BE, BG, CZ, DK, DE, IE, ES, FR, HR, CY, LV, LT, LU, HU, NL, AT, PL, PT, RO, SK

Be to, prognozuojama, kad dėl NO2 poveikio 2030 m. baziniame scenarijuje numatoma apie 60 000 pirmalaikių mirčių, ir šis skaičius pagal skirtingus scenarijus mažai skirsis, tačiau iki 2050 m. sumažės perpus. Prognozuojama, kad pagal 2030 m. bazinį scenarijų pažemio ozono poveikis nulems apie 50 000 pirmalaikių mirčių.

Oro tarša daro didelį ekonominį poveikį. Rinkos kainose neatsispindi didžioji dalis poveikio, visų pirma tiesioginis taršos poveikis sveikatai, nors kaštų taip pat susidaro dėl oro taršos žalos ekosistemoms (be kita ko, žemės ūkio paskirties žemei ir miškams) ir medžiagoms. Oro tarša taip pat daro netiesioginį poveikį, be kita ko, atneša tam tikrus makroekonominius padarinius, kuriuos rinkos kainos atspindi. Todėl oro taršos mažinimo priemonių kaštai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į šių priemonių naudą visuomenei, suteikiant šiai naudai piniginę vertę.

Remiantis šiomis prognozėmis, oro kokybei turi reikšmės prognozuojamas bendro ES suvartojamos energijos kiekio sumažėjimas, didelis gamtinių dujų naudojimo sumažėjimas, kurį kompensuos labai padidėjęs atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir vandenilio kiekis. Palyginti su baziniu scenarijumi, šiuo metu prognozuojama, kad pagal šį scenarijų bendras kietosios biomasės suvartojimas 2030 m. išliks gana stabilus, o 2050 m. sumažės daugiau kaip 40 proc. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir investicijų į nedegius atsinaujinančiuosius energijos išteklius skatinimas duotų papildomos naudos švariam orui.

Tačiau taip pat tikimasi, kad dėl dabartinės energetikos krizės bus pratęstas kai kurių esamų anglių pajėgumų eksploatavimas, priklausomai nuo konkrečios valstybių narių padėties ir jų dabartinio energijos rūšių derinio, taip pat nuo to, kaip sparčiai bus diegiami alternatyvūs energijos ištekliai. Šis laikinas galimas anglių naudojimo atnaujinimas turi priešingą poveikį švariam orui. Prognozuojama, kad dėl šių numatomų ES energijos rūšių derinio pokyčių ir nesiimant tolesnių ES politikos veiksmų švariam orui pasiekti, 2030 m., palyginti su baziniu scenarijumi, oro kokybė pablogės maždaug 2 proc. ES gyventojų, o 2050 m. šiek tiek padidės ES gyventojų, kurie naudosis švariu oru, dalis, nes bus sparčiau diegiama švarios energijos gamyba ir mažiau naudojama kietoji biomasė, nafta ir dujos. Apskritai, palyginti su baziniu scenarijumi, apskaičiuota, kad pagal šį alternatyvų scenarijų, atsižvelgiant į nustatytas prognozuojamo taršos koncentracijos lygio tendencijas, 2030 m. pirmalaikių mirčių skaičius bus šiek tiek didesnis, tačiau iki 2050 m. jis sumažės labiau.

Šis poveikis visoje ES geografiniu požiūriu skirtųsi. Dėl šio vidutinės trukmės laikotarpio neigiamo poveikio ES turėtų imtis tinkamų taršos mažinimo priemonių, kad nekiltų kliūčių siekti švaraus oro tikslų ir laikytis teisinių įsipareigojimų. Šiuo atveju susijusios sveikatos ir materialinės žalos kaštai, palyginti su baziniu scenarijumi, 2030 m. būtų šiek tiek didesni (3–4 proc. sveikatos ir 14 proc. materialinės žalos atveju), o 2050 m. būtų šiek tiek mažesni.

Kalbant apie NITKMĮ direktyvos laikymosi perspektyvas, pagrindinis teršalas, į kurį reikia atsižvelgti keičiant energijos rūšių derinį, yra KD2,5. Palyginti su atitikties perspektyvomis pagal dabartinę politiką (3.2 skirsnis), dar viena valstybė narė (DK) 2025 m. nesilaikys linijinės mažinimo trajektorijos, o savo kiekio mažinimo įsipareigojimų 2030 m. neįvykdys tos pačios keturios valstybės narės (DK, HU, SI, ES), kaip ir pagal bazinį scenarijų.

Apskritai planas „REPowerEU“ buvo priimtas reaguojant į poreikį iš esmės paspartinti perėjimą prie švarios energijos ir padidinti Europos energetinę nepriklausomybę nuo nepatikimų tiekėjų ir nepastovaus iškastinio kuro, o tai duoda ilgalaikės naudos švariam orui. Tačiau trumpuoju laikotarpiu dėl prognozuojamo didesnio anglių naudojimo siekiant kompensuoti laipsnišką rusiškų dujų atsisakymą, ypač kai kuriuose ES regionuose, padidėtų oro tarša, taigi ir žala sveikatai, palyginti su baziniu scenarijumi, todėl su švariu oru susijusi nauda taip pat būtų mažesnė. Tačiau manoma, kad neigiamas poveikis švariam orui trumpuoju laikotarpiu neturės neigiamos įtakos perspektyvoms ES lygmeniu pasiekti 2030 m. nulinės taršos tikslą sveikatos srityje. Iš modeliavimo matyti, kad ES nepasieks ekosistemų tikslo, kaip ir pagal bazinį scenarijų, jei nebus imtasi papildomų priemonių.

Atsižvelgiant į dabartinę energijos rinkų dinamiką ir susijusius reguliavimo sistemos pokyčius, visi šie rezultatai turėtų būti laikomi orientaciniais. Be galimų būsimų ES lygmens priemonių, labai neaišku, kaip energijos vartotojai visose valstybėse narėse reaguos į kintančias energijos kainas. Padidėjus pigių energijos šaltinių (pvz., pačių surinktos medienos, iš kurios gaminamas prastesnės kokybės kuras) naudojimui, būtų išmetama daugiau oro teršalų. Dėl poreikio pereiti prie kitų taršesnių energijos šaltinių jau dabar laikinai nukrypstama nuo išmetamųjų teršalų normų, todėl kyla oro kokybės pablogėjimo rizika, kurią reikia įvertinti nacionaliniu lygmeniu, kad nekiltų pavojus ES švaraus oro teisės aktų laikymuisi ir būtų išvengta neigiamo poveikio sveikatai ir ekosistemoms. Spartus struktūrinių priemonių įgyvendinimas ir nenuspėjama energijos rinkų raida padėtų dar labiau paspartinti perėjimą prie švarios energijos ir pagerinti oro kokybę.

6.Sąveika su klimato politika. Dėmesys metanui ir juodajai angliai

Siekdama papildyti į bazinį scenarijų įtrauktų priemonių, kuriomis siekiama padidinti ES klimato srities užmojus (Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys), poveikio oro kokybei vertinimą, šioje trečiojoje švaraus oro apžvalgoje Komisija analizuoja klimato ir švaraus oro politikos sinergiją, susijusią su trumpaamžių atmosferos teršalų pokyčiais.

NITKMĮ direktyvoje pripažįstamas oro taršos ir metano bei juodosios anglies – dviejų pagrindinių trumpaamžių atmosferos teršalų – ryšys. Valstybės narės turi pranešti apie nacionaliniu mastu išmetamą juodosios anglies kiekį, kai turima duomenų, ir šiuo metu tai daro visos valstybės narės, išskyrus dvi. Remiantis Komisijos deklaracija dėl metano, pateikta NITKMĮ direktyvos pabaigoje, išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijoje paskelbta, kad Komisija, atlikdama NITKMĮ direktyvos peržiūrą, kuri turi būti atlikta iki 2025 m., apsvarstys galimybę įtraukti metaną į reguliuojamųjų teršalų sąrašą.

Iš tiesų metanas yra ir stiprus atmosferos teršalas, ir pažemio ozono pirmtakas, dėl kurio, kaip apskaičiuota, 2020 m. ES pirma laiko mirė 24 000 žmonių. Antropogeninės kilmės metano išmetimas ES daugiausia susijęs su žemės ūkiu (54 proc.), atliekomis (27 proc.) ir energija (17 proc.).

Juodoji anglis, arba suodžiai, yra smulkių kietųjų dalelių komponentas ir prisideda prie neigiamo poveikio sveikatai ir aplinkai. Ji susidaro nevisiškai sudegus iškastiniam kurui ir medienai. Sugerdama šviesą ir šilumą ore, juodoji anglis prisideda prie klimato kaitos. Juodoji anglis, nusėdusi ant ledo ir sniego, mažina paviršiaus albedą ir prisideda prie atšilimo, ypač arktiniuose ES regionuose.

Todėl išmetamo metano ir juodosios anglies kiekio mažinimas gali būti naudingas tiek švaraus oro, tiek klimato kaitos švelninimo požiūriu, nes padidintų taršos mažinimo priemonės kaštų ir sąnaudų santykį.

Dėl šių priežasčių modeliavimu, atliktu rengiant šią ataskaitą, buvo analizuojami išmetamo juodosios anglies ir metano kiekio pokyčiai pagal įvairius scenarijus. Iš analizės matyti, kad 2020–2030 m. ES išmetamas juodosios anglies bazinis kiekis labai sumažės (53 proc.), daugiausia dėl to, kad palaipsniui bus pradėti taikyti ekologinio projektavimo reikalavimai buitiniams šildymo prietaisams, sumažės biomasės naudojimas ir labai sumažės anglių naudojimas šiame sektoriuje. Ketvirtadalis išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimo įvyktų transporto sektoriuje, visų pirma dėl pažangių Euro standartų, be kita ko, dėl efektyvių kietųjų dalelių filtrų įrengimo.

Jei būtų imtasi visų techninių priemonių, išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima sumažinti dar labiau (72 proc., palyginti su 2020 m. baziniu kiekiu). Prognozuojama, kad pagal 5 skirsnyje įvertintą alternatyvios energijos scenarijų išmetamas juodosios anglies kiekis 2030 m. šiek tiek padidės (palyginti su baziniu scenarijumi), nes tam tikruose regionuose ir valstybėse narėse bus daugiau naudojamas kietasis kuras (anglys, biomasė).

Be to, remiantis šioje ataskaitoje pateiktu baziniu scenarijumi, prognozuojama, kad 2020–2030 m. ES išmetamas metano kiekis sumažės 19 proc. Pagal minėtą fleksitarinės mitybos scenarijų 2050 m. ES išmetamas metano kiekis, palyginti su baziniu scenarijumi, sumažės 11 proc.

Vis dėlto, kadangi metanas pernešamas pusrutulio mastu, ES lygmens veiksmus labai svarbu papildyti pasaulinio lygmens veiksmais. 2021 m. lapkričio mėn. ES kartu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis inicijavo Pasaulinį įsipareigojimą dėl metano, kuris suteikė postūmį paspartinti veiksmus. Jame pateikiamas savanoriškas įsipareigojimas iki 2030 m. išmetamą metano kiekį pasaulyje sumažinti bent 30 proc., palyginti su 2020 m. lygiu. Be to, Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija suteikia galimybių ieškoti tarptautinių švaraus oro ir klimato sistemų sinergijos. Peržiūrėjus Geteborgo protokolą (žr. kitą skirsnį) pradėtos diskusijos dėl metano, kaip ozono pirmtako, taigi ir švaraus oro politikai svarbaus teršalo, vaidmens.

Komisijos pasiūlyme peržiūrėti aplinkos oro kokybės direktyvas pateiktais griežtesniais ozono koncentracijos standartai taip pat aiškiai rodo būtinybę toliau mažinti visų ozono pirmtakų, įskaitant metaną, išmetimą ES ir už jos ribų.

7.Tarpvalstybinis ir tarptautinis aspektas

Oro tarša tam tikroje šalyje kyla iš įvairių šaltinių, visų pirma šalies viduje išmetamų teršalų, kaimyninėse šalyse išmetamų teršalų ir gamtinių šaltinių. Daugumoje valstybių narių pagrindiniai taršos šaltiniai yra vidaus šaltiniai, todėl siekiant sumažinti oro teršalų foninę koncentraciją pirmenybė teikiama vidaus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui. Didžiausiose valstybėse narėse tarša iš vidaus šaltinių dažnai būna didesnė, todėl bent pusė reikalingų veiksmų turi būti skirta šiems šaltiniams mažinti.

Be to, analizė patvirtina, kad daugelyje valstybių narių didelė dalis KD2,5 foninės koncentracijos susidaro kitose valstybėse narėse. Tai atspindi tarpvalstybinį oro taršos pobūdį, kuriuo pateisinami veiksmai ES lygmeniu, nes vidaus oro tarša daro neigiamą poveikį už valstybės narės ribų. Be to, oro taršos mažinimas pagal NITKMĮ direktyvos įsipareigojimus būtų naudingas ir kitoms šalims. Iš analizės taip pat matyti, kad oro teršalų foninę koncentraciją, priklausomai nuo valstybių narių geografinės padėties, įvairiu lygiu didina ir iš ES nepriklausančių šalių sklindanti tarša. Prognozuojama, kad ilgainiui, atsižvelgiant į vis griežtesnius ES oro taršos mažinimo scenarijus, taršos iš ES dalis mažės (dėl papildomų veiksmų ES) ir didės santykinė ne ES šaltinių reikšmė. Vadinasi, ES turi imtis ryžtingesnių veiksmų dvišaliu pagrindu (visų pirma stojimo ir kaimynystės politikos srityse, taip pat megzdama tvirtesnius tarptautinės partnerystės ryšius) ir daugiašaliuose forumuose, pvz., susijusiuose su Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija.