LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.20. 
SEK(2010) 1035 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
KOMISIJOS PASI ŪLYMO EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
 
dėl RADIJO SPEKTRO POLITIKOS PROGRAMOS  
    
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
{KOM(2010) 471} {SEK(2010) 1034} 
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
1. BENDROSIOS APLINKYB ĖS 
Radijo spektras yra esminis išteklius, b ūtinas skaitmenin ės visuomen ės ir spartaus belaidžio 
ryšio paslaug ų plėtrai, ekonomikos atsigavimui ir augi mui skatinti, taip pat kokybiškoms 
darbo vietoms ir ilgalaikiam ES konkurencingum ui užtikrinti. Spektro politikos kryptys ir 
tikslai turi b ūti nustatomi europiniu lygiu, atsižvelgiant į Europos skaitmenin ę darbotvark ę ir 
europinę pažangaus, tvaraus ir inte gracinio augimo strategij ą „Europa 2020“. 
Siūlomoje radijo spektro politikos  programoje (toliau – RSPP) išd ėstytos naudojimosi radijo 
spektru Europos S ąjungoje strateginio planavimo ir derini mo politikos kryptys  ir tikslai, kaip 
raginama 2009 m. persvarstytoje elektronini ų ryšių reguliavimo sistemoje1. Pirmoji programa 
apims 2011–2015 m. laikotarp į, siekiant užtikrinti Europos S ąjungoje politikos kryp čių 
konvergencij ą ir nuoseklum ą ir suteikti pakankamai lankstumo, kad b ūtų galima atsižvelgti į 
technologij ų plėtrą ir rinkos poky čius per tą laikotarp į. 
Daugelis RSPP element ų buvo nustatyta aukš čiausiojo lygio susitikime spektro klausimais, į 
kurį daugumą suinteresuot ųjų šalių Parlamentas ir Komisija sušauk ė 2010 m. kovo m ėn. 
Rengiant program ą taip pat atsižvelgta į viešų konsultacij ų rezultatus ir Radijo spektro 
politikos grup ės (toliau – RSPG) nuomon ę. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Radijo spektras yra ribotas išteklius – jo naudojimo galimybes riboja fizikos d ėsniai ir 
technologija. Kokybiško ir ekonomiško sp ektro paklausa dažnai yra didesn ė nei pasiūla, ypač 
kai atsiranda nauj ų technologij ų ir prietaik ų. Spektro ištekliaus gali pritr ūkti ir dėl 
neveiksmingo jo naudojimo reguliavimo arba technini ų spektro naudojimo ypatybi ų.  
Dėl ištekliaus nepakankam umo gaunama ribota ekonomin ė ir socialin ė nauda, o vis did ėjanti 
naujų belaidžio ryšio paslaug ų paklausa neatitinka spektro pasi ūlos. Taip atsi randa papildom ų 
išlaidų, neišnaudojamos verslo galimyb ės, stabdoma naujovišk ų technologij ų ir paslaug ų 
plėtra ir prarandama galimyb ė teikti tam tikras vieš ąsias ir komercines paslaugas.  
2.1. Neoptimalus spektro naudojimas 
Spektro naudojimo efektyvumas priklauso nuo ši ų veiksnių: 
– vartotojų sukeliam ų tarpusavio trukdži ų pavojaus ir galimos žalos apimties; 
– įrangos ir tinkl ų veiksmingumo; 
– spektro naudojimo reguliavimo, nuo kurio pr iklauso spektro naudojimo intensyvumas; tai 
apima dažni ų skyrimo modelius (administracinia m naudojimui, rinkai, kolektyviniam 
naudojimui), technologij ų, kurios suteikia galimybi ų veiksmingai bendrai naudoti spektr ą 
(pvz., kognityviosios radijo įrangos), naudojim ą ir paskatas investuoti į veiksmingesnes 
                                                 
1 Naujos redakcijos Pagrind ų direktyvos 8a straipsnio 3 dalis. 
 
LT 3   LT infrastrukt ūras (pvz., administracini ų paskatų kainodar ą) – taip pat viešajame sektoriuje, 
kuris yra stambus spektro naudotojas; 
– spektro prieigos s ąlygų visoje ES ir kaimynin ėse ne ES valstyb ėse narėse nuoseklum ą. 
2.2. Problemų, susijusi ų su tuo, kad vis labiau pasikliaujama spektr ą 
naudojan čiomis prietaikomis, sprendimas  
Atsižvelgiant į tai, kad išteklius yra ribotas, spek tro prieiga skiriama atsižvelgiant į prioritetus 
ir alternatyvas. Nors kai kurias alternatyvas ga lima leisti reguliuoti rinka i (pvz., aukcionais), 
tam tikrus prioritetus, pvz., susijusius su gyvyb ės sauga, turi nustatyti valdžios institucijos. 
Spektro valdymo sprendimai, kuriais pakei čiamas rinkos dalyvi ų vaidmuo arba j ų galios, gali 
turėti poveik į konkurencijai arba j ą iškreipti, pvz., kai rinkoje įsitvirtinusiems spektro 
naudotojams jais suteikiama nepelnyt ų ar nepageidaujam ų konkurencini ų pranašum ų. Todėl 
priimant politinius sprendimus b ūtina užtikrinti, kad b ūtų paisoma esam ų teisių ir nebūtų 
iškreipiama konkurencija. 
2.3. ES lygmens veiksm ų pranašumas  
Radijo bangos sklinda per valstybi ų sienas, ir d ėl nacionalini ų metodų nesuderinamumo gali 
atsirasti spektro naudojimo suvaržym ų. 
Nepakankamas koordinavimas gali tur ėti ir tokį neigiamą poveikį: 
– vidaus rinkos susiskaidymas, d ėl kurio negalima pasinaudoti masto ekonomija, tod ėl 
patiriamos didesn ės išlaidos; 
– tarpvalstybiniai trukdžiai, d ėl kurių visos valstyb ės narės negali veiksmingiausiai naudotis 
spektru; 
– nepakankamai veiksmingas tarptautinis  spektro koordinavimas už ES rib ų, kadangi n ėra 
sutarimo; 
– prarandamos inovacij ų skatinimo Europos lygmeniu galimyb ės ir atsiranda strategini ų 
investicijų vėlavimo tikimyb ė. 
Ir naujojoje elektronini ų ryšių paslaugų reguliavimo sistemoje, ir Sprendime d ėl radijo 
spektro atsispindi ES k oordinavimo, atsižvelgiant į esamas nacionalines išimtines spektro 
naudojimo teises (pvz., kariniais, kult ūriniais tikslais), nauda. 
3. TIKSLAI  
Pirmojoje RSPP bus apib ūdinta, kaip iki 2015 m. naudojant spektr ą būtų galima prisid ėti prie 
pagrindini ų ES politini ų tikslų, ir apskritai numatyta, kaip iš  spektro prieigos  gauti daugiau 
socialinės, ekonomin ės ir aplinkosaugin ės naudos. 
Atsižvelgiant į minėtas problemas galima nustatyti šiuos tikslus: 
• vykdant atitinkam ą spektro politik ą prisidėti prie strategijoje „Europa 2020“ ir Europos 
skaitmenin ėje darbotvark ėje nustatyt ų belaidžio pla čiajuosčio ryšio pl ėtros tikslų; 
 
LT 4   LT • nustatant ES politikos kryptis skatinti veiksming ą spektro naudojim ą, visų pirma didinant 
lankstumą ir stiprinant konkurencij ą; 
• skatinti naujoves Europos lygmeniu; 
• ES kompetencijos srityse spr ęsti spektro valdymo problemas; 
• prisidėti prie strategijoje „Europa  2020“ ir Europos skaitmenin ėje darbotvark ėje nustatyt ų 
klimato kaitos mažinimo ir energijo s vartojimo efektyvumo didinimo tiksl ų; 
• ginti Europos politinius interesus tarptautin ėje arenoje ir palaik yti valstybes nares 
reikaluose su tre čiosiomis šalimis; 
• prisidėti prie įrangos, paslaug ų ir tinklų vidaus rinkos skatinimo. 
