KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2022 m. orientyrai

1.Įžanga

Šiame komunikate pristatoma pažanga, padaryta siekiant tausios žvejybos ES, ir apžvelgiama žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyra, sektoriaus socialinės ir ekonominės veiklos rezultatai ir įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimas.

Be to, komunikate pateikiami pagrindiniai orientyrai, pagal kuriuos bus rengiami Komisijos pasiūlymai ir konsultacijos su trečiosiomis šalimis dėl 2022 m. žvejybos galimybių.

2.Pažanga, padaryta siekiant tausios žvejybos

2003–2019 m. šiaurės rytų Atlante žvejybos intensyvumas mažėjo, o žuvų ištekliai didėjo. Siekiant užtikrinti sveikus žuvų išteklius ateities kartoms, mirtingumo dėl žvejybos rodiklis (naudojamas žvejybos veiklos tvarumui įvertinti) neturi viršyti 1, t. y. žuvų galima sužvejoti ne daugiau, nei ištekliai kasmet geba atsikurti. Šio amžiaus pradžioje mirtingumo dėl žvejybos rodiklio vidurkis buvo daugiau kaip 1,7 karto didesnis už lygį, kuriam esant užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (MSY), tačiau jis mažėjo ir nuo 2011 m. stabilizavosi ties mažiau nei 1,2, o 2019 m. pasiekė beveik 1.

Kalbant apie tik ES valdomus išteklius Atlanto vandenyne, Baltijos jūroje ir Skagerako bei Kategato sąsiauriuose, priėmus 2021 m. žvejybos galimybes, buvo toliau daroma nemaža pažanga. Visiems ištekliams, dėl kurių pateiktos MSY rekomendacijos, išskyrus vakarinės Baltijos jūros dalies silkes, buvo nustatyti MSY atitinkantys bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK). Dėl minėtų silkių išteklių ES įgyvendino labai griežtas priemones pagal Baltijos jūros daugiametį planą. Dėl dviejų išteklių (australinių jūrinių lydekų šiaurės rytų Atlante ir atlantinių lašišų Baltijos jūroje), kuriems anksčiau buvo nustatyti MSY atitinkantys BLSK, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) MSY rekomendacijų nepateikė, todėl šie ištekliai į šių metų analizę neįtraukti.

Be to, labai padidėjo Tarybos pagal atsargumo principu grindžiamas ICES rekomendacijas nustatytų BLSK skaičius (12 iš 21). Taip pat imtasi papildomų priemonių dėl Kategato sąsiaurio menkių, vakarinės Baltijos jūros dalies silkių ir rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių.

Tai rodo, kad ES laikosi savo užmojų, susijusių su tausia tik ES valdomų išteklių žvejyba. Tokį pat aukštą standartą stengiamasi pasiekti ir išteklių, dėl kurių deramasi su trečiosiomis šalimis, atžvilgiu.

Atitinkamos pakrantės valstybės, atsižvelgdamos į MSY rekomendaciją, susitarė dėl bendrų atlantinių skumbrių ir Norvegijos pavasarį neršiančių atlantinių silkių išteklių BLSK. Kalbant apie šiaurinius žydruosius merlangus, pažymėtina, kad, nustatydamos BLSK, pakrantės valstybės laikėsi ilgalaikės valdymo strategijos. Nė vieno iš šių BLSK atveju nėra užtikrinta, kad žvejyba bus vykdoma laikantis sutartų BLSK, nes dėl nė vieno iš trijų minėtų BLSK nebėra taikomi kvotų pasidalijimo susitarimai. ES dės daugiau pastangų, kad pakrantės valstybėse šis klausimas būtų išspręstas. Kalbant apie atlantines skumbres ir atlantines silkes, ES laikosi paskutiniuose pasidalijimo susitarimuose nustatytos dalies.

ES, Norvegija ir JK susitarė Šiaurės jūros silkių, jūrinių plekšnių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių BLSK nustatyti pagal ICES MSY rekomendaciją. Juodadėmių menkių BLSK nustatytas mažesnis nei ICES rekomendacijoje, siekiant apriboti poveikį atlantinėms menkėms, kurių ištekliai išeikvoti ir kurių sužvejojama vykdant tą pačią žvejybą. Kalbant apie atlantinių menkių išteklius, ES siekė vadovautis ICES rekomendacija, tačiau, atsižvelgiant į bendrą per konsultacijas dėl BLSK pasiektą kompromisą, susitarti pavyko tik dėl tokio BLSK, kuris (šiek tiek) viršytų MSY rekomendaciją. Šalys susitarė toliau taikyti papildomas taisomąsias priemones. Skagerako sąsiauriui nustatyti BLSK iš esmės panašūs į Šiaurės jūrai nustatytus BLSK, o dėl krevečių ir paprastųjų merlangų ES ir Norvegija susitarė laikytis ICES rekomendacijos.

ES nusiuntė Norvegijai verbalinę notą, kurioje išreiškė nepritarimą Norvegijos nustatytai poliarinių menkių kvotai, kuri yra mažesnė už tradiciškai ES skiriamą šių išteklių dalį, taip pat mažesnė už vienašalę ES patvirtintą kvotą ir neatitinka Norvegijos ir Rusijos laivams skirtų kvotų. ES paprašė Norvegijos panaikinti diskriminacines nuostatas ir pareiškė esanti pasirengusi imtis tinkamų taisomųjų atsakomųjų priemonių, kad apsaugotų teisėtas savo teises.

Jungtinei Karalystei (JK) išstojus iš ES, BLSK, kuriuos Atlanto vandenyne, Baltijos jūroje ir Skagerako bei Kategato sąsiauriuose valdo tik ES, skaičius smarkiai sumažėjo iki vos 35 BLSK (10 Baltijos jūroje, 4 Skagerako ir Kategato sąsiauriuose ir 21 Atlanto vandenyne).

Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas su JK buvo sudarytas 2020 m. pabaigoje. Todėl neužteko laiko ES ir JK konsultacijoms dėl 2021 m. žuvų kvotų užbaigti. Be to, JK, Norvegijos ir ES, taip pat ES ir Norvegijos konsultacijos buvo sudėtingos ir iki šio politinio pareiškimo priėmimo dienos dar nėra baigtos. Kol bus pasiektas susitarimas dėl bendrų išteklių, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, laikotarpiui iki 2021 m. kovo 31 d. buvo nustatyti laikinieji BLSK. Vėliau jie buvo pratęsti iki 2021 m. liepos 31 d., o kitų konsultacijų (ES, JK ir Norvegijos, taip pat ES ir Norvegijos, pakrantės valstybių) išvados įtrauktos į visų metų laikotarpiui skirtą BLSK reglamentą. Kai kurių išteklių, dėl kurių susiklosčiusios specifinės aplinkybės (nulinio BLSK rekomendacijos, mišrioji žvejyba ir žvejybą stabdančios rūšys (kai tam tikrai rūšiai taikoma kvota išnaudojama (gerokai) anksčiau nei kitų rūšių žuvų, kartu sužvejojamų vykdant mišriąją žvejybą, kvota)), atveju kiek įmanoma ir remiantis taikytinų ES teisės aktų reikalavimais laikytasi mokslinių rekomendacijų. Kitos išimtys susijusios su žvejybos sezoniškumu ir daugiausia skirtos pelaginių žuvų ištekliams. Be to, tam tikriems ištekliams (pvz., Keltų jūros atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų) taikomos tokios pat, kaip ir 2020 m., atitinkamos taisomosios priemonės, kurių reikalaujama pagal daugiamečius planus.