ŽODYNĖLIS

Biudžeto GD : Biudžeto generalinis direktoratas

Darbuotojų pajamų rėmimas : Išlaidos grynaisiais, kuriomis kompensuojama bedarbystė. Tai yra išeitinės pašalpos iš viešųjų lėšų ir pensijos naudos gavėjams, kol jie sulauks "standartinio" pensinio amžiaus, jei šios išmokos mokamos, kadangi jie nebedirba arba dėl darbo rinkos politikos. Žr. EBPO socialinių išlaidų duomenų bazės aiškinamąjį vadovą, EBPO, 2007 m.

EBPO : Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. EBPO šiuo metu priklauso 21 ES valstybė narė.

EGF : Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas

ES pridėtinė vertė : ES pridėtinė vertė yra vertė, kuria ES veiksmu prisidedama prie vertės, kurią valstybė narė būtų sukūrusi pati.

ESF : Europos socialinis fondas

Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD : Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas

SANTRAUKA

I. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) įsteigtas 2006 m., siekiant parodyti ES solidarumą su darbuotojais, nukentėjusiais dėl masinių atleidimų. EGF turėtų palengvinti šių darbuotojų reintegraciją į darbo rinką, tam tikrą laiką teikiant finansinius įnašus ir individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų koordinuotus paketus. Šiuos paketus sudaro aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pavyzdžiui, mokymas, savarankiško užimtumo rėmimas, konsultuojamasis ugdymas ir remiamas įdarbinimas. Juos taip pat dažnai sudaro pajamų rėmimas ir kitos darbuotojams skiriamos išmokos.

II. Europos socialinis fondas (ESF) taip pat remia atleistus darbuotojus, daugiausia per mokymosi visą gyvenimą programas. Tačiau, jei ESF tikslas yra spręsti ilgalaikius struktūrinio nesubalansuotumo klausimus, EGF buvo sukurtas spręsti trumpalaikius ir su ad hoc kritinėmis situacijomis susijusius klausimus.

III. Iki 2012 m. gruodžio 31 d. EGF paramos paketą sudarė 627 milijonai eurų 89 patvirtintoms valstybių narių paraiškoms. EGF priemones bendrai finansuoja 50 % ar 65 %. Likusią dalį moka atitinkama valstybė narė.

IV. Audito Rūmai padarė išvadą, kad:

a) beveik visiems darbuotojams, kurie buvo tinkami gauti EGF paramą, buvo pasiūlytos individualiems poreikiams pritaikytos ir gerai koordinuotos priemonės;

b) visos EGF priemonės gali būti tinkamos ir ESF veiksmams. Kai kurios valstybės narės pirmenybę teikė ESF, o ne EGF lėšų panaudojimui;

c) nebuvo nustatyti kiekybiniai reintegracijos tikslai. Be to, turimi duomenys nėra tinkami įvertinti priemonių efektyvumą į darbo rinką reintegruojant atleistus darbuotojus;

d) EGF sukūrė ES pridėtinę vertę, bendrai finansuodamas atleistiems darbuotojams skirtas paslaugas ar išmokas, kurios paprastai nėra skiriamos pagal valstybių narių bedarbio pašalpų sistemas;

e) tačiau visais audito metu tikrintais atvejais Audito Rūmai nustatė priemonių, skirtų remti darbuotojų pajamas, kurias bet kuriuo atveju būtų finansavusios valstybės narės. Šešiolika iš 19 valstybių narių, kurios gavo EGF paramą, į savo paketus įtraukė pajamų rėmimo priemones. Bendrai pajamų rėmimo priemonės sudarė 33 % su visais EGF atvejais susijusių apmokėtų išlaidų;

f) EGF tvirtinimo procedūra, kuriai būtina ad hoc biudžeto procedūra, užtrunka labai ilgai. Tai turi neigiamos įtakos, siekiant parodyti ES solidarumą su tiksliniais atleistais darbuotojais.

V. Audito Rūmai rekomenduoja, kad:

a) valstybės narės ir Komisija imtųsi būtinų veiksmų, kad būtų užtikrintas aktualių ir patikimų duomenų prieinamumas, siekiant vykdyti tikslų siekimo stebėjimą ir palyginti su įvairiomis priemonėmis susijusius rezultatus;

b) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija apsvarstytų galimybę taikyti tik tas ES finansavimo priemones, kuriomis galėtų būti sukurta ES pridėtinė vertė, kad nebūtų finansuojamos vien tik esamos nacionalinės darbuotojų pajamų rėmimo schemos;

c) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija kaip alternatyvą dabartinei EGF schemai apsvarstytų galimybę pritaikyti ESF pagrindą ir iš jo skiriamų lėšų paskirstymą, siekiant skubiau paremti dėl masinių atleidimų nukentėjusius darbuotojus.

ĮVADAS

1. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) buvo įsteigtas 2006 m., siekiant parodyti ES solidarumą su darbuotojais, nukentėjusiais dėl masinių atleidimų. EGF turėtų palengvinti šių darbuotojų reintegraciją į darbo rinką, tam tikrą laiką teikiant finansinius įnašus ir individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų koordinuotus paketus [1]. Šiuos paketus sudaro aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pavyzdžiui, mokymas, savarankiško užimtumo rėmimas, konsultuojamasis ugdymas ir remiamas įdarbinimas. Juos taip pat dažnai sudaro pajamų rėmimas ir kitos darbuotojams skiriamos išmokos.

2. EGF nėra daugiametės finansinės programos dalis. Todėl kiekvieną valstybės narės pateiktą paraišką dėl EGF paramos turi nuodugniai įvertinti Komisija ir ją turi patvirtinti ES biudžeto valdymo institucija (Taryba ir Europos Parlamentas). Komisija EGF valdymą dalijasi su valstybėmis narėmis.

3. Atleisti darbuotojai taip pat gali pasinaudoti Europos socialinio fondo parama, daugiausia per mokymosi visą gyvenimą programas. Tačiau, jei ESF tikslas yra spręsti ilgalaikius struktūrinio nesubalansuotumo klausimus, EGF buvo sukurtas spręsti trumpalaikius ir su ad hoc kritinėmis situacijomis susijusius klausimus.

4. EGF remia atleistus darbuotojus dėl globalizacijos įvykusių esminių struktūrinių pasaulio prekybos pokyčių (500 ar daugiau [2] atleidimų vienoje ar keliose ES įmonėse), kai šie atleidimai labai neigiamai atsiliepia regionų ir vietos ekonomikai ("pramonės šakos kriterijus"). Todėl paraiškas teikiančios valstybės narės turi įrodyti, kad atleidimai yra susiję su svarbiu importo į ES padidėjimu, sparčiu ES rinkos dalies atitinkamame sektoriuje smukimu arba veiklos perkėlimu į trečiąsias šalis.

5. Nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. išimtinai EGF lėšos taip pat buvo skiriamos darbuotojams, kurių atleidimas tiesiogiai susijęs su pasauline finansų ir ekonomikos krize ("krizės kriterijus") [3].

6. Pavyzdžiui, kai dėl krizės poveikio buvo suniokota Danijos laivų statybos pramonė, kaip pasekmė buvo atleisti darbuotojai. Šioje valstybėje narėje EGF rėmė iš paskutinės Danijos laivų statyklos atleistus darbuotojus (žr. 1 nuotrauką). Kitas pavyzdys – Vokietijos automobilių atsarginių dalių pramonė, kuri ypatingai nukentėjo Žemutinės Saksonijos ir Šiaurės Reino-Vestfalijos regionuose (žr. 2 nuotrauką).

7. Nuo 2007 m. kovo 9 d. (pirmosios paraiškos data) iki 2012 m. gruodžio 31 d. bendra EGF patvirtinta suma sudarė 627 milijonus eurų (379 milijonus eurų iš ES biudžeto ir 247 milijonus eurų iš valstybių narių biudžeto) 89 patvirtintoms paraiškoms [4], kai 2007–2013 m. laikotarpiu maksimali kasmet iš biudžeto skiriama suma negalėjo viršyti 500 milijonų eurų. EGF priemones bendrai finansuoja 50 % ar 65 % [5]. Likusią dalį skiria atitinkama valstybė narė.

8. Šiuo metu planuojama, kad EGF veiks iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau Komisija pasiūlė pagal naują EGF reglamentą jo gyvavimą pratęsti iki 2020 m. gruodžio 31 d [6].

1 nuotrauka

+++++ TIFF +++++

© Lindø Industrial Park A/S.

2 nuotrauka

+++++ TIFF +++++

© Europos Audito Rūmai.

AUDITO APIMTIS IR METODAS

9. Bendras audito tikslas buvo įvertinti, ar teikiant EGF paramą buvo sukurta ES pridėtinė vertė, suteikiant galimybę atleistiems darbuotojams kuo greičiau sugrįžti į darbo rinką. Audito Rūmai visų pirma nagrinėjo šiuos klausimus:

a) ar visi nukentėję darbuotojai pasinaudojo individualiems poreikiams pritaikytomis EGF priemonėmis, ar EGF bendrai finansuojamos aktyvios darbo rinkos priemonės buvo koordinuojamos su kitomis panašiomis priemonėmis (pavyzdžiui, ESF ir valstybių narių priemonėmis)?

b) ar EGF buvo veiksmingas, atsižvelgiant į reintegraciją į darbo rinką?

c) ar pagal EGF priemonių pobūdį galima sukurti ES pridėtinę vertę?

d) ar EGF patvirtinimo procedūra įvykdyta laiku?

10. Keturiose valstybėse narėse, kuriose buvo pasinaudota EGF parama, aštuoni atvejai (po du Danijoje, Vokietijoje, Airijoje ir Lietuvoje) buvo audituoti vietoje.Jų suma sudarė 67 milijonus eurų iš 627 milijonų eurų (10,7 %) EGF paramos, skirtos iki 2012 m. gruodžio 31 d. Aštuonių atvejų imtis apėmė tik įgyvendintus atvejus ir atspindėjo įvairias ES ekonomikos apimtis, nukentėjusių ekonomikos sektorių įvairovę ir svarbius EGF intervencijos kriterijų skirtumus (žr. 1 lentelę).

1 LENTELĖ

Audituotų EGF atvejų apžvalga [1001]

Šaltinis: Europos Komisija.

Valstybė narė | Atvejo pavadinimas | Atvejo numeris | Sektorius | Kriterijus | Mokėjimo mėnuo |

Vokietija | "Nokia" | EGF/2009/002 | Telekomunikacijos | pramonės šakos | 2009 12 |

"Karmann" | EGF/2009/013 | Automobiliai | pramonės šakos | 2010 06 |

Danija | "Danfoss Group" | EGF/2009/015 | Mechanika | krizės | 2010 11 |

"Odense Steel Shipyard" (I) | EGF/2010/025 | Laivų statyba | krizės | 2011 08 |

Airija | "Dell" | EGF/2009/008 | Kompiuterių technika | krizės | 2010 03 |

SR "Technics" | EGF/2009/021 | Aeronautika | krizės | 2010 12 |

Lietuva | AB "Snaigė" | EGF/2009/010 | Buitiniai prietaisai | krizės | 2010 06 |

"Statyba" | EGF/2009/017 | Statyba | krizės | 2010 06 |

11. Auditas apėmė 2007 m. sausio 1 d.– 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpį. Jis buvo atliekamas vykdant interviu, nagrinėjant Komisijos ir keturių audito metu tikrintų valstybių narių institucijų turimus dokumentus ir analizuojant su reintegracijos lygiu susijusius duomenis. Audito valstybėse narėse metu taip pat buvo surengti aštuoni tikslinių grupių posėdžiai, kurių metu savo nuomone galėjo pasidalinti įvairios vietinės EGF suinteresuotosios šalys (akademikai, administracijos ir socialiniai partneriai) (žr. 3 nuotrauką).

12. Taip pat buvo atlikta Komisijos EGF laikotarpio vidurio vertinimo rezultatų analizė [7]. 2011 m. gruodžio mėn. laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita apėmė 15 pirmųjų aštuoniose valstybėse narėse EGF bendrai finansuotų atvejų [8]. Vienas jų ("Nokia", Vokietija) buvo įtrauktas į Audito Rūmų audito vietoje metu tikrintą imtį.

13. Audito Rūmai taip pat atliko apklausą ir valstybėms narėms (Bulgarijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Liuksemburgui, Vengrijai, Slovakijai ir Jungtinei Karalystei) nusiuntė klausimynus, kad nustatytų priežastis, dėl kurių šios šalys nepasinaudojo EGF parama.

3 nuotrauka

+++++ TIFF +++++

© Europos Audito Rūmai.

PASTABOS

BEVEIK VISIEMS DARBUOTOJAMS BUVO PASIŪLYTOS INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS PRITAIKYTOS IR GERAI KOORDINUOTOS PRIEMONĖS

14. Siekiant parodyti solidarumą visiems nuketėjusiems darbuotojams, individualizuotos priemonės turėtų būti pasiūlytos ne tik atleistiems darbuotojams pagrindinėje nukentėjusioje įmonėje, bet taip pat ir šios įmonės tiekėjų samdomiems darbuotojams.

15. Audito metu tikrintais atvejais beveik visi nukentėję darbuotojai galėjo pasinaudoti EGF priemonėmis. Nebuvo nustatyta potencialių naudos gavėjų tyčinio atmetimo pavyzdžių.

16. Tačiau "Karmann" ir "Dell" atveju Audito Rūmai nustatė, kad nežinomas atleistų darbuotojų, oficialiai samdytų nukentėjusios įmonės tiekėjų, skaičius nebuvo įtrauktas į EGF paramos priemonę [9]. Pagrindinė šio neįtraukimo priežastis buvo ta, kad valstybės narės turėjo sunkumų vertindamos, kurie tiekėjai buvo nukentėję.

PASLAUGOS BUVO PRITAIKYTOS INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS

17. Potencialiems naudos gavėjams siūlant paslaugas iš esmės buvo atsižvelgiama į jų poreikius, todėl buvo galima tikėtis rezultatų. Šį teigiamą aspektą, kuris jau buvo nurodytas laikotarpio vidurio vertinime, Audito Rūmai patvirtino atlikę aštuonių audituotų EGF atvejų vertinimą. Konkretūs individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų pavyzdžiai pateikti 1 langelyje.

18. Tačiau Airijoje paraiškose ne visuomet buvo susietos individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos ir tikrieji darbo rinkos poreikiai. Todėl šiame etape nebuvo nustatyta, ar siūlomos priemonės buvo geriausios remiant atleistų darbuotojų reintegraciją.

EGF PRIEMONĖS IŠ ESMĖS BUVO TINKAMAI KOORDINUOJAMOS SU NACIONALINĖMIS PRIEMONĖMIS IR ESF

19. Siekiant didžiausio EGF priemonių poveikio, EGF reglamente nustatyta, kad jos visuomet turėtų būti individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų koordinuoto paketo formos. Omenyje turimas koordinavimas su ankstesnėmis arba tuo pačiu metu taikomomis bendrai EGF finansuojamomis individualiems poreikiams pritaikytomis paslaugomis [10]. Valstybės narės taip pat turėtų koordinuoti jų intervencijas su struktūriniais fondais [11], visų pirma ESF.

20. Audito Rūmai nustatė, kad iš esmės valstybės narės veiksmingai koordinavo EGF priemones su ESF ir nacionalinėmis darbo rinkos priemonėmis. Esamos ESF priemonės paprastai buvo papildomos papildomomis EGF priemonėmis, konkrečiai skirtomis patenkinti darbuotojų poreikius.

