LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.9.2005 
KOM(2005) 447 final 
2005/0183(COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl aplinkos oro kokyb ės ir švaresnio oro Europoje 
(pateikta Komisijos) 
 
{SEK(2005) 1133} 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1) P ASIŪLYMO PATEIKIMO APLINKYB ĖS 
● Pasi ūlymo pagrindimas ir tikslai 
2002 m. birželio m ėn. „Geresnio reglamentavimo“ in iciatyvos kontekste 2003 m. vasar į 
Komisija pasi ūlė Bendrijos acquis  atnaujinimo ir supaprastinimo politik ą. Šios politikos 
tikslas buvo užtikrinti, kad EB antrin ės teisės visuma b ūtų aiški, suprantama, šiuolaikiška ir 
patogi taikyti. Remiantis min ėta iniciatyva šiuo pasi ūlymu siekiama sujungti penki ų atskirų 
teisinių priemoni ų nuostatas į vieną direktyv ą, taip supaprastinant ir racionalizuojant 
galiojančius įstatymus bei sumažinant j ų apimtį. Be to, si ūloma iš esm ės peržiūrėti galiojan čių 
nuostatų pagrįstumą, kad būtų atsižvelgta į naujausius sveikatos apsaugos ir mokslo 
pasiekimus bei valstybi ų narių patirtį.  
● Bendras kontekstas  
Jau seniai pripaž įstama, kad oro tarša kelia didel į pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai.1996 m. 
buvo priimta Oro kokyb ės pagrind ų direktyva, kuri nustat ė ES aplinkos oro kokyb ės 
vertinimo ir valdymo Bendrijos principus. Pagrind ų direktyvoje taip pat buvo pateiktas 
svarbiausi ų teršalų, kuriems antriniuose įstatymuose b ūtų nustatomi oro kokyb ės tikslai, 
sąrašas. Vėliau konkre čių teršalų atžvilgiu buvo priimtos keturios antrin ės direktyvos ir 
Tarybos sprendimas, numatantis tarpusavio apsikeitim ą oro kokyb ės monitoringo informacija.  
Prie šio pasi ūlymo pateiktame poveikio vertinime buvo įvertinti nuostoliai, patiriami d ėl 
aplinkos ore esan čių kietųjų dalelių ir ozono daromo poveikio žmon ėms. Buvo apskai čiuota, 
jog 2000 m. kiet ųjų dalelių poveikis 25 ES valstyb ėse narėse vidutin ę statistinę gyvenimo 
trukmę sutrumpino vidutiniškai devyniais m ėnesiais. Tai prilygsta maždaug 3,6 milijono 
prarastų gyvenimo met ų arba 348 000 ankstyv ų mirčių per metus. Be to, buvo nustatyta, jog 
būta maždaug 21 400 ozono poveikio pagreitintos mirties atvej ų. Nuo dabar iki 2020 m. 
tikimasi didel ės pažangos mažinant kenksming ą kietųjų dalelių ir jų pirmtakų išmetimą, kad 
vidutinės statistin ės gyvenimo trukm ės praradimo vidurkis sumaž ėtų maždaug iki 5,5 
mėnesio. Taip pat tikimasi, kad per t ą patį laikotarp į maždaug 600 mir čių sumažės ozono 
poveikio pagreitintos mirties atvej ų. Prognozuojama, kad 2020 m. tokio poveikio nuostoliai 
gali siekti 189–609 milijard ų eurų per metus.  
● Pasi ūlymo srityje galiojan čios nuostatos  
Šio pasiūlymo tikslas yra pakeisti ir į vieną teisės aktą sujungti tokias atskiras teisines 
priemones: 
Tarybos direktyv ą 96/62/EB d ėl oro kokyb ės vertinimo ir valdymo („Pagrind ų direktyvą“), 
OL L 296, 1996 11 21, p. 55. 
Tarybos direktyv ą 1999/30/EB d ėl sieros dioksido, azoto dioksido, azoto oksid ų, kietųjų 
dalelių ir švino ribini ų verčių aplinkos ore, OL L 163, 1999 6 29, p. 41 („Pirm ąją antrinę 
direktyvą“). 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2000/69/EB d ėl benzeno ir anglies monoksido 
aplinkos ore ribini ų verčių, OL L 313, 2000 12 13, p. 12 („Antr ąją antrinę direktyvą“). 
 
LT 3   LT Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2002/3/EB d ėl ozono aplinkos ore, OL L 67, 
2002 3 9, p. 14 („Tre čiąją antrinę direktyvą“). 
Tarybos sprendim ą 97/101/EB, nustatant į tinklų ir atskir ų stočių, matuojan čių valstybėse 
narėse aplinkos oro užterštum ą, tarpusavio apsikeitim ą informacija ir duomenimis, OL L 35, 
1997 2 5, p. 14 („Sprendim ą dėl apsikeitimo informacija“). 
● Suderinamumas su kitomis S ąjungos politikos kryptimis ir tikslais 
Šis pasiūlymas atitinka Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsn į; juo siekiama 
užtikrinti aukšto lygio žmoni ų sveikatos ir aplinkos apsaug ą.  
2) K ONSULTACIJOS SU SUINTERESUOT OMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO ĮVERTINIMAS  
● Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis 
Konsultacij ų būdai, pagrindiniai tiksliniai s ektoriai ir bendras respondent ų aprašymas  
Buvo surengta maždaug 13 svarbiausi ų susitikim ų su suinteresuotomis šalimis, įskaitant 
pramonės grupes (automobili ų, naftos perdirbimo, LOJ pramon ę ir visos pramon ės atstovus), 
valstybes nares ir nevyri ausybines organizacijas, įskaitant Europos aplinkos biur ą, Švedijos 
rūgščiojo lietaus sekretoriat ą ir Pasaulion ę sveikatos organizacij ą (PSO).Valstyb ės kandidat ės 
ir EEE šalys taip pat buvo kvie čiamos į tuos pasitarimus. vairios Komisijos tarnyb ų suburtos 
techninės darbo grup ės susitiko maždaug šimt ą ar panašiai kart ų. Be to, dėl tam tikrų teminės 
oro taršos strategijos element ų, aptariant ir šio pasi ūlymo detales, vyko diskusijos internete. 
Gautų reakcijų santrauka ir panaudojimas  
Valstybės narės ir kitos suinteresuotos šalys iš principo remia Komisijos iniciatyv ą 
supaprastinti įstatymus. Valstyb ės narės taip pat (i) pripaž įsta, jog svarbu spr ęsti naujo oro 
teršalo PM 2,5 problemą (ii) dėl galimų išlaidų ir įgyvendinimo galimybi ų atsargiai vertina 
galimybę visus oro kokyb ės standartus nustatyti kokiame nors absoliu čiame lygyje, ir (iii) 
remia idėją sumažinti poveik į apskritai ir labiau tose viet ose, kur tarša didžiausia. Tod ėl 
pasiūlyme numatoma palyginti aukšta PM 2,5 aukščiausia koncentracijos riba, kuri b ūtų 
taikoma visoje ES ir užtikrint ų apsaugą nuo nepagr įstai dideli ų pavojų, naštą perkeliant 
labiausiai užterštoms teritorijoms. Be to, valstyb ės narės privalėtų matuoti PM 2,5 tipinėse 
miestui vietov ėse ir užtikrinti diferencijuot ą vidutinių taršos lygi ų, nustatyt ų pagal 2010 m. 
matavimais nustatytus taršos lygius, sumažinim ą. Tai leis valstyb ėms narėms pasirinkti 
veiksmingiausi ą būdą sumažinti bendr ą taršos poveik į.  
Nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. sausio  31 d. internete buvo rengiamos atviros 
diskusijos. Komisija gavo 11 578 atsakymus. Su rezultatais galima susipažinti internete 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/air/cafe/ pdf/air_pollu_en.pdf . 
● Žini ų ir patirties kaupimas ir panaudojimas 
Mokslo (žini ų ir patirties) sritys  
Rengiant š į pasiūlymą ir teminę oro taršos strategij ą buvo naudojamos tokios žini ų ir patirties 
sritys: (1) oro tarš os poveikis žmoni ų sveikatai, (2) integruotas vertinimo modeliavimas ir 
ekonomišk ų kontrolės strategij ų kūrimas, (3) poveikio sveikatai įvertinimas, įskaitant pinigin ę 
 
LT 4   LT išraišką, (4) naudos ekosistemai įvertinimas, (5) makroekonominis modeliavimas ir (6) oro 
kokybės vertinimo ir valdymo žinios ir patirtis. 
Panaudoti metodai  
Paslaugų sutartys ir finansavimo sutartys bei Komisijos rengiami pasitarimai. 
Pagrindin ės organizacijos (ekspertai), su  kuriais buvo konsultuotasi  
Pasaulion ė sveikatos organizacija, Tarptautinis taikom ųjų sistemų analizės institutas, „AEA 
Technology“, Tolim ų oro teršal ų pernašų konvencija, Europos aplinkos agent ūra, Jungtinis 
tyrimų centras (ISPRA), Komisijos kiet ųjų dalelių darbo grup ė, Komisijos įgyvendinimo 
darbo grup ė ir Europos Komisijos Pavoj ų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (SCHER). 
Gautų ir panaudot ų patarimų santrauka  
Gausybę Komisijos gautos informacijos galima apibendrinti taip: (i) PM 2,5 kelia pavoj ų 
sveikatai, (ii) PM 2,5 yra geresnis antropogenin ės kilmės kietųjų dalelių aplinkoje matas ir (iii) 
negalima ignoruoti stambesn ės frakcijos daleli ų (nuo PM 2,5 iki PM 10) pavojaus.  
Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemon ės 
Visos ekspert ų ir sutarčių pagrindu gautos ataskaitos regulia riai buvo pateikiamos internete, 
kad su jomis gal ėtų susipažinti visuomen ė.  
● Poveikio įvertinimas 
Komisija įvertino toliau pateikia mas galimybes kontroliuoti PM 2,5 poveikį žmonių sveikatai. 
Kiekviena galimyb ė remiasi prielaida, jog išliks dabartin ės PM 10 ribinės vertės.  
(1) Nustatyti PM 2,5 poveikio sumažinimo uždavin į iki 2020 m. sumažinti metin ę vidutinę 
PM 2,5 koncentracij ą tipinėse miestui vietov ėse procentiniu dydžiu, nustatytu pagal 
valstybėje narėje 2008–2010 m. nustatyt ą vidurkį. Šis uždavinys turi b ūti 
įgyvendintas kiek įmanoma labiau, ta čiau nėra teisiškai įpareigojantis. 
(2) Pakeisti 2010 met ų PM 10 preliminarias ribines vertes teisiškai privaloma PM 2,5 
metinės vidutinės koncentracijos ribine verte, kuri ą reikės pasiekti iki 2010 m. Tokia 
ribinė vertė nustatoma, siekiant aukšto gyventoj ų apsaugos lygio ir b ūtų taikoma 
visoje valstybi ų narių teritorijoje. 
(3) Pakeisti 2010 met ų PM 10 preliminarias ribines vertes teisiškai privaloma PM 2,5 
metinės vidutinės koncentracijos 25 µgm-3 dydžio „aukš čiausia riba“, kuri ą reikės 
pasiekti iki 2015 m. Tokia „aukš čiausia riba“ arba viršutin ė riba turėtų sumažinti 
nepagrįstai didelį pavojų gyventojams. 
(4) Pakeisti 2010 met ų PM 10 preliminarias ribines vertes neprivaloma PM 2,5 metinės 
vidutinės koncentracijos siektina verte, kuri ą reikės pasiekti, kiek tai bus įmanoma, 
iki 2010 m. Tokios siektinos vert ės skaitmenin ė išraiška bus tokia pat kaip ir ribin ės 
vertės išraiška, nurodyta pirmiau esan čioje 2 galimyb ėje, ir  
 
LT 5   LT (5) Nieko nedaryti, t.y. nenustatyti reikalavim ų sumažinti PM 2,5 poveikį žmonėms.  
Atsižvelgiant į didelį poveikį Europos ekonomikai, (5) galimyb ė nieko nedaryti n ėra rimta 
galimybė. Komisija si ūlo derinti (1) ir (3) galimybes. Ši s derinys atitinka PSO geriausius 
pasiūlymus. Tyrimai, kuriais pagr įstas poveikio vertinimas, r odo, jog griežta vienoda ribin ė 
vertė nėra tiek ekonomiškai naudinga kiek (1) galimyb ė, nes ribin ė vertė turėtų didžiausi ą 
poveikį labiausiai užterštose teritorijose, kurios neb ūtinai yra tos teritorijos, kuriose taršos 
poveikį jaučia daugiausia žmoni ų. Priimtiniausio derinio prival umai vertinami maždaug 37–
120 milijard ų eurų per metus, kai išlaidos siekia maždaug 5 milijardus eur ų per metus. 
Supaprastinimas ir ataskait ų teikimo reikalavim ų atnaujinimas tur ėtų sumažinti valstyb ėms 
narėms tenkan čią administracin ę naštą, nors tokios naudos nega lima tiksliai kiekybiškai 
įvertinti. Ta čiau šiems pasi ūlymams įgyvendinti reik ės papildomo oro kokyb ės monitoringo, 
nors tam reikalingos iš laidos yra nedidel ės ir siekia maždaug kelet ą milijonų eurų. Tai 
pagerins m ūsų supratim ą apie oro tarš ą ir leis ilgainiui dažniau naudoti modeliavim ą vertinant 
oro kokyb ę, užuot naudojusis brangesniu monitoringu. 
Komisija atliko poveikio įvertinimą, numatyt ą Darbo programoje, o jos ataskait ą galima rasti 
internete http://www.europa.eu./dg/env/cafe/index . 
3) TEISINIAI PASI ŪLYMO ASPEKTAI  
● Si ūlomų veiksmų santrauka 
Šio pasiūlymo tikslas yra iš esm ės peržiūrėti ir į vieną direktyv ą sujungti penkis atskirus, 
aplinkos oro kokybei skirtus galiojan čio acquis  elementus. Tai reiškia, jog reik ės būtinai 
supaprastinti ir ra cionalizuoti galiojan čias nuostatas, vis ų pirma monitoringo ir ataskait ų 
teikimo srityje. Pasi ūlyme pagal naujus mokslo pasiekimus  taip pat bus atnaujintos nuostatos 
ir nustatytos aplinkos ore esan čių PM 2,5 poveikio žmon ėms kontrol ės priemon ės.  
● Teisinis pagrindas 
Teisinis pasi ūlymo pagrindas – Sutarties 175 straipsnis. 
● Subsidiarumo principas 
Subsidiarumo principas taikomas tik tada, jeigu pasi ūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos 
kompetencijai. 
Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasi ūlymo tiksl ų dėl tokių priežasčių. 
Galiojančiais įstatymai buvo nustatyti minimal ūs oro kokyb ės standartai visoje  Bendrijoje, šio 
principo laikomasi ir supaprastinant įstatymus. Be to, nemažai kiet ųjų dalelių ore atsiranda d ėl 
tarpvalstybin ės taršos, tod ėl visos valstyb ės narės privalo imtis priemoni ų, siekiant, kad b ūtų 
sumažintas pavojus kiekvienos atskiros valstyb ės narės gyventojams.  
Bendrijos veiksmais pasi ūlymo tikslus bus lengviau pasiekti d ėl tokių priežasčių. 
Pagrindinis šio pasi ūlymo siekis – pakeisti ir supaprastinti galiojan čius įstatymus, pagal 
kuriuos visoje Bendrijoje taikomi minimal ūs oro kokyb ės standartai. Be to, nemažai PM 2,5 
atsiranda d ėl tarpvalstybin ės taršos, taigi, kai tik teršalai išmetami arba susidaro atmosferoje, 
 
LT 6   LT jie gali nukeliauti t ūkstančius kilometr ų. Taigi dėl problemos masto reik ėtų imtis veiksm ų 
visoje Bendrijoje.  
Atmosferinis modeliavimas ir oro taršos matavimai neabejotinai parodo, jog vienoje 
valstybėje narėje išmetami teršalai prisideda prie matavimais nustatytos taršos kitose 
valstybėse narėse. Tai rodo, jog atskiros valstyb ės narės negali savarankiškai išspr ęsti 
problemų ir reikalingi koordinuot i veiksmai ES mastu.  
Pasiūlyme daug d ėmesio skiriama galiojan čių įstatymų supaprastinimui.PM 2,5 atžvilgiu, 
pasiūlyme nustatomi Bendrijos tikslai kiekvienai valstybei narei, ta čiau atitinkamoms 
valstybės narės institucijoms leidžiama pasirinkti įgyvendinimo priemones, taip užtikrinant, 
jog visiems ES pilie čiams būtų taikomi minimal ūs oro kokyb ės standartai. 
Todėl pasiūlyme laikomasi subsidiarumo principo. 
● Proporcingumo principas 
Pasiūlymas atitinka proporcingumo princip ą dėl tokios priežas čties (-ių). 
Pasirinkta teisin ė priemon ė yra direktyva, nes pirmame pasi ūlyme siekiama supaprastinti 
galiojančias direktyvas, o antrajame nustatomi tikslai, leidžiant valstyb ėms narėms pačioms 
pasirinkti įgyvendinimo b ūdus, mat jos geriau žino vietos aplinkybes ir priemones, kuriomis 
galima ekonomiškiausiai užtikrinti oro kokyb ę. 
Pasiūlyme siekiama supaprastinti monitoringo ir ataskait ų teikimo reikalavimus, pereinant 
prie bendros informacijos sistemos ir elektroninio ataskait ų teikimo. Be to, bus panaikinti tam 
tikri ataskait ų teikimo reikalavimai. Tai sumažins valstybi ų narių administracin ę naštą, nors 
tikslaus sumaž ėjimo masto dar negalima įvertinti. Be to, nors pasi ūlyme numatomi papildomi 
monitoringo reikalavimai trumpuoju ir vidutin ės trukmės laikotarpiu, pasi ūlymas galiausiai 
užtikrins geresn į mokslinį tam tikrų oro taršos problem ų suvokim ą, o tai savo ruožtu leis 
vertinant oro kokyb ę dažniau naudoti modeliavim ą, o ne brangesn į monitoring ą. Todėl 
ilgainiui galima tik ėtis sutaupyti l ėšų monitoringo veiklos s ąskaita. 
● Priemoni ų pasirinkimas 
Siūlomos priemon ės: direktyva. 
Kitos priemon ės nebūtų tinkamos d ėl tokios priežas čties (-ių). 
Šio pasiūlymo tikslas yra į vieną priemon ę sujungti ir supaprastin ti keturias galiojan čias 
direktyvas ir Tarybos sprendim ą. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, jog galiojantys 
įstatymai nustato Be ndrijos tikslus, ta čiau valstyb ėms narėms leidžia pasirinkti įgyvendinimo 
priemones, geriausia teisin ė priemonė yra direktyva.  
4) POVEIKIS BIUDŽETUI  
Su pasiūlymu susijusiais tyrimais pasir ūpins valstyb ės narės, nes ES biudžeto parama šiam 
tikslui jau numatyta Septintojoje mokslini ų tyrimų pagrind ų programoje, Komisijos 
pasiūlymu dėl 2007–2013 m. finansini ų perspektyv ų. Pasiūlymas Bendrijos biudžetui neturi 
poveikio, kuris viršyt ų tuos veiksmus.  
 
LT 7   LT 5) PAPILDOMA INFORMACIJA  
● Supaprastinimas 
Pasiūlyme numatoma supaprastinti įstatymus ir valstyb ės institucij ų (ES arba nacionalini ų) 
administracines proced ūras. 
Keturios direktyvos ir vienas Tarybos sprendimas bus sujungti į vieną direktyv ą. 
Nereikalingos nuostatos bus pana ikintos, padidintas atskir ų teisės aktų nuoseklumas ir 
panaikinti neb ūtini įsipareigojimai. Neesminiai ataskait ų teikimo reikalavimai bus panaikinti, 
tikimasi, jog ateityje monitoringas bus vykdomas elektronin ėmis priemon ėmis, todėl sumažės 
valstybių narių administracin ė našta.  
Ataskaitų teikimo ir monitoringo reik alavimai bus supaprastinti pereinant prie elektroninio 
ataskaitų teikimo. Tai tur ėtų būti naudinga valstybi ų narių vidaus administraciniams 
reikalavimams. 
Pasiūlymas įtrauktas į šiuo metu vykdom ą Komisijos program ą dėl acquis communautaire 
atnaujinimo ir supaprastinimo ir jos Darbo ir įstatymų leidybos program ą, su nuoroda 
CLWP 2004 10 11 fiche  2005. 
● Galiojan čių įstatymų panaikinimas 
Priėmus šį pasiūlymą bus panaikinti galiojantys įstatymai. 
● Perži ūros, pakeitimo, laikino galiojimo išlyga 
Per penkerius metus nuo šios direktyvos pri ėmimo Komisija perži ūrės su PM 2,5 susijusias 
nuostatas. Vis ų pirma, Komisija pare ngs ir pateiks išsam ų pasiūlymą, kaip nustatyti teisiškai 
įpareigojan čius poveikio sumažinimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į skirtingą oro kokyb ės 
padėtį ateityje ir taršos m ažinimo galimybes valstyb ėse narėse. 
● Koreliacin ė lentelė 
Reikalaujama, kad valstyb ės narės pateiktų Komisijai direktyv ą perkelian čių nacionalini ų 
nuostatų tekstus bei t ų nuostatų ir šios direktyvos koreliacin ę lentelę. 
● Europos ekonomin ė erdvė 
Siūlomas teis ės aktas yra susij ęs su EEE, ir tod ėl turėtų būti jai taikomas. 
● Išsamus pasi ūlymo paaiškinimas 
Kadangi pagrindinis šio pasi ūlymo siekis yra pakeisti ir sujungti kelis teisinius dokumentus ir 
pašalinti nereikaling ą tekstą, čia aprašomi tik svarbiausi galiojan čių įstatymų pakeitimai.  
III skyrius (Oro kokyb ės valdymas): 
Komisija nesi ūlo koreguoti galiojan čių oro kokyb ės ribinių verčių, o siūlys sustiprinti 
galiojančias nuostatas, kad valstyb ės narės privalėtų parengti ir įgyvendinti planus bei 
programas, pašalindamos neatitikimus. Ta čiau, valstyb ėms narėms ėmusis vis ų pagrįstų 
priemonių, Komisija pasi ūlys leisti valstyb ėms narėms atidėti įgyvendinimo termin ą taršos 
 
LT 8   LT paveiktose zonose, kuriose ribin ės vertės dar nepasiektos, jeigu tik bus įgyvendinti tam tikri 
objektyvūs kriterijai. Komisij ą reikės informuoti apie bet kok į atidėjimą. Be to, Komisija 
patvirtins ketinim ą dabartiniuose įstatymuose nustatant atitikties lyg į išskaičiuoti gamtini ų 
šaltinių teršalus.  
Yra rimtų įrodymų, jog smulkios kietosios dalel ės (PM 2,5) yra pavojingesn ės už didesnes. 
Tačiau negalima ignoruoti stambesn ės frakcijos daleli ų (2,5–10 µm skersmens daleli ų). 
Reikalingas naujas PM 2,5 kontrolės metodas, papildysiantis dabartines PM 10 kontrolės 
priemones. Tam pritaria Pavoj ų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas. Si ūloma nustatyti 
PM 2,5 aukščiausią koncentracijos rib ą aplinkos ore, kurios reikia, siekiant užkirsti keli ą 
nepagrįstai dideliam pavojui  gyventojams ir kuri ą reikės pasiekti, iki 2010 m. Tai bus 
derinama su ne įpareigojan čiu uždaviniu nuo 2010 iki 2020 m. kiekvienoje valstyb ėje narėje 
remiantis matavimo duomenimis sumažinti bendr ą PM 2,5 poveikį žmonėms. 
Pasiūlyme taip pat numatomas kruopštesnis tam tikr ų teršalų, tokių kaip PM 2,5, monitoringas. 
Tai leis geriau pažinti š į teršalą ir parengti geresn ę politiką ateityje. Be to, toks monitoringas 
galiausiai leis vertinant oro taršos mast ą geriau panaudoti modeliavimo ir objektyvaus 
vertinimo metodus. Tai sudarys s ąlygas rečiau naudoti brangesn į monitoring ą.  
V skyrius (Informavimas ir ataskait ų teikimas): 
Komisija si ūlo pereiti prie el ektroninio ataskait ų teikimo sistemos, paremtos bendra 
informacijos sistema pagal Bendrijos erdvin ės informacijos infrastrukt ūrą INSPIRE1. Tai leis 
sumažinti dokument ų kiekį, sutrumpins informacijos srautus, padidins vertinimo geb ėjimus ir 
suteiks visuomenei daugiau galimybi ų susipažinti su informacija. Sprendimo d ėl tarpusavio 
apsikeitimo informacija nuostatos, susijusios su ataskait ų teikimo mechanizmu, liks galioti 
tol, kol bus priimtos naujos įgyvendinimo nuostatos pagal INSPIRE direktyv ą. 
                                                 
