•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Šis pasiūlymas padeda pereiti prie saugios, konkurencingos ir nuo iškastinio kuro mažai priklausomos ekonomikos ir padės pasiekti Energetikos sąjungos strategijoje iškeltą tikslą – išmetamų teršalų kiekį sumažinti 40 proc. Jis taip pat padės valstybėms narėms pasiekti pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą nustatytus nacionalinius išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslus.

Galiausiai pasiūlymas atitinka ir Sąjungos pasaulinio lygmens nuostatą pasiekti plataus užmojo klimato tikslus pagal 21-oje JT šalių konferencijoje (COP 21) Paryžiuje pasiektą susitarimą. Pasiūlymu sprendžiami klausimai, susiję su ES automobilių pramonės sektoriaus pirmavimu technologijų ir inovacijų srityje, taigi jis dera su atnaujinta Pramonės politikos strategija, kurioje pabrėžiama, kad ES ekonomikai labai svarbus modernus ir konkurencingas automobilių pramonės sektorius. Be to, pasiūlymu skatinama diegti naujas efektyvaus degalų vartojimo technologijas – taip jis padeda siekti Sąjungos tikslų kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191–193 straipsniuose nurodyta ES kompetencija klimato kaitos srityje. Konkrečiai jie yra teisinis pagrindas imtis priemonių dėl STP degalų suvartojimo ir išmetamo CO2 kiekio. ES jau ėmėsi priemonių dėl transporto išmetamo CO2 kiekio: priėmė reglamentus (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) 510/2011, kuriais nustatomos lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio ribos. Komisija taip pat pasiūlė reglamentą dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo. Šie reglamentai pagrįsti aplinkai skirtu Sutarties skyriumi, konkrečiai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsniu.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Būtinybė imtis ES lygmens veiksmų

Klimato kaita yra tarpvalstybinė problema, be to, ES ir valstybės narės dalijasi šia kompetencijos sritimi. Krovininis kelių transportas taip pat yra tarpvalstybinio pobūdžio, kaip rodo jo paslaugų ypatumai. Prekės vežamos ne tik šalies viduje, bet ir iš vienų valstybių narių į kitas, be to, STP gali būti prekiaujama visoje ES.

Todėl ES veiksmai yra pagrįsti atsižvelgiant ir į tarpvalstybinį klimato kaitos poveikį, ir į poreikį apsaugoti bendrąsias krovininio kelių transporto paslaugų ir STP rinkas.

Nesiėmus ES lygmens veiksmų tektų kliautis valstybių narių iniciatyvomis mažinti STP išmetamų teršalų kiekį. Tačiau šiuo metu STP transporto sektoriuje naudojamiems degalams valstybės narės taiko lengvatinį mokesčių režimą ir nematyti ženklų, kad ši padėtis ateityje keistųsi. Dabartinio dydžio degalų mokesčiai nesuteikė paskatų reikiamai padidinti degalų vartojimo efektyvumą.

Be to, toks sprendimas priklauso nuo valstybių narių ir neverta tikėtis, kad valstybės narės visos kartu tiek padidins degalų mokesčius, kad galėtų atsirasti paskatų smarkiai pagerinti vartojimo efektyvumą. Be to, ES mokesčių politika tvirtinama vieningai, todėl šią politikos sritį suderinti sunku.

Todėl galimas degalų mokesčių lygio pakėlimas galėtų būti tik pagalbinė priemonė, tačiau negalėtų atstoti išmetamo CO2 kiekio standartų.

Be to, jei veikla būtų palikta valstybių narių nuožiūrai, galėtų atsirasti skirtingos nacionalinės sistemos, pavyzdžiui, priklausomai nuo tikslų, nustatytų pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą. Jei taip nutiktų, užmojis ir modelių parametrai skirtųsi, o tam reikėtų nemažai galimų technologinių sprendimų, todėl masto ekonomija būtų mažesnė, o bendroji rinka būtų suskaidyta.

Kadangi gamintojams priklausanti transporto priemonių rinkos dalis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, įvairių nacionalinės teisės sistemų poveikis jiems būtų skirtingas ir galėtų atsirasti konkurencijos iškraipymų.

Todėl būtina koordinuota ir papildanti Europos lygmens priemonė.

Papildoma ES veiksmo nauda

Kadangi veikia naujų STP bendroji rinka, užtikrinti suderintus veiksmus ir nustatyti naujų STP išmetamo CO2 kiekio normas ekonomiškai efektyviausia ES lygmeniu. Jei visos valstybės narės užsimotų nustatyti naujų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reglamentavimo reikalavimus, dėl prasto šalių tarpusavio koordinavimo gamintojams galėtų išaugti reikalavimų laikymosi išlaidos, o dėl Europos rinkos susiskaidymo – sumažėti paskatų projektuoti tausias STP.