LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 12.10.2005 
KOM(2005) 491 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDV ĖS IŠORĖS MATMENS 
STRATEGIJA 
 
LT 2   LT TURINYS 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS D ĖL LAISV ĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDV ĖS 
IŠORĖS MATMENS STRATEGIJOS ...................................................................................... 1 
I. ĮVADAS....................................................................................................................... 3 
II. UŽDAVINIAI.............................................................................................................. 3 III. TIKSLAI ................................................................................................................... ... 4 
IV. PROBLEMOS.............................................................................................................. 6 V. PRINCIPAI .................................................................................................................. 6  
VI. POLITIKOS PRIEMON ĖS ......................................................................................... 7 
VII. TOLESNI Ų VEIKSM Ų GEOGRAFINIAI PAVYZDŽIAI ........................................ 9 
VIII. TOLESN Ė VEIKLA .................................................................................................. 10 
 
LT 3   LT I. ĮVADAS  
Remdamasi Hagos programa d ėl „Laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimo Europos 
Sąjungoje“1, 2005 m. birželio 16–17 d. pos ėdžiavusi Europos Vadov ų Taryba pareišk ė: 
„Kadangi laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės išorės matmens svarba vis did ėja, [Hagos program ą 
įgyvendinantis veiksm ų planas] met ų pabaigoje bus papildytas Generalinio Sekretoriaus/Aukštojo atstovo ir 
Komisijos pasi ūlymu paremta ir Tarybos patvirtinta strategija“. 
Pagrindini ų laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ės vertybių nustatymas yra b ūtinas vidinio ES 
saugumo užtikrinimui. Gr ėsmės, kaip antai terorizmas, organizuotas nusikalstamumas ir 
prekyba narkotikais taip pat susiformuoja už ES rib ų. Todėl itin svarbu, kad ES parengt ų 
bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis strategij ą . 
Šiame komunikate išd ėstomi pagrindiniai laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės išorės 
uždaviniai, nustatomi ES išor ės veiksmų šioje srityje tikslai, nustatomos pasauliniu mastu 
spręstinos problemos, ES turimos priemon ės ir tinkam ų veiksmų parinkimo principai, 
išdėstomas galimas strategijos taikymas geografin ėse vietov ėse ir pateikiamos 
rekomendacijos strategijos įgyvendinimui palengvinti.  
II. UŽDAVINIAI 
2000 m. birželio m ėn. Feiroje pos ėdžiavusi Europos Vadov ų Taryba pri ėmė prioritetų, tikslų 
ir priemoni ų program ą teisingumo, laisv ės ir saugumo (TLS) politikos išor ės matmeniui 
parengti. Praėjus penkeriems metams, jau parengti daug tre čiųjų šalių ir region ų įtraukiantys 
išorės veiksmai, kurie padeda stiprinti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę.  
Nuo 2000 m. ES laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės politika smarkiai patobul ėjo ir siekia 
atsižvelgti į Europos pilie čiams susir ūpinimą keliančius klausimus ir poreikius. Tod ėl priėmus 
teisės aktus d ėl migracijos ir prieglobs čio suteikimo, sien ų valdymo ir viz ų, kovos su 
organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, narkotikais, teis ėsaugos institucij ų 
bendradarbiavimo, korupcijos, duomen ų apsaugos, policijos ir teisminio bendradarbiavimo 
baudžiam ųjų ir civilini ų bylų srityje, acquis  buvo smarkiai patobulintas. Šis acquis  – platus 
bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis pagrindas.  
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ės išorės matmuo yra pl ėtojamas, siekiant spr ęsti šiuos 
pagrindinius išor ės uždavinius: 
• 2001 m. rugs ėjo 11 d., 2004 m. kovo 11 d. ir 2005 m. liepos 7 d. terorist ų išpuoliai 
padidino tarptautin ės bendruomen ės kovos su terorizmu  ryžtą, kurį rodo 2005 m. liepos 
13 d. ES sprendimas pagreitinti Kovos su terorizmu veiksm ų plano2 įgyvendinim ą. ES 
siekia bendradarbiauti su tre čiosiomis šalimis, regionin ėmis ir tarptautin ėmis 
organizacijomis kovojant su terorizmu. 
• Vis sudėtingesniu tampantis organizuotas nusikalstamumas , taip pat pinig ų plovimas ir kiti 
finansiniai nusikaltimai, tarpvalstybin ė prekyba narkotikais, žmon ėmis ir ginklais gali b ūti 
                                                 
1 Priėmė 2004 m. lapkri čio 4–5 d. pos ėdžiavusi Europos Vadov ų Taryba. 
2 2005 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas. 
 
LT 4   LT sustabdyta tik esant geresniam teis ėsaugos ir teismini ų institucij ų bendradarbiavimui 
pačioje ES ir už jos rib ų, bei teikiant param ą gebėjimų didinimui tre čiosiose šalyse. 
