EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.5.24 
SEK(2011) 613 galutinis 
  
KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Lydimasis dokumentas 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl tam tikr ų su intelektin ės nuosavyb ės teisių apsauga susijusi ų užduočių, įskaitant 
Europos preki ų klastojimo ir piratavimo steb ėsenos centro sudarym ą iš viešojo ir 
privačiojo sektori ų atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (preki ų ženklai 
ir dizainas) 
{KOM(2011) 288 galutinis} 
{SEK(2011) 612 galutinis}  
 
LT 1   LT POVEIKIO  VERTINIMO  SANTRAUKA 
Poveikio vertinimas pridedamas prie pasi ūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento d ėl Europos preki ų klastojimo ir piratavimo steb ėsenos centro priskyrimo Vidaus 
rinkos derinimo tarnybai (preki ų ženklai ir dizainas). 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
ES ekonomin ė gerovė priklauso nuo tvaraus k ūrybingumo ir naujovi ų diegimo. Strategijoje 
„Europa 2020“1 pabrėžiama, kad b ūtina gerinti ES mokslini ų tyrimų rezultatus, skatinti 
inovacijas valstyb ėse narėse, taip pat užtikrinti, kad remiantis pažangiomis id ėjomis būtų 
galima kurti naujus produktus bei paslaugas, taip užtikrinti augim ą ir kurti kokybiškas darbo 
vietas. Intelektin ės nuosavyb ės teisės yra labai svarbus verslo aspektas – jos padeda užtikrinti, 
kad novatoriams ir k ūrėjams būtų tinkamai atlyginama už darb ą ir investicijas. 
Intelektin ės nuosavyb ės teisių apsauga užtikrinama, inter alia , Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisių chartija (17 straipsnio 2 dalimi); taip saugomi ne tik teisi ų turėtojų, bet ir vis ų rinkos 
dalyvių interesai. Taigi taikant intelektin ės nuosavyb ės teises sudaromos palankesn ės sąlygos 
rinkos naujokams, nes jie gali pritraukti ri zikos kapitalo ir pa n. Be to, intelektin ės nuosavyb ės 
teisėmis vartotojai saugomi nuo klaidinimo įsigyjant prekes. 
Tačiau per pastaruosius dešimt met ų intelektin ės nuosavyb ės teisių pažeidim ų smarkiai 
padaugėjo. 2009 m. OECD apskai čiavo, kad 2007 m. tarptautin ė prekyba suklastotomis ir 
piratinėmis prekėmis sudar ė 250 mlrd. USD, o tai daugiau nei 150 ekonomik ų nacionalinis 
BVP2. ES muitini ų paskelbtais duomenimis, akivaizdžiai išaugo muitini ų veiklos mastas – 
registruot ų atvejų skaičius išaugo nuo 26 704 2005 m. iki 43 572 2009 m., t. y. apie 60 % per 
penkerius metus. 
Įvairiais kitais pramon ės ir tarptautini ų organizacij ų parengtais tyrimais patvirtinta, kad 
prekybos suklastotomis ir piratin ėmis prekėmis mastai auga, ir daroma išvada, kad d ėl to 
– smarkiai maž ėja investicij ų į naujoves ir naikinamos darbo vietos3; 
– – kyla gr ėsmė Europos vartotoj ų sveikatai ir saugai4; 
– sukuriama rimt ų problemų Europos MV Į5; 
                                                 
1 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „2020 m. Europa“, COM(2010) 2020. 
2 OECD, „Materiali ų prekių klastojimo ir piratavimo mastas“ (2009 m. lapkri čio mėn. atnaujinta versija), 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants , „Skaitmenin ės ekonomikos k ūrimas“,  2010 m. kovas,  
 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Europos Komisijos Mokes čių ir muitų sąjungos generalinio direktorato „2009 m. ES muitini ų vykdomo 
intelektin ės nuosavyb ės teisių gynimo ataskaita“,  
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), „Preki ų klastojimo poveikis ES mažosioms ir vidutin ėms įmonėms“,  
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
 
