LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.6.2008 
SEK(2008) 2030 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Prie komunikato pridedamas dokumentas  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
PRIEGLOBS ČIO POLITIKOS PLANAS 
KOMPLEKSINIS POŽI ŪRIS Į APSAUG Ą EUROPOS S ĄJUNGOJE 
  
Poveikio vertinimo santrauka  
  
{COM (2008) 360 galutinis} 
{SEC (2008) 2029} 
LT 2   LT 1. ĮVADAS 
Siekdama nustatyti svarbiausi us bendros Europos prieglobs čio sistemos (toliau – BEPS) 
antrojo etapo formavimo klausimus, 2007 m. birželio m ėnesį Komisija paskelb ė žaliąją 
knygą1. Viešos konsultacijos rezultatas – 89 įvairių suinteresuot ųjų šalių atsakymai2. 
Konsultacijos iškelti klausimai ir pateikti pasi ūlymai pad ėjo parengti š į politikos plan ą ir jo 
poveikio vertinim ą. 
Siekdama gauti param ą rengiamam poveikio vertinimui Komisija užsak ė nepriklausom ą 
tyrimą. Šioje ataskaitoje labiausiai remiamas i nepriklausomu tyrimu bei rengiant žali ąją 
knygą gauta patirtimi ir esamomis EB prieglobs čio priemoni ų vertinimo ataskaitomis3. 
Siekiant sužinoti j ų nuomonę apie tam tikr ų BEPS element ų raidą ateityje, nuo 2007 m. 
gruodžio m ėn. iki 2008 m. kovo m ėn. buvo rengti akademini ų ekspertų, valstybių narių, NVO 
bei JTPRVK ir Europos Parlamento nari ų susitikimai.  
Komisijos Poveikio vertinimo valdyba (PVV) įvertino galutin į poveikio vertinimo ataskaitos 
projektą ir 2008 m. balandžio 21 d. pareišk ė savo nuomon ę4. Į PVV rekomendacijas buvo 
tinkamai atsižvelgta. 
Daugumos politikos plane pasi ūlytų individuali ų priemoni ų poveikis bus vertinamas atskirai. 
Ypač priėmimo sąlygų, priskyrimo bei tvarkos direktyv ų ir Dublino bei EURODAC 
reglament ų pakeitimai bus grindžiami poveikio vertinimais. 
2. DABARTIN Ė PADĖTIS  IR PROBLEMOS 
Prieglobs čio srityje  nustatyta toki ų problemų: 
• Neteisėtai imigracijai pažaboti taikomos teis ėtos priemon ės tam tikrais atvejais 
prieglobsčio prašytojams ES ga li trukdyti gauti apsaug ą.  
• Imigrantai, kuriems apsaugos nereikia, prieglobs čio prašymo sistema piktnaudžiauja, kad 
galėtų atvykti ir pasilikti ES. 
• Dėl antrinio prieglobs čio prašan čių asmenų, kurie kreipiasi d ėl tarptautin ės apsaugos, 
judėjimo daugiau nei vienoje valstyb ėje narėje valstybi ų administracijoms ir patiems 
prieglobsčio prašytojams tenka nepagr įstai didelė našta. 
• Kai kurių valstybių narių prieglobs čio teikimo sistemoms tenka per didel ė našta. 
• Vis daugiau žmoni ų siekia apsaugos tradicinio pab ėgėlių režimo (Ženevos konvencija) 
nenumatytais atvejais  ir gauna apsaug ą su mažesn ėmis garantijomis. 
• Dėl skirtingos valstybin ės praktikos valstyb ėse narėse atsirado dideli apsaugos pripažinimo 
skirtumai, d ėl kurių ES yra nevienodas apsaugos lygis.  
• Asmenys, kuriems reikia apsaugos, turi tam tikr ų integracijos sunkum ų ir kai kurie iš j ų yra 
pažeidžiami. 
                                                 
1 COM (2007) 301. 
2 89 gauti atsakymai pateikiami adresu  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylu
m_system_en.htm . 
