Specialioji ataskaita Panaudoti kas penktą ES 
biudžeto eurą klimato 
politikai: vykdomas 
ambicingas darbas, tačiau 
yra rimta rizika, kad tikslai 
nebus pasiektiLT 2016  Nr. 31
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-6512-8 ISSN2 1831-0885 doi:10.2865/444263 QJ-AB-16-033-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6504-3 ISSN2 1977-5725 doi:10.2865/208178 QJ-AB-16-033-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6551-7 ISSN2 1977-5725 doi:10.2865/50218 QJ-AB-16-033-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Panaudoti kas penktą ES 
biudžeto eurą klimato 
politikai: vykdomas 
ambicingas darbas, tačiau 
yra rimta rizika, kad tikslai 
nebus pasiekti
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 31
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos 
turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šią ataskaitą priėmė I audito kolegija, atsakinga už tausų gamtos išteklių naudojimą. Auditui vadovavo Audito Rūmų 
narys, I audito kolegijos seniūnas Phil Wynn Owen ir buvusi Audito Rūmų narė Kersti Kaljulaid. Užduoties vadovas 
buvo Bertrand Tanguy, o jo pavaduotojas – Tomasz Plebanowicz. Audito grupės nariai buvo Katharina Bryan, Peeter 
Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, 
Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru ir Maria Ploumaki. Ataskaitą rengti padėjo Hannah 
Critoph.
Iš kairės į dešinę:  P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,  
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis ir santrumpos
I–VIII  Santrauka
1–14  Įvadas
15–23  Audito apimtis ir metodas
24–90  Pastabos
24–64  Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas
25–33  Bendras įsipareigojimas – tikimasi, kad kai kurios finansavimo priemonės prisidės daugiau nei 20 %
34–38  Komisijos atsekimo metodas, paremtas pritaikytais tarptautiniais standartais, vis dar turi trūkumų
39–48  Pasiekta bendra pažanga siekiant tikslo, tačiau ataskaitų teikimas yra tik iš dalies patikimas ir nėra 
pakankamai orientuotas į rezultatus
49–51  Yra rimta rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas
52–54  Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą neturi patikimo pagrindimo
55–59  Taikant skirtingus, tarptautiniu mastu pripažintomis metodikomis pagrįstus atsekimo koeficientus 
Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, klimato politikos finansavimą galima būtų sumažinti 40 %
60–64 Skubūs veiksmai, kurių pareikalauta kaip įnašo iš mokslinių tyrimų finansavimo, smarkiai vėluoja
65–90  Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai daugiau ir tikslingiau finansuoja klimato 
politiką, tačiau kituose iš esmės niekas nesikeitė
68–75  Tai, kad iš ERPF ir SF klimatui skiriami didesni asignavimai, įrodo, jog klimatui įmanoma skirti daugiau 
dėmesio
76–79  Europos socialinio fondo galimas įnašas į klimato politiką dar ne visiškai išnaudotas
04 Turinys 
80–87  Nėra esminių pokyčių bendros žemės ūkio politikos išlaidose, nors esama gerosios praktikos kaimo plėtros 
srityje
88–90 Labai mažai padidintas dėmesys klimato politikai Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fonde
91–109  Išvados ir rekomendacijos
 Priedas. Kaimo plėtros politikos srityje naudojama Audito Rūmų koeficientų matrica
 Komisijos atsakymas
05
 Žodynėlis ir santrumpos
ES klimato koeficientai : svoriniai koeficientai, kurie taikomi projektams, priemonėms ar veiksmams skiriamoms 
ES lėšoms. Šie koeficientai grindžiami EBPO Rio rodiklių metodika. ES klimato svoriniai koeficientai yra 0 %, 40 % ir 
100 %, priklausomai nuo veiksmo indėlio į klimato kaitos mažinimą ar prisitaikymą prie jos.
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) : Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas yra skirtas 
ES 2014–2020 m. jūrų reikalų ir žuvininkystės politikoms. Jis padeda žvejams pereiti prie tvarios žuvininkystės, 
o pakrančių bendruomenėms – įvairinti savo ekonomiką. Jis taip pat finansuoja projektus, sukuriančius naujas darbo 
vietas ir pageriančius gyvenimo kokybę prie Europos pakrančių.
Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) : Europos regioninės plėtros fondas skirtas stiprinti ekonominę ir 
socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje išlyginant pagrindinius skirtumus tarp regionų. Tai pasiekiama teikiant 
finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms darbo vietas kuriančioms investicijoms, daugiausia 
įmonėms.
Europos socialinis fondas (ESF) : Europos socialinis fondas skirtas stiprinti Europos Sąjungos ekonominę ir 
socialinę sanglaudą gerinant užimtumo ir darbo galimybes, ypač įgyvendinant mokymo priemones, skatinant 
aukštesnį užimtumo lygį ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.
Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESIF) : Europos struktūriniai ir investicijų fondai – tai penkių atskirų 
fondų grupė, kurių tikslas – sumažinti regionų disbalansą visoje ES remiantis politikos programomis, suderintomis su 
septynerių metų daugiametės finansinės programos biudžeto laikotarpiu. Šie penki fondai yra – Europos regioninės 
plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai skirtas padėti ES 
kaimo vietovėms spręsti įvairias ekonomines, aplinkos ir socialines problemas.
Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) : Europos žemės ūkio garantijų fondas finansuoja tiesiogines 
išmokas ūkininkams, žemės ūkio rinkų valdymą ir daugybę kitų veiksmų, tokių kaip veterinarijos ir augalų sveikatos 
priemonės, maisto programos ir informavimo veikla.
Horizontas 2020 : ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa 2014–2020 metų laikotarpiui.
Klimato politika : klimato kaitos mažinimo veiksmai (šioje ataskaitoje vadinami „klimato politika“).
Klimato politikos integravimas : Užuot steigus specialią finansavimo priemonę, klimato politika integruojama 
į kitas ES politikas, priemones, programas ar fondus.
Klimato stebėjimas : pažangos siekiant 20 % tikslo stebėjimas matuojant fondų finansinį indėlį į šį tikslą.
Kompleksinė parama : sistema, kuri susieja didžiąją bendros žemės ūkio politikos mokėjimų dalį su tuo, ar 
ūkininkai laikosi pagrindinių aplinkosaugos, maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei žemės geros agrarinės ir 
aplinkosaugos būklės taisyklių.
06 Žodynėlis ir santrumpos 
Priemonė : Kaimo plėtros programose „priemonė“ reiškia operacijų ar projektų visumą, prisidedančią prie vieno ar 
kelių Sąjungos kaimo plėtros prioritetų.
Prioritetinės sritys : Europos Sąjunga nustatė šešis kaimo plėtros prioritetus. Jie suskirstyti į 18 „prioritetinių sričių“, 
siekiant geriau detalizuoti kiekvieno prioriteto tikslus ir palengvinti programavimą.
Programa LIFE : ES programa, remianti aplinkosauginius, gamtos išsaugojimo ir klimato politikos projektus visoje 
ES, šiuo metu ji apima 2014–2020 m. laikotarpį.
Programavimo dokumentai : programos, išskaidančios partnerystės susitarimuose tarp Europos Komisijos ir 
atskirų valstybių narių nustatytus bendro pobūdžio strateginius tikslus į investavimo prioritetus, konkrečius tikslus 
ir pagaliau konkrečius veiksmus. Kaimo plėtros politikoje jie vadinami kaimo plėtros programomis. Kituose Europos 
struktūriniuose ir investiciniuose fonduose jie vadinami veiksmų programomis.
Rio rodikliai : EBPO naudojami kodai, skirti įvertinti klimato kaitos mažinimą ir prisitaikymą prie jos.
Sanglaudos fondas (SF) : Sanglaudos fondo tikslas – stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę Sąjungos sanglaudą, 
atsižvelgiant į interesą skatinti tvarią plėtrą. SF daugiausia dėmesio skiria investicijoms į aplinką ir transportą, ypač 
į sritis, susijusias su tvariu vystymusi ir energetika, kuriose galima gauti naudos aplinkai.
Sąjungos prioritetai : nustatyti kaimo plėtros tikslai, prisidedantys prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo 
strategijos „Europa 2020“ Yra šeši Sąjungos prioritetai žemės ūkio, miškininkystės ir kaimo vietovių srityse, kurie 
visų pirma yra susiję su inovacijų ir konkurencingumo skatinimu, ekosistemų atkūrimu ir didinimu, perėjimo prie 
mažaanglės ir klimato kaitai atsparios ekonomikos rėmimu bei socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo skatinimu.
Tiesioginės žemės ūkio išmokos : tiesioginės išmokos skiriamos ūkininkams siekiant paremti jų pajamas bei 
atlyginti jiems už viešųjų vertybių kūrimą žalinimo procese, taip pat derinant su kompleksine parama.
Žalinimas : tiesioginių žemės ūkio išmokų sudėtinė dalis, kuria yra remiamos klimatui ir aplinkai naudingos žemės 
ūkio praktikos. Pavyzdžiui, tokios praktikos yra pasėlių įvairinimas, daugiamečių žolynų išlaikymas ir ekologinės 
infrastruktūros kūrimas.
07
 Santrauka
I
Klimato kaita – vienas didžiausių iššūkių Europos Sąjungai (ES) ir viso pasaulio vyriausybėms. Siekdama reaguoti 
į klimato kaitą ir patenkinti susijusius didelius investicijų poreikius, ES susitarė, kad ne mažiau kaip 20 jos biudžeto 
2014–2020 m. laikotarpiu – t. y. kas penktas euras – turi būti išleistas su klimatu susijusiems veiksmams. Šis tikslas 
atitinka ES nuostatą „lyderės vaidmuo kovojant su klimato kaita“.
II
Tikslas išleisti kas penktą eurą su klimatu susijusiems veiksmams turi būti pasiektas įtraukiant, kitaip sakant „inte -
gruojant“ klimato politiką į skirtingas ES finansavimo priemones. Tai reiškia, kad užuot sukūrus specialią finansavimo 
priemonę, tikslas turi būti pasiektas įtraukiant klimato klausimus į politikos sritis ir atitinkamus ES biudžeto fondus.
III
Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti bent 20 % ES biudžeto su klimatu susijusiems veiksmams galėjo būti 
pasiektas ir ar taikytas metodas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslingesnį klimato politikos 
finansavimą.
IV
Mes nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, apskritai imant, įgyvendinant šį tikslą pasiekta pažan -
gos. Tačiau yra rimta rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei, kovojant su klimato kaita, nebus padidintos pastan -
gos. Įgyvendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos finansavimas Europos regioninės 
plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau Socialiniame fonde ir žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse 
nebuvo apčiuopiamo perėjimo prie klimato politikos ir buvo išnaudotos ne visos su klimatu susijusių veiksmų finan -
savimo galimybės.
V
Komisijos skaičiai rodo, kad klimato politikai skirto finansavimo dalis 2014–2016 m. sudarė vidutiniškai 17,6 %. Komi -
sijos vertinimu, klimato politikai iš viso bus skirta 18,9 %, taigi 20 % tikslas nebus pasiektas.
08 Santrauka 
VI
Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per likusius šio programavimo laiko -
tarpio metus, t. y. 2017–2020 m., klimato finansavimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 %. Yra rimta rizika, kad to 
pasiekta nebus pagrindinėse nulemiančiose žemės ūkio, kaimo plėtros ir mokslinių tyrimų srityse. Skaičiuojant pagal 
tarptautiniu mastu nustatytas klimato finansavimo vertinimo metodikas, įvertintas indėlis iš žemės ūkio ir kaimo 
plėtros bus sumažintas maždaug 33 milijardais eurų. Kalbant apie mokslinius tyrimus, programa „Horizontas 2020“ 
smarkiai atsilieka nuo įsipareigojimo skirti 35 % finansavimo klimato politikai – jos indėlis šiuo metu tesiekia 24 %.
Komisija neturi detalaus veiksmų plano, kuriame būtų numatyta, kaip įveikti ši atsilikimą.
VII
Komisijos taikomas klimato politikos finansavimo lygių vertinimo metodas iš esmės paremtas planinių išlaidų identi -
fikavimu. Tačiau planai nebūtinai pavirsta faktinėmis išlaidomis ir šis metodas anaiptol neduoda išsamios informaci -
jos apie pasiektus rezultatus. Be to, atsekimo metodas neatspindi visų ES klimato politikai taikant finansines priemo -
nes skiriamo finansavimo padarinių, be to jis neleidžia atskirti finansavimo, skiriamo klimato kaitos mažinimui, nuo 
finansavimo, skiriamo prisitaikymui prie jos.
VIII
Mūsų pagrindinės rekomendacijos yra parengti patikimą daugiamečio konsolidavimo planą ir išsamios atskaitomy -
bės pagrindą bei įdiegti su klimato kaita susijusių poreikių vertinimo sistemą. Mes taip pat rekomendavome, kad 
perdėti duomenys būtų ištaisyti, kad būtų sudaryti veiksmų planai atsiliekančioms sritims ir kad būtų stebimos fak -
tinės išlaidos ir faktiniai rezultatai. Galiausiai mes rekomendavome išnagrinėti visas potencialias galimybes, siekiant 
užtikrinti tolesnį faktinį perėjimą prie klimato politikos.
09
 Įvadas
01 
Klimato kaita – vienas didžiausių iššūkių Europos Sąjungai (ES) ir viso pasau -
lio vyriausybėms. Žemės klimatas keičiasi dėl didelės kai kurių dujų, vadinamų 
šiltnamio dujomis, koncentracijos atmosferoje. Šios dujos veikia kaip antklodė, 
sulaikanti šilumą ir taip šildanti žemės paviršių, o šis reiškinys yra pavadintas 
„šiltnamio efektu“1. 2012 m. apie 9 % visame pasaulyje išmetamų šiltnamio dujų 
susidarė Europos Sąjungoje.
Du klimato kaitos aspektai: klimato kaitos mažinimas 
ir prisitaikymas prie jos
02 
Yra dvi viena kitą papildančios politinės priemonės reaguoti į klimato kaitą: 
jos mažinimas ir prisitaikymas prie jos. Pirmąja priemone, mažinimu , siekiama 
sumažinti klimato kaitą sukeliančias priežastis mažinant ar ribojant šiltnamio 
dujų išmetimą, visų pirma mažinant energijos suvartojimą, didinant energijos 
efektyvumą, didinant atsinaujinančiosios energijos dalį. Ši priemonė taip pat 
apima pastangas apsaugoti ir didinti šiltnamio dujų sekvestraciją2, taip pat gerinti 
miškininkystės ir žemės ūkio praktikas, leidžiančias išsaugoti ir sekvestruoti anglį 
dirvožemiuose ir miškuose.
03 
Mažinimo veiksmų svarba parodyta toliau 1 paveiksle . Jame parodyti numato -
mi temperatūrų pokyčiai 21 amžiuje, palyginti su vidutinėmis temperatūromis 
20 amžiaus pabaigoje, taikant įprastinio anglies išmetimo scenarijų3.
04 
Antrąja reagavimo į klimato kaitą priemone, prisitaikymu , siekiama iš anksto 
numatyti tikėtinus neigiamus ir, jei yra, teigiamus klimato kaitos padarinius ir 
imtis atitinkamų veiksmų siekiant jų išvengti ar sumažinti galimą žalą. Nepaisant 
mažinimo veiksmų įgyvendinimo, Žemės temperatūra toliau kils iki 2040 m., kad 
ir į kokį šiltnamio dujų išmetimo scenarijų bus atsižvelgta4. Tai reiškia, kad prisitai -
kymo priemonės bus reikalingos net ir esant geriausiam scenarijui.1 Žr. IPCC, [ Core Writing Team , 
R.K. Pachauri and L.A. Meyer 
(eds.)], „Climate Change 2014: 
Synthesis Report. Contribution 
of Working Groups I, II and III 
to the Fifth Assessment Report 
of the Intergovernmental 
Panel on Climate Change“ 
(„Klimato kaita 2014 m. 
Apibendrinamoji ataskaita. 
Tarpvyriausybinės klimato 
kaitos komisijos I, II ir III darbo 
grupių įnašas į penktąją 
vertinimo ataskaitą“), Ženeva, 
Šveicarija, 2014 m., p. 151.
2 Sekvestracija yra procesas, 
kurio metu šiltnamio dujos 
sukaupiamos ir saugomos ilgą 
laiką.
3 Taikant „įprastinio anglies 
išmetimo“ scenarijų, daroma 
prielaida, kad tolesnės 
vystymosi tendencijos bus 
tokios pat kaip praeityje ir 
politikos nebus keičiamos. Žr. 
http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Septintoji aplinkosaugos 
veiksmų programa (2013 m. 
lapkričio 20 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1386/2013/ES) 
ir IPCC 2013.
10 Įvadas 1 pav.Numatomi paviršiaus temperatūros pokyčiai ES 2071–2100 m.
Šis skaičius rodo numatomus vidutinės metinės temperatūros pokyčius 2071–2100 m. palyginti su 1971–2000 m. (esant įprastiniam anglies 
išmetimui). Numatomi pokyčiai paremti Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytu daugelio modelių visumos vidurkiu taikant didelių 
emisijų scenarijų.
Šaltinis:  Europos aplinkos agentūra.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Įvadas 
05 
Prisitaikymo priemonės priklauso nuo klimato kaitos poveikių. Šie poveikiai 
smarkiai skiriasi priklausomai nuo geografinės padėties. Juos sudaro, pavyzdžiui, 
potvyniai, kylantis jūros lygis, sausros ir dykumėjimas bei bioįvairovės nykimas 
(žr.  2 pav. ).2 pav.
Šaltinis:  Europos aplinkos agentūra, 2012 m.Pagrindiniai pasireiškę ir prognozuojami klimato kaitos poveikiai pagrindiniuose 
Europos regionuose
Šiaurės Europa
Temperatūros didėjimas smarkiai pralenkiantis pasaulinį vidurkį
Sniego, ežerų ir upių ledo dangos mažėjimasUpių srautų didėjimas
Rūšių plitimas į šiaurę
Pasėlių derlingumo didėjimasEnergijos poreikio šildymui mažėjimasHidroelektrinių potencialo didėjimasŽiemos audrų žalos rizikos didėjimasVasaros turizmo didėjimas
Kalnų vietovės
Temperatūros didėjimas pralenkiantis Europos vidurkįLedynų ploto ir tūrio mažėjimas
Kalnų amžinojo įšalo plotų mažėjimas
Augalų ir gyvūnų rūšių plitimas aukštyn
Didelė rūšių išnykimo kalnuotuose regionuose rizika
Dirvožemio erozijos rizikos didėjimas
Slidinėjimo turizmo sumažėjimas
Centrinė ir Rytų Europa
Aukščiausių temperatūrų padidėjimasVasaros kritulių mažėjimasVandens temperatūros didėjimasMiškų gaisrų rizikos didėjimasEkonominės miškų vertės mažėjimasPakrančių zonos ir regioninės jūros
Jūros lygio kilimasJūrų paviršiaus temperatūrų didėjimasVandenyno rūgštingumo didėjimasŽuvų ir planktono rūšių plitimas į šiauręFitoplanktono grupių pokyčiai
Rizikos žuvų ištekliams didėjimasŠiaurės vakarų Europa
Žiemos kritulių didėjimas
Upių srautų didėjimasRūšių plitimas į šiauręEnergijos poreikio šildymui mažėjimasUpių ir jūrų potvynių didėjimasArktika
Temperatūros didėjimas smarkiai pralenkiantis pasaulinį vidurkįArkties jūros ledo dangos mažėjimasGrenlandijos ledo dangos mažėjimas
Amžinojo įšalo ploto mažėjimas
Bioįvairovės nykimo rizikos didėjimasIntensyvesnė laivyba bei naftos ir dujų išteklių eksploatavimas
Viduržemio regionas
Temperatūros didėjimas pralenkiantis EuroposvidurkįMetinių kritulių mažėjimasMetinių upių srautų mažėjimasBioįvairovės nykimo rizikos didėjimasDykumėjimo rizikos didėjimasVandens poreikio žemės ūkiui didėjimasPasėlių derlingumo mažėjimas Miškų gaisrų rizikos didėjimasMirtingumo nuo karščio bangų didėjimas
Tropinių ligų vektorių buveinių plitimasHidroelektrinių potencialo mažėjimasVasaros turizmo mažėjimas ir galimas jodidėjimas kitais metų laikais
12 Įvadas 
06 
2015 m. pabaigoje Paryžiuje pasirašytas Tarptautinis klimato kaitos susitarimas 
yra pirmasis saistantis pasaulinis susitarimas kovoti su klimato kaita5. Jame nusta -
tytas skaidrumo pagrindas, skirtas atsekti šalių pažangą, siekiant jų pačių šiltna -
mio dujų mažinimo tikslų6.
07 
Dar prieš patvirtinant Paryžiaus susitarimą ES jau buvo įsipareigojusi iki 2020 m. 
sumažinti išmetamų ŠESD kiekį bent 20 %, palyginti su 1990 m. lygiais, o iki 
2030 m. – 40 %. Ji taip pat nustatė ilgalaikį tikslą 2050 metams (žr.  1 langelį ). 
Remiantis naujausiais vertinimais7, 2014 m. visas išmetamų šiltnamio dujų kiekis 
buvo maždaug 24 % mažesnis už 1990 metų lygius, nors iš dalies tai nulėmė eko -
nominės krizės poveikis.
ES įsipareigojimas skirti 20 % savo biudžeto klimato 
politikai
08 
Siekdama patenkinti didelius su klimato kaita susijusius investicijų poreikius, ES 
susitarė, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ne mažiau kaip 20 % jos biudžeto – t. y. kas 
penktas euras – turi būti išleistas su klimatu susijusiems veiksmams8. Šis tikslas 
buvo nustatytas vadovaujantis ES nuostata „lyderės vaidmuo kovojant su klima -
to kaita“, kurią Komisija laiko būtina tam, kad būtų sėkmingai įvykdytas 2015 m. 
Tarptautinis klimato kaitos susitarimas9. Mūsų vertinimais šis tikslas atitinka 
maždaug 212  milijardų  eurų pažadą10. Komisijos manymu, šis įsipareigojimas 
patrigubintų įvertintą orientacinę 6–7 % su klimato kaita susijusią išlaidų dalį ES 
2007–2013 m. biudžete11.
09 
Komisija nusprendė įtraukti, kitaip sakant „integruoti“ klimato politiką į visas 
politikos sritis, taip pat ir į skirtingas ES finansavimo priemones. Tuo tikslu ES 
2014–2020 m. daugiametei finansinei programai12 buvo nustatytas tikslas išleisti 
kas penktą eurą su klimatu susijusiems veiksmams. Tai reiškia, kad užuot sukūrus 
specialią finansavimo priemonę, tikslai, susiję su klimato kaitos mažinimu ar pri -
sitaikymu prie jos, turi būti pasiekti įtraukiant rūpimus klausimus į politikos sritis 
ir atitinkamus ES biudžeto fondus. To galima būtų pasiekti skiriant daugiau lėšų 
dabartinėms su klimatu susijusioms programoms, pritaikant esamas programas 
ar sukuriant naujas programas ir nuostatas, tokias kaip atrankos kriterijai, geriau 
atitinkantys su klimato kaita susijusias temas.5 Paryžiaus susitarimas įsigalios 
trisdešimtą dieną nuo dienos, 
kai bent 55 Konvencijos šalys, 
kuriose bendras išmetamas 
šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų (ŠESD) kiekis sudaro bent 
apie 55 % viso pasaulyje 
išmetamo kiekio, bus 
deponavusios depozitarui 
savo ratifikavimo, priėmimo, 
patvirtinimo arba prisijungimo 
dokumentus. Šios sąlygos 
buvo įvykdytos 2016 m. spalio 
5 d., kai savo pranešimą apie 
ratifikavimą deponavo ES. 
Susitarimas įsigalios 2016 m. 
lapkričio 4 d. 2016 m. spalio 
17 d. susitarimą buvo 
ratifikavusi 81 šalis signatarė iš 
197 ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Paryžiaus susitarimo 
13 straipsnis Šalių 
konferencijos 21 sesijos, 
vykusios Paryžiuje 2015 m. 
lapkričio 30 d. – gruodžio 13 d., 
2016 m. sausio 29 d. 
ataskaitoje su nuoroda FCCC/
CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/european-union-  
greenhouse-gas-
inventory-2016
8 COM(2011) 500 final , 2011 m. 
birželio 29 d., „Strategijos 
„Europa 2020“ biudžetas“, II 
dalis, p. 13.
9 COM(2013) 167 final , 2013 m. 
kovo 26 d. „2015 m. 
tarptautinis klimato kaitos 
susitarimas. Kokia bus 
tarptautinė klimato politika po 
2020 m.?“.
10 Vertinant kaip 20 % nuo 
1 062,6 milijardo eurų, 
atitinkančių visus 2014–
2020 m. daugiametės 
finansinės programos 
įsipareigojimus dabartinėmis 
kainomis.
11 Žr. Klimato politikos 
generalinio direktorato 
2014 m. metinę veiklos 
ataskaitą, p. 16.
