Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Latvijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0110 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.2.2006 SEK(2006) 110 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Latvijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Latvijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas, jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Latvijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Trečioji atnaujinta Latvijos konvergencijos programa, išsiųsta Komisijai lapkričio 30 d., apima 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje pateikiami ne visi pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys (būtent, nepateikti duomenys apie darbo našumą ir darbo valandų skaičių). 2. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Latvijoje vidutiniškai augo daugiau kaip 6 %, o tai rodo įspūdingą atsigavimą po sunkaus ekonominiu požiūriu pereinamojo laikotarpio. Numatoma, kad 2005 m. realusis BVP pagaliau viršys iki 1991 m. buvusį lygį. Šį augimą lėmė smarkiai augantis našumas ir pastaruoju metu – užimtumas. Vis dėlto užsienio sąskaitos disbalanso, infliacijos ir kredito paslaugų pasikeitimai rodė ekonomikos perkaitimą. Dėl didelio užsienio sąskaitos disbalanso Latvija priklauso nuo kapitalo srautų, o užsienio skolos ir BVP santykis padidėjo. Atnaujintoje programoje numatoma, kad realusis BVP mažės nuo 8,4 % 2005 m. iki 7,5 % 2006 m., o 2007 m. ir 2008 m. toliau nežymiai sumažės iki 7 %. Numatoma, kad privatus vartojimas ir investicijos ir toliau labiausiai skatins augimą, o grynojo eksporto poveikis bus teigiamas, nors labai nedidelis. Apskritai BVP augimo prognozė yra patikima, palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognoze (iki 2007 m.) ir potencialaus augimo skaičiavimais. Skaičiavimai naudojant bendrai sutartą metodiką remiantis atnaujintos programos duomenimis rodo, kad potencialūs BVP augimo rodikliai išlieka pakankamai aukšti, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija – nedidelis sumažėjimas; neigiamas gamybos apimties atotrūkis nuo 2007 m. Vis dėlto šalyse, kurios greitai vejasi priekyje esančias šalis, potencialaus augimo (ir todėl gamybos apimties atotrūkio) skaičiavimus reikia vertinti atsargiai. Ir priešingai, pagal programos projekcijas, suderinto vartotojų kainų indekso (SVKI) infliacija (kuri nuo 6,9 % 2005 m. – didžiausias procentas tarp visų valstybių narių – turėtų greitai sumažėti iki 3,5 % 2008 m.) ir einamosios sąskaitos deficitas (kuris turėtų sumažėti nuo 13 % BVP 2004 m. iki 8,0 % 2008 m.), vertinant pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę, atrodo optimistiški. Apskritai makroekonominiame scenarijuje pateikiama reikšminga rizika, į kurią vykstant konvergencijos procesui reikia atkreipti dėmesį. 3. 2005 m. gegužės 2 d. Latvijai prisijungus prie VKM II, Latvijos latas svyravo ±1 procentą Latvijos valdžios institucijų nustatyto centrinio kurso atžvilgiu. Trijų mėnesių Latvijos lato ir euro valiutų rinkos normos skirtumai per metus žymiai sumažėjo nuo daugiau kaip 100 bazinių punktų sausio mėn. pradžioje iki maždaug 40 bazinių punktų lapkričio mėn. pabaigoje. Pinigų rinkos skirtumas žymiai padidėjo gruodžio mėn. pabaigoje, bet atrodo, kad taip atsitiko dėl laikinų likvidumo rodiklių, susijusių su 2005 m. gruodžio 24 d. įsigaliojusiu privalomųjų atsargų normos padidinimu nuo 6 iki 8 procentinių punktų. Valstybės obligacijų skirtumas, palyginti su euro zona, didžiąją 2005 m. dalį buvo nedidelis – sudarė apie 50 bazinių punktų. 4. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje 2004–2007 m. konvergencijos programoje pateiktą biudžeto strategiją. Nors Taryba nepateikė politinių rekomendacijų, vis dėlto ji nurodė, kad atitinkamą biudžeto būklę galima vertinti pagal tai, kiek jos poveikis paklausos daromam spaudimui ekonomikai gali užtikrinti, kad po dabartinio infliacijos pakilimo, ji sumažės. Kalbant apie biudžeto vykdymą 2005 m., Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje numatomas 1,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitas (remiantis 9,1 % BVP augimu), o ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje buvo numatytas 1,6 % BVP deficitas (esant 6,7 % BVP augimui). Vis dėlto naujausi duomenys apie valstybės biudžeto vykdymą grynaisiais pinigais rodo, kad rezultatas gali būti dar geresnis. Todėl tikėtina, kad 2005 m. deficitas bus mažesnis, nei dabartinėje atnaujintoje programoje numatytas 1,5 % BVP valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. (remiantis 8,4 % realiojo BVP augimu). 