LT ECB-PUBLIC  
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2014 m. balandžio 30 d.  
dėl viešųjų finansų 
(CON/2014/30) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas 
2014 m. kovo 27 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl Fiskalin ės sutarties įgyvendinimo konstitucinio įstatymo projekto (toliau – 
konstitucinio įstatymo projektas). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 4 
dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir Tarybos sprendimo 98/415/EB1 2 straipsnio 1 dalies tre čiąja įtrauka, 
kadangi konstitucinio įstatymo projektas yra susij ęs su Lietuvos banku. Vadovaudamasi Europos 
Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią 
nuomonę. 
 1.  Konstitucinio įstatymo projekto tikslas 
1.1 Konstitucinio įstatymo projekto paskirtis – užtikrinti valdžios sektoriaus finans ų tvarumą ir stabilią 
ūkio plėtrą. Konstitucinio įstatymo projektu siekiama įgyvendinti Sutart į dėl stabilumo, 
koordinavimo ir valdysenos ekonomin ėje ir pinig ų sąjungoje (SSKV)
2, ir atsižvelgiama į ankstesnę 
ECB nuomon ę dėl SSKV įgyvendinimo Lietuvoje3. 
1.2 SSKV tiksl ų siekiama valdant strukt ūrinį valdžios sektoriaus balans ą, kad būtų užtikrinta, jog 
valdžios sektorius yra perteklinis arba subalansuotas. 
1.3 Konstitucinio įstatymo projekte nustatyti du strukt ūrinio valdžios sektoriaus balanso valdymo 
vertinimo rodikliai: i) vidutinio laikotarpio tikslas ir ii) strukt ūrinio post ūmio užduotis. Vidutinio 
laikotarpio tikslas – strukt ūrinio valdžios sektoriaus balanso rodiklis, kuris turi b ūti pasiektas per 
ketverių vieni po kit ų einančių metų laikotarp į, praleidžiant metus, kuriais įvyksta ne įprastas 
įvykis. Strukt ūrinio post ūmio užduotis – strukt ūrinio valdžios sektoriaus balanso rodiklio post ūmio 
vidutinio laikotarpio tikslo link užduotis, matuojama kaip procentas nuo BVP.   
                                                 
1  1998 m. birželio 29 d. Ta rybos sprendimas 98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos Centriniu 
Banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais (OL L 189, 1998 7 3, p. 42). 
2  2012 m. kovo 2 d. 25 valstyb ės narės pasirašė SSKV. Ji įsigaliojo 2013 m. sausio 1 d., kadangi t ą dieną dvylika euro 
zonos valstybi ų narių deponavo savo ratifikavimo prie mones. 2012 m. birželio 28 d. Lietuvos Respublikos Seimas 
ratifikavo SSKV ir 2012 m. rugs ėjo 6 d. Europos S ąjungos Taryboje deponavo ratifikavimo priemon ę. 
3  Nuomon ė CON/2012/105. Visos ECB nuomon ės skelbiamos ECB interneto svetain ėje www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
2 1.4 Konstitucinio įstatymo projekte taip pat nustatytos valdžios sektoriaus išlaid ų augimo ribojimo 
taisyklės4. Konkrečiai, kai paskutini ų penkerių metų valdžios sektoriaus balanso rodikli ų vidurkis 
yra deficitas, kiekvieno valdžios sektoriui priskiriamo biudžeto, kurio planuojami asignavimai viršija 3 % BVP, asignavim ų augimo vidurkis turi b ūti ne didesnis nei ½ potencialaus BVP 
daugiame čio augimo vidurkio.  
1.5 Konstitucinio įstatymo projekte numatyta nemažai išlyg ų ir išimčių. Pirma, strukt ūrinio valdžios 
sektoriaus balanso taisykl ės netaikomos įvykus ne įprastam įvykiui, kaip apibr ėžta Tarybos 
reglamente (EB) Nr. 1466/97
5. Antra, konstitucinio įstatymo projekte nustatytos penkios valdžios 
sektoriaus išlaid ų augimo ribojimo taisykl ės išimtys6. Trečia, perteklinio arba subalansuoto 
biudžeto reikalavimas netaikomas valstybinio socia linio draudimo fondo biudžetui ir tiems valdžios 
sektoriaus biudžetams, kuri ų planuojami asignavimai neviršija 0,3 procento BVP7. Šiems 
biudžetams taikomos taisykl ės ir reikalavimai nustatyti konstitucinio įstatymo projekto 4 straipsnio 
2 ir 3 dalyse.  
