LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.10.26 
SEK(2010) 1243 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
 
Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilin ės saugos ir humanitarin ės pagalbos 
vaidmuo 
 
COM(2010) 600 
SEC(2010) 1242  
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
 
Geresnis Europos reagavimas į nelaimes. Civilin ės saugos ir humanitarin ės pagalbos 
vaidmuo  
 
LT 3   LT A. Įžanga 
Poveikio vertinimo ataskaitos tikslas – pateikti Komisijai informacij ą, reikaling ą 
rengiant 2010 m. lapkri čio mėn. ketinam ą priimti Komunikat ą dėl ES reagavimo į 
nelaimes paj ėgumų. Pirmiausia ataskaita siekiama informuoti Komisij ą, kiek 
potencialo gl ūdi įvairiose politin ėse galimyb ėse, kurias, formuojant ES reagavimo į 
nelaimes ES ir kitose šalyse koncepcij ą, galima b ūtų nagrinėti išsamiau. 
Ataskaitoje nesiekiama pateikti išsamaus vertinimo. Priešingai – atlikta proporcinga 
tikslams analiz ė. Atsižvelgiant į tai, kad Komunikate nebus si ūlomi sprendimai, o tik 
nurodytos galimyb ės, kaip ateityje galima b ūtų plėsti ES reagavimo į nelaimes 
pajėgumus, galb ūt pažymint, kuri alternatyva atrodo tinkamiausia, šiuo etapu 
išsamus poveikio vertinimas n ėra nei privalomas, nei reikalingas. Tik tuomet, jei bus 
teikiami konkret ūs teisėkūros pasiūlymai, prie j ų reikės pridėti išsamesn į pasirinkt ų 
galimybių poveikio įvertinimą. 
Daugiausia d ėmesio šioje ataskaitoje skiriama komunikato dalims, galin čioms turėti 
konkretų poveikį, reikaling ą įvertinimo, t. y. naujoms politin ėms galimyb ėms ir 
būdams organizuoti ir strukt ūrizuoti ES bendradarbiavim ą civilinės saugos srityje. 
Reikia pažym ėti, kad rengiamame komunikate taip pat bus nagrin ėjama sąveika su 
humanitarine pagalba,  bet atsižvelgiant į tai, kad ji bus minima tik politiniuose 
pareiškimuose d ėl būtinybės plėsti esamą ES praktik ą ir politik ą, konkretaus 
poveikio vertinimo šioj e srityje nereikia. 
B. Problemos apib ūdinimas ir tikslai 
i. Problemos apib ūdinimas 
Dabartinio ES civilin ės saugos mechanizmo nauda pla čiai pripaž įstama. Sistema 
sklandžiai veik ė praktikoje, buvo išnaudojamos visos jos funkcijos, o rezultatai 
pranoko l ūkesčius. Vis d ėlto tam tikri išoriniai veiksniai ver čia apsvarstyti, ar 
nereikėtų išplėsti dabartini ų sistemos funkcij ų, siekiant ateityje spr ęsti problemas 
ekonomiškai, kartu užtikrinant veiksmingesn į, greitesn į ir aiškiau planuojam ą 
koordinavim ą. Pavyzdžiui, d ėl bendrosios finansin ės padėties ir riboto biudžeto 
tampa ypa č svarbu, kad visi veiksmai b ūtų atliekami kiek galima ekonomiškiau. Be 
to, pastebima, kad ES ir visame pasaulyje dažn ėja gaivalini ų nelaimių ir žmogaus 
sukeltų (t. y. techninio ir ekologinio pob ūdžio) katastrof ų, todėl vykdoma daug 
ES civilin ės saugos mechanizmo operacij ų. Taip pat nelaim ės darosi vis sunkesn ės, o 
jų padariniai rimtesni – tai grei čiausiai lemia tokie veiksniai kaip klimato kaita, 
terorizmas, urbanizacija ir pramon ės plėtra. Siekiant, kad atotr ūkis tarp poreiki ų ir 
pajėgumų nedidėtų, ES privalo kiek gali ma padidinti reagavimo į nelaimes 
veiksmingum ą, ir, kaip liudija patirtis, to galima pasiekti net ribotais papildomais 
ištekliais. 
Didžiausias dabartinio ES civilin ės saugos mechanizmo tr ūkumas yra tai, kad jis 
buvo sukurtas kaip paramos ir koordinavimo sistema, taigi priklauso nuo savanorišk ų 
ir ad hoc  valstybių narių pagalbos pasi ūlymų; todėl šis mechanizmas neužtikrina, kad 
įvykus didelei nelaimei pagalba b ūtinai bus suteikta. D ėl dabartin ės sistemos ad hoc  
pobūdžio ES civilin ės saugos mechanizmas pasitelkiamas išimtinai reaguojant į 
veiksmus, o ne juos inicijuojant. Kadangi ne įmanoma iš anksto tiksliai numatyti, 
kokio pob ūdžio ir kokios apimties pagalba bus si ūloma konkre čios nelaim ės atveju, 
Stebėsenos ir informacijos centras (angl . MIC) negali parengti nenumatyt ų atvejų 
planų, ir, prireikus nedelsiant reaguoti į nelaimę, kaskart iš naujo ieškoma sprendim ų, 
 
LT 4   LT o tai mažina bendr ą pagalbos veiksmingum ą. Kita vertus, d ėl šios priežasties kai 
kurie sprendimai suteikti svarbi ą pagalbą priimami v ėliau nei b ūtų galima, o 
reagavimo greitis priklauso nuo to, ar  greitai valstyb ės narės pasiūlo pagalb ą, jeigu 
apskritai j ą pasiūlo. Būtų tikrai naudinga sistem ą padaryti aiškiau planuojam ą ir 
pajėgią geriau koordinuoti valstybi ų narių pagalbą. 
Be to, per daugel į metų paaiškėjo, kad sistema, pagal kuri ą valstybės narės teikia 
pagalbą natūra, taip pat prisideda prie tam tikro susiskaidymo. Kadangi valstyb ės 
narės siūlo pagalb ą konkrečios ekstremaliosios situac ijos atveju, ne visada 
atsižvelgdamos į bendras ES reagavimo pastangas, pasi ūlymai gali b ūti 
nepakankamai nuoseklūs. Iš tiesų, MIC teigimu, neretai atsitinka, kad valstybi ų narių 
teikiama pagalba viršija vienus pagalbos prašan čios valstyb ės poreikius, o kiti lieka 
nepastebėti. Tvirtesn ė sistema, užtikrinanti nuosekl ų ES reagavim ą ir leidžianti 
maksimaliai išnaudoti vis ų dalyvaujan čių subjektų sąveiką, būtų didelis žingsnis 
pirmyn darnumo ir ekonomiškumo poži ūriu. 
ii. Tikslai 
Galutinis tikslas yra kurti ir stiprinti ES reagavimo į nelaimes paj ėgumus išnaudojant 
visas turimas priemones, paj ėgumus, ekspert ų žinias ir didinant ši ų elementų sąveiką 
bei tarpusavio papildomum ą. Siūlomos galimyb ės yra būdas sukurti rimtesn ę ir 
tvirtesnę sistemą, padėsiančią užtikrinti geresn ę žmonių, aplinkos ir nuosavyb ės 
apsaugą iškart po nelaim ės. 
Šiuo poži ūriu svarbios ir Lisabonos sutarties teikiamos galimyb ės. Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 196 straipsniu S ąjungai suteikiamas aiškus teisinis 
pagrindas civilin ės saugos srityje, inter alia , jai remiant ir papildant valstybi ų narių 
veiksmus nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygiu reaguojant į gaivalines nelaimes ir 
žmogaus sukeltas katastrofas S ąjungoje. SESV 222 straipsnyje įtvirtintoje 
solidarumo s ąlygoje, nustatan čioje valstybi ų narių pareigą teikti pagalb ą viena kitai ir 
ES pareig ą sutelkti visas savo turimas priemones reaguojant į ekstremali ąją situaciją, 
taip pat pabr ėžiama, kad reikia stengtis stiprinti reagavimo į nelaimes paj ėgumus. 
Galutiniam tikslui pasiekti reikia įgyvendinti šiuos konkretesnius tikslus: 
• siekti veiksmingesnio, taip pa t ekonomiškesnio, ES reagavimo į nelaimes 
• siekti nuoseklesnio ES reagavimo į nelaimes 
• siekti didesnio matomumo 
Šiems tikslams nauj ų mechanizm ų kurti nereikia – b ūtina plėtoti ir toliau tobulinti 
turimas priemones. Atsižvelgiant į tai, papildomos išlaidos, jei toki ų būtų, turi būti 
pagrįstos ir proporcingos dabartin ėms. 
