KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2008–2012 M. BENDRIJOS STATISTIKOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO GALUTINIO VERTINIMO ATASKAITA /* COM/2013/0883 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2008–2012 M. BENDRIJOS STATISTIKOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO GALUTINIO VERTINIMO ATASKAITA 1. Įvadas 2007 m. gruodžio 11 d. priimtas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1578/2007/EB[1] dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos (toliau – BSP). Sprendimo 6 straipsnyje nurodyta, kad „Programos įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje Komisija, pasikonsultavusi su Statistikos programų komitetu, pateikia programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą, atsižvelgdama į nepriklausomų ekspertų nuomones. Ši ataskaita turi būti parengta iki 2013 m. pabaigos ir pateikta Europos Parlamentui bei Tarybai.“ 6 straipsnyje taip pat teigiama, kad „Prioritetų performulavimo rezultatų ataskaita, įskaitant į šios statistikos programos taikymo sritį patenkantiems statistiniams projektams ir sritims tenkančių sąnaudų ir naštos įvertinimą, taip pat iškilusių statistikos poreikių, ypač Bendrijos politikos kryptims, įvertinimą, yra tarpinės pažangos ataskaitos ir galutinės vertinimo ataskaitos dalis.“ Šis dokumentas yra nurodyta galutinė vertinimo ataskaita, pagrįsta išorės vertinimą atlikusios įmonės ataskaita ir laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita. Ataskaitos 2 skyriuje apibendrinami pagrindiniai BSP rezultatai, 3 skyriuje pateikti prioritetų performulavimo rezultatai, 4 skyriuje aptariama, kaip įgyvendintas Komunikatas dėl ES statistikos rengimo metodo ateinančio dešimtmečio vizijos[2] – pagrindinės naujos iniciatyvos, kuri, nors ir parengta po BSP priėmimo, padėjo pertvarkyti veiklą 2010–2012 m. ir kuri taip pat svarbi pažangai ateityje. 5 skyriuje pateiktos išorės konsultanto pastabos ir rekomendacijos. Išorės konsultanto galutinės ataskaitos santrauką galima rasti adresu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf. 2. Pagrindiniai programos rezultatai Šiame skyriuje daugiausia dėmesio skiriama per visą programos įgyvendinimo laikotarpį pasiektiems rezultatams ir apžvelgiami visi jos tikslai. Santrauka Pagal BSP numatyta siekti per 130 tikslų; daugumos tikslų įgyvendinimo lygis buvo aukštas. Institucinių tikslų ir tikslų, kuriais siekiama tobulinti teisinę sistemą, įgyvendinimo lygis buvo aukščiausias – atitinkamai 100 proc. ir 95 proc. šių tikslų laikomi įgyvendintais, o apie 10 proc. su rengimu susijusių tikslų nebuvo tinkamai įgyvendinti. Išsamesnės informacijos galima rasti išorės konsultanto ataskaitos santraukoje. Kalbant apie šiuos tikslus, būtina atsižvelgti į tai, kad Europos statistiniai duomenys pagrįsti valstybių narių parengtais duomenimis ir kad siekiant kai kurių tikslų susidurta su rengimo procesų suvaržymais ir ribotais ištekliais valstybėse narėse. Siekiant tenkinti naujus statistinių duomenų poreikius, atsiradusius per BSP įgyvendinimo laikotarpį, visų pirma dėl finansų krizės atsiradusius poreikius makroekonomikos ir socialinės statistikos srityse, ištekliai turėjo būti perskirstyti. Apskritai finansinis įgyvendinimas buvo tinkamas ir pastebima didesnio veiksmingumo tendencija. Įvairioms sritims svarbūs klausimai Europos integracijai poveikį daranti statistikos funkcija Naujos Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) rengimo procesas užbaigtas 2013 m. gegužės mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus Reglamentą dėl 2010 m. ESS[3]. Padaryta pastebima pažanga įgyvendinant Europos Sąjungos ekonominės veiklos rūšių statistinį klasifikatorių (NACE 2 red.). Kai kurios valstybės narės jau naudoja tarptautinių įmonių grupių ir jų sudedamųjų vienetų Sąjungos registrą, kuris turėtų būti galutinai parengtas iki 2013 m. pabaigos. Vis dažniau keičiantis duomenimis ir metaduomenimis naudojami Europos statistikos sistemos statistikos ir IT standartai, pvz., statistinių duomenų ir metaduomenų perdavimo formatas SDMX; siekiant rengti ir platinti suvienodintus ESS metaduomenis parengta ESS metaduomenų apdorojimo sistema. Vis daugiau naudojamasi internetu, taip pat kitais nei duomenų platinimo tikslais. Parengta suderinto konfidencialumo valdymo ESS politika ir priemonės. Tyrėjų ir statistikos specialistų bendradarbiavimo portale kaupiami oficialios statistikos mokslinių tyrimų rezultatai, o atvirosios programinės įrangos stebėjimo centro ir saugyklos svetainėje skatinama naudotis tokia atvirąja programine įranga kaip „Demetra“ ir „R“ ir suteikiamos galimybės ja naudotis. Santykiai su suinteresuotaisiais subjektais Europos statistikos sistema (ESS) Europos statistikos sistemos komitetas (ESSK) 2011 m. patvirtino patikslintą Europos statistikos praktikos kodekso redakciją, o 2012 m. pabaigoje atnaujino ESS kokybės užtikrinimo sistemą (1.1 redakcija). Europos statistikos valdymo patariamoji taryba Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet teikia Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo ataskaitą. Europos mokymo statistikos srityje programa kasmet plėtota kaip ilgalaikės strategijos dalis. Bendradarbiavimas su naudotojais Sukurtas Europos patariamasis statistikos komitetas padėjo gerinti ryšius su įvairių kategorijų naudotojais. 2009 m. pirmą kartą vykdytas bendras Eurostato naudotojų pasitenkinimo tyrimas; nuo 2011 m. toks tyrimas vykdomas kasmet. Taip pat vykdyti konkrečių sričių, kurios peržiūrimos, naudotojų nuomonių tyrimai. Naudotojų pasitenkinimas taip pat vertintas palaikant tiesioginius ryšius su naudotojais, pvz., darbo grupėse ir Komisijoje vykstančiuose klausymuose. Techninis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis Eurostatas surinko ir paskelbė įvairių su plėtros procesu susijusių duomenų ir šiek tiek su Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančiomis šalimis susijusių duomenų. Rengiant šiuos duomenis pasinaudota Eurostato įgyvendinamomis regioninėmis bendradarbiavimo programomis. Priemonės Geresnis reguliavimas ir sąnaudų bei naudos balansas Padaugėjo teisės aktais reglamentuojamų sričių (energetika, aplinkos sąskaitos), kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės laiku perduotų išsamius duomenis. Be to, priimtas pagrindinis teisės aktas – Europos statistikos reglamentas[4]. Prieš baigiantis BSP įgyvendinimo laikotarpiui pasiūlyti tolesni šio teisės akto pakeitimai ir pradėta teisėkūros procedūra. Pasiūlymai paprastinti teisės aktus ir išdėstyti juos nauja redakcija pateikti šiose srityse: energetikos, transporto, Intrastato, verslo struktūros statistikos, žemės ūkio, turizmo ir prekių gabenimo keliais statistinių ataskaitų. Tam tikri pakeitimai jau įdiegti, pvz., pakeitimai, susiję su Intrastatu, žemės ūkiu, transportu ir turizmu. Išsamesnė informacija pateikta skyriuje „Statistikos sritys pagal antraštines dalis“. Laikantis strategija pagrįsto metodo sukurtas ESS prioritetų nustatymo mechanizmas, tačiau buvo sunku vertinti naštą ir sąnaudas, nes ne visos valstybės narės jas sistemingai ar vienodai skaičiuoja visose statistikos srityse. Daugiau informacijos galima rasti skyriuje „Prioritetų performulavimas“. Teisės aktų laikymosi stebėjimas Siekiant gerinti Europos statistikos kokybę, užtikrintas reguliarus teisės aktų laikymosi stebėjimas. Didesni pajėgumai tenkinti naudotojų poreikius Skirtingų statistinių duomenų šaltinių derinimo tiriamieji darbai užbaigti sujungus skirtingų tyrimų duomenis (pvz., informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ir verslo struktūros statistiniai duomenys sujungti siekiant vertinti IRT poveikį, socialinių tyrimų, prekybos ir verslo duomenų statistinis derinimas, su energijos naudojimu ir aviacijos sektoriumi susijusios išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos). Kelios valstybės narės įprastai derina administracinius ir tyrimų duomenis. Ad hoc modulių naudojimas išplėstas socialinės ir verslo statistikos srityse siekiant geriau tenkinti naujus naudotojų poreikius. Finansinė parama programos laikotarpiu Finansavimo sprendimas buvo priimamas kasmet veiklai pagal darbo programą vykdyti. Turimos lėšos buvo panaudotos patenkinamai ir jų naudojimas buvo stebimas centriniu lygmeniu. Dotacijos daugiausia teiktos europinio masto projektams, visų pirma sudaryti dotacijų susitarimai su keliais naudos gavėjais. Nuo 2011 m. suinteresuotieji naudos gavėjai turi galimybę pasinaudoti standartinėmis vieneto sąnaudų skalėmis pagal darbuotojų kategoriją ir fiksuoto dydžio suma netiesioginėms išlaidoms padengti. Partnerių patirties naudojimas Sąjungos tikslais Naujos kategorijos bendradarbiavimo tinklai (ESSnets) kurti siekiant dalytis patirtimi, žiniomis bei ištekliais ESS. Šiais tinklais su tam tikrų valstybių narių vykdomų projektų rezultatais gali susipažinti visi ESS dalyviai ir jie gali būti naudojami įvairiose srityse. 2012 m. ESSK priėmė naują strategiją, pagal kurią siekiama ESSnets projektus įtraukti į ESS.VIP (Vision infrastructure projects) programą ir kurti kompetencijos centrus. Sklaida 2009 m. atnaujinus svetainę, įtraukus naujus skyrius, pvz., „Statistics Explained“ (“Statistika ir jos paaiškinimas“), ir pagerinus jos funkcijas, 2010 m. įdiegta nauja sklaidos grandinė. Ji pagrįsta bendra referencine duomenų baze, kuri naudojama visose Eurostato statistikos srityse ir kuri padeda didinti veiksmingumą ir lengvinti statistikos integravimą įvairiose srityse. Nuolat didėja parsisiunčiamos informacijos kiekis. Surašymo centras yra puikus bendradarbiavimo ESS, kurioje skleidžiama bendrais standartais pagrįsta informacija, pavyzdys. Horizontalioji veikla Strategijai „Europa 2020“ pakeitus Lisabonos strategiją Eurostatas paskelbė naujus rodiklius, kurie pakeitė struktūrinius rodiklius. Atnaujintas tvaraus vystymosi rodiklių sąrašas. Įgyvendinant „BVP ir kiti rodikliai“ iniciatyvą patobulinti esami ir parengti nauji rodikliai įvairiose statistikos srityse, visų pirma ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos statistikos srityse. Ši iniciatyva taip pat paskatino parengti gyvenimo kokybės rodiklių rinkinį. Parengti ir paskelbti Europos rodiklių kokybės aprašai. Geresnė informacijos sklaida užtikrinta sukūrus tvaraus vystymosi rodikliams skirtus puslapius „Statistics Explained“ ir strategijos „Europa 2020“ rodikliams skirtą svetainę. Parama teikta plėtros ir Europos kaimynystės šalims, kad jos stiprintų statistikos sistemas ir užtikrintų ilgalaikius pajėgumus pagal Europos standartus rengti kokybiškus statistinius duomenis, kuriais būtų tenkinami poreikiai priimti faktiniais duomenimis grindžiamus politinius sprendimus. Statistikos sritys pagal antraštines dalis Laisvas prekių judėjimas. 2009 m. priimtas naujas teisės aktas dėl Intrastato[5], kuriuo nustatytos naujos ribos, kurių nepasiekus atleidžiama nuo duomenų teikimo ir kuriomis valstybės narės labai sumažino įmonėms tenkančią statistinės atskaitomybės naštą. Pagal Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programą[6] parengti įmonių teiktinos įvairios statistinės informacijos geresnio integravimo metodai ir priemonės. 2010 m. rugsėjo mėn. galutinę ataskaitą parengė darbo grupė, kuriai pavesta suderinti mokėjimų balanso ir tarptautinės prekybos statistinius duomenis. 2012 m. pradėtas įgyvendinti SIMSTAT (bendrosios rinkos statistikos) projektas, pagal kurį numatytos kelios paprastinimo priemonės, visų pirma pasiūlyta sudaryti valstybėms narėms galimybes keistis ES vidaus prekių eksporto mikroduomenimis (įmonių lygmens duomenimis). Žemės ūkis. Priimta ir (arba) atnaujinta žemės ūkio statistikos (surašymo, ūkių struktūros tyrimo[7], žemės ūkio produktų gamybos[8], galvijų ir mėsos statistikos[9]) teisinė sistema. Eurostato svetainėje paskelbti 2007 m. ūkių struktūros atrankinio tyrimo ir 2009–2010 m. žemės ūkio surašymo duomenys. Paskelbti gamybos (pasėlių, galvijų) duomenys ir su kaimu bei agrarine aplinkosauga susiję rodikliai. Supaprastinimo sumetimais ir atsižvelgiant į valstybių narių patiriamus sunkumus teikti palyginamuosius statistinius duomenis, į dideles sąnaudas ir