1.6  Konstitucinio įstatymo projekto 8 straipsnyje nustatytos proced ūros, taikomos ne įvykdžius 2 
straipsnyje apibr ėžtos „strukt ūrinio post ūmio užduoties“. Šios proced ūros taikomos po to, kai 
Vyriausyb ė ar jos įgaliota institucija Seimui iki geguž ės 1 d. pateikia ataskait ą dėl praėjusių metų 
struktūrinio post ūmio užduoties įvykdymo ir d ėl praėjusių metų struktūrinio valdžios sektoriaus 
balanso rodiklio. Ministras Pirmini nkas turi pateikti Seimui ir kontrol ės institucijai informacij ą apie 
neįvykdymo priežastis ir „priemoni ų užduočiai įvykdyti gaires“ ir ši ą informacij ą Seimui pristatyti 
žodžiu. Be to, kontrol ės institucija, pra ėjus ne daugiau kaip 30 darbo dien ų nuo šios informacijos 
gavimo dienos, Seimui turi pateikti išvad ą dėl užduoties ne įvykdymo priežas čių pagrįstumo ir 
gairių dėl priemoni ų užduočiai įvykdyti tinkamumo. Galiausiai, per m ėnesį nuo kontrol ės 
institucijos išvad ų gavimo dienos Ministras Pirmininkas turi pateikti Seimui informacij ą apie 
galutines užduoties ne įvykdymo priežastis ir priemoni ų užduočiai įvykdyti gaires. 
1.7 Lietuvos Respublikos valstyb ės kontrolė paskiriama biudžeto politikos kontrol ės institucija (toliau 
– kontrol ės institucija), įgaliota steb ėti, kaip vykdoma strukt ūrinio post ūmio užduotis ir 
reikalavimai d ėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo8. 
1.8 Lietuvos bankas turi teikti kontrol ės institucijai savo rengiamas  makroekonomines prognozes 
kiekvieną kartą, kai jas atnaujina, bet ne re čiau kaip du kartus per kalendorinius metus9.  
 
                                                 
4  Konstitucinio įstatymo projekto 3 straipsnis. 
5  Konstitucinio įstatymo projekto 3 straipsnio 1 dalis ir 7 straipsnis  ir 1997 m. liepos 7 d. Tary bos reglamentas (EB) Nr. 
1466/97 d ėl biudžeto b ūklės priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo (OL L 209, 
1997 8 2, p. 1). 
6  Konstitucinio įstatymo projekto 3 straipsnio 3 dalis. 
7  Konstitucinio įstatymo projekto 4 straipsnio 1 dalis. 
8  Konstitucinio įstatymo projekto 2 straipsnio 1 dalis ir 9 straipsnis. 
9  Konstitucinio įstatymo projekto 9 straipsnio 3 dalis. 
ECB-PUBLIC  
3 2. Bendros pastabos 
2.1 ECB pritaria besikonsultuojan čios institucijos iniciatyvai ir siekiui įgyvendinti SSKV10. Nors 
Lietuvai nebetaikoma perviršinio deficito proced ūra, konstitucinio įstatymo pri ėmimas yra svarbus 
modernizuojant Lietuvos biudžeto proced ūrų teisinį pagrindą11. 
2.2 SSKV 14 straipsnio 5 dalimi Lietuvai, kaip va lstybei narei, kuriai taikoma išimtis, suteikiama 
galimybė pareikšti ketinim ą laikytis vis ų arba dalies SSKV III (Fiskalinis susitarimas) ir IV 
(Ekonomin ės politikos koordinavimas ir konvergencija) antraštini ų dalių12 nuostatų nuo ankstesn ės 
datos nei ta, kuri ą įsigalios sprendimas d ėl išimties panaikinimo pagal SESV 140 straipsnio 2 dal į. 
Lietuva nepareišk ė tokio ketinimo, ir ECB atkreipia d ėmesį, kad konstitucinio įstatymo projektas 
įsigalios tik nuo tos datos, kai įsigalios sprendimas d ėl išimties panaikinimo, t. y. Lietuvai įsivedus 
eurą13. 
 3. Subalansuoto biudžeto taisykl ės ir koregavimo mechanizmo įgyvendinimo forma 
3.1 SSKV 3 straipsnio 2 dalyje nustaty ta, kad „subalansuoto biudžeto taisykl ė“ nacionalin ėje teisėje 
pradedama taikyti „priimant privalomas ir nuolatinio pob ūdžio nuostatas, pirmenyb ę teikiant 
konstitucin ėms, arba kitais b ūdais užtikrinant, kad t ų taisyklių būtų visapusiškai laikomasi atliekant 
nacionalines biudžetines proced ūras“. Vadovaujantis pagal SSKV 3 straipsnio 2 dal į priimtu 
Komisijos komunikatu d ėl Bendrųjų nacionalini ų fiskalinio koregavimo mechanizm ų principų 
(toliau – Bendrieji principai)
14, koregavimo mechanizm ų, kurie pradedami taikyti automatiškai, 
jeigu pastebima dideli ų nukrypim ų, teisinis statusas „tur ėtų būti toks, kad j ų nuostatos negal ėtų būti 
pakeistos priimant paprast ą biudžeto įstatymą“. 
3.2 ECB pritaria, kad įstatymo projektas yra parengtas kaip konstitucinis įstatymas, kuris Lietuvos 
teisės aktų hierarchijoje užima toki ą padėtį, kuri atitinka SSKV reikalavimus15. 
 4. Koregavimo mechanizmo pob ūdis 
4.1 Pagal SSKV 3 straipsnio 1 dalies e punkt ą, jeigu pastebima dideli ų nukrypim ų nuo vidutinio 
laikotarpio tikslo arba jo koregavimo plano, automatiškai taikomas koregavimo mechanizmas. Šis 
mechanizmas apima įsipareigojim ą įdiegti priemones, kuriomis nustatytu laikotarpiu koreguojami. 
nukrypimai. 4 bendrasis principas nustato, kad korekcijos mastas ir trukm ė apibrėžiami iš anksto 
nustatytomis taisykl ėmis, taip apribojant (bet tokios galimyb ės visai nepašalinant) veiksm ų laisvę 
numatyti, koki ų veiksmų imtis atsiradus dideliam nukrypimui nuo biudžeto. Be to, valstyb ė narė 
                                                 
10  Žr. Nuomon ės CON/2012/105 2.1 punkt ą. 
11  Žr. Nuomon ės CON/2013/91 2.2 punkt ą. 
12  III (Fiskalinis susita rimas) ir IV (Ekonomin ės politikos koordinavimas ir konvergencija) antraštin ės dalys. 
13  Žr. Nuomon ės CON/2012/105 2.3 punkt ą. 
14 COM(2012) 342 final. 
15  Žr. Nuomon ės CON/2013/91 3.2 punkt ą. 
ECB-PUBLIC  
4 prie vidutinio laikotarpio tikslo tur ėtų vėl kuo grei čiau priartėti – paprastai tai reiškia kitais metais 
po nukrypimo atsiradimo ar ba dar kitais metais. 
4.2 Konstitucinio įstatymo projekte16 nustatyti proced ūriniai etapai – ataskait ų teikimas trimis lygiais, 
kaip aprašyta šios nuomon ės 1.6 punkte. Ta čiau jame nenustatytas automatinis priemoni ų 
taikymas; tai paliekama Vyriausyb ės ir Seimo nuoži ūrai. Tai neatitinka pirmiau min ėtų SSKV ir 
4 bendrojo principo nuostat ų17. Konkre čiai, koregavimo mechanizmas, kuriuo konsolidavimo 
priemonės būtų įgyvendinamos automatiškai, ne bent, pvz., Seimas jas vetuot ų kvalifikuota bals ų 
dauguma, geriau užtikrint ų fiskalinį stabilumą ateityje. 
4.3  SSKV 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta , kad laikinai nukrypti nuo atitinkamo vidutin ės 
trukmės tikslo arba jo koregavimo plano galima tik išskirtin ėmis aplinkyb ėmis. Tai apimt ų 
neįprastą įvykį, kurio atitinkama valstyb ė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didel į poveikį 
valdžios sektoriaus finansinei b ūklei, arba didelio ekonomikos nuosmukio laikotarpius, kaip 
apibrėžta Stabilumo ir augimo pakte, taip pat euro  zonos mastu. 6 bendrajame principe aiškiai 
nustatyta, kad d ėl atsakomyb ę ribojančios išlygos koregavimo mechanizmo taikymas gali b ūti 
sustabdomas tik laikinai. Kai tik atsakomyb ę ribojanti išlyga nebetaikoma, koregavimo 
mechanizmas gali nustatyti mažiausi ą struktūrinio koregavimo temp ą, kurio apatin ė riba turėtų 
atitikti Stabilumo ir augimo pakto reikalavim ą. Be to, kai atsakomyb ę ribojanti išlyga nebetaikoma, 
valstybė narė turi patvirtinti biudžeto taisom ųjų veiksmų planą, kurio turi b ūti laikomasi 
koregavimo laikotarpiu.  
4.4 Konstitucinio įstatymo projekte nustatytos išlygos ir išimtys, kaip aprašyta šios nuomon ės 
1.5 punkte, yra platesn ės nei „išskirtin ėmis aplinkyb ėmis“ SSKV leidžiami laikini nukrypimai. 
Galutiniame konstitucinio įstatymo projekte tur ėtų būti užtikrinta, kad išlygos ir išimtys atitinka 
SSKV 3 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyt ą „išskirtini ų aplinkybi ų“ sąvoką ir 6 bendrojo 
principo reikalavimus. 
