Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo /* COM/2014/0696 final - 2014/0328 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Taryba suteikė Europos Komisijai leidimą Europos Sąjungos vardu derėtis dėl žvejybos partnerystės susitarimo, sudaryto su Žaliojo Kyšulio Respublika, protokolo atnaujinimo. Šioms deryboms pasibaigus, 2014 m. rugpjūčio 28 d. derybininkai parafavo naujojo protokolo projektą. Naujasis protokolas apima 4 metų laikotarpį nuo jo 15 straipsnyje nurodytos laikino taikymo pradžios – protokolo pasirašymo dienos. Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas – remiantis naujausia moksline informacija ir kompetentingos regioninės žuvininkystės organizacijos – Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) – rekomendacijomis ir, kai tai tinka, neviršijant esamo likučio, pasiūlyti žvejybos galimybes Europos Sąjungos žvejybos laivams Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje. Komisija rėmėsi nepriklausomų ekspertų atlikto ankstesnio protokolo ex-post vertinimo rezultatais. Protokolu siekiama sustiprinti Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos bendradarbiavimą, kad būtų sukurta partnerystės sistema tausios žuvininkystės politikai plėtoti ir žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Protokole numatomos tokių kategorijų žvejybos galimybės: – 28 tunų žvejybos seineriai – 30 ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų – 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų Tuo remdamasi Komisija siūlo, kad Taryba leistų pasirašyti ir laikinai taikyti šį naują protokolą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi vertinant 2011–2014 m. protokolą. Su valstybių narių ekspertais konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių konsultacijų padaryta išvada, kad žvejybos protokolą su Žaliojo Kyšulio Respublika reikia išlaikyti. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu dėl paties protokolo sudarymo ir su Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių paskirstymo Europos Sąjungos valstybėms narėms. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI 550 000 EUR metinis finansinis įnašas už pirmuosius dvejus protokolo metus ir 500 000 EUR už paskutinius dvejus metus paremtas: a) 5 000 t orientaciniu kiekiu, susijusiu su teise vykdyti veiklą už 275 000 EUR per metus pirmaisiais dviem metais ir 250 000 EUR per metus paskutiniais dviem protokolo metais ir b) 275 000 EUR per metus pirmaisiais dviem metais ir 250 000 EUR per metus paskutiniais dviem protokolo metais parama Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai. Ta parama dera su žuvininkystės nacionalinės politikos tikslais, ypač su Žaliojo Kyšulio Respublikos kovos su neteisėta žvejyba poreikiais. 2014/0328 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) 2006 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2027/2006 dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo[1]; (2) Taryba Komisijai suteikė įgaliojimus derėtis dėl naujojo protokolo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Žaliojo Kyšulio Respublikos jurisdikcijai. Baigus derybas, naujasis protokolas buvo parafuotas 2014 m. rugpjūčio 28 d.; (3) kad būtų užtikrintas ES laivų žvejybos veiklos tęstinumas, naujojo protokolo 15 straipsnyje numatyta galimybė kiekvienai šaliai laikinai jį taikyti nuo jo pasirašymo dienos; (4) reikėtų leisti naująjį protokolą reikėtų pasirašyti ir laikinai jį taikyti, kol bus baigtos oficialaus jo sudarymo procedūros, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjungos vardu leidžiama pasirašyti protokolą, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, su sąlyga, kad minėtas protokolas bus sudarytas. Protokolo tekstas pateikiamas šio sprendimo priede. 2 straipsnis Tarybos generalinis sekretoriatas protokolo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) išduoda įgaliojamuosius raštus protokolui pasirašyti, jei jis bus sudarytas. 3 straipsnis Protokolas pagal jo 15 straipsnį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros. 4 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo pasirašymo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[2] 11. – Jūrų reikalai ir žuvininkystė 11.03 – Privalomi įnašai, mokami regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms (RFMO) ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, taip pat pagal tausios žuvininkystės susitarimus (TŽS) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[3] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslas (-ai) 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą – suteikti galimybes ES žvejybos laivams žvejoti trečiosios šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tvarų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse. Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimais taip pat užtikrinama bendrą žuvininkystės politiką reguliuojančių principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų (tausus trečiųjų šalių išteklių naudojimas, kova su neteisėta, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba, šalių partnerių integravimas į pasaulio ekonomiką, geresnis žvejybos rajonų valdymas politiniu ir finansiniu lygmeniu) darna. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas Suderinant su kitomis Europos politikos sritimis, prisidėti prie tvarios žvejybos ne Sąjungos vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos sektoriaus žuvininkystės ir vartotojų interesus, su pakrantės valstybėmis derantis dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir juos sudarant. Atitinkama VGV / VGB veikla Jūrų reikalai ir žuvininkystė. Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykdančių žvejybos veiklą trečiųjų šalių vandenyse (TŽS), valdymo sistemą (11 03 01 biudžeto eilutė). 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Sudarius protokolą padedama išlaikyti Europos laivų žvejybos Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje galimybes. Be to, teikiant finansinę paramą (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms programoms įgyvendinti, protokolu prisidedama prie geresnio žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo, ypač kontrolės ir kovos su nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Žvejybos galimybių išnaudojimo lygis (panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, palyginti su protokolo teikiamomis galimybėmis); sugauto kiekio ir susitarimo komercinės vertės duomenų rinkimas ir analizė, įnašas kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę ES ir stabilizuojant ES rinką (bendru kitų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų lygmeniu); techninių ir jungtinio komiteto susitikimų skaičius. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai 2011–2014 m. protokolas baigė galioti 2014 m. rugpjūčio 31 d. Numatoma, kad naujasis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. Siekiant užtikrinti žvejybos operacijų tęstinumą, kartu su šiuo protokolu pradėta procedūra, kuria siekiama, kad Taryba priimtų sprendimą dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo. Naujasis protokolas sudarys sąlygas reguliuoti Europos žvejybos laivyno žvejybos veiklą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje ir Europos laivų savininkams leis prašyti žvejybos licencijų, kurios joms leistų žvejoti Žaliojo Kyšulio vandenyse. Be to, naujuoju protokolu stiprinamas ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimas, siekiant skatinti tausios žuvininkystės politikos plėtrą. Jame numatomas laivų stebėjimas naudojant laivų stebėjimo sistemą LSS ir duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį perdavimas elektroniniu būdu. Sustiprinama parama sektoriui siekiant padėti Žaliojo Kyšulio Respublikai vykdyti nacionalinę žuvininkystės strategiją, įskaitant kovą su NNN žvejyba. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Jei ES nesudarytų šio naujojo protokolo, būtų sudaromi privatūs susitarimai, kuriais nebūtų užtikrinama tausi žuvininkystė. Europos Sąjunga taip pat tikisi, kad pagal šį protokolą Žaliojo Kyšulio Respublika toliau veiksmingai bendradarbiaus su ES, ypač kovoje su neteisėta žvejyba. 1.5.3. Panašios patirties išvados Išnagrinėjusios pagal ankstesnį protokolą sužvejotą kiekį, orientacinį kiekį šalys paliko tokį pat, tačiau sumažino ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų skaičių (nuo 35 iki 30 laivų) ir šiek tiek padidino tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų skaičių (nuo 11 iki 13 laivų). Tunų žvejybos seinerių skaičius liko nepakitęs (28 laivai). Kadangi giliavandeniai rykliai patenka tarp Sąjungos laivyno žvejojamų rūšių, šios rūšies sužvejojimas iš ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų nusipelno ypatingo dėmesio. Kad būtų užtikrintas tausus šio išteklio naudojimas, bus sukurtas griežtas tokios žvejybos priežiūros mechanizmas. Tai pat bus atliktas dabartinės ryklių išteklių būklės ir tokios žvejybos poveikio vietinėms ekosistemoms tyrimas, kad būtų gauti duomenys apie šių rūšių migracijos ypatumus bei nustatytos pažeidžiamos, biologinės ir ekologinės vietovės aplink Žaliąjį Kyšulį ir Atlanto vandenyno tropinėje zonoje. Sustiprinama sektorinė parama, atsižvelgiant į nacionalinę žuvininkystės strategiją ir Žaliojo Kyšulio žuvininkystės administravimo pajėgumų poreikius. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Lėšos, sumokamos pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus, sudaro trečiųjų valstybių partnerių biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau šių lėšų dalies paskyrimas šalies sektoriaus politikos priemonėms įgyvendinti yra būtina sąlyga sudarant žuvininkystės partnerystės susitarimus ir vykdant jų stebėseną. Šie finansiniai ištekliai yra suderinami su kitų tarptautinio finansavimo tiekėjų lėšų, skiriamų nacionaliniams žuvininkystės projektams ir (arba) programoms įgyvendinti, šaltiniais. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo pasirašymo dienos 4 metus. – X Finansinis poveikis nuo 2015 m. iki 2018 m. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) X Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas; – X per savo departamentus, įskaitant savo darbuotojus Sąjungos delegacijose – ¨ per vykdomąsias įstaigas ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Netiesioginis valdymas pavedant biudžeto vykdymo užduotis: – ¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; – ¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); – ¨EIB arba Europos investicijų fondui; – ¨ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; – ¨ viešosios teisės įstaigoms; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Komisija (Žuvininkystės GD, bendradarbiaudamas su savo žuvininkystės atašė Senegale ir Europos Sąjungos delegacija Dakare) užtikrins nuolatinį šio protokolo įgyvendinimo, ypač ūkinės veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis ir sužvejoto kiekio duomenų, stebėjimą. Be to, žvejybos partnerystės susitarime numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinės komisijos susitikimas, per kurį Komisija ir Žaliasis Kyšulys įvertins susitarimo ir jo Protokolo įgyvendinimą ir, jei reikia, pakoreguos programavimą, o esant reikalui – ir finansinį įnašą. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant žuvininkystės protokolą gali kilti tam tikrų pavojų, pvz., dėl žuvininkystės politikai remti skirtų sumų (plano neįgyvendinimas). 2.2.2. Informacija apie vidaus kontrolės sistemos nustatymą Numatytas glaudus su planavimu ir sektoriaus politikos įgyvendinimu susijęs dialogas. 3 straipsnyje nurodyta bendra rezultatų analizė taip pat yra šių kontrolės metodų dalis. Be to, protokole numatytos specialios išlygos jo galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms. 2.2.3. Kontrolės priemonių rizikos ir naudos bei numatomo klaidų rizikos lygio įvertinimas 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Komisija įsipareigoja užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir rengti nuolatines konsultacijas su Žaliojo Kyšulio Respublika, kad būtų galima pagerinti susitarimo vykdymą ir sustiprinti ES įnašą tausiai valdant išteklius. Bet kokiam Komisijos mokėjimui pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą yra taikomos Komisijos taisyklės ir biudžetinė bei finansinė tvarka. Taip galima tiksliai identifikuoti trečiųjų šalių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. Šio konkretaus protokolo atveju 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad visa šiame protokole nurodyta finansinė kompensacija turi būti pervedama į Žaliojo Kyšulio valdžios institucijų nurodytą finansinę įstaigą. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris […][Aprašymas………………………...………] || DA/NDA ([4]) || ELPA šalių[5] || šalių kandidačių[6] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 2 || 11.03 01 Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykdančių žvejybos veiklą trečiųjų šalių vandenyse (TŽS), valdymo sistemą || DA || NE || NE || TAIP || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris […][Aprašymas………………………………………] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą || [...] [XX.YY.YY.YY] || || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 2 numeris || Tvarus augimas. Gamtos ištekliai Žuvininkystės GD || || || Metai N[7] 2015 || Metai N+1 2016 || Metai N+2 2017 || Metai N+3 2018 || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11.03 01 || Įsipareigojimai || (1) || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Mokėjimai || (2) || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[8] || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11.010401 || || (3) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 Iš viso asignavimų Žuvininkystės GD || Įsipareigojimai || =1+3 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Mokėjimai || =2+3 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Mokėjimai || (5) || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms – NETAIKOMA  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai N 2015 || Metai N+1 2016 || Metai N+2 2017 || Metai N+3 2018 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Žuvininkystės GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || || 0,452  Kitos administracinės išlaidos || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || || || || 0,032 IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || Asignavimai || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || || || || 0,484 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || || || || 0,484 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai N[9] 2015 || Metai N+1 2016 || Metai N+2 2017 || Metai N+3 2018 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,683 || 0,683 || 0,683 || 0,683 || || || || 2,732 Mokėjimai || 0,683 || 0,683 || 0,683 || 0,683 || || || || 2,732 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || Metai N 2015 || Metai N+1 2016 || Metai N+2 2017 || Metai N+3 2018 || IŠ VISO REZULTATAI || Rūšis[10] || Vidutinės išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || 1 KONKRETUS TIKSLAS[11]... || || || || || || || || || || - Patekimas į žvejybos zoną || (tonomis per metus) || N & N+1: 55 EUR už toną ir N+2 & N+3: 65 EUR už toną || 5.000 || 0,275 || 5.000 || 0,275 || 5.000 || 0,250 || 5.000 || 0,250 || 20.000 || 1,050 - Parama sektoriui || per metus || 0,250 || 1 || 0,275 || 1 || 0,275 || 1 || 0,250 || 1 || 0,250 || 4 || 1,050 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 0,550 || || 0,550 || || 0,500 || || 0,500 || || 2,100 2 KONKRETUS TIKSLAS || || || || || || || || || || - Įgyvendinimas || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 0,550 || || 0,550 || || 0,500 || || 0,500 || || 2,100 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai N [12] 2015 || Metai N+1 2016 || N+2 metai 2017 || Metai N+3 2018 || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,452 Kitos administracinės išlaidos || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,032 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,484 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5[13] IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,124 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,066 || 0,084 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 IŠ VISO || 0,158 || 0,158 || 0,158 || 0,218 || 0,692 Administracinio pobūdžio asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau priskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami. – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais || Metai N 2015 || Metai N+1 2016 || Metai N+2 2017 || Metai N+3 2018  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || 11 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas – FTE)[14] || 11 01 02 01 (AC, END, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 11 01 02 02 (AC, AL, END, INT ir JED delegacijose) || || || || 11 01 04 01 [15] || - būstinėje || || || || - delegacijoje || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || IŠ VISO || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Susitarimo administracinis ir biudžeto vykdymas (leidimai, laimikio patikros, mokėjimas, sektorinė parama), rengimasis jungtinio komiteto posėdžiams ir dalyvavimas juose, rengimasis deryboms dėl kito protokolo ir dalyvavimas jose, teisės aktų rengimas ir nagrinėjimas, susirašinėjimas, techninė ir mokslinė pagalba. Biuras + finansinis padėjėjas + sekretoriatas + skyriaus vadovas (arba pavaduotojas) + mokslinė ir techninė pagalba, duomenų apie leidimus ir laimikį rinkimas: 0,95 FTE, paskirstyti taip: 0,75 FTE, atlyginimas – 132 000 EUR per metus ir 0,2 FTE, atlyginimas – 70 000 EUR per metus. Išorės darbuotojai || Susitarimo vykdymo ir sektorinės pagalbos teikimo kontrolė. Numatoma 0,25 FTE, atlyginimas – 125 000 EUR per metus. 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[16]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai N || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[17] Metai N || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] OL L 414, 2006 12 30, p. 1. [2] VGV – veikla grindžiamas valdymas , VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [3] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte. [4] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [5] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [6] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [7] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [8] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [9] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [10] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [11] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)...“. [12] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [13] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [14] AC – sutartininkas; AL – vietinis darbuotojas; END – deleguotasis nacionalinis ekspertas; INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas; JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas. [15] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [16] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo (2007–2013 m. laikotarpiui) 19 ir 24 punktus. [17] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų. PRIEDAS prie pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo Protokolas, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas 1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės 1. Nuo protokolo laikino taikymo pradžios 4 metų laikotarpiui Europos Sąjungos laivams pagal žvejybos partnerystės susitarimo 5 straipsnį suteiktos žvejybos galimybės nustatomos taip: 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede išvardytas toli migruojančių žuvų rūšis, išskyrus pagal ICCAT arba kitas tarptautines konvencijas saugomas ar uždraustas rūšis, leidžiama žvejoti neviršijant 2 priedėlyje nustatytų ribų: 28 tunų žvejybos seineriais šaldikliais, – 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų, – 30 ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų. 2. 1 dalis yra taikoma nepažeidžiant šio protokolo 4 ir 5 straipsnių nuostatų. 3. Taikant susitarimo 6 straipsnį, su Europos Sąjungos valstybių narių vėliava plaukiojantys laivai (toliau – Europos Sąjungos laivai) Žaliojo Kyšulio išskirtinėje ekonominėje zonoje gali žvejoti tik turėdami galiojantį žvejybos leidimą, Žaliojo Kyšulio išduotą pagal šį protokolą. 2 straipsnis Finansinis įnašas ir mokėjimo tvarka 1. Bendra protokole numatyta suma 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 3 300 000 EUR. 2. 1 dalyje nurodyta suma paskirstyta taip: – susitarimo 7 straipsnyje numatytas 2 100 000 EUR finansinis įnašas paskirstomas taip: a) 275 000 EUR metinė suma pirmaisiais ir antraisiais metais ir 250 000 EUR metinė suma trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais, skiriamos už galimybę žvejoti ir atitinkančios 5 000 tonų metinį orientacinį kiekį; b) 275 000 EUR metinė speciali suma pirmaisiais ir antraisiais metais ir 250 000 EUR metinė speciali suma trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais, skiriamos Žaliojo Kyšulio žuvininkystės politikos įgyvendinimui remti. – 1 200 000 EUR suma skiriama mokesčiams, kuriuos laivų savininkai turi sumokėti už žvejybos leidimus, pagal priedo II skyriaus 3 punkte numatytas taisykles išduotus taikant susitarimo 5 ir 6 straipsnius, padengti. 3. 1 dalis yra taikoma atsižvelgiant į šio protokolo 3, 4, 5, 7 ir 8 straipsnių ir žvejybos partnerystės susitarimo 12 ir 13 straipsnių nuostatas. 4. Jei Europos Sąjungos laivais Žaliojo Kyšulio žvejybos zonose sužvejotas bendras kiekis viršija 2 dalies a punkte nurodytą orientacinį kiekį, 2 dalies a punkte nurodytas metinis finansinis įnašas didinamas 55 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną pirmaisiais dvejais metais ir 50 EUR – paskutiniais dvejais metais. Tačiau metinis Sąjungos mokamo finansinio įnašo dydis negali būti daugiau nei dvigubai didesnis už 2 dalies a punkte nurodytą sumą. Jei Europos Sąjungos laivais sužvejotas bendras kiekis viršija kiekį, atitinkantį dvigubą bendrą metinę sumą, suma, mokėtina už kiekį, kuriuo viršijama ši riba, išmokama kitais metais. 5. Pirmaisiais metais finansinio įnašo pagal 2 dalies a ir b punktus mokėjimas atliekamas ne vėliau kaip praėjus 90 dienų po protokolo laikino taikymo pradžios, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo sukakties dieną. 6. 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo paskirstymas yra išskirtinė Žaliojo Kyšulio valdžios institucijų kompetencija. 