4. POLITIKOS VARIANTAI  
Politikos variantai parinkti atsižvelgiant į galimą tolesnio ES suderinimo ir koordinavimo 
pridėtinę vertę ir remiantis priemon ėmis, kurios gal ėtų padidinti spektro naudojimo 
efektyvum ą ir duoti ekonomin ės, socialin ės bei aplinkosaugin ės naudos. 
Poveikio vertinime (toliau – PV ) numatyti trys RSPP scenarijai: 
– spektro naudojimas ir toliau valdomas pagal dabartin ę sistemą, nenustatant strategin ėje 
politikos programoje nauj ų politikos kryp čių ir tikslų; 
– RSPP taikoma tik Pagrind ų direktyvos taikymo sr ityje, t. y. elektronini ų ryšių paslaugoms; 
– apimamos visos sritys, kuriose spektro naudojimas turi poveik į bendrajai rinkai. 
Vertinant poveik į įvertintas ir tinkamas strategijos lygis kiekvienoje temin ėje srityje: 
– pagal pirm ąją RSPP strategini ų tikslų nenumatoma; 
– nustatomas strateginis tikslas, kuris b ūtų toliau nagrin ėjamas su suinteresuotosiomis 
šalimis; 
– nustatomas strateginis tikslas ir imamasi konkre čių veiksmų, susijusi ų su turiniu ar 
procedūra. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Kadangi RSPP yra aukšto lygio strategin ė priemonė, neįmanoma visiškai išsamiai išanalizuoti 
kiekvieno varianto galimo pove ikio ar jo proporcingumo. Tod ėl šiame PV apibr ėžtos 
kiekvieną variantą atitinkan čios sritys ir įvertinta, ar ES įsikišimas duot ų naudos ir b ūtų 
veiksmingesnis, nei nacionalinio arba vietos lygmens veiksmai. Kadangi PV (kaip ir RSPP 
projektas) yra strateginio lygmens, j į atliekant patikrinama, ar si ūloma teis ėkūros priemon ė 
atitinka proporcingumo princip ą. Taip atsižvelgiama į reguliavimo sistemoje išreikšt ą ir 
suinteresuot ųjų šalių išsakytą nuomonę, kad strategin ę spektro politikos krypt į būtina nustatyti 
ES lygmeniu, kadangi nebe galima tik prireikus nuspr ęsti, kokių ES politikos veiksm ų imtis, 
 
LT 5   LT nes tie veiksmai turi poveik į ne viename sektoriuje ir sferoje, kuriuose ES kompetencijos 
laipsnis yra skirtingas. 
5.1. Variantų poveikis pirmuoju lygmeniu  
5.1.1.  RSPP nerengiama 
Šis variantas atimt ų galimyb ę gauti kituose dviejuose variantuose aprašytos naudos ir 
prieštaraut ų įstatymų leidėjo pageidavimui. 
5.1.2.  RSPP apima tik elektronini ų ryšių paslaugas 
Šis variantas suteikt ų galimybę skaidriau ir nusp ėjamiau nustatyti ES politikos prioritetus. 
Išsamios konsultacijos taip pat suteikt ų galimybę gauti informacijos apie numatom ą paklausą 
ir problemas, kuri ų kyla suinteresuotosioms  šalims. Aiškus valstybi ų narių ir Europos 
Parlamento pritarimas paskatint ų imtis tolesni ų iniciatyvų. 
Programai parengti nereik ėtų didelių sąnaudų, išskyrus įprastą ES administracin į darbą. 
5.1.3.  RSPP apima ne vien elektronini ų ryšių paslaugas 
Per viešas konsultacijas ir aukš čiausiojo lygio susitikim ą spektro klausimais tapo aišku, kad 
svarbiausi klausimai dažnai susij ę ne tik su elektronini ų ryšių, bet ir su kit ų sektorių interesais 
(pvz., transliavimo paslaug ų, transporto, ginkluot ųjų pajėgų, viešųjų paslaugų, aplinkos 
apsaugos, kosmoso pramon ės). Turint platesn ę informacin ę bazę bus galima geriau 
subalansuoti RSPP ir atsižvelgti į visas esamas ir numatomas spektro naudojimo galimybes. 
Būtų galima išpl ėsti spektro bendro naudojimo galimybes atsižvelgiant į visų naudotoj ų 
interesus ir nacionalin ės kompetencijos sritis. Suinteresuotosios šalys aiškiai pareišk ė, kad 
taikymo sritis tur ėtų būti kuo platesn ė. 
5.2. Variantų poveikis antruoju lygmeniu  
Politikos tikslai gali b ūti susiję su politikos turiniu arba proces u ir (arba) metodika ir juos 
nustatant gali b ūti sprendžiami elektronini ų ryšių arba platesn ės srities klausimai. Nustatytos 
penkios temin ės sritys. 
5.2.1.  Įnašas į Europos skaitmenin ę darbotvark ę 
Viena iš pagrindini ų strategijos „Europa 2020“ iniciatyv ų – Europos skaitmenine darbotvarke 
– siekiama tvarios ekonomin ės naudos iš bendrosios skaitmenin ės rinkos, grindžiamos itin 
sparčiu interneto ryšiu ir s ąveikiomis prietaikomis. Prisidedama prie tiksl ų iki 2013 m. 
užtikrinti pla čiajuostę prieigą visiems vartotojams, iki 2020 m. – didesn ę kaip 30 Mbps 
interneto ryšio spart ą, o 50 % Europos nam ų ūkių – didesn ės kaip 100 Mbps spartos prieig ą 
prie interneto. 
Belaidžio ryšio pa slaugos gali prisid ėti prie šio tikslo, papildydamos laidines infrastrukt ūras, 
kuriomis negalima apr ėpti visos teritorijos. Belaidžio pla čiajuosčio ryšio paslaugos taip pat 
papildytų fiksuotojo ryšio prieig ą ir užtikrint ų naudotojo judum ą. 
Svarstyti politikos variantai 
 
LT 6   LT – Pirmojoje RSPP tiksl ų nenustatoma.  Tai valstyb ėms narėms suteikt ų galimyb ę priimti 
skirtingas belaidžio pla čiajuosčio ryšio pl ėtros strategijas ir ES sukelt ų painiavą. 
– Nustatomas tikslas, kuris toliau nagrin ėjamas.  Taip būtų suteikta galimyb ė priimti 
geresnius politinius sprendimus, kadangi b ūtų remiamasi išsamesniais duomenimis; vis ų 
pirma reikia geriau suprasti, kok į vaidmenį gali turėti kiekviena teikimo platforma. 
– Iš anksto nustatomos konkre čios priemon ės. Galimos priemon ės: 
1. trumpuoju laikotarpiu daugiau spektro suteikti pla čiajuosčiam ryšiui, užtikrinant, kad 
būtų paskirta šiam tikslui jau numatyta spek tro dalis ir kad iki 2015 m. visi pilie čiai 
įgytų galimybę naudotis pakankamos spartos pla čiajuosčiu ryšiu; 
2. skirti suderint ą spektro dal į palydovinio pla čiajuosčio ryšio paslaugoms; 
3. užtikrinti skaitmeninio  dividendo koordinavim ą – nustatyti bendr ą sprendimo d ėl 
800 MHz juostos įgyvendinimo dat ą, užtikrinti, kad skaitmeninis dividendas b ūtų 
visiškai išnaudotas pla čiajuosčiam ryšiui mažo gyventoj ų tankio vietov ėse gerinti ir 
prieigai socialiai p ažeidžiamoms visuomen ės grupėms užtikrinti. 
Norint taikyti bet koki ą kitą konkrečią priemonę, iš pradži ų reikėtų geriau suprasti tik ėtinas 
rinkos ir technologij ų vystymosi kryptis. 
5.2.2.  Prieigos teikimas lengvai ir lygiomis s ąlygomis 
Siekiant užtikrinti, kad spektras b ūtų lengviau prieinamas, reikia pašalinti inovacijas 
stabdančias ir sunkum ų patekti į rinką sudarančias reguliavimo kli ūtis, pvz., paslaug ų ir 
technologij ų apribojimus, ir leisti prekyb ą spektru. Kad spektro prieiga b ūtų teikiama 
lygiomis s ąlygomis, reikia už tikrinti veiksming ą konkurencij ą ir vengti jos iškraipymo 
perskiriant (perduodant) esamas naudojimo teises. 
Svarstyti politikos variantai – Pirmojoje RSPP tiksl ų nenustatoma.
 Taip daroma prielaida, kad ES lygmeniu jau pasiektas 
pakankamas lankstumas. 
– Nustatomas tikslas, kuris toliau nagrin ėjamas.  Kai kas palaiko š į variantą, tačiau įvairių 
techninių ir ekonomini ų tyrimų jau yra, taip pat neaišku, koki ų reikėtų papildom ų tyrimų. 
Esminis klausimas yra valstybi ų narių politinė valia veiksmingai įgyvendinti rinka 
grindžiamus mechanizmus. 
– Iš anksto nustatomos konkre čios priemon ės. Svarbiausios svarstytos priemon ės yra leidim ų 
suteikimo s ąlygų ir tvarkos bendr ų gairių parengimas siekiant užtikrinti didesn į naudojimo 
lankstumą ir išvengti konkurencijos iškraipymo, ta ip pat papildomo spektro novatoriškoms 
prietaikoms nustatymas taikan t suderintas technines s ąlygas ir jo skyrimas pagal 
bendruosius leidimus. Taip b ūtų gauta didel ė ekonomin ė ir inovacin ė nauda. 
5.2.3.  Spektro naudojimo veiksmingumo gerinimas 
Veiksmingas spektro naudojimas yra Pagrind ų direktyvoje ir Sprendime d ėl radijo spektro 
nustatytas principas. Trys variantai apima diapazon ą nuo joki ų veiksmų nesiėmimo iki 
veiksmų, taikomų konkrečiose srityse (pvz., veiksmingesnis bendras naudojimas siekiant 
 
LT 7   LT palengvinti koordinuot ą spektro naudojim ą visuomen ės apsaugos ir pagalbos nelaim ės atveju 
tikslais). Taikant vidurin įjį variantą reikėtų atlikti dabartinio spektro naudojimo apskait ą, 
išsamesnę analizę ir tyrimus, kad b ūtų galima parengti reguliavimo iniciatyvas, kuriomis b ūtų 
skatinama taikyti efektyviau spektr ą naudojan čias technologijas.  
5.2.4.  Įnašas į kovą su klimato kaita 
Strategija „Europa 2020“ siekiama tvaraus augimo ir tvarios,  efektyviai naudojan čios išteklius 
ir konkurencingos ekonomikos. Spektro naudo jimu grindžiamos prietaikos prie ši ų tikslų gali 
labiausiai prisid ėti dviejose srityse: pažangi ųjų tinklų, kuriuos naudojant ma žinamos energijos 
sąnaudos, ir pažangi ųjų transporto valdymo sistem ų, kurias taikant išmetama mažiau anglies 
junginių. 
