Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Kipro konvergencijos programos /* SEK/2006/0227 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.2.2006 SEK(2006) 227 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Kipro konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę apie programą. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas, jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Kipro konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Atsižvelgdamas į valdžios institucijų pageidavimą įtraukti antrąją gruodžio savaitę paskelbtas biudžeto priemones, Kipras antrąją atnaujintą konvergencijos programą, apimančią 2005–2008 m., pateikė 2005 m. gruodžio 14 d., t. y. vėliau negu naujajame elgesio kodekse[3] nurodytas gruodžio 1 d. galutinis terminas. Programoje iš esmės remiamasi elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu[4]. 2. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Kipre yra perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Kiprą aktyviai įgyvendinti numatytas priemones, kad iki 2005 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP vertės, užtikrinti, kad skolos santykis iki tų metų pradėtų mažėti, ir toliau tęsti pensijų ir sveikatos priežiūros reformas. 3. Dėl smarkaus našumo ir užimtumo augimo Kipro realusis BVP praėjusį dešimtmetį augo bene daugiausiai ES (3½ %). Grynasis skolinimasis, palyginti su likusiu pasauliu (išorinis deficitas), didėjo (4¾ % BVP 2004 m.) dėl kai kurių pagrindinių Kipro eksporto sektorių sumažėjusio konkurencingumo ir padidėjusios konkurencijos. Tai didžia dalimi atsispindi valstybinio sektoriaus skolinimosi poreikiuose, dėl kurių 2004 m. deficitas viršijo 4 % BVP. SVKI infliacija išliko mažesnė negu 3 % beveik visą dešimtmetį. 4. Remiantis numatomu galutinės vidaus paklausos stiprėjimu ir teigiamu užsienio prekybos sektoriaus indėliu, atnaujintoje programoje numatoma, kad 2006–2009 m. realusis BVP augs kiek daugiau negu 4 %. Tikėtina, kad jis taip augs iki 2007 m., o 2008 m. ir 2009 m. – šiek tiek daugiau. Todėl pagal gamybos apimties atotrūkį apskaičiuotos ciklo sąlygos gali būti palankesnės negu numatyta programos projekcijose. Numatoma, kad išorinis deficitas palaipsniui mažės nuo 5⅓ % BVP 2006 m. iki 2¾ % 2009 m. 5. Prognozuojama, kad nepaisant didesnių energijos ir neperdirbto maisto kainų 2005 m. apytiksliai 2 % siekusi metinė SVKI infliacija išliks beveik tokia pati visą programos laikotarpį. Ši prognozė atrodo reali. Nuo dalyvavimo VKM II pradžios 2005 m. gegužės 2 d., CYP ir EUR keitimo kursas išliko artimas centriniam kursui. Vyriausybės obligacijų pelningumas 2005 m. sumažėjo, o 2006 m. pradžioje nukrito žemiau 4 %. Skirtumas, palyginti su pelningumu euro zonoje, sumažėjo iki mažiau negu 100 bazinių punktų. Kipras siekia tapti euro zonos nare 2008 m. sausio 1 d. 6. Pagal šios atnaujintos programos skaičiavimus, galutinis 2005 m. deficitas yra 2½ % BVP, palyginti su 2¾ % BVP pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę ir kiek mažesniu negu 3 % ankstesnėje atnaujintoje programoje. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, išlaidos palūkanoms apytiksliai ½ % BVP mažesnės negu tikėtasi. 7. Atsižvelgiant į planus 2005 m. deficitą sumažinti iki mažesnės negu 3 % BVP ribos, atnaujinta programa siekiama toliau konsoliduoti valstybės finansus iki 2009 m. – tada deficitas turėtų pasiekti ½ % BVP, o bendroji skola – 53½ % BVP. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, 2005 m. siekęs ¾ % BVP, palaipsniui didės iki 1¾ % BVP 2009 m. Deficito mažėjimas atspindi apytiksliai 4 % BVP mažinamą išlaidų santykį – t. y. jį nevisiškai kompensuoja pajamų santykio sumažėjimas (2 %). Patikslinimas grindžiamas einamųjų pirminių išlaidų struktūriniu sumažinimu, išlaidų palūkanoms sutaupymu bei struktūrinių ir vienkartinių priemonių deriniu pajamų pusėje. 2006–2008 m. patikslinimas, palyginti su ankstesne programa, bus laipsniškesnis – šiek tiek mažesnio BVP augimo atspindys. 8. Pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus remiantis programa ir taikant bendrai sutartą metodiką, struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą patikslintas valdžios sektoriaus deficitas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) turėtų sumažėti nuo apytiksliai 3 % BVP 2005 m. iki apytiksliai ½ % 2009 m., t. y. vidutiniškai daugiau negu po 0,5 procentinio punkto BVP per metus, palaipsniui mažėjant gamybos apimties atotrūkiui. Tai, kad 2007 m. struktūrinis balansas nepagerės, parodo numatomą Kipro grynosios pozicijos prastėjimą ES biudžeto atžvilgiu, nes 2006 m. nutrūks su įstojimu į ES siejamos laikinosios kompensuojamosios dotacijos. Atnaujintoje programoje aiškiai nurodomas vidutinės trukmės tikslas – ½ % BVP struktūrinis deficitas, ir uždaviniai jį pasiekti 2009 m. Kadangi šį vidutinės trukmės tikslą pasiekti sunkiau nei mažiausią vertę (nustatytą deficitui esant maždaug 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 9. Biudžeto projekcijų rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į tai, kad turizmas yra Kipro ryški specializacija, makroekonominio scenarijaus rizika daugiausiai siejama su geopolitiniais pokyčiais regione. Be to, makroekonominė 2008–2009 m. prognozė šiek kiek optimistiškesnė, o mokesčių projekcijos gana palankios. Tačiau iki šiol Kipro vyriausybė pasiekdavo daugiau negu numatyti biudžeto tikslai ir atnaujintoje programoje dar kartą pakartoja savo įsipareigojimą prireikus priimti papildomų priemonių, kad planuojamas patikslinimas būtų įvykdytas. 10. Atsižvelgiant į apskaičiuotus 2005 m. rezultatus ir biudžeto tikslų rizikos pusiausvyrą, atrodo, kad taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį bus ištaisytas iki 2005 m. Taip pat panašu, kad nuo 2008 m. priemonių užteks, jog būtų nustatyta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams, ir būtų užtikrinta, jog programos vidutinės trukmės tikslas (-½ % BVP) bus beveik pasiektas 2009 m. Patikslinimo tempas siekiant programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. 11. Apskaičiuota, kad valstybės skola 2005 m. buvo 70½ % BVP, t. y. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Atnaujintoje programoje prognozuojama, kad skolos santykis palaipsniui mažės – iki 53½ % 2009 m. dėl didėjančių pirminių balansų, didelio nominaliojo BVP augimo, o nuo 2006 m. – dėl skolą mažinančio atsargų ir srautų patikslinimo (amortizacijos padengimo fondų panaikinimo). Šių pokyčių rizika atrodo iš esmės subalansuota. Panašu, kad skolos santykis pakankamai mažėja. 12. Atrodo, kad Kipre susidaro rimta valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Ilgalaikio tvarumo rizika bus sumažinta, vidutinės trukmės laikotarpiu tiksliai įgyvendinant numatytą valstybės finansų konsolidavimą ir, kaip pripažįstama programoje, siekiant apriboti numatomą didelį išlaidų pensijoms padidėjimą iki 2050 m. ir sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, reikės esminių pensijų reformos priemonių. 13. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, Kipras eina reikiama linkme, siekdamas ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino, ir imasi būtinųjų priemonių, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas, tuo tarpu skolos santykis nuo 2005 m. mažėja. Programoje taip pat numatomas mažėjantis išorinis disbalansas. 14. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. lapkričio 11 d. pateiktoje Kipro nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelį poveikį valstybės finansams turintys uždaviniai: i) mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių rėmimas ir IRT sklaida; ii) pagrindinės infrastruktūros pagerinimas; iii) žmogiškojo kapitalo plėtotės stiprinimas ir iv) socialinė sanglauda. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės suderintos su nacionalinėje reformų programoje numatytais prioritetais. Visų pirma atnaujintoje programoje pabrėžiamos priemonės, skirtos stebėti ir geriau kontroliuoti valstybės išlaidas. Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, 2005 m. deficitą sumažinus iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, reikėtų pritarti programos laikotarpiu numatytam struktūriniam patikslinimui. Atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktas rekomendacijas, Kipras turėtų: (i) tvirtai įgyvendinti atnaujintoje konvergencijos programoje numatytas priemones, siekiant nuolatinėmis biudžeto konsolidavimo priemonėmis užtikrinti, kad, ištaisius perviršinį deficitą, vidutinės trukmės tikslas bus išlaikytas; (ii) kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir įgyvendinti kitas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas, siekiant padidinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 15. 