LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 4.5.2010 
SEK(2010) 560 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalin ę priežiūrą ir 
įspėjama imtis deficito mažinimo priemoni ų, kaip manoma, reikaling ų perviršinio 
deficito pad ėčiai ištaisyti  
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalin ę priežiūrą ir 
įspėjama imtis deficito mažinimo priemoni ų, kaip manoma, reikaling ų perviršinio 
deficito pad ėčiai ištaisyti 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 126 straipsn į 9 dalį ir 
136 straipsn į,  
atsižvelgdama į Komisijos rekomendacij ą, 
kadangi: (1) Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta 
galimybė patvirtinti valstyb ėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, 
kuriomis siekiama sustiprinti j ų biudžetin ės drausmės koordinavim ą ir priežiūrą. 
(2) Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatyta, kad valstyb ės narės 
vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir d ėl to nustatyta perviršinio deficito 
procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcin ę funkciją įgyvendinama 
perviršinio deficito proced ūra, numatyta strukt
ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės 
politika, skirta greitai gr įžti prie tvirtos biudžeto b ūklės atsižvelgiant į ekonomin ę 
situaciją. 
(3) 2009 m. balandžio 27 d. pagal EB sutarties 104 straipsnio 6 dal į Taryba nusprend ė, 
kad Graikijoje susidar ęs perviršinis deficitas, ir paga l Sutarties 104 straipsnio 7 dal į ir 
1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito 
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnio 4 dal į pateikė 
rekomendacijas d ėl perviršinio deficito ištaisymo ne v ėliau kaip 2010 m. Taryba taip 
pat nustat ė 2009 m. spalio 27 d. termin ą, iki kurio turi b ūti imtasi veiksming ų 
priemonių. 2009 m. lapkri čio 30 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 126 straipsnio 8 dalimi, nustat ė, kad Graikija nesi ėmė veiksming ų 
priemonių; todėl 2010 m. vasario 16 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalimi, įspėjo Graikij ą, kad ji imt ųsi priemoni ų 
perviršiniam deficitui ištaisyti v ėliausiai 2012 m. Taryba taip pat nustat ė 2010 m. 
gegužės 15 d. termin ą, iki kurio turi b ūti imtasi veiksming ų priemoni ų. 
(4) Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei laikantis 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalies nuostat ų buvo imtasi 
veiksming ų priemoni ų, o priėmus tą įspėjimą kyla netik ėtų neigiamų ekonomini ų 
įvykių, turinčių didelį nepalank ų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi 
Komisijos rekomendacija, gali nuspr ęsti pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnio 9 dal į priimti patikslint ą įspėjimą. 
LT 3   LT (5) Remiantis Komisijos tarnyb ų 2009 m. rudens prognoz ėmis, kurios sudar ė pirminio 
įspėjimo Graikijai pagrind ą, buvo numatyta, kad 2010 m. BVP susitrauks ¼ % ir nuo 
2011 m. ims did ėti, o ekonomika tur ėjo augti 0,7 %. Dabar 2010 m. numatomas 
staigus realiojo BVP kritimas, o 2011 m. tolesnis traukimasis. V ėliau numatomas 
laipsniškas gr įžimas prie augimo. Toks ryškus ekonominio scenarijaus pablog ėjimas 
reiškia, kad nesikei čiant politikai atitinkamai bus prastesn ė valstybės finansų 
perspektyva. Be to, reik ėtų atsižvelgti į 2009 m. valdžios sektoria us deficito rodiklio 
patikslinim ą (jį padidinus nuo 12,7 % BVP įverčio, apskai čiuoto sprendimo pagal 126 
straipsnio 9 dal į priėmimo metu, iki 13,6 % BVP įverčio, remiantis 2010 m. balandžio 
1 d. Graikijos pateiktu fiskaliniu pranešimu) ir į riziką, kad šis rodiklis gali b ūti vėl 
patikslintas (j į padidinant maždaug 0,3–0,5 % BVP) Eurostatui baigus Graikijos 
statistikos tarnyb ų tyrimą1. Galiausiai, rinkose kil ęs nerimas d ėl valstybės finansų 
perspektyvos pasireišk ė staigiu valdžios sektoria us skolos rizikos priemok ų 
padidėjimu, dėl to tapo dar sunkiau kontroliuoti valdži os sektoriaus deficito ir skolos 
raidą. Remiantis 2010 m. kovo m ėn. Komisijos tarnyb ų atliktu preliminariu vertinimu, 
Graikija, kaip reikalauta, vykd ė fiskalines priemones, skirtas užtikrinti, kad b ūtų 
pasiektas planuotas 2010 m.  deficito rodiklis. Ta čiau staigus ekonominio scenarijaus 
pasikeitimas reiškia, kad min ėtų planų nebegalima laikyti pagr įstais. Dėl tiesiogin ės 
grėsmės valstybės mokumui šiais metais reikia imtis dar griežtesni ų priemoni ų. Kartu 
dėl dabar numatomo galimo didelio ekonomikos susitraukimo nebebus įmanoma 
įvykdyti pirminio deficito mažinimo plano. Ga lima laikyti, kad Graikijoje kilo netik ėtų 
neigiamų ekonomini ų įvykių, turinčių didelį nepalank ų poveikį valstybės finansams, 
todėl yra pagrindo priimti patikslintas rekomendacijas pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 136 straipsn į ir 126 straipsnio 9 dal į.  
(6) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, 2010 m. vasario 16 d. Tarybos įspėjime 
nustatytą Graikijos perviršinio deficito ištaisymo termin ą reikia prat ęsti dvejiems 
metams – iki 2014 m. 
(7) Bendroji valstyb ės skola 2009 m. pabaigoje siek ė 115,1 % BVP. Tai vienas didžiausi ų 
skolos ir BVP santyki ų ES, ir jis gerokai viršija Sutartyje nustatyt ą 60 % BVP 
pamatinę vertę. Be to, pasibaigus šiuo me tu vykdomam statistikos tarnyb ų tyrimui, š į 
skaičių gali tekti patikslinti (j į padidinant 5–7 procentiniais punktais). Jei b ūtų 
įvykdytas deficito mažinimo pl anas, kuris, atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, yra 
būtinas ir įmanomas, tai reikšt ų, kad 2014 m. skola liaut ųsi didėti. Be to, kad išliko 
dideli valdžios sektoriaus defici to rodikliai, pr ie skolos did ėjimo labai prisid ėjo 
ypatingos skol ą didinančios operacijos (angl. below-the-line operations ). Dėl to 
rinkose sumaž ėjo pasitik ėjimas vyriausyb ės pajėgumu ateityje aptarnauti did ėjančią 
skolą. Graikija turi ypa č skubiai imtis precedento neturin čio masto ryžting ų veiksmų, 
susijusių su deficitu ir kitais skolos augim ą skatinan čiais veiksniais, kad b ūtų 
sustabdytas skolos ir BVP santykio did ėjimas ir kad b ūtų galima v ėl taikyti rinkos 
finansavim ą. 
(8) Labai pablog ėjus valdžios sektoriaus finans ų būklei, euro zonos valstyb ės narės 
nusprendė suteikti Graikijai param ą stabilumui užtikrinti, kad b ūtų užtikrintas 
finansinis stabilumas visoje euro zonoje, ka rtu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta 
daugiašale pagalba. Ši parama, Komisijai koordinuojant, teikiama kaip bendra dvišali ų 
paskolų suma. Kreditoriai nusprend ė paramą susieti su Graikijai šiuo sprendimu 
                                                 
1 Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2010. 2010 m. balandžio 22 d.  
LT 4   LT nustatytų reikalavim ų laikymusi. Vis ų pirma Graikija turi vykdyti šiame sprendime 
nurodytas priemones laikydamasi nustatyt ų toliau išvardyt ų terminų. 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą:  
1 straipsnis 
1. Graikija kuo grei čiau ir ne v ėliau kaip iki 2014 m. termino ištaiso esam ą perviršinio 
deficito pad ėtį.  
2. Koregavimo planu perviršiniam deficitu i ištaisyti siekiama, kad 2010 m. valdžios 
sektoriaus deficitas neviršyt ų 18 508 mln. EUR (8,0 % BVP), 2011 m. – 17 065 mln. 
EUR (7,6 % BVP), 2012 m. 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP), 2013 m. – 11 399 mln. EUR (4,9 % BVP) ir 2014 m. – 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP). Tam reik ės pasiekti 
bent 10 % strukt ūrinio balanso pager ėjimą 2009–2014 m. laikotarpiu. 
3. Siekiant įgyvendinti 2 dalyje numatyt ą koregavimo plan ą, reikia, kad valdžios 
sektoriaus konsoliduo tos bendrosios skolos metinis pokytis neviršyt ų 34 058 mln. 
EUR 2010 m., 17 365 mln. EUR 2011 m., 15 016 mln. EUR 2012 m., 11 599 mln. EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Remiantis dabartin ėmis BVP 
projekcijomis, atitinkama skol os ir BVP santykio raida tur ėtų būti tokia: 133,2 % 
2010 m., 145,2 % 2011 m., 148,8 % 2012 m., 149,6 % 2013 m. ir 148,4 % 2014 m. 
2 straipsnis 
1. Graikija iki 2010 m. birželio m ėn. pabaigos priima šias priemones: 
a) įstatymą, kuriuo įdiegiama progresini ų mokesčių sistema visiems pajam ų 
šaltiniams ir horizontaliai suvienodinamas  su darbo santykiais ir ilgalaikiu turtu 
susijusių pajamų
 apmokestinimas; 
b) įstatymą, kuriuo panaikinamos visos mokes čių sistemos išimtys ir autonominio 
apmokestinimo nuostatos, įskaitant speciali ųjų priemok ų valstyb ės 
tarnautojams pajamas; 
c) panaikina rezervo nenumatytiems atvejams biudžeto asignavimus, siekdama 
sutaupyti 700 mln. EUR; 
d) panaikina didži ąją dalį biudžeto asignavim ų solidarumo pašalpai (išskyrus 
skurdui mažinti skirt ą dalį), siekdama sutaupyti 400 mln. EUR; 
e) sumažina didžiausias pensijas, siek dama per visus metus sutaupyti 500 mln. 
EUR (350 mln. EUR 2010 m.); 
f) sumažina valstyb ės tarnautojams mokamas velykines, vasaros ir kal ėdines 
premijas bei išmokas, siekdama per visus metus sutaupyti 1500 mln. EUR (1100 mln. EUR 2010 m.);   
LT 5   LT g) Panaikina pensininkams moka mas velykines, vasaros ir kal ėdines premijas, 
apsaugodama mažas pensijas gaunan čius pensininkus, siekdama per visus 
metus sutaupyti 1900 mln. EUR (1500 mln. EUR 2010 m.); 
h) padidina PVM tarif ą, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1,8 mlrd. EUR 
(800 mln. EUR 2010 m.) pajam ų; 
i) padidina kuro, tabako ir alkoholio ak cizus, siekdama per visus metus gauti 
mažiausiai 1050 mln. EUR ( 450 mln. EUR 2010 m.) pajam ų; 
j) priima paslaug ų direktyvos įgyvendinimo teis ės aktus2; 
k) priima vietos lygmens viešojo administ ravimo reformavimo ir supaprastinimo 
įstatymą, siekdama mažinti veiklos s ąnaudas; 
l) sukuria darbo grup ę, siekdama gerinti strukt ūrinių ir sanglaudos fond ų lėšų 
įsisavinim ą; 
m) priima teis ės aktą, siekdama supaprastinti nauj ų įmonių steigimo tvark ą; 
n) 500 mln. EUR sumažina anks čiau planuotas valstyb ės investicijas; 
o) perveda biudžeto asignavimus, skirtus bendrai finansuoti strukt ūrinių ir 
sanglaudos fond ų paramą, į specialią centrinę sąskaitą, kurios negalima naudoti 
jokiu kitu tikslu.  
2. Graikija iki 2010 m. rugs ėjo mėn. pabaigos priima šias priemones: 
a) į 2011 m. biudžeto projekt ą įtraukia mažiausiai 3,2 % BVP vert ės (4,3 % BVP 
vertės, jei būtų atsižvelgiama į perkėlimus, susijusius su 2010 m. vykdytomis 
priemonėmis) fiskalinio konsolidavimo priemones. Vis ų pirma į biudžetą turi 
būti įtrauktos šios priemon ės (arba išskirtin ėmis aplinkyb ėmis priemon ės, 
kurias taikant b ūtų sutaupytos panašios sumos): va ldžios sektoriaus tarpinio 
vartojimo sumažinimas mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2010 m. lygiu 
(be sutaupym ų, gautų vykdant šioje dalyje nurodyt ą viešojo administravimo ir 
vietos valdžios institucij ų reformą); pensijų indeksavimo įšaldymas (siekiant 
sutaupyti 100 mln. EU R); laikinas kriz ės mokestis labai didel į pelną 
uždirbančioms įmonėms (kurį taikant papildomos metin ės pajamos sudaryt ų 
mažiausiai 600 mln. EUR 2011, 2012 ir 2013 m.); prezumpcinis savarankiškai 
dirbančių asmenų apmokestinimas (d ėl kurio 2011 m. b ūtų gauta mažiausiai 
400 mln. EUR pajam ų, o 2012 ir 2013 m. šios pajamos b ūtų dar didesn ės); 
PVM baz ės išplėtimas, įtraukiant tam tikras šiuo metu PVM 
neapmokestinamas paslaugas, ir 30 % preki ų ir paslaug ų vietoje sumažinto 
tarifo nustatant pagrindin į tarifą (1 mlrd. EUR pajamos); laipsniškas ekologijos 
mokesčio, susijusio su išmetamu anglies dvideginiu, įvedimas (mažiausiai 300 
mln. EUR pajamos 2011 m.); vyriausyb ės teisės aktų, susijusi ų su viešojo 
administravimo reforma ir vietos valdžios institucij ų pertvarkymu, 
įgyvendinimas (siekiant 2011 m. išlaidas sumažinti mažiausiai 500 mln. EUR, 
                                                 
2 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB d ėl paslaugų vidaus 
rinkoje (OL L 376, 2006 12 27).  
LT 6   LT o 2012 ir 2013 m. – dar po 500 mln. EUR); vidaus investicij ų sumažinimas 
(mažiausiai 1 mlrd. EUR) skiriant pirmenyb ę ES strukt ūrinių fondų lėšomis 
finansuojamiems investiciniams proj ektams; paskatos, susijusios su žem ės 
naudojimo pažeidim ų šalinimu (2011–2013 m. b ūtų gauta mažiausiai 1500 
mln. EUR, iš kuri ų 500 mln. EUR b ūtų gauta 2011 m.); pajam ų už lošimo 
licencijas rinkimas (mažiausiai 500 mln. EUR už parduotas licencijas ir 200 
mln. EUR mokes čių už išloštas sumas); nekilnojamojo turto mokes čio bazės 
išplėtimas patikslinant turto vertes (b ūtų gauta mažiausiai 500 mln. EUR 
papildom ų pajamų); didesnis darbo užmokes čio natūra apmokestinimas, 
įskaitant su automobili ų išperkam ąja nuoma susijusi ų įmokų apmokestinim ą 
(mažiausiai 150 mln. EUR); didesnis prabangos preki ų apmokestinimas 
(mažiausiai 100 mln. EUR); specialus mokestis, taikomas neteis ėtiems 
statiniams (tur ėtų būti gauta mažiausiai 800 mln. EUR pajam ų per metus); tik 
20 % į pensiją išėjusių viešojo sektoriaus darbuotoj ų pakeitimas (centrin ės 
valdžios sektoriuje, savivaldybi ų lygiu, valstyb ės įmonėse, vietos valdžios 
institucijose, valstybin ėse agentūrose ir kitose valstyb ės įstaigose);  
b) pensij ų sistemos reformos įstatymas, siekiant užti krinti sistemos tvarum ą 
vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Įstatymu vis ų pirma tur ėtų būti 
nustatomas vienodas pensinis amžius – 65 m. ( įskaitant moterims), esam ų trijų 
pensijų fondų sujungimas ir vienoda nauja pensij ų sistema visiems 
dabartiniams ir b ūsimiems dirbantiesiems (pradedama taikyti nuo 2013 m. 
sausio 1 d.), pensij ų viršutinės ribos mažinimas, laipsniškas minimalaus įmokų 
laikotarpio didinimas visai pens ijai gauti nuo 37 iki 40 met ų (iki 2015 m.), 60 
metų minimalus pensinis amžius iki 2011 m. sausio 1 d. ( įskaitant sunkiomis 
salygomis dirban čius asmenis ir asmenis, turin čius 40 met ų įmokų mokėjimo 
laikotarpį), speciali ų taisykli ų iki 1993 m. apdraustiems asmenims 
panaikinimas (išsaugant įgytas teises), esminis su sunkiomis darbo s ąlygomis 
susijusių profesijų sąrašo sutrumpinimas, pensini ų išmokų mažinimas (6 % per 
metus) asmenims, kurie išeina į pensiją sulaukę 60–65 met ų turėdami 
trumpesnį nei 40 met ų įmokų mokėjimo laikotarp į, automatinio koregavimo 
mechanizmo, kur į taikant pensinis amžius b ūtų susietas su ilg ėjančia 
numatoma gyvenimo trukme, suk ūrimas (nuo 2020 m.), su materialine 
padėtimi sietin ų minimali ų garantuot ų pajamų pensinio amžiaus sulaukusiems 
ir vyresniems asmenims nustatymas, griežtesni ų sąlygų invalidumo pensijoms 
gauti ir reguliaraus atitikties invalidumo pensij ų reikalavimams tikrinimo 
nustatymas, įmokomis grindžiam ų pensijų skyrimo tvarkos pakeitimas siekiant 
tvirtesnės sumokėtų įmokų ir gaunam ų išmokų sąsajos (apribojant kaupimo 
normą iki 1,2 % metinio vidurkio) ir pensini ų pajamų skaičiavimo išpl ėtimas 
atsižvelgiant į viso gyvenimo darbo užmokest į (išsaugant įgytas teises). 
Įgyvendinus š į įstatymą, ateinančiais dešimtme čiais turėtų būti sumažintas 
numatomas pensini ų išlaidų ir BVP santykio did ėjimas – jis b ūtų mažesnis už 
euro zonos vidurk į, o viešojo sektoriaus pensini ų išlaidų didėjimas 2010-
2060 m. bus apribotas iki mažiau kaip 2,5 % BVP;  
c) vyriausiosios biudžeto kontrol ės tarnybos ištekli ų ir vaidmens stiprinimas ir 
apsaugos priemoni ų nuo galimo politinio kišimosi į duomen ų projekcij ų 
rengimo ir apskaitos proces ą nustatymas; 
d) viešojo sektoriaus darbo užmokes čio teisės akto reformos projektas, įskaitant 
visų pirma už darbo užmokes čio mokėjimą atsakingos Bendrosios mok ėjimo 
LT 7   LT tarybos suk ūrimą, vienodų principų ir termin ų nustatym ą siekiant užtikrinti 
supaprastint ą vienodą valstybės sektoriui, vietos vald žios institucijoms ir 
kitoms agent ūroms taikom ą darbo užmokes čio sistemą;  
e) teis ės aktas mokes čių administravimo ir kontrol ės veiksmingumui gerinti; 
f) viešojo administravimo ir esam ų socialinių programų nepriklausoma perži ūra;  
g) mėnesinis statistini ų duomen ų (remiantis pinig ų principu) apie valdžios 
sektoriaus ir pavaldži ų subjektų pajamas, išlaidas, finansines ir mok ėtinų 
išlaidų nepriemokas skelbimas; 
h) veiksm ų planas valdžios sektoriaus duomen ų rinkimui ir tvarkymui gerinti, 
visų pirma sustiprinant statistikos tarnyb ų ir Vyriausiosios biudžeto kontrol ės 
tarnybos kontrol ės mechanizmus ir užtikrinant veiksming ą asmenin ę 
atsakomyb ę už neteising ų duomenų pateikim ą, siekiant užtikrinti, kad b ūtų 
neatidėliojant pateikiami kokybiški vald žios sektoriaus duomenys, kuri ų 
reikalaujama reglamen tais (EB) Nr. 2223/963, (EB) Nr. 264/20004, (EB) 
Nr. 1221/20025, (EB) Nr. 501/20046, (EB) Nr. 1222/20047, (EB) 
Nr. 1161/20058, (EB) Nr. 223/20099 ir (EB) Nr. 479/200910; 
i) reguliarus informacijos apie valstyb ės įmonių ir kitų viešojo sektoriaus 
subjektų, kurie nepriskiriami valdžios sektoriui, finansin ę padėtį (įskaitant 
išsamias pelno (nuostoli ų) ataskaitas, balanso ataskaitas, užimtumo ir darbo 
užmokesčio duomenis) skelbimas; 
3. Graikija iki 2010 m. gruodžio m ėn. pabaigos priima šias priemones: 
a) galutinis 2 dalies a ir d punktuose nurodyt ų priemoni ų priėmimas;  
b) teis ės akto, kuriuo stiprinama fiskalin ė sistema, projektas. Jame vis ų pirma 
turėtų būti numatytas vidutin ės trukmės fiskalin ės sistemos suk ūrimas, 
privalomojo biudžeto rezervo nenumatytiems atvejams, kuris atitikt ų 
                                                 
3 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 d ėl Europos nacionalini ų ir regionini ų 
sąskaitų sistemos Bendrijoje, OL L 310, 1996 11 30 . 
4 2000 m. vasario 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 264/2000 d ėl Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 2223/96 įgyvendinimo trumpojo laikotarpio valstyb ės finansų statistikos srityje, OJ L 29/4, 2000 2 
4. 
5 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2002 d ėl valdžios 
sektoriaus ketvirtini ų finansinių sąskaitų, OL L 179/1, 2002 7 9.  
6 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 501/2004 d ėl valdžios 
sektoriaus ketvirtini ų finansinių sąskaitų, OL L 81/1, 2004 3 19.  
7 2004 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2004 d ėl ketvirtin ės vyriausyb ės skolos 
duomenų rengimo ir perdavimo, OL L 233/1, 2004 7 2.  
8 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005 d ėl ketvirtini ų 
nefinansini ų sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius, OL L 191/22, 2005 7 22.  
9 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 d ėl Europos 
statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 
dėl konfidenciali ų statistini ų duomen ų perdavimo Europos Bendrij ų statistikos tarnybai, Tarybos 
reglament ą (EB) Nr. 322/97 d ėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendim ą 89/382/EEB, Euratomas, 
įsteigiantį Europos Bendrij ų statistikos program ų komitetą, OL L 87/164, 2009 3 31.  
10 2009 m. geguž ės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 d ėl Europos bendrijos steigimo sutarties 
priede pateikto Protokolo d ėl perviršinio deficito proced ūros taikymo, OL L 145/1, 2009 6 10.  
LT 8   LT 10 procent ų visų asignavim ų, sukūrimas, griežtesni ų išlaidų kontrol ės 
mechanizm ų sukūrimas ir nepriklausomos fiskalin ės tarnybos, kuri teikt ų 
patarimus fiskaliniais klausimais ir vykdyt ų su tuo susijusi ą profesionali ą 
priežiūrą;  
c) įstatymas, skirtas deryb ų dėl darbo užmokes čio privačiajame sektoriuje 
sistemai reformuoti, kuriuo tur ėtų būti nustatyti mažesni už viršvalandžius 
mokėtino darbo užmokes čio tarifai, suteikta daugiau lankstumo darbo laiko 
valdymo srityje ir leista vietos lygm ens teritoriniais paktais nustatyti mažesn į 
nei sektori ų susitarimais nustatyt ą darbo užmokes čio augimą. 
