Tęsiamas procesas siekiant savarankiško teisminių institucijų išteklių valdymo . Teismų kolegija ir Prokurorų kolegija toliau deda pastangas, kad išteklių valdymas būtų perduotas pačioms teisminėms institucijoms; šis procesas tęsiasi daugelį metų. Per 2022 ir 2023 m. turėtų būti sukurta darbo krūvio vertinimo priemonė, reikalinga, kad ištekliai teismams būtų paskirstomi optimaliai . Užsibrėžta pasiekti, kad teisminės institucijos 2024 m. jau turėtų savarankiško išteklių valdymo įgaliojimus. Vyriausybė apskundė prancūzų kalba bylas nagrinėjančio Briuselio pirmosios instancijos teismo 2020 m. kovo 13 d. sprendimą , kuriuo valstybė pasmerkta už tai, kad teisminėms institucijoms neskiria įstatymuose numatytų žmogiškųjų išteklių. Nors nagrinėjant apeliacinį skundą apskųsto sprendimo galiojimas nesustabdytas, Vyriausybė dar iki galo neatliko visų veiksmų, kuriais visiškai užtikrintų to sprendimo vykdymą . Aukštoji teisingumo taryba toliau svarsto, kaip didinti karjeros teisminėse institucijose patrauklumą, ir siekia po 2021 m. vasaros pradėti konkrečius tam skirtus projektus. Taip pat numatoma artimiausiais metais didinti teisingumo sistemai skiriamus finansinius išteklius. Šiomis iniciatyvomis siekiama gerinti teisingumo sistemos žmogiškųjų ir finansinių išteklių padėtį.

Užbaigta pakaitinių teisėjų atrankos proceso reforma ir toliau tobulinama visų teisminių institucijų narių etikos sistema. Atsižvelgiant į Europos Tarybos išreikštą susirūpinimą dėl pakaitinių teisėjų sistemos , 2019 m. kovo 23 d. įstatymu iš dalies pakeistas Teismų kodeksas siekiant gerinti atrankos proceso kokybę ir tobulinti taikomą profesinio sąžiningumo sistemą . Šia reforma siekiama stiprinti teismų nepriklausomumą gerinant pakaitinių teisėjų atrankos procesą ir tobulinant jų profesinio sąžiningumo sistemą . Po to, kai 2020 m. sausio mėn. šis įstatymas įsigaliojo, 2020 m. buvo surengtos dvi kandidatų į pakaitinius teisėjus egzaminų sesijos, per kurias egzaminus sėkmingai išlaikė maždaug trečdalis kandidatų . Be to, minėtame įstatyme numatytas bendrųjų etikos principų taikymas teisminių institucijų visų kategorijų nariams, taip pat teisėjų ir tarėjų etikos mokymas .

Padidintas žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumas ir ištekliai. Į nacionalinę teisę perkėlus peržiūrėtą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą (toliau – AŽPD) padidintas Flandrijos bendruomenės audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucijos (VRM) nepriklausomumas, visų pirma nauju reikalavimu, kad bet koks sprendimas dėl jos kolegijos nario pakeitimo ar atleidimo būtų tinkamai pagrįstas ir skaidrus. VRM įdarbinti du papildomi darbuotojai su AŽPD susijusioms papildomoms užduotims atlikti, todėl bendras personalo skaičius pasiekė 21. Peržiūrėtą AŽPD perkėlus į nacionalinę teisę panašiai padidintas ir prancūzakalbės bendruomenės audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucijos (CSA) nepriklausomumas – įvestas naujas reikalavimas bet kokiu CSA vadovo atleidimo atveju skaidriai nurodyti priežastis. Šios reguliavimo institucijos biudžetas padidintas beveik 9 proc., palyginti su 2020 m., todėl tapo įmanoma įdarbinti 4 papildomus darbuotojus, ir bendras jų skaičius pasiekė 31. Reorganizuota vokiečiakalbės bendruomenės audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija: sprendimus priimantis organas – valdančioji kolegija – atskirtas nuo patariamosios tarybos, kuri papildyta naujais internetinių paslaugų teikėjams ir pilietinei visuomenei atstovaujančiais nariais. Be to, palyginti su 2020 m., jos biudžetas padvigubintas, todėl ji galėjo pasamdyti naujų darbuotojų, ir bendras jų skaičius pasiekė 4. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje (MPM 2021) nurodyta, kad rizika žiniasklaidos institucijų nepriklausomumui yra labai nedidelė.

Federaliniu lygmeniu veikia keli kovai su korupcija skirti tinklai ir bendradarbiavimo platformos. Užsienio reikalų ministerija yra atsakinga už mainus su tarptautinėmis organizacijomis kovos su korupcija srityje ir tuo tikslu naudojasi platforma, į kurią kviečiami ministrų kabinetų nariai. Be to, Teisingumo ministerija neseniai sukūrė naują neformalią platformą, per kurią numatoma iki trijų kartų per metus organizuoti susitikimus siekiant koordinuoti veiksmus prieš korupciją ir reaguoti į tarptautines rekomendacijas. Nacionalinės valdžios institucijos išreiškė norą toliau stiprinti sąveikas tarp abiejų platformų. Tai papildo jau veikiantį Federacinės valstybės sąžiningumo tinklą, kuris užtikrina valstybės tarnyboje paskirtų sąžiningumo priežiūros pareigūnų darbo koordinavimą. Šio tinklo tikslas – remti įvairių sąžiningumo reikalų koordinatorių bendradarbiavimą ir suteikti platformą dalytis patirtimi ir gerąja praktika. Be to, Profesinio sąžiningumo patikėtinių tinklas siekia stiprinti bendradarbiavimą tarp profesinio sąžiningumo patikėtinių, kurie paskiriami teikti apsaugą ir paramą valstybės pareigūnams, pranešantiems apie įtariamą profesinio sąžiningumo pažeidimą federalinėje administracijoje.

Visapusiškai apžvelgti teisingumo sistemos veiksmingumą kliudo nuolatinis duomenų trūkumas . Vis dar labai trūksta duomenų apie teismų bylų nagrinėjimo proceso trukmę, ir tai trukdo visapusiškai apžvelgti teisingumo sistemos veiksmingumą . Iš turimų ribotų duomenų matyti, kad aukštas pirmosios instancijos teismų civilinių ir komercinių bylų išnagrinėjimo rodiklis 2019 m. sumažėjo iki maždaug 100 proc. Pirmosios instancijos teismų administracinių bylų išnagrinėjimo rodiklis tebėra aukštesnis nei 100 proc., nors proceso trukmė tebėra ilga. Suinteresuotieji subjektai taip pat praneša apie itin didelius vėlavimus kai kuriuose teismuose, kaip antai Briuselio apeliaciniame teisme. Dėl pernelyg ilgos civilinių bylų nagrinėjimo pirmąja instancija proceso trukmės Europos Tarybos Ministrų Komitetas toliau vykdo sustiprintą Belgijos priežiūrą . Dėl administracinės teisės bylų Valstybės Tarybos teisminės atšakos darbo krūvis yra didelis: susikaupusių bylų daug ir jų dar pagausėjo dėl COVID-19 pandemijos . Be to, vidutinė teismo proceso trukmė ilgėja, ir, esant žemesniam nei 100 proc. bylų išnagrinėjimo rodikliui, tikėtina, kad susikaupusių bylų skaičius toliau didės .

Imtasi priemonių siekiant užtikrinti tolesnį teisingumo sistemos veikimą COVID-19 pandemijos metu. Priimti keli įstatymai, kuriais siekiama užtikrinti tolesnį teisingumo sistemos veikimą per šią pandemiją. Pavyzdžiui, 2020 m. gegužės 20 d. įstatymu laikinai leista siųsti teismo proceso pradėjimo dokumentus skaitmeninėmis priemonėmis. Be to, Teismų kolegija patvirtino privalomas direktyvas, skirtas užtikrinti, kad teismų pastatai liktų atviri ir teismų posėdžiai toliau vyktų teismų salėse arba virtualioje erdvėje . Kai bylų šalys sutikdavo, bylos taip pat būdavo nagrinėjamos pagal rašytinę procedūrą.

Blueprint for Free Speech (2021), iš organizacijos „Blueprint for Free Speech“ gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Vyriausybė pradės plataus masto konsultacijų su piliečiais procesą dėl numatomos naujos konstitucinės reformos. Vyriausybė rengiasi naujai valstybės reformai po 2024 m. rinkimų, kuria gali būti pakeistas Vyriausybės sudarymo po rinkimų procesas , taip pat gali būti pakeista konstitucinių peržiūrų procedūra. Vyriausybė paskelbė, kad pradeda veikti internetinė dialogo platforma, per kurią piliečiai, pilietinė visuomenė, akademinė bendruomenė ir vietos valdžios institucijos galės pateikti savo nuomonę dėl numatomos valstybės reformos . Numatoma, kad konsultacijos bus pradėtos 2021 m. rugsėjo mėn. ir vyks šešias savaites. Be to, federalinis Parlamentas patvirtino taisykles dėl išsamių nuostatų, pagal kurias peticijų teikėjai, surinkę daugiau kaip 25 000 Belgijos gyventojų parašų, turi būti išklausyti atsakingame komitete .

Imtasi priemonių tolesniam Parlamento darbui COVID-19 pandemijos metu užtikrinti. Atstovų rūmų darbo tvarkos taisyklių pakeitimu leista rengti plenarinių posėdžių diskusijas ir balsavimus dalyvaujant daugumai narių tiesiogiai arba nuotolinio ryšio priemonėmis. Be to, vaizdo konferencijų priemonių naudojimas suteikė galimybę virtualiai rengti komitetų posėdžius ir nariams galimybę plenarinių posėdžių metu balsuoti skaitmeninėmis priemonėmis.

Siekiant suteikti naują teisinį pagrindą neatidėliotinoms priemonėms dėl pandemijos, priimtas įstatymas dėl pandemijos . Po to, kai vidaus reikalų ministras 2020 m. kovo 13 d. paskelbė federalinio lygmens nacionalinį nepaprastosios padėties planą, priemonės dėl COVID-19 taikytos ministro įsakais pagal galiojančius įstatymus . Garsėjant kritikai, kad kovojant su COVID-19 pandemija taikomoms priemonėms, atsižvelgiant į jų poveikį pagrindinėms teisėms, reikia tvirtesnio teisinio pagrindo, Vyriausybė parengė įstatymą dėl pandemijos, kuris po kelių Valstybės Tarybos nuomonių ir Federalinio žmogaus teisių apsaugos ir rėmimo instituto (FIRM/IFDH) nuomonių buvo 2021 m. liepos 15 d. priimtas. Įstatyme numatoma, kad Vyriausybė gali dėl epidemijos paskelbti nepaprastąją padėtį karališkuoju dekretu, o tada per 15 dienų ją turi patvirtinti Parlamentas. Neatidėliotinos priemonės turi būti patvirtinamos karališkuoju dekretu, išskyrus „tiesiogiai gresiančio pavojaus“ atvejus, kuriais tokios priemonės gali būti patvirtinamos ministro įsaku.

Apeliacinis Teismas nustatė, kad priemonių dėl COVID-19 buvo imtasi remiantis tinkamu teisiniu pagrindu, taip panaikindamas pirmosios instancijos teismo sprendimą. Prancūzų kalba bylas nagrinėjančio Briuselio pirmosios instancijos teismo byloje Vyriausybei buvo įsakyta per 30 dienų pateikti COVID-19 priemonių taikymo teisinį pagrindą , numatant, kad už kiekvieną delsimo dieną bus skiriama 5 000 EUR bauda, o jei tinkamo teisinio pagrindo nebus pateikta, tos priemonės nustos galioti šio termino pabaigoje. Vyriausybė šį sprendimą apskundė Briuselio apeliaciniam teismui, kuris 2021 m. birželio 7 d. sprendime nustatė, kad priemonės dėl COVID-19 turi tinkamą teisinį pagrindą. Tačiau šis apeliacinis teismas nutarė, kad reikia sulaukti būsimo Konstitucinio Teismo sprendimo dėl to, ar priemonės dėl COVID-19 taikytos iki galo laikantis Konstitucijos ir gerbiant pagrindines teises .

Valstybės Tarybos patariamajai atšakai tebekyla sunkumų efektyviai vykdyti savo įgaliojimus . Patariamosios atšakos darbui toliau kliudo išteklių (ypač biudžeto ir žmogiškųjų išteklių) trūkumas. Dėl šių sunkumų ir dėl to, kad dažniau taikomos procedūros su sutrumpintais terminais, Valstybės Taryba kai kuriais atvejais negali pateikti nuomonės dėl teisės aktų projektų. Be to, po neseniai atliktų biudžeto sumažinimų Valstybės Tarybos patariamajai atšakai tapo dar sunkiau efektyviai vykdyti savo įgaliojimus, kurie yra svarbūs užtikrinant teisės aktų kokybę.

Briuselio apeliacinis teismas, 2021 m. kovo 31 d. sprendimas.

CIVICUS, Monitor tracking civic space – Belgium ( https://monitor.civicus.org/country/belgium/ ).

EBPO (2018), Konvencija dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų papirkinėjimu tarptautiniuose verslo sandoriuose. Papildomi tolesni veiksmai iki 3 etapo ataskaitos ( https://one.oecd.org/document/DAF/WGB(2018)31/en/pdf ).

Europos Komisija (2020), 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Belgijoje.

Europos Komisija (2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Federalinis žmogaus teisių institutas (2021), Nuomonė dėl preliminaraus įstatymo projekto dėl administracinės policijos priemonių esant nepaprastajai padėčiai dėl epidemijos (Voorontwerp van Wet betreffende de maatregelen van bestuurlijke politie tijdens een epidemische noodsituatie), ( https://www.federaalinstituutmensenrechten.be/nl/documenten/FIRM-2021-advies-pandemiewet.pdf ).

Flandrijos žurnalistų asociacija – Vlaamse Vereniging van Journalisten (VVJ/AVBB) (2021), iš Flandrijos žurnalistų asociacijos (Vlaamse Vereniging van Journalisten) (VVJ/AVBB) gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

GRECO (2021), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslo subjektų požiūris į korupciją ES“.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“.

Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones (2021), iš Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020.

Verlinden, A. (2020), (Beleidsverklaring van de minister van Binnenlandse zaken, Institutionele Hervormingen en Democratische Vernieuwing). Brussel, Belgische Kamer van Volksvertegenwoordigers, 2020 m. lapkričio 6 d., DOC 55 1610/020, p. 23–24 ( https://verlinden.belgium.be/sites/default/files/articles/Beleidsverklaring20201112.pdf ).

Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2021), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2021 m. ataskaita.

II priedas. Vizitas į Belgiją

2021 m. balandžio ir gegužės mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su:

·Centriniu korupcijos slopinimo biuru

·Teismų kolegija

·P komitetu