Atsižvelgiant į tai, kad ES politikoje ši tema la bai svarbi, variantas „nesiimama veiksm ų“ yra 
netinkamas. Išsamesni tyrimai ir analiz ė yra susij ę tik su pažangiosiomis transporto 
sistemomis. Taikant tre čiąjį variantą būtų imamasi konkre čių priemoni ų, tačiau dar n ėra 
aiškiai nustatyta, kokios tur ėtų būti tos priemon ės. 
5.2.5.  Išorės santykių gerinimas 
Pagal nauj ąją reguliavimo sistem ą Komisija Parlamentui ir Tarybai gali si ūlyti bendrus 
tarptautinio spektro politikos koordinavi mo politinius tikslus. Aktualiausi pasi ūlymai susij ę su 
Tarptautin ės telekomunikacij ų sąjungos 2012 m. Pasauline radijo  ryšio konferencija, kurioje 
bus aptariami su ES spektro poli tikos kryptimis tiesiogiai susij ę klausimai. RSPP b ūtų 
tinkamiausia nustatyti tikslus ginti ES polit ikos kryptis tarptautiniu lygmeniu.  
Taikant pirm ąjį variantą (status quo ) nebūtų gaunama naudos ir neb ūtų rizikos. Taikant antr ąjį 
variantą su išorės santykiais susij ę RSPP aspektai apimt ų tik elektroninius ryšius. Taip b ūtų 
sprendžiama tik dalis esmini ų tarptautin ės darbotvark ės klausim ų. Trečiasis variantas, kuris 
taikomas ne tik elektronini ų ryšių, bet ir kitose sritys e, geriausiai apimt ų visų ES svarbi ų 
sektorių politikos kryptis. 
5.2.6.  Administracin ės naštos vertinimas 
Nors RSPP nauda ir s ąnaudos, priklausomai nuo iniciatyv ų ir variant ų, yra labai skirtingos, 
visais atvejais išnagrin ėti pranašumai aiškiai atsveria papildomas administracines s ąnaudas. Š į 
aspektą reikėtų išnagrinėti tiksliau, kai bus pasi ūlytos konkre čios priemon ės. 
6. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
6.1. Variantų palyginimas pirmuoju  lygmeniu (strategin ė RSPP taikymo sritis) 
Geriausias pirmosios RSPP taikymo srities variantas yra tre čiasis, kai programa apima ne tik 
elektroninius ryšius; šiam variantui labiausiai pritar ė išorės suinteresuotosios šalys. 
 
LT 8   LT 6.2. Variantų poveikis antruoju lygmeniu  
6.2.1.  Įnašas į Europos skaitmenin ę darbotvark ę 
Kalbant apie pla čiajuostę prieigą naudojantis antžeminio belaidžio ryšio paslaugomis, 
„Europa 2020“ priorite tus ir suinteresuot ųjų šalių pageidavimus geriausiai  atitinka 3 variantas 
(5.2.1 skirsnyje išd ėstytos priemon ės). 
Kalbant apie palydovinio pla čiajuosčio ryšio paslaugas, rekomenduojamas 2 variantas, 
kadangi, prieš imantis konkre čių priemoni ų, reikia atlikti papildomus tyrimus siekiant 
įvertinti, ar įmanoma užtikrinti nustatytos spartos prieig ą naudojant palydovin į ryšį ir kokias 
išlaidas patirt ų vartotojai.  
6.2.2.  Prieigos teikimas lengvai ir lygiomis s ąlygomis 
Nors poveikio vertinime privalomas koordina vimas nurodytas kaip geriausias variantas 
(plačiu mastu koordinuotai taikomas rinka gri ndžiamas metodas užtikrinant suderintas 
lanksčias naudojimo s ąlygas), valstyb ės narės palaiko tik savanorišk ą koordinavim ą. Tačiau 
Komisija mano, kad 3 vari antas yra vienintelis įmanomas, ir si ūlys veiksmus, kuriais b ūtų 
siekiama geresnio koordinavimo nemaži nant lankstumo nacionaliniu lygmeniu. 
6.2.3.  Spektro naudojimo efektyvumo gerinimas 
Pirmenyb ė teiktina 2 variantui (išsamesni tyrimai), kadangi, prieš imantis reguliavimo 
veiksmų, būtina išsamiau išnagrin ėti visus pasi ūlytus klausimus. Tai taip pat suteiks galimyb ę 
siekti dalyvi ų sutarimo, vis ų pirma viešajame sektoriuje. 
6.2.4.  Įnašas į kovą su klimato kaita 
Pažangiųjų transporto sistem ų atveju išlaikomas 1 variantas,  kadangi svarbiausi sprendimai 
dėl spektro skyrimo neseniai priimti. Ta čiau Komisija toliau steb ės padėtį. 
Kalbant apie energijo s vartojimo efektyvum ą, konkretiems pasi ūlymams parengti reikalinga 
išsamesnė analizė, todėl pasirinktas 2 variantas. 
6.2.5.  Išorės santykių gerinimas 
Rekomenduojamas 3 variantas. Kadangi dauguma tarptautini ų sutarčių taikomos ilguoju 
laikotarpiu, b ūtina užtikrinti Europos interes ų apsaugą ir numatyti darbotvarkes, kurios b ūtų 
aktualios ateityje ir atitikt ų spektro reikalavimus, keliamus atsižvelgiant į svarbias politikos 
kryptis. Be elektronini ų ryšių, svarbios ir tokios ES politikos kryptys kaip darni pl ėtra ir 
klimato kaita. Įstatymų leidėjas siekia daugiau ES koordinavimo tarptautin ėse derybose d ėl 
spektro. 
6.3. Išvada dėl paskesni ų poveikio vertinim ų  
Kadangi didel į poveikį turinčių paskesni ų priemoni ų poveikis turi b ūti vertinamas atskirai, 
poveikio vertinime išvardytos paskesn ės priemon ės, kurių poveikio vertinim ą akivaizdžiai 
būtina atlikti. 
 
LT 9   LT Ruošiamasi parengti komunikat ą dėl kolektyvinio spektro naudojimo. Sukaupus daugiau 
informacijos, kartu su paskesn ėmis priemon ėmis, susijusiomis su leidimais ir kolektyviniu 
spektro naudojimu, bus parengtas po veikio vertinimo projektas.  
Anksčiau nebūdavo atliekamas technini o suderinimo priemoni ų poveikio vertinimas. Pagal 
RSPP gali reik ėti taikyti tokias priemones specifin ėse spektro naudojimo srityse, tod ėl reikėtų 
atlikti jų poveikio vertinim ą, jei tas poveikis pakankama i didelis ir jei priemon ė nėra 
pakankamai pagrindžiama sprendim ų priėmimo procese (kuriame da lyvauja suinteresuotosios 
šalys, CEPT, RSPG ir Radijo spektro komitetas). 
Tais atvejais, kai pasirenkamas 2 variantas, reik ės išnagrin ėti, ar reikalingas išsamesnis 
poveikio vertinimas  atsižvelgiant į Komisijos gaires ir parengiam ąjį darbą, taip pat į galimų 
veiksmų formos nustatym ą. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Atsižvelgiant į bendrąjį strategin į RSPP pob ūdį, vertinimas ir steb ėsena taip pat tur ėtų būti 
atliekami bendruoju strateginiu lygmen iu. Reikiamu metu bus atskirai įvertintos konkre čios 
priemonės, kurias reik ėtų priimti pagal RSPP. 
Stebint specifinius ES politikos rodiklius b ūtų naudinga išsamiau įvertinti politines iniciatyvas 
atskiruose sektoriuose, pvz., energijos va rtojimo efektyvumo, kosmoso politikos ar 
skaitmenin ės darbotvark ės srityse. 
Bendradarbiaudama su RSPG Komisija taip pat steb ės, ar nacionalin ė ir tarptautin ė 
technologij ų plėtra ir reguliavimo raida turi poveik į spektro paklausai ir naudojimui.