EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.7.13 
SEK(2011) 892 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO ĮVERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Komisijos pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 
 dėl bendros žuvininkyst ės politikos 
{KOM(2011) 425 galutinis} 
{SEK(2011) 891 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Nepatenkinamas BŽP veiksmingumas 
,Dabartinė BŽP neužtikrino tausaus gyv ųjų vandens aplinkos ištekli ų naudojimo, nepaisant 
2002 m. prad ėtų taikyti nauj ų valdymo priemoni ų. Ilgalaikiai valdymo planai tur ėjo padėti 
tausiai naudoti žuv ų išteklius ir atkurti pereikvotus išteklius, o regionin ės patariamosios 
tarybos – paskatinti suinteresuot ųjų šalių ir Komisijos tarpusavio dialog ą.  
Šią nesėkmę lėmusios problemos yra tarpusavyje susijusios. Pagrindin ė pereikvojimo 
priežastis yra pertekliniai paj ėgumai. Ta čiau, mažinant kvotas ir ta ip siekiant suvaldyti 
pereikvojim ą, pajėgumų perviršis dar labiau padid ėjo. Perteklinis paj ėgumas savo ruožtu 
lemia prastus sektoriaus ekonominius rodik lius, o prasti ekonominiai rodikliai skatina 
pereikvojim ą, kaip trumpalaik ę mažėjančių pajamų didinimo priemon ę. Be to, d ėl šios 
priežasties šiame ekonomikos sektoriuje daug ėja prašym ų suteikti valstyb ės finansin ę 
pagalbą, taip remiami pertekliniai paj ėgumai ir skatinama nukrypti nuo mokslini ų 
rekomendacij ų, kai nustatomi BLSK. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, problemas pagal svarb ą 
galima išd ėstyti taip:  
• Pagrindin ė BŽP problema – d ėl pereikvojimo nepakankamas aplinkos tvarumas . Prie to 
prisideda visos kitos problemos. Pagrindiniai  pereikvojimo veiksniai yra pernelyg dideli 
žvejybos laivyno paj ėgumai, nukrypimas nuo mokslini ų rekomendacij ų nustatant BLSK ir 
prioritetų nebuvimas nustatant tikslus. Be to, problem ą didina reliatyvus stabilumas, didelis 
į jūrą išmetamų žuvų kiekis, nepakankamas taisykli ų laikymasis ir pakankam ų mokslini ų 
rekomendacij ų trūkumas; 
• Antroji problema yra menkas ekonomikos tvarumas , pirmiausia žvejybos sektoriaus. 
Daugelis žvejybos laivyn ų yra nuostolingi ir jautr ūs išoriniams sukr ėtimams (pvz., 
didelėms degalų kainoms);  
• Trečioji problema yra nepakankamas socialinis tvarumas , pirmiausia turintis poveikio 
žvejybos sektoriui ir nuo žvejybos priklausomoms vietov ėms. Dėl mažo darbo užmokes čio 
ir didelio pavojaus saugumui žvejybos sektorius n ėra patrauklus darbo viet ų šaltinis 
potencialioms naujoms žvej ų kartoms. Tod ėl per pastaruosius 15 met ų daugelyje nuo 
žuvininkyst ės priklausom ų vietovių mažėjo užimtumas, ypa č žvejybos sektoriuje; 
• Ketvirta, BŽP teisin ė sistema yra labai sud ėtinga , skatinanti mikrovaldym ą ir trukdanti 
siekti aplinkos tvarumo; 
• Tarptautiniu lygmeniu BŽP  veiksmingumas taip pat buvo prastesnis nei tik ėtasi, pirmiausia 
kiek tai susij ę su aplinkos tvarumu, taip pa t tarptautiniu reguliavimu. 
1.2. Kam BŽP turi poveikio ir kaip tas poveikis daromas? 
Suinteresuotosio
s šalys  Aprašas  Pagrindiniai interesai  
ES žvejybos 
sektorius  EB laivų savininkai ir įgulos Pelningumo ir pragyvenimo šaltinio išsaugojimas  
Priklausomos 
įmonės ir Nuo žuvininkyst ės priklausomos įmonės ir 
bendruomen ės Pelningumo ir pragyvenimo šaltinio išsaugojimas  
 
LT 2   LT bendruomen ės 
Perdirbimo 
sektorius  Importuojam ų ir iš EB vanden ų gaunamų pirminių 
žaliavų perdirbėjai Pelningumo ir pragyvenim o šaltinio išsaugojimas, 
stabilus tiekimas  
Sektoriaus 
reguliuotojai  Žvejybą reguliuojan čios nacionalin ės, regionin ės 
ir vietos įstaigos  Veiksmingos, naudingos ir  praktiškos valdymo 
sistemos, pagal kuri ą derinami labai įvairūs 
suinteresuot ųjų šalių poreikiai, įgyvendinimas  
Sektoriaus 
moksliniai 
tyrimai  Mokslinių tyrimų institucijos, padedan čios 
išsaugoti ir valdyti išteklius  Pagalba nustatant veiksming ą žuvininkyst ės 
valdymo tvark ą, laiku teikiant kokybiškus ir 
patikimus duomenis  
Vartotojai  Žuvininkyst ės produktų vartotojai  Galimybė įsigyti žuvininkyst ės produktų, jų kaina, 
kokybė, maistinė vertė, taip pat įvairaus lygio 
aplinkos steb ėjimas 
Ne ES valstyb ės Žvejybos sektorius, konkuruojantis su ES 
žvejybos laivynais. Akvakult ūros produkt ų 
gamintojai, eksportuotojai į ES. Ne ES valstybi ų 
valdžios institucijos, gaunan čios išmokas pagal 
ŽPS. Interesų konfliktas tarp t ų, kuriems ES yra labai 
svarbi eksporto rinka ir pajam ų šaltinis, ir maž ų 
žvejų bendruomeni ų, konkuruojan čių su ES 
žvejybos laivynais ne ES žvejybos rajonuose d ėl 
vietos ištekli ų 
NVO, pilietin ė 
visuomen ė ir ES 
piliečiai NVO, remian čios tvarų žuvininkyst ės valdymą. 
Plačioji visuomen ė, turinti interes ų žuvininkyst ės 
ir jūrų aplinkos srityse ir jomis besir ūpinanti.  Išsaugoti žuv ų populiacijas, j ūrų biologinę 
įvairovę ir visuomenin ę vandenyn ų, upių bei ežerų 
vertę. 
1.3. Kam reikalinga valstyb ės intervencija? 
Žuvininkystei b ūdinga „bendruomeni ų tragedija“. Individai, siekdami asmenin ės naudos, 
paprastai pereikvoja bendru s išteklius, konkuruodami su kitais individais, siekian čiais pasiimti 
„savo“ dal į. To, ką vienas žvejys sugauna šiandien, kitas rytoj jau nebesugaus. Žvejai, 
priimdami sprendimus d ėl žvejybos, neatsižvelgia į kitiems asmenims užkraunamas žvejybos 
sąnaudas (mažesnes žuv ų sugavimo galimybes, buveinei padaryt ą žalą ir t. t.). Jeigu neb ūtų 
intervencinio reguliavimo, susijusio su galimybe naudoti išteklius, ištekliai b ūtų naudojami 
tokiu lygiu, kad j ų sumažėtų ir komerciniu poži ūriu liktų nereikšmingas j ų kiekis. Tod ėl 
reikalingas intervencinis reguliavimas ir tod ėl negalima rinktis varianto „jokių veiksmų ES 
lygmeniu “. 
2. ES TEISĖ IMTIS VEIKSM Ų 
Pagal Sutarties d ėl ES veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkt ą Europos S ąjunga turi išimtin ę 
kompetencij ą biologini ų jūrų išteklių išsaugojimo pagal bendr ą žuvininkyst ės politiką srityje. 
Pagal 4 straipsnio 2 dalies d punkt ą Sąjunga dalijasi kompetencija kitose BŽP srityse.  
Paskutinė BŽP reforma įvyko 2002 m. Ji buvo įgyvendinta 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2371/2002. Šio reglamen to 35 straipsnyje yr a speciali nuostata d ėl 
II skyriaus („Apsauga ir tausojimas “) ir III skyriaus („Žvejybos paj ėgumo reguliavimas“) 
peržiūrėjimo iki 2012 m. pabaigos. Ta čiau atsižvelgiant į 2007 m. Audito R ūmų specialiosios 
ataskaitos d ėl BŽP išvadas ir Komisijos savo iniciatyva atlikt ą einamosios BŽP vertinim ą, 
nuspręsta viršyti š į įpareigojim ą ir pasiūlyti atlikti esmin ę BŽP reform ą. 
