Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 2013/236/ES /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2012 m. birželio 25 d. Kipras paprašė finansinės pagalbos per Europos stabilumo mechanizmą (ESM). 2013 m. balandžio 25 d. Taryba nusprendė (Tarybos sprendimas 2013/236/ES), kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą, kuria turi būti sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos ir kurios tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre. 2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu. 2013 m. gegužės 8 d. ESM direktorių taryba patvirtino susitarimą dėl finansinės pagalbos programos. Makroekonominio koregavimo programos tikslas – atgauti finansų rinkos pasitikėjimą, atkurti tvirtą makroekonominę pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Kad būtų pasiekti šie tikslai, programa pagrįsta trimis ramsčiais. Pirmasis ramstis – finansų sektoriaus strategija, grindžiama šio sektoriaus finansų įstaigų restruktūrizavimu ir mažinimu, taip pat sektoriaus priežiūros stiprinimu siekiant spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis ramstis – plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo strategija, grindžiama 2012 m. pradėtu konsolidavimu, visų pirma taikant einamųjų pirminių išlaidų mažinimo, valdžios sektoriaus pajamų didinimo, viešojo sektoriaus veikimo gerinimo ir fiskalinio konsolidavimo išlaikymo vidutinės trukmės laikotarpiu priemones. Taip siekiama panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą ir stabiliai mažinti bendrosios valstybės skolos ir BVP santykį vidutinės trukmės laikotarpiu. Valdžios institucijos yra įsipareigojusios iki 2016 m. sumažinti deficitą, kad jis neviršytų 3 % BVP. Ir toliau turėtų būti sėkmingai naudojami struktūriniai ir kiti ES fondai, įgyvendinamos ES politikos iniciatyvos darbo vietoms kurti ir augimui skatinti. Šios priemonės padės Kiprui pasiekti ilgalaikį augimą. Trečiasis ramstis – plataus užmojo struktūrinių reformų darbotvarkė, kuri skirta konkurencingumui bei tvariam ir subalansuotam augimui remti, atsižvelgiant į 2012 m. konkrečiai Kiprui skirtas rekomendacijas, ir kuria sudaromos sąlygos šalinti makroekonominį disbalansą. Remiantis 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo[1], turėtų būti gerinamos jaunimo galimybės ir įsidarbinimo perspektyvos. 3 metų programa apima laikotarpį nuo 2013 m. vidurio iki 2016 m. vidurio. Pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to Susitarimo memorandumas atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse. Finansų sektoriaus klausimu į patikslintą Susitarimo memorandumą įtrauktas susitarimas dėl veiksmų plano, susijusio su laipsnišku kapitalo kontrolės švelninimu remiantis gairėmis ir atsižvelgiant į bankų likvidumo padėtį, paskelbimo. Be to, persvarstytame Susitarimo memorandume reikalaujama nustatyti teisinę naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, sistemą. Galiausiai, derantis dėl Kipro pinigų plovimo prevencijos pastangų, susitarta dėl išsamaus klientų tikrinimo veiksmų plano. Kiek tai susiję su fiskaline politika, į patikslintą Susitarimo memorandumą įtrauktas susitarimas priimti kompensavimo sistemą, taikomą socialiniam fondui ir pensijų fondams Kipro liaudies banke, kuria turėtų būti užtikrinta panaši tvarka, kokia tokiems fondams taikoma Kipro banke. Be to, nustatyta, kad siekiant užtikrinti veiksmingą ES fondų naudojimą Kipro valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad liktų pakankamai nacionalinių lėšų, būtinų nacionaliniams įnašams padengti. Galiausiai, vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 472/2013, persvarstytu Susitarimo memorandumu reikalaujama, kad Kipras pateiktų prašymą dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu ir atliktų išsamų viešųjų finansų auditą. Struktūrinių reformų srityje patikslintame Susitarimo memorandume išsamiai apibrėžiama planuojama valstybės paramos reforma, kuri turėtų užtikrinti, kad socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias pajamas žmonėms, negalintiems užsitikrinti būtiniausio gyvenimo lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti. Be to, reikalaujama, kad Kipras parengtų išsamius politikos pasiūlymus dėl aktyvinimo politikos trūkumų šalinimo ir kad Kipras skubiai imtųsi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo tikslus. Įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programą reikia priimti kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Todėl remdamasi Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio aiškumo ir tikrumo sumetimais Komisija siūlo programą priimti iš naujo. Iš principo programos esmė identiška Tarybos sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, bet į ją įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatai. Kartu siūloma panaikinti Tarybos sprendimą 2013/236/ES. Siūlomu sprendimu bus užtikrintas visiškas SESV sukurtos Sąjungos daugiašalės priežiūros sistemos ir politikos sąlygų, kuriomis grindžiama ekonomikos koregavimo programa, nuoseklumas. Visų pirma ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievolių nuoseklumas numatytas Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsniu. 2013/0290 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 