EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 10 22 COM(2019) 499 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl pažangos Rumunijoje pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą {SWD(2019) 393 final}



1. ĮVADAS Bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM) sukurtas 2007 m., kai Rumunija įstojo į Europos Sąjungą, kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Rumunijai nuolat reformuoti savo teismines institucijas ir suintensyvinti kovą su korupcija. Šis mechanizmas – bendras Rumunijos valstybės ir ES įsipareigojimas. Atsižvelgiant į sprendimą, kuriuo nustatomas mechanizmas, ir, kaip pabrėžė Taryba, BTM bus baigtas taikyti, kai bus tinkamai pasiekti visi Rumunijai taikomi orientaciniai tikslai. BTM veikia nuo 2007 m., kad būtų skatinamos ir stebimos reformos šiais klausimais. 2017 m. sausio mėn. Komisija išsamiai įvertino per dešimt mechanizmo taikymo metų padarytą pažangą. Ši perspektyva padėjo susidaryti aiškesnį nuo įstojimo į ES padarytos didelės pažangos vaizdą, o Komisija galėjo pateikti dvylika rekomendacijų, kurias įgyvendinus būtų galima užbaigti BTM procesą ir kurias būtų galima įgyvendinti per šios Komisijos kadenciją. BTM proceso užbaigimas priklausytų ne tik nuo to, kad rekomendacijos būtų įgyvendintos negrįžtamai, bet ir nuo to, kad pokyčiai nebūtų tokie, kad akivaizdžiai sumažėtų daroma pažanga. Nuo tada Komisija atliko du rekomendacijų įgyvendinimo pažangos vertinimus. 2017 m. lapkričio mėn. Komisija pažymėjo, kad įgyvendinant kelias rekomendacijas padaryta pažanga, tačiau taip pat nurodė, kad per 2017 m. prarastas reformų pagreitis. Ji įspėjo dėl rizikos, kad gali vėl iškilti tos problemos, kurios 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje buvo nurodytos kaip išspręstos. Tą patį susirūpinimą išreiškė Taryba. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje Komisija padarė išvadą, kad dėl pokyčių sumažėjo daroma pažanga arba imta abejoti jos negrįžtamumu. Dėl to dvylikos 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje pateiktų rekomendacijų nebepakako norint užbaigti BTM taikymą ir reikėjo pateikti aštuonias papildomas rekomendacijas. Ataskaitoje pagrindinės Rumunijos institucijos paragintos parodyti tvirtą įsipareigojimą siekti esminių dalykų: užtikrinti teismų nepriklausomumą ir kovoti su korupcija, taip pat atkurti šalies apsaugos priemonių ir stabdžių ir atsvarų sistemos pajėgumą veikti, kai kyla pavojus, kad bus žengtas žingsnis atgal. Tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pritarė šiam požiūriui. Europos Parlamentas parengė rezoliuciją, ragindamas bendradarbiauti ir nurodydamas riziką teisinei valstybei. 2018 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose Rumunija konkrečiai paraginta įgyvendinti papildomas rekomendacijas. Šioje ataskaitoje apžvelgiama padėtis nuo 2018 m. lapkričio mėn. Per šį laikotarpį Komisija turėjo keletą kartų pareikšti susirūpinimą dėl su teisine valstybe susijusių klausimų, konkrečiai ji pareiškė susirūpinimą dėl to, kad nukrypta nuo ankstesniais metais padarytos pažangos. Didžiąją šio laikotarpio dalį Rumunijos valdžios institucijos beveik arba visai nepageidavo imtis įgyvendinti papildomų 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijų arba Venecijos komisijos ir Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupės rekomendacijų. Tiems, kurie siekia pakeisti neigiamą tendenciją ir tarp kurių yra ne tik politiniai veikėjai, bet ir pilietinės visuomenės atstovai bei teisėjai, nepavyko įgyti persvaros. Dėl to kilo esminių abejonių, ar veikia 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje pripažinta stabdžių ir atsvarų sistema. 2019 m. gegužės mėn. Komisija nusiuntė Rumunijos valdžios institucijoms raštą, kuriame išdėstė, kaip pastarojo meto įvykiai dar labiau paaštrino esamas problemas, susijusias su teisinės valstybės principo laikymusi apskritai. Ji nurodė, kad jei padėtis nepagerėtų, Komisija turėtų imtis veiksmų pagal teisinės valstybės priemonių sistemą. 2019 m. birželio mėn. susitikime su Komisijos Pirmininku J.-C. Junckeriu ir pirmuoju Komisijos pirmininko pavaduotoju F. Timmermansu Rumunijos ministras pirmininkas įsipareigojo netęsti prieštaringų teisminių reformų ir nedelsiant atnaujinti dialogą pagal BTM, kad būtų padaryta pažanga teismų reformų ir kovos su korupcija srityse. Šis pakitęs požiūris taip pat atitiko 2019 m. gegužės mėn. referendumo, kurį paskelbė Rumunijos prezidentas ir kuriame didžioji dauguma Rumunijos piliečių pritarė pasiūlymams stiprinti apsaugos nuo korupcijos ir savavališko nepaprastųjų potvarkių naudojimo priemones, rezultatus . Kaip ir ankstesniais metais, ši ataskaita parengta Komisijai atlikus kruopščią analizę, glaudžiai bendradarbiaujant su Rumunijos institucijomis, taip pat atsižvelgiant į kitų valstybių narių, pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų pastabas. 2. BENDRA PADĖTIS 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje pažymima, kad būta platesnio masto visuomeninių, teisinių ir politinių veiksnių, kurie, nors ir nepatenka į BTM taikymo sritį ir nėra įtraukti į pagal mechanizmą teikiamas rekomendacijas, „daro tiesioginį poveikį gebėjimui vykdyti reformą ir, visų pirma, dėl jų Rumunijai tapo sudėtingiau įrodyti, kad reforma įsitvirtino ilgam“. Be to, atkreiptas dėmesys, kad teisėkūros praktikoje dar reikia įtvirtinti geresnio reglamentavimo principus, spręsti valstybės veikėjų ir žiniasklaidos tarpusavio konfrontacijos klausimus. Vėlesnėse ataskaitose patvirtinta, kad šie veiksniai daro akivaizdų neigiamą poveikį teismų reformos ir kovos su korupcija pažangai. Pokyčiai po paskutinės ataskaitos dar kartą parodė, kad esminiai teisės aktų pakeitimai, taip pat ir tie, kurie nesusiję su teisingumo sritimi, padaryti skubos tvarka minimaliai konsultuojantis, pakenkė tiek teisės aktų kokybei, tiek visuomenės pasitikėjimui politikos formavimu. Žiniasklaidoje nuolat pasirodydavo klaidinanti informacija ir nepagrįsti asmeniniai išpuoliai prieš teisėjus ir prokurorus, o, trūkstant žalos atlyginimo mechanizmų, tai galiausiai paveikia visos teisingumo sistemos reputaciją ir patikimumą. Skirtingos valstybės valdžios vėl konfrontavo ir dėl šių nesutarimų vis dažniau bylinėjamasi Konstituciniame Teisme, o tai toliau didina įtampą ir rodo, kad bendradarbiaujama nelojaliai. Diskusijos dėl Rumunijos teisminių institucijų ir žvalgybos tarnybų bendradarbiavimo susitarimų („slaptų protokolų“) ir toliau kelia nesutarimų. Konstitucinio Teismo sprendimu teismams sudarytos sąlygos nagrinėti šiuo metu vykstančias ir būsimas bylas, tačiau vis dar yra neaiškumų dėl faktinio poveikio. Komisija gali tik pakartoti, kad turėtų būti tokia sistema, kurioje žvalgybos tarnyboms būtų taikoma tinkama demokratinė priežiūra, nusikaltimus būtų galima veiksmingai tirti ir už juos taikyti sankcijas kartu visapusiškai gerbiant pagrindines teises, o visuomenė pasitikėtų, kad užtikrinamas teismų nepriklausomumas. Komisija primena savo ankstesnį pasiūlymą, kad kuriant stipresnę prokuratūros naudojamą techninių stebėjimo priemonių, žvalgybos tarnybų ir prokuratūros tarpusavio bendradarbiavimo, kuris labai svarbus tiriant sunkius (pvz., terorizmo ir kibernetinius) nusikaltimus, sistemą galėtų praversti kitų valstybių narių praktinė patirtis. ES požiūris į teisinę valstybę, nepatenkantis į BTM taikymo sritį, taip pat daro įtaką platesnio masto aplinkai ES lygmeniu. Kaip patvirtinta pastarojo meto Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje, ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos reikalavimas yra konkreti teisinės valstybės vertybės išraiška. 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu nustatomi konkretūs veiksmai, kuriais stiprinamas Sąjungos gebėjimas propaguoti ir puoselėti teisinės valstybės principą, užkertamas kelias atsirasti su teisine valstybe susijusioms problemoms nustatant teisinės valstybės peržiūros ciklą, skirtą pokyčiams valstybėse narėse stebėti, ir imamasi veiksmingų atsakomųjų priemonių. Kitos kadencijos Komisijos politinėse gairėse numatytas ketinimas sukurti visapusišką ES masto teisinės valstybės mechanizmą ir teikti objektyvias ataskaitas visoms valstybėms narėms. Tai, kad šie horizontalieji teisinės valstybės principo stebėjimo procesai stiprėja visose valstybėse narėse, ir jų tolesnės raidos perspektyva rodo specifinį BTM, kaip stebėjimo proceso, kuris apsiriboja tiek susijusiomis valstybėmis narėmis, tiek nagrinėjamais klausimais, pobūdį. Kai tik Komisija įvertins, kad padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti stojant į ES prisiimti įsipareigojimai, tokie horizontalieji teisinės valstybės principo stebėjimo procesai visose valstybėse narėse bus pagrindas ES teikti tolesnę paramą reformoms Rumunijoje. Kol kas klausimai, susiję su teisine valstybe, bet nepatenkantys į BTM taikymo sritį, būtų sprendžiami pagal naująjį mechanizmą. 3. REKOMENDACIJŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS VERTINIMAS Šiame skirsnyje įvertinama pažanga, padaryta įgyvendinant dvylika 2017 m. sausio mėn. rekomendacijų ir aštuonias papildomas 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijas. Įgyvendinti šias papildomas rekomendacijas ir toliau yra labai svarbu, siekiant vėl tęsti reformas, ištaisyti 2017 m. lapkričio mėn. ir 2018 m. lapkričio mėn. nustatyto nukrypimo nuo rezultatų neigiamus padarinius ir vėl daryti pažangą siekiant užbaigti BTM. 3.1. Pirmas orientacinis tikslas. Teismų nepriklausomumas ir reforma 3.1.1. 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijos: vėl tęsti reformų procesą Teisingumo teisės aktai ir teisinės teismų nepriklausomumo garantijos 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pažymėta, kad iš dalies pakeisti teisingumo teisės aktai, kurie įsigaliojo 2018 m. liepos ir spalio mėn., galėtų daryti spaudimą teisėjams ir prokurorams ir galiausiai pakenkti teisminių institucijų nepriklausomumui, veiksmingumui ir kokybei. Užuot teisės aktais sprendus ankstesnėse BTM ataskaitose nurodytas problemas, jie kelia naujo pobūdžio riziką: numatyta steigti Specialųjį teisėjų pažeidimų tyrimo skyrių ir įvesti drausminę ir atsakomybės tvarką. Todėl Komisija padarė išvadą, kad teisės aktų pakeitimai – tai žingsnis atgal, palyginti su 2017 m. sausio mėn. vertinimu, ir pasiūlė padaryti svarstymų pertrauką, įšaldant pakeitimų įsigaliojimą.

2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje rekomenduojama: •nedelsiant stabdyti teisingumo teisės aktų ir vėlesnių nepaprastųjų potvarkių įgyvendinimą; •peržiūrėti teisingumo teisės aktus, visapusiškai atsižvelgiant į rekomendacijas pagal BTM ir Venecijos komisijos bei GRECO pateiktas rekomendacijas. Rumunijos valdžios institucijos, kurios taip pat teigė, kad teisingumo teisės aktai turėjo teisinių padarinių, kurių nebuvo galima sustabdyti, šių rekomendacijų nesilaikė. Rekomendacijos tikslas buvo iš esmės išspręsti teisės aktais sukurtas problemas, o tolesni veiksmai šias problemas dar labiau paaštrino. Be trijų nepaprastųjų potvarkių, priimtų 2018 m. rugsėjo ir spalio mėn., Vyriausybė 2019 m. pradžioje priėmė dar du nepaprastuosius potvarkius, keičiančius teisingumo teisės aktus . Kaip ir ankstesniais atvejais, priėmimo sparta, konsultacijų stoka ir neaiškus šių nepaprastųjų potvarkių loginis pagrindas turėjo neigiamos įtakos teismo proceso teisiniam tikrumui ir nuspėjamumui. Pakeitimai, kuriais siekiama paspartinti Specialiojo teisėjų pažeidimų tyrimo skyriaus įsteigimą ir išplėsti jo kompetenciją, arba vėlesni reikalavimų ir procedūrinių taisyklių, kuriais remiantis Nacionaliniame kovos su korupcija direktorate (DNA) skiriami prokurorai (įskaitant vadovus), pakeitimai dar labiau padidino susirūpinimą ir sumažino pasitikėjimą šiais pakeitimais. Visų pirma atrodo, kad kai kuriais pakeitimais teisės aktai pakeisti, kad būtų atsižvelgiama į konkrečių asmenų interesus. Šie nepaprastieji potvarkiai sukėlė labai neigiamą reakciją, o ši prisidėjo prie konkrečios visuomenės reakcijos dėl teisingumo srities teisės aktų pakeitimo nepaprastaisiais potvarkiais 2019 m. gegužės 26 d. referendume. Praktiškas iš dalies pakeistų teisingumo teisės aktų įgyvendinimas taip pat patvirtino lapkričio mėn. ataskaitoje išreikštą susirūpinimą dėl žalos teismų sistemai. Visų pirma Specialiojo skyriaus veikla, susijusi su teisėjų padarytų nusikaltimų tyrimu, patvirtino nuogąstavimą tiek Rumunijoje, tiek už jos ribų, kad šis skyrius galėtų būti naudojamas kaip politinio spaudimo priemonė. Yra įvairių pavyzdžių, kai Specialusis skyrius pasinaudojo savo įgaliojimais, kad pakreiptų nusikalstamų veikų tyrimo eigą tokia linkme, kuri kelia rimtų abejonių dėl jo objektyvumo . Šie pavyzdžiai apima atvejus, kai Specialusis skyrius pradėjo tyrimus prieš teisėjus ir prokurorus, kurie prieštaravo dabartiniams teismų sistemos pokyčiams, taip pat staigiems požiūrio, kurio buvo laikomasi nagrinėjamose bylose, pokyčiams, pavyzdžiui, apeliacinių skundų, kuriuos anksčiau pateikė DNA aukšto lygio korupcijos bylose, atsiėmimui. Dėl vadovų paskyrimo į Specialųjį skyrių taip pat kilo ginčų. Todėl daugelis Rumunijos suinteresuotųjų subjektų ragino panaikinti Specialųjį skyrių . 2019 m. birželio mėn. Venecijos komisija priėmė nuomonę dėl nepaprastųjų potvarkių, kuria patvirtinama, kad dėl naujų pakeitimų ir Specialiojo skyriaus veiklos atsirado papildomų problemų. Dviejose naujose 2019 m. birželio mėn. ataskaitose GRECO nurodė panašias problemas. 2019 m. liepos mėn. teisingumo ministras, vykstant naujam struktūrizuotų konsultacijų procesui, išreiškė norą, konsultuojantis su teisminėmis institucijomis ir Parlamentu, rasti tinkamų teisėkūros sprendimų. Tačiau iš vėlesnių Vyriausybės vadovybės pareiškimų matyti, kad dėl Specialiojo skyriaus pakeitimų nebus siūloma. Todėl dėl Europos Komisijos, Venecijos komisijos ir GRECO iškeltų klausimų dar nepriimta tolesnių pakeitimų. Teisėjų skyrimas teisminėse institucijose ir spaudimas teisminėms institucijoms Nuo 2018 m. lapkričio mėn. vykę pokyčiai patvirtino, kad jau seniau pateikta BTM rekomendacija užtikrinti, kad aukščiausio rango prokurorų skyrimo procesas būtų patikimesnis ir nepriklausomas, vis dar aktuali. 2018 m. BTM ataskaitoje išreikštas susirūpinimas visų pirma dėl vykstančių Nacionalinio kovos su korupcija direktorato (DNA) vyriausiosios prokurorės ir generalinio prokuroro atleidimo ir (arba) skyrimo procedūrų. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje rekomenduojama: •nedelsiant stabdyti visas vykdomas vyresniųjų prokurorų skyrimo ir atleidimo iš pareigų procedūras; •iš naujo pradėti procedūrą, pagal kurią būtų paskirtas DNA vyriausiasis prokuroras, turintis patvirtintos baudžiamojo persekiojimo už korupcijos nusikaltimus patirties, ir DNA suteikti aiškūs įgaliojimai toliau profesionaliai, nepriklausomai ir nešališkai tirti korupcijos atvejus; •atsižvelgti į neigiamas Aukščiausiosios tarybos nuomones dėl prokurorų skyrimo į vadovaujamas pareigas arba jų atleidimo iš jų, kol nebus nustatyta nauja teisės aktų tvarka pagal 2017 m. sausio mėn. pateiktą 1 rekomendaciją. Iš pradžių šių rekomendacijų nebuvo laikomasi. Tuometinis teisingumo ministras toliau rėmė pasirinktą kandidatą į DNA vyriausiojo prokuroro pareigas. 2019 m. sausio mėn. Rumunijos prezidentas atsisakė paskirti šį kandidatą antrą kartą. Nuo tada procedūra de facto sustabdyta, o DNA valdomas ad interim. Tuometinis teisingumo ministras taip pat toliau vykdė generalinio prokuroro atleidimo iš pareigų procedūrą, nepaisydamas neigiamos Aukščiausiosios teisėjų tarybos nuomonės. 2019 m. sausio mėn. Rumunijos prezidentas atmetė atleidimo iš pareigų prašymą. Tačiau kadangi ši pareigybė turėjo būti atnaujinta 2019 m. gegužės mėn., balandžio mėn. ministras suorganizavo paskyrimo procesą. Kaip ir DNA vyriausiojo prokuroro atveju 2018 m. liepos mėn., ministras atmetė visas kandidatūras kaip netinkamas, nepaisant to, kad daugelis kandidatų dirbo vyresniaisiais prokurorais, įskaitant dabartinį generalinį prokurorą. Todėl generalinis prokuroras nusprendė išeiti į pensiją ir ši funkcija dabar taip pat vykdoma ad interim. Tuometinis ministras pradėjo naują generalinio prokuroro skyrimo procedūrą, tačiau ją atšaukė 2019 m. balandžio mėn. pareigas pradėjęs eiti naujas teisingumo ministras. Dabartinio ministro požiūris padėjo išvengti tolesnio padėties blogėjimo ir leido patobulinti šią procedūrą. Rumunijos Vyriausybė to turėtų siekti prioritetine tvarka, nes pastarųjų metų patirtis patvirtina, kad vykstant procesui dėl politinės įtakos gali nukentėti skyrimo procedūros kokybė ir kad reikia rasti ilgalaikį ir tvarų sprendimą. Teismų inspekcija atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant visuomenės pasitikėjimą teismų nepriklausomumu, profesionalumu ir etiškumu. Po kelerius metus trukusio teigiamo vertinimo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje atkreiptas dėmesys į dideles šios inspekcijos problemas: sistemingą drausminės procedūros taikymą teisėjams, viešai prieštaraujantiems teisminių institucijų reformos krypčiai, dokumentų, kuriais tuo metu pasinaudojo politikai išpuoliams prieš teismines institucijas rengti, nutekinimą ir Vyriausybės valdymo grupės veiklos pratęsimą. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje rekomenduojama: •Aukščiausiajai teisėjų tarybai nedelsiant paskirti laikinąją Teismų inspekcijos valdymo grupę, o per tris mėnesius konkurso tvarka – naują šios inspekcijos valdymo grupę. Aukščiausioji teisėjų taryba nepaskyrė naujos laikinosios valdymo grupės, todėl Vyriausiasis inspektorius liko ad interim iki 2019 m. gegužės mėn., kai Aukščiausioji taryba, nepaisydama nesutarimų, vėl paskyrė tą patį Vyriausiąjį inspektorių. Tuo pačiu metu, nuo paskutinės ataskaitos pateikimo, teisėjams, įskaitant teisminių institucijų vadovus, kurie prieštarauja teisminių institucijų reformoms, buvo toliau sistemingai taikomos drausminės procedūros, taip pat buvo toliau nutekinami dokumentai. Todėl 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacija jau atsilieka nuo įvykių, bet pagrindinės problemos tebėra aktualios. Vėlesnėse BTM ataskaitose atkreiptas dėmesys į teisėjams ir teisminėms institucijoms daromą spaudimą dėl viešų politinio pasaulio ir žiniasklaidos išpuolių. Nuo 2018 m. pradžios padėtį dar labiau apsunkino institucijų, atsakingų už teisėjų drausminį ir baudžiamosios veikos tyrimą, veiksmai. Tokį spaudimą visų pirma patyrė Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas, taip pat Generalinė prokuratūra. Per minėtą laikotarpį taip pat labai padidėjo spaudimas Aukštajam kasaciniam ir teisingumo teismui, kompetentingam nagrinėti daugelį aukšto lygio korupcijos bylų. Vyriausybė inicijavo dvi konstitucinės justicijos bylas dėl to, kaip Aukštasis teismas aiškina baudžiamųjų bylų teisėjų kolegijų sudėties procedūrines taisykles., Be to, Teismų inspekcija pateikė drausminį skundą prieš savo pirmininkę, o Aukščiausiosios tarybos teisėjų skyrius paragino ją atšaukti iš pareigų. Atrodo, kad šių bendrų veiksmų tikslas – daryti spaudimą Aukštajam teismui, ir kai pirmininkė pranešė apie ketinimą nelikti antrajai kadencijai, ji aiškiai nurodė, kad tai ir buvo ta priežastis. Aukščiausioji taryba neseniai paskyrė naują Aukštojo teismo pirmininką. Bus itin svarbu, kad Aukštasis teismas, vadovaujant naujajam pirmininkui, išliktų nepriklausomas ir profesionalus, taip pat ir kovojant su aukšto lygio korupcija. Šie pokyčiai patvirtina 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pateiktą Komisijos vertinimą, kad Aukščiausioji teisėjų taryba neatlieka savo vaidmens užtikrinti veiksmingą stabdžių ir atsvarų sistemą, siekiant apginti teisminių institucijų, kurioms daromas spaudimas, nepriklausomumą (Žr. 7 rekomendaciją). Baudžiamieji kodeksai 2018 m. liepos mėn. Rumunijos Parlamentas skubos tvarka priėmė Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimus. Be kitų subjektų, šiuos pokyčius labai kritikavo Europos Komisija ir Venecijos komisija. Ypatingą susirūpinimą kėlė staigus kaltinamųjų teisių, nukentėjusiųjų teisių ir valstybės pareigos veiksmingai tirti nusikaltimus pusiausvyros pokytis. Pokyčiai buvo akivaizdžiai nesuderinami su BTM rekomendacija padidinti kodeksų stabilumą ir juos iš dalies pakeisti tik tais atvejais, kai to konkrečiai reikalaujama Konstitucinio Teismo sprendimais ir perkeliant ES direktyvas į nacionalinę teisę. Daugelis pakeitimų pasirodė nesuderinami su ES teise ar tarptautiniais Rumunijos įsipareigojimais. 2018 m. spalio mėn. Konstitucinis Teismas nusprendė, kad daugelis pakeitimų prieštarauja Konstitucijai. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje rekomenduojama: •įšaldyti Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų įsigaliojimą; •iš naujo peržiūrėti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą, visapusiškai atsižvelgiant į suderinamumo su ES teise ir tarptautinėmis kovos su korupcija priemonėmis poreikį, taip pat į rekomendacijas pagal BTM ir Venecijos komisijos nuomonę.

Į šias rekomendacijas nebuvo atsižvelgta. Buvo padaryta pertrauka, tačiau nebuvo pripažinta, kad tai yra susirūpinimą keliantys klausimai, ir šis laikas nebuvo panaudotas platesnio masto diskusijoms ir konsultacijoms. Balandžio mėn. Parlamentas priėmė pakeistus abiejų kodeksų pakeitimus, taip pat specialų įstatymą dėl korupcijos, taikydamas skubią teisėkūros procedūrą. Daugelis pakeitimų ir toliau kelia susirūpinimą dėl savo poveikio teisėsaugos ir teisminių institucijų gebėjimui tirti nusikaltimus apskritai, o ypač nusikaltimus, susijusius su korupcija, ir už juos taikyti sankcijas. Pakeitimams pritarianti Parlamento dauguma argumentuoja tuo, kad buvo siekiama išlaikyti tik tuos pakeitimus, kurie 2018 m. spalio mėn. Konstitucinio Teismo sprendimais nebuvo laikomi prieštaraujančiais Konstitucijai. Opozicijos partijos ir Rumunijos prezidentas užginčijo šiuos pakeitimus Konstituciniame Teisme ir 2019 m. liepos mėn. šis teismas priėmė sprendimą, kad visi pakeitimai prieštarauja Konstitucijai ir neatitinka ankstesnių jo sprendimų . Nors, įsikišus Konstituciniam Teismui, šis teisėkūros procesas iš tiesų buvo nutrauktas, ir tai reiškė, kad pakeitimai neįsigalios dėl nekonstitucingumo, Europos Komisijos ir daugelio kitų stebėtojų susirūpinimas buvo grindžiamas su pakeitimais susijusiais politiniais sprendimais. Todėl susirūpinimą tebekelia tai, kad pasirinktos politikos nebuvo aiškiai atsisakyta. 3.1.2. 2017 m. sausio mėn. rekomendacijos. Teismų nepriklausomumas ir teismų reforma 3.1.2.1. Teismų nepriklausomumas 1 rekomendacija. Padedant Venecijos komisijai, įdiegti patikimą ir nepriklausomą aukščiausio rango prokurorų skyrimo sistemą, pagrįstą aiškiais ir skaidriais kriterijais. 2 rekomendacija. Užtikrinti, kad į Parlamentarų elgesio kodeksą, kuris dabar rengiamas Parlamente, būtų įtrauktos aiškios nuostatos dėl institucijų tarpusavio pagarbos ir būtų aiškiai nustatyta, kad parlamentarai ir Parlamento procedūros turėtų paisyti teisminių institucijų nepriklausomumo principo. Galėtų būti priimtas panašus Ministrų elgesio kodeksas. Skyrimas 2017 m. sausio mėn. Komisija pakartojo savo rekomendaciją įdiegti skaidrią ir nuopelnais pagrįstą aukščiausio rango prokurorų skyrimo sistemą, kurioje būtų pakankamų apsaugos nuo politinio kišimosi priemonių. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje padaryta išvada, kad padėtis pablogėjo, ir ši tendencija tęsiasi (žr. pirmiau) . Procedūra tapo skaidresnė, ypač Teisingumo ministerijai paskelbus atrankos ir vertinimo kriterijus. Dabartinis teisingumo ministras pripažino, kad reikia toliau gerinti padėtį. Vis dėlto tai, kad per mažiau nei šešis mėnesius padaryti keturi pakeitimai, rodo, kad naudingi patobulinimai trumpuoju laikotarpiu neprilygsta ilgalaikiam sprendimui. Kaip anksčiau nurodyta BTM ataskaitose, problemos yra taip įsisenėjusios, kad reikia tokių pakeitimų, kurie būtų pagrįsti bendru sutarimu ir įtvirtinti teisės aktuose. Venecijos komisijos dalyvavimas ir toliau yra geriausias būdas rasti Vyriausybės ir teisminių institucijų dalyvavimo pusiausvyrą, o tai gali kelti visuomenės pasitikėjimą. Elgesio kodeksai Per ataskaitinį laikotarpį žiniasklaida ir Vyriausybės bei Parlamento atstovai toliau ypač dažnai kritikavo teismų sistemą ir pavienius teisėjus. Nuo 2017 m. pabaigos galioja Parlamento narių elgesio kodeksas. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje nustatyta, kad, trūkstant aiškių nuostatų dėl teisminių institucijų nepriklausomumo paisymo, kodeksas dar neatlieka šios funkcijos. Nuo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitos pateikimo Deputatų Rūmai tam tikrais atvejais skyrė sankcijas už kodekso pažeidimus, tačiau atrodo, kad šie atvejai nėra susiję su teisminių institucijų kritikos, galinčios pakenkti jų nepriklausomumui, atvejais. Komisija taip pat pasiūlė, kad būtų naudinga turėti ministerijų elgesio kodeksą, ir 2019 m. balandžio mėn. Vyriausybė iš dalies pakeitė ministerijų elgesio kodeksą, kad į jį būtų aiškiai įtrauktas reikalavimas gerbti teismų nepriklausomumą. Dar neaišku, ar šis kodeksas gali būti veiksminga atskaitomybės priemonė. 3.1.2.2. Teismų reforma 3 rekomendacija. Reikėtų užbaigti dabartinį Rumunijos baudžiamųjų kodeksų reformos etapą, t. y. kad Parlamentas, pasikonsultavęs su teisminėmis institucijomis, įgyvendintų savo planus priimti 2016 m. Vyriausybės pateiktus pakeitimus. Teisingumo ministras, Aukščiausioji teisėjų taryba ir Aukštasis kasacinis ir teisingumo teismas turėtų užbaigti rengti veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad likusias Civilinio proceso kodekso nuostatas būtų galima įgyvendinti iki naujojo termino. 4 rekomendacija. Siekdami užtikrinti dar skaidresnį ir nuspėjamesnį teisėkūros procesą, Vyriausybė ir Parlamentas, priimdami sprendimus ir vykdydami teisėkūros veiklą, susijusią su Baudžiamuoju kodeksu ir Baudžiamojo proceso kodeksu, kovos su korupcija įstatymais, tarnybinės etikos įstatymais (dėl interesų nesuderinamumo, interesų konfliktų ir nepagrįsto praturtėjimo), teisingumo sistemos įstatymais (susijusiais su teisingumo sistemos organizavimu), Civiliniu kodeksu ir Civilinio proceso kodeksu, remdamiesi 2016 m. Vyriausybės nustatytu sprendimų priėmimo skaidrumo principu, turėtų užtikrinti visišką skaidrumą ir deramai atsižvelgti į konsultacijas su atitinkamomis valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais. Civilinio proceso kodeksas 3 rekomendacija skirta Civilinio proceso kodekso reformai, kuria nustatytas civilinių bylų nagrinėjimo tarybos kolegijoje etapas, užbaigti. 2018 m. ši reforma buvo nutraukta. Tai reiškia, kad daugiau nebus imamasi priemonių civilinio teisingumo veiksmingumui didinti, tačiau tai turėtų suteikti galimybę užtikrinti šios teismų sistemos šakos stabilumo laikotarpį. Teisėkūros proceso skaidrumas ir nuspėjamumas siekiant priimti teismų reformos ir kovos su korupcija priemonių teisės aktus (informacijos apie Baudžiamuosius kodeksus ieškokite aukščiau) 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad pats teisės aktų priėmimo procesas yra svarbus. Tai ir toliau kelia susirūpinimą. Venecijos komisija griežtai sukritikavo teisingumo teisės aktų keitimo nepaprastaisiais potvarkiais procesą dėl jo poveikio teisės aktų kokybei, teisiniam tikrumui, Vyriausybės išorės patikrinimams ir valdžių atskyrimo principui . Be to, kaip minėta pirmiau, 2019 m. balandžio mėn. Parlamento teisėkūros procesas, kuriuo iš dalies keičiamas Baudžiamasis kodeksas, Baudžiamojo proceso kodeksas ir specialus įstatymas dėl korupcijos, truko tik apie vieną savaitę.

Tai buvo svarbus klausimas, paminėtas 2019 m. gegužės mėn. Komisijos rašte, kuriame išreiškiamas susirūpinimas dėl grėsmės teisinei valstybei. Šis susirūpinimas taip pat buvo išreikštas gegužės mėn. surengtame referendume, kuriame visuomenė labai pritarė tvarkingesniam procesui. Ministras pirmininkas pareiškė, kad Vyriausybė stebės rezultatus ir susilaikys nuo nepaprastųjų potvarkių priėmimo teisingumo srityje. 2019 m. rugsėjo mėn. Parlamentas taip pat panaikino Specialų parlamentinį komitetą sisteminimo, vienodinimo ir teisėkūros stabilumo užtikrinimo teismuose klausimams, kuris inicijavo kai kurias sparčiausias procedūras. Nuo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitos pateikimo kilo panašių problemų dėl teisėkūros pokyčių, susijusių su tarnybinės etikos teisine sistema. Vienas po kito padaryti tarnybinės etikos teisės aktų pakeitimai gerokai padidino aiškumo ir teisinio tikrumo stoką (žr. antrą orientacinį tikslą). 5 rekomendacija. Siekdama išspręsti teismo sprendimų nevykdančių ir teismų praktikos nepaisančių viešojo administravimo institucijų problemą, Vyriausybė turėtų parengti atitinkamą veiksmų planą ir nustatyti mechanizmą, kad būtų gauti tikslūs statistiniai duomenys, kuriais remiantis ateityje būtų galima vykdyti stebėseną. Ji taip pat turėtų sukurti vidaus stebėjimo sistemą, kurioje dalyvautų Aukščiausioji teisėjų taryba ir Audito Rūmai, kad būtų užtikrintas tinkamas veiksmų plano įgyvendinimas. 6 rekomendacija. Strateginio teismų valdymo organai, t. y. teisingumo ministras, Aukščiausioji teisėjų taryba, Aukštasis kasacinis ir teisingumo teismas ir generalinis prokuroras, turėtų užtikrinti priimto veiksmų plano įgyvendinimą ir reguliariai teikti bendras viešas ataskaitas apie jo įgyvendinimą, įskaitant apie tai, kaip buvo išspręstos teismo tarnautojų trūkumo, pernelyg didelio darbo krūvio ir sprendimų pagrindimo vėlavimo problemos. Teismo sprendimų paisymas 2019 m. balandžio 3 d. Rumunijos Vyriausybė patvirtino Memorandumą dėl priemonių, kuriomis, remiantis Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, susijusia su teismo sprendimų, priimtų dėl viešųjų skolininkų, nevykdymu arba pavėluotu vykdymu, užtikrinamas teismo sprendimų dėl viešųjų skolininkų vykdymas. Tai – tolesni veiksmai, susiję su Europos Žmogaus Teisių Teismo bylų grupe „Săcăleanu prieš Rumuniją“. Memorandume pateiktus pasiūlymus, įskaitant būtinas reguliavimo priemones, dabar nagrinėja Rumunijos valdžios institucijos, siekdamos pasirengti jas įgyvendinti. Teisingumo ministerija ir Aukščiausioji teisėjų taryba yra paskutiniuose ECRIS IT taikomųjų programų kūrimo etapuose, kurie bus naudojami nustatant galutinių teismo sprendimų, kuriuose viešosios institucijos yra skolininkai arba kreditoriai, skaičių. Teismų sistemos struktūrinės reformos Per didžiąją nurodyto laikotarpio dalį Strateginio teismų valdymo organai nefunkcionavo taip, kaip buvo numatyta. 2019 m. rugsėjo mėn. vėl prasidėjo posėdžiai, kuriuos taip pat papildė nauji koordinavimo mechanizmai ir pastangos užmegzti dialogą su teisėjais, profesinėmis asociacijomis ir pilietine visuomene. Atsižvelgiant į dabartinius uždavinius, labai svarbu, kad Strateginio teismų valdymo organai taptų forumu, kuriame būtų galima spręsti svarbius strateginius teismų sistemos klausimus. Taip būtų galima atkurti pagrindinių teisminių ir vyriausybinių institucijų tarpusavio pasitikėjimą. Tai, kad teisingumo sistemos veikimo ir organizavimo esminiai pakeitimai buvo atliekami nepaprastaisiais potvarkiais, o ne bendru sutarimu priimtais Strateginio teismų valdymo organų sprendimais, gali tik sumažinti šių pakeitimų veiksmingumą ir tvarumą . 7 rekomendacija. Naujoji Aukščiausioji teisėjų taryba turėtų parengti bendrą savo įgaliojimais pagrįstą programą, įskaitant priemones skaidrumui bei atskaitomybei skatinti. Į ją turėtų būti įtraukta informavimo strategija, kurioje būtų numatyta reguliariai rengti atvirus posėdžius su visų lygmenų teisėjų ir prokurorų asamblėjomis, taip pat pilietine visuomene ir profesinėmis organizacijomis, ir joje turėtų būti nustatyta, kad metinės ataskaitos turi būti aptariamos teisėjų ir prokurorų generalinėse asamblėjose. Aukščiausiosios teisėjų tarybos skaidrumas ir atskaitomybė Nors Aukščiausioji teisėjų taryba praneša, kad toliau įgyvendina savo įgaliojimų prioritetus, per laikotarpį nuo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitos paskelbimo Aukščiausioje taryboje buvo nesutarimų ir prieštaravimų. Be to, ji dažnai likdavo nuošalyje, kai Vyriausybė arba Parlamentas priimdavo esminius sprendimus dėl teisminių institucijų organizavimo ir veikimo. Aukščiausiosios tarybos pozicijos dėl esminių klausimų, susijusių su Rumunijos teisingumo sistemos veikimu, pavyzdžiui, dėl Specialiojo teisėjų pažeidimų tyrimo skyriaus arba kandidatų į svarbius postus skyrimo ir teisingumo sistemos nepriklausomumo gynimo kelia susirūpinimą dėl šios tarybos institucinės nepriklausomybės ir autoriteto. Šią padėtį dar labiau pablogino teisingumo teisės aktų pakeitimai, dėl kurių sprendimus dėl pagrindinių klausimų gali priimti tik keli Aukščiausiosios tarybos nariai (žr. pirmiau). Tą taip pat patvirtina pareiškimai, kurie paskelbti Aukščiausiosios tarybos vardu, tačiau dėl kurių susitarė tik dalis jos narių. Šį modelį taip pat iliustruoja nepakankama profesinių asociacijų parama ar pozicijų derinimas su teisėjais teismuose ir prokuratūrose. Aukščiausioji Taryba nesutarė, kaip reaguoti į Europos Komisijos, Venecijos komisijos ir GRECO rekomendacijas, ir apskritai dėl to, kada imtis veiksmų ginant teisingumo nepriklausomumą, nes dabartinis Aukščiausiosios tarybos pirmininkas ir dalis jos narių toliau pritaria dabartiniams teisingumo teisės aktų dokumentams. Aukščiausioji Taryba ėmėsi veiksmų dėl kai kurių skundų, apie kuriuos jai pranešta ir kurie susiję su teisėjų nepriklausomumo, reputacijos ir nešališkumo gynimu, tačiau panašu, kad tai gana nedidelė dalis, palyginti su problemos mastu. Kai Aukščiausioji Taryba minėdavo teisminių institucijų nepriklausomumo gynimą, ji kartais iškeldavo galimo politinio šališkumo problemą. Toliau buvo daroma pažanga pagal pirmą orientacinį tikslą, susijusį su 5 rekomendacija (sprendimų vykdymas) ir 3 rekomendacija (tik dėl Civilinio proceso kodekso). 1, 3 ir 4 rekomendacijos nebuvo įgyvendintos. Įgyvendinant 2, 6 ir 7 rekomendacijas nepadaryta jokios reikšmingos pažangos. Kalbant apie 2018 m. lapkričio mėn. papildomas rekomendacijas, padėtis dar labiau pablogėjo, o, kalbant apie konkrečias priemones padėčiai ištaisyti, teigiamas požiūris, kurio imta laikytis pastaruoju metu, nedavė rezultatų. Susirūpinimas dėl pavojaus teismų sistemos veiksmingumui ir nepriklausomumui pasitvirtino. Todėl Komisija mano, kad pirmo orientacinio tikslo negalima laikyti įvykdytu ir kad Rumunijos valdžios institucijoms reikia imtis veiksmų, kad būtų atsižvelgta į visas 2017 m. sausio mėn. ir 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijas. 3.2. Antras orientacinis tikslas. Tarnybinės etikos sistema ir Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra Nuspėjamumas ir teisinis tikrumas, susiję su tarnybinės etikos teisine sistema Ankstesnėse BTM ataskaitose buvo akcentuojamos nuolatinės problemos, susijusios su teisine tarnybinės etikos sistema, ir stabilumo bei aiškumo poreikis. Per pastaruosius dvejus su puse metų priimti penki teisės aktų pasiūlymai, kuriais keičiami tarnybinės etikos teisės aktai. Be to, kad šie pakeitimai vienas po kito silpnino tam tikras nuostatas ir Nacionalinės tarnybinės etikos agentūros (ANI) gebėjimą toliau tęsti savo darbą, jie toliau prisidėjo prie teisinės aplinkos susiskaidymo palaikymo. Didelį susirūpinimą kelia du 2019 m. įsigaliosiantys pasiūlymai. Pirmuoju pasiūlymu nustatomas trejų metų senaties terminas veiksmams, iš kurių galima spręsti apie interesų konflikto ar nesuderinamumo buvimą. Pirma, tai turi konkretų poveikį nagrinėjamoms byloms, o ANI tikisi iki šių metų pabaigos užbaigti maždaug 200 tyrimų. Antra, dėl to atsiranda nesuderinamumas su kitomis tarnybinės etikos sistemos nuostatomis ir dėl to neaišku, ar priėmus galutinį teismo sprendimą, jei jis (o ne pati ANI ataskaita) priimamas pasibaigus trejų metų laikotarpiui, vis dar gali būti skirta sankcija. Antruoju pasiūlymu iš dalies keičiamas su vietos lygmeniu renkamų pareigūnų interesų konfliktu susijęs sankcijų režimas: juo nustatoma nauja administracinė sankcijų tvarka. Ji yra ne tokia griežta, kaip dabartinė, ir, ANI nuomone, ja neleidžiama taikyti atgrasomųjų sankcijų. Pakankamai atgrasomos sankcijos už interesų nesuderinamumą ir konfliktą yra svarbus korupcijos prevencijos elementas. Šiais dviem pasiūlymais padidinamas teisinis neapibrėžtumas, susijęs su taikoma tarnybinės etikos tvarka, ir kyla pavojus nukrypti nuo antro orientacinio tikslo, jeigu nebebus galima taikyti atgrasomųjų sankcijų (nepaisant galutinio teismo sprendimo). 8 rekomendacija. Užtikrinti, kad sistema PREVENT pradėtų veikti. Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra ir Nacionalinė viešųjų pirkimų agentūra turėtų teikti ataskaitas apie viešųjų pirkimų procedūrų ex ante patikras ir tolesnius veiksmus, įskaitant ex post patikras, taip pat apie nustatytus interesų konfliktų arba korupcijos atvejus ir organizuoti viešus debatus, kuriuose galėtų pasisakyti Vyriausybė, vietos valdžios institucijos, teisminės institucijos ir pilietinė visuomenė. 9 rekomendacija. Parlamentas turėtų skaidriai priimti sprendimus, kai kalbama apie tolesnius veiksmus, susijusius su galutiniais ir neatšaukiamais jo nariams skirtais sprendimais dėl interesų nesuderinamumo, interesų konfliktų ir nepagrįsto praturtėjimo. Sistema PREVENT

2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje buvo nurodyta, kad ši rekomendacija įgyvendinta. Sistema PREVENT ir toliau veikia visu pajėgumu, ir ANI praneša apie teigiamus rezultatus.Apskritai ANI rezultatai, pasiekti nagrinėjant administracinių interesų nesuderinamumo ir konfliktų atvejus, išliko nepakitę. Tolesni veiksmai dėl teismo sprendimų, susijusių su Parlamento nariais 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad sankcijos Parlamento nariams, kurie vykdo nesuderinamas funkcijas arba kuriems iškyla interesų konfliktų, nustatytos remiantis galutiniu teismo sprendimu, priimtu atsižvelgiant į ANI ataskaitą, buvo taikomos pavėluotai ir akivaizdžiai nenuosekliai. Joje buvo akcentuojamas galimas skirtingas taisyklių aiškinimas (visų pirma tais atvejais, kai aptariamas tarnybinės etikos incidentas įvyko vykdant ankstesnius įgaliojimus arba einant ankstesnes pareigas). Ataskaitoje nurodyta, kad taisykles dėl interesų nesuderinamumo ir konflikto reikia paaiškinti taip, kad būtų laikomasi BTM orientacinio tikslo užtikrinti, kad būtų priimami „privalomi sprendimai, kuriais remiantis būtų imamasi atgrasomųjų sankcijų“. Nuo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitos paskelbimo šiuo klausimu neįvyko jokių naujų pokyčių. 2019 m. liepos mėn. teisingumo ministras pasiūlė surengti susitikimą su visomis susijusiomis institucijomis, kad šis klausimas būtų išspręstas. Tai galėtų būti konstruktyvus pirmasis žingsnis. Turėtų būti siekiama ilgalaikio sprendimo, kuriuo būtų užtikrintas būtinas aiškumas. 8 rekomendacija lieka įgyvendinta. Kad būtų padaryta pažanga įgyvendinant 9 rekomendaciją, reikia paaiškinti taisykles, kurios dabar nėra aiškios. Siekiant išvengti rizikos, kad priėmus galutinį teismo sprendimą nebegalės būti taikomos atgrasomosios sankcijos, o tai reikštų, kad bus nukrypta nuo antro orientacinio tikslo, reikės išaiškinti tarnybinės etikos teisės aktų pakeitimus. Todėl antras orientacinis tikslas dar neįgyvendintas. 3.3. Trečias orientacinis tikslas. Kova su aukšto lygio korupcija Nacionalinio kovos su korupcija direktorato tvarumas ir kovos su korupcija negrįžtamumas Nuo 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitos paskelbimo, nepaisant labai sudėtingų aplinkybių, teisėsaugos institucijos, dalyvaujančios kovojant su aukšto lygio korupcija, toliau tiria kaltinimus ir taiko sankcijas už sunkius nusikaltimus, susijusius su aukšto lygio korupcija. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje atkreiptas dėmesys į sistemingą spaudimą pagrindinėms kovos su korupcija institucijoms, visų pirma Nacionaliniam kovos su korupcija direktoratui (DNA) ir Aukštajam kasaciniam ir teisingumo teismui, taip pat į vis didesnį susirūpinimą, ar jos galės toliau vykdyti savo užduotis, o tai turi įtakos kovos su korupcija negrįžtamumui. Nors rezultatai išlieka geri, yra požymių, rodančių, kad nuolatinis spaudimas šioms įstaigoms turėjo neigiamą poveikį. Į iš dalies pakeistus teisingumo teisės aktus buvo staiga įtraukti darbo stažo reikalavimų pakeitimai, o tai turėjo įtakos DNA gebėjimui veikti. Aukšto lygio korupcijos bylų nagrinėjimo veiksmingumui taip pat pakenkė atsakomybės už daugelį bylų perdavimas Specialiajam skyriui, kuris yra kompetentingas tirti ne tik teisėjų padarytus pažeidimus, bet ir kitų asmenų padarytus susijusius pažeidimus. 2018 m. lapkričio mėn. nustatyta grėsmė, kad Specialusis skyrius galėtų būti naudojamas kaip priemonė aukšto lygio korupcijos bylų eigai pakeisti ir daryti spaudimą teisėjams, pasitvirtino (žr. pirmą orientacinį tikslą). Nutraukus skyrimo procedūrą, DNA lieka be vyriausiojo prokuroro. Nors dabartinis ad interim vadovas sėkmingai dirbo, laikinas ad interim paskyrimų pobūdis prideda netikrumo ir pažeidžiamumo. Teisingumo veiksmingumui aukšto lygio korupcijos bylose taip pat turėjo įtakos staigus spaudimo Aukštajam teismui padidėjimas (žr. pirmą orientacinį tikslą. Visų pirma dėl Aukštojo teismo į Konstitucinį Teismą kreiptasi Vyriausybei inicijavus dvi konstitucinės justicijos bylas, susijusias su tuo, kaip Aukštasis teismas aiškina 5 teisėjų apeliacinių kolegijų sudėties ir 3 teisėjų kolegijų pirmosios instancijos korupcijos bylose sudėties procedūrines taisykles. Nors Konstitucinio Teismo sprendimai netaikomi baigtoms nagrinėti teismo byloms, po sprendimo dėl 5 teisėjų kolegijų atsirado didelis netikrumas. 