Dėl atskirų komponentų pateikta aiški informacija apie papildomas investicijas iš kitų ES fondų. Iš kitų ES šaltinių finansuojami projektai atskirti nuo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų projektų laiko ir aprėpties. Be to, Lietuva nustatė pakankamą ir tinkamą tvarką, kad būtų išvengta dvigubo ES finansavimo.

Skaitmeninės pertvarkos srityje pagrindinėmis priemonėmis sprendžiami skaitmeninio junglumo uždaviniai, įskaitant miesto ir kaimo skaitmeninės takoskyros mažinimą, viešojo ir privačiojo sektorių skaitmeninimą ir menkų skaitmeninių įgūdžių problemą. Į planą įtrauktomis priemonėmis numatoma toliau plėtoti itin didelio pralaidumo tinklus ir 5G ryšio infrastruktūrą už miestų ribų. Be to, svarbios reformos ir investicijos skiriamos viešajam sektoriui skaitmeninti. Planuojamos investicijos į vaikų, darbuotojų ir vyresnio amžiaus piliečių skaitmeninius įgūdžius, taip pat numatytos priemonės, kuriomis siekiama spręsti IT darbuotojų trūkumo darbo rinkoje problemą. Skaitmeninio poveikio priemonėms tenka 31,5 % visų Lietuvos plano asignavimų.

Šių dviejų prognozių skirtumą daugiausia lemia galutinė duomenų pateikimo data ir prielaidos dėl investicijų, kurios turi būti finansuojamos EGADP lėšomis. Komisijos prognozė parengta daugiau kaip mėnesiu vėliau negu makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, todėl Komisija galėjo atsižvelgti į naujesnius ekonominius rodiklius, kurie rodė gerus 2021 m. pirmojo ketvirčio rezultatus. Be to, Komisija atsižvelgė į informaciją apie planuojamas investicijas pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, nurodytas 2021 m. balandžio 30 d. Komisijai pateiktoje Lietuvos 2021 m. stabilumo programoje.

Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane siūlomą tvarką užtikrinama veiksminga ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano stebėsena ir įgyvendinimas, įskaitant numatomą tvarkaraštį, tarpines reikšmes bei siektinas reikšmes ir susijusius rodiklius. Finansų ministerijai ir Centrinei projektų valdymo agentūrai bus pavesta vykdyti plano stebėseną, o atitinkamos ministerijos bus atsakingos už jo įgyvendinimą. Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės yra realistiškos ir aktualios, tačiau tarpinių ir siektinų reikšmių paskirstymas laike gana netolygus, jos sutelktos laikotarpio pabaigoje, maždaug 2026 m. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane siūloma kontrolės sistema ir tvarka yra pagrįsta vykdant sanglaudos politiką taikomais nacionaliniais procesais ir struktūromis. Plane yra nustatyti veikėjai (įstaigos, subjektai) ir jų vaidmenys bei atsakomybė už vidaus kontrolės užduočių vykdymą. Atitinkamos funkcijos turėtų būti tinkamai atskirtos. Kontrolės sistema ir kita svarbi tvarka, be kita ko, susijusios su duomenų apie galutinius lėšų gavėjus rinkimu ir skelbimu, yra tinkama. Siekiant vykdyti konkrečius plane apibūdintus valdymo ir ataskaitų teikimo reikalavimus bus sukurta speciali IT priemonė. Ji turėtų užtikrinti reikiamą audito seką, taip pat ataskaitų apie tarpines ir siektinas reikšmes teikimą.

Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis priemonėmis tikimasi padaryti didelį ilgalaikį poveikį ekonomikai ir institucijoms. Visų pirma tikimasi, kad numatytos reformos ir investicijos, kuriomis siekiama žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, taip pat švietimo ir mokymo sistemose taikomos priemonės turės ilgalaikį poveikį Lietuvos ekonomikai – skatins tvarų ilgalaikį augimą ir institucijų bei politikos struktūrinius pokyčius. Be to, numatytomis aukštajam mokslui skirtomis priemonėmis tikimasi pagerinti aukštojo mokslo programų kokybę. Tikimasi, kad valstybės inovacijų politikos racionalizavimas turės didelį ilgalaikį poveikį įvairiems Lietuvos ekonomikos sektoriams. Be to, aktyvios darbo rinkos politikos rėmimo priemonėmis tikimasi padaryti ilgalaikį poveikį darbo rinkos veikimui, taip pat skurdo mažinimui ir pajamų lygybei. Sveikatos sektoriui skirtomis priemonėmis taip pat tikimasi padidinti sveikatos priežiūros sistemos efektyvumą. Be to, viešojo sektoriaus modernizavimo reformos turėtų turėti ilgalaikį poveikį viešojo sektoriaus veiksmingumui ir apima analitinius bei technologinius mokestinių prievolių vykdymo problemų sprendimus.

Lietuvos inovacijas ir našumo augimą stabdo įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis. Reikia gerinti aukštojo mokslo programų kokybę, ir tą būtų galima pasiekti, be kita ko, konsoliduojant aukštojo mokslo institucijas. Pameistrystės sistema yra sukurta, tačiau ją reikia toliau plėtoti. Dalyvavimas suaugusiųjų švietimo programose Lietuvoje vis dar labai atsilieka nuo ES vidurkio ir per pastarąjį dešimtmetį nedaug pagerėjo. Siekiant palengvinti verslo inovacijas ir skaitmeninę pertvarką, reikia tobulinti visų gyventojų skaitmeninius įgūdžius. Lietuva turi investuoti į visapusiškos įgūdžių strategijos įgyvendinimą – skirti daug dėmesio kvalifikacijos tobulinimui ir perkvalifikavimui ir sustiprinti pastangas skatinti mokymąsi darbo vietoje ir pameistrystę per profesinį mokymą.