1 KOM (2004) 516 galutinis. 
 
LT 9   LT 2005/0183 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl aplinkos oro kokyb ės ir švaresnio oro Europoje 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 175 straipsn į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą1, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę2, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę3, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos4, 
kadangi: (1) 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB
5 
priimtoje Šeštojoje Bend rijos aplinkosaugos veiksm ų programoje nustatyta, jog b ūtina 
sumažinti tarš ą tiek, kad sumaž ėtų žalingas poveikis žmoni ų sveikatai, ypating ą 
dėmesį skiriant pažeidžiamoms gyventoj ų grupėms, ir visai aplinkai, gerinti oro 
kokybės, įskaitant teršal ų nusėdimą, monitoring ą ir vertinim ą ir teikti informacij ą 
visuomenei. 
(2) Siekiant apsaugoti žmoni ų sveikatą ir visą aplinką, reikėtų vengti, užkirsti keli ą arba 
sumažinti žaling ų oro teršal ų išmetim ą ir, atsižvelgiant į atitinkamus Pasaulio 
sveikatos organizacijos standart us, gaires ir programas, reik ėtų nustatyti tinkamus 
aplinkos oro kokyb ės standartus. 
(3) 1996 m. rugs ėjo 27 d. Tarybos direktyva 96/62/EB d ėl aplinkos oro kokyb ės vertinimo 
ir valdymo6, 1999 m. balandžio 22 d. Ta rybos direktyva 1999/30/EB d ėl sieros 
dioksido, azoto dioksido, azoto oksid ų, kietųjų dalelių ir švino ribini ų verčių aplinkos 
                                                 
1 OL […], [...], p. [...]. 
2 OL […], [...], p. [...]. 
3 OL […], [...], p. [...]. 
4 […] Europos Parlamento nuomon ė, [...] Tarybos bendroji pozicija. 
5 OL L 242, 2002 9 10, p. 1. 
6 OL L 296, 1996 11 21, p. 55. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 
 
LT 10   LT ore7, 2000 m. lapkri čio 16 d. Europos Parlamento ir  Tarybos direktyva 2000/69/EB d ėl 
benzeno ir anglies mon oksido aplinkos ore ribini ų verčių8, 2002 m. vasario 12 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/3/EB d ėl ozono aplinkos ore9 ir 1997 
m. sausio 27 d. Tarybos sprendimas 97/101/EB, nustatantis tinkl ų ir atskirų stočių, 
matuojančių valstybėse narėse aplinkos oro užterštum ą, tarpusavio apsikeitim ą 
informacija ir duomenimis10, turi būti iš esm ės pakeisti, siekiant atsižvelgti į 
naujausius pasiekimus sveikatos ir mokslo srityse bei valstybi ų narių patirtį. Todėl, 
siekiant aiškumo, paprastumo ir administ racinio veiksmingumo, tikslinga tuos penkis 
teisės aktus pakeisti vi ena direktyva.  
(4) Kai tik 2004 m. gruodžio 15 d. Eur opos Parlamento ir Tarybos 
directivos 2004/107/EB d ėl arseno, kadmio, gyvsidabri o, nikelio ir policiklini ų 
aromatini ų angliavandenili ų aplinkos ore11 įgyvendinimo srityje bus įgyta pakankamai 
patirties, jos nuostatos gali b ūti sujungtos su šios direktyvos nuostatomis. jos. 
(5) Oro kokyb ės vertinimas tur ėtų atliekamas pagal bendr ą metodą, taikant bendrus 
vertinimo kriterijus. Ve rtinant aplinkos oro kokyb ę reikėtų atsižvelgti į oro taršos 
veikiamų gyventoj ų skaičių ir ekosistem ų dydį. Todėl tikslinga pagal gyventoj ų 
tankumą suskirstyti kiekvienos valstyb ės narės teritoriją į zonas arba aglomeracijas. 
(6) Siekiant užtikrinti, kad apie oro tarš ą surinkta informacija b ūtų pakankamai tipiška ir 
ją būtų galima lyginti visoje Bendrijoje, svar bu naudoti standartizuotus matavimo 
metodus ir bendrus matavimo sto čių skaičiaus ir vietos nustatymo  kriterijus. Vertinant 
aplinkos oro kokyb ę galima naudoti kitus nei matavimai metodus, tod ėl būtina 
nustatyti toki ų metodų naudojimo ir reikiamo tikslumo kriterijus.  
(7) Siekiant geriau suprasti smulki ų kietųjų dalelių poveikį ir parengti tinkam ą politiką, 
tipinėse vietov ėse turėtų būti atliekami išsam ūs šio teršalo matavimai. Tokie 
matavimai tur ėtų būti atliekami tokiu b ūdu, kuris nuosekliai atitikt ų Bendradarbiavimo 
programos tolim ų oro teršal ų pernašų Europoje monitoringo ir vertinimo srityje 
(EMEP), parengtos pagal 1979 m. Tolim ų tarpvalstybini ų oro teršal ų pernašų 
konvencij ą, patvirtint ą 1981 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimu 81/462/EEB12, 
matavimus.  
(8) Oro kokyb ės būklę reikėtų palaikyti arba gerinti ten, ku ri ji jau dabar yra gera. Kai 
viršijami oro kokyb ės standartai, valstyb ės narės turėtų imtis veiksm ų pasiekti atitikt į 
nustatytoms vert ėms, tačiau reikėtų nepaisyti su keli ų barstymu sm ėliu žiemą susijusių 
viršijimų.  
(9) Oro taršos pavojus augmenijai yra di džiausias toliau nuo miesto teritorij ų esančiose 
vietose, kuriose auga tokia augmenija. Tod ėl tokius pavojus vertinti ir augmenijos 
                                                 
7 OL L 163, 1999 6 29, p. 41. Direktyva su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2001/744/EB 
(OL L 278, 2001 10 23, p. 35). 
8 OL L 313, 2000 12 13, p. 12. 
9 OL L 67, 2002 3 9, p. 14. 
10 OL L 35, 1997 2 5, p. 14. Sprendimas su pake itimais, padarytais Komisi jos sprendimu 2001/752/EB 
(OL L 282, 2001 10 26, p. 69). 
11 OL L 23, 2005 1 26, p. 3. 
12 OL L 171, 1981 6 27, p. 11. 
 
LT 11   LT apsaugos oro kokyb ės standart ų laikytis reik ėtų pirmiausia tose vietose, kurios yra 
toliau nuo užstatyt ų teritorijų.  
(10) Žmonių sveikatai didel į neigiamą poveikį daro smulkios kietosios dalel ės (PM 2,5). Be 
to, dar n ėra nustatyto slenks čio, kurį peržengus PM 2,5 nebekelt ų pavojaus. Šiems 
teršalams taikomas reglamentavimas netur ėtų būti toks pat, kaip kitiems oro teršalams 
taikomas reglamentavimas. Tokio poži ūrio tikslas – bendrai sumažinti teršalo 
koncentracij ą miestuose, siekiant užtikrinti, kad pager ėjusi oro kokyb ė būtų naudinga 
dideliam gyventoj ų skaičiui. Tačiau siekiant visur užtikrinti minimal ų sveikatos 
apsaugos lyg į, tokį požiūrį reikėtų derinti su absoliu čia aukščiausia koncentracijos 
riba. 
(11) Dabartiniai ilgalaikiai tikslai užtikrinti veiksming ą apsaugą nuo žaling ų ozono 
poveikio pasekmi ų žmonių sveikatai ir augmenijai bei ekosistemoms netur ėtų keistis. 
Siekiant apsaugoti visus gyventojus ir  pažeidžiamas grupes nuo trumpo padid ėjusios 
ozono koncentracijos poveikio, atitinkamai reik ėtų nustatyti ozono pavojaus ir 
informavimo slenks čius. Tie slenks čiai turėtų paskatinti inform acijos apie poveikio 
pavojus pateikim ą visuomenei ir trumpojo laikotarpio priemoni ų, skirtų sumažinti 
ozono lygius ten, kur buvo viršytas pavojaus slenkstis, įgyvendinim ą. 
(12) Ozonas yra tarpvalstybinis teršalas, susidarantis į atmosfer ą patekus pirminiams 
teršalams, kuriuos reglament uoja 2001 m. spalio 23 d. Eur opos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2001/81/EB d ėl tam tikr ų atmosferos teršal ų išmetimo nacionalini ų ribų13. 
Pažangą įgyvendinant oro kokyb ės tikslus ir su ozonu susiju sius ilgalaikius tikslus, 
nustatytus šioje direktyvoje reik ėtų vertinti pagal Direktyvoje 2001/81/EB nustatytus 
tikslus ir išmetam ųjų teršalų viršutines ribas. 
(13) Zonose, kuriose viršijami ilgalaikiai tikslai, tur ėtų būti privalomi fiksuoti ozono 
matavimai. Siekiant sumažinti reikaling ą fiksuotų mėginių ėmimo viet ų skaičių, 
reikėtų leisti naudoti papildomas vertinimo priemones.  
(14) Gamtinių šaltinių teršalų išmetimus ore įmanoma matuoti, ta čiau negalima 
kontroliuoti. Tod ėl tais atvejais, kai pakankamai tiksliai galima nustatyti gamtini ų 
šaltinių taršos dal į aplinkos oro teršaluose, j ą reikėtų atimti vertinant, ar neviršijamos 
oro kokyb ės ribinės vertės. 
(15) Galiojančios oro kokyb ės ribinės vertės neturėtų būti keičiamos, ta čiau termin ą, iki 
kurio būtina pasiekti atitikt į, turėtų būti galima atid ėti tais atvejais, kai, nepaisant 
tinkamų taršos mažinimo priemoni ų įgyvendinimo, tam tikrose zonose ir 
aglomeracijose yra dideli ų atitikties problem ų. Terminas tam tikrai zonai arba 
aglomeracijai atidedamas, pateikus išsam ų atitikties užtikrinimo iki pakeisto termino 
planą.  
(16) Toms zonoms ir aglomeracijoms, kuriose teršal ų koncentracija aplinkos ore viršija 
atitinkamus oro kokyb ės standartus, reik ėtų parengti planus arba programas bei bet 
kokius laikinus taikomus leistinus nukrypimo dydžius. Or ą teršia daug skirting ų 
šaltinių ir veiklos r ūšių. Siekiant užtikrinti skirting ų politikos priemoni ų nuoseklum ą, 
minėti planai ir programos tur ėtų būti nuosekl ūs ir integruoti į planus ir programas, 
                                                 
13 OL L 309, 2001 11 27, p. 22. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. 
 
LT 12   LT parengtas pagal 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2001/80/EB d ėl tam tikr ų teršalų, išmetam ų į orą iš didelių kurą deginančių 
įrenginių, kiekio apribojimo14, Direktyv ą 2001/81/EB ir 2002 m. birželio 25 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2002/49/EB d ėl aplinkos triukšmo 
įvertinimo ir valdymo15.  
(17) Reikėtų parengti veiksm ų planus nurodant priemones, kuri ų reikės imtis artimiausiu 
laikotarpiu, iškilus vieno arba daugiau atitinkam ų oro kokyb ės standart ų arba pavojaus 
slenksčių viršijimo pavojui, siekiant sumažinti t ą pavojų ir apriboti tokio įvykio 
trukmę. Ozono atžvilgiu tokiuose tr umpojo laikotarpio veiksm ų planuose reik ėtų 
atsižvelgti į 2004 m. kovo 19 d. Komisijos sprendim ą 2004/279/EB d ėl rekomendacij ų 
įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2002/3/EB d ėl ozono aplinkos 
ore16. 
(18) Tokių planų ir program ų paskirtis yra tiesioginis oro kokyb ės ir aplinkos gerinimas, ir 
todėl jiems netur ėtų būti taikoma 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2001/42/EB d ėl tam tikr ų planų ir program ų pasekmi ų aplinkai 
vertinimo17. 
(19) Valstybės narės turėtų tarpusavyje konsu ltuotis, jeigu d ėl didelės taršos, atsiradusios 
kitoje valstyb ėje narėje, tam tikro teršalo lygis viršij a arba gali viršyti atitinkamus oro 
kokybės standartus bei leistin ą nukrypimo dyd į, arba, kitu atveju, pavojaus slenkst į. 
Dėl tarpvalstybinio konkre čių teršalų, tokių kaip ozonas ir kietosios dalel ės, pobūdžio, 
rengiant bei įgyvendinant planus, programas ir  trumpojo laikotarpio veiksm ų planus 
bei informuojant visuomen ę, gali būti reikalingas koordinavimas tarp kaimynini ų 
valstybių narių. Tam tikrais atvejais valstyb ės narės turėtų bendradarbiauti su 
trečiosiomis šalimis, ypating ą dėmesį skirdamos tam, kad min ėtoje veikloje kuo 
anksčiau imtų dalyvauti šalys kandidat ės. 
(20) Siekdamos geriau susipažinti su oro ta ršos poveikiu ir parengti atitinkam ą politiką, 
valstybės narės ir Komisija turi rinkti, keistis ir skleisti informacij ą apie oro kokyb ę. 
Naujausia informacija apie vis ų reglamentuojam ų teršalų koncentracij ą aplinkos ore 
taip pat tur ėtų būti lengvai prieinama visuomenei. 
(21) Siekiant palengvinti info rmacijos apie oro kokyb ę apdorojim ą ir palyginim ą, 
Komisijai duomenys tur ėtų būti pateikiami standartizuota forma. 
(22) Būtina pritaikyti duomen ų teikimo, vertinimo ir pranešimo apie oro kokyb ę tvarką, 
kad būtų sudaryta galimyb ė kaip pagrindines informacijos pateikimo priemones 
naudoti elektronines priemones ir internet ą, ir kad ta tvarka atitikt ų Direktyvos [...]18 
reikalavimus. 
(23) Tikslinga numatyti galimyb ę aplinkos oro kokyb ės vertinimui naudojamus kriterijus ir 
technologijas pritaikyti prie mokslo ir  technologijos pažangos bei pateiktinos 
                                                 
14 OL L 309, 2001 11 27, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. 
15 OL L 189, 2002 7 18, p. 12. 
16 OL L 87, 2004 3 25, p. 50. 
17 OL L197, 2001 7 21, p. 30. 
18 [OL […], [...], p. [...].] 
 
LT 13   LT informacijos. Be to, kai galima, reik ėtų priimti oro kokyb ės modeliavimo pamatinius 
metodus. 
(24) Kadangi šioje direktyvoje nustatyt ų oro kokyb ės tikslų valstybės narės negali deramai 
pasiekti ir kadangi d ėl tarpvalstybinio teršal ų pobūdžio tų tikslų būtų geriau siekti 
Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustaty to subsidiarumo 
principo Bendrija gali patvirtinti priem ones. Pagal tame st raipsnyje nustatyt ą 
proporcingumo princip ą šia direktyva neviršijama to, kas b ūtina nurodytiems tikslams 
pasiekti. 
(25) Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles d ėl nuobaud ų taikomų už šios direktyvos 
nuostatų pažeidimus ir užtikrinti j ų įgyvendinim ą. Nuobaudos tur ėtų būti veiksmingos, 
proporcingos ir atgrasan čios. 
(26) Tam tikros šia direktyva panaikint ų teisės aktų nuostatos tur ėtų galioti ir toliau, 
siekiant užtikrinti galiojan čių oro kokyb ės apribojim ų azoto dioksidui taikym ą, kol jie 
bus pakeisti nuo 2010 m. sausio 1 d., oro kokyb ės ataskaitų teikimo nuostat ų, kol bus 
priimtos naujos įgyvendinimo priemon ės, taikym ą ir įpareigojim ų, susijusi ų su 
preliminariais oro kokyb ės vertinimais reikalavim ų, nustatyt ų pagal 
Direktyvą 2004/107/EB, t ęstinumą. 
(27) Įpareigojimas perkelti ši ą direktyv ą į nacionalin ę teisę turėtų apsiriboti tomis 
nuostatomis, kurios yra iš esm ės pakeistos palyginus su ankstesn ėmis direktyvomis. 
Įpareigojimas perkelti nepakeis tas nuostatas atsiranda paga l ankstesnes direktyvas.  
(28) Šioje direktyvoje gerbiamos pagrindin ės teisės ir laikomasi princip ų, kurie vis ų pirma 
pripažinti Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje. Vis ų pirma direktyvoje 
siekiama skatinti į Bendrijos politik ą integruoti aukšto lygio aplinkos apsaug ą ir 
aplinkos kokyb ės gerinim ą pagal tvariosios pl ėtros princip ą, kaip nustatyta Europos 
Sąjungos pagrindini ų teisių chartijos 37 straipsnyje. 
(29) Šiai direktyvai įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą19, 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
I skyrius 
Bendrosios nuostatos 
1 straipsnis 
Reguliavimo dalykas 
Ši direktyva nustato prie mones, kuriomis siekiama: 
                                                 
19 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 14   LT (1) suformuluoti ir nustatyti aplinkos oro kokyb ės tikslus, skirtus išvengti, užkirsti keli ą 
arba sumažinti žaling ą poveikį žmonių sveikatai ir visai aplinkai; 
(2) vertinti aplinkos oro kokyb ę valstybėse narėse remiantis bendrais metodais ir 
kriterijais ir, vis ų pirma, vertinti tam tikr ų teršalų koncentracij ą aplinkos ore; 
(3) teikti informacij ą apie aplinkos oro kokyb ę, siekiant prisid ėti prie kovos su tarša ir 
kenksmingais veiksniais ir steb ėti ilgalaikes tendencijas bei pad ėties gerėjimą dėl 
nacionalini ų ir Bendrijos priemoni ų; 
(4) užtikrinti, kad su tokia informacija apie aplinkos oro kokyb ę galėtų susipažinti 
visuomen ė; 
(5) palaikyti aplinkos oro kokyb ę ten, kur ji gera, o kitais atvejais j ą gerinti; 
(6) skatinti glaudesn į valstybių narių bendradarbiavim ą siekiant sumažinti oro tarš ą. 
2 straipsnis 
Sąvokų apibrėžimai 
Šioje direktyvoje: 
1) „aplinkos oras“ yra trop osferos oras, išskyrus or ą darbo vietose; 
2) „teršalas“ yra bet kokia medžiaga, es anti aplinkos ore ir galinti pakenkti žmoni ų 
sveikatai ir (arba) visai aplinkai; 
3) „taršos lygis“ yra teršalo koncentracija ap linkos ore arba jo nus ėdimas paviršiuje per 
tam tikrą laiką; 
4) „vertinimas“ yra bet koks metodas, naudojamas matuoti, apskai čiuoti, numatyti arba 
įvertinti taršos lyg į;  
5) „ribin ė vertė“ yra taršos lygis, nustatomas re miantis mokslo žiniomis, siekiant 
išvengti, užkirsti keli ą arba sumažinti kenksming ą poveikį žmonių sveikatai ir (arba) 
visai aplinkai, kuris turi b ūti pasiektas per tam tikr ą laikotarp į, o pasiekus neturi b ūti 
viršijamas; 
6) „aukš čiausia koncentracijos riba“ yra taršos lygis, nustatomas remiantis mokslo 
žiniomis, siekiant užkirsti keli ą nepagrįstai dideliam pavojui žmoni ų sveikatai, kuris 
turi būti pasiektas per tam tikr ą laikotarp į, o pasiekus neturi b ūti viršijamas; 
7) „kritinis taršos lygis“ yra taršos lygi s, nustatomas remiantis mokslo žiniomis, kur į 
viršijus kai kurie receptor iai, pavyzdžiui, medžiai,  kiti augalai arba nat ūralios 
ekosistemos, bet ne žmon ės, gali patirti tiesiogin į neigiamą poveikį; 
8) „leistinas nukrypimo dydis“ yra ribin ės vertės procentin ė dalis, kuria ši vert ė gali būti 
viršyta esant šioje direktyvoje nurodytoms s ąlygoms; 
 
LT 15   LT 9) „siektina vert ė“ yra taršos lygis, nustatytas, siekiant išvengti, užkirsti keli ą arba 
sumažinti kenksming ą poveikį žmonių sveikatai ir (arba) vi sai aplinkai, kuris turi 
būti pasiektas, jei įmanoma, per nustatyt ą laikotarp į; 
10) „pavojaus slenkstis“ yra taršos lygis, kur į viršijus d ėl trumpalaikio poveikio kyla 
pavojus žmoni ų sveikatai ir kur į pasiekus valstyb ės narės turi imtis skubi ų 
priemonių; 
11) „informavimo slenkstis“  yra taršos lygis, kur į viršijus d ėl trumpalaikio poveikio kyla 
pavojus žmoni ų sveikatai ypatingai pažeidžiamose gyventoj ų grupėse ir kur į 
pasiekus reikia skubios ir tinkamos informacijos; 
12) „viršutinis vertinimo slenkstis“ yra ta ršos lygis, iki kur io aplinkos oro kokyb ę vertinti 
galima naudojant matavimo ir modeliavimo metod ų derinį; 
13) „apatinis vertinimo slenkstis“ yra ta ršos lygis, nuo kur io aplinkos oro kokyb ę vertinti 
galima naudojant vien tik modeliavimo metod ą arba objektyvaus vertinimo metod ą; 
14) „ilgalaikis tikslas“ yra taršos lygis, kuris , siekiant veiksmingai apsaugoti žmoni ų 
sveikatą ir aplink ą, turi būti pasiektas ilgainiui, nebent jo ne įmanoma pasiekti 
naudojant proporcingas priemones;  
15) „zona“ yra valstyb ės narės teritorijos dalis, nustatyta tos valstyb ės narės oro kokyb ės 
vertinimo ir valdymo tikslais; 
16) „aglomeracija“ yra zona, kur i yra miesto teritorija, kurio je gyvena daugiau kaip 250 
000 gyventoj ų arba kurioje gyventoj ų skaičius siekia 250 000 arba mažiau, kai tam 
tikrą gyventojų tankumą km² nustato valstyb ės narės; 
17) „PM 10“ yra kietosios dalel ės, kurių 50 % pereina pro joms pralaidži ą 10 µm 
aerodinaminio skersmens ang ą, kaip nustatyta EN 12341; 
18) „PM 2,5“ yra kietosios dalel ės, kurių 50 % pereina pro joms pralaidži ą 2,5 µm 
aerodinaminio skersmens ang ą, kaip nustatyta EN 14907;  
19) „vidutinio poveikio rodik lis“ yra vidutinis taršos l ygis, kuris nustatomas pagal 
matavimus tipin ėse miestui vietov ėse visoje valstyb ės narės teritorijoje ir kuris 
atspindi taršos poveik į gyventojams;  
20) „poveikio sumažinimo uždavinys“ yra procentinis vidutinio  poveikio rodiklio, 
nustatyto, siekiant sumažinti kenksming ą poveikį žmonių sveikatai, sumažinimas, 
kuris turi b ūti įgyvendinamas, jei įmanoma, per nustatyt ą laikotarp į; 
21) „tipin ės miestui vietov ės“ yra vietos miesto teritorijo se, kur nustatyti taršos lygiai 
atspindi tipin į poveikį visiems miesto gyventojams; 
22) „azoto oksidai“ yra azoto monoksido (azoto oksido) ir azoto dioksido, išreikšto azoto 
dioksido mas ės koncentracijos vienetais ( µg/m3), masės susimaišymo santykio (ppb v) 
suma; 
 
LT 16   LT 23) „fiksuotas matavimai“ yra matavimai, vykdo mi nustatytose vietose tiek nuolatos, tiek 
imant atsitiktinius m ėginius, siekiant nustatyti tarš os lygius pagal nustatytus 
duomenų kokybės tikslus; 
24) „indikatoriniai matavimai“ yra mata vimai, kurie atitinka švelnesnius kokyb ės 
kriterijus palyginti su fiksuotais matavimais; 
25) „lakieji organiniai jungini ai“ (LOJ) yra visi organiniai  junginiai iš antropogenini ų ir 
biogenini ų šaltinių, išskyrus metan ą, kuriems saul ės šviesoje reaguojant su azoto 
oksidais gali susidaryti fotocheminiai oksidantai. 
3 straipsnis 
Atsakomyb ės sritys 
1. Valstyb ės narės atitinkamuose lygmenyse paskiria kompetentingas institucijas ir 
įstaigas, atsakingas už: 
a) aplinkos oro kokyb ės vertinim ą;  
b) matavimo sistem ų patvirtinim ą (metodai, įranga, tinklai ir laboratorijos); 
c) matavim ų tikslumo užtikrinim ą; 
d) vertinimo metod ų analizę; 
e) Komisijos visoje Bendrijoje organizuojam ų kokybės užtikrinimo program ų 
koordinavim ą savo teritorijoje; 
f) bendradarbiavim ą su kitomis valstyb ėmis narėmis ir Komisija.  
Prireikus, kompetentingos institucijos ir įstaigos laikosi I priedo C skirsnio nuostatas. 
2. Valstyb ės narės informuoja visuomen ę apie tai, kokios komp etentingos institucijos 
arba įstaigos paskirtos vykdyti 1 da lyje nurodytus uždavinius.  
II skyrius 
Aplinkos oro kokyb ės vertinimas 
1 SKIRSNIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
4 straipsnis 
Zonų ir aglomeracij ų nustatymas 
Valstybės narės nustato zonas ir aglomeracijas visoje savo teritorijoje. Oro kokyb ė vertinama 
ir valdoma visose zonose ir aglomeracijose.  
 
LT 17   LT 2 SKIRSNIS  
APLINKOS ORO KOKYB ĖS VERTINIMAS , SUSIJĘS SU SIEROS DIOKSIDU , AZOTO 
DIOKSIDU IR AZOTO OKSIDAIS , KIETOSIOMIS DALEL ĖMIS, ŠVINU , BENZENU IR 
ANGLIES MONOKSIDU  
5 straipsnis 
Vertinimo tvarka 
1. Sieros dioksidui, azoto dioksidui ir  azoto oksidams, kietosioms dalel ėms (PM 10 ir 
PM 2,5), švinui, benzenui ir ang lies monoksidui taikomi viršutin is ir apatin is vertinimo 
slenksčiai, II priedo A skirsnyje nustatyti sveikatos ir augmenijos apsaugai.  
Kiekviena zona ir aglomeracija klasif ikuojamos pagal tuos vertinimo slenks čius.  
2. 1 dalyje nurodytas klasifikavimas perži ūrimas mažiausiai kart ą per penkerius metus 
II priedo B skirsnyje nustatyta tvarka. 
Tačiau klasifikavimas perži ūrimas dažniau, jeigu labai pasikei čia veikla, susijusi su 
sieros dioksido, azoto dioksi do arba, kai tinka, azoto oksid ų, kietųjų dalelių (PM 10, 
PM 2,5), švino, benzeno arba anglies monoksido koncentracija aplinkoje.  
6 straipsnis 
Vertinimo kriterijai 
1. Valstyb ės narės visoje savo teritorijoje pagal 5 st raipsnyje nurodytus teršalus atlieka 
aplinkos oro kokyb ės vertinimus s, taikydamos ši o straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse 
nustatytus kriterijus. 
2. Visose zonose ir aglomer acijose, kuriose 1 dalyje nurodyt ų teršalų lygis aplinkos ore 
viršija tiems teršalams nustatyt ą viršutinį vertinimo slenkst į, aplinkos oro kokyb ė 
vertinama atliekant fiksuotus matavimus. Tie fiksuoti matavimai gali b ūti papildyti 
modeliavimo metodais ir (arba) indi katoriniais matavimais, kurie suteikt ų tinkamos 
informacijos apie aplinkos oro kokyb ę.  
3. Visose zonose ir aglomer acijose, kuriose 1 dalyje nurodyt ų teršalų lygis aplinkos ore 
yra žemesnis už tiems teršalams nustatyt ą viršutinį vertinimo slenkst į, vertinant 
aplinkos oro kokyb ę galima derinti fiksuotus matavimus ir modeliavimo metodus ir 
(arba) indikatorinius matavimus.  
4. Visose zonose ir aglomer acijose, kuriose 1 dalyje nurodyt ų teršalų lygis aplinkos ore 
yra žemesnis už tiems teršalams nustatyt ą apatinį vertinimo slenkst į, vertinant 
aplinkos oro kokyb ę pakanka naudoti modeliavimo ar objektyvaus vertinimo 
metodus atskirai arba kartu.  
5. Be 2, 3 ir 4 dalyse minim ų vertinim ų, matavimai atliekami tipin ėse vietov ėse, 
esančiose toliau nuo dideli ų oro taršos šaltini ų, siekiant bent jau suteikti informacij ą 
 
LT 18   LT apie smulki ų kietųjų dalelių (PM 2,5) masės koncentracij ą ir chemin į atmainavim ą 
metinio vidurkio pagrindu ir atli ekami pagal tokius kriterijus:  
(a) kiekvienuose 100 000 km2 įsteigiama viena m ėginių ėmimo vieta; 
(b) kiekviena valstyb ė narė įsteigia mažiausiai vien ą matavimo stot į arba, susitarus 
su gretimomis valstyb ėmis narėmis gali įsteigti, vien ą arba kelet ą bendrų 
matavimo sto čių atitinkamoms kaimynin ėms zonoms, taip užtikrinant b ūtiną 
erdvinį išdėstymą;  
(c) tam tikrais atvejais monitoringas derinamas su Bendradarbiavimo programos 
tolimų oro teršal ų pernašų Europoje monitoringo ir vertinimo srityje (EMEP) 
monitoringo strategija ir matavimo programa; 
(d) I priedo A skirsnis taikomas, siekiant kiet ųjų dalelių masės matavimo duomen ų 
kokybės tikslų, o IV priedas taikomas visas.  
Valstybės narės taip pat informuoja Komisij ą apie matavimo metodus, naudojamus 
matuojant smulki ų kietųjų dalelių (PM 2,5) cheminę sudėtį.  
7 straipsnis 
Mėginių ėmimo vietos 
1. M ėginių ėmimo vietos sieros dioksido, azoto dioksido ir azoto oksid ų, kietųjų dalelių 
(PM 10 ir PM 2,5), švino, benzeno ir anglies monoksido matavimui aplinkos ore 
išdėstomos pagal III priede išvardytus kriterijus.  
2. Kiekvienoje zonoje arba aglomeracijoje, kur fiksuoti matavimai yra vienintelis oro 
kokybės vertinimo informacijos šaltinis, kiekvieno atitinkamo teršalo m ėginių 
ėmimo viet ų skaičius yra ne mažesnis už mažiausi ą V priedo A skirsnyje nustatyt ą 
mėginių ėmimo viet ų skaičių.  
3. Ta čiau zonose ir aglomeracijose, ku riose informacija, gauta iš fiksuot ų matavim ų 
mėginių ėmimo viet ų, papildoma modeliavimo ir (arba) indikatorini ų matavim ų 
informacija, bendras m ėginių ėmimo viet ų skaičius, nustatytas V priedo A skirsnyje, 
gali būti sumažintas iki 50 %, jei laikomasi ši ų sąlygų: 
(a) papildomi metodai oro kokyb ės vertinimui suteikia pakankamai informacijos 
apie ribines vertes, aukš čiausias koncentracijos ribas arba pavojaus slenks čius 
bei tinkamos informacijos visuomenei;  
(b) mėginių ėmimo viet ų, kurios turi b ūti įsteigtos, skai čius bei kit ų metodų 
erdvinis išd ėstymas yra pakankami, kad pagal I priedo A skirsnyje nustatytus 
duomenų kokybės tikslus b ūtų galima nustatyti atitinkamo teršalo 
koncentracij ą, o vertinimo rezultatai atitikt ų I priedo B skirsnyje nustatytus 
kriterijus. 
Antroje pastraipoje nurodytu atveju, į modeliavimo ir (arba) indikatorinio matavimo 
rezultatus atsižvelgiama vertinant oro kokyb ę pagal ribines vertes arba aukš čiausias 
koncentracijos ribas. 
 
LT 19   LT 8 straipsnis 
Pamatiniai matavimo metodai 
Valstybės narės taiko VI priedo A ir C skirsniuose nustatytus pamatinius matavimo metodus 
ir kriterijus.  
Kitus matavimo metodus galima naudoti, jeig u laikomasi VI priedo B skirsnyje nustatyt ų 
sąlygų.  
3 SKIRSNIS  
APLINKOS ORO KOKYB ĖS VERTINIMAS , SUSIJĘS SU OZONU  
9 straipsnis 
Vertinimo kriterijai 
1. Kai zonoje arba aglomeracijoje ozono koncentracija nors vienerius iš ankstesni ų 
penkerių metų viršija ilgalaikius tikslus, nustaty tus VII priedo A skirsnio 3 punkte, 
atliekami fiksuoti matavimai. 
2. Kai turimi tik trumpesnio kaip penkeri ų metų laikotarpio duomenys, siekdamos 
nustatyti, ar 1 dalyje nurodyti ilgalaikiai  tikslai per tuos penkerius metus nebuvo 
viršyti, valstyb ės narės gali derinti nedidel ės trukmės matavimo kampanij ų, vykdytų 
tada ir ten, kur taršos lygiai gal ėjo pasiekti aukš čiausią lygį, rezultatus ir išmetam ųjų 
teršalų aprašų ir modeliavimo rezultatus. 
10 straipsnis 
Ozono matavimo m ėginių ėmimo viet ų išdėstymas 
1. Ozono matavimo m ėginių ėmimo vietos išd ėstomos pagal VIII priede nustatytus 
kriterijus.  
2. Fiksuot ų ozono matavim ų mėginių ėmimo viet ų kiekvienoje zonoje arba 
aglomeracijoje, kuriose matavimas yra vienintelis oro kokyb ės vertinimo 
informacijos šaltinis, yra ne mažiau kaip mažiausias m ėginių ėmimo viet ų skaičius, 
nustatytas IX priedo A skirsnyje.  
Tačiau zonose ir aglomeracijose, ku riose informacija, gauta iš fiksuot ų matavim ų 
mėginių ėmimo viet ų papildoma modeliavimo ir (arba) indikatorini ų matavim ų 
informacija, IX priedo A skirsnyje nustatyt ą mėginių ėmimo viet ų skaičių galima 
sumažinti, jei laikomasi ši ų sąlygų: 
a) papildomi metodai oro kokyb ės vertinimui suteikia pakankamai informacijos 
apie siektinas vertes, ilgalaikius ti kslus, informavimo ir pavojaus slenks čius;  
b) mėginių ėmimo viet ų, kurios turi b ūti įsteigtos, skai čius bei kit ų metodų 
erdvinis išd ėstymas yra pakankami, kad pagal I priedo A skirsnyje nustatytus 
 
LT 20   LT duomenų kokybės tikslus b ūtų galima nustatyti ozono koncentracij ą, o 
vertinimo rezultatai atitikt ų I priedo B skirsnyje nustatytus kriterijus.  
c) mėginių ėmimo viet ų skaičių kiekvienoje zonoje arba aglomeracijoje sudaro 
mažiausiai viena m ėginių ėmimo vieta dviems milijonams gyventoj ų arba 
viena mėginių ėmimo vieta 50 000 km² priklausomai nuo to, kuriuo atveju 
gaunamas didesnis m ėginių ėmimo viet ų skaičius, tačiau ne mažiau kaip viena 
mėginių ėmimo vieta kiekvienoje zonoje arba aglomeracijoje;  
d) azoto dioksidas yra matuojamas visose likusiose m ėginių ėmimo vietose, 
išskyrus fonines stotis kaimo vietov ėse. 
Antroje pastraipoje nurodytu atveju, į modeliavimo ir (arba) indikatorinio matavimo 
rezultatus atsižvelgiama vertinant oro kokyb ę pagal siektinas vertes. 
3. Azoto dioksidas matuojamas mažiausiai 50 % ozono m ėginių ėmimo viet ų, kaip 
reikalaujama IX priedo A skirsnyje. Tas matavimas vyksta nuolatos, išskyrus 
matavimus fonin ėse stotyse kaimo vietov ėse, nurodytas VIII priedo A skirsnyje, kur 
gali būti naudojami kiti matavimo metodai. 
4. Tose zonose ir aglomeracijose, kuriose ki ekvienais metais per ankstesnius penkerius 
matavimų metus teršal ų koncentracija buvo žemesn ė už ilgalaikius tikslus, fiksuot ų 
matavimų mėginių ėmimo viet ų skaičius nustatomas pagal IX priedo B skirsn į. 
5. Kiekviena valstyb ė narė užtikrina, kad jos teritorijoje įsteigiama ir veikia mažiausiai 
viena mėginių ėmimo vieta, kuri teikia duomenis apie X priede išvardyt ų ozono 
pirmtakų koncentracij ą. Kiekviena valstyb ė narė pasirenka sto čių, kuriose bus 
matuojamos ozono pirmtak ų medžiagos, skai čių ir išdėstymą, atsižvelgdama į X 
priede nustatytus tikslus ir metodus.  
11 straipsnis 
Pamatiniai matavimo metodai 
1. Valstyb ės narės ozono matavimui taiko pamatin į metodą, nustatyt ą VI priedo A 
skirsnio 8 punkte. Kitus matavimo met odus galima naudoti, jeigu laikomasi VI 
priedo B skirsnyje nustatyt ų sąlygų.  
2. Visos valstyb ės narės praneša Komisijai apie me todus, kuriuos jos taiko LOJ 
mėginiams imti ir matuoti, kaip pateikta X priede. 
 