7. Finansinis įnašas yra pervedamas į Valstybės iždo sąskaitą Žaliojo Kyšulio valdžios institucijų paskirtoje finansinėje įstaigoje. 3 straipsnis Tausios ir atsakingos žvejybos skatinimas Žaliojo Kyšulio vandenyse 1. Ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po šio protokolo įsigaliojimo žvejybos partnerystės susitarimo 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete šalys susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir jos taikymo taisyklių, visų pirma dėl: a) metinių ir daugiamečių gairių, kuriomis remiantis bus naudojamas 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas finansinis įnašas; b) metinių ir daugiamečių tikslų, kuriuos įgyvendinant galiausiai būtų įdiegta tausi ir atsakinga žvejyba, atsižvelgiant į Žaliojo Kyšulio nacionalinės žuvininkystės ir kitų sričių politikos, susijusios arba darančios poveikį atsakingos ir tausios žvejybos įdiegimui, prioritetus; c) kasmetinio rezultatų vertinimo kriterijų ir tvarkos. 2. Visus pasiūlytus daugiametės sektoriaus programos pakeitimus turi patvirtinti jungtinis komitetas. 3. Kiekvienais metais Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos gali nuspręsti, ar prie 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto finansinio įnašo reikia skirti papildomą sumą daugiametei sektoriaus programai įgyvendinti. Apie tokį skyrimą Europos Sąjungai pranešama ne vėliau kaip likus dviem (2) mėnesiams iki šio protokolo įsigaliojimo datos sukakties. 4. Abi šalys jungtiniame komitete kasmet įvertina daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimo rezultatus. Jei tokio vertinimo metu paaiškėtų, kad tikslai, kurių siekiama tiesiogiai naudojant šio protokolo 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatytą finansinį įnašą, įgyvendinami nepatenkinamai, Europos Sąjunga pasilieka teisę sumažinti šią finansinio įnašo dalį, kad programai įgyvendinti skirta suma atitiktų rezultatus. 4 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos 1. Abi šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Žaliojo Kyšulio vandenyse, remdamosi jo vandenyse žvejojančių įvairių laivynų laivų tarpusavio nediskriminavimo principu. Visos techninės išteklių apsaugos priemonės, susijusios su žvejybos leidimų skyrimu, nustatytos šio protokolo priedo 2 priedėlyje, visiems užsienio laivynams, vykdantiems veiklą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, taikomos panašiomis techninėmis sąlygomis kaip ir Europos Sąjungos laivynams. 2. Šio protokolo galiojimo laikotarpiu Europos Sąjunga ir Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos stebės visų rūšių žuvų, kurių žvejybai taikomas šis protokolas, sužvejoto kiekio, žvejybos pastangų ir išteklių būklės raidą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. Šalys visų pirma susitaria stiprinti duomenų rinkimą ir analizę, kad būtų galima parengti nacionalinį ryklių išsaugojimo ir išteklių valdymo Žaliojo Kyšulio išskirtinėje ekonominėje zonoje veiksmų planą. 3. Abi šalys laikosi Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijų ir rezoliucijų dėl atsakingo žvejybos rajonų valdymo. 4. Pagal žvejybos partnerystės susitarimo 4 straipsnį, remdamosi ICCAT priimtomis rekomendacijomis ir rezoliucijomis ir atsižvelgdamos į geriausias turimas mokslines išvadas, šalys tariasi žvejybos partnerystės susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto posėdyje ir prireikus po mokslinio pasitarimo ir bendru sutarimu priima jungtinio komiteto sprendimą dėl žvejybos išteklių, turinčių įtakos Europos Sąjungos laivų veiklai, tausaus naudojimo priemonių. 5. Žaliasis Kyšulys įsipareigoja pranešti apie visus susitarimus, kuriais su užsienio vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti vandenyse, priklausančiuose Žaliojo Kyšulio jurisdikcijai, atsižvelgdamas į neskelbtiną informaciją, kaip antai finansines sąlygas. 6. Atsižvelgiant į tai, kad pelaginiai rykliai yra viena iš rūšių, kurias Europos Sąjungos laivai gali sugauti žvejodami tunus, ir atsižvelgiant į šių rūšių pažeidžiamumą, įrodytą ICCAT mokslinėse rekomendacijose, dreifinėmis ūdomis žvejojančiais laivais, veikiančiais taikant šį protokolą, sugautų šių rūšių žuvų kiekis atidžiai stebima remiantis atsargumo principu. Abi šalys bendradarbiauja, siekdamos pagerinti mokslinių duomenų, susijusių su žvejojamomis rūšimis, rinkimą ir stebėjimą. Tuo tikslu abi šalys sukuria atidaus šios žvejybos stebėjimo mechanizmą, siekdamos užtikrinti tausų šių išteklių naudojimą. Šis stebėjimo mechanizmas visų pirma grindžiamas keitimusi ketvirčio duomenimis apie sužvejotus ryklius. Jei šis sužvejotas kiekis per metus viršija 30 % 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyto orientacinio kiekio, stebėjimas sustiprinamas – duomenimis keičiamasi kas mėnesį, o šalys surengia konsultacijas. Jei šis sužvejotas kiekis per metus viršija 40 % pirmiau nurodyto kiekio, jungtinis komitetas prireikus nustato papildomas valdymo priemones, kad dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų veikla būtų geriau reguliuojama. Be to, šalys nusprendžia remtis tyrimu, kurį atliks Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio mokslo institucijos ir kurio tikslas: – išnagrinėti ryklių populiacijos būklę ir žvejybos poveikį vietos ekosistemoms, – pateikti duomenų apie šių rūšių žuvų migracijos reiškinius, – nustatyti Žaliojo Kyšulio ir Atlanto vandenyno tropinės dalies pažeidžiamas, biologines ir ekologines sritis. Atsižvelgdamas į šio tyrimo rezultatus jungtinis komitetas galės priimti sprendimą pritaikyti minėtą stebėjimo mechanizmą. 5 straipsnis Žvejybos galimybių ir techninių priemonių persvarstymas bendru sutarimu jungtiniame komitete 1. Jungtinis komitetas galės peržiūrėti 1 straipsnyje numatytas žvejybos galimybes ir jas koreguoti bendru sutarimu, jei ICCAT priimtose rekomendacijose ir rezoliucijose patvirtinama, kad šiuo koregavimu bus užtikrintas tausus šiame protokole nurodytų žvejybos išteklių valdymas. Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis pakoreguojamas 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatytas finansinis įnašas, o šiame protokole ir jo priede atliekami reikalingi pakeitimai. 2. Jungtinis komitetas, jei reikės, galės išnagrinėti ir bendru sutarimu pritaikyti nuostatas, susijusias su žvejybos sąlygomis bei šio protokolo ir jo priedų taikymo taisykles. 6 straipsnis Paskatos iškrauti ir ekonominės veiklos vykdytojų bendradarbiavimo skatinimas 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos pagerinti iškrovimo Žaliojo Kyšulio uostuose galimybes. 2. Taikomos priede nurodytos finansinės paskatos iškrauti. 3. Šalys siekia kurti tinkamas sąlygas savo įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybos ryšiams užmegzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą. 7 straipsnis Protokolo įgyvendinimo sustabdymas 1. Šio protokolo įgyvendinimas gali būti sustabdytas vienos iš šalių iniciatyva, jei susidaro viena ar kelios toliau išvardytos aplinkybės: a) žvejybos veiklai Žaliojo Kyšulio IEZ vandenyse trukdo neįprastos aplinkybės, apibrėžtos žvejybos partnerystės susitarimo 7 straipsnio 3 dalies a punkte; b) žymiai pasikeičia kurios nors šalies žuvininkystės politikos apibrėžtis bei įgyvendinimas ir tai paveikia šio protokolo nuostatas; c) pradedami taikyti Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyti konsultacijos mechanizmai dėl esminių elementų ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, kaip apibrėžta to susitarimo 9 straipsnyje; d) Europos Sąjunga nesumoka 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo dėl kitų priežasčių nei išvardytosios šio protokolo 8 straipsnyje; e) kyla rimtas ir neišsprendžiamas šalių ginčas dėl šio protokolo taikymo arba aiškinimo. 2. Jei protokolo įgyvendinimas sustabdomas dėl kitų nei 1 dalies c punkte išvardytų priežasčių, suinteresuotoji šalis apie tai raštu turi pranešti ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki planuojamo sustabdymo dienos. Jei protokolo įgyvendinimas sustabdomas dėl 1 dalies c punkte nurodytų priežasčių, sustabdymas įsigalioja iškart po to, kaip priimamas sprendimas. 3. Jei įgyvendinimas sustabdomas, šalys ir toliau tariasi siekdamos taikiai išspręsti savo ginčą. Kai toks sprendimas randamas, protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės. 8 straipsnis Finansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas 1. 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytas finansinis įnašas gali būti persvarstytas arba jos mokėjimas sustabdytas, jei: a) žvejybos veiklai Žaliojo Kyšulio IEZ vandenyse trukdo neįprastos aplinkybės (išskyrus gamtos reiškinius); b) žymiai pasikeičia kurios nors šalies žuvininkystės politikos apibrėžtis bei įgyvendinimas ir tai paveikia šio protokolo nuostatas; c) pradedami taikyti Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyti konsultacijos mechanizmai dėl esminių elementų ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, kaip apibrėžta to susitarimo 9 straipsnyje; 2. Europos Sąjunga gali persvarstyti arba iš dalies ar visiškai sustabdyti šio protokolo 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei tas finansinis įnašas nepanaudojamas arba jei, jungtiniam komitetui atlikus įvertinimą, gauti rezultatai neatitinka programavimo tikslų. 3. Bendru šalių sutarimu finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai tik atstatoma ankstesnė prieš 1 dalyje numatytus įvykius buvusi padėtis, ir (arba) kai 2 dalyje minėti finansinio įgyvendinimo rezultatai tai pateisina. Tačiau 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimas negali būti atliktas praėjus daugiau kaip 6 mėnesiams po protokolo galiojimo pabaigos. 9 straipsnis Keitimosi duomenimis kompiuterizavimas 1. Žaliasis Kyšulys ir Europos Sąjunga įsipareigoja kaip įmanoma greičiau sukurti kompiuterinę sistemą, skirtą keistis su susitarimo įgyvendinimu susijusiais elektroniniais duomenimis ir dokumentais. 2. Kai tik 1 dalyje nurodyta sistema ims veikti, elektroninės dokumentų versijos bus laikomos lygiavertėmis popierinėms jų versijoms. 3. Žaliasis Kyšulys ir Europos Sąjunga nedelsdami praneša vienas kitam apie bet kokį kompiuterinės sistemos sutrikimą. Tokiu atveju su susitarimo įgyvendinimu susiję elektroniniai duomenys ir dokumentai automatiškai pakeičiami jų popierinėmis versijomis remiantis priede nustatytomis taisyklėmis. 10 straipsnis Palydovinis stebėjimas Europos Sąjungos žvejybos laivų stebėjimas naudojant palydovinį ryšį vykdomas pagal šio protokolo priedo nuostatas. 11 straipsnis Duomenų konfidencialumas Žaliasis Kyšulys įsipareigoja visus taikant susitarimą gautus su Europos Sąjungos laivais ir jų žvejybos veikla susijusius asmens duomenis visada naudoti tiksliai laikydamasis konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų. Šie duomenys naudojami tik susitarimo įgyvendinimo tikslu. 12 straipsnis Taikomos nacionalinės teisės nuostatos 1. Žaliojo Kyšulio vandenyse pagal šį protokolą veiklą vykdantiems Europos Sąjungos žvejybos laivams yra taikomos Žaliajame Kyšulyje galiojančios teisės nuostatos, visų pirma, Žaliojo Kyšulio žvejybos išteklių valdymo nuostatos, nebent žvejybos partnerystės susitarime, šiame protokole, jo priede ir priedėliuose būtų numatyta kitaip. 2. Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos Europos Komisijai praneša apie visus su žvejybos sektoriumi susijusius teisės aktų pakeitimus arba naujus teisės aktus. 