2013/236/ES EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo, ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą; (2) Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 yra nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės, kurios turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties nuostatas; (3) atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per Europos stabilumo mechanizmą (ESM), 2013 m. balandžio 25 d. Taryba nusprendė (Tarybos sprendimas 2013/236/ES), kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą; (4) 2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu; (5) pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos ėmėsi iki 2013 m. antro ketvirčio, esama makroekonominio koregavimo programa atnaujinta; (6) įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programą reikia priimti kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio aiškumo ir tikrumo sumetimais programą reikėtų priimti iš naujo. Programos esmė turėtų likti identiška Tarybos sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, bet į ją reikėtų įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatus. Kartu reikėtų panaikinti Tarybos sprendimą 2013/236/ES; (7) Komisija kartu su ECB ir TVF atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to Susitarimo memorandumas atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų planu, ii) naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, teisinės sistemos nustatymu, iii) pinigų plovimo prevencijos veiksmų planu, iv) kompensavimo sistema, taikoma socialiniam fondui ir pensijų fondams Kipro liaudies banke, v) užtikrinimu, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų nacionaliniams įnašams, kurie reikalingi iš struktūrinių ir kitų ES fondų finansuojamiems projektams, padengti, iv) išsamios informacijos apie planuojamą valstybės paramos reformą pateikimu, vii) išsamių aktyvinimo politikos pasiūlymų parengimu ir skubiais veiksmais jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti. Įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu; (8) per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji kreipiasi techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes; (9) laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turi prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1. Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Kipro ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Kipras tiksliai įgyvendina makroekonominio koregavimo programą (toliau – programa), kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal SESV 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Kiprui skirtas Tarybos rekomendacijas bei Kipro veiksmus siekiant laikytis šių rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones. 2. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Kipro pažangą įgyvendinant savo programą. Kipras visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga programai stebėti. Kipro valdžios institucijos ex ante konsultuojasi su Komisija, ECB ir TVF dėl politikos, kuri neminima šiame įgyvendinimo sprendime, bet kuri galėtų turėti reikšmingos įtakos siekiant programos tikslų, tvirtinimo. 3. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Kipro valdžios institucijomis nagrinėja visus programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų (įskaitant užimtumą), neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus. Siekdama užtikrinti, kad programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai panaikinti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų. Komisija reguliariai vertina programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį. Šiuo atžvilgiu makroekonominio koregavimo programa, įskaitant jos tikslus ir tikėtiną koregavimo veiksmų paplitimą, skelbiama viešai. 2 straipsnis 1. Pagrindiniai programos tikslai yra: atkurti Kipro bankų sektoriaus patikimumą; tęsti vykdomą fiskalinį konsolidavimą; įgyvendinti struktūrines reformas konkurencingumui ir tvariam ir subalansuotam augimui skatinti. 2. Kipras vykdo fiskalinį konsolidavimą, atitinkantį jo įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą, įgyvendindamas nuolatines aukštos kokybės priemones ir kuo labiau mažindamas poveikį pažeidžiamiems asmenims. 3. Kad iki 2016 m. sumažintų deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, Kipras yra pasirengęs imtis papildomų konsolidavimo priemonių. Konkrečiai, jei dėl neigiamo makroekonominio poveikio nesurenkamos numatytos pajamos arba socialinės išlaidos būtų didesnės, Kipro Vyriausybė yra pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad ir toliau būtų vykdomi programos tikslai, be kita ko, mažinti diskrecines išlaidas kuo labiau mažinant poveikį pažeidžiamiems asmenims. Per programos vykdymo laikotarpį didesnės, negu numatyta programoje, grynųjų pinigų pajamos, įskaitant bet kokias nenumatytas pajamas, yra kaupiamos arba naudojamos skolai mažinti. Priešingai, pasiekus geresnių, nei numatyta, rezultatų ir jeigu laikoma, kad jie yra ilgalaikiai, gali sumažėti poreikis taikyti papildomas priemones vėlesniais metais. 4. Kipras ir toliau sėkmingai naudoja struktūrinius ir kitus ES fondus pagal programos biudžeto tikslus. Siekiant užtikrinti veiksmingą ES fondų naudojimą Vyriausybė užtikrins, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų padengti nacionaliniams įnašams, įskaitant netinkamas finansuoti išlaidas, gaunant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP ir EŽF ir EJRŽF) finansavimą 2007–2013 ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiais, kartu atsižvelgiant į EIB teikiamą finansavimą. Valdžios institucijos užtikrina, kad gerėtų instituciniai gebėjimai įgyvendinti dabartines bei būsimas programas ir būtų skirta tinkamų žmogiškųjų išteklių vadovaujančiosioms institucijoms ir įgyvendinančiosioms įstaigoms. 5. Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau iš esmės reformuoja ir restruktūrizuoja bankų sektorių ir stiprina gyvybingus bankus – atkuria jų kapitalą, sprendžia jų likvidumo problemas ir stiprina jų priežiūrą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai: a) užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Tų apribojimų tikslas – taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Paskelbtas veiksmų planas, susijęs su laipsnišku kontrolės švelninimu remiantis gairėmis ir programos įgyvendinimo pažanga ir atsižvelgiant į bankų likvidumo padėtį. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai turėtų realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje būtų užkirstas kelias per didelei emitentų koncentracijai, turi būti atnaujintos mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės; b) priimti būtinus norminius reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklio padidinimu iki 9 % ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje; c) imtis priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių šaltinių. Prieš suteikiant tokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Komerciniai bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras; d) užtikrinti, kad būtų sukurtas kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir pataisyta esama paskolų suteikimo ir valdymo procesų reguliavimo sistema ir būtų priimti teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas; e) stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms šalims; f) maksimaliai padidinti neveiksnių paskolų išieškojimą ir kuo labiau sumažinti strateginio skolininkų įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, mažinami suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinama tinkama neveiksnių paskolų stebėsena ir valdymas; g) užbaigti kooperacinių kredito įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra; h) įgyvendinti būsimos kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją, kurią Kipro centrinis bankas parengė konsultuodamasis su Komisija, ECB ir TVF; i) gerinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus; j) toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinama geresnė praktika, susijusi su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu; k) pateikti teisės aktus dėl privalomos priežiūros, pagrįstos kapitalizavimo lygiais; l) integruoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą; m) įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai reguliariai rinkoms praneštų apie savo operacijų restruktūrizavimo pažangą; ir n) nustatyti teisinę naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, sistemą. 6. 2013 m. Kipro valdžios institucijos tiksliai įgyvendina 2013 m. Biudžeto įstatymą (su pakeitimais), įskaitant papildomas nuolatines priemones, patvirtintas prieš suteikiant pirmą finansinės pagalbos išmoką, kurios turėtų sudaryti mažiausiai 351 mln. EUR (2,1 % BVP). Kipras patvirtina šias priemones: a) mokesčio už transporto priemones sistemos reformą, grįsdamas ją ekologiniais principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų vidutinės trukmės laikotarpiu; b) kompensavimo sistemą, taikomą socialiniam ir pensijų fondams Kipro liaudies banke, kuria turėtų būti užtikrinta panaši tvarka, kokia tokiems fondams taikoma Kipro banke, kuria turėtų būti atsižvelgiama į kiekvieno fondo pinigų srautų ir aktuarinę padėtį ir kuria turėtų būti kuo labiau sumažintas poveikis valdžios sektoriaus deficitui. Turint omenyje, kad tokie fondai yra socialinės paramos pobūdžio, 2013 m. valdžios sektoriaus deficito tikslą galima patikslinti, kad jis rodytų šios sistemos poveikį biudžetui; c) visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą. 7. Nuo 2014 m. sausio 1 d. Kipras taiko šias priemones: a) kalbant apie išlaidas, į biudžetą įtraukiamas: bendrų socialinių pervedimų išlaidų mažinimas didinant jų tikslingumą; tolesnis viešojo ir bendro viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio ir apmokėjimo už viršvalandžius mažinimas; mokesčio studentams ir pensininkams už viešojo transporto korteles įvedimas; struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant geriau panaudoti išteklius; ir b) kalbant apie pajamas, į 2014 m. biudžetą įtraukiamas: laikinų įmokų nuo viešojo ir privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų didinimas ir bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas. 8. Siekdamas užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, Kipras vykdo fiskalines struktūrines reformas, apimančias, be kita ko, šias priemones ir rezultatus: a) jei būtina, tolesnes bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos gyvybingumą, kartu sprendžiant pensijų pakankamumo problemą. Reformų variantai nustatomi atlikus aktuarinį tyrimą; b) sveikatos išlaidų augimo kontrolę, kad būtų užtikrinta pakankamai lėšų pagrindinei sveikatos priežiūrai, didinant finansavimo struktūros tvarumą ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumą; įgyvendinti nacionalinę sveikatos priežiūros sistemą užtikrinant jos finansinį tvarumą ir kartu visuotinį prieinamumą; c) viešųjų išlaidų veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio viešųjų finansų valdymo dalis, taip papildant biudžeto konsolidavimo veiksmus, kuriais atsižvelgiama į poreikius, susijusius su pakankamu pagrindinių politikos sričių, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros, finansavimu. Ši sistema visapusiškai atitinka 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms[2] ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytą Briuselyje 2012 m. kovo 2 d.; d) tinkamos teisinės ir institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą; e) programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą; f) išsamaus reformų plano, kuriuo gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir veiksmingumas (įskaitant kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu priemones ir priemones visapusiškam įstatymų ir standartų, reglamentuojančių tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti), parengimą ir vykdymą; g) nekilnojamojo turto mokesčio tvarkos reformą; h) viešojo administravimo reformą, kad būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir kokybiškų paslaugų teikimą gyventojams; i) bendrą socialinių išmokų struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų dirbti pusiausvyrą. Planuojama valstybės paramos reforma užtikrina, kad socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias pajamas žmonėms, negalintiems užsitikrinti būtiniausio gyvenimo lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti; ir j) išsamų viešųjų finansų auditą siekiant, be kita ko, įvertinti priežastis, kodėl susidarė pernelyg didelė skola. 9. Kipras užtikrina, kad darbo užmokesčio indeksavimo sustabdymas visame viešajame sektoriuje liktų galioti iki programos pabaigos. Bet koks minimalaus darbo užmokesčio pokytis turi atitikti ekonominius ir darbo rinkos pokyčius ir turi būti priimamas pasikonsultavus su socialiniais partneriais. 10. Kipras parengia išsamius politikos pasiūlymus dėl nustatytų aktyvinimo politikos trūkumų šalinimo. Kipras skubiai imasi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo tikslus. Jaunimui skirtų priemonių struktūra, valdymas ir įgyvendinimas tinkamai integruojami į platesnę aktyvavimo politikos sistemą ir suderinami su socialinės paramos sistemos reforma bei sutartais biudžeto tikslais. 11. Kipras priima likusius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje[3]. Pašalinamos nepagrįstos kliūtys paslaugų rinkose, visų pirma reglamentuojamųjų profesijų srityje. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą, taip pat nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus. 12. Kipras užtikrina, kad būtų sumažintas vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičius, imasi veiksmų, kad būtų greitai naikinami suvaržymai, susiję su nuosavybės dokumentais, kuriuos reikia perduoti nekilnojamojo turto pirkėjams, ir laikosi nustatytų pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminų. 13. Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, nustatydamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus įgyvendinti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant pastaruoju metu patikslintoje 2011–2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus. Kipras parengia oro transporto jungčių poreikių ataskaitą, kuria bus grindžiama oro transporto politikos strategija. 14. Energetikos srityje Kipras visapusiškai įgyvendina Trečiąjį energetikos paketą, nepaisant Elektros energijos direktyvos 44 straipsnio 2 dalies ir Dujų direktyvos 49 straipsnio 1 dalies. Kipras apsvarsto, ar pasinaudoti tuose straipsniuose jam numatytomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis. Kartu parengiamas išsamus plėtros planas Kipro energetikos sektoriui pertvarkyti. Tas planas apima: a) dujoms eksploatuoti reikalingos infrastruktūros diegimo planą atsižvelgiant į komercines galimybes ir riziką; b) visapusiškus energetikos sektoriaus ir dujų eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant licencijavimo ir apmokestinimo tvarką, suteikiančią galimybių gauti kuo daugiau pajamų, pagrindus ir c) planą nustatyti institucinę angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje, kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią patirtį. 15. Kipras pateikia prašymą Europos Komisijai dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu. Prašyme nustatomos ir patikslinamos techninės pagalbos ar konsultavimo paslaugų sritys, kurios, Kipro valdžios institucijų nuomone, yra esminės įgyvendinant jo makroekonominio koregavimo programą. 3 straipsnis Tarybos sprendimas 2013/236/EB panaikinamas. 4 straipsnis Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL C 120, 2013 4 26, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 41. [3] OL L 376, 2006 12 27, p. 36.