2022 m. pirmąjį pusmetį Komisija įvykdė keturis papildomus žaliųjų obligacijų sandorius. 2022 m. balandžio ir birželio mėn. buvo išleistos antroji ir trečioji žaliųjų obligacijų partijos, pritraukusios atitinkamai 6 mlrd. EUR 20 metų termino atveju ir 5 mlrd. EUR 25 metų termino atveju. Pirmojo sandorio pasirašymo suma buvo viršyta daugiau nei 13 kartų ir tai buvo didžiausia iki šiol 2022 m. išleista žalioji obligacija. Be to, 2022 m. sausio ir balandžio mėn. buvo du kartus panaudota pirmoji 15 metų termino žalioji obligacija, todėl jos dydis padidėjo iki 17 mlrd. EUR.

Dėl šios padėties rinkoje ES galėjo ir toliau sklandžiai finansuoti valstybių narių ekonomikos gaivinimo planus, laiku išmokėdama surinktas lėšas. Dėl šių finansavimo operacijų Komisija galėjo visas išmokas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę valstybėms narėms ir biudžetui išmokėti iš karto, kai tik sukako mokėjimo terminas. Nuo priemonės „NextGenerationEU“ įgyvendinimo pradžios 2021 m. vasarą iki 2022 m. birželio 30 d. Komisija valstybėms narėms išmokėjo 100,4 mlrd. EUR pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę: 67,0 mlrd. EUR – dotacijų forma, 33,4 mlrd. EUR – paskolų forma. Be to, į ES biudžetą perkelta daugiau kaip 15,5 mlrd. EUR, taip prisidedant prie priemonės „NextGenerationEU“ lėšomis finansuojamų programų, kaip antai programos „Europos horizontas“, „InvestEU“ fondo, iniciatyvos „ReactEU“, Sąjungos civilinės saugos mechanizmo („RescEU“), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Teisingos pertvarkos fondo.

Priemonės „NextGenerationEU“ žaliųjų obligacijų emisijos sėkmė rodo būdingą obligacijų, tvirtai ir akivaizdžiai susietų su klimato srities pertvarka, patrauklumą. Komisija apskaičiavo, kad vykdydama šių obligacijų emisiją ji sukaupė žaliąją priemoką, t. y. žaliosios obligacijos ir įprastos obligacijos kainų skirtumą, lygų maždaug 2 baziniams šių emisijų punktams, kurių prekybos vertė vėliau siekė 4 bazinius punktus. Šie skaičiai atitinka tuos, kurie buvo plačiau pastebimi visoje rinkoje (Klimato srities obligacijų iniciatyva).

2022 m. kovo mėn. ES taip pat pristatė savo priemonės „NextGenerationEU“ žaliųjų obligacijų rodiklių suvestinę. Rodiklių suvestinė užtikrina neprilygstamą skaidrumą, kad investuotojai galėtų matyti, kaip investuojamos finansavimo lėšos, pritrauktos naudojant priemonės „NextGenerationEU“ žaliąsias obligacijas. Rodiklių suvestinėje realiuoju laiku pateikiama priemonių ir susijusių išlaidų, kurios finansuojamos naudojant žaliąsias obligacijas, apžvalga. Šie duomenys dar labiau įtikina investuotojus, kad Komisija išleidžia žaliąsias obligacijas laikydamasi aukščiausių standartų ir geriausios rinkos patirties. Remdamasi šia rodiklių suvestine, maždaug 2022 m. pabaigoje Komisija paskelbs metinę asignavimų ataskaitą, kad pateiktų daugiau duomenų apie aplinkybes ir papildomos informacijos.

Priemonės „NextGenerationEU“ žaliosioms obligacijoms būdingas patrauklumas, kurį patvirtina didelis investuotojų susidomėjimas bei didelis pajamų panaudojimo skaidrumas, yra tvirtas pagrindas, kurį naudojant galima sukurti didžiausią pasaulyje žaliųjų obligacijų platinimo kanalą. Todėl priemonės „NextGenerationEU“ žaliųjų obligacijų programa – tai unikali galimybė sukurti itin likvidžių žaliųjų obligacijų kreivę.

1 pav. Priemonės „NextGenerationEU“ žaliųjų obligacijų rodiklių suvestinės ekrano kopija

5.Emisijų perspektyva

Birželio 24 d. Komisija paskelbė savo finansavimo planą likusiais 2022 m. Priemonei „NextGenerationEU“ finansuoti Komisija ketina išleisti 50 mlrd. EUR ES obligacijų ir jas papildyti trumpalaikių ES vekselių emisija.