13 straipsnis Trukmė Šis protokolas ir jo priedas taikomi 4 metus nuo laikino taikymo pradžios dienos, kaip numatyta 15 straipsnyje, nebent jis denonsuojamas pagal 14 straipsnį. 14 straipsnis Denonsavimas 1. Norėdama denonsuoti šį protokolą, atitinkama šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki numatytos denonsavimo įsigaliojimo dienos. 2. Po ankstesnėje dalyje numatyto pranešimo išsiuntimo šalys pradeda konsultacijas. 15 straipsnis Laikinas taikymas Šis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. 16 straipsnis Įsigaliojimas Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja nuo šalių pranešimo viena kitai apie šiam tikslui skirtų procedūrų baigimą dienos. PROTOKOLO PRIEDAS EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS ŽALIOJO KYŠULIO ŽVEJYBOS ZONOJE SĄLYGOS I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1. Kompetentingos institucijos skyrimas Jei nėra nurodyta kitaip, bet kokia nuoroda į Europos Sąjungos (ES) arba į Žaliojo Kyšulio kompetentingą instituciją šiame priede reiškia: – ES atveju – Europos Komisiją, esant reikalui, tarpininkaujant ES delegacijai Žaliajame Kyšulyje, – Žaliojo Kyšulio atveju – už žuvininkystę atsakingą ministeriją. 2. Žvejybos zona Žaliojo Kyšulio išskirtinės ekonominės zonos koordinatės nurodytos 1 priedėlyje. Europos Sąjungos laivai žvejybos veiklą galės vykdyti už kiekvienai kategorijai 2 priedėlyje nustatytų ribų. Išduodamas žvejybos leidimus, Žaliasis Kyšulys laivų savininkams nurodo zonų, kuriose laivyba ir žvejyba draudžiama, ribas. Ši informacija perduodama ir Europos Sąjungai. 3. Vietinio agento paskyrimas Žaliojo Kyšulio uostuose norinčiam iškrauti ar perkrauti sužvejotą kiekį Europos Sąjungos laivui turi atstovauti Žaliajame Kyšulyje reziduojantis agentas. 4. Banko sąskaita Prieš įsigaliojant protokolui Žaliasis Kyšulys Europos Sąjungai praneša banko sąskaitos (-ų), į kurią (-ias) turės būti pervedamos Europos Sąjungos laivų pagal susitarimą mokamos sumos, rekvizitus. Banko pavedimų išlaidas sumoka laivų savininkai. II SKYRIUS ŽVEJYBOS LEIDIMAI 1. Būtina sąlyga žvejybos leidimui gauti. Reikalavimus atitinkantys laivai Susitarimo 6 straipsnyje numatyti žvejybos leidimai išduodami su sąlyga, kad laivas įtrauktas į Europos Sąjungos žvejybos laivų registrą ir kad įvykdytos visos ankstesnės laivo savininko, kapitono ar su pačiu laivu susijusios prievolės, atsiradusios dėl susitarimu remiantis vykdytos žvejybos veiklos Žaliajame Kyšulyje. 2. Žvejybos leidimo paraiška Europos Sąjunga Žaliajam Kyšuliui pateikia paraiškas dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal susitarimą, ne vėliau kaip likus 15 dienų iki prašomos leidimo galiojimo pradžios dienos, naudojama šio priedo 3 priedėlyje nustatytą formą. Paraiška turi būti išspausdinta arba įskaitomai parašyta ranka didžiosiomis raidėmis. Teikiant žvejybos leidimo paraišką pagal galiojantį protokolą pirmą kartą arba atitinkamame laive atlikus techninio pobūdžio pakeitimus kartu su paraiška pateikiama: i) dokumentas, patvirtinantis už prašomo leidimo galiojimo laikotarpį sumokėtą nustatyto dydžio mokestį ir nustatyto dydžio mokestį už stebėtojus, nurodytą šio priedo X skyriuje; ii) vietinio laivo agento, jei toks yra, vardas, pavardė ir adresas; iii) neseniai daryta spalvota laivo nuotrauka, iš šono, ne mažesnė kaip 15 cm × 10 cm; iv) bet koks kitas dokumentas, kurio reikalaujama pagal susitarimą. Pagal galiojantį protokolą pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą laivui, kurio techninės savybės nebuvo pakeistos, kartu su paraiška turi būti pateikti tik įrodymai apie sumokėtą mokestį ir nustatyto dydžio mokestį už stebėtojus. 3. Mokesčiai ir avansai a) Laivų savininkų mokami mokesčiai apskaičiuojami pagal toliau nurodytą vienos sužvejotų žuvų tonos kainą: – dvejais pirmaisiais protokolo taikymo metais – 55 EUR už Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotų žuvų toną; – dvejais paskutiniais protokolo taikymo metais – 65 EUR už Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotų žuvų toną. b) Žvejybos leidimai išduodami, kai kompetentingoms Žaliojo Kyšulio institucijoms pervedami tokie išankstiniai fiksuoto dydžio mokesčiai: Už tunų žvejybos seinerius: – 4 950 EUR kasmet dvejais pirmaisiais protokolo taikymo metais, t. y 55 EUR už toną 90 tonų; – 5 525 EUR kasmet dvejais paskutiniais protokolo taikymo metais, t. y 65 EUR už toną 85 tonoms; Už kartinėmis ūdomis žvejojančius laivus: – 495 EUR kasmet dvejais pirmaisiais protokolo taikymo metais, t. y 55 EUR už toną 9 tonoms; – 585 EUR kasmet dvejais paskutiniais protokolo taikymo metais, t. y 65 EUR už toną 9 tonoms; Už dreifinėmis ūdomis žvejojančius laivus: – 3 190 EUR kasmet dvejais pirmaisiais protokolo taikymo metais, t. y 55 EUR už toną 58 tonoms; – 3 250 EUR kasmet dvejais paskutiniais protokolo taikymo metais, t. y 65 EUR už toną 50 tonų. c) Fiksuoto dydžio mokestis apima visus nacionalinius ir vietinius mokesčius, išskyrus uosto ir perkrovimo mokesčius ir paslaugų teikimo išlaidas. Pirmais ir paskutiniais metais išankstinis fiksuoto dydžio mokestis ir jo atitikmuo tonomis vienam laivui apskaičiuojami prorata temporis, atsižvelgiant į mėnesių, kuriais galioja žvejybos leidimas, skaičių. 4. Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, laikinas sąrašas Gavęs žvejybos leidimų paraiškas Žaliasis Kyšulys ne vėliau kaip per tris kalendorines dienas sudaro laikiną leidimų prašančių kiekvienos kategorijos laivų sąrašą. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir Europos Sąjungai. Europos Sąjunga laikiną sąrašą perduoda laivo savininkui arba jo agentui. Jei Europos Sąjungos tarnybos nedirba, Žaliasis Kyšulys laikiną sąrašą gali perduoti tiesiai laivo savininkui arba jo agentui, o kopiją nusiųsti Europos Sąjungai. 5. Žvejybos leidimo išdavimas Gavęs visus reikalingus paraiškos dokumentus, Žaliasis Kyšulys Europos Sąjungai per 15 darbo dienų išduoda tunų ir kitų susijusių rūšių („atum e afins“) žvejybos leidimą. Pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą protokolo galiojimo laikotarpiu, naujajame žvejybos leidime turi būti aiškiai nurodytas pirminis žvejybos leidimas. Europos Sąjunga žvejybos leidimą perduoda laivo savininkui arba jo agentui. Jei Europos Sąjungos tarnybos nedirba, Žaliasis Kyšulys žvejybos leidimą gali išduoti tiesiogiai laivo savininkui arba jo agentui, o kopiją nusiųsti Europos Sąjungai. 6. Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašas Išdavęs žvejybos leidimus Žaliasis Kyšulys nedelsdamas sudaro galutinį kiekvienos kategorijos laivų, kuriems leista žvejoti Žaliojo Kyšulio vandenyse, sąrašą. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir Europos Sąjungai; juo pakeičiamas pirmiau minėtas laikinas sąrašas. 7. Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpis Žvejybos leidimai galioja vienerius metus ir gali būti pratęsiami. Nustatant galiojimo pradžią, metiniu laikotarpiu laikomas: i) pirmaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo jo įsigaliojimo iki tų pačių metų gruodžio 31 d.; ii) vėliau – kiekvieni kalendoriniai metai; iii) paskutiniaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki protokolo galiojimo pabaigos. 8. Žvejybos leidimo laikymas laive Žvejybos leidimas nuolat turi būti laive. Tačiau laivams leidžiama žvejoti nuo to momento, kai jie įtraukiami į pirmiau minėtą laikiną sąrašą. Tokiuose laivuose iki žvejybos leidimų išdavimo nuolat turi būti laikinas sąrašas. 9. Žvejybos leidimo perleidimas Leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiamas. Tačiau įrodytu force majeure atveju, pavyzdžiui, kai dėl didelio techninio gedimo laivas prarandamas ar jo negalima ilgai naudoti, Europos Sąjungai paprašius vieno laivo žvejybos leidimas pakeičiamas nauju kitam tos pačios kategorijos laivui išduotu žvejybos leidimu, nereikalaujant naujo mokesčio. Perleidimas atliekamas, savininkui arba jo agentui keistiną žvejybos leidimą atidavus Žaliajam Kyšuliui, o Žaliajam Kyšuliui kaip įmanoma greičiau parengiant pakeistą žvejybos leidimą. Pakeistas žvejybos leidimas kaip įmanoma greičiau išduodamas laivo savininkui arba jo agentui, kai tik grąžinamas keistinas žvejybos leidimas. Pakeistas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai grąžinamas keistinas žvejybos leidimas. Žaliasis Kyšulys kaip įmanoma greičiau atnaujina laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. Naujasis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir ES. 10. Pagalbiniai laivai Žaliasis Kyšulys leidžia, kad žvejybos laivams padėtų pagalbiniai laivai, jei Žaliasis Kyšulys priima šių laivų veiklą reglamentuojančius teisės aktus. III SKYRIUS TECHNINĖS APSAUGOS PRIEMONĖS Žvejybos leidimus turintiems laivams taikomos techninės priemonės, susijusios su zona, žvejybos įranga ir priegauda, kiekvienai laivų kategorijai yra nustatytos šio priedo 2 priedėlyje esančiose techninių duomenų lentelėse. Laivai laikosi visų ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) priimtų rekomendacijų. Remdamosi ICCAT rekomendacijomis šalys deda pastangas, kad sumažintų vėžlių, jūrų paukščių ir kitų nežvejotinų rūšių priegaudą. Europos Sąjungos laivai šią priegaudą išleidžia į jūrą, taip padidindami šių rūšių gyvūnų išgyvenimo galimybes. IV SKYRIUS SUŽVEJOTO KIEKIO DEKLARAVIMO TVARKA 1. Žvejybos žurnalas Pagal šį susitarimą žvejojančio ES laivo kapitonas pildo žvejybos žurnalą, kurio modelis kiekvienai žvejybos kategorijai yra pateikiamas šio priedo 4 priedėlyje. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną dieną, kurią laivas praleidžia Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. Kapitonas kasdien į žvejybos žurnalą įrašo gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi išreikštą kiekvienos sužvejotos ir laive laikomos rūšies žuvų kiekį, žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) alfa 3 kodu. Kapitonas taip pat nurodo, jei pagrindinių rūšių žuvų nesužvejota. Be to, kapitonas kasdien žvejybos žurnale įrašo atgal į jūrą išmestą kiekvienos rūšies kiekį (kai yra), išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, jei reikia, žuvų skaičiumi. Žvejybos žurnalas pildomas įskaitomai, didžiosiomis raidėmis; jį pasirašo kapitonas. Už duomenų, įrašytų į žvejybos žurnalą, tikslumą atsako laivo kapitonas. 2. Sužvejoto kiekio deklaravimas Kapitonas deklaruoja laivo sužvejotą kiekį Žaliajam Kyšuliui pateikdamas laikotarpio, kurį laivas praleido Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, žvejybos žurnalus. Žvejybos žurnalai pateikiami laikantis šių taisyklių: i) jei atplaukiama į kurį nors Žaliojo Kyšulio uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas perduodamas Žaliojo Kyšulio vietos atstovui, kuris raštu šį faktą patvirtina; ii) jei iš Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos išplaukiama neužsukant į kurį nors Žaliojo Kyšulio uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas išsiunčiamas per 14 dienų nuo atvykimo į bet kurį kitą uostą; bet kokiu atveju, jis išsiunčiamas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo išplaukimo iš Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos: a) paštu į Žaliąjį Kyšulį; b) faksu, kurio numerį nurodo Žaliasis Kyšulys; c) arba elektroniniu paštu. Kai tik Žaliasis Kyšulys gali priimti sužvejoto kiekio deklaracijas elektroniniu paštu, kapitonas žvejybos žurnalus Žaliajam Kyšuliui perduoda Žaliojo Kyšulio nurodytu elektroninio pašto adresu. Žaliasis Kyšulys elektroniniu paštu patvirtina gavimą. Tunų žvejybos seinerių ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų kapitonai vieną visų žvejybos žurnalų kopiją nusiunčia vienam iš nurodytų mokslo institutų: i) IRD (Institut de recherche pour le développement); ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia); iii) IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra), arba iv) INDP (Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas). Jei laivas sugrįžta į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną nepasibaigus žvejybos leidimo galiojimui, vėl reikia pildyti sužvejoto kiekio deklaraciją. Jei su sužvejoto kiekio deklaravimu susijusių nuostatų nesilaikoma, Žaliasis Kyšulys gali sustabdyti atitinkamo laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus pateiktos trūkstamos sužvejoto kiekio deklaracijos, ir nubausti laivo savininką remdamasis galiojančių nacionalinės teisės aktų tos srities nuostatomis. Pažeidimui pasikartojus, Žaliasis Kyšulys gali atsisakyti pratęsti žvejybos leidimą. Žaliasis Kyšulys nedelsdamas ES praneša apie bet kokias taip pritaikytas sankcijas. 3. Perėjimas prie elektroninės sistemos Abi šalys, remdamosi 6 priedėlyje pateiktomis gairėmis, susitaria sukurti elektroninį žvejybos žurnalą ir visų su sužvejotu kiekiu susijusių duomenų elektroninę deklaravimo sistemą (ERS). Šalys kartu nustatys šios sistemos veikimo taisykles; tikslas – kad sistema veiktų nuo 2015 m. rugsėjo 1 d. 4. Tunų žvejybos seinerių ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų mokesčių ataskaita Kol neįdiegta 3 punkte nurodyta elektroninė sistema, valstybės narės Europos Komisijai ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 dieną pateikia duomenis apie praėjusiais metais sužvejotų žuvų kiekį tonomis, patvirtintus pirmiau nurodytų mokslo institutų. Europos Sąjunga sudaro kiekvieno tunų žvejybos seinerio ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivo galutinę mokėtinų mokesčių už praėjusių kalendorinių metų veiklą ataskaitą, remdamasi tų laivų parengtomis sužvejoto kiekio deklaracijomis. Europos Sąjunga Žaliajam Kyšuliui ir laivo savininkui šią galutinę ataskaitą per valstybes nares perduoda iki einamųjų metų liepos 31 d. Nuo 3 punkte numatytos el. sistemos įgyvendinimo dienos ES, remdamasi laivo žurnalais, archyvuotais valstybės narės žvejybos stebėjimo centre (ŽSC), sudaro kiekvieno kartinėmis ūdomis tunus žvejojančio laivo, tunų žvejybos seinerio ir paviršinėmis ūdomis žvejojančio laivo galutinę mokėtinų mokesčių už praėjusius kalendorinius metus ataskaitą. ES Žaliajam Kyšuliui ir laivo savininkui šią galutinę ataskaitą pateikia iki einamųjų metų kovo 31 d. Abiem atvejais per 30 dienų nuo galutinės ataskaitos perdavimo dienos Žaliasis Kyšulys gali ją užginčyti remdamasis pagrindžiančiais dokumentais. Esant nesutarimams šalys tariasi jungtiniame komitete. Jei Žaliasis Kyšulys per 30 dienų prieštaravimų nepareiškia, galutinė ataskaita laikoma patvirtinta. Jei galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra didesnė už žvejybos leidimui gauti sumokėtą nustatyto dydžio išankstinį mokestį, trūkstamą sumą laivo savininkas Žaliajam Kyšuliui perveda iki einamųjų metų rugsėjo 30 d. Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra mažesnė už nustatyto dydžio išankstinį mokestį, likutis laivo savininkui negrąžinamas. V SKYRIUS IŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS 1. Pranešimas Žaliojo Kyšulio uostuose iškrauti ar perkrauti Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotą kiekį norinčio Europos Sąjungos laivo kapitonas likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki iškrovimo ar perkrovimo Žaliajam Kyšuliui turi nurodyti: a) iškrovime arba perkrovime dalyvaujančio žvejybos laivo pavadinimą; b) iškrovimo arba perkrovimo uostą; c) numatomą iškrovimo arba perkrovimo datą ir laiką; d) iškraunamų arba perkraunamų kiekvienos rūšies žuvų kiekį (žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) alfa 3 kodu ir išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi); e) jei perkraunama – laivo, į kurį perkraunama, pavadinimą; f) apie laivo, į kurį perkraunama, higieninių sąlygų pažymėjimą. Perkraunama turi būti tai operacijai atlikti leidimą turinčio Žaliojo Kyšulio uosto vandenyse. Perkrauti jūroje draudžiama. Šių nuostatų nesilaikymas užtraukia Žaliojo Kyšulio teisės aktuose numatytų sankcijų taikymą. 2. Skatinimas iškrauti Siekdamos prisidėti prie Žaliojo Kyšulio žvejybos sektoriaus plėtros ir sustiprinti ekonominį bei socialinį susitarimo poveikį, visų pirma žvejybos produktų perdirbimo ir jų vertės didinimo srityse, abi šalys tariasi ir nustato strategiją, kurios tikslas – didinti Europos Sąjungos laivų iškrovimus. Laivų, kuriais žvejojami tunai, savininkai deda pastangas, kad dalis Žaliojo Kyšulio vandenyse sužvejotos žuvies būtų iškraunama šalyje. Iškrautos žuvys galės būti parduodamos vietos įmonėms už operatorių derybose nustatytą kainą. Jungtinis komitetas, konsultuodamasis su suinteresuotosiomis šalimis, nuolat kontroliuos, kaip įgyvendinama iškrovimų skatinimo strategija ir kaip faktiškai veikia uostų bei perdirbimo infrastruktūra. Europos Sąjungos laivams, kurie turi pagal šio protokolo nuostatas išduotus žvejybos leidimus ir kurie sužvejotus tunus iškrauna Žaliojo Kyšulio uoste, bus taikoma 10 EUR mokesčių nuolaida už kiekvieną iškrautą toną žuvies. Jei žvejybos produktai parduodami Žaliojo Kyšulio perdirbimo įmonei, mokestis sumažinamas dar 10 EUR už toną. Tokia priemonė taikoma neviršijant 50 % galutinėje sužvejotų žuvų kiekio ataskaitoje nurodyto sužvejotų žuvų kiekio. Dokumentais, kuriais patvirtinamas iškrovimas ir (arba) žuvų pardavimas, perduodami Žuvininkystės generaliniam direktoratui. Dokumentus patvirtinus, Europos Sąjunga praneša atitinkamiems laivų savininkams apie sumas, kurios jiems bus grąžintos. Šios sumos bus išskaičiuotos iš mokesčių, mokėtinų už vėliau prašomas žvejybos licencijas. VI SKYRIUS KONTROLĖ 1. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos Apie Europos Sąjungos laivo, turinčio žvejybos leidimą, įplaukimą į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną arba išplaukimą iš jos Žaliajam Kyšuliui turi būti pranešta per 6 valandas iki įplaukimo ar išplaukimo. Pranešant apie laivo įplaukimą arba išplaukimą, laivo administracija visų pirma nurodo: i) numatytą įplaukimo (išplaukimo) datą, valandą ir vietą; ii) laive esančių kiekvienos rūšies žuvų kiekį, žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) alfa 3 kodu ir išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi; iii) produktų pateikimą. Pranešama elektroniniu paštu (pageidautina) arba, jei tai neįmanoma, faksu ar radijo ryšiu, naudojant Žaliojo Kyšulio nurodytą elektroninio pašto adresą, fakso numerį arba radijo dažnį. Žaliasis Kyšulys atitinkamiems laivams ir Europos Sąjungai nedelsdamas praneša apie bet kokius elektroninio adreso, fakso numerio ar radijo dažnio pasikeitimus. Bet kuris Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje aptiktas žvejybos veiklą vykdantis ir apie tai iš anksto Žaliajam Kyšuliui nepranešęs laivas laikomas be leidimo žvejojančiu laivu. 2. Tikrinimas jūroje Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje esančių ir žvejybos leidimus turinčių ES laivų tikrinimą jūroje atliks Žaliojo Kyšulio laivai ir inspektoriai, aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos kontrolei vykdyti. Prieš įlipdami į laivą, Žaliojo Kyšulio inspektoriai perspėja Europos Sąjungos laivą apie ketinimus atlikti tikrinimą. Tikrinimą atliks ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš atlikdami tikrinimą jie privalės įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. Žaliojo Kyšulio inspektoriai Europos Sąjungos laive nebus ilgiau nei reikalinga su tikrinimu susijusioms pareigoms atlikti. Tikrinimą jie atliks taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų juntamas kuo mažiau. Žaliasis Kyšulys, atlikdamas tikrinimą jūroje, gali leisti Europos Sąjungai dalyvauti stebėtojo teisėmis. Europos Sąjungos laivo kapitonas Žaliojo Kyšulio inspektoriams padeda patekti į laivą ir stengiasi palengvinti jų darbą. Kiekvieno tikrinimo pabaigoje Žaliojo Kyšulio inspektoriai parengia tikrinimo ataskaitą. Europos Sąjungos laivo kapitonas turi teisę į tikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabas. Tikrinimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Europos Sąjungos laivo kapitonas. Prieš palikdami laivą, Žaliojo Kyšulio inspektoriai vieną ataskaitos kopiją atiduoda Europos Sąjungos laivo kapitonui. Per 8 dienas po atlikto tikrinimo inspektoriai perduoda vieną tikrinimo ataskaitos kopiją Europos Sąjungai. 3. Tikrinimas uoste Europos Sąjungos laivų, kurie iškrauna arba perkrauna Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotas žuvis Žaliojo Kyšulio uosto vandenyse, tikrinimą atliks Žaliojo Kyšulio inspektoriai, aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos kontrolei vykdyti. Tikrinimą atliks ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš atlikdami tikrinimą jie privalės įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. Žaliojo Kyšulio inspektoriai Europos Sąjungos laive nebus ilgiau nei reikalinga su tikrinimu susijusioms pareigoms atlikti ir tikrinimą atliks taip, kad jo poveikis laivui, iškrovimo ar perkrovimo operacijai ir kroviniui būtų juntamas kuo mažiau. Žaliasis Kyšulys, atlikdamas tikrinimą uoste, gali leisti Europos Sąjungai dalyvauti stebėtojo teisėmis. Europos Sąjungos laivo kapitonas stengiasi palengvinti Žaliojo Kyšulio inspektorių darbą. Kiekvieno tikrinimo pabaigoje Žaliojo Kyšulio inspektorius parengia tikrinimo ataskaitą. Europos Sąjungos laivo kapitonas turi teisę į tikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabas. Tikrinimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Europos Sąjungos laivo kapitonas. Tikrinimui pasibaigus, Žaliojo Kyšulio inspektorius vieną ataskaitos kopiją atiduoda Europos Sąjungos laivo kapitonui. Per 8 dienas po atlikto tikrinimo inspektoriai perduoda vieną tikrinimo ataskaitos kopiją Europos Sąjungai. VII SKYRIUS PALYDOVINĖ LAIVŲ STEBĖJIMO SISTEMA (VMS) 1. Laivų buvimo vietos pranešimai. VMS sistema Būdami Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje žvejybos leidimus turintys ES laivai turi būti aprūpinti palydovine laivų stebėjimo sistema (Vessel Monitoring System – VMS), kuri užtikrina automatinį ir nuolatinį duomenų apie laivų buvimo vietą perdavimą kas valandą jų vėliavos valstybės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC). Kiekviename buvimo vietos pranešime turi būti nurodyta: a) laivo identifikavimo duomenys; b) paskutinė geografinė laivo buvimo vieta (ilguma, platuma), nurodoma ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu; c) buvimo vietos nustatymo data ir laikas; d) laivo greitis ir kursas; e) pranešimas turi būti sukonfigūruotas šio priedo 5 priedėlyje nurodytu formatu. Pirmoji buvimo vieta, užregistruota įplaukus į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną žymima kodu „ENT“. Visos vėlesnės buvimo vietos žymimos kodu „POS“, išskyrus pirmąją buvimo vietą, užregistruotą išplaukus iš Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos – ji žymima kodu „EXT“. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį duomenų apdorojimą, ir, reikalui esant, elektroninį buvimo vietos pranešimų perdavimą. Buvimo vietos pranešimai registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus metus. 2. Laivo pranešimai sugedus VMS sistemai Kapitonas nuolat turi būti tikras, kad jo laivo VMS sistema veikia ir kad vėliavos valstybės ŽSC tinkamai perduodami buvimo vietos pranešimai. Sugedusi laivo VMS sistema turi būti pataisyta ar pakeista per vieną mėnesį. Šiam laikotarpiui pasibaigus, Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje laivui žvejoti nebebus leidžiama. Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje žvejojantys laivai, kurių VMS sistema neveikia, buvimo vietos pranešimus vėliavos valstybės ŽSC ne rečiau kaip kas keturias valandas perduoda elektroniniu paštu, radijo ryšiu ar faksu ir pateikia visą reikiamą informaciją. 3. Saugus buvimo vietos pranešimų perdavimas Žaliajam Kyšuliui Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai perduoda atitinkamų laivų buvimo vietos pranešimus Žaliojo Kyšulio ŽSC. Vėliavos valstybės ir Žaliojo Kyšulio ŽSC pasikeičia elektroniniais adresais ir nedelsdami vienas kitą informuoja apie tokių adresų pasikeitimus. Buvimo vietos pranešimais tarp vėliavos valstybės ir Žaliojo Kyšulio ŽSC keičiamasi elektroniniu būdu, naudojama saugi perdavimo sistema. Žaliojo Kyšulio ŽSC nedelsdamas praneša vėliavos valstybės ŽSC ir ES apie bet kokį pertrūkį gaunant vienas paskui kitą einančius kurio nors laivo, turinčio leidimą žvejoti ir nepranešusio apie išplaukimą iš žvejybos zonos, pranešimus. 4. Pranešimų sistemos sutrikimai Žaliasis Kyšulys įsitikina, kad jo elektroninė įranga suderinama su vėliavos valstybės ŽSC turima įranga ir nedelsdamas praneša Europos Sąjungai apie bet kokį sutrikimą perduodant ir priimant buvimo vietos pranešimus, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. Kilus galimiems ginčams, kreipiamasi į jungtinį komitetą. Esant patvirtintiems įrodymams, kad su laivo VMS sistema buvo atliekamos manipuliacijos, kuriomis siekta sutrikdyti jos veikimą ar suklastoti buvimo vietos pranešimus, atsakingu už tai bus laikomas laivo kapitonas. Už bet kokį pažeidimą bus taikomos galiojančiuose Žaliojo Kyšulio teisės aktuose numatytos sankcijos. 5. Buvimo vietos pranešimų siuntimo dažnumo persvarstymas Remdamasis pagrįsta medžiaga, leidžiančia įtarti pažeidimą, Žaliasis Kyšulys vėliavos valstybės ŽSC gali paprašyti (prašymo kopiją nusiųsdamas ir Europos Sąjungai) nustatytam tyrimo laikotarpiui sumažinti kurio nors laivo buvimo vietos pranešimų siuntimo intervalą iki 30 minučių intervalo. Tokią medžiagą Žaliojo Kyšulio ŽSC turi pateikti vėliavos valstybės ŽSC ir Europos Sąjungai. Vėliavos valstybės ŽSC Žaliajam Kyšuliui nedelsdamas siunčia buvimo vietos pranešimus nauju intervalu. Pasibaigus nustatytam tyrimo laikotarpiui Žaliasis Kyšulys vėliavos valstybės ŽSC ir Europos Sąjungai praneša apie bet kokius tolesnius reikalingus veiksmus. VIII SKYRIUS PAŽEIDIMAI 1. Pažeidimų nagrinėjimas Bet koks Europos Sąjungos laivo, turinčio žvejybos leidimą, padarytas pažeidimas pagal šio priedo nuostatas turi būti paminėtas tikrinimo ataskaitoje. Faktas, kad kapitonas pasirašo tikrinimo ataskaitą, nepažeidžia laivo savininko teisių į gynybą nustatyto pažeidimo atveju. 2. Laivo sulaikymas. Informacinis susirinkimas Jei esant nustatytam pažeidimui galiojančiuose Žaliojo Kyšulio teisės aktuose tai numatyta, bet kuris Europos Sąjungos laivas-pažeidėjas gali būti priverstas nutraukti žvejybos veiklą ir, jei jis tuo metu jūroje, grįžti į kurį nors Žaliojo Kyšulio uostą. Ne vėliau kaip per vieną darbo dieną Žaliasis Kyšulys Europos Sąjungai praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio ES laivo sulaikymą. Prie šio pranešimo pridedama informacija apie sulaikymo priežastis. Prieš imdamasis bet kokių priemonių prieš laivą, kapitoną, įgulą ar krovinį – išskyrus įrodymams išsaugoti reikalingas priemones – Žaliasis Kyšulys, Europos Sąjungai prašant, per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą organizuoja informacinį susirinkimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, patikslinti ir galimiems tolesnių veiksmų variantams pateikti. Šiame informaciniame susirinkime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. 3. Sankcija už pažeidimą. Kompromiso procedūra Sankciją už nustatytą pažeidimą Žaliasis Kyšulys skiria remdamasis galiojančiais nacionaliniais teisės aktais. Kai pažeidimui sureguliuoti reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant ir jei pažeidimas nesusijęs su nusikalstama veika, Žaliasis Kyšulys ir Europos Sąjunga pradeda kompromiso procedūrą, kad būtų nustatytos sankcijos sąlygos ir dydis. Šioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip praėjus 3 dienoms po pranešimo apie laivo sulaikymą. 4. Teisminė procedūra. Banko užstatas Jei kompromiso procedūra rezultatų neduoda ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, laivo-pažeidėjo savininkas Žaliojo Kyšulio nurodytam bankui pateikia banko užstatą, o užstato suma, kurią nustato Žaliasis Kyšulys, turi padengti su laivo sulaikymu, numatoma bauda ir galimomis kompensacinėmis sumomis susijusias išlaidas. Banko užstatas užšaldomas iki teisminės procedūros pabaigos. Paskelbus teismo sprendimą, banko užstato užšaldymas panaikinamas ir užstatas laivo savininkui grąžinamas nedelsiant: a) visas, jei nepritaikoma jokia sankcija; b) grąžinamas užstato likutis, jei sankcijos suma mažesnė už banko užstato dydį. Žaliasis Kyšulys ES praneša apie teisminės procedūros rezultatus per 8 dienas po teismo sprendimo paskelbimo. 5. Laivo ir įgulos suvaržymo panaikinimas Laivui ir jo įgulai leidžiama palikti uostą tada, kai sumokama kompromiso procedūros metu paskirta sankcija arba kai pateikiamas banko užstatas. IX SKYRIUS JŪREIVIŲ PRIĖMIMAS Į LAIVĄ 1. Priimamų jūreivių skaičius Europos Sąjungos laivai žvejybos sezono Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje metu į laivą dirbti priima Žaliojo Kyšulio jūreivius, nustatant tokias ribas: a) tunų žvejybos seineriai priima ne mažiau kaip 6 jūreivius; b) tunus kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai priima ne mažiau kaip 2 jūreivius; c) dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai priima ne mažiau kaip 5 jūreivius. Europos Sąjungos laivų savininkai stengiasi priimti daugiau nei nurodyta Žaliojo Kyšulio šalių jūreivių. 2. Laisvas jūreivių pasirinkimas Žaliasis Kyšulys yra sudaręs kvalifikuotų Žaliojo Kyšulio jūreivių, kurie gali būti įdarbinami Europos Sąjungos laivuose, sąrašą. Laivo savininkas arba jo agentas iš šio sąrašo laisva valia pasirenka Žaliojo Kyšulio jūreivius, kuriuos priims į laivą, ir Žaliajam Kyšuliui praneša apie jų įtraukimą į įgulos sudėtį. 3. Jūreivių sutartys Su Žaliojo Kyšulio jūreiviais, kuriems gali atstovauti jų profsąjunga, laivo savininkas arba jo agentas sudaro darbo sutartis. Darbo sutartį vizuoja Žaliojo Kyšulio jūreivystės institucija. Joje taip pat nurodoma įlaipinimo į laivą data ir uostas. Sutartyje užtikrinama, kad jūreivis gali naudotis Žaliajame Kyšulyje taikomu socialiniu draudimu. Draudimas galioja mirties, ligos ir nelaimingo atsitikimo atvejais. Sutarties kopija duodama ją pasirašiusiems asmenims. Žaliojo Kyšulio jūreiviams taikomos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracijoje išvardytos pagrindinės darbo teisės. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 4. Jūreivių atlyginimas Atlyginimą Žaliojo Kyšulio jūreiviams moka laivų savininkai. Susitarimą dėl atlyginimų, prieš išduodant žvejybos leidimus, kartu priima laivų savininkai arba jų agentai ir Žaliasis Kyšulys. Atlyginimas negali būti mažesnis nei už nacionalinių laivų įgulų atlyginimus, nei už TDO standartus. 5. Jūreivių įsipareigojimai Jūreivis jam paskirto laivo kapitonui turi prisistatyti sutartyje nurodytos įlaipinimo dienos išvakarėse. Kapitonas jūreiviui praneša įlaipinimo datą ir valandą. Jei jūreivis atsisako arba neatvyksta numatytą jo priėmimo į laivą datą ir valandą, tokio jūreivio darbo sutartis laikoma nebegaliojančia, o laivo savininkas savaime atleidžiamas nuo įpareigojimo priimti tą jūreivį į laivą. Tokiu atveju, laivo savininkui netaikoma jokia finansinė nuobauda ar nereikalaujama kompensacinio mokėjimo. 6. Žaliojo Kyšulio jūreivių nepriėmimas į laivą Laivų savininkai, į laivus nepriėmę Žaliojo Kyšulio jūreivių, anksčiau nei einamųjų metų rugsėjo 30 d. už kiekvieną pagal privalomą priimti jūreivių skaičių, nurodytą šio skyriaus pradžioje, nepriimtą jūreivį sumoka 20 EUR už kiekvieną dieną, kurią jų laivai praleidžia Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. X SKYRIUS ŽALIOJO KYŠULIO STEBĖTOJAI 1. Žvejybos veiklos stebėjimas Turintiems žvejybos leidimus laivams taikomas jų žvejybos veiklos pagal susitarimą stebėjimo režimas. Šis stebėjimo režimas atitinka ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) priimtų rekomendacijų nuostatas. 2. Paskirti laivai ir stebėtojai Žaliasis Kyšulys nurodo, kurie Europos Sąjungos laivai turi įlaipinti stebėtojus ir laivui paskirto stebėtojo pavardę ne vėliau nei likus 15 dienų iki numatytos stebėtojo įlaipinimo datos. Išduodamas žvejybos leidimą, Žaliasis Kyšulys praneša Europos Sąjungai ir laivo savininkui ar jo agentui, į kuriuos laivus stebėtojai paskirti ir stebėtojų pavardes, taip pat laiką, kurį stebėtojas bus kiekviename laive. Žaliasis Kyšulys Europos Sąjungai, laivo savininkui ar jo agentui nedelsdamas praneša apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su paskirtais laivais ir stebėtojais. Žaliasis Kyšulys stengsis neskirti stebėtojų į laivus, kuriuose jau yra stebėtojas arba kurie oficialiai privalo įlaipinti stebėtoją to žvejybos sezono metu vykdydami veiklą ne Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. Stebėtojo buvimas laive neturi viršyti laiko, reikalingo jo pareigoms atlikti. 3. Nustatyto dydžio finansinis įnašas Mokėdamas mokestį už žvejybos leidimą, laivo savininkas taip pat sumoka nustatyto dydžio mokestį už kiekvieną laivą – 200 EUR per metus. 4. Stebėtojo atlyginimas Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka Žaliasis Kyšulys. 5. Įlaipinimo sąlygos Stebėtojo priėmimo į laivą sąlygas, ypač jo buvimo laive trukmę, bendru sutarimu nustato laivo savininkas arba jo agentas ir Žaliasis Kyšulys. Su stebėtoju laive elgiamasi kaip su pareigūnu. Tačiau stebėtojo apgyvendinimas laive priklauso nuo techninių laivo savybių. Apgyvendinimo ir maitinimo laive išlaidas apmoka laivo savininkas. Kapitonas imasi visų jam įgaliojimais suteiktų priemonių, siekdamas užtikrinti stebėtojo fizinį ir psichologinį saugumą. Stebėtojui suteikiama visa reikalinga įranga pareigoms vykdyti. Stebėtojas gali naudotis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, susijusiais su laivo žvejybos veikla, visų pirma, laivo žurnalu ir navigacijos knyga, ir patekti į laivo dalis, būtinas jo pareigoms vykdyti. 6. Stebėtojo įsipareigojimai Būdami laive stebėtojai: a) imasi visų reikiamų priemonių, kad žvejybos operacijos nebūtų nutrauktos ar kad joms nebūtų trukdoma; b) tausoja laive esančias priemones ir įrangą; c) laikosi konfidencialumo bet kokių laive esančių dokumentų atžvilgiu. 7. Stebėtojo įlaipinimas ir išlaipinimas Stebėtojas įlaipinamas laivo savininko pasirinktame uoste. Laivo savininkas arba jo atstovas Žaliajam Kyšuliui praneša stebėtojo įlaipinimo datą, valandą ir uostą likus 10 dienų iki įlaipinimo. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio šalyje, jo kelionės išlaidas į įlaipinimo uostą padengia laivo savininkas. Jei stebėtojas neatvyksta per 12 valandų nuo numatytos priėmimo į laivą datos ir valandos, laivo savininkas atleidžiamas nuo įpareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą. Jis gali palikti uostą ir pradėti žvejybos operacijas. Jei stebėtojas išlaipinamas ne Žaliojo Kyšulio uoste, laivo savininkas užtikrina kuo greitesnį stebėtojo grįžimą į Žaliąjį Kyšulį ir padengia jo kelionės išlaidas. 8. Stebėtojo užduotys Stebėtojas atlieka tokias užduotis: a) stebi laivo žvejybos veiklą; b) tikrina žvejybos operacijas vykdančio laivo buvimo vietą; c) atlieka biologinių bandinių ėmimo operacijas pagal mokslo programą; d) registruoja naudojamą žvejybos įrangą; e) tikrina laivo žurnale įregistruotus duomenis apie žuvis, sužvejotas Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje; f) tikrina procentinę priegaudos dalį ir nustato į jūrą išmestą kiekį; g) laivui vykdant veiklą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, ne rečiau kaip kartą per savaitę radijo ryšiu, faksu arba elektroniniu paštu pateikia savo pastabas ir praneša apie laive esantį sužvejotą kiekį ir priegaudą. 9. Stebėtojo ataskaita Prieš palikdamas laivą, stebėtojas laivo kapitoną supažindina su stebėjimų ataskaita. Laivo kapitonas turi teisę į stebėtojo ataskaitą įrašyti savo pastabas. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas vieną ataskaitos kopiją palieka kapitonui. Stebėtojas perduoda ataskaitą Žaliajam Kyšuliui, kuris vieną ataskaitos kopiją perduoda Europos Sąjungai per 8 dienas stebėtojui palikus laivą. XI SKYRIUS LAIVO OPERATORIAUS ATSAKOMYBĖ 1. Operatorius užtikrina, kad jo laivas būtų tinkamas plaukioti ir jame būtų tinkamos gelbėjimosi priemonės ir gelbėjimo įtaisai kiekvienam keleiviui ir įgulos nariui. 2. Laivo operatorius tinkamai ir visapusiškai apdraudžia laivą tarptautiniu mastu pripažintoje draudimo bendrovėje. 3. Jei Europos Sąjungos laivas patenka į avariją arba incidentą Žaliojo Kyšulio vandenyse, dėl kurio (-ios) užteršiama aplinka arba aplinkai padaroma bet kokio pobūdžio žala, laivo administracija ir operatorius nedelsdami apie tai praneša Žaliojo Kyšulio institucijoms. Jei nustatyta žala padaryta dėl laivo operatoriaus kaltės, jis prisiima atsakomybę pagal taikomas nacionalines ir tarptautines nuostatas bei procedūras. PRIEDO PRIEDĖLIAI 1 priedėlis. Žaliojo Kyšulio išskirtinė ekonominė zona 2 priedėlis. Techninės apsaugos priemonės 3 priedėlis. Žvejybos leidimo paraiškos forma 4 priedėlis. Žvejybos žurnalas 5 priedėlis. VMS pranešimų perdavimas Žaliajam Kyšuliui 6 priedėlis. Elektroninės žvejybos veiklos duomenų perdavimo sistemos (ERS sistemos) nustatymo ir veikimo gairės 1 priedėlis. Žaliojo Kyšulio išskirtinė ekonominė zona Žaliojo Kyšulio išskirtinė ekonominė zona tęsiasi iki 200 jūrmylių nuo šių bazinių linijų: Taškai || Šiaurės platuma || Vakarų ilguma || Sala A. || 14°48'43.17'' || 24°43'48.85'' || I. Brava C-P1 a Rainha || 14°49'59.10'' || 24°45'33.11'' || – C-P1 a Faja || 14°51'52.19'' || 24°45'09.19'' || – D-P1 Vermelharia || 16°29'10.25'' || 24°19'55.87'' || S. Nicolau E. || 16°36'37.32'' || 24°36'13.93'' || Ilhéu Raso F-P1 a da Peça || 16°54'25.10'' || 25°18'11.00'' || Santo Antão F. || 16°54'40.00'' || 25°18'32.00'' || – G-P1 a Camarin || 16°55'32.98'' || 25°19'10.76'' || – H-P1 a Preta || 17°02'28.66'' || 25°21'51.67'' || – I-P1 A Mangrade || 17°03'21.06'' || 25°21'54.44'' || – J-P1 a Portinha || 17°05'33.10'' || 25°20'29.91'' || – K-P1 a do Sol || 17°12'25.21'' || 25°05'56.15'' || – L-P1 a Sinagoga || 17°10'41.58'' || 25°01'38.24'' || – M-Pta Espechim || 16°40'51.64'' || 24°20'38.79'' || S. Nicolau N-Pta Norte || 16°51'21.13'' || 22°55'40.74'' || Sal O-Pta Casaca || 16°50'01.69'' || 22°53'50.14'' || – P-Ilhéu Cascalho || 16°11'31.04'' || 22°40'52.44'' || Boa Vista P1-Ilhéu Baluarte || 16°09'05.00'' || 22°39'45.00'' || – Q-Pta Roque || 16°05'09.83'' || 22°40'26.06'' || – R-Pta Flamengas || 15°10'03.89'' || 23°05'47.90'' || Maio S. || 15°09'02.21'' || 23°06'24.98'' || Santiago T. || 14°54'10.78'' || 23°29'36.09'' || – U-D. Maria Pia || 14°53'50.00'' || 23°30'54.50'' || I. de Fogo V-Pta Pesqueiro || 14°48'52.32'' || 24°22'43.30'' || I. Brava X-Pta Nho Martinho || 14°48'25.59 || 24°42'34.92'' || – Y=A || 14°48'43.17'' || 24°43'48.85'' || Remiantis 1993 m. vasario 17 d. Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Senegalo Respublikos pasirašyta sutartimi, jūrų siena su Senegalu apribota šiomis koordinatėmis: Taškai Šiaurės platuma Vakarų ilguma A 13° 39' 00" 20° 04' 25" B 14° 51' 00" 20° 04' 25" C 14° 55' 00" 20° 00' 00" D 15° 10' 00" 19° 51' 30" E 15° 25' 00" 19° 44' 50" F 15° 40' 00" 19° 38' 30" G 15° 55' 00" 19° 35' 40" H 16° 04' 05" 19° 33' 30" Remiantis 2003 m. rugsėjo 19 d. Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Mauritanijos Islamo Respublika pasirašyta sutartimi, jūrų siena tarp abiejų šalių apribota šiomis koordinatėmis: Taškai Šiaurės platuma Vakarų ilguma H 16° 04.0' 019° 33.5' I 16° 17.0' 019° 32.5' J 16° 28.5' 019° 32.5' K 16° 38.0' 019° 33.2' L 17° 00.0' 019° 32.1' M 17° 06.0' 019° 36.8' N 17° 26.8' 019° 37.9' O 17° 31.9' 019° 38.0' P 17° 44.1' 019° 38.0' Q 17° 53.3' 019° 38.0' R 18° 02.5' 019° 42.1' S 18° 07.8' 019° 44.2' T 18° 13.4' 019° 47.0' U 18° 18.8' 019° 49.0' V 18° 24.0' 019° 51.5' X 18° 28.8' 019° 53.8' Y 18° 34.9' 019° 56.0' Z 18° 44.2' 020° 00.0' 2 priedėlis. Techninės apsaugos priemonės 1. Visoms kategorijoms taikomos priemonės: Žvejoti draudžiamų žuvų rūšys: Remiantis Migruojančių rūšių konvencija ir ICCAT rezoliucijomis, draudžiama žvejoti didžiąsias mantas (Manta birostris), milžinryklius (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), Sphyrnidae šeimos kūjaryklius (išskyrus mažuosius kūjaryklius tiburo), ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). Remiantis Žaliojo Kyšulio teisės aktais, draudžiama žvejoti bangininius ryklius (Rhincodon typus). Draudimas pašalinti ryklių pelekus. Draudžiama laivuose pašalinti ryklių pelekus, taip pat juos palikti laive, perkrauti arba iškrauti. Nepadarant poveikio tam, kas išdėstyta pirmiau, siekiant palengvinti sandėliavimą laive, ryklių pelekai gali būti iš dalies nupjaunami ir prilenkiami prie karkaso, tačiau iki iškrovimo nuo karkaso neatskiriami. Draudimas perkrauti žuvis jūroje: Perkrauti jūroje draudžiama. Perkraunama turi būti tai operacijai atlikti leidimą turinčio Žaliojo Kyšulio uosto vandenyse. 2. Konkrečios priemonės 1 ATMINTINĖ. TUNUS KARTINĖMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI (1) Žvejybos zona – už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos. (2) Leidžiami žvejybos įrankiai – kartinės ūdos. (3) Žvejojamos žuvų rūšys – Gelsvauodegis tunas (Thunnus albacares), didžiaakis tunas (Thunnus obesus), dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis) Priegauda – laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. 2 ATMINTINĖ. TUNŲ ŽVEJYBOS SEINERIAI (1) Žvejybos zona – už 18 jūrmylių nuo bazinės linijos, atsižvelgiant į tai, kad Žaliojo Kyšulio žvejybos zona išsidėsčiusi aplink salas. (2) Leidžiami žvejybos įrankiai – gaubiamieji tinklai (3) Žvejojamos žuvų rūšys – Gelsvauodegis tunas (Thunnus albacares), didžiaakis tunas (Thunnus obesus), dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis) Priegauda – laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. 3 ATMINTINĖ. ILGOSIOMIS DREIFINĖMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI (1) Žvejybos zona – už 18 jūrmylių nuo bazinės linijos. (2) Leidžiami žvejybos įrankiai – ilgosios dreifinės ūdos (3) Žvejojamos žuvų rūšys – Durklažuvė (Xiphias gladius), melsvasis ryklys (Prionace glauca), gelsvauodegis tunas (Thunnus albacares), didžiaakis tunas (Thunnus obesus) Priegauda – laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. 3. Atnaujinimas Dėl šių techninių apsaugos priemonių atnaujinimo remiantis mokslinėmis rekomendacijomis abi šalys tariasi jungtiniame komitete. 3 priedėlis. Žvejybos leidimo paraiškos forma ŽALIOJO KYŠUKLIO IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS SUSITARIMAS I. PAREIŠKĖJAS 1. Pareiškėjo vardas, pavardė 2. Gamintojų organizacijos arba laivo savininko pavadinimas 3. Gamintojų organizacijos arba laivo savininko adresas 4. Tel. … Faksas El. paštas 5. Kapitono vardas, pavardė Pilietybė: El. paštas 6. Vietos atstovo vardas, pavardė ir adresas II. LAIVO IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS 7. Laivo pavadinimas 8. Vėliavos valstybė Registracijos uostas 9. Išorės identifikavimo raidės ir skaičiai:. MMSI Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Nr. 10. Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (DD/MM/MMMM) ......./......./......... Ankstesnė vėliavos valstybė (jei yra) 11. Pastatymo vieta Data (DD/MM/MMMM) …...../…..../…….….. 12. Radijo dažnis Aukšto dažnio (HF) Labai aukšto dažnio (VHF) 13. Palydovinis laivo tel. Tarptautinis radijo šaukinys III. TECHNINIAI LAIVO DUOMENYS 14. Bendras laivo ilgis (metrais) Bendras laivo plotis (metrais) Tonažas (išreikštas Londono GT) 15. Variklio tipas Variklio galia (KW) 16. Įgulos narių skaičius 17. Produkcijos saugojimo laive būdas Ledas ¨ Atšaldymas ¨ Mišrus ¨ Užšaldymas ¨ 18. Dienos (24 val.) perdirbimo pajėgumas tonomis Žuvų triumų skaičius Bendras žuvų triumų tūris (m3) 19. VMS Automatinio buvimo vietos nustatymo įrangos duomenys Gamintojas Modelis Serijos numeris: Programinės įrangos versija Palydovinio ryšio operatorius (MCSP) IV. ŽVEJYBOS VEIKLA 20. Leidžiamas žvejybos įrankis ¨ gaubiamieji tinklai ¨ ilgosios ūdos ¨ kartinės ūdos 21. Sužvejoto kiekio iškrovimo vieta 22. Pageidaujamas leidimo laikotarpis – nuo (DD/MM/MMMM) …..… / ……. / ………. iki ……./ …….. / …….… Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga, tiksli ir pateikta sąžiningai (vieta)...................., (data).......... / ……. / ………. Pareiškėjo parašas: _______________________________________________________________ 4 priedėlis. Žvejybos žurnalas || || Ūda Gyvas jaukas Gaubiamasis tinklas Tralas Kita || || || || || || || || || || || || || Laivo pavadinimas ……………………………………………………………………. || Bendroji talpa …………………………………………………............................. || Laivo IŠVYKIMAS Laivo GRĮŽIMAS || Mėnuo || Diena || Metai || Uostas || || || Vėliavos valstybė ……………………………………………………………………........................... || Tūris (MT) ……………………………………………........ || || || || || || || || Registracijos numeris ………………………………………………………………................................... || Kapitonas ……………………………………………………….... || || || || Laivo savininkas ………………………………………………………….......................... || Įgulos narių skaičius ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Adresas ………………………………………………………………………….... || Ataskaitos data ………………………………………………...... || || || || (Ataskaitą parengė) ………………………………………………................................. || Jūroje praleistų dienų skaičius || || Žvejybos dienų skaičius Žvejybos įrankių panaudojimų skaičius || || Žvejybos reiso numeris || || || || || || Data || Žvejybos rajonas || Vandens paviršiaus temperatūra (ºC) || Žvejybos pastangos Panaudotų kabliukų skaičius || Capturas (Sužvejotų žuvų kiekis) || Isco usado na pesca (Naudotas jaukas) || Mėnuo || Diena || Platuma Š / P || Ilguma R / V || Paprastasis tunas Thunnus thynnus arba Thunnus maccoyi || Gelsvauodegis tunas Thunnus albacares || (Didžiaakis tunas) Thunnus Obesus || (Ilgapelekis tunas) Thunnus alalunga || (Durklažuvė) Xiphias gladius || (Dryžasis marlinas) (Atlantinis baltasis marlinas) Tetrapturus audax arba Tetrapturus albidus || (Juodasis marlinas) Makaira indica || (Buriažuvinės) Istiophorus albicans arba platypterus || Dryžasis tunas Katsuwonus pelamis || (Mišrios sužvejotos žuvys) || Iš viso per dieną (svoris tik kilogramais) || Atlantinės lydekinės skumbrės || Kalmarai || Gyvas jaukas || (Kita) || || || || || || || Skaičius || Svoris, kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || Skaičius || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || IŠKRAUTAS KIEKIS (KG) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Pastabos || || || || || 1 – Pildykite vieną lentelę per mėnesį ir vieną eilutę per dieną. || || 2 – „Diena“ – tai diena, kurią buvo užmesta ūda. || 4 – Apatinė eilutė (Iškrautų žuvų svoris) užpildoma tik reiso pabaigoje. Reikia įrašyti tikrąjį svorį, užfiksuotą iškrovimo metu. || || . || || 3 – Langelyje „Žvejybos rajonas“ nurodykite laivo buvimo vietos duomenis. Suapvalinkite iki minučių ir įrašykite platumos ir ilgumos laipsnius. Nepamirškite pažymėti Š / P ir R / V. || || 5 – Visa ataskaitoje pateikta informacija yra griežtai konfidenciali. || || || 5 priedėlis. VMS pranešimų perdavimas Žaliajam Kyšuliui LAIVO BUVIMO VIETOS ATASKAITA Duomenys || Kodas || Privaloma / Neprivaloma || Pastabos Registravimo pradžia || SR || P || Duomenys, susiję su sistema – nurodoma registravimo pradžia Gavėjas || AD || P || Duomenys, susiję su pranešimu – gavėjas. Šalies ISO Alfa 3 kodas Siuntėjas || FS || P || Duomenys, susiję su pranešimu – siuntėjas. Šalies ISO Alfa 3 kodas Pranešimo tipas || TM || P || Duomenys, susiję su pranešimu ‑ Pranešimo tipas „POS“ Radijo šaukinys || RC || P || Duomenys, susiję su laivu – laivo tarptautinis radijo šaukinys Susitarimo šalies vidaus kodo numeris || IR || N || Duomenys, susiję su laivu – susitarimo šalies unikalus numeris (vėliavos valstybės ISO‑3 kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || N || Duomenys, susiję su laivu – numeris, esantis ant laivo borto Vėliavos valstybė || FS || N || Duomenys, susiję su vėliavos valstybe Platuma || Pl. || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis Š / P LLMM (WGS‑84) Ilguma || Il. || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis R / V LLMM (WGS‑84) Data || DA || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Valanda || TI || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo valanda UTC (HHMM) Registravimo pabaiga || ER || P || Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga Šriftas: ISO 8859.1 Pateikiami duomenys išdėstomi taip: dvigubas pasviras brūkšnys (//) ir kodas SR rašomi perdavimo pradžioje, dvigubas pasviras brūkšnys (//) ir kodas rašomi kiekvieno duomens perdavimo pradžioje, viengubu pasviru brūkšniu (/) yra atskiriami kodas ir jo duomenys, duomenų poros atskiriamos tarpu; kodas „ER“ ir dvigubas pasviras brūkšnys (//) rašomi pabaigoje. Neprivalomi duomenys turi būti įterpti tarp įrašo pradžios ir pabaigos. 6 priedėlis. Elektroninės žvejybos veiklos duomenų perdavimo sistemos (ERS) nustatymo ir veikimo gairės Bendrosios nuostatos 1. Visi ES laivai turi būti aprūpinti veikiančia elektronine sistema (toliau – ERS), kuria galima visu laivo veiklos vykdymo Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje laikotarpiu registruoti ir perduoti laivo žvejybos veiklos duomenis (toliau – ERS duomenys). 2. ES laivui, kuriame nėra ERS sistemos arba kurio ERS sistema neveikia, neleidžiama įplaukti į Žaliojo Kyšulio vandenis vykdyti žvejybos veiklos. 3. ERS duomenys perduodami laikantis šių vėliavos valstybės žvejybos stebėjimo centro (toliau – ŽSC) parengtų gairių. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį ERS duomenų perdavimą Žaliojo Kyšulio ŽSC. 4. Vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys užtikrina, kad jų ŽSC būtų aprūpinti reikiama kompiuterine ir programine įranga, skirta automatiškai perduoti ERS duomenis XML formatu (žr. adresu [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm]), ir būtų nustatę saugojimo procedūrą, kurią naudojant ERS duomenis galima įrašyti ir saugoti kompiuteriu įskaitoma forma bent trejus metus. 5. Bet koks 3 punkte nustatyto formato pakeitimas ar atnaujinimas turi būti pažymimas ir datuojamas; jis turi veikti 6 mėnesius po jo taikymo pradžios. 6. ERS duomenų perdavimui naudojamos elektroninės ryšio priemonės, vadinamos DEH (angl. Data Exchange Highway), kurias ES vardu administruoja Europos Komisija. 7. Vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys paskiria savo ERS korespondentus, per kuriuos palaikomas ryšys. (a) ERS korespondentai paskiriami ne trumpesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui; (b) Vėliavos valstybės ir Žaliojo Kyšulio ŽSC pasikeičia ERS korespondentų koordinatėmis (vardas, pavardė, adresas, tel., teleksas, e. paštas); (c) jei vėliau ERS korespondentų duomenys pasikeičia, apie pakeitimus nedelsiant pranešama. ERS duomenų perdavimas 8. ES žvejybos laivas privalo: (a) kasdien perduoti ERS duomenis už kiekvieną Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje praleistą dieną; (b) registruoti kiekvieno tinklo ar ūdos panaudojimo metu sužvejotą ir laive laikomą kiekį kaip pagrindinę žvejojamą rūšį, priegaudą ar į jūrą išmestą kiekį; (c) jei Žaliojo Kyšulio išduotame žvejybos leidime nurodytos rūšies žuvų sužvejota nebuvo, nurodyti nulinį kiekį; (d) prie kiekvienos rūšies nurodyti jos FAO Alfa 3 kodą; (e) kiekį nurodyti gyvojo svorio kilogramais, arba, jei reikia, sužvejotų egzempliorių skaičiumi; (f) užregistruoti ERS duomenis apie kiekvienos Žaliojo Kyšulio išduotame žvejybos leidime nurodytos rūšies perkrautą ir (arba) iškrautą kiekį; (g) į kiekvieno įplaukimo į Žaliojo Kyšulio vandenis (pranešimas COE) ir išplaukimo iš jų (pranešimas COX) ERS duomenis įtraukti specialų pranešimą apie kiekvieną Žaliojo Kyšulio išduotame žvejybos leidime nurodytos rūšies žuvų kiekius, laikomus laive įplaukiant ir išplaukiant; (h) naudodamas 3 dalyje nurodytą formatą, kasdien ne vėliau kaip iki 23:59 (UTC laiku) perduoti ERS duomenis laivo valstybės narės ŽSC. 9. Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų ERS duomenų tikslumą. 10. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai nedelsdamas siunčia ERS duomenis Žaliojo Kyšulio ŽSC. 11. Žaliojo Kyšulio ŽSC pranešimu patvirtina apie gautus ERS duomenis ir visus ERS duomenis naudoja konfidencialiai. ERS sistemos gedimai ir (arba) ERS duomenų perdavimas tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC 12. Vėliavos valstybė nedelsdama praneša laivo kapitonui ir (arba) savininkui ar atstovui apie bet kokį laivo ERS sistemos gedimą ar ERS duomenų perdavimo tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC neveikimą. 13. Vėliavos valstybė Žaliajam Kyšuliui praneša apie aptiktą gedimą ir priemones, kurių imtasi jam pašalinti. 14. Sugedus laivo ERS sistemai kapitonas ir (arba) savininkas užtikrina jos pataisymą arba pakeitimą per 10 dienų. Jei per tas 10 dienų laivas įplaukia į uostą, Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje žvejybos veiklą jis galės toliau tęsti tik jei ERS sistema bus veikianti, nebent Žaliasis Kyšulys išduotų leidimą. 15. Žvejybos laivas negali išplaukti iš uosto sugedus jo ERS: (a) kol ERS neveikia, kaip reikalauja vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys, arba (b) kol laivas neatnaujina žvejybos veiklos Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, gavęs vėliavos valstybės leidimą. Pastaruoju atveju vėliavos valstybė Žaliajam Kyšuliui apie savo sprendimą praneša iki laivui išplaukiant. 16. Kiekvienas ES laivas, vykdantis veiklą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje su sugedusia ERS sistema, vėliavos valstybės ŽSC visus ERS duomenis perduoda kasdien iki 23:59 val. (UTC laiku) bet kokiomis kitomis elektroninio ryšio priemonėmis, prieinamomis Žaliojo Kyšulio ŽSC. 17. ERS duomenis, kurių perduoti Žaliojo Kyšulio ŽSC buvo neįmanoma per ERS sistemą dėl 12 dalyje nurodytų gedimų, vėliavos valstybės ŽSC Žaliojo Kyšulio ŽSC perduoda kita elektronine forma, dėl kurios abipusiai susitariama. Toks alternatyvus perdavimas bus laikomas prioritetiniu, turint omenyje, kad perdavimo tempas gali būti kitoks, nei įprastai taikomas. 18. Jei Žaliojo Kyšulio ŽSC laivo ERS duomenų negauna tris dienas iš eilės, Žaliasis Kyšulys gali nurodyti tokiam laivui nedelsiant atvykti į Žaliojo Kyšulio nurodytą uostą tyrimui. ŽSC veiklos sutrikimas. Žaliojo Kyšulio ŽSC negauna ERS duomenų 19. Kai vienas iš ŽSC negauna ERS duomenų, jo ERS korespondentas nedelsdamas apie tai praneša kito ŽSC ERS korespondentui ir, jei reikia, bendradarbiauja spręsdamas problemą. 20. Vėliavos valstybės ŽSC ir Žaliojo Kyšulio ŽSC susitaria dėl alternatyvių elektroninių priemonių, naudotinų ERS duomenims perduoti ŽSC gedimo atveju, ir vienas kitam nedelsdami praneša apie bet kokį pasikeitimą. 21. Kai Žaliojo Kyšulio ŽSC praneša apie negautus ERS duomenis, vėliavos valstybės ŽSC nustato problemos priežastis ir imasi atitinkamų veiksmų jai spręsti. Vėliavos valstybės ŽSC per 24 val. nuo gedimo pripažinimo praneša Žaliojo Kyšulio ŽSC ir ES apie rezultatus ir priemones, kurių imtasi. 22. Jei problemai pašalinti reikia daugiau nei 24 val., vėliavos valstybės ŽSC nedelsdamas perduoda trūkstamus ERS duomenis Žaliojo Kyšulio ŽSC, naudodamas vieną iš 17 punkte numatytų alternatyvių priemonių. 23. Žaliasis Kyšulys praneša savo kompetentingoms kontrolės institucijoms (MCS), kad ES laivai nebūtų laikomi pažeidėjais dėl ERS duomenų neperdavimo Žaliojo Kyšulio ŽSC dėl vieno iš ŽSC gedimo. ŽSC eksploatacinė priežiūra 24. Apie planinę eksploatacinę ŽSC priežiūrą, dėl kurios gali būti paveikti ERS duomenų mainai, vienas ŽSC kitam ŽSC praneša ne vėliau kaip prieš 72 val., jei įmanoma, nurodydami eksploatacinės priežiūros datą ir trukmę. Apie neplanuotą eksploatacinę priežiūrą kitam ŽSC pranešama, kai tik įmanoma. 25. Per eksploatacinę priežiūrą ERS duomenų pateikimas gali užtrukti, kol sistema vėl ims veikti. Atitinkami ERS duomenys pateikiami iškart eksploatacinei priežiūrai pasibaigus. 26. Jei eksploatacinė priežiūra trunka ilgiau nei 24 val., ERS duomenys kitam ŽSC perduodami 17 punkte numatytomis alternatyviomis priemonėmis. 27. Žaliasis Kyšulys praneša savo kompetentingoms kontrolės institucijoms (MCS), kad ES laivai nebūtų laikomi pažeidėjais dėl ERS duomenų neperdavimo dėl vieno iš ŽSC eksploatacinės priežiūros. ERS duomenų perdavimas Žaliajam Kyšuliui 28. Vėliavos valstybė ERS duomenis Žaliajam Kyšuliui perduos 6 dalyje nurodytomis elektroninio ryšio priemonėmis DEH (angl. Data Exchange Highway), kurias ES vardu administruoja Europos Komisija. 29. ES laivyno žvejybos veiklos valdymo tikslais šie duomenys bus saugomi ir prieinami Europos Sąjungos vardu veikiančių Komisijos tarnybų įgaliotam personalui.