LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.7.6 
SEK(2010) 880 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI 
Priemoni ų, kurių ėmėsi Jungtin ė Karalyst ė 
atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijas siekiant ištaisyti 
perviršinio valdžios sektoriaus deficito pad ėtį, vertinimas  
 
LT 2   LT 1. STABILUMO  IR AUGIMO  PAKTO  TAIKYMAS  DABARTIN ĖS KRIZĖS 
METU   
Šiuo metu daugumoje ES šali ų valdžios sektoriaus deficitas viršija Sutartyje d ėl Europos 
Sąjungos veikimo nustatyt ą 3 % BVP pamatin ę vertę. Dažnai stiprus deficito padid ėjimas bei 
skolos būklės pablogėjimas turi b ūti vertinami turint omenyje beprecedent ę 2008–2009 m. 
pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos nuosmuk į. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, d ėl 
ekonomikos nuosmukio sumaž ėjo mokestin ės pajamos ir padid ėjo socialini ų išmokų išlaidos 
(pvz., bedarbi ų pašalpos). Antra, pripažindama, kad biudžeto politika dabartin ėje ypatingoje 
ekonomin ėje situacijoje vaidina svarb ų vaidmen į, 2008 m. lapkri čio mėn. Europos 
ekonomikos atk ūrimo plane (EEAP), kur į gruodžio m ėn. patvirtino Europos Vadov ų Taryba, 
Komisija paragino imtis fiskalini ų skatinam ųjų priemoni ų. Plane numatyta, kad skatinamosios 
priemonės įvairiose valstyb ėse narėse turėtų būti diferencijuotos  atsižvelgiant į skirtingą jų 
valstybės finansų tvarumą ir konkurencingum ą. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemoni ų 
finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš ši ų priemoni ų turėjo įtakos skolos b ūklei arba kelia 
didesnio deficito arba skolos rizik ą ateityje, nors tam tikras vyriausyb ės suteiktos paramos 
išlaidas ateityje b ūtų galima susigr ąžinti.  
2009 m. spalio m ėn., pasinaudodama pirmaisiais ekonomikos atsigavimo požymiais, Europos 
Vadovų Taryba patvirtino fiskalin ę išeities iš kriz ės strategij ą, pagrįstą šiais principais: i) 
įvairių šalių išeities iš kriz ės strategija tur ėtų būti koordinuojama, nuosekliai įgyvendinant 
Stabilumo ir augimo pakt ą; ii) reikia laiku nutraukti fiskalines skatinam ąsias priemones. Jei iš 
Komisijos prognozi ų toliau bus matyti, kad ekonomika vi s labiau atsigauna ir šis procesas 
tampa savaiminis, fiskalinis konsolidavimas visose ES valstyb ėse narėse turėtų būti pradėtas 
ne vėliau kaip 2011 m. Tur ėtų būti atsižvelgta į atskirų šalių padėties ypatumus, o tam tikros 
šalys konsolidavim ą turi vykdyti anks čiau; iii) atsižvelgiant į patiriamus sunkumus, 
planuojama fiskalinio kons olidavimo sparta tur ėtų būti didelė ir daugumoje valstybi ų narių 
struktūriniu poži ūriu turės gerokai viršyti 0,5 % BVP per metus; iv) svarbi fiskalin ės išeities 
iš krizės rėmimo politika apims sustiprintas nacionalines biudžeto sistemas, kuriomis 
didinamas pasitik ėjimas konsolidavimo strategijomis, ir  ilgalaikio fiskalinio tvarumo r ėmimo 
priemones, kaip pabr ėžta Stabilumo ir augimo pakte. Be to, tur ėtų būti aktyviau vykdomos 
struktūrinės reformos, kuriomis didinamas produktyvumas ir remiamos ilgalaik ės investicijos. 
Šie fiskalin ės išeities iš kriz ės principai įgyvendinti praktikoje pateikus rekomendacijas pagal 
perviršinio deficito proced ūras, taip pat per pastar ąjį metinį stabilumo ir konvergencijos 
programų vertinim ą. Perviršinio deficito panaikinimo terminai ir reikalaujamos strukt ūrinės 
priemonės diferencijuoti kiekvienai va lstybei narei atsižvelgiant į joms būdingas aplinkybes.  
Skatinamosiomis priemon ėmis, kuri ų imtasi pagal EEAP, kartu su priemon ėmis finans ų 
sektoriui stabilizuoti užkirs tas kelias ekonomikos žlugimu i ir sudarytas ekonomikos 
atsigavimo pagrindas. Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje patvirtinama 
laipsniško atsigavimo perspektyva, leidžianti nutraukti fiskalines skatinam ąsias priemones. 
Rodikliai rodo, kad atsigavimas taps savaiminis 2010 m. pabaigoje–2011 m. pradžioje. Ta čiau 
vis dar kyla didel ė rizika, susijusi su pad ėtimi finans ų rinkose ir galimu neigiamu valstybi ų 
garantuotos skolos raidos ir pad ėties bankų sektoriuje tarpusavio priklausomyb ės ratu (angl. 
negative feedback loop ). Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes toliau vertinamos 
priemonės, kurių ėmėsi Jungtin ė Karalyst ė atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. 
rekomendacijas. 
 
LT 3   LT 2. PERVIRŠINIO  DEFICITO  PROCED ŪRA IR NAUJAUSIOS  
REKOMENDACIJOS 
Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą Komisija turi prad ėti perviršinio deficito proced ūrą (PDP), 
kai valstyb ės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatin ę vertę. Stabilumo ir augimo pakto 
2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, ka d visuose perviršinio deficito proced ūros etapuose 
būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybe s. Taip Stabilumo ir augimo 
pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta, atsižvelgiant į 
ekonomin ę padėtį, greitai atkurti patikim ą biudžeto b ūklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis 
valstybės finansų tvarumas.  
2008 m. liepos 8 d. Taryba pagal Europos bendrijo s steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dal į 
priėmė sprendim ą, kuriame teigiama, kad Jungtin ėje Karalyst ėje yra perviršinis deficitas. 
Naujausia Tarybos rekomend acija pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 
straipsnio 7 dal į priimta 2009 m. gruodžio 2 d.1  
Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei esam ą perviršinio deficito pad ėtį ištaisyti iki 2014–
2015 finansini ų metų2. Pagal Tarybos rekomendacij ą Jungtin ės Karalyst ės valdžios 
institucijos valdžios sektoriaus deficit ą turėtų patikimai ir tvariai sumažinti iki mažesn ės kaip 
3 % BVP vert ės imdamosi veiksm ų vidutinės trukmės laikotarpiu. Konkre čiai šiuo tikslu 
Jungtinės Karalyst ės valdžios institucijos tur ėtų: a) 2009–2010 m. įgyvendinti 2009 m. 
biudžete suplanuotas fiskalines  priemones (vengdamos papildom ų priemoni ų, dėl kurių 
valstybės finansų būklė galėtų dar pablog ėti) ir 2010–2011 m. prad ėti konsolidavim ą, kad 
deficitas iki 2014–2015 m. tapt ų mažesnis nei pamatin ė vertė; b) tuo tikslu užtikrinti, kad 
fiskalinio konsolidavimo vidutinis metinis dydis nuo 2010–2011 iki 2014–2015 m. sudaryt ų 
1¾ % BVP – tai taip pat tur ėtų padėti užtikrinti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos 
santykis v ėl imtų mažėti ir tinkama sparta art ėtų prie pamatin ės vertės, atkuriant tinkam ą 
pirminio pertekliaus lyg į; c) išsamiau nurodyti papildomas priemones, reikalingas 
perviršiniam deficitui iki 2014–2015 m. ištaisyti, jei susi klostys palankios ciklo s ąlygos, ir 
sparčiau mažinti deficit ą, jei ekonomin ės ar biudžeto s ąlygos bus geresn ės, negu šiuo metu 
numatoma. 
Be to, Jungtin ės Karalyst ės valdžios institucijoms rekomenduota, be fiskalini ų priemoni ų, 
pasinaudoti galimyb ėmis, įskaitant galimybes, atsirandan čias dėl gerėjančių ekonomini ų 
sąlygų, greičiau mažinti bendrosios skolos santyk į priartinant j į prie pamatin ės vertės. 
Jungtinė Karalyst ė turėtų užtikrinti, kad ta ikant persvarstyt ą fiskalinę sistemą būtų apribota 
koregavimui kylanti rizika ir, ištaisius perviršin į deficitą, šia sistema b ūtų paremtas nuolatinis 
biudžeto konsolidavimas.  
Taryba nustat ė terminą – 2010 m. birželio 2 d., – iki kurio Jungtin ės Karalyst ės vyriausyb ė 
turi įgyvendinti 2009 m. biudžete supl anuotas fiskalines priemones ir parengti išsamesn ę 
konsolidavimo strategij ą, kuri bus reikalinga siekiant ištaisyti perviršin į deficitą. Veiksmingos 
priemonės bus vertinamos atsižvelgiant į ekonomikos poky čius, palyginti su Komisijos 
tarnybų 2009 m. rudens prognoz ėje pateikta ekonomine perspektyva.  
                                                 
1 Visus Jungtinei Karalystei skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetain ėje 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm. 
2 Jungtin ės Karalyst ės finansiniai metai prasideda balandžio m ėn. ir baigiasi kovo m ėn. 
 
LT 4   LT Pagal Reglament ą (EB) Nr. 1467/973 ir persvarstyt ą Elgesio kodeks ą4 turėtų būti laikoma, kad 
valstybė narė ėmėsi veiksming ų priemoni ų, jeigu ji veik ė laikydamasi pagal Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į pateiktos rekomendacijos. Elgesio kodekse 
nustatyta, kad vertinant veiksmingas priemones vis ų pirma tur ėtų būti atsižvelgiama į tai, ar 
atitinkama valstyb ė narė užtikrino Tarybos iš pradži ų rekomenduot ą metinį pagal cikl ą 
pakoreguoto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones, pager ėjimą. Jeigu 
nustatytas koregavimas yra mažesnis už rekomenduot ąjį, reikėtų kruopščiai išnagrin ėti 
nepakankamo koregavimo priežastis. Daugiame čio koregavimo atveju Elgesio kodekse 
nustatyta, kad atliekant vertinim ą iš esmės reikėtų sutelkti d ėmesį į priemones, kuri ų imtasi 
siekiant užtikrinti tinkam ą fiskalinį koregavim ą kitais metais po perviršinio deficito 
nustatymo.  
Po 2010 m. geguž ės 6 d. vykusi ų visuotini ų rinkimų naujoji vyriausyb ė skubiai praneš ė 
ketinanti pristatyti nepaprast ąjį biudžetą, kuris priimtas 2010 m. birželio 22 d. Šiame 
vertinime į tai taip pat atsižvelgiama.  
3. PRIEMONI Ų, KURIŲ IMTASI,  VERTINIMAS 
2010 m. geguž ės 5 d. paskelbta naujausia Komisijos tarnyb ų makroekonomin ė prognozė iš 
esmės panaši į 2009 m. ruden į numatytą ekonomin ę perspektyv ą, kuria pagr įstos Tarybos 
2009 m. gruodžio m ėn. rekomendacijos. 2009–2010 finansiniais metais gamybos apimtis 
sumažėjo ½ procentinio punkto daugiau, nei manyta 2009 m. ruden į, iš dalies d ėl neigiamo 
2010 m. pirm ą ketvirtį vyravusio prasto oro poveikio . Priešingai, 2010 m. pavasario 
prognozėje numatyta, kad 2010–2011 m. gamybos apimtis ims labiau did ėti. Manoma, kad 
realioji gamybos apimtis 2010–2011 m. padid ės 1¾ %, t. y. ½ procentinio punkto daugiau, 
palyginti su rudens prognoze, vis ų pirma atsižvelgiant į namų ūkių vartojimo išlaid ų teigiamo 
augimo perspektyvas. D ėl prognoz ėje numatyto vartotoj ų kainų infliacijos padid ėjimo 
prognozuojamas nominaliojo BVP augimas 2010–2011 m. dar padid ėjo ¾ procentinio 
punkto, nors numatoma, kad infliacijos poveikis Jungtin ės Karalyst ės valstybės finansams bus 
iš esmės neutralus. 2010 m. pavasario prognoz ė patvirtino 2009 m. rudens projekcij ą, kad 
2011–2012 m. realioji ekonomin ė veikla padid ės 2¼ %.  
