LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2008 
SEK(2008) 2111  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
 
dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramon ės politikos 
veiksmų plano 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{KOM(2008) 397 galutinis} 
{SEK(2008) 2110} 
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Ši poveikio vertinimo ataskaita pridedama prie Komunikato d ėl tvaraus vartojimo bei 
gamybos ir tvarios pramon ės politikos veiksm ų plano pasi ūlymo. Veiksm ų planas – 
svarbiausia priemoni ų paketo, į kurį taip pat įtraukti teis ės aktų pasiūlymai, dalis. Poveikio 
vertinime daugiausia d ėmesio skiriama išpl ėstinio jungtinio paketo pasi ūlymui, kuriuo, 
skatinant ekologiškesni ų produktų gamybą ir vartojim ą, siekiama gerinti Europos S ąjungos 
aplinkosaugos rodiklius. 
Poveikio vertinime nurodoma keletas rinkos tr ūkumų, kuriems įveikti šiuo metu jau 
numatytos ES politikos priemon ės arba kuriems pašalinti gali prireikti tam tikros viešosios 
intervencijos: 
• šalutinis poveikis apli nkai, kuris atsiranda d ėl to, kad kainose neatsispindi 
neigiamas produkto gamybos ar vartojimo poveikis aplinkai; 
• informacijos nesuderintumas d ėl didelių sąnaudų vartotojams, kad jie gaut ų 
tinkamą informacij ą apie produkto savybes, turin čias įtakos jo ekologiškumui; 
• ribotas racionalumas, t. y. netgi gerai in formuoti vartotojai ne visada elgiasi 
racionaliai ir prieš rinkdamiesi prek ę neįvertina jos poveik io ateityje; 
• samdytojo ir samdinio problemos, kylan čios dėl nevienod ų paskatų ūkinės veiklos 
vykdytojams; 
• ir neigiamo ši ų rinkos trūkumų poveikio inovacijoms.  
Be to, taip pat egzistuoja tai, k ą galima pavadinti reglamentavimo tr ūkumai, kai, pvz., kai 
kurių valstybių narių su viešaisiais pirkimais ar paskatomis susij ę veiksmai gali suskaidyti 
produktų vidaus rink ą. 
Nors šiems tr ūkumams rinkoje įveikti jau nustatytos tam tikros politikos priemon ės, susijusios 
su šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekiu, oro ir vandens kokybe, produkto politika, 
energiniu efektyvumu ir kt., problem ų vis dar lieka. Tyrimo rezultatai parod ė, kad tam tikro 
šalutinio poveikio aplinkai b ūtų galima išvengti be papildom ų išlaidų. Dar svarbiau yra tai, 
kad esamomis priemon ėmis nepakankamai sprendžiama nesuderintos informacijos problema, 
o jei sprendžiama, yra įrodymų, kad neatnaujinus ženkluose (k aip antai energijos vartojimo 
efektyvumo ženklas) pateikiamos informacijos, ženklai netenka informacin ės vertės, o laikui 
bėgant ir naudos. Be to, kai kurie požymiai le idžia teigti, kad net jei vartotojai prieš 
pasirinkdami prek ę, kuri labiausiai atitikt ų jų asmeninius ir socialinius poreikius, turi vis ą 
reikiamą informacij ą, jie priima sprendim ą remdamiesi ne ja, bet vis tiek elgdamiesi 
trumparegiškai. Samdytojo ir samdinio problem ų daugiausia b ūsto srityje, o esamos su pastat ų 
energiniu efektyvumu susijusios politikos priemon ės nepakankamos šioms problemoms 
išspręsti artimoje ateityje. D ėl likusių rinkos tr ūkumų, paskatos diegti i novacijas socialiniu 
požiūriu nėra optimalios.  
Be to, ekologini ų viešųjų pirkimų taisyklių ir paskat ų atžvilgiu egzistuoja daugyb ė 
nesuderint ų nacionalini ų kriterijų. Dėl to vidaus rinka suskaidoma, o šito reik ėtų išvengti. 
Galiausiai vykdoma valstybi ų narių politika nepakankamai suderinta ir tarpusavyje susieta, 
kad sinergija b ūtų įmanoma; ji siun čia prieštaringus sign alus ir turi sprag ų, dėl kurių 
reglamentavimo sistema tampa ne vientisa, o padrika.  
Bendras veiksm ų plano tikslas – siekti veiksmingesn ės ES produkt ų politikos ir šitaip prisid ėti 
prie Lisabonos stra tegijos ir perži ūrėtos Tvaraus vystymosi strategijos tiksl ų.  
 
LT 3   LT Tiksliau siekiama ši ų tikslų: dinamiškai didinti daugiau aplink ą tausojančių savybių turinčių 
produktų dalį rinkoje; suteikti vartotojams reik iamos informacijos apie produkto poveik į 
aplinkai; pad ėti įveikti paskat ų nesuderinim ą nepažeidžiant Sutarties taisykli ų, ypač valstybės 
pagalbos taisykli ų, ir mažinti galimyb ę, kad šios priemon ės neturės optimalaus poveikio d ėl 
trumparegiško vartotoj ų elgesio; vengti paskat ų ir akstin ų padrikumo; panaikinti prekybos 
kliūtis, siekiant užtikrinti, kad aplinkos apsaugos pramon ės šakos gal ėtų naudotis vidaus 
rinkos privalumais; padidinti ES standart ų naudą aplinkai tarptautiniu mastu, užtikrinant, kad 
galimas trumpalaikis ES pramon ės konkurencingumo sumaž ėjimas prireikus bus 
sprendžiamas. 
Išnagrinėtos trys galimyb ės šiems tikslams pasiekti: nesiimti joki ų veiksmų, t. y. elementarus 
scenarijus (joki ų dabartinės politikos poky čių) ir du alternatyv ūs priemoni ų paketai.  
Pasirinkus nesiimti joki ų veiksmų, nustatytos rinkos ir reglamentavimo problemos nebus 
sprendžiamos.   
Pirmajame alternatyviame pakete iš esm ės numatyta paskatinti savanoriško ekologinio 
ženklinimo sistemos naudojim ą ir šią sistemą susieti su kitomis politikos priemon ėmis. Šia 
galimybe b ūtų skatinamos tam tikros priemon ės, kurios stiprint ų savanoriškus veiksmus 
(ekologinis ženklas, atviras koordinavimo metodas d ėl paskatų taikymo, nepažeidžiant 
Sutarties taisykli ų, ypač valstybės pagalbos taisykli ų), viešintų aplinkos vadybos ir audito 
sistemą, ekologinius viešuosius pirkimus ir nustatyt ų kliūtis vidaus rinkoje, su kuriomis 
susiduria ekologin ė pramonė (konkurencingumo tyrimas). Įvairios rinkos ir reglamentavimo 
problemos daugiausia b ūtų sprendžiamos teikiant informacij ą ir kuriant savanoriškas 
paskatas. Esama politika b ūtų koordinuojama remiantis galiojan čia sistema.  
Antrąjį alternatyv ų paketą sudaro išpl ėstajam jungtiniam paketui skirt ų priemoni ų rinkinys. 
Šia galimybe b ūtų tarpusavyje derinami priemoni ų rinkiniai privalom ų veiksmų taikymo 
sričiai išplėsti (Energij ą naudojantiems produktams skirta ek ologinio projektavimo direktyva, 
Energijos vartojimo efekt yvumo ženklinimo direktyva, įskaitant privalom ą produkto 
ekologiškumo lyg į atliekant viešuosius pirkimus) ir susieti juos su savanoriškais veiksmais 
(ekologinis ženklas, ekologiniai viešieji pirkimai, aplinkos vadybos  ir audito sistema). Paskat ų 
taikymas valstyb ėse narėse būtų labiau derinamas nepažeidžiant Sutarties taisykli ų, ypač 
valstybės pagalbos taisykli ų, o vidaus rinkos kli ūtys, su kuriomis susiduria ekologin ė pramonė 
(konkurencingumo tyrimas), b ūtų nustatytos. Ši galimyb ė nuo antrosios skiriasi tuo, kad čia 
didesnės svarbos turi privalomieji reikalavimai.  
Kiekvienos galimyb ės poveikio tyrimo rezultatas – kokybini s teigiamo ir neigiamo poveikio 
vertinimas. Iš tyrimo matyti, kiek kiekviena galimyb ė padeda spr ęsti problemos apibr ėžime 
nurodytus likusius rinkos ir reglamentavimo tr ūkumus, taip pat vis ų galimybi ų numatomi 
trūkumai ir susijusios išlai dos. Pagal turimus duomenis įvairių kategorij ų produktams taip pat 
atliktas kiekybinis poveikio  produkto kainai, ištekli ų naudojimui, gyvavimo ciklo s ąnaudoms 
ir išmetamam CO2 kiekiui vertinimas. Šis tyrimas tik orientacinio pob ūdžio, kadangi 
nuodugniam kiekybiniam vertinimui atlikti reikia  daug išsami ų duomenų, kurių šiuo metu 
nėra, bei sud ėtingo modeliavimo, kuris, atliekant š į poveikio vertinim ą, nesuderinamas su 
proporcingumo principu.  
 
LT 4   LT Atsižvelgiant į tai, kad veiksm ų plane nepateikiamas konkretus teis ės akto pasi ūlymas ir kad 
išsamus kiekvienos priemon ės, kuri vėliau gali b ūti priimta, poveikis bus tiriamas atskiruose 
poveikio vertinimuose, tyrimo lygis laikom as proporcingu. Kiekvienos numatytos priemon ės 
poveikis bus tiriamas atskirai ir bus pateikiama išsamesn ė analizė. 
Šio poveikio vertinimo išvada – antrasis priemoni ų paketas yra priimtinesnis d ėl Ekologinio 
projektavimo direktyva paremto išpl ėstojo jungtinio paketo ir darnesnio viešiesiems 
pirkimams ir paskatoms taikom ų kriterijų naudojimo Europos S ąjungoje. Ši galimyb ė padėtų 
reikšmingai gerinti ištekli ų naudojimo efektyvum ą ir mažinti šalutin į poveikį aplinkai. 
Veiksmų planas bus nuolat stebimas siekiant veik smus pritaikyti ir kiek galima ekonomiškiau 
optimizuoti poveik į.