LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 24/139

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“

COM(2011) 222 galutinis

2012/C 24/31

Pranešėjas Jorge PEGADO LIZ

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. balandžio 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“

COM(2011) 222 galutinis.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. spalio 7 d. priėmė savo nuomonę.

475-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. spalio 26–27 d. (spalio 26 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 151 nariui balsavus už ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Atviras internetas ir tinklo neutralumas, t.y. „tinklo teisės“, yra svarbiausios sąvokos nuo kurių priklauso bet koks reguliavimas, kurio tikslas garantuoti teisę naudotis internetu kaip komunikacijos priemone.

1.2 Atviro interneto ir tinklo neutralumo užtikrinimas buvo pripažintas esminiu ES lygmens politikos tikslu kelete svarbių dokumentų ir ypač akcentuojamas kaip politinis tikslas Skaitmeninėje darbotvarkėje, viename svarbiausių strategijos „Europa 2020“ dokumentų.

1.3 Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą, kurio tikslas stebėti rinkos ir technologijų vystymosi poveikį tinklo teisėms. Tačiau šis komunikatas nepateisina teisėtų EESRK lūkesčių.

1.4 Komisija pripažįsta tam tikras situacijas, dėl kurių šie principai galėtų būti pažeisti, tačiau užuot ėmusis veiksmų šiuos principus apsaugoti, ji pasisako už „pagyvensim - pamatysim“ požiūrį.

1.5 Atsižvelgdamas į šio klausimo svarbą Europos ekonomikos ir socialinei ateičiai, EESRK primygtinai rekomenduoja, kad atviro interneto ir tinklo neutralumo principai būtų kuo skubiau formaliai įtvirtinti ES teisėje, visada turint omenyje technologijų (naujausių) evoliuciją šioje srityje.

1.6 Be to, EESRK mano, jog dabar yra tinkamas laikas apibrėžti principus, kurie garantuotų atvirą ir neutralų internetą, ir rekomenduoja priimti 7.12 punkte išdėstytus principus.

1.7 EESRK taip pat mano, jog šie principai yra pirmaeilės svarbos interneto kaip geresnės pilietybės, pagrįstos ES pagrindinių teisių chartija, priemonės plėtojimui ateityje ir esminė prielaida Pasaulio viršūnių susitikimuose informacinės visuomenės klausimais (WSIS) Ženevoje (2003) ir Tunise (2005) apibrėžtiems tikslams įgyvendinti.

1.8 EESRK laikosi nuomonės, jog neatidėliotini veiksmai šioje srityje yra lemiami strategijos „Europa 2020“ ir Skaitmeninės darbotvarkės tikslų įgyvendinimui ir tolesniam vidaus rinkos kūrimui bei palankiai vertina pastaruoju metu padarytus viešus Komisijos narės Neelie Kroes pareiškimus šia tema.

1.9 Todėl Komitetas prašo Europos Parlamento ir valstybių narių laikytis iniciatyvaus požiūrio, kad būtų apsaugotos tinklo teisės, ir mano, jog Komisija imsis atitinkamų veiksmų.

2. Komisijos komunikato pagrindinės nuostatos, pobūdis ir turinys

2.1 Komunikatas yra politinis dokumentas, kuriuo Europos Komisija įvykdo savo įsipareigojimą, prisiimtą Pareiškime, pateiktame 2009 m. telekomunikacijų reformos pakete (1), stebėti, „kokį poveikį „tinklo teisėms“ daro rinka ir technologijų raida, ir iki 2010 m. pabaigos informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą, ar reikia papildomų gairių“.

2.1.1 Tame Pareiškime Komisija išreiškė savo tvirtą ir aiškų įsipareigojimą: „užtikrinti, kad internetas ir toliau būtų atviras ir neutralus ir visapusiškai atsižvelgia į kitų teisės aktų leidėjų pageidavimą tinklo neutralumą pripažinti politikos tikslu ir reguliavimo principu, kurį turėtų palaikyti nacionalinės reguliavimo institucijos“.

2.2 Reikėtų prisiminti, kad savo Skaitmeninėje darbotvarkėje Komisija pareiškė, jog ji „atidžiai stebės, kaip įgyvendinamos naujos teisės aktų nuostatos dėl interneto atvirumo ir neutralumo“ (2).

2.3 Komunikate (3) aprašomas 2010 m. Komisijos viešųjų konsultacijų ir tiriamųjų analizių procesas, taip pat 2010 m. lapkričio 11 d. Komisijos ir Parlamento bendrai surengtas aukščiausiojo lygio susitikimas (4).

2.4 Komisija daro išvadą, jog šiuo metu nereikėtų imtis jokių veiksmų, kadangi nepakanka įrodymų, kuriais remiantis reikėtų rekomenduoti parengti papildomų teisės aktų.

2.4.1 Konsultacijų metu keletas suinteresuotųjų subjektų ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) pranešė, kad kai kurie interneto paslaugų teikėjai (IPT) ribojo (angl. throttling), blokavo (angl. blocking) kai kurias duomenų srauto rūšis ir taikė joms diskriminuojančias kainas (5).