12 Šis tikslas neapima ES 
biudžetui nepriklausančių 
sričių, pavyzdžiui, Europos 
investicijų banko skolinimo 
operacijų. Europos investicijų 
bankas nusistatė savo paties 
tikslą klimato politikai skirti 
bent 25 % visų savo paskolų ir 
35 % savo investicijų 
į besivystančias šalis.
13 Įvadas 
Vaidmenys ir įgaliojimai klimato politikos integravimo 
procese
10 
Kiekvienas Komisijos generalinis direktoratas yra atsakingas už klimato politikos 
įtraukimą į savo atskiras išlaidų programas ir už jos įgyvendinimą, prireikus, ben -
dradarbiaujant su valstybėmis narėmis.
11 
Klimato politikos generalinis direktoratas teikia žinias ir rekomendacijas dėl kli -
mato politikos kitiems Komisijos generaliniams direktoratams.ES išmetamų šiltnamio dujų mažinimo tikslai
 οIki 2020 m.13:
- išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 20 % (lyginant su 1990 metų lygiais);
- pasiekti, kad atsinaujinančioji energija sudarytų 20 % suvartojamos energijos;
- 20 % padidinti energijos efektyvumą.
 οIki 2030 m.14:
- išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 % (lyginant su 1990 metų 
lygiais);
- pasiekti, kad atsinaujinančioji energija sudarytų bent 27 % suvartojamos energijos;
- orientacinis tikslinis rodiklis padidinti energijos efektyvumą bent 27 % atsižvelgiant į būsimo energi -
jos suvartojimo prognozes15.
 οIki 2050 m .16 ES ketina sumažinti šiltnamio dujų išmetimą, lyginant su 1990 metais, 80 %–95 % visuose 
pagrindiniuose sektoriuose.
13 COM(2008) 30  final , 2008 m. sausio 23 d., „Du kartus po 20 iki 2020-ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (2020 m. klimato 
kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys).
14 COM(2014) 15 final , 2014 m. sausio 22 d. – „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos pagrindas“ (2030 m. klimato kaitos ir energetikos 
dokumentų rinkinys).
15 2020 m. bus peržiūrėtas 2030 m. energijos efektyvumo tikslas, turint omenyje 30 % tikslą.
16 COM(2011) 112 final,  2011 m. kovo 8 d., „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“. 
Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas patvirtino šią Komisijos 2013 m. vasario mėn. ir atitinkamai 2013 m. kovo mėn. pasiūlytą 
strategiją.1 langelis
14 Įvadas 
12 
Biudžeto generalinis direktoratas koordinuoja parengiamąjį išteklių skyrimo 
klimato klausimams biudžetuose darbą bei renka ir pristato susijusią informaciją. 
Komisijos generalinis sekretoriatas atlieka koordinavimo vaidmenį, užtikrindamas 
bendrą ES veiksmų nuoseklumą, o tai apima ir politikų integravimą.
13 
Konkretūs Komisijos ir valstybių narių įgaliojimai skiriasi priklausomai nuo to, ar 
politikos sričiai taikomas pasidalijamasis valdymas17, ar ją tiesiogiai valdo Komisija.  
Pastaruoju atveju Komisija pati valdo programas, pavyzdžiui, didžiąją dalį progra -
mos „Horizontas 2020“18 ir programos LIFE19.
14 
Taikant pasidalijamąjį valdymą, Komisija įvertina ir apsvarsto valstybių narių 
parengtų ir pateiktų programavimo dokumentų tikslus, veiksmus ir pasirinktus 
rodiklius ir tuos dokumentus patvirtina. Valstybės narės atsako už į programas 
įtrauktų priemonių parengimą, įgyvendinimą ir stebėjimą. Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų (ESIF) programose nurodoma numatoma paramos, skirtos kovos 
su klimato kaita tikslui pasiekti, orientacinė suma, tuo tarpu tiesioginių žemės 
ūkio išmokų atveju Komisija šią sumą apskaičiuoja centralizuotai.
Klimato integravimo kontekstas trumpai
 οKlimato politika reiškia priemones, skirtas mažinti šiltnamio dujų išmetimą (mažinimas) ir taip 
pat prisitaikyti prie visuotinio atšilimo padarinių (prisitaikymas). Abiejų rūšių priemonės yra 
būtinos ir viena kitą papildo.
 οES yra pagrindinė klimato kaitos politikos veikėja ir jos veiksmai prisidėjo rengiant Paryžiuje 
sudarytą ambicingą tarptautinį susitarimą.
 οKlimato politikos integravimas į jau esamas politikas ir jos vykdomas su klimatu susijusių išlai -
dų atsekimas yra procesas, apimantis Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą.
 οVienas iš būdų, kuriuo ES siekia padidinti su klimatu susijusių ES išlaidų svarbą, buvo nusista -
tyti tikslą kas penktą 2014–2020 m. ES biudžeto eurą išleisti klimato politikai.
 οŠia strategija siekiama atsižvelgti į skirtingas ES politikas ir programas bei į geografinius 
ypatumus.17 Sritys, kurioms taikomas 
pasidalijamasis valdymas, visų 
pirma apima Europos 
struktūrinius ir investicijų 
fondus ir bendros žemės ūkio 
politikos tiesiogines išmokas.
18 Mokslinių tyrimų programą 
„Horizontas 2020 “ valdo 
Mokslinių tyrimų generalinis 
direktoratas. Apie 25 % 
programos „Horizontas 2020“ 
biudžeto tiesiogiai valdo 
Komisija, o 75 % – 
įgyvendinančiosios 
institucijos.
19 Išlaidų programą LIFE  
tiesiogiai valdo Aplinkos 
generalinis direktoratas 
(Aplinkos paprogramę) ir 
Klimato politikos generalinis 
direktoratas (Klimato politikos 
paprogramę), nepaisant to, 
kad su projektų valdymu 
susijusios įgyvendinimo 
užduotys yra deleguotos 
agentūrai.
15
 Audito apimtis ir metodas
15 
Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti bent 20 % ES biudžeto su klimatu susiju -
siems veiksmams gali būti pasiektas ir ar taikomas metodas gali sukurti pridėtinę 
vertę.
16 
Kalbant konkrečiau, mes siekėme atsakyti ir į šiuos klausimus:
- Ar yra stebima, kaip sekasi įgyvendinti bendrą tikslą?
- Ar nustatytas tikslas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslin -
gesnį klimato politikos finansavimą?
17 
Mes nustatėme audito kriterijus, susijusius su ES išlaidų klimato kaitos mažinimui 
ir prisitaikymui prie jos skyrimu, įgyvendinimu, stebėjimu ir vertinimu. Kriterijai 
buvo parengti remiantis ES politikos dokumentais, teisės aktais, Komisijos gairė -
mis, Tarybos spendimais, tyrimais ir kitais leidiniais. Mes taip pat konsultavomės 
su specialistais iš Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir Euro -
pos investicijų banko (EIB) dėl integravimo ir atsekimo metodų bei apžvelgėme 
esamą literatūrą.
18 
3 paveiksle  pateikta šio audito metu audituotų biudžeto sričių ir subjektų apž -
valga. Audituotos sritys, susijusios su programa „Horizontas 2020“, sanglaudos 
politika, bendra žemės ūkio politika, žuvininkystės politika ir programa LIFE, 
sudaro apie 78 % 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje planuotų 
asignavimų ir apie 85 % šiam laikotarpiui planuoto klimato finansavimo.
16 Audito apimtis ir metodas 
19 
Mūsų audito darbas buvo sutelktas į bendrą Komisijos lygmeniu nustatytą siste -
mą ir į dvi pasidalijamojo valdymo sritis: sanglaudos politiką ir bendrą žemės ūkio 
politiką. Šios sritys pagal 2014–2020 m. daugiametę finansine programą iš viso 
sudaro du trečdalius ES biudžeto ir tris ketvirtadalius bendro klimato finansavimo 
tikslo. Nuo 2015 m. spalio mėn. iki 2016 m. vasario mėn. mes atlikome audito vizi -
tus Lenkijoje dėl sanglaudos ir bendros žemės ūkio politikų, Vokietijoje ir Rumu -
nijoje – dėl sanglaudos politikos ir Prancūzijoje ir Ispanijoje – dėl bendros žemės 
ūkio politikos. Mūsų imtyje buvo atsižvelgta į išlaidų dydį, išmetamų šiltnamio 
dujų kiekį ir prisitaikymo uždavinius. Kiekvienoje valstybėje narėje mes patikrino -
me bendrą programavimo pagrindą, taip pat nacionaliniu ir regioniniu lygmeni -
mis nustatytas programas20. Be to, mes atlikome panašų audito darbą Komisijos 
lygmeniu programos „Horizontas 2020“, žuvininkystės politikos ir programos LIFE 
srityse. 3 pav.Audituotų biudžeto sričių ir subjektų apžvalga
Valstybės narės
Prancūzija, 
Lenkija ir IspanijaValstybės narės
Vokietija, Lenkija ir 
RumunijaValstybės narėsDG CLIMA DG EMPLDG ENV DG MARE DG AGRI DG REGIOMokslinių
tyrimų GDKoordinavimo funkcijos: 
Generalinis sekretoriatas, Biudžeto ir 
Klimato generaliniai direktoratai
Programa LIFEŽuvininkystės 
politikaBendra žemės ūkio 
politikaSanglaudos politikaPrograma
„Horizontas 2020“
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
20 Sanglaudos politikos srityje 
Saksonijos ir Šiaurės 
Reino-Vestfalijos (Vokietija) ir 
Silezijos (Lenkija) regioninės 
programos buvo pasirinktos 
nagrinėti išsamiau. Kaimo 
plėtros politikos srityje buvo 
išnagrinėtos Ronos-Alpių 
regiono Prancūzijoje ir 
Andalūzijos regiono Ispanijoje 
programos.
17 Audito apimtis ir metodas 
20 
Mes surinkome audito įrodymus ir išnagrinėjome juos pagal audito kriterijus, 
naudodami klausimynus, interviu su valstybių narių ir Komisijos pareigūnais bei 
dokumentų ir duomenų analizes.
21 
Šioje ataskaitoje taip pat nagrinėjamas pasiūlymas, kurį Europos Parlamentas 
iškėlė 2015 m. ir 2016 m., kad mes audituotume, kaip sekasi siekti sutarto 20 % 
klimato integravimo tikslo.
22 
Kadangi 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos yra dar tik pradiniame etape, šioje 
atskaitoje daugiausia dėmesio buvo skirta planuotoms išlaidoms, o ne faktinėms 
išlaidoms projektų lygmeniu. Mes nenagrinėjome su klimatu nesusijusių išlaidų, 
taip pat nenagrinėjome galimų neigiamų ES teikiamos paramos pasekmių21. Mes 
taip pat neįtraukėme į audito apimtį ES biudžetui nepriklausančių su klimatu 
susijusių išlaidų. Taigi šioje ataskaitoje nėra įvertinti bendri ES politikų padariniai 
klimatui, ES veiksmingumas, siekiant jos 2020 m. ir 2030 m. klimato ir energetikos 
tikslų, ar optimalus ES klimato finansavimo lygis.
23 
Mes taip pat nustatėme, kur buvo įmanoma, geros praktikos ar praktinių atvejų 
tyrimų pavyzdžių.21 Pavyzdžiui, finansavimas, 
skirtas keliams ar aviacijai, 
padidinantis išmetamų 
šiltnamio dujų kiekį.
18
 Pastabos
Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 
20 % tikslas nebus pasiektas
24 
Šiame skirsnyje įvertinta Komisijos priimta bendra klimato politikos tikslo integra -
vimo į ES biudžetą strategija bei iki šiol pasiekta pažanga. Mes nagrinėjome:
– ar buvo planas, kaip pasiekti bendrą tikslą;
– ar buvo sukurtas tarptautiniu mastu pripažintomis metodikomis pagrįstas 
atsekimo metodas (žr., pavyzdžiui, 34–36 dalis);
– ar buvo teikiamos patikima ir aktualia informacija paremtos pažangos 
ataskaitos.
Bendras įsipareigojimas – tikimasi, kad kai kurios 
finansavimo priemonės prisidės daugiau nei 20 %
25 
Mes nagrinėjome, ar Komisija parengė planą, kokios biudžeto sritys kokiu mas -
tu turėtų prisidėti prie bendro tikslo. Tokie atskiri tikslai konkrečioms biudžeto 
sritims turėjo būti nustatyti, remiantis patikimu tos srities galimybių ir investa -
vimo poreikių vertinimu, siekiant užtikrinti, kad investicijos remiamos ten, kur 
labiausiai reikia. Tuo pat metu turėtų būti atsižvelgta ir į faktines politikos sričių 
galimybes prisidėti prie klimato politikos priemonių įgyvendinimo, pavyzdžiui, 
į jų pagrindinius tikslus ir struktūrą. Klimato politikos išlaidų skaičiavimas turėtų 
būti pagrįstas skaidria sistema.
26 
„Bent 20 %“ ES išlaidų tikslas buvo politinis pasirinkimas (žr. 8 dalį). Komisija pa -
grindė klimato integravimą, įskaitant šio tikslo dydį, cituodama savo pasiryžimą 
reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti susijusius didelius investicijų poreikius, ypač 
investicijų, susijusių su klimato ir energetikos tikslų iki 2020 m. įgyvendinimu. 
Tačiau mums nepavyko rasti aiškaus įrodymo, kiekybiškai pagrindžiančio šiuos 
investicijų poreikius.
19 Pastabos 
27 
Komisija įvertino, kad 2007–2013 m. klimato politikai buvo skirta 6–7 % ES biudže -
to (žr. 8 dalį). Kadangi 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo jokios procedūros, kuri 
būtų leidusi stebėti klimato politikos išlaidas, mes negalėjome nustatyti, ar 20 % 
tikslas paskatins dėti daugiau pastangų 2014–2020 m. laikotarpiu ir, jei taip, tai 
kokiu mastu.
28 
20 % tikslas taikomas visam ES biudžetui per visą 2014–2020 m. laikotarpį; taigi 
tai nėra metinis tikslas. 1 lentelėje  parodytos pagrindinės biudžeto sritys, priside -
dančios prie 20 % tikslo pasiekimo. 1 lentelėAudituotos biudžeto sritys 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje ir 
susijusios Komisijos klimato finansavimo prognozės
Audituota biudžeto sritisPlanuojamos išlaidos
2014–2020  
(milijardais eurų)Planuojamas 
klimato finansavimo 
tikslas 2014–2020  
(%)Planuotas klima -
to finansavimas 
2014–2020  m. 
(milijardais eurų)
1 a išlaidų kategorija. Moksliniai tyrimai („Horizontas 2020“) 74,9 ≥ 35,0 16,6
1 b išlaidų kategorija. Sanglaudos fondas 63,3 28,4 18,0
1 b išlaidų kategorija. Europos socialinis fondas 91,4 1,2 1,1
1 b išlaidų kategorija. Europos regioninės plėtros fondas 200,3 18,5 37, 0
2 išlaidų kategorija. Europos žemės ūkio garantijų fondas (tiesiogi -
nės žemės ūkio išmokos)288,0 16,3 47, 0
2 išlaidų kategorija. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai 99,5 5 7, 5 5 7, 2
2 išlaidų kategorija. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas 6,4 15,6 1,0
2 išlaidų kategorija. LIFE 3,5 49,3 1,6
ES BIUDŽETAS 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Audituotų ES biudžeto sričių dalis 7 7,9  % 84,5  %
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų įverčiai, paremti Komisijos programų suvestinėmis, programavimo dokumentais, Komisijos duomenimis, regla -
mentais ir 2014–2020 m. daugiamete finansine programa.
20 Pastabos 
29 
Mes konstatavome, kad teisėkūros institucijos, t. y. Europos Parlamentas ir Taryba, 
nustatė tikslus keliose pagrindinėse biudžeto srityse, įtraukdama juos į teisės 
aktus, reglamentuojančius atitinkamas finansines priemones (žr.  4 paveikslą ). Šie 
tikslai pristatomi teisės aktų preambulėje, arba, kaip teisiškai saistantys tikslai jie 
pagrindžia planinius tikslus, parodytus 1 lentelėje , – pastaruoju atveju jie sudaro 
privalomą minimalią ribą. 4 pav.Su klimatu susiję teisės aktuose nustatyti klimato integravimo tikslai
1  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų 
programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).
2  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės 
ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).
3  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigi -
mo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).
4  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir in -
vesticijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 289).
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis atitinkamais teisės aktais.
Programa 
„Horizontas 2020“
Europos regioninės 
plėtros fondas Nuo 12 % iki bent 20 % paramos perėjimui prie mažaanglės
ekonomikos visuose sektoriuose
Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 dėl ERPF 4 straipsnis⁴LIFEEuropos žemės ūkio fondas 
kaimo plėtrai Bent 30 % klimato ir aplinkos politikai
Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl EŽŪFKP paramos kaimo plėtrai 59,6 straipsnis²Bent 35 % klimato politikai
Reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. bendroji mokslinių tyrimų ir 
inovacijų programa¹
25 % klimato politikai
Reglamento (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos įsteigimo³
21 Pastabos 
30 
Mes nustatėme, jog buvo numatyta, kad ištekliai, generuojami vykdant į teisės 
aktus įtrauktus tikslus, reikšmingai prisidės įgyvendinant klimato politikos tikslą. 
Mes įvertinome, kad šis numatytasis indėlis sudarys 38 % visos sumos, reikalin -
gos, kad būtų pasiektas bendras tikslas 2014–2020 m. laikotarpiu skirti bent 20 % 
ES biudžeto klimato politikai.
31 
Kadangi kitose svarbiose ES biudžeto srityse konkretūs tikslai nenustatyti, Komi -
sijai dar sunkiau pasiekti 20 % tikslą. Pavyzdžiui, biudžeto srityje „Konkurencingu -
mas augimui ir darbo vietų kūrimui“ yra trys finansiškai reikšmingos programos22, 
kurioms, skirtingai nei šiai biudžeto sričiai priklausančiai programai „Horizontas 
2020“, klimato finansavimo tikslai nebuvo nustatyti.
32 
Tačiau nebuvo parengta jokio bendro plano, kuriame būtų numatyta, kurios 
finansavimo priemonės ir kokiu mastu galėtų prie to prisidėti (žr. 26 dalį ir 1 len -
telę ). Taigi panašu, jog taikomas ne pats optimaliausias būdas nustatyti, koks turi 
būti skirtingo pobūdžio išlaidų programų indėlis į klimato politiką.
33 
Nuo 2014 m. daugiausia prie klimato politikos prisidėjo bendros žemės ūkio poli -
tikos ir sanglaudos politikos sritys (žr.  5 paveikslą ). Pagrindinį vaidmenį siekiant 
šio tikslo atlieka žemės ūkio ir kaimo plėtros fondai EŽŪGF ir EŽŪFKP . Komisija 
prognozuoja, kad jie prisidės prie klimato finansavimo atitinkamai 47 milijar -
do eurų ir 57,2 milijardo eurų. Mes įvertinome, kad 2014–2020 m. daugiametėje 
finansinėje programoje 51,9 % planuoto klimato finansavimo suteiks žemės ūkio 
fondai, o tai yra daugiau už jų dalį ES biudžete, kuri sudaro 37,7 %.22 Europos Žemės stebėjimo 
programos (COPERNICUS), 
Europos infrastruktūros tinklų 
priemonė ir Įmonių 
konkurencingumo ir mažųjų 
bei vidutinių įmonių 
programa. Komisija tikisi, kad 
šios trys programos prisidės 
prie šios biudžeto srities 
klimato finansavimo 43 %.
22 Pastabos 
Komisijos atsekimo metodas, paremtas pritaikytais 
tarptautiniais standartais, vis dar turi trūkumų
34 
Kai kurios priemonės daugiau nei kitos prisideda prie klimato kaitos mažinimo ir 
prisitaikymo prie jos. Todėl turėjo būti sukurta sistema, leidžianti nustatyti, kurie 
veiksmai gali būti įskaičiuojami į 20 % tikslą. Komisija rėmėsi tarptautiniu mastu 
pripažinta EBPO metodika „Rio rodikliai“, kuriuose pagal 2 lentelėje  pateiktas 
taisykles išlaidoms suteikiamos kategorijos. ES atsekimo metodika yra sistema, 
leidžianti išmatuoti įvairių finansavimo priemonių ir politikos sričių indėlį į klima -
to politiką nustatant tris išlaidų kategorijas. Norint šiuos „Rio rodiklius“ paversti fi -
nansiniais duomenimis, ES išlaidoms buvo pritaikyti ES 0 %, 40 % ir 100 % klimato 
koeficientai, pagal įvairioms išlaidų sritims taikomas taisykles. 5 pav.Klimato finansavimas 2014–2016 m. pagal ES biudžeto sritis
Šaltinis:  Komisijos 2014, 2015 ir 2016 m. biudžeto projektų programų suvestinės.Kitos sritys: 9 % Kiti su gamtiniais ištekliais  
susiję fondai (EJRŽF + LIFE): 1 %
Horizontas 2020: 8 %
Sanglaudos politika
(ERPF + SF): 27 %Bendra žemės ūkio politika(EŽŪGF + EŽŪFKP): 55 %
23 Pastabos 
35 
Audituotų Komisijos generalinių direktoratų ir valstybių narių nuomone, šių trijų 
klimato koeficientų taikymas yra pragmatiškas metodas klimato išlaidoms atsekti. 
Tačiau mes nustatėme du pagrindinius atsekimo sistemos trūkumus:
– Taikant ES klimato koeficientus, kai kuriose srityse nebuvo sistemingai laiko -
masi konservatyvumo principo (žr. 51–59 dalis), kurį sukūrė Pasaulio bankas, 
siekdamas išvengti perdėtų klimato finansavimo vertinimų (žr.  2 langelį ). Dėl 
šio trūkumo atsirado perdėtų klimato politikai skiriamų sumų vertinimų.
– Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentas nustato metodą, nu -
krypstantį nuo EBPO kategorijų; 100 % koeficientas taikomas paramai, kurios 
indėlis į klimato kaitą reikšmingas, tuo tarpu 40 % koeficientas yra nedidelio 
indėlio rodiklis. Dėl to, kad didžiausias svorinis koeficientas taikomas indė -
liams, kurie yra tik „reikšmingi“, o ne vien tik tiems, kuriems kova su klimato 
kaita yra pagrindinis tikslas, padaugėja atvejų, kai galima taikyti maksimalų 
koeficientą. Dėl to atsiranda rizika, kad su klimatu susijusios įvertintos sumos 
bus perdėtos.2 lentelėEBPO kategorijos ir ES klimato koeficientai
EBPO ES
Taikoma kategorija Veiklos kategorijos ES klimato koeficientaiPavyzdys:
Kriterijai, taikomi Europos struktūriniuose ir 
investicijų fonduose
2Išlaidos srityse, kuriose klimatas yra 
pagrindinis  (prioritetinis) tikslas.100 %Paramos indėlis į klimato kaitos 
tikslus – reikšmingas .
1Išlaidos srityse, kuriose klimatas yra 
reikšmingas, tačiau ne pagrindinis,  
tikslas.40 % Parama sudaro nedidelį  indėlį į klimato kaitą.
0 Išlaidos neskirtos klimato tikslams. 0 %Prie tų tikslų neprisidedama arba indėlis 
nereikšmingas.
Šaltinis:  EBPO Paramos vystymuisi komiteto klimato rodiklių vadovas ( Handbook on the OECD-DAC Climate Markers ), http://www.oecd.org/dac/
stats/48785310.pdf ; 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo Europos struktūriniams ir inves -
ticijų fondams nustatomos bendros nuostatos, 8 straipsnis (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).
24 Pastabos 
36 
Mes nustatėme ataskaitų teikimo tvarkos trūkumų. Skirtingai nei kitos tarptau -
tinės sistemos (žr.  2 langelį ), ES atsekimo sistema neteikia informacijos apie tai, 
kiek lėšų buvo panaudota klimato kaitos mažinimui ir kiek prisitaikymui prie jos23.23 Komisijos duomenimis, 
vienintelė išimtis yra klimato 
atsekimas, taikomas išorės 
priemonėms, kaip pranešė 
Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir 
vystymosi generalinis 
direktoratas Europos 
bendradarbiavimo ir plėtros 
organizacijai. Šią sritį mes 
auditavome (žr. Specialiąją 
ataskaitą Nr. 17/2013 „ES kovos 
su klimato kaita finansavimas 
išorės pagalbos teikimo 
kontekste“ ( http://eca.europa.
eu)).2 langelisTarptautinių veikėjų parengti klimato finansavimo atsekimo principai
Leidinyje „Bendri klimato kaitos mažinimo finansavimo atsekimo principai“ ( Common Principles for Climate 
Mitigation Finance Tracking ), – kurį parengė daugiašalių plėtros bankų Jungtinė klimato finansavimo grupė24 ir 
Tarptautinio vystymosi finansavimo klubas, – nustatytas konservatyvumo principas , reikalaujantis, kad, „jei 
nėra duomenų, bet kokį netikrumą būtina išsklaidyti, taikant konservatyvumo principą, pagal kurį geriau yra 
pranešti mažesnį už faktinį, nei perdėtą klimato finansavimo skaičių.
EIB įtraukė šį principą į bendruosius savo paskolų, teikiamų klimato politikai, registravimo principus:
„Patikimumas : registravimo sistema privalo išlaikyti Banko ataskaitų apie klimato politiką patikimumą ir to -
dėl, kilus abejonei ar netikrumui dėl poveikio klimatui, daroma prielaida, kad tokio poveikio nėra.“
Kitais bendraisiais EIB principais nustatyta kad, kiek tai įmanoma, turėtų būti registruojamos tik klimatui svar -
bios projektų ir programų dalys , o mažinimas ir prisitaikymas  turi būti registruojami atskirai.
24 Afrikos plėtros bankas, Azijos plėtros bankas, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Europos investicijų bankas, Amerikos valstybių plėtros 
bankas ir Tarptautinė finansų korporacija, Pasaulio banko grupė.
Šaltinis:  „Bendri klimato kaitos mažinimo finansavimo atsekimo principai“ ( Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking ), 2015 m. 
kovo 31 d. Europos investicijų bankas, EIB klimato strategija, Finansų sutelkimas į perėjimą prie mažaanglės ir klimato kaitai atsparios ekonomi -
kos ( Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy ), 2015 m. rugsėjo 22 d.
25 Pastabos 
25 COM(2014) 903 final , 2014 m. 
lapkričio 26 d., „Investicijų 
planas Europai“, 7, 10 ir 
11 puslapiai.
26 Komisijos 2015 m. pabaigos 
įvertis, žr. Specialiąją ataskaitą 
Nr. 19/2016 „ES biudžeto 
įgyvendinimas finansinėmis 
priemonėmis: ko reikėtų 
pasimokyti iš 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio“ 
21 dalis ( http://eca.europa.eu ).
27 Ši Europos investicijų banko ir 
Komisijos sukurta finansinė 
priemonė, priklausanti 
programai LIFE, siekia 
panaudoti viešąsias lėšas, kaip 
privataus investavimo 
į gamtos kapitalą svertą.
28 Tikimasi, kad 2015–2017 m. iš 
Gamtos turtų finansavimo 
priemonės bus skirta nuo 100 
iki 125 milijonų eurų.
29 2016 m. rugsėjo 14 d. 
SWD(2016) 299, pridedamas 
prie daugiametės finansinės 
programos laikotarpio vidurio 
peržiūros COM(2016) 603 final.37 
2014 m. Komisija pasiūlė bent dukart padidinti išlaidas naudojant finansines 
priemones, kurias 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui siūlo Europos struk -
tūriniai ir investicijų fondai25. Iš šių fondų finansinėms priemonėms bus skirta apie 
21 milijardas  eurų26. Tokios finansinės priemonės siekia būti atsinaujinančios ir 
pasiekti dauginamąjį poveikį, generuodamos papildomas investicijas. Pavyzdžiui, 
2016 m. į klimato atsekimo apimtį įtrauktas Europos Sąjungos 10 milijonų eurų 
įnašas į Gamtos turtų finansavimo priemonę27. Šios priemonės faktinis indėlis gali 
būti dešimt kartų didesnis28. Pažangos, siekiant 20 % tikslo, atsekimas ES pagrin -
diniame biudžete neatspindi visų ES lėšų naudojimo finansinių padarinių klimato 
politikai.
38 
Tuo pat metu mes nustatėme, kad Gamtos turtų finansavimo priemonės įnašas 
į klimato politiką galėjo būti įvertintas perdėtai. Taip yra dėl to, kad per ją taip pat 
gali būti investuojama į sritis, kuriose išlaidos klimatui nėra nei pagrindinis, nei 
reikšmingas tikslas.
Pasiekta bendra pažanga siekiant tikslo, tačiau ataskaitų 
teikimas yra tik iš dalies patikimas ir nėra pakankamai 
orientuotas į rezultatus
39 
Pažangos siekiant 20 % tikslo matavimo sistema yra įtraukta į Komisijos meti -
nę biudžeto procedūrą. Kiekvienas generalinis direktoratas nustato privalomą 
atsekimo išsamumo lygį ir praneša Biudžeto generaliniam direktoratui suvestinius 
duomenis. Biudžeto generalinis direktoratas ir Klimato politikos generalinis direk -
toratas vykdo stebėjimą metiniu pagrindu.
40 
2014–2016 m. indėlio į klimatą dalis vidutiniškai sudarė 17,6 %. Komisijos darbinis 
dokumentas pridedamas prie daugiametės finansinės programos laikotarpio vi -
durio peržiūros29, rodo, kad tarp šitų metų esama pažangos (žr.  6 paveikslą ): antai 
Komisija įvertino bendrą ES biudžeto įnašą į klimato finansavimą 13,6 % 2014 m., 
17,3 % 2015 m. ir 20,9 % 2016 m. Komisija, remdamasi biudžeto pasiūlymo projek -
tu, įvertino, kad 2017 m. klimato finansavimas sudarys 19,3 %.
26 Pastabos 
41 
Komisija savo 2015 m. metinėje veiklos ataskaitoje pripažino, jog ji neturėjo gali -
mybės patikimai įvertinti, ar ji galės pasiekti bendrą 2014–2020 m. daugiametės 
finansinės programos laikotarpiui nustatytą 20 % tikslą30. Pažangą siekiant 20 % 
tikslo Komisija įvertino daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio 
peržiūroje. Jos vertinimu klimato politikai bus išleista 18,9 % ES biudžeto. Mes 
nustatėme, kad didelė 2014 ir 2015 m. skaičių dalis buvo paremta įverčiais. Ypač tą 
galima pasakyti apie Europos struktūrinius ir investicijų fondus.30 Žr. Klimato politikos 
generalinio direktorato 
2015 m. metinę veiklos 
ataskaitą, p. 7.6 pav.Su klimatu susijusių 2014–2016 m. išlaidų planų apžvalga
Klimato ﬁnansavimo dalis ES biudžete
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Tikslas
20 %
Vidurkis
2014–2016 m.2016 2015 2014
Šaltinis:  Komisijos duomenys, 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra, SWD(2016) 299 final.
27 Pastabos 
42 
Nors tai buvo neišvengiama, kadangi naujojo programavimo laikotarpio lėšų pa -
naudojimo priemonės buvo tik ką sukurtos ir dalis informacijos dar nebuvo priei -
nama, dėl šių apribojimų negalima buvo patikimai pamečiui palyginti pateiktų 
2014–2016 m. laikotarpio duomenų (žr.  6 paveikslą ). Be to, 2015 m. daugiamečių 
išlaidų programų patvirtinimas automatiškai prisidėjo prie klimato finansavimo 
padidėjimo, kadangi, programas patvirtinus, į sistemą buvo įtraukti jų su klimatu 
susiję planai. Taigi pokyčiai nuo 2014 m. iki 2016 m. negali būti laikomi viso laiko -
tarpio tendencija.
43 
Žuvininkystės išlaidų srityje valstybės narės iki 2016 m. neprivalo teikti Komisijai 
atskaitų apie jų planuojamas klimato priemones. Kol jos to nedarys, Jūrų reikalų 
ir žuvininkystės generalinis direktoratas negali patikrinti, kiek tikslus yra orien -
tacinis įnašas į valstybių narių veiksmų programose nustatytus klimato kaitos 
priemonių tikslus.
44 
Iki šiol nėra priemonės, kuri teiktų atnaujintus daugiamečius subendrintus duo -
menis apie padėtį visame ES biudžete. Komisija neseniai atnaujino su klimatu 
susijusių išlaidų duomenis už visą finansinį laikotarpį daugiametės finansinės 
programos laikotarpio vidurio peržiūros kontekste.
45 
Taikoma metodika yra susijusi su neišvengiama rizika, kadangi ji pagrįsta būsimų 
išlaidų planų nustatymu. Klimato veiksmams planuojamos išlaidos nebūtinai 
pavirsta faktinėmis išlaidomis. Nors šis auditas nenagrinėjo faktinių išlaidų ir, 
apskritai, duomenų apie faktines išlaidas dar nėra, mes nustatėme atvejų, kai 
ši būdinga rizika pasireiškė. Lygindami faktines išlaidas projektų lygmeniu su 
planais programoje LIFE, mes nustatėme, kad atrinktų LIFE projektų įnašas į ES 
klimato politiką sudarė 34 % visų ES programai LIFE skirtų ES lėšų. Tai yra mažiau 
už biudžeto dokumentuose numatytus 49,3 %.
28 Pastabos 
31 Pavyzdžiui, Komisija nurodė 
į savo patirtį taikant kai kuriuos 
įrankius biudžete (tokius kaip 
CO2MPARE) ir į EIB, Pasaulio 
banko ir kitų tarptautinių 
finansų įstaigų bei privačių 
investuotojų (kaip antai SEI 
metrics, IIGCC) taikomas 
metodikas.46 
Šis atvejis parodo, kad institucijos, kai tik jos bus pakankamai tikros dėl savo būsi -
mų išlaidų pobūdžio, privalo dar kartą įvertinti visus numatomus įnašus į klimato 
finansavimą, tuo pačiu bus išvengta papildomų administracinių išlaidų. Komisija 
iki šiol neparengė procedūros kaip tą daryti.
47 
Be to, Komisijos 20 % tikslui taikoma metodika grindžiama beveik vien finansi -
niais duomenimis. Informacija apie tai, kokius fondai planuoja pasiekti ar pasiekė 
rezultatus mažinant išmetamų šiltnamio dujų kiekį, yra pateikta tik atskirų biu -
džeto dalių atveju. Ši informacija taip pat yra nepalyginama, ir dėl to neįmanoma 
subendrinti atskirose srityse pasiektų rezultatų.
48 
Europos regioninės plėtros fondo atveju, išskyrus investicijas į energetiką, vals -
tybės narės neprivalo taikyti bendrų šiltnamio dujų mažinimo išdirbių rodiklių. 
Nors valstybės narės gali rinktis įtraukti kitas sritis, mes nustatėme, kad ne visos 
audituotos valstybės narės tuo pasinaudojo. Be to, apskaičiuojant šiltnamio dujų 
išmetimą ir jų mažinimą, taikomos skirtingos metodikos ir priemonės31. Kai kurių 
valstybių narių valdžios institucijos rengia priemones, leidžiančias apskaičiuoti 
teršalų išmetimą tam tikrų tipų projektuose, tokiuose, pavyzdžiui, kaip „klimatui 
palankus transportas“ Europos regioninės plėtros fonde. Taigi trūksta informa -
cijos apie tai, kokiu mastu su klimatu susiję veiksmai prisidės prie išmetamo CO2 
kiekio mažinimo, o turimi įvairių valstybių narių duomenys gali būti tarpusavyje 
nepalyginami. Mes nustatėme, kad ten, kur rodikliai buvo taikomi, jie buvo dau -
giausiai skirti mažinimui energetikos sektoriuje, tuo tarpu su prisitaikymu susiję 
rodikliai taikomi retai.
29 Pastabos 
Yra didelė rizika, kad 20 % tikslas nebus pasiektas
49 
Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per 
likusius dabartinės daugiametės finansinės programos metus, t. y. 2017–2020 m., 
klimato finansavimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 %. Tai atitinka Klimato 
kaitos generalinio direktorato nustatytą įvertį32. Tai reiškia, kad 2017–2020 m. lai -
kotarpiu būtina padidinti pastangas palyginti su 2014–2016 m. Tačiau laikotarpio 
vidurio peržiūroje 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos klimato politikai įvertintos 
18,9 %.
50 
Mes taip pat atlikome analizę, siekdami įvertinti Komisijos prognozę. Darydami 
prielaidą, jog sritys, kuriose klimatas finansuojamas labiausiai (žr.  1 lentelę ), iš 
tikrųjų skiria numatomas šio klimato finansavimo sumas, mes įvertinome, kad 
1 lentelėje  nenurodytose ES biudžeto srityse33 2014–2020 m. turėtų būti pasiektas 
18,2 % klimato finansavimo lygis. Tai reikštų, kad šiose srityse dabartines pastan -
gas reikėtų padvigubinti34. Mes negalėjome rasti įrodymų, rodančių, kad Komisija 
didina pastangas šiose srityse ir kaip galėtų būti pasiektas toks padvigubinimas.
51 
Be to, yra didelių rizikų, galinčių paveikti numatytą indėlį į  1 lentelėje  minėtas 
sritis, kurioms turi būti skirta didžioji 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje 
programoje planuoto klimato finansavimo dalis. Trijuose tolesniuose skirsniuose 
pagrindinės rizikos išnagrinėtos pagal atskirus sektorius:
– Prielaidos dėl didžiausio tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klima -
to politikos tikslą nėra tinkamai pagrįstos, dėl to duomenys yra perdėti 
(52–54 dalys).
– Dėl ES klimato koeficientų taikymo kaimo plėtros indėlis į klimato politiką 
buvo perdėtas (55–59 dalys).
– Prireikus, indėlius į klimatą iš tiesioginių išmokų ir kaimo plėtros priemonių, 
mes patikslinome taip, kad jei atitiktų konservatyvumo principą (žr. 54 ir 
58 dalis). Šie patikslinimai turėtų sumažinti žemės ūkio klimato finansavimą 
maždaug iki 33 milijardų eurų arba iki maždaug 15 % bendro tikslo.
– Programa „Horizontas 2020“ nepasiekė savo 35 % tikslo ir turi įveikti atotrūkį 
(60–64 dalys).32 Žr. diagramą Klimato politikos 
generalinio direktorato 
2015 m. metinėje veiklos 
ataskaitoje, p. 12.
33 Tai visų pirma mokslinių 
tyrimų programos (išskyrus 
programą „Horizontas 2020“) 
ir išlaidų programos pagal 
biudžeto išlaidų kategorijas, 
susijusias su saugumu ir 
pilietybe ir su ES išorės 
santykiais.
34 Remdamiesi 11,4 % lygiu, kurio 
tikimasi pasiekti 2014–2016 m. 
laikotarpiu, mes įvertinome, 
kad norint pasiekti bendrą 
20 % tikslą, per likusį 
2017–2020 m. laikotarpį turėtų 
buti pasiektas 23,2 % lygis.
30 Pastabos 
Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato 
politikos tikslą neturi patikimo pagrindimo
52 
Tiesioginės žemės ūkio išmokos susideda iš žalinimo komponento, atitinkan -
čio 30 % dalį, ir iš ne žalinimo komponento, atitinkančio likusius 70 %. Komisija 
vertina, kad indėlis į klimato kaitą iš tiesioginių žemės ūkio išmokų 2016–2020 m. 
sudarys apie 20 % per metus35. Klimato finansavimas apskaičiuojamas sudedant 
žalinimo komponentą, prisidedantį, 14,0 % ir ne žalinimo komponentą, priside -
dantį 5,6 % (žr.  7 paveikslą ).35 Tačiau viso 2014–2020 m. 
laikotarpio įnašas įvertintas 
16,3 %, kadangi išmokos už 
klimatui ir aplinkai naudingas 
žemės ūkio praktikas, 
vadinamosios „žalinimo 
išmokos“, buvo įtrauktos 
į skaičiavimą tik nuo 2016 m.7 pav.Komisijos metodo, skirto apskaičiuoti klimato finansavimą iš tiesioginių žemės ūkio 
išmokų, apžvalga
Indėlis į klimatą Tiesioginių išmokų dalis ES klimato koeﬁcientasTiesioginių išmokų indėlis
į klimatą
Žalinimas 
(30 %)
Tiesioginės ne
žalinimo išmokos
(70 %)Pasėlių įvairinimas
 (33 %)
Ekologiniu požiūriu
svarbios vietovės  (33 %)
Daugiametės ganyklos 
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Šaltinis:  Klimato atsekimo taikymo tiesioginėms išmokoms metodikos paaiškinimas (Europos Komisija).
31 Pastabos 
36 Šios trys ūkininkavimo 
praktikos yra: pasėlių 
įvairinimas, ekologiniu 
požiūriu svarbios vietovės 
turėjimas žemės ūkio 
paskirties žemės plote ir 
esamų daugiamečių žolynų 
išsaugojimas.53 
Taikomas metodas ir ES klimato koeficientai, taikomi apskaičiuojant žalinimo 
komponento indėlį į klimatą, teisingai atspindi klimato priklausomybę nuo trijų 
su šiomis išmokomis susijusių ūkininkavimo praktikų36. Tačiau mes nustatėme, 
kad trūksta kiekybinių elementų, kurie pagrįstų 20 % koeficiento taikymą ne 
žalinimo tiesioginėms išmokoms (žr.  3 langelį ). Komisija mano, kad galutinis 8 % 
indėlis į klimatą, t. y. 20 % x 40 % yra konservatyvus. 3 langelisNepakankamas ne žalinimo tiesioginių išmokų indėlio į klimatą pagrindimas
Komisija mano, kad kai kurios ne žalinimo tiesioginės žemės ūkio išmokos yra klimatui naudingos, daugiausia 
per kompleksinės paramos standartus. Komisija pripažino, kad kiekybiškai įvertinti šį įnašą būtų labai sunku ir 
brangu, ir nusprendė laikyti, jog 20 % ne žalinimo tiesioginių išmokų biudžeto yra susijusios su klimatu.
Komisija, siekdama pagrįsti šią 20 % dalį, numatė taikyti baudų už kompleksinės paramos pažeidimus sistemą. 
Tačiau mes nustatėme, kad taip daryti buvo pasiūlyta be aiškaus pagrindo.
54 
Siekiant atspindėti kompleksinės paramos indėlį į klimatą, pagal šį metodą 
Komisija svarstė galimybę taikyti daug konservatyvesnį požiūrį, pagal kurį būtų 
laikoma, kad ne žalinimo tiesioginių išmokų dalis, į kurią reikia atsižvelgti, sudaro 
ne 20 %, o tik 10 %. Priėmus šį pasiūlymą, indėlis į klimato politiką iš tiesioginių 
žemės ūkio išmokų būtų dar labiau sumažėjęs. Kaip parodyta 8 paveiksle , šis 
indėlis būtų sumažėjęs 9 milijardais eurų – nuo 47,1 iki 38 milijardų eurų. Jei būtų 
taikytas Pasaulio banko parengtas konservatyvumo principas (žr. 35 dalį), Komisi -
ja būtų turėjusi atsižvelgti į mažesnę indėlio į klimatą sumą.
32 Pastabos 8 pav.Komisijos pasirinkto metodo palyginimas su konservatyvesniu metodu (milijardais 
eurų)
Šaltinis:  Komisijos duomenys ir šiais duomenimis pagrįsti Europos Audito Rūmų įverčiai.
– 9 milijardai eurų
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Tiesioginių išmokų 
indėlio vertinimas
taikant
konservatyvesnį
metodąTiesioginių išmokų 
indėlisŽalinimas 10 % tiesioginių 
išmokų, kurioms 
taikomas 40 % 
rodiklisTiesioginės ne 
žalinimo 
išmokos (70 %)ŽalinimasKonservatyvesnis metodas Komisijos skaičiavimas
Taikant skirtingus, tarptautiniu mastu pripažintomis 
metodikomis pagrįstus atsekimo koeficientus Europos žemės 
ūkio fondui kaimo plėtrai, klimato politikos finansavimą 
galima būtų sumažinti 40 %
55 
Reglamentas (ES) Nr. 215/201437 nustato klimato išlaidų pagal kiekvieną iš penkių 
Europos struktūrinių ir investicijų fondų atsekimo metodiką. Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai atveju tai reiškia prievolę taikyti ES klimato koeficientus kai -
mo plėtros prioritetams ir prioritetinėms sritims; nepaisant to, kokios priemonės 
ir papriemonės taikomos siekiant šių politikos tikslų.37 2014 m. kovo 7 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamentas 
(ES) Nr. 215/2014, kuriuo 
nustatomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir 
žuvininkystės fondui bendros 
nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos, nuostatų dėl 
paramos, susijusios su klimato 
kaita, metodikos, orientyrų ir 
siektinų reikšmių nustatymo 
veiklos rezultatų plane ir 
Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų intervencinių 
veiksmų kategorijų 
nomenklatūros įgyvendinimo 
taisyklės (OL L 69, 2014 3 8, 
p. 65).
33 Pastabos 
56 
Komisijos nuomone, EBPO „Rio rodiklių“ metodika nėra tinkama EŽŪFKP srityje, 
kadangi priemonės čia yra susijusios su įvairialypiais ir sistemingais aplinkosau -
ginio, ekonominio ir socialinio pobūdžio šalutiniais privalumais. Pagal Komisijos 
metodą su klimatu susijusiam 5 Sąjungos prioritetui „Efektyvaus išteklių naudo -
jimo skatinimas ir perėjimo prie klimato kaitai atsparios mažaanglės ekonomikos 
žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose rėmimas“ pagrįstai taikomas 
100 % klimato koeficientas. Tačiau Komisija taikė tą patį 100 % klimato koeficien -
tą visoms prioritetinėms sritims, kurios buvo įtrauktos pagal su aplinka susijusį 
4 Sąjungos prioritetą „Su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų atkū -
rimas, išsaugojimas ir pagerinimas“, nepaisant to, kad šių dviejų prioritetų tikslai 
skirtingi. Komisija nusprendė, kad 40 % koeficientas per mažas dėl kaimo plėtros 
priemonių ypatumų. Dėl tokio Komisijos požiūrio 40 % klimato koeficientas buvo 
taikomas tik dešimtadaliui planuoto klimato finansavimo pagal EŽŪFKP; likusiems 
90 % planuoto klimato finansavimo buvo taikomas 100 % koeficientas.
57 
Skirtingai nei kitų Europos struktūrinių ir investicijų fondų atveju, mes nustatė -
me, kad EŽŪFKP atveju buvo tikslinga kiekvienai priemonei taikyti skirtingus ES 
klimato koeficientus. Taikant EŽŪFKP metodą nebuvo tinkamai diferencijuoti 
skirtingi atskirų veiklų indėliai į klimatą ir dėl to šie indėliai į klimatą buvo perdėti. 
Pavyzdžiui, 100 % koeficientas taikytas išmokoms už „vietoves, kuriose yra gam -
tinių kliūčių“, skiriamoms, kad būtų išvengta žemės apleidimo. Nors tokia veikla 
gali mažinti klimato kaitą priklausomai nuo faktinio žemės panaudojimo, tai nėra 
garantuota ir nėra palyginama su tokia veikla kaip, pavyzdžiui, miškininkystė, 
kuriai taip pat taikomi 100 % (žr.  4 langelį ).4 langelisSkirtingo priemonių pagrindimo pavyzdys
Mokėjimai už „ vietoves, kuriose yra gamtinių kliūčių “ kompensuoja ūkininkams sunkumus, patiriamus dėl 
gamtinių ar kitokių kliūčių. Galutinis tikslas – išvengti žemės apleidimo. Mes nustatėme, kad nors tokie mokėji -
mai ir galėtų prisidėti prie klimato kaitos mažinimo, tai nėra jų pagrindinis tikslas ir todėl būtų tikslingiau jiems 
taikyti 40 % koeficientą. Vien tik šis pataisymas sumažintų EŽŪFKP 2014–2020 m. laikotarpio indėlį į klimato 
finansavimą 16 %, arba 9,2  milijardo  eurų.
Miškininkystė  ir apželdinimas mišku svariai prisideda siekiant kai kurių pagrindinių ekologinių ES kaimo 
plėtros politikos tikslų. Apželdinimas mišku ir miško plotų kūrimas atitinka būtinybę gerinti ekosistemas, di -
dinti anglies sekvestravimą ir pereiti prie mažaanglės ekonomikos. Be to, apželdinimas mišku padeda išvengti 
gamtinių pavojų ir gaisrų ir padeda prisitaikyti prie klimato kaitos. Mūsų nuomone, šis pagrindimas pateisino 
100 % klimato koeficiento taikymą.
34 Pastabos 
58 
Vertindami valstybių narių kaimo plėtros programas, mes nustatėme, jog Komi -
sijos metodas nulėmė tai, kad klimato politikai buvo priskirta daugiau išlaidų nei 
jų būtų priskirta tuo atveju, jei kiekviena priemonė būtų nagrinėjama atskirai 
ir klasifikuojama pagal tarptautinius standartus. Atsižvelgę į šį nustatytą faktą, 
mes peržiūrėjome klimato koeficientus (žr. Priedą ), ir visos ES mastu įvertino -
me peržiūrėtą 2014–2020 m. laikotarpio klimato finansavimo iš EŽŪFKP sumą. 
Mūsų vertinimu EŽŪFKP klimatui skirtos sumos turėtų būti sumažintos 42 % arba 
23,9  milijardo  eurų (žr.  9 paveikslą ).9 pav.EŽŪFKP klimato sumų svyravimai (milijardais eurų)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų įverčiai, remiantis iš SFC2014 per Infoview gautais duomenimis iki 2016 m. gegužės 30 d. Planuojamos EŽŪFKP 
išlaidos pagal patvirtintų kaimo plėtros programų prioritetines sritis ir priemones.33,357,2
23,9
Audito Rūmų įverčiai Reglamentas (ES) 
Nr. 2015/2014- 42 %
35 Pastabos 
59 
ERPF ir SF atveju Komisija susidūrė su panašiomis išlaidų klasifikavimo problemo -
mis, tačiau jai pavyko pritaikyti tikslesnį metodą. Mes taip pat nustatėme gerą 
praktiką toje pačioje biudžeto srityje kaip ir kaimo plėtra: programos LIFE atse -
kimo praktikos yra konservatyvesnės nei EŽŪFKP . Skirtingi atsekimo koeficientai 
taikomi programos LIFE aplinkos ir klimato politikos paprogramėms (panašioms 
į atitinkamai 4 ir 5 kaimo plėtros prioritetus) (žr.  5 langelį ).5 langelisProgramoje LIFE taikomi atsekimo metodai
Programoje LIFE, vadovaujantis EBPO metodika, išlaidų punktai buvo priskirti vienai iš trijų kategorijų: glau -
džiai su klimatu susiję (100 %); reikšmingai su klimatu susiję (40 %) ir su klimatu nesusiję (0 %).
Didžioji pagal aplinkos paprogramę planuojamų išleisti sumų dalis yra atsekama taikant 40 % koeficientą38, 
tuo tarpu pagal Klimato kaitos paprogramę39 šios sumos atsekamos taikant 100 % koeficientą.
Programa LIFE pateikia mums aiškų pavyzdį, kai išlaidos aplinkai (ne daugiau kaip 40 %) nėra tapatinamos su 
klimatu, priešingai nei tai daroma kaimo plėtros srityje. Dėl to įvairių sričių klimato finansavimas ne visuomet 
gali būti palyginamas.
38 Tipinio projekto pagal aplinkos paprogramę pavyzdys būtų nuotekų valymo įrenginių plėtojimas siekiant mažinti priimančiųjų vandenų teršimą. 
Pagrindinis tikslas yra aplinkosauginis, t. y., taršos mažinimas, tačiau toks projektas iš dalies galėtų apimti miesto kanalizacijos tinklus ir tuo 
prisidėti prie prisitaikymo prie klimato kaitos per potvynių valdymą.
39 Tipinio projekto pagal Klimato politikos paprogramę pavyzdys būtų esamų pastatų renovacija, siekiant taupyti energiją ir mažinti išmetamų 
šiltnamio dujų kiekį.
36 Pastabos 
Skubūs veiksmai, kurių pareikalauta kaip įnašo iš mokslinių 
tyrimų finansavimo, smarkiai vėluoja
60 
Programos „Horizontas 2020“ klimato atsekimo 2014 m. rezultatai rodo, kad kli -
mato politikai buvo skirta 24 % biudžeto40. Tai yra gerokai mažiau nei 35 % tikslas 
(žr.  4 paveikslą ). Teisės aktų reikalavimo41, kad daugiametėje darbo programoje 
būtų nurodyta su klimatu susijusi išlaidų suma, nebuvo laikomasi nei 2014–
2015 m., nei 2016–2017 m. Taigi atskirose darbo programose nebuvo nustatyta 
jokio kiekybinio tikslo, kuris parodytų jų indėlį siekiant tikslo panaudoti bent 
35 % viso programos „Horizontas 2020“ biudžeto klimato politikai.
61 
Programoje „Horizontas 2020“ yra skiriamos ir yra nustatytos santykinės progra -
minių veiksmų ir „iš apačios į viršų“ veiksmų biudžeto proporcijos42. Programuoja -
mų veiksmų atveju, su klimatu susijusios išlaidos gali būti įvertintos atitinkamoms 
išlaidų kategorijoms taikant ES klimato koeficientus. Tačiau Komisija mano, kad 
rezultatai gauti iš sričių, kuriose taikomas „iš apačios į viršų“ būdas yra iš esmės 
nenuspėjami43. 2014 m. „iš apačios į viršų“ veiksmai sudarė 35 % viso programos 
„Horizontas 2020“ biudžeto ir iš jų 8,5 % buvo laikomi susiję su klimatu.
62 
Remdamiesi prognozuojamu 2014–2017 m. laikotarpio programuojamų veiksmų 
indėliu į klimatą, mes apskaičiavome44, jog norint pasiekti visam 2014–2020 m. 
daugiametėje finansinėje programoje nustatytą 35 % tikslą, 2018–2020 m. su 
klimatu susijusi programos „Horizontas 2020“ išlaidų dalis turėtų siekti 47 %. 
Tai reikšmingas padidėjimas palyginti su jau pasiektu 24 % lygiu. 10 paveiksle  
pateiktas pavyzdys, kaip turėtų kisti klimato asignavimai programai „Horizontas 
2020“ norint pasiekti 35 % tikslą.40 Komisijos duomenimis, 
duomenys apie su klimatu 
susijusias išlaidas iki šiol 
neapima kai kurių finansinių 
priemonių, kur šios išlaidos yra 
atsekamos projekto lygmeniu, 
kitaip sakant, „iš apačios 
į viršų“ būdu ( InnovFin SMEG ir 
InnovFin  SME VC), kuris 
taikomas dėl dvimečio 
Europos investicijų fondo 
ataskaitų teikimo pobūdžio.
41 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos 
sprendimas 2013/743/ES dėl 
specialiosios programos, kuria 
įgyvendinama bendroji 
mokslinių tyrimų ir inovacijų 
programa „Horizontas 2020“ 
(OL L 347, 2013 12 30, p. 965) 
nustato, kad daugiametėse 
„Horizontas 2020“ programose 
privalo būti atitinkama 
nuoroda į su klimatu susijusių 
išlaidų sumą.
42 Programuojami veiksmai turi 
aiškų teminį tikslą, atitinkantį 
vieną ar kelias Komisijos darbo 
programoje nustatytas temas. 
„Iš apačios į viršų“ veiksmams, 
teminiai tikslai nėra iš anksto 
nustatyti ir gali labai 
priklausyti nuo projekto 
pobūdžio.
43 Kokia „iš apačios į viršų“ 
veiksmų dalis gali būti laikoma 
susijusia su klimatu, priklauso 
nuo tyrėjo pasiūlymų, kurie 
yra vertinami atsižvelgiant į jų 
mokslinę vertę.
44 Duomenų šaltinis yra 2017 m. 
biudžeto projekto 1A išlaidų 
kategorijos 
„Konkurencingumas augimui 
ir darbo vietų kūrimui“ 
3.2.2 skirsnis „Indėlis į klimato 
politikos integravimą“. 
Skaičiavimas paremtas tuo, 
kad 2015–2017 m. (kaip ir 
2014 m.) „iš apačios į viršų“ 
veiksmai sudarė 35 % viso 
biudžeto ir kad tuo laikotarpiu 
(kaip ir 2014 m.) su klimatu 
susiję buvo 8,5 % „iš apačios 
į viršų“ veiksmams skirto 
biudžeto.
37 Pastabos 10 pav.Pavyzdys, kaip turėtų kisti klimato asignavimai norint pasiekti programai 
„Horizontas 2020“ nustatytą 35 % tikslą (milijardais eurų)
63 
2015 m. lapkričio mėn. Komisija parengė veiksmų planą45 kaip paspartinti nepa -
kankamą programos „Horizontas 2020“ pažangą siekiant 35 % tikslo. Mes išanali -
zavome, ar šio veiksmų plano nuostatos buvo pakankamos, kad būtų įveiktas at -
silikimas mokslinių tyrimų srityje. Pradedant nuo 2016–2017 m. darbo programos 
veiksmų plane numatytos kai kurios priemonės ir yra pripažįstamas poreikis pa -
daryti dar daugiau 2018–2020 m. darbo programoje. Pavyzdžiui, Komisija ketina 
įvesti privalomas su klimatu susijusias patikras, vykdytinas visos darbo programos 
atžvilgiu prieš ją patvirtinant. Be to, į standartinius projektų pasiūlymų šablonus 
ir į sutarčių skyrimo kriterijus turi būti įtrauktos su klimatu susijusios nuostatos. 
Kitas veiksmų plane rekomenduojamas būdas, kuris padėtų pasiekti bendrą 35 % 
tikslą, būtų pakankamo biudžeto skyrimas priemonėms, sudarančioms apčiuopia -
mą indėlį į klimato kaitos tikslus.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Įverčiai2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Ne klimato 
politika
Klimato 
politika
Šaltinis:  Komisijos 2014–2017 m. duomenys (2017 m. biudžeto projektas) ir Europos Audito Rūmų 2018–2020 m. klimato politikos įverčiai.
45 Strateginė mokslinių tyrimų ir 
inovacijų generalinių 
direktorių grupė 2015 m. 
lapkričio 12 d. patvirtino 
į veiksmų planą įtrauktas 
priemones, skirtas klimato 
politikai integruoti į programą 
„Horizontas 2020“, ir su 
klimatu susijusias išlaidas.
38 Pastabos 
64 
Nors veiksmų plane teikiama naudingų pasiūlymų, jame nėra jokių kiekybiš -
kai įvertinamų tikslų ar modelių, rodančių, kaip gali būti pasiektas 35 % tikslas. 
Pavyzdžiui, veiksmų plane nėra atitinkamų skaičiavimų, jame nėra pateikta jokio 
tvarkaraščio, kaip per 2018–2020 m. laikotarpį galėtų būti kompensuotos santyki -
nai mažos su klimatu susijusios 2014–2020 m. laikotarpio išlaidos.
Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai 
daugiau ir tikslingiau finansuoja klimato politiką, 
tačiau kituose iš esmės niekas nesikeitė
65 
Tikslo išleisti 20 % ES biudžeto klimato politikos veiksmams įvairiose politikos 
srityse galima siekti tokiais būdais: daugiau lėšų skirti jau esamoms su klimatu 
susijusioms programoms, kurti naujas programas ar elementus, leidžiančius tiks -
lingiau naudoti lėšas su klimatu susijusiems tikslams. „Tikslingesnio“ lėšų panau -
dojimo požymis galėtų būti programos ir fondai, nustatantys reikalavimus, labiau 
orientuotus į su klimatu susijusius tikslus, nei 2007–2013 m. laikotarpiu. Apskritai 
mes negalėjome nustatyti, ar 20 % tikslas sudaro išlaidų klimatui padidėjimą, ir jei 
taip, tai kokio dydžio padidėjimą, palyginti su 2007–2013 m. (žr. 27 dalį).
66 
Mes nagrinėjome Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir tiesiogines žemės 
ūkio išmokas, kadangi šios pasidalijamojo valdymo sritys sudaro apie tris ketvir -
tadalius planuoto klimato finansavimo (žr. 19 dalį). Nagrinėdami šiuos fondus, 
mes tikrinome, ar, palyginti su 2007–2013 m., 20 % tikslas sukūrė pridėtinę vertę 
kovojant su klimato kaita šiais veiksmais:
– skiriant daugiau ES lėšų klimato politikai – kiekybinis pagerinimas – ir arba
– tikslingiau sutelkiant ES lėšas į klimato politikos veiksmus – kokybinis 
pagerinimas.
39 Pastabos 
46 Pavyzdyje pateiktas projektas 
skirtas pailiustruoti ERPF ir SF 
išlaidas klimato politikai. Mes 
neauditavome jo 
veiksmingumo ar jo 
ekonominio veiksmingumo. 
Žr. Specialiąją ataskaitą 
Nr. 21/2012 „Sanglaudos 
politikos investicijų į energijos 
vartojimo efektyvumą 
ekonominis veiksmingumas“, 
skirtą su atsinaujinančiąja 
energija susijusiems 
ekonominio veiksmingumo 
klausimams ( http://eca.
europa.eu ).67 
Kadangi 2014–2020 m. lėšos tik pradėtos naudoti, mes nagrinėjome kiekybinius 
ir kokybinius pagerinimus audituodami išlaidų programų priemonių koncepciją, 
taip pat planuojamas išlaidas, bet ne faktines išlaidas projektų lygmeniu. Todėl 
šiame skirsnyje minimi pavyzdžiai teikiami visų pirma kaip atvejų tyrimai, paro -
dantys mūsų pastebėtus privalumus, trūkumus ir gerąją praktiką.
Tai, kad iš ERPF ir SF klimatui skiriami didesni asignavimai, 
įrodo, jog klimatui įmanoma skirti daugiau dėmesio
68 
Mes įvertinome, ar dėl to, kad į 2014–2020 m. ERPF ir SF veiksmų programas 
buvo įtraukta klimato politika, klimato investicijoms buvo skirta daugiau lėšų 
nei 2007–2013 m. laikotarpiu. Kadangi klimato politikos išlaidos nebuvo atskirai 
stebėtos 2007–2013 m. programose, mes pirmiausia nustatėme, kurios investicijų 
kategorijos (vadinamos „intervencijų sritys“) yra palyginamos su 2014–2020 m. su 
klimatu susijusiomis kategorijomis. Po to mes pritaikėme 2014–2020 m. ES klima -
to koeficientus ES išlaidoms, panaudotoms atitinkamose 2007–2013 m. investicijų 
kategorijose.
Integravimas į ERPF ir SF, nulėmęs didesnius klimato  
asignavimus …
69 
Planuojama, kad su klimatu susijusios išlaidos 2014–2020 m. visose ERPF ir SF 
programose, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo pagrindą, palyginti 
su 2007–2013 m., padidės maždaug 69 %, nuo 32,4 milijardo eurų iki 54,7 milijar -
do eurų. Numatyta, kad su klimatu susijusių išlaidų dalies visose ERPF ir SF išlaido -
se padidėjimas išaugs nuo 12 % 2007–2013 m. laikotarpiu iki 21 % 2014–2020 m. 
laikotarpiu.
70 
Kaip parodyta 11 paveiksle , su klimatu susijusių išlaidų pobūdis, lyginant šiuos 
du finansavimo laikotarpius, pasikeitė. Jei 2007–2013 m. didžiausią klimato 
indėlį sudarė geležinkeliai ir daugiarūšis vežimas – ši kategorija sudarė 32 % viso 
indėlio, 2014–2020 m. daugiausia prisidėjo energijos efektyvumo investicijos, 
kurios sudaro 34 % visos įvertintos klimato politikai skirtos sumos (žr. pavyzdį 
6 langelyje46).
40 Pastabos 11 pav.Įvertinto ERPF ir SF indėlio į klimato politiką palyginimas pagal sektorius ir metus 
(milijardais eurų).
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.2014–2020 m. DFPEAR įvertis 2007–2013 m. DFPEnergijos efektyvumas (100 %)
Geležinkeliai ir daugiarūšis transportas (40 %)
Prisitaikymas prie klimato kaitos (100 %)
Atsinaujinančioji energija (100 %)
Miesto transportas ir intelektinės
transporto sistemos (40 %)
Kita (100 %)
Bioįvairovė, oro kokybė ir vandentvarka (40 %)
Uostai ir vidaus vandenų keliai (40 %)
Kita (40 %)
Iš viso60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Pastabos 6 langelisERPF bendrai finansuojamos energijos efektyvumo investicijos Rumunijoje 
pavyzdys
Planuojama, kad 2014–2020 m. energijos efektyvumo projektai privatiems ir viešiems pastatams47 sudarys 
apie 6 % viso ES bendro finansavimo Rumunijoje , palyginti su apie 1 % 2007–2013 m. Šių projektų išlaidoms 
taikomas 100 % klimato politikos koeficientas.
Pavyzdžiui, vienas tokių projektų, skirtų padidinti gyvenamųjų pastatų energijos efektyvumą , buvo finan -
suotas Bukarešto 3-iojoje apygardoje. ERPF bendras finansavimas iš 2007–2013 m. regioninės veiklos progra -
mos sudarė apie 162 500 eurų. Projektas buvo užbaigtas 2015 m. Daugiabučių namų šiluminis izoliavimas ir 
šildymo sistemos renovavimas leido sumažinti metinį energijos suvartojimą nuo 331 kWh/m2 iki 143 kWh/m2, 
t. y. 57 %. Įvertintas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas sudaro 238 tonas per metus.  
Daugiabutis namas iki investicijos  
(greta projekto vietovės)Vykdomi darbai  
(greta projekto vietovės)Daugiabutis namas po investicijos  
(projekto vietovė)
47 Įskaitant didelio efektyvumo bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą ir centralizuotą šilumos tiekimą.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
42 Pastabos 3 lentelėERPF ir SF klimato finansavimas 2007–2013 ir 2014–2020 m.
Valstybės narėsĮvertinta klimato finansa -
vimo dalis 2007–2013 m.Įvertinta klimato finansa -
vimo suma 2007–2013  m. 
(milijardais eurų)Klimato finansavimo dalis 
2014–2020  m.Klimato finansavimo suma 
2014–2020  m. 
(milijardais eurų)
Vokietija 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Lenkija 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Rumunija 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai remiantis programavimo dokumentais ir nacionalinėmis ataskaitomis.71 
Visose trijose audito metu aplankytose valstybėse narėse bendra ES tendencija 
taip pat atspindi sanglaudos politikos srityje. Ir čia planuojama, kad 2014–2020 m. 
klimato išlaidos padidės pagal visas ERPF ir SF veiksmų programas. Tačiau mes 
taip pat nustatėme, kad įvairių valstybių narių finansiniai įsipareigojimai klimato 
politikos srityje pagal ES biudžetą smarkiai svyruoja (žr.  3 lentelę ).
… ir atvejus, kai daugiau dėmesio skiriama klimatui, iš tikrųjų 
egzistuoja
72 
Be to, kad atlikome finansinį vertinimą, mes taip pat išnagrinėjome, ar klimato 
politikos integravimas į 2014–2020 m. ERPF ir SF veiksmų programas paskatino 
labiau į klimatą orientuotas investavimo operacijas. Mes konstatavome kokybinį 
pagerėjimą kai kuriose srityse: Pirmiausia, mes nustatėme, kad į klimato proble -
mas vis labiau atsižvelgiama valdymo procesuose. Vokietijoje, Lenkijoje ir Ru -
munijoje mes nustatėme kokybinį pagerėjimą tame, kaip atsižvelgiama į klimatą 
paraiškose dėl dotacijų, pavyzdžiui, reikalaujama aprašyti poveikį klimato kaitai ir 
susijusias rizikas, arba projekto indėlį į klimato kaitą. Po to mes nustatėme atvejų, 
kai buvo daromos pataisos siekiant daugiau dėmesio skirti klimato politikai 
(žr.  7 langelį ).
43 Pastabos 7 langelisPavyzdžiai, kai audituotose ERPF ir SF programose klimato kaitai buvo skirta 
daugiau dėmesio
Vokietijoje , Federalinė aplinkos, gamtos apsaugos, statybų ir branduolinės saugos ministerija parengė vien 
tik nacionalinėmis lėšomis finansuojamą projektą, skirtą skatinti aktyvų aplinkosaugos partnerių dalyvavi -
mą ERPF programavimo procese bei paremti aplinkosaugos ir klimato klausimų integravimą. Be kitų dalykų, 
vykdant projektą buvo parengti du programavimo vadovai. Juose pateikiama geros praktikos pavyzdžių, kaip 
klimato politiką įtraukti į įvairių sričių projektus. Buvo nurodyta, kad klimato koeficientai yra pirmasis žingsnis 
teisinga kryptimi, kadangi jais pabrėžiama, jog ekologinis tvarumas turi būti integruotas į visas priemones.
Pagal Vokietijos Saksonijos  veiksmų programą, atrankos kriterijuose numatyta, kad bendrovių pastatai 
privalo būti renovuoti iki tokių energijos efektyvumo standartų, kurie viršytų teisinius reikalavimus 10 %. Be 
to, su energijos efektyvumu susijusių renovacijų atveju finansavimas yra nukreipiamas tik į tas projekto dalis, 
kurios sukuria pridėtinę klimato vertę, tuo tarpu anksčiau buvo remiamas visas projektas.
Rumunija  didelių infrastruktūros projektų veiksmų programose taiko didesnius koeficientus projektams, 
labiau prisidedantiems prie energijos taupymo. Mes taip pat pastebėjome, kad Lenkijos ir Rumunijos  na-  
cionalinės valdžios institucijos nustatė tinkamumo finansuoti sąlygas, siekdamos sukurti didesnes sinergijas su 
atitinkamomis platesnėmis strategijomis, tokiomis kaip Tvarios energijos veiksmų planas ar Tvaraus judėjimo 
mieste planai.
73 
Tikimasi, kad 2014–2020 m. iki 64 % su klimatu susijusių išlaidų pagal ERPF ir SF 
veiksmų programas sudarys investicijų kategorijos, kurioms taikomas 100 % ES 
klimato koeficientas. Tai reiškia, kad jais bus svariai prisidėta prie klimato kaitos 
tikslų (žr.  2 lentelę ). Tai rodo padidėjimą palyginti su 2007–2013 m., kai didžioji 
dalis su klimatu susijusių išlaidų buvo susijusi su veikla, kurios indėlis į klimato 
kaitą buvo tik nedidelis (žr.  12 paveikslą ).
44 Pastabos 
74 
Nors 2014–2020 m. priemonių, laikomų glaudžiai susijusiomis su klimato politika, 
finansavimo padidėjimo buvo siekiama kiekvienoje iš trijų aplankytų valstybių 
narių, šio padidėjimo apimtis labai skiriasi. Lenkijoje ir Rumunijoje, daugiausia dėl 
tęstinės paramos geležinkeliams ir miesto transportui48, beveik pusei visų veiks -
mų programų su klimatu susijusiam finansavimui taikytas 100 % koeficientas, tuo 
tarpu Vokietijoje 100 % koeficientas taikytas beveik visoms su klimatu susijusių 
veiksmų programų išlaidų, dėl jų reikšmingo indėlio į klimato politiką.
75 
Tačiau buvo nustatyta, kad klimato politikos vaidmuo mokslinių tyrimų ir ino -
vacijų bei mažų ir vidutinių įmonių srityse yra nedidelis. Mes nustatėme, kad 
Vokietijoje ir Rumunijoje audituotų programų atveju Komisija per programavimo 
derybas nepakankamai primygtinai reikalavo, kad būtų padidintas klimato politi -
kos finansavimas mokslinių tyrimų ir plėtros ar verslo plėtros srityse programose, 
kur šis finansavimas buvo mažas arba kur jo nebuvo. Valstybės narės sugebėjo 
pasiekti 20 % tikslą net nekeisdamos finansavimo šiose srityse. Tai reiškia, kad 
buvo išnaudotos ne visos su klimatu susijusių veiksmų finansavimo galimybės.48 Šie projektai laikomi 40 % 
susiję su klimatu.12 pav.Klimato politikos išlaidų dalis ir suma pagal ES klimato koeficientus per abu 
laikotarpius
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.21 milijardas eurų
(64 %)12 milijardų eurų
(36 %)20 milijardų eurų
(36 %)35 milijardai eurų
(64 %)
40 % koeﬁcientas100 % koeﬁcientas
33 milijardai eurų55 milijardai eurų2014–2020 m. 
DFP
2007–2013 m. 
DFP100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Pastabos 
Europos socialinio fondo galimas įnašas į klimato politiką dar 
ne visiškai išnaudotas
76 
Komisija pripažino, kad išaugo žaliųjų darbo vietų paklausa: numatoma, kad 
2020 m. energijos efektyvumo sektoriuje dirbs 2 milijonai darbuotojų, o atsinau -
jinančiosios energijos sektoriuje – 3 milijonai49. „Žaliųjų darbuotojų“ skaičiaus 
padidinimas, leidžiantis patenkinti šią išaugusią paklausą, taps esminiu uždaviniu 
kuriant „žaliąją ekonomiką“. Dėl kvalifikuotų specialistų ir darbuotojų trūkumo 
žaliųjų darbo vietų sektoriuje turėtų išaugti išlaidos ir atsirasti vėlavimų50, įgyven -
dinant su klimatu susijusius veiksmus.
77 
Kita vertus, dėl perėjimo prie mažaanglės ekonomikos bus naikinamos darbo 
vietos iškastinio kuro sektoriuose, o atleisti šių sektorių darbuotojai privalės įgyti 
naujus įgūdžius51. Palyginti su kitais sanglaudos politikos fondais, ESF veiksmų 
programose klimato politikai aiškiai buvo skirta labai maža dalis, būtent 1,4 % iš 
83 milijardų  eurų.
78 
Komisijos nuomone, ESF dalis, skirta su klimatu susijusioms išlaidoms ir nustatyta 
remiantis valstybių narių ESF veiksmų programose pranešta informacija, gali būti 
mažesnė už visą faktinį 2014–2020 m. laikotarpio ESF įnašą į klimato politiką, kuris 
taps žinomas tik po programos įgyvendinimo. Dėl to, kad Europos socialiniam 
fondui nebuvo nustatyti tinkami reikalavimai atsižvelgti į klimato politiką, yra 
praleista galimybė prisidėti prie mažaanglės ekonomikos kūrimo ir prie klimato 
politikos apskritai.
79 
Tuo metu, kai buvo tvirtinamos 2014–2020 m. veiksmų programos, valstybės na -
rės neprivalėjo pateikti Komisijai jokio ESF asignavimų klimato politikos tikslams 
pateisinimo. Todėl nebuvo sistemingai tikrinama, ar programos padėjo tenkinti 
žaliųjų darbo vietų paklausą ir ar jos prisidėjo kuriant mažaanglę ekonomiką.49 Žr. 2012 m. balandžio 18 d. 
Komisijos tarnybų darbinį 
dokumentą „Ekologiško 
augimo darbo vietų kūrimo 
potencialo išnaudojimas“.
50 JK Bendruomenių Rūmų 
Aplinkosaugos audito 
komiteto ataskaitoje „Žaliosios 
darbo vietos ir įgūdžiai“ 
(„Green Jobs and Skills“) 
teikiama išvada, kad „Dėl to, 
kad siekiant užpildyti įgūdžių 
trūkumą, kliaujamasi išskirtinai 
rinka, yra vėluojama kurti 
žaliąją ekonomiką“ http://
www.publications.parliament.
uk/pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Žr. EBPO ataskaitos „Politikų 
derinimas pereinant prie 
mažaanglės ekonomikos“ 324 
ir 325 dalys http://www.oecd.
org/env/Aligning-policies-for-
the-transition-to-a-low-
carbon-economy-
CMIN2015 -11.p df
46 Pastabos 
52 Specialioji ataskaita 
Nr. 26/2016 „Padidinti 
kompleksinės paramos 
veiksmingumą ir padaryti ją 
paprastesnę tebėra didelė 
problema“ ( http://eca.europa.
eu).
53 2016 m. birželio 22 d. 
Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas „Žalinimo 
politikos apžvalga praėjus 
vieniems metams“. SWD(2016) 
218 final , žr. 2 priedo 3/6 dalį, 
p. 14.
54 Ši suma buvo įvertinta, 
sudėjus negalutinius pagal 
Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 1782/2003) (OL L 270, 
2003 10 21, p. 1) ir Tarybos 
reglamentą Nr. 73/2009 
(OL L 30, 2009 1 31, p. 16) skirtų 
tiesioginių išmokų 
gamintojams skaičius, 
pateiktus ataskaitose dėl 
tiesioginės paramos 
ūkininkams paskirstymo 
2007–2013 finansiniais metais:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmNėra esminių pokyčių bendros žemės ūkio politikos išlaidose, 
nors esama gerosios praktikos kaimo plėtros srityje
80 
Šiame skirsnyje įvertinta, ar įtraukus klimato politiką į peržiūrimas tiesiogines že -
mės ūkio išmokas ir kaimo plėtros programas, buvo padarytas teigiamas kiekybi -
nis poveikis klimato finansavimui – jis matuojamas padidėjusia klimato išlaidoms 
skiriamų lėšų dalimi – ir teigiamas kokybinis poveikis – matuojamas tuo, kad 
su klimatu susijusiems veiksmas skiriama daugiau dėmesio. Mes peržiūrėjome 
turimus įrodymus apie kompleksinės paramos sistemą ir tiesiogines žemės ūkio 
išmokas bei apie 2014–2020 m. kaimo plėtros programas Andalūzijoje, Lenkijoje ir 
Ronos-Alpių regione ir palyginome juos su 2007–2013 m. programomis.
Įvedus žalinimo išmoką, svarus tiesioginių išmokų indėlis į klimatą 
nėra garantuotas
81 
Neseniai paskelbtoje savo ataskaitoje52 mes padarėme išvadą, kad BŽŪP pakeiti -
mai 2014–2020 m. laikotarpiui, sumažino kompleksinės paramos taisyklių skaičių, 
atsisakant reikalavimų, kurie nebuvo pakankamai susiję su ūkininkavimo veikla.
82 
Buvo įvestas žalinimo komponentas, kaip 2014–2020 m. laikotarpio bendros že -
mės ūkio politikos naujovė. Nors žalinimas ir apima su klimatu susijusius reikalavi -
mus (žr. 53 dalį), jis daugiausia paremtas jau anksčiau taikytomis geros agrarinės 
ir aplinkosaugos būklės sąlygomis, kurios apima panašias žemės ūkio praktikas, 
tokias kaip daugiamečių ganyklų apsauga ar kraštovaizdžio elementų išsaugoji -
mas. Turimais duomenimis, žalinimo reikalavimai netaikomi 64 % tiesioginių iš -
mokų gavėjų53. Dėl to yra rizika, kad tiesioginių išmokų perorientavimas į klimato 
politiką bus ribotas. Komisija planuoja įvertinti žalinimo išmokų aplinkosauginius 
pasiekimus 2017 m. ir 2018 m. pabaigoje.
83 
Tikimasi, kad 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos įnašas į tiesiogi -
nes žemės ūkio išmokas sudarys 288  milijardus  eurų. Ši suma yra palyginama su 
276 milijardų  eurų tiesiogine parama, išmokėta gamintojams 2007–2013 finansi -
niais metais54.
47 Pastabos 
Klimato finansavimas kaimo plėtros srityje: dėmesio klimato 
politikai daugiau neskirta
84 
Dėl kaimo plėtros ypatumų visų kaimo plėtros programų palyginimas nebuvo 
įmanomas, kadangi kiekvienos atskiros programos priemonės įgyvendinamos 
per įvairių rūšių veiklas. Remdamiesi trijų kaimo plėtros programų duomeni -
mis, mes įvertinome klimato finansavimo dalį 2007–2013 m. ir palyginome ją su 
2014–2020 m. planais. Nagrinėdami šias programas, mes nenustatėme jokio tikro 
investicijų padidėjimo ar sumažėjimo (žr.  4 lentelę ).4 lentelėKlimato finansavimas 2007–2013 m. ir 2014–2020 m.
Peržiūrėtos kaimo 
plėtros programosĮvertinta klimato finansa -
vimo dalis 2007–2013 m.Įvertinta klimato finansa -
vimo suma 2007–2013  m. 
(milijardais eurų)Klimato finansavimo 
dalis 2014–2020  m.Klimato finansavimo 
suma 2014–2020  m. 
(milijardais eurų)
Andalūzija, Ispanija 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Lenkija (viena kaimo 
plėtros programa visai 
valstybei narei)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rona-Alpės, Prancūzija 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Šaltinis: Europos Audito Rūmų įverčiai, remiantis programavimo dokumentais.
48 Pastabos 
Kaimo plėtros geroji praktika egzistuoja, tačiau dauguma atvejų 
niekas nesikeitė
85 
Vertindami programas bet kokių kokybinių pagerėjimų požiūriu, kol kas mes 
nenustatėme jokių reikšmingų pokyčių pagrindiniuose valdymo proceso elemen -
tuose, tokiuose kaip reikalavimai ar tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijai. Tai 
ypač pasakytina apie finansiškai reikšmingas priemones, tokias kaip priemonės, 
skirtos vietovėms su gamtinėmis kliūtimis ar ekologiniam ūkininkavimui.
86 
Kai kurių mažiau reikšmingų priemonių koncepcija buvo pakeista, jas labiau 
susiejant su klimato klausimais. Mes įvertinome, kad apie 10 % EŽŪFKP klimato 
finansavimo Ronos-Alpių regione, 22 % Lenkijoje ir 36 % Andalūzijoje yra susiję 
priemonėmis, kurios geriau atitinka klimato politiką, palyginti su 2007–2013 m. 
Mes nustatėme keletą besirandančios gerosios praktikos pavyzdžių, tiesiogiai 
prisidedančių prie klimato kaitos mažinimo (žr.  8 langelį ).
Geresnės atitikties klimato kaitai pavyzdžiai audituotose EŽŪFKP programose
Kai kurios miškininkystės priemonės , kurias nagrinėjome Lenkijoje , Ronos-Alpių  regione ir Andalūzijoje , 
buvo patobulintos, siekiant remti anglies sekvestraciją, ar padidinti miškų atsparumą klimato kaitai. Be to, 
Ronos-Alpių programose buvo priemonė, skirta remti investicijas į mažas, su mišku susijusias medienos kuro 
įmones, ir taip padedanti plėtoti vietoje generuojamą atsinaujinančią energiją.
Mes taip pat nustatėme trijų klimatui palankių agrarinės aplinkosaugos ir klimato  priemonių koncepcijos 
pagerinimų. Lenkija pradėjo taikyti cheminę analizę, leidžiančią nustatyti organinės anglies kiekį dirvoje, ir 
auginti tarpines kultūras, padedančias pasiekti teigiamo organinės medžiagos balanso žemės ūkio sklypuo -
se. Andalūzijoje, sprendžiant alyvuogių gamybą žlugdančios dirvožemio erozijos problemą, buvo įvesti nauji 
reikalavimai.8 langelis
49 Pastabos 
87 
Mes taip pat nustatėme geros praktikos pavyzdžių 2007–2013 m. parengtose prie -
monėse, kurios vis dar įgyvendinamos 2014–2020 m. (žr.  9 langelį ).
Klimato finansavimo regioninėje Ronos-Alpių programoje Prancūzijoje tęstinumo 
pavyzdys
Pagal 2014–2020 m. programą toliau finansuojami investiciniai projektai, tiesiogiai prisidedantys prie klimato 
kaitos mažinimo, pavyzdžiui, tobulinant žemės ūkiui skirtus metano gamybos metodus . Tikslas – pagerinti 
tiekimą ir panaudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius. Šiems projektams pagristai taikomas 100 % klima -
to koeficientas.
Toliau aprašytas projektas, gavęs finansavimą 2012 m. ir užbaigtas 2015 m., yra tokio projekto, skirto gamin -
ti energiją iš atliekų, pavyzdys. Pusė atliekų indėlio į šią dujų gamyklą yra žemės ūkio kilmės, tuo tarpu kita 
pusė – tai vietos įmonės tiekiamos iš vietos žaliavų gaunamos žaliosios atliekos. Gautieji išdirbiai pagerina 
ūkio apsirūpinimo maistu galimybes ir taip pat patenkina vietos mokyklos ir kitų vietos patalpų šildymo 
poreikius. Visos EŽŪFKP tinkamos finansuoti išlaidos metano gamyklai sudarė 881 000 eurų. 37,36 % projekto 
finansavimo sudarė viešoji parama, – 105 000 eurų EŽŪFKP dotacijos ir 224 415 eurų nacionalinis bendrasis 
finansavimas.9 langelis
Su klimatu susijusio žemės ūkio projekto pavyzdys
Šaltinis:  Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Pastabos 
Labai mažai padidintas dėmesys klimato politikai Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės fonde
88 
Klimato politika nebuvo integruota į 2007–2013 m. Europos žuvininkystės fondą 
ir todėl Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas nepaskaičiavo fondo 
indėlio į klimato politiką per šį laikotarpį. Mes įvertinome55, kad EŽF indėlis į kli -
mato politiką 2007–2013 m. turėjo sudaryti apie 1 milijardą eurų, arba 26 % fondo 
lėšų. 2014–2020 m. klimato politikos indėlių, kuriuos pateikė valstybės narės 
visose EJRŽF veiksmų programose, suvestiniai įverčiai (žr. 43 dalį) taip pat sudaro 
apie 1 milijardą eurų arba 18 % EJRŽF lėšų.
89 
Viena iš šio absoliučiosios vertės stabilumo priežasčių yra ta, kad buvo sumažinta 
parama, kurią EJRŽF skyrė žvejybos laivyno valdymo priemonėms. Atitinkamai 
sumažėjo parama variklių keitimo arba modernizavimo bei nuolatinio ir laikino 
žvejybos veiklos nutraukimo veiklai, kurios priemonės atsekamos taikant atitinka -
mai 100 %, 100 % ir 40 % koeficientus.
90 
Mes palyginome dabartinį teisinį pagrindą su 2007–2013 m. laikotarpiu, kad 
įsitikintume, ar dabartinis jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas geriau integruo -
ja klimato kaitos tikslus į savo priemonių turinį. Tai buvo padaryta atžvilgiu tų 
priemonių, kurias galima atsekti iki 2007–2013 m. laikotarpio. Tiesioginės ir aiškios 
nuorodos į klimato kaitos tikslus, tiek mažinimo, tiek prisitaikymo, tebėra retos, ir 
dėl to žuvininkystės fondas nepadidino savo indėlio į klimato politiką aprėpties 
(žr.  10 langelį ).55 Mūsų įvertis buvo daugiausia 
paremtas metodika, kurią Jūrų 
reikalų ir žuvininkystės 
generalinis direktoratas taikė 
2014–2016 m. biudžeto 
dokumentams, nors mes taip 
pat įtraukėme EŽF nuolatinio ir 
laikino žvejybos veiklos 
nutraukimo priemones, 
taikydami atitinkamai 100 % ir 
40 % koeficientus. Šis 
pridėjimas yra vienintelis 
nuokrypis nuo Jūrų reikalų ir 
žuvininkystės generalinio 
direktorato taikomos 
metodikos, kadangi jis 
nominaliąja verte atspindi 
koeficientą, skirtą žvejybos 
laivyno pajėgumų pritaikymo 
priemonėms, nustatytoms 
2014 m. lapkričio 18 d. 
Komisijos įgyvendinimo 
reglamente (ES) Nr. 1232/2014, 
iš dalies keičiančiame 
Komisijos įgyvendinimo 
reglamentą (ES) Nr. 215/2014, 
kad būtų patikslintos jame 
pateiktos nuorodos į Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentą (ES) Nr. 508/2014, 
ir ištaisomas Įgyvendinimo 
reglamentas (ES) Nr. 215/2014 
(OL L 332, 2014 11 19, p. 5).
51 Pastabos 
Geresnės atitikties klimato kaitai pavyzdžiai audituotose Europos jūrų reikalų ir 
žuvininkystės fondo programose
Lyginant su ankstesniuoju laikotarpiu, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo programose mes nustatė -
me nedaug patobulinimų. Iš 50 iš EJRŽF remtų priemonių buvo pagerintos trys buvusios priemonės56, skirtos 
integruoti klimato politiką, ir buvo sukurtos dvi naujos priemonės su klimato kaitos tikslais57. Be to, EJRŽF 
dabar turi atskirą energijos efektyvumo ir klimato kaitos mažinimo priemonę, nors panašūs veiksmai buvo 
tinkami finansuoti ir anksčiau. Ši aiškiai su klimatu susijusi priemonė, kuri atsekama taikant 100 % koeficientą, 
turėtų būti naudinga 3 738 projektams visoje ES, kurių didžioji dauguma būtų susijusi su variklių pakeitimu ir 
modernizavimu.
56 Šios dvi priemonės, susijusios su „Pavojingų meteorologinių reiškinių ir ekologinių avarijų atvejams skirtais savitarpio pagalbos fondais“ ir 
„Akvakultūros išteklių draudimu“.
57 Šios priemonės buvo susijusios su „Vidaus vandenų žvejyba ir vidaus vandenų gyvūnija ir augalija“, su „Produktyviomis investicijomis 
į akvakultūrą“ ir su „Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimu“. Daugiausia nuorodos buvo daromos į energijos efektyvumą.10 langelis
52
 Išvados ir rekomendacijos
91 
ES institucijos 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje politiškai 
įsipareigojo integruoti klimato politiką į visas ES biudžeto išlaidas bei užtikrinti, 
kad bent kas penktas ES biudžeto euras būtų panaudotas su klimatu susijusiai 
veiklai. Pagrindinis šio pasižadėjimo tikslas – reaguoti į klimato kaitą ir patenkinti 
susijusius didelius investicijų poreikius. Mes siekėme nustatyti, ar tikslas išleisti 
bent 20 % ES biudžeto su klimatu susijusiems veiksmams galėjo būti pasiektas ir 
ar taikytas metodas galėjo sukurti pridėtinę vertę pasiekiant didesnį ir tikslinges -
nį klimato politikos finansavimą.
92 
Mes nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, apskritai imant, 
įgyvendinant šį tikslą pasiekta pažangos. Tačiau yra didelė rizika, kad 20 % tikslas 
nebus pasiektas, jei, kovojant su klimato kaita, nebus padidintos pastangos. Įgy -
vendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir tikslingesnis klimato politikos finan -
savimas kai kuriuose Europos struktūriniuose ir investicijų fonduose, konkrečiai 
Europos regioninės plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau kitose srityse, kaip 
antai Europos socialiniame fonde, žemės ūkio ir kaimo plėtros ir žuvininkystės 
srityse, iš esmės niekas nesikeitė, kitaip sakant šių fondų atveju nebuvo apčiuo -
piamo perėjimo prie klimato politikos.
Pasiekta bendra pažanga, tačiau yra didelė rizika, kad 20 % 
tikslas nebus pasiektas
93 
Tikslas panaudoti „bent 20 %“ ES biudžeto klimato politikai yra ES strategijos „ly -
derės vaidmuo kovojant su klimato kaita“ dalis ir yra aiškus įsipareigojimas kovoti 
su klimato kaita. Komisijos skaičiai rodo, kad klimato politikai skirto finansavimo 
dalis 2014–2016 m. sudarė vidutiniškai 17,6 % (žr. 26, 40 ir 41 dalis).
94 
Iki šiol nėra priemonės, kuri teiktų atnaujintus daugiamečius subendrintus 
duomenis apie pažangą visame ES biudžete siekiant šio tikslo. Komisija neseniai 
atnaujino su klimatu susijusių išlaidų duomenis už visą 2014–2020 m. laikotarpį 
daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros kontekste. Komi -
sijos vertinimu, klimato politikai iš viso bus skirta 18,9 %, taigi 20 % tikslas nebus 
pasiektas (žr. 44 dalį).
53 Išvados ir rekomendacijos 
95 
Komisijos ir valstybių narių taikomo atsekimo metodo trūkumai susiję su ataskai -
tų teikimu ir išsamumu. Atsekimo metode nepakankamai atsižvelgiama į visus 
ES išlaidų klimato politikai padarinius, susijusius su finansinėmis priemonėmis 
ir nebalansiniais straipsniais, nepaisant to, kad jie vis dažniau naudojami (37 ir 
38 dalys). Jame taip pat neatskirtos mažinimo ir prisitaikymo priemonės, todėl yra 
sunku įvertinti šių skirtingų veiksmų, reaguojant į klimato kaitą, finansavimo lygį 
(36 dalis).
1 rekomendacija. Patikimas daugiametis konsolidavimas
Komisija  turėtų kasmet atlikti patikimą daugiametį konsolidavimą, siekdama 
nustatyti, ar klimato išlaidos leidžia laiku pasiekti 20 % tikslą.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.
2 rekomendacija. Išsamus ataskaitų teikimo pagrindas
a) Komisija  kasmet savo metinėje valdymo ir veiksmingumo ataskaitoje turėtų 
teikti konsoliduotą informaciją apie pažangą siekiant bendro 20 % tikslo, ir 
taip pat teikti išsamią informaciją šiuo klausimu kiekvienoje atitinkamoje me -
tinėje veiklos ataskaitoje. Taip pat galėtų būti teikiami duomenys apie veiks -
mų planų, ten, kur jie taikomi, vykdymo pažangą. Be to, turėtų būti teikiama 
informacija apie finansinių priemonių įnašą į klimato politiką.
b) Valstybės narės savo metinėse įgyvendinimo ataskaitose Komisijai turėtų 
pranešti apie pasidalijamojo valdymo sritis, kuriose yra galimybių vykdyti kli -
mato politiką, nurodydamos, kaip jos planuoja vykdyti klimato politiką šiose 
srityse.
Tikslo įgyvendinimo data: kasmet, pradedant 2016 m. metinėmis 
ataskaitomis.
c) Komisija  ir valstybės narės  turėtų užtikrinti, kad duomenys apie mažinimą ir 
prisitaikymą būtų renkami atskirai.
Tikslo įgyvendinimo data: tokios sistemos parengimas kitai daugiametei 
finansinei programai.
54 Išvados ir rekomendacijos 
96 
Mes įvertinome, kad norint iki 2020 m. pabaigos pasiekti bendrą 20 % tikslą, per 
likusius šio programavimo laikotarpio metus, t. y. 2017–2020 m., klimato finansa -
vimo dalį būtina padidinti vidutiniškai 22 % (46 dalis). Daugiausia prie šio tikslo 
prisideda žemės ūkis, kaimo plėtra ir sanglaudos politika, po to – mokslinių tyri -
mų programa „Horizontas 2020“ (33 dalis). Nebuvo parengta jokio bendro plano, 
kuriame būtų numatyta, kurios finansavimo priemonės ir kokiu mastu galėtų 
prisidėti (26 dalis). Taigi panašu, kad tai ne geriausias būdas nustatyti, koks turi 
būti skirtingo pobūdžio išlaidų programų indėlis į klimato politiką.
3 rekomendacija. Klimato kaitos poreikių vertinimas
Planuodama galimą indėlį į klimato politiką iš atskirų biudžeto eilučių ar finan -
savimo priemonių, Komisija  turėtų užtikrinti, kad tokie planai būtų grindžiami 
realistiniu ir patikimu klimato poreikių vertinimu ir kiekvienos srities galimybėmis 
prisidėti prie bendro tikslo.
Tikslo įgyvendinimo data: tokios sistemos parengimas kitai daugiametei 
finansinei programai.
97 
Numatoma, kad pagrindinės šio audito metu nagrinėtos sritys sudarys 84,5 % 
numatomo indėlio į klimato politikos tikslą. Kai kurioms sritims, susijusioms su 
programa „Horizontas 2020“, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai, progra -
ma LIFE ir Europos regioninės plėtros fondu, nustatyti su klimatu susiję tikslai, 
prisidedantys prie jų indėlio (28 ir 29 dalys). Tačiau yra didelių rizikų, galinčių 
neigiamai paveikti numatytą žemės ūkio, kaimo plėtros ir mokslinių tyrimų indėlį 
(49–51 dalys).
98 
Komisijos metodas, taikytas pažangai, siekiant 20 % tikslo, planuoti ir matuoti 
visame ES biudžete buvo pagrįstas tarptautiniu mastu pripažinta metodika. Komi -
sijos ir audituotų valstybių narių nuomone, tai pragmatiškas klimato išlaidų atse -
kimo metodas. Tačiau taikant ES klimato koeficientus, kai kuriose srityse nebuvo 
sistemingai laikomasi konservatyvumo principo, siekiant išvengti perdėtų klimato 
finansavimo vertinimų (35 dalis).
55 Išvados ir rekomendacijos 
99 
Prielaidos dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų indėlio į klimato politikos tikslą yra 
nepakankamai pagrįstos. Jei būtų laikomasi konservatyvumo principo, klimato 
indėlių įverčiai būtų 9 milijardais eurų mažesni (53 ir 54 dalys). Dėl ES klimato ko -
eficientų taikymo kaimo plėtros indėlis į klimato politiką buvo perdėtas. Taikant 
EŽŪFKP metodą nebuvo tinkamai diferencijuoti skirtingi atskirų veiklų indėliai 
į klimatą ir dėl to šie indėliai į klimatą buvo perdėti. Mūsų vertinimu EŽŪFKP kli -
matui skirtos sumos turėtų būti sumažintos 23,9 milijardo eurų (58 dalis).
100  
Mes įvertinome, kad šie patikslinimai iš viso turėtų sumažinti žemės ūkio ir kaimo 
plėtros klimato finansavimo indėlį maždaug 33  milijardais  eurų arba maždaug 
15 % bendrojo tikslo ( (51, 54 ir 58 dalys).
4 rekomendacija. Ištaisyti perdėtus įverčius
Komisija  ir valstybės narės  turėtų pritaikyti konservatyvumo principą ir ištaisyti 
perdėtus įverčius EŽŪFKP srityje peržiūrėdamos ES klimato koeficientų rinkinį.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.
101  
Mokslinių tyrimų programa „Horizontas 2020“ nepasiekė savo 35 % tikslo ir 
turi įveikti atotrūkį. Nors tai, kad Komisija parengė veiksmų planą, teikia vilčių, 
šiame plane nėra pakankamai detaliai nustatyta, kaip tikimasi tą atotrūkį įveikti 
60–64 dalys).
102  
Be šių rizikų, kurios paveikia klimato indėlio užtikrinimą pagrindinėse srityse, 
norint pasiekti 20 % tikslą kitose, ne tokiose reikšmingose prisidedančiose srityse, 
pastangos turėtų būti padvigubintos. Mes negalėjome rasti įrodymų, tokių, kaip, 
pavyzdžiui, veiksmų planas, kad Komisija didina pastangas šiose srityse ir kaip 
galėtų būti pasiektas toks padvigubinimas (47 dalis).
56 Išvados ir rekomendacijos 
5 rekomendacija. Parengti veiksmų planus
Kai tik atlikus metinį konsolidavimą nustatoma, kad kurios nors srities numaty -
tasis indėlis gali būti nepasiektas, Komisija  turėtų parengti veiksmų šioje srityje 
planą, kuriame būtų detaliai nustatyta, kaip ji tikisi užtikrinti atsilikimo įveikimą.
Tikslinė įgyvendinimo data: iki 2017 m. kovo mėn. parengti veiksmų planus.