• Neteisėta migracija  ir toliau vyks, tod ėl ES turės parengti visa apiman čią strategij ą. 
Strategija tur ės spręsti ne tik migrant ų priėmimo ir integravimo klausimus, bet ir sutelkti 
dėmesį į pagrindines migracijos pr iežastis ir jos poveik į kilmės ir tranzito šalims.  
• Teisminių ir teisėsaugos institucij ų trūkumu  silpnose valstyb ėse ir probleminiuose 
regionuose visame pasaulyje gali  pasinaudoti nusikalstamos grupuot ės. ES remia silpn ų 
teisėsaugos institucij ų reformavim ą ir tinkamai veikian čių institucij ų kūrimą kai kuriose 
trečiosiose šalyse. 
• Tarpvalstybini ų sandorių vis labiau pasauline tampan čioje ekonomikoje teisinio aiškumo ir 
nuspėjamumo b ūtinybė. Šie išspr ęsti uždaviniai gali page rinti verslo ir pilie čių padėtį 
Europoje ir labai pagerinti vaik ų apsaugą visame pasaulyje. 
III. TIKSLAI 
Šiuo komunikatu siekiama parodyti kaip teisingumo ir vidaus reikal ų išorės matmuo 
padeda kurti vidin ę laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ę ir tuo pa čiu remia ES išor ės 
santykių politinius tikslus,  taip pat laisv ės, saugumo ir teisingumo vertybi ų skleidim ą ir 
skatinimą trečiosiose šalyse. Nors esama ES laisv ės, teisingumo ir saugumo politikos išor ės 
aspektus apiman čių priemoni ų, ES, remdamasi apibr ėžtais principais ir gair ėmis, pirm ą kartą 
jas įtraukia į strategiją. Ši strategija turi b ūti neatskiriama ES išor ės santykių politikos dalis, 
bet ji taip pat tur ėtų įtvirtinti ir teisingumo, laisv ės ir saugumo aspektus. Tik laikydamasi 
aiškiai apibr ėžtų principų ir prioritet ų ir nuosekliai siekdama toliau išvardint ų tikslų, ES gali 
veiksmingai pad ėti trečiosioms šalims spr ęsti kylan čius uždavinius ir taip pateisinti j ų 
lūkesčius. 
Laisvės, saugumo ir teisingumo klausimai – tarptautinio stabilumo ir saugumo pa čioje ES ir 
už jos rib ų užtikrinimo pagrindas. Laisvo jud ėjimo ES skatinimas, atviresn ės sienos ir 
išaugusi visuotin ė migracija atv ėrė naują tarptautinio bendradarbiavimo matmen į. 
Veiksmingas sien ų valdymas yra b ūtinas kovojant su gr ėsmėmis, kaip antai terorizmas ir 
organizuotas nusikalstamumas, ir tuo pa čiu padeda palaikyti gerus santykius su kaimynin ėmis 
šalimis. Nepriklausomos ir veiksmingos teismin ės institucijos yra b ūtinos teisin ės valstybės ir 
žmogaus teisi ų apsaugos užtikrinimui; teismini ų institucij ų bendradarbiavimas yra nepaprastai 
svarbus tarptautiniams verslo sandoriams palengvinti ir užtikr inti, kad nusikalstama veikla 
įtariami asmenys neišvengt ų teisingumo. Veiksmingos prieglobs čio suteikimo sistemos yra 
būtinos užtikrinti pab ėgėlių apsaugą bet kurioje pasaulio dalyje . Veiksmingai ir produktyviai 
dirbančios policijos paj ėgos, galin čios bendradarbiauti su kolegom is kitose šalyse, yra b ūtinos 
kovojant su visomis terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo form omis ir kasdien užtikrinant 
piliečių saugumą. Šiems tikslams pasiekti b ūtinas sunkus darbas, laikas  ir bendros Komisijos 
ir Tarybos pastangos. Svarbu, kad ES parengt ų iniciatyv ų ir pasiūlytų sprendim ų spręsti 
nuolat did ėjančiam uždavini ų skaičiui šioje srityje. 
Bendradarbiaujant laisv ės, saugumo ir teisingumo srityje, teisin ės valstybės skatinimas už ES 
ribų yra būtinas stiprinant vidin ę laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ę. Pripažįstama, kad 
vidiniai ir išoriniai ES saugumo aspektai yra glaudžiai susij ę. Bendromis vertyb ėmis, kaip 
antai geru valdymu, demokratija, teisin ės valstyb ės principu ir pagarba žmogaus teis ėms 
paremtos valstyb ės galės veiksmingiau užkirsti keli ą vidinėms savo saugumo gr ėsmėms, be 
 
LT 5   LT to, turės daugiau geb ėjimų ir ryžto bendradarbiauti kovojant su bendromis tarptautin ėmis 
grėsmėmis. Be to, šiuos principus tarptautin ė bendruomen ė laiko ypatingai svarbiais 
veiksniais siekiant T ūkstantmečio plėtros tikslų. Vystymasis, saugumas ir žmogaus teis ės 
skatina vienas kit ą, teisinės valstybės stiprinimas – tiek pa čioje ES, tiek už jos rib ų – nėra vien 
tik siektinas tikslas, bet yra svar bus veiksnys siekiant tvarios pl ėtros ir turi b ūti skatinimas 
išorinių veiksmų.  
ES pareng ė visa apiman čius pagrindus savo laisv ės, saugumo ir teisingu mo erdvei reguliuoti. 
Nors erdv ės struktūra smarkiai skiriasi įvairiose valstyb ėse, laisvės, saugumo ir teisingumo 
erdve trečiosios šalys gali remtis kaip modeliu. Išor ės politika yra nepaprastai svarbi skatinant 
saugumą ir stabilum ą kitose šalyse. Pl ėtra reiškia acquis perkėlimą bei institucij ų 
reformavim ą šalyse kandidat ėse ir būsimose šalyse kandidat ėse. Teismini ų ir policijos 
institucijų stiprinimas padeda įtvirtinti teisin ę valstybę ir pagarb ą žmogaus teis ėms šalyse 
kandidatėse. Be to, bendradarbiavimas ši oje srityje su Europos kaimynyst ės politikos 
partneriais taip pat paremtas šiais aspektais.  
ES gali nuveikti dar daugiau stiprindama geb ėjimus bei bendradarbiavim ą visame pasaulyje. 
Staigių rezultat ų nereikia tik ėtis; teismin ės sistemos reformavimas ar veiksmingos 
prieglobsčio suteikimo sistemos suk ūrimas trunka kelerius metus, ne m ėnesius. Ta čiau 
problemos, su kuriomis susiduria ES, jos kaim ynai ir kitos šalys visame pasaulyje, yra 
panašios. ES patirtis ir s ėkmingai nuveikti darbai toki ose srityse, kaip antai sien ų valdymas, 
migracijos valdymas ir kova su organizuotu nusikalstamumu, su panašiomis problemomis susidurian čioms trečiosioms šalims yra naudingas atskaitos taškas.  
ES turėtų ir toliau skatinti regionin į bendradarbiavim ą. Tarpvalstybiniai uždaviniai, kaip antai 
migracija, sien ų kontrolė ir organizuotas nusikalstamumas, dažniausiai gali b ūti veiksmingai 
sprendžiami imantis bendr ų veiksmų regioniniame lygmenyje. Remdamasi savo patirtimi ir 
atsižvelgdama į atitinkam ų regionų problemas, ES tur ėtų skatinti regionin į dialogą ir 
bendradarbiavim ą saugumo, laisv ės ir teisingumo klausimais Ryt ų Europoje, Artimuosiuose 
Rytuose arba Afrikos S ąjungoje. 
Daugiašaliame lygmenyje per past aruosius metus buvo priimta svarbi ų tarptautini ų teisės 
aktų, nustatan čių naujas normas (pvz., JT Konvencija d ėl tarpvalstybinio organizuoto 
nusikalstamumo ir jos pr otokolai, JT Konvencija d ėl kovos su korupcija), bei skiriamas 
ypatingas d ėmesys tarptautini ų standartų nustatymui, kaip antai Finansini ų veiksmų darbo 
grupės (FATF) Rekomendacijos d ėl kovos su pinig ų plovimu. ES yra pasirengusi remti 
daugiašales strategijas šios politikos stiprinimui, kad b ūtų sustiprintas jos vaidmuo 
tarptautin ėse organizacijose ir skatinamas tolesnis tarptautini ų dokument ų rengimas. 
Iš tiesų bendradarbiavimo stiprinimas ir parama geb ėjimų stiprinimui tre čiosiose šalyse jau 
duoda rezultat ų. Glaudžiai bendradarbiaujant su Turkijo s valdžios institucijomis pastaruoju 
metu buvo sulaikyti re kordiniai narkotik ų kiekiai vykdant kontroliuojamuosius gabenimus 
ES. ES bendradarbiauja su  Maroku stiprinant sien ų valdymą ir pradeda vykdyti dvyni ų 
projektus pinig ų plovimo ir prekybos žmon ėmis srityse. Sien ų valdymo misija prad ės darbą 
gruodžio m ėn. ir padės Ukrainos ir Moldovos valdžios in stitucijoms kovoti su kontrabanda ir 
neteisėta prekyba, vykstan čia per šali ų bendrą sieną. Netrukus su Rusija  bus pasirašyti 
supaprastintos viz ų tvarkos ir readmisijos susitarimai, pad ėsiantys sumažinti biurokratines 
kliūtis teisėtiems keliautojams ir pagreitinti neteis ėtų migrantų deportavim ą. Šie veiksmai jau 
duoda apčiuopiamų rezultatų asmenims tiek ES, tiek už jos rib ų; šios strategijos patvirtinimas 
leis ES sustiprinti pastangas šioje srityje. 
