ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.4

EESRK siūlo dvi naujas tiriamąsias iniciatyvas: 1) išleisti Europos socialines obligacijas finansiškai perspektyviems socialinių investicijų projektams; padedant atsakingoms ES institucijoms jos būtų skirstomos per Europos socialinių veiksmų fondą, tačiau finansuojamos, nuosavybės teise priklausančios, valdomos ir skaidriai prižiūrimos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų (privačių, įmonių ir viešųjų); ir 2) kurti Europos švietimo tinklą bedarbiams, suteikiantį ilgalaikes veiksmingas ir kokybiškas mokymosi galimybes, atitinkančias darbo rinkos poreikius. Šiuo tikslu būtų skiriami tarpvalstybiniai kuponai mokymosi išlaidoms padengti ir taikoma Erasmus pobūdžio kreditų pripažinimo sistema, taip padedant atverti bedarbiams naujas mokymosi erdves, ugdyti naujus pažinimo ir profesinius įgūdžius, suteikti naujų profesinių galimybių ir palengvinti jų grįžimą į Europos darbo rinką. Be to, Europai, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, reikalingas saugesnis ir atnaujintas pagrindas judumui (pavyzdžiui, atitinkamos teisės į informaciją ir į paramą dirbantiems kitose valstybėse narėse) siekiant sudaryti sąlygas judėjimui Bendrijos viduje ieškant darbo visoje ES, užtikrinti vienodas sąžiningos konkurencijos sąlygas ir pagrindinių socialinių teisių ir kolektyvinių sutarčių laikymąsi.
4.3.3

Skatinamosiomis priemonėmis taip pat reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinės mokomosios praktikos finansavimui, kad įmonės ir socialiniai partneriai galėtų dalyvauti dvilypės (pakaitinio mokymosi) sistemos kūrimo procese. Daugiau pasiūlymų galima rasti leidinyje „Galimybių sudarymas jaunimui: kaip pagerinti gamybinės praktikos kokybę ir įvaizdį“ (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012 m.) (14) arba Ispanijos ir Vokietijos profesinių sąjungų susitarime dėl gamybinės praktikos kokybės standartų.
5.7

Komisijos siūloma taktika (per Europos „debesų“ kompiuterijos partnerystę) yra pernelyg orientuota į viešųjų paslaugų sektorių norint „skatinti viešojo sektoriaus pirmavimą“ (plg. 3.5 punktą). Komitetas palaiko ir remia Komisijos poziciją, kad viešųjų paslaugų sektorius atlieka svarbų vaidmenį Europos socialiniuose ir ekonominiuose modeliuose. Todėl joms tenka vaidmuo ir plėtojant „debesų“ kompiuteriją. Nepaisant to, Komitetas sunkiai įsivaizduoja, kaip dabartiniu visuotinio taupymo laikotarpiu Europos viešosios paslaugos galėtų skatinti debesų kompiuterijos inovacijas. Be to, EESRK primena, kad ryškiausių rezultatų Europoje pasiekta privačiame sektoriuje (pavyzdžiui, judrusis ryšys, lustinės kortelės) arba valstybės remiamame privačiame sektoriuje (pavyzdžiui, „Airbus“, „Arianespace“ ir kt.). Komitetas rekomenduoja Komisijai aiškiau suformuluoti, kokio „pirmavimo skatinimo“ ji tikisi iš šios partnerystės.
4.4

EESRK mano, kad atsižvelgiant į FE visuomenei naudingos veiklos pobūdį ir apmokestinimo statusą, Europos fondai, įsteigti neribotam laikui, savo metines pajamas turėtų išleisti per pagrįstą laikotarpį (pavyzdžiui, per 4 metus), sykiu užsitikrindami galimybę dalį savo lėšų (pavyzdžiui, vieną trečdalį) skirti savo vertei išsaugoti ir (arba) padidinti. Šios sąlygos nebus taikomos FE, kurie įsteigti ribotam laikotarpiui arba fondams, kurie yra nusprendę išleisti visas savo lėšas per tam tikrą laikotarpį.
3.15