statistinės atskaitomybės naštą, nuspręsta ES lygmeniu nerinkti suvienodintos informacijos apie žemės ūkiu besiverčiančių namų ūkių pajamas. Dėtos pastangos patenkinti statistinės informacijos poreikius Komisijos vykdomos jūrų politikos srityje. Priimtas reglamentas dėl daugiamečių pasėlių[10], kuriuo supaprastintas ankstesnis teisės aktas. Laisvas asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Naudojamas Europos Sąjungos ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius (NACE 2 red.). Įgyvendinti ir atnaujinti svarbiausi teisės aktai, susiję su mokėjimų balansu[11], tarptautine prekybos statistika, tiesioginėmis užsienio investicijomis ir su užsieniu susijusiomis įmonėmis[12]. Parengtos galimybių studijos dėl MTTP internacionalizavimo duomenų. Parengta ir įdiegta leidimų gyventi statistikos metodika. Teisingumas, laisvė ir saugumas. 2010 m. parengtos migracijos ir prieglobsčio statistikos įgyvendinimo priemonės[13]. Taikytas migrantų integracijos į darbo rinką ad hoc modulis. 2011 m. veiksmų plane dėl nusikalstamumo ES vertinimo nustatyta, kad turimus duomenis reikia papildyti nukentėjusiųjų statistiniais duomenimis, ir pasiūlytas ES viktimizacijos tyrimas. Transportas. Įtvirtintas transporto statistikos teisinis pagrindas ir parengtas atskirų vežimo rūšių (kelių, geležinkelių, vidaus vandenų) rodiklis. Paskelbti pirminiai miesto transporto ir papildomų veiklos rezultatų rodikliai, išskyrus įvairiarūšio vežimo rodiklius. Supaprastintas Jūrų transporto statistikos reglamentas[14]. Ekonominė ir pinigų politika Eurostatas padėjo atlikti JT nacionalinių sąskaitų sistemos peržiūrą, kuri baigta 2009 m., ir parengti naują mokėjimų balanso vadovą (BPM6). Tęstas naujosios Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) rengimo procesas, kuris užbaigtas 2013 m. gegužės mėn. priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl 2010 m. ESS. Pagal atnaujintą metodiką daugumoje ekonominės statistikos sričių pradėtas naudoti Europos Sąjungos ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius (NACE 2 red.). Sustiprintas nacionalinių sąskaitų ir kainų teisės aktų laikymosi stebėjimas, padėjęs pastebimai padidinti prieinamų duomenų kiekybę ir pagerinti kokybę. Turima faktinių duomenų, leidžiančių nustatyti darbo rinkos statistikos ir nacionalinių sąskaitų duomenų, susijusių su užimtumu, skirtumus. Iš paskelbtų metaduomenų matyti, kad 1995 m. ESS atitinka užimtumo augimo (pagal sektorius) ES darbo jėgos tyrimo rezultatus. Krizė Graikijoje paskatino Eurostatą atnaujinti pajėgumus teikti paramą vykdomai ekonomikos ir pinigų politikai. Sukurtas naujas direktoratas, kuris daugiausia dėmesio skiria viešųjų finansų statistikai, Eurostatui suteikti didesni priežiūros įgaliojimai. Užimtumas. Sėkmingai įgyvendinti darbo jėgos tyrimo metiniai ad hoc moduliai. Pasiekta visų planuotų rezultatų, susijusių su darbo jėgos tyrimo įgyvendinimu, jo teisiniu pagrindu ir rezultatų sklaida. Parengti užimtumo ir nedarbo regionuose ir miestuose duomenys. Europos imties planai mėnesiniams nedarbo duomenims rengti nebenaudojami, nes vis daugiau šalių gali teikti mėnesinius įverčius. Išplėsta darbo užmokesčio struktūros tyrimo ir darbo sąnaudų tyrimo aprėptis, klasifikacija priderinta prie NACE 2 red. ir išplatinti duomenys, įskaitant mikroduomenų rinkinius. Priimtas laisvų darbo vietų statistikos teisinis pagrindas[15]. Bendroji prekybos politika. Įgyvendinamas naujasis Ekstrastato reglamentas[16]; prekybos statistikos metodika suderinta su 2010 m. Tarptautinės prekybos paslaugomis statistikos vadovu. Pradėta įgyvendinti Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programa. Atnaujinti mokėjimų balanso ir su užsieniu susijusių įmonių teisiniai pagrindai. Socialinė politika, švietimas, profesinis mokymas ir jaunimas. Per krizę išaugo socialinės statistikos duomenų poreikis ir tokių duomenų, įskaitant ES pajamų ir gyvenimo sąlygų tyrimo, svarba. Sustiprinti tokie tyrimai ir pagerinta (išilginio pjūvio mikroduomenų) sklaida. Pradėta įgyvendinti socialinės statistikos modernizavimo programa. Atsižvelgiant į „BVP ir kiti rodikliai“ iniciatyvos socialinius aspektus, pradėtas gerovės ir daugiamačio skurdo ES vertinimas. Tokie vertinimai yra platesnio užmojo, palyginti su žmogaus socialinės raidos indeksu, kuris nurodytas BSP. Įgyvendinti socialinės apsaugos statistikos[17], 2011 m. gyventojų ir būsto surašymo[18] ir švietimo bei visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos[19] teisiniai pagrindai ir užtikrintas didesnis suaugusiųjų švietimo tyrimo ir tęstinio profesinio mokymo tyrimų suderinamumas. Komisija priėmė demografijos reglamento pasiūlymą[20], skelbiami metiniai gyventojų duomenys, būtini kvalifikuotos daugumos balsavimui. Tobulintas surašymo centro portalas. Parengti suaugusiųjų švietimo tyrimo mikroduomenys. Eurostato svetainėje sukurtas specialus jaunimo statistikai skirtas skyrius. Atlikta visų su lytimi susijusių statistinių duomenų apžvalga ir parengti konkretūs su lytimi susiję duomenys. Eurostatas pasirašė susitarimo memorandumą su Europos lyčių lygybės institutu. Visuomenės sveikata. Priimtą pagrindų reglamentą dėl visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe[21] papildė du įgyvendinimo reglamentai dėl mirties priežasčių ir nelaimingų atsitikimų darbe statistikos[22]. Atliktas Europos sveikatos tyrimas apklausos būdu, pradėtas Europos sveikatos priežiūros ir socialinės integracijos tyrimas. 2011 m. išleistas Sveikatos sąskaitų sistemos vadovas. Vartotojų apsauga. ESS tinkamai išplėtota vartotojų kainų statistika – pagrindiniai dažnai pasitaikantys ir išsamūs ekonomikos rodikliai. Atlikus Eurobarometro apklausą parengti vartotojų išprūsimo duomenys. Šiuo metu rengiami ekologinio ūkininkavimo, tačiau neberengiami maisto ir pašarų kontrolės bei stebėjimo veiklos duomenys ir maisto vartojimo grandinės duomenys, nes maisto saugos statistika įtraukta į neigiamų prioritetų sąrašą. Pramonė. Pagrindinė verslo statistikos tobulinimo priemonė yra 2009–2013 m. Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programa, kuri įgyvendinama pagal skirtingą finansinį paketą. Be to, 2012 m. parengtas verslo statistikos tobulinimo ir integravimo teisės aktas (Verslo statistikos integravimo pagrindų reglamentas). Atlikti 2008 ir 2010 m. Bendrijos inovacijų tyrimai ir parengtas 2012 m. tyrimas. Nustatyti globalizacijos ir verslumo rodikliai. Verslo statistikos srityje naudojamas ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius (NACE 2 red.). Iš dalies pakeistas reglamentas dėl informacinės visuomenės[23]; nustatyti nauji rodikliai Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaitai parengti. Priimtas Turizmo statistikos reglamentas[24], 2011 m. išplatintos turizmo palydovinės sąskaitos. Taip pat priimtas reglamentas dėl energetikos statistikos[25] ir surinkti duomenys. Parengta su energijos vartojimo efektyvumu ir energijos taupymu susijusi metodika ir rodikliai. Nenustatyta teisinė prievolė rinkti namų ūkių mokamų elektros energijos ir dujų kainų statistikos, nes poreikiai patenkinami savanoriškai renkamais duomenimis. Ekonominė ir socialinė sanglauda. Du kartus peržiūrėjus teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą (NUTS) pakeisti regioniniai duomenys. Rinkti metiniai duomenys 2 lygio vietos administracinio vieneto (savivaldybių) lygmeniu. 2012 m. vėl pradėti rinkti miestų audito duomenys. INSPIRE priemonės įgyvendinimą statistikos srityse užtikrino Eurostatas, kitus įgyvendinimo aspektus – kiti generaliniai direktoratai. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra. Pastebimai suderinti ir įgyvendinti keli tyrimai (Bendrijos inovacijų tyrimai, MTTP, daktaro laipsnį turinčių mokslininkų karjera). Pradėjus naudotis ESSnets, svarbus postūmis suteiktas oficialios statistikos moksliniams tyrimams, įtrauktiems į septintą bendrąją programą. Pradėti įvairūs projektai, kuriais siekiama suvienodinti statistinio atskleidžiamumo kontrolę ESS ir sukurti integruotą prieigos prie konfidencialių duomenų infrastruktūrą. Moksliniais sumetimais tam tikriems tyrimams teikti anonimizuoti mikroduomenys. Aplinka. Tinkamai veikia atliekų, gamtinių išteklių ir produktų duomenų centrai. Atliekų statistikos reglamentas[26] supaprastintas ir suderintas su kitomis prievolėmis teikti ataskaitas. 2009 m. reglamentu dėl pesticidų statistikos[27] nustatyta, kad valstybės narės nuo 2012 m. turi teikti pardavimo duomenis. Įgyvendinant projektą, kuriuo siekiama supaprastinti aplinkos rodiklius, parengtas jų sąrašas ir apie 120 rodiklių informacinių lentelių, kuriuose pateikta paprastinimo pasiūlymų. Paskelbtas nuoseklus Europos aplinkos rodiklių rinkinys, tačiau trūksta metaduomenų. Toliau metodiškai plėtotos aplinkos ir ekonomikos sąskaitos; 2011 m. priimtas šios srities teisės aktas. Parengtos su tam tikromis sąskaitų sritims susijusios metodinės gairės ir vadovai. Vystomasis bendradarbiavimas. Palaikant bendradarbiavimą daugiausia stengtasi padėti pagalbos teikėjams ir regioninėms statistikos organizacijoms didinti statistikos regimumą ir svarbą formuojant politiką ir atliekant stebėjimą, taip pat teikti techninę pagalbą šioje srityje. Parengtos kelios bendradarbiavimo statistikos srityje priemonės, padedančios rengti statistinius duomenis (nacionalinių sąskaitų ir išorės prekybos srityje), arba padėti ES delegacijoms rengti su statistika susijusius projektus besivystančiose srityse. Ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Teikiant techninę pagalbą daugiausia dėmesio skirta regioninėms statistikos programoms, kurias įgyvendinant besivystančioms šalims teikta techninė, su mokymu ir gebėjimų stiprinimu susijusi pagalba. Paskelbti bendradarbiavimo srityje įgyvendintų projektų duomenys. 3. Prioritetų performulavimo rezultatai Specialiai sukurta darbo grupė parengė prioritetų performulavimo proceso metodiką. Tokios metodikos pagrindas – administracinis faktais pagrįstas prioritetų nustatymo mechanizmas, skirtas rengimo sąnaudoms ir statistinių duomenų naštai vertinti, taip pat naudojimuisi informacijos santraukomis tenkinant naujus ir dabartinius statistikos reikalavimus. Tačiau buvo sudėtinga tokią metodiką taikyti nacionaliniu lygmeniu, nes ne visos valstybės narės sistemingai ar vienodai vertina naštą ir sąnaudas. Todėl daugumoje informacijos santraukų nebuvo pateikta galutinio išlaidų efektyvumo vertinimo ir nuspręsta, kad ši priemonė nėra veiksminga prioritetų nustatymo priemonė. Todėl Eurostatas pasiūlė naują strategija pagrįstą požiūrį į ESS, kuris paremtas metine statistinių reikalavimų peržiūra, neigiamų prioritetų nustatymu ir laikinojo galiojimo išlygomis. Prioritetai nustatyti rengiant metines darbo programas ir Eurostatui konsultuojantis su kitais Komisijos generaliniais direktoratais, taip pat įvairiais ESS nariais, įskaitant Europos patariamąjį statistikos komitetą. Metinių prioritetų nustatymo mechanizmu užtikrinta, kad įgyvendinant metines programas būtų galima atsižvelgti į naujus statistikos prioritetus, net jeigu jie neįtraukti į BSP. Nuo 2010 m. taikant prioritetų nustatymo mechanizmą taip pat nustatyti neigiami prioritetai, t. y. veikla, kuri turi būti nutraukta. Naujos veiklos ir neigiamų prioritetų sąrašas pateiktas išorės konsultanto galutinės ataskaitos santraukoje. Be to, nebuvo įmanoma prioritetų nustatymo mechanizmo pagrįsti objektyviais kriterijais, nes nebuvo sistemingos informacijos nei apie sąnaudas, susijusias su naujais statistikos reikalavimais, nei apie galimai sutaupytas lėšas, susijusias su neigiamais prioritetais. Tačiau pastebėtina, kad 2012 m. rugsėjo 17 d. Komisijos sprendimu 2012/504/ES dėl Eurostato, kuriuo Eurostato statistika atskiriama nuo kitos statistikos (2 straipsnis), Eurostatui suteikta galimybė daugiausia dėmesio skirti Europos statistikai ir kitiems generaliniams direktoratams teikiamoms paslaugoms ir taip užtikrinti didesnį prioritetų nustatymo mechanizmo nuoseklumą ir skaidrumą. Net jei neturima įrodymų, kad prioritetų performulavimo procesui tam tikrą poveikį darė mėginimai didinti veiksmingumą, Eurostatas labai pasistengė padidinti rengimo sistemos veiksmingumą. Apytiksliai ir bendrai įvertinti rezultatus galima pažvelgus į paskelbtų lentelių ir Eurostato darbuotojų skaičiaus santykį. Nors parengtų lentelių skaičius smarkiai išaugo, statistiką rengiančių darbuotojų skaičius per šį laikotarpį beveik nepasikeitė, o 2010 ir 2011 m. netgi sumažėjo. 4. Eurostato vizijos įgyvendinimas Eurostato vizija apima beveik visus statistikos rengimo proceso etapus ir ji negalėjo būti įgyvendinta per trejus metus. Pagrindiniai pokyčiai nurodyti 2013–2017 m. Europos statistikos programoje (ESP)[28], tačiau jos įgyvendinimo priemonėmis nustatyti su organizavimu, teisės aktais susiję ir kiti konkretūs aspektai. Galima paminėti ESS sukurtas paramos grupes, kurioms pavesta užduotis strateginiu lygmeniu skatinti ESS narius keistis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, modernizuoti socialinę statistiką ir sukurti Europos oficialios statistikos magistro studijas. Eurostatas pradėjo vidinį ir išorinį verslo statistikos teisės aktų performulavimo procesą, kad būtų pradėtas taikyti Verslo statistikos integravimo pagrindų reglamentas, tačiau teisės aktų įgyvendinimas yra ilgas procesas. Parengtos konkrečios iniciatyvos – VIP ir ESSnet projektai. VIP projektu sprendžiami su vystymusi susiję įvairioms sritims svarbūs klausimai. ESSnet projektais siekiama sukurti formalų ilgalaikio ESS narių tarpusavio bendradarbiavimo pagrindą, kad būtų parengtos priemonės ir rasti bendri sprendimai, kuriuos perimtų visos nacionalinės statistikos institucijos (NSI). Statistinių operacijų pertvarkymas yra ilgas ir sudėtingas procesas, todėl VIP ir ESSnet projektai daugeliu atvejų kol kas neįtraukti į NSI rengimo grandinę. NSI turės skirti išteklių, kad būtų keičiami procesai, nes ilgainiui jie gali padėti didinti veiksmingumą. Eurostatas daugiau dėmesio skyrė komunikavimui ir valstybėms narėms teikė su vizijos įgyvendinimu susijusią techninę pagalbą ir paramą. Tačiau NSI pažanga priimant ESS strategiją ir įgyvendinant viziją buvo nevienoda, nes NSI reakcija buvo nevienoda: nuo entuziazmo, skepticizmo ar net nenoro ją vykdyti. Riziką, kad akstino pritrūktų dėl ribotų išteklių ESS galima sumažinti ateities vizijai BSP skiriant daugiausia dėmesio, tačiau tokia strategija turi būti remiama adekvačiomis priemonėmis, visų pirma sukuriant deramą valdymo sistemą. Nauja galimybė įgyvendinti ateities viziją – pasitelkti ESS.VIP programą, pagrįstą patirtimi, įgyta įgyvendinant ESSnet ir VIP programas. 5. Išorės konsultanto pastabos ir rekomendacijos Programą vertinęs išorės konsultantas galutinę vertinimo ataskaitą pateikė kai jau buvo priimta naujoji 2013–2017 m. BSP. Šioje ataskaitoje jis pateikė BSP analize pagrįstų rekomendacijų. Atsižvelgiant į galutinio vertinimo pateikimo datą, formuojant ESP atsižvelgti galima tik į tas rekomendacijas, kurios susijusios su tinkamesniu ESP formavimu ir aiškiais jos ryšiais su metine darbo programa, ir kurios jau pateiktos BSP tarpinio vertinimo ataskaitoje [29], ir į Europos Audito Rūmų teismo rekomendacijas[30], išskyrus rekomendacijas dėl prioritetų performulavimo ir dėl vizijos. Šiame skyriuje trumpai apžvelgiami Eurostato veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į išorės konsultanto rekomendacijas[31]. Tam tikros rekomendacijos susijusios BSP veiksmingumu ir į jas jau atsižvelgta arba bus atsižvelgta ESP. Naujojoje programoje nustatyti tikslai, kuriuos galima įvertinti, ir numatyta galimybė atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą. Metinės darbo programos tikslai ir veiksmai aiškiai susieti su ESP tikslais; parengti tikslų įgyvendinimo vertinimo rodikliai. Kalbant apie prioritetų performulavimą, po konsultacijų su naudotojais Eurostatas ketina toliau peržiūrėti strateginius prioritetus, įskaitant neigiamus prioritetus, atsižvelgdamas į bendrą Komisijos politiką siekti nuolat mažinti sąnaudas. Eurostatas taip pat svarsto galimybę bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti sąnaudų ir nuopelnų analizę. Informacija turėtų apimti Eurostato ir valstybių narių sąnaudas (bent kokybės požiūriu), respondentams tenkančią naštą ir alternatyvią susijusią turimą informaciją. Be to, ESP 6 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad rengdama metines darbo programas Komisija užtikrina, kad būtų veiksmingai nustatomi statistikos prioritetai ir kad kasmet jie būtų persvarstomi ir teikiamos ataskaitos dėl jų. Jame taip pat teigiama, kad nustatant prioritetus prisidedama prie sąnaudų ir naštos, susijusių su naujais statistiniais reikalavimais, mažinimo, nes mažinamas statistinių reikalavimų skaičius esamose Europos statistikos srityse, ir tai daroma glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Vizijos įgyvendinimas taip pat yra svarbi rengimo sistemų veiksmingumo didinimo ir sąnaudų mažinimo priemonė. Eurostatas teikia finansinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, kad vizija būtų įgyvendinama. Neseniai aptarta ESS.VIP programa įgyvendinama jau penkerius metus, todėl 2013 m. rugsėjo mėn. 18-ame ESSK posėdyje sukurta aukšto lygio darbo grupė, kuriai pavesta užduotis svarstyti pradinę viziją ir ją atnaujinti atsižvelgiant į iki šiol įgytą jos įgyvendinimo patirtį, dabartinę NSI ir Eurostato padėtį, taip pat kintančius naudotojų poreikius ir IT pažangą. [1] OL L 344, 2007 12 28. [2] COM(2009) 404, Komisijos komunikatas dėl ES statistikos rengimo metodo: ateinančio dešimtmečio vizija. [3] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 (OL L 174, 2013 6 26, p. 1). [4] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 (OL L 87, 2009 3 31, p. 164). [5] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 222/2009 (OL L 87, 2009 3 31, p. 160). [6] Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1297/2008/EB (OL L 340, 2008 12 19, p. 76). [7] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 (OL L 321, 2008 12 1, p. 14). [8] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 543/2009 (OL L 167, 2009 6 29, p. 1). [9] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/2008 (OL L 321, 2008 12 1, p. 1). [10] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1337/2011 (OL L 347, 2011 12 30, p. 7). [11] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1055/2008 (OL L 283, 2008 10 28, p. 3) ir Komisijos reglamentas (ES) Nr. 555/2012 (OL L 166, 2012 6 27, p. 22). [12] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 834/2009 (OL L 241, 2009 9 12, p. 3). [13] 2010 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 351/2010 (OL L 104, 2010 4 24, p. 37). [14] 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB (OL L 141, 2009 6 6, p. 29). [15] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 453/2008 (OL L 145, 2008 6 4, p. 234). [16] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 (OL L 152, 2009 6 16, p. 23). [17] Komisijos reglamentas (ES) Nr. 263/2011 (OL L 71, 2011 3 18, p. 4). [18] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1201/2009 (OL L 329, 2009 12 15, p. 29). [19] 2010 m. rugsėjo 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 823/2010 (OL L 246, 2010 9 18, p. 33). [20] COM(2011) 903. [21] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2008 (OL L 354, 2008 12 31, p. 70). [22] Komisijos reglamentas (ES) Nr. 328/2011 (OL L 90, 2011 4 6, p. 22) ir Komisijos reglamentas (ES) Nr. 349/2011 (OL L 97, 2011 4 12, p. 3). [23] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1006/2009 (OL L 286, 2009 10 31, p. 31). [24] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 692/2011 (OL L 192, 2011 7 22, p. 17). [25] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 (OL L 304, 2008 11 14, p. 1). [26] 2010 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 849/2010 (OL L 253, 2010 9 28, p. 2). [27] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2009 (OL L 324, 2009 10 10, p. 1). [28] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 (OL L 39, 2013 2 9, p. 12). [29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:LT:PDF. [30] Specialioji ataskaita Nr. 12/2012. [31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.