 
LT 6   LT IV. PROBLEMOS 
Keletas politinių prioritet ų yra išdėstyti Hagos programoje ir jos Veiksm ų plane3, kurie yra 
santykių su trečiosiomis šalimis pagrindas, o teminiai prioritetai yra išd ėstyti specialiose 
strategijose ir Veiksm ų planuose (pvz., ES Veiksm ų planas d ėl kovos su terorizmu4; 
Strateginė kovos su organizuotu nusikalstamumu koncepcija5).  
• Žmogaus teis ės: skatinti žmogaus teises tre čiosiose šalyse laikantis tarptautini ų standartų 
ir užtikrinti, kad žmogaus teis ės būtų teisėsaugos politikos esm ė; teikti pagalb ą 
nepriklausom ų ir nešališk ų teisminių institucij ų, gebančių užtikrinti žmogaus teises ir 
teisinę valstybę, rengimui ir paruošimui.  
• Institucij ų ir gero valdymo stiprinimas:  stiprinti teis ėsaugos institucijas ir j ų gebėjimą 
bendradarbiauti tarptautiniu mastu; stiprinti kov ą su korupcija; skatinti skaidrum ą, 
atskaitomyb ę ir patikim ą vyriausyb ės institucij ų valdymą.  
• Migracija, prieglobs čio suteikimas ir sien ų valdymas: gerinti tre čiųjų šalių migracijos 
valdymo ir pab ėgėlių apsaugos geb ėjimus laikantis tarptautin ės teisės; teikti param ą 
trečiųjų šalių sienų valdymo veiklos paj ėgumui; didinti dokument ų apsaugą; užkirsti keli ą 
neteisėtai migracijai; skatinti migracijos ir vystymosi s ąveiką; suteikti pab ėgėliams 
ilgalaikius problem ų sprendimus; užtikrinti neteis ėtų migrantų sugrįžimą. 
• Kova su terorizmu : teikti param ą trečiųjų šalių institucij ų stiprinimui ir tarptautini ų 
dokument ų įgyvendinimui; bendradarbiauti su tre čiosiomis šalimis sprendžiant terorist ų 
verbavimo ir finansavimo problemas; toliau remti pagrindin į JT vaidmen į; plėtoti santykius 
su JAV stiprinant bendradarbiavim ą. 
• Organizuotas nusikalstamumas, taip pat prekyba žmon ėmis, žmogaus organais, 
narkotikais, padirbin ėjimas, ekonominiai ir finansinia i nusikaltimai bei elektroniniai 
nusikaltimai:  teikti param ą institucij ų gebėjimų ugdymui ir pl ėtoti operatyv ų 
bendradarbiavim ą. 
V. PRINCIPAI 
Būtina numatyti principus, kuriais remiantis b ūtų vystoma politika tre čiųjų šalių atžvilgiu: 
• Geografinis prioritet ų nustatymas: būtina numatyti ES pl ėtros, vystymosi ir išor ės 
santykių politikos prioritetus, atspindin čius ypatingus santykius su tre čiosiomis šalimis 
arba regionais. Siekia nt šio tikslo, prioritetin ėms šalims, kaip antai šalims kandidat ėms 
arba kaimynin ėms šalims bus rengiama visa apimanti politika, apr ėpianti visus teisingumo, 
laisvės ir saugumo aspektus, o bendradarbia ujant su kitomis šalimis daugiausia d ėmesio 
bus skiriama konkretiems klausimams.  
• Diferencijavimas:  negali b ūti vienos, visiems tinkan čios strategijos. B ūtina individuali 
strategija, pritaikyta kiekvi enos šalies ar regiono konkre čiai padėčiai.  
                                                 
3 2005 m. birželio 10 d. KOM (2005)184. 
4 2004 m. birželio m ėn. priėmė Europos Vadov ų Taryba. 
5 2005 m. birželio 2 d. KOM (2005)232. 
 
LT 7   LT • Lankstumas:  programos turi išlikti gana lanks čios, kad kriz ės metu ar pasikeitus 
aplinkybėms ES gal ėtų sparčiai reaguoti į naujus prioritetus. 
• Bendras vis ų ramsčių koordinavimas: su laisve, saugumu ir teisingumu susij ę išorės 
veiksmai yra b ūdingi visiems rams čiams, ne tik Bendrijos kompetencijos srityse, bet ir 
BUSP ar policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje, tod ėl būtinas glaudus Tarybos ir 
Komisijos veiksm ų koordinavimas, kad b ūtų užtikrinta ES išor ės veiksmų darna. Bendrijos 
kompetencijos turi b ūti išlaikytos deryb ų su trečiosiomis šalimis srityje. 
• Partneryst ė: laikantis pagrindini ų ES plėtros, išor ės santyki ų ir vystymosi politikos 
principų, bendradarbiavimas laisv ės, saugumo ir teisingumo srityje turi b ūti plėtojamas 
palaikant glaudžius ryšius su tre čiosiomis šalimis, gerbiant nuosavyb ės principą.  
• Išorės veiksm ų svarba : turi būti aiškus ryšis tarp vidini ų veiksmų, orientuot ų į laisvės, 
saugumo ir teisingumo erdv ės kūrimą ir šį procesą skatinančių išorės veiksmų, visiškai 
suderintų su politikos darna, kaip patvirtino Europos Vadov ų Taryba 2005 m. birželio m ėn.  
• Pridėtinė vertė: reguliarus valstybi ų narių ir Komisijos keitimasis informacija apie 
veiksmus tre čiosiose šalyse yra b ūtinas norint išvengti pasikartojan čių veiksmų ar 
dubliavimo ir užtikrinti veiksm ų papildomum ą.  
• Lyginamoji analiz ė: visi veiksmai turi tur ėti vertinimo mechanizmus tre čiose šalyse 
pasiektai pažangai ir veiksm ų svarbai ES išor ės santykių tikslams vertinti. 
VI. POLITIKOS  PRIEMON ĖS 
Įvairios ES priemon ės suteikia galimyb ę ES pritaikyti išor ės bendradarbiavim ą kiekvienos 
šalies situacijai. Bendradarbiaujant su tre čiosiomis šalimis b ūtina nuosekliai ir koordinuotai 
remtis išvardytomis priemon ėmis. 
(1)  Dvišaliai susitarimai 
Asociacijos ar partneryst ės ir bendradarbiavimo susitarimai, taip pat laisv ės, saugumo ir 
teisingumo klausim ų nuostatos; readmisijos sutartys; susitarimai d ėl supaprastintos viz ų 
tvarkos; savitarpio teisin ės pagalbos ir ekstradicijos susitarimai. 
Kai kurioms šalims susitarimai d ėl supaprastintos viz ų tvarkos yra labai svarb ūs. Readmisijos 
politikos srityje rengiama strategija. 
(2) Plėtros ir pasirengimo narystei procesai 
Kroatijos ir Turkijos stojimo į ES procesas, Stabilizacijos ir asociacijos procesas su Vakar ų 
Balkanais apima teisingumo, laisv ės ir saugumo prioritetus.  
(3) Europos kaimynyst ės politikos veiksm ų planai 
Veiksmų planai, į kuriuos įtrauktos teisingumo, laisv ės ir saugumo nuostatos, buvo sudaryti 
su Ukraina, Moldova, Maroku, Tu nisu, Izraeliu, Jordanija bei Palestinos savivalda ir yra 
rengiami Egiptui, Libanui, Arm ėnijai, Azerbaidžanui ir Gruzijai. 
(4)  Regionų bendradarbiavimas 
 
LT 8   LT Regioninės organizacijos, kaip antai Baltijos j ūros darbo grup ė, Azijos–Europos susitikimai 
(ASEM) ir Euro-Med  procesas suburia svar bius dalyvius bendr ų problemų teisingumo, laisv ės 
ir saugumo srityje sprendimui.  
(5)  Individual ūs susitarimai 
Bendradarbiaujant su JAV, teisingumo, laisv ės ir saugumo klausimai yra įtraukti į Naują 
transatlantin ę darbotvark ę bei specialiame formate svarstomi ministr ų lygmeniu palaikant 
Politikos dialog ą dėl sienų ir transporto saugu mo. Šie klausimai yra aptariami su Kanada, 
Australija, Japonija ir Kinija palaikant horizontal ų dialogą. Vyksta teisingumo, laisv ės ir 
saugumo ministr ų susitikimai su Rusija (Nuolatin ės partneryst ės taryba), Ukraina ir Vakar ų 
Balkanų Forumu.  
(6)  Operatyvinis bendradarbiavimas 
Europolas, Eurojustas, Europos policijos koledžas ir Sien ų agentūra rengia arba ateityje rengs 
sutartis ir darbo tvarkos susitarimus su partneriais tre čiosiose šalyse. Valstyb ėse narėse 
sukurti ryši ų palaikymo pareig ūnų tinklai kuriami ir kai kuriose tre čiosiose šalyse.  
(7)  Institucij ų kūrimas ir giminiavimasis 
Institucijų kūrimas ir įgyvendinimo geb ėjimų stiprinimas tre čiosiose šalyse yra svarbiausia 
veikla. Valstybi ų narių institucij ų ir partneri ų institucij ų trečiosiose šalyse giminiavimasis yra 
itin naudingas mechanizmas geb ėjimams didinti, o specialist ų misijos gali suteikti žini ų 
konkrečiose srityse. 
