Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Rumunijos konvergencijos programos /* SEK/2007/0292 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.3.2007 SEK(2007) 292 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Rumunijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam tvirtam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Į Europos Sąjungą Rumunija įstojo 2007 m. sausio 1 d., o pirmąją konvergencijos programą pateikė 2007 m. sausio 25 d. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba turi pareikšti nuomonę dėl programos (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). 2. programos vertinimo aplinkybės Tam, kad būtų apibrėžtos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto strategijos vertinimo aplinkybės, šiame punkte apibendrinami pastarųjų dešimties metų ekonomikos ir biudžeto rezultatai. Per pastaruosius penkerius metus Rumunijos ekonomika sparčiai augo, bet BVP vienam gyventojui (perkamosios galios standartais), palyginti su ES-25 vidurkiu 2005 m., tebėra nedidelis (34 %). Todėl reikia toliau dėti daug pastangų vejantis kitas šalis – tai yra didžiausias Rumunijos uždavinys vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. 2001–2005 m. makroekonominis stabilumas padidėjo – tai rodo smarkiai ir tvariai sumažinta infliacija ir valstybės finansų konsolidavimas. Padaugėjo investicijų, kurios buvo sustiprintos žymiai išaugusiomis grynosiomis tiesioginėmis užsienio investicijomis (TUI), prisidėjusiomis prie gamybos perorientavimo į sektorius, kuriuose intensyviau naudojamos technologijos. Pramonės produkcijos struktūra ir eksportas kito – buvo orientuojamasi į didesnės pridėtinės vertės produktus, išsaugojant gebėjimą konkuruoti užsienyje, nepaisant išaugusių vieneto darbo sąnaudų. Sparčiai atsigaunant ekonominei veiklai užimtumo lygis pakilo labai nedaug ir lieka pakankamai žemas (maždaug 58 %). Tuo pat metu Rumunija susiduria su nuolatine emigracija ir šalies gyventojų senėjimu. 2005 m. sausio mėn. įvedus fiksuotą fizinių asmenų pajamų mokesčio dydį, iš dalies sumažėjo dirbančiųjų neoficialioje darbo rinkoje, nors ji tebelieka labai didelė. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančios išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[2]; atitiktis elgesio kodeksui[3], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Rumunijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2007 m. kovo 27 d.] Taryba išnagrinėjo Rumunijos konvergencijos programą, apimančią 2006–2009 m. 2. Per pastaruosius penkerius metus Rumunijos ekonomika sparčiai augo, bet BVP vienam gyventojui (perkamosios galios standartais), palyginti su ES-25 vidurkiu 2005 m., tebėra nedidelis (34 %). Todėl reikia toliau dėti daug pastangų vejantis kitas šalis – tai yra didžiausias Rumunijos uždavinys vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. 2001–2005 m. makroekonominis stabilumas padidėjo – tai rodo smarkiai ir tvariai sumažinta infliacija ir valstybės finansų konsolidavimas. 2006 m. vidutinis infliacijos lygis buvo 6,6 %. 3. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas palaipsniui mažės nuo gerokai didesnio už potencialų 8 % augimo tempą 2006 m. iki gana tvaraus 5,9 % 2009 m. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos prognozės yra kiek pesimistinės, nes daroma prielaida, kad kreditų ir privataus vartojimo augimas nuolat mažės. Bet taip gali ir neatsitikti. Skirtingai nei teigiama programoje, Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 ir 2008 m. užsienio sąskaitos deficitas toliau didės, nes sparčiai augant privačiam vartojimui ir investicijoms importas toliau viršys eksportą. 4. Apytikriu Komisijos tarnybų apskaičiavimu, pateiktu 2006 m. rudens prognozėje, 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sieks 1,4 % BVP, palyginti su 2005 m. gruodžio mėn. pasirengimo narystei ekonominėje programoje nurodytu siektinu 0,7 % BVP deficitu. Konvergencijos programoje numatytas 2,3 % BVP deficitas, bet išankstiniai duomenys rodo, kad rezultatas gali būti netgi prastesnis. Nuokrypį nuo pirminio tikslo lemia didelės papildomos išlaidos, pirmiausia šiuo metu susidariusios išlaidos iš dalies dėl nepadarytų investicijų išlaidų perskirstymo, kurių niekaip neatsveria gautos didesnės nei tikėtasi pajamos. 5. Pagrindinis programos tikslas – toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą, kad 2011 m., t. y. pasibaigus programos laikotarpiui, būtų pasiektas struktūrinio deficito (t. y. pakoreguoto pagal ciklą, neskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių) vidutinės trukmės tikslas – 0,9 % BVP. Programoje keliamas tikslas pasiekti, kad 2007 m. sieksiantis 2,7 % BVP, valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumažėtų – nuo 2,3 % BVP 2006 m. iki 2 % BVP 2009 m. Numatoma, kad pirminis deficitas keisis panašiai ir programos laikotarpio pabaigoje bus 1 % BVP. 6. Į programos laikotarpio pabaigą nukeltas nedidelis fiskalinis konsolidavimas bus pasiektas didinant pajamų ir BVP santykį, šiek tiek viršysiantį išlaidų ir BVP santykio didėjimą (beveik 4 procentiniai punktai, palyginti su 3,5 procentinio punkto). Pajamos daugiausia didės dėl didesnių mokesčių (ypač 2007 m.) ir dėl „kitų“ pajamų (tikriausia susijusių su ES lėšų srautais). Išlaidų santykio didėjimą iš esmės lemia labai smarkiai išaugusios valstybės investicijos, kurios, planuojama, labiau nei padvigubės kaip procentinė BVP dalis dėl numatomo daud didesnio ES lėšų įsisavinimo. Palyginti su 2005 m. gruodžio mėn. pasirengimo narystei ekonomine programa, keliami kur kas mažesni biudžeto tikslai, nors pagrindinės augimo prielaidos yra panašios. 7. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) toliau didės nuo 3 % BVP 2006 m. iki maždaug 3,5 % BVP 2007 m., o 2009 m. mažės iki 2,25 % BVP. Kaip buvo minėta, programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, kurį ketinama pasiekti 2011 m., t. y. pasibaigus programos laikotarpiui. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 1,75 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti patikimumumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. 8. 2007 m. biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. 2007 m. tiek išlaidos, tiek pajamos gali būti mažesnės nei planuota – mažesnės išlaidos dėl to, kad nepanašu, jog bus įgyvendinti valstybės investicijų planai, o mažesnės pajamos dėl to, kad ekonominės veiklos nulemto mokestinių pajamų dydžio prognozės yra pernelyg optimistiškos. 2008 ir vėlesnių metų biudžeto strategija išdėstyta nepakankamai, nes kai kurie išlaidų punktai yra sukeičiami, o išlaidų ribojimas 2009 m. nepagrindžiamas. Pastaraisiais metais susidarantis išlaidų nuokrypis dėl dažno biudžeto koregavimo, neaiškumas, susijęs su bendra kompensacijos suma, kurią vyriausybė turi sumokėti piliečiams už negrąžintą komunistinio režimo metais nacionalizuotą turtą, ir galimas valstybės įmonių negrąžintų skolų valstybei panaikinimas rodo, kad esama išlaidų viršijimo rizikos, net jeigu greičiausia ir nebus pasiektas planuojamas išlaidų investicijoms lygis. Be to, investicijoms skirti papildomi biudžeto ištekliai gali tapti vartojimo objektu, kaip buvo atsitikę praeityje – tai turėtų neigiamą poveikį valstybės išlaidų kokybei. 9. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, programoje pateiktos biudžeto kryptys yra nepakankamos, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas programos laikotarpiu, kaip numatyta programoje. Taip pat nepanašu, kad jomis užtikrinama pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo yra aiškiai nepakankamas ir turėtų būti kur kas labiau paspartintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, kad koregavimas turėtų būti didesnis ekonominio pakilimo laikotarpiais ir mažesnis – nuosmukio laikotarpiais. Pažymėtina, kad esant ekonomikos pakilimui struktūrinis pagerėjimas yra nedidelis ir visiškai nukeltas į programos laikotarpio pabaigą, padėtis 2007 m. blogėja, ir nenurodytos priemonės, kuriomis būtų pagrįstas planuojamas koregavimas, pirmiausia 2009 m. 10. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. siekė maždaug 13 %, t. y. daug mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės apytiksliai 1 procentiniu punktu. 11. Kadangi nepateiktos su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų ilgalaikės prognozės, pagrįstos bendromis makroekonominėmis prielaidomis, kurias parengė EKP ir Komisija, neįmanoma įvertinti senėjančios visuomenės poveikio Rumunijos biudžetui aiškiai palyginant, kaip šiuo metu yra padaryta kitų valstybių narių atveju, remiantis jų pateiktomis prognozėmis. Tačiau atsižvelgiant į dabartinę demografinę struktūrą negalima atmesti galimybės, kad senėjančios visuomenės poveikis išlaidoms gali būti pakankamai didelis. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, kuri pasižymi dideliu struktūriniu deficitu, nėra pakankamai gera, kad skola būtų stabilizuota. Gerinant struktūrinę biudžeto būklę vidutinės trukmės laikotarpiu būtų prisidedama prie ilgalaikio valstybės finansų rizikos sumažinimo. 12. Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Pažymėtina, kad biudžeto koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo yra aiškiai nepakankamas, todėl programos laikotarpiu jis turėtų būti vykdomas kur kas sparčiau. Be to, programoje pateikta fiskalinė strategija, ypač iki 2007 m. blogėjanti fiskalinė būklė, kelia pavojų spartaus augimo tvarumui ir užsienio sąskaitos deficitui, kuris apytikriu skaičiavimu 2006 m. siekia 10,3 % BVP. 13. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų[5]. Daroma bendra išvada, kad atsižvelgiant į stipraus augimo perspektyvas ir didėjantį užsienio sąskaitos deficitą, programoje numatomas procikliškas drausmės susilpnėjimas 2007 m. ir aiškiai nepakankama bei nukelta į programos pabaigą pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo, kurį užsibrėžiama pasiekti tik pasibaigus programai. Be to, esama pavojaus, kad biudžeto tikslų 2008 ir vėlesniais metais pasiekti nepavyks. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Rumunija raginama: (i) pasinaudoti ekonomikos pakilimu, kad būtų žymiai paspartintas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo, 2007 ir vėlesniais metais užsibrėžiant didesnius biudžeto tikslus; (ii) kontroliuoti numatytą didelį valstybės išlaidų augimą ir tikslinti jo struktūrą taip, kad būtų padinintas ekonominio augimo potencialas, bei tobulinti valstybės išlaidų planavimą ir naudojimą pasitelkus įpareigojančią sistemą vidutinės trukmės laikotarpiu. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2007 m. sausio mėn. KP | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP2 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM6 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP2 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Struktūrinis balansas3 (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP4 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2007 m. sausio mėn. KP | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. PNEP | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | nėra duomenų | Pastabos: 1Eurostatas oficialiai dar neturėjo teisės atlikti išsamaus kokybinio Rumunijos vyriausybės sąskaitų vertinimo. Valstybės biudžeto balansą ir skolos vertes Eurostatas paskelbs ir patvirtins netrukus po to, kai bus gautas 2007 m. balandžio 1 d. duomenų pranešimas. 2Komisijos tarnybos apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 3Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 4Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 5Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ar kitas laikinąsias priemones. 6Remiantis numatomu potencialiu 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % ir 6,2 % augimu atitinkamai 2005–2008 m. Šaltinis: konvergencijos programa (KP); pasirengimo narystei ekonominė programa (PNEP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [3] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [4] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [5] Visų pirma trūksta smulkesnių atsargų ir srautų koregavimo komponentų duomenų ir informacijos apie darbo, kapitalo bei bendro gamybos veiksnių produktyvumo veiksnių įtaką potencialiam BVP augimui.