C. Subsidiarumas 
Už nelaimi ų valdymą pirmiausia atsakingos valstyb ės narės. Sąjungos vaidmuo 
civilinės saugos srityje apibr ėžtas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
196 straipsnio 1 dalyje, kurioje nustatyta, kad S ąjunga siekia, inter alia , remti ir 
papildyti valstybi ų narių veiksmus nacionaliniu, regi oniniu ir vietiniu lygiu 
reaguojant į gaivalines nelaimes ir žmogaus sukeltas katastrofas S ąjungoje, taip pat 
skatinti tarptautinio civilin ės saugos darbo nuoseklum ą. Taigi reagavimas į nelaimes 
civilinės saugos priemon ėmis patenka į papildomosios kompetencijos srit į, kuriai 
taikytinas subsidiarumo principas. Norint išspr ęsti poveikio vertinime įvardytas problemas, b ūtina veikti ir veiksmus 
koordinuoti ES lygiu. Nors pirmiausia už reagavim ą į nelaimes atsakingos valstyb ės 
 
LT 5   LT narės, ankstesn ė mechanizmo taikymo patirtis rodo, kad ištikus didelio masto 
nelaimėms atskirų valstybių civilinės saugos resursai iš ties ų gali būti nepakankami. 
Tokiais atvejais b ūtina kitų valstybi ų narių pagalba. ES veiksmai šioje srityje 
visuomet susij ę su tarptautin ę dimensij ą turinčių situacijų valdymu, kai bendrus 
veiksmus reikia koordinuoti viršnacionaliniu lygmeniu. Vien nacionaliniais veiksm ais nuoseklaus, veiksmingo ir efektyvaus ES reagavimo į 
nelaimes užtikrinti ne įmanoma. Siekiant padaryti ES civilin ės saugos mechanizm ą 
aiškiau planuojam ą, veiksmingesn į ir matomesn į, reikia veikti ES lygmeniu pagal 
SESV 196 straipsnyje nustatytus tikslus ir teis ėkūros proced ūrą. Kad toks aiškinimas 
teisingas, patvirtinama ir SESV 222 straipsnyje nustatyta solidarumo s ąlyga.  
Atsižvelgiant į visus šiuos argumentus, reikia pripažinti, kad subsidiarumo principo 
laikomasi, nes min ėti politiniai tikslai nebus pasiekti, jei valstyb ės narės veiks vienos 
– tam visos valstyb ės narės turi veikti kartu ES lygmeniu. 
D. Siūlomos galimyb ės ir išsamus j ų vertinimas 
i. Siūlomos politin ės galimyb ės 
Komisija si
ūlo šias politines priemones: 
• 1 galimyb ė. Nebetęsti esamos politikos  
Sprendimas nebet ęsti esamos ES reagavimo į nelaimes politikos reikšt ų, kad 
nutraukiamos dabar taikomos priemon ės ir užbaigiami visi su jomis susij ę veiksmai. 
Taip pat tai reikšt ų, kad pasirinkus ši ą galimybę reikės sukurti ir priimti nauj ą šios 
politikos koncepcij ą.  
 
• 2 galimyb ė. Status quo  išlaikymas 
Status quo  išlaikymas reikšt ų, kad būtų tęsiama dabartin ė ES reagavimo į nelaimes 
politika.  Būtų toliau vykdomi poveikio įvertinimo ataskaitoje nurodyti veiksmai ir 
priemonės. Finansavimas b ūtų teikiamas pagal 2007–2013 m. finansin ę perspektyv ą. 
