Prieš šią peržiūrą atliktas įvertinimas parodė, kad Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo dera su kitais ES teisės aktais. Pasiūlymas taip pat dera su kitais švarios energijos visiems europiečiams priemonių rinkinio elementais, kaip antai nauju valdymo reglamentu ir atnaujintais atsinaujinančiosios energijos teisės aktais. Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo tiesiogiai padės siekti pasiūlyto Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos tikslo iki 2030 m. 30 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Ja papildomos priemonės, kurių valstybės narės turi imtis pagal Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą ir ES teisės aktus dėl gaminių energijos vartojimo efektyvumo. Ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktuose nustatyti su pastatais susijusių gaminių, kaip antai katilų, energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai, o valstybės narės pagal savo nacionalinius statybos kodeksus nustatė minimalius reikalavimus dėl modernizuojamų ar keičiamų įrengtų pastato elementų energinio naudingumo. Pastato elementus paprastai sudaro keletas gaminių, pvz., šildymo sistema sudaryta iš katilo, vamzdyno ir valdymo įtaisų. Nuoseklumas užtikrinamas kiekvienu atveju atskirai per konkrečių ekologinio projektavimo ir (arba) energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo įgyvendinimo priemonių kūrimo procesą atsižvelgiant į Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo reikalavimus. Pvz., nuspręsta, kad šiluminės izoliacijos ekologinio projektavimo reikalavimų nustatyti nereikia, nes tai jau tinkamai padaryta nacionaliniu lygmeniu įgyvendinant Direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo.

Siekiant užtikrinti optimalų šio pasiūlymo poveikį reikės platesniu mastu mobilizuoti ir išlaisvinti privačias investicijas, o tai padaryti padės Pažangiojo išmaniųjų pastatų investavimo iniciatyva. Ši iniciatyva grindžiama Investicijų planu Europai, įskaitant Europos strateginių investicijų fondą ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus, ir joje numatyta didesnė pagalba projektams ir projektų telkimo mechanizmai padės veiksmingai naudoti viešąsias lėšas ir pagelbės projektų vykdytojams bei investuotojams brandinti geras idėjas. Be to, Pažangiojo išmaniųjų pastatų investavimo iniciatyva padės padidinti pasitikėjimą ir į energijos vartojimo efektyvumo rinką pritraukti daugiau investuotojų.

Be to, kadangi šiuo pasiūlymu iš dalies keičiama esama direktyva, keitimo direktyva yra vienintelė tinkama priemonė.

Direktyva yra tinkama priemonė siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi reikalavimų, tuo pat metu paliekant joms laisvės pritaikyti juos pagal skirtingus nacionalinius ir regioninius ypatumus. Pasirinkus reglamentą tokio lankstumo elemento nebūtų. Kai kurios valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai per konsultacijas aiškiai išdėstė, kad šis reikalavimų vykdymo užtikrinimo ir lankstumo derinys yra optimalus ir tinka kaip šios srities politikos priemonė.

Pagal proporcingumo principą siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti.

Įvertinime užfiksuota gana nedaug reglamentavimo trūkumų. Tačiau dar ne viskas padaryta paprastinant ir racionalizuojant pasenusius reikalavimus, taip pat didinant atitiktį reikalavimams tokiomis priemonėmis kaip esamų nuostatų tikslus pritaikymas ir geresnis jų susiejimas su finansine parama. Be to, direktyvą reikia modernizuoti atsižvelgiant į technologinę pažangą, taip pat reikia didinti pastatų renovacijos mastą remiant iškastinių išteklių energijos vartojimo mažinimą ilgalaikėje perspektyvoje.

Nepakeistas Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo variantas reiškia, kad prie dabartinių priemonių nebūtų priimta jokių papildomų priemonių. Tokiu atveju dabartinė Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo ir su ja susijusios reglamentavimo ir kitokios priemonės būtų toliau įgyvendinamos kaip dabar. Šis principas galėtų būti papildytas Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo poveikį maksimaliai didinančiomis priemonėmis. Atitiktį reikalavimams pagerinti galėtų dalijimasis gerąja patirtimi per mainų platformas (pvz., suderintų veiksmų iniciatyvą). Daroma prielaida, kad pasirinkus nepakeistą variantą šis darbas būtų tęsiamas.