LT 21   LT III skyrius  
Aplinkos oro kokyb ės valdymas 
12 straipsnis 
Reikalavimai, taikomi tais atve jais, kai taršos lygiai yra že mesni už ribines vertes ir 
aukščiausias koncentracijos ribas 
Zonose ir aglomeracijose, kuriose sieros dioksido, azoto dioksido, PM 10 ir PM 2,5, švino, 
benzeno ir anglies monoksido ly giai aplinkos ore yra žemesni už  atitinkamas ribines vertes 
arba aukš čiausias koncentracijos ri bas, nustatytas XI ir XIV prieduose, valstyb ės narės 
užtikrina tokios oro kokyb ės būklės palaikym ą.  
13 straipsnis 
Ribinės vertės žmonių sveikatai apsaugoti  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad visoje j ų teritorijoje sieros dioksido, PM 10, švino ir 
anglies monoksido lygiai aplinkos ore neviršyt ų XI priede nustatyt ų ribinių verčių.  
XI priede nustatytos azoto dioksido ir benzeno ribin ės vertės negali b ūti viršijamos 
nuo tame priede nustatyt ų datų.  
XI priede nustatyti le istini nukrypimo dydžiai ta ikomi pagal 21 straipsn į.  
2. Sieros dioksido ir azoto  dioksido koncentracijos aplinkos ore pavojaus slenks čiai yra 
nustatyti XII priedo A skirsnyje.  
3. Valstyb ės narės gali nustatyti zonas arba aglomeracijas, kuriose PM 10 ribinės vertės 
viršijamos d ėl PM 10 koncentracijos aplinkos ore, susidariusios d ėl dalelių 
resuspensijos, kai žiem ą keliai barstomi sm ėliu. 
Valstybės narės siunčia Komisijai vis ų tokių zonų arba aglomeracij ų sąrašus ir 
informacij ą apie PM 10 koncentracij ą bei atsiradimo šaltinius. 
Informuodamos Komisij ą pagal 25 straipsn į, valstyb ės narės pateikia b ūtinus 
įrodymus, kad bet kokius taršos lygi ų viršijimus s ąlygoja resusp enduotos dalel ės ir 
kad buvo imtasi vis ų pagrįstų priemoni ų koncentracijai sumažinti. 
Nepažeidžiant 19 straipsnio, šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytoms zonoms ir 
aglomeracijoms valstyb ės narės turi parengti 21 straipsnyje numatytus planus arba 
programas tik tada, kai taršos lygio viršijimus galima paaiškinti kitais nei keli ų 
barstymas sm ėliu žiemą PM 10 šaltiniais. 
 
LT 22   LT 14 straipsnis 
Kritiniai taršos lygiai 
1. Valstyb ės narės zonose, esan čiose toliau nuo aglomeracij ų ir kitų užstatytų teritorijų, 
užtikrina atitikt į kritiniams taršos lygiams, nustatytiems XIII priede.  
Esant dideliam neigiamo poveikio pavojui, valstyb ės narės gali taikyti kritinius taršos 
lygius taip pat aglomeracijose ir kitose užstatytose teritorijose. 
2. Kai fiksuoti matavimai yra vienintelis oro kokyb ės vertinimo informacijos šaltinis, 
mėginių ėmimo viet ų skaičius yra ne mažesnis už mažiausi ą V priedo C skirsnyje 
nustatytą skaičių. Kai ši ą informacij ą papildo indikatoriniai matavimai arba 
modeliavimas, mažiausi ą mėginių ėmimo viet ų skaičių galima sumažinti iki 50 % 
jeigu vertinam ą atitinkamo teršalo koncentracij ą galima nustatyti pagal I priedo A 
skirsnyje nustatytus duomen ų kokybės tikslus.  
15 straipsnis 
PM 2,5 poveikio sumažinimo uždavinys ir aukš čiausia koncentracijos riba žmoni ų 
sveikatai apsaugoti 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad XIV priedo B skirsnyje nustatytas PM 2,5 poveikio 
sumažinimo uždavinys b ūtų įgyvendintas per tame priede nustatyt ą laikotarp į.  
2. Vidutinio PM 2,5 poveikio rodiklis vertinam as pagal XIV priedo A skirsn į. 
3. Kiekviena valstyb ė narė pagal III pried ą užtikrina, kad m ėginių ėmimo viet ų, 
kuriomis remiasi vidutinio PM 2,5 poveikio rodiklis, pasi skirstymas ir konkretus 
skaičius tinkamai atspind ėtų poveikį visiems gyventojams. M ėginių ėmimo viet ų 
skaičius yra ne mažesnis kaip nustatytas taikant V priedo B skirsn į. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad PM 2,5 koncentracija aplinkos  ore visoje j ų teritorijoje 
neviršytų XIV priedo C skirs nyje nustatytos aukš čiausios koncentr acijos ribos nuo 
tame priede nurodytos datos.  
5. XIV priedo C skirsnyje nustatyti leistini nukrypimo dydžiai taikomi 21 straipsnyje 
nustatyta tvarka.  
16 straipsnis 
Reikalavimai zonose ir aglomeracijose, kuriose ozono koncentracija viršija 
ilgalaikius tikslus  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad VII priede nustatytos siektinos vert ės ir ilgalaikiai 
tikslai būtų pasiekti per tame  priede nustatyt ą laikotarp į.  
 
LT 23   LT 2. Tose zonose ir aglomeracijose , kuriose viršijama siektina vert ė, valstybės narės 
užtikrina, jog siekiant siektin ų verčių nuo VII priedo A skirsnio2 punkte nustatytos 
datos, įgyvendinamas vadovaujantis  Direktyvos 2001/81/EB 6 straipsniu parengtas 
planas arba programa, išskyrus tuos atvejus, kai siektin ų verčių pasiekti negalima 
proporcingomis priemon ėmis. 
Jeigu pagal šios direkty vos 21 straipsnio 1 dal į kitiems teršalams, išskyrus ozon ą, turi 
būti parengti arba įgyvendinti planai ir programos, valstyb ės narės, kur tinkama, 
parengia ir įgyvendina kompleksinius planus arba programas, skirtus visiems 
atitinkamiems teršalams. 
3. Zonoms ir aglomeracijoms, kuriose oz ono lygis aplinkos ore yra didesnis už 
ilgalaikiuose tiksluose numatyt ą lygį, tačiau mažesnis arba lygus siektinoms vert ėms, 
siekdamos ilgalaiki ų tikslų, valstyb ės narės parengia ir įgyvendina rentabilias 
priemones. Tos priemon ės turi bent jau nuosekliai atit ikti visus 2 dalyje nurodytus 
planus ir programas. 
17 straipsnis 
Reikalavimai zonose ir aglomeracijose, kuriose ozono koncentracija atitinka 
ilgalaikius tikslus  
Zonose ir aglomeracijose, kuriose ozono lygi s atitinka ilgalaikius  tikslus, valstyb ės narės tiek, 
kiek leidžia atitinkami veiksniai, įskaitant tarpvalstybin į ozono taršos pob ūdį ir 
meteorologines s ąlygas, užtikrina, ka d tas lygis neviršyt ų ilgalaikių tikslų, ir proporcingomis 
priemonėmis saugo geriausi ą aplinkos oro kokyb ę, derindamos veikl ą su darnia pl ėtra ir 
aukšto lygio aplinkos ir žmoni ų sveikatos apsauga.  
18 straipsnis  
Priemonės, reikalingos viršijus info rmavimo arba pavojaus slenks čius  
Kai viršijamas XII priede nustatytas informavim o slenkstis arba bet kuris iš tame priede 
nustatytų pavojaus slenks čių, valstyb ės narės imasi b ūtinų priemoni ų, informuodamos 
visuomen ę per radiją, televiziją, spaudą arba internet ą.  
Valstybės narės taip pat nedelsdamos ir laikinai pateikia Komisijai informacij ą apie 
užfiksuotus taršos l ygius ir laikotarpi ų, kai buvo viršyti pavojaus arba informavimo slenks čiai, 
trukmę. 
 
LT 24   LT 19 straipsnis  
Gamtinių šaltinių išmetamieji teršalai 
1. Valstyb ės narės gali nustatyti zonas arba aglomeracijas, kai atitinkamo teršalo ribin ės 
vertės arba aukš čiausios koncentracijos ribos viršijamos d ėl gamtinių šaltinių taršos. 
Valstybės narės siunčia Komisijai bet koki ų tokių zonų arba aglomeracij ų sąrašus ir 
informacij ą apie koncentracij ą bei šaltinius, ir įrodymus, patvirtinan čius, jog 
viršijimai paaiškinami gamtini ų šaltinių tarša. 
2. Kai 1 dalyje nustatyta tvarka Komisija informuojama apie gamtini ų šaltinių sukeltą 
viršijimą, toks viršijimas nelaikomas viršijimu pagal ši ą direktyvą.  
20 straipsnis 
Įgyvendinimo termin ų atidėjimas ir leidimas nesilaikyti įpareigojimo taikyt i tam tikras 
ribines vertes 
1. Kai tam tikroje zonoje arba aglomeracijoje iki XI priede arba XIV priedo C skirsnyje 
nustatytų terminų negalima pasiekti azoto, dioksido arba benzeno ribini ų verčių arba 
PM 2,5 aukščiausios koncentracijos ribos, valstyb ė narė gali atidėti tuos terminus ne 
daugiau kaip penkeriems metams tai konkre čiai zonai arba aglomeracijai, jeigu 
laikomasi ši ų sąlygų: 
a) remiantis 21 straipsniu zonai arba aglomeracijai, kuriai gali b ūti atidėtas 
terminas, sukuriamas planas arba progr ama, ir tas planas arba programa 
pateikiami Komisijai;  
b) sukuriama ir Komisijai pateikiama or o taršos mažinimo programa, galiosianti 
termino atid ėjimo laikotarp į, kurioje bent jau turi b ūti XV priedo B skirsnyje 
nurodyta informacija bei joje turi b ūti nurodyta, jog iki naujo termino bus 
pasiektos ribin ės vertės arba aukš čiausios koncentracijos ribos. 
2. Kai tam tikroje zonoje arba aglomeracijoje d ėl tai vietai b ūdingų sklaidos savybi ų, 
nepalanki ų klimato s ąlygų arba tarpvalstybin ės taršos negalima pasiekti sieros 
dioksido, anglies monoksido, švino ir PM 10 ribinių verčių, kurios nustatytos XI 
priede, valstyb ėms narėms leidžiama nevykdyti įpareigojimo taikyti tas ribines vertes 
ne ilgiau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d., jeigu laikomasi 1 dalies a ir b punktuose 
nustatytų sąlygų.  
3. Kai valstyb ė narė taiko 1 arba 2 dalis, ji užtikri na, kad kiekvieno teršalo ribin ė vertė 
arba aukš čiausia koncentracijos riba neviršijama daugiau kaip didžiausias leistinas 
nukrypimo dydis, kiekvienam atitinkamam teršalui nustatytas XI arba XIV 
prieduose.  
4. Valstyb ės narės nedelsdamos informuoja Komisij ą tais atvejais, kai, j ų nuomone, 
reikėtų taikyti 1 ir 2 dalis, ir pateikia pl anus arba programas arba oro taršos 
mažinimo program ą, nurodytas 1 dalyje, įskaitant vis ą susijusią informacij ą, būtiną, 
kad Komisija gal ėtų nustatyti, ar tikrai įvykdytos atitinkamos s ąlygos. 
 
LT 25   LT Jeigu Komisija per devynis m ėnesius nuo to pranešimo gavimo nepareiškia 
prieštaravim ų, laikoma, kad įvykdytos atitinkamos 1 arba 2 dalies taikymo s ąlygos. 
Jeigu pagr įstai iškyla prieštaravim ų, Komisija gali pareikalauti valstybi ų narių 
pakoreguoti arba pateikti naujus planus ar ba programas arba oro taršos mažinimo 
programas.  
IV skyrius  
Planai ir programos 
21 straipsnis  
Oro kokyb ės planai ir programos 
1. Kai tam tikrose zonose arba aglomeracijose teršal ų lygis kiekvienu atveju aplinkos 
ore viršija bet koki ą ribinę arba siektin ą vertę arba aukš čiausią koncentracijos rib ą 
bei bet kok į atitinkam ą leistiną nukrypimo dyd į, valstybės narės užtikrina, kad toms 
zonoms ir aglomeracijoms b ūtų parengti planai arba programos, siekiant 
atitinkamos XI ir XIV prieduose nus tatytos ribos arba siektinos vert ės arba 
aukščiausios koncentracijos ribos. 
Tuose planuose arba programose yra bent  jau XV priedo A skirsnyje nustatyta 
informacija; planai arba programos nedelsiant pateikiami Komisijai. 
2. Valstyb ės narės, kiek tai įmanoma, užtikrina nuoseklum ą kitų planų, kurių 
reikalaujama pagal Direktyv ą 2001/80/EB, Direktyv ą 2001/81/EB arba 
Direktyvą 2002/49/EB, siekiant atitinkam ų aplinkosaugos tiksl ų, atžvilgiu.  
3. 1 dalyje minimi planai arba programos ir oro taršos mažinimo programos, nurodytos 
20 straipsnio 1 dalies b punkte,  nevertinami pagal Direktyv ą 2001/42/EB. 
22 straipsnis  
Trumpojo laikotarpio veiksm ų planai 
1. Kai tam tikroje zonoje arba aglomeracijoje yra pavojus, kad teršal ų lygiai aplinkos 
ore viršys vien ą arba daugiau ribini ų verčių, aukščiausių koncentracijos rib ų, siektinų 
verčių arba pavojaus slenks čių, nustatyt ų VII, XI prieduose XII priedo A skirsnyje 
ir XIV priede, valstyb ės narės, kur tinkama, parengia veiksm ų planus, nurodydamos, 
kokių priemoni ų bus imtasi trumpuoju laikotarpiu, siekiant sumažinti t ą pavojų ir 
apriboti tokio reiškinio trukm ę. 
Tačiau kai yra pavojus, jog bus viršytas XII priedo B skirsnyje nustatytas ozono 
pavojaus slenkstis, valstyb ės narės parengia tokius trum pojo laikotarpio veiksm ų 
planus, kai, j ų nuomone, atsižvelgiant į nacionalines geografi nes, meteorologines ir 
ekonomines s ąlygas, yra pakankamai galimybi ų sumažinti t ą pavojų, tokio reiškinio 
trukmę arba mast ą. Rengdamos tok į trumpojo laikotarpio plan ą valstybės narės 
atsižvelgia į Sprendim ą 2004/279/EB.  
 
LT 26   LT 2. 1 dalyje nurodytuose tr umpojo laikotarpio veiksm ų planuose galima, priklausomai 
nuo kiekvieno atskiro atvejo, numatyti prie mones kontroliuoti ir, prireikus, laikinai 
sustabdyti veikl ą, įskaitant automobili ų eismą, kuris prisideda prie rizikos, kad 
atitinkamos ribin ės vertės arba aukš čiausios koncentracijos ribos arba siektinos 
vertės arba pavojaus slenkstis bus viršyti. Tuose veiksm ų planuose taip pat gali 
būti numatytos veiksmingos priemon ės, susijusios su pramon ės įmonėmis arba 
pramoniniais produktais.  
3. Valstyb ės narės pateikia visuomenei ir atitinka moms organizacijoms, tokioms kaip 
aplinkosaugos organizacijos, vartotoj ų organizacijos, pažeidžiam ų gyventoj ų grupių 
interesams atstovaujan čios organizacijos, bei kitoms  atitinkamoms sveikatos 
priežiūros įstaigoms, savo speciali ųjų trumpojo laikotarpio veiksm ų planų 
tinkamumo ir turinio analiz ės rezultatus bei informacij ą apie tų planų įgyvendinim ą. 
23 straipsnis  
Tarpvalstybin ė oro tarša 
1. Kai bet koks pavojaus slenks tis, riba arba siektina vert ė arba aukš čiausia 
koncentracijos riba, taip pat bet koks at itinkamas leistinas nukrypimo dydis arba 
ilgalaikis tikslas viršijamas d ėl didelio tarpvalstybinio oro teršal ų arba jų pirmtakų 
pernešimo, atitinkamos valstyb ės narės bendradarbiauja ir tam tikrais atvejais 
organizuoja bendr ą veiklą, pavyzdžiui, bendr ų arba koordinuot ų planų arba program ų 
rengimą vadovaudamosi 21 straipsniu, siekdamos pašalinti viršijim ą, taikant 
tinkamas, ta čiau proporcingas priemones.  
2. Komisija kvie čiama dalyvauti ir prisid ėti prie bet kokios formos bendradarbiavimo, 
nurodyto 1 dalyje. Tam tikrais atvejais Komisija, atsižvelgdama į ataskaitas, 
parengtas vadovaujantis Direkt yvos 2001/81/EB 9 straipsniu, įvertina, ar Bendrijos 
lygiu nereik ėtų imtis tolesni ų veiksmų, siekiant sumažinti pirmtak ų išmetimą, kuris 
sąlygoja tarpvalstybin ę taršą. 
3. Valstyb ės narės prireikus vadovaudamosi 22 straipsniu parengia ir įgyvendina 
bendrus trumpojo laikotarpio veiksm ų planus, kurie taikomi kit ų valstybių narių 
kaimynin ėms zonoms. Valstyb ės narės užtikrina, kad kitose trumpojo laikotarpio 
veiksmų planus parengusiose valstyb ėse narėse esančios kaimynin ės zonos gaut ų 
visą reikaling ą informacij ą. 
4. Kai prie valstybi ų sienų esančiose zonose arba aglomeracijose viršijami informavimo 
arba pavojaus slenks čiai, kiek įmanoma grei čiau informuojamos atitinkam ų 
kaimynini ų valstybių narių kompetentingos institucijos. Ta informacija taip pat 
paskelbiama visuomenei. 
5. Rengdamos 1 ir 3 dalyse nurodytus pl anus arba programas ir informuodamos 
visuomen ę, kaip nurodyta 4 dalyje, valstyb ės narės tam tikrais atvejais 
bendradarbiauja su tre čiosiomis šalimis, ypating ą dėmesį skirdamos šalims 
kandidatėms. 
 
LT 27   LT V skyrius  
Informavimas ir ataskait ų teikimas 
24 straipsnis  
Visuomen ės informavimas 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad visuomen ė ir atitinkamos organizacijos, tokios kaip 
aplinkosaugos organizacijos, vartotoj ų organizacijos, pažeidžiam ų gyventoj ų grupių 
interesams atstovaujan čios organizacijos bei kitos atitinkamos sveikatos prieži ūros 
įstaigos būtų tinkamai ir laiku informuojamos apie: 
a) aplinkos oro kokyb ę pagal XVI priedo reikalavimus; 
b) bet kokius sprendimus atid ėti terminą, vadovaujantis 20 straipsnio 1 dalimi; 
c) bet kokias išimtis, taikomas vadovaujantis 20 straipsnio 2 dalimi; d) planus arba programas ir oro tarš os mažinimo programas, numatytas 16 
straipsnio 2 dalyje, 20 straipsnio 1 dalies b punkt e ir 21 straipsnyje.  
Informuojama nemokamai, naudojant lengvai prieinamas informavimo priemones, 
įskaitant internet ą, arba visas kitas tinkamas telekomunikacij ų priemones, bei 
atsižvelgiant į nuostatas, nustatyta s Direktyvoje [...]. 
2. Valstyb ė narė pateikia visuomenei išsamias metin es ataskaitas apie visus teršalus, 
kuriems taikoma ši direktyva. 
Šiose ataskaitose turi b ūti bent jau apibendrinami ribines vertes, aukš čiausias 
koncentracijos ribas, siektinas vertes, ilgalaikius tikslus, informavimo slenks čius ir 
pavojaus slenks čius viršijantys taršos lygiai  atitinkamiems vidurkio apskai čiavimo 
laikotarpiams. Ši informacija pateikiama kartu su apibendrintu toki ų viršijimų 
poveikio vertinimu. ataskaitose tam tikra is atvejais galima pateikti daugiau 
informacijos ir vertinim ų apie mišk ų apsaugą bei informacijos apie kitus teršalus, 
kurių monitoringo nuostatos nurodytos šioje direktyvoje, inter alia, tai gali b ūti 
pasirinkti nereglamentuojami ozono pirmtaka i, išvardyti X priedo B skirsnyje.  
25 straipsnis  
Informacijos ir ataskait ų teikimas 
Valstybės narės užtikrina, kad Komisija gaut ų informacij ą apie aplinkos oro kokyb ę. 
 
LT 28   LT 26 straipsnis  
Pakeitimo ir įgyvendinimo priemon ės 
1. 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvar ka Komisija prireikus iš dalies pakei čia I–VI 
priedus, VIII–X priedus ir XV pried ą. 
Tačiau pakeitimai negali tiesiogiai arba netiesiogiai pakeisti:  
(a) ribini ų verčių, aukščiausių koncentracijos rib ų, poveikio sumažinimo 
reikalavim ų, kritinių taršos lygi ų, siektinų verčių, informavimo arba pavojaus 
slenksčių arba ilgalaiki ų tikslų, nustatytų VII ir XI–XIV prieduose, 
(b) bet kuri ų a punkte nurodyt ų parametr ų įgyvendinimo termin ų.  
2. 27 straipsnio 2 dalyje nustatyt a tvarka Komisija nustato, koki ą informacij ą pagal 25 
straipsnį turės pateikti valstyb ės narės. 
27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija taip pat nustato b ūdus racionalizuoti 
tokių duomenų pateikimo b ūdą ir tarpusavio apsikeitim ą informacija ir duomenimis, 
gaunamais iš tinkl ų ir atskirų stočių, valstybėse narėse matuojan čių aplinkos or ą. 
3. Komisija parengia gaires susitarimams d ėl bendrų matavimo sto čių sukūrimo, 
nurodytų 6 straipsnio 5 dalyje.  
4. Komisija skelbia orientavimo dokumentus d ėl lygiavertiškumo įrodymo, nurodyto VI 
priedo B skirsnyje.  
VI skyrius 
Komitetas, pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos 
27 straipsnis  
Komitetas 
1. Komisijai padeda komitetas, vadinamas „Aplinkos oro kokyb ės komitetu“, toliau – 
komitetas. 
2. Darant nuorod ą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsn į. 
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je nustatytas laikotarpis yra trys 
mėnesiai. 
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
 
LT 29   LT 28 straipsnis  
Nuobaudos 
Valstybės narės nustato taisykles d ėl nuobaud ų, taikomų pažeidus nacionalines nuostatas, 
priimtas pagal ši ą direktyv ą, ir imasi vis ų būtinų priemoni ų jų įgyvendinimui užtikrinti. 
Numatytos nuobaudos privalo b ūti veiksmingos, proporcingos ir atgrasan čios. Valstyb ės narės 
informuoja Komisij ą apie tokias nuostatas ne v ėliau kaip iki 30 straipsn io 1 dalyje nurodytos 
datos ir nedelsdamos praneš a jai apie paskesnius toki ų nuostatų pakeitimus.  
29 straipsnis  
Panaikinimas ir pereinam ojo laikotarpio nuostatos 
1. Direktyvos 96/62/EB, 1999/ 30/EB, 2000/69/EB ir 2002/3/E B panaikinamos nuo šios 
direktyvos 31 straipsnio 1 dalyje nusta tytos datos, nepažeidžiant valstybi ų narių 
įsipareigojim ų, susijusių su tų direktyvų perkėlimo į nacionalinius teis ės aktus arba 
taikymo terminais.  
Tačiau galioti lieka tokie straipsniai: 
a) iki 2010 m. gruodžio 31 d. – Dire ktyvos 96/62/EB 5 straipsnis; 
b) kol ne įsigalios įgyvendinimo nuostatos, nurodytos šios direktyvos 26 straipsnio 
2 dalyje – Direktyvos 96/62/EB 11 straip snio 1 dalis ir Di rektyvos 2002/3/EB 
10 straipsnio 1 ir 2 dalys; 
c) iki 2009 m. gruodžio 31 d. – Direktyvos 1999/30/EB 9 straipsnio 3 ir 4 dalys. 
2. Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos 
vadovaujantis XVII priede  pateikta atitikmen ų lentele. 
3. Sprendimas 97/101/EB panaikinamas, kai įsigalioja šios direktyvos 26 straipsnio 2 
dalyje nurodytos įgyvendinimo priemon ės. 
30 straipsnis  
Peržiūra 
Per penkerius metus nuo šios direktyvos pri ėmimo Komisija perži ūrės su PM 2,5 susijusias 
nuostatas. Vis ų pirma, Komisija pare ngs ir pateiks išsam ų pasiūlymą, kaip nustatyti teisiškai 
įpareigojan čius poveikio sumažinimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į skirtingą oro kokyb ės 
padėtį ateityje ir taršos m ažinimo galimybes valstyb ėse narėse. 
 