Siekiant remti ekonomikos augimą, reikia gerinti įgūdžius, didinti mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus ir bendrą paramą moksliniams tyrimams bei inovacijoms. Universitetų absolventų įgytų įgūdžių pasiūlos ir įmonėms reikalingų įgūdžių paklausos neatitiktis stabdo inovacijas ir našumo augimą. Be to, įmonių augimą riboja ir inovacijas varžo institucinės kliūtys, kaip antai lengvatinis mokesčių režimas mažosioms įmonėms. Riboti viešojo sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai ir vidutiniškos kokybės produkcija yra neefektyvaus viešojo finansavimo ir sudėtingos institucinės struktūros padarinys. MTEP intensyvumas yra palyginti nedidelis, o finansavimas tebėra neefektyvus ir pernelyg priklausomas nuo Europos fondų. Akademinės bendruomenės ir įmonių sektoriaus veiksmingo bendradarbiavimo stoka taip pat kliudo didinti mokslinių tyrimų ir inovacinius pajėgumus privačiajame sektoriuje. Dėl didelio už įvairias inovacijų rėmimo programas atsakingų agentūrų skaičiaus visa paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms sistema yra sunkiai prieinama ir ja sunku naudotis. Siekiant gerinti viešojo sektoriaus mokslo bazės kokybę ir jos pajėgumą prisidėti prie dvejopos pertvarkos, būtina stiprinti universitetų mokslinių tyrimų bei inovacinius gebėjimus, taip pat užtikrinti tyrėjų karjeros patrauklumą ir sąveikas tarp mokslinių tyrimų, inovacijų bei aukštojo mokslo.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ne mažesnė kaip 37 % išlaidų dalis turėtų būti susijusi su žaliuoju aspektu. Plano priemonėmis padedama pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir 2030 m. energetikos ir klimato tikslus, nustatytus nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP). Be to, jomis taip pat numatoma padėti pasiekti aplinkosaugos tikslus, susijusius su atliekomis, vandeniu, taršos kontrole, darniu judumu, biologinės įvairovės apsauga ir atkūrimu, jūrų ir vandens ištekliais, taip pat remti perėjimą prie tvarių maisto sistemų ir, kai tinka, prie žiedinės ekonomikos, kartu užtikrinant, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Vykdant žaliąją pertvarką Lietuvoje reikės labai padidinti energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą statybos, transporto ir pramonės sektoriuose. Kiti žaliajai pertvarkai svarbūs veiksniai yra atsinaujinančiųjų išteklių įtraukimas į energijos rūšių derinį, žiedinė ekonomika, oro ir vandens kokybė ir biologinė įvairovė, taip pat įmonių žaliosios pertvarkos skatinimas tinkamomis priemonėmis, susijusiomis su žaliaisiais įgūdžiais, bendro aplinkosauginio pėdsako mažinimu ir tvariomis inovacijomis (verslo modelių, technologijų, sprendimų, produktų, paslaugų).

Skaitmeninės pertvarkos komponentas. Šiam komponentui plane skiriama 448 mln. EUR arba 20 % plano asignavimų. Viešojo sektoriaus skaitmeninimui skiriama didžiausia reformų ir investicijų dalis. Kitos numatytos priemonės yra susijusios su skaitmeninio junglumo ir skaitmeninių įgūdžių gerinimu, taip pat su pažangiųjų skaitmeninių technologijų ir verslo skaitmeninimo rėmimu. Viešojo sektoriaus skaitmeninimui skirtomis priemonėmis siekiama: i) visa apimtimi konsoliduoti valstybės informacijos išteklius, IT infrastruktūrą ir paslaugas, ii) užtikrinti patikimų viešojo sektoriaus duomenų prieinamumą ir galimybę dalytis jais tarp ekonomikos sektorių; iii) visiškai suskaitmeninti valdžios sektoriaus procesus ir išplėsti teikiamas skaitmenines viešąsias paslaugas, kartu užtikrinant, kad visos skaitmeninės viešosios paslaugos būtų prieinamos neįgaliesiems. Taip pat plane numatytos investicijos, kuriomis siekiama sukurti mokslui ir verslui būtinas sąlygas plėtoti ir diegti pažangias skaitmenines technologijas, kurios gebėtų komunikuoti lietuvių kalba ir užtikrintų visuotinę prieigą prie suskaitmenintų ir skaitmeninių išteklių. Taip būtų sudarytos sąlygos mokslui, verslui ir visuomenei plėtoti inovatyvias kultūriniu turiniu pagrįstas technologijas, paslaugas ir produktus. Skaitmeninio junglumo tobulinimo priemonėmis bus siekiama įrengti 50 ryšio bokštų ir 2 000 km šviesolaidžio ryšio infrastruktūrą rinkos nepakankamumo teritorijose, taip pat 5 000 skaitmeninei veiklai imlių įmonių suteikti gigabitinės spartos plačiajuosčio ryšio prieigą. Be to, iki 2025 m. pabaigos miestų teritorijose bus baigta 5G mobiliojo ryšio plėtra, visų pirma tarptautiniuose sausumos transporto koridoriuose („Via Baltica“, „Rail Baltica“) ir kituose nacionalinės svarbos sunkvežimių keliuose ir geležinkelio linijose, oro ir jūrų uostuose. Galiausiai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane kaip horizontalioji tema yra numatyta darbotvarkė skatinti skaitmeninių įgūdžių tobulinimą visais visuomenės lygmenimis, įskaitant moksleivius, darbuotojus, darbo ieškančius asmenis, pažeidžiamas grupes ir vyresnio amžiaus asmenis.

Sveikatos komponentas. 268 mln. EUR arba 12 % plano sudarančiu komponentu bus padedama spręsti su sveikatos sistemos atsparumu, kokybe, prieinamumu ir veiksmingumu susijusias problemas. Sukūrus pažangios terapijos centrą turėtų būti užtikrinta galimybė gauti inovatyvias pažangaus gydymo paslaugas. Be to, bus investuojama siekiant sustiprinti Lietuvos genetinius mokslinius tyrimus, suasmenintą mediciną bei palengvinti saugų derinimą Europos tarpvalstybinio projekto „Europos genomas“ sistemoje. Sukurta sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platforma turėtų padėti nustatyti, stebėti ir suderinti sveikatos priežiūros specialistų pasiūlą ir paklausą. Taip pat numatoma sukurti integruotą sveikatos priežiūros paslaugų kokybės vertinimo modelį. Investicijos į sveikatos sistemos skaitmeninimą turėtų padėti integruoti įvairius sveikatos informacijos išteklius į vienodais principais pagrįstą sistemą.

- 5G ryšio paslaugos tarptautiniuose sausumos transporto koridoriuose: plane numatytos priemonės 5G mobiliojo ryšio plėtrai palei tarptautinius sausumos transporto koridorius, įskaitant „Via Baltica“ ir „Rail Baltica“, palengvinti, jos taip pat tiesiogiai padės stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą. Be to, skaitmeninėje srityje vykdomos reformos, pvz., „Valstybės informacinių technologijų valdymo pertvarka“, „Būtinosios sąlygos inovatyviems technologiniams sprendimams versle ir kasdieniame gyvenime“ arba „Į klientą orientuotos paslaugos“, gali tapti pagrindu tarpvalstybiniams projektams.