21. Be to, aštuoniais audito metu tikrintais atvejais, Audito Rūmai nenustatė skirtingų priemonių sutapimo ar dvigubo asmenų finansavimo pavyzdžių.

1 LANGELIS

TRYS INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS PRITAIKYTŲ PASLAUGŲ PAKETŲ ATVEJAI AIRIJOJE IR DANIJOJE

"Dell" atveju Airijos institucijos suteikė vaiko priežiūros paramą ir nuotolinio mokymosi paslaugas. Miestų ir grafysčių verslo paramos agentūros rengė specialius kursus atleistiems "Dell" darbuotojams ("Pradėk savo verslą") ir padėjo atliekant administracines procedūras.

SR "Technics" atveju buvo parengti kai kurie specialūs kursai, pavyzdžiui, aeronautikos kursai su Airijos aviacijos institucija. Kai atitinkami kursai negalėjo būti rengiami konkrečiai atleistiems darbuotojams, buvo skirtos lėšos, kad jie galėtų dalyvauti atitinkamuose platesnei visuomenės daliai skirtuose kursuose (80 % tai buvo techniniai arba su aviacijos pramone susiję kursai). Pirmą kartą Airijoje Mokymo ir užimtumo institucija dirbo kartu su Gynybos departamentu bei Švietimo ir ugdymo departamentu, kad parengtų gamybinę praktiką civiliams.

Danijoje ("Odense Steel Shipyard" (I)) EGF palengvino aukštos kokybės mokymo priemonių įgyvendinimą. Šios priemonės buvo pritaikytos individualiems poreikiams, susijusios su ilgesniu laikotarpiu, jas įgyvendinus buvo galima gauti aukštesnę kvalifikaciją, nei tą, kuri buvo paprastai siūloma bedarbiams, ir buvo suteikta sektoriaus pertvarkymo galimybė. Anot auditorių surengtos tikslinės grupės kai kurių dalyvių, individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos gerokai viršijo nacionalinių individualiems poreikiams pritaikytų priemonių apimtį ir buvo laikomos vienintele galimybe, kadangi atleisti darbuotojai galėjo būti asmeninės reintegracijos projekto šeimininkais.

KAI KURIOS VALSTYBĖS NARĖS PIRMENYBĘ TEIKĖ ESF, O NE EGF

22. Nors ESF nėra skirtas spręsti nenumatytus įvykius, visos priemonės pagal EGF reglamentą taip pat gali būti taikomos ESF [12]. Tai, ar ESF gali bendrai teikti paramą darbuotojams masinio atleidimo dėl nenumatyto įvykio atvejais, iš esmės priklauso nuo nacionalinių tinkamumo taisyklių ir veiksmų programų turinio.

23. Audito Rūmams atlikus valstybių narių, kurios niekuomet nesinaudojo EGF intervencijomis, apklausą, buvo padarytos išvados, kad jos pirmenybę teikė ESF, o ne EGF dėl šių priežasčių:

a) didesnis ESF (iki 85 %), palyginti su EGF (iki 65 %) bendrojo finansavimo lygis skatina pasirinkti pirmąjį fondą. Tai nurodė šešios valstybės narės [13]. Tai Komisija jau buvo patvirtinusi 2010 m. [14];

b) ESF gali būti įgyvendintas greičiau nei EGF arba nacionalinės administracijos geriau žino ESF [15];

c) nėra EGF išankstinio finansavimo [16];

d) EGF paraiškų tvirtinimo procedūra yra lėta [17].

24. Labiau suvaržančios EGF sąlygos, visų pirma pramonės šakos kriterijus, yra kita priežastis, dėl kurios pirmenybė teikiama ESF, o ne EGF. Po masinio atleidimo kai kurioms valstybėms narėms gali atrodyti paprasčiau ESF lėšas nukreipti teikiant paramą atleistiems darbuotojams, o ne teikti EGF paramą. Pavyzdžiui, Didžiosios Britanijos institucijos niekuomet neprašė EGF paramos, nepaisant to, kad buvo nustatyta 18 atvejų, kai ši parama galėjo būti skirta [18].

NEGALI BŪTI TINKAMAI ĮVERTINTA EGF REMTŲ DARBUOTOJŲ REINTEGRACIJA Į DARBO RINKĄ

25. Vertinant kokio nors fondo efektyvumą, svarbu atlikti jo rezultatų ir poveikio stebėjimą ir įvertinimą bei šiuos rezultatus palyginti su kitomis panašius tikslus turinčiomis schemomis. Atsižvelgiant į EGF tikslus, pagrindinis jo efektyvumo rodiklis yra galimybė reintegruoti atleistus darbuotojus.

26. Audito Rūmai patikrino, kad visais aštuoniais audituotais atvejais buvo galima gauti informaciją apie reintegracijos lygius, apskaičiuotus procentine dalimi pagal reintegruotų darbuotojų ir nukentėjusių darbuotojų santykį. 2 lentelėje pateiktos šios procentinės dalys pagal skirtingus nustatytus laikotarpius.

2 LENTELĖ

REINTEGRACIJOS LYGIAI AŠTUONIAIS AUDITO METU TIKRINTAIS ATVEJAIS

Pastabos:

- Visi duomenys pagrįsti valstybių narių duomenimis. Reintegracijos duomenys nėra tikslūs.

- Reintegruoti dalyviai yra arba savarankiškai dirbantys, arba įdarbinti darbo rinkoje atitinkamu laikotarpiu.

- n.d. = nėra duomenų apie darbuotojų skaičių ar procentinę dalį.

Šaltinis: valstybės narės.

| "Nokia" | "Karmann" | "Danfoss " | Odense | "Dell" | SR "Technics" | AB "Snaigė" | "Statyba" |

DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT |

Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % | Skaičius | % |

Nukentėję darbuotojai, iš kurių: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

Dalyviai EGF priemonėse | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % |

Bendra dalyvių reintegracija: | | | | | | | | | | | | | | | | |

EGF pabaigoje | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | n.d. | n.d. | 162 | 35 % | 453 | 59 % |

3–12 mėnesių po EGF pabaigos | 627 | 48 % | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % |

12 mėnesių po EGF pabaigos | n.d. | n.d. | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | 191 | 42 % | 458 | 59 % |

27. Nors EGF priemonių įgyvendinimo pabaigoje buvo galima gauti reintegracijos duomenis, susijusius su visais darbdaviais, išskyrus SR "Technics" atvejį, duomenų dažnai nebuvo (n.d.) kitais 2 lentelėje nurodytais laikotarpiais. "Odense Steel Shipyard" (I) atveju dėl EGF priemonių terminų [19] nebuvo galima gauti duomenų apie nukentėjusių darbuotojų situaciją praėjus vieniems metams po projekto pabaigos. Išsamius duomenis buvo galima gauti tik Lietuvos atveju. Iš lentelės duomenų matyti, kad EGF lėšomis buvo šiek tiek prisidėta reintegruojant atleistus darbuotojus.

28. Pats sėkmingiausias pavyzdys yra "Statybos" atvejis Lietuvoje – 59 % visų atleistų darbuotojų buvo reintegruoti EGF priemonių įgyvendinimo pabaigoje. Pats žemiausias reintegracijos lygis šiame etape buvo 21 % darbuotojų, reintegruotų iš karto pasibaigus EGF priemonių įgyvendinimui ("Dell" atvejis, Airija). Atsižvelgiant į situaciją praėjus 12 mėnesių po EGF priemonių įgyvendinimo pabaigos aukščiausias pateiktas reintegracijos lygis buvo 68 % ("Karmann" atvejis, Vokietija), tačiau tik keturiais iš aštuonių atvejų buvo galima gauti šio laikotarpio duomenis.

TRŪKO REINTEGRACIJOS TIKSLŲ IR KONKREČIŲ DUOMENŲ APIE EGF EFEKTYVUMĄ

29. Reintegracijos duomenų kokybei ir prieinamumui neigiamos įtakos turėjo įvairūs veiksniai. Pirma, valstybės narės dažniausiai nenustatė kiekybinių reintegracijos tikslų. Tik vienu [20] iš aštuonių audito metu tikrintų atvejų buvo įtrauktas šis elementas. Todėl negalima įvertinti priemonių efektyvumo atsižvelgiant į pasiektus rezultatus.

30. Antra, Vokietijoje, Danijoje ir Airijoje viešos ar privačios įdarbinimo tarnybos, rinkdamos reintegracijos duomenis, sistemingai neskyrė EGF, ESF ir kitų nacionalinių priemonių, konkrečiai skirtų nuo masinių atleidimų nukentėjusiems darbuotojams.

31. Pavyzdžiui, Vokietijoje, kadangi buvo derinami keli ESF ir EGF finansuoti mokymo moduliai, buvo sudėtinga atskirti atskirų priemonių ar priemonių grupių poveikį reintegracijai [21]. Svarbų poveikį reintegracijai taip pat turėjo išorės veiksniai (bendra ekonominė situacija, "Volkswagen" dalyvavimas "Karmann" atveju, įdarbinimo subsidijos).

32. Trečia, audito metu tikrintos valstybių narių institucijos paprastai neskyrė EGF priemonių dviejų pagrindinių tipų:

a) aktyvių darbo rinkos politikos priemonių, pavyzdžiui, mokymo, savarankiško užimtumo rėmimo, konsultuojamojo ugdymo ir remiamo įdarbinimo;

b) darbuotojų pajamų rėmimo.

33. Nors į šį svarbų skirtumą nebuvo atsižvelgta Vokietijoje, Danijoje ir Airijoje, Lietuvos vadovaujančioji institucija padarė dar daugiau, pateikdama reintegracijos duomenis, kuriuose išskyrė kiekvienoje skirtingoje priemonėje dalyvavusius darbuotojus.

34. Be to, nėra konkrečios informacijos, kuria remiantis būtų galima nustatyti ESF bendrai finansuojamus projektus, kurie iš tikrųjų galėjo atitikti EGF intervencijos kriterijus. Šie rezultatai galėjo būti naudingi palyginant fondų su skirtinga biudžeto, teisine ir veiklos struktūra pasiektus reintegracijos lygius. Tai taip pat galėjo padėti vertinant EGF poveikį. Audito Rūmai nepakankamą turimos ESF stebėjimo informacijos kokybę (netikslumą, neišsamumą ir nenuoseklumą) jau buvo pabrėžę po ankstesnių veiklos auditų. Visų pirma Komisija neturi nuoseklių ir patikimų duomenų apie veiklos rezultatus, susijusius su ES remtais tikslais, o jos vertinimas ir priežiūra šiuo metu nėra nukreipti į rezultatus [22].

BUVO SUNKU PALYGINTI REINTEGRACIJOS DUOMENIS

35. Reintegracijos duomenis sunku palyginti bet kokiomis aplinkybėmis. Kaip nurodyta EGF laikotarpio vidurio vertinime, reintegracijos rezultatams įtakos turėjo pasiūlos (atleistų darbuotojų kvalifikacija) ir paklausos (vietinės ekonomikos ir darbo rinkos sąlygos) veiksniai [23].

36. Tačiau EGF atveju šį palyginimą atlikti trukdė dar vienas papildomas elementas. Tai susiję su EGF priemonių įgyvendinimo ir kitų darbo rinkos veiksmų terminų skirtumais, kadangi tie darbuotojai, kuriems reikėjo daugiau paramos, buvo palikti EGF, o jo priemonės įgyvendinamos palyginti lėtai (žr. 2 langelį ir 42 dalį).

37. Atsižvelgiant į tai, kad ESF ir EGF abu remia mokymą ir bedarbių reintegraciją, šis palyginimas visų pirma būtinas atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą, kadangi jį atlikus būtų galima pabrėžti potencialias struktūrines problemas. Tai iliustruoja toliau pateiktas pavyzdys (2 langelis).

38. Pirmiau pateiktas pavyzdys rodo, kad savalaikiškumas yra vienas svarbiausių kriterijų, kai įgyvendinant fondo, kuriame yra įtraukti reintegracijos tikslai, lėšas, tikimasi tam tikros sėkmės. "Nokia" pavyzdys taip pat rodo, kad EGF ir ESF kartu rėmė tą pačią tikslinę grupę, tačiau jų rėmimo tikslai buvo visiškai priešingi – ESF, struktūrinis fondas, sušvelnino kritišką padėtį, EGF, skubios pagalbos fondas, rėmė asmenis, kuriems buvo sunkiau reintegruotis.

39. Iš tikrųjų EGF ir ESF funkcionuoja kaip vienas kitą papildantys fondai, kurie teikia arba ilgalaikę strateginę pagalbą, arba veikia kaip vienkartinis ribotos trukmės, specialus atsakas į vieną nenumatytos restruktūrizacijos atvejį.

2 LANGELIS

"NOKIA" PERKĖLIMO ĮMONĖS – SKIRTINGI REZULTATAI DĖL SKIRTINGŲ TERMINŲ

Mobiliųjų telefonų įmonė "Nokia" savo padalinį Bochume (Šiaurės Reinas-Vestfalija) uždarė 2008 m. birželio 30 d. Buvo sėkmingai įsteigtos trys perkėlimo įmonės (jos taip vadinamos pagal Vokietijos įstatymus), skirtos laikinai "priglausti" atleistus darbuotojus.

Pirmoji perkėlimo įmonė (remiama tik ESF lėšomis) buvo įsteigta 2008 m. birželio mėn., septynis mėnesius prieš tai, kai Vokietija pateikė paraišką dėl EGF. Šios įmonės reintegracijos lygis siekė 66 %. Paskutinioji, trečioji perkėlimo įmonė buvo įsteigta tuomet, kai EGF parama buvo teikiama, – 2009 m. vasario mėn. Jos reintegracijos lygis siekė 4,35 %.

"Nokia" atveju svarbios apimtys – ne todėl, kad ESF lėšomis buvo pasiekta geresnių rezultatų nei EGF atveju, bet todėl, ESF buvo greitesnis mobilizuojant darbuotojus nei EGF, todėl buvo gauti geresni reintegracijos rezultatai. Žinoma, EGF turėjo vienas pasirūpinti asmenimis su sudėtingesniais atvejais, kurių negalėjo sėkmingai reintegruoti ankstesnės perkėlimo įmonės.

VOKIETIJA

40. Vadovaujančioji institucija nemanė, kad būtų galima palyginti skirtingus reintegracijos duomenis. Todėl ji nenustatė palyginamos statistinės populiacijos grupės EGF naudos gavėjų grupei ir nepalygino visų reintegracijos lygių federaliniu lygmeniu.

DANIJA

41. Kadangi trūko duomenų, nebuvo galima palyginti EGF projekto dalyvių reintegracijos rezultatų ir bendrųjų reintegracijos lygių, nesusijusių su audituotais atvejais.

AIRIJA

42. Vadovaujančiajai institucijai atlikus apklausas, buvo nustatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu atleistų darbuotojų, kurie nepasinaudojo EGF parama, užimtumo lygis buvo aukštesnis nei EGF naudos gavėjų užimtumo lygis. Užimtumo lygių skirtumą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad kai kurie asmenys nebuvo baigę savo mokymo ar švietimo krypčių.

43. Vis dėlto, anot vadovaujančiosios institucijos, galima EGF žemesnio reintegracijos lygio priežastis Airijoje būtų atleistų darbuotojų profilių skirtumai, – kompetentingiausi darbuotojai rasdavo darbą be EGF paramos.

LIETUVA

44. EGF reintegracijos rezultatai įvairiuose EGF projektuose ženkliai skyrėsi, priklausomai nuo įgyvendintų priemonių ir susijusios tikslinės grupės, todėl nebuvo įmanoma atlikti tikslaus palyginimo.

KOMISIJA

45. Komisija stebėjimo informaciją galėjo gauti tik EGF galutinių ataskaitų forma, praėjus šešiems mėnesiams nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl reintegracijos duomenų nenuoseklumo ir nepatikimumo (žr. 25–44 dalis), šiose ataskaitose negalėjo būti pateiktas bet koks pagrįstas įvairių EGF atvejų ar kiekvienu atvejų taikytų priemonių palyginimas.

46. Visų pirma galutinėse ataskaitose nepateikiama išmokų, sumokėtų ar įsipareigotų visais iki šiol patvirtintais EGF atvejais, išsami pobūdžio ir procentinės dalies analizė. Be to, pagal Komisijos duomenų bazę nebuvo galima nustatyti atskirų EGF priemonių ir pagal jas skiriamų lėšų paskirstymo bei veiklos rodiklių, pavyzdžiui, dalyvių skaičiaus ar reintegracijos lygio. Taip pat nėra pateikiama informacija apie atskiras ESF ar nacionalines priemones, kurios buvo įgyvendinamos prieš ar kartu su EGF priemonėmis.

TREČDALIU EGF LĖŠŲ KOMPENSUOJAMOS NACIONALINĖS DARBUOTOJŲ PAJAMŲ RĖMIMO SCHEMOS, NETURINČIOS ES PRIDĖTINĖS VERTĖS

47. ES pridėtinė vertė yra daugiau nei paprasta pridėtinė vertė. Ji gali būti apibrėžta kaip vertė, kuria ES veiksmu prisidedama prie vertės, kurią valstybė narė būtų sukūrusi pati. Visų pirma išlaidos iš ES biudžeto turi duoti aiškią ir matomą naudą ES ir jos piliečiams, kuri dėl siūlomo veiksmo masto ar poveikio yra didesnė Sąjungos lygmeniu [24].

48. Audito Rūmai visų pirma remiasi EBPO aktyvios darbo rinkos programų apibrėžtimi [25]. Atitinkamai priemonės, kuriomis siekiama pagerinti naudos gavėjų perspektyvas susirasti gerai apmokamą darbą arba pasididinti savo pajamas, yra laikomos aktyviomis ir vertinamos kaip atitinkančios ES pridėtinės vertės sąlygas. Šios priemonės apima ne tik tokias paslaugas kaip mokymas, savarankiško užimtumo rėmimas, konsultuojamasis ugdymas ir remiamas įdarbinimas, bet taip pat mobilumo išmokas ir švietimo dotacijas bei išmokas, skirtas EGF kontekste ir paprastai nesančias valstybės narės bedarbio pašalpų sistemoje.

49. Tačiau negali būti laikoma, kad darbuotojų pajamų rėmimo priemonės, kurias sudaro bedarbio pašalpos ir ankstyvo išėjimo į pensiją programos, sukuria ES pridėtinę vertę. Iš tikrųjų darbuotojų pajamų rėmimas nėra aktyvios darbo rinkos priemonė [26] ir tai dar labiau sumažina šių priemonių dalį EGF pakete. Laikotarpio vidurio vertinime Komisija jau buvo nurodžiusi, kad vidutiniškai tik 26 % EGF išlaidų sudarė mokymo priemonės [27].

50. Kaip matyti iš 3 lentelės duomenų, bendras aštuonių audituotų atvejų požymis yra tai, kad jie apima EGF priemones, skirtas teikti paramą pajamoms, kurias valstybė narė būtų skyrusi bet kokiu atveju, nepriklausomai nuo EGF intervencijos. Šio pobūdžio EGF intervencijos poveikis – kompensuoti valstybių narių bedarbio pašalpų sistemos išlaidų dalį. Šios intervencijos pridėtinė vertė yra tik papildomas valstybių narių finansavimas ES lėšomis.

3 LENTELĖ

EGF FINANSAVIMO PAGAL INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS PRITAIKYTŲ PRIEMONIŲ TIPĄ AŠTUONIAIS AUDITUOTAIS EGF ATVEJAIS APŽVALGA

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir valstybių narių institucijų pateiktais duomenimis.

| "Nokia" | "Karmann" | "Danfoss" | Odense | "Dell" | SR "Technics" | AB "Snaigė" | "Statyba" |

DE | DK | IE | LT |

Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % | Eurais | % |

Aktyvi priemonė | Mokymas /permokymas | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % |

Pagalba ieškant darbo ir bendrosios informacijos teikimas | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | - | - | - | - |

Užimtumo ir įdarbinimo skatinimas | - | - | - | - | - | - | 612081 | 3 % | - | - | - | - | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % |

Remiamas įdarbinimas ir reabilitacija | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % |

Verslo steigimo ir pradžios skatinimas | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % |

Kitos priemonės | - | - | - | - | - | - | - | - | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | - | - | 661 | 0 % |

|

Pajamų rėmimas | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % |

|

Iš viso | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % |

DARBUOTOJŲ PAJAMŲ RĖMIMO PRIEMONĖS SUDARO DIDŽIĄJĄ BENDRAI FINANSUOTŲ IŠLAIDŲ DALĮ PUSĖJE AUDITO METU TIKRINTŲ ATVEJŲ

51. Kiekvienu atveju, įtrauktu į audituotą imtį, Audito Rūmai apskaičiavo EGF įsipareigotų lėšų sumas, skirtas įvairioms priemonėms, visų pirma darbuotojų pajamų rėmimui (žr. 3 lentelę).

52. Šešiais iš aštuonių 3 lentelėje pateiktų atvejų EGF paketuose pajamų rėmimas sudarė palyginti nemažą dalį. Iš tikrųjų Vokietijoje ir Danijoje, vienu atveju Airijoje ir vienu atveju Lietuvoje daugiau nei trečdalį visos atitinkamų individualiems poreikiams pritaikytų priemonių paketų vertės sudarė pajamų rėmimas.

53. Konkrečiais audito metu tikrintais atvejais Vokietijoje ir Danijoje pajamų rėmimo priemonės bedarbio pašalpų ar panašių pašalpų forma sudarė 50–73 %, o mokymo priemonės, skirtos perkvalifikuoti atleistus darbuotojus ar patobulinti jų įgūdžius, sudarė tik trečdalį ar mažiau atitinkamų EGF paketų. Be to, šiais atvejais sistemingai negalėjo būti nustatytas atleisto darbuotojo pajamų rėmimo ir tikro jo dalyvavimo EGF finansuojamoje darbo rinkos priemonėje, pavyzdžiui, mokymuose, ryšys.

IŠ ESMĖS DARBUOTOJŲ PAJAMŲ RĖMIMO PRIEMONĖS SUDARO TREČDALĮ APMOKĖTŲ IŠLAIDŲ

54. Kadangi nėra tinkamos EGF atvejų duomenų bazės, Audito Rūmai patikrino Komisijos surinktus duomenis, susijusius su valstybių narių paraiškomis visais 89 EGF atvejais, apie kuriuos buvo galima gauti tinkamą informaciją. Buvo nustatyta (4 lentelė), kad 33 % EGF paramos darbuotojams (išskyrus techninę pagalbą valstybėms narėms) sudarė pajamų rėmimo priemonės, pavyzdžiui, bedarbio pašalpos.

55. Šešios valstybės narės (Vokietija, Danija, Austrija, Italija, Prancūzija ir Malta) [28] iki šiol buvo skyrusios 29 % visų EGF bendrai finansuojamų lėšų ir patvirtinusios 89 % visų pajamų rėmimo priemonių.

56. Audito Rūmai taip pat pažymi, kad Komisija savo pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos ketina apriboti EGF paramą išmokomis, kurios apima darbuotojų pajamų rėmimą, maksimaliai iki 50 % bet kokio EGF paketo [29].

4 LENTELĖ

EGF FINANSAVIMO PAGAL INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS PRITAIKYTŲ PRIEMONIŲ TIPĄ IR PAGAL VALSTYBES NARES APŽVALGA

Pastabos:

- Visos sumos pateiktos eurais 2012 m. gruodžio 31 d.

- Nebuvo nagrinėjami atmesti ir panaikinti atvejai.

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis turimais Komisijos duomenis apie 89 patvirtintas paraiškas.

Valstybė narė | EGF priemonės |

Aktyvios priemonės | Pajamų rėmimas | Iš viso |

Eurais | % | Eurais | % | Eurais |

Austrija | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 |

Vokietija | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 |

Italija | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 |

Prancūzija | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 |

Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 |

Danija | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 |

Čekijos Respublika | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 |

Lietuva | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 |

Ispanija | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 |

Lenkija | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 |

Airija | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 |

Graikija | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 |

Rumunija | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 |

Švedija | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 |

Portugalija | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 |

Suomija | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 |

Nyderlandai | 35500765 | 100 % | – | – | 35500765 |

Belgija | 27864008 | 100 % | – | – | 27864008 |

Slovėnija | 3325370 | 100 % | – | – | 3325370 |

|

Iš viso | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 |

SKIRTINGAS EGF BENDRASIS FINANSAVIMAS ESANT PANAŠIOMS EKONOMINĖMS APLINKYBĖMS

57. Audito Rūmai atkreipia dėmesį į nenuoseklius rezultatus esant panašioms ekonominėms aplinkybėms, susijusius su darbuotojų pajamų rėmimo priemonėmis Vokietijoje, palyginti su Austrija [30]. Šios valstybės yra didžiausios šio pobūdžio EGF paramos naudotojos.

58. EGF finansavimo atveju Vokietija manė, kad mokymo ar kvalifikacijos priemonių trukmė buvo šiek tiek trumpesnė nei pusė darbuotojų normalaus darbo laiko [31]. Tuo tarpu Austrija manė, kad panašios priemonės sudaro 100 % normalaus darbo laiko. Taip yra todėl, kad pagal trumpalaikių išmokų schemą Austrijoje nustatyta, kad apibrėžiant darbo laiką visą darbo dieną mažiausia procentinė dalis yra 50 % normalaus darbo laiko.

59. Dėl šių skirtingų nacionalinių sprendimų EGF bendrasis trumpalaikių išmokų finansavimas sudarė proporcingai du kartus didesnę dalį Austrijos atvejais, palyginti su Vokietijos atvejais. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad šis EGF finansavimo sprendimų skirtumas iš tikrųjų neturėjo įtakos asmenims, kadangi jie gavo visas išmokas, numatytas nacionalinėse schemose.

EGF TVIRTINIMO PROCEDŪRA YRA PER ILGA SKUBIOS PAGALBOS FONDUI

60. Siekdamas maksimizuoti savo poveikį, EGF turėtų galėti greitai teikti savo finansinę pagalbą, kad nukentėję darbuotojai pasinaudotų finansuojamomis priemonėmis kuo skubiau po to, kai jie buvo atleisti iš darbo.

61. Nustatę, kokia yra vidutinė tvirtinimo procedūros trukmė, Audito Rūmai vertino, kiek ją galima sutrumpinti, atsižvelgiant į įvairias teisines nuostatas ir taisykles, kurių reikia laikytis.

62. EGF tvirtinimo procedūra yra procesas nuo to momento, kai valstybė narė oficialiai pateikia paraišką, iki momento, kai Komisija ir biudžeto valdymo institucija įsipareigoja teikti finansinę paramą EGF atveju. Ši procedūra sudaryta iš atitinkamų etapų (tai yra vėlesnio vertinimo procedūra, biudžeto procedūra ir įgaliojimo procedūra), kurie visi kartu vidutiniškai užtrunka 41 savaitę.

DIAGRAMA

SCHEMATIZUOTA EGF TVIRTINIMO PROCEDŪRA

+++++ TIFF +++++

GALĖTŲ BŪTI SUTRUMPINTA VERTINIMO PROCEDŪRA

63. Vertinimo procedūrą sudaro įvertinimo procedūra ir Komisijos vidaus konsultacijų procedūros, kurias atlikus priimamas pasiūlymas dėl biudžeto valdymo institucijos sprendimo. Tai vidutiniškai užtrunka 30 savaičių.

64. Įvertinimo procedūra vidutiniškai trunka 15 savaičių nuo valstybės narės oficialaus paraiškos pateikimo dienos, tačiau šis laikotarpis yra žymiai ilgesnis, jei atsižvelgiama į neoficialų keitimąsi informacija tarp atsakingos valstybės narės institucijos ir Komisijos.

65. Vienas iš veiksnių, dėl kurių pailgėja įvertinimo procedūra, yra EGF reglamente numatyta galimybė papildyti valstybės narės pateiktas paraiškas bet kuriuo metu po jų oficialaus pateikimo. Apribojus šios galimybės laiką ir atsižvelgus į mokymosi kreivės naudą, 15 savaičių, kurių reikia įvertinti ypatingose situacijose atsidūrusių valstybių narių paraiškas, laikotarpį galima sutrumpinti. Vėlesnės vidinės konsultacijos Komisijoje taip pat vidutiniškai trunka 15 savaičių.

BIUDŽETO IR ĮGALIOJIMO PROCEDŪROS TAIP PAT TURI ĮTAKOS SAVALAIKIŠKUMUI

66. Kadangi EGF veikla nėra daugiametės finansinės programos dalis, kiekvienam EGF atvejui reikalinga speciali biudžeto procedūra skiriant atitinkamus asignavimus. Praktikoje tai reiškia, kad kai Komisija nustato pakankamas ribas ir (arba) panaikina įsipareigojimus, biudžeto valdymo institucija turi priimti sprendimą dėl lėšų paskirstymo [32]. Biudžeto procedūrai būtinas papildomas ir nesutrumpinamas maždaug septynių savaičių laikotarpis.

67. Įgaliojimo procedūra papildo tvirtinimo procedūrą, po kurios priimamas oficialus sprendimas skirti finansinį įnašą. Jos trukmė (vidutiniškai 4 savaitės) yra glaudžiai susijusi su Komisijos darbo tvarkos taisyklių nuostatomis [33]. Galų gale, priėmus sprendimą, finansinis įnašas skiriamas atitinkamai valstybei narei.

EGF TVIRTINIMO PROCEDŪRA NĖRA SAVALAIKĖ

68. Taigi tvirtinimo procedūra yra labai ilga, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad EGF turėtų būti skubios pagalbos fondas. Laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje 2011 m. vertintojai jau buvo nurodę Komisijai, kad EGF tvirtinimo procedūra gali būti per ilga teikiant iš tikrųjų greitą atsaką krizės metu.

69. Visa tvirtinimo procedūra vidutiniškai trunka 11 savaičių ilgiau nei įprastas Komisijos finansinis sprendimas.

BIUDŽETO VALDYMO INSTITUCIJA PATVIRTINO VISUS KOMISIJOS PATEIKTUS PROJEKTUS

70. Biudžeto valdymo institucija patvirtino visus Komisijos pateiktus pasiūlymus. Buvo atmesta tik viena iš 114 paraiškų. Tai gali būti paaiškinta tuo, kad Komisija teikė labai veiksmingą paramą valstybėms narėms paraiškų teikimo etape. Iš tikrųjų visais aštuoniais audito metu tikrintais atvejais Audito Rūmai nustatė pakankamų įrodymų dėl veiksmingos paramos valstybėms narėms.

71. Be to, nė viena iš audituotų ar apklausoje dalyvavusių valstybių narių institucijų nenurodė nepasitenkinimo už EGF atsakinga Komisijos tarnyba, tačiau pažymėjo problemas, labiau susijusias su pačia EGF procedūra, o ne paramos kokybe.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

72. Audito Rūmai supranta, kad reikia parodyti ES solidarumą su darbuotojais, nukentėjusiais dėl masinių atleidimų, atsiradusių dėl pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių. Tačiau Audito Rūmai nėra įsitikinę, kad visi dabartinio EGF mechanizmo požymiai yra tinkamiausi teikti specialią paramą atleistiems darbuotojams su ES pridėtine verte.

BEVEIK VISIEMS REIKALAVIMUS ATITINKANTIEMS DARBUOTOJAMS BUVO PASIŪLYTOS INDIVIDUALIEMS POREIKIAMS PRITAIKYTOS IR GERAI KOORDINUOTOS PRIEMONĖS

73. Beveik visi reikalavimus atitinkantys darbuotojai galėjo pasinaudoti individualiems poreikiams pritaikytomis EGF priemonėmis. Tačiau tam tikrais atvejais atleisti darbuotojai, kurie anksčiau buvo samdomi nukentėjusios įmonės tiekėjų, nebuvo numatyti gauti EGF paramą (14–18 dalys).

74. Iš esmės EGF parama buvo gerai koordinuojama su ESF ir nacionalinėmis darbo rinkos priemonėmis, esamos priemonės buvo papildomos papildomomis EGF priemonėmis, konkrečiai skirtomis patenkinti darbuotojų poreikius (19–21 dalys).

75. Tačiau, jei ESF tikslas yra spręsti ilgalaikius struktūrinio nesubalansuotumo klausimus, EGF buvo sukurtas spręsti trumpalaikius ir su ad hoc kritinėmis situacijomis susijusius klausimus. Nors ESF nėra skirtas spręsti nenumatytus įvykius, visos priemonės pagal EGF reglamentą vienodai gali būti taikomos ESF. Kelios valstybės narės pirmenybę teikė ESF, o ne EGF dėl aukštesnio bendrojo finansavimo lygio, greitesnio įgyvendinimo, dėl galimybės gauti išankstinį finansavimą bei dėl ilgos tvirtinimo procedūros ir griežtesnių EGF sąlygų (22–24 dalys).

NEGALI BŪTI TINKAMAI ĮVERTINTA EGF REMTŲ DARBUOTOJŲ REINTEGRACIJA Į DARBO RINKĄ

76. Reintegracijos duomenys yra, tačiau nepakankamai tikslūs, nuoseklūs ar išsamūs, kad būtų galima daryti išvadas. Dėl šios priežasties negalima atlikti naudingo palyginimo ar lyginamosios analizės tarp EGF priemonių vienu EGF atveju, tarp EGF atvejų ar tarp EGF atvejų ir kitų aktyvios darbo rinkos programų. Nebuvo nustatyti kiekybiniai reintegracijos tikslai (25–46 dalys).

1 REKOMENDACIJA

Siekdamos pagerinti informacijos, susijusios su įvairių atvejų rezultatais ir priemonių, kuriomis remiami atleisti darbuotojai, efektyvumu, kokybę, valstybės narės ir Komisija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad būtų užtikrintas aktualių ir patikimų duomenų prieinamumas, siekiant vykdyti tikslų siekimo stebėjimą ir palyginti su įvairiomis priemonėmis susijusius rezultatus.

TREČDALIU EGF LĖŠŲ KOMPENSUOJAMOS NACIONALINĖS DARBUOTOJŲ PAJAMŲ RĖMIMO SCHEMOS, NETURINČIOS ES PRIDĖTINĖS VERTĖS

77. EGF sukūrė ES pridėtinę vertę, bendrai finansuodamas atleistiems darbuotojams skirtas paslaugas ar išmokas, kurios paprastai nėra skiriamos pagal valstybių narių bedarbio pašalpų sistemas. Visų pirma tai susiję su aktyviomis priemonėmis, kuriomis siekiama pagerinti naudos gavėjų perspektyvas susirasti gerai apmokamą darbą arba pasididinti savo pajamas, pavyzdžiui, mokymu, savarankiško užimtumo rėmimu, konsultuojamuoju ugdymu ir remiamu įdarbinimu, mobilumo išmokomis ir švietimo dotacijomis (47–49 dalys).

78. Tačiau visais audito metu tikrintais atvejais Audito Rūmai nustatė priemonių, skirtų remti darbuotojų pajamas, kurias bet kuriuo atveju būtų finansavusios valstybės narės. Todėl Audito Rūmai mano, kad tik mokymo ir tiesioginės aktyvios paramos priemonės, skirtos atleistiems darbuotojams, turėjo ES pridėtinę vertę, kuri buvo kitokia nei papildomas valstybių narių finansavimas. Šešiolika iš 19 valstybių narių, kurios gavo EGF paramą, į savo paketus įtraukė pajamų rėmimą. Pajamų rėmimo priemonės sudarė 33 % su visais EGF atvejais susijusių apmokėtų išlaidų (50–56 dalys).

79. Komisija nepakankamai stebėjo darbuotojų rėmimo priemonių svarbą (45 ir 46 dalys). Be to, įvairių valstybių narių sprendimų rezultatai gali būti susiję su skirtingu panašių pajamų rėmimo priemonių EGF bendruoju finansavimu (57–59 dalys).

2 REKOMENDACIJA

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų apsvarstyti galimybę taikyti tik tas ES finansavimo priemones, kuriomis galėtų būti sukurta ES pridėtinė vertė, kad nebūtų finansuojamos vien tik esamos nacionalinės darbuotojų pajamų rėmimo schemos.

EGF TVIRTINIMO PROCEDŪRA YRA PER ILGA SKUBIOS PAGALBOS FONDUI

80. EGF tvirtinimo procedūra yra labai ilga. Tai turi atgrasomąjį poveikį naudotis EGF parama ir todėl tai turi neigiamos įtakos siekiant parodyti ES solidarumą su tiksliniais atleistais darbuotojais.

81. Be to, kadangi yra būtina biudžeto procedūra, tai turi įtakos bendro tvirtinimo trukmei (60–69 dalys).

3 REKOMENDACIJA

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija kaip alternatyvą EGF schemai turėtų apsvarstyti galimybę pritaikyti ESF pagrindą, siekiant skubiau paremti dėl masinių atleidimų nukentėjusius darbuotojus.

Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Harald NOACK, 2013 m. birželio 10 d.

Audito Rūmų vardu

+++++ TIFF +++++

Pirmininkas

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 406, 2006 12 30, p. 1), iš dalies pakeistas 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 (OL L 167, 2009 6 29, p. 26) – vadinamas "EGF reglamentu". Žr. 3 straipsnį "Remtini veiksmai".

[2] Iki 2009 m. gegužės 30 d. riba buvo 1000 atleistų darbuotojų.

[3] EGF reglamento 1 ir 2 straipsniai. Šis krizės kriterijus pagal Reglamentą (EB) Nr. 546/2009 iš esmės taikomas tik nuo 2009 m. birželio 18 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.

[4] Iki 2012 m. gruodžio 31 d. valstybės narės pateikė 114 paraiškų, iš kurių dešimt buvo nesėkmingos (vieną atmetė Komisija, devynias paraiškas atsiėmė jas pateikusios valstybė narės), o 15 vis dar buvo EGF tvirtinimo procedūros etape.

[5] Pagal EGF reglamento 1 ir 10 straipsnius EGF bendrojo finansavimo lygis buvo 65 % visoms paraiškoms, pateiktoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Prieš šį laikotarpį ir po to bendrojo finansavimo lygis buvo 50 %.

[6] COM(2011) 608 final, 2011 m. spalio 6 d.

[1001] Visi pirmiau paminėti EGF atvejų pavadinimai buvo griežtai nustatyti Komisijos. Jie pateikti Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD interneto svetainėje (http://ec.europa.eu/social/), EGF tinklalapyje, taip pat Komisijos viešai skelbiamame EGF statistikos portrete (2007–2011 m.). Iš tikrųjų, tuomet, kai EGF atvejų pavadinimai yra tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su įmonių pavadinimais, skaitytojas šių įmonių neturėtų susieti su bet kokiu šioje specialiojoje ataskaitoje pateiktu tvirtinimu ar bet kokiu Audito Rūmų pateiktu ir su šia specialiąja ataskaita susijusiu tvirtinimu. Nurodytos įmonės nėra nei EGF naudos gavėjos, nei audito metu tikrintų EGF atvejų valdytojos.

[7] Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo laikotarpio vidurio vertinimas: galutinė ataskaita, pateikta GHK Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, 2011 m. (http://ec.europa.eu/social).

[8] BenQ (Vokietija), "Nokia" (Vokietija), Kastilija ir Leonas ir Aragonas (Ispanija), Katalonija (Ispanija), DELPHI (Ispanija), Perlos (Suomija), PSA tiekėjai (Prancūzija), Lombardija (Italija), Pjemontas (Italija), Sardinija (Italija), Toskana (Italija), Alytaus tekstilė (Lietuva), Textiles (Malta), Lisabona-Alentežas (Portugalija) ir Šiaurė-Centras (Portugalija).

[9] Kai kurie sunkumai pasiekiant nukentėjusių tiekėjų atleistus darbuotojus jau buvo nustatyti laikotarpio vidurio vertinime. Žr. laikotarpio vidurio vertinimą, p. 100.

[10] Žr. EGF reglamento 5 straipsnį dėl koordinavimo informacijos, reikalaujamos paraiškos teikimo metu, ir 6 straipsnį dėl papildomumo ir koordinavimo.

[11] Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 5 straipsnio 3 dalis ir 6 straipsnio 2 dalis.

[12] 2010 m. balandžio 19 d. už užimtumą ir socialinius reikalus atsakingo Komisijos nario atsakymas į parlamentinį klausimą E-1230/2010.

[13] Bulgarija, Estija, Kipras, Latvija, Vengrija ir Slovakija. Didesnis nacionalinis įnašas buvo laikomas aiškia kliūtimi teikiant paraiškas EGF paramai. Valstybių narių, kurios nepasinaudojo EGF parama, atsakymai į Europos Audito Rūmų klausimyną, 2012 m. spalio mėn. Taip pat žr. klausimų dokumentą dėl galutinių pakeitimų, padarytų 2009 m. Reglamente (EB) Nr. 1927/2006, "Procedūriniai pakeitimai", 2011 m. sausio 25 ir 26 d.

[14] 2010 m. balandžio 19 d. už užimtumą ir socialinius reikalus atsakingo Komisijos nario atsakymas į parlamentinį klausimą E-1230/2010.

[15] Bulgarija, Kipras ir Vengrija.

[16] Bulgarija, Estija, Kipras, Latvija, Vengrija ir Slovakija.

[17] Paminėjo Estija, Latvija ir Vengrija. Taip pat žr. klausimų dokumentą dėl galutinių pakeitimų, padarytų 2009 m. Reglamente (EB) Nr. 1927/2006, "Procedūriniai pakeitimai", 2011 m. sausio 25 ir 26 d.

[18] Anot Komisijos, Jungtinėje Karalystėje ESF lėšos buvo skirtos teikti mokymo paslaugas po masinių atleidimų atleistiems darbuotojams.

[19] EGF buvo taikomas nuo 2011 m. spalio 6 d. Galutinė ataskaita nebus parengta iki 2014 m. kovo 5 d.

[20] "Odense Steel Shipyard" (I) atvejis: ši pastaba pasitvirtino Audito Rūmams atlikus atskirų naudos gavėjų, kurie pasinaudojo EGF parama, imties auditą. Buvo siekiama, kad 25 % dalyvių turėtų darbą praėjus šešiems mėnesiams nuo EGF priemonių įgyvendinimo. Šis tikslas buvo beveik pasiektas 11 mėnesių anksčiau.

[21] Ši pastaba pasitvirtino atlikus atskirų naudos gavėjų, kurie pasinaudojo EGF parama Vokietijoje, imties audito analizę bei 2012 m. rugsėjo 16 d. atlikus vadovaujančiosios institucijos užsakytą vertinimą, p. 4, Bundesministerium für Arbeit und Soziales, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, Oktober 2012, p. 2, 9, 10, 72, 88 (www.bmas.de).

[22] Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 17/2009 "Europos socialinio fondo bendrai finansuojami moterims skirti profesinio mokymo veiksmai" 51 dalį ir Specialiosios ataskaitos Nr.25/2012 "Ar yra įdiegtos priemonės, leidžiančios stebėti vyresnio amžiaus darbuotojams skirtų Europos socialinio fondo lėšų veiksmingumą?" 63 ir 64 dalis (http://eca.europa.eu.).

[23] Laikotarpio vidurio vertinimas, p. 101 ir 102.

[24] Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 1/2010 "Europos Sąjungos biudžeto finansų valdymo gerinimas: rizikos ir iššūkiai" (http://eca.europa.eu).

[25] Aktyvios darbo rinkos programos apima visas socialines išlaidas (išskyrus švietimą), kuriomis siekiama pagerinti naudos gavėjų perspektyvas rasti apmokamą darbą arba kitaip padidinti jų pajamas. Ši kategorija apima išlaidas, susijusias su viešosiomis užimtumo tarnybomis ir administracija, darbo rinkos mokymu, specialiomis jaunimui skirtomis programomis, pereinamuoju laikotarpiu iš mokyklos į darbą, darbo rinkos programomis, skirtomis bedarbiams ar kitiems asmenims (išskyrus jaunus ir neįgalius asmenis) rasti ar skatinti rasti darbą ir specialiomis neįgaliesiems skirtomis programomis (EBPO socialinių išlaidų duomenų bazės aiškinamasis vadovas, EBPO, 2007 m., p. 14).

[26] Čia minimos visos išlaidos grynaisiais, kuriomis kompensuojama bedarbystė. Tai yra išeitinės pašalpos iš viešųjų lėšų ir pensijos naudos gavėjams, kol jie sulauks "standartinio" pensinio amžiaus, jei šios išmokos mokamos, kadangi jie nebedirba arba dėl darbo rinkos politikos (EBPO socialinių išlaidų duomenų bazės aiškinamasis vadovas, EBPO, 2007 m., p. 15).

[27] Žr. 2011 m. gruodžio 8 d. laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitą, p. 42. Komisijai parengtas laikotarpio vidurio įvertinimas buvo paremtas 15 atvejų imtimi. Šie atvejai buvo patvirtinti prieš 2009 m. įsigaliojusį EGF reglamento pakeitimą.

[28] Taip pat žr. 4 lentelę.

[29] COM(2011) 608 final 7 straipsnio 1 dalis.

[30] Steiermark atvejis.

[31] Šis lygis buvo koeficientas, apskaičiuotas remiantis apklausa telefonu, kuri buvo atlikta "Nokia" paraiškai. Koeficientas vėliau buvo taikytas visiems kitiems EGF atvejams Vokietijoje.

[32] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 dalis, 2006/C 139/01.

[33] Žr. Komisijos darbo tvarkos taisyklių 13–15 straipsnius ( 2000 m. gruodžio 8 d. C(2000) 3614), su pakeitimais, padarytais, 2010 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimu 2010/138/Euratomas (OL L 55, 2010 3 5, p. 60).

--------------------------------------------------