LT 2   LT – sumažėjus oficialios prekybos mastams surenkama mažiau mokes čių6; 
– tokia veikla patraukli organizuotiems nusikalt ėliams7. 
Tarptautini ų prekybos r ūmų užsakyto ir 2010 m. atlikto tyri mo duomenimis, vien ES 2008 m. 
buvo patirta 10 mlrd. EUR nuostoli ų ir prarasta per 185 000 darbo viet ų8. 
Todėl, jei nebus imtasi koordinuot ų ilgalaiki ų kovos su intelektin ės nuosavyb ės teisių 
pažeidimais priemoni ų, ES gali susidurti su ža linga tendencija, kuri tur ės didelės įtakos 
ekonomikos atsigavimui, gerov ės ir darbo viet ų kūrimui. Ši tendencija, be kita ko, susijusi su 
tuo, kad did ėja pasiūla prekių, galinčių sukelti didel ės žalos vartotojams, kaip antai padirbti 
vaistai, maisto produktai, kosmetikos prek ės ir buitin ė įranga. 2009 m. atlikto Eurobarometro 
tyrimo duomenimis9, vienas iš penki ų ES piliečių pats to nežinodamas yra nusipirk ęs bent 
vieną suklastot ą prekę. 
Norint užtikrinti, kad intelektin ės nuosavyb ės teisės būtų sėkmingai ginamos, reikia sukurti 
tinkamą teisinę sistemą ir priemones, skirtas veiksmingam taisykli ų taikymui užtikrinti. Šiuo 
metu veiksmingam teisi ų gynimui ypa č trukdo šios kli ūtys: 
– patikimų ir objektyvi ų duomenų trūkumas, susidar ęs dėl to, kad n ėra suderintos 
duomenų rinkimo ir analiz ės metodikos ir praktini ų priemoni ų, skirtų prekių 
klastojimo ir piratavimo tendenc ijoms ir pavojams nustatyti. 
– nepakankamas valstybi ų narių atsaking ų institucij ų veiklos koordinavimas ir 
keitimasis informacija, susijusia su ge riausia praktika, ta ip pat nepakankamas 
realiuoju laiku vykdomas suinteresuot ųjų šalių keitimasis informacija apie 
suklastotas prekes, tendencijas ir galimus pavojus; 
– nepakankamai kei čiamasi informacija apie s ėkmingas priva čiojo sektoriaus 
strategijas; 
– nepakankamos teisi ų gynimo klausimais užsiiman čių asmenų žinios; 
– nepakankamai naudojamos preki ų klastojimo užkardymo technologijos; 
– nepakankamas vartotoj ų informuotumas apie preki ų klastojimo ir piratavimo poveik į 
ir pavojų; ir 
– nepakankama tre čiųjų šalių kompetencija ir institucin ė bazė kovos su klastojimu ir 
piratavimu srityje. 
Nesiimant priemoni ų šiems trūkumams šalinti, intelektines nuosavyb ės teisių pažeidim ų tik 
daugės. 
                                                 
6 Frontier Economics  (2009 m. geguž ė), „Prekių klastojimo poveikis vyriausyb ėms ir vartotojams“, 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, „Preki ų klastojimo išplitimas visame pasaulyje“, 2008 m., 
http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Jį galima rasti adresu http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
LT 3   LT ES lygmeniu pagrindin ė iniciatyva yr a Europos preki ų klastojimo ir piratavimo steb ėsenos 
centras (toliau – centras), kurio veikl ą administruoja Komisijos Vidaus rinkos ir paslaug ų 
generalinis direktoratas. 2009 m. Komisijos komunikate „Didesn ė intelektin ės nuosavyb ės 
teisių apsauga vidaus rinkoje“10 aprašytos Centro funkcijos – gerinti duomen ų surinkim ą, 
viešojo ir priva čiojo sektori ų keitimąsi gerąja patirtimi ir didinti informuotum ą. 
2010 m. kovo m ėn. Tarybos rezoliucija nusta tyta dar viena užduotis – įvertinti poreik į 
parengti ES lygmens mokymo program ą, skirtą kova su preki ų klastojimu ir piratavimu 
užsiimantiems asmenims11. 2010 m. rugs ėjo mėn. Europos Parlamento rezoliucijoje centras 
raginamas toliau pl ėsti veiklos mast ą12. Be to, Komisijos Prekybos  generalinio direktorato 
užsakytame tyrime rekomenduojama užtikrinti, kad centras tapt ų bendru Europos Komisijos 
ryšių centru ir tarptautiniu ge riausios praktikos centru13. 
Per pastaruosius dvejus metus parengta centro institucin ė struktūra. Tačiau dėl lėšų, 
žmogiškųjų išteklių, informacini ų technologij ų, patalpų ir reikiamos kompetencijos stokos jis 
neturi tinkamos infrastrukt ūros reikiamai veiklai vykdyti. Tod ėl poveikio vertinime siekiama 
nustatyti sprendimus, kad b ūtų galima užsiimti veikla, b ūtina norint gerinti intelektin ės 
nuosavyb ės teisių gynimą ES lygmeniu. 
2. SUBSIDIARUMAS  
Daugelis centrui priskirt ų užduočių yra tarpvalstybinio pob ūdžio ir pagr įstos 
bendradarbiavimu ir veiklos koordi navimu. Norint jas veiksmingai įvykdyti, b ūtinas visų 27 
valstybių narių įsipareigojimas ir dalyvavimas. Tod ėl būtų naudinga parengti ES lygmens 
priemones ir sistemas, kad visos valstyb ės narės galėtų pasinaudoti rezultatais. 
Be to, būtina koordinuoti Komisijos tarnyb ų ir kitų ES ir tarptautini ų agentūrų veiklą, 
susijusią su trečiosiomis šalimis, tod ėl derėtų priimti ES lygmens iniciatyv ą. 
3. TIKSLAI  
Bendras tikslas – veiksmingiau ginti intelektin ės nuosavyb ės teises, kad b ūtų išvengta didel ės 
prekių klastojimo ir piratavimo žalos Europos ekonomikai ir Europos pilie čių sveikatai bei 
saugai. 
Konkretūs tikslai – užtikrinti, kad valdžios institucijos ir priva čios suinteresuotosios šalys 
būtų geriau informuotos apie preki ų klastojimo ir piratavimo paplitim ą, poveikį bei 
tendencijas ir apie veiksmingus kovos su šia problema ir kasdienio bendradarbiavimo 
gerinimo b ūdus; informuoti vartotojus apie preki ų klastojimo ir piratavimo ekonomin į poveikį 
bei pavoj ų ir padėti užtikrinti, kad jie suklaidinti ne įsigytų suklastot ų prekių; taip pat gerinti 
trečiosioms šalims skirt ų veiksmų koordinavim ą. 
                                                 
10 COM(2009) 467. 
11 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliucija d ėl didesnės intelektin ės nuosavyb ės teisių apsaugos vidaus 
rinkoje, OL C 56, 2010 3 6, p. 1. 
12 2010 m. rugs ėjo 22 d. Europos Parlamento  rezoliucija, 2009/2178(INI). 
13 ADE, „Tre čiųjų šalių intelektin ės nuosavyb ės teisių gynimo strategij ų vertinimas“, 2010 m. lapkritis, 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/ doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . 
 
LT 4   LT Veiklos tikslai – užtikrinti, kad centras tur ėtų reikiamą infrastrukt ūrą (žmogišk ųjų išteklių, 
finansavim ą, informacines technologijas ir patalp as, kompetencijos ir nepriklausomyb ę nuo 
pašalinių interesų), kad savo užduotis gal ėtų vykdyti veiksmingai, kuo grei čiau ir 
panaudodamas kuo mažiau ES biudžeto l ėšų. 
Šie tikslai dera su šiuo metu ta ikoma ES politika ir strategijomi s, tokiomis kaip strategija 
„Europa 2020“14. Be to, jie dera su pagrindiniai s Komisijos prioritetais ir pasi ūlymais, 
susijusiais su Komisijos parengta Europos intelektin ės nuosavyb ės teisių strategija15. 
4. POLITIKOS VARIANTAI IR POVEIKIO VERTINIMAS  
Remiantis pagrindiniu scenarijumi (centr ą valdo Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis 
direktoratas, ištekli ų daugiau neskiriama, ta čiau skiriama trumpalaik ė parama pagal suderint ą 
susitarimo memorandum ą, sudarytą su Vidaus rinkos derinimo tarnyba), išnagrin ėti trys 
pagrindiniai variantai. 
1 variantas.  Centrą ir toliau administruoja Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis direktoratas, 
tačiau prireikia papildom ų išteklių: 
– papildomas variantas 1a – Vidaus rinkos ir paslaug ų generaliniam direktoratui 
skiriama daugiau žmogišk ųjų ir biudžeto ištekli ų; 
– papildomas variantas 1b – centro valdymas pagal rangos sutart į perduodamas išor ės 
rangovui. 
2 variantas.  Užduotis vykdo privatus asmuo atskir ai arba pagal viešojo ir priva čiojo 
sektoriaus partneryst ę: 
– papildomas variantas 2a – sekt oriaus parengta iniciatyva, kuri ą finansuoja priva čiojo 
sektoriaus šalys; 
– papildomas variantas 2b – sektoriaus pareng ta iniciatyva, kuriai skiriama Komisijos 
dotacija ar kuri finansuoja ma pagal Komisijos program ą; 
– papildomas variantas 2c  – viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė. 
3 variantas.  Centras pavedamas ES agent ūrai: 
– papildomas variantas 3a – centro už duotys pavedamos naujai ES agent ūrai; 
– papildomas variantas 3b – centro užduotys pavedamos veikian čiai ES agent ūrai. 
Kad ir kuris variantas b ūtų pasirinktas, Komisija išsaugos ES intelektin ės nuosavyb ės teisių 
gynimo politikos politin ę kontrolę, nes tai yra viena iš jos svarbiausi ų užduočių. 
                                                 
14 COM(2010) 2020. 
15 COM(2008) 465. 
 
LT 5   LT 4.1. Pagrindinis scenarijus. Centr ą valdo Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis 
direktoratas, ištekli ų daugiau neskiriama 
Jei nebus imtasi joki ų veiksmų, centras negal ės vykdyti nustatytos veiklos, tod ėl tikslai nebus 
pasiekti. Atsižvelgiant į tai, kad b ūtina išsaugoti temp ą ir artimiausiu metu padidinti centro 
veiklos mast ą, Komisija sudaro susitarimo memorandum ą su Vidaus rinkos derinimo tarnyba 
– Europos preki ų ženklų ir dizaino tarnyba. Pagal memorandum ą Vidaus rinkos derinimo 
tarnyba įsipareigoja teikti param ą, greta savo pagrindini ų registravimo funkcij ų vykdydama 
tam tikrą pagalbin ę veiklą, kurią vykdant pagal Vidaus rinkos derinimo tarnybos 
kompetencij ą apsiribojama preki ų ženklų ir dizaino teis ėmis. Susitarimo memorandumas yra 
laikinas dokumentas, kurio galiojimas pasibaigus 2011 m. nebus prat ęstas, jei bus priimtas 
sprendimas, kad dabartin ės centro problemos turi b ūti sprendžiamos ne pavedant centro 
užduotis Vidaus rinkos derinimo tarnybai. 
4.2. 1 variantas. Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis direktoratui skiriama 
daugiau ištekli ų 
Pagal variantą 1a Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis direktorat as toliau administruot ų 
centrą, tačiau būtų papildomai skirta darbuotoj ų ir lėšų. Tačiau pagal š į variantą, jei centras 
liktų Komisijoje, Vidaus rinkos de rinimo tarnybos parama neb ūtų teikiama ilgai. 
Poveikio vertinime apskai čiuota, kad įprastomis veiklos s ąlygomis centrui reik ėtų 25 žmoni ų 
darbo grup ės. Atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojim ą 2009–2013 m. nereikalauti joki ų naujų 
etatų16, toks personalo padid ėjimas vargu ar įmanomas.  
Pagal variantą 1b Vidaus rinkos ir paslaug ų generaliniame direktoratas priži ūrėtų vieno ar 
daugiau išor ės rangovų rangos sutartis ir koordinuot ų bendrą centro veikl ą. 
Tačiau esama didelio pavojaus, kad priva čios suinteresuotosios šalys ir valdžios institucijos 
nebūtų pasirengusios su išor ės rangovu dalytis neskelbtinais duomenimis. Be to, taikant š į 
variantą reikėtų skirti daug ES biudžeto l ėšų. Apskaičiuota, kad centro darbui vykdyti reik ėtų 
nuo septyni ų iki dešimties specializuot ų įgūdžių turinčių skirtingų rangovų. Sutartis tur ėtų 
tvarkyti Komisija; priklausomai nuo IT sistem ų dizaino, visos išlaidos per pirmus dvejus 
metus sudaryt ų nuo 4,83 iki 5,97 mln. EUR, o v ėliau – nuo 5,26 iki 6,18 mln. EUR. 
4.3. 2 variantas. Užduotis vykdo nepriklausoma įstaiga atskirai arba  pagal viešojo ir 
privačiojo sektoriaus partneryst ę 
Jei užduotys b ūtų vykdomos įgyvendinant sektoriaus parengt ą iniciatyv ą (variantas 2a ), 
atsirastų tokių pat apribojim ų, kaip ir pagal variant ą 1b. Be to, n ėra pagrindo manyti, kad 
privatusis sektorius gal ėtų ir norėtų užtikrinti ilgalaik į tokios iniciatyvos finansavim ą. 
Pagal variantą 2b užduotys gal ėtų būti finansuojamos skiriant Komisijos dotacij ą. Tačiau 
susidarytų tokių pat trūkumų, kaip ir taikant variant ą 1b. Be to, remiantis orientacin ėmis 
sutarčių įgyvendinimo išlaidomis, pagal š į metodą priklausomai nuo parengtin ų IT sistem ų 
dizaino pirmus dvejus metus iš ES biudžeto tekt ų skirti nuo 4,85 iki 5,99 mln. EUR per 
metus, o nuo tre čiųjų metų – nuo 5,25 iki 6,17 mln. EUR per metus. 
                                                 
16 SEC(2007) 530. 
 
LT 6   LT Pagal variantą 2c (viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė) būtų išvengta keleto tr ūkumų, 
nes taikant viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ės projektus b ūtų nustatytas kiekvieno 
partnerio įtakos lygis ir užtikrintas pastovus finansavimas. Apskai čiuota, kad kiekvienai šaliai 
(Komisijai ir priva čiajam sektoriui) tenkanti ES biudžeto išlaid ų dalis pirmus dvejus metus 
sudarytų nuo 2,41 iki 2,98 mln. EUR, o nuo tre čiųjų metų – nuo 2,61 iki 3,07 mln. EUR per 
metus. 
4.4. 3 variantas. Centro užduotys pavedamos ES agent ūrai 
Pagal variantą 3a būtų įkurta specializuota ES agent ūra centro užduotims vykdyti. 
ES agentūros turi veiksnias administracines strukt ūras ir reikiam ų finansini ų ir žmogišk ųjų 
išteklių, todėl paprastai jos yra pasirengusios vykdy ti tokias užduotis, kokios numatytos 
centrui. Ta čiau, įvertinus, kiek centrui reikia darbuotoj ų, ir atsižvelgiant į dideles prid ėtines 
išlaidas, naujos agent ūros kurti neb ūtų verta. Taigi pagal š į variantą išlaidos pirmus dvejus 
metus sudaryt ų nuo 4,33 iki 5,33 mln. EUR, o nuo tre čiųjų metų – nuo 5,5 iki 6,28 mln. EUR. 
Be to, 2008 m. Komisija įsipareigojo kur į laiką nesiūlyti steigti nauj ų agentūrų17. 
Be to, prireikt ų keleto met ų, kad nauja agent ūra pradėtų veikti visu paj ėgumu. Tai tur ėtų labai 
neigiamos įtakos centro veiklai. 
Pagal variantas 3b  centrą valdytų veikianti ES agent ūra. Tai leist ų užtikrinti, kad centras 
galėtų greitai prad ėti veikti visu paj ėgumu ir pasinaudoti esama administracine strukt ūra 
(pvz., žmogiškaisiais ištekliais, informacin ėmis technologijomis ir l ėšomis). 
Vidaus rinkos derinimo tarnyba yra preki ų ženklais ir dizainu užsiimanti ES agent ūra, kuriai 
galėtų būti patikėtas centras. Ji jau turi mokymo  seminarais ir veikla pagr įstos kompetencijos 
teisių gynimo srityje ir planuoja toliau pl ėtoti teisių užtikrinimo projektus, tokius kaip 
registruot ų prekių ženklų ir dizaino IT informacijos sistema. 
Centro užduo čių ir Vidaus rinkos derinimo tarnybos jau vykdom ų užduočių sąveika leist ų 
užtikrinti, kad reikt ų labai nedaug nauj ų papildom ų darbuotoj ų. Todėl šio varianto 
įgyvendinimo išlaidos pirmus dvejus metus sudaryt ų nuo 3,3 iki 4,3 mln. EUR, o nuo tre čiųjų 
metų – nuo 4,74 iki 5,52 mln. EUR. 
Be to, šios sumos gal ėtų būti finansuojamos iš pajam ų, kurių Vidaus rinkos derinimo tarnyba 
gauna iš rinkliav ų. Taigi ši ų išlaidų iš ES biudžeto padengti nereik ėtų ir netgi nebereik ėtų 
apmokėti šiuo metu centro vykdomos veiklos išlaid ų. Taip būtų sutaupyta apie 40 000 EUR 
ES biudžeto l ėšų. 
                                                 
17 COM(2008) 135. 
 
LT 7   LT 5. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
1 lentelė. Variant ų palyginimas  
Veiksmingumas (tiksl ų įgyvendinimas) Efektyvumas Vertinimas 
 
Variantai Pastov
us finansa
vimas Stabili 
struktūra Žmogiški
eji ištekliai IT infrastruktūra
 Neprikla
usomybė 
nuo 
pašalinių 
interesų Reikaling
as laikas  Bendros išlaidos Poveikis ES biudžetui Bendras 
vertinimas 
0 variantas 
(pagrindinis 
scenarijus) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Variantas 
1b + + + + 0 - nuo 4,83 iki 
6,18 mln. E
UR per 
metus  nuo 4,83 
iki 
6,18 mln. 
EUR per 
metus  + 
Variantas 
2b + - + + - -- nuo 4,89 iki 
6,21 mln. E
UR per 
metus  nuo 4,85 
iki 
6,17 mln. 
EUR per 
metus  - 
Variantas 2c + + + + 0 -- nuo 4,89 iki 
6,21 mln. E
UR per 
metus  nuo 2,41 
iki 
3,07 mln. 
EUR per 
metus  + 
Variantas 3a ++ ++ ++ + ++ -- nuo 4,37 iki 
6,32 mln. E
UR per 
metus  nuo 4,33 
iki 
6,28 mln. 
EUR per 
metus  + 
Variantas 
3b (tarnybos 
atžvilgiu) ++ ++ ++ ++ ++ - nuo 3,3 iki 
5,52 mln. E
UR per 
metus  - 0,04 
mln. 
EUR per 
metus ++ 
Veiksmingumas ir efektyvumas: ++ – labai didelis, + – didelis, 0 – ne utralus, - – neigiamas, -- – labai 
neigiamas, N – netaikoma. 
Kaip paaiškinta pirmiau, varianta s 1a (Vidaus rinkos ir paslaug ų generaliniame direktorate 
priimama  daugiau darbuotoj ų) nėra įmanomas atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Variantas 
1b (pavedama vykdyti komerciniu pagrindu) ir 2b (užduotys vykdomos remiantis sektoriaus 
parengta iniciatyva) galima įgyvendinti, ta čiau jie netinkami, nes juos taikant kilt ų didelių 
neskelbtinos informacijos rinkimo problem ų. Šių trūkumų būtų galima iš dalies išvengti 
pasirinkus variant ą 2c (viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė), tačiau jį taikant kasmet iš 
ES biudžeto tekt ų skirti nuo 2,41 ik i 3,07 mln. EUR. 
 
LT 8   LT Pagal variant ą 3a (nauja ES agent ūra) siūloma sprendim ų nustatytiems tikslams pasiekti. 
Tačiau pasirinkus š į variantą susidaryt ų daug ES biudžeto išlaid ų ir tam prireikt ų daug laiko. 
Taikant variant ą 3b (užduo čių patikėjimas esamai ES agent ūrai, pageidautina – Vidaus rinkos 
derinimo tarnybai), centrui b ūtų suteikta galimyb ė naudotis kompetencija, ištekliais ir 
finansavimu ir greitai prad ėti veiklą. Biudžeto atžvilgiu šis variantas b ūtų rentabilus ir 
suteiktų galimybę išlaidas padengti naudojantis ne ES  biudžeto finansiniais ištekliais. 
Remiantis šiuo vertinimu, pirmenyb ė teikiama variantui 3b. 
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Praėjus penkeriems metams nuo reglamento, kuriuo Vidaus rinkos derinimo tarnybai 
pavedamos su centru susijusios užduotys, įsigaliojimo Komisija paskelbs ataskait ą, kurioje 
įvertins, ar pasiekti nustatyti tik slai ir ar reikia imtis nauj ų ar kitokių priemoni ų.