[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.11.2008 KOM(2008) 770 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMINIŲ IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI APIE TRANSEUROPINIŲ ENERGETIKOS TINKLŲ PROGRAMOS ĮGYVENDINIMĄ 2002–2006 M. Pagal Direktyvos Nr. 2236/1995/EB 16 straipsnį KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI,EUROPOS EKONOMINIŲ IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUIIR REGIONŲ KOMITETUI APIE TRANSEUROPINIŲ ENERGETIKOS TINKLŲ PROGRAMOS ĮGYVENDINIMĄ 2002–2006 M.Pagal Direktyvos Nr. 2236/1995/EB 16 straipsnį 1. Įvadas Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pagal 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2236/95[1], nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje, (toliau – TEN finansinis reglamentas) 16 straipsnį teikia „Transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) 2002–2006 m. programos įgyvendinimo ataskaitą“. Šioje ataskaitoje nagrinėjami 2002–2006 m. iš TEN-E biudžeto bendrai finansuoti TEN-E projektai (tyrimai ir darbai). Taip pat analizuojama konkreti pažanga, pasiekta įgyvendinant TEN-E prioritetinius projektus tiriamuoju laikotarpiu. Tiriamuoju laikotarpiu vadovautasi 1996 m. priimtomis 2002–2003 metų transeuropinių energetikos tinklų gairėmis[2] (toliau – 1996 m. TEN-E gairės), 2003 m. priimtomis 2004–2006 metų transeuropinių energetikos tinklų gairėmis[3] (toliau – 2003 m. TEN-E gairės), ir 1995 m. priimtu 2002–2006 metų TEN finansiniu reglamentu. Šioje įgyvendinimo ataskaitoje atsižvelgta į 2003 m. pakeistą teisinę bazę. Svarbiausias šio laikotarpio įvykis – dešimties naujųjų valstybių narių įstojimas 2004 m. Siekiant visiškai integruoti naująją Europos kaimynystės politiką 2006 m. rugsėjo 6 d. priimtos persvarstytos transeuropinių energetikos tinklų gairės[4]. Komisija nusprendė, kad infrastruktūros klausimus svarbu įtraukti į Strateginę Europos energetikos apžvalgą, kurią paprašė parengti 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba. Komunikatas dėl Pirmenybinio sujungimo plano[5], kuris rėmėsi 2006 m. priimtomis gairėmis, pateiktas 2007 m. sausio 10 d. kaip Strateginės Europos energetikos apžvalgos dalis. 2. 2002–2006 m. taikyti teisės aktai 2.1.1. TEN-E gairės Pirmosios Europos bendrijos transeuropinių energetikos tinklų gairės buvo priimtos 1996 m[6]. Šiose gairėse buvo nustatytas projektų, kurie galbūt atitinka ES bendrojo finansavimo reikalavimus, sąrašas bei jų tinkamumo kriterijai. Pirminis bendros svarbos projektų, kurie galbūt atitinka Bendrijos finansinės paramos reikalavimus, sąrašas iš dalies keistas du kartus – 1997 m.[7] ir 1999 m[8]. 2003 m. TEN-E gairės[9] persvarstytos atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymus dėl energetikos infrastruktūros. Persvarstant atliktas išsamus poveikio įvertinimas. Buvo labai svarbu užbaigti prioritetinėms ašims priskiriamų tarpvalstybinio pobūdžio projektų arba projektų, kurie turi didelės įtakos tarpvalstybinio perdavimo pajėgumams, atranką. Taigi persvarsčius gaires, bendros svarbos projektų sąrašas, kuris anksčiau buvo pateiktas 1996 m. gairių (su pakeitimais, padarytais 1997 m. ir 1999 m.) priede, buvo pakeistas bei užbaigtas, ir jame buvo nustatyta 12 prioritetinių projektų ašių. Nustatant šias ašis buvo atsižvelgta į veiksmingam vidaus rinkos funkcionavimui ir