KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos /* SWD/2013/0513 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos 1. PROBLEMA Muitų teisės aktai, susiję su Sąjungos muitų teritorijos šalių ir trečiųjų šalių prekyba prekėmis, yra visiškai suderinti ir nuo 1992 m. įtraukti į Bendrijos muitinės kodeksą. Šis kodeksas iš esmės pertvarkytas 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2008, nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas). Dabar jis yra išdėstytas nauja redakcija kaip Sąjungos muitinės kodeksas, kuriuo siekiama pritaikyti muitų teisės aktus prie muitinės ir prekybos elektroninės aplinkos, toliau skatinti muitų teisės aktų derinimą ir vienodą taikymą, taip pat Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams suteikti reikiamų priemonių veiklai plėtoti pasaulinio verslo sąlygomis. Vis dėlto, nors muitų teisės aktai yra visiškai suderinti, jų vykdymo užtikrinimas, kuriuo garantuojamas muitinės taisyklių laikymasis ir teisėtų sankcijų skyrimas, reglamentuojamas valstybių narių nacionalinės teisės aktais. Taigi muitų teisės aktų vykdymo užtikrinimas reglamentuojamas 27 skirtingais su sankcijomis susijusių taisyklių teisiniais rinkiniais ir laikantis skirtingų administracinių bei teisminių tradicijų. Tai reiškia, kad už tam tikrų pareigų, kylančių iš suderintų ES muitų teisės aktų, pažeidimus, priklausomai nuo kompetentingos valstybės narės, yra baudžiama skiriant skirtingo pobūdžio ir griežtumo sankcijas. Ar veiksmingai valdoma muitų sąjunga, užtikrinamos vienodos sąlygos vidaus rinkoje veikiantiems ekonominės veiklos vykdytojams ir tinkamai įgyvendinama tam tikrų sričių Sąjungos politika (aplinkos, žemės ūkio ir kt. sričių politika), labai priklauso nuo to, ar valstybės narės vienodai užtikrina muitų teisės aktų vykdymą. Šiandien šie teisės aktai įgyvendinami laikantis 27 skirtingų teisinės tvarkos sistemų ir administracinių bei teisminių tradicijų. Dėl to anksčiau buvo kilę keletas tarptautinio lygmens problemų dėl Sąjungos atitikties PPO taisyklėms, susijusioms su vienodu muitinės taisyklių įgyvendinimu. Be to, bendras muitų teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra svarbus užtikrinant vienodą ekonominės veiklos vykdytojų vertinimą. Taip praktiškai paveikiamos galimybės naudotis muitinės supaprastinimais, taikomais įgijus įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą, ir panašiais supaprastinimais, nes tos galimybės iš esmės priklauso nuo ekonominės veiklos vykdytojo „reikalavimų laikymosi“ profilio. Jei šis profilis skiriasi tik dėl nacionalinių muitų teisės aktų, vienodos galimybės naudotis šiais supaprastinimais negali būti užtikrintos. 2. KAM TURI POVEKIO NUSTATYTA PROBLEMA? 27 skirtingos Sąjungos muitų teisės vykdymo užtikrinimo sistemos didžiausią poveikį daro Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, kuriems tenka spręsti muitinės klausimus kasdienėje veikloje. Būtent jiems trūksta teisinio tikrumo; šis trūkumas atsiranda dėl valstybių narių teisinės sistemos skirtumų, susijusių su Sąjungos muitų teisės pažeidimų vertinimu. Valstybių narių muitinės administracijos ne visada gali veikti taip, tarsi jos būtų viena administracija, nes Sąjungos požiūrio, susijusio su muitų teisės pažeidimų ir sankcijų vertinimu, nėra. Dėl šių skirtumų gali nukentėti muitinės administracijų tarpusavio pasitikėjimas. 3. SUBSIDIARUMAS Kadangi Sąjunga turi išimtinę kompetenciją, subsidiarumo principas pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį netaikomas. Jeigu, atsižvelgiant į poveikio vertinimo rezultatus, siūloma teisėkūros procedūra priimama priemonė baudžiamosios teisės srityje, jai taikoma SESV 83 straipsnio 2 dalis. Kadangi šis straipsnis susijęs su pasidalijamąja kompetencija (pagal SESV 4 straipsnio 2 dalies j punktą), ypatingą dėmesį reikia skirti subsidiarumo principui, pagal kurį Sąjunga turėtų priimti teisės aktus tik jei siūlomos priemonės masto ir poveikio geriau yra siekti Sąjungos lygmeniu. Kadangi siūloma priemone siekiama suderinti muitinės sankcijų teisės aktus visose valstybėse narėse, tik Sąjunga gali tai padaryti, priimdama privalomą teisės aktą. Be to, šiuo konkrečiu atveju ši politikos sritis (muitų sąjunga) yra visiškai suderinta ir taikomos visiškai suderintos taisyklės, nuo kurių veiksmingo įgyvendinimo priklauso muitų sąjungos egzistavimas. 4. TIKSLAI Šios iniciatyvos bendras tikslas – užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir teisės vykdymo užtikrinimą Sąjungos muitų sąjungoje. Visų pirma, iniciatyvos konkretūs tikslai yra šie: (1) užtikrinti tolesnį Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi; (2) numatyti vienodo muitų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, susijusio su pažeidimais ir sankcijomis, Sąjungos sistemą; (3) dar labiau suvienodinti sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams muitų sąjungoje. Pirmiau 2 ir 3 punktuose išvardytiems konkretiems tikslams pasiekti būtina įgyvendinti šiuos veiklos tikslus: · elementų, dėl kurių gali būti taikoma sankcija, suvienodinimas visoje muitų sąjungoje (užtikrinti, kad to paties pobūdžio veiksmai, kurie laikomi vienos ar kelių muitinės taisyklių pažeidimu, būtų laikomi tos pačios rūšies pažeidimu); · nustatyti bendrą sankcijų, taikomų kiekvienos rūšies pažeidimams, skalę visose valstybėse narėse; · sumažinti išlaidas ir kliūtis, susijusias su skirtingų muitų teisės pažeidimų ir sankcijų režimų egzistavimu, kad bendrovės vykdytų muitinės formalumus kitose valstybėse narėse. 5. POLITIKOS GALIMYBĖS A politikos galimybė – pagrindinis scenarijus (nieko nedaryti) Šiuo metu Sąjungos muitų teisės aktai yra visiškai suderinti. Tačiau kiekviena valstybė narė turi savo Sąjungos muitinės sankcijų sistemą. Valstybės narės toliau nacionalinėmis taisyklėmis užtikrins muitinės nustatytų pareigų vykdymą ir Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo gairėse bus teikiamos rekomendacijos dėl kriterijų, kuriais remiantis gali būti suteiktas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas, aiškinimo, tačiau tos gairės nebūtų privalomos. B politikos galimybė – teisėkūros procedūra priimama priemonė galiojančioje ES teisinėje sistemoje Pagal šią galimybę Komisija siūlytų iš dalies keisti galiojančius Sąjungos muitų teisės aktus ir juose: · išdėstyti administracinių (nebaudžiamųjų) sankcijų rūšis; · išplėsti kriterijaus „duomenys apie muitinės nustatytų reikalavimų laikymąsi“ apibrėžtį; šį kriterijų turi įvykdyti asmenys, prašantys suteikti įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą ir (arba) leisti naudotis įvairiais muitinės supaprastinimais. C politikos galimybė – teisėkūros procedūra priimama priemonė dėl muitų teisės pažeidimų ir nebaudžiamųjų sankcijų rūšių suderinimo Šioje teisėkūros procedūra priimamoje priemonėje būtų nustatyta bendra nebaudžiamųjų muitų teisės pažeidimų, pagrįstų muitų sąjungos teisės aktuose nustatytomis pareigomis, nomenklatūra ir į bendrą skalę įtrauktas sankcijų sąrašas, susijęs su kiekvienu konkrečiu pažeidimu. D politikos galimybė – dvi teisėkūros procedūra priimamos priemonės, kuriomis siekiama suderinti ir baudžiamuosius, ir nebaudžiamuosius muitų teisės pažeidimus ir sankcijas. Šia galimybe išplečiama C galimybė, nes ji apimtų ir C galimybės teisėkūros procedūra priimamą priemonę, ir kitą teisėkūros procedūra priimamą priemonę dėl muitų nusikaltimų ir sankcijų baudžiamosios teisės srityje suderinimo, taigi priemonių taikymo sritis būtų platesnė. Todėl ji apimtų visus galimus muitų teisės pažeidimus ir muitų nusikaltimus ir būtų numatyta suderinti ir nebaudžiamąsias, ir baudžiamąsias sankcijas. Atmesta galimybė – su privalomos teisinės galios neturinčiu teisės aktu susijęs scenarijus: parengti gaires dėl sąvokos „muitinės nustatytų reikalavimų laikymasis“ aiškinimo; Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo gairės išleistos 2012 m. balandžio mėn.; jos yra galiojančių muitų teisės aktų įgyvendinimo priemonių dalis. Todėl jos tapo pagrindinio scenarijaus dalimi – dėl šios priežasties ši galimybė galiausiai buvo atmesta. 6. POVEIKIO VERTINIMAS 6.1. A politikos galimybė – pagrindinis scenarijus Kiekviena valstybė narė toliau turėtų savo sankcijų už muitų teisės pažeidimus sistemą. Muitų teisės vykdymo užtikrinimo skirtumai visoje Sąjungos muitų teritorijoje nebūtų sumažinti ir toliau kiltų reali rizika, kad ekonominės veiklos vykdytojai nebus vienodai vertinimi, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje jie būtų įsikūrę. 6.2. B politikos galimybė – taikomų muitų teisės aktų pakeitimas galiojančioje ES teisinėje sistemoje Būtų sumažinti valstybių narių muitinės sankcijų sistemų skirtumai, nes nebaudžiamosios sankcijos už muitų teisės pažeidimus būtų tokios pačios visoje Sąjungoje. Be to, smarkiai sumažėtų ir ekonominės veiklos vykdytojų vienodo vertinimo suteikiant galimybę naudotis muitinės supaprastinimais apribojimai, nes sąvokos „sunkūs ir kartotiniai muitinės taisyklių pažeidimai“, taip pat „nereikšmingi pažeidimai“ ir sąvokos „duomenys apie muitinės nustatytų reikalavimų laikymąsi“ elementai būtų apibrėžiami Sąjungos lygmeniu, o ne valstybėse narėse. Vis dėlto, sprendimai dėl to, kokie veiksmai turi būti laikomi muitų teisės aktų pažeidimais ir už juos skiriamos nebaudžiamosios sankcijos, priklausytų valstybių narių kompetencijai. Ekonominės veiklos vykdytojų vertinimas tebesiskirtų, priklausomai nuo kompetentingos valstybės narės, o tai reiškia, kad pasirinkus šią galimybę būtų išspręstos ne visos nustatytos problemos (tarptautiniai įsipareigojimai, kitų sričių politikos įgyvendinimas ir t. t.). 6.3. C politikos galimybė – teisėkūros procedūra priimama priemonė dėl muitų teisės nebaudžiamųjų pažeidimų ir sankcijų rūšių suderinimo Ši galimybė užtikrintų bendrą ir paprastesnį teisės aktą (jeigu pagrindinės pareigos ir pažeidimų sąrašas bus bendras ir muitinės sankcijų rūšys ir skalė taip pat bus bendros), lengvesnį įgyvendinimą valstybėms narėms ir geresnį muitų teisės vykdymo užtikrinimą. Bus geriau paaiškintas sankcijos proporcingumas, kadangi už keletą pažeidimų bus baudžiama nebaudžiamosiomis sankcijomis. Kaip tiesioginis pirmesnių veiksmų (pažeidimo aptikimas) rezultatas, taip pat dėl geresnio deklaracijų atitikties rodiklio daugiau pajamų bus surenkama laiku (nuosavi ištekliai), kadangi sumažės dėl besiskiriančių nacionalinės teisės aktų kylanti spragų rizika. Jei būtų nustatyta teisinė priemonė, kuria nustatoma bendra sankcijų už ES muitinės taisyklių pažeidimus skalė, pagerėtų Sąjungos įsipareigojimų PPO laikymasis. Bus užtikrintas vienodas ekonominės veiklos vykdytojų, norinčių įgyti įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą ir naudotis muitinės supaprastinimais, vertinimas, nes valstybėse narėse sunkių pažeidimų vertinimas bus ne toks skirtingas. Taigi, muitų teisės aktų laikymosi kriterijus bus aiškinamas vienodžiau. 6.4. D politikos galimybė – dvi atskiros teisėkūros procedūra priimamos priemonės, kuriomis siekiama suderinti nebaudžiamuosius pažeidimus bei sankcijas ir nusikalstamas veikas bei sankcijas Šia galimybe išplečiama pirmesnė galimybė, todėl jos nauda yra tokia pati kaip C galimybės, tačiau papildomas pranašumas yra tas, kad būtų priimtos ES priemonės dviejose sankcijų srityse – nebaudžiamųjų ir baudžiamųjų sankcijų. Tačiau tuo atveju, kai reikia ES lygmens veiksmų, ES teisės aktų leidėjas turi nuspręsti, ar reikia baudžiamųjų sankcijų, ar pakanka bendrų administracinių sankcijų. Teisėkūros procedūra priimamos priemonės baudžiamosios teisės srityje teisinis pagrindas – SESV 83 straipsnio 2 dalis – remiasi baudžiamosios teisės sąvoka kaip ultima ratio priemone. Taigi, pasiūlymai baudžiamosios teisės srityje remiantis šiuo teisiniu straipsniu paprastai bus skirti sritims, kuriose jau egzistuoja nebaudžiamųjų Sąjungos sankcijų režimai. Šiuo etapu ir šiuo konkrečiu atveju šioje srityje nėra nustatyta jokių ES lygmens sankcijų. Todėl nėra pakankamų įrodymų, kad būtų galima daryti išvadą, kad baudžiamosios teisės priemonė yra reikalinga. Be to, neseniai pateiktas pasiūlymas dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis[1] iš dalies apima kai kuriuos muitų teisės pažeidimus, kurie turi poveikio nuosavų išteklių surinkimui. Vadinasi, tinkamas laikas įvertinti, ar reikia teisėkūros procedūra priimamos priemonės, skirtos muitų teisės pažeidimams baudžiamosios teisės srityje, bus tada, kai bus įgyvendinta teisėkūros procedūra priimama priemonė nebaudžiamosios teisės srityje ir taikoma Direktyva dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis. 7. LYGINAMASIS GALIMYBIŲ VERTINIMAS Ši lentelė buvo parengta siekiant parodyti kiekvienos galimybės veiksmingumą ir padėti išanalizuoti palankiausią galimybę. Galimybės || Ekonominis poveikis || Poveikis aplinkai || Valstybių narių papildomos administracinės išlaidos || Politikos nuoseklumas || Pagrindinės teisės || Bendras vertinimas A || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 B || + || + || ++ || 0 || 0 || + C || +++ || ++ || ++ || +++ || ++ || +++ D || ++ || ++ || + || + || ++ || ++ Poveikio mastas, palyginti su pagrindiniu scenarijumi (pirminė būklė pažymėta 0): 0: pokyčių, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, nesitikima; +–+++ tikėtinas teigiamas poveikis, kurio intensyvumas parodomas pliusų skaičiumi. 8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS · Valstybės narės pateiks Komisijai atsakymus į tuos pačius klausimus, kurie buvo pateikti projekto grupėje muitinės sankcijų klausimais, kad būtų galima įvertinti šios iniciatyvos veiksmingumą. Be to, valstybės narės pateiks tam tikros informacijos apie tai, kaip jos vertina ekonominės veiklos vykdytojų duomenis apie reikalavimų laikymąsi, leisdamos naudotis muitinės supaprastinimais ir suteikdamos įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą, ir kitus bendrus duomenis, pvz., susijusius su pateiktų deklaracijų skaičiumi, skirtų sankcijų skaičiumi ir jų vidutine suma. · Ekonominės veiklos vykdytojai atsakys į klausimyną, įskaitant klausimus, kurie buvo pateikti antrajame klausimyne, naudotame rengiant šią ataskaitą, ir keletą papildomų klausimų, kuriais remiantis vertinama, kaip ši iniciatyva gali paveikti galimus konkurencingumo patobulinimus. [1] COM (2012) 363/3