(8) Vystymosi politika 
Vystymasis yra veiksmingas ilgalaikis sprendimas klausimams teisingumo, laisv ės ir 
saugumo srityje. Komisijos naujos ES vystymosi politikos pasi ūlyme valdymas ir žmogaus 
teisės yra laikomos papildomais tikslais siekia nt pagrindinio tiksl o – skurdo sumažinimo6. 
(9)  Išorės pagalbos programos 
Teisingumo, laisv ės ir saugumo srities projektai yra finansuojami pagal išor ės santyki ų 
pagalbos programas (pvz., CARDS , TACIS , ir MEDA ). Pagal nauj ąsias finansines 
perspektyvas, į siūlomas išor ės santyki ų priemones įtraukiamos atitinkamos ši ų veiksmų 
nuostatos. Komisija pasi ūlė teminę migracijos ir prieglobs čio suteikimo program ą kaip 
dabartinės AENEAS  programos, teikian čios pagalbos migracijos valdymui, t ęsinį7. 
(10)  Tarptautin ės organizacijos 
EB ir valstyb ės narės yra pagrindin ės dalyvės tarptautin ėse organizacijose (pvz., JT 
Vyriausiasis pab ėgėlių komisaras, Jungtini ų Tautų narkotik ų ir nusikaltim ų prevencijos 
biuras, Europos Taryba, Finansini ų veiksmų darbo grup ė (FAFT), UNIDROIT, Jungtini ų 
Tautų Tarptautin ės prekybos teis ės komisija (UNCITRAL), Hagos tarptautin ė privatinės 
teisės konferencija), kurios skatina bendras ve rtybes ir prioritetus. ES skatina tre čiąsias šalis 
                                                 
6 2005 m. liepos 13 d. KOM (2005) 311. 
7 2005 m. rugpj ūčio 3 d. KOM (2005) 324. 
 
LT 9   LT ratifikuoti ir įgyvendinti tarptautines konvencijas, kurios tampa kertiniu akmeniu pl ėtojant 
tarptautin į bendradarbiavim ą.  
(11)  Priežiūra 
Vertinimo mechanizmai tur ėtų būti pritaikyti reaguoti į besikeičiančias situacijas. Dabartiniai 
pavyzdžiai – Europos partneryst ė Vakarų Balkanams, Kovos su or ganizuotu nusikalstamumu 
veiksmų planas su Rusija, ES ir Ukrainos Teisingumo ir vidaus reikal ų veiksmų planas, 
trečiųjų šalių kovos su neteis ėta migracija prieži ūros ir vertinimo mechanizmas, pakomite čiai 
ir specialist ų misijos.  
VII. TOLESNI Ų VEIKSM Ų GEOGRAFINIAI  PAVYZDŽIAI 
Parengti ES laisv ės, saugumo ir teisingumo politikos išorinius aspektus apiman čios strategijos 
pagrindiniai principai,  ypač susiję su kaimynin ėmis šalimis, kurios yra svarbiausios glaudaus 
bendradarbiavimo partner ės. Į bendradarbiavim ą šiais klausimais spar čiai įtraukiamos kitos 
trečiosios šalys, taip pat Indija ir Kinija, bei besivystan čios šalys. 
Su JAV  plėtojama tvirta bendromis vertyb ėmis pagrįsta partneryst ė saugumo klausimais, 
po 2001 m. rugs ėjo 11 d.  sutelkianti d ėmesį į kovą su terorizmu. Bendradarbiavim ą šioje 
srityje papild ė savitarpio teisin ė pagalba ir ekstradicijos susitarimai, o transatlantiniai 
santykiai teisingumo, laisv ės ir saugumo srityje yra puik ūs dėl bendro intereso spr ęsti naujus 
uždavinius. Kadangi šis matmuo yra gan ėtinai naujas, ES b ūtina apibr ėžti savo saugumo 
interesus, grindžiamus savitarpiškumu, ir aktyviai skatinti savo politikos tikslus, kaip antai taikyti Viz ų atsisakymo program ą visoms valstyb ėms narėms. Būtinybė dirbti išvien 
siekiant sien ų apsaugos ir teis ėsaugos bendradarbiavimo atveri a naujas galimybes ES ir 
JAV bendradarbiavimui  siekiant spr ęsti saugumo problemas. 
Aktyvaus bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų šalimis  tikslas yra sustiprinti stabilum ą 
regione, atsižvelgiant į šalių ateities perspektyv ą Europoje. Vykstant stabilizavimo ir 
vienijimo procesui, ES teikia pagalb ą Vakarų Balkanų šalims įgyvendindama CARDS 
programą, padedan čią siekti rezultat ų šiose keturiose prioritetin ėse srityse: policija ir 
organizuotas nusikalstamumas, integruotas sien ų valdymas, teismin ė reforma ir prieglobs čio 
suteikimas bei migracija. Pažanga sudara nt readmisijos ir supaprastintos viz ų tvarkos 
susitarimus rodys abipus į įsipareigojim ą toliau bendradarbiauti. 
Bendradarbiavimas taip pat pl ėtojamas sprendžiant konkre čias problemas, kaip antai 
organizuot ą nusikalstamum ą, plėtojant regionin į prokuror ų bendradarbiavim ą kovojant su 
pinigų plovimu. Kitos priemon ės teikia param ą pagrindini ų kiekvienos šalies geb ėjimų 
vystymui, taip pat finansin ės žvalgybos skyri ų ir specializuot ų prokuror ų ir teisėjų komandų, 
sprendžian čių su organizuotu nusikalstamumu susijusius klausimus, k ūrimui. Tolesnis 
bendradarbiavimas su Europolu, Eurojustu,  Regioniniu kovos su tarpvalstybiniu 
nusikalstamumu centru ir Ryši ų palaikymo pareig ūnų tinklu pad ės ES naudingiau 
panaudoti policijos ir baudžiamosios teis ės sistemos bendradarbiavimo priemones 
kovojant su organizuotu nusikalstamumu Vakar ų Balkanuose. 
Bendradarbiaujant su Rusija, teisingumo, laisv ės ir saugumo klausimai yra strategin ės 
partneryst ės pagrindas, atsispindintis plačioje Bendroje laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvėje, kuri privalo b ūti veiksmingai įgyvendinta  prioritetin ėse srityse, kaip antai teisin ė 
valstybė, kova su terorizmu ir organizu otu nusikalstamumu, taip pat pinig ų plovimu, 
korupcija ir prekyba žmon ėmis ir narkotikais, kova su vaik ų pornografija internete, duomen ų 
 
LT 10   LT apsauga, dokument ų apsauga, sien ų demarkacija ir valdymas. Ne tik platus dialogas daugelyje 
lygmenų, bet ir Europolo ir Rusijos susitarima s, Kovos su organizuotu nusikalstamumu 
veiksmų planas, kontaktai su Eurojustu ir ryši ų palaikymo pareig ūnų tinklu yra naudingas 
glaudžių darbo ryši ų palaikymo pagrindas. Readmisijos sutar čių ir supaprastintos viz ų 
tvarkos susitarim ų užbaigimas rodo ryžt ą toliau bendradarbiauti  ir tuo pa čiu bus 
naudingas diskusijoms d ėl ilgalaikės bevizio r ėžimo perspektyvos. 
Glaudus bendradarbiavimas su Ukraina  grindžiamas stabilumo  įtvirtinimu išsipl ėtusios ES 
kaimynin ėse šalyse ir reform ų skatinimu. Įgyvendinant Europos kaimynyst ės politiką ir greitu 
laiku papildyt ą ES ir Ukrainos Teisingumo ir vidaus reikal ų veiksmų planą, ES skatina 
gebėjimų stiprinim ą, kaip antai esmines teismin ės sistemos reformas, sien ų valdymo ir 
prieglobsčio suteikimo sistemos, atitinkan čios Europos standartus, rengim ą. Institucij ų 
reformos pavyzdys – Komisijos paga lba stiprinant Uk rainos finansin ės žvalgybos skyriaus 
gebėjimus pad ėjo išbraukti Ukrain ą iš Finansini ų veiksmų darbo grup ės (FATF) pinig ų 
plovimo „juod ųjų sąrašų“. Planuojamos derybos d ėl susitarimo su Eurojustu. Vyksta 
readmisijos sutarties derybos, o netrukus tur ėtų prasidėti derybos d ėl supaprastintos 
vizų tvarkos. Prioritetai kasmet perži ūrimi ministr ų trejeto lygio susitikimuose, o 
įgyvendinimas vertinamas rezultat ų įvertinimo suvestin ėje. 
Bendradarbiaujant su Viduržemio j ūros regiono šalimis, svarbiausi tikslai yra gero valdymo 
ir teisinės valstyb ės stiprinimas bei migracijos valdymo  gerinimas ir saugumo  didinimas. 
Europos kaimynyst ės politika suteik ė naują akstiną bendradarbiavimui šiame regione, jau 
dalyvaujan čiame Barselonos procese. Regioniniam e lygmenyje migracijos, policijos ir 
teisminio bendradarbiavimo programa – nemenkas pasiekimas remiant institucini ų gebėjimų 
didinimą ir skatinant pareig ūnų bendradarbiavim ą, kuris rodo regioninio bendradarbiavimo 
skatinimo naud ą. Naujos teisingumo, laisv ės ir saugumo regionin ės programos pradžia 
bei aukšto lygio dialogo terorizmo tema st iprinimas sutampa su kito Barselonos 
susitikimo metu pradedama ambicinga darbo programa, kurios tikslas – kurti savitarpio 
bendradarbiavimo teisingumo, saugumo ir migracijos srityje bei socialin ės integracijos 
erdvę. 
Dvišaliame lygmenyje,  MEDA  programa remia bendradarbiavimo projektus migracijos, 
teisminių ir teisėsaugos institucij ų srityje keliose ša lyse, taip pat dvyni ų programas pinig ų 
plovimo srityje Maroke ir teismini ų institucij ų dvynių programas Jordanijoje. Nauj ų 
susitarimų įsigaliojimas sukuria palankias s ąlygas bendradarbiavimui, į kurį įtraukiama ir 
kova su terorizmu, organizuotu nusik alstamumu, narkotikais bei vaik ų apsauga. Migracijai ir 
sienų valdymui skiriamas didžiausias d ėmesys, o partneryst ės su regiono kilm ės ir 
tranzito šalimis turi b ūti stiprinamos. B ūtina tolesn ė pažanga rengiant readmisijos 
sutartis ir reikia imtis pastang ų su Libija užmegzti dialog ą migracijos tema.  
VIII. T OLESNĖ VEIKLA  
Išsamios laisv ės, saugumo ir teisingumo strategijos išor ės matmens tikslai yra šie: pirma, 
padėti sukurti vidaus saugumo, laisv ės ir teisingumo erdv ę kuriant saugi ą išorinę aplinką, 
antra, siekti ES išor ės santyki ų tikslų skatinant teisin ę valstybę, demokratijos vertybes ir 
patikimas institucijas. 
Bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis sritys aiškiai išd ėstytos Hagos programoje ir jos 
veiksmų plane. ES gali pasinaudoti įvairiomis įgyvendinimo priemon ėmis, kurios bus 
taikomos atsižvelgiant į šalių partnerių konkrečius poreikius.  
 
LT 11   LT Teisinės valstybės už ES rib ų skatinimas yra ypa č svarbus užtikrinant vidaus ir tarptautin į 
saugumą, stabilum ą ir vystym ąsi. Teisingumo, laisv ės ir saugumo politikos išor ės matmuo 
negali būti laikomas savarankiška polit ikos sritimi, bet turi b ūti ES išor ės politikos veiksm ų 
dalis.  
Reikėtų imtis keleto veiksm ų strategijos įgyvendinimui palengvinti. 
Prioritetų nustatymas ir įgyvendinimo prieži ūra 
• Komisija tur ėtų nustatyti prioritetus ir apibr ėžti tinkam ą veiksmų eigą savo atsakomyb ės 
srityje. 
• Siekiant palengvinti nustatyt ų tikslų ir prioritet ų praktinių rezultatų stebėjimą, Komisija 
turėtų parengti konsoliduot ą peržiūrą ir nuolat steb ėti įgyvendinim ą. 
• Kadangi laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės išorės matmuo tampa vis svarbesnis ir 
reikšmingesnis santykiuose su tre čiosiomis šalimis, Taryba tur ėtų reguliariai perži ūrėti 
pasiektą pažangą ir nustatytus prioritetus. 
Veiksmingumas ir darna 
• Būtina pagerinti geografini ų Tarybos darbo grupi ų ir teisingumo, laisv ės ir saugumo 
reikalų darbo grupi ų bendradarbiavim ą. Nuolatini ų atstovų komiteto (COREPER) darbas 
koordinuojant veiksmus šioje srityje yra labai svarbus. 
• ES išorės veiksmų darna:  geresnis koordinavimas yra b ūtinas užtikrinti skirting ų politikos 
ir priemoni ų darną ir veiksmingum ą ES lygmenyje, atsižvelgiant į Komisijos 
kompetencij ą. Taip pat b ūtina įtraukti ir valstybes nares. 
• Greitas atsakas:  be ilgalaik ės pagalbos institucij ų stiprinimui, ES b ūtina vystyti savo 
gebėjimus greitai reaguoti į netikėtus poreikius ar  staigias gr ėsmes. Vis dažniau ES tur ėtų 
skatinti savo geb ėjimą sparčiai teikti pagalb ą įvairiose situacijose.  
• Tarptautin ės organizacijos : Komisija turi aktyviai dalyvauti tarptautin ėse organizacijose ir, 
bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis, skatinti nauj ų priemoni ų rengimą. Būtina 
imtis tinkam ų priemoni ų užtikrinti ES veiklos matomum ą tarptautin ėse organizacijose.  
• Regioninis bendradarbiavimas:  Komisija turi d ėti daugiau pastang ų remiant regionin į 
bendradarbiavim ą teisingumo, laisv ės ir saugumo klausimais, teikiant param ą veikiantiems 
organams, pavyzdžiui, Afrikos S ąjungai, ir skatinti naujas in iciatyvas tose srityse, kuriose 
regioninis bendradarbiavimas yra silpnas, kaip antai Artimuosiuose Rytuose ar Ryt ų 
Europoje.