KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl nuotolinio stebėjimo technologijų įgyvendinimo ir pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 tam skiriamų finansinių išteklių panaudojimo(antroji laikotarpio vidurio ataskaita) /* KOM/2011/0639 galutinis */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl nuotolinio stebėjimo technologijų įgyvendinimo ir pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 tam skiriamų finansinių išteklių panaudojimo (antroji laikotarpio vidurio ataskaita) ĮžANGA Išsami informacija apie žemės ūkio paskirties žemės naudojimą ir žemės ūkio pasėlių būklę yra labai svarbi siekiant užtikrinti derliaus ir žemės ūkio produkcijos prognozių kokybę. Tokia informacija labai naudinga rinkos stebėjimui ir susijusių rinkos priemonių valdymui pagal vieną bendrą rinkos organizavimą. Atsižvelgdama į tai, Europos Sąjunga įdėjo daug pastangų, kad sukurtų ir patobulintų naujoviškas technologijas ir modelius, susijusius su nuotolinio stebėjimo technologijomis. Sukaupta patirtis rodo, kad taikant nuotolinį stebėjimą gaunama nepriklausoma aukštos kokybės informacija, kurios neįmanoma gauti naudojantis tradicinėmis žemės ūkio statistikos ir prognozės sistemomis. Tarybos reglamente (EB) Nr. 78/2008[1] numatytas šios nuotolinio stebėjimo veiklos teisinis reglamentavimas 2008–2013 m. Naudojant pagal šią sistemą remiamas nuotolinio stebėjimo technologijas, Europos Komisijai, suinteresuotosioms valstybėms narėms, mokslinių tyrimų institutams ir kitiems naudotojams suteikiama naudinga informacija, nes įvairūs produktai plačiai platinami. Nuo pat sukūrimo sistema nuolat tobulinama. Nors pirminis sistemos tikslas – rengti derliaus ir produkcijos prognozes, ją naudojant taip pat gaunama naudinga informacija apie kitas ES žemės ūkiui svarbias sritis, kaip antai klimato kaitą. Reglamento (EB) Nr. 78/2008 4 straipsnyje numatyta, kad Komisija ne vėliau kaip iki 2013 m. liepos 31 d. pateikia galutinę nuotolinio stebėjimo priemonių įgyvendinimo ir jai pagal reglamentą suteiktų finansinių išteklių panaudojimo ataskaitą. Antroji tarpinė ataskaita rengiama atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės pagal BŽŪP taikomos ir po 2013 m. gruodžio 31 d. Ataskaitoje plėtojamas galimas esamos ES pasėlių derlingumo prognozių sistemos MARS tolesnio taikymo ir jos platesnio taikymo scenarijus, siekiant toliau gerinti ES taikomas derliaus prognozes ir padėti įgyvendinti Didžiojo dvidešimtuko žemės ūkio ministrų pradėtas tarptautines iniciatyvas. PASėLIų DERLIAUS PROGNOZAVIMO SISTEMA MARS Pasėlių derliaus prognozavimo sistema MARS (angl. MCYFS) pradėta taikyti 1988 m. kaip 10 metų bandomasis pasėlių derliaus prognozavimo projektas. Veikla, kuri anuomet buvo vadinama Žemės ūkio veiklos priežiūros nuolatinio stebėjimo sistema (sutrumpintai MARS) daugiausia buvo susijusi su ES pasėlių derliaus ir įvairių pasėlių produkcijos kiekio vertinimu remiantis meteorologine analize, agrometeorologiniais pasėlių augimo imitavimo rodikliais, nedidelės skiriamosios gebos palydoviniais duomenimis ir statistine analize. 1999–2003 m. šios veiklos teisinis pagrindas buvo Sprendimas 1445/2000/EB[2]; Sprendimu 2066/2003/EB[3] jo taikymas pratęstas 2004–2007 m. Nuo 2008 iki 2013 m. ši veikla vykdoma pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008. Sistema eksploatuojama pagal AGRI4CAST priemonę Jungtinio tyrimų centro (JTC) Aplinkos apsaugos ir tvarumo institute. MCYFS yra integruota kompleksinė analizės priemonė, skirta siekti Reglamente nurodytų tikslų – stebėti pasėlių būklę, derlių ir žemės ūkio produkciją. Sistemą sudaro keli savarankiški moduliai, kurie yra integruoti pasėlių augimui stebėti ir pasėlių derliaus prognozėms rengti. Techniniu požiūriu MCYFS sudaro: 1) meteorologinių duomenų bazės priežiūra (žr. Reglamento 1 straipsnio 2 dalies a punktą); 2) agrometeorologinių modelių pritaikymas (žr. 1 straipsnio 2 dalies d punktą); 3) iš palydovų gautų nedidelės skiriamosios gebos duomenų apdorojimas (žr. 1 straipsnio 2 dalies a punktą); 4) pagrindinių pasėlių nacionalinio lygmens statistinė analizė ir derliaus prognozė ES mastu (žr. 1 straipsnio 2 dalies b punktą) ir vizualizavimo priemonės. MCYFS naudojama viso Europos žemyno, Magrebo šalių ir Turkijos teritorijoje. Imitavimo modeliai taikomi paprastiesiems kviečiams, kietiesiems kviečiams, žieminiams ir vasariniams miežiams, grūdiniams kukurūzams, rapsams, saulėgrąžoms, bulvėms, cukriniams runkeliams, ganykloms, ryžiams ir kitiems grūdams. Išsamesnės informacijos apie sistemą ir jos pateikiamus duomenis galima rasti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 1) Meteorologinių duomenų bazė Meteorologiniai duomenys renkami iš visų Europos meteorologijos stočių. Po to patikrinama tų duomenų kokybė, jie apdorojami ir tada analizuojami. Tokia duomenų bazė gali būti naudojama įspėjimams apie riziką inicijuoti (pvz., neįprastų oro sąlygų konkretų mėnesį nustatymas). Be to, analizuojami Europos vidutinio diapazono oro prognozių centro (angl. European Centre for Medium-Range Weather Forecasts ) oro prognozių duomenys, siekiant rengti oro sąlygų, turinčių neigiamo poveikio žemės ūkio paskirties žemei, prognozes. 2) Agrometeorologiniai modeliai, naudojami pasėlių augimui imituoti Agrometeorologiniai modeliai naudojami meteorologiniams duomenims konvertuoti į pasėlių biomasės produkcijos skaičiavimus. Naudojamos šios priemonės: Pasėlių augimo stebėjimo sistema (naudoti Europos mastu pritaikytas Pasaulio maisto tyrimo modelis WOFOST (angl. World Food Study ), gamykloms skirtas modelis LINGRA ir ryžiams skirtas modelis WARM (angl. Water Accounting Rice Model ). Imitacijoms atlikti naudojama papildoma informacija, kaip antai dirvožemio parametrai, pasėlių kalendoriai, auginimo metodai ir pasėlių parametrai. Šiame lygmenyje parengiama daug specifinių pasėlių rodiklių/prognozinių rodiklių (pvz., potenciali biomasė), kurie perduodami statistinei analizei, siekiant padėti parengti kiekybinę derliaus prognozę. Šie elementai taip pat padeda įvertinti pasėlių būklę (Reglamento 1 straipsnio 1 dalies b punktas). Duomenys apima žemėlapius, kuriuose nurodyta ekstremali temperatūra konkrečiame pasėlio augimo etape, biomasės ir grūdų gamybos imitacijos, faktinio dirvos drėgnumo rezervo įverčiai, pasėlio augimo fazė konkretų mėnesį ir nuokrypis pagal kiekvieną agrometeorologinį rodiklį nuo ilgalaikio vidurkio vertinant per augimo sezoną konkrečias dešimt dienų arba konkretų laikotarpį. 3) Nedidelės skiriamosios gebos palydoviniai duomenys Naudojant nuotolinio stebėjimo technologijas duomenys į sistemą siunčiami visuose lygmenyse; taip padedama gerinti žemės ūkio prognozių modelius, taip pat kurti regioninius modelius. Iš meteorologinių palydovų gaunama informacija naudojama kartu su meteorologijos stočių pateiktais duomenimis (pvz., palydovų matuojama radiacija 5 km skiriamosios gebos lygiu). Nuotolinio stebėjimo informacija apdorojama, kad būtų galima parengti „išmatuotus“ vegetacijos rodiklius, kuriuos galima lyginti su agrometeorologiniais rodikliais ir naudoti statistinei analizei. Naudojami nedidelės ir vidutinės skiriamosios gebos palydoviniai jutikliai: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (apie 1 km skiriamoji geba) ir MODIS (apie 300–500 m skiriamoji geba)[4]. 4) Statistinė analizė Rodikliai, gauti iš meteorologinių duomenų bazės, agrometeorologinių duomenų bazės ir nuotolinio stebėjimo duomenų bazės, lyginami su derliaus laiko eilutėmis ir analizuojami taikant statistinius metodus (pvz., regresinę arba scenarijaus analizę). Galutiniai rezultatai – tai kiekybinės derliaus prognozės, kurios kartu su minėtų duomenų analize skelbiamos MARS biuleteniuose. Sistemoje turimi laikotarpio nuo 1975 m. duomenys. 5) Vizualizavimo priemonės ir duomenų sklaida Vartotojai, naudodamiesi informavimo priemonėmis, gali tyrinėti duomenų bazes (meteorologinę, agrometeorologinę ir nuotolinio stebėjimo informaciją). AGRI4CAST eksploatuojamas interneto portalas, kuriame galima tikrinti nuotolinio stebėjimo duomenis ir iš jo tuos duomenis parsisiųsdinti, taip pat portalas, kuriame meteorologinę ir agrometeorologinę informaciją galima matyti elektroninių žemėlapių forma ir iš to portalo ją galima parsisiųsti. Taip pat galima parsisiųsti pasėlių būklės analizę ir derliaus įverčius. Visi pirmiau išvardyti elementai naudojami biuleteniams ir specifinėms studijoms apie klimato sąlygas rengti (žr. 1 straipsnio 2 dalies c punktą). Jais naudojantis pateikiama skirtingų ES regionų pasėlių būklės analizė, žemėlapiai, parengti remiantis oro ir pasėlių rodikliais, taip pat derliaus perspektyvos. MARS biuletenis per pagrindinį augimo sezoną reguliariai skelbiamas spausdintine forma ir internete. ĮGYVENDINIMAS Bendras įgyvendinimas Kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 paslaugos būtų toliau teikiamos 2008–2013 m., pradėtas naujas projektas MARSOP3. Jį įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama tam, kad JTC būtų teikiami beveik realaus laiko produktai žemės ūkio produkcijai ir derliui Europoje stebėti. 2007 m. rugpjūčio mėn. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede buvo paskelbtas konkursas ( Operational activities for MARS actions -MARSOP3- 2008–2013 m., Skelbimas apie pirkimą Nr. 2007/S 154-191094). Įvertinus pasiūlymus dėl I dalies (meteorologiniai duomenys) ir II dalies (palydovų duomenų įsigijimas ir apdorojimas) ir atsižvelgus į teigiamą Viešųjų pirkimų patariamosios grupės nuomonę, pasirašyta sutartis su konsorciumu, kuriam vadovauja Alterra BV . Remdamasis pagal šią sutartį teikiamais produktais JTC atlieka pasėlių būklės analizę ir rengia derliaus ir produkcijos įverčius. Šia informacija gali naudotis Europos Komisija, valstybės narės ir ES piliečiai. Įgyvendinimas atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 1 straipsnį Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 1 straipsnyje pateikti nuotolinio stebėjimo priemonių įgyvendinimo tikslai (1 straipsnio 1 dalis) ir išsamiai apibūdintos priemonės, kurios turi būti įgyvendinamos (1 straipsnio 2 dalis). Kad būtų patogiau, įgyvendinamos priemonės apibūdinamos laikantis 1 straipsnio struktūros. Įgyvendinamų priemonių tikslai (1 straipsnio 1 dalis) 1 straipsnio 1 dalies a punktas – žemės ūkio rinkų administravimas Vykdant šią veiklą laiku teikiamos atsekamos nepriklausomos mokslinės tam tikrų žemės ūkio kultūrų visų valstybių narių ir ES kaimyninių šalių pasirinktų pasėlių derliaus prognozės. Šia informacija Komisijos tarnybos naudojasi šiems pagrindiniams tikslams: 1) atnaujinti pasėlių pasiūlos balanso ataskaitas; 2) įvertinti klimato sąlygų ir galimo tam tikrų meteorologinių įvykių poveikį (pvz., vėlyvos šalnos poveikį) valstybėse narėse arba regionuose; 3) stebėti pasėlių būklę trečiosiose šalyse. AGRI4CAST derliaus prognozės taip pat teikiamos Eurostato ankstyvo įvertinimo sistemai (angl. Early Estimate System ). Komisijos tarnybos mano, kad AGRI4CAST rengiamų duomenų nepriklausomumas ir patikimumas yra vertingas dalykas. Statistinė analizė, atliekama remiantis pasėlių augimo rodikliais, yra skaidri ir atsekama; saugomi visų metų ir visų pasėlių augimo imitavimo duomenys. Kiekvienam modeliui skiriamas statistinių rodiklių rinkinys (pvz., vidutinė kvadratinė paklaida atskiriems patikimumo intervalams, standartinis nuokrypis). Baigus prognozavimo veiklą atliekama klaidų analizė: pasėlių derliaus prognozės lyginamos su faktiniu užfiksuotu derliumi siekiant kiekybiškai nustatyti derliaus prognozės paklaidą ir įvertinti prognozavimo rezultatus. Pavyzdžiui, bendra paklaida, apskaičiuota kaip vidutinė absoliuti prognozės procentinė paklaida, 27 ES valstybėse narėse visais mėnesiais ir visoms grūdinėms kultūroms kartu atitinkamai buvo 1,6 % 2007 m., –3,3 % 2008 m., –1,2 % 2009 m. ir 1,2 % 2010 m.; neigiamos reikšmės rodo nepakankamą pateiktų derliaus duomenų įvertinimą, o teigiamos – jų pervertinimą (pateikti 2009 ir 2010 m. derliaus duomenys tebėra preliminarūs). 1 straipsnio 1 dalies b punktas – kultūrų būklės kontrolė ir įverčiai Be to, ne tik rengiamos derliaus prognozės, bet ir visą augimo sezoną atidžiai stebima pasėlių būklė. Meteorologinė ir nuotolinio stebėjimo informacija analizuojama ir susiejama su atitinkama pasėlių informacija, grindžiama biofizinio modeliavimo rezultatais (pvz., karščio, sausros arba šalčio bangų poveikis tam tikruose pasėlių augimo etapuose). Be to, pasėlių augimo modelio rezultatai naudojami pasėlių būklei įvertinti (pvz., su lapijos ploto indeksu arba biomase susijęs imitavimas). Kontrolė vykdoma ES ir taikoma visiems įtrauktiems pasėliams. 1 straipsnio 1 dalies c punktas – galimybės naudotis duomenimis skatinimas Galimybė naudotis įvairiais gautais duomenimis užtikrinama interneto svetainėse, kurias administruoja JTC ir MARSOP3 konsorciumas. MARSOP svetainėje pateikiama įvairios informacijos (taikytų nuotolinio stebėjimo priemonių rezultatai, pasėlių augimo modelių duomenys, nuorodos į biuletenius). Palydoviniai duomenys ir vaizdai yra susisteminti vaizdų serveryje, kur duomenis galima matyti ir parsisiųsti. Taip pat galima prašyti pateikti meteorologinius duomenis ir juos parsisiųsti iš MARSOP svetainės. 