5. Remiantis šiuo, itin atsargiu 2005 m. valdžios sektoriaus galutinio deficito apskaičiavimu, atnaujintoje programoje vėlesniu programos laikotarpiu siekiama nedaug sumažinti deficitą. Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2006 m. deficitas liks 1,5 %, 2007 m. sumažės iki 1,4 %, o paskutiniais programos metais 2008 m. – iki 1,3 %. Numatoma, kad pajamų ir išlaidų ir BVP santykis programos laikotarpiu išaugs (2 procentiniais punktais). Planuojama, kad valstybės investicijos ir atskirai neįvardintos „kitos išlaidos“ išaugs daugiausia, o socialiniai pervedimai, kiti nei natūra, daugiausia sumažės. Numatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu pirminis balansas sumažės 0,1 procentinio punkto. 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės atitinka ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytą patikslinimą tiek dėl masto, tiek ir dėl laiko nedidelių pakeitimų, nors naujausiame atnaujintos programos variante makroekonominis scenarijus yra žymiai geresnis. 6. Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, programos laikotarpiu struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, turėtų pagerėti nedaug (maždaug ¾ procentinio punkto BVP). Biudžeto patikslinimas planuojamas laikotarpio pabaigoje, atsižvelgiant į metus, kuriais numatomas neigiamas gamybos apimties atotrūkis. Atnaujintoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra „maždaug 1% BVP“ struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti paskutiniais programos laikotarpio metais. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytą vidutinės trukmės tikslą galima būtų vertinti kaip tinkamo lygio, kadangi jis tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. Vis dėlto, atsižvelgiant į pirmiau nurodytą tvarios ekonominės konvergencijos riziką, būtų tinkamas didesnis vidutinės trukmės tikslas. 7. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Galutiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Pavyzdžiui, iki šiol būdavo nustatomos nedidelio augimo prielaidos ir nedidelis tariamas mokesčių elastingumas, kuriais grindžiamas biudžetas. Be to, ne visada būdavo panaudotos visos biudžete numatytos išlaidos, daugiausia dėl vėlavimų įgyvendinant projektus, kuriuos iš dalies finansuoja ES. Kita vertus, dabartinėje atnaujintoje programoje mokesčių elastingumas atrodo didelis; be to, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) socialinės politikos priemonės, dėl kurių išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. 8. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateiktos biudžeto strategijos gali nepakakti, kad būtų pasiekta biudžeto būklė, kuri galėtų būti laikoma tinkama pagal Paktą iki programos laikotarpio pabaigos. Taigi, atsižvelgiant į tai, kad galutinis 2005 m. biudžetas tikėtinai buvo geresnis nei numatyta programoje ir galbūt beveik atitiko vidutinės trukmės tikslą, 2006 m. biudžeto tikslas galėtų nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo maždaug 0,5 % BVP 2006 m. ir 2007 m. Be to, jei pasitvirtins geresnis 2005 m. rezultatas ir 2006 m. tikslas bus išlaikytas, kyla susirūpinimas, kad fiskalinė pozicija 2006 m. gali būti ekspansinė ir netinkama, atsižvelgiant į tai, kad 2005–2006 m. gali būti laikomi pakilimo laikotarpiu. Pagal Stabilumo ir augimo paktą, metinis struktūrinis balansas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turi pagerėti mažiausiai 0,5 % BVP (kaip vertė), esant didesniam patikslinimui pakilimo laikotarpiu. Stabilų makroekonominį konvergencijos procesą galėtų užtikrinti didesni struktūriniai patikslinimai. 