/* KOM/2010/0793 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI 2009 M. METINĖ ATASKAITA DĖL PHARE, TURKIJOS PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONIŲ, CARDS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO INSTITUCIJŲ PLĖTROS PRIEMONĖS





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.20 KOM(2010) 793 galutinis SEK(2010) 1604 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI 2009 M. METINĖ ATASKAITA DĖL PHARE, TURKIJOS PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONIŲ, CARDS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO INSTITUCIJŲ PLĖTROS PRIEMONĖS ĮžANGA Nuo 2007 m. sausio 1 d. ES pasirengimo narystei pagalba šalims kandidatėms[1] ir potencialioms kandidatėms[2] teikiama per Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP)[3]. PNPP pakeitė penkias buvusias pasirengimo narystei priemones, įskaitant PHARE[4], Turkijos pasirengimo narystei priemonę[5] ir Vakarų Balkanams skirtą finansinę priemonę, t. y. CARDS[6]. Ši ataskaita ir susijęs aiškinamasis dokumentas apima 2006 m. ir ankstesnių programų pagal PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonę, CARDS ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonę[7] nuolatinį įgyvendinimą 2009 metais; galutinė ataskaitos laikotarpio data – 2009 m. gruodžio 31 d.[8] Nuo 2006 m. (paskutiniai programavimo metai) pagal šias priemones nepradėta naujų programų. PROGRAMų įGYVENDINIMAS. BENDRA APžVALGA PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir CARDS Apskritai 2009 m. CARDS programų valdymas pagalbą gaunančiose šalyse buvo patenkinamas. Iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos pagal 2001–2006 m. programas (2001–2004 m. Kroatijai) sudarytos beveik visos numatytos sutartys (nuo 97 % skirtų lėšų panaudojimo Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atveju iki 99 % – Kosovo atveju[9]). Išmokos taip pat buvo baigiamos išmokėti – daugiau kaip 90 % visoms CARDS pagalbos gavėjoms 2001–2006 m. numatytų lėšų, išskyrus Albaniją (72 %). Iki sutarčių sudarymo laikotarpio pabaigos 2009 m. pagal Turkijos pasirengimo narystei 2002–2006 m. programas bendras sudarytų sutarčių ir mokėjimų lygis sudarė atitinkamai 85 % ir 73 % skirtų lėšų – tai mažiau nei patenkinami atitinkamų Turkijos valdymo institucijų veiklos rezultatai. Padėtis turėtų pagerėti ateityje įgyvendinus valdymo lygmens pokyčius, įdarbinus naujų darbuotojų ir atnaujinus stebėjimo veiklą. Atitinkamų valdymo struktūrų organizaciniai ir procedūriniai patobulinimai, padaryti kaip decentralizuoto įgyvendinimo pagal PNPP sustiprintos priežiūros dalis, turėtų padaryti teigiamą poveikį pagalbos, teikiamos pagal Turkijos pasirengimo narystei priemonę, valdymui[10]. 2009 m. Bulgarija ir Rumunija tęsė 2006 m. PHARE nacionalinio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimą. Dauguma veiksmų pagal projektus, įgyvendintus pagal šias programas, užbaigti iki metų pabaigos, bet nacionalinės valdžios institucijos ir Komisija tikrino pasiektus rezultatus 2010 m. ir tęs šią veiklą 2011 m. Keleto projektų įgyvendinimas pagal Rumunijai skirtas 2006 m. PHARE programas bus tęsiamas iki 2011 m. vidurio, todėl ataskaitinio laikotarpio pabaigoje rezultatų dar nebuvo. Bulgarijoje iš pagal 2005 ir 2006 m. PHARE programas skirtų lėšų išmokos siekė atitinkamai 77,10 % ir 65,10 %, o atitinkami skaičiai Rumunijoje buvo 79,62 % ir 69 %. Kroatijoje sutarčių sudarymas pagal 2005 ir 2006 m. PHARE programas užbaigtas 2009 m., panaudota apie 86 % visų skirtų lėšų[11]. Mokėjimai tęsiami – jie siekia 60 % visų skirtų lėšų. Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonė 2004 m. gegužės mėn. į ES įstojusios dešimt šalių[12] užbaigė 2006 m. pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės programų įgyvendinimą 2009 m. gruodžio 15 d., pasiekusios numatytus rezultatus ir poveikį, pirmiausia susijusius su pagalbos gavėjų viešojo administravimo gerinimu ir parama siekiant atlikti likusius su acquis susijusius darbus. Iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos išmokų pagal 2005 m. pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonę amplitudė buvo nuo 84 % Maltoje iki 98 % Kipre. Atitinkama 2006 m. pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės amplitudė buvo nuo 58 % iki 98 % (vėl atitinkamai Maltoje ir Kipre). Bulgarija ir Rumunija 2009 m. toliau sudarinėjo sutartis ir įgyvendino 2007 m. pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės programas. Iki galutinio sutarčių sudarymo termino – 2009 m. gruodžio 15 d. – abiejų šalių sutarčių sudarymo rodikliai siekė kiek mažiau nei 70 %. Rumunijos rodiklį lėmė lėtesnis nei numatyta sutarčių sudarymas, o žemą Bulgarijos rodiklį – ilgam sustabdyta atitinkamos vykdomosios įstaigos akreditacija vykdyti decentralizuotą įgyvendinimą (taip pat taikyta PHARE pasirengimo narystei lėšoms). Sėkmingų projektų pavyzdžiai Pasirengimo narystei pagalba ne tik padeda pasiruošti šalims, norinčioms įstoti į ES, bet taip pat per pastarąjį dešimtmetį padėjo stabilizuoti padėtį Vakarų Balkanuose ir parėmė plataus užmojo ekonomikos ir politikos reformų darbotvarkę. Toliau išvardijami konkretūs 2009 m.[13] laimėjimų, pasiektų naudojant pasirengimo narystei pagalbą, pavyzdžiai: - Albanijoje CARDS lėšomis buvo finansuojamas sienos su Juodkalnija kirtimo punktas ir nepilnamečių reintegracijos centras ; tai padėjo palengvinti regioninį bendradarbiavimą ir laisvą asmenų bei prekių judėjimą, taip pat sustiprinti šalies teisingumo ir vidaus reikalų sritį. - Bosnijoje ir Hercegovinoje CARDS lėšomis buvo finansuojamas sienos su Juodkalnija kirtimo punktas ir neteisėtų migrantų priėmimo centras . Įrengus sienos kirtimo punktą padidėja muitinio įforminimo veiksmingumas, tinkamai kontroliuojami per sieną vežami kroviniai ir sieną kertantys keleiviai, lengviau vyksta jų teisėtų srautų judėjimas. Neteisėtų migrantų priėmimo centras – tai specializuotos sulaikymo patalpos, skirtos neteisėtų migrantų – trečiųjų šalių piliečių – išsiuntimui, laikantis tarptautinių ir ES standartų ir gerosios patirties, kai ruošiamasi migrantus grąžinti į jų kilmės šalį arba kitą šalį. Be to, restauruoti municipalinių ir kantonų teismų pastatai , kad juos būtų galima veiksmingiau naudoti; taip padedama veiksmingiau ir efektyviau vykdyti administracines ir teismines funkcijas. - Kroatijoje PHARE lėšomis padėta užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi, plėtoti žuvininkystės sektorių , jį labiau suderinti su bendra žuvininkystės politika ir pradėti jūros sienos stebėjimą , laikantis gerosios ES patirties. Pirmuoju atveju PHARE pagalba padėjo susijusioms institucijoms didinti visuomenės informuotumą ir gerinti bendradarbiavimo, koordinavimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus keičiantis žvalgybiniais duomenimis, informacija ir gerąja patirtimi. Antruoju atveju pagerėjo sektoriaus institucinė struktūra, administracinė ir statistikos sistema ir sustiprėjo tikrinimo ir stebėjimo gebėjimai. Trečiuoju atveju lėšos padėjo Kroatijos sienos apsaugos pareigūnams išplėtoti ir įgyvendinti jūros sienos stebėjimo komponentą, kuris įeina į integruoto sienų valdymo veiksmų planą. CARDS padėjo plėtoti ir išlaikyti aukštos kokybės maisto saugos sistemą: įdiegta nauja maisto saugos sistema ir susijusi institucinė struktūra, patobulinta