2010 m. pavasario prognoz ėje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas sumaž ės nuo 
prognozuoto 12¼ % BVP 2009–2010 m. iki 11½ % 2010–2011 m. Valdžios sektoriaus 
deficito sumaž ėjimą 2010–2011 m. l ėmė diskrecin ės priemon ės, dėl kurių deficitas sumaž ėja 
maždaug 1 % BVP. Vis ų pirma buvo numatyta, kad 2010 m. sausio m ėn. padidinus 
standartin į PVM tarif ą iki vertės, buvusios prieš imantis skatinam ųjų priemoni ų, 2010–2011 
finansiniais metais pajamos padid ės 0,6 % BVP, o kapitalo išla idas sumažinus 0,2 % BVP bus 
kompensuotas planuot ų valstybės investicij ų perkėlimas iš 2010–2011 m. į 2008–2009 m. ir 
2009–2010 m. siekiant remti ekonomik ą nuosmukio laikotarpiu. 2010 m. pavasario 
prognozėje taip pat atsižvelgta į tai, kad išlaid ų veiksmingum ą, visų pirma susijus į su 
sveikatos prieži ūros išlaidomis, 2010–2011 m. planuojam a padidinti 0,3 % BVP, kaip 
paskelbta 2009 m. balandžio m ėn. Šioje prognoz ėje numatyta, kad strukt ūrinis biudžeto 
deficitas 2010–2011 m. sumaž ėtų tik ¼ % BVP, palyginti su 2009–2010 m., inter alia  
                                                 
3 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. 
4 „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo s ąlygos bei stabilumo ir konvergencijos program ų formos ir 
turinio gair ės“, kurias 2009 m. lapkri čio 10 d. patvirtino ECOFIN taryba ir kurias galima rasti interneto 
svetainėje 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm. 
 
LT 5   LT atsižvelgiant į nedidelį pajamų elastingum ą dėl užsitęsusios menkos ekonomin ės veiklos 
finansų ir būsto rinkose, kurios iki šiol  buvo pagrindiniai pajam ų šaltiniai.  
Paskelbus 2010 m. pavasario prognoz ę, gegužės 17 d. imtasi naujos inic iatyvos, susijusios su 
nepriklausom ų prognozi ų teikimu Jungtin ėje Karalyst ėje; 2010 m. geguž ės 21 d. Jungtin ės 
Karalystės vyriausyb ė paskelbė gerokai mažesn į 2009–2010 m. valdžios sektoriaus deficito 
įvertį, 2010 m. geguž ės 24 d. ir birželio 17 d. pa skelbtos naujos priemon ės, kuriomis 
mažinamos valdžios sektoriaus išlaidos, o birž elio 22 d. parlamentui pristatytas nepaprastasis 
biudžetas.  
Po to, kai pasibaigus visuotiniams rinkimams buvo suformuota nauja koalicin ė vyriausyb ė, 
2010 m. geguž ės 17 d. Jungtin ės Karalyst ės valdžios institucijos praneš ė apie naujos 
Atsakomyb ės už biudžet ą tarnybos (angl. Office for Budget Responsibility  (OBR)), kuri „teiks 
nepriklausomas prognozes, susijusias su valstyb ės finansais ir ekonomika, į kurias bus 
atsižvelgiama priimant fiskalin ės politikos sprendimus“, įsteigimą. Kanclerio teigimu, 
vyriausyb ės sprendimai bus priimami atsižvelgiant į šias prognozes. Min ėta tarnyba taip pat 
„vertins fiskalin ės politikos įpareigojim ų, kuriuos nustatys Kancleris, įvykdymo 
perspektyvas“. 
2010 m. geguž ės 24 d. vyriausyb ė pranešė apie nedelsiant taikysimas naujas išlaid ų mažinimo 
priemones, vis ų pirma keli ų vyriausyb ės departament ų biudžeto mažinim ą, ir valstyb ės 
tarnautojų įdarbinimo sustabdym ą. Šiomis priemon ėmis sumažinus diskrecines išlaidas 
einamųjų 2010–2011 finansini ų metų deficitas tur ėtų sumažėti 0,4 % BVP, o 2011–2012 m. 
bus kompensuota tai, kad nebuvo pa didinti socialinio draudimo įmokų tarifai, nors tai buvo 
suplanavusi ankstesnioji vyriausyb ė. Birželio 17 d. vyriausyb ė taip pat pareišk ė, kad 
persvarstydama ankstesniosios vyriausyb ės nuo 2010 m. sausio 1 d. priimtus sprendimus d ėl 
išlaidų ji atšaukė kai kuriuos projektus, kuri ų išlaidos sudaro 0,1 % BVP, ir atid ėjo projekt ų, 
visų pirma susijusi ų su gynyba ir transportu, kuri ų išlaidos per j ų įgyvendinimo laikotarp į 
būtų siekusios 0,6 % BVP, vykdym ą.  
Remiantis 2010 m. birželio 18 d. paskelbtais valstyb ės finansų duomenimis, kurie atitinka 
Jungtinės Karalyst ės statistikos biuro 2010 m. geguž ės 21 d. paskelbtus duomenis, valdžios 
sektoriaus deficitas 2009–2010 m. sudarys 11,3 % BVP. Nors tai yra maždaug 1 ¾ 
procentinio punkto BVP mažiau, nei buvo numatyta 2009 m. rudens prognoz ėje, ir beveik 1 
procentiniu punktu mažiau, nei numatyta 2010 m. pavasario prognoz ėje5, valdžios sektoriaus 
deficitas ir toliau bus vienas iš didžiausi ų ES. Be to, d ėl geresnio, nei tik ėtasi, galutinio 
deficito, kur į lėmė tai, kad neigiamas ekonomikos nuosmukio poveikis mokestin ėms 
pajamoms buvo mažesnis, nei tik ėtasi, 2010–2011 m. deficitas tur ėtų sumažėti.  
2010 m. birželio 22 d. naujoji vyriausyb ė pristatė nepaprast ąjį biudžetą. Jame paskelbta, kad 
bus imtasi svarbi ų papildom ų fiskalinio konsolidavimo priemoni ų. OBR prognozuoja, kad 
naujosiomis priemon ėmis einam ųjų 2010–2011 finansini ų metų valdžios sektoriaus deficit ą 
pavyks sumažinti dar 0,5 % BVP, 2011–2012 m.  – 1,0 % BVP, 2012–2013 m. – 1½ % BVP, 
o iki 2014–2015 m. – 2¼ % BVP. Atsižvelgdama į 2010 m. kovo m ėn. biudžete arba anks čiau 
paskelbtas priemones, kuri ų bendras poveikis, kaip prognozuojama, iki 2014–2015 m. tur ėtų 
būti 4,0 % BVP, ir nauj ąsias priemones, paskelbtas 2010 m. birželio m ėn. biudžete, OBR 
                                                 
5 Šie duomenys paskelbti po to, kai 2010 m. balandžio 22 d. buvo paskelbta valstyb ės finansų statistika. 
Todėl naujausias 2009–2010 m. deficito įvertis grindžiamas duomenimis, kuri ų dar nepatvirtino 
Eurostatas.  
 
LT 6   LT prognozuoja, kad deficitas sumaž ės nuo 11,3 % BVP 2009–2010 m. iki 10¼ % 2010–2011 m. 
ir iki 7¾ % 2011–2012 m. OBR prognozuoja, kad ik i 2014–2015 m. (toks terminas Jungtinei 
Karalystei nustatytas 2009 m. gruodžio m ėn. Tarybos rekomendacijoje) deficitas sieks 2¼ % 
BVP, palyginti su 4¼ % BVP, grindžiamu prieš rinkimus pristatytame 2010 m. kovo m ėn. 
biudžete paskelbtomis politikos priemon ėmis. OBR manymu, tikimyb ė pasiekti š į tikslą yra 
didesnė nei 50 %. Iš jos patikim ų projekcij ų matyti, kad valdžios se ktoriaus skolos santykis 
bus didžiausias 2012–2013 m. ir sieks 85 % BVP prieš sumaž ėdamas iki beveik 80 % BVP 
2015–2016 m.  
Taikant nauj ąsias 2010 m. birželio m ėn. biudžete paskelbtas priemones apskai čiuotas 
struktūrinis biudžeto balansas, perskai čiuotas pagal bendrai sutart ą metodiką, pagerės ¾ % 
BVP 2010–2011 m., o nuo 2010–2011 iki 2014–2015 m. ka smet vidutiniškai maždaug 1½ % 
BVP. Tai šiek tiek mažiau, nei 2009 m. gruodžio m ėn. rekomendavo Taryba (1¾ % BVP), 
tačiau vis dėlto priimtina atsižvelgiant į daug mažesn į nei tikėtasi 2009–2010 m. biudžeto 
deficitą (11,3 % BVP, palyginti su 13,0 % BVP,  kaip numatyta 2009 m. rudens prognoz ėje), 
ir tai atitinka nominaliojo defici to sumažinimo, kad jis iki 2014–2015 m. b ūtų gerokai 
mažesnis už pamatin ę vertę, siekį.  
Planuojama, kad maždaug tris ketvirtadalius nauj ų griežtesn ės fiskalinės politikos priemoni ų 
bus galima įgyvendinti per ketverius metus vidutiniška i 25 % faktiškai suma žinus diskrecines 
išlaidas, įskaitant sumažint ą departament ų biudžetą (išskyrus sveikatos apsaugos ir pagalbos 
užjūrio teritorijoms), dvejiems metams įšaldžius viešojo sektoriaus darbuotoj ų darbo 
užmokest į ir sumažinus socialines išmokas. Išlaid ų apžvalgoje, kuri bus paskelbta 2010 m. 
spalio 20 d., bus nustatytos atskir ų departament ų išlaidų ribos per vis ą dabartinio parlamento 
kadenciją. Papildom ų pajamų daugiausia bus galima gauti nuo 2011 m. sausio m ėn. padidinus 
pagrindin į PVM tarif ą nuo 17½ % iki 20 %; d ėl to valdžios sektoriaus pajamos 2010–2011 m. 
padidės 0,2 % BVP, o v ėliau kasmet maždaug 0,8 % BVP. Naujas banko mokestis, kur į bus 
pradėta taikyti nuo 2011 m. sausio m ėn., 2011–2012 m. mokestines pajamas padidins 0,1 % 
BVP. Kita vertus, palyginti nemažai padid ėjęs neapmokestinamasis pajam ų dydis ir 
sumažėjusios darbdavi ų socialinio draudimo įmokos nuo 2011–2012 m. bendrai sumažins 
pajamas 0,4 % BVP. Vyriausyb ė taip pat paskelb ė sumažinsianti pagrindin į pelno mokes čio 
tarifą ir mažoms bendrov ėms taikom ą mokesčių tarifą; numatoma, kad nuo 2012–2013 m. su 
įmonių pelnu susijusios mokestin ės pajamos d ėl to sumaž ės 0,2 % BVP.  
Palyginti su 2010 m. sausio m ėn. konvergencijos programa ir 2010 m. kovo m ėn. biudžetu, 
nepriklausomos makroekonomin ės projekcijos 2010 m. birželio m ėn. nepaprastajame 
biudžete, kurias pateik ė naujoji OBR, daug labiau atitinka Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ę 2010–2011 m. bei 2011–2012 m. ir da bartinius bendrus 2012–2014 m. 
įverčius. Tačiau gamybos apimties augimas gali b ūti mažesnis, nei planuota biudžete, galb ūt 
ir dėl didesnio papildom ų priemoni ų poveikio paklausai, ir d ėl silpnesn ės išorės aplinkos, 
kurie turėtų šalutinį poveikį valstybės finansams. Be makroekonomin ės rizikos, bus nelengva 
tiek, kiek planuojama, sumažinti išlaid as, o jei tai nebu s pasiekta, sumaž ės tikimyb ė, kad 
pavyks įgyvendinti Tarybos rekomendacijas netaikant kompensacini ų priemoni ų. Apskritai, 
nors rizika yra didel ė, šiuo metu atrodo, kad Jungtinei Karalystei pavyks iki rekomenduojamo 
termino pasiekti, kad deficitas b ūtų mažesnis nei 3 % BVP, o 2014–2015 m. sumaž ėtų iki 
planuojamo 2¼ % BVP, ir taip apsisaugoti nuo nuokrypi ų. 
2010 m. birželio m ėn. biudžete Jungtin ės Karalyst ės valdžios institucijos taip pat praneš ė apie 
naujus fiskalinius įpareigojimus „iki pasikartojan čio penkeri ų metų prognoz ės laikotarpio 
pabaigos pasiekti pagal cikl ą pakoreguot ą einamąjį (t. y. atėmus kapitalo išlaidas) balans ą“. 
Kartu nustatytas tikslas iki 2015–2016 m. sumažinti gryn ąją skolą, išreikštą procentine BVP 
 
LT 7   LT dalimi. Naujieji įpareigojimai, kuri ų galutinis tikslas aiškiai nustatytas ir kuriais sumažinama 
manipuliavimo galimyb ė, yra daug tobulesni, palyginti su an kstesne „auksine taisykle“. Nors 
apibrėžtų fiskalinių tikslų negalima tiesiogiai palygi nti, nes nustatant siektin ą deficitą išsamiai 
nėra atsižvelgiama į kapitalo išlaidas, o siektina skol a yra ne bendroji, o grynoji skola, 
naujaisiais įpareigojimais tur ėtų būti galima pasiekti didesn ės darnos su ES sistema. 
4. IŠVADOS 
Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Jungtin ė Karalyst ė ėmėsi 
priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant ištaisyti perviršin į deficitą per 
Tarybos nustatyt ą terminą. Visų pirma, 2010 m. birželio m ėn. nepaprastajame biudžete 
paskelbtomis priemon ėmis 2010–2011 m. bus toliau didinamas fiskalinio konsolidavimo 
mastas ir labai padidinta pla nuojama deficito mažinimo vidutin ės trukmės laikotarpiu sparta.  
OBR prognozuoja, kad d ėl 2010 m. birželio m ėn. biudžete paskelbt ų priemoni ų 2014–
2015 m. (2009 m. gruodžio m ėn. Tarybos rekomendacijoje Jung tinei Karalystei nustatytas 
terminas) deficitas sumaž ės iki 2¼ % BVP. Šiose prognoz ėse gamybos apimties augimas 
daug labiau atitinka Komisijos tarnyb ų prognozę nei anks čiau. Planuojam ą konsolidavimo 
spartą lemia mažesn ės diskrecin ės išlaidos. Išlaid ų apžvalga, kuri bus paskelbta 2010 m. 
spalio 20 d. ir kurioje bus num atytos išsamios departament ų išlaidų ribos, kuriomis 
prisidedama prie bendr ų siektinų išlaidų per visą dabartinio parlamento kadencij ą, bus dar 
vienas svarbus valdžios institucij ų žingsnis siekiant atkurti tvarius Jungtin ės Karalyst ės 
valstybės finansus. Išlaidas sumažinti tiek, kiek  planuojama, bus nelengva; jei tai nebus 
pasiekta, sumaž ės tikimyb ė, kad pavyks įgyvendinti Tarybos reko mendacijas netaikant 
kompensacini ų priemoni ų. Tačiau naujoji OBR ir naujieji fiskaliniai įpareigojimai, apie 
kuriuos praneš ė Jungtinės Karalyst ės valdžios institucijos, tur ėtų prisidėti prie fiskalin ės 
sistemos gerinimo ir sumažinti koregavimui kylan čią riziką. Nors apibr ėžtų fiskalinių tikslų 
negalima tiesiogiai palygi nti, nes nustatant siektin ą deficitą nėra išsamiai atsižvelgiama į 
kapitalo išlaidas, o siektina skola yra ne bendroji, o grynoji skola, naujaisiais įpareigojimais 
turėtų būti galima pasiekti didesn ės darnos su ES sistema. Ap skritai, nors yra rizika, šiuo 
metu atrodo, kad Jungtinei Karalystei pa vyks iki rekomenduojamo termino deficit ą sumažinti 
iki mažesn ės nei 3 % BVP vert ės.  
Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu neb ūtina imtis papildom ų 
veiksmų pagal Jungtin ės Karalyst ės perviršinio deficito proced ūrą. Komisija ir toliau atidžiai 
stebės Jungtinės Karalyst ės biudžeto poky čius pagal Sutart į ir Stabilumo ir augimo pakt ą. 
 
LT 8   LT Pagrindini ų makroekonomini ų ir biudžeto projekcij ų palyginimas  
    2008–
2009 2009–
2010 2010–
2011 2011–
2012 2012–
2013 2013–
2014 2014–
2015 2015–
2016 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -1,4 -3,7 1,8 2,4 2,9 2,8 2,7 2,7 
2010 m. pavasario 
COM  -1,4 -3,7 1,7 2,2 - - - - Realusis BVP 
(pokytis, %) 
2010 m. sausio 
mėn. KP  -1,3 -3,5 2,0 3,3 3,3 3,3 3,3 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -1,0 -4,1 -3,7 -3,5 -2,8 -2,3 -1,6 -0,9 
2010 m. pavasario 
COM  0,3 -4,0 -3,7 -2,8 - - - - Gamybos apimties 
atotrūkis1 
(% potencialiojo 
BVP)  2010 m. sausio 
mėn. KP  0,0 -4,6 -4,4 -2,8 -1,5 -0,4 0,5 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -6,8 -11,3 -10,2 -7,7 -5,7 -3,7 -2,3 -1,3 
2010 m. pavasario 
COM -6,8 -12,2 -11,5 -9,4 - - - - Valdžios 
sektoriaus 
balansas2  
(% BVP)  2010 m. sausio 
mėn. KP  -6,9 -12,7 -12,1 -9,2 -7,4 -5,6 -4,7 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -4,7 -9,1 -7,3 -4,7 -2,5 -0,3 1,2 2,2 
2010 m. pavasario 
COM -4,7 -10,0 -8,6 -6,4 - - - - Pirminis balansas 
(% BVP) 
2010 m. sausio 
mėn. KP  -4,7 -10,5 -9,1 -5,7 -3,7 -1,8 -0,9 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -6,4 -9,6 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
2010 m. pavasario 
COM -6,9 -10,5 -10,0 -8,2 - - - - Pagal cikl ą 
pakoreguotas 
balansas1 
(% BVP)  2010 m. sausio 
mėn. KP  -6,9 -10,8 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  -5,7 -9,3 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
2010 m. pavasario 
COM -6,2 -10,2 10,0 -8,2 - - - - Struktūrinis 
balansas3 
(% BVP)  2010 m. sausio 
mėn. KP  -6,2 -10,5 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
2010 m. birželio 
mėn. biudžetas  55,8 71,2 78,9 83,6 85,5 84,9 83,1 80,4 
2010 m. pavasario 
COM 55,8 71,4 80,9 87,9 - - - - Bendroji valdžios 
sektoriaus skola 
(% BVP) 2010 m. sausio 
mėn. KP  55,5 72,9 82,1 88,0 90,9 91,6 91,2 - 
Pastabos      
 1 Programoje (biudžete) nurodyt as gamybos apimties atotr ūkis ir pagal cikl ą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnyb ų perskaičiavimus remiantis 
programoje (biudžete) pateikta informacija.  
 2 Valdžios sektoriaus deficitas, pa koreguotas pagal Eurostato sprendim ą įtraukiant pajamas iš UMTS pardavimo.  Paprastai taip deficito rodiklis 
padidinamas 0,1 procentinio punkto, palyginti su of icialiuose biudžeto dokumentuose skelbiamu rodikliu.  
 3 Pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones.  
 Šaltinis  
 2010 m. birželio m ėn. biudžetas, Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ės (COM), 2010 m. sausio m ėn. Jungtin ės Karalyst ės konvergencijos 
programa (KP), Komisijos tarnyb ų skaičiavimai.  
 
 
LT 9   LT