LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.3.16 
SEK(2011) 316 galutinis 
. 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
pridedama prie 
   
TARYBOS DIREKTYVOS  
 
dėl bendros konsoliduotosios pelno mokes čio bazės (BKPMB)  
 
pasiūlymo 
 
 
{KOM(2011) 121 galutinis} 
{SEK(2011) 315 galutinis} 
 
LT 3   LT 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Globalizacija pakeit ė ekonomines s ąlygas. Labai pasikeit ė ne tik gamybos geografija, bet ir 
tarptautin ėse rinkose veikian čių įmonių vidinė organizacija. Kalbant apie pelno 
apmokestinim ą, radikaliai kei čiasi nuolatos vykstan čios rinkų integracijos sistema. Kadangi 
vienu metu veikia 27 skirtingos mokes čių sistemos, kurios dažnai nesuderinamos, ES rinka 
išlieka iš tikr ųjų labai susiskaidžiusi. D ėl tokių aplinkybi ų ES atsiduria labai nepalankioje 
padėtyje, palyginti su savo pagrindin ėmis prekybos partner ėmis – Jungtin ėmis Valstijomis ir 
Japonija, kuri ų kiekvieną įmonės laiko viena bendra rinka. 
Įmonės dabar veikia pagal sistemas, kuri ų struktūra yra tokia, kad b ūtų suderinama su 
padidėjusiu kapitalo judumu  ir dažnais asocijuot ųjų įmonių tarpvalstybiniais sandoriais. D ėl 
to mokes čių tikslais apibr ėžiamos sąvokos, kaip antai šaltinis ir šalis, kurioje įmonė yra 
rezidentė, tačiau šios s ąvokos tradiciškai naudojamos santykinai glaudžiai susijusios 
ekonomikos šali ų poreikiams tenkinti ir dažnai netinka komercin ės veiklos problemoms 
integruotoje rinkoje spr ęsti. Kalbant konkre čiai – įvairiarūšių, dažnai kei čiamų mokesčių 
taisyklių galiojimas vienu metu yra kli ūtis įmonėms konkuruoti tarptautin ėse rinkose. Be to, 
vis dažniau nacionalines mokes čių sistemas silpnina mokes čių vengimo schemos. Iš tikr ųjų, 
perkelti pajamas ir ieškoti palanki ų sutarties s ąlygų savaime lengviau didelio gamybos 
veiksnių judumo s ąlygomis.  
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, įmonių tarpvalstybinei veiklai ES lieka nemažai mokestini ų 
kliūčių, visų pirma:  
I. Papildomos reikalavim ų laikymosi s ąnaudos, kurios atsiranda d ėl įpareigojimo 
laikytis skirting ų nacionalini ų mokesčių sistemų ir sandori ų kainodaros taisykli ų 
reikalavim ų. 2001 m. Komisijos paskelbto Pelno mokes čio tyrimo duomenimis, su 
mokesčiu susijusios reikalavim ų laikymosi s ąnaudos yra 2–4 % įmonių pelno 
mokesčio pajam ų. 27 ES valstyb ėse narėse jos 2008 m. vidutiniškai gal ėjo būti 
daugiau negu 10 mlrd. EUR. 
II. Dvigubas apmokestinimas , kai palyginamais mokes čiais tos pa čios pajamos 
apmokestinamos dviejose arba daugiau valstybi ų.  
III. Per didelis apmokestinimas , kai dėl tarpvalstybin ės veiklos atsiranda mokes čių 
įsipareigojim ų, kurių veikiant vien tik šalies viduje neatsirast ų (pvz., skirting ų 
valstybių narių asocijuotosios įmonės arba jų nuolatinės buveinės neturi teis ės dalytis 
nuostoliais, tuo tarpu tik vienoje valstyb ėje narėje įsisteigusių įmonių nuostoli ų 
konsolidavimas sumažina j ų apmokestinam ąjį pelną ir mokesčių naštą).  
2. S UBSIDIARUMO PRINCIPO ANALIZ Ė  
Dabartinė sistema, kurioje galioja  27 skirtingos nacionalin ės pelno mokes čio sistemos, trukdo 
vidaus rinkai tinkamai veikti. Valstyb ės narės negali užtikri nti visapusišk ų šios problemos 
sprendimų. Kiekvienos valstyb ės narės atskirai suplanuoti ir įgyvendinami nesuderinti 
veiksmai pakartot ų esamą padėtį, nes mokes čio mokėtojams vis dar reik ėtų turėti reikalų su 
tiek administracij ų, kiek būtų jurisdikcij ų, kuriose jie tur ėtų mokėti mokesčius. Bendrija turi 
imtis veiksm ų, kad būtų sukurta teisin ė bendrų taisyklių sistema. Komisija ėmėsi iniciatyvos, 
LT 4   LT turėdama omenyje, kad pagal subsidiarumo princip ą valstybės narės išlaiko suverenum ą 
nustatyti savo pelno mokes čio tarifus. Tod ėl valstybės narės gali nevaržomos spr ęsti, kokių 
nori mokestini ų pajamų ir kokios sud ėties.  
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI  
Konkretūs ES iniciatyvos politikos tikslai – pašalinti likusias pirmiau įvardytas mokestines 
kliūtis vidaus rinkoje, t. y. su tarptautine veikla susijusias papildomas reikalavim ų laikymosi 
sąnaudas ir dvigubo apmokestinimo bei per didelio apmokestinimo atvejus. Tod ėl bendrąjį 
tikslą – padidinti ekonomin į veiksmingum ą skirstant gamybos kapital ą ES – būtų galima 
pasiekti mažinant investicini ų sprendim ų mokestinius iškraipymus ir  didinant tarpvalstybini ų 
investicijų galimybes. Numatyti patobulinimai  – supaprastinti pelno mokes čio sistemą ES ir 
padidinti jos veiksmingum ą – gali labai pad ėti siekti ES 2020 m. strategijoje numatyt ų tikslų 
ir stiprinti vidaus rink ą pagal Bendrosios rinkos akte remiamas iniciatyvas. 
Veiklos tikslas – sukurti bendras taisykles, kaip ES apskai čiuoti susijusi ų įmonių 
apmokestinimo baz ę.  
Reikėtų pabrėžti, kad poveikis pelno mokes čio bazių dydžiui ir pasiskirstymui ES n ėra 
planuojamas politikos iniciatyvos tikslas per se . Todėl valstybėms narėms nenustatoma 
pajamų paskirstymo ar pajam ų neutralumo tiksl ų.  
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Ataskaitoje nagrin ėjami keturi pagrindiniai politikos sc enarijai, kurie lyginami su neveikimo 
arba status quo  scenarijumi (1 galimyb ė):  
• Pasirenkamosios bendros pelno mokes čio bazės (BPMB) pri ėmimas, t. y. susijusioms 
įmonėms 27 skirtingi pelno mokes čio kodeksai pakei čiami bendra mokes čio baze, 
apskaičiuojama naudojant bendras taisykles (2 galimyb ė).  
• Privalomosios bendros pelno mokes čio bazės (BPMB) įvedimas visoms ES įsikūrusioms 
įmonėms (3 galimyb ė). 
• Pagal pasirenkam ąją bendrą konsoliduot ąją pelno mokes čio bazę (BKPMB) įmonės galėtų 
pasirinkti bendr ą (pvz., apskai čiuotą naudojant bendras mokes čio taisykles) ES lygmens 
konsoliduot ąją mokesčio bazę, kuri pakeist ų dabartinius 27 skirtingus pelno mokes čio 
kodeksus ir atskir ą apskaitos mechanizm ą (4 galimyb ė).  
• Tos pačios taisykl ės būtų privalomos visoms ES įsikūrusioms įmonėms pagal privalomąją 
bendrą konsoliduot ąją pelno mokes čio bazę (BKPMB) (5 galimyb ė).  
Pagal visas įmanomas pasirinkimo galimybes b ūtų nustatytos bendros taisykl ės tik mokes čio 
bazėms apskai čiuoti, o valstyb ės narės išlaikyt ų mokesčių suverenum ą spręsdamos d ėl 
taikytinų mokesčio tarifų.  
LT 5   LT 5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Poveikis mokes čio bazės dydžiui ir paskirstymui 
Politikos galimyb ės reiškia pelno mokes čio bazės dydžio ir tarpvalstybinio paskirstymo 
pasikeitimus, kuriuos verta apskai čiuoti, nors tokios pastangos n ėra nagrinėjamos mokes čių 
reformos tikslai per se . Svarbu pasteb ėti, kad neder ėtų daryti bendr ų išvadų dėl galutinio 
poveikio pajamoms ar skirting ų valstybių narių biudžeto b ūklės, kadangi jos galiausiai 
priklausys nuo to, koki ą politiką šalis pasirinks d ėl galimo įvairių skirtingų mokesčio 
priemonių arba taikom ų mokesčio tarifų derinio pritaikymo. 
Duomenys rodo, kad įvedus bendros mokes čio bazės nuostatas, kurios neb ūtų susietos su 
tarpvalstybiniu nuostoli ų konsolidavimu (BPMB), vidutiniškai daugelio ES įsikūrusių įmonių 
mokesčio bazės būtų labiau išpl ėstos nei dabartin ės. Tačiau panašu, kad šio padid ėjimo 
mastas iš esm ės priklausys nuo taikom ų nusidėvėjimo taisykli ų. Bet kokiu atveju bendra 
mokesčio bazė sumažint ų dabartinius didelius mokes čio bazių skirtumus Europos šalyse. 
BKPMB nuostatos leist ų tarpvalstybin į pelno ir nuostolio konsolidavim ą. Remiantis duomen ų 
bazėmis „Amadeus“ ir ORBIS, ES tarptautini ų grupių imties pagrindu atlikti apskai čiavimai 
rodo, kad vidutiniškai kasmet apytiksliai 50 % nefinansini ų ir 17 % finansini ų tarptautini ų 
grupių atitinkamose imtyse gal ėtų pasinaudoti tiesiogin ėmis tarpvalstybin ėmis nuostolio 
kompensacijomis. Įvertinus atskirus skirting ų sektorių rezultatus, akivaizdu, kad vidutiniškai 
dalyvaujan čių grupių apmokestinimo baz ė pagal BKPMB scenarij ų būtų beveik 3 % mažesn ė 
negu pagal status  quo scenarijų1.  
Taikant BKPMB, kyla klausimas, kaip bendra mokes čio bazė turėtų būti paskirstyta tarp 
valstybių narių, kuriose veikia tarptautin ė grupė, todėl reikia apibr ėžti ad hoc  proporcingo 
paskirstymo mechanizmus. Naudojant finansini ų ataskait ų duomenis, siekiant įvertinti 
tarptautini ų grupių apmokestinam ąjį pelną, akivaizdu, kad formul ė, kuria darbuotojo 
sąnaudos, turtas ir pardavim as pagal paskirties viet ą paskirstomi vienodai, gal ėtų padidinti 
bazes daugiausia Vidurio ir Ryt ų Europos valstyb ėse narėse, taip pat Vokietijoje, Ispanijoje, 
Prancūzijoje, Graikijoje ir Italijoje. Apžvalgos rezultatai rodo, kad proporcingo paskirstymo 
veiksnių sverto pakeitimas menkai įtakotų santykinį mokesčio bazės paskirstym ą tarp šalių. 
5.2. Poveikis reikalavim ų laikymosi s ąnaudoms  
Apžvalga parod ė, kad tarptautini ų įmonių pagrindiniai reikalavim ų įmonėms laikymosi 
sąnaudų veiksniai yra tiesiogiai  ar netiesiogiai susij ę su sandori ų kainodaros užduotimis 
(sandorių kainodaros dokumentacija, patvirtinimai ir nutarimai bei abipusio susitarimo 
procedūros). Be to, reikalavim ų laikymosi našta d ėl sandorių kainodaros laikui b ėgant didėjo 
daugiausiai d ėl dviejų veiksnių: i) griežtesni ų mokesčių institucij ų dokumentacijos 
reikalavim ų, kuriuos papildo mokes čių administratoriaus vykdomos perži ūros; ii) įmonių 
veiklos visame pasaulyje r ūšių ir masto koregavim ų ir pokyčių2. 
                                                 
1 Apskritai naudotoje imtyje bendras naujos mokes čio bazės nuostatų, neįtraukus konsolidavimo (d ėl 
kurio mokes čio bazė išplečiama), ir įvesto tiesioginio tarpvalstybinio nuostoli ų konsolidavimo (d ėl 
kurio ji susiaurinama) poveikis pagal BKPMB scenarijus b ūtų beveik pastovios suvestin ės mokesčio 
bazės, palyginti su (atitinkam ų įmonių) dabartin ėmis. 
2 „Ernst & Young“ Sandorių kainodaros apžvalga.  
LT 6   LT Remiantis įmonėje „Deloitte“ užsakytu tyrimu, tikimasi, kad tarptautinei įmonei steigiant 
naują patronuojam ąją įmonę kitoje valstyb ėje narėje, dėl BKPMB b ūtų iš esmės sutaupyta 
reikalavim ų laikymuisi skirto laiko ir sumažintos atitinkamos s ąnaudos. Tyrime dalyvav ę 
mokesčių ekspertai apskai čiavo, kad vidutiniškai didel ė įmonė patiria daugiau negu 
140 000 EUR (0,23 % apyvartos) su mokes čiais susijusi ų išlaidų atidarydama nauj ą 
patronuojam ąją įmonę kitoje valstyb ėje narėje. Naudojant BKPMB, jos sumaž ėtų 
87 000 EUR arba 62 %. Vidutin ės įmonės sutaupyt ų dar daugiau, tik ėtina, kad s ąnaudos 
sumažėtų nuo 128 000 EUR (0,55 % apyvartos) iki 42 000 EUR arba 67 %. Papildomi faktai, 
nustatyti iš esam ų Europos tarptautini ų įmonių imties (PWC tyrimas), rodo, kad reikalavim ų 
laikymosi našta d ėl užduočių, susijusių su periodiniais mokes čiais, sumaž ėtų mažiau, bet vis 
tiek sumaž ėtų reikšmingai. Tik ėtina, kad įvedus BKPMB b ūtų sutaupyta 8 procentiniai 
punktai reikalavim ų laikymuisi skirto laiko. 
5.3. Poveikis visai ekonomikai  
Siekiant įvertinti skirting ų reformų poveikį visai ekonomikai naudojamas kompiuterizuotas 
bendrosios pusiausvyros apskai čiavimo modelis CORTAX. Modeli o, kuris sumanytas skatinti 
mokesčių politikos poky čius ES valstyb ėse narėse, taikymas buvo išpl ėstas ir patobulintas šio 
poveikio vertinimo tikslais3. Tačiau, kaip ir kiekviename be ndrame pusiausvyros modelyje, 
CORTAX naudojamos negin čytinos supaprastintos prielaidos ir s ąlygos, taigi negalima 
atmesti neapibr ėžtumo dėl poveikio elgesiui, kur į mokesčių politika daryt ų, masto. Dar 
svarbiau yra tai, kad CORTAX neapima ilgalaik ės dinamin ės naudos d ėl tolesnės vidaus 
rinkos integracijos, pvz., pagaus ėjus tarptautiniu mastu veikian čių įmonių. Tikimasi, kad 
tarpvalstybini ų mokestini ų kliūčių pašalinimas ne tik sumažint ų kapitalo paskirstymo 
iškraipymus, bet ir padidint ų vidaus ir tarptautini ų investicij ų pakeičiamumą, kita vertus, 
sustiprintų bendrą ES patrauklum ą tarptautiniams investuotoj ams. Be to, laukiama, kad 
padidėjus paskirstymo veiksmingumui, padid ės našumas ir užimtumas, kuriuos taip pat 
skatina masto ekonomija, kuri ą galima išnaudoti didesn ėje rinkoje. 
Keturios skirtingos politikos galimyb ės – pasirenkamoji BPMB, privalomoji BPMB, 
pasirenkamoji BKPMB ir prival omoji BKPMB – palyginamos su status quo  scenarijumi. 
Pasirenkamuosiuose scenarijuose daroma prielaida, kad tarptautin ės įmonės, o ne šalies 
įmonės pasirinks alternatyvi ąsias mokes čio sistemas, tuo tarpu privalom ųjų scenarijų atveju 
visoms šalies įmonėms irgi tekt ų laikytis naujojo mokes čio nuostat ų. Dėl šios prielaidos gali 
būti nepakankamai įvertinta gausima gerov ė pasirenkam ųjų scenarijų atveju, nes gali b ūti 
tikimasi, kad iš tikr ųjų tarptautin ės įmonės pasirinks nauj ąją sistemą tik tuo atveju, jeigu 
grynasis pelnas nebus mažesnis, negu taikant skirtingas nacionalines mokes čio sistemas. 
Visuose scenarijuose daroma prielaida, kad pelno mokes čio pajamos išlieka pastovios ex ante  
pritaikant mokes čio tarifą, taigi valstyb ės biudžetas yra subalansuotas, prieš įmonėms 
reaguojant į naujos politikos s ąlygas. 
Svarbūs ekonominiai mechanizmai pagal atlikt ą BPMB kompiuterizuotos bendrosios 
pusiausvyros apskai čiavimo analiz ę yra kompromisas tarp mažo veiksmingo ribinio mokes čio 
tarifo (siauros baz ės ir didelio įstatymu nustatyto mokes čio tarifo rezultatas), d ėl kurio 
sumažėja investicij ų iškraipymai, ir mažo įstatymu nustatyto pelno mokes čio tarifo (kartu su 
                                                 
3 Išpl ėtimas susij ęs su i) mokesčių rojų, siekiant pasinaudoti galimybe peln ą perkelti už ES rib ų, ii) 
nuostolių tikimybės, siekiant tiksliai nustatyti nuostoli ų konsolidavimo ekonomin į poveikį ir iii) 
diskretiško vietos pasirinkimo  įtraukimu, siekiant modeliuoti įmonių mažesnes nei ribines alternatyvas, 
kur investuoti, prieš nusprendžiant, kiek investuoti. 
LT 7   LT išplėsta baze), d ėl kurio sumaž ėja atvejų, kai tarptautin ės įmonės pelną perkelia už savo 
įsikūrimo vietos rib ų, ir padid ėja vietos patrauklumas diskretišk ų investicij ų pasirinkimo 
galimybių atveju. Nustatyta, kad baz ės išplėtimas, kuris numatomas naujai apibr ėžus bendr ą 
mokesčio bazę, ir dėl to sumaž ėjęs tarifas sumažina bendr ą gerovę ES4. 
Kita vertus, pagrindinis teigiamas BPMB reformos poveikis atsiranda d ėl numanomo 
reikalavim ų laikymosi s ąnaudų sumažinimo. Apskritai d ėl privalomosios BPMB gerov ė 
Europos lygmeniu lieka beveik nepakitusi, o įvedus pasirenkam ąją BPMB tarptautin ėms 
įmonėms gerovė tik šiek tiek padid ėja. 
Palyginti su BPMB, BKPMB pasirinkimo galimyb ės poveikis gerovei yra didesnis pagal bet 
kurį išanalizuot ą scenarijų. Bendras galutinis poveikis – ne didelis grynasis teigiamas gerov ės 
ES padidėjimas apytiksliai 0,02 % BVP suvestiniais skai čiais, tai sudaro maždaug 2,4 mlrd. 
EUR (2009 m. duomenimis) . Išskaidytas skirting ų reformų elementų poveikis rodo, kad: 
• Didelė konsolidavimo ir proporcingo paskirstymo pagal formul ę teigiamo ekonominio 
poveikio dalis yra d ėl mažesni ų reikalavim ų laikymosi s ąnaudų. 
• Perėjimas nuo atskiros apskaitos prie proporcingo paskirstymo pagal formul ę daro 
nereikšming ą poveikį BVP ir gerovei. Tai skirting ų užskaitos poveiki ų rezultatas: mažiau 
paskatų perkelti peln ą ir kapital ą iš didelių mokesčių šalių, tačiau papildomi iškraipymai 
paskirstant formul ės veiksnius maž ų mokesčių ekonomikos šalims. 
• Dėl nuostoli ų konsolidavimo mokes čio bazės paprastai sumaž ėja. Vadinasi, pagal šio 
modelio prielaidas gali prireikt i šiek tiek padidinti pelno mokes čio tarifus, kad b ūtų 
subalansuotas valstyb ės biudžetas. Mažesn ės mokesčių naštos dėl nuostoli ų konsolidavimo 
ir didesnės mokesčių naštos d ėl didesnių tarifų derinimas gali padidi nti bendras kapitalo 
sąnaudas. Atitinkamai investicijos šiek tiek sumaž ėja, bet užimtumas did ėja dėl mažesni ų 
darbo sąnaudų. Atsižvelgus į viską, BVP šiek tiek sumaž ėja, kadangi grynasis poveikis 
gerovei yra nedidelis. 
6. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pašalinus vis ų trijų nustatytų rūšių pelno mokes čio kliūtis – galb ūt pagal BKPMB politikos 
galimybes – įmonės galėtų priimti pagr įstesnius ekonominius sp rendimus ir ES padid ėtų 
bendras ekonominis veiksm ingumas. Remiantis nust atytu ekonominiu poveikiu, 
pasirenkamoji BKPMB ir privalomoji BKPMB yra alternatyvos, kurioms teikiama pirmenyb ė, atsižvelgiant į tai, kad jos gal ėtų sumažinti reikalavim ų laikymosi s ąnaudas. 
Tačiau makroekonominiai faktai rodo, kad apskritai iš išanalizuot ų scenarijų pasirenkamoji 
BKPMB yra politikos galimyb ė, kuriai teikiama pirmenyb ė.  
                                                
 
4 Naudojant model į, bazės išplėtimo ir tarifo sumažinimo politikos rezultatas – gerov ė, kai tokią politiką 
atskiros valstyb ės taiko atskirai, ypa č didelių mokesčių šalys, kurios patiria nuostoli ų dėl pelno 
perkėlimo. Tačiau tokios politikos bendras įgyvendinimas Europos lygmeniu sumažina mažesni ų pelno 
mokesčio tarifų naudingą poveikį. Faktiškai palyginamasis šalies vietos privalumas nepadid ėja, jeigu 
visos kitos valstyb ės narės taip pat sumažina savo mokes čio tarifą. Poveikis bus daromas, tik jeigu bus 
pasirinktos tre čiosios šalys. Atsižvelgus į viską, mažiau tik ėtina, kad baz ės išplėtimo ir tarifo mažinimo 
daugiašal ė politika, o ne vienašališka politika, bus gerov ės didinimo veiksnys. 
LT 8   LT Analizuojamas reformas galima sieti su svarbi u ilgalaikiu dinaminiu poveikiu. Tikimasi, kad 
šis poveikis taps real ybe taikant pagrindin ę priemonę – mažinant neapibr ėžtumą ir (faktines ir 
suprantamas) s ąnaudas, kurias patiria įvairioje jurisdikcijose veikian čios įmonės. Galiausiai 
tai padidins tarpvalstybine s investicijas ES, tiek d ėl tolesnės Europos ir užsienio tarptautini ų 
įmonių plėtros, tiek d ėl naujų vien tik vietoje veikian čių įmonių naujų investicij ų kitose 
valstybėse narėse. Be to, kai dabartin ė suskaidyta pelno mokes čio sistemų aplinka yra kli ūtis 
patekti į tarptautines rinkas , mažosios ir vidutin ės įmonės (MVĮ) gali atsidurti ypa č palankioje 
padėtyje dėl vienodų sąlygų, kurios b ūtų sukurtos analizuojamomis reformomis. Panašu, kad 
pašalinus papildom ų reikalavim ų laikymosi s ąnaudas, siejamas su skirting ų mokesčių 
taisyklių taikymu, ir suk ūrus vieno langelio princip ą reikalams su mokes čių administracija 
tvarkyti, padid ėtų MVĮ pajėgumas plėsti veiklą tarpvalstybiniu mastu. 
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Pasiūlyta politikos priemon ė darys poveik į keliems kintamiesiems, kuriuos reik ėtų stebėti. 
Makroekonominiu lygmeniu tur ėtų būti įvertintas politikos galimybi ų poveikis įmonių su 
mokesčiu susijusi ų reikalavim ų laikymosi s ąnaudoms ir įmonių planams investuoti už šalies 
ribų. Siekiant įveikti gerai žinomus sunkumus norint gauti patikimas faktini ų ir numanom ų 
reikalavim ų laikymosi s ąnaudų sąmatas, reik ėtų rengti ad hoc  apžvalgas, ir d ėmesys vis ų 
pirma tur ėtų būti kreipiamas į atrinktų imčių reprezentatyvum ą. MVĮ ketinimai veikl ą plėsti 
užsienyje gal ėtų būti ypač akivaizdus tik ėtino ilgalaikio politikos galimybi ų poveikio 
pavyzdys. Tok į poveikį galima nustatyti tiek rengiant atitinkam ų įmonių apžvalgas, tiek 
analizuojant pasteb ėtus faktini ų investicij ų alternatyv ų pokyčius. 
Makroekonominiu lygmen iu, atsižvelgiant į bendruosius tikslus didinti našaus kapitalo 
paskirstym ą ES, reikėtų surinkti duomen ų apie tiesiogines užsienio investicijas į ES ir vidines 
ES investicijas. 
Teisėkūros priemoni ų taikymo rezultatus b ūtų galima įvertinti pra ėjus penkeriems metams po 
teisėkūros priemoni ų, kuriomis įgyvendinama direktyva, įsigaliojimo. Tada Komisija gal ėtų 
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti direktyvos techninio veikimo ataskait ą. 
Tokios ataskaitos turinys priklausyt ų nuo Taryboje galutinai suta rtos direktyvos taikymo 
srities. 
1 lentelė. Politikos galimybi ų rangavimas (1 = priimtiniausia galimyb ė) 
 1 galimyb ė. 
Status quo  2 galimyb ė. 
Pasirenkam
oji BPMB 3 galimyb ė. 
Privalomoji 
BPMB 4 galimyb ė. 
Pasirenkam
oji BKPMB 5 galimyb ė. 
Privalomoji 
BKPMB 
PWC tyrimas (reikalavim ų laikymosi s ąnaudos)  2 3 1 
„Deloitte“ tyrimas (reikalavim ų laikymosi 
sąnaudos)  3 2 1 
CORTAX tyrimas (makroekonominiai kintamieji)  4 3 5 1(2) 2(1)