Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Privalomas išsamus patikrinimas

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/19)

Pranešėjas Thomas WAGNSONNER Bendrapranešėjė Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Prašymas pateikti nuomonę 2020 9 15 EP raštas Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2020 9 4 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 9 18 Plenarinė sesija Nr. 554 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 215 / 1 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (toliau – EESRK) patvirtina, kad dabar pats laikas Europos Komisijai (EK) imtis veiksmų ir pasiūlyti valstybėms narėms ir Europos Parlamentui (EP) teisės aktą dėl privalomo išsamaus patikrinimo, kuriame, remiantis dabartiniais standartais, būtų pripažįstama atsakomybė ir Europos įmonėms pasiūloma aiški ir saugi teisinė sistema.

1.2. Išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje (angl. Human Rights Due Diligence , HRDD) tapo svarbiu vidaus rinkos aspektu; įvairios valstybės narės įmonių elgesiui taiko nevienodas teisines sankcijas, todėl fragmentiškos, kai kuriuos sektorius apimančios teisėkūros iniciatyvos ES lygmeniu nepakanka.

1.3. Materialinė teisėkūros iniciatyvos taikymo sritis, – nesvarbu, ar tai būtų direktyva, ar reglamentas, atsižvelgiant į kiekvieno iš šių teisės aktų privalumus ir trūkumus, – turėtų padėti užtikrinti, kad žmogaus teisių ir aplinkos teisių apibrėžtis, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, būtų taikoma plačiu mastu ir kad į ją būtų įtraukti nauji su žmogaus teisių pokyčiais susiję aspektai.

1.4. Priimant valdymo sprendimus, kuriais siekiama ekonominiu, ekologiniu ir socialiniu požiūriu tvarių įmonių, turi būti vadovaujamasi išsamaus patikrinimo prievolėmis, visų pirma susijusiomis su pasaulinėmis vertės grandinėmis. Bet kuriuo atveju, šias prievoles reikėtų vertinti kaip ypač svarbias, atsižvelgiant į įmonių elgesį, ir jos turėtų būti svarbus su pasaulinėmis vertės grandinėmis susijęs prioritetas.

1.5. Teisėkūros iniciatyva turėtų būti tarpsektorinio pobūdžio ir apimti visas įmones, taip pat proporcingus reikalavimus ES įsteigtoms arba veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir nevienodų sąlygų, ir turėtų būti taikoma ir viešajam sektoriui. Įgyvendinant iniciatyvą reikėtų reikalauti, kad įmonės laikytųsi aukštų atsakingo verslo standartų, tačiau tuo pat metu, atsižvelgiant į atitinkamą žmogaus teisių pažeidimo riziką, reikėtų nustatyti tinkamas priemones.

1.6. Privalomas išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje turėtų apimti šiuos aspektus: — nuoseklią išsamaus patikrinimo sistemą, pagrįstą dabartinėmis priemonėmis, kurios taikomos vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms, įskaitant trečiųjų šalių įmones, kurių prekybos prekėmis ir paslaugomis mastai yra dideli, — atsakomybę, susijusią su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis. Konkreti atsakomybės sistema, įskaitant baudžiamąją atsakomybę, turi būti nustatoma tais atvejais, kai pažeidžiami žmogaus teisių, socialiniai ir aplinkos standartai arba įmonių veikla sukelia neigiamas pasekmes, įskaitant tokias pasekmes jų tiekimo ir subrangos grandinėse.

1.7. Siekiant išvengti bet kokio teisinio netikrumo, teisėkūros iniciatyvoje turi būti labai aiškiai nustatyta, kokių pavienių veiksmų įmonės privalo imtis per visą išsamaus patikrinimo procesą, kad įvertintų riziką žmogaus teisėms ir kartu laikytųsi kitų privalomų ES teisės aktų, įskaitant galimybę persvarstyti Direktyvą dėl papildomų finansinės atskaitomybės reikalavimų ir ją pritaikyti, t. y.: — atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę ((galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas, jų oficialus pateikimas dokumente, kuris turi būti prieinamas, skaidrus, išsamus ir atviras ir kuriuo siekiama suskirstyti riziką pagal aiškią ir skaidrią rizikos vertinimo ir suskirstymo pagal stiprumą metodiką), įskaitant pagal suderintas taisykles nustatytą išankstinio perspėjimo mechanizmą ir pranešėjų apsaugą, — įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms), — vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus (toliau – JT pagrindiniai principai), veiksmingumo stebėseną, — užtikrinti komunikaciją (tinkama atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties ir skaidrumo interesų, — įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos.

1.8. Nukentėjusiems asmenims, kurių teisės pažeistos, ir jų atstovams, pavyzdžiui, profesinėms sąjungoms ir žmogaus teisių gynėjams, privaloma suteikti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo nuo patirtų neigiamų pasekmių priemonėmis.

1.9. Būtina užtikrinti, kad nuo įmonių padarytų žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys ir jų atstovai, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus, žmogaus teisių srityje turėtų garantuotą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę kreiptis į teismus ir valdžios institucijas. Jeigu neaišku, kas – patronuojančioji įmonė, viena iš jos patronuojamųjų įmonių ar tiekėjas, su kuriuo užmegzti verslo santykiai, – gali būti atsakingas, jurisdikciją turėtų turėti vienas teisingą procesą vykdantis teismas. Todėl atitinkamai reikėtų pakeisti Reglamentą „Briuselis I“, kad tais atvejais, kai pažeidimas yra susijęs su žmogaus teisėmis, būtų sudarytos sąlygos bylą nagrinėti Europoje.