2.4.2 Tačiau Komisija tikisi, kad sutarčių (6), skaidrumo (7), operatoriaus keitimo (8) ir paslaugų kokybės taisyklės (9), kurios yra persvarstytos ES elektroninių ryšių teisės aktų bazės dalis, turėtų padėti siekti konkurencingų rezultatų.

2.4.3 Be to, Komisija laikosi nuomonės, jog reikėtų skirti pakankamai laiko šioms nuostatoms įgyvendinti ir pažiūrėti, kaip jos veiks praktikoje (10).

2.5 Komunikatas aiškiai neapibrėžia pagrindinių sąvokų, nors jos gali būti aiškinamos Europos teisėkūros aktuose. Iš tikrųjų, jame teigiama, jog „tinklo neutralumo apibrėžtis kol kas nesuformuluota“.

2.5.1 Vietoj to jame sujungiami šie abu terminai ir pateikiama šiais abiem aspektais bendra ES teisinė pozicija darant nuorodą į Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 4 dalies g punktą, kuriuo nacionalinės reguliavimo institucijos įpareigojamos užtikrinti galutiniams paslaugų gavėjams galimybes turėti prieigą prie savo pasirinktos informacijos ir ją platinti, ir naudoti savo pasirinktą programinę įrangą ir paslaugas (pagal galiojančius teisės aktus) (11).

2.6 Komunikato pabaigoje Komisija įsipareigoja paskelbti BEREC tolesnių IPT praktikos, kuri gali būti antikonkurencinė ir prieštarauti atviro ir neutralaus interneto principams, tyrimų išvadas. Jei pasitvirtins, kad esama didelių ir nuolatinių problemų ir Komisija nuspręs, jog būtinas papildomas reguliavimas, ji patars Tarybai, kokia priemonė galėtų būti būtina.

3. Apie ką kalbame?

3.1 Tai, kad nepateikiamos aiškios pagrindinių sąvokų apibrėžtys, yra rimta problema. Neturint apibrėžčių negali būti nei aiškaus argumentų išdėstymo, nei aiškių rinkai ir reguliavimo institucijoms skirtų gairių dėl numatyto Europos teisės taikymo apimties šioje srityje.

3.2 Atviras internetas

3.2.1 Atviro interneto sąvoka pradėta vartoti atsiradus internetui ir sukūrus žiniatinklį (World Wide Web), kuris sudarė galimybes visame pasaulyje visiems, prisijungusiems prie interneto, susipažinti su viešajame internete esančiu turiniu.

3.2.2 Atviras internetas – tai principas, reiškiantis, kad mes, naudotojai, turime teisę prisijungti prie viešojo interneto be jokių vyriausybės ar IPT apribojimų turinio, svetainių, platformų, įrangos, kurios tam gali reikėti, ir komunikavimo būdų atžvilgiu.

3.2.3 Jis yra „atviras“, kadangi naudojasi nemokamais, visuomenei prieinamais standartais, kuriais gali naudotis bet kas svetainės sukūrimo, laikmenų ar paslaugų tikslais, ir kadangi duomenų srautus valdo daugiau ar mažiau tokiu pačiu būdu.

3.2.4 Užtenka turėti prisijungimą prie interneto ir jums nereikia prašyti jokio papildomo leidimo ar papildomai mokėti internetinių paslaugų teikėjams, kad galėtumėte susisiekti su kitais interneto naudotojais. Sukūrus naują inovacinę paslaugą, jums nereikia prašyti leidimo pasidalyti šia paslauga su pasauliu.

3.2.5 Ši komunikavimo ir naujovių kūrimo laisvė ir lėmė nepaprastą interneto sėkmę.

3.2.6 Tačiau šiandieną didelė viešojo interneto dalis iš tikrųjų jau nėra „atvira“. Žiniatinklis vis dar yra atviras, tačiau taikomosios programos, kurias naudojam savo išmaniuose telefonuose, socialiniai tinklai, prie kurių jungiamės, ir mokamas turinys, kurį perkame, sudaro dalį uždaro interneto, prieinamo tik per privačias ir API sąsajas (12).

3.2.6.1 Vis dažniau šalys (13), bendrovės (14) ir tinklo operatoriai (15) riboja prieigą prie viešojo interneto arba keičia naudojimosi internetu būdą dėl politinių, technologinių ar komercinių priežasčių.

3.2.7 Tačiau būtent atviras internetas paskatino ekonomines inovacijas, demokratinį dalyvavimą. žodžio laisvę ir e. mokymąsi visame pasaulyje. Interneto atvirumo sąvoka yra gyvybiškai svarbi mūsų laisvės, lygybės ir žmogaus teisių vertybėms, išdėstytoms ES pagrindinių teisių chartijoje.

3.2.8 Nors aiškiai neįvardyta, tačiau apie atvirojo interneto principą kalbama Pagrindų direktyvos dėl elektroninių ryšių tinklų 1 straipsnio 3 dalies a punkte ir 8 straipsnio 4 dalies g punkte bei Piliečių teisių direktyvos 2009/136/EB 28 konstatuojamoje dalyje.

3.3 Tinklo neutralumas

3.3.1 Tinklo neutralumo principas įeina į atviro interneto sąvoką. Jei atviras internetas siejasi su atvirais standartais ir teise prisijungti prie interneto ir juo naudotis, tai tinklo neutralumas siejasi su interneto paslaugų teikėjų komercine elgsena su interneto klientais. Jo tikslas - apsaugoti vartotojų teises pagal atviro interneto principą be nepagrįsto tinklo paslaugų teikėjo komercinio įsikišimo.

3.3.2 Tinklo neutralumo principas reiškia, kad bendrovės, teikiančios interneto paslaugas, turėtų taikyti vienodas sąlygas visiems panašių internetinių duomenų šaltiniams ir nediskriminuoti skirtingų rūšių duomenų srautų komerciniais sumetimais.

3.3.2.1 Pagal šį principą interneto naudotojai turėtų galėti kontroliuoti, kokį turinį jie žiūri ir kokias taikomąsias programas jie naudoja internete; internetinių paslaugų teikėjams neturėtų būti leidžiama naudotis savo rinkos galia, siekiant diskriminuoti konkuruojančias taikomąsias programas ar turinį.

3.3.2.2 Šis principas gali derėti su duomenų srauto valdymo priemonėmis tol, kol šios priemonės yra nediskriminuojančios, skaidrios vartotojams ir taikomos siekiant teisėtų paslaugos kokybės tikslų. Vis dėlto duomenų srauto valdymo priemonės neturi skatinti lėčiau plėtoti tinklą, kad dėl išteklių stokos būtų galima didinti kainas.

3.3.3 Pagal šį principą ryšio rinka turėtų būti teisiškai atskirta nuo turinio ir taikomųjų programų rinkos, t.y. abejose rinkose veikiančios bendrovės turi iš tikrųjų atskirti šių rinkų vadybą.

3.3.4 Tačiau šiam principui galėtų kilti grėsmė (16). Interneto paslaugų teikėjai galėtų naudoti savo infrastruktūrą interneto programinei įrangai ir turiniui (pavyzdžiui, tinklavietėms, paslaugoms, protokolams), ypač konkurentų, blokuoti arba pakeisti savo veiklos modelius, kad sumažėtų atskirų vartotojų prieigos kokybė ir prieigos apimtis. Tokie veiklos modelio keitimai gali sukelti nesąžiningą kainų ir paslaugų kokybės diskriminaciją.

3.4 Ankstesnės EESRK nuomonės

3.4.1 EESRK keliose nuomonės užėmė aiškiai palankią poziciją šių dviejų principų atžvilgiu iš esmės dėl laisvės ir žmogaus teisių; duomenų ir privatumo apsaugos; demokratija ir bendradarbiavimu grindžiamo valdymo; įtraukties ir įgalinimo; inovacijų ir ekonomikos augimo (17).

3.4.2 Ypač savo nuomonėje CESE 362/2011 EESRK jau pareiškė, kad „tinklo neutralumo principas yra ypač svarbus interneto paslaugų ateičiai Europoje“ (18).

4. Principų poveikis ekonomikai: sąsaja su strategija „Europa 2020“ ir Skaitmenine darbotvarke

4.1 Skaitmeninė ekonomika

4.1.1 Pagal Skaitmeninę darbotvarkę, (19) strategija „Europa 2020“ (20) siekia pasinaudoti milžinišku interneto ir skaitmeninės ekonomikos teikiamu augimo potencialu.

4.1.2 Šiuo metu prie interneto yra prisijungę du milijardai žmonių, o metinė e. prekyba siekia 5,5 trilijono eurų. Su internetu susijęs vartojimas ir išlaidos šiuo metu lenkia žemės ūkį ar energiją, o didesne interneto skverbtimi pasižyminčiose šalyse per pastaruosius penkerius metus jo indėlis į BVP augimą sudarė 21 proc. (21)

4.1.3 Naujausio McKinsey atlikto beveik 5 000 MVĮ tyrimo metu (22) buvo nustatyta, kad įsitvirtinusios internete įmonės augo du kartus sparčiau nei tos, kurių buvimas internete yra minimalus arba kurių jame apskritai nėra. Šios įmonės taip pat sukūrė du kartus daugiau darbo vietų nei kitos.

4.1.4 Norint išnaudoti visą šios galingos augimo ir pertvarkos priemonės potencialą, reikėtų dėti visas pastangas, kad prieiga prie interneto ir naudojimosi juo laisvė būtų maksimali, o kaina vartotojams ir verslui minimali.

4.2 MVĮ, inovacijos, užimtumas ir augimas

4.2.1 Svarbiausi strategijos „Europa 2020“ uždaviniai yra verslo sąlygų MVĮ gerinimas, sandorių sąnaudų sumažinimas, MVĮ novatoriškumo ir naujų įmonių steigimo skatinimas.

