Ryškiausias ES veiksmų, kuriais siekiama gerinti judumą, pavyzdys yra įvairių kartų „Erasmus+“ programos – vienos populiariausių ES programų. Per 30 veiklos metų programa „Erasmus+“ 9 mln. žmonių padėjo studijuoti, mokytis, mokyti ar savanoriauti kitoje šalyje. Žmonės kalba apie vadinamąją „Erasmus“ kartą. Faktai rodo, kad programos „Erasmus“ dalyviai turi puikių galimybių darbo rinkoje. Globalizacijos laikais tokios patirties nauda ateityje dar didės. Tačiau šiuo metu pasinaudoti šia judumo galimybe gali tik 3,7 proc. jaunuolių. Be to, dėl minėtų priežasčių rasti judumo galimybių už šios įtvirtintos sistemos ribų vis dar sunku.

Daugybė administracinių ir biurokratinių kliūčių trukdo universitetams, aukštosioms mokykloms ir kitiems mokymo paslaugų teikėjams sklandžiai dirbti tarpvalstybiniu mastu. Be to, studijų ir mokymo programos, dėl kurių įgyta kvalifikacija automatiškai pripažįstama daugiau nei vienoje šalyje, tebėra išimtis. Tai apsunkina absolventų gyvenimą ir varžo universitetus, kurie turi spręsti administracinius klausimus, o ne visą dėmesį skirti kompetencijai.

Viena iš studentų judumo kliūčių yra tai, kad, nepaisant Bolonijos proceso ir kitų Europos Tarybos nustatytų bendradarbiavimo sistemų, mokyklų diplomai nėra iškart pripažįstami kitose valstybėse narėse, o tai reiškia, kad jaunuoliams be reikalo trukdoma pradėti studijuoti kitoje šalyje. Tai yra prarasta galimybė padėti jaunimui įgyti gerą išsilavinimą. Trikdomas idėjų srautas, dėl to varžomas universitetų darbas ir moksliniai tyrimai bei inovacijos. Tai taip pat yra kliūtis išties integruotai Europos darbo rinkai.

·Europos kultūrų įvairovė yra pranašumas, skatinantis kūrybiškumą ir naujoves. Be to, neginčijama, kad europinio gyvenimo būdo skiriamasis požymis yra bendrumas. Švietimas ir kultūra itin padeda i) žmonėms geriau pažinti vienas kitą tarpvalstybiniu lygmeniu ir ii) patirti ir suvokti, ką reiškia būti europiečiais. Siekdami išsaugoti savo kultūrinę bendruomenę, bendras vertybes ir tapatybę, turime suvokti ir išsaugoti savo kultūros paveldą ir įvairovę.

·tolesnio skaitmeninimo, automatizavimo ir dirbtinio intelekto srityse. Be to, svarbu atsižvelgti į technologijų pažangą,

- kuriant Europos švietimo erdvę, svarbu parengti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo ir mokyklos baigimo diplomų ir (arba) studijų laikotarpių užsienyje abipusio pripažinimo. Be to, remiantis esamomis bendradarbiavimo schemomis, galėtų būti pradėtas naujas procesas, padėsiantis sudaryti palankesnes sąlygas tokiam pripažinimui ir pasistūmėti dėl tarpvalstybinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą pažymėjimų pripažinimo (vadinamasis Sorbonos procesas); - iki 2025 m. sustiprinti programą „Erasmus+“, kad visų kategorijų dalyvių, kuriems ji jau taikoma (mokinių, studentų, stažuotojų, gamybinę praktiką atliekančių asmenų ir mokytojų), skaičius padvigubėtų ir kad jos teikiamomis galimybėmis galėtų naudotis ir nepalankioje padėtyje esantys besimokantieji; - 2019 m. parengti bandomąjį projektą dėl ES studento pažymėjimo siekiant, kad iki 2025 m. būtų pradėta tokį pažymėjimą išduoti visiems judiems studentams; tai turėtų palengvinti tarpvalstybinį studentų mobilumą ir būtų patogus būdas saugoti informaciją apie asmens akademinius rezultatus; - kurti tikrus europinius universitetus, kurie galėtų netrukdomi megzti ryšius ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu ir konkuruoti tarptautiniu lygmeniu; be kita ko, įsteigti Europinio ir tarpvalstybinio valdymo mokyklą (Europos universitetiniame institute Florencijoje (Italija)).

3. Investicijos į žmones ir jų švietimą

Investicijos į švietimą yra bendras visų valstybių narių ir visos Europos interesas, nes jos skatina darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir gerovę, taip pat didėjančią ekonominę ir socialinę konvergenciją tiek tarp valstybių narių, tiek jų viduje. Investicijos į pirminį profesinį rengimą ir mokymą bei kvalifikacijos kėlimą visą gyvenimą atsiperka tiek pavieniams asmenims, tiek visuomenei. Švietimas ne tik padeda įgyvendinti ekonominius ir socialinius tikslus. Tai taip pat yra teisė, nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnyje, nors šios teisės mastas siejamas su ES institucijų ir įstaigų veiksmais ir valstybėms narėms taikomas tik kai jos įgyvendina ES teisę.

Europos švietimo ir mokymo sistemos iš esmės yra kokybiškos, tačiau taip pat esama trūkumų: pernelyg daug mokinių įgyja tik nedidelę kompetenciją. Mokslinio švietimo srityje prastai besimokančiųjų dalis pastaruoju metu padidėjo 25 proc. Prastų matematikos rezultatų pasiekiančių mokinių dalis nekinta jau ne vienus metus (apie 20 proc.). Šie jaunuoliai darbo rinkoje turės nemažų problemų. 20 proc. ES darbingo amžiaus gyventojų raštingumo įgūdžiai menki, jie prastai geba skaičiuoti. 44 proc. ES gyventojų turi menkus skaitmeninius įgūdžius. Įgūdžių paklausa toliau didės ir šios problemos niekus nedings.

Kita problema susijusi su lygiomis galimybėmis. Neproporcingai daug prastai besimokančių mokinių neturi palankių sąlygų (t. y. yra iš mažas pajamas gaunančių ar menkai išsilavinusių namų ūkių). Taigi praktiškai švietimas dažnai nesuteikia tikros socialinio judumo galimybės. Švietimo kokybė – tai ne tik geri rezultatai, bet ir užtikrinimas, kad visiems mokiniams būtų tinkamai padedama pasiekti gerų rezultatų.

Kitas svarbus aspektas siekiant kokybiško švietimo – užtikrinti, kad švietimo sistemos, įskaitant profesinio švietimo sistemas, suteiktų visas žinias, įgūdžius ir kompetenciją, kurie laikomi svarbiais šiandienos pasaulyje. Įgūdžių poreikiai sparčiai keičiasi, taigi labai svarbus vaidmuo tenka mokymuisi darbo vietoje (atliekant gamybinę praktiką ar dalyvaujant mokymosi visą gyvenimą programose) ir įmonėms švietimo bei pramonės atstovų partnerysčių kontekste. Siekiant gauti naudos iš technologinių pokyčių, reikia šalinti esamus skaitmeninių įgūdžių, pvz., kodavimo ar kibernetinio saugumo įgūdžių, gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir verslumo įgūdžių, ugdymo trūkumus. Be to, tam, kad jaunuoliai galėtų visapusiškai dalyvauti įvairialypėje ir greitai kintančioje visuomenėje, be galo svarbu, kad jie turėtų socialinių, pilietinių ir mokymosi mokytis įgūdžių. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurtos išsamios, vadinamuosius svarbiausius gebėjimus apimančios programos.

Aktualus klausimas – kalbų mokymasis. Europos integracijos kontekste reikia aukštos kalbinės kompetencijos. Daugiakalbystė yra vienas iš vertingiausių kultūrinės įvairovės Europoje aspektų. Kartu tai vienas didžiausių uždavinių. Beveik pusė ES piliečių kalba tik gimtąja kalba ir tik ją tesupranta. Daugumoje valstybių narių visi bendrojo lavinimo mokyklų moksleiviai tam tikru etapu privalo mokytis dviejų užsienio kalbų.

Papildoma problema yra ta, kad mažai mokinių, ypač mergaičių, renkasi gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijas. Be to, moksleiviai neturi pakankamai galimybių taikyti tarpdalykinius metodus ir per mažai jų derina gamtos mokslus bei technologijas su menais. Dėl to kyla darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, galinčio stabdyti inovacijas ir konkurencingumą, pavojus.

Tolesni veiksmai: - parengti Tarybos rekomendaciją dėl kalbų mokymosi gerinimo Europoje, kurioje būtų nustatytas toks lyginamasis indeksas: iki 2025 m. visi vidurinę mokyklą baigę europiečiai turėtų, be gimtosios (-ųjų) kalbos (-ų), gerai mokėti dvi užsienio kalbas; - naujinant esamą ES lygmens bendradarbiavimą, Tarybos lyginamuosius rodiklius, susijusius su prastai besimokančių asmenų ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiumi dalimi, iki 2025 m. sumažinti atitinkamai nuo dabartinio 15 proc. rodiklio iki 10 proc. ir nuo 10 proc. iki 5 proc. Būtų galima sutarti dėl naujų skaitmeninių įgūdžių ir verslumo lyginamųjų rodiklių; - 2018 m. pradžioje atnaujinti Rekomendaciją dėl bendrųjų gebėjimų.

Gerinti švietimą padeda trys pagrindiniai veiksniai: pirma, tai mokytojų ir mokymo kokybė. Mokytojai labai padeda ugdyti įgūdžių, gebėjimų ir žinių, taip pat skatinti tarptautinį jaunuolių požiūrį ankstyvame jų gyvenimo etape. Kuo geresnis mokytojas, tuo geresni rezultatai. Tačiau daug mokytojų artimiausiais metais išeis į pensiją, todėl labai svarbu į šią profesiją pritraukti pakankamos kvalifikacijos motyvuotų žmonių. Todėl jiems reikia užtikrinti puikių mokymosi galimybių ir patrauklias profesinio tobulėjimo perspektyvas bei atlygį.