 5. Vidutinio laikotarpio tikslas ECB pažymi, kad pagal SSKV 3 straipsnio 1 dalies b punkt ą Lietuva turi užtikrinti spar čią konvergencij ą 
siekiant savo vidutinio laikotarpio tikslo. Tokios konvergencijos laik ą pasiūlys Europos Komisija, 
atsižvelgdama į Lietuvos tvarumo rizik ą.  
 
                                                 
16  Konstitucinio įstatymo projekto 8 straipsnis. 
17  Žr. Nuomon ės CON/2013/90 4.2 punkt ą ir Nuomon ės CON/2012/105 3.3 punkt ą. 
ECB-PUBLIC  
5 6. Kontrol ės institucija  
6.1 Valstyb ės kontrolė paskiriama kontrol ės institucija, įgaliota steb ėti, kaip vykdomos konstitucinio 
įstatymo projekto nuostatos. Šiame kontekste ECB pažymi, kad kontrol ės institucija turi atitikti 
Bendruosiuose principuose nustatytus kriterijus18. 
6.2 ECB supranta, kad Bendruosiuose principuose nustatyt ų kriterijų vykdymą bus siekiama užtikrinti, 
inter alia , pasitelkiant nepriklausomus Lietuvos ir užsi enio ekspertus, kaip nustatyta konstitucinio 
įstatymo projekte19. Tam, kad Valstyb ės kontrolė galėtų veiksmingai vykdyti kontrol ės institucijos 
funkcijas, tur ėtų būti užtikrinta, kad ji atitinka visus Bendruosiuose principuose nustatytus 
kriterijus. 
 7. Lietuvos banko vaidmuo   7.1 Kaip min ėta neseniai priimtose ECB nuomon ėse, nacionalinio centrinio banko (NCB) vaidmuo 
neturėtų peržengti steb ėsenos veiklos, kuri tiesiogiai ar netiesiogiai kyla iš arba yra susijusi su j ų 
pinigų politikos įgaliojimų vykdymu
20. Už atitikties SSKV 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems 
įsipareigojimams užtikrinim ą yra atsakinga Lietuvos Vyriausyb ė21. 
7.2 Lietuvos bankas jau rengia makroekonomines  prognozes, kaip nurodyta konstitucinio įstatymo 
projekto 9 straipsnio 3 dalyje. Jos yra skelbiamos viešai22. ECB supranta, kad konstitucinio 
įstatymo projekte nustatyta, jog Lietuvos bankas tik perduos kontrol ės institucijai prognozes, kurias 
jis jau pareng ė pinigų politikos tikslais. Taigi konstitucinio įstatymo projektas nekelia abejoni ų dėl 
atitikties piniginio finansavimo draudimui, centrin io banko nepriklausomumo principo ar kišimosi į 
pinigų politiką. 
7.3 Bet kokiu atveju, net ir peržengiant konstitucinio įstatymo projekto taikymo srit į, Lietuvos bankas 
turėtų išsaugoti savo turim ą vaidmen į valdžios sektoriaus finans ų statistikos rengimo ir kokyb ės 
kontrolės srityje23 pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 479/200924, Gaires ECB/2013/23 d ėl 
valdžios sektoriaus finans ų statistikos ir 2013 m. balandžio 24 d. Supratimo memorandum ą dėl 
Europos statistikos sistemos (ESS) nari ų ir ECBS nari ų bendradarbiavimo25.  
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB interneto svetain ėje. 
 
                                                 
18  7 principas (Steb ėsenos institucij ų vaidmuo ir nepriklausomumas).  Šie kriterijai apima: i) įstatyminį teisinio statuso 
įtvirtinimą; ii) apsaugos nuo įtakos nuostat ą, pagal kuri ą tokios institucijos negali priimti nurodym ų, ir turi tur ėti 
galimybę laiku teikti informacij ą visuomenei; iii) skyrimo proced ūras, pagrįstas patirtimi ir kompetencija; iv) ištekli ų 
pakankamum ą ir tinkam ą prieigą prie informacijos, kad gal ėtų vykdyti suteiktus įgaliojimus. 
19  Konstitucinio įstatymo projekto 9 straipsnio 4 dalis. 
20 Žr. Nuomon ės CON/2012/105 4.3 punkt ą, Nuomon ės CON/2013/90 5.5 punkt ą ir Nuomon ės CON/2013/91 5.5 punkt ą. 
21  Žr. Nuomon ės CON/2012/105 4.3 punkt ą. 
22  Galima rasti Lietuvos banko interneto svetain ėje http://www.lb.lt/makroekonomines_prognozes   
23  Žr. Nuomon ės CON/2013/90 5.4 punkt ą. 
24 2009 m. geguž ės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 d ėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto 
Protokolo d ėl perviršinio deficito proced ūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1). 
25 Galima rasti www.ecb.europa.eu   
ECB-PUBLIC  
6  
Priimta Frankfurte prie Ma ino 2014 m. balandžio 30 d. 
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininkas 
Mario DRAGHI