rinkti informaciją, būtiną jų įgaliojimams vykdyti.

Kai kurie EPI įgaliojimai papildomai apriboti Sąjungos aktais. Visų pirma EPI turi vykdyti joms pavestas užduotis ir naudotis joms suteiktais įgaliojimais jų steigimo reglamentuose nurodytų Sąjungos aktų, pagal juos priimtų priemonių arba bet kokių tolesnių Sąjungos aktų, kuriais joms gali būti pavestos užduotys, taikymo srityje.

Bankų sąjungos, ypač bendro priežiūros mechanizmo (BPM) ir bendro pertvarkymo mechanizmo (BPeM), kaip pagrindinių jos elementų, sukūrimas turės įtakos EFPIS veikimui, tačiau dėl to neginčijamas jos buvimas ir būtinybė. Atvirkščiai, EPI toliau bus atsakingos už bendrų reguliavimo ir priežiūros standartų ir praktikos nustatymą bei nuoseklų ES priemonių taikymą visoje bendrojoje rinkoje. Šiuo metu vertinti EFPIS ir bankų sąjungos sąveiką būtų per anksti, tačiau ateityje ji bus atidžiai stebima.

3)EPI DARBO VERTINIMAS. PAGRINDINIAI LAIMĖJIMAI IR TOBULINTINOS SRITYS

Bendras veiksmingumas ir efektyvumas. EPI greitai sukūrė gerai veikiančias organizacijas, kurių tikslas – padėti atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi. Peržiūros išvados atskleidė, kad EPI įgaliojimų apimtis yra pakankamai plati ir dar esama galimybių ją išplėsti numatant konkrečius įgaliojimus, pavyzdžiui, vartotojų ir investuotojų apsaugos, tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) įgyvendinimo užtikrinimo srityse, taip pat šešėlinės bankininkystės srityje.

Siūlomi tolesni veiksmai:

Atsižvelgdama į tai, Komisija toliau nagrinės, ar vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu reikia išplėsti dabartinius EPI įgaliojimus siekiant aprėpti naujas sritis, tokias kaip TFAS įgyvendinimo užtikrinimas, didesnis vaidmuo prižiūrint vidaus modelio patikrinimą, ypač draudimo srityje, ir šešėlinė bankininkystė.

Reglamentavimo funkcija. EPI savo atliktu darbu rengiant bendrą taisyklių sąvadą labai prisidėjo prie geresnio reglamentavimo suderinimo ir nuoseklumo ir užtikrino geresnį priežiūros institucijų tarpusavio supratimą. Be to, tai leido ES per palyginti trumpą laiką priimti daug aukštos kokybės taisyklių.

Šioje srityje labai svarbūs skaidrūs, įtraukūs ir efektyvūs procesai. Daugelis suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad būtina numatyti lanksčius galutinius terminus, t. y. terminus, kurie priklauso nuo to, kada įsigalioja galutinis susitarimas dėl pagrindinio Sąjungos akto, ir per kuriuos techninių standartų projektai turi būti pateikti Komisijai. Taip EPI turėtų pakankamai laiko parengti aukštos kokybės standartų projektus ir viešoms konsultacijoms numatyti tinkamus terminus. Be to, buvo išsakytos nuomonės, kad trūksta išsamios grįžtamosios informacijos, susijusios su konsultacijomis, taip pat dažnai minėtas kokybiškos sąnaudų ir naudos analizės trūkumas.

Suinteresuotieji subjektai ir pačios EPI ne kartą išsakė, kad EPI turėtų aktyviau dalyvauti rengiant 1-ojo lygio finansinių paslaugų teisės aktus. EPI sukurtos kaip decentralizuotos agentūros, todėl joms tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant Sąjungos politiką. Tačiau jos skiriasi nuo Europos institucijų, todėl jų vaidmuo reglamentavimo procese turi būti vertinamas atsižvelgiant į Sutartimi nustatytus apribojimus.

Nors peržiūros laikotarpiu EPI darbo krūvis dėl papildomų reglamentavimo užduočių nuolat didėjo, įvairūs suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad atitinkamus pokyčius ne visada atspindėjo lygiavertis žmogiškųjų išteklių ir atitinkamo biudžeto padidėjimas.

EPI pagal EPI reglamentų 16 straipsnį priimtos gairės ir rekomendacijos yra neprivalomos, tačiau jos yra specifinio pobūdžio (taikomas principas „laikykis arba paaiškink“). Jos pasirodė esančios lanksti konvergencijos priemonė, tačiau suinteresuotieji subjektai nurodė tam tikrus neaiškumus, susijusius su konkrečia šių priemonių taikymo sritimi ir pobūdžiu. Komisijos nuomone, EPI įgaliojimais turi būti naudojamasi tvirtai remiantis jų aktų teisiniu pagrindu. Visų pirma steigimo reglamentų 16 straipsnio 1 dalyje nurodyti du tikslai, kurių siekiama skelbiant gaires ir rekomendacijas, t. y. „nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią priežiūros praktiką“ ir „užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų Sąjungos teisės taikymą“, turi būti suprantami skaitant juos kartu.

Daugelis suinteresuotųjų subjektų prašė daugiau aiškumo dėl galimybės ginčyti gaires ir rekomendacijas pagal ES teisę. Komisijos nuomone, steigimo reglamentų 60 straipsnis taikomas tik sprendimams, todėl jame nenumatytas teisinis pagrindas ginčyti gaires ir rekomendacijas. Tam tikru mastu gairėmis ir rekomendacijomis siekiama teisinių padarinių trečiosioms šalims, todėl joms turėtų būti taikoma peržiūra pagal SESV 263 straipsnio 1 dalį. Tačiau Teisingumo Teismas dar neturėjo galimybės priimti sprendimo dėl šio konkretaus EPI reglamentų aspekto.

Peržiūros laikotarpiu Komisijai pateikta daugiau kaip 150 techninių standartų projektų. EVPRI pateikė 92 techninių standartų projektus. 2013 m. pavasarį sėkmingai užbaigus derybas dėl KRD IV ir KRR sistemos, EBI pateikė 58 techninių standartų projektus, o EDPPI atliko išsamų parengiamąjį darbą atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl direktyvos „Mokumas II“ ir antrosios bendrosios direktyvos (Omnibus II) sistemos ir pateikė savo pirmą techninį standartą. 2013 m. visos trys EPI pateikė vieną bendrą techninio reguliavimo standarto, susijusio su Finansinių konglomeratų direktyvomis, projektą. Peržiūros laikotarpiu Komisija iš viso patvirtino daugiau kaip 45 techninius standartus, iš jų tik trys buvo grąžinti EPI tolesniems pakeitimams padaryti.

Siūlomi tolesni veiksmai:

Siekdamos išspręsti suinteresuotųjų subjektų iškeltas problemas, EPI turėtų artimiausiu metu padidinti reglamentavimo proceso skaidrumą, tuo tikslu taip pat nustatydamos tinkamą terminą pateikti atsakymus per viešas konsultacijas ir pateikdamos išsamesnę grįžtamąją informaciją apie viešų konsultacijų metu gautas pastabas. EPI taip pat turėtų užtikrinti kokybišką techninių standartų projektų sąnaudų ir naudos analizę bei teisinį tekstą. Dėl techninių standartų projektų sistemingai turėtų būti rengiamos viešos konsultacijos.

Savo ruožtu Komisija terminų tinkamumui ir įgaliojimų apimčiai techninių standartų atžvilgiu skirs ypač daug dėmesio savo teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymų projektuose ir per teisėkūros proceso metu vykstančias diskusijas.