1.10. Privalomo išsamaus patikrinimo sistema turėtų būti įgyvendinama remiantis sutartu standartu, kurio laikymasis užtikrinamas nustatant proporcingas, veiksmingas ir atgrasomojo pobūdžio sankcijas, o atsakomybė turėtų būti nustatoma remiantis aiškiai apibrėžto žmogaus teisių rinkinio pažeidimu. Kaip ir bet kuriuo kitu atveju, atsakomybė turi būti nustatoma atsižvelgiant į aiškų kaltės arba nesugebėjimo imtis prevencinių veiksmų ir tam tikros žalos priežastinį ryšį. Jeigu priežastinis ryšys yra gana netipinis, vadinasi rizikos ryšio nėra.

1.11. Remiantis patirtimi, susijusia su Prancūzijos teisės aktais, kuriais reglamentuojamas išsamus patikrinimas, ir siekiant užtikrinti, kad Europos įmonės galėtų atlikti šį vaidmenį, privalomo pobūdžio teisėkūros iniciatyvoje būtina laikytis šių kokybės standartų: — nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą, — užtikrinti teisinį tikrumą ir praktiškumą, visų pirma atsižvelgiant į taikomą teisę, ir proporcingus atskaitomybės reikalavimus, kuriuose paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų.

1.12. Siekiant valdyti pasaulines tiekimo grandines ir kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, ir išvengti darbuotojų atleidimo, reikėtų skatinti tobulinti informacines technologijas (pvz., blokų grandines), kurios sudaro sąlygas atsekti visus duomenis. Jos padeda užtikrinti saugumą ir atsekamumą.

2. Pagrindinė informacija ir aplinkybės

2.1. Europos Parlamentas paprašė EESRK pateikti nuomonę dėl ES lygmeniu paskelbtos teisėkūros iniciatyvos dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atskaitomybės. Todėl EESRK, remdamasis savo darbu išsamaus patikrinimo ir įmonių ir žmogaus teisių srityje, taip pat savo narių, ypač iš šalių, kuriose galioja plataus užmojo teisės aktai, žiniomis ir patirtimi, nagrinės pasiūlymus dėl galimo tokio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turinio ir apibrėžčių.

2.2. EESRK aktyviai dirbo spręsdamas su išsamiu patikrinimu pasaulinėse vertės grandinėse (toliau – PVG) susijusius klausimus ( 1 ) . Pridėtinės vertės grandinėse vis dar pasitaiko žmogaus teisių ( 2 ) , įskaitant darbuotojų teises ( 3 ) , ir aplinkos teisių pažeidimų, nepaisant to, kad tokiems pažeidimams galima užkirsti kelią atliekant išsamų patikrinimą ir valstybėms ir jų administracijoms laikantis savo tarptautinių prievolių, visų pirma susijusių su darbuotojų ir žmogaus teisėmis. Nuo tokių pažeidimų nukentėję asmenys dažnai negali imtis teisinių veiksmų, kad būtų išnagrinėtas jų atvejis.

2.3. Sukurta daugybė savanorišku pagrindu veikiančių sistemų, kurios sudaro sąlygas įmonėms savo veikloje atlikti išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje. Paprastai šios sistemos nustatomos įmonių socialinės atsakomybės (angl. CSR) strategijose.

2.4. Tarp šių priemonių ypač didelę įtaką turi Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai (JT pagrindiniai principai), JT Pasaulinis susitarimas, ISO 26000 standartas dėl socialinės atsakomybės ir EBPO parengtos rekomendacijos (EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms). Jose, be kita ko, nustatyta, kad sutartys su PVG verslo partneriais turėtų būti parengtos taip, kad verslo santykiuose būtų užtikrinama žmogaus teisių apsauga. Iš tokių savanoriškų priemonių matyti, kad įmanoma valdyti PVG riziką ir įgyvendinti standartus, susijusius su žmogaus teisių pažeidimais. Be to, tokias priemones galima paversti potencialiai privalomomis priemonėmis.

2.5. Savanoriškos priemonės ne visada padėjo užkirsti kelią sunkiems pagrindinių teisių pažeidimams, be to, jos nesuteikia įmonėms teisinio tikrumo tais atvejais, kai plėtojami verslo santykiai užsienyje. Tai skatina priemonių įvairovę, kuri neprisideda prie teisinio tikrumo ir teisinio nuspėjamumo užtikrinimo.

2.6. Siekdamos ištaisyti šią padėtį, tam tikros ES valstybės narės priėmė teisės aktus, kuriais skatinama įmonių atsakomybė ir nustatomos tvirtesnės išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemos, iš kurių galima pasisemti vertingos patirties. Panašūs teisės aktai dabar svarstomi įvairiose Europos šalyse. Jungtinė Karalystė savo Šiuolaikinės vergovės akte nustatė skaidrumo tiekimo grandinėse sąlygą. Siekdami kovoti su vaikų darbu Nyderlanduose įsteigtose įmonėse, kurios Nyderlandų rinkai tiekia prekes ir teikia paslaugas, Nyderlandai priėmė Vaikų darbo išsamaus patikrinimo įstatymą.

2.7. ES lygmeniu galioja su išsamiu patikrinimu žmogaus teisių srityje susiję teisės aktai. ES konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų reglamentas, Nefinansinės informacijos pateikimo direktyva ir Medienos direktyva – pavyzdžiai, kaip stiprinamas išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje. Žmogaus teisių pažeidimai PVG nagrinėjami netiesiogiai taikant administracinę, civilinę arba baudžiamąją teisę. Todėl kyla su tarptautine privatine, tarptautine procesine ir tarptautine (įmonių) baudžiamąja teise susiję klausimai, kurie tam tikru mastu buvo suderinti ES lygmeniu (t. y. Reglamentais „Briuselis I“ ir „Roma II“).