 
LT 3   LT 3. BŽP  TIKSLAI  
3.1. Sutartyje nustatyti BŽP tikslai 
BŽP tikslai  nustatyti Sutarties d ėl ES veikimo 3 straipsnio d dalyje, 4 straipsnio d dalyje, 38 
ir 39 straipsniuose. Svarbus ir 11 straipsn is, nes jame nustatyta, kad nustatant ir įgyvendinant 
Europos S ąjungos politikos ir veiklos kryptis, ypa č siekiant skatinti tvari ą plėtrą, turi būti 
atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus. Pagal 39 straipsn į BŽP tikslai (kaip ir 
bendros žem ės ūkio politikos) yra tokie: 
• didinti žem ės ūkio našum ą skatinant technikos pažang ą bei užtikrinant racionali ą 
žemės ūkio gamybos pl ėtotę ir kuo geresn į gamybos veiksni ų, ypač darbo jėgos, 
panaudojim ą; 
• užtikrinti deram ą žemės ūkiu besiver čiančios bendruomen ės gyvenimo lyg į, ypač 
didinant žem ės ūkyje dirban čių asmenų asmenines pajamas; 
• stabilizuoti rinkas; 
• garantuoti pakankam ą tiekimą; 
• užtikrinti vartotojams priimtinas  tiekiamos produkcijos kainas. 
Šie tikslai yra tokie pa t kaip ir bendros žem ės ūkio politikos tikslai, ta čiau jie turi b ūti 
vertinami atsižvelgiant į specifines žuvininkyst ės sektoriaus aplinkybes. 
3.2. Bendrieji reformos tikslai 
Pagal reformuot ąją BŽP bus pasiektas aplinkos, ekonomikos ir socialinis tvarumas, susij ęs su 
žuvininkyst ės išteklių naudojimu. Teisiniu poži ūriu visi šie tiksla i yra vienodai svarb ūs, ir nė 
vieno iš jų negalima pasiekti atskirai.  
Tačiau sėkmingo BŽP įgyvendinimo pagrindas  yra aplinkos tvarumas . Poveikio vertinimo 
analizė patvirtino, kad „nepadarius didesn ės išteklių būklės gerinimo pažangos, ekonomikos 
ir socialinis tvarumas išliks nedidelis “. Apibūdinant problem ą aprašyta prasta daugelio 
išteklių padėtis. Norint išspr ęsti problem ą, žvejybos intensyvum ą reikės suderinti su aplinkos 
tvarumo aspektu.  
3.2.1.  Aplinkos tvarumas 
Aplinkos tvarumas suprantamas kaip ištekli ų naudojimas tokiu b ūdu, kuriuo nebloginamos 
galimybės šiuos išteklius naudoti ateityje. Tai reiškia, kad reikia pasiekti tok į žvejybos 
intensyvum ą, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio princip ą, 
„kad būtų kuo grei čiau – jei įmanoma, iki 2015 m. – pasiekti šie pereikvotiems ištekliams 
keliami  tikslai “. Užtikrinus aplinkos tvarum ą, kartu bus įvykdytas įpareigojimas iki 2020 m. 
užtikrinti ger ą jūrų aplinkos ekologin ę būklę, kaip nustatyta J ūrų strategijos pagrind ų 
direktyvoje. 
Aplinkos tvarumo siekimas reiškia: a) pereikvojimo pašalinim ą per trump ą laikotarp į; 
 
LT 4   LT b) pernelyg dideli ų pajėgumų ir į jūrą išmetamų žuvų kiekio sumažinim ą, kiek įmanoma; 
c) ilgalaikio tvarumo, lankstumo ir prisitaikymo prie vietos s ąlygų kriterijus atitinkan čios 
sprendimų priėmimo sistemos įdiegimą; 
d) pramon ės skatinim ą prisiimti didesn ę atsakomyb ę už pasekmes ir laikytis teis ės aktų; 
e) mokslini ų rekomendacij ų ir ekonomini ų duomenų gausinim ą. 
