AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.Pasiūlymo aplinkybės

Šis sprendimas yra priimamas dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant skirti 104 166 951 EUR vertės pagalbą Graikijai, Prancūzijai, Portugalijai ir Ispanijai dėl 2017 m. šiose šalyse įvykusių nelaimių. Sprendimas dėl lėšų mobilizavimo pateikiamas kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektu (TBP), kuriame siūloma į 2018 m. bendrąjį biudžetą įtraukti reikiamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų (atskaičius jau išmokėtą 6 520 846 EUR dydžio avansą).

2.Informacija ir sąlygos

2.1Graikija. Žemės drebėjimai Lesbo saloje

2017 m. birželio 12 d. Šiaurės Egėjo regione esančią Lesbo salą sukrėtė žemės drebėjimas, kurio stiprumas siekė 6,3 balo pagal Richterio skalę. Dėl daugybės pakartotinių požeminių smūgių nukentėjo privatūs būstai, įmonės ir vietos infrastruktūra.

(1)Paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Graikija pateikė 2017 m. rugsėjo 1 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po to, kai pirmą kartą patirta žala.

(2)Kilusi nelaimė yra gaivalinė.

(3)Bendrą tiesioginę žalą Graikijos valdžios institucijos vertina 54,4 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis regioninės gaivalinės nelaimės kriterijumi, nustatytu 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – reglamentas), 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje sąvoka „regioninė gaivalinė nelaimė“ reiškia bet kokią gaivalinę nelaimę, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Lesbo salai padaryta žala sudaro 2,14 % susijusio Šiaurės Egėjo NUTS 2 lygio regiono BVP, taigi, viršija reglamente nustatytą ribą, lygią 1,5 % regiono BVP.

(4)Savo paraiškoje Graikija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2017 m. spalio 24 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2017) 7203 skirti 135 912 EUR sumą (t. y. 10 % avanso nuo numatomo Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinio įnašo) ir 2017 m. lapkričio 9 d. ją visą išmokėjo Graikijai.

(5)Savo paraiškoje Graikijos valdžios institucijos išsamiai apibūdino po žemės drebėjimo susidariusią padėtį ir pastangas padėti nukentėjusiems gyventojams. Graikija pranešė, kad nuo žemės drebėjimo Lesbo saloje nukentėjo dvylika kaimų. Buvo sugriauta daugiau kaip pusė Vrisos kaimo, o 850 jo gyventojų dėl intensyvių požeminių smūgių buvo evakuoti ilgam laikotarpiui. Buvo nustatyta, kad 776 namams būtinas remontas, o 200 namų reikia atstatyti. Be to, nukentėjusioje zonoje tebėra uždarytos mokyklos, įgriuvo Šv. Panteleimono bažnyčios Plomaryje kupolas, Agios Isidoro kaime nuošliaužos užtvėrė pagrindinį kelią, jungiantį Mitilėnę ir Plomarį, taip pat kelią į Melintą. Didelė žala padaryta ir istorinėms vietovėms, be kita ko, Atėnų nacionalinio I. Kapodistrijo universiteto Gamtos istorijos muziejui Vrisoje. Nežymiai nukentėjo Chijo miestas ir Kampo kaimas.

(6)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 12,7 mln. EUR.

(7)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

(8)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas pereinamojo laikotarpio regionų kategorijai. Graikijos valdžios institucijos paraiškoje nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas ir skirti lėšų atstatymo priemonėms.

(9)Graikija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

(10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

(11)Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė nusprendė sukurti gaivalinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo sistemą, kurios paskirtis – vykdyti žinomų pavojų mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą. Graikijos antiseisminės civilinės saugos sistema grindžiama politika, kuri daugiausia orientuota į pažeidžiamumo mažinimą užkertant kelią rizikai (ir žalai) bei ją mažinant, taip pat į avarijų likvidavimą ir nelaimių pasekmių šalinimą.

2.2Prancūzija. Uraganai Irma ir Marija Sen Martene ir Gvadelupoje

2017 m. rugsėjo 5–6 d. Karibų regione šiaurės vakarų kryptimi praūžė precedento neturinčio smarkumo 5 kategorijos uraganas Irma, pražudęs ir sužalojęs daugybę žmonių bei nuniokojęs viską, kas pasitaikė pakeliui. Per Sen Marteno (Sint Marteno) salą uragano Irmos centras nuslinko vidutiniškai 290–295 km/h greičiu ir suniokojo daugiau kaip 90 % salos. Vos po dviejų savaičių, rugsėjo 18–19 d., Karibų regione praūžė dar vienas 5 kategorijos uraganas (Marija), susiformavęs dėl tų pačių meteorologinių ir klimato sąlygų, kaip uraganas Irma. Uraganas Marija dar kartą smarkiai nuniokojo Sen Marteną (Sint Marteną), Gvadelupą ir kai kurias Martinikos dalis.