2.8. Pastangos dedamos ir tarptautiniu lygmeniu. JT Žmogaus teisių tarybos Ženevoje darbo grupė derėjosi dėl teisiškai privalomos priemonės, susijusios su verslu ir žmogaus teisėmis (JT sutartis), dėl kurios EESRK priėmė nuomonę ( 4 ) , kurioje pritarė EP ( 5 ) dėl būtino tokios sutarties turinio, t. y.: — remtis JT pagrindinių principų sistema, — apibrėžti tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių, įskaitant jų patronuojamąsias įmones, privalomas prievoles, susijusias su išsamiu patikrinimu, — pripažinti valstybių ekstrateritorines su žmogaus teisėmis susijusias prievoles ir tuo tikslu priimti reguliavimo priemones, — pripažinti įmonių baudžiamąją atsakomybę, — nustatyti valstybių veiksmų, susijusių su tyrimu, persekiojimu ir vykdymo užtikrinimu tarpvalstybinėse bylose, koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmus ir — sukurti tarptautinius teisminius ir neteisminius priežiūros ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus.

2.9. Išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje klausimas buvo nagrinėjamas įvairiuose Europos institucijų ir agentūrų, įskaitant Pagrindinių teisių agentūrą (angl. FRA) ( 6 ) ir EP, tyrimuose.

2.10. Neseniai užsakytame Teisingumo generalinio direktorato tyrime ( 7 ) pateikta išsamaus patikrinimo tiekimo grandinėse reikalavimų analizė. Tyrimo metu buvo apklausti suinteresuotieji subjektai, aptarta reguliavimo sistema, įvertintos įvairios politikos galimybės ir įrodyta būtinybė dirbti darbą, susijusį su išsamiomis privalomomis išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje priemonėmis.

2.11. Dauguma iš daugiau nei 600 tyrimo metu apklaustų suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad „privalomas išsamus patikrinimas, kaip teisinis apdairumo standartas gali būti naudingas įmonėms suderinimo srityje, užtikrinant teisinį tikrumą, sudarant vienodas sąlygas ir didinant įtaką savo verslo santykiuose visoje tiekimo grandinėje šiuo tikslu taikant nediskutuotiną standartą“. Pirmenybė buvo teikiama bendro pobūdžio tarpsektoriniam reglamentui, nes dauguma įmonių veikia įvairiuose sektoriuose, be to, tokia priemonė, remiantis JT bendraisiais principais, gali būti taikoma visoms įmonėms, taip pat apdairumo standartui, o ne procedūriniam reikalavimui.

2.12. Tyrime taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kad „dabar tik daugiau nei trečdalis įmonių respondenčių nurodė, kad jos atlieka išsamų patikrinimą, kuriame atsižvelgiama į visų rūšių pasekmes žmogaus teisėms ir aplinkai“. Be to, „dauguma įmonių respondenčių, kurios įsipareigoja atlikti išsamų patikrinimą, tokį patikrinimą atlieka tik dėl pirmos grandies tiekėjų“ ( 8 ) . Pristatydamas tyrimo rezultatus, už teisingumą atsakingas Komisijos narys D. Reynders pareiškė, kad tai rodo, „jog savanoriški veiksmai, kuriais siekiama spręsti žmogaus teisių pažeidimus, gerinti aplinką įmonėje ir mažinti žalą aplinkai, nors ataskaitiniu metu ir buvo vykdomi intensyviau, neprisidėjo prie būtinų elgesio pokyčių“ ( 9 )

3. Bendrosios pastabos

3.1. Savanoriškos priemonės negali užkirsti kelio visiems teisių pažeidimams. Privalomos priemonės, papildytos tinkamomis sankcijomis, gali būti naudingos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi minimalių teisinių standartų, taip pat kad jų laikytųsi ir tos įmonės, kurios į savo moralinę atsakomybę nežiūri taip rimtai kaip įmonės, kurios taiko aukštus žmogaus teisių standartus. Privalomos taisyklės turėtų būti suformuluotos nuosekliai derinant jas su išsamaus patikrinimo sistemomis, pavyzdžiui, su JT pagrindiniais principais, siekiant užtikrinti įgyvendinimą ir išvengti dubliavimo.

3.2. Neigiamas pasekmes žmogaus teisėms ir socialiniams bei aplinkos standartams arba šių standartų pažeidimą gali lemti pačios įmonės veikla, įmonės patronuojamųjų arba kontroliuojamųjų įmonių veikla, taip pat įmonės verslo santykiai, t. y. jos tiekimo ir subrangos grandinė. Todėl JT bendruosiuose principuose, EBPO rekomendacijose ir TDO trišalėje deklaracijoje pripažįstama, kad išsamus patikrinimas taip pat turėtų būti taikomas įmonių verslo santykiams, įskaitant tiekimo ir subrangos grandines. Todėl, remiantis šiomis sistemomis, išsamaus patikrinimo reikalavimai geriausiu atveju turėtų būti taikomi visoms įmonių operacijoms, nepriklausomai nuo jų dydžio, įskaitant pačių įmonių veiklą, jų patronuojamųjų ir kontroliuojamųjų įmonių operacijoms, ir jų verslo santykiams, įskaitant visas jų tiekimo ir subrangos grandines, franšizę ir sutarčių valdymą. Reikalavimai turėtų būti taikomi operacijoms, faktinėms ir potencialioms pasekmėms ir pažeidimams tiek ES viduje, tiek už jos ribų. Tačiau praktiškai išsamaus patikrinimo taikymo sritį apibrėžti sudėtinga: vienas iš kriterijų, kuris, pavyzdžiui, buvo pasirinktas 2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įstatyme Nr. 2017-399, yra susijęs su nusistovėjusiais verslo santykiais su tiekimo grandinės subjektu, o tai reiškia tam tikro laipsnio kontrolę. Kitame savo sprendime Prancūzijos Konstitucinis Teismas apibrėžė sąvokos „nusistovėję verslo santykiai“ reikšmę: tai reiškia reguliarius, stabilius ir pastovius santykius, kurie paprastai plėtojami su pirmos grandies tiekėjais ir subrangovais. Žinoma, siekiant platesnių užmojų į apibrėžtį būtų galima įtraukti visus subjektus be išimties, tačiau turime atsižvelgti į daugybės tiekėjų sudėtingumą (vienos daugiašalės įmonės tiekėjų gali būti iki 100 000) ir tuo pat metu paskatinti įmones įgyvendinti veiksmingą išsamų patikrinimą visoje vertės ir (arba) tiekimo grandinėje.

3.3. Pasaulinio tiekimo grandinių valdymo srityje, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, ir išvengti darbuotojų atleidimo įvairiuose vidaus padaliniuose, reikėtų skatinti naudoti tobulinamas informacines technologijas (pvz., blokų grandines), kurios sudaro sąlygas atsekti visus duomenis. Jos padeda užtikrinti saugumą ir atsekamumą.

3.4. EESRK pakartoja ( 10 ) : „Jeigu kiekviena ES valstybė narė atskirai pradėtų nustatyti griežtesnes privalomo išsamaus patikrinimo sistemas, ES atsirastų tokių standartų neatitikimas. ES valstybėse narėse, kuriose yra griežtesni reikalavimai dėl išsamaus patikrinimo, įsikūrusios įmonės neturi būti nukonkuruotos įmonių, kurios įsikūrusios kitur. EESRK pažymi, kad įmonės turi turėti vienodas sąlygas, teisinį tikrumą ir aiškias pareigas.“

3.5. Dėl nesuderinto ir pavienio savanoriškų sistemų naudojimo Europos lygmeniu atsiranda nesąžininga konkurencija, nes nėra bendros tvarkos, o nacionaliniai įstatymai yra skirtingi, nors jais siekiama to paties visuotinio tikslo. Už ES ribų yra labai nedaug išsamų patikrinimą reglamentuojančių teisės aktų ir tai, deja, galima pasakyti apie kai kuriuos pagrindinius prekybos partnerius, pavyzdžiui, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kiniją. Įgyvendinus privalomą ES iniciatyvą, įmonės iš šių kitų rinkų turės laikytis standartų, kad galėtų veikti mūsų vidaus rinkoje, nes ES teisėkūros iniciatyva būtų taikoma trečiųjų šalių įmonėms, tiekiančioms prekes ir teikiančioms paslaugas ES. Sąžiningos konkurencijos srityje taip pat labai svarbi tampa JT sutartis, nes ja siekiama sudaryti vienodas sąlygas už ES jurisdikcijos ribų. Dabartinė ES sistema suteikia erdvės taikyti nevienodą žmogaus teisių, aplinkos ir socialinę praktiką ir standartus. ES teisėkūros iniciatyva turėtų būti plataus užmojo, pragmatiška ir parengta, kad būtų galima įgyvendinti tarptautinį standartą, dėl kurio sutarta JT lygmeniu ( 11 ) siekiant sudaryti vienodas tarptautines sąlygas. Atsižvelgiant į ES vaidmenį ginant žmogaus teises, dauguma Europos įmonių, visų pirma didelės įmonės, darydamos teigiamą pažangą išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje gali tapti pradininkėmis vykdant žmogaus teisių apsaugos pridėtinės vertės grandinėje prievolę.

3.6. Siekiant užtikrinti, kad Europos įmonės galėtų atlikti šį vaidmenį, privalomo pobūdžio ES teisės akte būtina laikytis šių kokybės standartų: — nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą, — užtikrinti teisinį tikrumą ir įvykdomumą.

3.7. Europos vidaus rinkai darant įtaką pasaulinei prekybai, Europos teisėkūros iniciatyva padės dar labiau suvienodinti sąlygas, nes pagal ją išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje privalės atlikti ne tik Europos įmonės, bet ir trečiųjų šalių įmonės, kurios vidaus rinkai tiekia prekes ir teikia paslaugas. Šis reikalavimas sudaryti vienodas sąlygas ES įsisteigusioms ES įmonėms ir trečiųjų šalių įmonėms, kurios vidaus rinkoje prekiauja prekėmis ir paslaugomis ir į ją investuoja, turi būti svarbiausias bet kurios naujos ES teisėkūros iniciatyvos aspektas, nes kitu atveju ES įmonių konkurencinė padėtis suprastės. Nagrinėdami praktinius pirmiau minėtuose reglamentuose dėl medienos ir konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų pateiktus pavyzdžius, matome, kad vidaus rinkoje įtaką galima daryti ir tarptautiniams tiekėjams.

3.8. Išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje tapo svarbiu vidaus rinkos aspektu; įvairios valstybės narės įmonių elgesiui taiko nevienodas teisines sankcijas, todėl fragmentiškų, kai kuriuos sektorius apimančių teisės aktų ES lygmeniu nepakanka. Išsamus patikrinimas, priklausomai nuo konkrečių nacionalinių ir teisinių aplinkybių, gali turėti nevienodas teisines pasekmes. Šioje nuomonėje išsamus patikrinimas reiškia prievolių katalogą, kurias įmonė privalo įvykdyti, kad užkirstų kelią pasekmėms žmogaus teisėms (įskaitant pagrindines TDO konvencijas) ir aplinkai, kurias sukelia jos operacijos ir PVG veikimas, jas sušvelnintų ir atsakytų už jas. Be to, būtina užtikrinti, kad visoms susijusioms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos. Turėdamas omenyje tarptautinį lygmenį, visų pirma privalomą JT sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, EESRK apgailestauja, kad nėra dinamiškų išsamaus patikrinimo teisės aktų, ir laikosi nuomonės, kad į būsimos ES teisėkūros iniciatyvos taikymo sritį reikia įtraukti trečiųjų šalių įmones, kurios investuoja į ES ir joje prekiauja, nes tai yra geras atskaitos taškas siekiant griežtinti standartus.