Variantas be pokyčių

Vertinime naudoti ne tik Europos Komisijos vykdytos konsultacinės veiklos rezultatai, bet ir kiti informacijos šaltiniai, pvz., per specialios literatūros apžvalgą atrinktos mokslinių tyrimų ataskaitos.

Apskritai dauguma respondentų mano, kad Direktyvoje dėl pastatų energinio naudingumo nustatytas tinkamas pagrindas gerinti pastatų energinį naudingumą ir kad ja padidintas informuotumas apie energijos suvartojimą pastatuose suteikiant šiam aspektui daugiau svarbos energetikos politikoje. Pripažintas direktyvos indėlis į 2030 ir 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslų įgyvendinimą. Dauguma respondentų mano, kad Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo pasiteisino, o trečdalis su tuo nesutinka. Dalis respondentų teigė, kad dar per anksti spręsti apie direktyvos sėkmę, nes kol kas sunku išskirti jos poveikį. Kiti mano, kad Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo galėjo būti ir veiksmingesnė, nes neišnaudotas didžiulis energijos vartojimo gerinimo potencialas, slypintis pastatų sektoriuje.

Visos pagal pasirinktą politikos galimybę numatytos priemonės drauge padėtų sumažinti dėl Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo patiriamą administracinę naštą 98,1 mln. EUR per metus. Pasirinktos galimybės poveikio administracinei naštai apskaičiavimo rezultatai pateikti poveikio vertinimo 9 priede.

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

1)Sąjunga įsipareigojusi užtikrinti tvarią, konkurencingą, saugią ir nuo iškastinio kuro nepriklausančią energetikos sistemą. Energetikos sąjungos nuostatose ir 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje nustatyti didelio užmojo Sąjungos įsipareigojimai dar labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (iki 2030 m. bent 40 proc., palyginti su 1990 m.), padidinti suvartojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį (bent 27 proc.) ir sutaupyti bent 27 proc. energijos (peržiūrint šį lygį turint omenyje 30 proc. Sąjungos lygį) ir padidinti Europos energetinį saugumą, konkurencingumą ir tvarumą;

2)kad būtų galima pasiekti šių tikslų, 2016 m. energijos vartojimo efektyvumo teisės aktų peržiūrą sudaro: i) 2030 m. ES energijos vartojimo efektyvumo tikslo pakartotinis įvertinimas, kurio 2014 m. paprašė Europos Vadovų Taryba, ii) Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos ir Direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo pagrindinių straipsnių peržiūra, iii) palankios finansinės aplinkos, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir Europos strateginių investicijų fondą, sustiprinimas, kuris padės iš esmės pagerinti investicijų į energijos vartojimo efektyvumo didinimą finansines sąlygas rinkoje;

3)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES 19 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija ne vėliau kaip 2017 m. sausio 1 d. atliktų direktyvos peržiūrą, atsižvelgdama į jos taikymo metu sukauptą patirtį ir padarytą pažangą, ir, jei būtina, pateiktų pasiūlymus;

4)rengdamasi šiai peržiūrai Komisija ėmėsi įvairių veiksmų siekdama surinkti informaciją apie Direktyvos 2010/31/ES įgyvendinimą valstybėse narėse, didžiausią dėmesį skirdama tiems aspektams, kurie tinkamai veikia, ir tiems, kuriuos reikia tobulinti;

5)įvertinimo ir poveikio vertinimo rezultatai parodė, kad dabartinėms Direktyvos 2010/31/ES nuostatoms sustiprinti ir kai kuriems aspektams supaprastinti reikalingi tam tikri pakeitimai;

6)Sąjunga įsipareigojusi iki 2050 m. sukurti saugią, konkurencingą ir nuo iškastinio kuro nepriklausančią energetikos sistemą. Siekiant šio tikslo valstybėms narėms ir investuotojams reikalingi orientyrai, padedantys užtikrinti, kad iki 2050 m. pastatuose nebebūtų naudojama iškastinių išteklių energijos. Siekdamos iki 2050 m. užtikrinti pastatų ūkio atitiktį šiam reikalavimui valstybės narės turėtų nustatyti tarpinius žingsnius vidutinio laikotarpio (2030 m.) ir ilgojo laikotarpio (2050 m.) tikslams pasiekti;

