Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

COM

COM

Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, kalbant apie deficito kriterijaus laikymąsi 2020 m., kadangi planuojamas valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. viršija 60 % BVP pamatinę vertę ir dviguba sąlyga (t. y. kad deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas) nėra įvykdyta, į tuos svarbius veiksnius priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo Airijoje pagal deficito kriterijų negali būti atsižvelgta.

Dabartinėmis aplinkybėmis pagrindinis papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti 2020 m., yra COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominis poveikis. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

3.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visoje Europos Sąjungoje. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Remdamosi išsamesne informacija, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

3.2 Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

Airijos realusis BVP 2019 m. išaugo 5,5 % ir į 2020 metus Airijos ekonomika įžengė tvirtu žingsniu – tiek vidaus paklausos, tiek grynojo eksporto rezultatai buvo geri. Numatoma, kad pandemija paveiks daugelį ekonomikos sektorių. Prognozuojama, kad šiais metais sumažės ir privatus vartojimas, ir investicijos. Kita vertus, numatoma, kad grynojo eksporto skaičiai bus teigiami, iš dalies dėl tam tikro eksporto atsparumo, kurį lemia Airijos eksporto sudėtis – didelę jo dalį sudaro vaistai ir medicinos reikmenys. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2020 m. Airijos ekonomika susitrauks maždaug 8 %. Tai yra švelninamasis veiksnys vertinant, ar Airija 2020 m. laikysis deficito kriterijaus.

Netikrumas, susijęs su Airijos makroekonomine perspektyva, yra ypatingai didelis, o rizika susijusi su nežinoma pandemijos ir izoliavimo priemonių Airijoje ir jos pagrindinėse prekybos partnerėse trukme, taip pat su pandemijos sukelsimais elgesio pokyčiais. Netikrumą dar labiau didina Airijai būdingi veiksniai, pavyzdžiui, tarptautinės apmokestinimo aplinkos pokyčiai. Be to, Airiją itin veikia būsimi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykiai. Airijoje veikiančių tarptautinių bendrovių veiklą vis dar sunku numatyti – BVP ši veikla gali ir didinti, ir mažinti.

3.3 Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

Remiantis galutiniais duomenimis ir Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2019 m. Airija laikėsi savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

Dėl sparčiai augančios ekonomikos 2019 m. užfiksuotas 0,4 % BVP valdžios sektoriaus perteklius, dėl to labai padidėjo mokestinės pajamos ir socialinio draudimo įmokos, be to, toliau mažėjo palūkanų našta.

Airija patvirtino įvairias paramos priemones ir lengvatas labiausiai nukentėjusiems namų ūkiams ir sektoriams – jos sudaro apie 2,3 % BVP.

Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę, 2020 m. prognozuojamas 5,6 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Jis susidaro dėl taikomų automatinių stabilizavimo priemonių ir diskrecinių fiskalinių priemonių, kurių reaguodama į pandemiją ėmėsi vyriausybė – jos deficitą didina maždaug 2,0 % BVP. Rizika vidutinės trukmės fiskalinei perspektyvai yra didelė. Ji susijusi su netikrumu dėl galutinės fiskalinės ekspansijos, skirtos krizei įveikti, mastu ir galimais tarptautinės apmokestinimo aplinkos pokyčiais.

3.4. Vidutinio laikotarpio valstybės skolos pozicija

Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus bendroji skola išaugs nuo 58,8 % BVP 2019 m. iki 66,4 % 2020 m.

Skolos tvarumo analizė atnaujinta pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Apskritai skolos tvarumo vertinimas rodo, kad skolos pozicija vidutinės trukmės laikotarpiu, taip pat atsižvelgiant į svarbius su skolos profiliu susijusius švelninančius veiksnius, išlieka tvari. Svarbu tai, kad nors dėl COVID-19 krizės valdžios sektoriaus skolos pozicija pablogėjo, tikimasi, kad vidutinės trukmės laikotarpiu skolos ir BVP santykis pagal atskaitos scenarijų bus tvarios (mažėjančios) trajektorijos.

1 diagrama. Airijos valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis, % BVP

Šaltinis: Komisijos tarnybos.

3.5 Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai