LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2009 
SEK(2009) 980 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
peržiūrėtos Direktyvos 2004/67 d ėl dujų tiekimo saugumo priemoni ų 
 
POVEIKIO VERTINIMO santrauka  
 
{COM(2009) 363 galutinis } 
{SEC(2009) 979 galutinis } 
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
peržiūrėtos Direktyvos 2004/67 d ėl dujų tiekimo saugumo priemoni ų 
 
POVEIKIO VERTINIMO santrauka  
 
{COM(2009) 363 galutinis } 
{SEC(2009) 979 galutinis } 
 
LT 3   LT 1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Antrojoje strategin ėje energetikos apžvalgoje Komisija išd ėstė ES energijos tiekimo 
saugumo koncepcij ą, taip pat pateik ė penkių punktų ES energijos tiekimo užtikrinimo 
ir solidarumo veiksm ų planą1. Šią koncepcij ą ir veiksm ų planą tvirtai par ėmė Taryba, 
Parlamentas ir Europos Vadov ų Taryba2, taip pat suinteresuotosios šalys3. Šis poveikio 
vertinimas susij ęs su vienu veiksm ų plano punktu – labiau reglamentuoti krizi ų 
prevenciją ir reagavimo į krizę priemones duj ų sektoriuje, vis ų pirma perži ūrėti 
Direktyv ą 2004/67  dėl dujų tiekimo saugumo priemoni ų. 
Pagrindin ė direktyvos mintis (kaip ir ankstesni ų bei paskesni ų dujų vidaus rinkos 
direktyvų) – dujų vidaus rinka tur ėtų veikti tinkamai, pakankamai lanks čiai ir turėti 
pakankamai infrastrukt ūros, kad gal ėtų kompensuoti duj ų tiekimo tr ūkumą daugeliu 
tiekimo sutrikimo atvej ų. Be to, 2004 met ų direktyvoje nustatyta su vidaus rinka 
suderinama ekstremali ųjų situacijų valdymo priemoni ų sistema, taikoma tais atvejais, kai 
rinka nebesugeba pati kompensuoti duj ų trūkumo sutrikus tiekimui. Šie labiausiai 
akcentuojami dalykai – rinkos veikimas  ir prireikus taikomos ekstremali ųjų situacijų 
valdymo priemon ės – yra Europos duj ų tiekimo saugumo politikos pagrindas.  
Pastaraisiais metais Europos pad ėtis dujų tiekimo saugumo srityje labai pasikeit ė. 
Didėjant priklausomybei nuo importo, did ėja ir rizika, susijusi su duj ų tiekimu ir tranzitu. 
Dėl 2009 m. sausio m ėn. įvykusios Rusijos ir Ukrainos duj ų krizės buvo nepaprastai 
sutrikdytas duj ų tiekimas Europai – tai buvo pirmas tokio masto duj ų tiekimo sutrikimas. 
Dvi savaites į Europą buvo importuojama 30 % mažiau duj ų. Toks duj ų tiekimo 
sutrikimas dabar yra iš tikr ųjų įmanomas. Pad ėtis Europoje taip pat keit ėsi. Atsižvelgiant 
į tai, kad did ėja dujų transportavimo dideliais at stumais svarba ir kuriama duj ų vidaus 
rinka, dideli Europos regionai iš karto pajunta duj ų tiekimo kriz ės padarinius, ta čiau dujų 
vidaus rinkoje atsiranda vis veiksmingesni ų priemoni ų dujų tiekimo sutrikimo problemai 
spręsti. Kadangi ši problema tampa vis aktualesn ė Europai, b ūtina parengti tinkam ą ES 
lygmens tiekimo saugumo užtikrinimo reguliavimo sistem ą. 
Iškyla du pagrindiniai klausimai. Ar duj ų vidaus rinkos lankstumas did ėja pakankamai, 
kad ji gal ėtų kompensuoti duj ų trūkumą tokiais j ų tiekimo sutrikimo atvejais kaip 
2009 m. sausio m ėn. įvykusi kriz ė? Ar reikia atnaujinti standartus, ar reikia koki ų nors 
kitų paskatų? Antrasis klausimas – ekstremali ųjų situacijų valdymo priemoni ų, kurios 
šiuo metu taikomos nacionaliniu, regioniniu  ir ES lygmenimis, veiksmingumas, j ų 
poveikis duj ų vidaus rinkos paj ėgumui kompensuoti duj ų trūkumą jų tiekimo sutrikimo 
atvejais ir poveikis solidarumui . Ar reikia tobulinti organizacin ę tvarką?  
2009 m. sausio m ėn. įvykusi duj ų krizė aiškiai parod ė, kokį poveikį Europai šiandien 
daro dujų tiekimo sutrikimai ir kaip į juos reaguojama. Kai Europai v ėl buvo prad ėtos 
                                                 