103  
Komisijos taikomas klimato politikos finansavimo lygių vertinimo metodas iš 
esmės paremtas planinių išlaidų identifikavimu. Tačiau šiame metode slypi savai -
minė rizika, kadangi planuojamos išlaidos nebūtinai pavirsta faktinėmis išlaido -
mis. Todėl būtina įvertinti faktinį klimato finansavimo indėlių įgyvendinimą, tuo 
pat metu išvengiant neproporcingai didelių administracinių išlaidų. Komisija iki 
šiol neparengė procedūros kaip tą padaryti (46 dalis). Tačiau faktinio 20 % tikslo 
įgyvendinimo stebėjimas nesuteiks jokios informacijos apie klimato politikai 
skirtomis išlaidomis pasiektus rezultatus. Mes nustatėme, kad informacija apie tai, 
kokius fondai planuoja pasiekti ar pasiekė rezultatus mažinant išmetamų šiltna -
mio dujų kiekį, yra pateikta tik atskirų biudžeto dalių atveju ir nėra palyginama 
(47 dalis).
6 rekomendacija. Parengti rodiklius, leidžiančius stebėti 
faktines su klimato politika susijusias išlaidas ir atitinkamus 
rezultatus
Komisija  turėtų:
a) bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis , pasidalijamojo valdymo 
srityse parengti suderintą ir proporcingą faktinių su klimato politika susijusių 
išlaidų stebėjimo sistemą;
b) atsižvelgdama į savo iniciatyvą „į rezultatus orientuotas biudžetas“, nustatyti 
su klimatu susijusius rezultatų rodiklius visose srityse, kurios prisideda prie 
tikslo pasiekimo, ypač tokius, kurie leidžia įvertinti išmetamų šiltnamio dujų 
kiekį ir jo sumažinimą ES finansuojamomis priemonėmis;
c) sudaryti geresnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerąją praktika, su klima -
tu susijusių rezultatų rodiklių taikymo srityje.
Tikslo įgyvendinimo data: 2018 m. gruodžio mėn.
57 Išvados ir rekomendacijos 
Kai kurie Europos struktūriniai ir investicijų fondai daugiau 
ir tikslingiau finansuoja klimato politiką, tačiau kituose iš 
esmės niekas nesikeitė
104  
Planuojama, kad su klimatu susijusios išlaidos 2014–2020 m. visose ERPF ir SF 
programose, įskaitant Europos teritorinio bendradarbiavimo pagrindą, palyginti 
su 2007–2013 m., padidės nuo 32,4  milijardo  eurų iki 54,7  milijardo  eurų. Be finan -
savimo padidėjimo, mes taip pat nustatėme, kad kai kuriose srityse, tokiose kaip 
programų valdymo procesas ar finansuojamų investicijų tipas, klimato politikai 
skiriama daugiau dėmesio ir taikomos geros praktikos (69 ir 70 dalys).
105  
Tačiau, kalbant apie Vokietijoje ir Rumunijoje audituotas programas, mes nusta -
tėme, kad Komisija derybų dėl programavimo metu nepakankamai primygtinai 
reikalavo padidinti klimato politikos finansavimą, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir 
plėtros bei verslo plėtros srityse. Tai reiškia, kad buvo ištirtos ne visos su klimatu 
susijusių veiksmų finansavimo galimybės (75 dalis).
106  
Taip pat galėtų būti padidintas potencialus Europos socialinio fondo įnašas 
į klimato politiką, atsižvelgiant į didėjančią žaliųjų darbo vietų paklausą eko -
nomikoje. Mes nustatėme, kad ESF veiksmų programose klimato politikai buvo 
skirta labai maža, 1,4 % dalis iš 83 milijardų eurų. Komisija netikrino, ar programos 
padėjo tenkinti žaliųjų darbo vietų paklausą ir ar jos prisidėjo kuriant mažaanglę 
ekonomiką (76–79 dalys).
107  
Nepaisant atsirandančios geros praktikos, žemės ūkio, kaimo plėtros ar žuvinin -
kystės politikose nebuvo apčiuopiamo perėjimo prie klimato politikos.
58 Išvados ir rekomendacijos 
108  
Įvedus žalinimo išmoką, svarus tiesioginių išmokų indėlis į klimatą nėra garan -
tuotas Ši nauja schema, nors ir turinti tam tikrą poveikį klimato politikai, faktiškai 
išlieka paremta jau egzistuojančiomis žemės ūkio praktikomis (81 ir 83 dalys). 
Audituotose kaimo plėtros programose mes nenustatėme jokio tikro investicijų 
padidėjimo ar sumažėjimo. Kalbant tikslingesnį klimato politikos finansavimą, 
mes nenustatėme jokių reikšmingų pokyčių pagrindiniuose valdymo proceso 
elementuose, tokiuose kaip reikalavimai ar tinkamumo finansuoti ir atrankos 
kriterijai. Kai kurių mažiau reikšmingų priemonių koncepcija buvo pakeista, jas 
labiau susiejant su klimato klausimais. Mes taip pat nustatėme keletą besiran -
dančios gerosios praktikos pavyzdžių, tiesiogiai prisidedančių prie klimato kaitos 
mažinimo (84–87 dalys).
109  
Tik labai mažai buvo padidintas dėmesys klimato politikai jūrų reikalų ir žuvinin -
kystės fonde. Tiesioginės ir aiškios nuorodos į klimato kaitos tikslus, tiek mažini -
mo tiek prisitaikymo, tebėra retos. Dėl to žuvininkystės fondas nepadidino savo 
indėlio į klimato politiką aprėpties (88–90 dalys).
7 rekomendacija. Išnagrinėti visas potencialias galimybes ir 
užtikrinti tolesnį faktinį perėjimą prie klimato politikos
Komisija  turėtų:
a) nustatyti sritis, kuriose klimato politikos potencialas nėra pakankamai iš -
naudotas, kaip, pavyzdžiui, Europos socialiniame fonde, ir parengti veiksmų 
planus, skirtus padidinti indėlį į klimato politiką šiose srityse;
b) Komisija  ir valstybės narės  turėtų sustiprinti klimato politikos integravimą 
į žemės ūkį, kaimo plėtrą ir žuvininkystę, pavyzdžiui, rengdama naujas arba 
tikslindama jau esamas kovai su klimato kaita skirtas priemones.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. gruodžio mėn.
59 Išvados ir rekomendacijos 
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Phil WINN OWEN, 
2016 m. spalio 26 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Klaus-Heiner LEHNE
60
 Priedas
Kaimo plėtros politikos srityje naudojama Audito rūmų koeficientų matrica
Siūloma matrica, kuri yra pagrįsta audito vizitais į valstybes nares ir Komisijos užsakytu pritaikytu pa -
rengtiniu tyrimu, kompensuoja nepakankamą ES klimato koeficientų diferencijavimą pagal priemones.
Remdamiesi valstybėse narėse išnagrinėtais atvejų tyrimais, literatūros apžvalga1, Komisijos vidaus dokumentais 
ir pritaikytais tarptautiniais standartais2, mes pirmiausia nustatėme atnaujintą klimato koeficientų matricą, ku -
rioje atsižvelgiama į priemones ir jų politikos tikslus, pateikiamus pagal prioritetines sritis (žr. toliau). Po to, mes 
nustatėme EŽŪFKP sumas pagal priemones ir prioritetines sritis. Mes rėmėmės Komisijos pateiktais duomenimis. 
Vienintelis atvejis, kai mums teko pasiremti prielaida, buvo Sąjungos 4 prioritetas3. Galiausiai, toliau pateiktoje 
matricoje mes pritaikėme klimato koeficientus atitinkamoms EŽŪFKP sumoms.Priedas
1 Ši matrica buvo parengta remiantis Komisijos užsakytu parengtiniu tyrimu, „Klimato išlaidų ES biudžete atsekimas po 2013 m.“ („Tracking system for 
climate expenditure in the post-2013 EU budget“), detalus BŽŪP vertinimas, 5.4 lentelė (p. 25–30).
2 EBPO Rio rodikliai ir daugiašalių plėtros bankų, tokių kaip Pasaulio bankas, parengti atsekimo principai.
3 Atsižvelgiant į Komisijos „strateginio programavimo gaires“, Sąjungos 4 prioritetas yra suprogramuotas kaip „vientisas“, kitaip sakant EŽŪFKP 
išlaidos nėra skirstomos pagal atskiras sritis. Todėl EŽŪFKP išlaidas pagal šį prioritetą mes padalinome iš trijų ir skyrėme vienodą EŽŪFKP sumą 
kiekvienai iš trijų 4 prioriteto prioritetinių sričių: 4A prioritetinei sričiai (biologinės įvairovės atkūrimas, išsaugojimas ir didinimas), 4B sričiai 
(vandentvarkos gerinimas, įskaitant trąšų ir pesticidų valdymo gerinimą) ir 4C sričiai (dirvožemio erozijos prevencija ir dirvožemio valdymo 
gerinimas).
61 Priedas 
Siūloma matrica
Prioritetai ir PS 2 prioritetas 3 prioritetas 4 prioritetas 5 prioritetas 6 prioritetas
Visų tipų ūkių 
gyvybingumo ir 
konkurencingumo 
visuose regionuose 
stiprinimas ir inovaci -
nių ūkių technologijų 
skatinimasMaisto grandinės organizavimo, 
gyvūnų gerovės ir rizikos valdy -
mo žemės ūkyje skatinimasSu žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių 
ekosistemų atkūrimas, išsaugojimas ir 
gerinimasIšteklių efektyvumo 
skatinimas ir perėjimo 
prie klimato kaitai 
atsparios mažaanglės 
ekonomikos rėmimas 
žemės ūkio ir miškinin -
kystės sektoriuoseSocialinės 
įtraukties, skur -
do mažinimo ir 
ekonominės plė -
tros skatinimas 
kaimo vietovėsePriemonės kodasPriemonės pavadinimasVisoms prioritetinėms 
sritimsPirminės produk -
cijos gamintojų 
konkurencingu -
mo didinimas, 
gerinant jų 
integravimą 
į žemės ūkio 
maisto produktų 
grandinęŪkių rizikos 
prevencijos 
ir valdymo 
rėmimasBioįvai -
rovės 
atkūrimas, 
išsaugo -
jimas ir 
gerinimasVandentvar -
kos, įskaitant 
trąšų ir 
pesticidų 
valdymą, 
gerinimasDirvožemio 
erozijos 
prevencija ir 
dirvožemio 
valdymo 
gerinimasVisoms prioritetinėms 
sritimsVisoms priorite -
tinėms sritims
1Žinių perdavimas ir informavimo 
veikla0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Konsultavimo paslaugos, ūkio 
valdymo ir ūkininkų pavadavimo 
paslaugos0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Žemės ūkio ir maisto produktų 
kokybės sistemos0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Investicijos į materialųjį turtą 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Nuo gaivalinių nelaimių nuken -
tėjusio žemės ūkio gamybos po -
tencialo atkūrimas ir atitinkamų 
prevencinių priemonių diegimas0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6 Ūkio ir verslo plėtra 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Pagrindinės paslaugos ir kaimų 
atnaujinimas kaimo vietovėse0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investicijos į miško plotų plėtrą ir 
miškų gyvybingumo gerinimą0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Gamintojų grupių steigimas 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10 Agrarinė aplinkosauga ir klimatas 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekologinis ūkininkavimas 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Programos „Natura 2000“ ir 
Vandens pagrindų direktyvos 
mokėjimai0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Mokėjimai už vietoves, kuriose 
yra gamtinių ar kitokių specifinių 
kliūčių0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Gyvūnų gerovė 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Miškų aplinkosauga, klimato 
srities paslaugos ir miškų 
išsaugojimas0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Bendradarbiavimas 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Rizikos valdymas 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Papildomų nacionalinių 
tiesioginių išmokų Kroatijoje 
finansavimas0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19LEADER: „Iš apačios į viršų“ 
gebėjimų, skatinančių naujoviškų 
metodų kūrimą sprendžiant 
klimato kaitos uždavinius, 
stiprinimas0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Techninė pagalba 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Priedas
62 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
I
Komisija yra ryžtingai nusiteikusi kovoti su klimato kaita. ES strategija, kuria siekiama pereiti prie klimato kaitos 
poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, pagrįsta politikos priemonėmis, kurio -
mis taip pat siekiama keisti investavimo modelius. Prie šio perėjimo proceso prisidedama ir jį paspartinti siekiama 
panaudojant viešąsias ES ir valstybių narių nacionalinių biudžetų išlaidas.
Siūlymu integruoti klimato politiką į ES biudžetą1 ir padidinti klimato reikalams skirtas išlaidas iki 20 % biudžeto 
lėšų, Komisija siekė, kad ES biudžetas taptų akstinu klimato politikos integravimo procese. Europos Vadovų Taryba ir 
Europos Parlamentas integravimui pritarė2 ir patvirtino, kad 20 % yra tinkamas paramos lygis.
II
Europos Vadovų Taryba aiškiai patvirtino Komisijos pateiktą klimato politikos integravimo į biudžetą strategiją kaip 
pagrindinį tikslą, kurio įgyvendinimas neatsiejamas nuo politinio tikslo bent 20 % ES išlaidų pagal dabartinę DFP 
skirti su klimato politika susijusiems reikalams.
Be integravimo klausimo daugiametėje finansinėje programoje  (DFP) taip pat pateikiama specialioji klimato politikai 
skirta programa.
IV
Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad vykdomas ambicingas darbas ir kad būtina ir toliau dėti pastangas, 
kad integravimo procesas vyktų dar sklandžiau. Kartu Komisija mano, kad tiek į programų rengimą įtraukiant su kli -
matu susijusias nuostatas, tiek formuluojant bendrą kiekybinę integravimo strategiją, padaryta reikšminga pažanga, 
ir tai yra skaidrus pagrindas tolesniems veiksmams.
Vis dėlto, Komisija pažymi, kad potencialus kiekvieno iš fondų indėlis priklauso nuo to, kokia yra pirminė tų fondų 
paskirtis, todėl labai svarbu, kad indėliams programuoti ir jų stebėsenai vykdyti skirtos sistemos atitinkamai skirtųsi 
kiekvieno fondo atžvilgiu. Be to, bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reforma lėmė reikšmingą klimato politikai 
skirto finansavimo padidinimą, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu. Komisija mano, kad klimato politikos reikšmė 
nuolat didėja.
V
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta 2016 m. rugsėjo 14 d., Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 
20 % tikslo. Remiantis naujausiais duomenimis, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2016) 299, 
pridedamame prie Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (COM(2016) 603), 2014–2020 m. 
laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu 
tai sudarys maždaug 18,9 %.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
1 Žr. KOM(2011) 500 galutinis, I dalis, 6.1.4 punktas http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/
MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Žr. 2013 m. vasario 7 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujosios DFP (P7_TA(2013)0078).
Komisijos atsakymas 63
VI
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas. Komisija nurodo, kad ji yra nustačiusi išsamią naujovišką EBPO Rio 
rodikliais pagrįstą atsekimo metodiką.
Tačiau kartu Komisija pripažįsta būtinybę ir toliau dėti pastangas, kad klimato aspektas taptų svarbesnis ES progra -
mose, įskaitant ir tas, kurias paminėjo Audito Rūmai.
Rengiant Komisijos taikomą metodą, buvo dirbama skaidriai, koordinuojant veiksmus. ES klimato politikos finan -
savimo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje lygių vertinimo strategija yra patikima. Atitinkamai, žalinimo tiesioginių 
išmokų srityje, remiantis skaičiavimais, galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys aptariamosios ūkininkavimo 
praktikos yra susijusios su klimato aspektu. Kalbant apie ne žalinimo tiesiogines išmokas, 8 % tokių išmokų poveikis 
klimatui nėra vertinamas perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir 
tiesioginės išmokos.
VII
Komisija pripažįsta, kad naujoviška klimato sričiai skirtų išlaidų atsekimo strategija ir jos įgyvendinimas ES biudžeto 
sistemoje yra tobulintinos sritys, pavyzdžiui, kad klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos aspektai galėtų 
būti labiau atsieti vienas nuo kito. Tačiau kartu atsižvelgdama į tai, kad, vertinant dažnai nustatomą papildomą 
naudą, yra neaišku, koks daromas administracinis poveikis, ir sunku išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija kol kas 
nenumato savo atsekimo sistemoje įvesti papildomo sričių atsiejimo.
VIII
Komisija pažymi, kad į kai kurias Audito Rūmų rekomendacijas jau yra arba bus atsižvelgta (konkrečiai, į 1 rekomen -
daciją ir 6 rekomendacijos b ir c punktus), su kai kuriomis rekomendacijomis ji sutinka tik iš dalies (2 rekomenda -
cijos a punktas, 3, 4 ir 5 rekomendacijos ir 7 rekomendacijos a punktas), o kai kurios iš pateiktų rekomendacijų yra 
netinkamos arba neįgyvendinamos (2 rekomendacijos c punktas, 6 rekomendacijos a punktas ir 7 rekomendacijos 
b punktas). Apskritai, Komisija mano, kad, įgyvendinant integravimo strategiją, prisidėta prie to, kad būtų padidinta 
klimato politikai skiriama ES biudžeto dalis.
Įvadas
01
Komisija yra ryžtingai nusiteikusi kovoti su klimato kaita. ES strategija, kuria siekiama pereiti prie klimato kaitos 
poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, pagrįsta politikos priemonėmis, kurio -
mis taip pat siekiama keisti investavimo modelius, kaip matyti iš Komisijos neseniai priimto priemonių rinkinio3. Prie 
šio perėjimo proceso prisidedama ir jį paspartinti siekiama panaudojant viešąsias ES ir valstybių narių nacionalinių 
biudžetų išlaidas.
02
Prisitaikymą prie neišvengiamos klimato kaitos ir jos sušvelninimą Komisija laiko papildomu politiniu atsaku ir, kai tai 
įmanoma, siekia šiuos klausimus spręsti lygiagrečiai.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_lt.htm
Komisijos atsakymas 64
05
Atsižvelgiant į klimato kaitos prognozes, prisitaikymo priemonėmis siekiama sumažinti su klimatu susijusią riziką iki 
priimtino lygio.
07
Yra daug būdų sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygį; pagrindiniai – energijos vartojimo 
intensyvumo mažinimas (mažiau suvartojamos energijos vienam BVP vienetui) ir atsinaujinančiųjų išteklių panaudo -
jimas. 2005–2013 m. laikotarpiu ekonomikos augimas (BVP vienam gyventojui) buvo teigiamas išmetamųjų šiltna -
mio efektą sukeliančių dujų kiekį padedantis mažinti veiksnys, nors nuo 2007–2008 m. šis poveikis kiek sumažėjęs4. 
Tokiomis aplinkybėmis nėra pagrindo išskirti ekonomikos krizės poveikio išmetamųjų dujų kiekiui.
08
Komisija pažymi, kad 20 % tikslas įvardijamas kaip vienas iš klimato aspekto integravimo į ES biudžetą strategijos 
elementų, kuris kartu yra ES atsako į investavimo poreikius, susijusius su klimato kaita, strategijos dalis.
Klimato kaitos aspekto integravimo į ES biudžetą strategija, kaip ir visi kiti ES vykdomi kovos su klimato kaita veiks -
mai, rodo ES ryžtą kovoti su klimato kaita ir užimti šioje srityje lyderio poziciją.
09
Komisija mano, kad 20 % tikslas – tai politinis ir kartu pavyzdinis tikslas, kuriuo, kaip tikimasi, bus prisidėta prie to, 
kad iš ES biudžeto finansuojama veikla būtų labiau siejama su klimato aspektu. Ši strategija, kurią jau patvirtino 
Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas, bus įgyvendinama atliekant tam tikrus nuoseklius veiksmus. Komi -
sija pabrėžia, kad, atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, ji kartu su biudžeto valdymo institucija nusprendė šio tikslo 
neįtraukti į teisės akto tekstą.
Be integravimo klausimo daugiametėje finansinėje programoje taip pat pateikiama specialioji, be kita ko, klimato 
kaitos politikai skirta programa (pagal programą LIFE).
12
Biudžeto generalinis direktoratas koordinuoja išteklių paskirstymą biudžete pagal politikos prioritetus, įskaitant 
klimato politiką, renka ir, rengdamas biudžeto projektą, konsoliduoja duomenis, pagrindžiančius sumas, kurias, vyk -
dant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą, Komisija siūlo biudžeto valdymo institucijai.
4 Žr. EAA įvairių veiksnių analizę: „Europos tendencijos ir prognozės 2015 m.“, 2.4 skyrius; EAA ataskaita Nr. 4/2015.
Komisijos atsakymas 65
Langelis. Integravimo aplinkybės glaustai  
Ketvirtas punktas
ES klimato politikoje taikomos įvairiausios priemonės, o ES, siekdama plataus užmojo tikslų, yra pasaulinė lyderė kli -
mato politikos srityje. Klimato aspekto integravimas į įvairias ES politikos sritis ir programas yra vienas iš elementų, 
skatinančių perėjimą prie klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės.
Kaip nurodoma Komisijos atsakyme į 24 dalies pastabas, ES klimato aspekto integravimo į ES teisės nuostatas strate -
gijos ir biudžeto įgyvendinimo koncepcija suformuluota keturiais lygmenimis.
Pastabos
24
Komisija laikosi pozicijos, kad ES biudžetas jau yra gerokai labiau nei anksčiau orientuotas į klimato politiką. ES 
klimato aspekto integravimo į ES teisės nuostatas strategijos ir biudžeto įgyvendinimo koncepcija suformuluota 
keturiais lygmenimis:
– ES institucijų priimtais politiniais sprendimais (2014–2020 m. DFP priėmimo kontekste), kuriais siekiama inte -
gruoti klimato politikos aspektą5 ir užtikrinti, kad bent 20 % ES išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems 
reikalams;
– klimato tikslų įtvirtinimu teisinėje / gairių sistemoje (naujo išlaidų programų rinkinio teisinis pagrindas, gairės);
– su klimatu susijusių taisyklių ir gairių įgyvendinimo nuostatomis (įgyvendinimo kokybė);
– kaip strategijos dalis – bendras su klimatu susijusių išlaidų atsekimo metodas, taikomas įgyvendinant visas ES 
teisės nuostatas.
Pripažįstame, kad pagrindinis audito dėmesys skiriamas finansiniam tikslui.
Antra įtrauka
Komisija nepritaria Audito Rūmų sprendimui principus, dėl kurių 2015 m. sutarė tam tikros tarptautinės paramos 
vystymuisi priemones įgyvendinančios organizacijos, naudoti kaip gaires, pagal kurias būtų vertinamas išsamios 
naujoviškos ES integravimo strategijos, dėl kurios sutarta ES lygmeniu, tinkamumas.
25
Komisija supranta Audito Rūmų sprendimą 20 % tikslą laikyti biudžeto tikslu, bet primena, kad, siekdama prisi -
dėti prie klimato aspekto integravimo į įvairias programas, Komisija šį tikslą yra įvardijusi kaip politinį. Atsižvelg -
dama į tikslo pobūdį, Komisija mano, kad jo interpretavimas vien biudžeto kontekste neatspindi ES integravimo 
strategijos.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Komisijos atsakymas 66
26
Komisija pabrėžia, kad 20 % politinis tikslas nustatytas siekiant padėti integruoti klimato politiką į ES programas (žr. 
Komisijos atsakymą į 25 dalies pastabas). Dėl šios priežasties Komisija kiekybiškai nevertino investicijų, kurios turėtų 
būti dengiamos iš ES biudžeto, poreikio masto, tačiau įvertino įverčius, kaip nurodoma Komisijos pasiūlyme dėl 
DFP6.
27
Komisija laikosi pozicijos, kad su klimatu susijusios išlaidos buvo reikšmingai padidintos. Komisija kartu patvirtina, 
ankstesnėje DFP nėra išsamių su klimatu susijusių išlaidų duomenų, kuriuos būtų galima palyginti; tokie duomenys 
būtų buvę laikytini būtina sąlyga formuluojant detalesnius tikslus. Vienas iš ES integravimo strategijos elementų – 
patikimos ir skaidrios atsekimo sistemos sukūrimas.
28
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta 2016 m. rugsėjo 14 d., Komisija įvertino pažangą, padarytą sie -
kiant įgyvendinti 20 % tikslą. Remiantis duomenimis, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2016) 299 
(SWD), pridedamame prie Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (COM(2016) 603), 2014–
2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo 
laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 2 priede pateikiamos visos sumos 
pagal programų įverčius, pagal kurias galima atsekti, kokia išlaidų dalis visu 2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu, siekiant 20 % tikslo, yra skiriama su klimatu susijusiems reikalams.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Bendras Komisijos atsakymas į 31 ir 32 dalių pastabas
Komisija primena, kad 20 % politinis tikslas nustatytas siekiant paskatinti integravimą (taip pat žr. Komisijos atsa -
kymą į 25 dalies pastabas). Komisija mano, kad lanksčios 20 % tikslo įgyvendinimo sąlygos yra palankios plėtoti nau -
jovišką klimato aspekto integravimo ir su klimatu susijusių išlaidų atsekimo strategiją. Įgyvendinant ES integravimo 
strategiją, siekiama klimato aspektą integruoti į ES biudžetą.
Komisija patvirtina, kad teisėkūros institucijoms nepasirodė reikalinga nustatyti konkrečius tikslus, siekiant paska -
tinti klimato aspekto integravimą į visas programas. Kaip pažymima Komisijos atsakyme į 24 dalies pastabas, šį 
aspektą siekiama integruoti į daugelį procesų, nustatant kiekvienam iš jų konkrečius tikslus.
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje paskelbti duomenys rodo, kad prie klimato politikos prisidedama daugeliu iš 
ES biudžeto finansuojamų programų. Kartu Komisija sutinka, kad konkrečių tikslų nustatymas gali būti naudingas 
klimato aspekto integravimo procese.
Su klimatu susijusios išlaidos yra atsekamos visame biudžete; Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų atveju šį 
atsekimo reikalavimą nustatė teisėkūros institucijos.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Komisijos atsakymas 67
34
Komisija pripažįsta, kad pirmasis toks vykdant ES teisėkūros procesą sutartas ES atsekimo metodas, išskirtinis tiek 
savo aprėptimi, tiek išsamumu, dar gali būti tobulinamas. Kartu Komisija nurodo, kad tarptautiniu mastu suderinto 
metodo, skirto kiekybiniam su klimatu susijusių išlaidų atsekimui, nėra.
35
Paaiškėjo, kad ES praktika, kuomet ES išlaidoms priskiriami koeficientai, padeda užtikrinti duomenų patikimumo ir 
administracinių pastangų pusiausvyrą, kuri būtina tiek Komisijos, tiek valstybių narių veiksmuose.
Pirma įtrauka
Komisija pripažįsta, kad, taikant dabartinę metodiką, taip pat dėl priežasčių, tiesiogiai susijusių su trijų Rio rodiklių 
vidutiniais dydžiais pagrįstos sistemos taikymu, gali būti kiek perdėto arba nepakankamo klimato aspekto svar -
bos tam tikrų išlaidų atžvilgiu vertinimo. Kartu Komisija mano, kad jos metodika yra pakankamai konservatyvi, ir 
nemano, kad klimato kaitos švelninimo atsekimo principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms opera -
cijoms pritaikė tarptautinių paramos organizacijų grupė, yra Komisijos požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisija 
pabrėžia, kad, atliekant kai kuriuos ataskaitoje nurodomus Audito Rūmų skaičiavimus, yra pritaikyti koeficientai, 
kurie skiriasi nuo tų, kuriuos taiko Komisija.
Antra įtrauka
Komisija mano, kad atsekimo strategija, dėl kurios sutarė ES teisėkūros institucijos, yra patikima ir gerai atitinka savo 
paskirtį. Nors ir naudingi įgyvendinant ES strategiją, EBPO kategorijos ir metodai buvo parengti ne siekiant prisidėti 
prie klimato aspekto integravimo ir kiekybinio išlaidų atsekimo ES biudžete pastangų, todėl teisėkūros institucija 
atitinkamose teisinėse bazėse juos pakoregavo pagal konkrečius programinius poreikius.
Komisija nurodo, kad pirminis įvairių ES programų tikslas yra nustatytas atitinkamoje teisinėje bazėje, o klimato 
aspekto integravimas iš esmės reiškia siekį užtikrinti, kad pirminio tikslo įgyvendinimas atitiktų ES klimato politiką, 
taigi šia iniciatyva nėra siekiama pakeisti pirminį tikslą.
36
ES klimato išlaidų atsekim sistema apima konkrečius elementus, kurie ją išskiria iš kitų – tarptautinių paramos orga -
nizacijų naudojamų – sistemų, todėl šios sistemos nedera lyginti su tarptautinės paramos atsekimo sistemomis.
Komisija pripažįsta, kad naujoviška klimato sričiai skirtų išlaidų atsekimo strategija ir jos įgyvendinimas ES biudžeto 
sistemoje yra tobulintinos sritys, pavyzdžiui, kad klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos aspektai galėtų 
būti labiau atsieti vienas nuo kito. Tačiau kartu atsižvelgdama į tai, kad, vertinant dažnai nustatomą papildomą 
naudą, yra neaišku, koks daromas administracinis poveikis, ir sunku išvengti dvigubo skaičiavimo, Komisija kol kas 
nenumato savo atsekimo sistemoje įvesti papildomo sričių atsiejimo.
37
Komisija sutinka, kad finansinės priemonės ir jų indėlis į ES klimato politiką yra labai svarbu, todėl jos klimato išlaidų 
atsekimo sistemoje yra atsižvelgiama į šioms sritims skirtą biudžeto indėlį.
Komisijos atsakymas 68
39
Komisija mano, kad daugumoje sričių, į kurias siekiama integruoti klimato aspektą, yra padaryta reikšminga pažanga 
ir kad biudžeto išlaidų atsekimo procesas – patikimas ir skaidrus, kaip pažymima jos atsakymuose į 12 ir 28 dalių pas -
tabas. Komisija sutinka, kad būtina ir toliau tobulinti klimato išlaidų atsekimo ir rezultatų ataskaitų teikimo strategiją.
40
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į V ir 28 dalių pastabas.
41
Komisija patvirtina, kad iki parengiant DFP laikotarpio vidurio ataskaitą, kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 28 
dalies pastabas, ji neturėjo galimybės patikimai įvertinti, ar, siekdama 20 % tikslo, ji eina teisingu keliu, kadangi 
nebuvo pakankamos informacijos apie DFP laikotarpiui numatytas ESI fondų programų lėšas, taigi tuo metu nebuvo 
patikimų duomenų. DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, ir 
nurodė, kad 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio 
programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %.
43
Planuojamos klimato priemonės ir atitinkami koeficientai yra išvardyti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo 
(EJRŽF) veiksmų programose (VP). Orientaciniai EJRŽF asignavimai kiekvienai priemonei yra nurodyti valstybių narių 
metinėse įgyvendinimo ataskaitose (nuo 2016 m. gegužės mėn.). Remdamasi šiose ataskaitose pateikiama finansine 
lentele ir pagrindinėmis remiamų veiksmų, kurie bus nurodyti valstybių narių metinėse veiksmų ataskaitose (pagal 
EJRŽF reglamento 97 straipsnio 1 dalies a punktą), charakteristikomis, Komisija galės nuolat stebėti išlaidų lygį, taip 
pat visus VP numatyto orientacinio indėlio į kovą su klimato kaita pokyčius.
44
Dabar, kai programavimo procesai yra visiškai baigti, Komisija jau gali konsoliduoti patikimus duomenis šių pro -
gramų įverčiams, susijusiems su klimato išlaidomis, atnaujinti; Komisija jau paskelbė, kokia yra padėtis DFP laikotar -
pio vidurio ataskaitos kontekste. Jei būtų buvę remtasi negalutiniais 2014–2016 m. duomenimis, šie vertinimai būtų 
pagrįsti netiksliais duomenimis, o tai savo ruožtu būtų nulėmę klaidingus apskaičiavimus ir neteisingus aiškinimus.
45
Komisija mano, kad tikslingiausia klimato išlaidų atsekimą grįsti įsipareigojimų asignavimais / programuotomis ir 
priimtomis išlaidomis, kadangi išlaidų duomenys, atsižvelgiant į laiko atotrūkį tarp programavimo ir faktinių išlaidų, 
nesuteiktų klimato aspekto integravimo gerinimo požiūriu naudingos informacijos. Komisija taip pat mano, kad 
finansinių įnašų atsekimo ES biudžete duomenų neįmanoma prasmingai panaudoti nustatant priežastinį ryšį su ES 
klimato ir energijos tikslų pasiekiamumu arba su preliminariu investavimo poreikių lygiu.
Siūlymas atsekimo procedūrą pradėti taikyti išlaidų programavimo lygmenyje – tai pirmas neišvengiamas ir labai 
svarbus žingsnis siekiant geriau integruoti su klimatu susijusias nuostatas į visas ES programas. Savaiminė rizika, 
apie kurią užsimena Audito Rūmai, yra neišvengiama visuose biudžeto planuose. Komisija sutinka su Audito Rūmais, 
kad planuojamos išlaidos ne visada virsta faktinėmis išlaidomis, tačiau pažymi, kad vidutiniškai 97 % visų 2015 m. 
ES biudžeto įsipareigojimų yra įgyvendinta, o tai savo ruožtu suteikia pagrindo esamą ex ante  įsipareigojimų atse -
kimo sistemą laikyti veiksmingu parametru taip pat ir išlaidų srityje. Be to, Komisija nurodo, kad metodikos, taikytos 
apskaičiuojant 34 % ir 49,3 %, skiriasi pobūdžiu ir apimtimi.
Komisijos atsakymas 69
46
Komisija reguliariai peržiūri duomenis ir pokyčius atspindi programavimo procese, atsižvelgdama tiek į metinę 
biudžeto procedūrą, tiek į metinio biudžeto įgyvendinimą. Be to, Komisija įsipareigojo DFP laikotarpio vidurio atas -
kaitoje vertinti pažangą, daromą siekiant 20 % tikslo, pagal DFP programų laikotarpio vidurio ataskaitų duomenis. 
Komisija mano, kad esamos atsekimo ir ataskaitų teikimo sistemos yra tinkamos, ir nemano, kad šiuo etapu reikėtų 
nustatyti kokių nors papildomų ataskaitų teikimo reikalavimų.
47
Komisija patvirtina, kad 20 % tikslas yra aiškiai susijęs su ES biudžeto išlaidomis, ir mano, kad būtų netikslinga nefi -
nansinius elementus įtraukti į finansinių elementų atsekimo sistemą.
Kartu mes pripažįstame, kad išlaidų, sutelktų veiksmų ir rezultatų sąsaja turėtų būti tobulinama. Atsižvelgiant 
į išlaidų programų įvairovę ir į tai, kokiu mastu jos susijusios su klimato politikos srities investicijomis, išdirbio ir 
rezultatų rodikliai yra nustatyti ir, tam tikrų bendrų rodiklių atveju, gali būti suvedami ES lygmeniu. Tokie bendri 
rodikliai yra sudaryti remiantis konkrečios politikos srities atitinkama susijusia programa (t. y. su žemės ūkio veikla 
siejamų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio rodiklis įtrauktas į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) 
stebėsenos ir vertinimo sistemą. ERPF srityje taikomas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio maži -
nimo išdirbio rodiklis yra apibrėžtas finansuojamų infrastruktūros investicijų atžvilgiu).
Vis dėlto, šiuo metu nėra techninių galimybių parengti konsoliduotų su iš ES biudžeto finansuojama veikla siejamų 
išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo duomenų.
48
ERPF bendrieji rodikliai turi bendras apibrėžtis – jas taikyti rekomenduojama Komisijos gairėse7, kurios, prieš galuti -
nai jas parengiant, buvo aptartos su valstybių narių ekspertais. Nors buvo galimybė pasiūlyti išmetamųjų šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo atsinaujinančiosios energijos ir energijos taupymo srityse vertinimo meto -
diką, trūko sutarimo, kuriuos iš daugelio esamų metodų, naudojamų atliekant panašius vertinimus kitose srityse, 
reikėtų taikyti. Visus duomenis, surinktus pasitelkiant bendruosius arba specialiuosius rodiklius, bus galima įvertinti, 
ir galbūt jie pravers tobulinant šią politikos sritį.
49
Komisija mano, kad daugumoje sričių, į kurias buvo siekiama integruoti klimato aspektą, yra padaryta pažanga ir 
kad pasiekti tikslą yra realu. Komisija atkreipia dėmesį į neseniai DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri paskelbta 
rugsėjo 14 d., pateiktą analizę (kaip, be kita ko, nurodoma jos atsakyme į 28 dalies pastabas) ir patvirtina savo keti -
nimą ir toliau dėti pastangas, kad klimato aspektas būtų integruojamas į ES programas.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Komisijos atsakymas 70
50
Kaip pranešama DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje, Komisija pažymi, kad pažangą, daromą siekiant 20 % tikslo, 
planuojama vertinti atskirų programų laikotarpio vidurio ataskaitose; tai suteikia galimybę klimato aspektą toliau 
integruoti į ES išlaidų programas.
51
Komisija pakartoja, kad, jos nuomone, sutartoji ES klimato išlaidų atsekimo metodika nekelia rizikos klimato aspekto 
integravimo procesui, tačiau atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas, padarytas taikant skirtingus ES žemės ūkio išlaidų 
koeficientus.
Pirma įtrauka
Komisija laikosi pozicijos, kad jos taikomas metodas parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; apie jį pranešta 
Europos Parlamentui ir Tarybai ir jis nelemia perdėto vertinimo.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 53 dalies pastabas.
Antra įtrauka
Atitinkamai, kaimo plėtros srityje taikomi klimato koeficientai taip pat yra sudaryti skaidriai, atsižvelgiant į 20 % 
politinį tikslą.
Trečia įtrauka
Komisija laikosi pozicijos, kad jos bendro abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirto indėlio įverčiai yra pagrįsti ES 
sutarta metodika – išsami informacija apie šią metodiką kasmet pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pride -
damose programų suvestinėse.
Kaip nurodyta atsakyme į 35 dalies pastabas, Komisija nemano, kad klimato kaitai mažinti skirtų išlaidų atsekimo 
principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms operacijoms pritaikė tarptautinių paramos organizacijų 
grupė, yra ES lygmeniu suderintą požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisija pabrėžia, kad Audito Rūmų skaičiavi -
mai, panaudoti ataskaitoje, skiriasi nuo tų, dėl kurių sutarta ES lygmeniu ir kurie yra pakankamai konservatyvūs.
Ketvirta įtrauka
Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, pagal BP 7 vykdomais projektais reikšmingai padidinta šios srities 
mokslinių tyrimų apimtis. Planuojama, kad pagal BP 7 dalį „Bendradarbiavimas“ prie klimato politikos bus prisidėta 
2,4 mlrd. EUR (2007–2013 m.), o vos per pirmuosius dvejus programos „Horizontas 2020“ metus (2014–2015 m.) šiai 
sričiai skirta 3,2 mlrd. EUR.
Pažymėtina, kad, kaip papildoma paskata siekti šios srities tikslų, jau parengtas veiksmų planas (žr. Komisijos atsa -
kymą į 60 dalies pastabas), kurio laikantis tikimasi pasiekti prognozuotą išlaidų lygį (orientacinį tikslą), nustatytą 
programos „Horizontas 2020“ reglamente.
Komisijos atsakymas 71
53
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų prielaidas, padarytas taikant skirtingą metodiką ir bendruosius principus, dėl 
kurių sutarė kai kurios tarptautinės paramos organizacijos, tačiau dar kartą pabrėžia savo apsisprendimą laikytis ES 
strategijos. Komisijos taikomas metodas yra patikimas, jis parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; jis yra pagrįs -
tas Rio rodikliais ir apie jį pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai.
Kompleksinės paramos naudą klimato politikai galima įvertinti 40 % Rio rodiklį taikant 20 % ne žalinimo tiesiogi -
nių išmokų daliai. Kaip ir daugelio kitų skaičiavimų atveju, tai yra parametras, pagrįstas sankcijų už kompleksinės 
paramos pažeidimus sistema. Vis dėlto, Komisija laikosi pozicijos, kad 8 % ne žalinimo tiesioginių išmokų poveikis 
klimatui nėra vertinamas perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir 
tiesioginės išmokos.
Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas.
3 langelis. Nepakankamas ne žalinimo tiesioginių išmokų indėlio į klimatą pagrindimas
Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas.
54
Komisija mano, kad taikomi elementai yra pakankamai konservatyvūs.
Žr. Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas (pirma įtrauka).
55
Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) klimato išlaidų atsekimo procedūra pagrįsta principu politikos 
tikslams taikyti tam tikrą rodiklį, kaip išdėstyta kaimo plėtros Sąjungos prioritetuose ir prioritetinėse srityse. Kadangi 
valstybės narės programuoti priemones gali lanksčiai, įvertindamos savo prognozuojamą indėlį į šių įvairių tikslų 
siekimą, išlaidų atsekimo procesas turi būti vykdomas šių EŽŪFKP prioritetų, o ne priemonių lygmeniu.
Remiantis tokia intervencijos logika ir pasidalijamojo valdymo principu, būtent valstybės narės turi nustatyti, prie 
kurio prioriteto ar prioritetinės srities konkrečia priemone prisidedama labiausiai.
Pavyzdžiui, pagal vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, schemą 13 priemonė suprogramuota pagal 4 skirtin -
gus prioritetus / prioritetines sritis. Tos valstybės narės, kurios programavo 13 priemonę pagal 4 prioritetą, mano, 
kad būtent ji yra tinkamesnė siekiant šio prioriteto tikslų.
Bendras Komisijos atsakymas į 56, 57 ir 58 dalių ir 4 langelio pastabas
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų svarstymus apie EŽŪFKP atsekimo metodikos trūkumus ir įvairiais požiūriais 
pagrįstas prielaidas.
Taikant dabartinę EŽŪFKP atsekimo metodiką, siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp pagrįstai patikimo su klimatu 
susijusių išlaidų įverčio pateikimo ir administracinės naštos bei sąnaudų sumažinimo.
Komisijos atsakymas 72
Audito Rūmų pasiūlymas, įgyvendinant konkrečias prioritetines sritis ir Sąjungos prioritetus, skirtingoms priemo -
nėms / veiksmams taikyti skirtingus klimato koeficientus padėtų užtikrinti daugiau tikslumo, tačiau taip pat lemtų 
nacionalinėms ir regionų administracijoms tenkančios administracinės naštos padidėjimą.
4 prioritetui turėtų būti taikomas 100 % rodiklis, kadangi jis apima priemones, kuriomis prisidedama prie aplin -
kos apsaugos ir ekosistemų atsparumo stiprinimo, siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos. Jei būtų atsižvelgiama 
į veiksmų pagal 4 Sąjungos prioritetą (pvz., agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės) įvairovę, skirtingumą ir 
sudėtingumą, išskyrimo pagal priemonę / veiksmą užduotis atsekimo procedūrą valstybėms narėms labai apsun -
kintų ir komplikuotų.
Vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, skirta EŽŪFKP priemonė yra svarbi siekiant, kad žemė nebūtų apleista ir 
kad būtų išlaikyta ūkininkavimo tokiose vietovėse aplinkosauginė ir ekonominė vertė. Ši priemonė padeda išlaikyti 
žemės ūkio ekosistemas, kurioms, neteikiant paramos, kiltų grėsmė pražūti, taigi ji svarbi tiek prisitaikymo prie kli -
mato kaitos, tiek jos mažinimo požiūriu (pvz., ganykloms). Naujasis priskyrimo metodas, pagrįstas bendrai sutartais 
biofiziniais kriterijais, kuriuos ketinama nustatyti šiuo programavimo laikotarpiu, padės užtikrinti daugiau dėmesio 
tam, kad būtų išsaugota labiausiai pažeidžiama dirbama žemės ūkio paskirties žemė, ir taip padidinti priemonės, 
kuria siekiama sumažinti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, svarbą.
59
Komisija laikosi pozicijos, kad konkrečios atsekimo metodikos, nurodytos EŽŪFKP programų suvestinėje ir progra -
moje LIFE, apie kurias kalbama šioje dalyje, laikytinos sutartomis visos ES atsekimo metodikos, kuri parengta nau -
doti šiuo programavimo laikotarpiu, kontekste.
60
Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, pagal BP 7 vykdomais projektais reikšmingai padidinta šios srities 
mokslinių tyrimų apimtis. Nors atlikti tiesioginių palyginimų visos programos mastu nėra galimybės, tačiau planuo -
jama, kad pagal BP 7 dalį „Bendradarbiavimas“ per septynerius programos įgyvendinimo metus (2007–2013 m.) prie 
klimato politikos bus prisidėta 2,4 mlrd. EUR; pažymėtina, kad, remiantis paskutiniais patvirtintais duomenimis, vos 
per pirmuosius dvejus „Horizontas 2020“ metus (2014–2015 m.), įgyvendinant panašias programines dalis, klimato 
sričiai skirta 3,2 mlrd. EUR. Todėl, nors dabartiniai skaičiai nesiekia pirminio prognozuoto išlaidų lygio, yra aišku, kad 
Komisijos pastangos duoda teigiamų rezultatų.
Įvaduose į pagrindines 2014–2015 m. ir 2016–2017 m. darbo programas aiškiai nurodomos su klimatu susijusios 
išlaidos, kur tinkama, pateikiant reikiamas nuorodas į kvietimus ir (arba) temas. Tokiomis aplinkybėmis Komisijos tar -
nybos nuolat atidžiai stebi visas programos „Horizontas 2020“ darbo programų temas, kiek jos susijusios su klimato 
srities išlaidomis, kad galėtų įvertinti pažangą, padarytą siekiant programos „Horizontas 2020“ prognozuoto išlaidų 
lygio.
Praėjusiais metais pradėtas vykdyti veiksmų planas yra papildoma paskata siekti šios srities tikslų. Be to, dabartiniu 
2018–2020 m. strateginio programavimo procesu pripažįstama klimato politikos integravimo ir atitinkamų išlaidų 
didinimo svarba. Kai strateginio programavimo procesas bus baigtas, bus galima įvertinti daugiau 2018–2020 m. 
laikotarpiui svarbių kiekybinių aspektų.
Komisijos atsakymas 73
61
Galimybės nustatyti iniciatyvų „iš apačios į viršų“ indėlio į klimato politiką nėra, kol finansavimui neatrinkti konkre -
tūs projektai; be to, jų indėlis kasmet gali būti skirtingas.
62
Komisija atidžiai stebi šio rodiklio pažangą ir vis dar turi galimybę šį bei tą pakoreguoti. Iki kol bus patvirtinta nauja 
darbo programa (planuojama – 2017 m. rudenį), Komisija jau bus atnaujinusi skaičius, kad galėtų tiksliau įvertinti 
padėtį ir numatyti 2018–2020 m. laikotarpiui reikalingą biudžetą. DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje (kaip išdėstyta 
Komisijos atsakyme į 28 dalies pastabas) aiškiai įvardijami elementai, kuriuos pasitelkiant turėtų būti siekiama toles -
nio klimato aspekto integravimo į programą „Horizontas 2020“.
63
Šiuo metu vyksta 2018–2020 m. strateginio programavimo procesas, kuriame klimato politika įvardijama kaip 
svarbus prioritetas. Kai strateginio programavimo procesas bus baigtas, bus galima įvertinti daugiau 2018–2020 m. 
laikotarpiui svarbių kiekybinių aspektų, įskaitant biudžeto asignavimus klimato politikai.
64
Komisijos veiksmų planas turėtų būti papildytas kiekybiškai įvertinamais tikslais. Vis dėlto, tinkamiausias laikas jiems 
nustatyti – 2018–2020 m. darbo programų rengimo procesas, kuris, beje, dar nesibaigė.
65
Komisija patvirtina, kad jokių palyginamų duomenų, kurie atspindėtų klimato išlaidas įgyvendinant ankstesnę DFP , 
nėra. Kartu Komisija laikosi pozicijos, kad pagrindinis kai kurių programų klimato išlaidų padidėjimas Audito Rūmų 
vertinimuose (konkrečiai, kaip nurodoma 69 dalyje) iš esmės patvirtina Komisijos darbinio lygmens įverčių nuo DFP 
pradžios mastą.
67
Komisija laikosi pozicijos, kad esminis galimybės atsekti klimato išlaidas ES biudžete privalumas yra tai, kad taip 
visose ES programose skatinama kurti klimatui palankias išlaidų priemones. Mes pripažįstame, kad šioje dalyje 
pateikti pavyzdžiai nesuteikia pagrindo daryti visapusiškas išvadas ir kad jų paskirtis – tik iliustruoti padėtį.
70
Komisija pabrėžia, kad jos integravimo strategijos tikslas – integruoti klimato aspektą į ES biudžeto priemones ir kad 
su klimatu susijusių išlaidų sandaros pokytis atspindėtų atskirų programų išlaidų prioritetų ir įvairių finansavimo 
šaltinių, prieinamų valstybių lygmeniu, vaidmens pokyčius.
Komisijos atsakymas 74
71
Su klimatu susijusių išlaidų svyravimai įvairių šalių programose iš esmės atspindi šalies sektorių prioritetus, taigi jų 
nereikėtų vertinti kaip didesnio ar mažesnio įsipareigojimo klimato politikai ženklo.
75
Akivaizdu, kad į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos konkrečiuose sektoriuose ar klasteriuose (pvz., mažaanglės 
ekonomikos) aspektą nebuvo atsižvelgta išsamiose diskusijose dėl programavimo. Derantis dėl mokslinių tyrimų ir 
inovacijų srities tikslų, turėjo būti atsižvelgta į pažangiosios specializacijos ex ante  sąlygą. Kalbant apie mokslinių 
tyrimų ir inovacijų sritį Vokietijos ir Rumunijos veiksmų programose (VP), jei Komisija būtų įsikišusi siekdama, kad kli -
matui būtų skiriama daugiau dėmesio, tai būtų prieštaravę teisiškai įtvirtintai pažangiosios specializacijos strategijų, 
kurioms labai svarbus procesas „iš apačios į viršų“, ex ante  sąlygai. Komisijos tarnybos pastebi, kad tvarioji energetika 
ir klimatas yra vieni iš pagrindinių šių strategijų prioritetų.
76
Komisija pažymi, kad Europos socialinio fondo (ESF) programos gali būti pritaikomos prie bet kokių ekologijos srities 
įgūdžių (jei / kai jų atsiranda) paklausos pokyčių.
Bendras Komisijos atsakymas į 77–79 dalių pastabas
Komisija pažymi, kad, nors bendras visų ESI fondų indėlis į klimato politiką viršija 25 %, kiekvieno iš šių fondų indi -
vidualūs indėliai neišvengiamai skiriasi visų pirma pagal tai, kiek glaudus yra jų konkrečių pirminių tikslų ir klimato 
politikos ryšys. Kalbant apie ESF, šis indėlis gali būti tik netiesioginis, visų pirma, per investicijas į ekologijos srities 
įgūdžius, kurie savo ruožtu yra glaudžiai susiję su darbo rinkos plėtra ir, atitinkamai, yra priklausomi nuo paklausos.
Komisija pažymi, kad ESF indėliui į klimato politiką atsekti skirta stebėsenos sistema 2014–2020 m. finansiniu laiko -
tarpiu buvo patobulinta, konkrečiai – klimato politiką įtraukiant kaip antrinę temą ESF indėliui atsekti.
Nepaisant to, Komisija sutinka, kad ESF indėlio į klimato politiką vertę būtų galima sutvirtinti, ir svarstys galimybes 
siekti šio tikslo ateityje.
81
Vykdant pastarąją BŽŪP reformą, kompleksinės paramos aprėptis buvo nuodugniai peržiūrėta, atsižvelgiant į tai, ar 
reikalavimų laikymąsi buvo įmanoma kontroliuoti, ar tie reikalavimai buvo tiesiogiai keliami ūkininkams ir ar jie buvo 
susiję su ūkininkavimo veikla. Po šios peržiūros geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) reikalavimų sąrašas 
sutrumpintas daugiau kaip 50 % (nuo 15 iki 7), o teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų sąrašas sutrumpintas 
nuo 18 iki 13.
Komisijos atsakymas 75
82
Komisija nepritaria nuomonei, kad tiesioginių išmokų žalinimas yra iš esmės pagrįstas ankstesniais GAAB reikalavi -
mais. Ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms ir pasėlių įvairinimui taikomi reikalavimai yra nauji, o daugiamečių 
ganyklų apsauga gerokai sugriežtinta, pavyzdžiui, nustatytas reikalavimas užtikrinti visišką aplinkosaugos požiūriu 
jautrių daugiamečių žolynų apsaugą ir apribotos galimybės suarti daugiamečius žolynus.
Komisija taip pat mano, kad tiesioginių išmokų žalinimo poveikis yra ne nedidelis, o reikšmingas. Iš šio poveikio 
galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys aptariamosios ūkininkavimo praktikos yra susijusios su klimato aspektu. 
Nors žalinimo reikalavimai iš tiesų daro poveikį ne visiems ūkininkams, reikia pažymėti, kad, remiantis turima infor -
macija, jie taikomi 72 % visos žemės ūkio paskirties žemės, o tai yra dar svarbiau, kalbant apie klimato politiką.
84
Klimato aspekto integravimas nereiškia, kad kiekvienas regionas ir (arba) valstybė narė turi didinti investicijas į kli -
mato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos priemones. Į klimato politikos aspektą reikia deramai atsižvelgti 
atliekant SSGG analizę ir nustatant poreikius, jis turi būti vertinamas ir kitų prioritetų atžvilgiu. Per abu programa -
vimo laikotarpius pasikeitė palyginimo pagrindas. Visų pirma, dėl ekonomikos krizės poveikio daugelyje vietovių 
atsirado didesnis poreikis gerinti krizės paveikto ūkininkavimo sektoriaus ekonominę padėtį. Atsižvelgiant į tokias 
aplinkybes, su klimatu susijusių išlaidų stabilizavimas (net jei šio aspekto neįmanoma tiksliai kiekybiškai įvertinti dėl 
tinkamų metodikų stokos) nėra neigiamas padarinys.
85
Atrankos kriterijų nustatymas yra valstybių narių atsakomybės sritis. Komisija pateikė klimato politikos EŽŪFKP sri -
tyje galimybių gaires, į kurias įtraukta rekomendacija parengti atrankos kriterijus.
89
Paskutiniu programavimo laikotarpiu tikslas žvejybos pajėgumą nustatyti atsižvelgiant į turimus išteklius, žvejybos 
laivyno valdymo priemonėms teikiant finansinę paramą, buvo iš dalies pasiektas. Tai paaiškina, kodėl, palyginti su 
ankstesniu laikotarpiu pagal EŽF, buvo sumažinta EJRŽF parama žvejybos laivyno priemonėms.
Išvados ir rekomendacijos
91
Komisija pabrėžia, kad įsipareigojimas padidinti su klimatu susijusias išlaidas, kad jos sudarytų bent 20 % ES biu -
džeto, yra politinis įsipareigojimas, kuriuo siekiama klimato politiką integruoti į ES programas.
Komisijos atsakymas 76
92
Komisija laikosi pozicijos, kad, apskritai, tiek į programų rengimą įtraukiant su klimatu susijusias nuostatas, tiek 
formuluojant bendrą kiekybinę integravimo strategiją, padaryta reikšminga pažanga, ir tai yra skaidrus pagrindas 
tolesniems veiksmams.
Vis dėlto, Komisija pažymi, kad kiekvieno iš šių fondų individualūs indėliai gali skirtis visų pirma pagal tai, kiek 
glaudus yra jų konkrečių pirminių tikslų ir klimato politikos ryšys. Todėl labai svarbu, kad indėliams programuoti ir jų 
stebėsenai vykdyti skirtos sistemos taip pat atitinkamai skirtųsi viena nuo kitos.
Nepaisant to, Komisija laikosi pozicijos, kad iš esmės ji eina teisingu keliu link 20 % tikslo, nors ir pripažįsta, kad 
būtina ir toliau dėti pastangas, kaip nurodyta DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje.
93
Komisija pažymi, kad 20 % tikslas įvardijamas kaip vienas iš klimato aspekto integravimo į ES biudžetą strategijos 
elementų, kuris kartu yra ES atsako į investavimo poreikius, susijusius su klimato kaita, strategijos dalis (žr. Komisijos 
atsakymą į 24 dalies pastabas).
Klimato kaitos aspekto integravimo į ES biudžetą strategija, kaip ir visi kiti ES vykdomi kovos su klimato kaita veiks -
mai, rodo ES ryžtą kovoti su klimato kaita ir užimti šioje srityje lyderio poziciją.
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, kaip paaiškinta jos atsa -
kyme į 28 dalies pastabas.
94
Dabar, kai programavimo procesai yra baigti, Komisija jau gali konsoliduoti patikimus duomenis šių programų įver -
čiams, susijusiems su klimato išlaidomis, atnaujinti; Komisija jau paskelbė, kokia yra padėtis DFP laikotarpio vidurio 
ataskaitos kontekste. Jei būtų buvę remtasi 2014–2016 m. duomenimis, šie vertinimai būtų pagrįsti netiksliais duo -
menimis, o tai savo ruožtu būtų nulėmę klaidingus aiškinimus.
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje nurodoma, kad 2014–2020 m. laikotarpiu klimato sričiai iš viso bus skirta kiek 
daugiau nei 200 mlrd. EUR. Visu finansinio programavimo laikotarpiu tai sudarys maždaug 18,9 %.
95
Komisija pabrėžia, kad ES priimtas su klimatu susijusių išlaidų atsekimo metodas yra pirmasis būtent kiekybinės 
biudžeto išlaidų stebėsenos metodas. Todėl, nors apskritai taikoma metodika yra patikima ir skaidri, šį metodą dar 
galima tobulinti.
1 rekomendacija. Patikimas daugiametis konsolidavimas
Komisija sutinka su rekomendacija, kurioje siūloma, siekiant nustatyti, ar klimato išlaidos leidžia laiku pasiekti 20 % 
tikslą, atlikti patikimą daugiametį konsolidavimą, ir laikosi pozicijos, kad į ją jau atsižvelgta DFP laikotarpio vidurio 
ataskaitos kontekste. Komisija planuoja ir toliau stebėti ir kasmet vertinti pažangą, nes tai svarbu rengiant metinių 
biudžetų projektus.
Komisijos atsakymas 77
2 rekomendacija. Išsamus ataskaitų teikimo pagrindas  
a)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Ji sutinka atitinkamose metinėse veiklos ataskaitose pateikti su padaryta pažanga ir kitais svarbiais klimato politikos 
aspektais susijusią informaciją. Remiantis naujausiais prieinamais ES biudžeto vykdymo rodikliais, naujojoje meti -
nėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje glaustai pateikiami ES biudžeto įgyvendinimo rezultatai (1 skyrius). Ši 
ataskaita parengta remiantis metinėse veiklos ataskaitose, biudžeto programų suvestinėse ir kituose šaltiniuose, 
pavyzdžiui, ES programų vertinimo ir įgyvendinimo ataskaitose, pateikta informacija. Ataskaitoje pateikiami apiben -
drinamieji duomenys, o išsamią informaciją apie programų tikslus ir pažangą siekiant rodiklių galima rasti metinėse 
veiklos ataskaitose ir programų suvestinėse.
Komisija nesutinka su rekomendacija atsiskaityti už finansines priemones, kai kalbama apie išlaidų, susijusių su 20 % 
tikslo siekimu, atsekimo pastangas.
b)
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.
c)
Komisija nesutinka su šia rekomendacija. Nors taip būtų siekiama labiau atsieti duomenis pagal sritis, neaišku, koks 
būtų šios papildomos administracinės naštos poveikis Komisijai ir valstybėms narėms. Komisija apsvarstys galimybę 
išskirti klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos duomenis, jei metodika bus peržiūrima ateityje, ir pabrėžia, 
kad šios dvi sritys yra glaudžiai susijusios.
96
Komisija sutinka, kad, siekiant klimato aspektą integruoti į ES programas, reikia ir toliau dėti pastangas. 20 % politi -
nis tikslas nustatytas siekiant paskatinti integravimą (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 25 dalies pastabas). Komisija 
mano, kad lanksčios 20 % tikslo įgyvendinimo sąlygos yra palankios plėtoti naujovišką klimato aspekto integravimo 
ir su klimatu susijusių išlaidų atsekimo strategiją. ES integravimo strategijos tikslas – klimato aspektą integruoti 
į visas politikos sritis, o 20 % tikslas nustatytas tam, kad integravimo procesas vyktų sparčiau.
DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija įvertino pažangą, padarytą siekiant 20 % tikslo, kaip paaiškinta jos atsa -
kyme į 28 dalies pastabas.
3 rekomendacija. Klimato kaitos poreikių vertinimas
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Komisija sutinka apsvarstyti klimato kaitos poreikius ir galimybes prisidėti prie įvairių sričių, kai bus siūlomas naujas 
bendras politinis tikslas. Komisija nesutinka su siūlymu planuoti konkrečias galimybes prisidėti prie kiekvienos srities 
ar programos.
Komisijos atsakymas 78
97
Komisija laikosi pozicijos, kad, siekiant integruoti klimato aspektą į ES biudžetą, padaryta didelė pažanga ir kad ES 
metodika yra skaidri ir atitinka savo paskirtį.
Komisija atkreipia dėmesį į savo atsakymus į 29 dalies pastabas dėl klimato išlaidų pobūdžio taikant įvairias prie -
mones. Ji nurodo, kad politinis tikslas – integruoti klimato aspektą – teisės aktų tekstuose atspindimas skirtingai; 
yra atvejų, kai šis tikslas, kaip politinė ambicija, pristatomas preambulėje, o ne įtraukiamas į nuostatas kaip tiesiškai 
privalomas tikslas. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 25 ir 26 dalių pastabas.
Komisija savo prognozę dėl su klimatu susijusių išlaidų iki 2020 m. išdėstė DFP laikotarpio vidurio ataskaitos 
kontekste.
98
ES klimato aspekto integravimo strategija parengta remiantis tarptautine patirtimi; jai įgyvendinti sukurta kiekybi -
nio atsekimo metodika, kuria siekiama užtikrinti administracinės naštos ir duomenų patikimumo pusiausvyrą.
Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų skaičiavimus, atliktus remiantis kitais klimato atsekimo metodais, tačiau 
nemano, kad jiems turėtų būti teikiamas pirmumas naujoviškos ir išsamios integravimo strategijos, dėl kurios sutarta 
ES lygmeniu, atžvilgiu.
99
Komisija pripažįsta, kad, taikant šią metodiką, yra tiek perdėto, tiek nepakankamo tam tikrų su klimatu susijusių 
išlaidų elementų vertinimo tikimybė. Tačiau kartu mes laikomės pozicijos, kad klimato kaitai mažinti skirtų išlaidų 
atsekimo principai, kuriuos 2015 m. suformulavo ir savo vykdomoms operacijoms pritaikė tarptautinių paramos 
organizacijų grupė, nėra ES lygmeniu suderintą požiūrį atitinkantis atskaitos taškas. Komisijos taikomas metodas yra 
patikimas, jis parengtas skaidriai, koordinuojant veiksmus; apie jį pranešta Europos Parlamentui ir Tarybai.
Bendrą abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirtą indėlį Komisija vertina taikydama patikimą metodiką – išsami infor -
macija apie šią metodiką pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pridedamose programų suvestinėse.
Komisija mano, kad žalinimo tiesioginių išmokų srityje iš poveikio galima pakankamai aiškiai suprasti, kad trys apta -
riamosios ūkininkavimo praktikos yra susijusios su klimato aspektu. Ne žalinimo tiesioginių išmokų naudą klimato 
politikai, jas susiejus su kompleksine parama, galima įvertinti 40 % Rio rodiklį taikant 20 % ne žalinimo tiesioginių 
išmokų daliai. Kaip ir daugelio kitų skaičiavimų atveju, tai yra parametras, pagrįstas sankcijų už kompleksinės para -
mos pažeidimus sistema. Tačiau, Komisijos nuomone, 8 % ne žalinimo išmokų poveikis klimatui nėra vertinamas 
perdėtai, atsižvelgiant į tai, kokį teigiamą poveikį klimatui daro kompleksinė parama ir tiesioginės išmokos. Šis skai -
čiavimas visiškai atitinka konservatyvumo principą.
100
Bendrą abiejų BŽŪP fondų klimato sričiai skirtą indėlį Komisija vertina taikydama patikimą metodiką – išsami infor -
macija apie šią metodiką pateikiama prie Komisijos biudžeto projekto pridedamose programų suvestinėse.
Komisijos atsakymas 79
4 rekomendacija. Ištaisyti perdėtus įverčius
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Siekiant užtikrinti nuspėjamumą, nuoseklumą ir skaidrumą, dabarti -
nės DFP laikotarpiu atsekimo metodika turi išlikti nekintama. Vis dėlto, Komisija apsvarstys būdus tikslinti atsekimo 
metodiką EŽŪFKP srityje programavimo laikotarpiu po 2020 m., užtikrindama, kad nedidėtų administracinė našta.
101
Komisijos veiksmų planas bus papildytas išsamesniais kiekybiškai įvertinamais tikslais. Vis dėlto, tinkamiausias laikas 
jiems nustatyti – 2018–2020 m. darbo programų rengimo procesas, kuris, beje, dar nesibaigė.
102
Komisija pripažįsta, kad, siekiant integruoti klimato aspektą į kai kurias programas, reikalingos papildomos pastan -
gos, tačiau nemano, kad specialūs klimato išlaidoms didinti skirti veiksmų planai suteiktų pridėtinės vertės.
5 rekomendacija. Parengti veiksmų planus
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Komisija įvertins galimybes padidinti klimato aspekto svarbą, kai bus rengiamos atskirų programų ir politikos sričių 
laikotarpio vidurio ataskaitos, kaip nustatyta DFP laikotarpio vidurio ataskaitoje. Laukdama šių ataskaitų duomenų, 
Komisija svarstys taisomuosius veiksmus. Rengti atskirus veiksmų planus būtų netikslinga, nes, kalbant apie atskiras 
programas, jau ir taip numatyti prioritetų nustatymo procesai, kurie priklauso nuo administravimo pobūdžio.
103
Komisija laikosi pozicijos, kad siekis atsekti įsipareigojimų asignavimus – pirmas žingsnis, būtinas siekiant geriau 
integruoti klimato politiką į ES biudžetą, ir tai yra pagrįstas parametras, padedantis užtikrinti dėl papildomo ste -
bėsenos lygmens susidariusios administracinės naštos pusiausvyrą. Dabartiniai įverčiai iš tiesų parengti remiantis 
suprogramuotomis išlaidomis (biudžeto projekto), tačiau jie yra atnaujinami pagal faktiškai patvirtinto biudžeto 
duomenis ir taisomuosius raštus. Komisija įvertins ex post  įverčių, pagrįstų faktiniais įsipareigojimais, teikimo eko -
nominį naudingumą. Vis dėlto, reikalaujant skaičiavimus grįsti faktiniais mokėjimais, padidėtų administracinė našta, 
nes mokėjimai gali būti atliekami daugelį metų ir jiems gali būti taikomos finansinės pataisos. Nepaisant to, Komisija 
gali pateikti įverčius, kadangi apie 97 % įsipareigojimų asignavimų tampa mokėjimų asignavimais.
Komisija sutinka, kad ES išlaidų įgyvendinimo rezultatams reikia skirti daugiau dėmesio. Vis dėlto, dabartiniame 
teisėkūros institucijos nustatytame veiklos rezultatų plane numatyti su klimatu susiję rodikliai yra taikytini tik daliai 
išlaidų, ir šie rodikliai negali būti suvedami ES biudžeto lygmeniu. Rengiant kitą DFP veiklos rezultatų planą, bus 
atsižvelgta į įgytą patirtį.
Komisijos atsakymas 80
6 rekomendacija. Parengti rodiklius, leidžiančius stebėti faktines su klimato politika 
susijusias išlaidas ir atitinkamus rezultatus  
a)
Komisija nesutinka su rekomendacija šiuo etapu parengti naują stebėsenos sistemą. Toks žingsnis padidintų valsty -
bėms narėms tenkančią administracinę naštą – tai nebuvo numatyta dabartiniuose reglamentuose ir nėra įtraukta 
į partnerystės susitarimus bei veiksmų programas. Komisija ir toliau naudos esamą stebėsenos sistemą, kuri taip pat 
teikia išlaidų duomenis.
b)
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir ketina ją įgyvendinti, kaip nurodyta toliau.
Ji sieks, kad būtų galima kuo patikimiau ir kokybiškiau palyginti su klimatu susijusius rezultatų rodiklius visose ES 
biudžeto srityse, ir apsvarstys galimybę rengiant kitą DFP nustatyti su klimatu susijusius rezultatų rodiklius, kad būtų 
galima įvertinti ES biudžeto indėlį į klimato politiką ir, svarbiausia, įvertinti, kaip, taikant ES finansuojamas priemo -
nes, prisidedama prie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertinimo ir mažinimo.
c)
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir laikosi pozicijos, kad ji jau yra įgyvendinta, kaip nurodyta toliau.
Ji ir toliau aktyviai skatins gerosios patirties mainus, taip pat ir su klimatu susijusių rezultatų rodiklių srityje. Pavyz -
džiui, BŽŪP stebėsenos ir vertinimo ekspertų grupė jau yra sudariusi galimybę dalytis gerąja patirtimi, susijusia tiek 
su BŽŪP vertinimu, tiek su atitinkamais rodikliais.
105
Akivaizdu, kad į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos konkrečiuose sektoriuose ar klasteriuose (pvz., mažaanglės 
ekonomikos) aspektą nebuvo atsižvelgta išsamiose diskusijose dėl programavimo. Derantis dėl mokslinių tyrimų ir 
inovacijų srities tikslų, turėjo būti atsižvelgta į pažangiosios specializacijos ex ante  sąlygą. Kalbant apie mokslinių 
tyrimų ir inovacijų sritį veiksmų programose (VP), jei Komisija būtų įsikišusi siekdama, kad klimatui būtų skiriama 
daugiau dėmesio, tai būtų prieštaravę teisiškai įtvirtintiems reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pažan -
giosios specializacijos strategijos priklauso procesų „iš apačios į viršų“ kategorijai. Tokiomis aplinkybėmis pažy -
mėtina, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas mažaanglių technologijų srityje dažniausiai yra gerokai 
didesnės nei nustatyta programose ir pažymėta atsekimo metodikos priemonėse.
106
Komisija pabrėžia, kad, kadangi ESF indėlis į klimato politiką gali būti tik netiesioginis, visų pirma, per investicijas 
į ekologijos srities įgūdžius, kurie savo ruožtu yra glaudžiai susiję su darbo rinkos plėtra ir, atitinkamai, yra pri -
klausomi nuo paklausos, faktinė dalis klimato aspektui skiriamų ESF lėšų bus žinoma tik po to, kai programa bus 
įgyvendinta.
Todėl Komisija mano, kad klimato aspektui skiriamų ESF lėšų dalis, nustatyta remiantis valstybių narių ESF veiksmų 
programose pateikta informacija, gali nepakankamai atspindėti prognozuojamą ESF indėlį į klimato politiką 2014–
2020 m. laikotarpiu.
Komisija atkreipia dėmesį į savo bendrą atsakymą į 77–79 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 81
107
BŽŪP reforma lėmė reikšmingą klimato politikai skirto finansavimo padidinimą, palyginti su 2007–2013 m. 
laikotarpiu.
108
Komisija nepritaria nuomonei, kad tiesioginių išmokų žalinimas yra iš esmės pagrįstas jau esama žemės ūkio prak -
tika. Komisija mano, kad žalinimo priemonėmis bus reikšmingai prisidėta prie papildomų kovos su klimato kaita 
veiksmų. Ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms ir pasėlių įvairinimui taikomi reikalavimai yra išties nauji, o dau -
giamečių ganyklų apsauga gerokai sugriežtinta, pavyzdžiui, nustatytas reikalavimas užtikrinti visišką aplinkosaugos 
požiūriu jautrių daugiamečių žolynų apsaugą ir apribotos galimybės suarti daugiamečius žolynus.
Žalinimo išmokomis de facto  išplėstos ribos, kurias viršijus su aplinkosauga susijusi veikla gali būti finansuojama 
pagal kaimo plėtros programas. Pagal agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę tam tikrų rūšių programiniams 
veiksmams numatytos išmokos gali būti mokamos tik pagal įsipareigojimus ir reikalavimus, kurie viršija žalinimo 
prievoles. Taip tikimasi geresnių rezultatų aplinkosaugos ir klimato kaitos srityse.
109
Valstybių narių EJRŽF metinėse įgyvendinimo ataskaitose daugiau dėmesio skiriama EJRŽF išlaidų klimato politikos 
srityje stebėsenai. Žr. Komisijos atsakymą į 43 dalies pastabas.
7 rekomendacija. Išnagrinėti visas potencialias galimybes ir užtikrinti tolesnį faktinį 
perėjimą prie klimato politikos  
a)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies, panašiai kaip 5 rekomendacijos atveju, t. y. ji nustatys sritis, kuriose 
išnaudojamas ne visas potencialas, ir apsvarstys galimybes ir veiksmus, kurie padėtų padidinti klimato aspekto 
svarbą atitinkamose išlaidų programose, atlikdama jų laikotarpio vidurio peržiūras. Vis dėlto, ji nerengs specialių 
klimato išlaidoms skirtų veiksmų planų atskiroms programoms.
b)
Komisija nesutinka su šia rekomendacija. Keisti pagal pasidalijamojo valdymo modelį administruojamų ESI fondų 
programų daugiametį finansinį programavimą, kurio finansavimo struktūros yra pagrįstos iš anksto paskirstytais 
finansiniais paketais, šiuo etapu nebūtų nei realu, nei pagrįsta. Taip pat nepagrįsta šiuo programavimo etapu būtų 
kurti, priimti ir į teisės aktų sistemą (pvz., EJRŽF) įtraukti naujas klimato politikos priemones.
Vis dėlto, Komisija apsvarstys galimybę sustiprinti klimato aspekto integravimą, atlikdama atskirų programų laikotar -
pio vidurio peržiūras.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 10 14
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 7 22
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 10 26
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 11 14
Siekdama reaguoti į  klimato kaitą ir patenkinti su ja 
susijusius didelius investicijų poreikius, ES susitarė, kad ne 
mažiau kaip 20 % jos biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu 
turi būti išleista klimato politikos veiksmams. Mes 
nustatėme, kad yra dirbamas ambicingas darbas ir kad, 
apskritai imant, pasiekta pažangos. Tačiau yra rimta rizika, 
kad 20 % tikslas nebus pasiektas, jei nebus padidintos 
pastangos. Įgyvendinat šį tikslą, buvo pasiektas didesnis ir 
tikslingesnis klimato politikos finansavimas Europos 
regioninės plėtros fonde ir Sanglaudos fonde. Tačiau 
Socialiniame fonde bei žemės ūkio, kaimo plėtros ir 
žuvininkystės srityse reikšmingo perėjimo prie klimato 
politikos nenustatyta.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI