KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Nacionalinių oro taršos valdymo programų rengimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo gairės

(2019/C 77/01)

Žodynėlis

Terminas arba santrumpa Reikšmė arba apibrėžtis AOKD Aplinkos oro kokybės direktyvos JA Juodoji anglis BŽŪP Bendra žemės ūkio politika TTOTPK Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija EAA Europos aplinkos agentūra ITF Išmetamųjų teršalų faktoriai EMEP Europos teršalų monitoringo ir vertinimo programa E-IPTR Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras ES Europos Sąjunga GAINS Šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro taršos sąveikos ir sinergijos modelis (1) ŠESD Šiltnamio efektą sukeliančios dujos PITD Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (2)) IIASA Tarptautinis taikomųjų sistemų analizės institutas IAA Informacinė apskaitos ataskaita SMR Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (3) dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo (SMR) NOTVP Nacionalinė oro taršos valdymo programa INR direktyva Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 (4)) NFR Į atmosferą išmetamų teršalų nomenklatūra NH3 Amoniakas NMLOJ Nemetaniniai lakieji organiniai junginiai NO2 Azoto dioksidas NOx Azoto oksidai O3 Ozonas PIP Politika ir priemonės KD Kietosios dalelės KD2,5 Smulkios kietosios dalelės KPP Kaimo plėtros programa SPAV Strateginis poveikio aplinkai vertinimas SO2 Sieros dioksidas UNECE Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija UNFCCC Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija PP Grindžiama papildomomis priemonėmis EsP Grindžiama esamomis priemonėmis

ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS

Šiuo rekomendaciniu dokumentu siekiama padėti nacionalinėms valdžios institucijoms rengti nacionalines oro taršos valdymo programas. Jis atspindi Europos Komisijos nuomonę ir nėra teisiškai privalomas. Teisiškai privalomas ES teisės aktų aiškinimas priklauso išimtinei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) kompetencijai. Šiame rekomendaciniame dokumente išreikštas požiūris negali iš anksto nulemti Komisijos pozicijos būsimose ESTT bylose.

1. ĮVADAS

Direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, taip pat vadinama nauja Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva (toliau šiame dokumente – Direktyva) (5), siekiama toliau mažinti oro taršą ir jos keliamą pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai (1 straipsnis). Į Direktyvą įtraukti kiekvienos valstybės narės įsipareigojimai dėl išmetamo azoto oksidų (NOx), sieros dioksido (SO2), amoniako (NH3), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ) ir smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) kiekio mažinimo ateityje. Taip pat tikimasi, kad šių įsipareigojimų laikymasis padės įgyvendinti ilgalaikį Sąjungos tikslą pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuris atitiktų Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) oro kokybės gaires.

Direktyvos 6 ir 10 straipsniuose reikalaujama, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki 2019 m. balandžio 1 d. parengtų pradinę Nacionalinę oro taršos valdymo programą (NOTVP) ir ją reguliariai, t. y. ne rečiau kaip kas ketverius metus, atnaujintų (NOTVP atnaujinimai). NOTVP turinys iš esmės nustatytas Direktyvos 6 straipsnyje ir III priedo 1 dalyje. Vadovaujantis Direktyvos 6 straipsnio 10 dalimi, Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2018/1522 (6) nustatyta NOTVP forma. Šiomis pagal Direktyvos 6 straipsnio 9 dalį parengtomis gairėmis siekiama padėti valstybėms narėms parengti pradinę NOTVP, kuri turi būti pateikta Komisijai iki 2019 m. balandžio 1 d. Keturiuose atitinkamuose gairių skyriuose aptariama NOTVP forma, jos įgyvendinimo pažangos stebėsena, konsultacijos dėl NOTVP ir jos sklaida. Priedėlyje pateiktas priemonių rinkinys, skirtas papildomai politikai ir priemonėms apsvarstyti bei atrinkti, siekiant laikytis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų. Siekiant padėti atnaujinti NOTVP, prireikus šios gairės gali būti iš dalies keičiamos.

2. BENDRA NACIONALINĖS ORO TARŠOS VALDYMO PROGRAMOS FORMA

Šio skyriaus išdėstymas

Šiame skyriuje patogumo sumetimais laikomasi Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2018/1522 nustatytos NOTVP formos skirsnių numeracijos. Kiekvieno formos skirsnio privalomas minimalus turinys ir papildomas neprivalomas turinys išdėstyti atitinkamame šio skyriaus skirsnyje pilkai pažymėtuose langeliuose su antraštėmis pusjuodžiu šriftu, kaip parodyta toliau:

NOTVP formos reikalavimai Kiekvieno reikalavimo turinys išdėstytas atitinkamame skirsnyje. Formoje nustatytas minimalus turinys, kuris INR direktyvos 6 straipsnyje ir III priede nurodytas kaip privalomas turinys , ir atskiriama informacija, kurią reikia pateikti tik prireikus ar jei taikoma . Joje taip pat nurodytas papildomas neprivalomas turinys . Valstybės narės raginamos pateikti neprivalomą turinį, tačiau kartu jos gali išlaikyti lankstumą, leidžiantį rengti ir pateikti duomenis, kurie yra naudingiausi ir labiausiai atitinka tam tikras politikos kryptis ir prioritetus.

2.1. Programos pavadinimas, kontaktinė informacija ir interneto svetainės

Šis formos skirsnis yra savaime aiškus, todėl jokių tolesnių gairių nepateikiama.

2.2. Santrauka

Šis formos skirsnis yra savaime aiškus, todėl jokių tolesnių gairių nepateikiama.

2.3. Nacionalinė oro kokybės ir taršos politikos sistema

2.3.1. Politikos prioritetai ir jų santykis su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais prioritetais

Žr. 6 straipsnio 1 ir 2 dalis ir III priedo 1 dalies 1 punkto a papunkčio i punktą

Pradinės NOTVP politikos kontekste turi būti aiškiai apibrėžti programos politikos tikslai ir prioritetai. Jie turėtų atspindėti kiekvienos valstybės narės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, nustatytus INR direktyvos II priede.

Apibrėždamos politinį kontekstą valstybės narės turėtų atsižvelgti į platesnes ES oro kokybės problemas, kylančias dėl išmetamo NOx ir kietųjų dalelių kiekio, taip pat į konkrečias su oro kokybe susijusias sektorių problemas, kylančias dėl žemės ūkio gamybos ir susijusias su išmetamu NH3 ir KD2,5 kiekiu.

2.3.1. Politikos prioritetai ir jų ryšys su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais prioritetais Privalomas turinys Šiame skirsnyje nurodoma: a) NOTVP nacionalinės politikos tikslai ir prioritetai; b) nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai (susiję su INR direktyvoje nustatytais teršalais ir skirti 2020–2029 m. laikotarpiui bei laikotarpiui nuo 2030 m.), išreikšti kaip procentinė dalis, kuria turi būti sumažintas 2005 baziniais metais išmestas teršalų kiekis, kaip nustatyta Direktyvoje; c) oro kokybės prioritetai. Nacionalinės politikos prioritetai, susiję su ES ar nacionaliniais oro kokybės tikslais (oro teršalų koncentracijos ribinės vertės, siektinos vertės ir įpareigojimai dėl poveikio koncentracijos (7)). Siekiama nustatyti problemas ir pateikti ir (arba) gauti informaciją, susijusią su pagrindiniais oro teršalais. Valstybės narės, nustatydamos ilgalaikius oro kokybės tikslus, taip pat gali remtis PSO rekomenduojamomis ribomis; d) klimato kaitos ir energetikos politikos prioritetai: nacionaliniai energetikos ir klimato srities planai, kuriuose nustatytas ŠESD kiekio, neįtraukto į ATLPS, mažinimo tikslas; atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslas; energijos vartojimo efektyvumo tikslas, nustatomi išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslai 2020 ir 2030 m. ir, jei įmanoma, 2050 m., taip pat valstybėms narėms juos įgyvendinant kylantys sunkumai; e) prireikus nustatomos kitos su NOTVP susijusios politikos sritys ir atitinkami prioritetai, pvz., Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai kaimo plėtros programos.

2.3.2. Nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms suteikta atsakomybė

Žr. III priedo 1 dalies 1 punkto a papunkčio ii punktą

Valstybės narės nurodo atitinkamas vyriausybines agentūras, ministerijas ir regioninės ar vietos valdžios institucijas, dalyvaujančias rengiant ir įgyvendinant NOTVP, taip pat nurodo atitinkamai suteiktą atsakomybę (III priedo 1 dalies 1 punkto a papunkčio ii punktas).

Suteikiant atsakomybę turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip geriausiai užtikrinti, kad būtų tinkamai suprasti vietos ir atskirų sektorių lygmenimis susirūpinimą keliantys klausimai ir į juos būtų atsižvelgiama rengiant bei įgyvendinant NOTVP. Rengiant ir įgyvendinant NOTVP turi dalyvauti su įvairiomis politikos sritimis ir sektoriais susijusios institucijos, ir jos bei jų funkcijos turėtų būti nurodytos. Be kita ko, gali būti nurodyta, pavyzdžiui, už oro kokybę ir kovą su klimato kaita atsakingų institucijų atliekamų politikos formavimo ir įgyvendinimo funkcijų sąveika. Tikimasi, kad bus reikalingas įvairių institucijų dalyvavimas, tačiau daugeliu atvejų bendrą atsakomybę už politikos formavimą turėtų prisiimti nacionalinės valdžios institucija.

Jei įmanoma, NOTVP turėtų būti numatytas toliau pateiktame paveiksle nustatytų funkcijų ir atsakomybės paskirstymas.

1 paveikslas

Funkcijos ir atsakomybė, susijusios su NOTVP rengimu ir ataskaitų teikimu

Skirtingose valstybėse narėse gali būti svarbu nustatyti papildomų atsakomybės sričių; šios atsakomybės sritys ir atsakingos nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos ir (arba) agentūros turėtų būti atitinkamai išvardytos NOTVP.

Suteikiant institucijoms atsakomybę taip pat svarbu atsižvelgti į jos mastą. Dalyvaujančios institucijos lygmuo gali skirtis, priklausomai nuo atsakomybės pobūdžio; pavyzdžiui, paprastai laikoma, kad nacionalinės valdžios institucijos labiau tinka rengiant NOTVP, o vietos valdžios institucijos paprastai aktyviau dalyvauja įgyvendinant priemones ir užtikrinant jų vykdymą (ypač kiek tai susiję su oro kokybe). Be to, valstybės narės turėtų nustatyti, kuri institucija yra atsakinga už visų funkcijų ir atsakomybės priežiūrą bei koordinavimą, nors, jeigu nėra įtikinamų priežasčių numatyti kitaip, tai paprastai yra nacionalinė kompetentinga institucija, t. y. valstybės narės vyriausybė.

2.3.2. Nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms suteikta atsakomybė Privalomas turinys — Atitinkamos institucijos rūšis ir prireikus pavadinimas, veiklos mastas (t. y. nacionalinis, regioninis, vietos) ir jai suteikta atsakomybė oro kokybės ir oro taršos srityse. Neprivalomas turinys — Šaltinių sektorių, už kuruos atsakingos išvardytos institucijos, nustatymas. Rengiant NOTVP ir teikiant jos įgyvendinimo ataskaitas turi dalyvauti su įvairiomis politikos sritimis ir sektoriais susijusios institucijos; jos ir jų funkcijos turėtų būti įtrauktos į čia pateikiamą informaciją. Be kita ko, gali būti nurodyta, pavyzdžiui, už oro kokybę ir kovą su klimato kaita atsakingų institucijų atliekamų politikos formavimo ir įgyvendinimo funkcijų sąveika.

2.4. Vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir gerinant oro kokybę, taip pat nacionalinių ir Sąjungos įsipareigojimų įvykdymo lygis, palyginti su 2005 m.

Žr. 6 straipsnio 1 dalį, 2 dalies a punktą ir III priedo 1 dalies 1 punkto a papunkčio iii punktą ir 2 dalį

2.4.1. Vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir nacionalinių ir Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įvykdymo lygis

Pasiektas galiojančių priemonių, skirtų padėti įgyvendinti INR direktyvoje nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, poveikis turėtų būti išreikštas iki šiol per nustatytą laikotarpį sumažintu išmetamųjų teršalų kiekiu.

Direktyvoje reikalaujama, kad nacionaliniu lygmeniu būtų vedamos kokybiškos išmetamųjų teršalų apskaitos, grindžiamos išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitų duomenimis. Tomis apskaitomis galėtų būti remiamasi šiame skirsnyje.

Į šį skirsnį taip pat turėtų būti įtrauktos išmetamo NH3, KD2,5 ir juodosios anglies kiekio mažinimo žemės ūkio sektoriuje priemonės, nustatytos INR direktyvos III priedo 2 dalyje, ir valstybių narių jau įgyvendinamos lygiavertį poveikį darančios priemonės (6 straipsnio 2 dalies paskutinis sakinys). Šiuo tikslu valstybės narės gali įtraukti formos 2.6.4 punkte pateiktai lentelei lygiavertę lentelę, kurią naudojant turi būti pranešama apie INR direktyvos III priedo 2 dalyje nurodytas papildomas priemones.

2.4.2. Vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga gerinant oro kokybę ir nacionalinių ir Sąjungos oro kokybės gerinimo įsipareigojimų įvykdymo lygis

Yra keli veiksniai, kurie turi įtakos išmetamųjų oro teršalų kiekio ir koncentracijos santykiui, įskaitant meteorologinius, topografinius ir atmosferos cheminius veiksnius. Tačiau šį santykį galima geriau suprasti pasitelkiant modeliavimą.

Turėtų būti pateiktos pasirinktų oro teršalų koncentracijų, susijusių su skirtingomis vietomis ir vietų tipais, istorinės tendencijos. Turėtų būti remiamasi nacionalinių aplinkos oro stebėsenos tinklų duomenimis.