Obligacijų emisijos tikslas – patikimas ir konservatyvus įvertinimas, grindžiamas naujausiomis prognozėmis dėl numatomų priemonės „NextGenerationEU“ išmokų 2022 m. antroje pusėje. Numatytos sumos apima suplanuotas išmokas pagal neseniai patvirtintus nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus. Kadangi faktinės išmokos bus grindžiamos reguliariai atnaujinama informacija apie „NextGenerationEU“ ekonomikos gaivinimo priemonės įgyvendinimą, jos gali skirtis nuo prognozių tikslaus laiko ir sumų atžvilgiu. Tačiau bet kokie nukrypimai neturėtų turėti reikšmingos įtakos finansavimo plane nustatytam tikslui ir, remiantis ligšioline priemonės „NextGenerationEU“ patirtimi, greičiausiai gali lemti tai, kad bus pakeistas išmokų mokėjimo laikas. Mažai tikėtinu atveju, jeigu išmokos labai nukrypsta nuo prognozių, Komisija gali pakeisti obligacijų emisijos tikslą.

Nors finansavimo plane pagrindinis dėmesys skiriamas priemonės „NextGenerationEU“ išmokų finansavimui, Komisija taip pat nurodė išmokas, kurias ji numato siūlyti pagal kitas programas, ypač pagal priemonę SURE ir makrofinansinės pagalbos (MFP) trečiosioms šalims programą. Tai daroma siekiant suteikti investuotojams galimybę išsamiai matyti sumas, kurias ES, remdamasi šiuo metu galiojančiais politikos įsipareigojimais ir lūkesčiais, gali pateikti rinkai. Todėl 2022 m. antrojo pusmečio priemonės „NextGenerationEU“ finansavimo planas bus įgyvendintas kartu su sandoriais, pagal kuriuos numatoma pritraukti MFP paskolas Ukrainai, sieksiančias iki 9 mlrd. EUR, ir paskolas pagal priemonę SURE, sieksiančias iki 6,6 mlrd. EUR. Šie sandoriai bus organizuojami kartu su priemonės „NextGenerationEU“ skolos vertybinių popierių emisija ir ji bus vykdoma taikant integruotą emisijų programą, grindžiamą kas mėnesį reguliariai pasikartojančiu sindikuotų sandorių ir aukcionų ciklu. Be to, retkarčiais gali būti naudojamos privačios investicijos, skirtos mažesnėms makrofinansinės pagalbos paskoloms kaimyninėms šalims finansuoti.

6.Išvada

Sėkmingai pradėjus 2021 m., pastaruosius šešis mėnesius tapo aišku, kad Komisija sugeba vykdyti savo finansavimo operacijas vis sudėtingesnėmis rinkos sąlygomis. Nepertraukiamas investuotojų dėmesys priemonės „NextGenerationEU“ obligacijoms rodo, kad ES šiuo metu yra pripažinta ir patikima didelio masto emitentė euro zonos skolos kapitalo rinkose. Diversifikuota finansavimo strategija, apimanti valstybės emitentų naudojamus metodus (sindikatus ir aukcionus) ir finansavimo priemones (obligacijas ir vekselius), padėjo įveikti nepastovias rinkos aplinkybes. Taip Komisija gali ir toliau remti valstybes nares, gaivinančias savo ekonomiką po COVID-19 pandemijos, ir didinti jų atsparumą būsimiems iššūkiams.

Priemonės „NextGenerationEU“ obligacijoms poveikį padarė reikšmingas palūkanų normų padidėjimas šiuo laikotarpiu, kurį taip pat patyrė valstybiniai, viršvalstybiniai ir kiti obligacijų emitentai visame pasaulyje. Vidutinės finansavimo išlaidos yra daugiau nei vienu procentiniu punktu didesnės nei pastaruosius šešis mėnesius. Tačiau priemonės „NextGenerationEU“ obligacijų kaina ir toliau išlieka palyginti gera, o tai atspindi ES būdingą kredito kokybę ir aiškų ES, kaip į vertę orientuotos, socialiai atsakingos ir aplinką tausojančius emitentės, pripažinimą.

Pirmuosius šešis 2022 m. mėnesius taip pat daugiau nei dvigubai padidėjo priemonės „NextGenerationEU“ žaliųjų obligacijų emisija ir buvo pradėta naudoti žaliųjų obligacijų rodiklių suvestinę, kurioje galima realiuoju laiku stebėti, kaip valstybės narės naudoja žaliosiomis obligacijomis pritrauktas lėšas.

2022 m. antrojo pusmečio finansavimo plane išsamiai ir tiksliai nurodyti Komisijos finansavimo ketinimai likusiais metais, grindžiami jos dabartiniais politikos įsipareigojimais. Jame aiškiai nurodyta, kaip Komisija ir toliau telks finansavimą ES ekonomikos gaivinimui, socialiniam atsigavimui bei su klimato kaita susijusiai pertvarkai ES ir jos valstybėms narėms palankiausiomis sąlygomis.