Valstybės pagalbos ir konkurencijos taisyklės visapusiškai taikomos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšomis finansuojamoms priemonėms. Per valstybių narių institucijas paskirstomos Sąjungos lėšos, kaip ir EGADP lėšos, tampa valstybės ištekliais ir gali būti laikomos valstybės pagalba, jeigu jos atitinka visus kitus SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Kai jos pripažįstamos valstybės pagalba, prieš jas suteikdamos valstybės narės apie šias priemones privalo pranešti Komisijai ir Komisija jas turi patvirtinti, išskyrus atvejus, kai toms priemonėms taikoma esama pagalbos sistema arba jos atitinka taikomas bendrosios išimties reglamento, visų pirma Bendrojo bendrosios išimties reglamento, pagal kurį tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, sąlygas. Kai yra valstybės pagalba, apie kurią būtina pranešti, valstybė narė privalo informuoti Komisiją apie valstybės pagalbos priemones prieš jas suteikdama, kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Šiuo atžvilgiu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane Lietuvos atlikta valstybės pagalbos analizė negali būti laikoma informavimu apie valstybės pagalbą. Jeigu, Lietuvos vertinimu, konkreti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane esanti priemonė yra de minimis pagalba arba pagalba, apie kurią nereikia pranešti, Lietuva privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi visų galiojančių taisyklių. Nepriklausomai nuo to, ar jos atitinka ES valstybės pagalbos režimą, pagal šią sistemą taikomos priemonės turėtų derėti su ES tarptautiniais įsipareigojimais, visų pirma pagal Pasaulio prekybos organizacijos taisykles.

Viešojo sektoriaus komponentas. Finansiniu atžvilgiu tai yra mažiausias plano komponentas, nes jam skiriama tik 64 mln. EUR arba 3 % plano asignavimų. Tačiau jame numatyta svarbių reformų ir jis turi daugiausiai siektinų ir tikslinių reikšmių. Šio komponento priemonėmis siekiama: i) gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir plėsti mokesčių bazę; ii) gerinti biudžeto sistemą; iii) gerinti verslo aplinką; iv) gerinti personalo valdymą viešajame sektoriuje, įskaitant darbuotojų mokymą. Mokesčių administravimo gerinimo reforma, kuria siekiama greičiau mažinti PVM atotrūkį, be kita ko, siekiama tobulinti duomenų analizę, sukurti kelias IT priemones, taip pat naudojamas muitinės darbe, ir investuoti į Valstybinės mokesčių inspekcijos ir Lietuvos muitinės darbuotojų kompetenciją. Planuojamos teisinės priemonės riboti operacijas grynaisiais pinigais yra ypač svarbios kovojant su šešėline ekonomika. Be to, šį komponentą sudaro įsipareigojimai iš dalies keisti teisės aktus, kad būtų išplėsta mokesčių bazė šaltiniams, kurie turi mažiau įtakos augimui, ir kad būtų pagerinti mokesčių ir išmokų sistemos perskirstymo pajėgumai. Biudžeto sistemos reforma siekiama nustatyti metodiką ir priemones, kurių reikia vidutinės trukmės biudžeto planavimui, ir patobulinti taisykles dėl biudžeto pakeitimų ir savivaldybių pajamų nustatymo. Taip pat numatyta pradėti vykdyti išlaidų peržiūras ir sukurti savivaldybių biudžeto rodiklių lyginimo priemonę. Šia priemone siekiama pagerinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių planavimo ir jų įtraukimo į biudžetus taisykles. Verslo nemokumo valdymo reforma siekiama sukurti keturias skaitmenines priemones, kurios turėtų padėti įmonėms ir kitiems subjektams administruoti nemokumą.

Prie skaitmeninės pertvarkos tiesiogiai prisidedama 3 komponento (skaitmeninė pertvarka) ir 6 komponento (viešasis sektorius) priemonėmis. Jos pirmiausia susijusios su mokslo ir verslo bendradarbiavimo skatinimo sistema, siekiant plėtoti ir diegti pažangias skaitmenines technologijas, skaitmenizuoti valdžios sektoriaus procesus ir plėsti skaitmenines viešąsias paslaugas, taip pat konsoliduoti valstybės informacinius išteklius. Ir viešojo administravimo, ir verslo sektoriaus veiksmingumas bus remiamas gerinant skaitmeninį junglumą (5G ir plačiajuostį ryšį). Vieno langelio principu ir individualiųjų mokymosi sąskaitų principu grindžiama mokymosi visą gyvenimą IT sistema užtikrins veiksmingesnį suaugusiųjų švietimą. Manoma, kad kitomis 1 komponento (sveikata) priemonėmis, pavyzdžiui, e. sveikata, 2 komponento (žalioji pertvarka) priemonėmis, pvz., įkrovimo prieigos IT priemonėmis ir renovacijos finansavimu, 4 komponento (švietimas) ir 7 komponento (socialinė apsauga) priemonėmis prie antrojo ramsčio bus prisidedama netiesiogiai.

Kitais komponentais prie žaliosios pertvarkos prisidedama netiesiogiai. Pavyzdžiui, pagal 5 komponentą (aukštasis mokslas ir inovacijos) numatoma, kad prie žaliosios pertvarkos tam tikru mastu bus prisidedama žaliųjų inovacijų rėmimo priemone, taip pat kai kuriomis 1 komponento (sveikata) priemonėmis, kaip antai ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo priemone, ir 7 komponento (socialinė apsauga) į klientą orientuoto užimtumo rėmimo priemone. Be to, numatoma, kad 6 komponentu (viešasis sektorius) išplečiant aplinkosauginį apmokestinimą bus prisidedama prie žaliosios pertvarkos. Be to, prie žaliosios pertvarkos taip pat tam tikru mastu prisidedama ir 2 komponente (žalieji aspektai) nurodytomis ir į 5 komponentą (aukštasis mokslas ir inovacijos) įtrauktomis žaliosiomis ir inovatyviomis viešųjų pirkimų priemonėmis.

Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti galimybę kokybiškai mokytis visose mokyklose ir regionuose (4 komponentas), prisidedama prie geresnių perspektyvų naujai kartai kūrimo. Reformomis ir investicijomis visų pirma siekiama gerinti ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo kokybę ir didinti jų veiksmingumą. Švietimo komponentu bus remiamas įtraukios švietimo ekosistemos, kurios pagrindą sudarys vadinamosios Tūkstantmečio mokyklos, sukūrimas. Be to, plane numatoma reforma siekiant sukurti visą gyvenimą taikomą ugdymo karjerai ir karjeros planavimo sistemą. Ji turėtų padėti besimokantiesiems anksti nustatyti galimas karjeros kryptis ir priimti dėl jų sprendimą. Vaikai turėtų gauti žinių apie švietimo įstaigose įgyjamas kompetencijas ir išmokti pereiti iš vienos švietimo pakopos į kitą. Plane taip pat numatyta sukurti papildomą profesinio mokymo pagal pameistrystės ir mokymosi darbo vietoje programas, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse, skatinimo sistemą, taip pat papildomos paskatos moksleiviams rinktis profesinio mokymo modulius dar mokantis vidurinėje mokykloje, profesinio mokymo programų turinio peržiūra, siekiant jas geriau pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, įskaitant dvejopą pertvarką.

Viešojo sektoriaus komponente (6 komponentas) numatoma valstybės tarnybos reforma, kuria tikimasi padidinti institucinį atsparumą. Lietuva ketina centralizuoti viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių valdymą ir tobulinti vadovų rengimą. Be to, plane numatomos išsamios mokymo priemonės, visų pirma susijusios su skaitmeniniais, strateginiais ir lyderystės įgūdžiais viešajame sektoriuje. Be to, tokios įstaigos, kaip Valstybinė mokesčių inspekcija ir Muitinės departamentas taip pat numato specializuotą savo darbuotojų mokymą, susijusį su konkrečiomis kompetencijomis (pvz., muitinio tikrinimo priemonėmis). Tokiomis planuojamomis priemonėmis prisidedama prie viešojo administravimo pajėgumų ir atsparumo didinimo, o tai savo ruožtu gali pagerinti reagavimą į krizę ir užtikrinti geresnę paramą, politikos kūrimą ir įgyvendinimą.

Numatoma, kad imantis sveikatos komponente (1 komponentas) siūlomų priemonių padidės Lietuvos sveikatos sistemos atsparumas. Investuojant į infekcinių ligų klasterius ir septynis regioninius skubios pagalbos ir reanimacijos skyrius turėtų būti suteikta galimybė vienu metu veiksmingai gydyti daug pacientų, pagerinant sistemos reagavimą į galimus sukrėtimus. Lietuva taip pat planuoja investuoti į skaitmenines priemones, kuriomis sukuriami alternatyvūs būdai teikti sveikatos priežiūros paslaugas ir geriau valdyti epidemiologinę priežiūrą. Be to, EGADP lėšomis turėtų būti finansuojamas kompetencijos platformos sukūrimas; joje bus stebima ir prognozuojama sveikatos priežiūros specialistų ir įgūdžių pasiūla ir paklausa, prižiūrima, kaip laikomasi licencijų suteikimo sąlygų.

Be to, numatoma, kad viešojo sektoriaus komponentu bus prisidedama prie socialinės ir teritorinės sanglaudos, nes bus surenkama daugiau mokestinių pajamų, geriau valdomos išlaidos ir tobulinamas savivaldybių finansų valdymas. Pagerinus mokestinių prievolių vykdymą ir dėl išplėstos mokesčių bazės surenkant papildomų mokestinių pajamų, galėtų būti gaunama papildomų lėšų socialiniams poreikiams, o numatomais gyventojų pajamų apmokestinimo ir socialinio draudimo įmokų pakeitimais galėtų būti prisidėta prie skurdo ir pajamų nelygybės mažinimo. Atlikus išlaidų peržiūras sutaupytas sumas taip pat būtų galima panaudoti tais pačiais tikslais. Numatoma, kad savivaldybių pajamų pokyčiais, finansavimo poreikių nustatymo priemonėmis ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skatinimo priemonėmis bus remiamos regioninės investicijos, taip prisidedant prie teritorinės sanglaudos.

Socialinės apsaugos komponente numatyti du socialinės sanglaudos rėmimo priemonių rinkiniai – minimalių pajamų sistemos bei socialinių išmokų peržiūra ir papildomos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės. Pagal planą Lietuva įsipareigoja peržiūrėti minimalių pajamų sistemą ir nedarbo, ligos ir motinystės išmokas ir jas padidinti ir taip šiek tiek sustiprinti mokesčių ir išmokų sistemos perskirstomąją galią. Šias pastangas papildys naujos rūšies socialinės išmokos vienišiems asmenims. Pagal planą taip pat numatoma suteikti galimybę darbo ieškantiems asmenims patobulinti savo kvalifikaciją ir kompetencijas dalyvaujant profesinio mokymo ir aukštojo mokslo programose. Be to, darbo ieškantiems asmenims bus suteikta galimybė mokytis dalyvaujant pameistrystės programose.

Viešojo sektoriaus komponento (6 komponentas) priemonėmis siekiama sumažinti šiuo metu didelį PVM atotrūkį, surinkti į nacionalinį biudžetą papildomų lėšų, kurias būtų galima panaudoti socialinės apsaugos išlaidoms finansuoti. Be to, naujos skaitmeninės priemonės, padedančios įmonėms geriau valdyti nemokumo riziką, gali pagerinti verslo veiklos vykdymo Lietuvoje sąlygas, pagerinti verslo veiklos rezultatus, pritraukti privačių investicijų ir padidinti ekonomikos atsparumą.

Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatomos priemonės mokestinių prievolių vykdymui pagerinti ir mokesčių bazei plėsti (1 ŠSR, 2019 m.). 6 komponento „Viešasis sektorius“ tikslas – sumažinti PVM surinkimo atotrūkį ir pagerinti mokestinių prievolių vykdymą didinant Valstybinės mokesčių inspekcijos ir Lietuvos muitinės pajėgumus, siekiant valdyti su mokesčiais susijusią riziką teisinėmis ir administracinėmis priemonėmis ir užkirsti kelią neteisėtai veiklai, pasitelkiant daugiau elektroninių mokesčių mokėtojų duomenų šaltinių, pasinaudojant inovatyvia duomenų analize, automatizuojant kai kurias mokesčių administravimo procedūras ir mažinant visuomenės pakantumą šešėlinei ekonomikai ir mokesčių slėpimui. Be to, pagal komponentą numatoma investuoti ir į Valstybinės mokesčių inspekcijos, ir į Lietuvos muitinės darbuotojų kompetencijas. Pagal komponentą taip pat numatoma keisti mokesčių sistemą, visų pirma išplečiant mokesčių bazę ir sumažinant neveiksmingas mokesčių lengvatas ir atleidimą nuo mokesčių.

Plane siūlomos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti socialinės apsaugos sistemą ir mažinti pajamų nelygybę, skurdą ir socialinę atskirtį (1 ŠSR, 2019 m.; 2 ŠSR, 2020 m.). Į 7 komponentą „Socialinė apsauga“ įtraukiamos priemonės, kuriomis siekiama kompleksiškai įvertinti minimalių pajamų sistemą ir identifikuoti jos tobulinimo kryptis. Tuo tikslu bus atlikta minimalių pajamų studija ir ja remiantis suformuotos rekomendacijos ir parengtas jų įgyvendinimo planas. Remiantis studijos rezultatais bus iš dalies keičiami galiojantys teisės aktai (pvz., Piniginės socialinės paramos įstatymas, Socialinės apsaugos išmokų atskaitos rodiklių ir bazinio bausmių ir nuobaudų dydžio nustatymo įstatymas ir Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymas). Be to, pagal 6 komponentą „Viešasis sektorius“ numatoma reforma, kuria siekiama padidinti gyventojų pajamų apmokestinimo ir socialinio draudimo įmokų veiksmingumą mažinant skurdą ir pajamų nelygybę. Lietuva taip pat įsipareigojo padidinti nedarbo draudimo sistemos aprėptį, numatyti papildomą išmoką vienišiems pagyvenusiems asmenims bei neįgaliesiems ir patobulinti pensijų indeksavimo mechanizmą. Galiausiai, siekdama pagerinti socialinės priežiūros paslaugų kokybę ir prieinamumą, Lietuva sukurs socialinės priežiūros įstaigų akreditavimo sistemą, kad nuo 2022 m. sausio 1 d. socialinės priežiūros paslaugas teiktų tik akredituotos įstaigos. Šiomis priemonėmis tikimasi įveikti kai kuriuos neišnykstančius iššūkius, susijusius su socialine atskirtimi, skurdu bei pajamų nelygybe, ir padidinti pažeidžiamiausių grupių socialinę gerovę.

Numatoma imtis tolesnių veiksmų siekiant spręsti uždavinius, susijusius su krizės poveikiu užimtumui ir aktyviai darbo rinkos politikai (2 ŠSR, 2020 m.). Visų pirma, 7 komponente „Socialinė apsauga“ numatomos priemonės, kuriomis siekiama optimizuoti ir patobulinti užimtumo tarnybos veiklos procesus, užtikrinant sistemingą orientavimąsi į klientą bei užimtumo rėmimo priemonių apimties ir įvairovės didinimą, prisidedant prie skaitmeninės ir žaliosios transformacijos tikslų siekimo ir žiedinės ekonomikos skatinimo. Apskritai numatoma, kad įgyvendinant planą bus tiesiogiai prisidedama prie neigiamo pandemijos poveikio darbo rinkai sumažinimo. Trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu didžiausią ekonominį poveikį krizės pasekmių mažinimui turės priemonės, suplanuotos pagal 2 komponentą „Žalioji pertvarka“ ir 3 komponentą „Skaitmeninė pertvarka“.

Lietuvos plane numatytos priemonės, kuriomis siekiama didinti sveikatos sistemos atsparumą, gerinti sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą ir kokybę (1 ŠSR, 2020 m.) ir gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, įperkamumą ir sistemos efektyvumą (2 ŠSR, 2019 m.). Pandemija atskleidė sveikatos sistemos pažeidžiamumą, todėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatomos investicijos ir reformomis, kuriomis siekiama gerinti sveikatos priežiūros kokybę ir prieinamumą didinant sveikatos sistemos tvarumą ir atsparumą sukrėtimams bei sudarant sąlygas lanksčiau reaguoti į kintančius aplinkos veiksnius ir demografinius pokyčius. Šiuo požiūriu pagal 1 komponentą „Sveikata“ numatytos reformos, kuriomis siekiama kurti naujus regioninio sveikatos priežiūros įstaigų bendradarbiavimo modelius ir paskatas kurti veiksmingesnį ligoninių tinklą, stiprinti pirminę priežiūrą, didinti prevencijos priemonių mastą, gerinti gerovę bei darbo sąlygas ir tobulinti sveikatos priežiūros darbuotojų įgūdžius. Svarbu užtikrinti, kad pirminės priežiūros ir prevencijos priemonių gerinimo priemonės būtų įgyvendinamos turint reikiamus išteklius, nes numatoma, kad jų įgyvendinimas bus remiamas kitų finansavimo šaltinių lėšomis. Numatoma, kad sveikatos sistemos veiksmingumas bus didinamas reformomis ir investicijomis, daugiausia skiriamomis sektoriui skaitmeninti. Be to, į komponentą įtrauktos reformos ir investicijos, kuriomis siekiama paruošti ilgalaikės priežiūros sektorių senėjančiai visuomenei. Mažinant išvengiamų hospitalizacijų skaičių numatoma kurti vieno langelio principu veikiančią ilgalaikės priežiūros paslaugų (slaugos ir socialinės globos) organizavimo, teikimo ir finansavimo sistemą. Pagal komponentą numatomos reformos ir investicijos į skubios ir greitosios pagalbos paslaugų organizavimą siekiant užtikrinti, kad gyventojai laiku gautų reikiamą pagalbą. Taip turėtų būti sudarytos sąlygos asmens sveikatos priežiūros įstaigų infrastruktūros modernizavimui, pritaikant darbui ekstremalių situacijų ir krizių metu. Siekiant veiksmingai spręsti sveikatos priežiūros sistemos uždavinius, tolesnėmis politikos įgyvendinimo pastangomis reikėtų užtikrinti, kad sveikatos modelyje būtų pakankamai atsižvelgiama į žmonių poreikius bei sveikatos problemas ir būtų sprendžiamos nelygybės ir nepakankamų struktūrinių investicijų sukeltos problemos.

Reformomis ir investicijomis švietimo srityje siekiama gerinti visų švietimo ir mokymo sistemos lygmenų kokybę bei didinti jų efektyvumą ir skatinti įgūdžių ugdymą (2 ŠSR, 2019 m.; 2 ŠSR, 2020 m.). Į 4 komponentą „Švietimas“ įtraukiamos priemonės, kuriomis siekiama skatinti kokybišką ir šiuolaikinį ankstyvąjį ugdymą ir bendrąjį lavinimą, be kita ko, stiprinant pedagogų bei mokyklų vadovų kompetenciją ir plėtojant STEAM ugdymo ekosistemą. Be to, komponentu siekiama užtikrinti, kad suaugusieji per nacionalinę pažangiomis technologijomis ir inovacijomis grindžiamą mokymosi visą gyvenimą sistemą, veikiančią individualiųjų mokymosi sąskaitų principu, galėtų plėtoti kompetencijas, atitinkančias ekonomikos ir darbo rinkos poreikius. Plane taip pat numatomos politikos priemonėmis, kuriomis siekiama didinti švietimo sistemos ir darbo rinkos atitiktį, sustiprinant profesinio rengimo sistemą ir profesinio orientavimo paslaugas visą gyvenimą. Pagal komponentą taip pat numatomos investicijos į mokymosi visą gyvenimą sistemos veikimo ir valdymo modelio kūrimą ir investicijos į atitinkamoms tikslinėms grupėms skirtų individualiųjų mokymosi sąskaitų finansavimą. Be to, priemonėmis siekiama kurti ir atnaujinti profesinio rengimo ir mokymo programų turinį, remti mokymąsi darbo vietoje pagal pameistrystės programas, sudaryti sąlygas rinktis profesinio mokymo modulius vidurinėse mokyklose ir profesinio mokymo programų moksleivių judumui, taip pat plėtoti karjeros planavimo ir profesinio orientavimo sistemą, kad ji veiktų ir mokyklose. Plane taip pat numatoma plėtoti Tūkstantmečio mokyklų tinklą (esamos švietimo infrastruktūros tobulinimą ir telkimą). Be šių priemonių, bus atnaujintas ankstyvojo ugdymo turinys, siekiant atsižvelgti į naujausias mokslo žinias apie mažiausių vaikų poreikius.

