AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Vienas iš Europos Sąjungos (ES) tikslų – skatinti gerovę ir tvarų vystymąsi, grindžiamą itin konkurencinga socialine rinkos ekonomika, siekiant visiško užimtumo ir socialinės pažangos. Kiekvieno darbuotojo teisė į jo sveikatą, saugą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnyje. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio 10 principą darbuotojai turi teisę į aukšto lygio sveikatos apsaugą ir saugą darbe.

Savo politinėse gairėse Pirmininkė U. von der Leyen įsipareigojo parengti Europos kovos su vėžiu planą, kad padėtų valstybėms narėms gerinti vėžio kontrolę ir onkologinę priežiūrą. Šiuo pasiūlymu įgyvendinamas Europos kovos su vėžiu plane, Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane ir 2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginėje programoje prisiimtas įsipareigojimas toliau mažinti asbesto, kuris yra labai pavojinga kancerogeninė medžiaga, poveikį darbe. Šis pasiūlymas, kuris akcentuojamas kaip vienas iš Konferencijos dėl Europos ateities 3 veiksmo „Tvirtesnė ekonomika, socialinis teisingumas ir darbo vietos“ prioritetų, yra vienas iš pagrindinių 2022 m. Komisijos darbo programos tikslų.

Darbuotojų apsauga nuo asbesto poveikio taip pat yra vienas iš pagrindinių Europos Parlamento prioritetų. 2021 m. spalio mėn. rezoliucijoje Europos Parlamentas išdėstė visa apimantį požiūrį į klausimų, susijusių su iš anksčiau likusiu asbestu, sprendimą. Reaguodama į tai, Komisija priėmė komunikatą „Siekiant užtikrinti ateitį be asbesto. Europos požiūris į asbesto keliamo pavojaus sveikatai mažinimą“. Komunikate visapusiškai aptariama asbesto keliamos rizikos visuomenės sveikatai problema ir pristatomos ES lygmens priemonės, kuriomis siekiama mažinti asbesto poveikį visuose jo gyvavimo ciklo etapuose.

Profesinis vėžys yra pagrindinė su darbu susijusių mirties atvejų priežastis Europos Sąjungoje. Visų pirma jį sukelia kancerogeninių medžiagų, pavyzdžiui, asbesto, poveikis. Net 78 proc. valstybėse narėse pripažintų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu. Įkvėpti ore esantys asbesto plaušeliai gali sukelti, pvz., mezoteliomą ir plaučių vėžį, o nuo poveikio iki pirmųjų ligos požymių atsiradimo praeina vidutiniškai 30 metų. Taigi, vėžiniai susirgimai gali vystytis dešimtmečiais po darbe patirto poveikio, be kita ko, ir jau išėjus į pensiją. Dėl to sunku atsekti praeityje patirtą asbesto poveikį darbe ir nustatyti jo priežastinį ryšį su vėžiniais susirgimais. Dėl šios priežasties apskaičiuotasis su asbestu susijusiomis profesinėmis ligomis sergančių asmenų skaičius gali būti mažesnis už tikrąjį.

Europoje Sąjungoje laipsniškai drausti naudoti asbestą pradėta 1988 m., kai buvo uždraustas krokidolitas (dar vadinamas mėlynuoju asbestu), vėliau šis draudimas buvo išplėstas, apimant kitas medžiagas, kurių sudėtyje yra asbesto. Nuo 2005 m. ES uždrausta naudoti bet kokios formos asbestą.

Pirmųjų ES lygmens veiksmų, kuriais siekta apsaugoti darbuotojus nuo konkrečių pavojų, susijusių su asbesto poveikiu darbe, imtasi 1983 m., kai buvo priimta Tarybos direktyva 83/477/EEB. Ši direktyva kelis kartus buvo iš esmės pakeista iki priimant naujausią jos kodifikuotą redakciją, Direktyvą 2009/148/EB (toliau – Direktyva dėl asbesto darbe, DAD)). Be to, kadangi asbestas yra kancerogeninė medžiaga, taikomos Direktyvos 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų, mutagenų arba reprotoksinių medžiagų poveikiu darbe (toliau – Kancerogenų, mutagenų ir reprotoksinių medžiagų direktyva, KMRD) nuostatos – kai jos yra palankesnės darbuotojų sveikatai ir saugai. Tai apima poveikio mažinimo reikalavimą, nes dar neįmanoma nustatyti poveikio ribinės vertės, kurios neviršijus asbesto poveikis nekelia vėžio rizikos. Dėl šios priežasties ir laikydamiesi KMRD, darbdaviai turėtų užtikrinti, kad rizika, susijusi su asbesto poveikiu darbe, būtų kuo labiau sumažinta ir bet kuriuo atveju sumažinta tiek, kiek tai techniškai įmanoma.

Direktyva dėl asbesto darbe apsaugo darbuotojus nuo rizikos jų sveikatai, kuri kyla ar gali kilti dėl asbesto poveikio darbe, be kita ko, užkirsdama kelią tokiai rizikai. Pagal DAD vykdant visų rūšių veiklą, kurioje dalyvaudami darbuotojai patiria arba gali patirti asbesto ar medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, dulkių poveikį, tas poveikis turi būti kuo labiau sumažintas ir bet kuriuo atveju sumažintas tiek, kad nesiektų nustatytos privalomos 0,1 plaušelio/cm3 ribinės vertės darbo aplinkoje (RVDA), ją apskaičiavus kaip 8 valandų dinaminį svertinį vidurkį (TWA). Be kita ko, ši nuostata taikoma, kai darbuotojai sugrįžta į darbo vietą atlikę griovimo, asbesto šalinimo, remonto ir techninės priežiūros darbus, kurių atveju galima numatyti, kad nustatyta ribinė vertė bus viršyta, nepaisant to, kad asbesto koncentracija ore ribojama techninėmis prevencinėmis priemonėmis. Jeigu ribinė vertė viršijama, turi būti nustatytos priežastys, ir darbdavys turi imtis atitinkamų rizikos valdymo priemonių, kad padėtis būtų ištaisyta prieš atnaujinant darbus. Taip pat nurodyta, kad, jei nėra galimybės sekti RVDA kitais būdais, darbdaviai turi aprūpinti darbuotojus tinkamomis kvėpavimo takus apsaugančiomis ir kitomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis. Be to, darbdaviams taikomos griežtos su apsauga, planavimu ir mokymu susijusios prievolės.

Nors išgauti, gaminti ir perdirbti asbestą draudžiama, visoje ES susiduriama su opia iš anksčiau likusio asbesto problema, keliančia grėsmę visuomenės ir darbuotojų sveikatai, kadangi asbesto vis dar aptinkama daugelyje senesnių pastatų, kurie per ateinančius kelerius metus greičiausiai bus renovuojami, pritaikomi arba griaunami. Komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatyta strategija „Renovacijos banga“ visų pirma siekiama paspartinti pastatų renovacijos tempą visoje ES. Kadangi asbesto poveikio rizika daugiausia kyla atliekant renovacijos, techninės priežiūros ir griovimo darbus, svarbu stiprinti prevencines priemones, kad būtų dar labiau sumažintas asbesto poveikis darbuotojams.

Apskaičiuota, kad šiuo metu asbesto poveikį patiria 4,1–7,3 mln. darbuotojų. Tokio poveikio rizika daugiausia susijusi su medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, tvarkymu ir asbesto plaušelių sklaida atliekant statybos, kaip antai renovacijos, techninės priežiūros, remonto ir griovimo darbus. 97 proc. visų asbesto poveikį patiriančių darbuotojų dirba statybos pramonėje, tarp jų – pagal susijusias profesijas dirbantys asmenys, kaip antai stogdengiai, santechnikai, dailidės ar grindų klojėjai. Asbesto poveikį patiria ir kitų ekonomikos sektorių darbuotojai, pvz., dirbantys atliekų tvarkymo (2 proc. visų poveikį patiriančių darbuotojų), kasybos ir karjerų eksploatavimo sektoriuose, gaisrų gesinimo, tunelių kasimo ir techninės priežiūros, asbesto ėminių ėmimo ir analizės srityse. Taip pat poveikio rizika kyla remontuojant arba išmontuojant laivus, gręžimo platformas ir transporto priemones, pvz., traukinus ir orlaivius, kurių izoliacinėje medžiagoje yra asbesto.

Siekiant užtikrinti, kad darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio priemonės būtų kuo veiksmingesnės, DAD turi būti nuolat atnaujinama atsižvelgiant į naujas mokslo žinias, sukauptas po paskutinės esminės jos peržiūros.

Dabartinė 0,1 plaušelio/cm3 RVDA Direktyvoje dėl asbesto darbe buvo nustatyta 2003 m., remiantis tuo metu turėtomis mokslo ir technologinėmis žiniomis. DAD įtvirtinti būtiniausi reikalavimai, kurie turėtų būti peržiūrimi, remiantis šioje srityje įgyta patirtimi ir pasiekta technologijų pažanga. Atsižvelgiant į naujausias mokslo ir technikos žinias, galima pagerinti asbesto poveikį patiriančių darbuotojų apsaugą ir taip dar labiau sumažinti tikimybę, kad jie susirgs su asbestu susijusiomis ligomis. Be to, keturios valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose jau nustatė griežtesnes poveikio darbe ribines vertes.

Siūlomu DAD pakeitimu bus užtikrinta, kad direktyvoje nustatyta RVDA būtų veiksmingesnė, nes ji bus atnaujinta remiantis turimais naujausiais moksliniais įrodymais. Siūlomas pakeitimas grindžiamas naujausiu išsamiu DAD vertinimu (2017 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) direktyvų ex post vertinimu) ir naujausiu ES DSS direktyvų įgyvendinimo vertinimu, apimančiu 2013–2017 m. laikotarpį. Atlikus naujausią išsamų DAD vertinimą prieita prie išvados, kad DAD tebėra itin aktuali ir kad, siekiant padidinti jos veiksmingumą atsižvelgiant į mokslo pažangą, reikėtų apsvarstyti galimybę sumažinti DAD nustatytą RVDA.

Komisija paprašė Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komiteto (RAC) įvertinti dabartinės asbesto RVDA mokslinį aktualumą, kad remiantis šio vertinimo išvadomis būtų galima parengti pasiūlymą iš dalies pakeisti DAD. RAC mokslinė nuomonė priimta 2021 m. birželio mėn. Joje patvirtinta, kad joks asbesto poveikis nėra saugus, o tai reiškia, kad bet koks asbesto poveikis galiausiai gali sutrikdyti sveikatą. Taigi, buvo nustatytas ryšys tarp tam tikro lygio poveikio ir susijusios rizikos (poveikio ir rizikos santykis, ERS), padidėjusią (bendrą) mirtingumo nuo plaučių vėžio ir mezoteliomos riziką išreiškiant kaip plaušelių koncentracijos ore funkciją. Be to, trišalis Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas (ACSH) vieningai pritarė, kad reikia sumažinti dabartinę RVDA.

Sumažinus visoje ES taikomą RVDA ir kartu asbesto poveikį darbe, veiksmingai prisidedama prie vėžio ir mirties atvejų prevencijos. Taigi, pagerėja darbuotojų apsauga, nes pailgėja ES darbuotojų darbingas amžius, pagerėja profesinio gyvenimo kokybė ir padidėja produktyvumas, taip pat užtikrinamas panašus minimalus apsaugos lygis visoje ES. Taip pat taip užtikrinamos visoms įmonėms vienodos sąlygos, nes užkertamas kelias įmonėms, kurios nesiima atitinkamų priemonių, įgyti konkurencinį pranašumą prieš tas įmones, kurios tokių priemonių imasi.

Manoma, kad nesiėmus jokių veiksmų ir dėl uždelstų neveiksmingos prevencijos pasekmių (t. y. poveikio sveikatai) ateityje įmonės patirs daugiau išlaidų ir nukentės sumažėjus darbo našumui dėl praleistų darbo dienų ir prarastų kvalifikuotų darbuotojų. Dėl to padidėtų valstybių narių išlaidos socialinei apsaugai (pvz., dėl didesnių išlaidui gydymui ir nedarbingumo išmokoms) ir jos netektų dalies mokestinių pajamų.

Peržiūrėjus DAD nustatytą RVDA, bus labiau suderintos ES šalyse taikomos ribinės vertės, o tai, tikimasi, padės užtikrinti visoms įmonėms vienodas sąlygas. Įmonės, norinčios vykdyti veiklą keliose valstybėse narėse, toliau naudosis taikytinų supaprastintų ribinių verčių teikiamais privalumais. Tai gali padėti sutaupyti lėšų, nes visuose objektuose bus galima taikyti bendrus technologinius sprendimus, užuot kūrus konkrečiai kiekvienam objektui skirtus technologinius sprendimus, kad būtų laikomasi skirtingų su RVDA susijusių reikalavimų.