2019 m. pradžioje buvo apsvarstyta galimybė priimti nepaprastąjį potvarkį, kuris, jei būtų priimtas, galėtų sudaryti sąlygas iš naujo pradėti nagrinėti visas aukšto lygio korupcijos bylas, kurios buvo baigtos nagrinėti nuo 2014 m. galutiniu Aukštojo teismo sprendimu, kurį priėmė 5 teisėjų kolegija. Nors šis pasiūlymas buvo sukritikuotas šalies ir tarptautiniu mastu ir tai padėjo išvengti tokio nepaprastojo potvarkio priėmimo, būtų svarbu, kad Rumunijos valdžios institucijos nebesiektų tokios priemonės tikslų ir paaiškintų, kad teisės aktai, kuriais daromas poveikis ankstesnėms byloms, nėra reikalingi, atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo sprendimus, ir pakartotų savo įsipareigojimą veiksmingai kovoti su korupcija. Konstitucinio Teismo sprendimai daro tiesioginį poveikį nagrinėjamoms aukšto lygio korupcijos byloms, jais vilkinami ir iš naujo pradedami teismo procesai, ir jais remiantis tam tikromis sąlygomis leista iš naujo pradėti nagrinėti keletą galutinių bylų. Visų pasekmių dar negalima numatyti. Toks akivaizdus kišimasis į teisingumo procesą taip pat sukėlė daugiau abejonių dėl Rumunijos iki šiol pasiektos pažangos kovojant su korupcija tvarumo – juo labiau, kad tai vyksta tuo pačiu metu, kai atliekami Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai, kuriuose neatsižvelgta į 2018 m. lapkričio mėn. rekomendaciją dėl suderinamumo su ES teise ir tarptautinėmis kovos su korupcija priemonėmis (taip pat žr. pirmą orientacinį tikslą) poreikio. 10 rekomendacija. Patvirtinti objektyvius kriterijus, kuriais remiantis būtų priimami ir grindžiami sprendimai panaikinti Parlamento narių imunitetą, siekiant padėti užtikrinti, kad imunitetas nebūtų naudojamas siekiant išvengti korupcijos nusikaltimų tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už juos. Vyriausybė taip pat galėtų apsvarstyti galimybę pakeisti įstatymą, nustatant, kad ministrų imunitetas galiotų tik tol, kol jie eina šias pareigas. Šioje srityje galėtų padėti Venecijos komisija ir Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO). Parlamentas turėtų įdiegti sistemą, pagal kurią būtų reguliariai teikiamos ataskaitos apie jo rūmų priimtus sprendimus dėl prašymų panaikinti imunitetą, ir galėtų organizuoti viešus debatus, kuriuose galėtų pasisakyti Aukščiausioji teisėjų taryba ir pilietinė visuomenė. 10 rekomendacija susijusi su Parlamento atskaitomybe už sprendimus dėl prokuratūros prašymų leisti taikyti prevencines priemones, pavyzdžiui, atlikti kratas arba taikyti areštą, ir dėl prašymų leisti atlikti su Parlamento nariu susijusį tyrimą, kai toks narys yra arba buvo ministras. Dėl to, kad nebuvo paaiškinti Parlamento priimti sprendimai, taip pat dėl atvejų, kai Parlamentas neleido tęsti tyrimo, kilo susirūpinimas dėl šių sprendimų objektyvumo. 2019 m. birželio 5 d. Deputatų Rūmai iš dalies pakeitė savo darbo tvarkos taisykles dėl dabartinių ar buvusių Vyriausybės narių, kurie yra Deputatų Rūmų nariai, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn. Visų pirma buvo pateikta nuoroda į Venecijos komisijos ataskaitoje dėl Parlamento narių imuniteto paskirties ir panaikinimo nustatytus kriterijus. Šis pakeitimas vertintinas teigiamai ir Komisija tikisi, kad jis bus veiksmingai įgyvendintas, taip pat atsižvelgiant į rekomendaciją įtraukti į diskusijas teismines institucijas ir pilietinę visuomenę. Panašias taisykles raginamas priimti Senatas. Birželio mėn. pradžioje buvo atmestas prokuroro prašymas panaikinti Senato pirmininko imunitetą. Rugsėjo mėn. Senatas atmetė prašymą pradėti senatoriaus, kuris anksčiau buvo sveikatos apsaugos ministras, baudžiamąjį persekiojimą. Komisija pakartoja savo 2018 m. lapkričio mėn. išvadą, kad dėl pasikeitusios padėties Rumunijoje reikėjo peržiūrėti 2017 m. sausio mėn. teigiamo vertinimo siekiant trečio orientacinio tikslo pagrindą. Nepaisant to, kad ir DNA, ir Aukštasis kasacinis ir teisingumo teismas toliau tiria aukšto lygio korupcijos atvejus ir už juos taiko sankcijas, taip pat įrodė profesionalumą labai sudėtingomis aplinkybėmis, dėl išpuolių prieš jų veiklą, vėlesnių galiojančios teisinės sistemos pakeitimų ir galimo nepritarimo galutiniam teismo sprendimui kyla klausimų dėl Rumunijos pasiektų rezultatų, kovojant su aukšto lygio korupcija, tvarumo. Todėl, nepaisant kai kurių naujausių teigiamų pokyčių, nebegalima laikyti, kad 10 rekomendacijos pakanka norint pasiekti orientacinį tikslą. 3.4. Ketvirtas orientacinis tikslas. Kova su visų lygmenų korupcija 11 rekomendacija. Toliau įgyvendinti Nacionalinę kovos su korupcija strategiją laikantis 2016 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybės nustatytų terminų. Teisingumo ministras turėtų įdiegti ataskaitų apie veiksmingą Nacionalinės kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą teikimo sistemą (įskaitant statistinius duomenis apie tarnybinės etikos pažeidimus viešojo administravimo institucijose, išsamią informaciją apie drausmines procedūras bei sankcijas ir informaciją apie pažeidžiamose srityse taikytas struktūrines priemones). 12 rekomendacija. Užtikrinti, kad Nacionalinė areštuoto turto valdymo agentūra veiktų visu pajėgumu ir veiksmingai, kad galėtų parengti pirmąją metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikta patikima statistinė informacija apie nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą. Agentūra turėtų įdiegti sistemą, pagal kurią būtų reguliariai teikiamos ataskaitos apie administracinių gebėjimų plėtojimą ir nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo bei valdymo rezultatus.