1 COM (2008) 781, „Antroji strategin ė energetikos apžvalga: ES energijos tiekimo užtikrinimo ir 
solidarumo veiksm ų planas“. 
2 2009 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija d ėl antrosios strategin ės energetikos 
politikos apžvalgos (2008/2239(INI)); 2009 m. vasario 19 d. Energetikos tarybos išvados 
(6692/09); 2009 m. kovo 19 d. Europos Vadov ų Taryba, ES Tarybai pirmininkaujan čios valstyb ės 
išvados. 
3 Žr. vieš ųjų konsultacij ų ataskaitą 5 priede. 
 
LT 4   LT tiekti dujos iš Rusijos per Ukrain ą, Europa jau buvo įgyvendinusi priemones, kurios 
padėjo užtikrinti, kad didžioji dalis duj ų poreikio b ūtų patenkinta. Be to, kriz ė parodė, 
kad, siekiant išvengti atvej ų, kai dujų tiekimo sutrikimai pasiekia kriz ės mastą, visoje 
Europoje vis dar b ūtina investuoti į infrastrukt ūrą (pvz., laikymo infrastrukt ūrą, dujų 
transportavim ą priešinga kryptimi, kelis naujus  jungiamuosius vamzdynus) ir didinti 
rinkos integracij ą, kad būtų padidintas tiekimo saugumas. Iškilo ir valstybi ų narių 
ekstremali ųjų situacijų valdymo priemoni ų suderinamumo su vidaus rinka klausimas. 
Taigi kriz ė išryškino min ėtuosius du klausimus.  
Problemų kelia ne tik pavojus, jog bus per mažai investuojama į infrastrukt ūrą ir dujų 
išteklius, skirtus tiekimo sutrikimams šalinti ir krizi ų prevencijai. Panašu, kad taip pat 
esama reguliavimo ir įgyvendinimo problem ų. Dabartin ėmis sąlygomis 2004 met ų 
direktyvoje vartojamos s ąvokos tiekimo saugumo standartams apib ūdinti ir ekstremali ųjų 
situacijų valdymui planuoti n ėra pakankamai tikslios ir veiksmingos. Be to, kaip 
nurodyta Komisijos parengtoje Direktyvos 2004/67 įgyvendinimo ataskaitoje4, direktyv ą 
ES šalys įgyvendino nevienodai.  
Daugiausia žalos d ėl neveiksming ų Europos duj ų tiekimo saugumo priemoni ų patiria 
Europos pilie čiai, naudojantys dujas maisto gamybai ir šildymui (tiesiogiai arba per 
centralizuoto šildymo sistem ą), be to, daugelis j ų naudoja deginant dujas pagamint ą 
elektros energij ą; žalos patiria ir pramonė (pavyzdžiui, elektros energijos sektorius, 
cheminių medžiagų ir trąšų gamintojai). Žinoma, tiekimo saugumo užtikrinimo s ąnaudos 
bus įskaičiuotos į tarifus, ta čiau tiekimo sutrikimo poveikis b ūtų gerokai didesnis. Jeigu 
Europoje ir toliau b ūtų taikomos netinkamos duj ų tiekimo saugumo užtikrinimo 
priemonės, gerokai padid ėtų nedarbas. Be to, b ūtų daromas didelis poveikis aplinkai, 
klimatui ir darniam vystymuisi.  Kai duj ų tiekimo saugumas n ėra užtikrinamas, 
atsiranda atsarginio kuro probl ema: dažnai deginant tok į kurą išsiskiria daugiau anglies 
dioksido. D ėl neužtikrinto tiekimo saugumo gal ėtų atsirasti kli ūčių įgyvendinti planus 
panaudoti dujas kuriant itin efektyvi ą mažo anglies dioksido kiekio energetikos sistem ą, 
visų pirma tol, kol atsinaujinantys ener gijos ištekliai taps  konkurencingi.  
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Tai, kad energijos tiekimo saugumas įtrauktas į Lisabonos sutarties straipsn į dėl 
energetikos, ir tai, kad pritar ta Antrajai strateginei energe tikos apžvalgai, rodo, kad ES, 
atsižvelgdama į didėjantį energijos vidaus  rinkos vaidmen į, gali imtis veiksm ų šioje 
srityje.  Priėmus 3-ąjį energijos vidaus rinkos paket ą, rinka sustipr ės. Kai nacionalin ės rinkos bus 
integruotos, tiekimo saugumo nebebus galima laikyti išskirtinai nacionaline problema. Todėl susijusių ES teisės aktų teisinis pagrindas nebetur ėtų būti atsietas nuo ES sutartyje 
nustatytų vidaus rinkos taisykli ų. Visi pasi ūlymai tur ėtų būti grindžiami 95 straipsniu, 
atsižvelgiant į energijos vidaus rinkos teisin į pagrindą, kurį jie, be jokios abejon ės, 
papildo. Tai yra panašios priemon ės, kuri 2005 m. priimta elektros energijos srityje 
(Direktyva 2005/89/EB), teisinis pagrindas. 
Nė viena valstyb ė narė, veikdama savarankišk ai, negali užtikrinti duj ų tiekimo saugumui 
reikalingos reguliavimo sistemos ir investicij ų į vidaus rink ą
. Šio tikslo galima pasiekti 
tik ES veiksmais. N ė viena valstyb ė narė, veikdama savarankiškai, negali užtikrinti, kad 
visos valstyb ės narės priimtų veiksmingas nuostatas, skirtas ekstremaliems duj ų tiekimo 
                                                 
4 2008 m. lapkri čio mėn. Direktyvos 2004/67 įgyvendinimo ataskaita. 
 
LT 5   LT sutrikimams likviduoti. Be to, pavi eniais nekoordinuojamais valstybi ų narių veiksmais 
gali būti sudarytos kli ūtys toliau kurti vidaus rink ą, atsirasti diskriminacija ir netgi kilti 
pavojus duj ų tiekimo kitoms valstyb ėms narėms saugumui. 
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI . KOKIE YRA PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI ?  
Bendrasis politikos tikslas – Europoje užtikrinti tinkamą pasirengimo  dujų tiekimo 
sutrikimams lygį. Reikia skubiai pa šalinti per 2009 m. duj ų krizę išryškėjusius trūkumus, 
kol krizė nepasikartojo.  
Ši iniciatyva papildo 3- ąjį vidaus rinkos paket ą, kuriuo didinamas rinkos skaidrumas, 
sudaromos palankesn ės sąlygos tarpvalstybinei prekybai ir  investicijoms, užtikrinamas 
didesnis ES šali ų solidarumas.  
Atsižvelgiant į du nustatytus klausimus, konkret ūs (veiklos) tikslai yra: 
i) užtikrinti pakankam ą dujų vidaus rinkos lankstum ą, kad ji b ūtų pajėgi 
kompensuoti duj ų tiekimo tr ūkumą daugeliu tiekimo sutrikimo atvej ų ir šiuo tikslu 
sukurti reikiam ų paskatų investuoti į infrastrukt ūrą ir dujas, taip pat užtikrinti tinkam ą 
rinkos veikim ą;  
ii) užtikrinti veiksming ą bendradarbiavim ą reaguojant į ekstremalaus pob ūdžio dujų 
tiekimo sutrikimus Europoje ir  taikyti kartu su valstyb ės narės ir ES lygmens 
suinteresuotosiomis šalimis iš anksto parengtus ekstremali ųjų situacijų valdymo planus, 
pritaikytus tokio masto sutrikimui, koks įvyko 2009m. sausio m ėn.  
4. P OLITIKOS ALTERNATYVOS . KOKIOS ALTERNATYVOS BUVO APSVARSTYTOS IR 
KOKIOS – IŠSAMIAI ĮVERTINTOS ?  
Buvo nustatytos penkios alternatyvos: 
1. Nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų. 
2. Geriau užtikrinti 2004 met ų direktyvos įgyvendinim ą. 
3. Savanoriškai taikomos sektoriaus atstov ų priemonės. 
4. Nauja direktyva. 5. Naujas reglamentas. Pasirinkus pirmin į scenarijų, t. y. nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų, artimiausiais 
metais pavykt ų iš dalies pasiekti nustatytus tikslus. J ų būtų siekiama šiomis 
priemonėmis: 3-asis energijos vidaus rinkos pa ketas, Europos ekonomikos atgaivinimo 
planas, perži ūrėtas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 736/96 d ėl Komisijos informavimo 
apie Bendrijai svarbius investic inius projektus naftos, gamtini ų dujų ir elektros energijos 
sektoriuose, TEN-E programa, dabar galiojanti 2004 met ų direktyva d ėl dujų tiekimo 
saugumo ir bendradarbiavimas ekstremali ųjų situacijų valdymo planavimo srityje, 
pradėtas po sausio m ėn. įvykusios duj ų krizės. Kadangi 3-asis paketas galutinai bus 
pradėtas taikyti tik 2011 m. ir kadangi duj ų tiekimo kriz ė gali pasikartoti bet kuriuo metu, 
bendradarbiavimas tinklo pl ėtros planavimo srityje jau prad ėtas. Tačiau akivaizdu, kad 
būtinos aiškios ES lygmens rekomendacijos ir  ES parama, pavyzdžiui, susitarimas d ėl 
 
LT 6   LT infrastrukt ūrai taikomo tiekimo saugumo standarto gal ėtų padėti reguliavimo 
institucijoms ir perdavimo sistemos operatoriams valstyb ės narės, regioniniu ir ES 
lygmenimis rasti atsakym ą į sudėtingą klausimą, kokios papildomos investicijos b ūtų 
naudingiausios ir kas tur ėtų jas finansuoti. 2004 met ų direktyvoje nustatyti tiekimo 
saugumo standartai n ėra pakankamai tiksl ūs.  
2-oji alternatyva: iš Ko misijos parengtos 2004 met ų direktyvos įgyvendinimo ataskaitos 
matyti, kad pasiekta labai skirting ų rezultatų ir kad direktyva buvo įgyvendinama 
nevienodai. Kadangi standartai n ėra tikslūs, o įpareigojimai – neaišk ūs, užtikrinti griežt ą 
įgyvendinimo kontrol ę neįmanoma, tod ėl 2-oji alternatyva „Ger iau užtikrinti 2004 met ų 
direktyvos įgyvendinim ą“ toliau svarstoma nebuvo.  
Galima b ūtų įsivaizduoti, kad kai kurios  suinteresuotosios šaly s savanoriškai dalyvaut ų 
tam tikroje su tiekimo saugumu susijusioje veikloje, kuri nepakankamai apibr ėžta 
direktyvoje. Beje, kelios iniciatyvos jau įgyvendinamos. Savanoriškos priemon ės turi 
trūkumą – rinkos j ėgų naudojimas duj ų tiekimo saugumui užtikrinti yra ribotas. Rinkai 
negali būti palikta spr ęsti dėl ekstremali ųjų situacijų valdymo priemoni ų. Dar vienas 
trūkumas – negalima garantuoti vis ų dalyvių dalyvavimo. Daugeliu i tiekimo saugumo 
priemonių įgyvendinti reikia bendr ų pastang ų. Jeigu sektoriaus atstovai rengt ų 
standartus, vis tiek reik ėtų priimti privalom ą priemon ę. Todėl 3-oji alternatyva toliau 
svarstoma nebuvo.  
Dviejose kitose politikos alternatyvose (4-ojoje ir 5-ojoje) bus nauj ų elementų: aiškūs 
tiekimo saugumo standartai ir tikrumas, kad j ų bus laikomasi; aiškus valstyb ės narės ir 
ES lygmens ekstremali ųjų situacijų valdymo plan ų apibūdinimas. Šios dvi politikos 
alternatyvos ir alternatyva „Nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų“ išsamiai išanalizuotos 
5 ir 6 skirsniuose.  
5. P OVEIKIO VERTINIMAS . KOKS YRA KIEKVIENOS ALTERNATYVOS POVEIKIS 
EKONOMIKAI , APLINKAI IR VISUOMENEI , VISŲ PIRMA KOKIA YRA 
ALTERNATYVOS NAUDA IR SUSIJUSIOS IŠLAIDOS (ĮSKAITANT PROGNZOUOJAM Ą 
ADMINISTRACIN Ę NAŠTĄ IR KITAS VIEŠOSIOS VALDŽIOS INSTITUCIJOMS 
TENKAN ČIAS ATITIKTIES UŽTIKRINIMO IR ĮGYVENDINIMO IŠLAIDAS )?  
Abiejų pasirinkt ų politikos alternatyv ų ekonominis poveikis bus daugiausia susij ęs su 
investicijų išlaidomis, taip pat su n-1 standarto ir paskesni ų prevencini ų veiksmų planų 
įgyvendinimo nauda. Remiantis pirminiais n-1 rodiklio skai čiavimais galima įvertinti 
infrastrukt ūros ir tiekimo patobulinimus, kuri ų gali reikėti imtis visoje Europoje siekiant 
sumažinti nekontroliuojamo duj ų tiekimo sutrikimo pavoj ų. Pagal Europos ekonomikos 
atgaivinimo plan ą finansuotini projektai, išskyrus duj ų transportavimo priešinga kryptimi 
projektus (d ėl duomenų trūkumo), įtraukti į toliau pateikiam ą diagramą:  
PIRMINIAI VALSTYBI Ų NARIŲ N-1  RODIKLIO SKAI ČIAVIMAI  
 
 
 
LT 7   LT 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Pagrindin ė infrastrukt ūra (rodiklio n-1 1skaitmuo) – daugelyje valstybi ų narių tai 
pagrindinis importo vamzdynas. Jungtin ėje Karalyst ėje, Nyderlanduose ir Danijoje tai 
yra pagrindinis gamybos įrenginys. Ispanijoje ir Portugalijoje – tai pagrindinis 
suskystint ų gamtinių dujų (SGN) terminalas. Daugeliui importuojan čių šalių svarbus 
dujų laikymas, ta čiau paprastai pagrindinis importo vamzdynas turi didesn į pajėgumą nei 
pagrindinis laikymo įrenginys.  
Remiantis šiais pirminiais skai čiavimais, devynios valstyb ės narės neatitinka si ūlomo n-1 
standarto. Ši ų valstybių narių padėtis labai nevienoda, ir jos gali taikyti įvairias tiekimo 
saugumo užtikrinimo priemones. Galima susidaryti išsami ą nuomonę apie reikalingus 
infrastrukt ūros patobulinimus. Daugelis (gal net dauguma) b ūtinų su infrastrukt ūra 
susijusių projektų įtraukti į finansuotin ų projektų sąrašą, pateikiam ą Europos ekonomikos 
atgaivinimo plane. Iš viso per dvejus me tus pagal Europos ekonomikos atgaivinimo 
planą dujų infrastrukt ūros projektams planuojama skirti 1 440 mln. EUR ir finansuoti ne 
daugiau kaip 50 % reikalavimus atitinkan čių projektų išlaidų. Todėl siekiant užtikrinti, 
kad n-1 standartas b ūtų taikomas visoje Europoje, gal ėtų prireikti keli ų milijardų eurų 
investicijų. Tačiau, jei projektai jau prad ėti įgyvendinti pagal Europos ekonomikos 
atgaivinimo plan ą, papildomos investicij ų į n-1 standarto taikym ą Europoje išlaidos b ūtų 
mažesnės.  
Atsiras teigiama s ąveika su vidaus rinka, nes bus s tiprinamos paskatos investuoti, 
nustatyti vienodi duj ų tiekimo saugumo įpareigojimai, aiškiai nustatytos ekstremaliosios 
situacijos, kuriose b ūtų galima naudoti ne rinka grindžiamas priemones. Patobulinus 
infrastrukt ūrą, pavyzdžiui, užtikrinus lankstesnes jungtis, tur ėtų pagerėti prekybos 
galimybės, likvidumas ir kainodara vidaus rinkoje, taip pat tiekimo saugumas.  
Įmonėms ir viešosios valdžios institucijoms teksian čios abiejų pasirinkt ų politikos 
alternatyv ų įgyvendinimo administracin ės išlaidos bus nedidel ės, palyginti su 
investicijomis ir kitomis išlaidomis.  Dėl poveikio užimtumui: platus duj ų naudojimas pramon ės sektoriuje leidžia daryti 
išvadą, kad neužtikrinus duj ų tiekimo saugumo gal ėtų padidėti nedarbas. Apie 25 % ES 
 
LT 8   LT suvartojam ų dujų tenka pramonei (tr ąšų, kitų cheminių medžiag ų gamybos sektorius ir 
pan.).  Dėl poveikio aplinkai: neužtikrinus pakankamo duj ų tiekimo saugumo, atsiras paskat ų 
naudoti pakaitin į kurą. Elektros energijos gamybos sektoriuje tai reikšt ų didesnes 
investicijas į anglių deginimu pagr įstą elektros energijos gamyb ą ir tolesnį didelio anglies 
dioksido kiekio technologij ų taikymą, kol atsinaujinantys energijos ištekliai taps 
konkurencingi, bus reikiamai išpl ėtoti elektros energijos paskirstymo tinklai ir į rinką 
pateks anglies dioksido surinkimo ir  kompleksodaros technologijos.  
6. A
LTERNATYV Ų PALYGINIMAS . KOKIA YRA TINKAMIAUSIA ALTERNATYVA IR 
KOKIAIS KRITERIJAIS IR (ARBA ) ARGUMENTAIS REMIANTIS JI PASIRINKTA ?  
Pirminės alternatyvos ir dviej ų pasirinkt ų politikos alternatyv ų poveikis gal ėtų būti 
palygintas taip:  
Politikos 
alternatyva Tikslų siekimo 
veiksmingumas Efektyvumas Suderinamumas 
Nesiimti 
naujų ES 
lygmens veiksmų Gali duoti tam tikr ų 
rezultatų, jei bus 
taikomas 3-asis energijos vidaus rinkos paketas, Europos ekonomikos atgaivinimo planas, TEM-E ir jei bus suvokiama b ūtinybė 
veiksmingai bendradarbiauti krizinėse situacijose. 
Tačiau yra su laiku 
susijusi problema, nes 3-asis paketas bus pradėtas galutinai 
taikyti tik 2011 m. Be to, kadangi infrastrukt ūrai nebus 
nustatytas aiškus tiekimo saugumo standartas, pasunk ės 
perdavimo sistemos operatorių ir 
reguliavimo institucij ų 
atliekamas su tinklo plėtra susijęs darbas.  Kad būtų įgyvendintas 
3-asis paketas, greičiausiai prireiks 
pagalbos: reik ės 
įvertinti galimus ES 
lygmens duj ų tiekimo 
sutrikimus ir parengti praktines rekomendacijas reguliavimo institucijoms; dabar galiojantys 2004 met ų 
direktyvoje nustatyti tiekimo saugumo standartai nepakankamai tiksl ūs. Netaikytina. 
Direktyvos 
peržiūra  Taip Investicij ų išlaidos 
būtų labai tikslingos ir 
nedidelės; rinkos 
dalyvių priemonės 
taip pat būtų labai Būtų padarytas teigiamas 
poveikis energijos vidaus rinkos kūrimui ir veikimui; 
teigiamas poveikis aplinkai, visų pirma sumaž ėtų atvejų, 
 
LT 9   LT tikslingos ir b ūtų 
sudarytos vienodos sąlygos; sumaž ėtų 
veiksnių, dėl kurių 
rinkos dalyviai nenoriai investuoja į 
tiekimo saugum ą, 
taigi sumaž ėtų 
visuomenei ir valdžios institucijoms tenkanti našta; valdžios institucijoms tekt ų su 
ekstremali ųjų situacijų 
valdymu susijusi administracin ė našta.  kai neplanuotai pereinama 
prie pakaitinio kuro, kur į 
deginant išsiskiria daug teršalų; teigiamas poveikis 
konkurencingumui ir užimtumui sektoriuose, kuriuose naudojamos dujos, teigiamas poveikis nam ų 
ūkiams.  
Naujas 
reglamentas  Taip Palyginti su 
direktyvos perži ūra, 
šios alternatyvos privalumas – spartesnis įgyvendinimas; didelis 
dujų tiekimo 
sutrikimas gali įvykti 
bet kada; b ūtų 
padarytas didesnis tiesioginis poveikis rinkos dalyvi ų 
priemonėms ir 
investicijoms; veiksmingiau pad ėtų 
aiškiai susitarti d ėl 
bendradarbiavimo ekstremaliosiose situacijose ir b ūtų 
aiškiai nustatytas bendradarbiavimo įpareigojimas; panaši 
su ekstremali ųjų 
situacijų valdymu 
susijusi valdžios institucijų 
administracin ė našta.  Valdžios institucijos ir rinkos 
dalyviai tiesiogiai dalyvaut ų 
ES dujų tiekimo saugumo 
užtikrinimo veikloje, o sistemos b ūtų įdiegtos 
anksčiau. Išlaidos labai 
nesiskirtų nuo direktyvos 
peržiūros išlaidų.  
 
Abi pasirinktos politikos alternatyvos tur ėtų panašų poveikį ekonomikai, visuomenei ir 
aplinkai, palyginti su alternatyva „Nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų“. Pagrindinis j ų 
skirtumas susij ęs su įgyvendinimo sparta ir veiksmi ngumu. Akivaizdu, kad reglamentas 
būtų veiksmingesnis (b ūtų nustatyta aiški rinkos dalyvi ų atsakomyb ė), teisingesnis (b ūtų 
 
LT 10   LT nustatyti vienodi tiek imo saugumo užtikrinimo įpareigojimai) ir gal ėtų būti pradėtas 
įgyvendinti grei čiau.  
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS : KOKIA YRA FAKTINI Ų IŠLAID Ų, PELNO IR 
PASIEKTO PAGEIDAUJAMO POVEIKIO NUSTATYMO TVARKA ? 
Energijos vidaus rinkai taikoma ataskait ų teikimo ir steb ėsenos sistema. Be to, Duj ų 
tiekimo koordinavimo grup ės vaidmuo gal ėtų būti išplėstas: jis gal ėtų apimti reguliari ą 
stebėseną ir vertinim ą, grindžiam ą rizikos vertinim ų, kuriuos ketinama pavesti 
valstybėms narėms, apžvalgomis. Tiekimo saugumo rizikos vertinimai tur ėtų būti 
grindžiami ES lygmens analiz ėmis.