3.2.2.  Ekonomikos tvarumas 
Ekonomikos tvarumas – tai pelning ų ir ilgalaik ėje perspektyvoje ekonomiškai gyvybing ų 
žvejybos laivyn ų išlaikymas. Tas pat pasakytina apie susijusi ą perdirbimo, pagalbin ę ir 
akvakultūros veiklą, vykdom ą laikantis ekologinio tvarumo kriterijus atitinkan čių apribojim ų 
ir atsižvelgiant į konkurencin ę pasaulinę rinką bei atsirandan čius vartojimo įpročius. 
3.2.3.  Socialinis tvarumas 
Socialinis tvarumas – tai žuvininkyst ės ir susijusios veiklos pert varkymas siekiant sukurti 
patrauklias darbo vietas, užtikrinan čias deram ą nuo šios veiklos priklausom ų žmonių 
gyvenimo lyg į ir žvejų bendruomeni ų gyvybingum ą. Socialinis tvarumas šiose vietov ėse turi 
būti grindžiamas ekonomin ės veiklos įvairinimu pl ėtojant susijusi ą jūrinę veiklą, įskaitant 
pačią žvejybą. 
3.2.4.  Kiti tikslai: teis ės aktų paprastinimas ir administracin ės naštos mažinimas 
BŽP reforma tur ės padėti siekti bendr ųjų ES tiksl ų, susijusių su biurokratijos mažinimu. 
Teisės aktų paprastinimas  – tai teis ės aktų kiekio ir j ų sudėtingumo mažinimas, viešojo 
finansavimo sujungimas į vieną finansin ę priemon ę. Dėl administracin ės naštos  reikia 
pasakyti, kad pagal reform ą nenustatyta joki ų kiekybiškai įvertinamų bendrųjų tikslų, nes 
dabartinė Komisijos šios srities politika baigiama įgyvendinti 2012 m. pabaigoje. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Galimybė „Status Quo“ („nieko nekeisti“) : toliau įgyvendinama dabartin ė BŽP, kartu 
atsižvelgiant į naujausius teis ės aktus, pirmiausia į rengiamus ilgalaikio steb ėjimo planus, 
Kontrolės reglament ą ir reglament ą dėl NNN žvejybos. Status quo  atitinka 2013 m. sausio 
mėn. BŽP įgyvendinimo lyg į. Tai visų kitų reformos galimybi ų lyginimo pagrindas. 
1 galimyb ė: užtikrinti aplinkos tvarum ą taikant lankst ų laikotarp į ir taip mažinant 
neigiamas trumpalaikes ekonomines ir socialines pasekmes.   
Pagrindin ės šios galimyb ės įgyvendinimo priemon ės: 
a) kuo grei čiau pasiekti tok į žvejybos intensyvum ą, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus 
leidžiamo sužvejoti kiekio princip ą, taikant 25 proc. didžiausi ą BLSK metinio mažinimo 
normą (kaip nurodyta dabartiniuose ilgalaikio steb ėjimo planuose). Taikant ši ą priemonę kai 
kurių išteklių žvejybos intensyvumas pasieks min ėtą lygį vėliau nei 2015 m. (bet ne v ėliau 
kaip 2020 m.); 
b) mišriosios žvejybos atveju  taikyti „naudingiausios r ūšies“ taisykl ę; 
 
LT 5   LT c) siekiant pašalinti perteklinius paj ėgumus, naudoti individuali ų perleidžiam ų teisių (IPT) 
sistemą. Ši sistema b ūtų privaloma pramonin ės žvejybos laivynams, bet savanoriška mažiems 
žvejybos laivynams, ir b ūtų įgyvendinama per ketverius metus. Perleidimo teis ė galiotų tik 
valstybės narės ribose; 
d) reformai skiriama speciali viešoji finansin ė parama; dotacijos žvejybos laivynams 
(dabartinė 1-oji prioritetin ė finansavimo iš EŽF kr yptis) bus nutrauktos; 
e) bendras rinkos organizavimas orientuojamas į rinkodarą, reklamą ir vietos produkt ų rinkų 
diferencijavim ą; 
f) žvejybos leidim ų, išduodam ų pagal žvejybos partneryst ės susitarimus, išdavimo išlaidos 
pamažu perkeliamos laiv ų savininkams.  