2006 m. kovo 14 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Kipro konvergencijos programą, apimančią 2005–200 9 m. 16. Dėl smarkaus našumo ir užimtumo augimo Kipro realusis BVP praėjusį dešimtmetį augo bene daugiausiai ES (3½ %). Grynasis skolinimasis, palyginti su likusiu pasauliu (išorinis deficitas), didėjo (4,8 % BVP 2004 m.) dėl kai kurių pagrindinių Kipro eksporto sektorių sumažėjusio konkurencingumo ir padidėjusios konkurencijos. Tai didžia dalimi atsispindi valstybinio sektoriaus skolinimosi poreikiuose, dėl kurių 2004 m. deficitas buvo 4,1% BVP. SVKI infliacija išliko mažesnė negu 3 % beveik visą dešimtmetį. 17. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Kipre yra perviršinis deficitas. Atsižvelgiant į tos pačios dienos Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikėjo ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2008 m., Taryba paragino Kiprą aktyviai įgyvendinti numatytas priemones, kad iki 2005 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP vertės, užtikrinti, kad skolos santykis iki tų metų pradėtų mažėti, ir toliau tęsti pensijų ir sveikatos priežiūros reformas. 18. Pagal šios atnaujintos programos skaičiavimus, galutinis 2005 m. deficitas yra 2½ % BVP, palyginti su 2¾ % BVP pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę ir kiek mažesniu negu 3 % ankstesnėje atnaujintoje programoje. Palyginti su atnaujinta programa, išlaidos palūkanoms ½ % BVP mažesnės negu tikėtasi. 19. Naujojoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[6]. Atsižvelgiant į valdžios institucijų pageidavimą įtraukti antrąją gruodžio savaitę paskelbtas biudžeto priemones, atnaujinta programa buvo pateikta dviem savaitėmis vėliau negu elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. galutinis terminas. 20. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad 2005–2009 m. realusis BVP augs kiek daugiau negu 4 %. Pagal šiuo metu turimą informaciją, šis scenarijus grindžiamas iš esmės patikimomis augimo prielaidomis iki 2007 m. ir šiek tiek palankiomis 2008 ir 2009 m. Todėl pagal gamybos apimties atotrūkį apskaičiuotos ciklo sąlygos gali būti geresnės negu numatyta programos projekcijose. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realios. 21. Atsižvelgiant į planus 2005 m. deficitą sumažinti iki mažesnės negu 3 % BVP ribos, atnaujinta programa siekiama toliau konsoliduoti valstybės finansus iki 2009 m. – tada deficitas turėtų pasiekti ½ % BVP. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, 2005 m. pasiekęs ¾ % BVP, palaipsniui didės iki 1¾ % BVP 2009 m. Deficito mažėjimas atspindi išlaidų santykio sumažėjimą apytiksliai 4 % BVP – t. y. jį nevisiškai kompensuoja pajamų santykio sumažėjimas (2 %). Patikslinimas grindžiamas einamųjų pirminių išlaidų struktūriniu sumažinimu, išlaidų palūkanoms sutaupymu bei struktūrinių ir vienkartinių priemonių deriniu pajamų pusėje. 2006–2008 m. patikslinimas, palyginti su ankstesne programa, bus laipsniškesnis – šiek tiek mažesnio BVP augimo atspindys. 22. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai daugiau negu ½ % BVP per metus, nuo 3% BVP deficito 2005 m. iki apytiksliai ½ % 2009 m. Tai, kad 2007 m. struktūrinis balansas nepagerės, parodo numatomą Kipro grynosios pozicijos prastėjimą ES biudžeto atžvilgiu, nes 2006 m. nutrūks su įstojimu į ES siejamos laikinosios kompensuojamosios dotacijos. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – ½ % BVP struktūrinis deficitas, ir uždaviniai jį pasiekti 2009 m. Kadangi šį vidutinės trukmės tikslą pasiekti sunkiau nei mažiausią vertę (nustatytą deficitui esant maždaug 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 23. Biudžeto projekcijų rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Atsižvelgiant į tai, kad turizmas yra Kipro ryški specializacija, makroekonominio scenarijaus rizika daugiausiai siejama su geopolitiniais pokyčiais regione. Be to, makroekonominė 2008–2009 m. prognozė kiek optimistiškesnė, o mokesčių projekcijos gana palankios. Tačiau iki šiol Kipro vyriausybė pasiekdavo daugiau negu numatyti biudžeto tikslai ir atnaujintoje programoje dar kartą pakartoja savo įsipareigojimą prireikus priimti papildomų priemonių, kad planuojamas patikslinimas būtų įvykdytas. 24. Atsižvelgiant į apskaičiuotus 2005 m. rezultatus ir biudžeto tikslų rizikos pusiausvyrą, atrodo, kad taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2005 m. Taip pat panašu, kad jų užteks, jog nuo 2008 m. būtų nustatyta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams. Be to, jų turėtų užtekti, kad, kaip numatyta programoje, 2009 m. vidutinės trukmės tikslas būtų beveik pasiektas. Kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir tas patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. 25. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. buvo 70,5% BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad 2009 m. skolos santykis sumažės iki 53½ %. Numatyta skolos santykio pokyčio rizika iš esmės atrodo subalansuota. Rizikos vertinimo požiūriu, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie pamatinės vertės. 26. Atrodo, kad Kipre susidaro rimta valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Ilgalaikio tvarumo rizika bus sumažinta, vidutinės trukmės laikotarpiu tiksliai įgyvendinant numatytą valstybės finansų konsolidavimą ir, kaip pripažįstama programoje, siekiant apriboti numatomą didelį išlaidų pensijoms padidėjimą iki 2050 m. ir sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, reikės esminių pensijų reformos priemonių. 27. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. integruotas gaires. Visų pirma, Kipras eina reikiama linkme, siekdamas ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino, ir imasi būtinųjų priemonių, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas, tuo tarpu skolos santykis nuo 2005 m. mažėja. 28. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. lapkričio 11 d. pateiktoje Kipro nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelį poveikį valstybės finansams turintys uždaviniai: i) mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių rėmimas ir IRT sklaida; ii) pagrindinės infrastruktūros pagerinimas; iii) žmogiškojo kapitalo plėtotės stiprinimas ir iv) socialinė sanglauda. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės suderintos su Nacionalinėje reformų programoje numatytais prioritetais. Visų pirma atnaujintoje programoje pabrėžiamos priemonės, skirtos stebėti ir geriau kontroliuoti valstybės išlaidas. Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, 2005 m. deficitą sumažinus iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, reikėtų pritarti programos laikotarpiu numatytam struktūriniam patikslinimui. Atsižvelgdamas į Tarybos pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktas rekomendacijas, Kipras turėtų: - (i) tvirtai įgyvendinti atnaujintoje konvergencijos programoje numatytas priemones, siekiant nuolatinėmis biudžeto konsolidavimo priemonėmis užtikrinti, kad, ištaisius perviršinį deficitą, vidutinės trukmės tikslas bus išlaikytas; - (ii) kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir įgyvendinti kitas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas, siekiant padidinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2005 m. gruodžio mėn.1 KP | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | 2005 m. lapkričio mėn.5 KOM | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn.1 KP | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn.1 KP | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn.3 KP | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | 2005 m. lapkričio mėn.4 KOM | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (vienkartinės pajamos: 1,0 % BVP 2004 m., 0,9 % BVP 2005 m. ir 0,3 % 2006–2008 m.). 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (1,0 % BVP 2004 m. ir 0,6 % BVP 2005 m.) 5 Remiantis numatomu 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % ir 3,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. 6 2006 m. deficito projekcijos grindžiamos nesikeičiančios politikos scenarijumi, nes 2006 m. biudžeto projekto dar nebuvo, kai buvo parengta Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė, o tai iš dalies paaiškina didesnes 2007 m. deficito projekcijas. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005.7.7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė dėl „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimo bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairių“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [4] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma elgesio kodekse nurodomų neprivalomų duomenų. [5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005.7.7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma elgesio kodekse nurodomų neprivalomų duomenų. Nepateikiami neprivalomi darbo rinkos pokyčių (visų pirma užimtumas (darbo valandomis) ir darbo našumas (darbo valandomis)) ir įtaką potencialaus BVP augimui darančių veiksnių duomenys.