9. Pagal Stabilumo ir augimo paktą, nustatant programos vidutinės trukmės tikslo patikslinimo strategiją arba leidžiant laikinai nukrypti nuo programos vidutinės trukmės tikslo, reikia atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos įtakos valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Programoje pažymima, kad vykdoma pensijų reforma, ypač antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas, laipsniškai sumažins socialinio draudimo įmokas valdžios sektoriaus balanse palyginti su 2004 m. Programoje numatyta, kad grynosios pensijų reformos sąnaudos 2005 m. sudarys 0,25 % BVP ir laipsniškai didės iki 1¼ % BVP 2008 m. Todėl gali būti laikinai nukrypta nuo reikiamo metinio 0,5 % BVP patikslinimo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, nes struktūrinės reformos, kuriomis jis yra pagrįstas, programoje pakankamai išsamiai išdėstomos ir daro didelį palankų poveikį valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Be to, atrodo, kad Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto biudžetinių reikalavimų laikomasi atsižvelgiant į pakankamai patikimą ribą, neleidžiančią viršyti 3 % BVP deficito pamatinės vertės per visą programos laikotarpį. Nepaisant to, pirmiau pateiktas pasiūlymas dėl didesnio patikslinimų tempo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo nei numatyta programoje, atrodo įvykdomas, atsižvelgiant į tai, kad programos laikotarpio pradžioje numatytos grynosios pensijų reformos sąnaudos yra nedidelės. 10. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. sieks 14,9% BVP vertę – daug mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Numatyta, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės labai nedaug, iki 14,7 % BVP 2008 m., o deficito poveikį labai sušvelnins greitai augantis nominalusis BVP. 11. Atrodo, kad Latvijoje yra žema valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Numatoma, kad dabartinis labai žemas bendrosios skolos lygis išliks mažesnis nei 60 % pamatinė vertė per 2005–2050 m. projekcijos laikotarpį. 1996 m. pradėta Latvijos pensijų reforma labai padeda mažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. 12. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Vis dėlto iki šiol nebuvo pakankamai išnagrinėta, koks yra galimas fiskalinės pozicijos vaidmuo siekiant pagrindinių tikslų, ypač mažinant infliaciją ir užsienio sąskaitos disbalansą. 13. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Latvijos nacionalinėje reformų programoje makroekonominio stabilumo užtikrinimas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams ir jam paskiriamas pagrindinis vaidmuo stiprinant fiskalinę drausmę ir biudžeto planavimo procedūras. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Kaip minėta pirmiau, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą ir į poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, įskaitant užsienio sąskaitos disbalanso ir infliacijos mažinimą, Latvija turėtų siekti ambicingesnės biudžeto būklės nei dabar numatyta, ypač didelį dėmesį skirdama programoje nustatytam vidutinės trukmės tikslui, išlaikydama jį programos laikotarpiu, ir vengdama procikliškos fiskalinės politikos pakilimo laikotarpiais. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Latvijos konvergencijos programos EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[3], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 14. [ 2006 vasario 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. 15. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Latvijoje vidutiniškai augo daugiau kaip 6 %. Šį augimą lėmė smarkiai augantis našumas ir pastaruoju metu – užimtumas. Vis dėlto dėl didelio užsienio sąskaitos disbalanso Latvija priklauso nuo kapitalo srautų, o užsienio skolos ir BVP santykis padidėjo. Nuo 2003 m. vidurio infliacija augo ir laikosi virš 6 % – tai silpnina ekonomikos pajėgumą konkuruoti su kitų valstybių ekonomika ir kelia grėsmę augimui. Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, numato, kad realusis BVP mažės nuo 8,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 7,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Pagal programos projekcijas, infliacija ir einamosios sąskaitos deficitas atrodo sumažinti. 16. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu[4]. 17. Dabartinėje atnaujintoje programoje, remiantis 8,4 % BVP augimu, 2005 m. numatytas 1,5 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Tai reiškia šiek tiek mažesnį deficitą ir žymiai didesnį augimą nei numatyta ankstesnėje programoje (1,6 % BVP deficitas ir 6,7 % augimas). Komisijos tarnybų rudens prognozėje numatytas 1,2 % BVP deficitas remiantis 9,1 % BVP augimu. Vis dėlto naujausi duomenys apie valstybės biudžeto vykdymą grynaisiais pinigais rodo, kad rezultatas gali būti dar geresnis nei pagal atnaujintą programą ir Komisijos tarnybų rudens prognozę. 18. 2005 m. kovo 8 d. priimtoje Tarybos nuomonėje dėl atnaujintos programos nėra politinių rekomendacijų. Vis dėlto joje teigiama, kad konsolidavimo strategijos ir fiskalinės būklės tinkamumo vertinimas priklausė nuo palankios užsienio sąskaitos balanso raidos, paklausos daromo spaudimo ekonomikai ir nuo infliacijos sumažinimo po neseno jos pakilimo. 19. Atnaujintoje programoje siekiama nedaug sumažinti valdžios sektoriaus deficitą. Atnaujintoje programoje numatomas 1,5 % valdžios sektoriaus deficitas 2005 m., 1,5 % – 2006 m., 1,4 % – 2007 m., o paskutiniais programos metais 2008 m. – 1,3 %. Numatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu pirminis balansas sumažės 0,1 procentinio punkto. Numatoma, kad pajamų ir išlaidų ir BVP santykis programos laikotarpiu išaugs (atitinkamai 2,1 ir 1,9 procentiniais punktais). Valstybės investicijos ir atskirai neįvardintos „kitos“ išlaidos išaugs daugiausia (atitinkamai nuo 2,3 % BVP 2005 m. iki 3,3 % BVP 2008 m. ir nuo 12,3 % BVP 2005 m. iki 13,8 % BVP 2008 m.), o socialiniai pervedimai, kiti nei natūra, daugiausia sumažės (nuo 9,3 % BVP 2005 m. iki 8,9 % BVP 2008 m.). Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto patikslinimo planus, nors augimo perspektyvos yra daug geresnės. 20. Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, programos laikotarpiu struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, turėtų pagerėti nedaug (maždaug ¾ procentinio punkto BVP). Biudžeto patikslinimas planuojamas laikotarpio pabaigoje, atsižvelgiant į metus, kuriais numatomas neigiamas gamybos apimties atotrūkis. Atnaujintoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra „maždaug 1% BVP“ struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti paskutiniais programos laikotarpio metais. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytą vidutinės trukmės tikslą galima būtų vertinti kaip tinkamo lygio, kadangi jis tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. Vis dėlto, atsižvelgiant į pirmiau nurodytą tvarios ekonominės konvergencijos riziką, būtų tinkamas didesnis vidutinės trukmės tikslas. 21. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Nors augimo prielaidos ir tariamas mokesčių elastingumas, kuriais grindžiami ankstesni biudžetai, paprastai būdavo atsargios, dabartinėje programoje yra nebūtinai taip, kadangi tariamas mokesčių elastingumas atrodo esantis palankus. Be to, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) socialinės politikos priemonės, dėl kurių išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. 22. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje pateiktų biudžetinių priemonių gali nepakakti, kad būtų pasiekta biudžeto būklė, kuri galėtų būti laikoma tinkama pagal Paktą iki programos laikotarpio pabaigos. Taigi, kaip minėta pirmiau, pageidautinas būtų ambicingesnis vidutinės trukmės tikslas nei numatyta programoje. Programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu. Išlaikant 2006 m. tikslą galimas struktūrinio balanso suprastėjimas 2006 m. tuo atveju, jei 2005 m. rezultatas bus daug geresnis nei numatyta, atitiktų žymų fiskalinį mažinimą atsižvelgiant į besitęsiantį labai didelį paklausos daromą spaudimą ir didelę stabilumo riziką. 23. Pagal Stabilumo ir augimo paktą, nustatant programos vidutinės trukmės tikslo patikslinimo strategiją arba leidžiant laikinai nukrypti nuo programos vidutinės trukmės tikslo, reikia atsižvelgti į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos įtakos valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Programoje pažymima, kad vykdoma pensijų reforma, ypač antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas, laipsniškai sumažins socialinio draudimo įmokas valdžios sektoriaus balanse palyginti su 2004 m. Programoje numatyta, kad grynosios pensijų reformos sąnaudos 2005 m. sudarys 0,25 % BVP ir laipsniškai didės iki 1¼ % BVP 2008 m. Todėl gali būti laikinai nukrypta nuo reikiamo metinio 0,5 % BVP patikslinimo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, nes struktūrinės reformos, kuriomis jis yra pagrįstas, programoje pakankamai išsamiai išdėstomos ir daro didelį palankų poveikį valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui. Be to, atrodo, kad Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto biudžetinių reikalavimų laikomasi atsižvelgiant į pakankamai patikimą ribą, neleidžiančią viršyti 3 % BVP deficito pamatinės vertės per visą programos laikotarpį. Nepaisant to, pirmiau pateiktas pasiūlymas dėl didesnio patikslinimų tempo siekiant programos vidutinės trukmės tikslo nei numatyta programoje, atrodo įvykdomas, atsižvelgiant į tai, kad programos laikotarpio pradžioje numatytos grynosios pensijų reformos sąnaudos yra nedidelės. 