Ar nustatyta politika ir priemonės yra tokios veiksmingos, kaip buvo numatyta iš pradžių, padės įvertinti jas taikant padarytos pažangos ex post peržiūra. Be to, ši peržiūra suteiks informacijos apie įgytą patirtį, susijusią su nustatytomis kliūtimis bei sprendimais. Šie praeities įvertinimai turi būti atliekami įgyvendinus tam tikrą politiką ar priemonę ir jie turi būti pagrįsti duomenimis, surinktais politikos ir priemonės įgyvendinimo laikotarpiu.

Ex post analizė padeda suprasti praeityje įgyvendintos politikos ir priemonių privalumus bei trūkumus ir suteikia vertingos informacijos formuojant politiką ir priemones ateityje. Vis dėlto gali būti sunku tiksliai nustatyti, kokiu mastu kiekvienas aspektas (kaip antai diegimo sparta, užmojo lygis, konfliktas dėl atsirandančių prioritetų, informacijos sklaida ir t. t.) prisidėjo prie politikos sėkmės, taip pat atskirti įvairių politikos krypčių poveikį atskiram sektoriui ir (arba) teršalui.

Ex post analizės metodai nagrinėti per įvairius tyrimus. Apskritai kiekvienai politikai ir priemonei reikalingas konkrečiai jai pritaikytas metodas. Ateityje atlikti ex post vertinimus gali padėti atitinkamų rodiklių, pagal kuriuos stebima atskirų krypčių politikos ir priemonių įgyvendinimo pažanga ir poveikis, kūrimas ir integravimas dar prieš jas įgyvendinant.

Papildomos gairės, kaip įvertinti ankstesnių, dabartinių ir planuojamų priemonių poveikį oro kokybei ir apie jį pranešti, taip pat žemėlapių ir histogramų pavyzdžiai pateikiami 6.1 skirsnyje.

2.4.3. Dabartinis vidaus taršos šaltinių tarpvalstybinis poveikis

Rengiant INR direktyvos II priede nustatytus nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus buvo atsižvelgta į vienoje valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekio bendrą poveikį jų koncentracijai kitoje valstybėje narėje. Taip priemonėmis, kurių imamasi siekiant įgyvendinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, turės būti prisidėta prie tarpvalstybinių oro teršalų pernašų mažinimo (žr., pavyzdžiui, 12-ąją teminės oro taršos strategijos ataskaitą (8) dėl numatomo INR direktyvos poveikio KD2,5 koncentracijų, kurias lemia tarpvalstybinė tarša, daliai).

Apie poveikį gali būti pranešama pateikiant kiekybinius arba kokybinius duomenis.

Jeigu atliekamas kokybinis vertinimas, turėtų būti nurodyti susiję teršalai, veiksmų laikotarpis ir nustatyta padaryta pažanga. Šią informaciją galima gauti susipažinus su bet kokiu bendru oro kokybės planu, kaip nustatyta Aplinkos oro kokybės direktyvos 25 straipsnyje.

Jeigu atliekamas kiekybinis vertinimas, valstybių narių prašoma nurodyti naudotus duomenis ir metodiką.

2.4. Vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir gerinant oro kokybę, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų įvykdymo lygis Privalomas turinys Šio skirsnio turinys apima visas nuorodas į viešai prieinamus patvirtinamuosius duomenų rinkinius ir šiuo metu padarytos pažangos aprašymą, kuriame nurodoma: a) vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą reglamentuojančių teisės aktų laikymosi lygis; b) vykdant dabartinę politiką ir taikant dabartines priemones padaryta pažanga gerinant oro kokybę ir nacionalinių bei Sąjungos įsipareigojimų įvykdymo lygis, išreikštas oro kokybės zonų (9), kuriose pasiekti oro kokybės tikslai, skaičiumi, palyginti su visų zonų skaičiumi, kartu pateikiant nuorodas į turimus duomenis; c) jei taikoma, apibūdinkite dabartinį tarpvalstybinį vidaus taršos šaltinių poveikį. Apie pažangą gali būti pranešama pateikiant kiekybinius arba kokybinius duomenis. Neprivalomas turinys Teikiant ataskaitas, naudinga nurodyti dabartinę pažangą gerinant oro kokybę ir, be kita ko, pateikti į Aplinkos oro kokybės direktyvą įtrauktų teršalų dabartinės koncentracijos aplinkos ore žemėlapius ar histogramas, kuriuose gali būti parodyta, pavyzdžiui, keliose zonose (iš visų zonų) baziniais metais ir šiuo metu nepasiekti oro kokybės tikslai. Jei oro kokybės zonoje (-ose) nustatyta problemų, galima apibūdinti, kaip daryta pažanga mažinant didžiausių koncentracijų vertes.

2.5. Numatoma tolesnė raida, darant prielaidą, kad jau priimta politika ir priemonės nebus keičiamos

Žr. 6 straipsnio 1 dalį ir III priedo 1 dalies 1 punkto a papunkčio iv punktą

2.5.1. Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis)

Siekiant įvertinti išmetamųjų oro teršalų kiekio mažinimą, susijusį su vykdoma politika ir taikomomis priemonėmis, ir suteikti išsamios informacijos apie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, kuria remiantis būtų atliekami scenarijaus, grindžiamo esamomis priemonėmis, vertinimai, turėtų būti naudojamos išmetamųjų teršalų apskaitos ir prognozės. Iš jų matyti valstybės narės numatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įvykdymo lygis atsižvelgiant į šiuo metu priimtą politiką ir priemones, taip pat matyti, ar tebėra įsipareigojimų laikymosi trūkumų, dėl kurių reikia imtis papildomų politinių veiksmų ir priemonių.

Vadovaujantis UNECE ataskaitų teikimo gairėmis dėl duomenų teikimo pagal TTOTPK (2015 m.) (10) ir 2016 m. EMEP/EAA gairių 8 skyriumi, scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis, atspindi įvykius ir sąlygas, kurie labiausiai tikėtini įgyvendinant šiuo metu priimtą politiką ir priemones. Į jį nėra įtraukta politika ir priemonės (ar politikos ir priemonių rinkinys), kurios yra vertinamos, kad būtų įgyvendintos ateityje. Į scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, taip pat turėtų būti įtraukti neseniai priimti ES (oro taršos šaltinių kontrolei skirti) teisės aktai, net jeigu jie dar nėra įgyvendinami (11).

Įgyvendinamos ir priimtos politikos ir priemonių apibrėžtis

Įgyvendinama politika ir priemonės (11 dalis; 2016 m. UNFCCC; kaip nurodyta 2016 m. EMEP/EAA gairių 8 skyriuje):

a) galioja nacionaliniai teisės aktai;

b) ARBA sudarytas vienas ar keli savanoriški susitarimai;

c) ARBA skirti finansiniai ištekliai;

d) ARBA sutelkti žmogiškieji ištekliai.

Priimta politika ir priemonės: priimtas oficialus vyriausybės sprendimas ir yra aiškus įsipareigojimas jį įgyvendinti (11 dalis; 2016 m. UNFCCC; kaip nurodyta 2016 m. EMEP/EAA gairių 8 skyriuje).

Šis scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis, arba atskaitos scenarijus priklauso nuo prielaidų, susijusių su pagrindiniais taršos veiksniais vertinimo laikotarpiu. Veiksniai apima kitas politikos kryptis ar veiksmus, kurie buvo įgyvendinti ar priimti, taip pat nepolitinius veiksnius, kaip antai ekonomines sąlygas, prognozuojamą kuro sunaudojimą ir energijos kainas bei technologinę plėtrą. Naudojami veiksniai ir prielaidos turėtų būti suderinti su veiksniais ir prielaidomis, naudojamais nustatant išmetamo ŠESD kiekio prognozes klimato ir energetikos planuose. Apskaičiuojant pradinį išmetamųjų teršalų kiekį, turėtų būti įvertinti bent jau visi šaltiniai, kurių duomenys, kaip tikimasi, pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, ir pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, turėtų skirtis.

Duomenys, reikalingi prognozuojant išmetamųjų teršalų kiekio pokyčius: vertinant būsimus išmetamųjų teršalų kiekio pokyčius reikėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius: numatomos išmetamųjų teršalų kiekio tendencijas, pagrįstas priimta politika ir priemonėmis, sumažinto išmetamųjų teršalų kiekio dalį pagal skirtingus scenarijus ir visi nustatytus tikslus.

Todėl reikės įvairių duomenų rinkinių ir, pageidautina, modeliavimo priemonių, o taip pat ekspertų nuomone pagrįstų prielaidų, susijusių su konkrečios veiklos duomenų rinkiniais (taip jau daroma kai kuriuose sektoriuose, kai nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima kiekybiškai įvertinti klimato kaitos prognozes), tinkamų išmetamųjų teršalų faktorių (pagrįstų reprezentatyviaisiais ėminiais ir matavimais), informacijos apie veiklos dalį, kuri kontroliuojama taikant tam tikrą politiką ir priemonę (ir susijusias sąnaudas). Be to, prognozės turės būti parengtos pakankamai išsamiai, kad būtų galima kiekybiškai įvertinti konkrečių politinių priemonių poveikį.

Išsamių rekomendacijų ir literatūros šiomis temomis jau parengta išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio techninėje srityje (12), todėl tikslinga ne tik jomis vadovautis, bet ir užtikrinti šių dviejų techninių sričių suderinamumą.

Papildomos gairės, kaip įvertinti ankstesnių, dabartinių ir planuojamų priemonių poveikį oro kokybei ir apie jį pranešti, taip pat žemėlapių ir histogramų pavyzdžiai pateikiami 6.1 skirsnyje.

2.5.2. Numatomas oro kokybės pagerinimas (esamomis priemonėmis) ir įsipareigojimų įvykdymo lygis

Svarstant ir parenkant politiką ir priemones, kurios būtų naudingiausios oro kokybei, svarbu atsižvelgti į INR direktyvos teršalų prognozes ir susieti jas su prognozuojamomis Aplinkos oro kokybės direktyvoje nurodytų pagrindinių teršalų koncentracijos tendencijomis.

Numatomos koncentracijos gali būti apskaičiuojamos pagal numatomą išmetamųjų teršalų kiekį naudojant atmosferinės sklaidos modeliavimą, nors tam reikalingi išsamūs argumentai ir tai paprastai apima INR direktyva nereglamentuojamų taršos šaltinių (pvz., tarptautinio krovinių gabenimo ar trečiųjų šalių išmetamo teršalų kiekio) modeliavimą.

Valstybė narė ne visada gali turėti modeliavimo pajėgumų, kad įvertintų nacionalinio lygmens politikos ir priemonių poveikį oro kokybei, arba ji gali turėti tik su tam tikrais teršalais (pvz., KD2,5, ozonu) susijusių pajėgumų.

Jeigu oro kokybės poveikio modeliavimas pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, negali būti atliktas, pradinėje NOTVP turėtų būti pateikta ši informacija:

— dėl NOTVP rengimo metu oro kokybės ribinių verčių neatitinkančių zonų valstybės narės, remdamosi pagrįsta informacija, turėtų numatyti, kuriais metais, kaip tikimasi, šios zonos atitiks reikalavimus pagal jau priimtą politiką ir priemones, ir apskaičiuoti šiose zonose didžiausią atitinkamų teršalų koncentraciją. Ši informacija turėtų būti lengvai prieinama oro kokybės planuose, kuriuos šioms zonoms pagal Aplinkos oro kokybės direktyvą parengė visos valstybės narės. Tokiu atveju gali būti pateikta interneto nuoroda į viešai skelbiamą informaciją,

— bet kokių atliktų tyrimų rezultatai, įrodantys, kad NOTVP rengimo metu Aplinkos oro kokybės direktyvos reikalavimus atitinkančios zonos ateinančiais metais gali nebeatitikti ribinių verčių (pvz., numatoma, kad taikant dabartinę politiką ir priemones ateinančiais metais teršalų koncentracijos šiose zonose padidės).

Valstybės narės turėtų naudotis šia informacija, kad įvertintų, kiek zonų taikant jau priimtą politiką ir priemones 2020, 2025 ir 2030 m. gali nebeatitikti Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų ribinių verčių.

Papildomos gairės, kaip įvertinti ankstesnių, dabartinių ir planuojamų priemonių poveikį oro kokybei ir apie jį pranešti, taip pat žemėlapių ir histogramų pavyzdžiai pateikiami 1 priedėlyje.

Valstybės narės, kurios numato, kad pagal prognozes, grindžiamas esamomis priemonėmis, įvykdys kai kuriuos arba visus savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, taip pat gali nuspręsti į NOTVP įtraukti papildomą politiką ir priemonių, kad prisidėtų prie kitų 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų, kurių nėra reikalaujama pagal INR direktyvą, įgyvendinimo.

Pavyzdžiui, jeigu tikimasi, kad pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, INR direktyvoje nustatytas išmetamo KD2,5 kiekio mažinimo įsipareigojimas bus įvykdytas, tačiau numatoma, kad kai kurios oro kokybės zonos toliau neatitiks Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų KD2,5 ar KD10 ribinių verčių, valstybės narės raginamos naudoti NOTVP kaip priemonę, leidžiančią nustatyti papildomą politiką ir priemonių, kurios padėtų joms įvykdyti savo įsipareigojimus pagal Aplinkos oro kokybės direktyvą.

Net jeigu valstybė narė įvykdo visus ES teisinius įpareigojimus, ji gali pageidauti pasinaudoti NOTVP, kad imtųsi tolesnių veiksmų, kuriais siektų 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos (toliau – 7-oji AVP) tikslo nekelti reikšmingos rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai ir, be kita ko, pasiektų PSO rekomenduojamas oro taršos vertes.