institucijų, atsakingų už gyvus gyvūnus ir maisto produktus, kontrolė. - Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje CARDS padėjo sustiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija – sukurta visapusiška teisinė ir institucinė struktūra, kad šios srities politika būtų veiksmingesnė; CARDS lėšos taip pat padėjo specializuotam kovos su korupcija skyriui pradėti veikti visu pajėgumu. CARDS lėšomis taip pat įdiegta nacionalinė vizų valdymo sistema, kuria padidinamas ES saugumas naudojant specialią programinę įrangą ir įrengimus, pagerinančius vizų išdavimo procesus ir naudojančius standartizuotas procedūras, įskaitant greitą, nuoseklų ir tikslų asmenų, prašančių išduoti vizą, tikrinimą. Galiausiai CARDS lėšomis remiant atsakingą instituciją, vynuogynų kadastro ir registro sudarymą ir padedant suderinti nacionalinius vyno gamybos įstatymus su ES teise padėta įdiegti nacionalinę vynuogynų stebėjimo ir valdymo sistemą . - Kosove CARDS lėšomis paremtas nepilnamečių justicijos sistemos kūrimas, grindžiamas vaikų teisėmis: tobulinti nepilnamečių justicijos specialistų gebėjimai, plėtoti moksliniai tyrimai, vykdytos tikslinės prevencijos ir reabilitacijos programos. CARDS lėšomis taip pat skatinama steigti modernias, tvarias, konkurencingas, ekologiškas ir finansiškai patikimas mažąsias ir vidutines įmones ir kurti darbo vietas . Galiausiai šia pasirengimo narystei priemone paremtas anglies tiekimas veikiančioms jėgainėms atnaujinus anglies gavybos sunkiąją techniką. - Juodkalnijoje CARDS lėšomis finansuotas keleto nuotekų siurblinių atnaujinimas keturiose savivaldybėse – taip pagerintas nuotekų valdymas pakrantės miestuose. - Serbijoje CARDS lėšomis paremtas skaidresnis, veiksmingesnis ir labiau nuspėjamas vietos valdžios institucijų veikimas ir sukurta vietos valdžios institucijų tvaraus vystymosi strateginio planavimo metodika. CARDS priemone taip pat užtikrintas prioritetinių sektorių (pvz., susijusių su aplinka ir energijos naudojimo veiksmingumu) MVĮ , kurių savininkės yra arba kurioms vadovauja verslininkės moterys ir (arba) naujų pažangiųjų technologijų įmonių, restruktūrizavimas ir vystymasis. Galiausiai priemonės lėšomis paremta profesinio švietimo ir mokymo reforma organizuojant mokytojų, mokyklų vadovų ir kitų asmenų mokymus, kurių metu dėstomi šiuolaikiniai mokymo metodai, bandomųjų mokymo programų įgyvendinimas, rezultatais grindžiamas studentų vertinimas ir mokymo medžiagos rengimas. - Turkijoje pasirengimo narystei priemonės lėšomis buvo remiamas nacionalinio daugiamečio lyčių lygybės veiksmų plano rengimas, parengtas lyčių lygybės institucijos modelis, sukurtas atitinkamų institucijų tinklas, organizuoti mokymai ir informuotumo didinimo kampanijos. Priemonė taip pat padėjo kovoti su šeiminiu smurtu prieš moteris – padėta plėtoti politiką ir parengti nacionalinį veiksmų planą šiuo klausimu, stiprinti viešųjų įstaigų gebėjimus teikti paslaugas tokio smurto aukoms arba moterims, kurioms gali kilti tokia rizika, didinti visuomenės informuotumą ir nacionaliniu lygmeniu rinkti duomenis apie šios problemos pobūdį ir mastą. Be to, priemonė padėjo sumažinti gruntinių vandenų ir aplinkos taršą – susijusiame regione sukurta kietųjų atliekų valdymo sistema. Galiausiai šios priemonės lėšomis finansuota daug užimtumo projektų įvairiuose regionuose teikiant pagalbą viešosioms įdarbinimo tarnyboms, kad šios veiksmingiau įgyvendintų užimtumo priemones, atsižvelgdamos į darbo rinkos poreikius vietos lygiu, ir didinant jaunimo ir moterų užimtumą. SVARBūS 2009 M. įVYKIAI, įGYTA PATIRTIS IR PERSPEKTYVOS Pagrindiniai įvykiai ir patirtis, įgyta įgyvendinant PHARE ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonę Bulgarijoje ir Rumunijoje Vienas iš pagrindinių 2009 m. PHARE ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės pagalbos įgyvendinimo įvykių susijęs su lėšų išmokėjimo laikinu sustabdymu Bulgarijai, įsigaliojusiu 2008 m. vasario mėn., ir su tuo susijusiu dviejų Bulgarijos vykdomųjų įstaigų akreditacijos panaikinimu tų pačių metų liepos mėnesį[14]. 