LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 25.10.2004 
KOM(2004) 708 galutinis 
2004/0248 (COD)   
Pasiūlymas  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
nustatantis taisykles d ėl fasuotų produktų vardinių kiekių, panaikinanti Tarybos 
direktyvas 75/106/EEB bei 80/232/ EEB ir iš dalies pakei čianti Tarybos direktyv ą 
76/211/EEB 
   
[SEC(2004) 1298] 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Po plačių suinteresuot ų šalių konsultacij ų ir atlikto poveikio įvertinimo Komisija si ūlo 
panaikinti Direktyvas 75/106/EEB ir 80/232/EEB, siekiant atsisakyti pakuot ės dydžių 
vardinių kiekių daugelyje sektori ų ir tik vos keliuose sektoriuose išsaugoti privalomus 
vardinius kiekius, juos įtraukiant į vieną teisės aktą. 
1. ĮVADINĖ INFORMACIJA  
1.1. Esami teis ės aktai 
XX a. septintajame dešimtmetyje nacionalin ės taisykl ės, taikomos fasuot ų produkt ų 
vardiniams kiekiams (pakuo čių (butelių) dydis), buvo rimta kli ūtis laisvam preki ų judėjimui 
tarp valstybi ų narių. 
Kilo poreikis suderinti šiuos dydžiu s. Tuo pat metu buvo siekiama ne įvesti nauj ų Bendrijos 
taisyklių toms bendrov ėms, kurios gamino tik nacionalinei rinkai ir neketino eksportuoti į 
kitas valstybes nares. Tod ėl suderinimo reglamen tas buvo „neprivalomo pob ūdžio“: valstyb ės 
narės privalo taikyti Bendrijos taisykles, ta čiau joms leidžiama išsaugoti egzistuojan čias 
nacionalines taisykles nacionalinei rinkai. Laisvas jud ėjimas būtų naudingas tik Bendrijos 
taisykles atitinkan čioms prek ėms. 
Tačiau kai kuriems produktams (pvz., vynas, spiritiniai g ėrimai….) buvo įvestas visiško 
suderinimo reikalavimas: Bendrijos dydžiai yr a privalomi visiems operatoriams, o visi 
nacionaliniai dydžiai yra panaikinami. 
Pirmieji Bendrijos teis ės aktai d ėl fasuotų produktų dydžių skalių buvo priimti 1975 ir 
vėlesniais metais. Jie apima ir metrologini ų reikalavim ų, ir skys čių dydžių skalės 
reglamentavim ą. Minėtieji teisės aktai apibendrinti toliau pateiktoje lentel ėje. 
Skysčiai žmonėms vartoti Kiti skys čiai ir ne 
skysčiai 
Metrologiniai 
reikalavimai Direktyvos 75/106 1 ir 2 priedai Direktyva 76/2111 
Dydžių (kieki ų) 
skalė  Direktyvos 75/1062 3 priedas Direktyva 80/2323 
1 lentelė. Teisės aktų santrauka  
Šis pasiūlymas yra susij ęs su teis ės aktais, skirtais „dydži ų (kiekių) skalei“, o ne 
metrologiniams reikalavimams, kuriems bus skirtas v ėlesnis pasi ūlymas. 
                                                 
1 1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyva 76/211/EEB  dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikr ų 
fasuotų produktų komplektavimu pagal mas ę ar tūrį, suderinimo.  
2 1974 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 75/106/EEB  dėl valstybi ų narių įstatymų, susijusių su tam 
tikrų skystųjų produktų fasavimu pagal t ūrį, suderinimo.  
3 1980 m. sausio 15 d. Tarybos direktyva 80/232/EEB  dėl valstybi ų narių įstatymų, susijusi ų su 
leidžiamais tam tikr ų fasuotų produktų vardinių kiekių ir vardini ų tūrių intervalais, suderinimo. 
 
LT 3   LT 1.2. Peržiūros poreikis  
Įgyvendinant SLIM-IV (Vidaus rinkos teis ės aktų supaprastinimo) iniciatyv ą, darbo grup ė, 
kurią sudarė valstybių narių paskirti nariai ir Komis ijos, Tarybos bei nepriklausom ų ekspertų 
įvardytų suinteresuot ų šalių atstovai, teik ė konsultacijas d ėl pakuočių dydžių teisės aktų4: 
„atsižvelgiant į jų sudėtingumą (apie 40 tikslini ų produktų, kai kuri ų verčių skalių 
sudėtingumas ir t.t.), vartotoj ų įpročių ir pasirinkim ų raidą atitinkamu laikotarpiu ir 
į abejones d ėl būtinybės išsaugoti šio tipo teis ės aktus. Be to, įvedus vėlesnius 
direktyvos pakeitimus ir išpl ėtus 1975 m. fasuotoms prek ėms skirtos direktyvos 
taikymo srit į, šių teisės aktų taikymas tapo problemiškas …….. 
Paaiškėjo, kad direktyvas taikyti yra sud ėtinga, ypa č dėl to, kad skal ėms taikomos 
įvairios taisykl ės ir metodai: tam tikros skal ės tapo privalomos (pvz., vynui), o kitos 
liko neprivalomos. Be to, d ėl neprivalomo Bendrijos taisykli ų pobūdžio valstyb ės 
narės išsaugojo teis ę nustatyti skales nacionaliniu lygiu. Taisykli ų įvairovė nulėmė 
susiskirstym ą Europos Bendrijoje į skirtingas nacionalines rinkas.  
Be to, nauj ų pakavimo format ų bei naujų produktų atsiradimas ir j ų klasifikavimas 
egzistuojan čiose skali ų sistemose apsunkino ir taip jau paini ą situaciją“. 
Savo atsakyme į SLIM išvadas Komisija nurod ė, kad ji 
„atidžiai apsvarstys įvairias darbo grup ės ataskaitoje pateik tas rekomendacijas ir, 
glaudžiai bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis 
šalimis, tam tikrais atvejais pasi ūlys reikiamas priemones“. 
Šį poreikį apsvarstyti atitinkamas rekomendacijas sustiprino Europos Teismo sprendimas 
„Cidrerie-Ruwet“ byloje, kad „Cassis de Dijon jurisprudencija“ taikytina ir nacionaliniams pakuočių dydžiams, t.y., kad valstyb ės narės privalo priimti į savo rink ą prekes, teis ėtai 
gaminamas ir parduodamas kitose valstyb ėse narėse
5, nebent esama svarbesni ų visuomeninio 
pobūdžio argument ų. Teismas padar ė prielaidą, kad pastaroji išlyga  vargu ar taikytina 
pakuočių dydžiams. 
1.3. Politikos alternatyv ų poveikio įvertinimas 
Įgyvendindama geresnio reglamentavimo politik ą6, Komisija atliko politikos alternatyv ų 
poveikio įvertinimą7, iš kurio paaišk ėjo, kad laisvas dydži ų pasirinkimas yra geriausias 
variantas, kadangi jis pr amonei užtikrina visapusišk ą konkurencij ą, o vartotojams –
pasirinkimo laisv ę, nekeldamas pavojaus Bendrijos ap linkosaugos tikslams. Reguliavimo 
panaikinimas yra pagr įstas atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos vartotoj ų teisės aktai, kuriuose 
reikalaujama nurodyti vieneto kain as ir kartu draudžiami klaidi nantys metodai bei reklama, 
užtikrina didesn į skaidrum ą. Be to, po teismo nutarimo „Cidre rie-Ruwet“ byloje tapo aišku, 
kad nacionaliniai teis ės aktai didina painiav ą vidaus rinkoje, o fiksuoti dydžiai apriboja 
                                                 
4 KOM(2000)56 galutinis , p. 9-11 ir 21-22 
5 Byla C-3/99 , 2000 m. spalio 12 d., „Cidrerie Ruwet SA“ prieš „Cidre Stassen SA“ ir „HP Bulmer Ltd.“ 
6 Tarpinstitucinis susitarimas d ėl geresnio teis ėkūros proceso , pasirašytas 2003 m. gruodžio m ėn., ir 
Europos valdymas: geresnis teis ėkūros procesas , KOM(2002) 275 galutinis, 2002 6 5. 
7 2003 m. geguž ės 28 d. Politikos alternatyv ų poveikis , paskelbtas 2003 m. birželio m ėn. 
 
LT 4   LT galimybes pritaikyti produktus prie nauj ų vartotojų poreikių, kaip yra priimta daugumoje 
sektorių. 
Tačiau taip pat paaišk ėjo, kad gali b ūti sektorių, kuriuose b ūtina išsaugoti reglamentavim ą 
visiško suderinimo pagrindu. Tolesni tyrimai8 atskleid ė, kad fiksuoti dydžiai leidžia 
kompensuoti neproporcingai didel į spaudim ą, kurį didieji platintojai, tokie kaip prekybos 
centrai, per pirk ėjus daro mažoms ir vidutin ėms įmonėms, kurios, panaikinus 
reglamentavim ą, būtų priverstos prisiimti pernelyg dideles išlaidas, ypa č sektoriuose, kuriems 
būdingas mažas strukt ūrinis paklausos augimas ir kurie yra prisitaik ę prie fiksuot ų dydžių. 
Todėl šiuo pagrindu privalomus dydžius galima pateisinti tuose sektoriuose, kuriuose 
Bendrijos teis ės aktų leidėjai jau buvo nustat ę privalomus fiksuotus suderintus dydžius: t.y. 
vynui, spiritiniams g ėrimams, tirpiai kavai ir balt am cukrui. Nebuvo nustatyta joki ų įtikinamų 
argument ų, kad fiksuotus Bendrijos dydžius reik ėtų nustatyti ir kituose sektoriuose. 
2. PASIŪLYMO SIEKIAI IR TIKSLAI  
2.1. Reguliavimo panaikinimas ir supaprastinimas 
Dėl anksčiau nurodyt ų priežasčių siūloma panaikinti visus egzistuojan čius pakuo čių dydžius, 
kuriems šiuo metu taikomas neprivalomas suderinimas pagal Direktyvas 75/106/EEB bei 
80/232/EEB, ir tik labai specifiniuose  sektoriuose išlaikyti tam tikr ą esamą reglamentavim ą, 
pagrįstą visišku suderinimu (t.y. panaikinant naci onalines taisykles) . Atitinkamai šiuo 
pasiūlymu įvedamas visiškas suderinimas taip uždraudžiant valstyb ėms narėms leisti 
įstatymus, susijusius su pakuo čių dydžiais, išskyrus tuos dyd žius, kuriems taikomi EB teis ės 
aktai. 
Privalomi dydžiai išsaugomi tuose sektoriuos e, kuriuose šiuo metu galioja privalomas 
reglamentavimas arba kuriuos Komisija įpareigojo9 grąžinti privalomus dydžius. 
Tačiau, atsižvelgiant į sukauptą patirtį, tais atvejais, kai fiksuoti dydžiai išsaugomi, b ūtina 
įvesti tokius pakeitimus: 
1. Šiuo metu reglamentuojamiems sektoriams taikomi apibr ėžimai gali b ūti peržiūrėti, 
siekiant atsižvelgti į teisės aktų leidybos poslinkius žem ės ūkio srityje, t.y. į tai, kad 
aromatinti ir likeriniai vynai šiuo metu yra įtraukti į vynui taikomus reglamentus10. 
2. Kai keli dydžiai sudaro didži ąją pardavim ų vartotojams dal į, nėra pagrindo fiksuoti 
dydžius, kurie yra parduodami vien profesin ėms reikm ėms, ir mažus dydžius (pvz., 
3, 4, 5 cl spiritiniams g ėrimams). B ūtina fiksuoti tik riboto intervalo dydžius, 
parduodamus vartotojams, o už tokio intervalo rib ų esantys dydžiai nebetur ėtų būtų 
reglamentuojami. 
                                                 
8 Išpl ėsto sektori ų, kuriuose prašoma nustatyti fiksuotus dydžius, poveikio įvertinimo ataskaita 
(ruošiamasi paskelbti). 
9 1999 m. vasario 22 d. Direktyvos 1999/4/EB d ėl kavos ir cikorijos ekstrakt ų ir Direktyvos 2001/111/EB 
dėl kai kurių žmonėms vartoti skirto cukraus r ūšių konstatuojamoji dalis. 
10 Reglamentas 1493/99 d ėl bendros vyno rinkos organizavimo ir Reglamentas 1601/91, nustatantis 
bendrąsias aromatint ų vynų, aromatint ų vyno g ėrimų ir aromatint ų vyno kokteili ų apibrėžimo, 
aprašymo ir pateikimo taisykles. 
 
LT 5   LT Kadangi nebuvo gauta mezgimo si ūlų sektoriaus, kuriame šiuo me tu taikomi fiksuoti dydžiai, 
nuomonė, šiame sektoriuje Komisija nesi ūlo išsaugoti privalom ų dydžių. 
Be to, Komisija si ūlo išlaikyti dabartines nuostatas d ėl aerozolini ų produktų pakuočių dydžių, 
pateiktas Direktyvoje 75/324/EEB. Ta čiau priešingai nei pakuo čių dydžių reglamentavimas, 
kuriuo siekiama apsaugoti teis ėtus ekonominius interesus, aerozolini ų produktų pripildymo 
lygis ir aerozolini ų produktų dydžiai priklauso nuo saugumo užtikrinimo reikalavim ų ir 
ateityje bus įtraukti į pataisytą Tarybos direktyv ą 75/324/EEB d ėl valstybi ų narių įstatymų, 
susijusių su aerozoli ų balionėliais, suderinimo. 
Siekiant skatinti skaidrum ą, visi fasuot ų produktų vardiniai kiekiai turi b ūti įtraukti į vieną 
teisės akto tekst ą. Dėl to būtina panaikinti Direktyv ą 80/232/EEB ir Direktyv ą 75/106/EEB, 
kadangi vardiniai kiekiai bus įtraukti į siūlomą direktyvą. Atsižvelgiant į tai, kad Direktyvoje 
75/106/EEB pateikti skystiesiems produktams taikom i metrologiniai reikalavimai yra tokie 
pat, kaip ir Direktyvoje 76/ 211/EEB, jiems bus taikoma pastar oji direktyva, kuri iš dalies 
pakeičiama išple čiant jos taikymo srit į, kad ji apimt ų šiuos produktus. 
2.2. Laiko apribojimas 
Išsaugomi privalomi vardiniai kiekiai – tai iš esm ės poveikio įvertinimu pagr įstos bendros 
politikos, kuria siekiama panaikinti vardini ų kiekių reguliavim ą, nukrypti leidžian čios 
nuostatos. 20 met ų apribojimas atspindi vidutin į investicij ų į pakavimo įrengimus cikl ą; jis 
suteiks galimyb ę atitinkamiems sektoriams prisitaikyti prie reguliavimo panaikinimo. 
2.3. Teisės akto forma 
Šis teisės aktas d ėl pakuočių dydžių yra direktyvos formos. Siekiant formalios ir teisin ės 
darnos, teis ės aktai, iš dalies pakei čiantys ir panaikinantys š į teisės aktą, taip pat turi b ūti 
direktyvos formos. Perkeldamos direktyv ą valstybės narės privalo iš naujo perži ūrėti savo 
teisės aktus pakuo čių dydžių srityje. 
2.4. Teisinis pagrindas 
Siūlomos direktyvos teisinis pagrinda s yra EB sutarties 95 straipsnis. 
3. BENDRIJOS PRINCIP Ų ATITIKIMAS  
3.1. Proporcingumas 
Siekiama panaikinti pakuo čių dydžių reguliavim ą, išskyrus tuos sektorius, kuriems buvo 
nustatyti privalomi Bendrijos dydžiai arba d ėl kurių Komisija ir Europos Parlamentas pasiek ė 
politinį susitarim ą11. Šį tikslą paremia informacija, gauta iš konsultacij ų su vartotojais bei 
vartotojų organizacijomis ir iš poveikio įvertinimo, kadangi paaišk ėjo, kad šiuose sektoriuose 
būtina kompensuoti neproporcingai didel į spaudim ą, daromą per pirk ėjus. Vienintel ė 
                                                 
11 1999 m. vasario 22 d. Direktyvos 1999/4/EB d ėl kavos ir cikorijos ekstrakt ų ir Direktyvos 2001/111/EB 
dėl kai kuri ų žmonėms vartoti skirto cukraus r ūšių konstatuojamosiose dalyse Taryba ir Europos 
Parlamentas pažym ėjo Komisijos ketinim ą atkurti privalomus vardinius kiekius produkt ų, kuriems 
taikomos šios direktyvos. 
 
LT 6   LT priemonė pasiekti š į tikslą – privalomi dydžiai šiuose se ktoriuose Bendrijos lygiu. Pasi ūlymas 
apsiriboja dydžiais ir interv alais, kuriais produktai dažnia usiai parduodami vartotojams. 
3.2. Subsidiarumas 
Kai nustatoma, kad fiksuoti dydžiai yra b ūtini, laisv ą prekių judėjimą gali užtikrinti tik 
Bendrijos lygiu fiksuoti dydžiai. Atsižvelgiant į „Cidrerie-Ruwet“ precedent ą, mažai tik ėtina, 
kad nacionalines skales b ūtų galima nustatyti kitose valstyb ėse narėse parduodamiems 
produktams.  
4. BENDRIJOS POLITIKOS ATITIKIMAS  
4.1. Įmonių politika 
Dydžių liberalizavimas skatina konkurencij ą, prisidėdamas prie verslumo bei naujovi ų 
diegimo ir lengvindamas patekim ą į rinkas12. Reguliavimo vidaus rinkoje panaikinimas 
pašalina galimas kli ūtis konkurencingumui. Fiksuo ti dydžiai išsaugomi maž ų ir vidutini ų 
įmonių naudai. 
4.2. Vartotojų politika 
Vartotojų apsaugos aspektai nagrin ėjami skirtinguose Bendrijos teis ės aktuose13, kurie buvo 
priimti po preki ų fasavimui skirt ų teisės aktų. Šie vartotoj ų apsaugos teis ės aktai draudžia 
nesąžiningą verslo įmonių veiklą vartotojų atžvilgiu ir sukuria darni ą bei tinkam ą vartotojų 
informavimo sistem ą pasitelkiant ženklinim ą etiketėmis. Kilogramo ir litro kain ų nurodymas 
leidžia vartotojams greitai palyginti skirtinga is dydžiais supakuotus produktus ir atitinka 
Europos Teisingumo Teismo poži ūrį, pagal kur į pateikiama nuoroda į „gana gerai informuot ą, 
pakankamai pastab ų ir apdairų vidutinį vartotoją“14. 
4.3. Aplinkos apsaugos politika 
Aplinkosaugos reglamentai nedaro įtakos dydžiams, o dydžiai nedaro įtakos aplinkosaugos 
reglamentams. Egzistuojantys aplinkosaugos reglam entai ir toliau galioja, o dydžiai netrukdo 
visapusiškai bei tinkamai įgyvendinti aplinkosaugos įstatymus, ypa č užkirsti keli ą atliekų 
kaupimuisi, tam tikslui iki minimumo mažinant pakuo čių apimtis.15 
                                                 
12 A. Peterse, L. Nijhuis, A. Palmigiano „ Reglamentavimas ir naujovi ų diegimas fasuot ų prekių dydžių 
srityje “, F. Leone (ed.), EC DG JRC-IPTS Techni cal Report Series, Seville, 2002, pp 55-67 
13 Pagrindiniai vartotoj ų apsaugos dokumentai yra šie: Direktyva 2000/13 d ėl maisto produkt ų ženklinimo 
ir pateikimo (2 str.), Direktyva 84/450/EEB d ėl klaidinan čios reklamos (kuri iš dalies pakeista 
Direktyva 97/55/EB d ėl lyginamosios reklamos įtraukimo), kuri bus pataisyta (2003 6 18 
KOM(2003)356 galutinis) Pasi ūlymu dėl EP ir Tarybos direktyvos d ėl nesąžiningos verslo įmonių 
komercin ės veiklos vartotoj ų atžvilgiu vidaus rinkoje, Direktyva 98/6/EB d ėl vartotojų apsaugos žymint 
vartotojams si ūlomų prekių kainas (kainos už litr ą (kilogram ą)): vieneto kainos, kurios privalomos 
visiems produktams prekybos centruose. 
14 Byla C-220/98  „Estée Lauder Cosmetics“ prieš „Lancaster Group“ [2000] ECR I-117, § 30, nuoroda į 
„Cidrerie-Ruwet“ byl ą C-3/99 
15 Direktyvos 94/62/EB d ėl pakuočių ir pakuočių atliekų 2 priedas  
 
LT 7   LT 5. NUORODA Į DARBO PROGRAM Ą 
Šio pasiūlymo pateikimas Tarybai ir Europos Pa rlamentui yra minimas 2003 m. Komisijos 
darbų programoje (p. 27, 2003/ENTR/33 punktas). 
6. SVARBA EEE   
Šiam pasi ūlymui taikomas Europos ekonomin ės erdvės susitarimas. 
7. IŠORINĖS KONSULTACIJOS  
Nuo 2002 m. lapkri čio 8 d. iki 2003 m. sausio 31 d. Įmonių generalinis direktoratas pagal 
Komisijos nustatytus konsultavimo si standartus vienuolika kalb ų surengė viešas internetines 
konsultacijas su vartotojais, gamintojais ir mažmenininkais16. Šios suinteresuotos šalys buvo 
pakviestos pasisakyti, ar  išsaugoti egzistuojan čius preki ų fasavimui skirtus teis ės aktus, 
susijusius su fiksuotais dydžiais, ar leisti la isvai pasirinkti dydžius. Išsamiame Komisijos 
personalo darbo dokumente buvo išd ėstyti svarbiausi klausimai17, o ataskaitoje apibendrintos 
pagrindin ės konsultacij ų išvados18. 
2001 m. spalio m ėn. surengto Eurobarometro tyrimo metu19 buvo siekiama sužinoti ES 
vartotojų nuomon ę apie fasuotus ir buteliuose iš pilstytus produktus, parduodamus 
parduotuv ėse ir prekybos centruose. Tyrimas atskleid ė, kad daugumai vartotoj ų patinka 
standartiniai dydžiai, ta čiau jie nori didesnio pasirinkim o. Kai dydžiai yra standartizuoti, 
vartotojai nori tur ėti pakankamai didel į pasirinkim ą parduotuv ėse, kad gal ėtų pasirinkti 
norimą dydį. 
25 valstybi ų narių vartotojų asociacijos ir Europos vartotoj ų federacijos buvo paragintos 
pateikti savo pozicij ą atsižvelgiant į dokumentus d ėl bendrojo poveikio įvertinimo ir į poveikį 
sektoriams, pageidaujantiems išlyg ų. Visos aštuonios atsakymus pateikusios organizacijos (iš 
6 valstybi ų narių), išskyrus vien ą, pasisako už laisv ą dydžių pasirinkim ą apskritai ir sutinka su 
ribotu siaur ų skalių išsaugojimu20. 
JK Karališkasis nacionalinis akl ųjų institutas atstovauja dvi ems milijonams JK gyventoj ų su 
regėjimo sutrikimais. Jis pasisako už priv alomus fiksuotus dydžius, kadangi tuo b ūdu 
užtikrinamas skaidrumas, o tai ypa č svarbu žmon ėms su reg ėjimo sutrikimais, kuriems 
ženklinimo informacija dažnai yra neprie inama ir kuriems sunku sužinoti informacij ą apie 
vieneto kain ą. Institutas sutikt ų, kad dydži ų skalė apsiribot ų tik dydžiais, dažniausiai 
parduodamais į šį pasiūlymą įtrauktuose sektoriuose.  
Cukralige sergan čių žmonių interesams buvo atstovaujam a individualia i. Susirgim ų cukralige 
skaičius didėja, ir šiuo metu šia liga serga per 5 % gyventoj ų, kurių dauguma privalo susileisti 
tam tikrą nustatyt ą insulino doz ę kiekvien ą kartą vartodami maisto produktus su 
angliavandeniais. Laisvas dydži ų pasirinkimas leid žia pritaikyti pakuo čių dydžius, kuriuos 
                                                 
16 KOM(2002)704galutinis, 2002 12 11 
17 „Pakuočių dydžiai ES“ , Įmonių generalinio direktorato darbo dokumentas, 2002 m. liepa 
18 Vieš ųjų konsultacij ų dėl pakuočių dydžių rezultatai , 2003 m. geguž ė 
19 Gallup Europe : FLASH Eurobarometras Nr.113 „Les emballages et les ménages“ (22-29/10/01) 
20 Žr. Išpl ėsto sektori ų, kuriuose prašoma nustatyti fiksuotus dydžius, poveikio įvertinimo ataskaitos 2 
priedą. 
 
LT 8   LT lengviausia naudoti cukral ige sergantiems žmon ėms, todėl šiame pasi ūlyme visiems 
sektoriams, susijusiems su cukr alige, paliekamas laisvas dydži ų pasirinkimas21. 
Bendra pramon ės atstovų reakcija buvo teigiama. Jie pasisako už laisv ą dydžių pasirinkim ą be 
jokių ES ar nacionalini ų teisės aktų, kadangi tai leidžia dydžius greitai pritaikyti prie nauj ų 
vartotojų poreikių, lengvai diegti naujoves ir visapusiš kai pasinaudoti masto ekonomija vidaus 
rinkoje. Privalomi Bendrijos dydžiai mažina peln ą ir verčia imtis papildom ų investicij ų, 
kadangi pramonei reikia keisti savo nusistov ėjusią praktiką. Pasiūlyme pateiktoms mintims 
išsaugoti fiksuotus Bendrijos dydžius susij ę sektoriai išreišk ė visišką paramą. 
Ne visi sektoriai pateik ė savo nuomon ę (pvz., mezgimo si ūlų sektorius). Galb ūt kai kurie 
sektoriai negal ėjo priimti bendros pozicijos vi sos ES mastu (pvz., pieno produkt ų sektorius), o 
tokiu atveju pasiekti susitarim ą dėl suderint ų dydžių yra itin sunku. Tais atvejais, kai 
dabartinė rinkoje taikoma praktika užtikrina  teigiamus rezultatus, ji gali b ūti išsaugota, 
kadangi pagal pasi ūlymą valstybėms narėms draudžiama d ėl dydžių apriboti preki ų pateikim ą 
į rinką. 
                                                 
21 Angliavandeni ų yra tokiuose toliau išvardytuose produktuose: piene ir pieno produktuose, s ūryje, 
duonoje, ryžiuose, javuose, makaronuose, vaisi ų sultyse, saldžiuose g ėrimuose, džiovintuose arba 
šaldytuose vaisiuose ir daržov ėse, uogien ėse bei vaisi ų kokteiliuose ir taukuose. 
 
LT 9   LT 2004/0248 (COD) 
Pasiūlymas  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
nustatantis taisykles d ėl fasuotų produktų vardinių kiekių, panaikinanti Tarybos 
direktyvas 75/106/EEB bei 80/232/ EEB ir iš dalies pakei čianti Tarybos direktyv ą 
76/211/EEB 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 95 straipsn į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą22, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę23, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę24, 
veikdami Sutarties 251 stra ipsnyje nustatyta tvarka25, 
kadangi: (1) 1974 m. gruodžio 19 d. Tarybos  direktyvoje 75/106/EEB d ėl valstybių narių įstatymų, 
susijusių su tam tikr ų skystųjų produktų fasavimu pagal t ūrį, suderinimo
 26 ir 1980 m. 
sausio 15 d. Tarybos di rektyvoje 80/232/EEB d ėl valstybių narių įstatymų, susijusių su 
leidžiamais tam tikr ų fasuotų produktų vardinių kiekių ir vardini ų tūrių intervalais, 
suderinimo27 yra nustatyti keleto skyst ųjų ir neskyst ųjų fasuotų produktų vardiniai 
kiekiai, siekiant užtikrinti direktyv ų reikalavimus atitinkan čių prekių laisvą judėjimą. 
Kartu su Bendrijos vardiniais  kiekiais leidžiami ir nacionaliniai daugumos produkt ų 
vardiniai kiekiai. Ta čiau kai kuri ų produktų Bendrijos vardiniai kiekiai yra nustatomi 
vietoj bet koki ų nacionalini ų vardinių kiekių; 
(2) atsižvelgiant į vartotojų pasirinkimo poky čius ir į naujoves fasavimo bei mažmenin ės 
prekybos srityje Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, iškilo b ūtinybė įvertinti, ar 
egzistuojantys teis ės aktai vis dar reikalingi; 
                                                 
22 OL C , , p. . 
23 OL C , , p. . 
24 OL C , , p. . 
25 OL C , , p. . 
26 OL L 42, 1975 2 15, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. 
27 OL L 51, 1980 2 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 87/356/EEB (OL 
L 192, 1987 7 11, p. 48). 
 
LT 10   LT (3) 2000 m. spalio 12 d. nutartimi byl oje „C-3/99, Cidrerie-Ruwet“28 Europos Teisingumo 
Teismas patvirtino, kad valstyb ės narės neturi teis ės drausti prekiauti fasuota preke, 
kurios vardinis kiekis n ėra įtrauktas į Bendrijos skal ę, nebent tokiu draudimu siekiama 
užtikrinti esminius poreikius , susijusius su vartotoj ų apsauga, nebent toks draudimas 
reikalingas, siekiant patenkinti tokius por eikius, ir yra proporci ngas, siekiant tokio 
tikslo, ir nebent tokio tiks lo negalima pasiekti priemon ėmis, kurios mažiau varžyt ų 
prekybą Bendrijoje; 
(4) mažai tik ėtina, kad gal ėtų iškilti su vartotoj ų apsauga susijusi ų esminių poreikių 
išsaugoti vardinius kiekius, kadangi vartotoj ų interesus gina keletas direktyv ų, kurios 
buvo priimtos po Direktyv ų 75/106/EEB ir 80/232/EEB, o konkre čiai – 1998 m. 
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/6/EB d ėl vartotojų apsaugos 
žymint vartotojams si ūlomų prekių kainas29; 
(5) poveikio įvertinime, kurio metu buvo surengtos pla čios konsultacijos su visomis 
suinteresuotomis šalimis, nurodyta, kad laisvas vardini ų kiekių pasirinkimas didina 
gamintojų laisvę teikti prekes pagal vartotoj ų skonį, o vidaus rinkoje didina 
konkurencij ą, susijusią su kokybe ir kaina; 
(6) atitinkamai vardiniai kiekiai apskritai neturi b ūti reglamentuojami Bendrijos ar 
nacionaliniu lygiu, o fasuotas prekes turi b ūti įmanoma pateikti į rinką bet kokiu 
vardiniu kiekiu; 
(7) tačiau tam tikruose sektoriuose toks regulia vimo panaikinimas gali neproporcingai 
padidinti išlaidas, ypa č mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms. Todėl egzistuojantys 
Bendrijos teis ės aktai tiems sektoriams turi b ūti pritaikyti atsižvelgiant į sukauptą 
patirtį, ypač siekiant užtikrinti, kad Bendrijos vardiniai kiekiai b ūtų nustatyti bent jau 
tiems produktams, kuri ų vartotojams parduodama daugiausiai; 
(8) kadangi privalom ų vardinių kiekių išsaugojimas turi b ūti vertinamas kaip leidžianti 
nukrypti nuostata, jis turi b ūti apribotas laike, atsižvelgiant į atitinkam ą konkrečių 
sektorių investicij ų į įrangą ciklą. Tačiau egzistuojantys Bendrijos teis ės aktai šiems 
sektoriams turi b ūti pritaikyti atsižvelgiant į sukauptą patirtį, ypač siekiant užtikrinti, 
kad fiksuoti Bendrijos vardiniai kiekiai b ūtų taikomi tik tiems produktams, kuri ų 
vartotojams parduodama daugiausiai; 
(9) skatinant skaidrum ą, visiems fasuot ų produktų vardiniams kiekiams turi b ūti skirtas 
vienas teisinis tekstas, o Direkt yvos 75/106/EEB ir 80/232/EEB turi b ūti panaikintos; 
(10) tam tikriems skystiesiems produktams Direktyvoje 75/106/EEB nustatyti 
metrologiniai reikalavimai atitinka metrologinius reikalavimus, pateiktus 1976 m. sausio 20 d. Tarybos di rektyvoje 76/211/EEB d ėl valstybių narių įstatymų, susijusių su 
tam tikrų fasuotų produktų komplektavimu pagal mas ę ar tūrį, suderinimo
30. Todėl 
Direktyva 76/211/EEB turi b ūti iš dalies pakeista, įtraukiant į jos taikymo srit į 
produktus, kuriems taikom a Direktyva 75/106/EEB; 
                                                 
28 [2000] ECR I-8749 
29 OL L 080, 1998 3 18, p. 27 
30 OL L 46 1976 2 21, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 78/891/EEB (OL L 
311, 1978 11 4, p. 21) 
 
LT 11   LT (11) kadangi valstyb ės narės pavieniui negali tinkamai pasiekti b ūsimų veiksmų tikslų ir 
kadangi, panaikinant Bendrijos skales ir, kai reikia, užtikrinant  Bendrijos vardinius 
kiekius, tokius tikslus galima daug geriau pasiekti Bendrijos lygi u, tai Bendrija gali 
imtis priemoni ų pagal Sutarties 5 straipsnyje nurodyt ą subsidiarumo princip ą. Pagal 
proporcingumo princip ą, nurodytą minėtame straipsnyje, ši di rektyva nenumato nieko, 
kas nėra būtina siekiant ši ų tikslų,  
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 skyrius – Bendrosios nuostatos 
1 straipsnis 
Tikslas ir taikymo sritis 
Šioje direktyvoje pateikiamos fasuot ų produkt ų vardinių kiekių taisyklės. Ji taikoma 
fasuotiems produktams ir fasuotoms prek ėms, kaip apibr ėžta Direktyvos 76/211/EEB 2 
straipsnyje. 
2 straipsnis 
 Laisvas preki ų judėjimas 
Išskyrus tai, kas numatyta 3 ir 4 straipsniuose, valstyb ės narės dėl pakuotės vardinių kiekių 
negali atsisakyti, uždrausti ar apriboti fasuot ų produktų pateikimą į rinką. 
II skyrius – Specifin ės nuostatos 
3 straipsnis 
Pateikimas į rinką ir laisvas tam tikr ų prekių judėjimas 
Iki [20 met ų po 9 straipsnyje nurodytos datos] valstyb ės narės privalo užtikrinti, kad priedo 3 
punkte nurodyti produktai, fasuoti priedo 1 ir  2 punktuose nurodytais intervalais, b ūtų 
pateikiami į rinką tik tuomet, jeigu jie yra fasuoti priedo 1 ir 2 punktuose nurodytais 
vardiniais kiekiais. 
4 straipsnis 
1. Valstyb ės narės, pateikdamos nuorod ą į vardinius kiekius, ne gali atsisakyti leisti, 
uždrausti ar apriboti galimyb ę realizuoti priedo 4 punkte išvardytus fasuotus 
aerozolinius produktus, kurie atitinka  šios direktyvos reikalavimus. 
2. Ant aerozolini ų produktų taros turi b ūti nurodyta j ų vardinė talpa pagal priedo 4 
punkto a papunkt į. Nuoroda neturi sukelti painiavos su vardiniu t ūriu. 
 
LT 12   LT 3. Nukrypstant nuo Tarybos direktyvos 75/324/EEB 8 straipsnio 1 dalies e punkto31, 
nebūtina nurodyti aerozolini ų produktų, atitinkan čių šios direktyvos s ąlygas, turinio 
vardinę masę. 
5 straipsnis 
1. Jei sudaromas sud ėtinis paketas iš dviej ų ar daugiau atskir ų fasuotų prekių, tai, 
siekiant 3 ir 4 straipsni ų tikslų, priede išvardyti vardiniai kiekiai taikomi kiekvienai 
atskirai fasuotai prekei. 
2. Jei fasuot ą prekę sudaro dvi ar daugiau atskir ų pakuočių, kurios neskirtos parduoti 
atskirai, fasuotai prekei taikomi priede išvardyti vardiniai kiekiai. 
III skyrius – Panaikinimai, pakeit imai ir baigiamosios nuostatos 
6 straipsnis 
 Panaikinimas 
Direktyvos 75/106/EEB ir 80/232/EEB yra panaikinamos. 
7 straipsnis 
Pakeitimas 
Direktyvos 76/211/EEB 1 straipsnio fraz ė „išskyrus išvardytus 1974 m. gruodžio 19 d. 
Tarybos direktyvoje 75/106/EEB d ėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikr ų skystųjų 
produktų fasavimu pagal t ūrį, suderinimo, ir“ yra išbraukiama. 
8 straipsnis 
Perkėlimas 
1. Valstyb ės narės priima ir paskelbia įstatymus bei kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję 
ne vėliau kaip [12 m ėnesių po 9 straipsnyje nurodytos datos], įgyvendina ši ą 
direktyvą. Jos pateikia Komisijai ši ų nuostatų tekstus ir ši ų nuostatų bei šios 
direktyvos koreliacin ę lentelę. 
Jos šias nuostatas  taiko nuo [18 m ėnesių po 9 straipsnyje nustatytos datos].  
Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės. 
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus. 
                                                 
31 OL L 147, 1975 6 9, p. 40. 
 
LT 13   LT 9 straipsnis 
Įsigaliojimas  
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
6 ir 7 straipsniai įsigalioja nuo [18 m ėnesių po direktyvos įsigaliojimo datos]. 
10 straipsnis 
Adresatai 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje,  
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 14   LT PRIEDAS  
 
FASUOT Ų PRODUKT Ų TURINIO VARDINI Ų KIEKIŲ SKALĖ 
1. PAGAL  TŪRĮ PARDUODAMI  PRODUKTAI  (KIEKIS ML ) 
Neputojantis 
vynas 100 – 1500 ml intervale tik tokie aštuoni dydžiai: 
Ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500  
Baltas vynas 100 – 1500 ml intervale tik toks vienas dydis: 
Ml: 620  
Putojantis 
vynas 125 – 1500 ml intervale tik tokie penki dydžiai: 
Ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500  
Likerinis 
vynas  100– 1500 ml intervale tik tokie septyni dydžiai: ml: 100— 200 — 375 — 
500 — 750 — 1000 — 1500  
Aromatintas 
vynas 100 – 1500 ml intervale tik tokie septyni dydžiai: 
Ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500  
Spiritiniai 
gėrimai 100 – 1500 ml intervale tik tokie septyni dydžiai: 
Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000— 1500  
2. PAGAL  MASĘ PARDUODAMI  PRODUKTAI  (KIEKIS G ) 
Tirpi kava 50 – 300 g intervale tik tokie keturi dydžiai: 
g: 50 — 100 — 200 — 300  
Baltas cukrus 250 – 1500 g intervale tik tokie penki dydžiai: 
g: 250 —500 —750 —1000 – 1500  
 
LT 15   LT 3. PRODUKT Ų APIBŪDINIMAS 
Neputojantis vynas Vynas, apibr ėžtas Tarybos reglamento 1493/1999 d ėl bendros vyno rinkos organizavimo 1 
straipsnio 2 dalies b punkte32 (CCT pozicija: KN kodas ex 22.04).  
Baltas vynas Vynas, apibr ėžtas Tarybos reglamento 1493/1999 d ėl bendros vyno rinkos organizavimo 1 
straipsnio 2 dalies b punkte (CCT pozicija: KN kodas ex 22.04), tokios nurodytos kilm ės: 
„Côtes du Jura“, „Arbois“, „L’Etoile a nd Château-Chalon“, buteliuose, kaip apibr ėžta 2002 
m. balandžio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr.753/2002, nustatan čio tam tikras 
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 nuostat ų dėl kai kuri ų vyno sektoriaus produkt ų 
aprašymo, pavadinimo, pateikimo ir apsaugos taikymo taisykles, I priedo 3 punkte33 
Putojantis vynas Vynas, apibr ėžtas Tarybos reglamento 1493/1999 d ėl bendros vyno rinkos organizavimo 1 
straipsnio 2 dalies b punkte ir 1 priedo 15, 16, 17 ir 18 punktuose (CCT subpozicija 22.04.10) 
Likerinis vynas  Vynas, apibr ėžtas Tarybos reglamento 1493/1999 d ėl bendros vyno rinkos organizavimo 1 
straipsnio 2 dalies b punkte ir 1 priedo 14 punkte (CCT subpozicija 22.04.21 - 22.04.29)   
Aromatintas vynas  Vyno gėrimai, apibr ėžti Tarybos reglamento 1601/91/EEB, nustatan čio bendr ąsias 
aromatint ų vynų, aromatint ų vyno g ėrimų ir aromatint ų vyno kokteili ų apibrėžimo, 
aprašymo ir pateikimo tais ykles, 2 straipsnio 1 dalyje34 (CCT subpozicija 22.05) 
Spiritiniai g ėrimai Spiritiniai g ėrimai, apibr ėžti 1989 m. geguž ės 29 d. Tarybos reglamento 1576/89, 
nustatančio bendrąsias spiritini ų gėrimų apibrėžimo, apib ūdinimo ir pateikimo taisykles, 1 
straipsnio 2 dalyje35 (CCT pozicija 22.08) 
Tirpi kava Kavos ekstraktai, apibr ėžti 1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 1999/4/EB d ėl kavos ir cikorijos ekstrakt ų priedo 1 punkte36 
Baltas cukrus Cukrus, apibr ėžtas 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 2001/111/EB d ėl kai kurių 
žmonėms vartoti skirto cukraus r ūšių A priedo 1, 2 ir 3 dalyse37 
4. AEROZOLINI Ų PRODUKT Ų TŪRIO  SKALĖ 
Toliau nurodytos skal ės taikomos visiems aerozoliniams produktams, išskyrus aromatinius 
vandenis, plauk ų losjonus, skutimosi losjonus ir losjonu s po skutimosi, kuriuose yra mažiau 
nei 3 % t ūrio natūralaus arba sintetinio kvepian čiojo aliejaus ir mažiau nei 70 % t ūrio gryno 
etilo alkoholio, taip pat medicinos prekes. 
                                                 
32 OL L 179, 1999 7 14 p. 1 
33 OL L 272, 2003 10 23 p. 38 
34 OL L 149, 1991 6 14 p. 1 
35 OL L 160, 1989 6 12 p. 1 
36 OL L 66, 1999 3 13 p. 26 
37 OL L 10, 2002 1 12, p. 53 
 
LT 16   LT a. METALIN ĖJE TAROJE PARDUODAMI PRODUKTAI  
 
SKYSTOSIOS FAZ ĖS 
TŪRIS, ML TAROS TALPA, ML 
 Suskystintomis dujomis 
išstumiami produktai  a) Tik susl ėgtomis dujomis išstumiami 
produktai 
 
b) Tik diazoto oksidu ar anglies 
dvideginiu arba tik j ų mišiniu išstumiami 
produktai, jei produkto Bunseno koeficientas yra 1,2 arba mažesnis 
25 40 47 
50 75 89 
75 110 140 
100 140 175 
125 175 210 
150 210 270 
200 270 335 
250 335 405 
300 405 520 
400 520 650 
500 650 800 
600 800 1 000 
750 1 000 — 
 
b. PERMATOMOJE ARBA NEPERMATOMOJ E TAROJE PARDUODAMI PRODUKTAI 
STIKLIN ĖJE AR PLASTMASIN ĖJE TAROJE (skystosios faz ės tūris, ml): 
25 — 50 — 75 — 100 — 125 — 150