• 3 galimyb ė. Sukurti ES reagavimo į nelaimes paj ėgumus, pagr įstus valstybi ų 
narių savanoriškai sutelktais atsarginiais paj ėgumais (žmogiškaisiais ir kitais 
ištekliais)  
Darbuotojai ir ištekliai b ūtų toliau valdomi ir kontroliuojami nacionaliniu lygmeniu, 
bet valstyb ės narės būtų tvirčiau įsipareigojusios MIC paprašiu s skubiai juos paruošti 
ir išsiųsti dalyvauti civilin ės saugos operacijose. Galutin į sprendim ą dėl dalyvavimo 
operacijose, kaip ir anks čiau, priimt ų valstybės narės, kurioms turim ų išteklių gali 
prireikti reaguoti į ekstremali ąsias situacijas šalies viduje. Be to, reikia pažym ėti, kad 
nevykstant ES operacijoms atsargini ų pajėgumų nereikėtų rezervuoti ar laikyti be 
veiklos – valstyb ės narės turėtų teisę panaudoti juos vidaus reikm ėms. 
Galimybė siųsti į nelaimės vietas valstybi ų narių atsarginius paj ėgumus tapt ų ES 
reagavimo į nelaimes S ąjungoje ir už jos rib ų civilinės saugos priemon ėmis 
pagrindu, o kiti valstybi ų narių pagalbos pasi ūlymai, teikiami pagal esam ą civilinės 
saugos pagalbos sistem ą, ją papildytų. Be to, reik ėtų labiau pasistengti, kad apie 
civilinės saugos išteklius, dislokuotus  pasitelkiant ES civilin ės saugos mechanizm ą, 
visuomen ė būtų informuojama dviem lygmenimis – nacionaliniu ir  Europos. To labai 
trūko vykdant ES veiksmus Haityje. 
Į bendruosius paj ėgumus taip pat reikia įtraukti karinius ir transporto, ypa č 
strategiškai svarbius oro transporto, ište klius, kuriuos tarpininkaujant MIC galima 
 
LT 6   LT pasitelkti pagal Europos konsensus ą dėl humanitarin ės pagalbos ir tarptautines (ypa č 
Oslo) gaires. Valstybėms narėms savanoriškai sutelkus bendruosius paj ėgumus, ši ą iniciatyv ą jos 
turėtų palaikyti įsipareigodamos nuolat rengti bendrus mokymus, pratybas, įgytos 
patirties aptarimus ir juose dalyvau ti. Be to, norint išnaudoti visas bendr ųjų 
pajėgumų galimybes, b ūtinai reikt ų parengti nenumatyt ų situacijų planus ir 
scenarijus. Nuo to, kaip bus įgyvendinamos šios priemon ės, priklausyt ų visos 
sistemos veiksmingumas ir nuoseklumas. 
• 4 galimyb ė. ES reagavimo į nelaimes paj ėgumų stiprinimas ES lygmens 
ištekliais  
Jei atsirast ų specifini ų pagalbos poreiki ų, kurių patenkinti nepavykt ų dėl ES 
reagavimo į nelaimes sistemos tr ūkumų, ir būtų pagrindo manyti, kad veiksmai 
Europos lygmeniu b ūtų ekonomiškesni, gal ėt
ų būti skiriami papildomi ES 
finansuojami ištekliai . Ypating ą dėmesį reiktų atkreipti į išteklius, pasitelkiamus 
sprendžiant horizontaliuosius uždavinius, kaip antai vertinimo (skubaus poveikio 
aplinkai įvertinimo moduliai), logist ikos ir koordinavimo (ypa č techninės pagalbos 
bei paramos grup ės ir telekomunikacij ų įranga). Ateityje ši id ėja galėtų peraugti į 
visuotinį ES koordinavimo centr ą, teikiant į paslaugas ir JT. Taip pat reikt ų 
apsvarstyti, ar ten, kur bendrieji išteklia i ir naštos pasidalijimo susitarimai gal ėtų 
padidinti pagalbos veiksmingum ą ir kur nacionalini ų išteklių dažniausiai nepakanka, 
kaip papildom ų ES finansuojam ų išteklių nevertėtų sukurti didel ės vertės reagavimo 
pajėgumų. 
ES pajėgumai būtų finansuojami S ąjungos lėšomis, bet j ų valdymas b ūtų perduotas 
suinteresuotoms valstyb ėms narėms. Šie paj ėgumai visada b ūtų parengti ES 
operacijoms, bet, kai oper acijos nevyksta, valstyb ės narės galėtų juos pasitelkti savo 
vidaus reikm ėms. Bendrieji ES ištekliai gal ėtų būti įvairios apimties – ir nedideli, 
skirti užpildyti pa čioms svarbiausioms spragoms, ir platesni, apimantys daug 
pagrindini ų sričių išteklių. Antruoju atveju valstyb ės narės galėtų atsisakyti kai kuri ų 
nacionalini ų pajėgumų, ir ES reagavimas į nelaimes tapt ų ekonomiškesnis. 