7)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/27/ES numatytos nuostatos dėl ilgalaikių renovacijos strategijų turėtų būti perkeltos į Direktyvą 2010/31/ES, kurioje jos nuoseklumo sumetimais tinka geriau;

8)bendrosios skaitmeninės rinkos ir energetikos sąjungos darbotvarkės turėtų būti suderintos tarpusavyje ir atitikti bendrus tikslus. Energetikos sistemos skaitmeninimas lemia daug pokyčių energetikos sektoriuje nuo atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo iki modernių energetikos tinklų ir išmaniosioms technologijoms diegti parengtų pastatų. Siekiant suskaitmeninti pastatų sektorių turėtų būti numatytos kryptingos iniciatyvos išmaniosioms sistemoms ir skaitmeninimo sprendimams fizinėje aplinkoje populiarinti;

9)siekiant šią direktyvą pritaikyti pagal technikos pažangą Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais ji būtų papildyta nuostatomis, kuriomis apibrėžiamas pažangumo rodiklis ir sudaromos sąlygos jį įgyvendinti. Pažangumo rodiklis turėtų būti naudojamas vertinant galimybes pastate naudoti informacines ir komunikacines technologijas ir elektronines sistemas, padedančias optimizuoti eksploatavimą ir sąveikauti su energijos tinklu. Pažangumo rodiklis padės geriau informuoti pastatų savininkus ir naudotojus apie pastatų automatizavimo ir techninių pastatų sistemų elektroninės stebėsenos pridėtinę vertę ir pastato naudotojams suteiks pasitikėjimo šių naujų patobulintų funkcijų faktinėmis galimybėmis taupyti energiją;

10)inovacijos ir naujos technologijos leidžia pastatų sektoriui prisidėti prie ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Pvz., pastatų sektorius gali paveikti infrastruktūros, būtinos elektra varomų transporto priemonių pažangiajam įkrovimui, plėtrą, taip pat sudaryti pagrindą valstybėms narėms pasirinkti naudoti automobilių baterijas kaip elektros energijos šaltinį. Kad būtų atsižvelgta į šį tikslą, reikėtų išplėsti techninių pastatų sistemų apibrėžtį;

11)poveikio vertinime išskirti du esamų nuostatų rinkiniai, kurių tikslai galėtų būti įgyvendinami veiksmingiau nei dabar. Pirma, įpareigojimas dar prieš pradedant statybas atlikti didelio veiksmingumo alternatyvių sistemų galimybių studiją tampa nereikalinga našta. Antra, paaiškėjo, kad su šildymo ir oro kondicionavimo sistemų tikrinimu susijusios nuostatos nepakankamai padeda užtikrinti šių techninių sistemų veikimo nei pradžioje, nei vėliau. Šiandien nepakankamai atsižvelgiama net į pigius techninius sprendimus, kurių grąžos laikotarpis labai trumpas, pvz., šilumos sistemos hidraulinį balansavimą ir termostatinių reguliavimo vožtuvų įrengimą arba pakeitimą. Su tikrinimu susijusios nuostatos iš dalies keičiamos siekiant užtikrinti geresnius tikrinimo rezultatus;

12)nustatyta, kad didelių įrenginių atveju tikrinimą galima veiksmingai pakeisti pastato automatizavimu ir elektronine techninių pastato sistemų stebėsena. Tokia įranga turėtų būti laikoma ekonomiškai efektyviausia alternatyva tikrinimui dideliuose negyvenamuosiuose pastatuose ir daugiabučiuose pastatuose, kurie yra pakankamo dydžio, kad įranga atsipirktų greičiau nei per trejus metus. Todėl dabartinė galimybė rinktis alternatyvias priemones panaikinama. Mažų įrenginių atveju įrengėjų atliekamas sistemų veikimo dokumentavimas ir tos informacijos registravimas energinio naudingumo sertifikavimo duomenų bazėse padės tikrinti atitiktį visoms techninėms pastatų sistemoms nustatytiems minimaliems reikalavimams ir didins energinio naudingumo sertifikatų reikšmingumą. Be to, dabartinis reguliarus saugos tikrinimas ir planinė priežiūra ir toliau leis teikti tiesiogines rekomendacijas dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo;