Santraukos lentelė

Poveikio vertinimas, pridedamas prie pasiūlymo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keisti Reglamentą (ES) Nr. 575/2013

A. Būtinybė imtis veiksmų

Kodėl? Kokia problema sprendžiama?

Po finansų krizės bankų veiklos reglamentavimo sistema pasikeitė iš esmės. Siekiant mažinti riziką bankų sektoriuje ir didinti finansų sistemos stabilumą ir atsparumą, visame pasaulyje įgyvendinamos G 20 lygmeniu ir Bazelio komitete sutartos reformos. Vis dėlto dėl kai kurių rūšių rizikos imtasi veiksmų tik vietos lygmeniu. Visų pirma, pagrindinėse jurisdikcijose (pavyzdžiui, Jungtinėse Valstijose, Japonijoje ir t. t.) imtasi keleto priemonių siekiant mažinti neveiksnių paskolų lygį ir gerinti bankų balansus, be kita ko, nustatant arba sugriežtinant privalomų atidėjinių ir (arba) nurašymo tvarką, skirtą neveiksnioms paskoloms. Dėl finansų krizės bei vėliau vykusio nuosmukio neveiksnių paskolų ir kitų neveiksnių pozicijų taip pat padaugėjo tam tikrose ES bankų sektoriaus dalyse. Šis išaugęs neveiksnių paskolų lygis daro poveikį finansiniam stabilumui, nes neigiamai veikia jų slegiamų kredito įstaigų pelningumą ir gyvybingumą, be to, dėl sumažėjusio bankų skolinimo daro įtaką ekonomikos augimui. Ekonomikos ir finansų reikalų taryba „Veiksmų plane neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti“ ragina įvairias institucijas ir agentūras imtis tinkamų priemonių siekiant toliau spręsti didelio susikaupusio neveiksnių pozicijų kiekio Europos Sąjungoje problemą. Visų pirma, siekiant mažinti naujų neveiksnių paskolų kaupimosi problemą ateityje, pagal vieną iš pagrindinių politikos krypčių siekiama užtikrinti neveiksnių paskolų pripažinimą laiku ir pakankamą padengimą, kad būtų išvengta nuostolių restruktūrizavimo ir didinamas neveiksnių paskolų pertvarkymas. Labiausiai restruktūrizuoti skolas arba parduoti turtą trukdo nepakankami atidėjiniai ir nuostolių restruktūrizavimas, nes bankai gali atidėti restruktūrizavimą arba įsiskolinimo mažinimą, kad išvengtų nuostolių pripažinimo (delsimo metodas). Paaiškėjo, kad dėl uždelsto nuostolių pripažinimo mažėja skolinimo mastas, nes dėl delsimo dar labiau auga spaudimas bankams didinti atidėjinius nepalankiausių sąlygų laikotarpiais (t. y. kai atsiranda nuostolių ir reguliuojamojo kapitalo reikalavimai tampa labiausiai įpareigojančiais). Toks procikliškas atidėjinių sudarymas lemia prociklišką bankų skolinimą ir didesnius ekonomikos ciklo svyravimus (t. y. spartaus ekonomikos augimo ir staigaus smukimo ciklus). Siekis mažinti susikaupusį didelį neveiksnių pozicijų kiekį, taip pat galimą jo augimą ateityje – Sąjungos pastangų toliau mažinti bankų sistemos riziką ir sudaryti sąlygas bankams skolinti įmonėms ir gyventojams svarbi dalis. Vykstančiose diskusijose Taryboje patvirtinta, kad siekiant užbaigti kurti bankų sąjungą – vieną iš svarbiausių Vadovų darbotvarkės prioritetų – būtina toliau spręsti neveiksnių paskolų problemą.

Ko siekiama šia iniciatyva?

Bendrieji šios iniciatyvos, įtrauktos į platesnio masto priemonių neveiksnių paskolų problemai ES spręsti rinkinį, yra dvejopi ir tarpusavyje vienas kitą papildantys: pirmiausia siekiama apskritai mažinti riziką, kurią finansiniam stabilumui kelia dideli neveiksnių pozicijų kiekiai, užkertant kelią nepakankamai padengtų neveiksnių pozicijų kaupimuisi arba smarkiam gausėjimui ES bankų sistemoje; tada siekiama užtikrinti, kad ES bankai neveiksnioms pozicijoms numatytų pakankamą nuostolių padengimą, taip apsaugodami savo pelningumą, kapitalą ir finansavimo išlaidas nepalankiomis sąlygomis. Tai ypač svarbu Europos Sąjungoje, kur finansinio tarpininkavimo srityje dar vis labiausiai dominuoja bankai. Kartu su dėl kapitalo rinkų sąjungos iniciatyvos sustiprėjusiomis kapitalo rinkomis ši iniciatyva turėtų užtikrinti, kad ES namų ūkiams ir įmonėms būtų teikiamas stabilesnis, ne toks procikliškas finansavimas, taip skatinant investicijas, augimą ir darbo vietų kūrimą. Veiklos požiūriu to siekiama mažinant tiek bankų galimybes, tiek paskatas laikytis delsimo ir pratęsimo ignoruojant pasekmes strategijų, padedančių bankams vilkinti atidėjinių neveiksnioms paskoloms pripažinimą. Pagal iniciatyvą to būtų pasiekta nustatant teisės aktais įtvirtintą prudencinę finansinio stabilumo stiprinimo priemonę, kurią sudarytų: i) bankams taikomas reikalavimas iki bendro minimalaus lygio padengti patirtus ir tikėtinus naujų paskolų nuostolius, tokioms paskoloms tapus neveiksnioms (minimalaus padengimo lygio reikalavimas), ir ii) neįvykdžius minimalaus padengimo lygio reikalavimo – faktinio padengimo lygio ir minimalaus padengimo lygio skirtumo atskaitymas iš bendro 1 lygio nuosavo kapitalo (CET1) straipsnių. Visas minimalaus padengimo lygio reikalavimas būtų taikomas tik po tam tikro laiko, kuris būtų skirtingas priklausomai nuo to, ar paskola yra užtikrinta (užtikrinimo priemone ar garantija), ar ne.

Kokia būtų papildoma ES lygmens veiksmų nauda?