2009 m. padėtis pagerėjo, nes kontrolės sistemos trūkumai buvo pripažinti ir įvertinti, o atitinkamos Bulgarijos valdžios institucijos nuo liepos mėn. ėmėsi veiksmų dėl pažeidimų. 2009 m. spalio mėn. pabaigoje Bulgarija pateikė Komisijai pasiūlymus dėl finansinių klaidų ištaisymų. Komisija 2009 m. lapkričio 18 d. nutraukė mokėjimų sustabdymą. Įgijusi patirties Komisija per ataskaitinį laikotarpį ėmėsi platesnio masto veiksmų, kurių tikslas – visapusiškai spręsti tų vidaus kontrolės standartų, kurie yra svarbiausi siekiant pagerinti atskaitomybę, klausimus, stiprinti patikinimo procesą ir didinti programavimo ir pasirengimo narystei pagalbos įgyvendinimo sprendimų priėmimo efektyvumą[15]. Kiti veiksmai, kurių Komisija ėmėsi 2009 m. ir kurie taip pat susiję su baigiamų vykdyti pasirengimo narystei programų valdymu: priimtas kontrolės strategijos dokumentas ir instrukcijos atstovybėms, skirtos teikti joms gaires nustatant vidaus kontrolės standartus, ypač naujose ES atstovybėse Vakarų Balkanuose, kurioms perduoti tokie įgaliojimai[16], ir išaiškinti centrinių būstinių priežiūros klausimus. Šiomis aplinkybėmis taip pat priimta centralizuoto valdymo[17] mokėjimo prašymų patvirtinimo politika, įskaitant perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų[18] rengiamų metinių patikinimo strategijų rengimą. Nuo 2010 m. numatyta vykdyti perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų centralizuoto valdymo veiklos papildomą ex-post kontrolę. PHARE ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės įgyvendinimo pagal išplėstinę decentralizuotą įgyvendinimo sistemą[19] patirtis, įgyta Bulgarijoje ir Rumunijoje, parodė, kad ES pagalbos, kuriai netaikoma ex ante kontrolė, decentralizuotas valdymas turi būti pradėtas prieš stojimą, kad, Komisijai atidžiai prižiūrint, būtų parodytas ir praktiškai patvirtintas jo veiksmingumas ir efektyvumas. Turėdama tai omenyje Komisija nustatė Kroatijos valdžios institucijoms griežtas PNPP lėšų valdymo decentralizavimo sąlygas. Šiomis sąlygomis bus užtikrinta, kad nacionalinės institucijos sugebėtų prieš stojimą imtis pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) lėšų valdymo uždavinių, o įstojus – Struktūrinių fondų lėšų valdymo. Panašiai Komisija imsis tolesnių veiksmų, kad spręstų audito ir vertinimo rekomendacijų, į kurias nebuvo atsižvelgta, klausimą, siekdama sustiprinti PNPP decentralizuoto įgyvendinimo Turkijoje valdymo ir kontrolės sistemas. Pasirengimo narystei pagalbos teikimas Bulgarijoje ir Rumunijoje taip pat parodė, kad likusieji paskutinių įgyvendinimo metų klausimai vis dar gali būti sudėtingi ir reikalauti išteklių. Todėl 2009 m. Komisija ėmė aktyviau užtikrinti atidesnį baigiamų vykdyti programų stebėjimą ir ex post pažangos vertinimą. Galiausiai patirtis Bulgarijoje ir Rumunijoje taip pat turėjo įtakos ES pasirengimo narystei pagalbos koordinavimui tose šalyse. Atsižvelgdama į Parlamento prašymą reguliariai teikti ataskaitas dėl ES lėšų naudojimo Bulgarijoje ir Rumunijoje, 2009 m. Komisija sukūrė papildomą vidaus koordinavimo mechanizmą, kad būtų stebimas ES lėšų valdymas šiose dviejose šalyse. Pasirengimo narystei priemonės įgyvendinimo Turkijoje patirtis ir perspektyvos Turkija yra didžiausia ES pasirengimo narystei pagalbos gavėja. Šios pagalbos valdymas iš dalies decentralizuotas, t. y. perduotas nacionalinės valdžios institucijoms, bet jo ex ante kontrolę vykdo ES atstovybė. Nors Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2009 dėl Europos Komisijos vykdomo pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymo pagal 2002–2006 m. taikytą priemonę[20] pripažino, kad įgyvendinant iš ES biudžeto finansuojamus projektus pasiekti numatyti rezultatai ir, panašu, kad šie rezultatai bus tvarūs, jų nuomone, praeityje nebuvo įmanoma pakankamai įrodyti pagalbos ir plėtros darbotvarkės prioritetų bei jos efektyvumo remiant šiuos prioritetus ryšio. Turėdama tai omenyje, Komisija imasi veiksmų pagal naują pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), kad padidintų jos efektyvumą. Be jau minėto decentralizuoto įgyvendinimo valdymo ir kontrolės sistemos stiprinimo, imtasi tokių veiksmų: - finansinės pagalbos programavimas bus labiau siejamas su politikos prioritetais, jį, jei reikės, papildys labiau į sektorius orientuotas metodas ir sektorių strategijos, kurių tikslas – didesnė atsakomybė ir poveikis; - Komisija užtikrins, kad būsimiesiems projektams būtų nustatyti aiškesni tikslai, o rezultatai būtų pagrįsti aiškesne dalyvavimo logika nustatant atitinkamus išmatuojamus rodiklius ir kriterijus; - prireikus bus naudojamos aiškiai apibrėžtos sąlygos, siekiant užtikrinti, kad pagalbos gavėjai įvykdytų būtinus įsipareigojimus, kad finansinė pagalba padėtų pasiekti rezultatų ir darytų reikiamą poveikį; - stebėjimo sistemos bus labiau orientuotos į vykdomų projektų rezultatus ir poveikį; - auditais, vertinimais ir atidžiu stebėjimu bus užtikrinta, kad patobulinimai būtų veiksmingi ir kad prireikus sistema būtų dar pakeista. Išsamesnė informacija apie pasirengimo narystei pagalbos valdymą pateikta 2009 m. PNPP metinėje ataskaitoje[21] ir susijusiame aiškinamajame dokumente[22]. PHARE, CARDS IR TURKIJOS PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONIų REZULTATAI 2009 m. Turkijoje ir Kroatijoje pagal Tarpinio vertinimo programą atlikti sektoriniai, dalykiniai ir ad hoc vertinimai, apėmę daugiausiai pasirengimo narystei finansinę priemonę (Turkija) ir PHARE bei CARDS (Kroatija). Retrospektyvūs CARDS programų vertinimai taip pat atlikti Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Kosove, Juodkalnijoje ir Serbijoje[23]. Sprendžiant iš vertinimų, apskritai suteikta pagalba padėjo siekti prioritetų ir vykdyti strategijas, dėl kurių buvo susitarta su pagalbos gavėjais. Vertinimo rezultatai parodė, kad pagalbos rezultatų amplitudė kito nuo vidutiniškai patenkinamos iki vidutiniškai nepatenkinamos. Pasiekta teigiamų rezultatų : didesni asmenų ir institucijų, dirbančių visuose sektoriuose su ES finansuojamomis programomis, gebėjimai – tai padarė teigiamą poveikį vyriausybės politikai, institucijoms, privatiems subjektams ir asmenims. Šiomis priemonėmis sudarytos sąlygos modernizuoti infrastruktūrą, įrangą, praktiką ir procedūras. Todėl vertintuose sektoriuose veikla turėjo politinį, socialinį ir ekonominį poveikį ir padarė įtaką aplinkai. Pagalbos rezultatus dažnai sumenkindavo pagalbą gaunančiose šalyse nustatyti trūkumai , susiję su pagalbos programavimu (nepakankami instituciniai įgyvendinimo gebėjimai ir nacionalinės strategijos projektų pasiūlymų rengimo metu), įgyvendinimu (riboti gavėjų gebėjimai veikti tam tikrose srityse ir įgyvendinimo vėlavimai) ir stebėjimu (riboti sektorinių stebėjimo pakomitečių funkciniai gebėjimai). Taip pat nebuvo priemonių rentabilumui vertinti, o pagalbos gavėjų lėšų panaudojimo gebėjimai tebebuvo gana silpni. Remiantis vertinimo rezultatais į būsimo programavimo rekomendacijas įtraukta, kad pagalbos gavėjų institucijos, dirbančios su pasirengimo narystei pagalba turėtų užtikrinti tinkamesnius programavimo ir projektų rengimo gebėjimus. Tai pirmiausia turėtų apimti nuodugnesnį institucijos, ketinančios pasinaudoti projekto rezultatais, poreikių ir lėšų panaudojimo gebėjimų vertinimą, sistemiškesnį pagalbos įtraukimą į nacionalines strategijas ir didesnį dėmesį veiksmingumo aspektams. Įgyvendinimo klausimu reikia dar labiau didinti nacionalinių struktūrų ir ES delegacijų administracinį veiksmingumą, kad viešojo pirkimo procedūros vyktų laiku ir nebūtų įgyvendinimo vėlavimo. Įgyvendinti projektai turėtų būti stebimi sistemiškiau. Reikia dar labiau stiprinti stebėjimo sistemą: didinti sektorinių stebėjimo pakomitečių funkcinius gebėjimus ir gerinti stebėjimo ataskaitų kokybę. Pasirengimo narystei pagalbos ilgalaikio poveikio ir tvarumo klausimas daugumoje šalių pagalbos gavėjų lieka neišspręstas daugiausia dėl didelės darbuotojų kaitos ir netikrumo, ar bus skirta biudžeto lėšų pažangos vertinimo veiklai ir projektų vykdymo sąnaudoms padengti. Todėl nacionalinės valdžios institucijos turi greitai spręsti didelės darbuotojų kaitos problemą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis poveikis ir tvarumas. Būsimu programavimu taip pat turi būti sistemiškai sprendžiamas finansinių išteklių, būtinų užtikrinti, kad programų rezultatai būtų tvarūs, klausimas. Pagalbos gavėjai sprendžia klausimus, susijusius su 2009 m. vertinimų rezultatais ir rekomendacijomis. Komisija ėmė intensyviau reguliariai stebėti pagalbą gaunančių šalių veiksmų, kurių jos ėmėsi atsižvelgdamos į vertinimų išvadas, pažangą. Be to, Komisija naudojasi šių vertinimų rezultatais, kad pagerintų pasirengimo narystei pagalbą pagal naują PNPP priemonę atsižvelgdama ne tik į įgyvendinimą, bet ir, kaip minėta, į naujosios priemonės programavimą ir didesnio dalyvavimo logiką. BENDRADARBIAVIMAS SU EIB IR TARPTAUTINėMIS FINANSų INSTITUCIJOMIS (TFI) 2009 m. pagal PHARE finansuotoms priemonėms, sukurtoms bendradarbiaujant su TFI[24], numatyti papildomi 35 mln. EUR, skirti projektams pagal MVĮ finansavimo priemonę (SMEFF) ir papildomai 5 mln. EUR, kuriuos įsipareigota skirti pagal Savivaldybių finansavimo priemonę (MFF) . Apskritai 2009 m. buvo įgyvendinama 31 PHARE programa pagal keturias galiojančias priemones (t. y. dvi pirmiau paminėtos priemonės ir Savivaldybių infrastruktūros priemonė (MIF) bei Energijos vartojimo efektyvumo finansinė priemonė (EEFF) [25]). Nauji projektai patvirtinti pagal visas priemones, išskyrus MIF, kurios sutarčių sudarymo su vietos finansiniais tarpininkais laikotarpis pasibaigė. 2009 m. dėl vis dar sunkių rinkos sąlygų kilo tam tikrų priemonių (pvz., 2005 ir 2006 m. MFF) programų įgyvendinimo sunkumų; gauta prašymų iš dalies pakeisti jų taikymo sritį (pvz., įtraukti į EEFF taikymo sritį atsinaujinančiosios energijos projektus). 2009 m. šios priemonės buvo performuotos, kad būtų pritaikytos prie strategijos „Europa 2020“[26] tikslų. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šis procesas tebevyko. [1] Kroatija, Islandija (nuo 2010 m.), Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Turkija. [2] Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija ir Kosovas. [3] 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas Nr. 1085/2006. [4] 1989 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89. [5] 2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2500/2001. [6] Bendrijos parama rekonstrukcijai, plėtrai ir stabilizavimui (2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2666/2000). [7] Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutarties 31 straipsnis. [8] Vėlesnių programų programavimo ir įgyvendinimo ataskaita teikiama 2009 m. metinėje pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) įgyvendinimo ataskaitoje (COM(2010) 687 galutinis, 2010 m. lapkričio 25 d.). [9] Pagal JTST rezoliuciją 1244/99. [10] Išsamiau žr. 2009 m. PNPP metinę ataskaitą (plg. 8 išnašą). [11] Įsipareigojimai dėl lėšų, dėl kurių nesudaryta sutarčių iki galutinio termino, panaikinti. [12] Kipras, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija. [13] 2009 m. baigti arba vykdyti projektai. [14] Atlikusi patikrinimus vietoje, kurių rezultatai parodė, kad nacionalinės valdymo ir kontrolės sistemos, skirtos valdyti pasirengimo narystei lėšas, nebuvo patikimos, 2008 m. vasario mėn. Komisija sustabdė PHARE ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės lėšų, kurias valdė dvi akredituotosios įstaigos, mokėjimą, o 2008 m. liepos mėn. panaikino šių įstaigų akreditaciją, t. y. jų teisę valdyti šias programas. Žr. 2008 m. metinę Phare, Turkijos pasirengimo narystei priemonės, CARDS ir pereinamojo laikotarpio priemonės įgyvendinimo ataskaitą COM(2009) 700, 2009 12 21. [15] Tiksliau, vidaus kontrolės standartai, susiję su tikslais ir vykdymo rodikliais, rizikos valdymo procesu, procesais, procedūromis ir valdymo priežiūra . [16] Iki 2008 m. pabaigos didžiąją dalį CARDS programos valdė Europos rekonstrukcijos agentūra (ERA). Nuo 2008 m. rugsėjo mėn. likusius šios programos įgyvendinimo uždavinius Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Kosove, Juodkalnijoje ir Serbijoje perėmė ES atstovybės, už kurias atsakinga Komisija (Plėtros GD). [17] Taikoma mutatis mutandis decentralizuotam įgyvendinimui, nors šiuo atveju reikia tolesnio išaiškinimo. [18] T. y. turinčius Komisijos jiems perduotų įgaliojimų įgyvendinti biudžetą, kaip nustatyta ES bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 51 straipsnyje (2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002). [19] Išplėstinė decentralizuoto įgyvendinimo sistema (EDIS). Pasirengimo narystei pagalbos valdymas yra svarbus šalies kandidatės nacionalinių valdžios institucijų mokymosi etapas ruošiantis ateityje valdyti gerokai didesnes sumas, kurias šalis gaus įstojusi į Sąjungą. Todėl pasirengimo narystei lėšų valdymas perduodamas nacionalinėms institucijoms palaipsniui: pradžioje prižiūrint ES atstovybei (DIS – decentralizuotas valdymas taikant ex ante kontrolę) ir vėliau tokios ex ante kontrolės netaikant (EDIS). [20] Specialioji ataskaita Nr. 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas , paskelbta 2010 m. sausio 13 d. [21] Plg. 8 išnašą. [22] SEC(2010) 1430 galutinis, 2010 m. lapkričio 25 d. [23] Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos CARDS programų vertinimai atlikti 2008 m. ir tais pačiai metais parengtos ataskaitos. [24] Europos Investicijų Bankas (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Europos Tarybos vystymo bankas kartu su Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). [25] Daugiau informacijos apie šias keturias programas žr. 2008 m. metinę PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonės, CARDS ir pereinamojo laikotarpio priemonės įgyvendinimo ataskaitą, COM(2009) 700, 2009 12 21. [26] „Europa 2020“ yra nauja pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija, kurią 2010 m. kovo 3 d. (COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3) priėmė Komisija, siekdama įveikti ekonomikos krizę ir ruošdama ES ekonomiką ateinančiam dešimtmečiui; Taryba ją priėmė 2010 m. birželio mėn. (EUCO 13/10, 2010 m. birželio 17 d.).