LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009 1 21 
SEK(2009) 47 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
dėl į Bendrijos valstybi ų narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš j ų išplaukiantiems 
laivams taikom ų pranešimo formalum ų ir Direktyvos 2002/6/EB panaikinimo 
  
Įvairių galimybi ų, kaip supaprastinti pakran čių laivybos administracines proced ūras, 
sumažinti j ų skaičių arba jas panaikinti ir kaip įgyvendinti Europos j ūrų transporto 
erdvės be kliūčių projektą, poveikio ataskaita 
   
POVEIKIO VERTINIMO AT ASKAITOS SANTRAUKA  
 
{KOM(2009) 11 galutinis} 
{SEK(2009) 46} 
LT 1   LT SANTRAUKA 
Sparčiai didėjanti sunkiojo keli ų transporto apimtis bei su tuo susijusios automobili ų spūstys, 
avarijos ir tarša yra pagrindin ės ekonomin ės, socialin ės ir aplinkosaugos problemos, kurias 
numatoma spr ęsti pasitelkus pakran čių laivybos skatinimo politik ą. Europai reikia 
veiksmingos įvairiarūšio transporto sistemos, kurioje b ūtų suderinti vis ų transporto r ūšių 
privalumai, siekiant išlaikyti ir padidinti jos konkurencingum ą ir gerov ę pagal Lisabonos 
darbotvark ę ir pagal Europos transporto politikos Baltosios knygos laikotarpio vidurio 
peržiūrą. 
Pakrančių laivybą greičiau plėtoti trukdo sud ėtingos administracin ės proced ūros. Šios 
administracin ės proced ūros turi neigiam ų ekonomini ų pasekmi ų, visų prima d ėl 
administracini ų reikalų tvarkymo, dažnai atliekam ų arba nuolatini ų patikrinim ų atsiranda 
sąnaudų, o dokumentams ir proced ūroms parengti reikia laiko. D ėl sudėtingų procedūrų ši 
transporto r ūšis tampa mažiau populiari, o pakran čių laivyba negalima visapusiškai 
pasinaudoti siekiant, kad Eur opos transporto sistema b ūtų veiksmingesn ė ir tvaresn ė. 
Sausumos transporto kli ūtys jau pašalintos, ta čiau pakran čių laivybos vidaus rinka visoje 
Europos S ąjungoje dar nesukurta. 
Pagal Europos j ūrų transporto erdv ės be kliūčių koncepcij ą Komisijos tarnybos įvertino 
pagrindines pakran čių laivybos administ racines ir dokument ų procedūras, ketindamos jas 
supaprastinti, sumažinti j ų skaičių arba, jei galima, jas panaikinti tarp dviej ų ES uost ų 
vykdomai transporto veiklai.  
Visų pirma išnagrin ėtos: 
• muitinės procedūros (įskaitant supaprastintas proced ūras); 
• laivų pranešim ų procedūros; 
• veterinarin ės ir fitosanitarin ės procedūros;  
• pavojingųjų krovinių vežimo proced ūros. 
Apsvarstyti ir kiti ga limi patobulinimai:  
• elektroninis administracini ų duomenų perdavimas; 
• „vieno langelio“ principu atliekami visi administraciniai formalumai; 
• viena įvairių rūšių kontrolės įstaiga; 
• atleidimo nuo locman ų patarnavim ų liudijimai; 
• alternatyvi administracin ė kalba; 
• specialios uost ų teritorijos pakran čių laivybai. 
Išnagrinėtos šios politikos galimyb ės: 
LT 2   LT – status quo, kaip bazinis scenarijus; 
– kiekvienu konkre čiu atveju reikalaujam ų pavienių administracini ų formalum ų 
supaprastinimas; 
– veiksmai, pagr įsti suderintu priemoni ų paketu, kuriuo pagal sausumo transporto 
vidaus rinkos model į supaprastinami tarp ES uost ų plaukiojantiems laivams nustatyti 
formalumai, sumažinamas toki ų formalum ų skaičius arba, jei galima, jie 
panaikinami.  
Šių galimybi ų poveikio vertinimas pagr įstas daugybe prielaid ų, padarytų kruopščiai svarstant 
visų suinteresuot ųjų šalių pateiktus atsiliepimus. Vertinant pakankamai įsitikinta, kad 
administracini ų procedūrų supaprastinimas bus aiškiai naudingas, o j ūrų transporto sektorius 
neturėtų būti paliktas už sausumos transportu i nustatyto bendrojo laisvo jud ėjimo režimo rib ų. 
Susijusios suinteresuotosios šalys visiškai pritar ė šiai iniciatyvai – vienam iš pagrindini ų 
neseniai paskelbto integruotos j ūrų politikos komunikato „M ėlynoji knyga“ punkt ų. 
Suinteresuotosios šalys man ė, kad paskat ų naudotis pakran čių laivyba tr ūksta ne vien d ėl 
realių trukdym ų, bet ir d ėl rizikos, kad toki ų trukdym ų gali pasitaikyti. Pasi ūlytomis 
priemonėmis už saiking ą visuomen ės mokam ą kainą bus pagerintas patikimumas ir 
punktualumas (svarbiausi veiksniai). ES vidaus j ūrinio transporto administracinius 
formalumus suderinus su kitomis transporto r ūšimis, jūrų transportas pritrauks daugiau 
krovinių siuntėjų. 
Todėl siūloma, kad Komisija priimt ų veiksmų planą galiojan čioms administracin ėms 
procedūroms supaprastinti ir kai kurioms iš j ų panaikinti. Veiksm ų planą sudaro trumpalaik ės 
priemonės: 
– Tobulinamos su laivais ir su kroviniais su sijusios ataskaitos ir formos, privalomos 
pagal Direktyvas 2002/6/EB ( į uostus įplaukiantiems ir (arba) iš j ų išplaukiantiems 
laivams nustatyti pranešimo formalumai), 2000/59/EB (atliek ų ir krovini ų likučių 
priėmimas), 2002/59/EB (laiv ų stebėsena) ir Reglament ą (EB) Nr. 725/2004 
(laivybos saugumas). 
– Kaip ir sausumos transportui, panaikinama nuolatin ė tarp ES uost ų vežamų krovinių 
muitinės kontrolė ir dokument ų tikrinimas. D ėl šios priemon ės, kuri tur ėtų įsigalioti 
iki 2010 m., reik ės keisti Bendrijos muitin ės kodekso1 įgyvendinimo nuostatas.  
– 2009 m. reik ėtų priimti gaires d ėl veterinarini ų ir fitosanitarini ų produktų teisės aktų, 
kad dokument ų patikrinimas pagal Direktyvas 89/662/EEB2, 90/425/EEB3 ir 
2000/29/EB4 vyktų sparčiau. 
                                                 
1 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92 ir 2008 m. balandžio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2008, nustatantis Bendrijos muitin ės kodeksą; OL L 
145, 2008 6 4, p. 1. 
2 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva d ėl veterinarini ų patikrinim ų, taikomų Bendrijos vidaus 
prekyboje, siekiant sukurti vidaus rink ą; OL L 395, 1989 12 30, p. 13. 
3 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyva 90/425/EEB d ėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais 
gyvūnais ir produktais taikom ų veterinarini ų ir zootechnini ų patikrinim ų, siekiant užbaigti vidaus rinkos 
kūrimą; OL L 224, 1990 8 18, p. 29. 
LT 3   LT Be to, reik ėtų įgyvendinti daugiau palengvinimo priemoni ų, t. y.:  
– tobulinti elektronin į administracini ų duomenų perdavim ą; 
– sukurti „vieno langelio “ principu veikian čią sistemą administraciniams reikalams 
tvarkyti; 
– pasiekus, kad ES valstyb ėse narėse kai kurios IMDG (pavojing ųjų krovinių vežimas 
jūra) taisykl ės būtų lygiavert ės ADR/RID (pavojing ųjų krovinių vežimas keliais arba 
geležinkeliais) taisykl ėms, supaprastinti pavojing ųjų krovinių vežimą jūromis. 
Pirmosios dvi priemon ės galėtų būti įgyvendinamos ir derinamos laikantis platesni ų 
pasiūlymų, ypač tų pasiūlymų, kurie bus įtraukti į 2009 m. e. laivybos sistem ų įdiegimo 
veiksmų planą.  
Be to, tur ėtų būti rekomenduojama, kad tolesnes palengvinimo priemones valstyb ės narės 
įgyvendint ų, kai tik yra s ąlygos tai atlikti veiksmingai, t. y.: 
– derinti įvairių administracini ų tarnybų uostuose atliekamus patikrinimus („viena 
įstaiga visiems administraciniams reikalams“); 
– išplėsti atleidimo nuo locman ų patarnavim ų liudijimų taikymo srit į; 
– administracinius reikalus imti tvarkyti alternatyvia nacionalinei (- ėms) kalbai (-oms) 
laivyboje dažniausiai vartojama kalba; 
– uostuose sukurti specialias teritorijas pakran čių laivybai, jei d ėl to palengv ėtų 
pakrančių laivybos veikla. 
Pasirinkus š į priemoni ų derinį ir koordinuotai įgyvendinant pa čias priemones, bus taupomos 
lėšos ir gaunama produktyvumo nauda bei už tikrintas svarbiausios informacijos 
prieinamumas. 
Apie krovinius, kuriems taikoma muitin ės arba kitokia kontrol ė (gyvulin ės kilmės, 
veterinariniai ir fitosanita riniai produktai), informacija ir toliau bus renkama, j ą reikės pateikti 
atrankinei kontrolei. 
Įgyvendinus priemoni ų paketą, 2009–2040 m. administracin ė našta bus apytiksliai sumažinta 
2,4 mlrd. EUR, o apskai čiuota nauda aplinkai sieks 182–365 mln. EUR. Apskai čiuotos 
priemonių kūrimo, plėtros ir įgyvendinimo išlaidos sieks 617 mln. EUR. Jas pasidalys ūkinės 
veiklos vykdytojai, pirmiausia uost ų direkcijos ir laivybos bendrov ės. Nacionalini ų valdžios 
institucijų išlaidos bus nedidel ės. 
Dėl šios strategijos nekyla pavojus, kad bus  sumažinti standartiniai reikalavimai, tod ėl ji 
nekeičia pagrindini ų su muitin ėmis ir sauga susijusi ų reglament ų tikslų.  
Keliose valstyb ėse narėse ji padėtų sumažinti įmonių sąnaudas, o ateityje – vartotoj ų išlaidas. 
                                                                                                                                                         
4 2000 m. geguž ės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB d ėl apsaugos priemoni ų nuo augalams ir 
augaliniams produktams kenksming ų organizm ų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje; OL L 169, 2000 7 
10, p. 1.