LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedamas prie 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
dėl įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, veiklos ir prieži ūros, pasiūlymo 
 
(nauja redakcija) 
 
(Tekstas s varbus EEE) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} {SWD(2014) 104 final} 
 
 
2 
  
1. ĮVADAS  
Europos S ąjungos (ES) pensij ų sistemos turi pasikeisti, kad b ūtų užtikrintos adekva čios, saugios ir 
tvarios pensijos. Bendroji rinka taip pat gali svariai prisid ėti siekiant šio tikslo. Baltojoje knygoje d ėl 
pensijų skelbiama, kad „ Komisija 2012 m. pateiks teis ės akto pasi ūlymą, kuriuo ragins perži ūrėti 
[Direktyvą 2003/41/EB d ėl įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, veiklos ir prieži ūros]“. 
Kaip ir kitos finans ų įstaigos, įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, yra neatsiejama 
bendrosios rinkos dalis.  
Direktyva 2003/41/EB buvo pirmas  bendrosios rinkos formavimo žingsnis. Pra ėjus dešim čiai metų 
nuo priėmimo direktyv ą reikia persvarstyti d ėl penkių priežasčių. Pirma, išlieka su rizikos ribojimu 
susijusių kliūčių, dėl kurių darbdaviams brangu prisijungti prie kitose valstyb ėse narėse veikian čių 
įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą. Antra, gerokai padaug ėjo europie čių, kurie 
pasikliauna nustatyto dydžio įmokų pensijų sistemomis, pagal kurias rizika iš įstaigų, atsaking ų už 
profesinių pensijų skyrimą, ir darbdavi ų pereina patiems asmenims. Tre čia, po pastar ųjų finansų ir 
ekonomikos krizi ų paaiškėjo, kad reikia didinti esamus minimalius pensij ų sistemos nari ų ir išmokų 
gavėjų apsaugos lygius.  Ketvirta, asmenys negauna suprantamai pateiktos svarbios informacijos, 
todėl jie negali priimti pagr įstų sprendim ų apie pensij ų finansavim ą. Penkta, prieži ūros įgaliojimų 
nepakanka, kad b ūtų užtikrinta, jog įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, laikytųsi 
valdymo ir skaidrumo reikalavim ų.   
Svarbu jau dabar imtis taisom ųjų priemoni ų, siekiant sustiprinti ES mikrolygio rizikos ribojimu 
pagrįstą įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, reglamentavim ą, nes reikia daug laiko, kad 
profesinių pensijų fondų veiklos rezultatai pager ėtų.  Jei dabar nieko nedarysime, bus prarasta išlaid ų 
mažinimo ir investicij ų grąžos galimybi ų, ir milijonai europie čių negalės tinkamai planuoti finans ų. Be 
to, neproporcingai padid ėtų ir našta jaunosioms kartoms ir b ūtų pakenkta kart ų solidarumui. 
Šiame pasi ūlyme nesi ūloma įvesti nauj ų mokumo taisykli ų įstaigoms, atsakingoms už profesini ų 
pensijų skyrimą. Šis sprendimas buvo priimtas 2013 m. liepos m ėn., po to, kai per viešas 
konsultacijas suinteresuotosios šalys išreišk ė didelį susirūpinimą, ir remiantis EDPPI kiekybinio 
poveikio tyrimu. Komisijos tarnybos, padedamos EDPPI, pakartotinai išnagrin ės šį klausimą dar kartą, 
kai bus gauta išsami ų duomenų.  
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Komisija nustat ė keturias pagrindines politikos problemas: 1) tarpvalstybin ės veiklos sud ėtingumas, 
2) valdymo ir rizikos valdymo reikalavimai;  3) bendravimas su nariais; ir 4) prieži ūros įgaliojimai. 
2.1. Su rizikos ribojimu susijusios kli ūtys trukdo tarpvalstybini ų įstaigų, atsaking ų 
už profesini ų pensijų skyrimą, plėtrai 
Darbdavių, įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, ir prieži ūros institucij ų pastarųjų metų 
patirtis akivaizdžiai parod ė, kad teb ėra reikšming ų su rizikos ribojimu susijusi ų kliūčių, trukdan čių 
įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, vykdyti tarpvalstybin ę veiklą. Pirma, 
tarpvalstybinei veiklai taikomi papildom i rizikos ribojimo reikalavimai, vis ų pirma: i)  priiman čiosios 
 