24. Numatoma, kad skolos santykis 2005 m. sieks 14,9% BVP vertę – daug mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Numatyta, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės labai nedaug, iki 14,7 % BVP 2008 m., o nuolatinio deficito poveikį labai sušvelnins greitai augantis nominalusis BVP. 25. Atrodo, kad Latvijoje yra žema valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei[5]. Numatoma, kad dabartinis labai žemas bendrosios skolos lygis išliks mažesnis nei 60 % pamatinė vertė per 2005–2050 m. projekcijos laikotarpį. Latvija vykdo 1996 m. pradėtą pensijų reformą, kuri labai padeda mažinti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. 26. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Vis dėlto didesnį dėmesį reikia skirti pagrindiniams tikslams pasiekti: mažinti infliaciją, mažinti užsienio sąskaitos disbalansą ir didinti veiklumo lygį skatinant integruotą darbo rinką. 27. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Latvijos nacionalinėje reformų programoje makroekonominio stabilumo užtikrinimas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams ir tuo tikslu pagrindinis vaidmuo skiriamas fiskalinei drausmei ir biudžeto planavimo procedūroms stiprinti. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Kaip minėta pirmiau, konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms. Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą ir į poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, įskaitant užsienio sąskaitos disbalanso ir infliacijos mažinimą, Taryba yra nuomonės, kad Latvija turėtų siekti ambicingesnės biudžeto būklės nei dabar numatyta, ypač didelį dėmesį skirdama programoje nustatytam vidutinės trukmės tikslui, išlaikydama jį programos laikotarpiu, ir vengdama procikliškos fiskalinės politikos pakilimo laikotarpiais. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP3 | 0,5 | 0,8 | 0,4 | -0,5 | -1,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | 0,1 | 0,8 | 0,3 | -0,7 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP3 | 1,6 | 0,9 | 0,0 | -0,5 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas1 (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -1,0 | -1,5 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -1,0 | -1,2 | -1,5 | -1,5 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -0,2 | -0,7 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,2 | -0,5 | -0,8 | -0,8 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -0,9 | -0,8 | -0,8 | -0,7 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas2 (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP3 | -1,1 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | -1,0 | -1,5 | -1,6 | -1,3 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 14,2 | 14,5 | 15,8 | 15,0 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Į deficitą yra įtrauktos grynosios vykdomos pensijų reformos sąnaudos (antrosios pensijų sistemos pakopos įvedimas). 2005 m. numatytos 0,27 % BVP sąnaudos, 2006 m. 0,37 % BVP, 2007 m. 0,62 % ir 2008 m. 1,32 %. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. Programoje numatytas kasmetinis pagal ciklą patikslinto balanso pagerėjimas, kuris atspindi etapais įgyvendinamos pensijų reformos poveikį, 2006 m. turėtų būti 0,2 % BVP, 2007 m. – 0,6 % ir 2008 m. – 1,0 %, vidutiniškai 0,6 % 2006–2008 m. Kadangi programoje nėra nurodyta kitų vienkartinių ir laikinų priemonių, pagal ciklą patikslintas balansas ir struktūrinis balansas yra identiški. 3 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija. 4 Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinas priemones. 5 Remiantis numatomu 7,9%, 8,3%, 8,3% ir 8,2% potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Programoje pateikiami ne visi pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys (būtent, nepateikti duomenys apie darbo našumą ir darbo valandų skaičių). [5] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).