4.2.2 Bet kokia politika, kuri atsisako atviro interneto ir tinklo neutralumo principų, siekiant tenkinti stambių tinklo operatorių interesus Europos 23 milijonų MVĮ (23) ir vartotojų sąskaita, sumažins Europos galimybes pertvarkyti ekonomiką ir visuomenę, kaip numatyta strategijoje „Europa 2020“.

4.3 Vidaus rinka ir sąžininga konkurencija

4.3.1 Atviras internetas ir tinklo neutralumas, kurie garantuotų sąžiningą konkurenciją ir skatintų inovacijas, taip pat yra pagrindiniai principai, kurių reikia laikytis norint sukurti stiprią skaitmeninę rinką (24).

5. Kai kurie tinklo operatoriai atkakliai priešinasi tinklo neutralumo principui

5.1 Tinklo operatoriai ėmėsi lobistinės veiklos nacionalinėse vyriausybėse, Komisijoje ir EP, kad pasididintų savo iš interneto gaunamų pajamų dalį (25). Jie teigia, kad negalės atlikti kapitalo investicijų, kurios būtinos Europai reikalingoms sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti, kol jie negalės užtikrinti naujų pajamų srautų už turinio paslaugų teikimą (26).

5.1.1 Kai kurie privatūs tinklo operatoriai, konkuruojantys rinkoje dėl interneto ryšio ir siekiantys greitos investicijų grąžos, šiuo metu atsargiai vertina investicijas į šią sritį, kadangi nemano, jog tai yra pakankamai pelningas verslas, ypač kalbant apie atokius regionus.

5.2 Tačiau gaudami Europos paramą investicijoms į sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimą (27) ir turėdami omenyje patrauklius plačiajuosčio ryšio paklausos augimo tempus, į ryšio rinką ateina nauji infrastuktūros paslaugų teikėjai. Kadangi Europoje formuojasi konkurencingesnė plačiajuosčio ryšio infrastuktūros rinka, naujų antžeminio ir belaidžio plačiajuosčio ryšio technologijų vystymas taip pat daro teigiamą poveikį plačiajuosčio ryšio pasiūlai ir jo teikimo kainai. Pavyzdžiui, įgyvendinami dideli projektai, skirti sparčiajam internetui, ypač kaimo vietovėse, pasinaudojant papildomais dažniais, kurie atlaisvinami pereinant nuo analoginio transliavimo prie skaitmeninio.

5.3 Problema yra ta, kad kai kurių IPT siūlymas pakeisti savo verslo modelius atsisakant tinklo neutralumo principo padidins interneto paslaugų ir turinio kainą arba sumažins interneto atvirumą.

5.3.1 Jei bus sėkmingai nepaisoma tinklo neutralumo principo, t.y. leidžiama IPT „apmokestinti“, filtruoti arba blokuoti interneto duomenų srautą tarp kliento ir paslaugos teikėjo, Europoje išaugs interneto paslaugų kaina, o tai neigiamai atsilieps inovacijoms, augimui, užimtumui ir strategijai „Europa 2020“.

5.3.2 Grėsmė iškiltų netgi Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) Ženevoje (2003) ir Tunise (2005) nustatytų tikslų, atitinkančių Tūkstantmečio vystymosi tikslus (28), įgyvendinimui.

6. KPN (29) paskatina parengti tinklo neutralumo įstatymą Nyderlanduose

6.1 Komisija savo komunikate balandžio 19 d. teigė, kad ji neturi pakankamai įrodymų, jog operatoriai trukdo interneto duomenų srauto perdavimui, siekdami komercinės naudos, ir todėl šiuo metu būtų netikslinga priimti papildomų teisės aktų tinklo neutralumo principui apsaugoti.

6.2 Tačiau jau gegužės 10 d. olandų interneto paslaugų teikėja KPN (30) nurodė, jog nuo liepos mėn. ji planuoja taikyti klientams papildomą mokestį už prisijungimą prie kai kurių interneto taikomųjų programų, tokių kaip VoIP (Skype) ir SMS pakaitalo - išmaniojo telefono programos WhatsApp.

6.2.1 Buvo atskleista, kad KPN, kaip ir kiti interneto paslaugų teikėjai, naudojosi vadinamąja duomenų srauto turinio analizės (angl. deep packet inspection (DPI)) (31) technologija savo klientų interneto duomenų srautui analizuoti ir planavo papildomai apmokestinti VoIP skambučius, WhatsApp duomenų srautą ir bet kurį kitą turinį, kurį ji norėjo apriboti arba iš jo pasipelnyti.

6.2.2 Kadangi tinklo neutralumo principo nepaisymas atitiko KPN strateginį interesą ir kadangi nebuvo teisinio reikalavimo laikytis šio principo, ji atvirai skelbė savo ketinimą „apmokestinti“ tam tikrų rūšių interneto duomenų srautą.

6.3 KPN veiksmų ir jos ateities planų paviešinimas sukėlė politinę audrą Nyderlanduose, ir birželio 22 d. Nyderlandų Parlamento žemieji rūmai priėmė pirmąjį įstatymą Europoje atviro interneto ir tinklo neutralumo principams apsaugoti.

6.4 KPN planų paskelbimas vienareikšmiškai patvirtino, kad kai kurie tinklo operatoriai nemano, jog persvarstyta elektroninių ryšių teisės aktų bazė ar ES konkurencijos teisės nuostatos rimtai apsaugo tinklo neutralumo principą.

7. Ar ES turėtų imtis veiksmų jau dabar, ar laikytis požiūrio „pagyvensim - pamatysim“?

7.1 Komunikate Komisija pasisako už „pagyvensim - pamatysim“ požiūrį.

7.2 Komisija įsitikinusi, kad persvarstytos reglamentavimo bazės perkėlimas į nacionalinę teisę turėtų suteikti pakankamą atviro interneto principo apsaugą. Jei operatorius pažeistų įstatymą, nacionalinė reguliavimo institucija turi aiškius įgaliojimus imtis ryžtingų veiksmų.

7.3 Tačiau sprendžiant iš komunikato, nebūtina užtikrinti, kad būtų laikomasi tinklo neutralumo principo. Komisijos nuomone, pakaktų konkurencingos plačiajuosčio ryšio rinkos ir pataisytos teisinės bazės nuostatų, reglamentuojančių skaidrumą ir klientų galimybę keisti operatorių.

7.4 Komunikatas leidžia suprasti, kad geriau palaukti ir pažiūrėti, ar galiojantys teisės aktai ir konkurencingos sąlygos deramai apsaugos tinklo neutralumo principą; priimtos papildomos reguliavimo priemonės galėtų padaryti neigiamą poveikį Europos interneto vystymui, atbaidydamos investuotojus arba užkirsdamos kelią novatoriškų verslo modelių atsiradimui.

7.5 „Pagyvensim - pamatysim“ požiūrio šalininkai nurodo konkurencingą Europos IPT paslaugų rinką, sakydami kad, jei tinklo operatoriai taikys diskriminuojančius mokesčius turinio teikimui, tai nepatenkinti klientai pereis pas kitą interneto paslaugų teikėją.

7.5.1 Tačiau taip argumentuojant nepakankamai įvertinami realūs sunkumai, su kuriais susiduria klientai, norėdami pakeisti operatorių (32), ir užmaskuotas poveikis, kurį galėtų turėti stambiausių IPT kolektyviniai veiksmai, jei jie visi nuspręstų taikyti diskriminuojančius mokesčius už teikiamą turinį.

7.6 61 proc. namų ūkių Europoje, kurie šiuo metu gali naudotis internetu, dabar įsigyja prieigą prie interneto kaip dalį paketo, į kurį įeina internetas, telefonija ir televizija. Be to, 92 proc. namų ūkių, įsigijusių neatsiejamų paslaugų rinkinį, nekeitė paslaugų teikėjo, nors 36 proc. apie tai galvojo (33). Aišku, kad dėl protingos rinkodaros ITP rinkos galia auga, o tai daro neigiamą poveikį vartotojų realioms galimybėms pakeisti operatorių – sumani rinkodara silpnina vartotojų galią. Sumani rinkodara leis IPT pasinaudoti savo padėtimi ir sėkmingai taikyti tinklo neutralumo principui prieštaraujančią praktiką ir tokiu būdu užsitikrinti didžiulius pelnus, susilpninti konkurenciją ir inovacijų diegimą, jei tam neužkirs kelio teisės aktai.

7.7 Bet kuriuo atveju naujųjų elektroninių ryšių taisyklių veiksmingumo įvertinimo procesas užims nemažai laiko.

7.7.1 Turint omenyje, kiek laiko trunka reglamentuojančio dokumento svarstymas, parengimas ir įsigaliojimas ES 27 ir kaip greitai ITP diegia naujus verslo modelius, tinklo neutralumo sąvoka gali prarasti aktualumą, kol bus parengtos kokios nors taisyklės.

7.8 EESRK siūlo kitokį, iniciatyvų požiūrį, iš esmės grindžiamą prevencijos ir atsargumo principais, apibūdintais savo ankstesnėje nuomonėje dėl iniciatyvios teisės (34) ir palankiai vertina neseniai padarytus viešus Komisijos narės Neelie Kroes, kuri akivaizdžiai palaiko šį požiūrį, pareiškimus.

7.9 Remiantis šiuo požiūriu, atviro interneto ir tinklo neutralumo principai turėtų būti vienareikšmiškai apibrėžti ir įtvirtinti Europos teisėje. Tai reikštų ES pagrindinių teisių chartijoje apibrėžtų piliečių teisių pripažinimą.

7.10 Komisija turėtų parengti atviro ir neutralaus interneto principus, rūpestingai apsvarstydama įvairias formuluotes ir tardamasi su visais suinteresuotais subjektais bei atsižvelgdama į technologijų vystymąsi (modernumą) šioje srityje.

7.11 Nors atviro interneto principas yra daugiau ar mažiau deramai įtvirtintas ES teisėje Pagrindų direktyvos (35) 1 straipsnio 3 dalies a punktu ir 8 straipsnio 4 dalies g punktu bei Piliečių teisių direktyvos 28 konstatuojamąja dalimi, (36) tačiau jis galėtų būti aiškiau ir tiksliau apibrėžtas. Tačiau konkretus tinklo neutralumo principas nėra nei apibrėžtas ES teisėje, nei pakankamai reglamentuojamas kokiomis nors nuostatomis.

7.12 Komiteto nuomone, remiantis iš esmės principais, įtvirtintais Norvegijos interneto neutralumo gairėse (37), BEUC atsakyme į EK konsultacijas tinklo neutralumo klausimais (38), Transatlantinio vartotojų dialogo (TACD) (39) rezoliucijoje dėl tinklo neutralumo ir neseniai priimto Olandijos įstatymo (40), principų apibrėžimuose turėtų būti bent jau šie dalykai:

i. Teisė prisijungti prie interneto ir ryšio kokybė, EK turėtų susitarti dėl bendro ES standarto, taikomo „minimaliai paslaugos kokybei“ remiantis visuotinės svarbos principais, ir turėtų užtikrinti deramą šio principo įgyvendinimo stebėseną.

ii. Interneto duomenų srautų nediskriminavimas Paprastai visiems duomenų srautams turi būti taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant nei į turinio rūšį, paslaugą, taikmeną, prietaisą arba srauto, adreso, kilmės ar paskirties vietą. Tai taikoma visiems tinklo taškams, įskaitant sujungimo taškus. Šiam principui gali būti taikomos išimtys, jeigu jos neprieštarauja gairėms, išdėstytoms siūlomoje rekomendacijoje Nr. iii.

iii. Interneto duomenų srauto valdymo mechanizmų priežiūra Apibrėžiant pasiūlymuose i ir ii nurodytų principų laikymosi išimtis ir siekiant apriboti bet kokį galima nukrypimą nuo šių principų, kai IPT naudoja duomenų srauto valdymo mechanizmus, kad užtikrintų prieigos prie interneto kokybę, būtina, kad būtų tenkinami bendrieji duomenų relevantiškumo, proporcingumo, efektyvumo, naudotojų nediskriminavimo ir skaidrumo principai.

iv. Valdomos paslaugos Siekiant išsaugoti visų suinteresuotųjų subjektų pajėgumą diegti inovacijas, elektroninių ryšių operatoriai privalo galėti parduoti ne tik prisijungimą prie interneto, bet ir „valdomas paslaugas“, jeigu valdomos paslaugos nepablogina prisijungimo prie interneto kokybės iki nepatenkinamo lygio ir jeigu pardavėjai savo veiksmais nepažeidžia galiojančių konkurencijos įstatymų ir specifinių sektoriui taikomų taisyklių.

v. Didesnis skaidrumas galutinių vartotojų atžvilgiu ir aiškiai apibrėžta standartizuota informacija. IPT turėtų teikti aiškią, tikslią ir svarbią informaciją apie jų siūlomas paslaugas ir taikomąsias programas: savo paslaugos kokybę, galimus apribojimus ir duomenų srauto valdymo praktiką. EK turėtų užtikrinti vartotojams skaidrumą, įskaitant aiškią informaciją apie paslaugų pirkimo sąlygas, teisę naudotis bet kokia legalia taikomąja programa ir būdus, kaip pakeisti paslaugos teikėją. EK turėtų skatinti aktyvesnį dialogą ir veiksmingesnius IT pramonės ir nacionalinių reguliuotojų bendro reguliavimo mechanizmus, prižiūrimus EK, siekiant susitarti dėl ES masto skaidrumo principų ir standartizuotos informacijos.

2011 m. spalio 26 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) OL L 337, 2009 12 18.

(2) COM(2010) 245 galutinis, 2010 8 26.

(3) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm.#consultation

(4) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm.#summit

(5) Ribojimas: IPT gali riboti savo plačiajuostį ryšį, kad specialiai sumažintų tam tikro kliento paslaugos greitį perduodant tam tikros rūšies duomenų srautą. BEREC informavo, kad kai kurie ITP Prancūzijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje ribojo lygiarangių keitimosi failais arba srautinio vaizdų siuntimo spartą. Blokavimas:IPT bendrovė gali specialiai blokuoti konkrečių tinklalapių IP adresus, kad jos interneto palsaugų klientai neturėtų prieigos prie tam tikrų taikomųjų programų ir paslaugų. BEREC informavo, kad kai kurie judriojo ryšio operatoriai Austrijoje, Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Rumunijoje blokavo interneto telefonijos (VoIP) paslaugas arba už jas ėmė papildomą mokestį.

(6) Universaliųjų paslaugų direktyvos su pakeitimais, padarytais Piliečių teisių direktyva 2009/136/EB, 20 straipsnio 1 dalies b punktas.

(7) Universaliųjų paslaugų direktyvos su pakeitimais, padarytais Piliečių teisių direktyva 2009/136/EB, 21 straipsnio 3 dalies c ir d punktai.

(8) Piliečių teisių direktyvos 2009/136/EB 47 konstatuojamoji dalis.

(9) Universaliųjų paslaugų direktyvos su pakeitimais, padarytais Piliečių teisių direktyva 2009/136/EB, 22 straipsnio 3 dalis.

(10) 2011 m. liepos 19 d. Komisija pradėjo procedūras prieš 20 valstybių narių, kurios neperkėlė į nacionalinę teisę persvarstytų teisės aktų.

(11) Direktyva 2002/21/EB su pakeitimais, padarytais 2009 m. lapkričio 25 d. Direktyva 2009/140/EB (OL L 337, 2009 12 18).

(12) Taikomųjų programų sąsaja (API) yra programavimo kodas, įterptas tarp dviejų programų, kad jos galėtų būti susietos tarpusavyje ir veiktų kartu.

(13) Kinijos „didžioji užkarda“ jau griežtai kontroliuoja interneto jungtis su likusiu pasauliu, stebi duomenų srautus ir panaikina prieigą prie daugelio tinklalapių ar paslaugų. Panašių priemonių ėmėsi ir kitos šalys, įskaitant Iraną, Kubą ir Vietnamą. Kitos vyriausybės pradeda griežiau kontroliuoti, ką žmonės gali daryti ar matyti internete.

(14) „Apple judriojo ryšio prietaisų naudotojai prie daugelio internetinių paslaugų prieina per nedideles parsisiunčiamas kompiuterines programas, o ne per žiniatinklio naršyklę. Diktuodama, kuriomis programomis leidžiama naudotis su jos prietaisais, Apple tapo vartų sargu. Kadangi taikomosios programos pradedamos naudoti ir kitiems judriojo ryšio prietaisams, ir net automobiliams arba televizijai, kitos bendrovės pradės daryti tą patį“. Economist, 2010 9 2.

(15) ITP ir Telecom tinklo operatoriai, ieškantys naujų pajamų šaltinių, naudoja technologijas, leidžiančias diskriminuoti skirtingas interneto duomenų srauto rūšis savo tinkluose, kad galėtų imti papildomą mokestį, pabloginti arba net blokuoti paslaugas.

(16) Atsižvelgdama į Europos Komisijos viešas konsultacijas, 2010 m. birželio 30 d. BEREC nurodė tris susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su būsimomis permainomis: 1) galimybė taikyti diskriminuojančią kainodarą naudojantis tokiais metodais kaip duomenų srauto turinio analizė (angl. deep packet inspection), kuri kartu su ekonominėmis paskatomis ir vertikalios integracijos galimybe sudarytų sąlygas konkurencijos iškraipymui; 2) ilgainiui potencialūs neigiami padariniai interneto ekonomikai (inovacijoms, žodžio laisvei ir kt.); 3) vartotojų klaidinimas ar kenkimas jiems dėl skaidrumo trūkumo.

(17) Žr. EESRK nuomones 984/2008 dėl elektroninių ryšių tinklų (2008 m. gegužės 29 d., TEN/327-329). Pranešėjas Hernandez Bataller, ypač 1.1, 1.2.7 ir 4.4 punktai; 1915/2008 dėl Prieigos prie sparčiojo interneto ryšio visiems: pastabos dėl universaliųjų elektroninių ryšių paslaugų plėtros (2008 m. gruodžio 3 d.,TEN/353), pranešėjas. R. Hencks, ypač 1.5 punktas; 1628/2010 dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės (2010 gruodžio 13 d., TEN/426), pranešėjas McDonogh, ypač 1.6,1.9 ir 4.5 punktai; 525/2011 dėl bendrosios rinkos akto (2011 m. kovo 15 d., INT/548), pranešėjas Federspiel, Siecker ir Voles; ypač naujausia nuomonė CESE 669/2011 dėl skaitmeninio raštingumo, e. įgūdžių ir e. įtraukties didinimo (TEN/453), pranešėja Laure Batut.

(18) Žr. EESRK nuomonę CESE 362/2011 „Pirmoji radijo spektro politikos programa ir plačiajuostis ryšys Europoje“ (INT/434-435).

(19) Europos skaitmeninė darbotvarkė, COM(2010) 245 galutinis.

(20) COM(2010) 2020 galutinis.

(21) McKinsey Global Institute Internet matters: The Net’s sweeping impact on growth, jobs, and prosperity, 2011 m. gegužė.

(22) McKinsey Global Institute Internet matters: The Net’s sweeping impact on growth, jobs, and prosperity, 2011 m. gegužė http://www.mckinsey.com/mgi/publications/internet_matters/pdfs/MGI_internet_matters_full_report.pdf.

(23) Eurostat (Eurostat metraštis 2010, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/publications/eurostat_yearbook_2010).

(24) Kaip apibrėžta Komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos - 50 pasiūlymų“ (COM(2010) 608 galutinis / 2, 2010 11 11) ir Komunikato „Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011) 206 galutinis, 2011 4 13), 2.7 punkte.

(25) Keturios didžiausios IPT - Deutsche Telekom, France Telecom, Telecom Italia, ir Telefónica - tuo tikslu užsakė studiją. A.T. Kearney, 2010 m., A Viable Future Model for the Internet.

(26) Europos didžiausi ITP operatoriai teigia, kad jeigu jie atnaujintų savo tinklus, kad šie atitiktų 2014 m. numatomą plačiajuosčio ryšio paklausą, negaudami papildomų pajamų, jų kapitalo grąža sumažėtų nuo 3 proc. iki madaug 9 proc. A.T. Kearney, 2010, A Viable Future Model for the Internet.

(27) Žr. COM(2010) 471 galutinis - Pirmoji radijo spektro politikos programa, COM(2010) 472 galutinis - Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą ir http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:251:0035:0048:LT:PDF– Komisijos rekomendacija dėl naujos kartos prieigos (NKP) tinklų prieigos reguliavimo; taip pat žr. Skaitmeninės darbotvarkės rezultatų lentelę (SEC(2011) 708 galutinis, 2011 5 31).

(28) Žr. Monitoring the WISIS Targets A mid-term review (World Telecommunication/ICT Development Report 2010, ITU, Geneva, 2010 m.).

(29) KPN yra olandų telekomunikacijų bendrovė, turinti interesų daugelyje Europos šalių. Tai didžiausia interneto paslaugų teikėja Nyderlanduose, kurios pajamos 2010 m. sudarė 13,4 mlrd. eurų, o pelnas siekė 1,8 mlrd. eurų.

(30) Žr. KPN transliaciją internetu „Investuotojo diena: grupinė strategija“ http://pulse.companywebcast.nl/playerv1_0/default.aspx?id=12193&bb=true&swf=true.

(31) Duomenų srauto turinio analizės (Deep Packet Inspection (DPI) technologija naudojasi IPT išsamiai duomenų analizei, kai jie praeina pro patikrinimo tašką. DPI (ir filtravimas) sudaro galimybes pažangiam tinklo valdymui, naudotojų aptarnavimui ir saugumo funkcijoms atlikti, taip pat interneto duomų gavybai, neteisėtam informacijos perėmimui, cenzūrai ir kt.

(32) Ofcom apžvalgoje (2010 m. rugsėjo 10 d.), skirtoje operatorių keitimui JK, rašoma kad, net jei teoriškai tai galima padaryti, tai 45 proc. plačiajuosčio ryšio klientų teigia, jog praktiškai „per daug vargo“ ir jie nelinkę keisti paslaugų teikėjo vien dėl to, kad draudžiama viena kita interneto naudojimo galimybė arba jei už tai reikia brangiau mokėti: http://stakeholders.ofcom.org.uk/binaries/consultations/consumer-switching/summary/switching.pdf.

(33) Visi duomenys paimti iš e-Communications household Survey from Special Eurobarometer 362, 2011 m. liepa, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_362_en.pdf

(34) Žr. EESRK nuomonę CESE 1905/2008 dėl iniciatyvios teisės: tolesni veiksmai geresnio reguliavimo ES lygiu link OL C 175, 2009 7 28, p. 26.

(35) Direktyva 2002/21 su pakeitimais, padarytais 2009 m. lapkričio 25 d. Direktyva 2009/140/EB (OL L 337, 2009 12 18).

(36) 2009/136/EB.

(37) Interneto neutralumo gairės, 2009 m.: http://www.npt.no/ikbViewer/Content/109604/Guidelines%20for%20network%20neutrality.pdf.

(38) Vartotojai turėtų turėti teisę:

1. Prisijungti prie tokios spartos ir patikimumo interneto, koks nurodytas reklamoje.

2. prisijungti prie interneto, kuris leistų jiems: a. Siųsti ir gauti jų pageidaujamą turinį. b. Naudotis pageidaujamomis paslaugomis ir taikomosiomis programomis. c. Prijungti pageidaujamą aparatinę įrangą ir naudoti programinę įrangą, kuri nekenkia tinklui.

3. Prisijungti prie interneto, kuris nediskriminuoja taikomosios programos, paslaugos ar turinio rūšies požiūriu arba nediskriminuoja siuntėjo arba gavėjo adresu.

4. Konkurencija tarp tinklo, taikomųjų programų, paslaugų ir turinio teikėjų.

5. Žino, kokią tinklo valdymo praktiką taiko jo tinklo operatoriai (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/net_neutrality/comments/08industry_social_consumer_orgs_ngos_etc/beuc.pdf).

(39) TACD 2010 m. balandžio mėn. rezoliucija (dok. Nr. INFOSOC 42-09).

(40) Neoficialus vertimas: https://www.bof.nl/2011/06/15/net-neutrality-in-the-netherlands-state-of-play/.