1 straipsnio 1 dalies d punktas – agrometeorologinės sistemos technologinės kontrolės užtikrinimas JTC atlieka nuolatinę techninę kontrolę, kad užtikrintų sistemos tęstinumą ir garantuotų taikomų metodų mokslinį patikimumą. Šie metodai apima meteorologinių duomenų interpoliaciją į rastrą, nuotolinio stebėjimo priemonių derivaciją pasėlių augimui apibūdinti arba statistinę analizę pasėlių derliaus įverčiams gauti. Įgyvendintinos priemonės (1 straipsnio 2 dalis) 1 straipsnio 2 dalies a punktas – meteorologinių ir palydovinių duomenų kaupimas arba pirkimas Meteorologiniai duomenys kaupiami ir perkami daugiau kaip 3 500 stočių, teikiančių informaciją apie oro parametrus, kurie kasdien įvedami į MCYFS. Ši paslauga užtikrinama nuolat. Taip pat įsigyjami, saugomi, toliau apdorojami ir analizuojami laisvai prieinami nuotolinio stebėjimo duomenys iš nedidelės arba vidutinės skiriamosios gebos palydovų (1 km–300 m pikselių skiriamoji geba) vegetacijai stebėti. 1 straipsnio 2 dalies b punktas – geografinių duomenų infrastruktūra ir interneto svetainė Geografinių duomenų infrastruktūrą sudaro geografiniams duomenims įgyti, jiems apdoroti, platinti, jais naudotis, jiems prižiūrėti ir saugoti būtina technologija, standartai, žmogiškieji ištekliai ir susijusi veikla. Tokia infrastruktūra įdiegta įgyvendinant MCYFS ir dalyvaujant JTC grupėms, taip pat pagal MARSOP3 projekto sutartį. Ji apima geografinių duomenų rinkinius, taikomus visoje Europoje atskirais lygmenimis. Duomenys apdorojami siekiant atsižvelgti į pasėlių būklės stebėjimo ir pasėlių produkcijos prognozavimo poreikius. Iš įvairių šaltinių (pvz., nuotolinio stebėjimo) gauti duomenys ir informacija pateikiami įvairiose interneto svetainėse ir portaluose. Infrastruktūra atitinka Europos Bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūros (INSPIRE)[5] direktyvoje nustatytą sistemą. Erdviniai duomenys yra georeferenciškai susieti pagal INSPIRE projekciją, metaduomenų apibūdinimas atitinka INSPIRE principus ir bus toliau derinamas. 1 straipsnio 2 dalies c punktas – su oro sąlygomis susijusių specifinių tyrimų atlikimas Naudojantis sistema galima parengti su oro sąlygomis susijusius specifinius tyrimus, nes yra daug informacijos, susijusios su visais svarbiais aspektais. Po Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 įsigaliojimo parengti šie specifiniai tyrimai: - vasaros ir pavasario sausros ir gausaus lietaus 2008 m. rugpjūčio mėn. poveikio žieminių javų produkcijai Latvijoje analizė; - ekstremalių oro sąlygų, trukusių keletą dienų 2008 m. liepos ir rugpjūčio mėn. Slovėnijoje, poveikio žemės ūkiui analizė; - vandens prieinamumas ryžių auginimui Ispanijoje 2008 m. (bendro kritulių (lietaus) kiekio analizė); - 2009 m. žiemos šalčių poveikio žieminiams javams Europoje analizė; - 2010 m. pavasario bei vasaros oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Belgijoje analizė; - 2009 ir 2010 m. rudens bei žiemos oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Ispanijoje analizė; - 2010 m. pavasario bei vasaros oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Vengrijoje analizė; - 2009 ir 2010 m. rudens bei žiemos oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Italijoje analizė; - 2010 m. žiemos bei pavasario oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Lietuvoje analizė; - 2010 m. lietaus sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkio produkcijai Rumunijoje analizė; - 2009–2010 m. derliaus sezono oro sąlygų ir jų galimo poveikio žemės ūkiui Liuksemburge analizė. 1 straipsnio 2 dalies d punktas – agrometeorologinių ir ekonometrinių modelių atnaujinimas Eksploatuojant sistemą nuolat atnaujinami ir modeliai bei susijusios duomenų bazės. Šiuo metu duomenų bazėje yra 3 terabaitai informacijos. Nuo Tarybos reglamento įsigaliojimo atlikta esminių patobulinimų: siekiant užtikrinti geresnę stebėjimo sistemą, meteorologinių stočių tinklas tapo tankesnis, buvusi 50 km x 50 km tinklelio skiriamoji geba, naudota atliekant erdvinę analizę, pagerinta iki 25 km x 25 km, atlikti nauji pasėlių kalibravimai, pradėta naudoti nauja duomenų bazė ir nauja programinės įrangos versija. REZULTATAI IR DUOMENYS Europos Komisija, valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys gauna įvairius rezultatus: ataskaitas ir biuletenius, taip pat informavimo paslaugas ir duomenis. Visus produktus galima gauti elektroniniu būdu (Reglamento 2 straipsnis), o dalį – spausdintine forma. Ataskaitos ir biuleteniai Europos pasėlių stebėjimo biuletenyje beveik realiu laiku pateikiama pritaikyti tinkama informacija ir analizė, susijusi su pasėlių augimo stebėjimu ir derliaus prognozavimu. Informacija teikiama apie ES valstybes nares ir kaimyninius regionus (Magrebo šalis, Juodosios jūros regioną). Pasėliai, apie kuriuos teikiama informacija, yra šie: paprastieji kviečiai, kietieji kviečiai, žieminiai ir vasariniai miežiai, grūdiniai kukurūzai, rapsai, saulėgrąžos, cukriniai runkeliai ir bulvės. Išsami analizė skelbiama internete šešis kartus per metus ir du arba tris kartus per metus papildoma patikslintais derliaus įverčiais. Rengiami specialūs biuleteniai apie ganyklas ir ryžius ES. Tarp biuletenių, kuriuose skelbiamos išsamios analizės, teikiami agrometeorologinių sąlygų patikslinimai ir apžvalgos (10–12 kartų per metus). Visus šiuos leidinius galima gauti internetu, taip pat pateikus prašymą galima gauti spausdintine forma. Informavimo paslaugos ir duomenys Daug įvairios informacijos apie esamą žemės ūkio produkcijos auginimo sezoną Europoje ir kituose svarbiuose žemės ūkio regionuose pasaulyje pateikiama MARSOP internetinėje žiūryklėje ir interneto puslapiuose. Be kitų, galima gauti šiuos produktus: oro rodiklių grafikus ir žemėlapius, parengtus remiantis stebėjimais ir skaitmeniniais meteorologiniais modeliais, pasėlių rodiklių grafikus ir žemėlapius, parengtus remiantis agrometeorologiniais modeliais, vegetacijos indeksų ir bendro sausųjų medžiagų kiekio grafikus bei žemėlapius, parengtus remiantis nuotolinio stebėjimo vaizdais. B IUDžETO IšTEKLIų NAUDOJIMAS 1 lentelė. Finansinių išteklių naudojimas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 2008, 2009, 2010 ir 2011 m. (mokėjimų asignavimai, eurais; * = numatyta skirti suma, ** = sumokėta iki ataskaitos rengimo dienos) |2008 m. | |2009 m. | |2010 m. | |2011 m. (pirminiai duomenys) | | | |Suma |Trumpas apibūdinimas |Suma |Trumpas apibūdinimas |Suma |Trumpas apibūdinimas |Suma |Trumpas apibūdinimas | |1 dalis / 1 etapas | | | 1 016 084 |Tarpinis ir galutinis mokėjimai | | | | | |1 dalis / 2 etapas | | | 283 185 |Tarpinis mokėjimas | 424 777 | Galutinis mokėjimas | | | |I dalis / 3 etapas | | | | | 288 707 | Tarpinis mokėjimas | 433 061 | Galutinis mokėjimas | |1 dalis / pirmo atnaujinimo 3 etapas | | | | | | | 302 544* | Tarpinis mokėjimas | |Papildomos meteorologinės stotys pagal 1 dalį | | | 67 800 |Beveik realaus laiko stotys (daugiau kaip 250) | 0 | NRT ir archyvinės stotys | 21 600** | Archyvinės stotys | |2 dalis / 1 etapas | | | 387 720 |Tarpinis ir galutinis mokėjimai | | | | | |2 dalis / 2 etapas | | | 137 989 |Tarpinis mokėjimas | 206 984 | Galutinis mokėjimas | | | |2 dalis / 3 etapas | | | | | 135 143 | Tarpinis mokėjimas | 202 715 | Galutinis mokėjimas | |2 dalis / pirmo atnaujinimo 3 etapas | | | | | | | 141 620* | Tarpinis mokėjimas | |MARS duomenų bazė ir informacinių technologijų (IT) aptarnavimas | 97 298 |MARS duomenų bazė ir informacinių technologijų (IT) priežiūra ir tobulinimas | 477 562 |MARS duomenų bazė ir informacinių technologijų (IT) priežiūra ir tobulinimas | 359 239 |MARS duomenų bazė ir informacinių technologijų (IT) priežiūra ir tobulinimas | 333 196* | MARS duomenų bazė ir informacinių technologijų (IT) priežiūra ir tobulinimas | | IŠ VISO |97 298 | |2 370 340 | |1 414 851 | |1 443 608* | | | 1 dalis susijusi su meteorologinių ir oro prognozių duomenų pirkimu (įskaitant meteorologinių stočių tinklo tankinimą). Tai apima pasėlių augimo modelių MCYFS sistemoje naudojimą ir priežiūrą. Rezultatai – atnaujintos duomenų bazės ir žemėlapiai –siunčiami į JTC duomenų bazę kasdien arba kas dešimt dienų. Prižiūrimos ir tobulinamos atitinkamos priemonės, skirtos rezultatams panaudoti. Šiai daliai priklauso ir MARSOP interneto svetainės priežiūra ir tobulinimas, tai pat bendras koordinavimas ir valdymas. 2 dalis susijusi su nuotolinio stebėjimo duomenų apdorojimu. Atliekamas darbas – visi duomenų tobulinimo etapai nuo neapdorotų vaizdų gavimo iki sudėtinių vaizdų kas dešimt dienų pateikimo (duomenų integravimas, kalibravimas ir kt.). Duomenų bazė „Mars“ ir IT . MCYFS priemonei reikalingos IT paslaugos siekiant užtikrinti, kad biuleteniai būtų parengti laiku. Atliekamas darbas – duomenų bazių, kuriose yra visi nuotolinio stebėjimo duomenys, meteorologiniai duomenys ir agrometeorologiniai rodikliai, valdymas ir priežiūra. Taip pat šiam darbui priskiriama analizės priemonių ir interneto svetainių kūrimas ir priežiūra. BAIGIAMOSIOS PASTABOS IR BūSIMA VEIKLA Naudojant sistemą MARS laiku pateikiama veiksminga informacija ir objektyvūs duomenys, kurie padeda sprendimų priėmimo procesui įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP). Taikant sistemą ne tik įgyvendinamas pagrindinis tikslas – teikti derliaus ir produkcijos prognozes, – sistema taip pat leidžia gauti naudingos informacijos apie kitas ES žemės ūkiui svarbias sritis, kaip antai klimato kaitos klausimus. Be to, platinant agrometeorologinės sistemos MARS ir nuotolinio stebėjimo technologijų produktus suteikiama naudingos informacijos ne tik Europos Komisijai, bet ir suinteresuotosioms valstybėms narėms, mokslinių tyrimų institutams ir kitiems naudotojams. MARS derliaus prognozavimo sistema galėtų būti toliau įgyvendinama įtraukiant naujas veiklos rūšis, atsižvelgus į BŽŪP poreikius, kurie kinta ir prisitaiko prie kintančios pasaulinės ekonominės aplinkos. Šiomis aplinkybėmis nepriklausoma ir patikima informacija pasauliniu lygmeniu yra pagrindinė sąlyga, kad ES būtų užtikrintas teisingas ir veiksmingas sprendimų priėmimo procesas. Į naują veiklą galėtų būti įtraukta: 1. MCYFS, pradėta taikyti ir kitose svarbiausiose pasaulio gamybos regionuose ir atitinkamiems papildomiems pasėliams; 2. modeliavimo priemonė, taikoma ir kitiems ES pasėliams nei dabar (pvz., rugiams, avižoms, kvietrugiams); 3. išsamesnis ganyklų sistemų modeliavimas, kuriuo remiantis būtų galima sudarinėti kiekybines biomasės produkcijos prognozes. Dėl 1 punkto – 2011 