3 Dublino sistemos vertinimo ataskaita (COM (2007) 299); pri ėmimo sąlygų direktyvos vertinimo 
ataskaita (COM (2007) 745). 
4 Nuomon ės tekstas bus paskelbtas adresu http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2008_en.htm . 
LT 3   LT • Visame pasaulyje dauguma pab ėgėlių lieka regionuose netoli savo kilm ės šalių, neturi 
perspektyv ų ir neturtingoms, besivystan čioms šalims tampa našta. 
Poveikio vertinime pateikta galima pad ėties raida, jeigu ES lygiu nebus imtasi joki ų veiksmų, 
ir daroma išvada, kad esamos problemos išlikt ų, todėl esama rimt ų priežasčių ES imtis 
veiksmų. 
Poveikio vertinime nagrin ėjami Lisabonos sutarties padaryti teisinės sistemos  pakeitimai ir 
daroma išvada, kad naujasis su prieglobs čio suteikimu susij ęs straipsnis leidžia siekti ir siekia 
daugiau už esam ą. Pagrindini ų teisių požiūriu, chartij ą įtraukus į naująją sutartį, tam tikriems 
teisės į prieglobst į aspektams, taip pat teisei neb ūti deportuotam, suteikiama daugiau 
matomumo.  
3. POLITINIAI  TIKSLAI 
Bendrasis antrojo BEPS etapo tikslas – laikantis išsamaus poži ūrio į apsaugą Europos 
Sąjungoje, vienodomis s ąlygomis bet kokios tre čiosios šalies pilie čiui, kuriam reikia 
tarptautin ės apsaugos, pasi ūlyti deram ą statusą ir užtikrinti, kad b ūtų laikomasi negr ąžinimo 
principo. 
Politika turi tokius konkre čius tikslus:  
užtikrinti, kad prieglobs čio proced ūros būtų prieinamos asmenims, siekiantiems apsaugos, ir 
greitai bei veiksmingai b ūtų sprendžiami klausimai d ėl asmenų, kuriems šios 
apsaugos nereikia; 
užtikrinti aukštesn ius bendruosius apsaugos standartus; 
skatinant praktin į bendradarbiavim ą, didinti greit ą ir veiksming ą paramą valstybi ų 
prieglobsčio administracijoms; 
skatinti valstybi ų narių ir ES bei tre čiųjų šalių solidarumo priemones, skirtas dirbti su 
asmenimis, kuriems reikia apsaugos; 
lengvinti saugom ų asmenų integracij ą; 
užkirsti keli ą ieškojimui, kur geriau gauti prieglobst į, ir antriniam jud ėjimui. 
4. POLITIN ĖS ALTERNATYVOS 
4.1. A politin ė alternatyva.  Status quo 
Esami poky čiai valstyb ėse narėse tęstųsi remiantis esama teisine sistema, kuri išlikt ų 
nepakitusi. T ęstųsi jau vykdoma veikla. Esamos teisin ės priemon ės turėtų būti perkeltos į 
valstybių narių teisę ir jų įgyvendinim ą turėtų stebėti Komisija.  
4.2. B1 politin ė alternatyva. Visuotinis ES teis ės derinimas  
Ši alternatyva užtikrint ų, kad ES prieglobs čio sistema b ūtų nuosekli, išsami ir nustatyt ų 
aukščiausius standartus. Ja b ūtų siekiama visiško suderinimo ir pirmame BEPS etape priimto 
bendro mažiausio vardiklio tr ūkumų pašalinimo. Š į tikslą galima pasiekti, inter alia , tokiomis 
priemonėmis: 
• apibrėžiant tinkamas prieglobs čio prašytoj ų priėmimo sąlygas; 
• asmenims, kuriems reikia apsaugos, suteikiant tinkam ą apsaugos lyg į; 
• nustatant vienod ą ir veiksming ą prieglobs čio teikimo proced ūrą; 
• skatinant didesn į valstybių narių ir ES bei tre čiųjų šalių solidarum ą ir atsakomyb ę.  
LT 4   LT 4.3. B2 politin ė alternatyva. Tolesn ė ES teisės plėtotė 
Ši alternatyva leist ų toliau vis labiau derinti valstybi ų prieglobs čio prašymo taisykles net 
visiškai nesuderinus vis ų sričių, ir užtikrinti aukš čiausius apsaugos standartus.  
Pagal šią alternatyv ą priėmimo sąlygų srityje tur ėtų būti padaryta keletas pakeitim ų: 
• pagerintos materiali ų priėmimo sąlygų nuostatos;  
• palengvintas prieglobs čio prašytoj ų patekimas į darbo rink ą, kurio neribot ų 
papildomi valstybi ų suvaržymai; 
• įvestos taisykl ės, kad sulaikoma nesavavališkai; 
• veiksmingai nustatomi pažeidžiam ų asmenų ir asmen ų, turinčių specialiųjų 
poreikių, atsižvelgiant į jų lytį, sveikatos ir materialiniai poreikiai.  
Turi būti įvedami tokie pagrindiniai su priskyrimu susij ę elementai:  
• nustatomi du vieningi statusai: vienas pab ėgėliams ir vienas papildomos apsaugos 
gavėjams; 
• Bendrijų taisyklių dėl šeimos susijungimo taikymas papildomos apsaugos 
gavėjams; 
• tiriama galimyb ė sukurti veiksming ą apsaugos priemoni ų perkėlimo mechanizm ą. 
Turi būti įvestas naujas proced ūrų elementas:  
• esamoms vis ų tipų valstybi ų procedūroms nustatyta vieninga proced ūra, 
suderinant bendrai taikomas garantijas (teis ę pasinaudoti proced ūromis, 
sustabdomojo poveikio apeliacij ą, teisinę pagalbą, pirmos instancijos sprendimo iš 
esmės terminą, lyčių lygybės principo laikym ąsi). 
Pagrindiniai pakeitimai, susij ę su solidarumo ir atsakomyb ės klausimais:  
• siekiant didesnio veiksmingumo ir  siekiant užtikrinti, kad valstyb ės narės geriau ir 
vieningai taikyt ų nuostatas (ypa č susijusias su humanitarin ėmis priežastimis ir 
suvereniteto išlyga, ir susijusias su šeimos susijungimu), ir siekiant galimyb ės tam 
tikrais atvejais laikinai sustabdyti („užšaldyti gr ąžinimą“) Dublino nuostat ų 
taikymą tam, kad b ūtų sumažinta valstyb ėms narėms tenkanti našta, turi b ūti 
sustiprintos ir išai škintos kelios Dublino ir EURODAC reglament ų nuostatos; 
• turi būti įgyvendintas išskirtinio finansinio so lidarumo principas, skirtas remti 
valstybes nares, susid ūrusias su ypatingais sunkumais; 
• turi būti sukurta savanoriško persik ėlimo sistema, leisianti pad ėti daug pab ėgėlių 
turinčioms trečiosioms šalims; 
• turėtų būti suderintos skirting ų tipų valstybių saugomo patekimo proced ūros. 
4.4. C politin ė alternatyva. Bendradarbiavima s ir pasikeitimas ger ąja patirtimi  
Šia alternatyva b ūtų skatinamas valstybi ų narių praktinis bendradarbiavimas – esam ų teisinių 
priemonių vienodinimas visose valstyb ėse narėse, siekiant išvengti nesuderinamum ų ir dėl to 
– veiksmingai teikiamos apsaugos lygio skirtu mo. Toks praktinis bendradarbiavimas ES 
politikai prieglobs čio klausimais leist ų išlaikyti išor ės aspektą. Šio tikslo tur ėtų būti siekiama 
įsteigus tam tikr ą struktūrinės ir nuolatin ės paramos organizacij ą, galbūt Europos prieglobs čio 
paramos biur ą, kuris būtų įsteigtas ES reglamentu ar sprendimu ir kuris b ūtų atsakingas už 
LT 5   LT kelias ar visas šias veiklos sritis: informacija apie kilm ės šalį, mokymas ir geb ėjimų ugdymas, 
praktinė pagalba valstyb ėms narėms, išorės aspektai, vertinimas ir steb ėsena.  
4.5. D politin ė alternatyva. Bendra išsami prieglobs čio teisinė priemon ė ir Europos 
prieglobs čio agentūros steigimas  
• Siekiant konsoliduoti skirtingas esamas teisines priemones b ūtina teisiškai persvarstyti 
bendrą su prieglobs čiu susijusi ą ES teisę. Pagal turin į, beveik visi B1 alternatyvoje 
minėti veiksmai b ūtų įvykdyti, ta čiau pagal form ą, laikantis šios alternatyvos, reik ėtų 
priimti vien ą priemonę, į kurią būtų įtraukti visi su prieglobs čiu susiję Europos įstatymai 
(kuriais b ūtų pakeistos esamos direktyvos ir  reglamentai), kurie drauge b ūtų suderinti ir 
konsoliduoti. 
• Įsteigta Europos prieglobs čio agentūra būtų atsakinga už ES jungtin ės su prieglobs čiu 
susijusios politikos valdym ą ir koordinavim ą. Tokia steigiama institucija b ūtų agentūra, 
tačiau ji ne tik koordinuot ų toliau išvardytus praktinius bendradarbiavimo veiksmus 
(„Europos prieglobs čio paramos biuras“). Ji taip pat pakeist ų valstybių administracines ir 
teismines institucijas, kurios priima sprendimus d ėl prieglobs čio. Agent ūra taptų bendru 
Europos arbitru, kuris centralizuotai priimt ų visus su prieglobs čiu susijusius sprendimus ir 
turėtų sprendžiam ąją galią. Dėl to ši alternatyva yra labiausiai kraštutinis b ūdas vieningam 
ES prieglobs čio teisės taikymui visoje ES užtikrinti.  
5. POLITINI Ų ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS 
5.1. Reiting ų bei svorini ų rezultatų palyginimas 
 
 A 
politinė 
alternaty
va. Status 
Quo B1 politin ė 
alternatyv
a. B2 politin ė 
alternatyv
a. C 
politinė 
alternaty
va. D 
politinė 
alternaty
va. Pasirinkt
oji 
alternaty
va 
(B2+C)  
Užtikrinti, kad 
prieglobsčio proced ūros 
būtų prieinamos 
asmenims, siekiantiems 
apsaugos, ir greitai bei 
veiksmingai b ūtų 
sprendžiami klausimai d ėl 
asmenų, kuriems šios 
apsaugos nereikia  0 √√√ √√√ √√ √√√√  √√√ 
Užtikrinti aukštesnius 
bendruosius apsaugos 
standartus  0 √√√√ √√√ √ √√√√√ √√√ 
Skatinti praktin į 
bendradarbiavim ą, didinti 
greitą ir veiksming ą 
paramą valstybi ų 
prieglobsčio 
administracijoms  0 0 0 √√√√  √√√√√  √√√√  
Skatinti valstybi ų narių ir 
ES bei tre čiųjų šalių 
solidarumo priemones, 
skirtas dirbti su asmenimis, kuriems reikia 
apsaugos 0 √√√(√) √√√ √√ √√√√  √√√ 
Lengvinti saugom ų 
asmenų integracij ą 0 √√√√ √√√ √√ √√√√ √√√ Tinkamumas  
Užkirsti keli ą ieškojimui, 
kur geriau gauti 
prieglobst į ir antriniam 
judėjimui 0 √√√ √√√ √ √√√√  √√√ 
LT 6   LT       
0 0 √√ √√√ 0 √√(√) Perkėlimo pagr įstumas 
 
- pagal esam ą sutartį 
- pagal nauj ą sutartį 
0 √(√) √√√(√) √√√√  √ √√√√  Pagrįstumas 
Finansinis pagr įstumas  0 -√√√√  - √√(√) - √√ - √√√√  -√√(√) 
Socialinis poveikis ES ir 
valstybių narių lygmeniu  0 √√√ √√ √ √√√ √√√ 
Ekonominis poveikis ES 
ir nacionaliniu lygmeniu  0 √√ √√ 0( √) √√ √√ 
Poveikis žmon ėms, 
kuriems reikia 
tarptautin ės apsaugos  0 √√√ √√√ √√ √√√√√  √√√ Poveikis  
Poveikis tre čiosioms 
šalims 0 √√√ √√ √√ √√√√  √√√ 
Pagrindin ės teisės 0 √√√√  √√√ √√  
√√√√√   
√√√ 
 
 
5.2. Pasirinktoji alternatyva  
Pasirinktoji alternatyva buvo nustatyta daugiaus iai lyginant su B1 (drauge su C) ir D 
politinėmis alternatyvomis, ir išsaugodama beveik tok į patį teigiamą poveikį, kaip pastaroji. 
Dėl šios alternatyvos b ūtų mažiau perk ėlimo sunkum ų ir finansini ų bei įgyvendinimo 
sąnaudų. B1 alternatyva turi kelet ą privalum ų ir daugeliu atžvilgiu panaši į B2 alternatyv ą, 
tačiau pastarojoje kai kuri ų sričių derinimo lygis yra mažesnis ir d ėl to būtų sėkmingiau 
perkelta ir įgyvendinta. D altern atyva turi vien ą pagrindin į trūkumą. Valstybi ų narių 
suvereniteto perk ėlimui siūlomai Europos prieglobs čio agentūrai dauguma valstybi ų narių 
šiuo metu nepritart ų.  
Pagrindiniai šios alternatyvos privalumai: 
• pasiekiama tinkam ų rezultat ų propaguoti kompleksin į ir visapusišk ą požiūrį į 
prieglobsčio klausimus, garantuojant, kad šio tikslo bus siekiama aukštesniais visuotiniais 
apsaugos standartais ir remiamu praktiniu bendradarbiavimu; 
• užtikrinamas geresnis apsaugos prieinamumas prad ėjus derinti valstybi ų saugomo 
patekimo proced ūras ir pakeitus Tvarkos direktyv ą, kad joje b ūtų labiau atsižvelgta į 
prieinamum ą;  
• nustatomi aukšti bendri standartai prieglobs čio srityje  per tvirtesnes priemones, 
susijusias su priėmimo sąlygomis  (t. y. palengvintas prieglobs čio prašytoj ų patekimas į 
darbo rink ą ir naudojimasis sveikatos apsauga), procedūros (bendra proced ūra ir tvirtos 
garantijos), priskyrimas  (t. y. bendras dviej ų tarptautin ės apsaugos status ų apibrėžimas); 
• sustiprinama greita ir veiksminga parama valstybi ų administracijoms , tobulinant 
valstybių narių sprendim ų priėmimo proces ų konvergencij ą įsteigus Europos prieglobs čio 
paramos biur ą, kuris koordinuot ų ir stebėtų įvairią veiklą; 
• Dublino sistemos patobulinimais ir savanoriško ES persik ėlimo sistema ir toliau 
plėtojant pajėgumų didinimo ir regionin ės apsaugos programas  skatinama tikra 
valstybių narių ir ES bei tre čiųjų šalių atsakomyb ė ir solidarumas tre čiosiose šalyse; 
LT 7   LT • skatinama saugom ų asmenų integracija, ypa č asmenų, gaunančių papildom ą apsaugą, jų 
statusui priskiriant daugiau teisi ų. 
Šios alternatyvos poveikis : 
• visoje ES sukuriamos vienodesn ės taisyklės, todėl įmanoma veiksmingiau valdyti 
pabėgėlių srautus  tarp valstybi ų narių ir saugomus žmones labiau integruoti į juos 
priimančias bendruomenes; 
• palengvinus prieglobs čio prašytoj ų patekimą į darbo rink ą, galėtų šiek tiek sumaž ėti 
nelegalus darbo j ėgos pasiūla ir būtų užpildytas tam tikros darbo j ėgos trūkumas 
valstybių narių darbo rinkose; 
• žmonėms, kuriems reikia tarptautin ės apsaugos, suteikiama didesn ė apsauga, labiau 
atsižvelgiant į labiau pažeidžiam ų grupių poreikius, taip pat – į sunkumus ir apribojimus, 
kuriuos gali patirti prašym us suteikti prieglobst į pateikian čios moterys; 
• daromas didelis teigiamas poveikis tre čiosioms šalims , iš dalies palengvinant galim ą 
prieglobsčio prašan čiųjų naštą, taikant savanoriško ES persik ėlimo sistem ą, ir leidžia 
joms atitinkamomis pajėgumų didinimo programomis  didinti prieglobs čio valdymo 
pajėgumus; 
• sustiprinamos prieglobs čio prašytoj ų ir tarptautin ės apsaugos gav ėjų pagrindin ės teisės, 
užtikrinant tinkamesnes s ąlygas, dėl kurių jie gali savo teis ėmis pasinaudoti. 
Dėl mažiau įpareigojan čių pasirinktosios alternatyvos ypatybi ų būtų patiriamos mažesnės 
finansinės ir administracin ės išlaidos, palyginti su visuotinio derinimo procesu .  
• Tačiau esama priemoni ų, tokių kaip pri ėmimo sąlygų taikymas papildomos apsaugos 
gavėjams, ir didesn ės garantijos, susijusios su proced ūromis, kurios neišvengiamai reikšt ų 
didesnes finansines ir administracines išlaidas, palyginti su dabartiniu BEPS , tačiau 
palengvinus prieglobs čio prašytoj ų patekimą į darbo rink ą bendras finansinis poveikis 
galėtų šiek tiek sumaž ėti. 
• Dėl praktinio bendradarbiavimo priemoni ų prireikt ų papildom ų išlaidų deramai 
įvairioms bendradarbiavimo priemon ėms (t. y. bendrai finansinei paramai projektams ir 
mokymui, paj ėgumų didinimo program ų trečiosiose šalyse finansavimui) skirtai finansinei 
paramai.  
• Atsižvelgiant į vis did ėjantį prieglobs čio tarnyb ų darbuotoj ų skaičių, būtiną norint 
įgyvendinti numatytas bendradarbiavimo priemones, administracin ės išlaidos taip pat 
turėtų didėti. Įsteigtas Europos prieglobs čio paramos biuras  valstybių administracijoms 
ilgainiui pad ėtų valdyti administracini ų išlaidų didėjimą. 
6. STEB ĖSENA  IR VERTINIMAS   
Siekiant užtikrinti poli tikos plano veiksmingum ą, bus labai svarbu steb ėti ir vertinti 
pasirinktosios alternatyvos įgyvendinim ą. Komisija privalo užtikrinti, kad b ūtų įdiegti tinkami 
šio politikos plano įgyvendinimo mechanizmai, ir šiame steb ėjimo procese turi išskirtin į 
vaidmenį. Komisija privalo atidžiai steb ėti, kad teis ėkūros proceso metu neb ūtų susilpninti jos 
pasiūlymuose nustatyti pagrindini ų teisių apsaugos standartai. 
Siekiant įvertinti pasirinktosios alternatyvos  rezultatus ir veiksmingum ą siekiant politini ų 
tikslų, be kita ko, galima atsižvelgti į šiuos rodiklius: 
• naujų prieglobs čio prašym ų skaičius; 
LT 8   LT • sprendimų atmesti ir patenkinti prašymus suteikti pab ėgėlio ar papildomos apsaugos 
statusą, skaičius; 
• prieglobsčio prašytoj ų skaičius, palyginti su gyventoj ų skaičiumi ir BNP; 
• paraiškų pagal Dublino sistem ą ir perkėlimų skaičius; 
• įgyvendint ų regioninės apsaugos program ų skaičius ir joms skirtos l ėšos; 
• iš trečiųjų šalių perkeltų pabėgėlių skaičius; 
• EPF skirt ų finansinių lėšų lygis; 
• praktinei bendradarbiavimo veiklai skirt ų finansini ų lėšų lygis, taip pat Europos 
prieglobsčio paramos biuro steigimui.