/* KOM/2011/0009 galutinis */ 2011 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 1 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.1.14 KOM(2011) 9 galutinis 2011 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 1 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija (pateikta Komisijos) 2011 M. BENDROJO BIUDŽETOTAISOMOJO BIUDŽETO NR. 1 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, - 2010 m. gruodžio 15 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2011 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR- Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Informacijai skirtas suvestinės pagal skirsnius pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. Įvadas 3 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 3 2.1. Lenkija 3 2.2. Slovakija 4 2.3. Vengrija 6 2.4. Čekijos Respublika 7 2.5. Kroatija 7 2.6. Rumunija 8 2.7. Išvada 9 3. Finansavimas 9 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas 11 1. ĮVADAS 2011 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projekte numatyta iš ES solidarumo fondo skirti 182 388 893 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų Lenkiją, Slovakiją, Čekiją, Vengriją, Kroatiją ir Rumuniją nusiaubusių liūčių padariniams likviduoti. 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 2.1. Lenkija Gegužės ir birželio mėn. dėl dviejų iš eilės potvynio bangų, slinkusių iš pietų į šiaurę didžiausiomis upėmis Vysla, Oderiu ir Varta, nukentėjo didelė Lenkijos teritorijos dalis. Dėl potvynių nukentėjo beveik visos Lenkijos vaivadijos, padaryta didelė žala ūkininkavimo sektoriui, viešajai infrastruktūrai ir privačiam turtui, transporto tinklams ir kultūros paveldo vietovėms. 1. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. liepos 23 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. gegužės 14 d. Rugsėjo 29 d. Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pateikė atnaujintą savo bendros žalos įvertį. 2. Bendrą tiesioginę žalą Lenkijos valdžios institucijos įvertino 2,999 mlrd. EUR. Ši suma atitinka 0,8468 % Lenkijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir viršija įprastą ribą (t. y. 2,124 mlrd. EUR arba 0,6 % BNP, remiantis 2008 m. duomenimis), kuri taikoma Solidarumo fondui mobilizuoti. Iš Komisijos tarnybų analizės paaiškėjo, kad Lenkija naudojo labai patikimus skirtingų kategorijų žalos apskaičiavimo būdus. 3. Tai – gaivalinė nelaimė. Kadangi apskaičiuota 2,999 mlrd. EUR bendra tiesioginė žala viršija ribą, 2010 m. taikomą Lenkijai, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime ir todėl priskiriama pagrindinei Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. 4. Kadangi abu potvynius sukėlė tos pačios ilgalaikės meteorologinės sąlygos, jie gali būti laikomi viena nelaime, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002. Dėl potvynių buvo smarkiai sugadinta pagrindinė infrastruktūra, privatūs gyvenamieji namai, viešieji pastatai, įmonės, žemės ūkio naudmenos, padaryta didelė žala svarbioms kultūros paveldo vietovėms, smarkiai nukentėjo gyventojai. Pranešama, kad potvynių išvengė tik dvi iš 16 Lenkijos vaivadijų. 5. Dėl 2010 m. gegužės ir birželio mėn. potvynių ypač nukentėjo trys pietų Lenkijos vaivadijos: Žemutinės Silezijos (Dolnośląskie) ir Opolės (Opolskie) – abi šios vaivadijos yra Oderio baseino teritorijoje – ir Mažosios Lenkijos (Małopolskie) vaivadija, kuri yra Vyslos baseino teritorijoje. Pranešama, kad žuvo per 20 žmonių. Dėl potvynių nukentėjo 66 660 šeimų, evakuota 14 563 šeimos. Iš viso dėl potvynių nukentėjo 811 bendruomenių, žala padaryta 1 387 įmonėms, apsemta 683 000 ha žemės ir per 18 000 pastatų. Reikėjo nedelsiant remontuoti per 55,6 km geležinkelių, o per potvynius buvo uždaryta per 400 km geležinkelio linijų arba buvo apribotas eismas. Reikia atstatyti apie 1 300 km potvynių prevencijai skirtų pylimų. Apgadinti viešieji pastatai, pvz., 802 mokyklos, 160 vaikų darželių. Dviejose UNESCO pasaulio paveldo vietovėse reikia didelės apimties konservavimo ir remonto darbų (Šv. Pilypo ir Šv. Jokūbo bažnyčiose Senkovoje). Lenkija paprašė paramos taikant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. Be abejonės, iš pateiktos informacijos galima daryti išvadą, kad potvyniai turėjo didelių pasekmių gyvenimo sąlygoms, gamtinei aplinkai ir ūkiui. Paraiškoje pateikta išsami potvynių poveikio analizė ir bendros įvertintos žalos išskaidymas pagal sektorius. 6. Lenkijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 2,195 mlrd. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 1,248 mlrd. EUR) susijusi su neatidėliotinu infrastruktūros veikimo atkūrimu. Remiantis Lenkijos valdžios institucijų pateikta informacija, akivaizdu, kad reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos gerokai viršija dotacijos, kuri gali būti suteikta iš Solidarumo fondo, sumą. Operacijų, kurios iš tikrųjų galėtų būti finansuojamos iš Fondo, tipai bus nustatyti įgyvendinimo susitarime. 7. Nukentėję regionai atitinka konvergencijos regionų reikalavimus pagal Struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. 8. Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.2. Slovakija 2010 m. gegužės ir birželio mėn. Slovakija nukentėjo dėl rekordiškai didelių liūčių. Buvo apsemta nemaža teritorijos dalis, liūtys sukėlė žemės nuošliaužų, o daugelyje vietų kilo potvyniai, dėl kurių smarkiai nukentėjo viešoji ir privačioji infrastruktūra, kelių ir geležinkelių tinklai, žemės ūkis ir įmonės. 9. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. liepos 16 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. gegužės 9 d. Rugsėjo 27 d. Slovakijos valdžios institucijos Komisijai pateikė daugiau informacijos, be kita ko, atnaujintą savo bendros žalos įvertį. 10. Bendrą tiesioginę žalą Slovakijos valdžios institucijos įvertino 561 133 594 EUR. Ši suma atitinka 0,8902 % Slovakijos BNP ir viršija įprastą ribą (t. y. 378,205 mln. EUR arba 0,6 % BNP, remiantis 2008 m. duomenimis), 2010 m. taikomą Slovakijai, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. 11. Tai – gaivalinė nelaimė. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija ribą, taikomą Solidarumo fondui mobilizuoti, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime ir todėl priskiriama pagrindinei Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. Iš Komisijos tarnybų analizės paaiškėjo, kad Slovakija naudojo labai patikimus skirtingų kategorijų žalos apskaičiavimo būdus. 12. Potvyniai ir žemės nuošliaužos kilo daugiausia centrinėje ir rytinėje Slovakijos dalyse, kurios laikomos ekonomiškai mažiau išsivysčiusiomis. Didžiausia žala padaryta Prešovo ir Košicės regionuose. Paraiškoje aprašytas nelaimės poveikis: dėl nuošliaužų nukentėjo 306 namai (šalyje kilo kone 235 žemės nuošliaužos), dėl potvynių nukentėjo 45 894 namų ūkiai, apgadinta arba sugriauta 150 gyvenamųjų patalpų. Apgadinta keletas viešųjų pastatų, žuvo žmonių, pranešama apie labai didelius nuostolius šalies transporto infrastruktūrai. Tačiau didžiausia žala padaryta žemės ūkio sektoriui (žemės ūkio gamybai), kur preliminariai žala įvertinta 149,9 mln. EUR. Dėl didelio potvynių poveikio Slovakija paprašė paramos taikant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. Galima daryti išvadą, kad potvyniai ir žemės nuošliaužos turėjo didelių ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms, gamtinei aplinkai ir ūkiui, be kita ko, šalies regionuose, kurie laikomi ekonomiškai mažiau išsivysčiusiais. Slovakijos paraiškoje pateikta išsami potvynių poveikio analizė ir bendros įvertintos žalos išskaidymas pagal sektorius. 13. Slovakijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 78 419 054 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 40 mln. EUR) susijusi su neatidėliotinu infrastruktūros veikimo atkūrimu. Remiantis Slovakijos valdžios institucijų pateikta informacija, akivaizdu, kad faktinės reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos gerokai viršija dotacijos, kuri gali būti suteikta iš Solidarumo fondo, sumą. Operacijų, kurios iš tikrųjų galėtų būti finansuojamos iš Fondo, tipai bus nustatyti įgyvendinimo susitarime. 14. Trys Slovakijos regionai atitinka konvergencijos regionų, o vienas – konkurencingumo ir užimtumo regiono kriterijus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. 15. Slovakijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.3. Vengrija 2010 m. gegužės ir birželio mėn. beveik mėnesį trūkusios liūtys Vengrijoje sukėlė didelius potvynius, dėl kurių labai nukentėjo žemės ūkio sektorius, gyvenamieji namai ir įmonės, kelių tinklas ir kita infrastruktūra, o daugiausia žalos padaryta šiaurės rytų ir centrinėje šalies dalyje. 16. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. liepos 24 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. gegužės 15 d. 17. Bendrą tiesioginę žalą Vengrijos valdžios institucijos įvertino 719 343 706 EUR. Ši suma atitinka 0,7307 % Vengrijos BNP ir viršija įprastą arba ribą (t. y. 590,710 mln. EUR arba 0,6 % BNP, remiantis 2008 m. duomenimis), 2010 m. taikomą Vengrijai, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. 18. Tai – gaivalinė nelaimė. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija įprastą ribą, taikomą Solidarumo fondui mobilizuoti, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime ir todėl priskiriama pagrindinei Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. Iš Komisijos tarnybų analizės paaiškėjo, kad Vengrija naudojo labai išsamius ir pagrįstus skirtingų kategorijų žalos apskaičiavimo būdus ir rezultatai yra patikimi. Įvertinta bendra tiesioginė žala iš tiesų atrodo pakankamai pagrįsta. 19. Karpatų baseine susidarius neįprastoms oro sąlygoms, dėl kurių kilo liūtys su audra, viesulai, daugiau nei 160 km/h siekiantys vėjo gūsiai, kilo didžiuliai potvyniai. Gelbėjimo priemonių imtasi 11 iš 19 apskričių. Toliau apibendrinta Vengrijos paraiškoje pateikta išsami informacija apie žalos mastą. Pakilus dviejų didžiausių Vengrijos upių, Dunojaus ir Tisos, vandens lygiui, 3 088 km atkarpoje turėjo būti paskelbtas trečio lygio budrumas. 5 259 žmonės buvo priversti palikti savo namus, beveik 780 000 žmonių (beveik 8 % gyventojų) atsidūrė ekstremaliosios padėties zonoje, o apie pusė milijono žmonių kilo tiesioginis pavojus. Sugriauta 317 gyvenamųjų namų, reikia atstatyti per 5 600 gyvenamųjų pastatų 105 gyvenvietėse. Dėl šių įvykių smarkiai sugadinta geležinkelių infrastruktūra (pranešta apie 25 linijose įvykusius 612 ypatingus įvykius). 50 000 transporto priemonių kasdien turėjo važinėti aplinkkeliais. Pranešta apie valstybinių mokyklų, vaikų darželių ir kitų švietimo įstaigų patirtus nuostolius. Tačiau didžiausia žala padaryta žemės ūkio sektoriuje. Dėl didelės potvynių padarytos žalos Vengrija paprašė paramos taikant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. Galima daryti išvadą, kad potvyniai turėjo didelių ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms, gamtinei aplinkai ir ūkiui, visų pirma žemės ūkio sektoriui. Vengrijos paraiškoje pateikta išsami potvynių poveikio analizė ir bendros įvertintos žalos išskaidymas pagal sektorius. 20. Vengrijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 194 195 242 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 85,754 mln. EUR) susijusi su gelbėjimo tarnybų veikla. Remiantis Vengrijos valdžios institucijų pateikta informacija, akivaizdu, kad faktinės reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos gerokai viršija dotacijos, kuri gali būti suteikta iš Solidarumo fondo, sumą. Operacijų, kurios iš tikrųjų galėtų būti finansuojamos iš Fondo, tipai bus nustatyti įgyvendinimo susitarime. 21. Šeši Vengrijos regionai atitinka konvergencijos regionų reikalavimus, o vienas – regiono, kuriam pradedama teikti pagalba, reikalavimus pagal Struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. 22. Vengrijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.4. Čekijos Respublika 2010 m. gegužės ir birželio mėn. Čekijos teritoriją nusiaubė smarkios liūtys. Dėl šių liūčių šalies šiaurės rytuose kilo dvi tarpusavyje susijusios potvynio bangos, dėl kurių apgadinti gyvenamieji namai ir įmonės, padaryta žala kelių tinklui ir kitai infrastruktūrai. 23. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. liepos 23 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. gegužės 18 d. 24. Tai – gaivalinė nelaimė. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Čekijos valdžios institucijos įvertino 204 456 041 EUR. Kadangi ši suma neviršija nustatytos 824,029 mln. EUR ribos (t. y. arba 0,6 % Čekijos BNP), ši nelaimė nelaikoma didele gaivaline nelaime pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002. Tačiau Čekija nukentėjo dėl tų pačių potvynių, dėl kurių Lenkiją ir Slovakiją ištiko didelė nelaimė. Todėl buvo nustatyta, kad šis atvejis atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytą sąlygą, pagal kurią išimties tvarka kaimyninė šalis, nukentėjusi dėl tos pačios nelaimės, taip pat gali gauti Solidarumo fondo paramą. 25. Labiausiai nukentėjo keturi Čekijos šiaurės rytų regionai (Moravijos-Silezijos, Olomouco, Zlyno ir Pietų Moravijos regionas), kurie ribojasi su Lenkija, Slovakija ir Austrija. Per potvynius žuvo penki žmonės, buvo apsemta ir sugriauta šimtai gyvenamųjų namų, didelė žala padaryta viešajam turtui ir kelių tinklui. Dėl pablogėjusių transporto sąlygų kai kurios įmonės turėjo sumažinti gamybą. Be to, nukentėję regionai priskiriami ekonomiškai silpniems regionams, kuriuose vyksta esminiai neigiami užimtumo pokyčiai. 26. Čekijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 136 945 071 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. 27. Čekija nurodė, kad skubiai šalinant potvynių pasekmes nebuvo panaudotos kitos Bendrijos lėšos. Čekija neketina panaudoti struktūrinių fondų lėšų šalindama potvynių pasekmes. 2.5. Kroatija Nuo 2010 m. gegužės mėn. pabaigos ir beveik visą birželio mėn. Kroatijoje smarkiai lijo su kruša ir perkūnija, dėl ko šalies rytinėje ir centrinėje dalyse kilo dideli potvyniai. Dėl nelaimės padaryta didelė žala žemės ūkio sektoriui, viešajam ir privačiajam turtui ir transporto infrastruktūrai. 28. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. rugpjūčio 9 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. gegužės 31 d. 29. Tai – gaivalinė nelaimė. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 153 039 303 EUR. Kadangi ši suma neviršija nustatytos 275,804 mln. EUR ribos (t. y. 0,6 % Kroatijos BNP), ši nelaimė nelaikoma didele gaivaline nelaime pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002. Tačiau Kroatija nukentėjo dėl tų pačių potvynių, dėl kurių Vengriją ištiko didelė nelaimė. Todėl buvo nustatyta, kad šis atvejis atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytą sąlygą, pagal kurią išimties tvarka kaimyninė šalis, nukentėjusi dėl tos pačios nelaimės, taip pat gali gauti Solidarumo fondo paramą. Kadangi su Kroatija vyksta stojimo į ES derybos, šalis turi teisę gauti paramą iš Solidarumo fondo. 30. Potvynio poveikį ir pasekmes Kroatijos valdžios institucijos įvertino taip: apsemti 427 namai, apgadinti 682 namai, evakuota per šimtą šeimų. Didelė žala padaryta kelių infrastruktūrai, todėl sustojo kelių eismas ir buvo sunku imtis neatidėliotinų veiksmų. Vis dėlto didžiausia žala (t. y. per 141 mln. EUR arba 92 % bendros žalos) padaryta ūkininkavimo sektoriui. 31. Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 11 670 861 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad skubiai šalinant potvynių pasekmes, nebuvo panaudotos kitos Bendrijos lėšos. 2.6. Rumunija Birželio mėn. pabaigoje iki liepos mėn. didžioji Rumunijos teritorijos dalis nukentėjo dėl didelių potvynių ir žemės nuošliaužų. Dėl nelaimės padaryta didelė žala infrastruktūrai, žemės ūkio sektoriui, viešajam ir privačiajam turtui. 32. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. rugpjūčio 31 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. birželio 23 d. 33. Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. 34. Bendrą tiesioginę žalą Rumunijos valdžios institucijos įvertino 875 757 770 EUR. Ši suma atitinka 0,6669 % Rumunijos BNP ir viršija įprastą ribą (t. y. 787,935 mln. EUR arba 0,6 % BNP, remiantis 2008 m. duomenimis), kuri taikoma Solidarumo fondui mobilizuoti. Iš Komisijos tarnybų analizės paaiškėjo, kad Rumunija naudojo labai patikimus skirtingų kategorijų žalos apskaičiavimo būdus. 35. Kadangi apskaičiuota 875 757 770 EUR bendra tiesioginė žala viršija 787,935 mln. EUR ribą, 2010 m. taikomą Rumunijai, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime ir todėl priskiriama pagrindinei Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. 36. Birželio ir liepos mėn. Rumuniją nusiaubė dideli potvyniai, dėl kurių padaryta didelė žala žemės ūkiui, infrastruktūrai ir privatiems gyvenamiesiems namams. Paraiškoje aprašytas nelaimės poveikis: nukentėjo 37 (iš 41) apskritys ir per 6,7 mln. gyventojų. Reikėjo evakuoti 15 000 žmonių, žala padaryta 3 936 privatiems gyvenamiesiems namams, iš kurių 3 073 buvo apgadinti, 863 – visiškai sugriauti. Reikia atstatyti 147 viešuosius pastatus. Apgadinta 443 km apsauginių sienų, 293 km pylimų ir 35 užtvankos, 5 257 km kelių infrastruktūros, taip pat tiltų, vandens pralaidų ir pėsčiųjų tiltų. Vis dėlto didžiausia žala padaryta žemės ūkio sektoriui: apsemta 110 585 ha dirbamos žemės, 31 088 ha ganyklų ir šienaujamų laukų, per 2 000 ha kitos paskirties laukų, vynuogynų ir sodų. Pranešama apie didelius nuostolius miškininkystės sektoriuje: sunaikinti sodinukai, padaryta žala medelynams, apgadinta daug medienai skirtų ir kitos rūšies medžių. Dėl didelio potvynių poveikio Rumunija paprašė paramos taikant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. Galima daryti išvadą, kad potvyniai turėjo didelių ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms, gamtinei aplinkai ir ūkiui, visų pirma žemės ūkio sektoriui. Rumunijos paraiškoje pateikta išsami potvynių poveikio analizė ir bendros įvertintos žalos išskaidymas pagal sektorius. 37. Rumunijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 715 029 944 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Vis dėlto Rumunijos valdžios institucijos negalėjo pateikti jokios informacijos apie nelaimės nusiaubtų zonų neatidėliotino valymo išlaidas. Remiantis Rumunijos valdžios institucijų pateikta informacija, akivaizdu, kad faktinės reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos gerokai viršija dotacijos, kuri gali būti suteikta iš Solidarumo fondo, sumą. Operacijų, kurios iš tikrųjų galėtų būti finansuojamos iš Fondo, tipai bus nustatyti įgyvendinimo susitarime. 38. Nukentėję regionai atitinka konvergencijos regionų reikalavimus pagal Struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. 39. Rumunijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.7. Išvada Dėl pirmiau nurodytų priežasčių siūloma pritarti Lenkijos, Slovakijos, Vengrijos, Čekijos, Kroatijos ir Rumunijos paraiškoms dėl 2010 m. gegužės ir birželio mėn. potvynių sukeltų nelaimių ir siūlyti kiekvienu šiuo atveju sutelkti Solidarumo fondą. 3. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas yra 1 mlrd. EUR. Pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio Fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia viršutinės ribos Fondo lėšoms gauti, ir 6 %, jei riba viršyta. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Šiais atvejais siūloma taikyti panašias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: (EUR) | Tiesioginė žala | Riba (mln.) | Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu | Suma, pagrįsta 6 % koeficientu | Bendra siūlomos pagalbos suma | Lenkija – 2010 m. potvynis – didelė nelaimė | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 | Slovakija – 2010 m. potvynis – didelė nelaimė | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 | Vengrija – 2010 m. potvynis – didelė nelaimė | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 | Čekija – 2010 m. potvynis – kaimyninė šalis | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 | Kroatija – 2010 m. potvynis – kaimyninė šalis | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 | Rumunija – 2010 m. potvynis – didelė nelaimė | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 | Iš viso | 182 388 893 | 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2011 m. finansinė programa | 2011 m. biudžetas | TBP Nr. 1/2011 | 2011 m. biudžetas (įsk. TBP Nr. 1/2011) | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Iš viso | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Marža[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš kurių su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Iš viso | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Marža | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Pilietybė |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Iš viso | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Marža[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[4] |8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Marža | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[5] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Marža | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | IŠ VISO | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Marža | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] Skaičiuojant 1a išlaidų kategorijos maržą (500 mln. EUR), į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Viršutinę ribą viršijanti 34 mln. EUR suma padengiama panaudojant lankstumo priemonę. [3] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [4] Skaičiuojant 2010 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgiama į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (253,9 mln. EUR). Viršutinę ribą viršijanti 71 mln. EUR suma padengiama panaudojant lankstumo priemonę. [5] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 82 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.