• 5 galimyb ė. ES civilin ės saugos paj ėgų plėtra 
Nepriklausomos Europos paj ėgos su savo paj ėgumais, priemon ėmis, savais 
privalumais ir koordinavimo strukt ūra, papildydamos pasirengimo nelaim ėms 
priemones ir kitus esamus išteklius, tikrai užtikrint ų nuoseklų ir veiksming ą ES 
reagavimą į nelaimes. Tokiu principu veikian čios Europos paj ėgos turėtų gauti 
įgaliojimus disponuoti iš anksto tam paskirtais valstybi ų narių ištekliais, be to, tur ėtų 
teisę naudotis papildomais išteklia is, nesvarbu ar buvo nustatyti real ūs ES reagavimo 
į nelaimes paj ėgumų trūkumai. Jei toki ų trūkumų atsirastų, juos pašalinti b ūtų 
pavesta savanor ėms valstyb ėms narėms valdymo perdavimo principu, kuris buvo 
minėtas kalbant apie 4 galimyb ę. 
Tam, kad Europos paj ėgos galėtų sukurti patikim ą pasirengimo nelaim ėms sistem ą, 
reikėtų įkurti operatyvin į centrą scenarijų ir protokol ų projektams rengti, taip pat 
nuosavą civilinės saugos ir humanitarin ės pagalbos mokymo institut ą, kuriame b ūtų 
mokomi savi darbuotojai, į Europos paj ėgas atsiųstos nacionalin ės ir regionin ės 
komandos ir ES dirbantys vertinimo ekspertai. 
ii. Politini ų galimybi ų analizė 
Atlikus pirmin ę politinių galimybi ų analizę, buvo nuspr ęsta, kad socialiniai, 
ekonominiai ir politiniai 1 ir 5 galimybi ų trūkumai yra nepriimtini. Atsižvelgiant į 
 
LT 7   LT tai, kad 2 galimyb ė numato esamos ES politikos t ąsą ir todėl yra pagrindinis 
scenarijus, kuriuo remiantis turi b ūti lyginamos kitos galimyb ės, didžiausias d ėmesys 
proporcingame poveikio įvertinime skiriamas 3 ir 4 galimyb ėms. 
E. Pagrindiniai pasirinkt ų galimybi ų ekonominio ir socialinio  poveikio bei poveikio 
aplinkai aspektai 
Reikia pažym ėti, kad pasirinkus bet kuri ą šių galimybi ų reikės stiprinti Europos 
Komisijos steb ėsenos ir informavimo centro koordinavimo ir analiz ės pajėgumus. 
Tai tikrai įvyks, ir pasirinkta galimyb ė neturės tam reikšm ės, nes netrukus, sujungus 
ECHO ir MIC krizi ų skyrius, numatyta įkurti tikrą reagavimo centr ą, kuris veiks vis ą 
parą ir bus atsakingas už ES reagavimo į civilines nelaimes veiksm ų koordinavim ą. 
• Ekonominis poveikis 
i. 3 galimyb ės ekonominis poveikis 
Nuo status quo  perėjus prie savanorišk ų pajėgų modelio, kapitalo  išlaidos netur ėtų 
reikšmingai pakisti. Galima dr ąsiai teigti, kad valstyb ės narės galės neprisid ėti prie 
bendrųjų išteklių sutelkimo, jei n ėra visiškai aišku, ar likusi ų išteklių pakaks saviems 
civilinės saugos poreikiams patenkinti. Taigi savanoriškumo principu grindžiami 
bendrieji ištekliai sudaryt ų nedidelę dalį jau turim ų priemoni ų. Be to, atsižvelgiant į 
tai, kad ištekli ų suteikimo s ąlygose būtų aiškiai nustatyta, j og atsiradus poreikiui 
šalies viduje juos galima atšaukti, galima teigti, kad valstyb ės narės nepatirs 
papildom ų išlaidų įrangai. 
Kai tokia sistema bus ik i galo sukurta ir prad ės veikti, valstybi ų narių investicijos į 
papildomus naujus reagavimo paj ėgumus gali sumaž ėti. Nors valstyb ės narės, kaip ir 
anksčiau, turėtų pačios užtikrinti pakankamus techninius paj ėgumus reaguoti į 
numatomus ar besikartojan čius pavojus, tik ėtina, kad sutelkti papildomus atsarginius 
pajėgumus, papildan čius pagrindinius kiekvienos valstyb ės narės reagavimo 
išteklius, ir bendrai jais naudotis b ūtų ekonomiškai naudingiau. Šiuos atsarginius 
pajėgumus sutelkus ES lygmeniu, o valstyb ėms narėms dalijantis bendr ą naštą, 
galima būtų pasiekti masto ekonomijos ir sutaupyti. 
Galima teigti, kad įgyvendinus 3 galimyb ę iš esmės neturėtų atsirasti papildom ų 
dislokavimo išlaid ų. Nors suk ūrus savanoriškus bendruosius paj ėgumus galima b ūtų 
užtikrinti, kad pagalba bus suteikta iškart įvykus nelaimei, nei ištekli ų 
transportavimo, nei j ų veiklos išlaidos nelaim ės vietoje netur ėtų padidėti. Priešingai 
– gali pasitaikyti situacij ų, ypač susijusių su transportu, kai ištekliai bus dislokuojami 
mažesnėmis išlaidomis nei b ūtų įmanoma kitomis s ąlygomis. Bendras reagavimas 
pasitelkiant bendruosius išteklius ir atitinkamus išankstinius planus pad ėtų greičiau 
įvertinti galimus transportavimo b ūdus ir leist ų surinkti tinkamose vietose 
dislokuotus išteklius ir nugaben ti juos visus iš karto, taip  sutaupant transportavimui 
skirto laiko ir l ėšų. Be to, reik ėtų efektyviau paskirstyti orlaivi ų išteklius, kad b ūtų 
maksimaliai išnaudojami oro transporto paj ėgumai ir sumaž ėtų ribinės išlaidos.  
Kita vertus, jei d ėl dalyvavimo bendr ųjų išteklių sistemoje per metus bus 
dislokuojama daugiau valstybi ų narių pajėgumų, 3 galimyb ės atveju bendrosios 
metinės veiklos s ąnaudos gali kisti. Toks pl ėtros modelis labai paveikt ų kai kurių 
valstybių narių išlaidas personalui. Apskritai, kai kurios valstyb ės narės dėl savitos 
 
LT 8   LT organizacin ės struktūros gali patirti tam tikr ų išlaidų, susijusių su organizaciniais ir 
teisiniais status quo  pokyčiais. 
Ar stiprus bus min ėtas neigiamas poveikis, labai priklauso nuo to, kaip iš vis ų 
bendrųjų išteklių bus pasirenkamos konkre čios priemon ės, ir nuo visos bendr ųjų 
išteklių apimties. Konkre čių valstybių narių patiriamą poveikį dėl didesnės tam tikr ų 
išteklių paklausos galima b ūtų sušvelninti ne leidus ištekli ų pasirinkti savo nuoži ūra, 
o taikant j ų rotacijos princip ą. Be to, juo didesni bus bendrieji ištekliai, juo re čiau, 
tikėtina, bus naudojami konkret ūs jiems priklausantys paj ėgumai.  
Poveikį galima b ūtų sušvelninti ir skiriant ES finansavim ą tam tikroms iš anksto 
apibrėžtoms remtinoms s ąnaudoms. Tai b ūtų dar vienas naštos pasidalijimo modelis, 
nes dalį išlaidų iš valstybi ų narių perimtų Sąjunga. Jis ne tik pad ėtų valstybėms 
narėms padengti dal į metinių išlaidų, susijusi ų su dalyvavimu bendr ųjų išteklių 
projekte, bet ir paskatint ų mažąsias valstybes nares aktyvi au dalyvauti ES reagavimo 
į nelaimes operacijose. Šitaip sustipr ėję ES reagavimo į nelaimes paj ėgumai 
sumažintų didžiausi ą reagavimo į nelaimes kr ūvį turinčių valstybių narių naštą ir 
padidintų ES galimybes reaguoti į didelio masto ekstremalias situacijas už ES rib ų.  