3 
 šalies prieži ūros institucijai direktyvoje numatyti diskreciniai įgaliojimai tarpvalstybiniu mastu 
veikiančioms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, taikyti papildomas investavimo 
taisykles  ir ii) tik tarpvalstybin ės pensijų sistemos turi b ūti visą laiką visiškai finansuojamos. 
Antra, keletas su tarpvalstybine veikla susijusi ų apibrėžčių ir proced ūrų yra neaiškios, vis ų pirma: i) 
nėra aiškios tarpvalstybin ės veiklos apibr ėžties; ii) neužtikrinamas sklandus pensij ų sistemų 
perdavimas iš vienos įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, į kitą, įsikūrusią kitoje 
valstybėje narėje; ir iii) neaiški valstyb ėje narėje taikom ų rizikos ribojimo reguliavimo taisykli ų 
taikymo sritis.  
2.2. Valdymo ir rizikos valdymo rei kalavimai nepakankamai išsam ūs 
Retai kada pasitaiko, kad įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, tiesiogiai žlugt ų.  Tačiau 
būna, kad įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, žlunga netiesiogiai ir yra keletas rodikli ų, 
kurie rodo, kad tai lemia įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, valdymo ir rizikos valdymo 
praktikos tr ūkumai. Dėl to kyla trys problemos: 
Pirma, įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, gali netur ėti nustatyt ų tinkamų valdymo 
funkcijų. Pirmiausia tai yra vidaus audito ir ri zikos valdymo funkcijos, taip pat aktuarin ės funkcijos 
nustatyto dydžio išmok ų pensijų sistemos atveju. Ši ų funkcijų vaidmuo ir veikla taip pat 
nepakankamai apibr ėžti. Todėl įstaigose, atsakingose už profesini ų pensijų skyrimą, šių funkcijų nėra 
arba įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, valdymo strukt ūroje svarbiausias pareigas 
eina nekvalifikuoti darbuotojai.  Be to, gal ėtų kilti interes ų konfliktas, nes funkcijas gali atlikti ir 
įstaiga, atsakinga už profesini ų pensijų skyrimą, ir jos finansuojantis subjektas.   
Antra, įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, gali netaikyti sisteminio poži ūrio savo pa čių 
atliekamam rizikos vertinimui ir gali ne visiškai integruoti rizikos valdymo sistem ą į įstaigos, 
atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, sprendim ų priėmimo proces ą. Per pastarojo meto finans ų 
krizes paaišk ėjo, kad Europos S ąjungos finans ų įstaigose apskritai tr ūksta išsamaus poži ūrio į rizikos 
valdymą. 
Trečia, įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, nebūtinai naudojasi depozitorium ų 
paslaugomis, kad užtikrint ų savo turto saugum ą.  
2.3. Nariai negauna lengvai suprantamos informacijos apie pensijas  
Asmenys turi b ūti tinkamai informuoti, kad gal ėtų priimti pagr įstus sprendimus apie pensij ų 
kaupimą, tačiau esama keletas aiški ų požymių, kad yra nepateisinam ų informacijos tr ūkumų, dėl 
kurių galima daryti išvad ą, kad pensij ų sistemos nariai ir išmok ų gavėjai nėra tinkamai informuoti 
apie tendencijas, galin čias turėti neigiam ą poveikį jų pensijų išmokoms. Pavyzdžiui, apie sukaupt ų 
teisių gauti pensij ą sumažinim ą, dideles išlaidas ir mokes čius, piliečių nežinojimas apie savo finansin ę 
padėtį apskritai ir vis ų pirma apie tai, kad jie paprastai nesutaupo pakankamai savo pensijoms.  
2.4. Yra trūkumų, susijusių su prieži ūros įgaliojimais  
Kad rizikos ribojimo prieži ūra būtų efektyvi, reikia, jog nacionalin ės priežiūros institucijos tur ėtų 
tinkamų įgaliojimų savo funkcijai – įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, patikimumo 
stebėsenos vykdymas – atlikti. Konsultuojantis d ėl šio pasi ūlymo buvo nustatytos trys problemos, 
susijusios su prieži ūros įgaliojimais. 
 
4 
 Pirma, įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, turi galimyb ę apeiti rizikos ribojimo 
standartus per grandine perduodamas užsakom ąsias paslaugas, t. y. kai paslaugas teikian čios 
trečiosios šalys perduoda veikl ą subrangovams.  Antra, ne visos prieži ūros institucijos turi įgaliojimą 
sukurti reikiamas priemones, kurias taikydamos atlikt ų įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų 
skyrimą, finansin ės būklės testavim ą nepalankiausiomis s ąlygomis. Tre čia, priežiūros institucijoms 
galėtų prireikti papildom ų įgaliojimų, kad jos gal ėtų veiksmingai priži ūrėti, kaip laikomasi vis ų naujų, 
šiuo pasiūlymu nustatyt ų, valdymo ir skaidrumo reikalavim ų. 
3. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Nors dabar įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, yra svarbi pensij ų finansavimo 
priemonė tik keliose valstyb ėse narėse, tačiau, žvelgiant į ateitį, jos turi galimybi ų toliau plėstis į kitas 
valstybes nares. Valstyb ės narės mažino, o kai kurios iki šiol tebemažina valstybini ų pensijų išmokas. 
Todėl norint užtikrinti tinkam ą pajamų pakeitimo norm ą Europos pilie čiams, reik ės papildom ų 
pensinių pajamų iš profesini ų ir asmenini ų pensijų sistemų.  Todėl tikimasi, kad per ateinan čius 
keletą dešimtme čių daugelyje valstybi ų narių privačios pensijos sudarys didesn ę pensinių pajamų 
dalį.  Be to, nustatyto dydžio įmokų pensijų sistemos tampa vis svarbesn ės ir jas būtų galima vis 
dažniau naudoti tarpvalstybiniu mastu, nes j ų produktų savybės yra paprastesn ės, palyginti su 
nustatyto dydžio išmok ų pensijų sistemomis. 
Pagal SESV 4 straipsn į veiksmai, kuriais kuriama vidaus rinka, turi b ūti vertinami atsižvelgiant į ES 
sutarties 5 straipsnio 3 dalyje nustatyt ą subsidiarumo princip ą. Veiksmai ES lygmeniu gali b ūti labai 
naudingi, nes vien valstybi ų narių veiksmais nebus: i) pašalintos tarpvalstybin ės veiklos kli ūtys; ii) 
užtikrintas didesnis minimalus vartotoj ų apsaugos lygis visoje ES; iii) atsižvelgta į teigiamus išor ės 
veiksnius, atsirandan čius dėl masto ekonomijos, rizikos diversifikavimo ir inovacij ų, kurios 
neišvengiamai susijusios su tarpvalstybine veikla;  iv) išvengta reguliacinio arbitražo tarp finansini ų 
paslaugų sektorių; v) išvengta reguliacinio arbitražo tarp valstybi ų narių ir vi) atsižvelgta į 
tarpvalstybini ų darbuotoj ų interesus. 
Pagal pasi ūlymą valstybės narės išlieka visiškai atsakingos už savo pensij ų sistemų organizavim ą, taip 
pat už sprendim ą dėl kiekvienos iš trij ų pensijų sistemos pakop ų vaidmens atskirose valstyb ėse 
narėse. Atliekant perži ūrą šia prerogatyva neabejojama. Atliekant perži ūrą taip pat n ėra nagrinėjami 
nacionalin ės socialinės, darbo, mokes čių ar sutarčių teisės aktų klausimai.  
Pasiūlyme atsižvelgiama į ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje įtvirtintą proporcingumo princip ą, t. y. į 
tai, kad ES veiksmai tur ėtų būti tinkami tikslams pasiekti ir kad jais neb ūtų neviršijama tai, kas b ūtina. 
Atrinktomis politikos galimyb ėmis siekiama užtikrinti reikiam ą pusiausvyr ą tarp viešojo intereso, 
įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, narių ir išmok ų gavėjų apsaugos ir įstaigų, 
atsakingų už profesini ų pensijų skyrimą, finansuojan čių subjektų ir priežiūros institucij ų patiriam ų 
išlaidų. Nors įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, nėra MVĮ – daugelis įstaigų, atsaking ų 
už profesini ų pensijų skyrimą, atitinka darbuotoj ų skaičiaus kriterij ų, kad galėtų būti laikomos MV Į, 
tačiau jos viršija metin ės apyvartos ir (arba) metinio balanso vi ršutines ribas –, svarbu, kad nustatant 
taisykles b ūtų tinkamai atsižvelgta į jų veiklos pob ūdį ir į faktą, kad  įstaigų, atsaking ų už profesini ų 
pensijų skyrimą, veiklos mastas ir sud ėtingumas paprastai yra mažesni negu kit ų finansų įstaigų. 
Numatomi reikalavimai buvo kruopš čiai apsvarstyti, parengti kaip b ūtiniausi standartai ir pritaikyti 
prie  įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, ypatumų.  
 
5 
 Pasiūlyme atsižvelgiama į kiekvieno iš veiklos tiksl ų proporcingum ą: i) valdymo funkcijos apsiriboja 
tik  įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, būtinomis funkcijomis; ii)  pa čių įstaigų 
atliekamo rizikos vertinimo įforminimas dokumentais supaprastintas, pritaikant prie įstaigų, 
atsakingų už profesini ų pensijų skyrimą, ypatum ų; iii) depozitorium ą paskirti reikia tik nustatyto 
dydžio įmokų pensijų sistemų atveju, o ne visoms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų 
skyrimą; iv) pensij ų išmokų ataskaita neturi viršyti dviej ų puslapių, joje turi b ūti pateikta svarbiausia 
informacija ir neturi b ūti kliudoma įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, naudoti 
kitas informacijos atskleidimo priemones vadovau jantis nacionaliniais reikalavimais ir savo 
bendravimo su klientais stiliumi; v) suteikiama tik tiek nauj ų priežiūros įgaliojimų, kiek jų reikia norint 
veiksmingai priži ūrėti įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, veiklą; vi) ataskait ų teikimas 
priežiūros tikslais n ėra suderintas siekiant išla ikyti skirtingus nacionalin ės priežiūros metodus ir vii) 
šalinamos tik tos tarpvalstybin ėms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, kylančios su 
rizikos ribojimu susijusios kli ūtys, dėl kurių kyla didžiausi ų problemų suinteresuotosioms šalims.       
4. TIKSLAI  
4.1. Bendrasis tikslas 
Bendrasis šios iniciatyvos tikslas – sudaryti palankesnes s ąlygas kaupti profesines pensijas. Tai 
atitinka 2012 m. Komisijos balt ąją knygą „Adekva čių, saugių ir tvarių pensijų darbotvark ė“ ir joje 
paskelbtą 20 iniciatyv ų rinkinį, kuriuo siekiama pad ėti valstyb ėms narėms užtikrinti geresn ę laiko, 
kurį žmogus dirba ir kur į gyvena iš ėjęs į pensiją, pusiausvyr ą ir kaupti papildomas priva čias pensijas.  
Baltojoje knygoje nurodoma, kad perži ūrėjus direktyv ą profesini ų pensijų skyrimas tapt ų 
efektyvesnis ir saugesnis. Taip b ūtų iš esmės prisidėta prie pensij ų adekvatumo ir tvarumo. 2013 m. 
gegužės 21 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pareišk ė nuomon ę, kad šiuo pasi ūlymu reik ėtų 
sustiprinti valdymo ir rizikos valdymo rizikos ribojimo standartus ir skaidr ų informacijos atskleidim ą.  
4.2. Konkretūs tikslai 
Siekiant svarbesnio profesini ų pensijų kaupimo vaidmens reikia sudaryti geresnes s ąlygas prisijungti 
prie papildom ų pensijų sistemų, įskaitant tarpvalstybines sistemas .  Tai galima palengvinti, jei 
darbdaviai gal ės veiksmingai teikti papildomas priva čias profesines pensijas ir jei žmon ės pasitikės, 
kad pensij ų sistemos vykdys savo pažadus. Tod ėl šiame pasi ūlyme, kurio tikslas – sudaryti palankias 
tarpvalstybin ės veiklos s ąlygas ir didinti saugum ą stiprinant nari ų apsaugą, numatyti keturi konkret ūs 
tikslai: i) pašalinti likusias tarpvalstybin ėms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, 
kylančias su rizikos ribojimu susijusias kli ūtis; ii) užtikrinti ger ą valdymą ir rizikos valdym ą; iii) teikti 
aiškią ir aktuali ą informacij ą nariams ir išmok ų gavėjams ir iv) užtikrinti, kad prieži ūros institucijos 
turėtų reikiamas priemones savo užduotims vykdyti.   
4.3. Veiklos tikslai 
Nustatyti aštuoni veiklos tikslai, kuriais siekiama konkre čių tikslų. Likusias su rizikos ribojimu 
susijusias kli ūtis galima pašalinti panaikinant papildomus reikalavimus tarpvalstybin ėms įstaigoms, 
atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, taip pat patikslinant su tarp valstybine veikla susijusias 
apibrėžtis ir proced ūras. Geresn į valdymą galima užtikrinti pasiekus tris vienas kit ą papildan čius 
veiklos tikslus: i) užtikrinti, kad įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, būtų valdomos 
profesionaliai; ii) reikalauti pateikti su rizikos valdymu susijusius dokumentus ir iii) apsaugoti turt ą 
 
6 
 nuo operacin ės rizikos. Informacija nariams gali b ūti aiškesn ė ir veiksmingesn ė, jei kasmet bus 
teikiama paprasta ataskaita su svarbiausia informacija apie pensij ų išmokas. Užtikrinti, kad prieži ūros 
institucijos tur ėtų reikiamų priemoni ų veiksmingai priži ūrėti įstaigas, atsakingas už profesini ų pensijų 
skyrimą, galima suteikiant joms nauj ų įgaliojimų, susijusi ų su grandine perduodamomis 
užsakomosiomis paslaugomis ir  testavimu nepalankiausiomis s ąlygomis, ir įsitikinant, kad prieži ūros 
institucijos turi pakankamai įgaliojimų tikrinti atitikt į rizikos ribojimo ir skaidrumo reikalavimams.     
Politikos galimyb ės 
4.4. Papildom ų reikalavim ų tarpvalstybinei veiklai panaikinimas  
Nagrinėjant turimas politikos galimybes reik ėtų įvertinti tinkam ą lygmenį ir dėmesį skirti tolesniam 
nacionalini ų įstatymų derinimui. Nagrin ėtos tokios galimyb ės: 
1 galimyb ė – Jokių politikos poky čių: skirtingos kiekybin ės investavimo ribos; 
griežtesnės taisyklės dėl tarpvalstybin ėms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų 
pensijų skyrimą, taikomos finansavimo prievol ės. 
2 galimyb ė – Pašalinti iš direktyvos papildomus reikalavimus :  jokių nacionalini ų 
kiekybini ų investavimo rib ų; vienodos s ąlygos atkurti visišk ą finansavim ą 
tarpvalstybin ėms ir nacionalin ėms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų pensijų 
skyrimą.  
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinama politikos galimybi ų analizė. Tinkamiausia – 2 galimyb ė, nes 
tam, kad problema b ūtų veiksmingai išspr ęsta, reikalingi teisin ės sistemos pakeitimai.  
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo kriterijus  
Efektyvumas Nuoseklumas  Veiksmingumas 
Lengvesnis tarpvalstybin ės veiklos 
vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 
2 galimyb ė  + + + + + + 
4.5. Su tarpvalstybine veikla susijusi ų apibrėžčių ir proced ūrų patikslinimas 
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė –  Jokių politikos poky čių: su tarpvalstybine veikla susijusios apibr ėžtys 
ir proced ūros išlieka neaiškios (skirtingos tarpvalstybin ės veiklos apibr ėžčių 
interpretacijos, n ėra nuostat ų apie tarpvalstybin į pensijų sistemų perdavim ą, 
trūksta aiškumo d ėl rizikos ribojimo, socialin ės ir darbo teis ės taisyklių taikymo 
srities).  
2 galimyb ė – Gairės arba rekomendacijos , kad būtų geriau užtikrintas direktyvos 
vykdymas ir įgyvendinimas.    
3 galimyb ė – Su tarpvalstybine veikla susijusi ų apibrėžčių ir proced ūrų 
patikslinimas direktyvoje . 
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinama politikos galimybi ų analizė. Tinkamiausia  – 3 
galimybė, nes ją pasitelkus veiksmingai sprendžiamos suinteresuot ųjų šalių nurodytos 
 
7 
 problemos ir b ūtų prisidėta prie ekonomin ės naudos darbdaviams, norintiems prisijungti 
prie kitoje šalyje veikian čios įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą. 
 
Efektyvumas Nuoseklumas  Veiksmingumas 
Lengvesnis tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 
2 galimyb ė  0 -- 0 
3 galimyb ė  + + + + + + 
 
4.6. Užtikrinti, kad įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, būtų 
valdomos profesionaliai 
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė. Jokių politikos poky čių: viena valdymo funkcija (aktuarin ė funkcija) nustatyto dydžio 
išmokų ir mišriųjų pensijų sistemų atveju ir joki ų funkcijų nustatyto dydžio įmokų pensijų sistemų 
atveju. 
2 galimyb ė – Pridėti rizikos valdymo ir vidaus audito funk cijas: tris valdymo funkcijas nustatyto 
dydžio išmok ų ir mišriųjų pensijų sistemų atveju ir dvi funkcijas nustatyto dydžio įmokų pensijų 
sistemų atveju. 
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinama politikos galimybi ų analizė. Tinkamiausia – 2 galimyb ė, nes 
ją pasitelkus padidinama nari ų ir išmokų gavėjų apsauga atsižvelgiant į skirtingą įstaigų, atsaking ų už 
profesinių pensijų skyrimą, dydį ir pobūdį ir kartu nepagr įstai nepadidinant įstaigų, atsaking ų už 
profesinių pensijų skyrimą, ir finansuojan čių subjektų administracin ės naštos.  
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo kriterijus  
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Didesnis 
saugumas Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė  0 0 0 0 
2 galimyb ė  + + + + + + 
4.7. Rizikos valdymo dokument ų reikalavimas    
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė –  Jokių politikos poky čių: Įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų 
skyrimą, pačios neatlieka sisteminio savo rizikos pob ūdžio vertinimo ir neperduoda 
to vertinimo savo prieži ūros institucijai. 
2 galimyb ė – Įvesti pensij ų rizikos vertinimo ataskait ą, kurioje b ūtų dokumentais 
patvirtintas pa čios įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, atliktas 
 
8 
 rizikos vertinimas ir kokybiniu poži ūriu aprašyti keturi pagrindiniai elementai, 
nulemiantys finansavimo b ūklę: i) išsamus atsargos d ėl nepalanki ų nuokrypi ų nuo 
geriausio įverčio, kaip rizikos rezervo, vertinimas apskai čiuojant techninius 
atidėjinius; ii) finansuojan čio subjekto paramos, kuri ą gali gauti įstaiga, atsakinga už 
profesinių pensijų skyrimą, pritrūkus lėšų, kokybinis vertinimas; iii) apsaugos 
mechanizm ų, kuriais gali pasinaudoti įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų 
skyrimą, pritrūkus lėšų (pavyzdžiui, mišrios išmokos, diskrecin ės išmokos arba ex 
post  išmokų sumažinimas) aprašymas ir iv) vis ų pensijų sistemų operacin ės rizikos 
kokybinis vertinimas. Pensij ų rizikos vertinimo ataskaita pateikiama prieži ūros 
institucijai. 
3 galimyb ė – Tokia pati kaip 2 galimyb ė, tik dar pridedamas bendras ataskait ų 
apie nacionalines mokumo taisykles teikimas : reikalaujama, kad nustatyto dydžio 
išmokų ir mišriųjų pensijų sistemų atveju vadovaujantis nacionaliniais reikalavimais 
priežiūros institucijai b ūtų pateikta bendrai nustatytos formos ataskaita apie j ų 
turto ir įsipareigojim ų vertę, ir reikalaujama, jei taikytina, kiekybiškai įvertinti 
apsaugos ir išmok ų koregavimo mechanizmus.   
Toliau pateiktoje lentel ėje bendrais bruožais analizuojamos politikos galimyb ės. Tiek 2, tiek 3 
galimybėmis būtų patobulintas įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, valdymas. Ta čiau 2 
galimybė – tinkamiausia galimyb ė, nes tikimasi, kad ji bus efektyvesn ė darbdavi ų ir (arba) įstaigų, 
atsakingų už profesini ų pensijų skyrimą, atžvilgiu, nes: i) paliekama pakankamai lankstumo įstaigoms, 
atsakingoms už profesini ų pensijų skyrimą, apibūdinti savo išskirtin ę padėtį taip, kad b ūtų 
atspindėtas jų veiklos pob ūdis, mastas ir sud ėtingumas; ir ii) tikimasi, kad jai įgyvendinti prireiks 
gerokai mažiau išlaid ų negu 3 galimybei.  
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo kriterijus  
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Didesnis 
saugumas Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė  0 0 0 0 
2 galimyb ė  + + + + 
3 galimyb ė  + + + - + 
4.8. Apsaugoti turt ą nuo operacin ės rizikos  
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė –  Jokių politikos poky čių: Nereikalaujama, kad įstaigos, atsakingos už 
profesinių pensijų skyrimą, paskirtų depozitorium ą; nėra nuostat ų dėl turto 
saugojimo ir prieži ūros funkcij ų. 
2 galimyb ė – Griežtinti nuostatas d ėl turto saugojimo ir prieži ūros funkcij ų; tai 
reiškia, kad: i) finansin ės priemon ės turi būti tinkamai priži ūrimos ir saugomos;  ii) 
turi būti saugomi įrašai, kad b ūtų galima bet kuriuo metu nedelsiant nustatyti vis ą 
turtą; iii) reikia imtis vis ų priemoni ų, kad būtų išvengta interes ų konflikto arba 
nesuderinamumo; iv) depozitoriumai arba patik ėtiniai turi vykdyti įstaigos, 
 
9 
 atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, nurodymus, išskyrus atvejus, kai jie 
prieštarauja taikomiems nacionalin ės ir (arba) ES teis ės aktams; v) užtikrinti, kad 
sandoriuose, susijusiuose su įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, 
turtu, kiekvienas jai priklausantis atlygis b ūtų jai pervedama per įprastą laikotarp į; ir 
vi) užtikrinti, kad iš turto gautos pajamos naudojamos pagal visus nacionalin ės ir 
(arba) ES teis ės aktus. 
3 galimyb ė – Stiprinti turto saugojimo ir prieži ūros funkcijas, o depozitoriumo 
paskyrim ą padaryti privalom ą visoms įstaigoms, atsakingoms už profesini ų 
pensijų skyrimą: tokia pati kaip 2 galimyb ė, tačiau paskirti depozitorium ą 
privaloma.  
4 galimyb ė – Stiprinti turto saugojimo ir prieži ūros funkcijas, o depozitoriumo 
paskyrim ą padaryti privalomu vien  tik nustatyto dydžio įmokų pensijų sistemų 
atveju: tokia pati kaip 3 galimyb ė, tačiau paskirti depozitorium ą privaloma vien tik 
nustatyto dydžio įmokų pensijų sistemų atveju. 
Toliau pateiktoje lentel ėje bendrais bruožais analizuojamos politikos galimyb ės. 4 galimyb ė – 
tinkamiausia galimyb ė, nes tikimasi, kad taip bus gauta da ugiau naudos darbuotojams, nes valdymas 
pagerės proporcingai, bus išvengta nereikalingo apsaugos nuo operacin ės rizikos dubliavimosi.  
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo kriterijus  
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Didesnis 
saugumas Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 0 
2 galimyb ė  + 0 - 0 
3 galimyb ė + + 0 -- + + 
4 galimyb ė  + + 0 + + + 
4.9. Teikti metin ę pensijų išmokų ataskaitą 
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė – Jokių politikos poky čių: daugeliu atvej ų paprašius pateikiama bendro 
pobūdžio informacija apie sistem ą; asmenin ė informacija ribojama; n ėra 
privalomos informacijos, kuri turi b ūti pateikiama iki įstojimo, ir bendro šablono.     
2 galimyb ė – Individualiai pritaikyta informacija visais etapais : kartą per metus 
pateikiama bendro pob ūdžio ir asmenin ė informacija; yra informacija, kuri 
pateikiama iki įstojimo, ta čiau nėra bendro šablono.    
3 galimyb ė – Standartizuota metin ė pensijų išmokų ataskaita visais etapais : tokia 
pati kaip 2 galimyb ė, tačiau yra bendras šablonas. Trumpoje standartizuotoje 
metinėje pensijų išmokų ataskaitoje b ūtų pateikiama ir individualiai pritaikyta, ir 
bendro pob ūdžio informacija apie pensij ų sistemą. Metinė pensijų išmokų ataskaita 
būtų parengta pagal standartin į dviejų puslapių šabloną, kurį suderins EDPPI 
 
10 
 deleguotajame akte.  Pensij ų išmokų ataskaita b ūtų pirmasis modernaus 
daugialypio poži ūrio į informavim ą, leidžiant į tolesniuose lygmenyse išsamiai 
apibūdinti nacionalinius ypatumus, lygmuo.  
Toliau pateiktoje lentel ėje bendrais bruožais analizuojamos politikos galimyb ės. 3 galimyb ė 
– tinkamiausia, nes taip b ūtų suteikta galimyb ė nariams ir išmok ų gavėjams susipažinti su 
jiems pritaikyta j ų teisių ir teisių į išmokas apžvalga.  
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efek tyvumo ir nuoseklumo kriterijus 
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Aiškios ir 
aktualios 
informacijos 
pateikimas  Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos 
vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 0 
2 galimyb ė + - + + 
3 galimyb ė + + + + + + + 
4.10. Užtikrinti grandine perduodam ų užsakom ųjų paslaugų priežiūrą ir galimyb ę 
reikalauti atlikti testavim ą nepalankiausiomis s ąlygomis 
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė –  Jokių politikos poky čių.  
2 galimyb ė – Suteikti prieži ūros institucijoms tokius pa čius įgaliojimus subrangov ų 
atžvilgiu kaip ir paslaug ų teikėjų atžvilgiu ir galimyb ę reikalauti atlikti testavim ą 
nepalankiausiomis s ąlygomis ; ataskaitų teikimas prieži ūros tikslais nesuderintas. 
Toliau pateiktoje lentel ėje bendrais bruožais analizuojamos politikos galimyb ės. 2 galimyb ė 
– tinkamiausia, nes d ėl geresnės įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, priežiūros 
būtų padidintas nari ų ir išmokų gavėjų saugumas, o prieži ūros institucijos tur ėtų tinkamų 
priemonių savo darbui atlikti. 
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efek tyvumo ir nuoseklumo kriterijus 
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Didesnis 
saugumas Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 0 
2 galimyb ė + + + + + + + 
4.11. Užtikrinti valdymo ir  skaidrumo reikalavim ų priežiūrą 
Šiam veiklos tikslui pasiekti buvo apsvarstytos šios galimyb ės:  
1 galimyb ė –  Jokių politikos poky čių.  
 
11 
 2 galimyb ė – Suteikti prieži ūros institucijoms įgaliojimus priži ūrėti, kaip laikomasi 
siūlomų valdymo ir skaidrumo reikalavim ų; ataskait ų teikimas prieži ūros tikslais 
nesuderintas. 
Toliau pateiktoje lentel ėje bendrais bruožais analizuojamos politikos galimyb ės. 2 galimyb ė 
– tinkamiausia, nes prieži ūros institucijoms gal ėtų veiksmingai priži ūrėti įstaigas, atsakingas 
už profesini ų pensijų skyrimą, kaip yra kit ų ES finans ų sektorių atveju. 
Politikos galimybi ų palyginimas pagal veiksmingumo, efek tyvumo ir nuoseklumo kriterijus 
 Veiksmingumas Efektyvumas Nuoseklumas 
 Didesnis 
saugumas Lengvesnis 
tarpvalstybin ės 
veiklos vykdymas   
1 galimyb ė 0 0 0 0 
2 galimyb ė + + + + + + + 
5. PAGRINDINIO TINKAMIAUSI Ų POLITIKOS GALIMYBI Ų POVEIKIO ANALIZ Ė 
Nors dėl pasiūlymo bus patirta trumpalaiki ų su prisitaikymu susijusi ų išlaidų, numatoma, kad viso 
tinkamiausi ų galimybių rinkinio nauda vidutin ės trukmės ir ilguoju laikotarpiu atsvers išlaidas.   
5.1. Ekonomin ė nauda 
Darbuotojams:  
Tikimasi, kad pasi ūlymas suteiks daug ekonomin ės naudos darbuotojams. Tik ėtina, kad d ėl geresnio 
valdymo padid ės pagal rizik ą pakoreguota investicij ų grąža – tai pad ės pasiekti efektyvesni ų rezultatų 
kalbant apie pensines pajamas ar įmokas. Geresnis informavimas pad ės asmenims priimti geriau 
pagrįstus sprendimus apie pensij ų finansavim ą. Tikėtina, kad tarpvalstybin ės įstaigos, atsakingos už 
profesinių pensijų skyrimą,  taps efektyvesn ės, nedidel ės įmonės pajus masto poveik į, o judiems 
darbuotojams gal ėtų būti sukurta vieno langelio principu veikianti pensij ų sistema. 
Darbdaviams:  
Tikimasi, kad pasi ūlymas duos naudos darbdaviams, ypa č MVĮ ir tarptautin ėms įmonėms:  
Nedidelės apimties arba vietos bendrov ės galėtų sutaupyti  prisijungdamos prie veikian čių įstaigų, 
atsakingų už profesini ų pensijų skyrimą. Tikimasi, kad geriau valdomos ir efektyvesn ės įstaigos, 
atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, sumažins savo finansuojan čių subjektų patiriamą naštą. Be 
to, nedidel ės apimties arba vietos bendrov ės, veikian čios ten, kur n ėra gilios ir efektyvios įstaigų, 
atsakingų už profesini ų pensijų skyrimą, rinkos, gal ėtų turėti naudos prisijungdamos prie kitoje šalyje 
veikiančios tokios įstaigos, o ne steigdamos j ą vietos mastu. Iš ties ų, patirties pensij ų sistemų srityje 
turinčiose valstyb ėse narėse įsisteigusios įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, gali teikti 
savo paslaugas finansuojantie ms subjektams kitose valstyb ėse narėse. Komisijos tarnybos žino apie 
keletą naujausi ų atvejų, kai vienoje valstyb ėje narėje veikian čios MVĮ socialiniai partneriai ketino 
kitoje valstyb ėje narėje įsteigti įstaigą, atsaking ą už profesini ų pensijų skyrimą, didžia dalimi d ėl to, 
kad vietos rinkoje toki ų produktų nebuvo.  
 
12 
 Daug tarptautini ų įmonių veikia tarptautin ėje aplinkoje, kur yra įvairių vietos pensij ų fondų. Dėl to 
veikla tampa sud ėtingesnė, ne tokia skaidri, atsiranda pasl ėptos rizikos, nenuoseklumo ir 
neefektyvumo.  Bendrov ės gali to išvengti sujungdamos vietos pensij ų fondus į vieną įstaigą, 
atsakingą už profesini ų pensijų skyrimą.  
 MVĮ:
 
Oficialiai įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, nėra MVĮ, nes paprastai j ų turtas viršija 
nustatytą ribą. Tačiau daugelis j ų yra mažos finans ų įstaigos. Supaprastinus su tarpvalstybine veikla 
susijusias apibr ėžtis ir proced ūras, tikėtina, kad mažos įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų 
skyrimą, turėtų net daugiau naudos negu didel ės, nes jos turi mažiau finansini ų pajėgumų sandorių 
išlaidoms absorbuoti.   Finansuo jantys subjektai, kurie yra MV Į, įskaitant MV Į grupes, tur ės naudos, 
nes jiems bus lengviau prisijungti prie užsienio rinkose jau įsisteigusių įstaigų, atsaking ų už profesini ų 
pensijų skyrimą, ir taip išvengti didel ės dalies pradini ų patekimo į rinką išlaidų ir pasinaudoti dideli ų 
skaičių dėsniu.  
Priežiūros institucijoms:  
Tikėtina, kad pagal nauj ąją tvarką reikės daugiau su prieži ūra susijusi ų išteklių. Tačiau prieži ūros 
institucijų išlaidų pasikeitimo mastas labai priklauso nuo jau esam ų nacionalini ų sistemų, kurios gal 
jau turi ištekli ų, skirtų įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, priežiūros kokybei didinti. 
Valstybių narių biudžetams:  
Tikimasi, kad pasi ūlymas valstybi ų narių biudžetams bus naudingas dviem aspektais. Pirma, tinkamai 
valdomos įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, ir gilesnė įstaigų, atsaking ų už profesini ų 
pensijų skyrimą, rinka sustiprins priva čių profesini ų pensijų skyrimą. Tai savo ruožtu pad ės sumažinti 
įstatymais numatyt ų sistemų patiriamą spaudim ą. Daugiausia naudos gali tur ėti tos valstyb ės narės, 
kuriose įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, rinka yra maža, palyginti su j ų ekonomikos 
dydžiu. Antra, galima tik ėtis, kad gerai informuoti asmenys priims geresnius sprendimus d ėl pensijų 
kaupimo dar b ūdami jauni.  Tod ėl tikėtina, kad gali susidaryti situacija, kai geriau informuoti pilie čiai 
darys mažesn į spaudim ą įstatymais numatytoms pensij ų sistemoms – tai naudinga fiskaliniam 
tvarumui.  
5.2. Socialinė nauda 
Tikimasi, kad šiuo pasi ūlymu bus padarytas labai teigiamas so cialinis poveikis. Pirma, kiekvieno 
finansinio produkto paklaus ą didžia dalimi lemia pasitik ėjimas ir veiklos rezultatai. D ėl pasiūlymo 
profesinių pensijų produktai taps veiksmingesni ir saugesni. Tod ėl tikėtina, kad tai pad ės padidinti 
kaupiančiųjų papildomas priva čias pensijas skai čių ir kartu sustiprinti socialin ę apsaugą ir pajam ų 
lygybę sparčiai senėjančioje visuomen ėje.  Antra, efektyviau skleidžiant informacij ą bus suteikta 
daugiau saugumo ir pasiektas geresnis informuotumas, taigi visuomen ė bus geriau informuota apie 
pensijų dydžio skirtumus. Tai paskatins asmenis priimti pagr įstus sprendimus d ėl to, kokių santaupų 
reikia, kad pensija b ūtų adekvati, ir kok į investavim ą pasirinkti, kad b ūtų efektyviai taupoma. Tre čia, 
tikėtina, kad bendros formos pensij ų išmokų ataskaita pad ės darbo rinkos, kuri ą sudaro skirtingose 
 
13 
 valstybėse narėse dirbantys asmenys, veikimui. Galiausiai, daugiau skaidrumo pad ės socialiniams 
partneriams priversti įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, vadovyb ę laikytis didesn ės 
drausmės ir taip potencialiai padidinti pagal rizik ą pakoreguot ą investicij ų grąžą.     
5.3. Nauda aplinkai  
Nenumatoma, kad pasi ūlymas darys didel į tiesioginį poveikį aplinkai.  
5.4. Išlaidos 
Numatomos pasi ūlymo išlaidos susijusios su administracin ės naštos padid ėjimu daugiausia d ėl 
vienkartini ų su prisitaikymu susijusi ų išlaidų trumpuoju laikotarpiu ir kiek didesni ų pasikartojan čių 
išlaidų dėl naujos tvarkos. Įvertinus su įstaigomis, atsakingomis už profesini ų pensijų skyrimą, 
susijusią administracin ę naštą paaiškėjo trys aspektai, d ėl kurių, manoma, bus patirta daugiausia 
išlaidų. Pasiūlyme atsižvelgus į proporcingumo aspekt ą išvengiama dviej ų brangiausi ų aspektų: 
nereikalaujama, kad įstaigos, atsakingos už profesini ų pensijų skyrimą, pensijų rizikos vertinimo 
ataskaitoje nurodyt ų bendrus kiekybinius finansavimo elementus, ir jos gali sumažinti valdymo 
funkcijas iki dviej ų. Numatoma, kad kai kuriose valstyb ėse narėse nustatyto dydžio įmokų pensijų 
sistemos patirs papildom ų išlaidų dėl depozitoriumo skyrimo. 
5.5. Makroekonominis poveikis 
Nenumatoma, kad pasi ūlymas darys didel į tiesiogin į  makroekonomin į poveikį, tačiau galima tik ėtis 
trejopos netiesiogin ės naudos.  Pirma, tikimasi, kad, pagerinus įstaigų, atsaking ų už profesini ų 
pensijų skyrimą, valdymą ir rizikos valdym ą, ir vengiant per didelio d ėmesio rizikos ir gr ąžos santykiui 
trumpuoju laikotarpiu, b ūtų sustiprintas j ų, kaip ilgalaiki ų investuotoj ų, vaidmuo Europos 
ekonomikoje. Antra, tikimasi, kad geriau veikiantys ir saugesni pensij ų produktai padidins darbuotoj ų 
motyvacij ą ir turės teigiam ą poveikį darbo našumui.  Tre čia, efektyvesn ės profesin ės pensijos, t. y. 
pasiekta didesn ė pagal rizik ą pakoreguota turto gr ąža, padės padidinti į pensinink ų perkamąją galią.  
5.6. Poveikis tre čiosioms šalims 
Pasiūlymas nėra susijęs su politikos sritimi, kurioje b ūtų tarptautinio reguliavimo modeli ų. 
Nesitikima, kad jis tur ėtų didelio tiesioginio poveikio tre čiosioms šalims.  
5.7. Naudos ir s ąnaudų apžvalga 
Tinkamiausi ų galimybi ų rinkinio nauda yra daugiausia ekonomin ė ir socialin ė, atsižvelgiant į 
adekvačios ir tvarios pensij ų sistemos svarb ą senėjančioje visuomen ėje.  
Nors dėl pasiūlymo bus patirta trumpalaiki ų su prisitaikymu susijusi ų išlaidų, numatoma, kad viso 
tinkamiausi ų galimybi ų rinkinio nauda atsvers išla idas. Numatoma, kad finansin ė nauda 
darbuotojams bus didel ė. Darbdaviai gali tik ėtis pasiekti didesn ės masto ekonomijos ir bent dal į 
papildomos administracin ės naštos perkelti sistem ų nariams ir naudos gav ėjams. Apskritai tik ėtina, 
kad pasiūlymas bus naudingas sen ėjančioje visuomen ėje. Jis gali pad ėti pasiekti aukštesni ų socialinių 
rezultatų nepakenkiant ekonomikos augimui.  
 
14 
 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisijos tarnybos parengs įgyvendinimo plan ą, kuriame bus aptarti tokie veiksmai: susitikimai su 
valstybėmis narėmis, valstybi ų narių geriausios patirties mainai, nacionalin ėms valdžios institucijoms 
skirtos mokymo programos. Taip pat b ūtų apsvarstytas ir numatytas preliminarus EDPPI atliekamas 
nagrinėjimas ir Komisijos rengiama vertinimo ataskaita.  
Siekiant įsitikinti, kiek pasireiškia numatytas poveikis, bus atliktas tinkamiausi ų politikos galimybi ų 
poveikio įvertinimas. Tod ėl praėjus penkeriems metams po persvarstytos direktyvos pri ėmimo 
turėtų būti atliekamas jos taikymo ex post  vertinimas. Jo rezultatas b ūtų Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui. Jei b ūtina ir atsižvelgiant į 
situacijos poky čius, ji gali b ūti pateikta kartu su politikos rekomendacijomis arba pasi ūlymais dėl šios 
direktyvos pakeitim ų. EDPPI rinks kokybinius ir kiekybinius duomenis. Bus konsultuojamasi ir su 
EDPPI Profesini ų pensijų suinteresuot ųjų subjektų grupe. Gal ėtų dalyvauti ir Komisijos Finansini ų 
paslaugų naudotoj ų grupė. Bus apsvarstyta galimyb ė atlikti Eurobarometro tyrim ą ir laisvo pob ūdžio 
tyrimą su įstaigomis, atsakingomis už profesini ų pensijų skyrimą, darbdaviais, nariais ir išmok ų 
gavėjais. Darbdaviams gal ėtų būti užduoti klausimai, susij ę su galimais sunkumais kuriant pensij ų 
sistemas užsienyje. Didesnio skaidrumo rodikliai b ūtų geresnis įstaigų, atsaking ų už profesini ų 
pensijų skyrimą, atliekamas informacijos atskleidimas ki ekybine prasme (t. y. daugiau pranešim ų ar 
ataskaitų) ir atskleidžiamos informacijos kokyb ė. Kalbant apie valdym ą, būtų įvertintas konkre čių 
funkcijoms keliam ų reikalavim ų padidėjimas. Kalbant apie tarpvalstybin į pensijų skyrimą, būtų 
atsižvelgta į tarpvalstybini ų įstaigų, atsaking ų už profesini ų pensijų skyrimą, skaičių.