[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.2.2009 KOM(2009) 69 galutinis KOMISIJOS TARPINĖ ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmą KOMISIJOS TARPINĖ ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmą 1. ĮžANGA 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijai įstojus į ES, sukurtas bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmas (toliau – BPM)[1], skirtas tam tikriems trūkumams teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse ištaisyti ir, teikiant periodines ataskaitas, pažangai šiose srityse stebėti. Ši ataskaita – tai tarpinė ataskaita, kurios atnaujinimas yra techninio pobūdžio ir kurioje pateikiami svarbūs per pastaruosius 6 mėnesius pagal BPM Bulgarijoje įvykę įvykiai[2]. Joje nevertinama pasiekta pažanga. Atnaujinta ataskaita apima tik priemones, kurios jau baigtos vykdyti, arba kurias numatoma greitai baigti vykdyti. 2008 m. liepos 23 d. Komisijos priimtas komunikatas tebėra pažangos, pasiektos pagal orientacinius tikslus, ir likusių uždavinių vertinimo atskaitos taškas. Komisija parengs kitą vertinimą 2009 m. vasarą. 2. TEISMų REFORMA IR KOVA SU KORUPCIJA BEI ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU. BENDROSIOS PASTABOS IR ESAMA PADėTIS Bulgarijos valdžios institucijos iš esmės sutiko su Komisijos 2008 m. liepos mėn. vertinimu. Siekdamos spręsti Komisijos nustatytus uždavinius prokuratūra, Teisingumo ministerija ir Vidaus reikalų ministerija ėmėsi pirmųjų struktūrinę ir teisinę reformą įgyvendinančių veiksmų. Kad šios priemonės duotų konkrečių rezultatų, jas reikia toliau tęsti ir plėsti. Nuo 2008 m. liepos mėn. įvyko tam tikrų pokyčių siekiant 1–3 orientacinių tikslų (teismų sistemos reforma), visų pirma susijusių su tam tikrą gebėjimą veikti įgavusios Aukščiausiosios teismų tarybos inspekcijos darbu. Aukščiausioji teismų taryba pradėjo drausminių bylų teisminės praktikos analizę, pradėjo tirti, kodėl bylos siunčiamos atgal į prokuratūrą ir sukūrė bylų judėjimo ataskaitų teikimo mechanizmą. Paskelbtos tolesnės priemonės, kuriomis siekiama sumažinti netolygų teismų darbo krūvį, pagerinti administracinį valdymą ir organizuoti skaidrų skyrimų procesą, kad valdymo lygmeniu būtų užtikrinta aukšta magistratų profesinė kokybė ir sąžiningumas. Teisėkūros srityje priimtas Interesų konfliktų įstatymas ir iš dalies pakeistas Viešųjų pirkimų aktas. Esminis pokytis, susijęs su 4–6 orientaciniais tikslais (kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu) – pradėtas bandomasis bendrų iš prokuratūros, Valstybinės nacionalinio saugumo agentūros (VNSA) ir Vidaus reikalų ministerijos atstovų sudarytų tyrimo grupių projektas. Dabar šios bendros grupės turėtų nusikalstamoms grupuotėms pareikšti oficialius kaltinimus už sunkius nusikaltimus. Imtasi priemonių reformuoti Vidaus reikalų ministeriją ir išaiškinti atitinkamas valdžios institucijų kompetencijos sritis ikiteisminiame etape, tačiau reformos rezultatų ir poveikio dar negalima įvertinti. Daugiau dėmesio reikia skirti skaidrių ir atskaitingų VNSA ir Vidaus reikalų ministerijos susitarimų dėl, pvz., specialių stebėjimo priemonių, VNSA parlamentinės kontrolės apimties ir tiriamųjų policijos tarnybų galių išplėtimo, sudarymui. Numatoma atlikti visapusišką ikiteisminio etapo pertvarką siekiant patobulinti esamą įrodymų leistinumo sistemą ir priimti svarbius teisės aktus, susijusius su žemės plotų vietos pakeitimu, partijų finansavimu ir nusikaltėlių turto konfiskavimu. 3. IŠVADA. PERSPEKTYVOS Kitame pažangos vertinime, kurį Komisija parengs 2009 m. vasarą, bus aptarta, kaip sėkmingai Bulgarija sugebėjo šalinti Komisijos nustatytus trūkumus, susijusius su teismų sistemos reforma, ir pateikti įtikinamų ir apčiuopiamų rezultatų kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Kad įrodytų, jog pokyčiai yra sisteminiai ir negrįžtami, Bulgarija turi sukurti nepriklausomą ir stabilią teismų sistemą, pajėgią aptikti interesų konfliktų ir korupcijos bei organizuoto nusikalstamumo atvejus ir už juos bausti bei išlaikyti teisinės valstybės principus. Tam visų pirma reikia priimti likusius visapusišką teisinę sistemą sukuriančius įstatymus ir konkrečiais kaltinimų už aukšto rango pareigūnų korupciją ir organizuotą nusikalstamumą, teismo procesų vykdymo ir nuosprendžių už šiuos nusikaltimus skelbimo pavyzdžiais įrodyti, kad teisinė sistema yra nepriklausoma ir gebanti veiksmingai įgyvendinti įstatymus. 4. TECHNINIO POBūDžIO ATNAUJINIMAS PAGAL ORIENTACINIUS TIKSLUS 4.1. 1 orientacinis tikslas: priimti Konstitucijos pataisas siekiant pašalinti aiškumo dėl teismų nepriklausomumo ir teisminės sistemos atskaitomybės trūkumus. Konstitucijos pataisoms įgyvendinti reikalinga visu pajėgumu veikianti nepriklausoma teismų inspekcija, kuri turėtų drausminių tyrimų vykdymo patirties. Antrąjį 2008 m. pusmetį Aukščiausiosios teismų tarybos inspekcija pradėjo veikti visu pajėgumu. Ji atliko daug ad hoc patikrinimų (pagal pranešimus žiniasklaidoje arba savo iniciatyva) ir suplanavo patikrinimus dviejuose iš penkių apeliacinių regionų[3], taip pat dalykinius patikrinimus ( inter alia susijusius su Kostinbrodo būsto srityje veikiančia nusikalstama grupuote ). Inspekcija taip pat atliko drausminių patikrinimų ir, nustačiusi prieštaringos jurisprudencijos atvejų, pabrėžė aiškinamųjų nutarčių, sprendimų ar potvarkių reikalingumą. Inspekcija aktyviai vykdė savo įgaliojimus ir pirminiai jos darbo rezultatai teikia vilčių. Dabar svarbu užtikrinti, kad Aukščiausioji teismų taryba, prokuratūra, teismai ir kitos atitinkamos kompetentingos institucijos deramai pratęstų inspekcijos darbą ir imtųsi reikiamų taisomųjų veiksmų. 4.2. 2 orientacinis tikslas: užtikrinti skaidresnį ir veiksmingesnį teisminį procesą priimant ir įgyvendinant naują Teismų sistemos aktą ir naująjį Civilinio proceso kodeksą. Teikti ataskaitas apie šių naujų įstatymų, Baudžiamojo proceso kodekso ir Administracinio proceso kodekso poveikį, ypač ikiteisminiu etapu. Toliau įgyvendinamas naujas Teismų sistemos aktas ir naujasis Civilinio proceso kodeksas, tačiau dar yra didelių problemų nagrinėjant baudžiamąsias bylas. Bulgarijos valdžios institucijos turi laikytis visapusiško požiūrio į baudžiamąjį procesą, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingam ir efektyviam parodymų teisme administravimui, kartu užtikrinant procedūrines garantijas. Nors pasiūlymus pateikė teismų sistemos ir išorės ekspertai, dar nepertvarkytas Baudžiamasis kodeksas ir dar nepakankamai supaprastintos labai sudėtingos baudžiamosios procedūros. 2008 m. gruodžio 17 d. patvirtintas dalinis Baudžiamojo proceso kodekso pertvarkymas[4]. Problemų gali kilti dėl to, kad pagal įstatymo pataisą teismas privalo taikyti pagreitintą procedūrą, jei atsakovas pripažįsta faktus ir prašo, kad būtų taikoma tokia procedūra – dėl to savaime turi būti taikoma mažesnė bausmė už teisiškai minimalią, nepriklausomai nuo padaryto nusikaltimo sunkumo. Iki 2009 m. sausio 1 d. teisėjai galėjo faktiškai spręsti, ar priimti tokį atsakovo prašymą. Komisija nuodugniai stebės šio pakeitimo poveikį ir kitoje ataskaitoje įvertins, ar tai yra aiškus žingsnis atgal kovojant su sunkiais nusikaltimais, įskaitant sukčiavimą ir aukšto rango pareigūnų korupciją. Dar nepradėti spręsti nustatyti trūkumai ikiteisminiame etape. Per mažai sudėtingų baudžiamųjų bylų pasiekia teismą, o teismų lygmeniu bylos toliau grąžinamos prokuratūrai[5] arba yra vilkinamos, dažnai dėl procesinių taisyklių laužymo. 2008 m. liepos 22 d. atliktos Vidaus reikalų ministerijos įstatymo pataisos siekiant pagerinti Vidaus reikalų ministerijos valdymą sumažinant valdymo lygmenų skaičių, pašalinant besidubliuojančias funkcijas, suteikiant vadovybei galimybę tiesiogiai kontroliuoti operatyvines funkcijas ir įdiegiant žvalgyba grindžiamus policijos veiklos metodus. Spalio 2 d. Ministrų taryba priėmė Reglamentą dėl Vidaus reikalų ministerijos įstatymo taikymo. Svarbus jo aspektas – policijos tyrimų pertvarkymas, numatant įvairių atitinkamų sričių, pvz., finansų, specialistų įdarbinimą. Kol kas per anksti vertinti, ar šiomis reformomis bus pasiekti jų tikslai, pavyzdžiui, pagerinti policijos tyrimų efektyvumą, ypač sudėtingų bylų atveju. 2008 m. gruodžio 17 d. Nacionalinėje asamblėjoje galiausiai patvirtintas įstatymas dėl Specialiųjų žvalgybos priemonių akto pataisų. Kol kas per anksti vertinti jų poveikį. Turi būti išspręstas Valstybinės nacionalinio saugumo agentūros (VNSA) parlamentinės kontrolės klausimas. 4.3. 3 orientacinis tikslas: tęsti teismų sistemos reformą siekiant didinti profesionalumą, atskaitomybę ir veiksmingumą. Įvertinti šios reformos poveikį ir kasmet skelbti rezultatus. 2008 m. Aukščiausioji teismų taryba (ATT) beveik pusę (47 %) drausminių bylų pradėjo gavusi inspekcijos pasiūlymus. Šešios bylos buvo užbaigtos, devynias numatoma užbaigti, o trijose bylose numatytas išankstinis nagrinėjimas. ATT turi imtis didelės apimties taisomųjų veiksmų pagal inspekcijų tyrimų, pvz., dėl bylų grąžinimo prokuratūrai priežasčių, išvadas. Šiais metais bus paskirti teisminių institucijų, kuriose ATT atlieka esminį vaidmenį, administracijos vadovai – tai bus vienas svarbiausių teismų sistemos profesionalumo ir skaidrumo išbandymų. Pranešama, kad visi 180 Bulgarijos teismai turi veikiančias interneto svetaines – tai turėtų prisidėti prie skaidrumo ir galimybės kreiptis į teismą didinimo. Ypač svarbu, kad šiose svetainėse būtų visiškai užtikrinama duomenų ir privatumo apsauga. 4.4. 4 orientacinis tikslas: profesionaliai vykdyti nešališkus aukšto rango pareigūnų kaltinimų korupcija tyrimus ir teikti šių tyrimų ataskaitas. Teikti valstybės institucijų vidinių patikrinimų ataskaitas ir ataskaitas apie aukštų pareigūnų turto deklaravimą. Bendri korupcijos bylų nagrinėjimo duomenys rodo, kad antrąjį 2008 m. pusmetį nagrinėta mažiau bylų nei pirmąjį 2008 m. pusmetį[6]. Bylų nagrinėjimo mažėjimo tendencija pastebima ir 2008 m. lapkričio–gruodžio mėn. Reaguojant į 2008 m. liepos mėn. ATT ataskaitą Aukščiausioje kasacinėje prokuratūroje sukurtos bendros kovos su sukčiavimu ES lėšomis, organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu grupės. Šias grupes sudaro prokuratūros, policijos, VNSA ir nacionalinės žvalgybos tarnybos pareigūnai. Atsižvelgiant į konkretų atveją taip pat įtraukiamos kitos tarnybos (pvz., mokesčių). Nors dar per anksti vertinti šių bendrų grupių darbo rezultatus, matyti jų teigiamas potencialas. 2008 m. spalio 16 d. Nacionalinė asamblėja priėmė Interesų konflikto prevencijos ir atskleidimo aktą. Šiuo 2009 m. sausio 1 d. įsigaliojusiu įstatymu siekiama spręsti viešųjų funkcijų ir privačių interesų konfliktus. Juo sukuriami vienodi standartai viešąsias pareigas visose institucijose centriniu, sričių ir vietos lygmenimis einantiems asmenims. Pagal jį taikomas visiškai decentralizuotas kontrolės mechanizmas, kurio efektyvumas, atsižvelgiant į tai, kad daugeliu atvejų nėra institucijų veiklos nepriklausomumo, dar turės būti įrodytas. Komisija glaudžiai stebės, kaip užtikrinamas įstatymo taikymas[7]. Nacionalinėje asamblėjoje toliau svarstomi politinių partijų finansavimo taisyklių pakeitimai. Galiojančios rinkimų kampanijų finansavimą reglamentuojančios taisyklės skiriasi priklausomai nuo rinkimų rūšies, į jų taikymo sritį nepatenka dovanos natūra, nereglamentuojamos piniginės operacijos ar pagalbos teikėjų viešojo registro klausimas. Atsižvelgiant į 2009 m. vasarą vyksiančius šalies ir Europos Parlamento rinkimus rinkimų kampanijų finansavimo taisyklės turi būti nuoseklios, aiškios ir jose turi būti nustatyti griežti kontrolės mechanizmai. Valdžios institucijos taip pat turi sustiprinti pastangas užkirsti kelią balsų pirkimui. Vilčių teikia pilietinės visuomenės iniciatyvos užkirsti kelią rinkimų klastojimui. Dėl prekybos registro kodekso įsigaliojimo kyla pavojus, kad sumažės skaidrumas, susijęs su informacija apie bendrovių turto savininkus. Prekybos kodekse nereikalaujama, kad po pirmojo bendrovės įregistravimo būtų registruojami akcijų įgijimo ir perleidimo pokyčiai. Komisija nuodugniai stebės šią padėtį, nes yra pavojus, kad bus sunkiau veiksmingai vykdyti finansinius tyrimus. 4.5. 5 orientacinis tikslas: imtis tolesnių korupcijos prevencijos ir kovos su ja priemonių, ypač pasienyje ir vietos valdžios institucijose. 2008 m. spalio mėn. Nacionalinė asamblėja priėmė kelias viešųjų pirkimų įstatymo pataisas, kurios įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d.[8] Tai turėtų padėti padidinti skaidrumą, vienodų sąlygų taikymą ir nediskriminavimą viešųjų pirkimų srityje. Pataisų poveikį reikia įdėmiai stebėti; kartu turi būti sustiprinti administraciniai gebėjimai ir įdiegtos veiksmingos kontrolės procedūros, paremtos tęstiniu rizikos įvertinimu[9]. Komisija pastebi, kad vasario 1 d. ir kovo 1 d. įsigalioja įstatymai, kuriais turėtų būti uždraustas piktnaudžiavimas atitinkamai žemės ir miško plotų vietos pakeitimu. Komisija toliau glaudžiai stebės šių įstatymų įgyvendinimo veiksmingumą. 4.6. 6 orientacinis tikslas: įgyvendinti kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją, sutelkiant dėmesį į sunkius nusikaltimus, pinigų plovimą ir sistemingą nusikaltėlių turto konfiskavimą. Teikti ataskaitas apie su šiomis sritimis susijusius naujus ir tebevykdomus tyrimus, oficialius kaltinimus ir apkaltinamuosius nuosprendžius. Siekiant padidinti kovos su organizuotu nusikalstamumu efektyvumą Aukščiausiosios kasacinės prokuratūros lygmeniu (žr. 4 orientacinį tikslą) sukurtos bendros tyrimų grupės. Vis dėlto Bulgarijos valdžios institucijų pateikti duomenys rodo, kad didelių pokyčių[10] vykdant teisminį persekiojimą už organizuotą nusikalstamumą ir tiriant organizuoto nusikalstamumo bylas 2008 m. nebuvo. Pastaraisiais mėnesiais nepriimta jokių svarbių teismo sprendimų didelės reikšmės organizuoto nusikalstamumo bylose. [1] 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 58). [2] Šios ataskaitos apimama galutinė diena – 2009 m. sausio 15 d. [3] Veliko Tirnovo ir Burgaso apeliaciniuose regionuose. [4] Bulgarijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad įstatymu siekiama supaprastinti ikiteisminį etapą ir įrodinėjimo pareigą su organizuotu nusikalstamumu susijusiose bylose, ypatingais atvejais, įrodymams aptikti, atleisti nuo atsakomybės kyšio ėmėją ir padidinti baudžiamąją atsakomybę už rinkimų įstatymo pažeidimus. [5] Bylų grąžinimo problema ypač aktuali Sofijai, kur nagrinėjama didžioji dalis sudėtingų bylų ir vidutiniškai grąžinama 20 % bylų. [6] Bulgarija pranešė tokius aukšto rango pareigūnų korupcijos nusikaltimų tyrimų duomenis: - 2008 m. sausio–gegužės mėn. : pradėta 200 ikiteisminių tyrimų, teismui pateiktos 78 prokuratūros išnagrinėtos bylos; pareikšti 103 kaltinimai ir paskelbti 55 apkaltinamieji nuosprendžiai. - 2008 m. birželio–spalio mėn. : pradėti 179 ikiteisminiai tyrimai, teismui pateiktos 63 prokuratūros išnagrinėtos bylos; pareikšti 76 kaltinimai ir paskelbti 50 apkaltinamieji nuosprendžiai. - 2008 m. lapkričio–gruodžio mėn. : pradėta 30 ikiteisminių tyrimų, teismui pateikta 18 prokuratūros išnagrinėtų bylų, kaltinimai pareikšti 19 asmenų, nuteista 11 asmenų. [7] Kai kur įstatymo taikymas atidėtas iki kovo 1 d. Toliau vyksta diskusija dėl pataisų. Svarbu, kad įstatymo taikymo sritis toliau apimtų šeimos ryšius, priklausomybę politinėms partijoms ir narystę nepelno organizacijose. [8] Pagrindiniai pakeitimai: privalomas užbaigtų procedūrų skelbimas viešųjų pirkimų registre, privalomas siūlomų kainų skelbimas, padidintos sankcijos už pažeidimus, privalomas išorės ekspertų dalyvavimas vertinimo komitetuose, padidintos mažiausios ribos, papildomi viešųjų pirkimų procedūrų, kai naudojamos ES lėšos, tikrinimai, didesnė papildomų priemokų pareigūnams, dalyvaujantiems viešuosiuose pirkimuose, mokėjimo kontrolė ir apribota visuomenės galimybė susipažinti su informacija dėl duomenų apsaugos. [9] Tipiniai viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimo Bulgarijoje pavyzdžiai: didelių kontraktų skaidymas į kelis mažesnius, kurių apimtis tada tampa mažesnė už konkurencijos taisyklėse nustatytas ribas, piktnaudžiavimas subrangos sutartimis, kelių susijusių bendrovių dalyvavimas konkurse siekiant sudaryti klaidingą konkurencijos įspūdį ir manipuliavimas įgaliojimais bei pasiūlymų vertinimų machinacijos. [10] Su organizuotu nusikalstamumu susijusių bylų 2008 m. birželio–spalio mėn. duomenys: pradėti 39 ikiteisminiai tyrimai, teismui pateiktos 43 prokuratūros išnagrinėtos bylos; pareikšti 147 kaltinimai, paskelbti 65 apkaltinamieji nuosprendžiai, 35 nuosprendžiai įsigaliojo. Atitinkami 2008 m. sausio–gegužės mėn. duomenys: pradėti 48 ikiteisminiai tyrimai, teismui pateikta 30 prokuratūros išnagrinėtų bylų; pareikšti 132 kaltinimai, paskelbta 60 apkaltinamųjų nuosprendžių, 48 nuosprendžiai įsigaliojo. 2008 m. lapkričio–gruodžio mėn. duomenys: pradėta 11 ikiteisminių tyrimų, teismui pateikta 10 prokuratūros išnagrinėtų bylų, kaltinimai pareikšti 52 asmenims, apkaltinamieji nuosprendžiai paskelbti 17 asmenų, 17 nuosprendžių įsigaliojo.