Komitetas labai abejoja, ar plano konkretus tikslas viena transporto rūšimi vežamų krovinių dalį keisti kita, t. y. 30 proc. didesniais nei 300 km atstumais vežamų krovinių gabenti kita transporto rūšimi, pavyzdžiui, geležinkelių arba vandens transportu, iki 2030 m., o iki 2050 m. šis skaičius turėtų viršyti 50 proc., yra tinkamas. Šiam siūlomam „vienam visiems tinkamam metodui“ trūksta tinkamo mokslinio pagrindo ir nei baltojoje knygoje, nei poveikio įvertinime nepaaiškinama tokio apribojimo logika. Be to, įgyvendinus tokią viziją būtų užkrauta sunki našta daugeliui periferinių valstybių narių ir pažeistas teritorinės sanglaudos principas. EESRK ragina Komisiją daug dėmesio skirti šiam klausimui ir pateikti visus reikiamus paaiškinimus. EESRK, be kita ko, pabrėžia, kad apie 85 proc. krovinių yra vežami mažesniais nei 150 km atstumais, taigi atrodo, kad artimiausiais dešimtmečiais veikiausiai nebus kitos alternatyvos kaip kelių transportas.
3.11

Klausimas Nr. 11. Dėl kalbos kyla tikrų kliūčių. Be galimybės „pranešti“ apie konkursą visose 27 valstybėse narėse negali būti jokios ES e. viešojo pirkimo sistemos. Kita vertus, nacionalinėms perkančiosioms organizacijoms sudėtinga ir brangu išversti konkurso dokumentus į oficialias ES kalbas, jau nekalbant apie visas 27 valstybių narių kalbas, kad konkurse galėtų dalyvauti visų valstybių narių įmonės, ir tai užvilkintų viešojo pirkimo procesą. Svarbu, kad įmonės ar pavieniai asmenys, norintys dalyvauti konkurse, žinotų, kokie yra paskelbti konkursai, ir tokia informacija turėtų būti suteikiama be jokių kalbinių kliūčių. Tada suinteresuotosios įmonės – nesvarbu, ar jos didelės, mažosios, vidutinės ar labai mažos – pačios galėtų nuspręsti, ar kreiptis į paramos centrus daugiau informacijos, kaip nurodyta šioje nuomonėje, ir ar joms pakanka vertimo, gauto naudojant siūlomas kalbines priemones, ir ar verta išleisti daugiau lėšų išsamesniam vertimui. Galimas sprendimas galėtų būti Komisijos sukurta viešųjų pirkimų internetu vertimo priemonė, kuri būtų konkrečiai skirta ir naudojama techninei konkurso dokumentų kalbai – t. y. būtų skiriamas ypatingas dėmesys tam, kaip teisingai verčiami tokie techniniai žodžiai kaip „galima“, „privaloma“ ir t. t., be jokių niuansų, dėl kurių būtų galima neteisingai jį suprasti. Tačiau tokią priemonę reikėtų taikyti tik visiškai nesudėtingo viešojo pirkimo atveju ir jei aiškiai užtikrinta, kad nepadidės nereikalinga administracinė našta nei perkančiajai organizacijai, nei paslaugos teikėjui.
2.6

Komisijos pasiūlymas apima keturis kitus pasiūlymus: a) Teisėkūros rezoliuciją dėl pagalbos, teikiamos pasinaudojant Vokietijos alkoholio monopolija (COM (2010) 336 galutinis), b) Pasiūlymą dėl Reglamento dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims (COM (2010) 486 galutinis), c) Pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) 1234/2007 dėl prekybos taisyklių, d) Pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos, susijusios su sutartiniais santykiais pieno ir pieno produktų sektoriuje.
2.12

Be to, pastaraisiais metais Europos laivynui problemų kelia piratavimas Indijos vandenyne. Dėl tokios padėties tunus žvejojančių laivų, vykdančių teisėtą komercinę veiklą, įgulos patiria baimės ir nesaugumo jausmą; be to, vykdoma mažesnio masto žvejyba ir patiriamos didesnės veiklos sąnaudos, susijusios su saugos tarnybų laivuose išlaikymu.
4.4

Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti ne tik išmokos mokėjimo klausimą, bet ir pagalbą suteikiant laikino pavadavimo paslaugas. Savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms laikino pavadavimo programos yra ne mažiau svarbios nei finansinės išmokos. Direktyvoje neturėtų būti nustatyta prioritetinė tokių išmokų tvarka. Be to, atitinkamos išmokos dydis turėtų būti nustatytas nacionaliniu lygiu, atsižvelgiant į objektyvų skirtumą tarp savarankiškai dirbančių moterų ir sutuoktinių pagalbininkių.
2.6

Įvairios tarptautinės organizacijos taip pat domisi šia tema. Paminėtinos šios iniciatyvos: — Europos bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) žmonių sveikatos ir ekologinės saugos tyrimų duomenų bazė (Database on Human Health and Environmental Safety Research) ir pagamintų nanomedžiagų saugos tyrimų duomenų bazės (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials) sukūrimas, — bendra Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) Maisto standartų programa, kurios tikslas – tapti nešališku tarptautiniu forumu maisto saugos problemų, susijusių su nanotechnologijomis, klausimams ir siekti bendradarbiavimo susitarimų šioje srityje, — OECD projektai: Tipinės pagamintų nanomedžiagų grupės saugos tyrimai (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) ir Pagamintos nanomedžiagos ir bandymų gairės (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines), — OECD projektas: Poveikio vertinimas ir mažinimas (Exposure Measurement and Exposure Mitigation), — OECD projektas: Alternatyvių nanotoksikologijos metodų vaidmuo (The role of Alternative Methods in Nanotoxicology), — OECD projektas: Poveikis ir verslo aplinka (Impacts and the Business Environment), — OECD projektas: Komunikacija ir visuomenės dalyvavimas (Communication and public engagement), — OECD projektas: Pasauliniai iššūkiai: nano ir vanduo (Global Challenges: Nano and Water), — OECD projektas: Bendradarbiavimas rizikos vertinimo srityje (Cooperation on Risk Assessment), — specializuoti centrai, kurie drauge su PSO vertina pavojus sveikatai ir saugai darbe, kylančius gaminant ir naudojant nanotechnologijas, — PSO ir ES projektas: Plačios strateginės rekomendacijos dėl aplinkos ir sveikatos Europoje: nanotechnologijos (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe – Nanotechnologies), — tinkamam cheminių produktų tvarkymui pasauliniu lygmeniu skirtos pasaulinės priemonės, kurias remia Jungtinių Tautų aplinkos programos Technologijų, pramonės ir ekonomikos skyriaus Cheminių medžiagų poskyris, — skubios priemonės, kurias remia Triesto Tarptautinio mokslo ir aukštųjų technologijų centro Technologijų ir naujųjų medžiagų skyrius (priemonės skirtos įvertinti nanotechnologijas ir galimus pavojus, susijusius su jų kūrimu ir naudojimu), — nanotechnologijoms skirti Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) techninio komiteto TC229 standartai, — Jungtinių Tautų pramonės vystymosi organizacijos (UNIDO) ekspertų pasitarimas (2007 m. gruodžio mėn.): rekomendacijos ir konkretus veiksmų planas, nanotechnologijų ir su jomis susijusios rizikos įvertinimas, NN analizė etiniu, teisiniu ir visuomeniniu požiūriu.
4.6

Be to, EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas neužtikrina veiksmingo taisyklių taikymo ir suderinimo valstybėse narėse. Dėl to, EESRK ragina Komisiją labiau koordinuoti ir užtikrinti reglamento įgyvendinimą valstybėse narėse.
4.1

Geresnė rinkos stebėsena. EESRK pripažįsta, kad reikia geriau rinkti duomenis apie rinką ir remia šiam prioritetui įgyvendinti pasiūlytas priemones. Vis dėlto EESRK primygtinai ragina Komisiją rasti novatoriškų būdų išsiaiškinti vartotojų patirtį ir suvokimą. Be to, Komisija galėtų imtis makroanalizės ir išsiaiškinti valstybių narių vartotojų patirtį nagrinėdama tikrus atvejus ir jų baigtį. Be to, Komitetas ragina duomenis apie rinką rinkti neužkraunant atskiroms įmonėms, ypač MVĮ, papildomų varginančių pareigų.
5.1.5

EESRK mano, kad taikant abipusio pripažinimo principą ir užtikrinant jo taikymą būtina užtikrinti ypač didelį skaidrumą, teisinį tikrumą ir paprastumą: — šio principo nesilaikyti norinčioms nacionalinėms institucijoms tenkančios įrodinėjimo pareigos perkėlimo galimybė, paprastesnių procedūrų taikymas ir konkrečių terminų nustatymas siekiant klausimus, dėl kurių kyla ginčai, išspręsti skaidriau ir greičiau; — galimybė kreiptis į nacionalinius teismus be papildomų, pernelyg didelių finansinių, laiko ir energijos sąnaudų; — galimybė nagrinėti skundus ne teismo tvarka, pasitelkiant išbandytas ir patikrintas ES procedūras; — laisvesnis, veiksmingesnis prekių ir paslaugų judėjimas, pasitelkiant informavimo ir mokymo kampanijas, skirtas įmonėms, vartotojams ir valdžios institucijoms; — trumpesni procedūrų atlikimo terminai; gavusi motyvuotą rašytinį nacionalinės valdžios institucijos pranešimą, verslo įmonė turi per 20 dienų pateikti savo argumentus, o jei klausimo išspręsti nepavyksta per nurodytą terminą, gali kreiptis į potencialios rinkos šalies nacionalinius teismus; — Europos tinklų kūrimas ir įtraukimas į ES tinklavietę, skirtą kiekvienoje valstybėje narėje numatytiems įsteigti „gaminių kontaktiniams centrams“, kad būtų užtikrintas pakankamas ryšio palaikymas ir informacijos apie teises ir pareigas teikimas.
4.33

Antrosios kartos biokuro gamybos srityje jau esama keleto galimybių gaminti etanolį biologinio fermentacijos ir distiliacijos proceso būdu ir taikant termocheminį biomasės dujinimo procesą išgaunant sintetines dujas (H2 ir CO), iš kurių, vykstant fermentacijai suderintame cikle arba bendros gamybos būdu, susidaro etanolis ir energija. Pirmasis gamybos įrenginys, kurio galingumas 180 000 tonų per metus, šiais metais pradės veikti Porvoo, Suomijoje, o kitą toje pačioje vietovėje planuojama pradėti eksploatuoti 2008 m. pabaigoje. Tačiau šių procesų metu gautas energijos našumas yra labai žemas, o kai kuriais atvejais — netgi neigiamas. Todėl buvo ištirta galimybė naudojant saulės šviesą kaip energijos šaltinį ir tinkamus katalizatorius sukurti fotocheminius procesus ir sustiprinti gautos medžiagos savybes. Biobutanolis yra viena naujos kartos biokuro gamybos galimybių. Jo garų slėgis žemas, ir jis gerai toleruoja vandens užterštumą benzine, todėl jį galima naudoti turimuose benzino tiekimo ir paskirstymo kanaluose. Maišant benziną su biobutanoliu, pastarojo koncentracija gali būti didesnė, nei šiuo metu benzino mišiniams naudojamo biokuro, o transporto priemonių modifikuoti nereikia. Be to, naudojant biobutanolį galima sutaupyti daugiau kuro, nei naudojant benzino etanolio mišinius, ir taip pagerinti energijos našumą bei sumažinti sunaudojimą vieno litro gamybai. Biobutanolis gali būti gaminamas bioetanolio gamyklose.
3.2.5

Žalioji knyga dėl ieškinių dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles. Savo 2006 m. spalio 26 d. nuomonėje EESRK išsakė teigiamą požiūrį šiuo klausimu. Komisijos žalioji knyga dėl ieškinių dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles, buvo palankiai sutikta ir sukėlė plačias diskusijas dėl būtinybės atlyginti žalą nukentėjusiems nuo antikonkurencinės komercinės veiklos. Neseniai paskelbtoje nuomonėje INT/306 EESRK, be kita ko, tvirtina, kad siekiama apsaugoti visus susijusius vidaus rinkos dalyvius. Kadangi vyksta laisvas prekių judėjimas, būtina užtikrinti daugiau ar mažiau vienodą sutartyse numatytų teisių ir pareigų įgyvendinimą visose valstybėse narėse. Be to, reikėtų labiau suderinti įvairių šalių teisės sistemas pasienio prekybos srityje.
1.8

Bet kokiu atveju būtinos vartotojams ir mažmeninei prekybai skirtos informavimo kampanijos, be kita ko, informuojančios ir apie privalomus ES būtiniausius reikalavimus. Be to, siekiant daugiau skaidrumo ir atvirumo, reikėtų apsvarstyti galimybę sukurti Europos Sąjungos remiamą tinklavietę ir duomenų bazę, tačiau pirmiausiai turi būti taikomos bendros gairės, o tik po to skelbiamas jų tikslus turinys. Taip pat būtina apsvarstyti, kaip griežčiau drausti ir kontroliuoti neteisingą ir klaidinančią reklamą, siekiant užtikrinti, kad įmonės prisiimtų didesnę atsakomybę už savo tvirtinimus.
3.7 (a)

Komitetas mano, kad iki šiol atlikti tyrimai yra nepakankami, kadangi tiesiogiai nenagrinėjamas atnaujintoje tvaraus vystymosi strategijoje užsibrėžtas pagrindinis tikslas — atsieti ekonomikos augimą nuo transporto poreikio. Be to, juose neatsižvelgiama nei į klimato kaitą, nei į per ateinančius 50 metų būtiną CO2 išmetimo į atmosferą sumažinimą. Atsižvelgdamas į tai, kad per pastaruosius 50 metų sparčiai išaugo judumas ir judėjimo poreikis vis dar auga (Europoje ir juo labiau besivystančiose šalyse), Komitetas labai abejoja, ar klimato katastrofai išvengti pakaks vien tik raginimo didinti skirtingų transporto rūšių energijos vartojimo efektyvumą ir jas optimaliai derinti siekiant sumažinti transporto sektoriaus išmetamą anglies dvideginio apimtį iki reikiamos ribos (abu šie tikslai yra siektini). Komitetas mano, kad Komisija turėtų skubiai pradėti tyrimus siekdama nustatyti, kokiomis priemonėmis artimiausioje ateityje būtų galima sustabdyti judumo poreikio augimą. Tai galėtų būti įgyvendinama atitinkamais veiksmais kainodaros srityje ir vykdant tokią miestų ir teritorijų planavimo politiką, kuria būtų skatinama vystyti prekių ir įvairių paslaugų tiekimą vietos lygiu, kad gyventojų poreikiai būtų tenkinami be būtinybės važiuoti tolimais atstumais. Šiuose tyrimuose taip pat turėtų būti svarstoma, kokiais būdais būtų galima pradėti viešą platesnio masto diskusiją šiais klausimais, ir nagrinėjama, kaip atsakingi asmenys ir įmonės savo elgsena ir sprendimais, susijusiais su kelionėmis ir transportu, galėtų geriausiai prisidėti prie ilgalaikio tvarumo.
5.9

Dėl pasikeitusių Švedijos teisės aktų atnaujinta IV priedo D dalis, kurioje išvardytos išmokos ir susitarimai dėl to paties pobūdžio išmokų, kurias galima gauti pagal dviejų ar kelių valstybių narių įstatymus, sumavimo. Be to, priede pateikiamas Suomijos ir Liuksemburgo dvišalis susitarimas.
4.6.7

EESRK susirūpinęs stebi, kad daugelyje valstybių narių nesant teisinės „savanoriškos veiklos“ apibrėžties arba net jos teisinio pagrindo, visuomenė nepakankamai vertina savanoriškas įstaigas ir savanorišką veiklą. Kartais atsitinka netgi taip, kad šios veiklos galimybės yra nepanaudojamos, kai, pavyzdžiui, savanoriškas darbas nepripažįstamas kaip jaunimo ir bedarbių įtraukties arba migrantų integravimo priemonė. Be to, savanorių padėtis dažnai yra probleminė, ypač mokesčių požiūriu, kalbant apie socialinę apsaugą arba draudimą. Būtina reikalauti, kad būtų priimti teisės aktai, kurie aiškiai apibrėžtų savanorių teisinį statusą ir kiekvienam šalies gyventojui suteiktų teisę vykdyti savanorišką veiklą. Be to, valstybės narės raginamos šalinti darbo teisės trūkumus, kurie kliudo pasinaudoti savanorių padėjėjų pagalba atliekant svarbų, visuomenei naudingą darbą, ypač ištikus nelaimėms. Dar labai dažnai tik nuo darbdavio geros valios priklauso, ar darbuotojui bus suteiktos specialiosios atostogos.
2.7

Kalbant apie įgyvendinimo terminus, Komisija sudarė etapų sąrašą, kuris yra privalomas visoms valstybėms narėms. Terminai priklauso nuo Sprendimo paskelbimo Oficialiajame leidinyje dienos: treji metai numatyti sąveikiai automatizuotai sistemai muitinių formalumams atlikti, sąveikiai ekonominių operacijų vykdytojų registracijos sistemai ir bendriems muitinių informacijos portalams sukurti; penkeri metai bendrų prieigos taškų sistemai ir Bendrijos standartus atitinkančiai integruoto tarifo aplinkai sukurti; ir šešeri metai„vieno langelio“ paslaugų sistemai sukurti. EESRK mano, kad šie terminai, ypač pirmasis, yra per daug optimistiški: treji metai nėra ilgas laiko tarpas turint omenyje, kad keletą mėnesių užtruks programos išbandymas ir dalijimasis informacija su kitomis suinteresuotomis šalimis. Be to, ne visose valstybėse narėse vienodas kompiuterizacijos arba finansinių bei žmogiškųjų išteklių lygis. Jeigu viena ar daugiau valstybių narių nesuspės visko atlikti iki nurodyto termino ir tai privers Komisiją pratęsti terminą, tai sukels pavojų sistemos veiksmingumui, o svarbiausia — jos patikimumui. Todėl dabartinį daugiametį strateginį planą reikia persvarstyti, atsižvelgiant į: — būtinybę visoms valstybėms narėms visiškai įgyvendinti sistemą prieš pradedant ja naudotis; — būtinybę suteikti įmonėms ne trumpesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį sistemoms parengti gavus visus savo valstybės narės muitinės reikalavimus. Pramonei ir prekybai neturėtų būti privaloma pateikti bendrųjų importo ir eksporto deklaracijų iki visiško suderintų sistemų įgyvendinimo.
4.5

Papildomos universitetų išlaidos. Remiantis Komisijos pasiūlymu, turėtų būti panaikinta iki dabar buvusi galimybė 100 proc. finansuoti papildomas universitetų ir panašių mokslinių tyrimų organizacijų išlaidas (14). Nors vietoje to yra siūlomi kiti apskaitos metodai, Komitetas mano, kad siūlymas panaikinti minėtą galimybę gali kelti sunkumų, kadangi šios institucijos dažniausiai neturi tinkamos analitinės buhalterinės apskaitos sistemos, galinčios apskaičiuoti visas išlaidas (15). Be to, kol kas negalima vertinti, ar kaip galima alternatyva Komisijos pasiūlyta „vienodo dydžio suma“ labai nepablogins sąlygų, nes dar nėra sukurtos šiuo tikslu numatytos Komisijos vidaus įgyvendinimo taisyklės (žr. pirmiau). Todėl Komitetas rekomenduoja šioms institucijoms, jei jos neturi bendrųjų išlaidų apskaitos sistemų, ir toliau taikyti 100 proc. papildomų išlaidų finansavimo tvarką, bent jau tol, kol bus užtikrinta, kad kiti apskaitos metodai (16) nepablogina sąlygų, palyginti su dabar galiojančia tvarka.
1.4.

Be to, tokios programos kaip CAFE (Clean Air for Europe — Švarus oras Europai, 2005 m.) leido tikėtis, kad iki 2020 m. teršalų išmetimo lygis bus sumažintas dar 5 proc.
2.2.12

Profsąjungų įstatymas apibūdina ir atskiros profsąjungos politinę orientaciją, be kita ko, numatydamas, kad ji turi remti Kinijos komunistų partijos vadovavimą. Be to, jame numatytas „demokratinio centralizmo“ principas, kuris, taikomas Kinijoje, yra nepriimtinas jokiai demokratinei organizacijai.
1.6.1

Be to, 2005 m. birželio 9 d. EP priėmė rezoliuciją dėl Europos konkurencingumo stiprinimo: pramonės pokyčių padariniai MVĮ politikai ir vaidmeniui, (6) kurioje jis, be kita ko, palaiko tikslą mažinti bendrą pagalbos įmonėms lygį, tačiau primena apie tam tikros pagalbos, naudą šalinant tam tikrą rinkos neveiklumą, pavyzdžiui, pagalba mokslo tyrimams ir technologijų plėtrai, įmonių personalo mokymams ir konsultacinėms paslaugoms.
1.6

Valstybės narės mokesčius administruojanti įstaiga tais atvejais, kai pridėtinės vertės mokestis buvo sumokėtas, pareiškėjui savo sprendimą turi pranešti per tris mėnesius nuo dienos, kai buvo pateikta paraiška dėl grąžinimo, o mokėjimas — atliktas iki to laikotarpio pabaigos. Kai paraiška atmetama, turi būti nurodomos priežastys. Apeliaciniai skundai gali būti teikiami per tuos pačius laikotarpius ir tomis pačiomis sąlygomis, kurios nustatytos valstybėje narėje įsisteigusiems asmenims. Galima paprašyti papildomos informacijos, tačiau tik per tris mėnesius nuo dienos, kai buvo pateikta paraiška; tokiu atveju, galutinis mokėjimo terminas skaičiuojamas nuo dienos, kurią buvo paprašyta pateikti papildomą informaciją. Jeigu aiškus atsisakymas nepateikiamas per tam tikrą laiko tarpą, laikoma, kad paraiška yra patenkinta.
1.2.8

Teisės akto įvertinimas, ex ante ir ex post, turi būti suvokiamas tik kaip pliuralizmo ir bendro dalyvavimo siekis, kad jam būtų suteiktas neginčytinas politinis ir praktinis teisėtumas. Įvertinimas ex ante pradedamas prieš pradedant rengti teisės aktą ir tęsiamas jo rengimo metu; įvertinimas ex post atliekamas dviem etapais: pirmiausia, direktyvas perkeliant į nacionalinę teisę arba vykdant reglamentus, kai gali išryškėti pirmieji priėmimo ir vykdymo sunkumai, o po to — per patį poveikio įvertinimą, sekantį po nustatyto realaus įgyvendinimo laikotarpio, kurio metu gali išryškėti netikėtos ar nepageidaujamos pasekmės. Šiame poveikio įvertinime gali būti pateikti atsiliepimai apie teisės aktą ir jo įgyvendinimo nuostatas (1).
1.4.

EJSA nustatė keturias prioritetines veiksmų zonas: Baltijos jūra, Lamanšo sąsiaurio vakarų prieigos, Atlanto vandenyno pakrantė ir Viduržemio jūra (ypač zona išilgai tanklaivių laivybos maršruto iš Juodosios jūros), kur Agentūra numato išdėstyti reagavimo į taršą laivus, pasirengusius veikti, kai to paprašys viena ar kelios valstybės narės. Turėtų būti nurodyta, kad EJSA vaidmuo šioje srityje papildo (o ne pakeičia) nacionalinius reagavimo į taršą mechanizmus. Be to, veiksmų planas apima papildomus reagavimo pajėgumus įvykus avarijoms, susijusios su pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis (PKM).
1.5

Tada buvo nuspręsta paprašyti Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo tinklo (angl. „European Network for Quality Assurance in Higher Education (ENQA)“ (2) parengti „suderintus kokybės užtikrinimo standartus, procedūras ir gaires, ištirtų būdus, kaip užtikrinti kokybės užtikrinimo ir (arba) akreditavimo agentūrų ar struktūrų tinkamą ekspertinę apžvalgą, bei pateiktų ministrams ataskaitas apie tai per Tęstinę grupę (angl. „Follow-up Group“) 2005 m.“.