aukšto lygio energijos tiekimo saugumui užtikrinti reikalingas jungtis. Su elektros ir dujų tinklais susiję uždaviniai skiriasi ir yra tokie: i) Atsižvelgiant į tolesnį mainų ir prekybos masto augimą, esami elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumai įvertinti kaip nepakankami. Todėl 2002 m. Europos Vadovų Tarybos susitikime Barselonoje valstybių ir vyriausybių vadovai nusprendė valstybėms narėms nustatyti orientacinį tikslą – iki 2005 m. kiekvienos valstybės elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumai turėtų siekti mažiausiai 10 % jų turimų gamybos pajėgumų. ii) Dėl ES gamtinių dujų išteklių išeikvojimo prognozuojama, kad ateinančius 20–30 metų vis labiau didės priklausomybė nuo dujų importo. TEN-E politikos realus tikslas – iki 2013 m. padidinti papildomo dujų importo apimtis iki 70 milijardų kubinių metrų iš Rusijos, Šiaurės Afrikos, Kaspijos jūros regiono ir Artimųjų Rytų. Dabar pagrindiniai gamtinių dujų tiekėjai yra Norvegija, Rusija ir Šiaurės Afrika. Ateityje iš Kaspijos jūros, Artimųjų Rytų ir Persijos įlankos regionų dėl suskystintų gamtinių dujų gabenimo laivais plėtros bus tiekiama nemažai gamtinių dujų. Pagal šiuos šaltinius nustatomi gamtinių dujų tranzito maršrutai bei suskystintų gamtinių dujų terminalų poreikis ir pakartotinio dujinimo pajėgumai. 2.1.2. TEN finansinis reglamentas 1995 m. priimtas energetikai skirtas TEN finansinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. balandžio 21 d. reglamentais (EB) Nr. 788/2004[10] ir 807/2004[11]. Jame nustatytos sąlygos, pagal kurias TEN-E gairėse nurodyti TEN-E projektai atitinka bendrojo finansavimo reikalavimus. Visų pirma, jame nurodytos finansavimo normos tyrimams (iki 50 % tyrimo išlaidų) ir darbams (iki 10 % projekto išlaidų). TEN finansinio reglamento, kuris buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 807/2004, 5 straipsnis buvo reikšmingas žingsnis į priekį, kadangi buvo leista iki 20 % padidinti darbų, atliekamų vykdant 2003 m. TEN-E gairėse apibrėžtus ir prioritetinėms ašims priskiriamus projektus, finansavimo normą. Vis dėlto jis ir toliau išliko priklausomas nuo įgyvendinimo taisyklių, kurias reikia supaprastinti, ir nuo ribotų biudžeto išteklių. 3. Konkrečių projektų įgyvendinimo pažanga Bendros svarbos projektų, kurie apibrėžti iki 2003 m. taikytų 1996 m. TEN-E gairių priede ir nuo 2003 m. taikytų 2003 m. TEN-E gairių III priede, įgyvendinimo pažanga pristatyta 2006 m. paskelbtoje transeuropinių energetikos tinklų gairių įgyvendinimo 2002–2004 m. ataskaitoje[12] ir nepriklausomų ekspertų Transporto ir energetikos generalinio direktorato užsakymu 2006 m. atliktame tyrime „TEN-E projektų įgyvendinimas (2004–2006 m.), jų įvertinimas ir analizė“ [13]. 2002–2006 m. buvo užbaigti 57 bendros svarbos elektros energijos projektai ir 23 bendros svarbos su dujomis susiję projektai[14]. Iš šių 80 projektų 68 buvo priskirti kuriai nors prioritetinei ašiai, kaip apibrėžta 2003 m. priimtose gairėse. Apibendrinti rezultatai pateikiami 1 lentelėje. 1 lentelė. 2002–2006 m. užbaigti bendros svarbos projektai Prioritetiniai projektai | 14 | 20 | 6 | 9 | 5 | 54 | Dujos | 4 | 4 | 3 | 9 | 3 | 23 | Prioritetiniai projektai | 2 | 3 | 1 | 7 | 1 | 14 | IŠ VISO | 19 | 25 | 9 | 18 | 9 | 80 | Prioritetiniai projektai | 16 | 23 | 7 | 16 | 6 | 68 | Iš 80 tiriamuoju laikotarpiu užbaigtų projektų, 17 buvo bendrai finansuojami iš TEN-E biudžeto (nuo 1995 m. iki 2006 m.). Išsamus 2002–2006 m. užbaigtų bendros svarbos projektų sąrašas pateikiamas priede. 4. TEN-E finansavimas 4.1. Privatus sektorius Perdavimo sistemos operatorių (PSO) nuosavieji ištekliai yra pagrindinis įgyvendintų projektų finansavimo šaltinis. Sunku tiksliai apskaičiuoti, kiek PSO iš viso investavo į transeuropinių energetikos tinklų projektus, ypač į tuos projektus, kurių nebuvo prašyta finansuoti iš TEN-E biudžeto. 4.2. Valstybių narių skirtas finansavimas Paprastai valstybės narės tiesiogiai transeuropinių energetikos tinklų projektų nefinansuoja, nes šiuos projektus dažniausiai įgyvendina PSO. 4.3. TEN-E finansavimo programa Paprastai transeuropiniams energetikos tinklams iš TEN-E biudžeto skirtu finansavimu padengiama tik nedidelė visų išlaidų dalis. Iš TEN-E biudžeto skiriamo finansavimo tikslas – paskatinti investicijas iš kitų šaltinių ir (arba) pavadinus jį vienu iš TEN-E projektų palengvinti jo įgyvendinimą. Nuo 2002 m. iki 2006 m. Komisija gavo 132 paraiškas finansavimui iš TEN-E biudžeto gauti; finansinė parama skirta 72[15] projektams: 42 su elektros energija ir 30 su dujomis susijusių projektų. Be to, 3 iš 72 sprendimų skirti finansavimą buvo skirti darbams (2 elektros energijos ir 1 dujų sektoriuose); kiti finansuoti projektai buvo susiję su tyrimais. 2 lentelėje pateikiama išsami informacija apie atrankos procesą. 2 lentelė. Informacija apie projektų, kuriems suteikti finansavimą iš TEN-E biudžeto 2002–2006 m., atrankos rezultatus Elektros energija Tyrimai Darbai | 13 10 3 | 24 14 10 | 15 13 2 | 12 10 2 | 10 10 0 | 74 57 17 | Dujos Tyrimai Darbai | 15 11 4 | 13 12 1 | 20 17 3 | 6 6 0 | 4 3 1 | 58 49 9 | Sprendimai skirti finansavimą | 12 | 13 | 18 | 16 | 13 | 72 | Elektros energija Tyrimai Darbai | 6 6 0 | 7 7 0 | 10 9 1 | 10 9 1 | 9 9 0 | 42 40 2 | Dujos Tyrimai Darbai | 6 6 0 | 6 6 0 | 8 8 0 | 6 6 0 | 4 3 1 | 30 29 1 | 2002–2006 m. pagal TEN-E biudžeto eilutę skirtos paramos bendra suma buvo 93 726 000 EUR (žr. 3 lentelę). 57 % šios sumos buvo skirta dujų sektoriui, o 43 % – elektros energijos sektoriui. 94 % šios sumos išleista bendram tyrimų finansavimui (iki 50 %), o 6 % – bendram darbų finansavimui (iki 10 %). 3 lentelėje pateikiama išsami informacija apie TEN-E įsipareigojimus 2002–2006 m. 3 lentelė. TEN-E įsipareigojimai 2002–2006 m. (mln. EUR) Įsipareigojimai Elektros energija Tyrimai Darbai Dujos Tyrimai Darbai | 14,505 3,427 3,427 0 11,078 11,078 0 | 18,498 6,133 6,133 0 12,365 12,365 0 | 20,106 10,205 9,199 1,006 9,901 9,901 0 | 20,585 9,042 6,042 3,000 11,543 11,543 0 | 20,032 11,223 11,223 0 8,809 7,089 1,720 | 93,726 40,030 36,024 4,006 53,696 51,976 1,720 | 2002 m. atrankos procese dauguma gautų pasiūlymų buvo atmesta, nes jie neatitiko tinkamumo kriterijų, buvo nepakankamai subrandinti ir (arba) ne iki galo užbaigti. Todėl buvo skirta tik 70 % turimo biudžeto. 2003 m. TEN-E paramai atrinktiems projektams išnaudota beveik 100 % turimo biudžeto. Tačiau pasitraukė vieno iš atrinktų projektų rėmėjas, todėl buvo skirta tik 86 % turimo biudžeto. 2004 m. TEN-E parama atrinktiems projektams siekė 21 484 260 EUR, t. y. beveik 100 % turimo biudžeto. Tačiau vieno 2004 m. atrinko pasiūlymo teikėjas jį atsiėmė, todėl buvo skirta 94 % turimo biudžeto. 2005 m. buvo skirta 96 % turimo biudžeto. 2006 m. gauta labai mažai pasiūlymų, ir vienas iš jų neatitiko tinkamumo kriterijų. Visi reikalavimus atitinkantys pasiūlymai sėkmingai perėjo vertinimo procesą, ir jiems skirta TEN-E parama siekė 20 032 000 EUR. Todėl buvo skirta tik 93 % turimo biudžeto. Kalbant apie prioritetiniams projektams, kurie apibrėžti 2003 m. TEN-E gairėse ir kurie buvo atrinkti finansuoti 2004–2006 m., skirtas sumas, beveik 61 % turimo biudžeto buvo skirta prioritetinėms ašims priskiriamiems projektams, o 39 % – bendros svarbos projektams. Elektros energijos ir dujų tinklai gavo atitinkamai 47 % ir 53 % biudžeto, kuris buvo skirtas prioritetiniams projektams, ir atitinkamai 55 % ir 45 % biudžeto, kuris buvo skirtas bendros svarbos projektams. Iš TEN-E programos dažniausiai bendrai finansuojami tyrimai, atliekami ankstyvajame projekto rengimo etape, nes būtent tada yra didesnė rizika, kad būsimi projekto rėmėjai gali pasitraukti arba nutraukti paramą. Padidinus TEN-E biudžetą būtų galima bendrai finansuoti projektus ir vėlesniame etape (statybos etape), ypač kai kyla grėsmė tiekimo saugumo užtikrinimui. 4.4. Europos investicijų banko (EIB) paskolos Nuo pat transeuropinių tinklų iniciatyvos įgyvendinimo pradžios XX a. dešimtajame dešimtmetyje paskolos transeuropiniams tinklams išliko EIB svarbiu prioritetu. EIB paskolos energetikos infrastruktūrai plėtoti buvo suteiktos projektams, kurie įtraukti į transeuropinių energetikos tinklų gaires[16], ir energetikos infrastruktūros projektams, kurie nėra į jas įtraukti, tačiau atitinka TEN-E gairių I ir II prieduose nurodytus kriterijus. 2002–2006 m. EIB pasirašyta paskolų, kurių vertė – 831 mln. EUR elektros energijos sektoriui ir 2 185 mln. EUR dujų sektoriui. Apie 36 % visos sumos skirta prioritetiniams projektams, beveik 50 % – bendros svarbos projektams ir apie 14 % kitiems TEN projektams, kurie nenurodyti TEN-E gairių III priede, tačiau priskirti prioritetinėms ašims, apibrėžtoms TEN-E gairių I ir II prieduose (žr. 4 lentelę). Paskolomis buvo remiami dideli tarpvalstybiniai projektai (elektros energijos jungiamosios linijos, dujotiekiai), perdavimo tinklų plėtra ir (arba) stiprinimas, įskaitant saugyklas ir suskystintų gamtinių dujų terminalus. 4 lentelė. EIB 2002–2006 m. pasirašytos paskolos transeuropinės svarbos energetikos infrastruktūrai (mln. EUR) TEN prioritetiniai projektai | 0 | 0 | 0 | 125 | 0 | 125 | TEN bendro intereso projektai | 50 | 140 | 0 | 330 | 0 | 520 | Kiti TEN projektai | 0 | 0 | 0 | 160 | 26 | 186 | Dujos (suma) | 155 | 273 | 1.272 | 277 | 208 | 2.185 | TEN prioritetiniai projektai | 0 | 230 | 705 | 0 | 22 | 957 | TEN bendro intereso projektai | 0 | 43 | 500 | 277 | 186 | 1.006 | Kiti TEN projektai | 155 | 0 | 67 | 0 | 0 | 222 | BENDRA SUMA | 205 | 413 | 1.272 | 892 | 234 | 3.016 | TEN prioritetiniai projektai | 0 | 230 | 705 | 125 | 22 | 1.082 | TEN bendro intereso projektai | 50 | 183 | 500 | 607 | 186 | 1.526 | Kiti TEN projektai | 155 | 0 | 67 | 160 | 26 | 408 | 4.5. Sanglaudos politika Reikšminga parama energetikos infrastruktūrai skiriama iš struktūrinių fondų. Nemaža šios paramos dalis dažnai skiriama apskritai energetikos infrastruktūrai, įskaitant perdavimo tinklus, o ne vien tik jungiamosioms linijoms. 