Aukštojo mokslo ir inovacijų srityje keliomis priemonėmis remiamos inovacijos bei mokslo ir verslo bendradarbiavimas, skatinama aukštojo mokslo sektoriaus kokybė ir veiksmingumas (2 ŠSR, 2019 m.; 3 ŠSR, 2019 m.; 3 ŠSR, 2020 m.). Į 5 komponentą „Aukštasis mokslas ir inovacijos“ įtrauktos priemonės, skirtos sutelkti esamas inovacijų skatinimo funkcijas į vieną inovacijų agentūrą ir padaryti MTI politikos sistemą nuoseklesnę. Siekiant toliau skatinti inovacijų paklausą, žaliųjų inovacijų srityje bus naudojami viešieji pirkimai. Priemonėmis taip pat bus remiamos bendros verslo ir mokslo misijos, sutelktos į inovacijas ir MTI veiklą. Kalbant apie aukštąjį mokslą, pagal komponentą numatomos aukštojo mokslo įstaigų studentų priėmimo ir finansavimo sistemos reformos, siekiant, kad daugiau dėmesio būtų skiriama kokybei, kad būtų skatinamas jų tarptautinis konkurencingumas ir didinamas MTP veiklos mastas bei kokybė ir tyrėjo karjeros patrauklumas. Siekiant skatinti konsolidavimą aukštojo mokslo sektoriuje bus sukurta speciali finansavimo sistema. Numatoma, kad pagal šį komponentą bus peržiūrėtos studijų programos, siekiant sumažinti dubliavimąsi, rengti specialistus tose srityse, kuriose darbo rinkoje jų trūksta, ir užtikrinti galimybę asmenims, susiduriantiems su socialine atskirtimi, ir neįgaliesiems gauti aukštąjį išsilavinimą. Įgyvendinant planą, sektorinę paramą mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformų rengimui, įgyvendinimui ir vertinimui bus galima užtikrinti taikant programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonę.

Plano priemonėmis prisidedama prie žaliosios pertvarkos remiant energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą, darnų transportą, energijos jungtis ir švarią bei efektyvią energijos gamybą (3 ŠSR, 2019 m.; 3 ŠSR, 2020 m.). Į 2 komponentą „Žalioji pertvarka“ įtrauktos reformos ir investicijos, kuriomis numatoma iš esmės padėti Lietuvai judėti link neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Energetikos srities reforma, susijusi su tvariai pagaminta elektros energija, yra vertintina palankiai, ja numatoma patobulinti institucinius ir teisinius mechanizmus, kurie paskatintų elektros energijos iš atsinaujinančiųjų šaltinių gamybą, perdavimą ir vartojimą. Plane taip pat yra priemonių, kuriomis bus finansuojami parengiamieji darbai vėjo elektrinių plėtrai ir susijusiai infrastruktūrai Baltijos jūroje, teikiama investicinė parama atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektrinėms (saulės ir vėjo elektrinėms sausumoje) ir individualiems kaupimo įrenginiams. Be to, bus sukurta nauja bendrų 200 MW pajėgumų elektros saugojimo infrastruktūra, siekiant užtikrinti, kad vidutiniu laikotarpiu būtų patenkinami nacionaliniai energetinio saugumo poreikiai ir sudaromos palankesnės sąlygos atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijai integruoti į sistemą. Regioniniam aspektui bus skirtas vienas pavyzdinis energijos bendrijos projektas, kuriuo siekiama gerinti socialinę ekonominę aplinką Ignalinos atominės elektrinės (IAE) regione įrengiant naujus saulės energijos gamybos pajėgumus.

Be to, plane siūloma reformų ir investicijų, kuriomis siekiama sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį, palaipsniui atsisakant labiausiai teršiančių kelių transporto priemonių miestuose ir regionuose ir padidinant atsinaujinančių energijos išteklių dalį transporto sektoriuje. Jame numatoma parama verslui ir viešajam sektoriui skatinant netaršias ir mažataršes transporto priemones, siekiant gerinti viešojo transporto paslaugų kokybę ir didinti jų patrauklumą; prie darnaus transporto skatinimo bus taip pat prisidedama priemonėmis, kuriomis bus skatinama degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos infrastruktūros ir visų rūšių netaršių transporto priemonių pakrovimo / papildymo degalais iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių infrastruktūros plėtra. Pagal planą numatoma sukurti Darnaus judumo fondą, kuriamos mažos taršos zonos savivaldybėse, taip pat mokestinės paskatos rinktis mažiau taršias kelių transporto priemones, skatinami žalieji pirkimai transporto sektoriuje, kuriama kelių rinkliavos, mokamos už keliais nuvažiuotą atstumą, sistema (e-tolling) ir kitos priemonės. Visomis šiomis priemonėmis prisidedama prie transporto išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad šiomis priemonėmis būtų visapusiškai prisidedama prie Lietuvos transporto žaliosios pertvarkos ir geriau tenkinami junglumo poreikiai, reikėtų daugiau dėmesio skirti geležinkelių transportui. Tai, visų pirma, susiję su priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti pradėti naudoti geležinkelių transportą, įskaitant „Rail Baltica“ įgyvendinimą, ir sutelkti dėmesį į keleivinio transporto įvairiarūšiškumą, labiausiai siekiant integruoti geležinkelius į miesto transporto sistemą, pavyzdžiui, sukuriant kelionių įvairiarūšiu transportu mazgus.

Galiausiai plane numatomos reformos ir investicijos, kuriomis siekiama optimizuoti renovacijos projektų administravimą ir valdymą, siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir pradėti Lietuvoje renovacijos bangą, kad per metus būtų renovuojama 1 000 daugiabučių pastatų. Siekiant skatinti efektyvų išteklių naudojimą, pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą numatoma iki 2023 m. parengti Lietuvos perėjimo prie žiedinės ekonomikos iki 2035 m. veiksmų planą.

Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu skatinamos investicijos į skaitmeninę pertvarką, visų pirma didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio aprėptį ir diegimą, ir sprendžiami uždaviniai, susiję su miesto ir kaimo skaitmenine takoskyra, skaitmeniniais įgūdžiais ir ekonomikos skaitmenine pertvarka (3 ŠSR, 2020 m.). Į 3 komponentą „Skaitmeninė pertvarka“ įtraukiamos priemonės, kuriomis siekiama gerinti skaitmeninį junglumą siekiant pastatyti 50 bokštų ir nutiesti 2 000 km optinio pluošto infrastruktūros rinkos nepakankamumo srityse, taip pat suteikti prieigą prie gigabitinio greičio plačiajuosčio ryšio 5 000 skaitmeninei veiklai imlių įmonių ir (arba) įstaigų. Be to, plane numatomos priemonės, kuriomis siekiama palengvinti 5G diegimą, visų pirma tarptautiniuose sausumos transporto koridoriuose („Via Baltica“, „Rail Baltica“) ir kituose magistraliniuose automobilių keliuose ir valstybinės reikšmės magistralinėse geležinkelio linijose, oro ir jūrų uostuose. Numatoma ugdyti vaikų, darbuotojų ir pagyvenusių piliečių skaitmeninius įgūdžius, taip pat imtis priemonių IT darbuotojų trūkumui darbo rinkoje mažinti. Be to, pagal planą siūloma investuoti į pažangių skaitmeninių technologijų diegimą privačiajame sektoriuje, visų pirma siekiant skatinti mokslo ir verslo bendradarbiavimą diegiant inovatyvias technologijas ir skaitmenizuojant kultūros sektorių. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatomos svarbios reformos ir investicijos, kuriomis siekiama skaitmeninti viešąjį sektorių i) visapusiškai konsoliduojant valstybės informacinius išteklius, IT infrastruktūrą ir paslaugas, ii) užtikrinant patikimų viešojo sektoriaus duomenų prieinamumą bei galimybę jais dalytis tarp sektorių ir iii) visapusiškai skaitmenizuojant valdžios sektoriaus procesus ir plėtojant skaitmenines viešąsias paslaugas, kartu užtikrinant, kad visos viešosios paslaugos būtų prieinamos neįgaliems piliečiams.

Planu numatoma prisidėti prie našumo augimo skatinimą, be kita ko, didinant viešųjų investicijų efektyvumą (3 ŠSR, 2019 m.). Visų pirma, 6 komponente „Viešasis sektorius“ numatyta reforma, kuria siekiama padidinti viešųjų investicijų efektyvumą patobulinant vidutinės trukmės valstybės ir savivaldybių biudžetų planavimą ir padidinant biudžeto keitimo taisyklių skaidrumą. Be to, 3 komponente „Skaitmeninė pertvarką“ numatomos priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti viešojo sektoriaus skaitmenizaciją, kuri, kaip tikimasi, turės ilgalaikį teigiamą poveikį viešojo administravimo veikimui ir našumui. Galiausiai pagal 2 komponentą „Žalioji pertvarka“ imamasi priemonių skatinti našumo augimą didinant viešųjų investicijų efektyvumą ir išnaudojant inovatyvių ir žaliųjų viešųjų pirkimų potencialą.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas iš esmės yra visapusiškas ir deramas atsakas į ekonominę padėtį Lietuvoje. Lietuvai ir toliau labai svarbi tolesnė konvergencija, ypač kalbant apie regioninius skirtumus, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą, mažas investicijas į MTP ir sunkumus pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas. Reikia reformų ir investicijų siekiant įvairinti ekonomiką ir padaryti ją šiuolaikiškesnę ir konkurencingesnę, be kita ko, didinant investicijas į žmogiškąjį kapitalą bei mokslinius tyrimus ir inovacijas ir sumažinant socialinę ekonominę dvejopos pertvarkos kainą. Plane numatomas visapusiškas atsakas į šiuos iššūkius, bet kai kuriose srityse, siekiant sėkmingai juos įveikti, reikės taikyti holistinį požiūrį ir nuolat dėti plataus užmojo reformų pastangas. Numatoma pagerinti Lietuvos verslo aplinką reformomis ir investicijomis, kuriomis siekiama pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą ir skaitmenizuoti viešąjį sektorių. Planu siekiama pagerinti visų lygmenų švietimo kokybę ir dalyvavimą suaugusiųjų švietimo programose, kad būtų geriau valdomi įgūdžiai. Bus reformuojama aukštojo mokslo sistema siekiant padidinti studentų priėmimo standartus ir geriau tenkinti darbuotojų ir įgūdžių paklausą darbo rinkoje. Numatoma, kad sutelkus už inovacijų skatinimą atsakingas agentūras mokslinių tyrimų ir inovacijų politika taps veiksmingesnė. Didelę skurdo ir socialinės atskirties riziką siekiama įveikti imantis reformų, kurių tikslas – padidinti minimalių pajamų rėmimo pakankamumą ir mokesčių ir išmokų sistemos perskirstomąją galią, patobulinti ilgalaikę priežiūrą ir pagerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę bei padidinti jos prieinamumą. Įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama šalies skaitmeninė transformacija ir žalioji pertvarka, tam tikru mastu atsižvelgiama į didelius regioninius skirtumus. Apskritai įgyvendinant reformas ir investicijas pagal planą turėtų būti užtikrinama, kad smarkiai ir tvariai didėtų Lietuvos ekonomikos augimo potencialas.

Apskritai planu siekiama spręsti pagrindinius Lietuvoje identifikuotus uždavinius, skatinti atsigavimą po COVID-19 krizės ir sukurti pagrindą jos ilgalaikiam augimui. Daugumoje naujausių šaliai skirtų rekomendacijų nurodyti iššūkiai yra susiję su dvejopa pertvarka, socialine įtrauktimi, sveikatos priežiūra, švietimu, inovacijomis, mokslu ir apmokestinimu. Plane numatytomis priemonėmis tikimasi šiose srityse įgyvendinti struktūrinius pokyčius ir padidinti privačiojo sektoriaus atstovų dalyvavimą ir finansavimą. Lietuvos plane siūlomas subalansuotas ir deramas atsakas į ekonominę ir socialinę padėtį.

Atsižvelgiant į Lietuvos numatytas reformas ir investicijas, jos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu tikimasi padėti veiksmingai įvairiu mastu spręsti visus konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius ar didelę jų dalį arba kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą, nustatytus uždavinius, ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu tinkamai reaguojama į Lietuvos ekonominę ir socialinę padėtį. Todėl pagal EGADP reglamento V priedo 2.2 vertinimo kriterijų galima suteikti A reitingą.



5 lentelė. 2019–2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose identifikuotų šalies uždavinių ir Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentų apžvalga

Šalies uždaviniai (kaip nurodyta 2 skirsnyje) Susijusios ŠSR (2019–2020 m.) ir Europos semestro rekomendacijos 1 komponentas. Sveikatos priežiūra 2 komponentas. Žalioji pertvarka 3 komponentas. Skaitmeninė pertvarka 4 komponentas. Švietimas 5 komponentas. Inovacijos ir mokslas 6 komponentas. Viešasis sektorius 7 komponentas. Socialinė politika Viešieji finansai Gerinti mokestinių prievolių vykdymą ŠSR.2019.1.1; ● Plėtoti mokestinę bazę ŠSR.2019.1.2; ○ ● Sveikatos priežiūra Gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, įperkamumą ir sistemos efektyvumą ŠSR.2019.2.2; ŠSR.2019.2.3; ŠSR.2019.2.4; ŠSR.2020.1.3 ○ Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, sutelkiant pakankamą finansavimą ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų ir būtiniausių medicinos reikmenų trūkumo problemą ŠSR.2020.1.2 ● Švietimas Gerinti visų švietimo ir mokymo sistemos lygmenų, įskaitant suaugusiųjų mokymąsi, kokybę ir didinti jų efektyvumą ŠSR.2019.2.1; ○ ● ○ Skatinti įgūdžius, įskaitant skaitmeninius įgūdžius ŠSR.2020.2.3 ○ ● ○ ○ Socialinė apsauga Užtikrinti minimalios socialinės apsaugos sistemos aprėptį bei adekvatumą ir padidinti mokesčių bei socialinių išmokų sistemos veiksmingumą apsaugant nuo skurdo ŠSR.2019.1.3; ŠSR.2020.2.4 ○ ● Darbo jėga Švelninti krizės poveikį užimtumui ŠSR.2020.2.1 ○ ○ ● Didinti aktyvios darbo rinkos politikos priemonių finansavimą ir aprėptį ŠSR.2020.2.2 ● Moksliniai tyrimai ir inovacijos Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į inovacijas ŠSR.2019.3.1 ○ ● Sukurti nuoseklią politikos priemonių sistemą, skirtą mokslo ir verslo bendradarbiavimui skatinti ir mokslinių tyrimų bei inovacijų politikos įgyvendinimo agentūroms konsoliduoti ŠSR.2019.3.7; ŠSR.2019.3.8 ● Skatinti technologines inovacijas mažosiose ir vidutinėse įmonėse ŠSR.2020.3.7 ○ ○ Investicijos Skaitmeninė pertvarka, visų pirma dėl itin didelio pajėgumo plačiajuosčio ryšio aprėpties ir diegimo ŠSR.2020.3.4 ○ ○ ● ○ Energijos ir išteklių naudojimo efektyvumas ir energijos jungtys ŠSR.2019.3.2; ŠSR.2019.3.3; ŠSR.2020.3.5 ● Netarši ir veiksminga energijos gamyba ir naudojimas ŠSR.2020.3.5; ● Darnusis transportas ŠSR.2019.3.4; ŠSR.2020.3.6 ● Viešasis administravimas ir verslo klimatas Skatinti našumo augimą didinant viešųjų investicijų efektyvumą ŠSR.2019.3.6 ○ ●

4.3.Augimo potencialas, darbo vietų kūrimas, ekonominis, institucinis ir socialinis atsparumas, Europos socialinių teisių ramstis, krizės poveikio švelninimas ir socialinė teritorinė sanglauda bei konvergencija

Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimas

Numatoma, kad planas turės teigiamą ilgalaikį poveikį Lietuvos ekonominės veiklos rezultatams. Iš Komisijos apskaičiuotų įverčių matyti, kad BVP turėtų padidėti 1,6 % iki 2026 m. (žr. 2 langelį). Be to, taikant valdžios institucijų naudojamą makroekonometrinį mikromodeliavimo modelį apskaičiuota, kad BVP skaičiai, palyginti su bazinio lygio scenarijumi, per metus didės 1,53 % daugiau trumpuoju laikotarpiu (2 metai), 1,69 % – vidutiniu laikotarpiu (5 metai) ir 0,73 % ilguoju laikotarpiu (20 metų). Dėl to tikimasi, kad 2021 m. numatomas BVP augimas bus 2,6 %, o paskesniais metais atsigavimas spartės ir vidutinis metinis BVP augimas sieks 3,2 %. Todėl per 2021–2026 m. laikotarpį prognozuojama, kad įgyvendinant plano priemones BVP padidės iš viso maždaug 9 % (remiantis palyginti optimistiška prielaida, kad didinamasis poveikis sudarys 1,9). Šiuo požiūriu Lietuvos plane minimas konvergencijos teorijos poveikis – mažesnio išsivystymo lygio ekonomika auga greičiau nei labiau išsivysčiusi ekonomika – tuo pagrindžiamas spartus augimo tempas, palyginti su ES vidurkiu. Numatoma, kad trumpuoju laikotarpiu plano teigiamas poveikis užimtumui bus 0,97 %, vidutiniu laikotarpiu – 1,61 %, ilguoju laikotarpiu – 1,81 %, o nedarbo lygis (8,5 % 2020 m.), kaip numatoma, sumažės 2 procentiniais punktais vidutiniu laikotarpiu ir 1,9 procentinio punkto ilguoju laikotarpiu (palyginti su baziniu lygiu). Numatoma, kad trumpalaikį plano poveikį lems investicijos ir ilgalaikės inovacijos, gerinant švietimo sektoriaus veiklos rezultatus, plečiant aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir sumažinant energijos importą įgyvendinus energijos vartojimo efektyvumo priemones. Apskritai plane pateiktas kiekybinis poveikio ekonomikai ir užimtumui įvertinimas yra patikimas.

Lietuvos fiskaliniai duomenys suponuoja pagal planą finansuojamų išlaidų makropapildomumą. Per trejus metus iki pandemijos sukeltos krizės (2017–2019 m.) vidutinis augimą skatinančių išlaidų lygis (išskyrus negrąžintiną finansinę paramą pagal EGADP) buvo 1,48 % BVP. Nominalus išlaidų lygis augo lėčiau nei BVP lygis, todėl ilgainiui santykis po truputį mažėjo. Per 2020–2026 m. prognozės laikotarpį numatomas vidurkis yra 1,52 % BVP, nemažai investicijų sutelkiant laikotarpio pradžioje 2020–2021 m. Iki 2023 m. santykis bus linkęs didėti ir tai rodo, kad Lietuva tikriausiai darys vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes investicijas. Apskritai, atrodo, kad plane neatmetamos viešosios investicijos, taigi numatomas makropapildomumas. Be to, plane pripažįstama, kad Lietuvos viešosios investicijos yra nepakankamos ir labai priklauso nuo ES finansavimo; tuo galima paaiškinti mažas viešąsias investicijas ES lėšomis finansuojamose srityse.