Automatinė patvirtinimo priemonė (STRUVAL) buvo naudojama pranešant valstybėms narėms apie IT problemas, nustatytas joms perduodant savo DSI duomenis.

Valandinių darbo sąnaudų rodiklių duomenys buvo atnaujinti per 3 mėnesius po ataskaitinių metų, remiantis 2019 m. DSI duomenimis.

2003 m. liepos mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003, kuriame išsamiau nustatė valstybėms narėms privalomas indeksų perdavimo Komisijai procedūras, koregavimą pagal kalendorių ir sezoną bei nacionalinių kokybės ataskaitų turinį. 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 224/2007. Juo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1216/2003 ir išplėsta darbo sąnaudų indekso aprėptis, įtraukiant NACE 1 red. L, M, N ir O sekcijose nurodytas ekonominės veiklos rūšis. Šiose sekcijose daugiausia išvardijamos ne rinkos paslaugos, kurių raida gali skirtis nuo rinkos paslaugų. Be to, siekdama įgyvendinti statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red., 2007 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 973/2007, kuriuo iš dalies pakeisti keli teisės aktai, taikomi specialioms statistikos sritims, įskaitant darbo sąnaudų indeksą.

Baziniai metai pasirenkami taip, kad sutaptų su paskutiniu kas 4 metus atliekamu darbo sąnaudų tyrimu (LCS) siekiant gauti lyginamuosius darbo sąnaudų rodiklių duomenis. Taip tų bazinių metų DSI duomenis galima tiesiogiai sujungti su (išplėsti) LCS duomenimis, kad būtų parengti darbo sąnaudų rodiklių įverčiai, susiję su paskutiniais metais, kurių DSI duomenys yra gauti.

Paskelbus naują 2016 m. ataskaitinių metų LCS duomenų rinkinį DSI srities duomenys buvo atitinkamai perskaičiuoti. Nuo 2019 m. DSI duomenys pateikiami remiantis naujais 2016 baziniais metais = 100.

2.3. Valandinių darbo sąnaudų rodikliai

Po pirmojo pranešimo 2016 m. balandžio mėn. Eurostatas ir toliau sėkmingai skelbė metinius valandinių darbo sąnaudų įverčius, suskirstytus pagal NACE 2 red. sekcijas. Šie įverčiai grindžiami darbo sąnaudų rodikliais ir darbo sąnaudų indekso tendencijomis; jie rengiami praėjus 3 mėnesiams nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Aprėptis apėmė visas NACE sekcijas, išskyrus NACE 2 red. L sekciją (Nekilnojamojo turto operacijos).

2.4. Kokybės ataskaitos

Valstybių narių kokybės ataskaitos buvo laiku apdorotos naudojant naujos versijos Europos statistikos sistemos metaduomenų apdorojimo sistemą; su jomis gali susipažinti visi naudotojai.

2.5. Sezoninis ir kalendorinis koregavimas

Eurostatas išanalizavo pagal sezoną (SA) ir kalendorių (CA) pakoreguotus valstybių narių pateiktus duomenis ir palygino šalių rezultatus, kurie 2019 m. spalio mėn. buvo pristatyti Darbo rinkos statistikos darbo grupėje (LAMAS-LMI).

Eurostatas taip pat pateikė naują šabloną, kurį valstybės narės naudos nuo 2020 m. teikdamos duomenis apie procedūras ir modelius, naudojamus pagal sezoną koreguojant DSI duomenų seką. Be to, buvo sukurta speciali programa, kuria papildoma programinė įranga „JDemetra+“, kad šabloną būtų galima pildyti vienodai ir automatiškai.

III.DUOMENŲ KOKYBĖ

3.1.Svarba

Siekdami įvertinti galimą infliacijos spaudimą dėl pokyčių darbo rinkoje, Komisija ir Europos Centrinis Bankas naudoja vienos darbo valandos darbo sąnaudų indeksą, iš kurio matyti trumpalaikė darbo sąnaudų raida. Kiekvienos valstybės narės, visos ES ir euro zonos indeksai turi būti apskaičiuoti nedelsiant po duomenų pateikimo. Darbo sąnaudų indeksas taip pat svarbus socialiniams partneriams, dalyvaujantiems derybose dėl darbo užmokesčio, ir pačiai Komisijai, kuri stebi trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Darbo sąnaudų indeksas yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių. Galiausiai DSI duomenys naudojami indeksuojant kainas kai kuriose didelėse komercinėse sutartyse, galiojančiose kelerius metus.

Be poreikio gauti informacijos apie darbo sąnaudų procentinio dydžio pokyčius per ketvirtį, apskaičiuotus pagal darbo sąnaudų indeksą, naudotojus ir toliau vis daugiau domino informacija apie darbo sąnaudas absoliučiaisiais dydžiais (eurais per valandą). Kiekvienų metų balandžio mėn. Eurostatas ir toliau skelbė valandinių darbo sąnaudų eurais ir nacionalinėmis valiutomis įverčius, suskirstytus pagal NACE 2 red. Buvo įtrauktas valandinių darbo sąnaudų rodiklių metinio augimo rodiklis ir visų darbo sąnaudų dalis, tenkanti su darbo užmokesčiu nesusijusioms sąnaudoms. Dėl paskelbtų įverčių gauta teigiamų atsiliepimų, tad Eurostatas ir toliau rengs pagal NACE 2 red. suskirstytus metinius darbo sąnaudų įverčius.

3.2.Išsamumas

Apskritai, visą ataskaitinį laikotarpį darbo sąnaudų indekso prieinamumas ir išsamumas buvo patenkinami. Eurostatas gavo pagal kalendorių pakoreguotus duomenis, taip pat pagal kalendorių ir sezoną pakoreguotus duomenis iš visų valstybių narių dėl visų ketvirčių, išskyrus vieną atvejį (Graikija, 2019 m. 3-iasis ketv.). Valstybės narės taip pat pateikė pagal sezoną nekoreguotus duomenis, išskyrus Daniją ir Švediją, kurioms buvo taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.

Danijos atveju visi ataskaitinio 2019 m. 4-ojo ketvirčio DSI duomenys buvo pateikti Eurostatui laiku, bet paskelbti 5 savaites vėliau, nes buvo laukiama sprendimo dėl naujosios socialinių įmokų sistemos registravimo.

Kalbant apie Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybes, ir Islandija, ir Norvegija pateikė visų ataskaitinio laikotarpio ketvirčių DSI duomenis.

Šveicarija ketvirtinių DSI duomenų nerenka.

Nepaisant didesnės pagal sezoną pakoreguotų duomenų aprėpties, pagrindiniai duomenys vis dar grindžiami kiekvienais metais (Q/Q–4) vykstančiais pagal kalendorių pakoreguotų duomenų, kurie pasižymi mažesniu kintamumu, pokyčiais. Tačiau, siekiant užtikrinti aiškumą ir suderinamumą su kitais kainų statistiniais duomenimis (pvz., visų pirma, suderintu vartotojų kainų indeksu), visi duomenys, įskaitant pagal sezoną pakoreguotus įverčius, pateikiami atitinkamame Eurostato duomenų bazės puslapyje.