2000—2006 m. sanglaudos politikos tiesioginė finansinė parama energetikos infrastruktūroms (gamybai ir tiekimui) siekė 293 283 755 EUR pagal 1 tikslą ir 26 306 822 EUR pagal 2 tikslą[18]. 4.6. Finansavimo infrastruktūra trečiosiose šalyse 4.6.1. PHARE Pagal PHARE programą Vidurio ir Rytų Europos šalyse įgyvendinta tarpvalstybinė bendradarbiavimo programa, buvo skirta finansuoti tokią veiklą kaip infrastruktūros ir vietos vandens, dujų ir elektros energijos išteklių tiekimo gerinimas ir priemonės energetikos ir transporto srityje, kuriomis buvo siekiama plėtoti transeuropinius tinklus. 4.6.2. CARDS 2002–2006 m. Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir Jugoslavijos Federacinei Respublikai skirta regioninė strategija ir kiekvienai iš šių šalių skirtos strategijos buvo patvirtintos 2001 m. pabaigoje. Vienas iš konkrečių CARDS regioninėje strategijoje numatytų regioninio bendradarbiavimo tikslų buvo „ reintegruoti SAP [Stabilizavimo ir asociacijos proceso] šalis į Europos infrastruktūros tinklus, ypač transporto, sienų valdymo ir energetikos “, padedant joms „ kurti suderintas strategijas tarptautinio masto transporto ir energetikos infrastruktūroms “. Šias nuostatas galima vertinti kaip parengiamąją priemonę, kuria siekiama per stojimo procesą integruoti šias šalis į TEN-E tinklus ir užtikrinti ES ir kaimyninių šalių tinklų suderinamumą. 4.6.3. ISPA 2000–2006 m. į Vidurio ir Rytų Europos šalių kandidačių pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės taikymo sritis energetikos politika nebuvo įtraukta. 4.6.4. TACIS 2000–2006 m. įgyvendinta TACIS programa buvo skirta Rytų Europos ir Vidurio Azijos šalims; iš jos buvo dengiamos su infrastruktūros tinklais, ypač su vamzdynais ir elektros energijos perdavimo tinklais, susijusios išlaidos[19]. 4.6.5. MEDA MEDA programa buvo skirta Alžyrui, Kiprui, Egiptui, Izraeliui, Jordanijai, Libanui, Maltai, Marokui, Sirijai, Tunisui, Turkijai ir okupuotoms Gazos bei Vakarų Kranto teritorijoms; iš jos buvo dengiamos ekonominės infrastruktūros, įskaitant energetikos sektorių, modernizavimo išlaidos[20]. Pagal MEDA programą Bendrijos suteikta parama Europos ir Mašreko šalių dujų rinkos kūrimui 2005 m. siekė 6 mln. EUR. Europos ir Mašreko šalių dujų rinka inter alia prisideda prie svarbiausios jungiamosios infrastruktūros darbų užbaigimo regione (arabų šalių dujotiekis ir kt.) ir skatina dujų naudojimą. Projekte dalyvauja Egiptas, Jordanija, Libanas ir Sirija. Projektą planuojama užbaigti iki 2008 m. pabaigos. Nuo 2007 m. MEDA ir TACIS programas pakeitė naujoji Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė. 5. Vertinimas 5.1. Laikotarpio vidurio vertinimas 2004 m. nepriklausomi ekspertai Komisijos užsakymu atliko TEN-E energetikos programos 2000–2006 m. laikotarpio vidurio vertinimą[21]. Du pagrindiniai laikotarpio vidurio vertinimo tikslai buvo įvertinti pagal TEN-E programą finansuotų tyrimų bei projektų poveikį ir parengti praktines rekomendacijas, kaip būtų galima pagerinti bendrą programos efektyvumą. Įvertinus prieita prie išvados, kad 2003 m. birželį priimtose TEN-E gairėse nurodytų projektų vykdymas turėjo teigiamą poveikį, o taip pat nurodytos pagrindinės naujųjų gairių temos: - sanglauda – integruoti naujųjų valstybių narių energetikos tinklus; - aplinka – palengvinti atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumų sujungimą; - energetikos vidaus rinka – didinti mainų pajėgumus; - energijos tiekimo saugumas – didinti pajėgumus ir šaltinių bei maršrutų įvairovę; - bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis. Remiantis vertinimo ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis buvo imtasi šių veiksmų: - imta stiprinti santykius su valstybėmis narėmis siekiant geriau suprasti jų poreikius ir energetikos tinklų politiką; - Bendrijos finansavimas toliau skiriamas didžiausios svarbos projektams (Europos svarbos ir prioritetiniams projektams); - stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis susijusiomis priemonėmis, pvz., struktūriniais fondais, EIB ir t. t. siekiant prisijungti prie vidinių sąveikų ir visapusiškai pasinaudoti TEN-E tinklu kaip pavyzdiniu tinklu. 5.2. Ex-post vertinimas Remdamiesi 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2236/95[22], nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje, 15 straipsniu, nepriklausomi ekspertai 2008 m. Komisijos užsakymu atliks pagal TEN-Energijos programą 2000–2006 m. bendrai finansuotų projektų ex-post vertinimą. 5.3. Finansavimo sprendimų monitoringas Sutarčių ir sprendimų monitoringas daugiausia grindžiamas gavėjo įsipareigojimu teikti ataskaitas apie bendrai finansuojamų tyrimų ar darbų įgyvendinimo pažangą ir tinkamai pagrįsti prašymus pakeisti sutartis ar sprendimus. Komisija gavo 28 prašymus pratęsti su 20 iš 72 2002–2006 m. priimtų finansavimo sprendimų galiojimą ir patenkino 26 prašymus (11 prašymų, susijusių su elektros energija, ir 15 – su dujomis). Pagrindinės vėlavimo priežastys: ilgiau užtrunka leidimų išdavimo procedūros, vyksta rinkos pokyčiai, dėl kurių tenka keisti strategijas, veiklos perduodamos naujam gavėjui pagal direktyvas 2003/55/EB[23] ir 2003/54/EB[24], tenka įveikti techninius sunkumus ir įmonėse vyksta pokyčiai. 6. Išorės santykiai 2003 m. ir 2006 m. persvarsčius TEN-E gaires daugiau dėmesio skirta transeuropinių energetikos tinklų išorės aspektui, nes padaugėjo jungčių su į ES stojančiomis ir kaimyninėmis šalimis. 2006 m. persvarstant gaires ypač atsižvelgta į poreikį įtraukti naująsias valstybes nares, narystės siekiančias šalis ir šalis kandidates į šias gaires ir toliau, jei reikia, jas pritaikyti naujajai Europos Sąjungos kaimynystės politikai. Todėl TEN-E gairėse numatyta, kad ES turėtų teikti pirmenybę naujiems dujotiekiams iš dujų telkinių Rusijoje, Alžyre ir Kaspijos jūroje bei suskystintų gamtinių dujų terminalams ir požeminėms dujų saugykloms. Jose taip pat didelis dėmesys skiriamas elektros energijos tinklų tarp Viduržemio jūros regiono valstybių narių ir Pietų Viduržemio šalių jungtims, visų pirma užtikrinant sinchroninį sujungimą su Europos elektros perdavimo koordinavimo sąjungos (UCTE) sistema, didinant jungčių su Pietryčių Europa, įskaitant jungtis su Turkija, skaičių ir stiprinant Baltijos valstybių jungtis su Vidurio ir Rytų Europos ir Šiaurės Europos rinkomis. ES ir Rusijos dialogas energetikos klausimais prasidėjo 2001 m. siekiant skatinti ES ir Rusijos santykius energetikos srityje. ES ir Rusijos dialogo energetikos klausimais pagrindiniai pasiekimai paskelbti keliose pažangos ataskaitose[25]. 2006 m. buvo sudarytos trys teminės grupės, kurios turėjo nagrinėti: i) energijos vartojimo efektyvumo klausimus, ii) energetikos rinkos plėtros klausimus ir iii) prognozes bei scenarijus. Energetikos rinkos plėtros grupėje įkurtas energetikos infrastruktūros pogrupis, kuris turi spręsti Rusijos ir Europos Sąjungos energetikos tinklų jungčių klausimus. Visų pirma nagrinėjamas ir Rusijai, ir ES svarbių projektų įgyvendinimas. Be to tyrimas, kurio metu analizuojama sinchroninio UCTE sistemos ir Baltijos valstybių sistemos, o vėliau ir Rusijos IPS/UPS, sujungimo galimybė, finansuojamas pagal 2004 m. TEN-E biudžeto eilutę, o jį prižiūri minėtas pogrupis. Ukraina ir Moldova kartu pateikė prašymą tapti visateisėmis UCTE narėmis. Įsteigtas specialus UCTE komitetas, kurio tikslas – parengti tyrimą, kokių priemonių Ukraina ir Moldova turės imtis, kad galėtų prisijungti prie Europos elektros energijos sistemos. 7. Kitos Sąjungos politikos sritys, kuriose minima TEN-E 7.1. Aplinka TEN-E prioritetai parengti atsižvelgiant į 2001 m. kovo mėn. 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Stokholme išvadas dėl energetikos rinkos funkcionavimui reikalingos infrastruktūros plėtros. Reikia ypač siekti, kad būtų naudojama daugiau atsinaujinančių energijos išteklių, taip prisidedant prie darnios plėtros politikos. Pabrėžiama, kad ES aplinkos apsaugos teisės aktai daro didelę įtaką. Visų pirma, reikia laikytis Paukščių direktyvos[26] ir Buveinių direktyvos[27], Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos[28], Strateginio poveikio aplinkai vertinimo direktyvos[29] ir Vandens pagrindų direktyvos[30]. Valstybių narių valdžios institucijos yra atsakingos už planavimo ir leidimų išdavimo procedūras ir turi užtikrinti, kad būtų laikomasi aplinkos apsaugos teisės aktų, o galutinį sprendimą priima vietos valdžios institucijos. Skiriant TEN-E biudžeto lėšas labai svarbu, ar bendrai finansuojama veikla atitinka Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktus. Visų pirma, atsižvelgiant į siūlomos finansuoti veiklos pobūdį, prašoma pateikti šiuos aplinkos apsaugos dokumentus: – informaciją apie veiklą, kuri gali turėti didelį neigiamą poveikį „Natura 2000“ teritorijoms („Natura 2000“ pažymėjimai) arba kurios poveikis mažai tikėtinas; – netechninę veiklos poveikio aplinkai tyrimų santrauką; – informaciją apie konsultacijas su aplinkos institucijomis, suinteresuota visuomene ir, jei taikoma, kitomis valstybėmis narėmis. Nors dar tik laukiama Komisijos tarnybų atliktos analizės rezultatų (teigiamų), TEN-E finansavimas patvirtintas. 7.2. Moksliniai tyrimai ir plėtra Europos Sąjunga įvairiomis finansavimo programomis, pavyzdžiui, bendrosiomis programomis (BP) ir programa „Pažangi energetika Europai“, remia energetikos mokslinius tyrimus ir plėtrą. Šiomis programomis taip pat skatinami kai kurie transeuropinių energetikos tinklų tikslai – saugesnis energijos tiekimas ir didesnė įvairovė. Pagal 2002–2006 m. Šeštąją bendrąją programą finansuota keletas tyrimų, be kita ko susijusių ir su TEN-E: - IRED – Atsinaujinančių energijos šaltinių ir paskirstytos gamybos integravimas į Europos elektros energijos tinklą (6BP); - FENIX – Lankstūs elektros energijos tinklai, kuriais siekiama integruoti numatomą „Energetikos raidą“ (6BP); - ENCOURAGED – Energetikos koridorių pritaikymas Europos dujų, elektros energijos ir vandenilio rinkoms (6BP). Be to programa „Pažangi energetika – Europai“ buvo remiami šie projektai: - RESPOND – Iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos elektros energijos tiekimas – sąveika su įprastinės elektros energijos gamyba, tinklais ir jos poreikis; - TRADEWIND – Vėjo energijos integravimas ir mainai transeuropinėse elektros energijos rinkose. 7.3. Konkurencija Suteikiant TEN-E finansavimą specialus dėmesys skiriamas tam, ar pasirinktuose dujotiekių projektuose laikomasi nuostatos, kad trečiosios šalys turi turėti galimybę naudotis sistema, kaip apibrėžta dujų Direktyvoje 2003/55/EB[31], o ypač jos 22 straipsnyje. Elektros energijos projektams taip pat taikoma nuostata, kad trečiosios šalys turi turėti galimybę naudotis sistema, kaip apibrėžta elektros energijos Direktyvoje 2003/54/EB[32].[pic][pic][pic] [1] OL L 228, 1995 9 23, p. 1–7. [2] 1996 m. birželio 5 d. sprendimas Nr. 1254/96/EB, OL L 161, 1996 6 29, p. 147. [3] 2003 m. birželio 26 d. sprendimas Nr. 1229/2003/EB, OL L 176, 2003 7 15, p. 11. [4] 2006 m. rugsėjo 6 d. sprendimas Nr. 1364/2006/EB, OL L 262, 2006 9 22, p. 1. [5] COM(2006) 846. [6] Sprendimas Nr. 1254/96/EB, OL L 161, 1996 6 29, p. 147. [7] Sprendimas Nr. 1047/97/EB, OL L 152, 1997 6 11, p. 12. [8] Sprendimas Nr. 1741/99/EB, OL L 207, 1999 8 6, p. 1. [9] Sprendimas Nr. 1229/2003/EB, OL L 176, 2003 7 15, p. 11. [10] OL L 138, 2004 4 30, p. 17. [11] OL L 143, 2004 4 30, p. 46. [12] COM(2006) 443 ir SEC(2006) 1059 Komisijos tarnybų darbo dokumentas, 2006 8 7. [13] Galutinė ataskaita pateikiama http://ec.europa.eu/ten/energy/studies/index_en.htm . [14] Šioje pastraipoje ir 1 lentelėje nagrinėjami bendros svarbos projektai – 2003 m. TEN-E gairių, kuriomis buvo pakeistas ir papildytas 1996 m. TEN-E gairėse nurodytų bendros svarbos projektų sąrašas, III priede nurodyti projektai. [15] Projektų, kuriems buvo skirtas finansavimas, sąrašas pateikiamas http://ec.europa.eu/ten/energy/studies/index_en.htm [16] Šioje pastraipoje ir 4 lentelėje minimos TEN-E gairės – 1996 m. paskelbtos gairės (2002 m. finansuotiems projektams) ir 2003 m. paskelbtos gairės (2003 m. ir vėliau finansuotiems projektams). [17] Nė vienas 2002 m. EIB finansuotas projektas nebuvo priskirtas prioritetinėms ašims, apibrėžtoms 2003 m. priimtose TEN-E gairėse. [18] SEC(2007) 1456, Komisijos tarnybų darbo dokumentas, Komisijos ataskaitos – 18-oji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2006 m.) priedas. [19] 1999 m. gruodžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 99/2000, OL L 12, 2000 1 18, p. 1–9. [20] 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1488/96, OL L 189, 1996 7 30, p. 1–9. [21] Galutinė laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita pateikiama http://ec.europa.eu/ten/energy/studies/index_en.htm. [22] OL L 228, 1995 9 23, p. 1–7. [23] OL L 176, 2003 7 15, p. 57-78. [24] OL L 176, 2003 7 15, p. 37-56. [25] Pažangos ataskaitos pateikiamos http://ec.europa.eu/energy/russia/joint_progress/index_en.htm. [26] 1979 m. balandžio 2 . Tarybos direktyva 79/409/EEB, OL L 103, 1979 4 25, p. 1–18. [27] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB, OL L 206, 1992 7 22, p. 7–50. [28] 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB, OL L 175, 1985 7 5, p. 40–48. [29] 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB, OL L 197, 2001 7 21, p. 30–37. [30] 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, OL L 327, 2000 12 22, p. 1–73. [31] OL L 176, 2003 7 15, p. 57-78. [32] OL L 176, 2003 7 15, p. 37-56.