2 galimyb ė: užtikrinti aplinkos tvarum ą netaikant lankstaus laikotarpio.  Pagal ši ą 
galimybę siekiama užtikrinti aplinkos tvarum ą iki 2015 m., neatsižvelgiant į trumpalaik į 
ekonomin į ir socialin į poveikį. Ši galimyb ė grindžiama labai svarbia s ąlyga, kad per labai 
trumpą laiką bus gauta pakankamai mokslini ų rekomendacij ų.  
Pagrindin ės šios galimyb ės įgyvendinimo priemon ės: 
a) žvejybos intensyvumas, kai galima taikyti di džiausio tausaus leidži amo sužvejoti kiekio 
principą, bus pasiektas per ketverius metus nuo reformos pradžios; 
b) mišriosios žvejybos atve ju taikyti „jautriausios r ūšies“ taisykl ę; 
c) siekiant pašalinti perteklinius paj ėgumus, taikyti IPT sistem ą, bet leisti valstyb ėms perleisti 
šias teises viena kitai; 
d) nutraukiama viešoji finansin ė parama ir bendras rinkos organizavimas; 
e) pamažu panaikinami ŽPS. 
3 galimyb ė: per tam tikr ą laikotarp į užtikrinti aplinkos tvarum ą, kuo labiau sumažinant 
neigiamas socialines pasekmes.  Pagal ši ą galimyb ę kaip galima labiau mažinamos 
trumpalaik ės ekonomin ės ir socialin ės pasekm ės, sektoriui suteikiant daugiau laiko pasiekti 
tokį žvejybos intensyvum ą, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti 
kiekio princip ą, ir įgyvendinti IPT sistem ą. 
Pagrindin ės šios galimyb ės įgyvendinimo priemon ės: 
a) kuo grei čiau pasiekti tok į žvejybos intensyvum ą, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus 
leidžiamo sužvejoti kiekio princip ą, taikant didžiausi ą 15 proc. BLSK metinio mažinimo 
normą, bet taip, kad kuo didesnio skai čiaus ištekli ų žvejyba tok į intensyvum ą pasiektų tik 
baigiantis nustatytam laikotarpiui; 
b) mišriosios žvejybos atveju  taikyti „naudingiausios r ūšies“ taisykl ę; 
c) kaip ir 1 galimyb ės atveju, taikyti IPT sistem ą, tačiau nustatyti ilgesn į įgyvendinimo 
laikotarpį; 
d) reformai skiriama speciali viešoji finansin ė parama, ta čiau daugiau d ėmesio skiriama 
socialiniams klausimams; 
 
LT 6   LT e) iš dalies perži ūrimas bendras rinkos organizavimas, paliekant kai kuriuos intervencijos į 
rinką būdus. 
4 galimyb ė: užtikrinti aplinkos tvarum ą taikant lankst ų laikotarp į ir mažinant 
neigiamas trumpalaikes ekonomines ir socialines pasekmes, bet netaikant ES 
reguliuojamos IPT sistemos.  Ši galimyb ė atitinka 1 galimyb ė, tačiau pertekliniams 
pajėgumams mažinti netaikoma IPT sistema. Valstyb ės narės turi teis ę pačios spręsti, ar 
įgyvendinti IPT sistem ą. 
Be to, išnagrin ėti dar dvi toliau nurodytos galimyb ės: 
1a galimyb ė: atitinka 1 galimyb ę, bet taikoma pagal 2 galimyb ę mišriosios žvejybos atveju 
numatyta „jautriausios r ūšies“ taisykl ė. 
2a galimyb ė: atitinka 2 galimyb ę, bet taikoma 25 proc. didžiausia metinio BLSK mažinimo 
norma, kaip ir 1 galimyb ės atveju. 
5. GALIMYBI Ų VERTINIMAS  
Pagal taikyt ą metodiką nustatyta: 
a) kiekybin ės tikslų vertės ir 
b) poveikio rodikli ų rinkinys, kuriuo remi antis vertinama tiksl ų siekimo pažanga. Papildomais 
rodikliais vertinamas valdymas, administracin ė našta ir teis ės aktų paprastinimas. Rodikli ų 
vertės apskaičiuojamos 2012 m, 2017 m ir 2022 m. (ap linkosaugos veiksmingumo rodiklio – 
2020 m.) ir lyginamos su atiti nkamais metais. Vertinant poveik į derinama kiekybin ė ir 
kokybinė analizė. 
5.1. Aplinkos tvarumas 
Aplinkos tvarumo poži ūriu visų galimybi ų, pagal kurias vykdoma reforma, veiksmingumas 
yra daug didesnis už galimyb ę „Status Quo“. 2 galimyb ės veiksmingumas b ūtų didžiausias ir 
trumpu, ir ilgu laikotarpiu. Ta čiau jo aplinkos apsaugos priemon ė yra neįgyvendinama, nes 
liktų labai mažai laiko reikiamoms mokslin ėms rekomendacijoms parengti. Tod ėl didžiausias 
veiksmingumas – 1a galimyb ės. 1, 2a ir 3 galimyb ės yra labai veiksmingos, ta čiau ne tokios 
veiksmingos kaip 1a galimyb ė, ypač 2020 m. 4 galimyb ės veiksmingum ą aplinkosaugos 
požiūriu gerokai mažina perteklini ų pajėgumų išsaugojimas. 
1a galimyb ė leidžia daugiausia sumažinti sužvejot ų nepageidaujam ų žuvų kiekį derinant 
geriausią aplinkos apsaugos lyg į, „jautriausios r ūšies“ taisykl ės taikymą mišriosios žvejybos 
atveju, IPT sistem ą ir skirstymo regionais princip ą. Pagal 1 galimyb ę taikant „naudingiausios 
rūšies“ taisykl ę sumažėja į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo potencialas. 
Galimybė „Status Quo“ ir 4 galimyb ė trumpu ir ilgu laikotarpi ais pasiteisina dideliuose 
žvejybos laivynuose. Pagal 1 ir 3 galimybe s labiausiai mažinamas žvejybos laivyn ų dydis. 
5.2. Ekonomikos tvarumas 
Galimybė „Status Quo“ nepadeda siekti ekonominio tvarumo. Trumpu ir ilgu laikotarpiais 
veiksmingiausia 1 galimyb ė (ir 1a) . 2 galimyb ės veiksmingumas šiek tiek didesnis už 2a ir 
 
LT 7   LT 3 galimybi ų. 4 galimyb ės veiksmingumas daug mažesnis d ėl perteklini ų pajėgumų 
išsaugojimo. 
Perdirbimo sektoriui, kuris priklaus o nuo importuotos žaliavos, poveikio neb ūtų padaryta. 
Vietoje iškraut ų žuvų perdirbimo atveju geriausi trumpalaikiai ir ilgalaikiai rezultatai b ūtų 
gaunami pasirinkus 1 ir 1a galimybes. Nuo žvejybos laivyno dydžio priklausom ų pagalbini ų 
paslaugų atveju didžiausias veiksmingumas b ūtų pasiektas pasinaudojus galimybe „Status 
Quo“, antras pagal veiksmingum ą – 4 galimyb ė. 
5.3. Socialinis tvarumas 
Kad ir kokia galimybe pasinaudotume, užimtu mas žvejybos sektoriuje gerokai sumaž ėtų. 
Pasinaudojus galimybe „Status Quo“ žvejybos laivyn ų dydis sumaž ėtų mažiausiai, tod ėl 
užimtumas taip pat sumaž ėtų palyginti nedaug; nedaug blogesn ė 4 galimyb ė. Tačiau vertinant 
pagal darbo užmokest į, galimyb ės „Status Quo“ veiksmingumas b ūtų labai mažas, o 
1 galimyb ės (ir 1a) – labai didelis. Atsižvelgus ir į užimtum ą, ir į darbo užmokest į, didžiausias 
veiksmingumas b ūtų pasiektas pasinaudojus 1 galimybe (ir 1a) . 
5.4. Teisės aktų paprastinimas ir administracin ė našta 
Teisės aktų paprastinimo  požiūriu bet kuri galimyb ė yra geresn ė už galimyb ę „Status Quo“. 
Be to, pagal 1 (ir 1a), 2 (ir 2a) ir 4 galimybes taikant regionin į principą turėtų būti dar labiau 
supaprastinta BŽP.  