2.5. Numatoma tolesnė raida, darant prielaidą, kad jau priimta politika ir priemonės nebus keičiamos Privalomas turinys Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis) Siekiant parodyti numatomą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimą pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, šiame skirsnyje nurodoma ši NOTVP lygmens informacija: a) nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai (kaip nurodyta Direktyvoje); b) išmetamųjų teršalų kiekis kilotonomis 2005 baziniais metais, paskutiniais apskaitos metais, kurių duomenimis remiantis buvo rengiamos prognozės, ir numatomas išmetamųjų teršalų kiekis 2020, 2025 ir 2030 m.; c) numatoma pažanga (išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas procentais, palyginti su 2005 bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekiu) 2020, 2025 ir 2030 m., siekiant palyginti ją su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais. Numatomas oro kokybės pagerinimas (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis) Siekiant parodyti numatomą oro kokybės pagerinimą pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, šiame skirsnyje nurodomas: — numatomas kokybinis oro kokybės pagerinimas (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis) ir įsipareigojimų įvykdymo lygis iki 2020, 2025 ir 2030 m. Neprivalomas turinys Prognozių, susijusių su į orą išmetamų teršalų kiekiu (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis), neapibrėžtumas: — nurodomas susijęs prognozių, grindžiamų esamomis priemonėmis, siekiant įvykdyti 2020, 2025 bei laikotarpio nuo 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, neapibrėžtumas. Numatomas oro kokybės pagerinimas (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis): — numatomas oro kokybės zonų, kuriose tikslai nebus pasiekti ir kuriose tikslai bus pasiekti iki 2020, 2025 ir 2030 m., skaičius.

2.6. Politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 ir 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus bei pasiekti 2025 m. tarpinius išmetamųjų teršalų lygius

Žr. 6 straipsnio 1 ir 2 dalis, III priedo 1 dalies b, c ir d punktus ir III priedo 2 dalį

Šiame skirsnyje aptariamos politikos galimybės, į kurias atsižvelgta, ir pasirinkta papildoma (suplanuota) politika bei priemonės siekiant laikytis 2020 ir 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų bei pasiekti 2025 m. tarpinius išmetamųjų teršalų lygius ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo. Atkreipkite dėmesį į tai, jog čia ir Komisijos įgyvendinimo sprendime, kuriuo nustatoma NOTVP forma, vartojamas terminas „politikos galimybės“ yra tas pats, kuris vartojamas Direktyvos III priedo 1 dalies 1 punkto b papunktyje. Tačiau kitose šių gairių vietose šis terminas vartojamas pakaitomis su terminu „politika ir priemonės“.

Papildomas politikos galimybes (politiką ir priemones) pirmiausia turėtų apsvarstyti tos valstybės narės, kurios numato, jog pagal prognozes, grindžiamas esamomis priemonėmis, neįvykdys arba gali neįvykdyti vieno ar daugiau išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų.

Valstybės narės, kurios numato, kad pagal prognozes, grindžiamas esamomis priemonėmis, įvykdys visus savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, taip pat gali nuspręsti į NOTVP įtraukti papildomą politiką ir priemonių, kad prisidėtų prie kitų Direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų įgyvendinimo. Tokie tikslai – tai:

— oro kokybės tikslai (įskaitant ilgalaikius tikslus), nurodyti nacionalinėje, ES ir tarptautinėje politikoje bei gairėse,

— Sąjungos su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję tikslai, atitinkantys 7-ąją AVP, ir

— didesnė Sąjungos oro kokybės politikos ir kitų Sąjungos politikos sričių, konkrečiai susijusių su klimatu ir energetika, sąveika.

Net jeigu valstybė narė įvykdo visus ES teisinius įsipareigojimus, ji gali pageidauti pasinaudoti NOTVP, kad imtųsi tolesnių veiksmų, kuriais siektų 7-osios AVP tikslo nekelti reikšmingos rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai ir, be kita ko, pasiektų PSO rekomenduojamas oro taršos vertes.

Pagrindiniai reikalavimai, pagal kuriuos turi būti apsvarstyta ir parinkta papildoma politika bei priemonės, kaip nurodyta Direktyvoje, yra šie:

a) politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus ir pasiekti tarpinius išmetamųjų teršalų lygius (III priedo 1 dalies 1 punkto b papunktis);

b) imdamosi priemonių KD2,5 kiekiui sumažinti, pirmenybę teikia išmetamo juodosios anglies kiekio mažinimo priemonėms (6 straipsnio 2 dalies c punktas);

c) papildomų priemonių naudojimas žemės ūkyje (III priedo 2 dalis);

d) konsultacijos su visuomene ir kompetentingomis institucijomis (6 straipsnio 5 dalis);

e) jei taikoma, tarpvalstybinės konsultacijos dėl papildomos politikos ir priemonių (6 straipsnio 6 dalis);

f) numatomas individualus ar bendras politikos ir priemonių poveikis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir, kai turima domenų, oro kokybei savo teritorijose bei kaimyninėse valstybėse narėse ir aplinkai, taip pat su tuo susijęs neapibrėžtumas (6 straipsnio 2 dalies a punktas, III priedo 1 dalies 1 punkto b papunktis);

g) pradinė NOTVP sklaida (14 straipsnio 1 dalis).

Politikos ir priemonių internetinė priemonė

Formos 2.6 skirsnyje reikalaujama informacija pateikiama naudojantis politikos ir priemonių internetine priemone, kuri pateikta EAA interneto svetainėje.

EAA pateiks atskirą vadovą, kuriame bus paaiškinta, kaip ta internetine priemone naudotis.

2.6.1. Politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus

Papildomos politikos ir priemonių, kurios galėtų būti įtrauktos į NOTVP, įvertinimo ir parinkimo tvarka išdėstyta toliau.

1 etapas. Teršalų ir pagrindinių taršos šaltinių išdėstymas pagal svarbą

Papildomą politiką ir priemones reikalaujama taikyti teršalams, su kuriais susiję išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, kaip numato valstybės narės, nebus arba kyla rizika, kad nebus įvykdyti. Be to, valstybės narės gali savo nuožiūra nuspręsti pasinaudoti NOTVP siekdamos vykdyti su kitais teršalais susijusius veiksmus, kad užtikrintų kitų ES įpareigojimų vykdymą, arba siekdamos 7-osios AVP tikslų.

Turėtų būti nustatyti kiekvieno NOTVP nurodyto teršalo pagrindiniai šaltiniai, prisidedantys prie išmetamo tam tikro teršalo kiekio. Be to, atsižvelgiant į toliau pateiktus kitus kriterijus, papildomai gali būti nurodyti sektoriai, kuriuose veiksmų reikia imtis pirmiausia:

— sektoriai, kurie, kaip žinoma, prisideda prie oro kokybės ribinių verčių viršijimo: — kalbant apie sutelktosios taršos šaltinius, turėtų būti atsižvelgta į jų geografinę vietą ir į tai, ar jie yra Aplinkos oro kokybės direktyvos neatitinkančiose zonose. Atliekant šią analizę reikalingų patvirtinamųjų duomenų būtų galima rasti nacionalinėse išmetamųjų teršalų erdvinio pasiskirstymo apskaitose ir didelių sutelktosios taršos šaltinių apskaitose (E-IPTR), — kalbant apie pasklidosios taršos šaltinius, pavyzdžiui, kelių transportą, turėtų būti atsižvelgta į tai, kiek šis sektorius prisideda prie išmetamųjų teršalų kiekio visose Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų ribinių verčių neatitinkančiose zonose, ir tam turėtų būti naudojami šaltinių paskirstymo zonose duomenys,

— sektoriai, prisidedantys prie daugiau nei vieno atrinkto teršalo išmetamo kiekio, kurio mažinimo įsipareigojimai, kaip numatoma, nebus įvykdyti.

2 etapas. Esamos papildomos politikos ir priemonių nustatymas

Nagrinėjant kiekvienam sektoriui skirtą scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, pirmiausia turėtų būti atsižvelgta į politiką ir priemones, kurias numatyta įgyvendinti siekiant gerinti oro kokybę ir vykdant su klimatu bei energetika susijusius įsipareigojimus arba įgyvendinant kitų susijusių sričių politiką (pvz., išmetamųjų teršalų mažinimo transporto, žemės ūkio ir pramonės srityse). Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti, ar kokia nors politika ir priemonės, nepatenkančios į aplinkos politikos sritį, galėtų turėti įtakos NOTVP, pavyzdžiui, daryti poveikį galimybei nustatyti papildomų priemonių. Kaip pavyzdžius būtų galima paminėti politiką bei priemones ir planus bei programas, kuriomis siekiama didinti tarptautinį pramonės konkurencingumą, užtikrinti energetinį saugumą ar aprūpinimą maistu, plėtoti infrastruktūrą ir t. t.

Jeigu nustatytos politikos ir priemonių nepakanka, kad būtų įvykdyti nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, valstybės narės turėtų nustatyti papildomą politiką ir priemonių. Galimos politikos ir priemonių pavyzdžiai išvardyti 6.2 skirsnyje. Šių priemonių veiksmingumas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo atžvilgiu ir tinkamiausias administracinis lygmuo, kuriuo jos turėtų būti įgyvendintos (nacionalinis, regioninis ar vietos), priklauso nuo konkrečių aplinkybių valstybėje narėje, įskaitant jos vykdomą politiką ir administracinę sistemą, taip pat tai, kokiu mastu šios priemonės jau yra priimtos ir įgyvendinamos.

Nustatydamos politiką ir priemones valstybės narės turėtų atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant priemones pagal Direktyvą 2001/81/EB (13). Visų pirma, jeigu nesilaikoma vienos ar daugiau 2010 m. viršutinių ribų, valstybės narės turėtų atsižvelgti į šios nesėkmės priežastis ir nustatyti bei šalinti iki šiol vykdytos politikos ir taikytų priemonių trūkumus.

IIASA atlikta analizė rengiant Švaraus oro apžvalgą (14) ir jautrumo analizė, apibendrinta dokumente „Metodinė ir techninė informacija, kuria grindžiamas pirmininkaujančios valstybės narės pasiūlymas dėl II priedo peržiūros“ (15), susijusiame su nacionaliniais išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, gali pateikti naudingų nuorodų nustatant papildomas priemones. Be to, IIASA analizėje naudotas optimizavimu pagrįstas modeliavimas yra metodas, kurio taikymo galimybę galėtų apsvarstyti valstybės narės. Vis dėlto reikėtų turėti omenyje, kad valstybės narės, žinoma, turės apsvarstyti gerokai daugiau įvairių priemonių, nes GAINS modelyje (16), kuris buvo naudojamas rengiant Švaraus oro apžvalgą, atsižvelgta tik į turimas technines priemones, o į struktūrinius pokyčius neatsižvelgta.

3 etapas. Nustatytos papildomos politikos ir priemonių bei įgyvendinimo mechanizmų įvertinimas

Vertinant atskiros politikos ir priemonių poveikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir jų sąnaudas svarbu atsižvelgti į papildomą naudą, susijusią su įvairiais teršalais ir sektoriais. Kai kurios 6.2 skirsnyje išvardytos priemonės gali turėti įtakos daugiau nei vienam teršalui.

Yra įvairių priemonių ir metodų, galinčių padėti valstybėms narėms priimant sprendimus dėl papildomos politikos ir priemonių pasirinkimo.

Europos Komisijos geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys nėra tiesiogiai skirtas valstybėms narėms, tačiau jame pateikiama naudingų bendrų nuorodų ir poveikio vertinimo analizės metodų, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir analizės metodų, skirtų galimybėms palyginti ar veiklos rezultatams įvertinti (17), taip pat sąnaudų ir naudos vertinimo metodų pavyzdžių, kurie gali būti naudingi. Analizės metodų, taikomų nustatant papildomą politiką ir priemones, reikalingas siekiant įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, pavyzdžiai aprašomi 6.3 skirsnyje.

Vertindamos politiką ir priemones valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kaip kiekviena politika ir priemonė galėtų būti įgyvendinama, kokie įgyvendinimo mechanizmai turėtų būti taikomi ir ar yra kokių nors trukdžių, mažinančių jų įgyvendinimo galimybes. Reikia atsižvelgti į šiuos klausimus:

— Ar koks nors galiojantis teisės aktas kaip nors trukdo įgyvendinti politiką ir priemones?

— Kokiu lygmeniu turėtų būti įgyvendinama priemonė – nacionaliniu, regioniniu ar vietos? Taip pat būtų galima apsvarstyti, ar kokios nors priemonės, kurios gali būti ekonomiškai efektyvios, turėtų būti aptartos ES lygmeniu.

— Kuri priemonė labiausiai tiktų įgyvendinant politiką ir priemones (reguliavimo, nereguliavimo, ekonominė ar dalijimosi informacija priemonė)?

— Kas bus atsakingas už šios politikos ir priemonių įgyvendinimą bei vykdymo užtikrinimą?

— Kada planuojama pasiekti su šia politika ir priemonėmis susijusį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą?

— Kaip bus finansuojama politika ir priemonės?

— Kaip bus stebima politikos ir priemonių įgyvendinimo pažanga? Kokie rodikliai bus naudojami ir kokie tarpiniai tikslai turėtų būti nustatyti?

4 etapas. Politikos ir priemonių išdėstymas pagal svarbą

Neatsižvelgiant į pasirinktą vertinimo metodą, pagal Direktyvos reikalavimus spręsdamos, kokią politiką ir priemones įtraukti į NOTVP, valstybės narės:

— teikdamos pirmenybę tam tikrai politikai ir priemonėms atsižvelgia į tai, ar jos daro teigiamą poveikį oro kokybei ir gali padėti pasiekti oro kokybės tikslus jų teritorijose ir kaimyninėse valstybėse narėse (6 straipsnio 2 dalies a ir b punktai). Tai darydamos valstybės narės turėtų atsižvelgti į geriausią patirtį sprendžiant didžiausią žalą jautrioms gyventojų grupėms darančių teršalų klausimus (20 konstatuojamoji dalis),

— svarstydamos priemones, skirtas išmetamam KD2,5 kiekiui mažinti, teikia pirmenybę politikai ir priemonėms, kuriomis mažinamas išmetamas juodosios anglies kiekis (6 straipsnio 2 dalies c punktas). Pagrindiniai sektoriai, kurie prisideda prie išmetamo KD2,5 kiekio (pvz., buitinio kietojo kuro deginimas, kelių transportas ir ne keliais judantys mechanizmai), taip pat labiausiai prisideda prie išmetamo juodosios anglies kiekio.

Rinkdamosi priemones valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nukreipti investicijas į švarias ir veiksmingas technologijas (24 konstatuojamoji dalis). Kitoms sąlygoms nesikeičiant būtų natūralu pirmenybę teikti tai politikai ir priemonėms, kurios padeda įvykdyti daugiau nei vieno teršalo išmetamo kiekio mažinimo įsipareigojimus. Taip pat gali reikėti taikyti priemones, kurios nedaro tiesioginio poveikio išmetamųjų teršalų kiekiui, tačiau suteikia galimybę sėkmingai įgyvendinti kitas priemones (pvz., teisinio pagrindo pakeitimai).

Be rezultatų, gautų atliekant vertinimą (3 etapas), galutiniam sprendimui dėl to, kokią politiką ir priemones taikyti, įtakos turės socialiniai ir politiniai veiksniai, į kuriuos gali būti nevisiškai atsižvelgta naudojant šiose gairėse aprašytus metodus. Tačiau valstybės narės gali pritaikyti vertinimo metodikas taip, kad būtų atsižvelgta į šiuos veiksnius, galbūt įtraukiant juos kaip papildomus vertinimo kriterijus. Tais atvejais, kai gali kilti problemų dėl socialinio ar politinio priimtinumo, valstybės narės raginamos nustatyti veiksmingesnio bendravimo ir bendradarbiavimo su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis bei grupių, kurioms daromas didžiausias poveikis, patiriamų pasekmių švelninimo galimybes. Kadangi turi būti apsvarstyti įvairūs klausimai, priemones, kurios turi būti nustatytos NOTVP (18), išdėstant prioritetine tvarka galėtų būti naudinga daugelio kriterijų analizė ir stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (SSGG) analizė. Analizės metodų, kuriais grindžiamas toks išdėstymas prioritetine tvarka, pavyzdžių pateikiama 6.4 skirsnyje.

Formos 2.6.1 punktas apima tiek apsvarstytą politiką ir priemones, kurios buvo atrinktos, tiek apsvarstytą politiką ir priemones, kurios nebuvo atrinktos, nes pagrindinės priežastys, dėl kurių buvo atsisakyta tam tikros politikos ir priemonės, gali būti svarbios atliekant tolesnę analizę ir politika bei priemonė gali tapti tinkamos vėlesniame etape. Kadangi 2.6.1 punkte reikalaujama kiekybiškai apskaičiuoti, kiek tikimasi sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį taikant apsvarstytą politiką ir priemones, privaloma pranešti tik apie tą apsvarstytą politiką ir priemones, kurių buvo atsisakyta jau pasiekus apskaičiavimo etapą. Tačiau valstybės narės gali savo nuožiūra įtraukti apsvarstytą politiką ir priemones, su kuriomis susijęs kiekybinis vertinimas atliktas nebuvo.

Kad būtų lengviau kiekybiškai įvertinti taikant apsvarstytą politiką ir priemones numatomą išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą, vertinimas gali būti atliekamas remiantis politikos ir priemonių rinkiniais.

Dėl konsultacijų su visuomene ir atitinkamomis kompetentingomis institucijomis galimų priemonių vertinimo proceso metu žr. 4 skyrių.

2.6.2. Poveikis oro kokybei ir aplinkai

Formos 2.6.2 punktu valstybėms narėms suteikiama galimybė pateikti turimą informaciją, susijusią su papildomos politikos ir priemonių poveikiu oro kokybei ir aplinkai. Šio rekomendacinio dokumento 2.5.2 punkte, kaip ir 6.1 skirsnyje, pateikiama daugiau informacijos apie oro kokybės poveikio vertinimą.

2.6.3. Sąnaudų ir naudos sąmata

Valstybės narės raginamos savanoriškai pranešti apie apskaičiuotas prognozuojamas sąnaudas ir naudą. Tokiais atvejais tai turėtų būti daroma laikantis Stebėsenos mechanizmo reglamento (SMR), kuriuo siekiama prisidėti prie klimato kaitos švelninimo veiksmų, ataskaitų teikimo nuostatų. Turėtų būti teikiami šie duomenys:

— sąnaudos, susijusios su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu (EUR),

— absoliučiosios sąnaudos ir nauda per metus (EUR),

— kokybinis sąnaudų ir naudos sąmatos apibūdinimas ir sąnaudų ir naudos santykis,

— nurodytų sąnaudų kainos metai,

— metai, kuriems paskaičiuota sąmata.

Taip pat žr. 6.3 skirsnį.

2.6. Politikos galimybės (politika ir priemonės), į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 ir 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus bei pasiekti 2025 m. tarpinius išmetamųjų teršalų lygius Valstybės narės turėtų atlikti išsamią visos papildomos politikos ir priemonių, į kurias atsižvelgta rengiant pradinę NOTVP, analizę. Šioje analizėje turi būti atsižvelgta į 2020–2029 m. laikotarpį ir į laikotarpį nuo 2030 m., taip pat į 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius. Atlikus šią analizę gauti duomenys padės valstybėms narėms įvertinti ir savo pradinei NOTVP atrinkti tinkamiausią politiką ir priemones. Išsami informacija, susijusi su politika ir priemonėmis, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, ir poveikiu oro kokybei bei aplinkai Privalomas turinys Šiuo skirsniu siekiama kuo labiau padidinti sinergiją su ataskaitų teikimu pagal Stebėsenos mechanizmo reglamentą (SMR). Jame nurodoma ši informacija (pageidautina, kad informacija, susijusi su poveikiu, būtų teikiama politikos ir priemonių arba politikos ir priemonių rinkinio lygmeniu): a) išsami informacija, susijusi su papildoma politika ir priemonėmis (įskaitant pavadinimą ir trumpą apibūdinimą); b) susijęs (-ę) INR direktyvos teršalas (-ai) 2020, 2025 ir 2030 m.; c) atskiros politikos ir priemonių arba politikos ir priemonių rinkinio tikslai; d) politikos ir priemonių rūšys; e) pagrindinis susijęs sektorius ir papildomas (-i) susijęs (-ę) sektorius (-iai); f) įgyvendinimo laikotarpis (privaloma tik įgyvendinti atrinktų priemonių atveju); g) už įgyvendinimą atsakinga institucija (privaloma tik įgyvendinti atrinktų priemonių atveju); h) išsami informacija apie metodiką ir (arba) modelį (-ius), naudotą (-us) apskaičiuojant sąmatas; i) kiekybiškai įvertintas numatomas išmetamųjų teršalų sumažinimas pagal atskirą politiką ir priemones ir (arba) politikos ir priemonių rinkinį; j) jei turima duomenų, neapibrėžtumo apibūdinimas; k) jei turima duomenų, įvairių politikos ir priemonių rinkinių, kurių įtraukimas į NOTVP buvo svarstomas, poveikis oro kokybei ir aplinkai. Neprivalomas turinys Sąnaudų ir naudos sąmata

2.6.4. Papildoma informacija apie politikos galimybes, skirtas žemės ūkiui

Formos 2.6.4 punktas skirtas konkrečiai toms Direktyvos III priedo 2 dalyje išvardytoms priemonėms, kurios laikomos papildomomis priemonėmis. Jei taikoma, turėtų būti nurodyta, kokie tų priemonių pakeitimai buvo padaryti. Tos III priedo 2 dalyje nurodytos priemonės, kurios jau buvo įgyvendintos ar priimtos, turėtų būti įtrauktos į 2.4 skirsnį.

2.6.4. Papildoma informacija apie politikos galimybes, skirtas tik žemės ūkiui Privalomas turinys — Pateikite papildomos informacijos, susijusios su privalomomis priemonėmis, išvardytomis Direktyvos III priedo 2 dalyje. Neprivalomas turinys — Pateikite papildomos informacijos, susijusios su neprivalomomis priemonėmis, išvardytomis Direktyvos III priedo 2 dalyje, arba lygiavertėmis priemonėmis, kaip nurodyta Direktyvos 6 straipsnio 2 dalies paskutiniame sakinyje.

2.7. Pagal sektorių atrinkta politika, kurią numatoma priimti, nurodant jos priėmimo, įgyvendinimo bei peržiūros tvarkaraštį ir atsakingas kompetentingas institucijas

2.7.1. Atskira atrinkta politika ir priemonės arba politikos ir priemonių rinkiniai, kuriuos numatoma priimti, ir atsakingos kompetentingos institucijos

Atsižvelgdamos į priemonių veiksmingumo vykdant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus analizės rezultatus, įgyvendinimo sąnaudas ir galimybes, taip pat į nustatytus prioritetus ir konsultacijų proceso rezultatus, valstybės narės turėtų atrinkti perspektyviausią politiką ir priemones, kurios bus įtrauktos į NOTVP, ir pateikti toliau pateiktame langelyje nurodytą informaciją.

NOTVP gali būti nurodyta per konsultacijas gauta grįžtamoji informacija, kuri yra svarbi atrenkant ar formuojant politiką ir priemones. Kad būtų dalijamasi geriausia patirtimi, valstybės narės taip pat raginamos nurodyti tarpinius tikslus ir atrinktos politikos bei priemonių įgyvendinimo stebėsenos rodiklius.

2.7.1. Atrinkta politika ir priemonės, kurias numatoma priimti, ir atsakingos kompetentingos institucijos Privalomas turinys Remiantis anksčiau atliktos analizės rezultatais reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų šią informaciją apie papildomą politiką ir priemones, kurios atrinktos, kad būtų įtrauktos į NOTVP: atskiros politikos ir priemonių arba politikos ir priemonių rinkinio lygmeniu: a) politikos ir priemonių arba politikos ir priemonių rinkinio pavadinimą ir trumpą apibūdinimą; b) planuojamus priėmimo metus ir įgyvendinimo tvarkaraštį (metai); c) planuojamą peržiūros tvarkaraštį (metai); d) kompetentingas institucijas, atsakingas už politikos ir priemonių įgyvendinimą bei reguliavimą. Neprivalomas turinys: a) atitinkamos pastabos, pateiktos po konsultacijos dėl atskiros politikos ir priemonių arba politikos ir priemonių rinkinio; b) informacija apie tarpinius tikslus ir pasirinktus rodiklius, skirtus atrinktos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangai stebėti; daugiau informacijos apie šį turinį ir tai, kaip jis gali būti rengiamas, žr. 3 skyrių.

2.7.2. Atrinktos politikos ir priemonių pasirinkimo paaiškinimas ir vertinimas, kaip įgyvendinant atrinktą politiką ir priemones užtikrinamas suderinamumas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis

Po to, kai papildoma politika ir priemonės yra atrinktos, kad būtų įtrauktos į NOTVP, valstybių narių institucijos, vadovaudamosi Direktyvos 6 straipsnio 2 dalies d punktu ir III priedo 1 dalies 1 punkto f papunkčiu, turėtų atlikti visa apimantį suderinamumo vertinimą siekdamos užtikrinti, kad NOTVP derėtų su kitais planais ir programomis, parengtais kitose susijusiose politikos srityse. Užtikrinant planavimo ir programavimo suderinamumą siekiama nustatyti ir kuo labiau sustiprinti galimą sinergiją, taip pat išvengti prieštaringos politikos ir priemonių priėmimo skirtingose politikos srityse. Suderinamumas apima, pavyzdžiui, galimo politikos ir priemonių poveikio klimato politikai vertinimą išmetamo ŠESD kiekio ir energijos suvartojimo atžvilgiu.

6 straipsnio 2 dalies b punkte paminėta, kad labai svarbus suderinamumas su oro kokybės tikslais. Todėl formoje išskiriamas suderinamumas su oro kokybės tikslais ir suderinamumas su kitais susijusiais planais ir programomis, parengtais pagal nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus. Direktyvos 6 straipsnio 2 dalies b punkte reikalaujama, kad valstybės narės atsižvelgtų į būtinybę mažinti išmetamą oro teršalų kiekį siekiant įgyvendinti oro kokybės tikslus. Šie oro kokybės tikslai apibrėžti 3 straipsnio 4 dalyje kaip atitinkamose ES direktyvose nustatytos oro kokybės ribinės vertės, siektinos vertės ir įpareigojimai dėl poveikio koncentracijos (19). Į suderinamumo vertinimą paprastai turėtų būti įtraukta bent jau KD10, KD2,5, NO2 ir O3, taip pat bet kokie kiti oro kokybės tikslai, kurių valstybė narė neįvykdo. Pagal NOTVP renkantis politiką ir priemones, svarbu atsižvelgti į jų poveikį oro kokybei. Pavyzdžiui, iš atokiose vietovėse esančių elektrinių išmetamo NOX kiekio mažinimas gali mažai pakeisti NO2 koncentracijas miestuose, nepaisant to, kad miesto vietovėse poveikis yra didesnis.

Siekdamos įvykdyti 6 straipsnio 2 dalies d punkte nustatytus reikalavimus, valstybės narės turi pagal galimybes koordinuoti, kad jų NOTVP ir susijusių išmetamųjų teršalų apskaitos bei prognozės būtų rengiamos derinant su kitais atitinkamais nacionaliniais planais ir programomis, pavyzdžiui, su tais, kurie susiję su pagrindiniais sektoriais, kuriuose išmetami INR direktyva reglamentuojami teršalai, įskaitant žemės ūkio, pramonės ir transporto sektorius.

Rengiant pradinę NOTVP, taip pat turėtų užtikrintas suderinamumas su integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektais, kuriuos valstybės narės turi pateikti Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 (20) dėl energetikos sąjungos valdymo.

Valstybės narės raginamos parengti išmetamųjų teršalų prognozes, grindžiamas papildomomis priemonėmis (PP), kuriose pirmiausia būtų atsižvelgiama į visą politiką ir priemones, kurias suplanuota įgyvendinti pagal integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus ir galutinius planus, o tik po to imtųsi nustatyti papildomas priemones pagal INR direktyvą.

Siekdamos užtikrinti NOTVP suderinamumą su kitose susijusiose politikos srityse parengtais planais ir programomis valstybės narės turėtų atlikti toliau nurodytus veiksmus.

1. Nustatyti susijusias nacionalines arba subnacionalines politikos kryptis, planus, programas ir strategijas, kurios gali turėti įtakos INR direktyvai (pvz., oro kokybės, klimato kaitos, energetikos, žemės ūkio ir transporto politikos kryptis, planus ir strategijas), ir įvertinti, kokį poveikį (tiek teigiamą, tiek neigiamą) jos galėtų daryti valstybės narės gebėjimui įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus pagal INR direktyvą. Pavyzdžiui, degalų apmokestinimo politika gali paskatinti perėjimą prie dyzelinių lengvųjų automobilių, o dėl to gali padidėti INR direktyva reglamentuojamas išmetamas NOX ir KD2,5 kiekis. Be to, tam tikra energetikos politika gali paskatinti didesnį biomasės naudojimą decentralizuotam šilumos ir (arba) energijos tiekimui namų ūkio sektoriuje, todėl taršos šaltiniai gali atsirasti arčiau apgyvendintų vietovių, dėl to būtų daromas poveikis vietos oro kokybei ir padidėtų taršos poveikis žmonėms, palyginti su labiau centralizuota šilumos gamyba.

2. Tais atvejais, kai nustatomas neigiamas poveikis INR direktyvos tikslams, reikia apsvarstyti, ar atitinkamą politikos tikslą galima pasiekti be neigiamų pasekmių INR direktyvos tikslams, ar ne. Turėtų būti nustatyti alternatyvūs būdai atitinkamam politikos tikslui pasiekti, taip pat aptariamo plano pakeitimų mastas (pvz., bet kokios būsimos oficialios peržiūros) ir veiksniai, kurie gali turėti įtakos pokyčių priimtinumui (socialiniai, ekonominiai ir teisiniai). Jeigu atlikus pirmiau minėtą analizę paaiškėja, kad (dar) neįmanoma panaikinti neigiamo poveikio jo susidarymo vietoje, reikia įvertinti, ar neigiamą poveikį gali sušvelninti NOTVP politika ir priemonės.

3. Svarstant, kokią papildomą politiką ir priemones įtraukti į NOTVP, reikia nustatyti, kaip jos savo ruožtu galėtų paveikti kitas nacionalines ar subnacionalines politikos kryptis, planus ir programas. Pavyzdžiui, į NOTVP įtrauktos papildomos priemonės, kaip antai subsidijos, skiriamos mažataršėms transporto priemonėms miestų vietovėse įsigyti, gali padėti įgyvendinti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslus. Geresnis mėšlo saugojimas ir barstymas žemės ūkio sektoriuje taip pat gali padėti siekti, pavyzdžiui, Nitratų direktyvos tikslų. Jeigu įmanoma, reikėtų vengti į NOTVP įtraukti papildomų priemonių, kurios gali turėti neigiamos įtakos kitiems planams ar programoms (pvz., tais atvejais, kai dėl taikomos tam tikros deginimo praktikos siekiant sumažinti išmetamą SO2 kiekį gali padidėti sąvartynuose šalinamų šarminių atliekų kiekis; tai pasakytina, pvz., apie deginimą pseudoverdančiajame sluoksnyje).

1 lentelėje nurodyta politika ir planai, į kurių suderinamumą reikėtų atsižvelgti. Nors daroma nuoroda į ES teisės aktus, akivaizdu, jog svarbus yra šio teisės akto ir susijusių planų bei programų įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu (įskaitant įgyvendinimą regioniniu ir (arba) vietos lygmenimis). 1 lentelėje pateikiamas sąrašas nėra išsamus ir bus keičiamas, kai laikui bėgant planai ir programos bus atnaujinti.

1 lentelė

Galimi svarbūs pagrindiniai planai, programos ir ataskaitų teikimo reikalavimai pagal sektorius

NFR sektoriaus Galimi svarbūs pagrindiniai planai, programos ir ataskaitų teikimo reikalavimai, į kuriuos reikia atsižvelgti Energijos gamyba ES energetikos sąjungos strategija (21) ir susiję atsinaujinančiųjų energijos išteklių, efektyvaus energijos vartojimo ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo nacionaliniai tikslai. Turėtų būti įvertintas suderinamumas su valstybės narės integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, kaip nurodyta Reglamente dėl energetikos sąjungos valdymo. Žemės ūkis Turėtų būti pasiektas suderinamumas su valstybės narės kaimo plėtros programose nustatytais prioritetais. Turėtų būti įvertintas suderinamumas su visomis valstybės narės priimtomis kaimo plėtros programomis. Su kaimo plėtros programomis ir bendra informacija galima susipažinti Komisijos Europos kaimo plėtros tinkle (22). Atliekos ES žiedinės ekonomikos strategija (23) ir susijęs nacionalinio lygmens poveikis antriniam perdirbimui bei sąvartynų mažinimui. Transportas (kelių ir (arba) ne kelių) ES mažataršio judumo strategija (24) ir susijęs nacionalinio bei subnacionalinio lygmenų poveikis transporto išmetamų teršalų kiekio mažinimui. Nacionalinė alternatyviųjų degalų transporto sektoriuje rinkos plėtojimo sistema pagal Direktyvą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (25). ES judumo mieste dokumentų rinkinys (26), skirtas miestų lygmeniu įgyvendinamoms priemonėms. Kita Tarpvalstybiniai, nacionaliniai, regioniniai ir vietos oro kokybės planai pagal Aplinkos oro kokybės direktyvą. ES biologinės įvairovės strategija ir Buveinių direktyva, jeigu buveinėms kyla eutrofikacijos grėsmė (27). Upių baseinų valdymo planas pagal Vandens pagrindų direktyvą (28). Nacionaliniai nitratų valdymo veiksmų planai (29). Integruotos tvarios miesto plėtros strategijos (30).

2.7.2. Atrinktų priemonių pasirinkimo paaiškinimas ir vertinimas, kaip įgyvendinant atrinktą politiką ir priemones užtikrinamas suderinamumas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis Privalomas turinys Remiantis anksčiau atliktos analizės rezultatais reikalaujama, kad valstybės narės praneštų apie papildomos politikos ir priemonių, kurios atrinktos, kad būtų įtrauktos į NOTVP, suderinamumą su oro kokybės tikslais ir kitais nacionaliniais ar Sąjungos reikalavimais; turi būti pranešama apie: — suderinamumą su oro kokybės tikslais savo teritorijose ir prireikus kaimyninėse valstybėse narėse; — suderinamumą su kitais atitinkamais planais ir programomis, parengtais remiantis valstybių narių ar Sąjungos teisės aktuose nustatytais reikalavimais. Neprivalomas turinys — 2.6.1 punkte nurodytų priemonių, į kurias atsižvelgta siekiant nustatyti galutinį atrinktų priemonių rinkinį, pasirinkimo paaiškinimas.

2.8. Numatomas bendras politikos ir priemonių (grindžiamų papildomomis priemonėmis) poveikis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, oro kokybei ir aplinkai ir su tuo susijęs neapibrėžtumas

2.8.1. Numatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimas

Turi būti atliktas šis visų atrinktų priemonių bendro poveikio kiekybinis vertinimas: visos atrinktos politikos ir priemonių poveikis išmetamam kiekvieno INR direktyvoje nustatyto teršalo kiekiui 2020, 2025 ir 2030 m.

2.8.2. Nelinijinė išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorija

Jeigu 2020–2030 m. laikotarpiu numatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, neatitinka linijinės trajektorijos, reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų papildomos informacijos, patvirtinančios, jog priimtomis priemonėmis bus įvykdyti 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai. Šioje papildomoje informacijoje turėtų būti išdėstyta atlikta išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laiko eilutės analizė ir paaiškinta, kodėl šis mažinimas nebus pasiektas linijiniu būdu. Nelinijinė trajektorija yra priimtina tik tokiomis aplinkybėmis, kai yra įrodymų, kad ji yra veiksmingesnė ekonominiu ar techniniu požiūriu ir kad tai nedaro poveikio jokių 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimui (4 straipsnio 2 dalis).

Valstybė narė taip pat turi įrodyti, kad nuo 2025 m. nelinijinė trajektorija susijungs su linijine trajektorija, kad būtų įvykdyti tie patys 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai. Informacija apie numatytą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektoriją, įskaitant padėtį 2025 m., turėtų būti įtraukta į NOTVP pasiūlymus, pateikiamus viešoms konsultacijoms laikantis Direktyvos 6 straipsnio 5 dalies reikalavimų.

2 paveiksle pilka linija pateikiama kaip išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo linijinės trajektorijos, atitinkančios išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus nuo 2020 iki 2030 m., pavyzdys. Pateiktame pavyzdyje parodyta, kad pagal numatomą išmetamųjų teršalų mažinimo scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis (punktyrinė oranžinė linija) įvykdyti tiek 2020, tiek 2030 m. įsipareigojimai, tačiau išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas nuo 2020 iki 2030 m. neatitinka linijinės trajektorijos. Paaiškinime turėtų būti išdėstyta, kodėl papildomomis priemonėmis siekiant laikytis linijinės trajektorijos viršutinių ribų 2025 m. būtų patirta neproporcingų išlaidų (III priedo 1 dalies 1 punkto d papunktis).

Neproporcingų išlaidų apibūdinimas

Pagal Vandens pagrindų direktyvos bendrąją įgyvendinimo strategiją parengtos rekomendacijos dėl išimčių siekiant aplinkosaugos tikslų. Jose ypatingas dėmesys skiriamas neproporcingoms išlaidoms. Žr.

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/economics/pdf/Guidance_document%2020.pdf.

Valstybių narių neproporcingų išlaidų aiškinimas išsamiau aptariamas Komisijos 2015 m. Vandens pagrindų direktyvos priemonių programos įgyvendinimo pažangos ataskaitoje. Žr.

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/4th_report/CSWD%20Report%20on%20WFD%20PoMs.pdf

Įžvalgų apie neproporcingų išlaidų aiškinimą taip pat pateikiama neseniai atliktame vertinimo tyrime, kuriuo pagrįsta Komisijos Paukščių ir Buveinių direktyvų tinkamumo patikra. Žr.

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/study_evaluation_support_fitness_check_nature_directives.pdf.

2 paveikslas

Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo scenarijaus, įgyvendinamo nesilaikant linijinės trajektorijos 2020–2030 m. laikotarpiu, pavyzdys

2.8.3. Lankstumo priemonių naudojimas

Žr. III priedo 1 dalies 1 punkto e papunktį

Į Direktyvą įtraukta nuostata, pagal kurią tam tikromis aplinkybėmis dėl išmetamųjų teršalų apskaitų ataskaitų gali būti taikomos lankstumo priemonės (žr. 5 straipsnį). Lankstumo priemonių, kurios jau buvo nustatytos (peržiūrėtame) Geteborgo protokole (31), sąlygos Direktyvoje suderintos su TTOTPK jau nustatytomis sąlygomis, tačiau Direktyvoje nustatyta tam tikrų papildomų apribojimų. Be to, lankstumo priemonių naudojimą turi kasmet patvirtinti Europos Komisija.

Direktyvos 5 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytos lankstumo priemonės daugiausia taikomos tais atvejais, kai dėl išskirtinių aplinkybių neplanuotai neįvykdomi išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, taigi jos nėra aktualios pirmą kartą rengiant NOTVP (tačiau gali būti svarbios vėliau ją atnaujinant). Vis dėlto planuojant būtų galima atsižvelgti į 5 straipsnio 3 dalyje aprašytą lankstumo mechanizmą:

Jei konkrečiais metais valstybė narė, kurios atveju vienas ar daugiau iš II priede įtvirtintų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų nustatyti griežtesniu lygiu nei ekonomiškai efektyvus mažinimas, nustatytas TOTS 16, negali įvykdyti atitinkamo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimo įgyvendinusi visas ekonomiškai efektyvias priemones, laikoma, kad ji vykdo tuos įsipareigojimus ne daugiau kaip penkerius metus, su sąlyga, kad kiekvienais iš tų metų ji tą neatitiktį kompensuoja lygiaverčiu kito II priede nurodyto išmetamojo teršalo kiekio sumažinimu.

5 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas įvykdžiusi valstybė narė, norinti pasinaudoti lankstumo priemonėmis, turėtų užtikrinti, kad į NOTVP būtų įtrauktos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad:

— atitinkamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas būtų įvykdytas per penkerius metus,

— už išmetamųjų teršalų kiekio perviršį būtų kompensuojama kiekvienais metais, kuriais jis išlieka.

2.8.4. Numatomas oro kokybės pagerinimas

Kad parodytų, kaip numatoma pagerinti oro kokybę pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, valstybės narės galėtų pateikti šiuos duomenis:

a) numatomą oro kokybės zonų (iš visų zonų), kuriose tikslai nebus pasiekti ir kuriose tikslai bus pasiekti iki 2020, 2025 ir 2030 m., skaičių;

b) numatomą didžiausią oro kokybės ribinių verčių ir vidutinių poveikio rodiklių viršijimą 2020, 2025 ir 2030 m.;

c) kai nėra kiekybinių duomenų, numatomą kokybinį oro kokybės pagerinimą (PP) ir įsipareigojimų įvykdymo lygį.

Pageidautina, kad į oro kokybės prognozių, grindžiamų papildomomis priemonėmis, ataskaitas būtų įtraukti žemėlapiai, kuriuose būtų parodyti numatomi bent jau šių teršalų koncentracijų pokyčiai pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis: NO2, KD10, KD2,5, O3 ir kitų Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų teršalų, dėl kurių valstybė narė patiria didelių problemų. Taip pat turėtų būti apsvarstyta galimybė panaudoti histogramas, kuriose būtų parodyti numatomi reikalavimų neatitinkančių zonų skaičiaus pokyčiai pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, didžiausias šalies ribinių verčių viršijimas ir vidutinis (KD2,5) poveikio rodiklis. Histogramoje informacijos tikslais turėtų būti nurodytas bendras zonų skaičius.

2.8.5. Numatomas poveikis aplinkai

Kai valstybės narės į NOTVP įtraukia numatomą scenarijaus, grindžiamo papildomomis priemonėmis, poveikį aplinkai 2020, 2025 ir 2030 m., rodikliai turėtų būti suderinti su Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijoje nustatytais rūgštėjimo, eutrofikacijos ir ozono poveikio ekosistemoms rodikliais. (32) Valstybės narės gali pateikti kokybinį šio poveikio apibūdinimą arba poveikį įvertinti kiekybiškai pagal valstybėje narėje poveikį patiriančios teritorijos dalį (procentais), kurioje:

a) rūgštėjimas viršija kritinės apkrovos ribą;

b) eutrofikacija viršija kritinės apkrovos ribą;

c) ozonas viršija kritinės apkrovos ribą.

2.8. Numatomas bendras politikos ir priemonių (grindžiamų papildomomis priemonėmis) poveikis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, oro kokybei savo teritorijoje ir kaimyninėse valstybėse narėse bei aplinkai ir su tuo susijęs neapibrėžtumas Išanalizuokite bendrą atrinktos politikos ir priemonių, kurias numatoma priimti, poveikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir, jei įmanoma, oro kokybei bei aplinkai ir su tuo susijusį neapibrėžtumą. Privalomas turinys Numatomas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimas (PP) Siekiant parodyti numatomą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimą pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, šiame skirsnyje nurodoma ši programos lygmens informacija: a) nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai (kaip nurodyta Direktyvoje); b) išmetamųjų teršalų kiekis (kt) 2005 baziniais metais ir numatomas išmetamųjų teršalų kiekis 2020, 2025 ir 2030 m.; c) numatoma pažanga kaip bazinių metų procentinė dalis, kad būtų galima palyginti su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais; d) kai reikia, t. y. kai nelinijinė išmetamųjų teršalų mažinimo trajektorija yra akivaizdi, įrodymas, kad tai yra veiksmingiau techniniu ar ekonominiu požiūriu, kad tai nedarys poveikio jokių 2030 m. mažinimo įsipareigojimų įvykdymui ir kad nuo 2025 m. trajektorija susijungs su linijine trajektorija; e) jei taikoma, t. y. jei naudojamos lankstumo priemonės, pateikite jų naudojimo ataskaitą. Neprivalomas turinys Numatomas oro kokybės pagerinimas (PP) Numatomas poveikis aplinkai (PP)

3. POLITIKOS BEI PRIEMONIŲ IR NACIONALINĖS ORO TARŠOS VALDYMO PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS STEBĖSENA

Įgyvendinimo pažangos stebėsena turėtų būti laikoma papildomos politikos bei priemonių ir visos NOTVP rengimo ir vėlesnio įgyvendinimo dalimi. Šiose gairėse daugiausia dėmesio skiriama pradinės NOTVP rengimui, taigi šiomis aplinkybėmis pažangos stebėsena aprašyta kaip nepertraukiamo ciklo dalis. Pripažįstama, kad pradinės NOTVP stebėsena taps vėlesnių NOTVP atnaujinimų rengimo pagrindu, kai pasikeis aplinkybės ir bus būtina atlikti pakeitimus. Tačiau šame dokumente nenurodoma, kaip tai turi būti daroma.

Europos Komisijos geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio 35 priemonė (33), nors ir nėra tiesiogiai skirta valstybėms narėms, gali padėti nustatyti stebėsenos tvarką ir politikos įgyvendinimo rodiklius, atsižvelgiant į ES politikos formavimą. Tam tikri priemonių rinkinio aspektai gali būti panaudoti siekiant padėti valstybėms narėms nustatyti jų pradinėje NOTVP stebėsenos tvarką ir rodiklius. NOTVP įgyvendinimo stebėsena turėtų būti neatsiejama pradinės programos dalis. Be to, valstybės narės turėtų numatyti atskiros politikos ir priemonių vertinimo tvarką, kad nustatytų, ar politikos ir priemonių lygmeniu tikslai buvo veiksmingai ir efektyviai pasiekti, ir sėkmingo arba nesėkmingo politikos ir priemonių įgyvendinimo priežastis.

Pažangos, padarytos taikant dabartinę politiką ir priemones, nustatymo metodai aprašyti 2.4 skirsnyje. Pripažįstama, kad, kiek tai susiję su priimtomis priemonėmis (scenarijus, grindžiamas esamomis priemonėmis), duomenys apie iki šiol padarytą įgyvendinimo pažangą vis dar gali būti riboti. Rengdamos NOTVP valstybės narės turi užtikrinti, kad visos NOTVP ir atskiros papildomos politikos bei priemonių įgyvendinimo pažanga yra stebima nuolat ir sistemingai renkant duomenis. Kai taikoma, turėtų būti nustatyti tarpiniai tikslai, siekiant užtikrinti, kad su NOTVP ir politikos bei priemonių įgyvendinimu ir taikymu susijusios problemos būtų nustatytos anksti. Kalbant apie NOTVP apskritai, pažangos stebėsena turi būti vykdoma atsižvelgiant į pradinėje NOTVP nustatytą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektoriją.

NOTVP ir atskiros politikos bei priemonių stebėsena turėtų būti vykdoma per visą jų gyvavimo ciklą ir atitinkamais įgyvendinimo lygmenimis (t. y. nacionaliniu, regioniniu ar vietos):

— įgyvendinimas: politikos ir priemonių įtraukimas į vietos, regioninio ir (arba) nacionalinio lygmens teisės aktus, planus ir programas, kaip apibrėžta NOTVP,

— taikymas: politikos ir priemonių pradinių tikslų įgyvendinimo pažangos stebėsena. Šią stebėseną turėtų būti padėti vykdyti konkrečių rodiklių stebėsena, kaip nurodyta toliau,

— atitiktis ir vykdymo užtikrinimas: veiklos vykdytojų, institucijų ir agentūrų vykdomų konkrečių veiksmų stebėsena, taip pat bet kokių atliktų patikrų ir vykdymo užtikrinimo veiksmų stebėsena.

NOTVP ir papildomos politikos bei priemonių įgyvendinimo pažangos stebėsena turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į programos ir atskiros politikos bei priemonių lygmenimis nustatytų rodiklių rinkinį.

Nustatydamos NOTVP ir atskiros politikos bei priemonių rodiklius valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jie atitiktų RACER (angl. relevant, accepted, credible, easy and robust) kriterijus, t. y. būtų tinkami (susiję su NOTVP ir politikos bei priemonių tikslais), priimtini (atitinkamoms suinteresuotosioms šalims), įtikimi (lengvai aiškinami), paprasti (stebėti) ir patikimi (apsaugoti nuo manipuliavimo). Rodikliai gali būti tiek kiekybiniai, tiek kokybiniai. Kokie tiksliai rodikliai pasirenkami, priklauso nuo turinio ir administracinės sistemos, pagal kurią nustatoma NOTVP ir atskira politika bei priemonės. Kiek tai susiję su politika ir priemonėmis, kuriomis siekiama tiesiogiai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, turėtų būti stebimi bent jau metinio išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai ir susijusių taršos šaltinių indėlis į teršalų koncentraciją. Kai kurių galimų rodiklių pavyzdžiai pateikiami 2 lentelėje.

2 lentelė

Rodiklių, skirtų NOTVP ir papildomos politikos bei priemonių įgyvendinimo pažangai stebėti, pavyzdžiai

Politikos ciklo etapas Stebėsena NOTVP (visa politika ir priemonės) Atskira politika ir priemonės Įgyvendinimas (rezultatai) Rodikliai, susiję su veiksmų įgyvendinimo rezultatais Atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų atnaujinimas Vietos valdžios institucijų, kurios atnaujino vietos oro kokybės planus, skaičius Sumažintas transporto priemonių nuvažiuotų kilometrų skaičius Naudojamos mažataršės transporto priemonės Įrenginių, kuriuose naudojama pažangi taršos mažinimo sistema, dalis Pakeistų buitinių katilų skaičius Namai su izoliacija Taikymas (rezultatai ir poveikis) Rodikliai, susiję su pagrindiniu veiksmų tikslu Sumažintas metinis išmetamųjų teršalų kiekis, palyginti su numatyta išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorija Teršalų koncentracijos ore sumažėjimas Metinis iš taršos šaltinio išmetamas teršalų kiekis Taršos šaltinio indėlis į teršalų koncentraciją ore

4. KONSULTACIJOS SU VISUOMENE IR KOMPETENTINGOMIS INSTITUCIJOMIS IR TARPVALSTYBINĖS KONSULTACIJOS

Žr. 6 straipsnio 5 ir 6 dalis

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (34), nustatančią visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas, valstybės narės konsultuojasi su visuomene ir susijusiomis kompetentingomis institucijomis dėl pirminės NOTVP projekto prieš ją galutinai priimdamos (INR direktyvos 6 straipsnio 5 dalis). Direktyva 2003/35/EB buvo iš dalies pakeista, kad į I priede nurodytus planus ir programas būtų įtrauktos valstybių narių NOTVP. Prireikus turi būti vykdomos tarpvalstybinės konsultacijos (INR direktyvos 6 straipsnio 6 dalis).

Konsultacijų procesas turėtų būti parengtas taip, kad būtų užtikrinta, kad visuomenei ir atitinkamoms valdžios institucijoms iš anksto būtų suteiktos galimybės faktiškai dalyvauti visais aspektais rengiant NOTVP ir svarbius atnaujinimus (INR direktyvos 6 straipsnio 5 dalis). 26 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad konsultacijos turėtų būti rengiamos sudarant sąlygas aptarti visas su politikos kryptimis ir priemonėmis susijusias galimybes prieš galutinai jas priimant, kitaip tariant, kai vis dar galima pakeisti plano turinį, atsižvelgiant į per konsultacijas gautus visuomenės ir atitinkamų kompetentingų institucijų atsakymus. Visuomenė, kaip nurodyta Direktyvoje, apima visas suinteresuotąsias šalis – nuo plačiosios visuomenės narių iki aplinkosaugos srities NVO ir pramonės bei prekybos asociacijų. Atitinkamos kompetentingos institucijos apima institucijas, kurios yra visais lygmenimis atsakingos už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, taigi nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, ir kurios, kaip tikėtina, bus susijusios su NOTVP įgyvendinimu.

Visos konsultacijos, surengtos rengiant nacionalinę programą, turėtų būti aiškiai pagrįstos dokumentais. Tikimasi, kad valstybės narės vadovausis savo nacionalinėmis konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vykdymo gairėmis (jeigu jos yra).

Pagal 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/35/EB 2 straipsnio 5 dalį joje nustatyta visuomenės dalyvavimo tvarka netaikoma planams ir programoms, dėl kurių visuomenės dalyvavimo procedūra vykdoma pagal Direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (35) (toliau – SPAV direktyva).

SPAV direktyva taikoma atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir valstybės narės turi atitinkamai įvertinti savo NOTVP. Dėl NOTVP turi būti atliktas strateginis poveikio aplinkai vertinimas (SPAV) pagal SPAV direktyvą, jeigu programa atitinka visus keturis kriterijus, nustatytus SPAV direktyvos 2 straipsnio a punkte ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. jeigu:

i) planą ar programą turi parengti ir (arba) priimti nacionalinio, regioninio arba vietos lygmens institucija;

ii) plano ar programos reikia pagal įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas;

iii) planas ar programa parengtas bet kuriam iš sektorių, išvardytų SPAV direktyvos 3 straipsnio 2 dalies a punkte; ir

iv) planas ar programa nustato tolimesnio projektų, išvardytų 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (36) (toliau – PAV direktyva) I ir II prieduose, vystymo pagrindus.

SPAV turi būti atliekamas rengiant NOTVP ir prieš jas priimant. Planų ir programų, kurių SPAV buvo atliktas, nedidelių pakeitimų poveikio aplinkai vertinimas turi būti atliekamas tik tais atvejais, kai valstybė narė nustato, kad jie gali turėti reikšmingą poveikį aplinkai.

Tarpvalstybinės konsultacijos

Rengiant NOTVP projektą gali prireikti tarpvalstybinių konsultacijų (6 straipsnio 6 dalis). Taip gali būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai yra aiškiai nustatyta, kad esami taršos šaltiniai kelia tarpvalstybinių vietos lygmens problemų kitai valstybei narei; pavyzdžiui, energijos gamyba ar sunkioji pramonė ir (arba) miestų teritorijos (ir susijęs eismas) sukoncentruotos netoli sienos. Tokiu atveju svarstant papildomą politiką ir priemones pagal INR direktyvą reikia atsižvelgti į susijusį tarpvalstybinį poveikį ir gali prireikti imtis bendrų veiksmų su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis.

Kai taikoma SPAV direktyva, prieš priimdamos NOTVP valstybės narės dalyvauja tarpvalstybinėse konsultacijose, jeigu tikėtina, kad tų programų įgyvendinimas gali turėti reikšmingų pasekmių kitos valstybės narės aplinkai, arba jeigu to prašo valstybė narė, kuri gali patirti reikšmingų pasekmių (SPAV direktyvos 7 straipsnis).

Taip siekiama palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą oro kaip bendro ištekliaus kokybės valdymo srityje suteikiant ryšių palaikymo forumą (37).

Aplinkos oro kokybės direktyvoje atkreipiamas ypatingas dėmesys į KD ir O3 tarpvalstybinį pobūdį. Pagal Aplinkos oro kokybės direktyvą reikalaujama, kad valstybės narės bendradarbiautų tarpusavyje, kai pranešama apie viršytas ribines vertes dėl didelio tarpvalstybinio oro teršalų arba jų prekursorių (pirmtakų) pernešimo, […] ir tam tikrais atvejais organizuo[tų] bendrą veiklą (Aplinkos oro kokybės direktyvos 25 straipsnis).

Nuoroda į konsultacijas NOTVP

NOTVP turėtų būti pateikta informacija apie tai, kur galima gauti išsamius konsultacijų rezultatus (pvz., interneto nuoroda).

Suinteresuotųjų šalių vaidmuo nustatant ir įvertinant papildomą politiką ir priemones

Nustatant ir vertinant galimas priemones už NOTVP rengimą atsakingos valdžios institucijos turėtų konsultuotis su kitais susijusiais vyriausybės departamentais ir agentūromis (pavyzdžiui, atsakingais už konkrečių taršos šaltinių reguliavimą), taip pat su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios gali turėti informacijos apie dabartines ir galimas tolesnes priemones, kurios galėtų būti taikomos. Toliau pateikiami pradinių duomenų, kurie turi būti nurodyti, pavyzdžiai.

Suinteresuotųjų šalių grupė Politikos ir priemonių nustatymas Politikos ir priemonių vertinimas Kiti vyriausybės departamentai ir agentūros Politikos priemonių, kurios buvo veiksmingos tam tikrose politikos srityse ar sektoriuose, rūšys Kitų politikos sričių prioritetai (siekiant užtikrinti suderinamumą su esamais planais ir programomis) Informacija apie galimas būsimas priemones, kurias jau numatoma priimti Bendros įgyvendinimo galimybės Lygmuo, kuriuo priemonė galėtų būti įgyvendinama Finansavimo šaltiniai Vykdymo užtikrinimas Regioninės ir vietos valdžios institucijos Ligšiolinė patirtis įgyvendinant priemones Šiuo metu taikomos priemonės Suinteresuotosios šalys, kuriems politika ir priemonės turi įtakos, ir (arba) galutiniai naudotojai (pvz., pramonės atstovai, NVO, miestų centrų gyventojai) Ligšiolinė patirtis įgyvendinant priemones Šiuo metu taikomos priemonės Galimybė įgyvendinti priemones (t. y. suderinamumas su dabartinėmis priemonėmis, techniniai apribojimai) Numatomos sąnaudos ir priemonės veiksmingumas Priemonių panaudojimas (susijęs su priimtinumu) Numatoma išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo data

5. NOTVP SKLAIDA

Žr. 14 straipsnio 1 dalį.

Valstybės narės turi aktyviai ir sistemingai informuoti visuomenę apie savo NOTVP, skelbdamos ją viešai prieinamoje interneto svetainėje (14 straipsnio 1 dalis). Laikydamosi reikalavimų, nustatytų UNECE konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), valstybės narės privalo užtikrinti visuomenės galimybę susipažinti su informacija apie aplinką (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB (38)).

Direktyvoje taip pat reikalaujama, kad valstybės narės skelbtų pagal 10 straipsnį teikiamus duomenų rinkinius ir informaciją viešai prieinamoje interneto svetainėje. Siekdamos palengvinti galimybes pasinaudoti pagal Direktyvą teikiama informacija, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę į NOTVP įtraukti nuorodas į visus su ta programa susijusius duomenų rinkinius ir ataskaitas, įskaitant nuorodas į:

— išmetamųjų teršalų apskaitas, taip pat, jei taikoma, pakoreguotą teršalų apskaitą,

— nacionalines išmetamųjų teršalų prognozes,

— informacinę apskaitos ataskaitą ir

— papildomas ataskaitas bei informaciją, pateiktas Komisijai pagal 10 straipsnį, įskaitant stebėsenos vietas ir susijusius oro taršos poveikio ekosistemoms stebėsenos rodiklius, o vėliau – stebėsenos duomenis.

Papildomi geriausios praktikos pasiūlymai:

— siekiant remti NOTVP sklaidą, turėtų būti parengtas informavimo planas. Pavyzdžiui, jame galėtų būti nustatyta NOTVP tikslinė auditorija (nustatytos pagrindinės valdžios institucijos, agentūros, miestai ar mokslinių tyrimų įstaigos), taip pat pateiktas žiniasklaidos atstovų ryšiams sąrašas ir pranešimų spaudai, susijusių su NOTVP, teikimo terminai. Į jį taip pat galėtų būti įtraukti rodikliai, pagal kuriuos būtų nustatomas visuomenės dalyvavimo NOTVP lygis (pavyzdžiui, nustatytas tikslinis apsilankymų interneto svetainėje skaičius),

— skelbiamos visuomenei skirtos netechninio pobūdžio santraukos, kuriomis siekiama paaiškinti NOTVP paskirtį ir turinį.

6. PRIEDĖLIS. PRIEMONIŲ RINKINYS, PADEDANTIS APSVARSTYTI IR ATRINKTI PAPILDOMĄ POLITIKĄ IR PRIEMONES

Šiame priedėlyje pateikiami analizės metodų ir rezultatų ataskaitų teikimo pavyzdžiai siekiant sudaryti palankesnes sąlygas apsvarstyti ir atrinkti papildomą politiką ir priemones. Nuorodos į atitinkamus skirsnius daromos pagrindinėje gairių dalyje.

6.1. Ankstesnių, dabartinių ir numatytų priemonių poveikio oro kokybei vertinimo santrauka

Nurodant NOTVP poveikį oro kokybei ir aplinkai, šių elementų įtraukimas laikomas geriausia praktika. Siekiant išvengti pasikartojimo pradinėje NOTVP, rekomenduojama ankstesnius duomenis pateikti kartu su numatomais duomenimis, kai tai įmanoma. Toliau pateikiami įrodymų, kurie turi būti pateikti, pavyzdžiai.

— Ši bazinių (2005 m.) metų ir paskutinių ataskaitinių metų informacija:

— bent šių teršalų dabartinės koncentracijos ore žemėlapiai: NO2, KD10, KD2,5, O3 ir kitų Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų teršalų, dėl kurių valstybė narė patiria didelių sunkumų. Toliau pateikiamas vidutinės metinės KD2,5 koncentracijos ES 2005 ir 2015 m. pavyzdys (žr. 3 ir 4 paveikslus). Toliau pateikti pavyzdžiai susiję su visa ES, tačiau NOTVP reikia pateikti tik valstybės narės lygmens informaciją. 3 paveikslas Vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2005 m. Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos). 4 paveikslas Vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2015 m. Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos).

— Histograma, kurioje parodytas reikalavimų neatitinkančių zonų skaičius ir didžiausias šalies NO2, KD10, KD2,5, O3 bei kitų Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų teršalų, dėl kurių valstybė narė patiria didelių problemų, ribinių verčių viršijimas. Kalbant apie reikalavimų neatitinkančias zonas, informacijos tikslais turėtų būti nurodytas bendras zonų skaičius. Pavyzdys pateiktas toliau. 5 paveikslas Reikalavimų neatitinkančių zonų skaičius ir didžiausias ribinių verčių viršijimas Pastaba. Pirmiau pateiktame grafike nurodytas didžiausias metinių ribinių verčių viršijimas (raudona spalva) ir dienos bei valandos ribinės vertės (mėlyna spalva) ant antrinės ašies. Kad paveikslas būtų aiškus, didžiausia koncentracija ir viršijimų skaičius turi būti nurodyti pagal tą pačią dydžio eilę.

— Ši su scenarijumi, grindžiamu esamomis priemonėmis, ir su kiekvienu iš pirmiau nurodytų teršalų susijusi 2020, 2025 ir 2030 m. informacija:

— pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, numatomos koncentracijos žemėlapiai. Toliau pateikiamas numatomos vidutinės metinės KD2,5 koncentracijos visoje ES 2020, 2025 ir 2030 m. pavyzdys (žr. 6, 7 ir 8 paveikslus). NOTVP turi būti pateikta tik valstybės narės lygmens informacija. 6 paveikslas Numatoma vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2020 m. pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos). 7 paveikslas Numatoma vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2025 m. pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos). 8 paveikslas Numatoma vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2030 m. pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos).

— Reikalavimų neatitinkančių zonų skaičiaus numatomų pokyčių histograma. Informacija apie didžiausią šalies ribinių verčių viršijimą ir vidutinis poveikio rodiklis pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis (žr. toliau pateiktą 10 paveikslą).

— Ši su scenarijumi, grindžiamu esamomis priemonėmis, ir su kiekvienu iš pirmiau nurodytų teršalų susijusi 2020, 2025 ir 2030 m. informacija:

— žemėlapiai, kuriuose parodyti numatomi koncentracijų skirtumai, palyginti su koncentracijomis, pasiektomis įgyvendinant scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis. Toliau pateikiamas numatomos vidutinės metinės KD2,5 koncentracijos visoje ES 2030 m. pavyzdys (žr. 9 paveikslą). NOTVP turi būti pateikta tik valstybės narės lygmens informacija. 9 paveikslas Numatoma vidutinė metinė KD2,5 koncentracija 2030 m. pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis Šaltinis: valstybių narių surinkti duomenys (duomenys iš 16-osios teminės oro taršos strategijos ataskaitos).

— Histograma, kurioje parodytas numatomas reikalavimų neatitinkančių zonų skaičiaus skirtumas, lyginant prognozes, parengtas atsižvelgiant į scenarijaus, grindžiamo esamomis priemonėmis, ir scenarijaus, grindžiamo papildomomis priemonėmis, įgyvendinimą. Kalbant apie reikalavimų neatitinkančias zonas, informacijos tikslais turėtų būti nurodytas bendras zonų skaičius. Histogramos pavyzdys pateiktas toliau (10 paveikslas).

— Lentelė ar paveikslas, kuriame nurodytas didžiausias ribinių verčių viršijimas (didžiausia koncentracija ir (arba) viršijimų skaičius), numatomas pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis. 10 paveikslas Zonų, kuriose pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, ir scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis, 2020 ir 2030 m. tikslai nebus pasiekti, skaičius

— Toliau pateikiamas grafiko pavyzdys, kuriame parodytas numatomas KD2,5 vidutinis poveikio rodiklis ir palyginamas numatomas vidutinis poveikio rodiklis pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, ir pagal scenarijų, grindžiamą papildomomis priemonėmis (39). 11 paveikslas Ankstesni KD2,5 duomenys ir numatomas vidutinio poveikio rodiklio pokytis

6.2. Konkretiems taršos šaltiniams ir (arba) sektoriams skirtos politikos ir priemonių pavyzdžiai (nebaigtinis sąrašas)

Sektorius Galima politika ir priemonės Energijos gamyba — Taršos mažinimo technologijos (esamų technologijų modernizavimas ir naujų technologijų diegimas) — Griežtesnių išmetamųjų teršalų kiekio ribinių verčių, nei reikalaujama galiojančiuose teisės aktuose (pvz., PITD), nustatymas — Kuro rūšies pakeitimas — Ne degimo būdu gaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos skatinimas — Energijos vartojimo efektyvumo priemonės — Kuro kokybės standartai Pramoniniai procesai — Taršos mažinimo technologijos (esamų technologijų modernizavimas ir naujų technologijų diegimas) — Griežtesnių išmetamųjų teršalų kiekio ribinių verčių, nei reikalaujama galiojančiuose teisės aktuose (pvz., PITD), nustatymas — Kuro rūšies pakeitimas — Energijos vartojimo efektyvumo priemonės — Kuro kokybės standartai Tirpiklių ir produktų naudojimas, nevaldomieji išmetamieji teršalai — Tirpiklių naudojimo kontrolė — Produktų sudėties keitimas — Produktų pakeitimas kitais — Su viešaisiais pirkimais susijusios priemonės (pvz., kelių ženklinimas vandens pagrindu pagamintomis priemonėmis) — Priemonės, gerinančios informacijos apie tirpiklių ir produktų naudojimą ir su jais susijusius nevaldomuosius išmetamuosius teršalus kokybę ir vartotojų galimybes su ta informacija susipažinti Žemės ūkis — Žr. Direktyvos III priedo B dalyje pateiktą privalomų ir neprivalomų priemonių, kurios turi būti įtrauktos į NOTVP, sąrašą — Priemonės, duodančios papildomos naudos oro kokybės ir klimato kaitos srityse, kaip antai: geriausia praktika, susijusi su tiksliuoju ūkininkavimu ir biodujų gamybos įrenginiais, taip pat su ekstensyviu ganyklų naudojimu ir ekologiniu ūkininkavimu Atliekos — Atliekų surinkimo paslaugų optimizavimas, taršos mažinimo įranga atliekų apdorojimo įrenginiuose — Atliekų, ypač biologiškai skaidžių atliekų, kaip antai maisto atliekų, kiekio mažinimo priemonės Transportas (kelių ir ne kelių) — Išsamių tvaraus judumo mieste planų miestuose ir atitinkamų nacionalinių (finansinių, teisinių) sistemų įgyvendinimas — Taršos mažinimo įranga (filtrų atnaujinimas) — Tiksliniai mokesčiai, taikomi kelių transportui ir (arba) degalų rūšims — Investicijos į mažataršio viešojo transporto infrastruktūrą, transporto priemones ir aprėptį — Dalijimosi automobiliais ir ekologiško vairavimo skatinimas — Netaršių, mažataršių ir alternatyviaisiais ekologiškais degalais varomų transporto priemonių naudojimo ir investicijų į susijusias infrastruktūras (įkrovimo prieigas) skatinimas — Spūsčių mokesčiai / mažos taršos zonos — Aktyvaus judumo (važiavimo dviračiu, ėjimo pėsčiomis) skatinimas — Pridavimo į metalo laužą schemos – transporto priemonių parko atnaujinimo skatinimas — Geresnis taikomų išmetamųjų teršalų normų laikymosi užtikrinimas (pvz., atliekant geresnę motorinių transporto priemonių atitikties patikrą) — Eismo lėtinimo ir greičio mažinimo priemonių (pvz., 30 km/h greičio zonų) diegimas Buitinis kuro deginimas — Efektyvaus energijos vartojimo priemonės (pvz., šiluminė izoliacija) — Minimalieji kuro (dyzelinio krosnių kuro ir (arba) medienos ir kitos biomasės) kokybės reikalavimai — Kuro rūšies pakeitimo skatinimas, tiksliniai mokesčiai, taikomi taršiausioms kuro rūšims — Įrangos modernizavimas (subsidijavimas), pvz., (anglimis ar malkomis kūrenamų) krosnių ir (arba) katilų keitimo programos — Geresnis taikomų buitinių katilų efektyvumo standartų laikymosi užtikrinimas (pvz., vykdant geresnę buitinių katilų rinkos stebėseną) — Informacijos teikimas ir pajėgumų stiprinimas (pvz., informuotumo apie oro kokybę, būsto šildymo poveikį, būsto šildymo įrangos rūšis ir efektyvų veikimą didinimas) Šaltinis: pagrįsta įvairiems teršalams taikomų priemonių duomenų baze, Diegmann et al. (2014 m.), RAC Foundation (2014 m.), 2006 m. nacionalinių programų įvertinimu pagal INR direktyvą, Europos Komisijos oro kokybės priemonių katalogu.

6.3. Analizės metodų, taikomų siekiant nustatyti papildomą politiką ir priemones, reikalingas tam, kad būtų įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, pavyzdžiai

Mažiausių sąnaudų analizė / sąnaudų efektyvumo analizė – pagal šiuos metodus atsižvelgiama į politikos ir priemonių taikymo sąnaudas, kad būtų galima parinkti alternatyvią (-ias) tikslų įgyvendinimo galimybę (-es), pagal kurią (-ias) būtų patiriamos mažiausios grynosios sąnaudos. Pagal INR direktyvą tikslinga atlikti mažiausių sąnaudų analizę ir sąnaudų efektyvumo analizę, nes nauda (išreikšta sumažinto teršalų kiekio tonomis) atitinka kiekvieno teršalo išmetamo kiekio mažinimo įsipareigojimų lygį. Politikos ir priemonių taikymo sąnaudų dydis gali būti nustatytas kokybiniu (labai didelės, didelės, vidutinės, mažos, labai mažos vienos kitų atžvilgiu) arba kiekybiniu požiūriu (išreikštas pinigais). Mažiausių sąnaudų analizė gali būti atliekama naudojant bendrų taršos mažinimo sąnaudų kreives, kaip parodyta toliau pateiktame pavyzdyje.

Pavyzdys: priemonių vertinimas naudojant sąnaudų efektyvumo analizę, taikomą teršalo ėminiui. Pavyzdyje numatoma, kad 2030 m. išmetamų teršalų kiekis pagal scenarijų, grindžiamą esamomis priemonėmis, bus 840 t, o išmetamųjų teršalų kiekis, susijęs su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nustatytais INR direktyvoje, bus 790 t. Todėl reikalaujama, kad siekiant užtikrinti atitiktį būtų taikoma papildoma politika ir priemonės, kuriomis išmetamieji teršalai būtų sumažti bent 50 t.

Priemonė Išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas (tonomis) Sąnaudos (EUR) Sąnaudų efektyvumas (EUR už toną) A priemonė 6 5 000 833 B priemonė 10 4 800 480 C priemonė 20 6 000 300 D priemonė 13 3 800 292 E priemonė 4 6 500 1 625 F priemonė 5 11 000 2 200 G priemonė 2 11 000 5 500

Pagal pirmiau pateiktą pavyzdį būtų atrinktos D, C, B, A ir E priemonės, kuriomis už bendrą 30 000 EUR sumą būtų pasiekta viršutinė riba, o F priemonė nebebūtų svarstoma, nes ją taikant sąnaudos, susijusios su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu, yra didesnės. Bendros sąnaudos gali būti sumažintos, jeigu E priemonė bus taikoma tik iš dalies (jeigu įmanoma, tik tol, kol bus pasiektas INR direktyvoje reikalaujamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo lygis).

Šį metodą taikyti yra sunku todėl, kad jis nesuteikia galimybės nustatyti politikos ir priemonių poveikio keliems teršalams, jeigu nėra taikomas optimizavimo metodas (panašus į GAINS modelyje taikomą metodą) arba nėra naudojamas teršalų sekos nustatymas. Taikant optimizavimo metodą randamas pigiausias sprendimas, kaip įvykdyti visų teršalų išmetamo kiekio mažinimo įsipareigojimus, tačiau turi būti taikomas specialus modelis. Teršalų sekos nustatymas yra paprastesnis, nes pirmiausia įvertinama visa politika ir priemonės, kuriomis mažinamas vieno iš teršalų išmetamas kiekis. Tada kiekybiškai įvertinamas taikant šią politiką ir priemones sumažinamas kitų teršalų kiekis ir jis atimamas iš kiekio, numatomo pagal prognozes, grindžiamas esamomis priemonėmis. Tada vertinamas politikos ir priemonių poveikis antram teršalui ir taip toliau. Tikėtina, kad įgyvendinus visą politiką ir priemones, skirtas pirmam teršalui, nebereikės įgyvendinti jokios papildomos politikos ir priemonių, skirtų vienam ar daugiau likusių teršalų. Yra įvairių būdų, kaip atrinkti pirmą teršalą, kuris turi būti įvertintas:

— teikti pirmenybę teršalui, kurio išmetamas kiekis labiausiai nutolęs nuo jo mažinimo įsipareigojimų įvykdymo,

— atrinkti teršalą, kuriam skirta politika ir priemonės, kaip labiausiai tikėtina, turės papildomą teigiamą poveikį kitiems teršalams. Pavyzdžiui, labai tikėtina, kad politika ir priemonės, skirtos SO2 kiekiui mažinti, turės didžiausią poveikį išmetamam KD kiekiui,

— pradėti nuo politikos ir priemonių, skirtų tiems teršalams (pavyzdžiui, NOX ar KD), kurių kiekiai taip pat neatitinka Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų ribinių verčių.

Sąnaudų ir naudos analizė – metodas, rekomenduojamas, kai pagrindinė tiesioginė nauda ir tiesioginės sąnaudos gali būti išreikštos pinigais. Vienas iš būdų, kaip vertinant politiką ir priemones įtraukti sąnaudų ir naudos aspektą, – palyginti kiekvienos nustatytos politikos ir priemonių tinkamai diskontuotas būsimas sąnaudas ir naudą, susijusias su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu. Naudos piniginė išraiška paprastai nustatoma naudojant sąnaudų dėl žalos funkcijas. Jeigu naudos piniginei išraiškai nustatyti būtų taikomos tik sąnaudų dėl žalos funkcijos, sąnaudų ir naudos analizė duotų panašius rezultatus kaip ir pirmiau aprašyti mažiausių sąnaudų analizės metodai. Tačiau jeigu taip pat nustatoma papildomos naudos piniginė išraiška, priemonių atranka taikant sąnaudų ir naudos analizės bei mažiausių išlaidų analizės metodus būtų skirtinga. Valstybės narės gali nuspręsti atrinkti tokią politiką ir priemones, kuriomis pasiekta nauda, susijusi su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu, yra didžiausia (arba grynosios sąnaudos – mažiausios), kol bus įvykdytas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimas.

Pavyzdys: priemonių vertinimas atliekant sąnaudų ir naudos analizę taip pat gali būti iliustruotas naudojant ribinių taršos mažinimo sąnaudų kreivę (t. y. sąnaudų efektyvumo analizės, į kurią taip pat įtraukiama taikant priemones gauta nauda, iteraciją). Toliau pateiktame pavyzdyje parodyta, kad išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimui įvykdyti valstybė narė išmetamą teršalo kiekį turi sumažinti 50 t, nustatydama papildomą politiką ir priemones. Siekiant įvertinti priemones, grynosios sąnaudos, susijusios su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu, apskaičiuojamos iš bendrų priemonės taikymo sąnaudų atimant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo naudą (nustatytą naudojant sąnaudų dėl žalos funkciją, lygią 2 500 EUR už toną) ir padalijant iš išmetamųjų teršalų kiekio, kuriuo taikant priemonę buvo sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. Sąnaudų kreivė iliustruoja tai, kad taikant A–F priemones patiriamos neigiamos grynosios sąnaudos (tai reiškia, jog šių priemonių nauda viršija sąnaudas), o taikant G priemonę patiriamos teigiamos grynosios sąnaudos (šios priemonės sąnaudos yra didesnės nei nauda).

Priemonė Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (tonomis) Sąnaudos (EUR) Nauda (EUR) Grynosios sąnaudos, susijusios su išmestu viena tona mažesniu teršalų kiekiu (EUR) A priemonė 6 5 000 15 000 – 1 667 B priemonė 10 4 800 25 000 – 2 020 C priemonė 20 6 000 50 000 – 2 200 D priemonė 13 3 800 32 500 – 2 208 E priemonė 4 6 500 10 000 – 875 F priemonė 5 11 000 12 500 – 300 G priemonė 2 11 000 5 000 3 000

Šis metodas naudingas tuo, kad jį taikant atrenkamos didžiausią naudą duodančios priemonės ir suteikiama galimybė nustatyti papildomas priemones, kurios yra ekonomiškai naudingos, net jeigu jos nėra būtinos siekiant įvykdyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus (t. y. F priemonė pirmiau pateiktame pavyzdyje).

Šio metodo trūkumas yra tai, jog sąnaudų dėl žalos funkcija apima tik dalį bendros naudos, kuri galėtų būti pasiekta taikant politiką ir priemones. Be to, dauguma sąnaudų dėl žalos funkcijų yra prieinamos nacionaliniu lygmeniu ir nėra skirtos konkrečiai vietai ar sektoriui, todėl jas taikant nėra atsižvelgiama į faktinę išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo vietą ir susijusį poveikį vietos gyventojams. Išsamesnis kiekybinio naudos įvertinimo metodas apima poveikio trajektorijų metodą, tačiau tam reikia atlikti išsamų oro kokybės modeliavimą, poveikio sveikatai analizę ir vertinimą, kuriam gali prireikti gana daug išteklių.

Panašiai kaip ir pirmiau pateiktas pavyzdys, šis pavyzdys neatspindi priemonių poveikio daugiau nei vienam teršalui.

Optimizavimu grindžiamas modeliavimas . Modeliai su optimizavimo galimybėmis suteikia galimybę nustatyti politikos ir priemonių derinius, kuriuos taikant reikiamas išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas būtų pasiektas mažiausiomis sąnaudomis, atsižvelgiant į priemonių poveikį keliems teršalams. Taikant kai kuriuos optimizavimo modelius taip pat kartu įvertinamas atrinktos politikos ir priemonių poveikis oro kokybei, išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui ir aplinkai. Vienas tokio modelio, naudojamo Europos masto vertinimams, pavyzdžių yra GAINS modelis. Kai kurios valstybės narės atlikdamos vertinimus nacionaliniu lygmeniu taip pat naudoja regioninius GAINS modelio variantus.

Daugumos optimizavimo modelių, taip pat mažiausių išlaidų analizės bei sąnaudų ir naudos analizės metodų galimi trūkumai yra tai, kad jie sukurti techninėms priemonėms vertinti ir todėl juos taikant dažnai negalima įvertinti netechninių priemonių, kaip antai struktūrinių pokyčių ar su elgsena susijusių priemonių.

6.4. Analizės metodų, padedančių politiką ir priemones išdėstyti prioritetine tvarka, pavyzdžiai

Daugelio kriterijų analizė – metodas, kuris suteikia galimybę atrinkti politiką ir priemones atsižvelgiant į įvairius tikslus ir susijusius kriterijus. Pagal INR direktyvą daugelio kriterijų analizė yra itin naudinga, nes ji suteikia galimybę suderinti priemonių analizę su konkrečiais INR direktyvos tikslais ir padeda lengviau vienu metu atlikti įvertinimą pagal efektyvumo, veiksmingumo ir suderinamumo kriterijus. Kriterijai, kurie galėtų būti naudojami atliekant daugelio kriterijų analizę, yra šie:

Kriterijai / įvertinimas 1 (žemas) 2 (vidutinis) 3 (aukštas) Ar yra teisinis pagrindas priemonei įgyvendinti? Ne, galiojančius teisės aktus reikėtų keisti arba reikėtų įgyvendinti naujus teisės aktus. Taip, bet reikėtų taikyti kai kurias papildomas priemones. Taip, teisinis pagrindas yra visiškai suformuotas, todėl juo remiantis politiką ir priemones galima įgyvendinti. Kada, taikant šią politiką ir priemones, bus pasiektas išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas? Ne anksčiau kaip 2030 m. 2025–2030 m. 2020–2025 m. Koks yra numatomas politikos ir priemonių poveikis oro kokybei ir kaip jos prisidės prie Aplinkos oro kokybės direktyvos tikslų įgyvendinimo? Politika ir priemonės daro poveikį teršalams, išmetamiems iš taršos šaltinių, esančių už pagrindinių zonų, kuriose daromas neigiamas poveikis oro kokybei, ribų, ir nedaro poveikio arba daro labai nedidelį poveikį koncentracijoms. Daromas tam tikras teigiamas poveikis oro kokybei, tačiau mažai pri