Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metais /* KOM/2007/0742 galutinis - ACC 2007/0261 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.11.2007 KOM(2007) 742 galutinis 2007/0261 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metais (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Norint panaikinti Europos Sąjungos grūdų rinkose susidariusią įtampą šiuo pasiūlymu siekiama pagerinti Bendrijos rinkos aprūpinimą grūdais, palengvinant importą iš trečiųjų šalių. Šį pasiūlymą teikti verčia nedidelis Europos derlius ir pakilusios rinkos kainos tiek pasaulinėje, tiek Bendrijos rinkoje. Net jei su grūdais susiję apsaugos prie sienų lygiai dabar yra palyginti maži, kai kuriems grūdams, kurie svarbūs Europos Sąjungos rinkos pusiausvyrai, tebetaikomi importo muitai. - Bendrosios aplinkybės 1.1. Tendencija pasaulio grūdų rinkose Pasak Tarptautinės javų tarybos, grūdų suvartojimo pasaulyje lygis 2007–2008 m. (1 669 milijonai tonų) trečius metus iš eilės turėtų būti aukštesnis nei pasaulinės grūdų produkcijos lygis (1 655 milijonai tonų). Dėl vasarą Šiaurės pusrutulyje susidariusių nepalankių klimato sąlygų ir sausros Australijoje planuojama, kad grūdų produkcija sumažės iki 601 milijono tonų, tuo tarpu dėl nepaprastai gero derliaus Jungtinėse Amerikos Valstijose planuojamas rekordinis 766 milijonų tonų kukurūzų produkcijos kiekis. Pasaulinė grūdų paklausa išlieka didelė, viena vertus, dėl to, kad daugiau gaminama biodegalų, kita vertus, dėl to, kad sparčiai augančios ekonomikos šalyse kyla gyvenimo lygis ir gyventojai daugiau vartoja baltos mėsos (paukštienos ir kiaulienos), taigi didesnis tampa ir grūdų poreikis. Dėl padidėjusios pasaulinės grūdų paklausos 2007–2008 prekybos metų pabaigoje jų atsargos pasaulyje turėtų būti mažiausios nuo 1979–1980 metų. Manoma, kad grūdų atsargos sudarys 107 milijonus tonų, iš kurių 25 milijonai tonų teks penkioms pagrindinėms šalims eksportuotojoms; 2006–2007 prekybos metų pabaigoje grūdų atsargos sudarė 118 milijonų tonų, o minėtoms šalims teko 38 milijonai tonų. [pic] Dėl sumažėjusių grūdų atsargų pasaulyje grūdų biržos kainos (eksporto kainos) nuo pat 2007–2008 prekybos metų pradžios labai išaugo: kviečių kaina padidėjo apie 50 proc.; pasaulinė kviečių FOB kaina 2007 m. rugsėjo pabaigoje siekė apie 360 JAV dolerių už toną. Šiaurės pusrutulyje vasara buvo nepalanki kviečiams ir tai turėjo didžiausią įtaką grūdų derliui ir kokybei Europoje, tačiau rinkos buvo prisotintos dėl didelės paklausos, kurią sukūrė importuotojai, besistengiantys patenkinti savo poreikius, nors pasaulinės kainos ir toliau kilo. Nepaisant didelių kainų tradiciniai importuotojai stengėsi greičiau atlikti pirkimus, baimindamiesi, kad vėliau kainos dar labiau išaugs. Nuo pat 2007–2008 prekybos metų pradžios daug grūdų pirko Šiaurės Afrika, Viduriniai Rytai ir Indija, visų pirma iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos: rugsėjo pradžioje JAV eksporto įsipareigojimai jau sudarė beveik 60 proc. viso šiems prekybos metams Jungtinių Amerikos Valstijų žemės ūkio departamento (USDA) numatyto eksporto. Labai išaugus kviečių kainoms ir nesumažėjus eksporto paklausai, išaugo kainos ir pasaulinėse pašarinių miežių rinkose. 2007 m. rugsėjo pabaigoje eksporto FOB kaina Juodosios jūros regione, nuo prekybos metų pradžios padidėjusi maždaug 30 proc., siekė 314 JAV dolerių už toną. Nepaisant padidėjusios JAV kukurūzų produkcijos pasaulinės šios kultūros eksporto kainos taip pat išaugo. 2007 m. pabaigoje JAV FOB kainos, nuo prekybos metų pradžios padidėjusios 20 proc., siekė apie 180 JAV dolerių už toną. Argentinoje 2007 m. rugsėjo pabaigoje FOB kainos Up River , padidėjusios 30 proc., taip pat siekė apie 180 JAV dolerių už toną. Tokios kainos laikėsi dėl nemažėjančios paklausos, o ekonominių operacijų vykdytojai jas kėlė dėl padidėjusių eksporto iš Brazilijos kainų, kur FOB vertės, iš esmės dėl Europos Sąjungoje susiklosčiusios padėties, peržengė 200 JAV dolerių už toną ribą. 1.2. Padėtis Europos Sąjungos grūdų rinkoje Pradinės 2007–2008 prekybos metų atsargos palyginti su praėjusiais prekybos metais sumažėjo 13 milijonų tonų. Šį sumažėjimą lėmė dviejų veiksnių derinys: nedidelis 2006–2007 metų javų derlius ir minėtais prekybos metais labai sumažėjusios Bendrijos intervencinės atsargos. Iš tikrųjų siekiant patenkinti pirmiausia vidaus rinkos poreikius 2006–2007 m. iš intervencinių atsargų buvo parduota daugiau kaip 8 milijonai tonų javų (3,1 milijono tonų kviečių, 3,4 milijono tonų kukurūzų, 1,4 milijono tonų miežių ir beveik 395 000 tonų rugių). 2007–2008 prekybos metų pradžioje Bendrijos intervencines atsargas sudarė apie 2,4 milijono tonų javų, daugiausia vengriški kukurūzai. 2007 m. dėl gausių kritulių nukentėjo pašarinių javų derliaus kokybė Europos Sąjungos vakaruose, tiksliau Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Centrinėje ir Rytų Europoje vasarą kelis kartus pasikartoję veiksniai (neįprastai aukšta temperatūra ir kritulių nebuvimas) sutrukdė kultūroms tinkamai augti. Tik Iberijos pusiasalyje ir prie Baltijos jūros esančiose šalyse klimato sąlygos grūdinėms kultūroms buvo palankios. Europos Sąjungos grūdinė produkcija dabar iš viso sudaro 258 milijonus tonų; tai 8 milijonais tonų (3 proc.) mažiau palyginti su 2006–2007 m. derliumi, kuris taip pat buvo nedidelis. Taigi Europos produkcija mažėja ir Europos Sąjungos atsargų jau yra mažai. Todėl Europos Sąjunga 2007–2008 m. turi importuoti daugiau nei 2006–2007 m. Paprastai daugiau eksportuojanti Europos Sąjunga 2007–2008 prekybos metais daugiau importuoja (maždaug 2,5 milijono tonų[1]), nors ir ES eksportas nelėtėja. Nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios kainos Europos grūdų rinkose nepaprastai išaugo. Šis padidėjimas labai ryškus tiek pagal nominaliąją vertę, tiek pagal neįprastai didelį biržos kainų ir intervencinės kainos (101,3 EUR už toną) skirtumą. Padėtis įtempta tiek pašarinių javų, tiek kukurūzų rinkoje. Taip atsitiko dėl sumažėjusio Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų derliaus, blogesnės nei buvo tikėtasi kokybės ir Bendrijos intervencinių atsargų, kurios šiuo metu sumažėjusios iki 0,5 milijono tonų, išnaudojimo. [pic] Kviečių „Meunier“ FOB kaina Ruane (Rouen) (179 EUR už toną) nuo naujų prekybos metų pradžios (nuo 2007 m. liepos 2 d.) padidėjo ir 2007 m. rugsėjo pradžioje siekė beveik 300 EUR už toną. Vokietijoje duoniniai kviečiai buvo parduodami 70 proc. brangiau nei praėjusių metų rugpjūčio viduryje. Europoje paprastųjų kviečių daugiausia auginama Prancūzijoje, Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje, Lenkijoje ir Rumunijoje. Paprastai metinį eksportą sudaro 12–14 milijonų tonų, daugiausia į Šiaurės Afrikos šalis. Metinis importas siekia apie 5 milijonus tonų, iš kurių 1,5 milijono tonų sudaro aukščiausios kokybės paprastieji kviečiai iš Šiaurės Amerikos. Likusią dalį sudaro vidutinės ir žemos kokybės kviečiai, daugiausia iš Juodosios jūros regiono šalių. [pic] Pašarinių miežių biržos kainos didėjo panašiai kaip ir kviečių kainos. Prancūzijos rinkoje pašariniai miežiai palyginti su kaina 2006 m. vasarą pabrango daugiau kaip du kartus; 2007 m. rugsėjo pabaigoje pašarinių miežių kaina Ruane pasiekė 270 EUR už toną. Miežių daugiausia auginama Vokietijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje ir Lenkijoje. Paprastai metinį eksportą sudaro maždaug 6 milijonai tonų, daugiausia į Saudo Arabiją. Metinis importas nedidelis, nesiekia 0,5 milijono tonų. [pic] Dėl išaugusios miežių kainos padidėjo gyvulių pašarui skirtų kukurūzų paklausa. Bajonoje (Bayonne) kukurūzai iš Prancūzijos taip pat pabrango; jų kaina, naujų prekybos metų pradžioje (2007 m. liepos 2 d.) siekusi 183 EUR už toną, 2007 m. rugsėjo viduryje tapo didžiausia – 255 EUR už toną. Kukurūzų daugiausia auginama Prancūzijoje, Italijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Lenkijoje. Paprastai metinis grūdinių kukurūzų eksportas būna nedidelis – apie 0,5 milijono tonų. Metinis importas, daugiausia iš Pietų Amerikos ir Ukrainos (neseniai pradėta importuoti ir iš Serbijos), siekia apie 3–4 milijonus tonų. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pagal Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos taikomi šie tarifai: Produktas | Tarifas | Kietieji kviečiai | 148 EUR už toną | Paprastieji kviečiai | 95 EUR už toną | Rugiai | 93 EUR už toną | Miežiai | 93 EUR už toną | Avižos | 89 EUR už toną | Kukurūzai (išskyrus sėklą ir kai kuriuos hibridus) | 94 EUR už toną | Sorgai | 94 EUR už toną | Grikiai | 37 EUR už toną | Soros | 56 EUR už toną | Kvietrugiai | 93 EUR už toną | Europos Sąjunga visiems grūdams taikomus muitus nustatė Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos. Muitai taikomi laikantis prie Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos pridėto sąrašo, kuriam atsirasti pagrindą davė „Blair House“ susitarimas, sudarytas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, 6 įžanginėje pastaboje nustatytos tvarkos. Muitai, išskyrus taikomus miežiams bei vidutinės ir žemos kokybės paprastiesiems kviečiams, nustatomi pagal atskiras aiškiai apibrėžtų grūdinių kultūrų veislių pasaulines atskaitos kainas. Muitas nustatomas remiantis skirtumu tarp Bendrijos faktinės intervencinės grūdų kainos (įskaitant mėnesinius padidinimus), padaugintos iš 1,55, ir reprezentacinės grūdų importo CIF kainos Roterdame. Taip apskaičiuotas muitas šiuo metu yra 0 EUR už toną kietiesiems kviečiams, aukščiausios kokybės paprastiesiems kviečiams, rugiams ir sorgams. Dėl kukurūzų atskaitos kainų nepastovumo Amerikos rinkoje kukurūzams taikytinas tarifas nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios labai svyravo: nuo didžiausio – 16,21 EUR už toną, iki 0 EUR už toną, taikomo nuo 2007 m. spalio 1 d. 2002 m. miežių bei vidutinės ir žemos kokybės paprastųjų kviečių importui buvo nustatytos tarifinės kvotos. Be šių kvotų taikomas atitinkamai 93 EUR už toną ir 95 EUR už toną didžiausias muitas. Vidutinės ir žemos kokybės kviečiams nustatyta 2 989 240 tonų metinė tarifinė kvota, įskaitant, viena vertus, specialią 572 000 tonų kvotą, skirtą importui iš JAV, ir, kita, vertus, 38 853 tonų kvotą, skirtą importui iš Kanados. Likusios 2 378 387 tonos paskirstytos kitoms trečiosioms šalims pagal ketvirčius. Mokėtinas muitas už importą, kuriam nustatyta kvota, yra 12 EUR už toną. Iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kaip nuo 2007 m. pradžios išnaudotos trys paprastųjų kviečių kvotos dalys: I kvotos dalis | II kvotos dalis | III kvotos dalis | Kvota (tonomis) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 | Išnaudojimas 2007 m. (tonomis) | 191 378 | 38 800 | 900 390 | Išnaudojimas (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 | Likusi dalis (tonomis) | 380 622 | 53 | 1 477 997 | Miežiams nustatyta 306 215 tonų metinė tarifinė kvota ir 16 EUR už toną muitas. Salykliniams miežiams nustatyta 50 000 tonų kvota ir 8 EUR už toną muitas. Iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kaip nuo 2007 m. pradžios išnaudotos dvi miežių importo kvotos: Miežiai | Salykliniai miežiai | Kvota (tonomis) | 306 215 | 50 000 | Išnaudojimas 2007 m. (tonomis) | 103 708 | 0 | Išnaudojimas (%) | 33,9 | 0 | Likusi dalis (tonomis) | 202 507 | 50 000 | Pasibaigus deryboms dėl 10 naujų valstybių narių įstojimo 2006 m. kukurūzams buvo nustatyta 242 074 tonų muitu neapmokestinama erga omnes kvota. 2007 metams nustatyta kvota buvo visiškai išnaudota. Iš Ispanijos ir Portugalijos importuojamiems kukurūzams ir sorgams nustatyti importo muitai, kurie šioms abiem šalims įstojus į ES, buvo sumažinti. Pagal ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą leidžiama importuoti nustatytą kukurūzų ir sorgų kiekį iš trečiųjų šalių sumažintu tarifu (sumažinimas) siekiant kompensuoti Jungtinėms Amerikos Valstijoms rinkų Iberijos pusiasalyje praradimą. Dabar galiojantis susitarimas taikomas per metus iš Ispanijos importuotiniems 2 milijonams tonų kukurūzų ir 300 000 tonų sorgų. Šie kiekiai sumažinti grūdų tam tikrų pakaitinių produktų (krakmolo gamybos liekanų, maisto produktų, kurių pagrindas kukurūzų glitimas, ir citrusų vaisių tyrės), tais pačiais metais importuojamų iš Ispanijos, dalimi. Iš Portugalijos importuojamiems kukurūzams nustatyta 500 000 tonų tarifinė kvota (siekiant užtikrinti visišką kvotos išnaudojimą nustatytas didžiausias 50 EUR už toną muitas). Atsižvelgiant į nedidelius muitus ir pastovų kukurūzų importą 2007 m. nebuvo nustatytas joks sumažinimas. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Netaikoma. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Netaikoma. - Poveikio vertinimas Netaikoma atsižvelgiant į visuotinį priemonės mastą. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Šiuo pasiūlymu siekiama sustabdyti kai kurių grūdų importo muitų taikymą kalbant tiek apie sumažintu muitu apmokestinamas tarifines kvotas, tiek apie vadovaujantis bendrąja teise vykdomą importą. Ši sustabdymo priemonė taikoma tik 2007–2008 prekybos metams ir ją turi būti galima prireikus iškart panaikinti. Todėl Komisijai reikėtų numatyti galimybę imtis atitinkamų priemonių, kad vėl būtų pradėta taikyti muitus, kai tik padėtis rinkoje tai pateisintų, ir nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis padėtį reikėtų tokia laikyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnį (Grūdų vadybos komitetas). - Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutartis, ypač jos 26 ir 133 straipsniai. - Subsidiarumo principas Pasiūlymas patenka į Bendrijos išimtinės kompetencijos sritį. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. - Proporcingumo principas Netaikoma. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardytų priežasčių:dokumente svarstomas laikinas galiojančio reglamento nuostatos taikymo sustabdymas. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Manoma, kad pritaikius šią priemonę 2007 finansiniais metais nuosavi ištekliai galėtų grynąja verte (valstybėms narėms pasilikus 25 proc.) sumažėti 2,9 milijono EUR, o 2008 finansiniais metais – 17,6 milijono EUR. 2007/0261 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metais EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį ir 133 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: 1. 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo[2] numatyta apsaugos nuo importo galimo neigiamo poveikio sistema, kuria pirmiausia siekiama stabilizuoti Bendrijos rinką. 2. Apskritai žemės ūkio produktams pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimus taikomos muito normos nustatytos bendrajame muitų tarife. Tačiau kai kurių grūdų importas, vykdomas laikantis tarifinių kvotų, nustatytų pagal Sutartį sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose arba kituose Tarybos aktuose, apmokestinamas specialiais muitais. 3. Pasaulinei grūdų paklausai išliekant didelei dėl to, kad sparčiai augančios ekonomikos šalyse kyla gyvenimo lygis ir daugiau gaminama biodegalų, pasaulinės grūdų atsargos mažėja trečius metus iš eilės ir 2007–2008 prekybos metų pabaigoje turėtų būti mažiausios nuo 1979–1980 prekybos metų. Tokiomis aplinkybėmis nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios pasaulinės grūdų kainos biržoje labai išaugo: paprastųjų kviečių kaina padidėjo apie 50 proc., miežių – apie 30 proc., kukurūzų – apie 20–30 proc. 4. Dėl nepalankių klimato sąlygų daugumoje valstybių narių planuojama, kad 2007–2008 prekybos metų grūdų produkcija bus 258 milijonus tonų; palyginti su 2006–2007 prekybos metų derliumi, kuris taip pat buvo nedidelis, ji sumažės 8 milijonais tonų (3 proc.). Labiausiai sumažėjo Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų produkcija, tačiau produkcijos sumažėjimas jaučiamas visuose grūdų sektoriuose apskritai, o tai trukdo subalansuotai aprūpinti grūdais vidaus rinką. Tokia pusiausvyros stoka ypač pasireiškia javų sektoriuje: skiriasi įvairiuose Bendrijos regionuose išaugintų javų kokybė ir kiekis, todėl ekonominių operacijų vykdytojai skirtingai elgiasi naudodami turimus javų kiekius. Be to, šio bendro produkcijos sumažėjimo negalima kompensuoti tik kai kuriose vietose padidėjusia miežių, rugių ir avižų produkcija. 5. Nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios kainos Europos grūdų rinkose nepaprastai išaugo. Šis padidėjimas yra labai ryškus tiek pagal nominaliąją vertę, tiek pagal neįprastai didelį biržos kainų ir intervencinės kainos skirtumą. Padėtis įtempta tiek pašarinių javų, tiek kukurūzų rinkoje. Kviečių „Meunier“ kaina Ruane (179 EUR už toną) didėjo nuo naujų prekybos metų pradžios ir 2007 m. rugsėjo pradžioje siekė beveik 300 EUR už toną, o pašarinių miežių kaina Ruane palyginti su kaina 2006 m. vasarą išaugo daugiau kaip du kartus, 2007 m. rugsėjo pabaigoje pasiekdama 270 EUR už toną. Salyklinių miežių kaina taip pat labai išaugo ir 2007 m. rugsėjo pabaigoje ji pasiekė beveik 310 EUR už toną. Bajonoje kukurūzai iš Prancūzijos taip pat pabrango; jų kaina, naujų prekybos metų pradžioje siekusi 183 EUR už toną, 2007 m. rugsėjo viduryje tapo didžiausia – 255 EUR už toną. Tokia padėtis susiklostė dėl sumažėjusio Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų derliaus, vidutiniškos kokybės ir Bendrijos intervencinių atsargų, kuriose šiuo metu yra mažiau kaip 500 000 tonų, išnaudojimo. 6. Siekiant ištaisyti labai įtemptą padėtį grūdų rinkose, reikėtų skatinti Bendrijos rinkų aprūpinimą grūdais ir tuo tikslu laikinai netaikyti kai kurių grūdų importo muitų tiek sumažintu muitu apmokestinamų tarifinių kvotų atveju, tiek pagal bendrąją teisę reglamentuojamo importo atveju. Tačiau šią priemonę reikėtų taikyti tik 2007–2008 prekybos metais. 7. Be to, šią priemonę turi būti galima iškart panaikinti, jei sutrikdoma arba gali būti sutrikdyta Bendrijos rinka. Todėl Komisijai reikėtų numatyti galimybę nedelsiant imtis atitinkamų priemonių, kad vėl būtų pradėta taikyti muitus, kai tik padėtis rinkoje tai pateisintų, ir nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis padėtį reikėtų tokia laikyti. 8. Šios priemonės turi būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[3], PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Iki 2008 m. birželio 30 d. produktams, kurių KN kodai 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 ir 1008, laikinai nebetaikomi nustatyti importo muitai; muitai laikinai nebetaikomi visam importui, kuris vykdomas vadovaujantis bendrąja teise, pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 9 straipsnį arba pagal šio reglamento 12 straipsnyje nustatytas tarifines kvotas, kurioms taikomas sumažintas muitas. 2. Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatytais lygiais ir sąlygomis vėl taikyti muitus, jei vieno ar kelių 1 dalyje minėtų produktų eksporto į trečiąsias šalis FOB kaina, nustatyta Bendrijos uostuose, yra 180 proc. mažesnė už intervencinę kainą arba, jei tai produktai, kuriems netaikomos intervencinės kainos, 180 proc. mažesnė už 101,3 EUR už toną. 3. Prireikus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos šio reglamento taikymo taisyklės. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas taikomas importui, vykdomam pagal importo licencijas, išduotas nuo jo paskelbimo dienos. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ PAŽYMA | 1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 10 skyrius – Žemės ūkio mokesčiai | ASIGNAVIMAI: 2007 B: 1 486,7 mln. EUR 2008 PBP: 1 683,2 mln. EUR | 2. | PRIEMONĖS PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas dėl kai kurių grūdų importo muitų taikymo laikino sustabdymo 2007–2008 prekybos metais | 3. | TEISINIS PAGRINDAS: Sutarties 26 ir 133 straipsniai | 4. | PRIEMONĖS TIKSLAI: Priemone siekiama skatinti Bendrijos rinkos aprūpinimą grūdais palengvinant importą iš trečiųjų šalių. | 5. | FINANSINĖS PASEKMĖS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (MLN. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2007 (MLN. EUR) | ATEINANTYS FINANSINIAI METAI 2008 (MLN. EUR) | 5.0 | IŠLAIDOS IŠ – EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIO BIUDŽETO – KITŲ SEKTORIŲ | – | – | – | 5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (RINKLIAVOS IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – 2,9 | – 17,6 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | 5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: | 6.0 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ? | TAIP NE | 6.1 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE | 6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? | TAIP NE | 6.3 | AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMŲ? | TAIP NE | PASTABOS: Dėl pajamų ir palyginti su status quo scenarijumi, t. y., kas būtų, jei pasiūlymas nebūtų priimtas, manoma, kad pritaikius priemonę 2007 finansiniais metais nuosavi ištekliai galėtų grynąja verte (valstybėms narėms pasilikus 25 proc.) sumažėti 2,9 milijono EUR, o 2008 finansiniais metais – 17,6 milijono EUR. Dėl išlaidų: priemonė jokios įtakos neturėtų, nes ja siekiama ištaisyti deficitinę padėtį, todėl neturėtų prireikti intervencijos, nepaisant galimo grūdų kiekio padidėjimo vidaus rinkoje. | [1] 2007 m. spalio mėn. 10 d. duomenimis. [2] OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 735/2007 (OL L 169, 2007 6 29, p. 6). [3] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas, iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).