3.9. EESRK patvirtina, kad dabar pats laikas EK imtis veiksmų ir pasiūlyti valstybėms narėms ir EP privalomo išsamaus patikrinimo teisėkūros iniciatyvą, kurioje, remiantis dabartiniais standartais, būtų pripažįstama atsakomybė ir Europos įmonėms pasiūloma aiški teisinė sistema.

3.10. Tokios teisėkūros iniciatyvos atskaitos taškas turėtų būti visapusiškas, teisiškai pagrįstas ir vienareikšmiškas supratimas apie su įmone susijusius suinteresuotuosius subjektus ( 12 ) . Akcininkai yra pagrindinė suinteresuotųjų subjektų grupė, kuri dažnai patiria finansinių nuostolių, kai įmonės susiejamos su žmogaus teisių pažeidimais, ir su tuo susijusią žalą reputacijai. Tačiau dėl įmonės padarytų veiksmų nukenčia ne tik akcininkai, bet ir darbuotojai, jų atstovai parduotuvių ir sektoriaus lygmeniu, taip pat žmonės, kurie dažnai būna susivieniję į pilietinės visuomenės organizacijas, nepaisant to, ar jie gyvena šalia, ar susiduria su pasekmėmis, todėl jie yra suinteresuoti atsakingu verslo reikalų tvarkymu atliekant išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje. Išsamaus patikrinimo iniciatyvoje reikėtų tinkamai atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų grupių interesus.

3.11. Iš to, kas išvardyta, darytina išvada, kad nukentėjusiems asmenims, kurių teisės pažeistos, ir jų atstovams, pavyzdžiui, profesinėms sąjungoms ir žmogaus teisių gynėjams, privaloma suteikti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo nuo patirtų neigiamų pasekmių priemonėmis. Veiksmingos teisių gynimo priemonės reiškia, kad nukentėję asmenys turi turėti galimybę gauti kompensaciją už visą padarytą žalą.

3.12. Taip pat reikėtų pažymėti, kad per derybas dėl JT sutarties buvo parengtos galimos nuostatos dėl baudžiamosios atsakomybės už sunkiausias veikas, pavyzdžiui, karo nusikaltimus arba neteisėtas mirties bausmes. Todėl Europos privalomo išsamaus patikrinimo teisėkūros iniciatyvos sistemoje reikia aptarti tokius baudžiamosios teisės klausimus.

3.13. Be to, yra aspektų, kuriuos reikia išnagrinėti nustatant privalomą išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje: — nuosekli išsamaus patikrinimo sistema, pagrįsta dabartinėmis priemonėmis, taikomomis vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms, — atsakomybė, susijusi su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis, ir — konkreti atsakomybės sistema, įskaitant (kai tinkama, ir priklausomai nuo teisinės sistemos ir pažeidimo) baudžiamąją atsakomybę.

3.14. Išsamaus patikrinimo ir su civiline (ir galbūt baudžiamąja) atsakomybe susijusių klausimų ryšys yra akivaizdus. Griežtos išsamaus patikrinimo procedūros ir informacija sudaro sąlygas įmonėms parodyti, kad jos nėra atsakingos už konkretų žmogaus teisių pažeidimą. Išsamų patikrinimą atliekančios įmonės turi gauti atlygį už savo pastangas. Šios nuostatos negalima aiškinti kaip bendrosios atsakomybės išimties. JT pagrindiniuose principuose šis klausimas aptariamas 17 principo komentare nurodant: „ Tinkamo išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje atlikimas turėtų padėti įmonėms pašalinti teisinių reikalavimų jų atžvilgiu riziką, nes įrodytų, kad jos, siekdamos išvengti bet kokio dalyvavimo darant įtariamą žmogaus teisių pažeidimą, ėmėsi visų pagrįstų veiksmų. Tačiau tokį išsamų patikrinimą atliekančios įmonės neturėtų manyti, kad tai automatiškai ir visiškai jas atleidžia nuo atsakomybės už padarytus žmogaus teisių pažeidimus arba bendrininkavimą juos darant .“

3.15. Teisėkūros iniciatyva turi apimti ne tik išsamų patikrinimą, tačiau ir padėti užtikrinti tinkamą ir nuoseklų su atsakomybės taikymo sritimi susijusių klausimų sprendimą, remiantis JT bendraisiais principais, atsižvelgiant į tai, kad tokia atsakomybė bus taikoma visų pirma tiems subjektams, su kuriais įmonė, vykdydama savo veiklą, tiekdama produktus ar teikdama paslaugas, dėl nusistovėjusių verslo santykių palaiko tiesioginį ryšį.

3.16. Šis požiūris gali būti labai tinkamas numatant vienodą atsakomybę ir savo nuožiūra nenustatant MVĮ ribų. Dabartinės išsamaus patikrinimo sistemos, pavyzdžiui., JT bendrieji principai ir EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, visoms įmonėms taikomos ne veltui: žmogaus teisės yra visuotinės ir nedalomos; žmogaus teisių poveikis, atsižvelgiant į vertės grandinių dydį, pajamas ir sektoriaus specifiką, gali būti labai skirtingas; panaikinus konkretaus dydžio įmonių, patronuojamųjų įmonių ir tiekėjų atsakomybę, gali atsirasti problemų, nes PVG prisitaikytų taip, kad atitiktų nustatytas ribas. Neabejotina, kad šios įmonės, kurios stipriai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, turi mažiau atitinkamų išteklių, kad atliktų reikalaujamą užduotį. Pagrįstas išsamus patikrinimas padės užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir kompensaciją tiesiogiai nukentėjusiems asmenims, tačiau per didžiausią ekonomikos krizę bus išvengta bet kokios neproporcingos logistinės, finansinės ir žmogiškosios naštos MVĮ nustatymo. Atsižvelgiant į Europos MVĮ specifiką, gali būti praktiškai naudinga paaiškinti išsamaus patikrinimo reikalavimų sąveiką su potencialia atsakomybe.

3.17. Teisėkūros iniciatyva turėtų būti tarpsektorinio pobūdžio ir apimti visas įmones, kaip nustatyta JT pagrindiniuose principuose, siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir nevienodų sąlygų, taip pat viešąjį sektorių. Įgyvendinant iniciatyvą reikėtų reikalauti, kad įmonės laikytųsi aukštų atsakingo verslo reikalavimų, tačiau tuo pat metu reikėtų pasiūlyti tinkamas priemones, kurios derėtų su atitinkama žmogaus teisių pažeidimo rizika. Siekdamos nustatyti, užkardyti ir sušvelninti žmogaus teisių pažeidimus ir neigiamą socialinį poveikį bei poveikį aplinkai, įmonės privalo nustatyti veiksmingus išsamaus patikrinimo mechanizmus, kurie būtų taikomi jų veiklai ir verslo santykiams, įskaitant jų tiekimo ir subrangos grandines, aiškiai susietas su verslo santykiais tiksliai apibrėžtose pridėtinės vertės grandinėse.

3.18. Materialinė teisėkūros iniciatyvos taikymo sritis turėtų padėti užtikrinti, kad žmogaus teisių ir aplinkos teisių apibrėžtis, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, būtų taikoma plačiu mastu ir kad į ją būtų įtraukti nauji su žmogaus teisių pokyčiais susiję aspektai (pvz., nediskriminavimo principas). Teisėkūros iniciatyva turėtų būti grindžiama tokiomis priemonėmis kaip antai Tarptautinė žmogaus teisių chartija ir TDO konvencijos, taip pat Europos žmogaus teisių konvencija ir Europos socialinė chartija. TDO Trišalėje deklaracijoje dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika, taip pat pateikiamas išsamus teisių, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis bei verslu, sąrašas, kuriame konkrečiai nurodomos konvencijos ir rekomendacijos dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ir į šį sąrašą reikėtų atsižvelgti. Kalbant apie su aplinka susijusias teises, pažymėtina, kad būtina atsižvelgti į Paryžiaus susitarimą kartu atkreipiant dėmesį į tai, kad šią tarptautinę sutartį pasirašė vyriausybės, o ne įmonės. Tai reiškia, kad vyriausybės privalo laikytis savo prievolių, o įmonės privalo padėti jas įvykdyti. Papildomai reikėtų remtis ES sutartimis ir ES pagrindinių teisių chartija bei nacionalinėmis žmogaus teisių srities priemonėmis. Bet kuriuo atveju žmogaus teisių apsaugos lygis jokiu būdu negali būti mažesnis nei dabartiniuose tarptautiniuose, Europos arba nacionalinės teisės aktuose nustatytas apsaugos lygis.

3.19. Išsamaus patikrinimo prievolės turėtų apimti faktinį ir potencialų poveikį. Jos taip pat turėtų apimti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, be kita ko, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus (DVT), kovą su korupcija, įmonių valdymą ir sąžiningą apmokestinimą. Poveikis aplinkai turėtų būti laikomas itin svarbiu tvaraus verslo aspektu. Remiantis JT pagrindiniais principais, EBPO rekomendacijomis ir TDO trišalės deklaracijos apibrėžtimis, įmonės išsamų patikrinimą turėtų atlikti, „siekdamos nustatyti, užkardyti ir sušvelninti faktines arba potencialias neigiamas pasekmes ir atsiskaityti už tai, kaip jos šalina tokias pasekmes. Remiantis šiomis priemonėmis, privalomas išsamus patikrinimas, kurį atliekant būtų paisoma teisėtų komercinės paslapties interesų apsaugos, turėtų apimti faktinių ir potencialių neigiamų pasekmių įvertinimą ir nustatymą, veikimą atsižvelgiant į išvadas, siekiant nutraukti neigiamas pasekmes ir užkirsti joms kelią, įgyvendinimo ir rezultatų stebėseną ir informacijos apie pasekmių pašalinimą teikimą“. Teisėkūros iniciatyva turėtų būti suformuluota nuosekliai derinant ją su išsamaus patikrinimo sistemomis, pavyzdžiui, su JT pagrindiniais principais, siekiant palengvinti įgyvendinimą ir išvengti dubliavimo.

3.20. Teisėkūros iniciatyvoje būtina aiškiai aprašyti, kokių pavienių veiksmų turi imtis įmonės per visą išsamaus patikrinimo procesą, kad įvertintų riziką žmogaus teisėms laikantis kitų privalomų ES teisės aktų, pavyzdžiui, persvarstytos Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos ( 13 ) , kurią ateityje gali prireikti atitinkamai pritaikyti. Teisėkūros iniciatyvoje turėtų būti numatytos šios priemonės: — atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę (galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas), įskaitant išankstinio perspėjimo mechanizmo nustatymą, — įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms), — vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus, veiksmingumo stebėseną, — komunikacija (atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų, — įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos.

3.21. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad viena arba daugiau nacionalinių valdžios institucijų (pvz., darbo arba darbuotojų saugos ir sveikatos inspekcijos) būtų įpareigotos stebėti, kaip įmonės laikosi prievolių. Institucija turėtų būti aprūpinta būtinais ištekliais ir žiniomis, kad galėtų vykdyti kontrolę, įskaitant patikrinimus, kurie atliekami remiantis ex officio kontrole ir rizikos vertinimais, iš pranešėjų apie pažeidimus gauta informacija ir skundais. Ji turėtų glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir užtikrinti aktyvų jų dalyvavimą. Tinkamai aprūpinti EBPO ryšių punktai taip pat turėtų atlikti savo vaidmenį.

3.22. Tarptautinėse priemonėse pripažįstamas būtinas vaidmuo, kurį apibrėžiant ir įgyvendinant įmonių išsamaus patikrinimo iniciatyvas turėtų atlikti tikslingos konsultacijos su pilietinės visuomenės atstovais, taip pat profesinėmis sąjungomis, darbuotojais ir jų teisėtais atstovais atitinkamais socialinio dialogo lygmenimis (t. y. parduotuvių, sektoriaus, nacionaliniu, Europos, tarptautinių lygmenimis). Todėl teisėkūros iniciatyvoje numatant atitinkamas išsamaus patikrinimo nuostatas turėtų būti užtikrinamas toks dalyvavimas.

3.23. Dabartinėse sistemose, kuriomis gali būti grindžiama privaloma teisėkūros iniciatyva, išsamaus patikrinimo sistemos įgyvendinimas ir išsamaus patikrinimo atlikimas pats savaime ne visada reiškia atsakomybės panaikinimą, nes žala padaroma dėl žmogaus teisių pažeidimų, o ne dėl išsamaus patikrinimo įžvalgų. Jeigu prevencija nėra veiksminga, nuo žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys vis tiek turi turėti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis, kuriomis užtikrinamas visapusiškas patirtos žalos atlyginimas. Išsamaus patikrinimo sistema padės parodyti, kokių buvo imtasi veiksmų siekiant užkirsti kelią žalai.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Tarpvalstybiniu mastu ES ir už jos ribų veikiančios įmonės turi būti valdomos tvariai – ekonominiu, socialiniu ir ekologiniu požiūriu, numatant gamybos vietas, prekių gamybą ir paslaugų teikimą Europoje. Pagal teisėkūros iniciatyvą įmonių taip pat reikėtų reikalauti, kad, palaikydamos savo verslo santykius pasaulinėse vertės grandinėse, taikytų atsakingo ir tvaraus verslo principus ir aspektus. Pagal teisėkūros iniciatyvą turėtų būti numatyta sukurti sistemą, kuri apimtų veiksmingą ir privalomą dialogą su pagrindiniais bendrovės suinteresuotaisiais subjektais, pageidautina jų stebėtojų tarybos ir patariamosios valdybos lygmeniu.

4.2. Atsižvelgiant į sunkumus ir kliūtis, su kuriomis dažnai susiduria nukentėję asmenys, pasinaudodami teise kreiptis į teismą trečiosiose šalyse, kuriose buvo vykdoma įmonių veikla, reikėtų užtikrinti galimybę kreiptis į teismą valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusi įmonė (arba kurioje ji vykdo savo veiklą). Todėl tos valstybės narės jurisdikcijoje turi būti įmanoma pateikti reikalavimą įmonėms, kurios yra įsisteigusios valstybėje narėje, vykdo joje veiklą arba turi kitokį ryšį su valstybe nare. Ši galimybė jau numatyta 2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įmonių apdairumo įstatyme, tačiau iš nagrinėjamų bylų matyti, kad nacionaliniams teismams dar nesuteikta jurisdikcija nagrinėti skundus, susijusius su užsienio patronuojamąja įmone.

4.3. Paprastai Europos teismų jurisdikcija galioja atsakovams iš Europos. Tai reiškia, kad Europos teisme gali būti pareikštas ieškinys prieš Europoje įsteigtą įmonę, tačiau paprastai negalima pareikšti ieškinio prieš jos patronuojamąsias įmones, įsteigtas šalyje, kurioje padaryta žala. Tiekėjai ir tarpininkai tiekimo grandinėje yra dar labiau atitolę nuo atitinkamos Europos įmonės. Būtina užtikrinti, kad nuo įmonių padarytų žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys ir jų atstovai, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus, žmogaus teisių srityje turėtų garantuotą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę kreiptis į teismus ir valdžios institucijas. Jeigu neaišku, kas – patronuojančioji įmonė, viena iš jos patronuojamųjų įmonių ar tiekėjas – gali būti atsakingas, jurisdikciją turėtų turėti vienas teisingą procesą vykdantis teismas. Todėl atitinkamai reikėtų pakeisti Reglamentą „Briuselis I“, kad tais atvejais, kai pažeidimas yra susijęs su žmogaus teisėmis, būtų sudarytos sąlygos bylą nagrinėti Europoje.

4.4. Kitas JT lygmeniu aptartas klausimas yra susijęs su taikomais teisės aktais. Pagal Reglamento „Roma II“ 7 straipsnį žalos aplinkai atveju taikomus teisės aktus galima pasirinkti. Ar taip bus ir žmogaus teisių atveju, siekiant užtikrinti vienodą teisių, susijusių su žala aplinkai ir su žmogaus teisių pažeidimais, traktavimą? Dabar šį klausimą svarsto teisininkai ir EESRK iš esmės pritars tokiam suderinimui nedarant poveikio visoms teisinėms pasekmėms.

4.5. Konkreti atsakomybės sistema, įskaitant (kai tinkama, ir priklausomai nuo teisinės sistemos ir pažeidimo) baudžiamąją atsakomybę, turi būti nustatoma tais atvejais, kai pažeidžiami žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos standartai arba įmonių veikla daro neigiamą poveikį, įskaitant tokį poveikį jų tiekimo ir subrangos grandinėse. Baudžiamoji atsakomybė už žiauriausius tarptautinius nusikaltimus numatyta JT sutarties projekte. Savo nuomonėje dėl JT sutarties EESRK jau pažymėjo, kad tokia atsakomybė taip pat turėtų būti taikoma didelio aplaidumo atvejais ( 14 )

4.6. [t]ai reikštų tai, kad ieškovų, pateikusių ieškinį dėl žmogaus teisių pažeidimų, turi būti reikalaujama tik įrodyti, kad esama neabejotino ryšio tarp pažeidėjo (pvz., tiekėjo arba patronuojamosios įmonės) ir (įgyjančiosios arba patronuojančiosios) įmonės, kurios atitinkamai turi būti reikalaujama įtikinamai paaiškinti, kad pažeidimai nebuvo jos galioje “. EESRK taip pat jau pareiškė savo nuomonę prievolės įrodyti klausimais ir dėl atitinkamų įrodinėjimo standartų. EESRK savo nuomonėje ( 15 ) teigė, kad „“.

4.7. Įmonės neturėtų įsivelti į paviršutinišką bylinėjimąsi arba prisiimti visišką atsakomybę, nes gali remtis savo išsamaus patikrinimo procesais ir įrodyti, kad dalyvavo ir ėmėsi veiksmų švelninant žalingas pasekmes arba užkertant joms kelią. Jeigu įmonė nesukėlė žalos, prie jos neprisidėjo ir negalėjo apie ją žinoti, nepaisant to, kad atliko tikslingą išsamų patikrinimą, atsakomybė negali būti taikoma. Išsamaus patikrinimo metu turėtų būti sprendžiama dažna „įmonės statuso“ problema, nes nukentėję asmenys dažnai neturi išteklių arba galimybės įrodyti konkrečių atsakomybės ryšių PVG.

4.8. Tarp priemonių, kuriomis palengvinama nukentėjusių asmenų teisė kreiptis į teismą, turėtų būti tinkamos paramos schemos. Taikant laikinas procedūras turėtų būti sudarytos sąlygos nutraukti veiksmus, kuriais pažeidžiamos žmogaus teisės, socialiniai ir aplinkos standartai. EESRK jau atkreipė dėmesį į liudytojų svarbą ir pranešėjų apie pažeidimus vaidmenį, taip pat į būtinybę remti šioje srityje dirbančias NVO, atsižvelgiant į jų teisėtą interesą, remiantis nusistovėjusiais teisiniais veikimo ir įrodymų rinkimo principais. Prancūzijoje įgyvendinant NVO iniciatyvą įmonėms pateikus keletą oficialių įspėjimų, remiantis Prancūzijoje atliktu išsamiu patikrinimu, išryškėjo su teisėsauga (pvz., taikomais teisės aktais) susiję sunkumai.

4.9. Privalomo išsamaus patikrinimo sistema turėtų būti įgyvendinama remiantis sutartu standartu, kurio laikymasis užtikrinamas nustatant proporcingas, veiksmingas ir atgrasomojo pobūdžio sankcijas, o atsakomybė turėtų būti nustatoma remiantis aiškiai apibrėžto žmogaus teisių rinkinio pažeidimu. Kaip ir bet kuriuo kitu atveju, atsakomybė turi būti nustatoma atsižvelgiant į aiškų kaltės arba nesugebėjimo imtis prevencinių veiksmų ir tam tikros žalos priežastinį ryšį. Jeigu priežastinis ryšys yra netiesioginis, nesusijęs, vadinasi rizikos ryšio nėra.

4.10. Sankcijos turėtų apimti draudimą dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir skiriant viešąjį finansavimą, taip pat turėtų būti numatytos finansinės sankcijos, kurios būtų proporcingos įmonės apyvartai, ir reikalavimas ištaisyti padėtį. Tai turėtų paskatinti įmones laikytis prievolių ir užkirsti kelią neigiamoms jų veiklos pasekmėms. Tai turėtų dar labiau prisidėti prie aukštynkryptės požiūrio į žmogaus teises, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, konvergencijos. Valstybės narės turėtų nustatyti teigiamas paskatas, kad skatintų įmonėse plataus užmojo požiūrį į tvarią ekonominę veiklą, be kita ko, jų tiekimo ir subrangos grandinėse.

4.11. Teisėkūros iniciatyva turėtų apimti nekintamumo išlygą, t. y. palankiausią išlygą, taip pat persvarstymo išlygą, pagrįstą ekspertų indėliu, pavyzdžiui, atliekant duomenų apsaugos teisės aktų persvarstymą. Naujos ES teisėkūros iniciatyvos reikalavimai taip pat turėtų būti taikomi dabartinėms savanoriškoms išsamaus patikrinimo priemonėms, kurios prireikus turėtų būti pritaikomos.

4.12. EK turėtų aktyviai remti savo išsamaus patikrinimo politiką tarptautiniu lygmeniu, t. y. vykstant JT sutarties rengimo procesui, visose atitinkamose tarptautinėse organizacijose, kad paskatintų kitas šalis sekti jos pėdomis.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) OL C 303, 2016 8 19, p. 17; OL C 97, 2020 3 24, p. 9 ir EESRK nuomonė dėl tvarių tiekimo grandinių ir deramo darbo tarptautinės prekybos srityje (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 197).

(2) Kaip nurodyta Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje, devyniose pagrindinėse žmogaus teisių priemonėse tiek, kiek jos susijusios su Europa ir ES, Europos žmogaus teisių konvencijoje, Europos socialinių teisių chartijoje ir ES pagrindinių teisių chartijoje.

(3) Kaip nurodyta pagrindiniuose darbo standartuose, ypač TDO trišalėje deklaracijoje dėl daugiašalėms įmonėms ir socialinei politikai taikomų principų.

(4) OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

(5) EP rezoliucija 2018/2763 (RSP).

(6) FRA tyrimas „Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“, Viena, 2017 m.

(7) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en.

(8) „Study on due diligence requirements through the supply chain“, Europos Komisija, 2020 m. sausio mėn., p. 16.

(9) Komisijos nario D. Reynderso kalba internetiniame atsakingo verslo seminare išsamaus patikrinimo klausimais, 2020 m. balandžio 30 d.

(10) Žr. 4 išnašą.

(11) JT sutartis „Įmonės ir žmogaus teisės“.

(12) https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

(13) OL L 330, 2014 11 15, p. 1.

(14) Žr. 4 išnašą.

(15) Žr. 4 išnašą.