AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

1.1Didelių užmojų ir novatoriškas ES biudžetas Europos ekonomikai atgaivinti

ES greitai sureagavo, kad duotų suderintą ir galingą bendrą atsaką į krizės socialinius ir ekonominius padarinius, paisydama dabartinės daugiametės finansinės programos, kurios galiojimas baigsis 2020 m., ribų. Šiuo atsaku papildomos ekonominės ir finansinės pačių valstybių narių priemonės.

Koronaviruso pandemija palietė visus Europos ir pasaulio kampelius. Jos socioekonominio poveikio mastas ypač neaiškus. Jau dabar akivaizdu, kad valstybių narių finansų ir ekonomikos sistemoms kyla beprecedenčių ir didelių sunkumų. Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2020 m. euro zonos ekonomika susitrauks rekordiškai – 7,75 %, o ES ekonomika – 7,5 %. Palyginti su 2019 m. rudens ekonomine prognoze, ES ir euro zonos augimo projekcijos sumažintos maždaug devyniais procentiniais punktais. ES ekonomikos patiriamas sukrėtimas yra simetriškas, nes pandemija užklupo visas valstybes nares, tačiau numatoma, kad gamybos apimties sumažėjimas 2020 m. bus labai skirtingas. Tačiau pavasario prognozę temdo didesnis, nei įprasta, neaiškumas ir rizika, nulemti prielaidų dėl koronaviruso pandemijos raidos ir susijusių jos suvaldymo priemonių. Šį bendrą vaizdą taip pat patvirtina išsamus poreikių vertinimas.

Kad po šios beprecedenčio masto ir apimties krizės Sąjunga sustiprėtų, atsakas turi būti greitas, plataus užmojo ir suderintas. Dėl uždavinių masto ir Europos šalių ekonomikos tarpusavio sąsajų akivaizdu, kad jokiai valstybei narei krizės nepavyks įveikti vienai. Todėl Europos ekonomikos gaivinimo planas turi būti grindžiamas galingu ir atnaujintu ES biudžetu.

Komunikate „ES biudžetas Europos ekonomikos gaivinimo planui įgyvendinti“ Komisija išdėstė visapusišką Europos ekonomikos gaivinimo planą, pagrįstą solidarumu ir atitinkantį Sąjungos bendrus principus ir vertybes. Pagrindinė priemonė bus ilgalaikis ES biudžetas, sustiprintas finansavimu, kurį sprendimu dėl nuosavų išteklių leidžiama skirti Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonei.

Visi šie pasiūlymai leis pasinaudoti visa ES biudžeto galia, kad investicijos būtų sutelktos ir finansinė parama bei investicijos būtų įgyvendinamos svarbiausiais pirmaisiais ekonomikos atsigavimo metais, taip sudaromos sąlygos sąžiningam ir įtraukiam perėjimui prie ekologiškos ir skaitmeninės ateities, remiamas ilgalaikis strateginis Sąjungos savarankiškumas ir užtikrinama, kad ateityje ji būtų atspari sukrėtimams.

Siūloma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė (toliau – Europos ekonomikos gaivinimo priemonė) yra išskirtinis skubus mechanizmas, leisiantis įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemones ir tuo tikslu finansavimą ribotą laikotarpį nukreipti pagrindinėms Sąjungos programoms, daugiausia dėmesio skiriant neatidėliotiniems dėl krizės atsirandantiems investicijų poreikiams. Ji bus galinga Sąjungą vienijančio solidarumo išraiška. Tai bus laikina, tikslinė, spręstinų uždavinių mastą atitinkančios galios priemonė. Ištekliai, naudojantis laikinu ir išskirtiniu įgaliojimu skolintis pagal sprendimą dėl nuosavų išteklių, bus teikiami sudarant sutartis dėl skolinimosi kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. Pasiskolintos lėšos papildys Sąjungos biudžete nustatytus asignavimus, taigi nebus įtraukiamos apskaičiuojant daugiametės finansinės programos išlaidų viršutines ribas. Jos bus aiškiai parodytos biudžete, kad būtų parodytas jų laikinas ir išskirtinis pobūdis ir užtikrintas visiškas skaidrumas.

Komisijos pasiūlymų dėl šiuolaikiško ir lankstaus, į Sąjungos prioritetus tvirtai orientuoto ilgalaikio biudžeto pagrindiniai principai tebėra visiškai aktualūs ir šiandien. Komisija laikosi šių pasiūlymų, kurie dabar turi būti sustiprinti ir pritaikyti taip, kad būtų paskatintas Europos ekonomikos atsigavimas: taikomos naujos specialios priemonės ir sustiprinamos ekonomikos atsigavimui ypač svarbios programos.

Labai svarbu greitai priimti sprendimą dėl nuosavų išteklių, Europos ekonomikos gaivinimo priemonę ir naują ilgalaikę programą. Kad ekonominės veiklos vykdytojams, regionams, MVĮ, ūkininkams, mokslininkams ir kitiems ES lėšų gavėjams būtų suteikta finansinė paskata ir pasitikėjimas, kurio reikia ilgalaikėms investicijoms paremti, labai svarbu susitarti dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Remiantis Europos Parlamente ir Taryboje jau padaryta didele pažanga, bus sudarytos geriausios įmanomos sąlygos, kad susitarimas būtų pasiektas laiku.

Be to, koronaviruso pandemijos ekonominis poveikis parodė, kaip svarbu Sąjungai užsitikrinti pakankamai fiskalinio manevravimo galimybių ekonominių sukrėtimų atvejais, kai bendrosios nacionalinės pajamos smarkiai ir staiga sumažėja. Siekdama išlaikyti pakankamą maržą iki sprendime dėl nuosavų išteklių nustatytų viršutinių ribų, kad visus konkrečių metų finansinius įsipareigojimus ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus Sąjunga galėtų įvykdyti net ir nepalankiausiomis ekonominėmis sąlygomis, Komisija taip pat siūlo sprendime dėl nuosavų išteklių nustatytas įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas visam laikui padidinti atitinkamai iki 1,46 % ir 1,40 % ES nacionalinių bendrųjų pajamų. Be to, kad būtų galima skolintis pagal Europos ekonomikos gaivinimo priemonę, reikia išimtinai ir laikinai dar padidinti sprendime dėl nuosavų išteklių nustatytas viršutines ribas.