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD pagal administracinį susitarimą su JTC pradėjo projektą GLOBCAST (angl. GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing ), kuris bus užbaigtas 2013 m. Projekto GLOBCAST tikslas – ištirti MCYFS taikymą kitose pasaulio dalyse (Rusijoje ir NVS šalyse, Argentinoje, Brazilijoje, Kinijoje, Indijoje, Australijoje, Kanadoje ir JAV) ir kitiems aktualiems pasėliams, kaip antai sojų pupelių ir cukranendrių. Pirmaisiais metais JTC dar kartą patikrins esamus duomenis ir pritaikys programinę įrangą bei modeliavimo priemones, kad būsimą parengiamąją sistemą būtų galima organizuoti ir įgyvendinti 2012 ir 2013 m. Pagal projekto GLOBCAST vertinimą atitinkamą veiklą paskui būtų galima įtraukti į derliaus prognozių programą MARS. Projekto GLOBCAST tikslas – iš esmės padėti ES įgyvendinti naują Didžiojo dvidešimtuko iniciatyvą dėl maisto saugos ir kainų svyravimų, visų pirma Žemės ūkio rinkos informacinę sistemą (AMIS), įtrauktą į „Maisto kainų svyravimo ir žemės ūkio veiksmų planą“[6], kurį patvirtino Didžiojo dvidešimtuko žemės ūkio ministrai. Išplėsta pasėlių derliaus prognozavimo sistema MARS padės įgyvendinti AMIS pasitelkus Žemės stebėjimo grupę (GEO), kurios tikslas – stiprinti gebėjimus laiku rengti ir platinti tikslias derliaus produkcijos prognozes nacionaliniu, regionų ir pasaulio mastu. Europos Komisija yra įsipareigojusi dalyvauti šiose iniciatyvose ir pateikti duomenis ir informaciją apie rinkas, atsargas ir produkciją. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 78/2008 įgyvendinamos MCYFS duomenys ir projekto GLOBCAST rezultatai padeda ir galėtų toliau padėti įgyvendinti sistemą AMIS. Tarp pasėlių derliaus prognozavimo sistemos MARS ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo (angl. GMES) programos veiklos yra glaudus ryšys. Šiuo metu aptariamos galimybės didinti GMES ir pasėlių derliaus prognozavimo sistemos MARS sąveiką, visų pirma susijusią su palydovinių duomenų, kuriems GMES duomenys ir informacija galėtų turėti naudos, pirkimu ir parengimu tvarkyti. [1] 2008 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 78/2008 dėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 m. naudodama nuotolinio stebėjimo technologijas, sukurtas pagal bendrąją žemės ūkio politiką, Europos Sąjungos oficialusis leidinys, L 25, 2008 1 30, p. 1. [2] 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 1999–2003 metais, Europos Bendrijų oficialusis leidinys , L 163, 2000 m. liepos 4 d., p. 1. [3] 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2066/2003 dėl tolesnio aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 2004–2007 m., iš dalies pakeičiantis Sprendimą 1445/2000/EB, Europos Sąjungos oficialusis leidinys , L 309, 2003 m. lapkričio 26 d., p. 9. [4] Santrumpa SPOT reiškia „Žemės stebėjimo palydovas“ (pranc. Satellite pour l'Observation de la Terre ), NOAA – Nacionalinės vandenynų ir atmosferos administracija (angl. National Oceanic and Atmospheric Administration ), AVHRR – pažangus labai didelės skiriamosios gebos radiometras, MODIS – vidutinės skiriamosios gebos vaizdų kūrimo spektroradiometras. [5] 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos Bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE), Europos Sąjungos oficialusis leidinys , L 108, 2007 m. balandžio 25 d., p. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf