantis iš dalyvaujančių valstybių gauta informacija, perkelta daugiau kaip pusė iš 22 504 asmenų, dėl kurių perkėlimo į Europos Sąjungą buvo sutarta vadovaujantis 2015 m. liepos 20 d. išvadomis. Nuo 2016 m. gruodžio 6 d. į Europos Sąjungą perkelta 913 asmenų – daugiausia iš Turkijos, Jordanijos ir Libano. 2017 m. vasario 6 d. duomenimis, į 21 perkėlimą vykdančią valstybę (Airiją, Austriją, Belgiją, Čekiją, Daniją, Estiją, Islandiją, Ispaniją, Italiją, Jungtinę Karalystę, Nyderlandus, Norvegiją, Latviją, Lichtenšteiną, Lietuvą, Prancūziją Portugaliją, Suomiją, Švediją, Šveicariją ir Vokietiją) buvo perkelti 13 968 asmenys. Švedija, Jungtinė Karalystė Suomija ir Nyderlandai, taip pat asocijuotosios šalys Šveicarija, Lichtenšteinas ir Islandija jau įvykdė įsipareigojimus. Nors bendra tendencija teigiama, tos valstybės narės, kurios dar į Europos Sąjungą neperkėlė asmenų pagal 2015 m. liepos 20 d. išvadas, ir tos, kurios vis dar toli nuo savo tikslo, turėtų dėti daugiau pastangų. Dauguma programoje dalyvaujančių valstybių nurodė, kad jų su perkėlimu į ES susijusių pastangų tikslas visų pirma (be ne tik) yra perkelti Jordanijoje, Libane ir Turkijoje esančius sirus. Tai apima valstybių narių pastangas iš Turkijos į ES perkelti sirus pagal 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimą. Iš Turkijos į ES perkeliamų asmenų skaičius toliau didėja. Valstybės narės daro pažangą rengdamos tolesnes perkėlimo operacijas, įskaitant misijas į Turkiją į ES perkeltiniems kandidatams apklausti. Turkijos valdžios institucijos vykdo pažadą dėti daugiau pastangų ir pateikti ilgesnius asmenų, kuriuos norima perduoti, sąrašus. 2017 m. sausio mėn. pateikti sąrašai, į kuriuos iš viso įtraukta 10 000 asmenų. Nuo 2016 m. balandžio 4 d. pagal perkėlimui į ES skirtą ES ir Turkijos pareiškime numatytos schemos „1:1“ dalį, iš Turkijos į ES perkelti 3 098 sirai. Iš viso po paskutinio ataskaitinio laikotarpio pagal šią programą į Europos Sąjungą perkelti 487 asmenys, likusių įsipareigojimų yra 10 402. Lig šiol pagal schemą „1:1“ prašytojai buvo perkeliami į Belgiją, Estiją, Ispaniją, Italiją, Latviją, Lietuvą, Liuksemburgą, Nyderlandus, Portugaliją, Prancūziją, Suomiją, Švediją ir Vokietiją. Be to, nuo balandžio 4 d. Norvegija iš Turkijos perkėlė 150 sirų.