d) minimalaus darbo užmokes čio įstatymas, siekiant nustatyti mažesnius už 
minimalųjį darbo užmokes čio lygius rizikos grup ėms, kaip antai jaunimui ir 
ilgalaikiams bedarbiams, ir taikyti priemones, kuriomis b ūtų užtikrinta, kad 
dabartinis minimalus darbo užmokestis, vertinant nominalia išraiška, trejus 
metus nesikeist ų; 
e) užimtumo apsaugos teis ės aktų reforma, siekiant bandom ąjį laikotarp į priėmus 
į naujas pareigybes prat ęsti iki vieneri ų metų, sumažinti bendr ą išeitinių 
išmokų lygį ir užtikrinti, kad tarnautojams ir darbininkams b ūtų taikomos 
vienodos išeitin ės išmokos s ąlygos, padidinti minimali ą ribą, nuo kurios 
taikomos su kolektyviniu atleidimu susijusios taisykl ės, ypač didesnėse 
įmonėse, ir sudaryti daugiau galimybi ų labiau taikyti laikinas sutartis; 
f) reikšmingas strukt ūrinių ir sanglaudos fond ų lėšų įsisavinimo didinimas;  
g) naujos vaist ų administravimo sistemos, pagal kuri ą būtų skatinama vartoti 
generinius vaistus, įdiegimas; 
h) bendros vieš ųjų pirkimų sistemos suk ūrimas įsteigiant centrin ę viešųjų pirkimų 
tarnybą ir užtikrinant la bai patikimas konkurs ų organizavimo proced ūras, ex 
ante ir ex post kontrolę;  
i) teis ės aktas, kuriuo supaprastinamas ir spartinamas įmonių, pramonės veiklos ir 
savarankiškai dirban čiųjų licencijavimo procesas; 
j) Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucin ės sistemos keitimas siekiant 
jos didesnio nepriklausomumo, nustatant priimtinus tyrim ų atlikimo ir 
sprendimų priėmimo terminus ir suteikiant jai teis ę atmesti skundus;  
k) geresnis valstyb ės turto valdymas siekiant 2011–2013 m. laikotarpiu sutaupyti 
mažiausiai 1 mlrd. EUR; 
l) Priemon ės, skirtos esamiems laisv ės teikti paslaugas apribojimams pašalinti.  
4. Graikija iki 2011 m. kovo m ėn. pabaigos priima šias priemones: 
galutinis 3 dalies b punkte nurodyt ų priemoni ų priėmimas; 
5. Graikija iki 2011 m. birželio m ėn. pabaigos priima šias priemones: 
LT 9   LT a) supaprastint ą vienodą valstybės sektoriui, vietos vald žios institucijoms ir 
kitoms agent ūroms taikom ą darbo užmokes čio dydžių sistemą, pagal kuri ą 
darbo užmokes čio dydis priklausyt ų nuo darbo našumo ir atliekam ų užduočių; 
b) priemon ės, kuriomis įgyvendinami sprendimai atlikus  viešojo administravimo 
institucijų nepriklausom ą funkcinį vertinimą;  
c) darbo inspekcijos stiprinimas, užtikrinant pakankam ą kvalifikuot ų darbuotoj ų 
skaičių ir nustatant kiekybinius tikslus, susijusius su atliktin ų patikrinim ų 
skaičiumi. 
LT 10   LT 6. Graikija iki 2011 m. rugs ėjo mėn. pabaigos priima šias priemones: 
a) į 2012 m. biudžeto projekt ą įtraukia mažiausiai 2,2 % BVP vert ės fiskalinio 
konsolidavimo priemones. Vis ų pirma į biudžetą įtraukiamos šios priemon ės 
(arba išskirtin ėmis aplinkyb ėmis priemon ės, kurias vykdant b ūtų sutaupytos 
panašios sumos): tolesnis PVM baz ės išplėtimas sumažinto PVM tarifo 
prekėms ir paslaugoms pradedant taikyti pagrindin į tarifą (siekiant papildomai 
surinkti mažiausiai 300 mln. EUR), to lesnis viešojo sektoriaus darbuotoj ų 
skaičiaus mažinimas be to, kuris vykdoma s vadovaujantis taisykle, kad vietoje 
5 į pensiją išėjusių valstybės tarnautoj ų būtų priimtas 1 naujas valstyb ės 
tarnautojas (siekiant sutaupyti mažiausiai 600 mln. EUR), akciz ų nustatymas 
nealkoholiniams g ėrimams (kuri ų bendra suma sudaryt ų mažiausiai 300 mln. 
EUR), nekilnojamojo turto mokes čio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes 
(siekiant gauti mažiausiai 200 mln. EUR papildom ų pajamų), vietos valdymo 
lygmens pertvarkymas (siekiant sutaupyti mažiausiai 500 mln. EUR), valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo su mažinimas (mažiausiai 300 mln. EUR, 
palyginti su 2011 m. lygiu), nominalus pensij ų įšaldymas; prezumpcinio 
savarankiškai dirban čių asmenų apmokestinimo veiksmingumo didinimas 
(siekiant surinkti mažiausiai 100 mln. EUR), pervedim ų valstybės įmonėms 
sumažinimas atlikus j ų restruktūrizavimą (mažiausiai 800 mln. EUR), nedarbo 
pašalpų susiejimas su materialine pad ėtimi (siekiant sutaupyti 500 mln. EUR), 
tolesnis pajam ų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 225 mln. EUR už 
parduotas licencijas ir  400 mln. EUR mokes čių nuo išlošt ų sumų); 
b) teisini ų kliūčių susijungimams ir įsigijimams mažinimas;  
c) importo ir eksporto muitinio įforminimo proceso paprastinimas;  
d) tolesnis strukt ūrinių ir sanglaudos fond ų lėšų įsisavinimo didinimas; 
e) visapusiškas geresnio reglamentavimo sistemos įgyvendinimas, siekiant 20 % 
sumažinti administracin ę naštą (palyginti su 2008 m.). 
7. Graikija iki 2011 m. gruodžio m ėn. pabaigos priima šias priemones: 
a) galutinis 6 dalies a punkte nurodyt ų priemoni ų priėmimas; 
b) veiklos program ų, vykdom ų pagal 2007–2013 m. nacionalin į strategini ų 
krypčių planą, visų vadovaujan čiųjų ir tarpini ų institucij ų valdymo geb ėjimų 
didinimas ir j ų sertifikavimas pagal ISO 9001:2008 (kokyb ės vadybos) 
standartą. 
3 straipsnis 
Graikija visapusiškai bendradarbiauja  su Komisija ir pastarajai pagr įstai paprašius nedelsdama 
pateikia visus duomenis arba dokumentus, reikalingus priži ūrėti, kaip laikomasi šio 
sprendimo.  
LT 11   LT 4 straipsnis 
1. Graikija kiekvien ą ketvirtį teikia Tarybai ir Komisijai ataskait ą, kurioje išd ėsto 
politikos priemones, kurios prii mamos laikantis šio sprendimo.  
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytose ataskaitose tur ėtų būti pateikta išsami informacija 
apie:  
a) iki ataskaitos dienos įgyvendintas konkre čias priemones, reikalingas siekiant 
laikytis šio sprendimo, įskaitant jų kiekybinį poveikį biudžetui;  
b) po ataskaitos dienos numatomas įgyvendinti konkre čias priemones, reikalingas 
siekiant laikytis šio sprendimo, j ų įgyvendinimo tvarkarašt į ir numatom ą jų 
poveikį biudžetui;  
c) mėnesinį valstybės biudžeto vykdym ą;  
d) tų pačių metų duomenis apie socialin ės apsaugos, vietos valdžios ir 
nebiudžetini ų fondų biudžetų vykdymą;  
e) vyriausyb ės skolos vertybini ų popierių išleidimą ir apmok ėjimą;  
f) nuolatinio ir laikino užimtumo viešajame sektoriuje poky čius;  
g) mok ėtinas valdžios sektoriaus išla idas (sukauptas nepriemokas);  
h) valstyb ės įstaigų ir kitų viešojo sektoriaus subjekt ų finansinę padėtį. 
3. Komisija ir Taryba anal izuoja ataskaitas siekdamos įvertinti, kaip Graikija vykdo š į 
sprendimą. Atsižvelgdama į šiuos vertinimus, Komisija gali nurodyti priemones, 
kurių reikia siekiant laikytis šiuo sp rendimu nustatyto koregavimo plano d ėl 
perviršinio deficito ištaisymo.  
5 straipsnis 
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie j į dieną.  
6 straipsnis 
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai. 
Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas