Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos asmuo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn už tokius pareiškimus, nebent jie buvo padaryti įgyvendinant projektą, yra nesuderinami su SESV 325 straipsniu. Tačiau paisydami pagrindinių suinteresuotųjų asmenų teisių, nacionaliniai teismai neprivalo tokių nacionalinės teisės aktų aiškinti taip, kad jie taikomi pareiškimams, pateiktiems įgyvendinus projektą, jeigu dėl to būtų pažeistas nusikaltimų ir bausmių teisėtumo principas. Galimo pažeidimo atveju nacionalinis teisės aktų leidėjas turės imtis atitinkamų priemonių.

C-357/19, C-379/19, C-547/19, C-811/19 ir C-840/19, Euro Box Promotion ir kiti. Teisingumo Teismo buvo prašoma priimti sprendimą dėl Rumunijos Konstitucinio Teismo praktikos dėl baudžiamojo proceso taisyklių, taikomų sukčiavimo ir korupcijos bylose, suderinamumo su ES teise. 2018 m. Rumunijos Konstitucinis Teismas panaikino Rumunijos Aukštojo kasacinio ir teisingumo teismo sprendimus, kuriais keletas asmenų buvo nuteisti už sukčiavimą PVM, korupciją ir daromą įtaką valdant ES lėšas, iš esmės nurodydamas, kad bylas nagrinėjusios teisėjų kolegijos buvo sudarytos neteisėtai. Žemesnės instancijos Rumunijos teismas pateikė Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą, be kita ko, dėl to, ar dėl Konstitucinio Teismo praktikos kyla sisteminė nebaudžiamumo rizika kovojant su sukčiavimu ir korupcija, visų pirma dėl to, kad už nusikalstamas veikas nenubaudžiama dėl suėjusių senaties terminų. Savo sprendime Teisingumo Teismas nusprendė, kad, nors valstybių narių teismų sistemos organizavimo taisyklės iš esmės priklauso valstybių narių jurisdikcijai, šios taisyklės vis dėlto turi būti suderintos su jų įsipareigojimais pagal ES teisę. Tokie įsipareigojimai apima kovą su neteisėta veikla, įskaitant korupcinius nusikaltimus, kenkiančia ES finansiniams interesams, taikant veiksmingas atgrasymo priemones. Veiksmingumo reikalavimas taikomas tiek procesui ir sankcijoms už šiuos nusikaltimus, tiek skirtų sankcijų vykdymui. Nacionalinės teisės aktų leidėjas visų pirma turi užtikrinti, kad šiems nusikaltimams taikomos procesinės taisyklės nekeltų sisteminės nebaudžiamumo rizikos. Savo ruožtu nacionaliniai teismai neturi taikyti nacionalinių nuostatų, trukdančių taikyti veiksmingas atgrasomąsias sankcijas. Nagrinėjamoje byloje Rumunijos Konstitucinio Teismo praktikos taikymo pasekmė yra ta, kad atitinkamos sukčiavimo ir korupcijos bylos turi būti nagrinėjamos iš naujo, prireikus kelis kartus, pirmosios ir (arba) apeliacinės instancijos teisme. Dėl to gali sueiti jų senaties terminai, todėl aukščiausias pareigas Rumunijos valstybėje einantiems asmenims, nuteistiems už sukčiavimą ar korupciją, nėra taikomos veiksmingos ir atgrasančios bausmės. Nebaudžiamumo rizika taptų sistemine šios kategorijos asmenų atžvilgiu ir keltų abejonių dėl kovos su aukšto lygio korupcija tikslo. Todėl Teisingumo Teismas nusprendė, kad pagal SESV 325 straipsnį ir FIA konvencijos 2 straipsnį negalimos nacionalinės taisyklės ar praktika, pagal kurias teismo sprendimai korupcijos ir sukčiavimo PVM bylose būtų nepriimami dėl neteisėtai sudarytų teisėjų kolegijų, jei dėl to kyla sisteminė rizika, kad už ES finansiniams interesams kenkiančias sunkias sukčiavimo veikas ar apskritai už korupciją nebus baudžiama. Teisingumo Teismas pridūrė, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti tokio požiūrio suderinamumą su kaltinamojo teise į teisingą bylos nagrinėjimą pagal Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį.