Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui pažanga kuriant vizų informacinę sistemą (VIS) 2007 m. (pateikta atsižvelgiant į 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimo Nr. 2004/512/EB 6 straipsnyje nustatytą įpareigojimą) /* KOM/2008/0714 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.11.2008 KOM(2008)714 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI PAŽANGA KURIANT VIZŲ INFORMACINĘ SISTEMĄ (VIS) 2007 M. (pateikta atsižvelgiant į 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimo Nr. 2004/512/EB 6 straipsnyje nustatytą įpareigojimą) KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI PAŽANGA KURIANT VIZŲ INFORMACINĘ SISTEMĄ (VIS) 2007 M. (pateikta atsižvelgiant į 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimo Nr. 2004/512/EB 6 straipsnyje nustatytą įpareigojimą) Tarybai ir Europos Parlamentui Komisijos teikiama Vizų informacinės sistemos (VIS) kūrimo ataskaita 2007 m. sausio – gruodžio mėn. pažangos ataskaita (COM (2008)...) TURINYS 1. Įvadas 3 2. Projekto įgyvendinimo stadija 3 2.1. Ataskaitiniu laikotarpiu padaryta pažanga 3 2.1.1. VIS teisinė sistema 3 2.1.2. VIS tvarkaraščio tikslinimas 4 2.1.3. Centrinės sistemos kūrimas 4 2.1.4. Biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemos kūrimas 5 2.1.5. Stočių parengimas 5 2.1.6. Tinklas 5 2.1.7. Planavimas ir koordinavimas nacionaliniu lygmeniu 6 2.1.8. Sistemos diegimas konsulinėse įstaigose 6 2.2. Komisijos vykdomas projekto valdymas 7 2.2.1. Planavimas ir biudžetas 7 2.2.2. Rizikos valdymas 7 2.2.3. Ryšių palaikymas 8 2.2.4. Projekto valdyba 8 2.3. SIS II komiteto posėdžiai 8 3. Išvados ir perspektyva 9 1. ĮVADAS Tai yra Komisijos 2007 m. (sausio – gruodžio mėn.) atliktų darbų kuriant Vizų informacinę sistemą (VIS) ataskaita. Ši ataskaita – ketvirtoji pažangos ataskaita[1], kurią Komisija teikia Tarybai ir Europos Parlamentui pagal 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimo 2004/512/EB dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) sukūrimo[2] 6 straipsnį. Šiame sprendime nurodyta, kad Komisija, kuriai padeda SIS II komitetas[3], yra atsakinga už VIS sukūrimą, o valstybės narės turi pritaikyti ir (arba) parengti nacionalines sistemas. 2. PROJEKTO įGYVENDINIMO STADIJA 2.1. Ataskaitiniu laikotarpiu padaryta pažanga VIS projektas įgyvendinamas trimis etapais. Per pirmąjį etapą (Detalusis projektavimas) pateikti visi reikalingi dokumentai, kuriuose visapusiškai apibūdinti techniniai VIS aspektai. Per antrąjį etapą (Kūrimas, bandymai ir diegimas) sistema bus kuriama ir įdiegta. Galiausiai trečiajame etape (Perkėlimas ir integravimas) valstybės narės prijungs nacionalines sistemas prie centrinės VIS duomenų bazės. Pirmasis projekto etapas užbaigtas ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, šiuo metu vykdomas antrasis etapas. Pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas išanalizavo, kokius papildomus sistemos kūrimo darbus reikia atlikti, kad VIS visiškai atitiktų siūlomą teisinę sistemą, dėl kurios susitarta 2007 m. birželį, ir kad būtų parengta sąsaja su biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistema (BMS). 2.1.1. VIS teisinė sistema 2007 m. birželį Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl VIS teisės aktų paketo, kurį sudaro Reglamentas dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas)[4] bei trečiajam ramsčiui priskiriamas Tarybos sprendimas[5]. 