KODĖL SVARBU NEVĖLUOTI? 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programų įgyvendinimas gerokai vėlavo. Sektorių programų teisės aktai buvo baigti rengti tik 2013 m. gruodžio mėn., po to, kai tų metų pirmąjį pusmetį buvo susitarta dėl daugiametės finansinės programos. Dėl to buvo vėluojama priimti išsamias taisykles, reikalingas, kad programos galėtų praktiškai veikti, taip pat vėlavo derybos dėl partnerystės susitarimų su valstybėmis narėmis. Dėl to vėlavo investicijos ir parama taip reikalingiems projektams ir reformoms. Negana to, einamojo laikotarpio pradžioje buvo gerokai sumažinti įsipareigojimų asignavimai. Įsipareigojimų asignavimų viršutinių ribų raida 2000–2020 m. (dabartinėmis kainomis) Įsipareigojimų asignavimų viršutinės ribos 1,30 % 1,25 % 1,20 % 1,15 % 1,10 % 1,05 % 1,00 % 0,95 % 0,90 % 0,85 % Vėlavimas turi realių pasekmių žmonėms. Teisės aktai dėl Prieglobsčio, migracijos ir saugumo fondų buvo priimti tik 2014 m. Tai reiškė, kad institucijos buvo paskirtos ir programos patvirtintos tik 2015 m. Todėl valstybės narės negalėjo pradėti vykdyti projektų laiku. Tai turėjo poveikio valstybių narių pajėgumui priimti ir apgyvendinti pabėgėlius ir valdyti sienas. Graikijos administracijai dėl vėlavimo buvo labai sunku pasinaudoti ES finansavimu ir pasirengti 2015 m. krizei. Prieglaudos pabėgėliams buvo neparuoštos. Tuo metu, kai 2015 m. birželio– rugsėjo mėnesiais į salas plūdo žmonės, kuriems reikėjo apsaugos, pabėgėlių priėmimo sąlygos buvo prastos. Tuo pačiu metu kitos valstybės narės, įskaitant Švediją ir Austriją, nebuvo gavusios ES finansavimo, kad galėtų priimti žmones, atvykstančius Balkanų maršrutu. ES turėjo pasinaudoti skubios paramos priemone, kad paremtų šias valstybes nares tokiu sunkiu metu. Pavėluotai priėmus paskutinę finansinę programą 2014 m. negalėjo būti įgyvendinti keli tarptautiniai veiksmai pagal programą „Erasmus+“. Tai reiškė, kad 2014 m. numatytų maždaug 25–30 000 studentų ir mokytojų iš valstybių narių bei šalių partnerių mainų tais metais negalėjo įvykti. Jei taip būtų vėluojama per visą programos laikotarpį, 2021 m. net 1 000 000 jaunuolių negalėtų pasinaudoti mainų programos „Erasmus+“ nauda. Vėluojant įgyvendinti kitą mokslinių tyrimų bendrąją programą būtų prarasta apie 5 000 darbo vietų mokslinių tyrimų srityje per mėnesį (apie 3–4 proc. visų ES darbo vietų mokslinių tyrimų srityje) ir dar 7000 darbo vietų kituose ekonomikos sektoriuose. Per tą patį laikotarpį būtų nepaskelbta daugiau nei 200 mokslinių publikacijų, įskaitant apie 100 didelio poveikio straipsnių. Vėlavimas atrinkti projektus ankstyvuoju sanglaudos programų įgyvendinimo etapu reikštų, kad daugiau nei 100 000 projektų negalėtų būti pradėta laiku. Tai paveiktų tokias sritis kaip parama verslui, energijos vartojimo efektyvumas, sveikatos priežiūra, švietimas ir socialinė įtrauktis. Vėlavimas taip pat stipriai paveiktų tam tikrus stambius infrastruktūros projektus. Kosmoso programų, kaip antai „Galileo“ arba „Copernicus“, investicinis ciklas yra ilgas. Todėl viešųjų pirkimų požiūriu joms svarbus nuspėjamumas. Vykdomi viešieji pirkimai, susiję su keliais „Galileo“ palydovais, bus baigti 2019 m. ir galės būti visiškai įgyvendinti tik tuomet, kai bus parengti nauji teisiniai ir biudžeto reikalavimai. Tarp kitų neigiamo vėlavimo susitarti dėl naujos finansinės programos poveikio pavyzdžių yra „Rail Baltica“. Vykdant šį projektą bus nutiesta svarbi geležinkelio jungtis su Baltijos šalimis ir ji turėtų būti užbaigta iki 2025–2027 m. Projekto metu turėtų būti paskelbti svarbūs viešieji pirkimai, reikalingi statybai 2021 m. Tai yra būtina norint užbaigti projektą, kuris padės penkiems milijonams žmonių Baltijos šalyse susisiekti su likusia Europa. Kartu greitojo geležinkelio linija bus naudojama kroviniams pervežti iš Suomijos į Vokietiją, Beniliuksą iki Adrijos jūros. Iki 2027 m. planuojama užbaigti Brenerio pagrindinį tunelį, o kitos DFP laikotarpiu turi prasidėti geležinkelio inžineriniai darbai. Tai labai svarbus projektas, kurį įgyvendinus pusė iš 2,2 mln. sunkvežimių krovinių bus nukreipta nuo Brenerio greitkelio į geležinkelio liniją. Tai sumažins taršą gražiuosiuose slėniuose tarp Miuncheno-Insbruko ir Veronos. Fėmarno sąsiaurio tunelis tarp Danijos ir Vokietijos, „geležinkelio jungtis Evora–Merida, kuri galiausiai sujungs Lisaboną ir Madridą, Liono ir Turino pagrindinis tunelis, kuris sujungs Prancūzijos ir Italijos greitojo geležinkelio tinklus – visi šie projektai taip pat turi būti baigti iki kitos daugiametės finansinės programos pabaigos. Vykdant tokių projektų planavimą ar viešuosius pirkimus negali būti vėluojama vien dėl to, kad per vėlai priimta kita daugiametė finansinė programa.