ii. 4 galimyb ės ekonominis poveikis 
Svarbiausias šios galimyb ės ekonominis poveikis yra tai, kad valstyb ės narės visai 
nepatirtų kapitalo išlaid ų. Atlikus viešojo pirkimo proced ūrą ir ES lėšomis įsigijus 
papildom ų išteklių bei oro transporto paj ėgumų, valstybės narės disponuot ų tikrai 
solidžiais bendraisiais paj ėgumais, koki ų negalėjo turėti pavieniui – ir to b ūtų 
pasiekta be papildom ų investicini ų sąnaudų. Garantija, kad pagalba visada bus 
suteikta, b ūtų didžiausias privalumas, smarki ai lenkiantis savanoriško bendr ųjų 
išteklių sutelkimo teikiamus privalumus. Pirmiausia, tik ėtina, kad viena didel ė ES 
lygmens investicija į papildomus išteklius, kuriais v ėliau naudot ųsi visos valstyb ės 
narės, visos ES mastu b ūtų ženkliai mažesn ė investicija lyginant su visomis valstybi ų 
narių išlaidomis, jei tokius išteklius jos įsigytų pačios. Be to, kalbant apie išteklius, 
kurių pajėgumus numatoma didinti, ši galimyb ė būtų nepaprastai naudinga 
ekonomiškumo ir veiksmingumo poži ūriu, nes valstyb ės narės turėtų mažiau 
investuoti pa čios.  
Dar vienas labai svarbus 4 galimyb ės ekonominis privalumas yra tai, kad taps 
įmanomi ekonomiškesni sprendimai. D ėl ES lygmens ištekli ų, kuriais gali naudotis 
visos valstyb ės narės, reagavimo į nelaimes operacijos tapt ų kur kas 
ekonomiškesn ės, nes mobilizavimo s ąnaudos (palyginti su komercine toki ų 
pajėgumų nuomos kaina) sumaž ėtų, o reagavimo greitis ir veiksmingumas išaugt ų. 
Veiksmingumas reikšmingai padid ėtų ir naudojantis bendromis transporto 
priemonėmis bei logistikos sistema, taip pat kitais masto ekonomijos atvejais. 
Be to, įsigijus papildom ų ES ištekli ų, kurie prieinami visoms valstyb ėms narėms, 
dislokavimas tapt ų veiksmingesnis, o operacijos ekonomiškesn ės – dėl tų pačių 
priežasčių, kurios nurodytos kalbant apie 3 galimyb ę. Be to, visas papildomai 
finansuotų išteklių laikymo parengties s ąlygomis ir dislokavimo s ąnaudas padengt ų 
ES – taip b ūtų įgyvendintas “naujasis naštos pasidali jimo modelis”, o visos išlaidos 
perkeltos S ąjungai. 
 
LT 9   LT Kalbant apie išlaidas, kuriant ES lygmens paj ėgumus reik ės atlikti tam tikras vieš ųjų 
pirkimų ir valdymo proced ūras. 
• Socialinis poveikis 
Ataskaitoje aptariamos galimyb ės neturėtų socialinio poveikio įprasta šio žodžio 
prasme, bet b ūtų reikšmingos platesniu visuomeniniu poži ūriu. 
Galimybė pasitelkiant bendruosius valstybi ų narių pajėgumus (3 galimyb ė) ar 
ES lygmens išteklius (4 galimyb ė) veikti greitai ir tiksliai tikrai leist ų sumažinti 
nelaimių aukų skaičių, palengvinti kan čias ir kiek įmanoma mažinti žmoni ų ir 
visuomen ės patiriam ą žalą. Taigi teigiamas poveikis nelaimi ų ištiktoms 
visuomen ėms būtų nenuginčijamas. 
Be to, dėl nuoseklesnio ir veiksm ingesnio reagavimo žmon ės tikrai imt ų labiau 
pasitikėti ES reagavimo į nelaimes paj ėgumais. To pasekm ės būtų dvejopos. Pirma, 
nelaimės užkluptos bendruomen ės būtų labiau linkusios bendradarbiauti su ES, o tai 
galėtų atverti naujas bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis galimybes. Antra, 
geresnė žmonių nuomon ė apie ES reagavimo į nelaimes paj ėgumus pad ėtų 
užsitikrinti ES pilie čių ir vadovų paramą.  