2007 m. birželio 7 d. Europos Parlamento plenariniame posėdyje įvyko balsavimas. Taryba 2007 m. birželio 12 d. TVR Tarybos posėdyje pritarė Europos Parlamento padarytiems pakeitimams. Reglamentas ir sprendimas sudaro bendrą teisės aktų paketą. VIS reglamente apibrėžiama Vizų informacinės sistemos paskirtis, funkcijos ir su šia sistema susiję įsipareigojimai. Juo taip pat nustatomos valstybių narių keitimosi duomenimis apie prašymus išduoti trumpalaikę vizą ir apie priimtus susijusius sprendimus sąlygos ir tvarka. Siekiant patikimai patikrinti ir nustatyti asmens tapatybę VIS tvarkomi šie duomenys: vizų prašytojo abėcėliniai-skaitmeniniai duomenys, nuotraukos ir pirštų atspaudai. VIS sprendimas susijęs su valstybių narių paskirtoms institucijoms ir Europolui suteikiama teise naudotis Vizų informacine sistema (VIS), siekiant užkirsti kelią teroristiniams ir kitiems sunkiems nusikaltimams, juos atskleisti ir ištirti. Dėl pažangos, padarytos pasiekus politinį susitarimą dėl VIS teisinės sistemos, padėtis tapo aiškesnė ir buvo galima patikslinti tvarkaraštį (žr. 2.1.2). 2.1.2. VIS tvarkaraščio tikslinimas Pirminiame VIS tvarkaraštyje numatyta, kad VIS pradės veikti 2007 m. kovo mėn., tačiau sistema naudosis tik 6 valstybės narės, kurių kiekviena bus prisijungusi bent prie vieno konsulato; biometriniais duomenimis nebus keičiamasi. Tai buvo grindžiama prielaida, kad VIS teisinė sistema bus priimta 2006 m. vasarą. 2006 m. rugsėjo mėn., paaiškėjus, kad sistemos paleidimo strategija keičiasi – sistema pradės palaipsniui veikti įvairiuose regionuose, pradedant Šiaurės Afrika, – ir kad bus naudojami biometriniai duomenys , buvo patikslinti techniniai tvarkaraščio aspektai. Tai buvo grindžiama prielaida, kad teisinė sistema bus priimta 2007 m. sausį. Nepaisant tuo metu buvusio teisinio neapibrėžtumo, Komisijos tarnybos nusprendė tęsti VIS kūrimą pagal esamus teisinius pasiūlymus ir buvo sudarytas veiklos tvarkaraštis, tačiau tik iki 2007 m. pabaigos, nes iš esmės sistema turi būti kuriama atsižvelgiant į teisiniu pagrindu, dėl kurio tuo metu dar nebuvo susitarta, nustatytus reikalavimus. Ši problema taip pat iškilo sistemą kuriant valstybėse narėse, todėl rengiant patikslintą tvarkaraštį buvo glaudžiai bendradarbiaujama su valstybių narių ekspertais, kad tvarkaraštį būtų įmanoma įgyvendinti praktiškai. 2007 m. vasario–kovo mėn. valstybėse narėse buvo rengiami su teisinio pagrindo priėmimu susiję praktiniai pasitarimai, kuriuose aptarti įvairūs scenarijai ir neišspręsti techniniai klausimai. Patikslintas tvarkaraštis galiausiai buvo pateiktas 2007 m. rugsėjo mėn. Prieš tai, 2007 m. birželio–liepos mėn., jį svarstė nacionalinių VIS projektų vadovai (iki to laiko jau buvo pasiektas politinis susitarimas dėl teisinės sistemos) ir jam pritarė SIS II komitetas. Pagal šį patikslintą tvarkaraštį, kuriame atsižvelgiama į visus teisiniu pagrindu nustatytus reikalavimus, centrinė VIS turi būti parengta veiklai iki 2009 m. gegužės pabaigos. Svarbiausi tarpiniai uždaviniai: iki 2008 m. rugsėjo mėn. parengti visas išsamias technines specifikacijas, iki 2008 m. rugsėjo pabaigos parengti tinklo jungtis sistemos veikimo bandymuose dalyvausiančiose valstybėse narėse, 2008 m. lapkričio mėn. pabaigoje pradėti bandymus dalyvaujant valstybėms narėms, o iki 2009 m. gegužės mėn. šiuos bandymus užbaigti. 2.1.3. Centrinės sistemos kūrimas Buvo siekta centrinę sistemą parengti ir išbandyti iki 2006 m. pabaigos. To padaryti nebuvo galima, nes tuo metu dar nebuvo pasiektas politinis susitarimas dėl VIS reglamento, kuriame, be kita ko, apibrėžiama VIS paskirtis, funkcijos ir susiję įsipareigojimai. 2007 m. pradžioje nebuvo aišku, kada reglamentas galėtų būti priimtas. Laukdamos politinio susitarimo dėl VIS reglamento, kuris buvo pasiektas 2007 m. birželio mėn., Komisijos tarnybos nusprendė aktyviai veikti ir, vadovaudamosi tuo metu buvusiu pasiūlymu, toliau plėtojo VIS. Buvo parengtos ir 2007 m. valstybėms narėms pateiktos svarbiausios kuriamą sistemą apibūdinančios priemonės[6]. Peržiūrėtose specifikacijų versijose (sąsajos kontrolės dokumento 1.62 versija ir išsamių techninių specifikacijų 1.2 versija, pateiktos, atitinkamai, 2007 m. spalio ir lapkričio mėn.) atsižvelgiama į susitarimą dėl teisinių pasiūlymų ir į reikalavimus dėl sąsajos su Biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistema. 2.1.4. Biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemos kūrimas Pirminiame VIS kūrimo tvarkaraštyje nurodyta, kad sistemos (biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistema (BMS)) biometriniai komponentai bus įtraukti tik įgyvendinus su abėcėliniais-skaitmeniniais duomenimis susijusią sistemos dalį. Vis dėlto 2005 m. vasario 24 d. TVR Taryba pareikalavo, kad Vizų informacinės sistemos biometrinės funkcijos veiktų nuo tada, kai pradės veikti pati sistema. Pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas išanalizavo, kokius kūrimo darbus reikia atlikti, kad VIS visiškai atitiktų teisinę sistemą ir kad būtų parengta sąsaja su BMS. 2007 m. pabaigoje buvo pateiktos galutinės išsamios funkcijų specifikacijos. Sutarties dėl BMS kūrimo vykdymas turėjo būti sustabdytas, kol bus padaryta pažanga kuriant VIS. Biometrinių duomenų atnaujinimas turės būti įtrauktas į kitą VIS sąsajos kontrolės dokumento versiją (1.7 versija). Tuo tarpu valstybės narės gavo kokybei tikrinti skirtų programinės įrangos priemonių rinkinį ir dalyvavo BMS pristatyme, kuriame pateikta išsami informacija apie biometrinių duomenų tvarkymo konsulinėse įstaigose ir pasienio postuose etapus. Vyksta pasirengimas tolesniems bandymams (įskaitant priemonių bandymus). Bus keli bandymų, kurie bus vykdomi tiek centriniu lygmeniu, tiek bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, etapai. 2.1.5. Stočių parengimas Centrinei VIS skirtos elektros energijos tiekimo linijos modernizavimo darbai Strasbūro stotyje (darbams vykdyti paramą skyrė Komisija, Prancūzijos valdžios institucijoms suteikdama dotaciją) baigti 2007 m. rugpjūčio 16 d. VIS centrinės stoties, esančios Strasbūre, aparatinė įranga atgabenta 2007 m. rugsėjo 3–4 d. ir sumontuota 2007 m. spalio pabaigoje, tačiau kol kas nebuvo naudojama. VIS atsarginės centrinės stoties, esančios Sankt Johane prie Pongau, aparatinė įranga buvo atgabenta 2007 m. spalio pradžioje ir sumontuota 2007 m. lapkričio viduryje, tačiau kol kas nebuvo naudojama. Parengus studiją apie BMS reikalingos elektros energijos skirstymą ir surengus keletą vietos rangovų ir Europos Komisijos atstovų praktinių pasitarimų, susitarta dėl elektros energijos skirstymo BMS ir dėl sistemos įdiegimo abiejose stotyse būdo. 2.1.6. Tinklas Į VIS projekto taikymo sritį patenka tolimojo ryšio tinklo, sujungiančio nacionalines sąsajas kiekvienoje valstybėje narėje ir centrinę VIS, paslaugų teikimas. Šis tinklas reikalingas nacionalinių ir centrinių sistemų ryšiui palaikyti. Jis atitinka prieigos, saugumo, geografinės aprėpties ir paslaugų kokybės reikalavimus. Sutartis dėl s-TESTA tinklo 2006 m. sudaryta su konsorciumu, kurį sudaro OBS ( Orange Business Services ) ir HP ( Hewlett-Packard ) kompanijos. Iš pradžių planuota tinklą įrengti dviem etapais: pirmiausia sistemos veikimo bandymuose dalyvausiančiose valstybėse narėse, t. y. Vokietijoje, Estijoje, Suomijoje, Italijoje, Švedijoje, Slovėnijoje, Norvegijoje ir Portugalijoje, o vėliau – valstybėse narėse, dalyvaujančiose sistemos laikino priėmimo bandymuose (centrinės sistemos, sujungtos su daugeliu nacionalinių sistemų, bandymuose). 2007 m. pabaigoje, patvirtinus patikslintą bendrą VIS tvarkaraštį, Komisijos tarnybos patikslino tinklo įrengimo tvarkaraštį. Už tinklo įrengimą atsakingas rangovas sutiko iki 2008 m. birželio 30 d. visoms valstybėms narėms užtikrinti tinklo paslaugas. 2008 m. numatoma priimti Komisijos sprendimą, kuriuo nustatoma nacionalinių sąsajų ir centrinės VIS bei nacionalinių sąsajų ryšių infrastruktūros architektūra ir reikalavimai. 2.1.7. Planavimas ir koordinavimas nacionaliniu lygmeniu Dėl nevienodų aplinkybių valstybėse narėse skiriasi jų padaryta pažanga. 2007 m. padaryta gera bendra pažanga įgyvendinant nacionalinius projektus. Labai geri rezultatai pasiekti šalyse, kurios turi dalyvauti sistemos veikimo bandymuose (2007 m. pabaigoje septynios iš aštuonių bandymuose dalyvausiančių valstybių narių pranešė, kad jos darbus gali užbaigti per nustatytus terminus). Komisijos tarnybos SIS II komitete kiekvieną mėnesį rengia valstybių narių nacionalinių projektų vadovų darbo grupės posėdžius, kuriuose aptariami planavimo klausimai, galimi pavojai ir centrinio projekto bei nacionalinių projektų lygmenimis vykdoma veikla. Valstybės narės kiekvieną mėnesį šiuose posėdžiuose pateikia ataskaitas – dėl to pagerėjo gaunamos informacijos apie jų nacionalinius projektus kokybė, informacija tapo nuoseklesnė ir naudingesnė. 2007 m. rugsėjo mėn., patvirtinus patikslintą VIS tvarkaraštį, Komisijos tarnybos atitinkamai pakeitė pagrindinius kas mėnesį teikiamų ataskaitų terminus ir pradėjo naują ataskaitų teikimo etapą. Šiuo metu dauguma valstybių narių ataskaitas teikia naudodamos šią naująją sistemą. Tuo tarpu Komisijos tarnyboms taip pat pateikta informacijos apie nacionaliniu lygmeniu padarytą pažangą šalyse, kurios visą Šengeno aquis pradės taikyti vėliau[7]. 2.1.8. Sistemos diegimas konsulinėse įstaigose VIS reglamento projekto 48 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad biometriniai duomenys turėtų būti renkami nuo VIS veiklos pradžios. Tęsiant pasirengimą tokiam sistemos diegimui konsulinėse įstaigose, 2007 m. toliau buvo vykdomas antrasis bandomasis projektas, susijęs su vizos prašytojų biometrinių duomenų rinkimu, saugojimu ir tikrinimu (BIODEV II), kuriam vadovauja Prancūzijos ir Belgijos administracijos ir kuriame taip pat dalyvauja kelios kitos valstybės narės. Projektais BIODEV ir BIODEV II siekiama parodyti, kaip galima palengvinti VIS įgyvendinimą valstybių narių konsulatuose ir sienos kirtimo punktuose sumontuojant bendrą registravimo įrangą arba taikant kitas konsulinio bendradarbiavimo priemones. Šio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje valstybėms narėms buvo pateiktos projekto BIODEV išvados, o papildomos BIODEV II išvados turi būti pateiktos 2008 m. 2.2. Komisijos vykdomas projekto valdymas 2.2.1. Planavimas ir biudžetas 2007 m. bendrajame biudžete numatyta 32 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų. 2007 m. pagrindinės išlaidos buvo tokios: stočių paruošimas, tinklas, biometrinių duomenų (papildomų požymių) paruošimas, saugumo auditas, projektui valdyti, audituoti ir vertinti pasitelkiama išorės pagalba, kūrimo etapo, tyrimų ir VIS pakeitimų (atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus) einamosios sąnaudos. Iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos paskirstyta 73,35 % visų VIS asignavimų ir išmokėta 69,30 % mokėjimų asignavimų. Užtrukus susitarti dėl teisinės sistemos, buvo vėluojama vykdyti tam tikrus įsipareigojimus. Tai vėliau turėjo įtakos tam tikrų mokėjimų asignavimų vykdymui 2007 m. Kitam ataskaitiniam laikotarpiui numatyta 20 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai 2007 m. Turimi įsipareigojimų asignavimai | Panaudota | Iš viso % | Turimi mokėjimų asignavimai | Panaudota* | Iš viso % | 27 258 110,14 EUR | 19 994 843,72 EUR | 73,35 % | 20 023 656,59 | 13 875 607,13 | 69,30 % | 2.2.2. Rizikos valdymas Vadovaujantis gerąja patirtimi, su projektu susijusi rizika nuolatos nustatoma, įvertinama ir kontroliuojama trimis rizikos lygmenimis. Pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas vertina su veikla, kuri numatyta sudarytoje sutartyje (centrinės sistemos kūrimas, parama ir mokymai), susijusią riziką. Valstybės narės stebi su jų nacionaliniais projektais susijusią riziką. Komisijos tarnybos taip pat vertina bendrą projekto riziką, susijusią, pavyzdžiui, su pagrindinio už sistemos sukūrimą atsakingo rangovo uždaviniais, nacionaliniais projektais, viešaisiais tinklo paslaugų pirkimais, sistemos stočių parengimu ir teisės aktų priėmimu. Komisija ir valstybės narės su rizika susijusius klausimus reguliariai aptaria nacionaliniams projektams skirtuose posėdžiuose ir projekto valdybose, kuriose yra Tarybai pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios valstybių narių atstovų (žr. 2.2.4 punktą). 2006 m. pabaigoje, prižiūrint Komisijai, įsteigtas Paramos projektui biuras, kuriam vadovauja už pagalbą vartotojams atsakingas rangovas. Šio biuro funkcija – padėti VIS projektą įgyvendinančiai grupei stebėti riziką, veiksmus ir įvairių suinteresuotųjų šalių ryšių koordinavimą. Paramos projektui biuras pradėjo veikti 2007 m. Ataskaitiniu laikotarpiu bendras rizikos lygis labai sumažėjo, nes susitarta dėl stabilių teisės aktų pasiūlymų ir tvarkaraščio patikslinimo. Šiuo metu rizika iš esmės susijusi su sistemos kūrimo trukme, galimybėmis naudotis tinklu, bandymais, pakankamų išteklių užtikrinimu, dar neatliktu teisėkūros darbu ir saugumo srities dokumentais. Šiuo metu didžiausia rizika kyla dėl sistemos kūrimo užbaigimo laiku. Didžiausią riziką kelia tai, kad tinklo paslaugų teikėjas gali nespėti per numatytą laikotarpį įdiegti centrinės tinklo sąsajos. Bandymų srityje kyla rizika, kad per mažai valstybių narių bus laiku pasirengusios tam tikriems centrinės sistemos bandymams, kurie turi būti atliekami toms valstybėms narėms dalyvaujant (sistemos veikimo bandymai ir sistemos laikino priėmimo bandymai). Taip pat gali būti, kad ilgiau nei numatyta užtruks bandymų projekto aprašo tvirtinimo procedūra. Rimtų problemų kyla dėl finansinių ir žmogiškųjų išteklių užtikrinimo (tai lemia įvairios priežastys: gali būti, kad SIS II pradės veikti vėliau, dėl to nebus galima personalo perkelti iš SIS II į VIS projektą, taip pat kyla sunkumų ieškant specialistų personalo kaitos atvejais, o pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas gali nespėti baigti kūrimo darbų iki nustatyto termino). Jeigu bus toliau vėluojama oficialiai priimti VIS reglamentą, kils rimta grėsmė, kad darbas komitetuose nebus baigtas iki sistemos veiklos pradžios. Be to, dėl vėlavimo priimti Bendrąsias konsulines instrukcijas ir pakeistą Šengeno sienų kodeksą gali kilti pavojus dėl sistemos kūrimo užbaigimo. Saugumo srityje kyla grėsmė, kad tam tikrų dokumentų (skirtų kitoms nei saugumas sritims) galutinės redakcijos nebus parengtos laiku. Parengti visų svarbiausių grėsmių valdymo veiksmų planai. 2.2.3. Ryšių palaikymas Komisijos tarnybos SIS II komiteto ir VIS darbo grupės posėdžiuose valstybėms narėms reguliariai teikia su VIS pagrindiniu projektu susijusios esamos padėties ataskaitas. Be to, kaip jau minėta, valstybės narės kiekvieną mėnesį teikia ataskaitas apie pažangą, padarytą vykdant nacionalinius projektus. Galiausiai 2007 m. toliau buvo rengiami naudingi nacionalinių projektų vadovų ir Komisijos už techninius VIS klausimus atsakingos grupės dvišaliai susitikimai, kuriuose valstybės narės galėjo išsamiau aptarti tolesnę jų konkretaus nacionalinio projekto ir centrinio projekto įgyvendinimo pažangą bei kitus joms aktualius klausimus. Ataskaitiniu laikotarpiu surengta vienuolika vienos dienos nacionalinių projektų vadovų ir darbo grupių bendrų posėdžių ir du vienos dienos nacionalinių projektų vadovų posėdžiai. 2.2.4. Projekto valdyba VIS projekto valdyba įsteigta 2004 m. Siekiant užtikrinti nuolatinį valstybių narių dalyvavimą įgyvendinant projektą, nuo 2005 m. projekto valdybą sudaro Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, visų iki projekto valdybos įsteigimo pirmininkavusių valstybių narių ir dviejų pirmininkausiančių valstybių narių atstovai. Ataskaitiniu laikotarpiu įvyko aštuoni šios valdybos susitikimai, kuriuose su projekto suinteresuotosiomis šalimis, pagrindiniu už sistemos sukūrimą atsakingu rangovu ir už kokybės užtikrinimą atsakingu rangovu buvo aptariami projekto valdymo klausimai. 2.3. SIS II komiteto posėdžiai Ataskaitiniu laikotarpiu surengta vienuolika SIS II komiteto posėdžių. Juose buvo aptariama su VIS projekto įgyvendinimu susijusi pažanga. Rengiami ne tik reguliarūs SIS II komiteto posėdžiai, bet išsamiems techniniams klausimams aptarti Komisijos tarnybos rengia ir VIS darbo grupių, kurias sudaro valstybių narių ekspertai, posėdžius. Šiuose posėdžiuose daugiausia dėmesio paprastai skiriama valstybėms narėms rūpimiems klausimams ir problemoms, susijusioms su konkrečiomis projekto priemonėmis, spręsti. Komisija, valstybės narės ir pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas padarė pranešimus valstybėms narėms rūpimais klausimais. Taip pat buvo rengiami praktiniai pasitarimai, siekiant užmegzti glaudesnius ryšius su valstybėmis narėmis ir aktyvesnio jų dalyvavimo. Be to, naujam VIS projekto tvarkaraščiui aptarti buvo rengiami neoficialūs posėdžiai su nacionalinių projektų vadovais. 3. Išvados ir perspektyva 2007 m. svarbūs todėl, kad pasiektas politinis susitarimas dėl teisinės sistemos, kuri leidžia patikslinti projekto tvarkaraštį ir konkrečiau nustatyti, kokie su kūrimu susiję darbai reikalingi siekiant į VIS integruoti biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemą (BMS). Dėl 2007 m. viduryje pasiekto politinio susitarimo dėl teisinės sistemos buvo galima daug padaryti kuriant sistemą, nes pirmąjį metų pusmetį buvo aktyviai dirbama remiantis ankstesnėmis teisinių pasiūlymų redakcijomis. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje projektas toliau vykdytas visapusiškai laikantis 2007 m. rugsėjo mėn. patvirtinto patikslinto tvarkaraščio. Kalbant apie finansinius klausimus, pirmąjį metų pusmetį tam tikrų asignavimų skyrimas buvo sustabdytas laukiant politinio susitarimo dėl teisinės sistemos, kuris pasiektas 2007 m. birželio mėn. Nuo tada buvo dedamos pastangos kuo veiksmingiau siekti pažangos įgyvendinant finansinius įsipareigojimus. Dėl to metų pabaigoje įsipareigojimų ir mokėjimų balansas buvo teigiamas. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis išliko itin geras, o ryšiai su jomis buvo stiprinami darbo grupių posėdžiuose. [1] Trečioji ataskaita pateikiama 2007 m. birželio 13 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) sukūrimo, SEC (2007) 833. [2] OL L 213, 2004 6 15, p. 5. [3] SIS II ir VIS projektams jų kūrimo etape taikytina komitologijos sistema, nustatyta Reglamento Nr. 2424/2001 5 straipsnio 1 dalimi (OL L 328, 2001 12 13, p. 4). [4] PE-CONS 3630/1/07 REV1. [5] Tarybos dok. Nr. 13607/07. [6] Visų pirma, buvo parengtos trys sąsajos kontrolės dokumento (ICD) ir susijusių kontrolės dokumentų simuliatorių versijos, keturios išsamių techninių specifikacijų versijos, galutinės išsamios funkcijų specifikacijos ir priėmimo plano projektas (1.30 versija). [7] Kipras, Bulgarija, Rumunija ir Šveicarija.