Valdymo išlaid ų požiūriu daugiausia papildom ų išlaidų būtų patirta norint gauti mokslini ų 
rekomendacij ų ir ekonomini ų duomenų. Pradėjus taikyti IPT sistem ą, valstybėms narėms ir 
ES būtų užkrauta šiokia tokia administracin ė našta ; dalį šių išlaidų galbūt būtų galima perkelti 
sektoriui. Be to, panaikinus ŽPS arba prad ėjus imti iš laiv ų savinink ų mokestį už galimyb ę 
žvejoti, sumaž ėtų ES lygmens valdymo išlaidos. Apskritai pigiausiai atsiet ų galimybė „Status 
Quo“, po to eit ų 4 galimyb ė, nes pasinaudojus šiomis galimyb ėmis nebūtų patiriama išlaid ų, 
susijusių su IPT sistema. Daugiausia kainuot ų 1a galimyb ė, nes reik ėtų gauti mokslini ų 
rekomendacij ų dėl jautriausi ų išteklių. 
5.5. Tarptautinis lygmuo 
Veiksmingiausia – 1 galimyb ė (ir 1a) . 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS : PRIIMTINIAUSIA (-IOS) GALIMYB Ė (-ĖS) 
1 pav. Galimybi ų palyginimas. ES lygmuo, 2017 m. 
 
LT 8   LT Status 
Quo  1 gali-
mybė 2 gali-
mybė 3 gali-
mybė 4 gali-
mybė 2a gali-
mybė1a gali-
mybė  
1. Aplinkos 2. Ekonomiko s 3. Socialiniai
4. Valdymo 5. Kiti vidiniai0 % 50 % 75 %Tikslą atitinkan čių rodiklių 
pro ce ntinė dalis  
 
2 pav. Galimybi ų palyginimas. ES lygmuo, 2022 m. 
0 %50 %75 %Tikslą atitinkan čių rodiklių 
procentinė dalis  
Status 
Quo  1 gali-
mybė 2 gali-
mybė 3 gali-
mybė 4 gali-
mybė 2a gali-
mybė 1a gali-
mybė  
1. Aplinkos 2. Ekonomikos
4. Valdymo 5. Kiti vidiniai3. Socialiniai
 
Apskritai geriausi rezultatai b ūtų gauti pasinaudojus 1 ir 1a galimyb ėmis. Keturi ų nuo 
žvejybos priklausom ų regionų (Bretanės, Galisijos, Sicilijos ir Škotijos) tyrimas patvirtina 
šiuos rezultatus regioniniu lygmeniu. Be to, 1 galimyb ė (ir 1a) yra veiksmingiausia 
tarptautiniu lygmeniu. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Remiantis mokslin ėmis rekomendacijomis bus stebima metin ė pažanga siekiant užtikrinti tok į 
žvejybos intensyvum ą, kad būtų galima taikyti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio 
principą, taip pat bus stebimi iš valstybi ų narių gauti ekonominiai ir (arba) socialiniai 
duomenys apie ekonomikos ir socialin į tvarumą. 
Dėl vertinimo reikia pasakyti, kad šiek tiek užtruks, kol reformuotoji BŽP prad ės duoti 
rezultatų, taigi laikotarpio vidurio perži ūrą turėtų būti galima atlikti atsižvelgiant į 2017 m. 
(šie metai buvo modeliuojami). Perži ūros metu tur ėtų būti palyginti prognozuotosios ir 
tikrosios toliau nurodyt ų rodiklių vertės: 
 
LT 9   LT • poveikis aplinkai : ištekliai, kuri ų žvejybos intensyvumas atitinka didžiausio 
tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio princip ą, žvejybos laivyno dydis ir pažanga 
įgyvendinant IPT sistem ą; 
• ekonominis poveikis : pajamos, bendroji prid ėtinė vertė, pajamų ir atperkam ųjų 
pajamų santykis, grynasis pelningumas; 
• socialinis poveikis:  užimtumas (išreikštas visos da rbo dienos ekvivalentu, angl. 
FTE) ir įgulos darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalent ą. 
2017 m duomenys tur ėtų būti parengti 2019 m. Tod ėl vertinimas tur ėtų būti atliekamas 
2019 m.