LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 376/66

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo

COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD)

2011/C 376/12

Pranešėjas Thomas McDONOGH

Taryba, 2011 m. birželio 15 d., ir Europos Parlamentas, 2011 m. birželio 7 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo

COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (2011 m. rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 131 nariui balsavus už ir 3 susilaikius.

1. Pastabos ir rekomendacijos

1.1 Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo. Sėkmingai įgyvendinta iniciatyva padės plėstis tokioms skaitmeninėms bibliotekoms kaip Europeana (1) ir kitoms viešosioms įstaigoms, atliekančioms viešojo intereso misiją, kaip nurodyta siūlomos direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje, ir suteikiančioms piliečiams prieigą prie įvairiapusio ir turtingo Europos kultūros paveldo.

1.2 Komitetas šiuo metu rengia atskirą nuomonę dėl naujojo Komisijos komunikato, kuriame siūloma strategija bendrosios intelektinės nuosavybės rinkai sukurti (2). Intelektinės nuosavybės teisės yra vienas svarbiausių technologinių ir komercinių inovacijų, galinčių padėti ekonomikai atsigauti ir augti ateityje, skatinimo veiksnys (3). Intelektinės nuosavybės teisių valdymo pobūdis yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos kultūros klestėjimą ir europiečių gyvenimo kokybę.

1.3 Komitetas mano, kad strategijos „Europa 2020“ dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo nebus galima įgyvendinti, jei nebus sukurta tikra intelektinės nuosavybės bendroji rinka. Jau daug metų Komitetas ragina suderinti Europos ir nacionalines taisykles, skatinančias inovacijas, kūrybingumą ir piliečių gerovę, nepamirštant iniciatyvų, padedančių, kad kūriniai, prekės ir paslaugos taptų prieinamesnės kuo platesniam žmonių ratui (4).

1.4 Apskritai Komitetas pritaria siūlomai direktyvai sukurti teisinę sistemą, užtikrinančią teisėtą tarpvalstybinę prieigą prie nenustatytų autorių teisių kūrinių (5). EESRK savo nuomonėje dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės (6) tvirtai remia tokius veiksmus, kaip šios sistemos, padėsiančios spręsti kultūrinio ir ekonominio susiskaidymo bendrojoje rinkoje problemas, įgyvendinimas.

1.5 Komitetas tvirtai remia Europos kultūros paveldo skaitmeninimą ir plačią sklaidą (7). Komitetas mano, kad šios medžiagos pateikimas internete yra pagrindinis žinių visuomenės Europoje vystymo veiksnys ir kad labai svarbu užtikrinti piliečiams turtingą ir įvairų kultūrinį gyvenimą. Todėl Komitetas palankiai vertina Komisijos siūlomą direktyvą, skirtą ypatingai nenustatytų autorių teisių kūrinių problemai spręsti.

1.6 EESRK pripažįsta, kad direktyva yra būtina, nes tik labai mažai valstybių narių įgyvendino nenustatytų autorių teisių kūrinius reglamentuojančius teisės aktus. Be to, bet kokie esami nacionaliniai teisės aktai riboja prieigą, nes minėtais kūriniais gali naudotis tik tam tikroje nacionalinėje teritorijoje gyvenantys piliečiai.

1.7 Iš esmės, Komitetas pritaria keturių ramsčių principui, kuris siūlomas direktyvoje:

— parengti taisykles, kaip nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinius atliekant kruopščią autorių teisių turėtojo paiešką,

— pripažinti, kad kūrinys yra nenustatytų autorių teisių kūrinys, jeigu paieškos metu nepavyksta nustatyti autoriaus teisių turėtojo,

— nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo būdus, įskaitant jų sklaidą visose valstybėse narėse,

— abipusiškai pripažinti nenustatytų autorių teisių kūrinių statusą visose valstybėse narėse.

1.8 Kad autorių teisių turėtojų paieška būtų veiksminga ir nenustatytų autorių teisių kūrinių sklaida – plati, labai svarbu, kad kiekviename sektoriuje būtų galima naudotis teisių internetinėmis duomenų bazėmis ir registrais, panašiais į tuos, kurie yra naudojami knygų leidybos sektoriuje (8). Komitetas ragina Komisiją padėti atitinkamoms organizacijoms kurti šias priemones.

1.9 EESRK laikosi nuomonės, kad valstybės narės savo šalyse turėtų turėti oficialiai patvirtintų duomenų bazių, kuriose būtų užfiksuoti kruopščių paieškų jų teritorijose rezultatai, registrą, kaip nurodyta direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje. Tokie registrai padėtų kitų ES šalių institucijoms įsitikinti, kad šaltiniai yra oficialiai pripažinti ir patikimi.

1.10 Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį į tradicinės muzikos, sakytinės istorijos, fotografijų ir kinematografijos darbų svarbą ES kultūros paveldui ir prašo bet kurios 1 straipsnio 1 dalies 1 įtraukoje išvardytų įstaigų archyvuose esantiems tokiems įrašams ir atvaizdams taikyti vienodas sąlygas nustatant, ar kūrinys yra nenustatytų autorių teisių kūrinys, ir jį skelbiant. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos 11 straipsnyje nustatyta, kad į direktyvos taikymo sritį gali būti įtraukti saugomi dalykai, kurie šiuo metu nėra įtraukti, visų pirma fonogramos ir atskiros fotografijos, ir ragina Komisiją kuo greičiau juos įtraukti.

1.11 Be to, Komitetas palankiai vertina Komisijos siekį pasirašyti Susitarimo memorandumą tarp bibliotekų, leidėjų, autorių ir kolektyvinio autorių teisių administravimo asociacijų ir tokiu būdu padėti rasti su leidimų išdavimu susijusius sprendimus skaitmeninti ir skelbti knygas (9), kuriomis nebeprekiaujama.

2. Pagrindas rengti nuomonę

2.1 Komisija pasiūlė intelektinės nuosavybės teisių strategiją (10), kuri yra neatsiejama nuo bendros darbotvarkės, skirtos skatinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas bendrojoje rinkoje ir didinti Europos konkurencingumą pasaulyje. Strategija papildo strategiją „Europa 2020“, Bendrosios rinkos aktą (11) ir Skaitmeninę Europos darbotvarkę ir yra svarbi jų dalis.

2.2 Neseniai pristatytame komunikate, dėl kurio šiuo metu Komitetas rengia atskirą nuomonę, Komisija numačiusi sukurti intelektinės nuosavybės teisių (INT) bendrąją rinką (12). Vieni pirmųjų šios intelektinės nuosavybės teisių strategijos rezultatų – pasiūlyta direktyva, skirta palengvinti leidimų naudoti nenustatytų autorių teisių kūrinius išdavimą, kad daug kultūros kūrinių kiekvienoje valstybėje narėje būtų prieinami internete. Taip būtų lengviau kurti europines skaitmenines bibliotekas, kurios saugo ir skleidžia turtingą Europos kultūros ir intelektinį paveldą.

2.3 Nenustatytų autorių teisių kūrinių skaitmeniniams ir sklaida yra ypatingas kultūrinis ir ekonominis iššūkis. Kai nėra žinomas teisėtas teisių turėtojas, tuomet naudotojai negali gauti reikiamo leidimo, todėl, pavyzdžiui, knyga negali būti suskaitmeninta. Nenustatytų autorių teisių kūriniai sudaro didelę Europos kultūros įstaigų fondų dalį, pavyzdžiui, apytikriais „British Library“ skaičiavimais, 40 proc. jos turimų kūrinių (iš viso 150 mln.), kurių autorių teisės saugomos, sudaro nenustatytų autorių teisių kūriniai.

2.4 Šiuo metu Komisija siūlo priimti direktyvą, numatančią bendras taisykles visoms valstybėms narėms, kaip elgtis su tokiais kūriniais, kad būtų palengvintas nenustatytų autorių teisių kūrinių skaitmeninimas plačiu mastu, kaip reikalaujama Europos skaitmeninėje darbotvarkėje.

2.5 Komisija atliko poveikio vertinimą ir apsvarstė šešias skirtingas galimybes dėl nenustatytų autorių teisių kūrinių iniciatyvos (13). Buvo padaryta išvada, kad geriausiai būtų remtis nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso valstybių narių tarpusavio pripažinimo metodu. Tai leistų bibliotekoms ir kitiems gavėjams, nurodytiems siūlomos direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje, įgyti teisinį tikrumą dėl konkrečiam kūriniui suteikto nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso. Be to, tarpusavio pripažinimu užtikrinama, kad visi Europos piliečiai turės prieigą prie skaitmeninėje bibliotekoje laikomų nenustatytų autorių teisių kūrinių.

2.6 Direktyva remiasi keturiais ramsčiais:

i. Pirma, siekiant nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą, reikalaujama, kad bibliotekos, švietimo įstaigos, muziejai ar archyvai, kino paveldo institucijos ir viešosios transliuojančiosios organizacijos pagal siūlomoje direktyvoje nurodytus reikalavimus atliktų pirminę kruopščią paiešką toje valstybėje narėje, kurioje kūrinys buvo pirmą kartą paskelbtas.

ii. Kai atlikus kruopščią paiešką kūriniui suteikiamas nenustatytų autorių teisių kūrinio statusas, toks kūrinys bus laikomas nenustatytų autorių teisių kūriniu visoje ES, todėl kruopščių paieškų nebereikės atlikti keletą kartų.

iii. Tuo remiantis bus galima nenustatytų autorių teisių kūrinius skelbti internete kultūros ir švietimo tikslais be išankstinio leidimo, nebent kūrinio savininkas panaikintų nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą. Tokiu atveju, teisių turėtojams, pareiškusiems teises į savo kūrinius, turėtų būti už tai atlyginta. Atlygio dydis turėtų priklausyti nuo kūrinio tipo ir jo naudojimo pobūdžio.

iv. Nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso tarpusavio pripažinimas valstybėse narėse.

3. Pastabos

3.1 Komitetas mano, kad svarbu įgyvendinant visas intelektinės nuosavybės teisių politikos iniciatyvas rasti kūrėjų bei turėtojų teisių ir naudotojų bei galutinių vartotojų interesų pusiausvyrą, kad kūriniais galėtų naudotis kuo platesnis žmonių ratas visose valstybėse narėje.

3.2 Kad būtų lengviau atlikti intelektinės nuosavybės teisių paiešką, Komisija galėtų paskelbti ir reguliariai atnaujinti direktyvos 1 straipsnio1 dalyje išvardytų įstaigų, atsakingų už nenustatytų autorių teisių kūrinių tvarkymą, sąrašą.

3.3 Be to, šios įstaigos turi žinoti, kad kruopščių paieškų įrašų šaltiniai kitoje ES valstybėje narėje yra oficialiai pripažinti ir patikimi. Todėl valstybės narės savo šalyse turėtų turėti oficialiai patvirtintų duomenų bazių, kuriose būtų fiksuojami kruopščių paieškų jų teritorijose rezultatai, registrą, kaip nurodyta direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje.

3.4 Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos 11 straipsnyje nustatyta, kad į direktyvos taikymo sritį gali būti įtraukti saugomi dalykai, kurie šiuo metu nėra įtraukti, visų pirma fonogramos ir atskiros fotografijos. Nepaisant šios nuostatos dėl peržiūros, tai reikia atlikti dabar, kad būtų galima netrukus paskelbti šiuos kultūrinius artefaktus.

3.4.1 Tradicinė muzika ir sakytinė istorija yra labai svarbios ES kultūros paveldui. Ne tik viešosiose transliuojančiose organizacijose, bet ir kitose 1 straipsnio 1 dalies 1 įtraukoje išvardytose įstaigose visoje ES sukauptas gausus įrašytos medžiagos archyvas. Visai šiai garso ir garso bei vaizdo medžiagai reikėtų taikyti tokias pat paieškos, klasifikavimo ir naudojimo sąlygas kaip ir kitiems direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje išvardytiems kūriniams.

3.4.2 Fotografijos ir kinematografijos darbai taip pat yra gausus informacijos šaltinis, leidžiantis pažinti ir suprasti Europos civilizaciją. Jei šiuos darbus galima suklasifikuoti kaip nenustatytų autorių teisių kūrinius, reikėtų dėti visas pastangas, kad ši medžiaga nebedūlėtų viešųjų įstaigų užslėptuose archyvuose.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Europeana suteikia žmonėms galimybę ištyrinėti Europos muziejų, bibliotekų, archyvų ir garso bei vaizdo medžiagos fondų skaitmeninius išteklius. Projektą finansuoja Europos Komisija. Jis pradėtas 2008 m. siekiant, kad Europos kultūros ir mokslo paveldas taptų prieinamas visuomenei. Žr. www.europeana.eu.

(2) COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“.

(3) Žr. „2020 m Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM (2010) 2020 galutinis), Metinė augimo apžvalga 2011 m. (COM (2011) 11 galutinis), Europos skaitmeninė darbotvarkė (COM (2010) 245 galutinis), Bendrosios rinkos aktas (COM (2011) 206 galutinis) ir Inovacijų sąjunga (COM (2010) 546 galutinis).

(4) OL C 116 1999 4 28, p. 35; OL C 155 2001 5 29, p. 80; OL C 221 2001 8 7, p. 20; OL C 32 2004 2 2, p. 15; OL C 108 2004 4 30, p. 23; OL C 324 2006 12 30, p. 7; OL C 256 2007 10 27, p. 3; OL C 182 2009 8 4, p. 36; OL C 218 2009 9 11, p. 8; OL C 228 2009 9 22, p. 52; OL C 306 2009 12 16, p. 7; OL C 18 2011 1 19, p. 105; OL C 54 2011 2 19, p. 58.

(5) Nenustatytų autorių teisių kūriniai yra knygos, laikraščių ar žurnalų straipsniai, kurių autorių teisės vis dar saugomos, bet autorių teisių turėtojų negalima rasti, kad būtų gautas autorių teisių leidimas. Tai kinematografiniai ir audiovizualiniai kūriniai. Nenustatytų autorių teisių kūrinių esama Europos bibliotekų fonduose.

(6) OL C 54, 2011 2 19, p. 58.

(7) OL C 324 2006 12 30, p. 7; OL C 182 2009 8 4, p. 36; OL C 228 2009 9 22, p. 52; OL C 18 2011 1 19, p. 105; OL C 54 2011 2 19, p. 58.

(8) ARROW (angl. Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works) yra Europeana skirtas projektas. Tai Europos nacionalinių bibliotekų, leidėjų ir bendro valdymo organizacijų konsorciumo, kuris atstovauja ir rašytojams per jų pagrindines europines asociacijas ir nacionalines organizacijas, projektas. Žr. www.arrow-net.eu.

(9) Žr. IP/11/630, 2011 m. gegužės 24 d., Briuselis

(10) COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“.

(11) COM(2011) 2006 galutinis, „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“.

(12) COM(2011) 287 galutinis.

(13) SEC(2011) 615 galutinis „Poveikio tarpvalstybinei prieigai prie nenustatytų autorių teisių kūrinių vertinimas“.