Reikia pažym ėti, kad ES ištekli ų, kuriuos valdyti perduodama valstyb ėms narėms, 
sukūrimas (4 galimyb ė) labiausiai atitikt ų SESV 222 straipsnyje įtvirtintą ES 
solidarumo id ėją ir ES pilie čių norus bei l ūkesčius. 
• Poveikis aplinkai 
Ir savanorišk ų bendrųjų operatyvini ų išteklių sutelkimas (3 galimyb ė), ir ES lygmens 
ištekliai (4 galimyb ė) leistų ES užtikrinti, kad pagalba vi sada bus suteikta iškart po 
nelaimės. Dėl didesnio nuoseklumo ir veik smingumo, susijusio su min ėtais 
sprendimais, ES gal ėtų greičiau reaguoti į ekstremalias situacijas, o tai leist ų ženkliai 
sumažinti neigiam ą nelaimių poveikį aplinkai (pvz., greitai ir  veiksmingai reagavus į 
gaisrą miške gali b ūti padaryta kur kas mažesn ė žala aplinkai). 
Galimybi ų palyginimas 
Galimybės buvo palygintos remiantis  šiais kriterijais:  
• galimybės veiksmingumas atsižvelgiant į tikslus;  
• galimybės ekonomiškumas; 
• galimybės nuoseklumas, atsižvelgiant į bendresnius ES tikslus, strategijas ir 
prioritetus. 
Atskaitos taškas lyginant galim ybes buvo pagrindinis scenarijus ( status quo  – 
2 galimyb ė). Išvados buvo apibendrintos ir vi zualiai perteiktos schemomis ir 
diagramomis. 
Palyginti su pagrindini u scenarijumi, ir tre čia, ir ketvirta galimyb ės turėjo aiškių 
privalumų ir pranoko status quo , turinčią trūkumų pagal visus kriterijus. Tod ėl buvo 
nuspręsta, kad abi šios galimyb ės yra geresn ės už pagrindin į scenarijų. Pirmiausia, 
lyginant išryšk ėjo 3 galimyb ės privalumai, susij ę su subsidiarumo ir proporcingumo 
principais ir 4 galimyb ės privalumai, susij ę su veiksmingumo ir (galimu) 
ekonomiškumu (ypa č kalbant apie ES lygmens išteklius horizontaliesiems 
uždaviniams ir tam tikrus didel ės vertės išteklius). Buvo palyginti ši ų dviejų 
galimybių privalumai ir tr ūkumai, kad b ūtų nustatyta kuo veiksmingesn ė ir 
nuoseklesn ė sistema, kuri užtikrint ų kuo mažesn į neigiamą poveikį ir sąnaudas. 
 
LT 10   LT Sugretinus šias dvi patr aukliausias galimybes, ge resne buvo pripažinta tre čioji, nes ji 
labiau atitiko subsid iarumo ir proporcingumo principus. Vis d ėlto buvo atsižvelgta ir 
į tam tikrus 4 galimyb ės elementus, kurie duot ų nemažą ekonomin ę naudą visai ES. 
Todėl, atsižvelgiant į atitinkamus nagrin ėtų galimybi ų privalumus, buvo nuspr ęsta 
rinktis mišri ą koncepcij ą, kurią sudaro šie elementai:  
• ES operacijoms skirti savan oriški bendrieji valstybi ų narių ištekliai.  Jie turėtų 
būti sistemos šerdis. D ėl šių išteklių apimties ir sud ėties bus sprendžiama 
tolesniame etape; 
• papildomieji valstybi ų narių ad hoc  pasiūlymai  pagal esam ą ES civilin ės saugos 
mechanizm ą; 
• papildomi ES lygmens ištekliai  tais atvejais, kai ekonomiškumas svarbesnis už 
tai, kad valstybi ų narių išteklių neišnaudojimas politiškai kritikuotinas.  
Sistemą būtų galima toliau tobulin ti teikiant nuolatin ę paramą humanitarin ėms 
organizacijoms, kurios pla nuoja ir valdo tarptautin ėms humanitarin ėms operacijoms 
reikalingų pagalbos reikmen ų kaupimo proces ą, o tam tikrais atvejais ir pasitelkiant 
karinius išteklius.