LT 30   LT 31 straipsnis  
Perkėlimas į nacionalinius teis ės aktus 
1. Valstyb ės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 
iki 2007 m. gruodžio 31 d., įgyvendina ši ą direktyv ą. Priimtų nuostatų tekstus ir 
minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikimo lentel ę jos nedelsdamos pateikia 
Komisijai.  
Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės.  
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
pagrindini ų nacionalin ės teisės aktų nuostatų tekstus. 
32 straipsnis  
Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje dieną. 
33 straipsnis  
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, [...] 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas […] […] 
 
LT 31   LT I PRIEDAS  
DUOMEN Ų KOKYB ĖS TIKSLAI 
A. D UOMEN Ų KOKYB ĖS TIKSLAI VERTINANT APLINKOS ORO KOKYB Ę 
  
Sieros dioksidas, 
azoto dioksidas ir 
azoto oksidai ir 
anglies 
monoksidas 
  
Benzenas
  
Kietosios 
dalelės (PM 10 ir 
PM 2,5)ir švinas   
Ozonas ir susij ę 
NO ir NO 2 
 Fiksuoti matavimai  
(1) 
Neapibrėžtis 
Minimalus duomen ų 
surinkimas 
 Minimali laiko apr ėptis: 
- tipinės miestui 
vietovės ir eismas, 
- pramoniniai objektai  
 
15 % 90 % 
  
 
25 % 90 % 
 
 35 %  
(2) 
 
 90 %  
 
25 % 90 %  
 
15 % 90 % vasar ą 
75 % žiem ą 
 
 
Indikatoriniai matavimai  
Neapibrėžtis  
Minimalus duomen ų 
surinkimas  Minimali laiko apr ėptis
 
  
 25 % 
90 % 
 14 %
(4)  
  
 30 % 
90 % 
 14 %
(3)   
 50 % 
90 % 
 14 %
(4)   
 30 % 
90 % 
 >10 % vasar ą
 
 
Modeliavimo neapibr ėžtis: 
Valandos  
Aštuonių valandų 
vidurkiai  Dienos vidurkiai 
Metiniai vidurkiai
 
  
 
50 % 
50 % 
 50 % 
30 % 
  
 
- 
- 
 - 
50 % 
  
 
 
 
 dar nenustatyta 
50 %
   
 
 
 50 % 
50 % 
 
 
Objektyvus vertinimas 
Neapibrėžtis  
  
 
75 % 
  
 
100 % 
  
 
100 %  
 
75 % 
 
(1) Valstybės narės vietoje nuolatini ų benzeno ir kiet ųjų dalelių matavim ų gali naudoti atsitiktinius 
matavimus, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad atsitiktinio m ėginių ėmimo sąlygota neapibr ėžtis 
atitinka 25 % kokyb ės tikslo, o laiko apr ėptis yra ilgesn ė už minimali ą indikatorini ų matavim ų 
laiko apr ėptį. Atsitiktinis m ėginių ėmimas turi b ūti tolygiai paskirstytas per metus, siekiant 
išvengti rezultat ų iškreipimo. Atsitiktinio m ėginių ėmimo sąlygotą neapibrėžtį galima nustatyti 
ISO 11222 (2002) „Oro kokyb ė. Oro kokyb ės matavim ų laiko vidurkio neapibr ėžties nustatymas“ 
nustatyta tvarka. Jeigu vertinant PM 10 dienos ribin ės vertės viršijim ų skaičių (N [įvertis]) naudojami 
atsitiktiniai matavimai, reik ėtų taikyti toki ą pataisą: N [įvertis] = N [matavimas]  x 365 dienos / dien ų, kai 
buvo atliekami matavimai, skai čius. 
(2) Pasiskirsto per metus, kad atspind ėtų įvairias klimato ir eismo s ąlygas.  
(3) Vienos dienos per savait ę atsitiktinis matavimas, tolygiai paskirstytas per metus, arba 8 savait ės, 
tolygiai paskirstytos per metus.  
(4) Vienas atsitiktinis matavimas per savait ę, tolygiai paskirstytas per metus arba 8 savait ės, tolygiai 
paskirstytos per metus  
 
LT 32   LT Vertinimo metod ų neapibrėžtis (išreikšta 95 % pasiklia utinumo lygiu) bus nustatyta 
pagal Europos standartizaci jos komiteto (ESK) Matavim ų neapibrėžties nustatymo 
vadovo (ENV 13005-1999) principus, ISO 5725:1994 metodik ą ir ESK ataskaitoje 
„Oro kokyb ė. Neapibr ėžties nustatymo b ūdas aplinkos oro matavimo pamatiniuose 
metoduose“ (CR 14377:2002E) pateiktus nurody mus. Pirmiau pateiktoje lentel ėje 
yra nurodyti neapibr ėžties procentai atskiriems matavimams, kuri ų vidurkis 
išvedamas tam tikram laikotar piui, kuriam taikoma ribin ė vertė, 95 % 
pasikliautinajame paklaidos intervale. Fiksuot ų matavim ų neapibrėžtis taikytina 
atitinkamos ribin ės vertės intervale.  
Modeliavimo ir objektyva us vertinimo neapibr ėžtis apibūdinama kaip didžiausias 
išmatuotų ir apskai čiuotų koncentracijos lygi ų nuokrypis per tam tikr ą laikotarp į, 
kuriam taikoma ribin ė vertė, neatsižvelgiant į įvykių išsidėstymą laike. 
Reikalavimai d ėl minimalaus duomen ų surinkimo ir laiko apr ėpties netaikomi tuo 
atveju, kai duomenys prarandami d ėl reguliaraus prietais ų kalibravimo arba 
įprastinės jų eksploatacijos. 
B. O RO KOKYB ĖS VERTINIMO REZULTATAI  
Apie zonas arba aglomer acijas, kuriose matavim ų informacijai papildyti naudojami 
kiti šaltiniai arba kuriose šie šaltiniai yra vienintelis oro kokyb ės vertinimo b ūdas, 
kaupiama tokia informacija: 
– atliktos vertinimo veiklos aprašymas; 
– konkretūs taikyti metodai su nuorodomis į jų aprašymus; 
– duomenų ir informacijos šaltiniai; 
– rezultatų aprašymas, įskaitant neapibr ėžtis ir vis ų pirma nurodant kiekvienos 
teritorijos dyd į arba, jei tinka, zonoje arba aglomeracijoje esan čio kelio, virš 
kurio koncentracija viršija bet koki ą ribinę vertę, aukščiausią koncentracijos 
ribą, siektiną vertę arba ilgalaik į tikslą kartu su leistinu nukrypimo dydžiu, 
jeigu toks taikomas, ilg į ir bet kurios teritorijos, kurioje koncentracija viršija 
viršutinį arba apatin į vertinimo slenkst į, dydį;  
– gyventojus, kuriems gali tekti bet kokios viršytos ribin ės vertės poveikis. 
C. A PLINKOS ORO KOKYB ĖS VERTINIMO KOKYB ĖS UŽTIKRINIMAS : DUOMEN Ų 
PATVIRTINIMAS  
1. Siekiant užtikrinti matavim ų tikslumą ir šio priedo A skirsnyje nustatyt ų duomenų 
kokybės tikslų įgyvendinim ą, atitinkamos vadovaujantis 3 straipsniu paskirtos 
kompetentingos institucijos ir įstaigos užtikrina: 
– visų matavim ų, kurie buvo atliekami vert inant aplinkos oro kokyb ę 
vadovaujantis 6 ir 9 st raipsniais, atsekamum ą; 
 
LT 33   LT – kad tinklus ir atskiras  stotis kontroliuojan čios institucijos tur ėtų nustatytą 
kokybės užtikrinimo ir kokyb ės kontrolės sistemą, kurioje numatoma reguliari, 
tikslumą užtikrinanti matavimo prietais ų priežiūra; 
– kad duomen ų surinkimo procesui ir ataskait ų teikimui b ūtų sukurtas kokyb ės 
užtikrinimo (kokyb ės kontrolės) procesas, o ši ą užduotį gavusios institucijos 
aktyviai dalyvaut ų atitinkamose Bendrijo s mastu vykdomose kokyb ės 
užtikrinimo programose; 
– atitinkamos vadovaujantis 3 straipsniu paskirtos kompetentingos institucijos 
arba įstaigos paskirtos nacionalin ės laboratorijos, dalyvaujan čios visos 
Bendrijos mastu vykdomuose palygina muosiuose šioje direktyvoje 
reglamentuojam ų teršalų matavimuose, pagal EN/ISO 17025 b ūtų akredituotos 
taikyti metodus, naudojamus tokiuose palyginamuosiuose matavimuose arba būtų pradėjusios akreditacijos proces ą. Tos laboratorijos valstybi ų narių 
teritorijoje koordinu oja Komisijos organizuojamas Bendrijos kokyb ės 
užtikrinimo programas bei nacion aliniu lygiu koordinuoja tinkam ą pamatini ų 
metodų įgyvendinim ą ir įrodo nepamatini ų metodų lygiavertiškum ą. 
2. Visi pateikti duomenys laikomi galiojan čiais. 
 
LT 34   LT II PRIEDAS  
SIEROS DIOKSIDO, AZOTO DIOKSIDO IR AZOTO OKSID Ų, KIETŲJŲ 
DALELI Ų (PM 10 ir PM 2,5), ŠVINO, ANGLIES MONOKSIDO IR BENZENO 
KONCENTRACIJOS ZONOS AR AGLOMERACIJOS APLINKOS ORE 
VERTINIMO REIKALAVIMAI  
A. 1.V IRŠUTINIS IR APATINIS VERTINIMO SLENKSTIS  
Taikomi tokie viršutiniai ir apatiniai vertinimo slenks čiai: 
a) Sieros dioksidas 
 Sveikatos apsauga  Augmenijos apsauga  
Viršutinis vertinimo 
slenkstis  60 % 24 valand ų ribinės vertės 
(75 µg/m3, negali b ūti viršyta daugiau 
kaip 3 kartus per bet kuriuos 
kalendorinius metus)  60 % žiemos ribin ės vertės (12 µg/m3) 
Apatinis vertinimo slenkstis  40 % 24 valand ų ribinės vertės 
(50 µg/m3, negali b ūti viršyta daugiau 
kaip 3 kartus per bet kuriuos 
kalendorinius metus)  40 % žiemos ribin ės vertės (8 µg/m3) 
b) Azoto dioksidas ir azoto oksidai 
 Valandos ribin ė vertė 
žmonių sveikatai 
apsaugoti (NO 2) Metinė ribinė vertė 
žmonių sveikatai 
apsaugoti (NO 2) Metinė ribinė vertė 
augmenijai apsaugoti (NOx)
Viršutinis 
vertinimo 
slenkstis  70 % ribin ės vertės 
(140 µg/m3, negali b ūti 
viršyta daugiau kaip 18 
kartų per bet kuriuos 
kalendorinius metus)  80 % ribin ės vertės 
(32 µg/ m3) 80 % ribin ės vertės(24 µg/ 
m3) 
Apatinis vertinimo 
slenkstis
 50 % ribin ės vertės 
(100 µg/m3, negali b ūti 
viršyta daugiau kaip 18 
kartų per bet kuriuos 
kalendorinius metus)  65 % ribin ės vertės(26 
µg/ m3) 65 % ribin ės vertės 
(19,5 µg/ m3) 
c) Kietosios dalel ės (PM 10 ir PM 2,5) 
 24 valand ų vidurkis  Metinis 
vidurkis PM 10 Metinis 
vidurkis PM 2,5 
Viršutinis vertinimo slenkstis  (30 µg/m3, negali būti viršyta daugiau 
kaip 7 kartus per bet kuriuos 
kalendorinius metus)  14 µg/ m3 10 µg/ m3 
 
LT 35   LT Apatinis vertinimo slenkstis  (20 µg/m3, negali būti viršyta daugiau 
kaip 7 kartus per bet kuriuos kalendorinius metus)
 10 µg/ m3 7 µg/ m3 
d) Švinas 
 
Metinis vidurkis  
Viršutinis vertinimo slenkstis  70 % ribin ės vertės (0,35 µg/m3) 
Apatinis vertinimo slenkstis  50 % ribin ės vertės (0,25 µg/m3) 
e) Benzenas 
 
Metinis vidurkis  
Viršutinis vertinimo slenkstis  70 % ribin ės vertės (3,5 µg/m3) 
Apatinis vertinimo slenkstis  40 % ribin ės vertės (2 µg/m3) 
f) Anglies monoksidas 
 Aštuonių valandų vidurkis  
Viršutinis vertinimo slenkstis  70 % ribin ės vertės (7 mg/m3) 
Apatinis vertinimo slenkstis  50 % ribin ės vertės (5 mg/m3) 
B. V IRŠUTINIO IR APATINIO VERTINIMO SLENKS ČIŲ VIRŠIJIM Ų NUSTATYMAS  
Kiek galima viršyti viršutin į ir apatin į vertinimo slenks čius nustatoma remiantis ankstesni ų 
penkerių metų koncentracijos lygiais, jei yra pakankamai duomen ų. Vertinimo slenkstis 
laikomas viršytu tada, kai mažiausi ai trejus atskirus metus iš t ų ankstesni ų penkerių metų tas 
slenkstis buvo viršytas. 
Norėdamos nustatyti, kiek galima viršyti viršutin į ir apatin į vertinimo slenks čius, kai yra 
mažiau kaip penkeri ų metų duomenų, valstybės narės gali derinti vieneri ų metų trumpalaiki ų 
matavimų duomenis, gautus tose vietov ėse, kurias galima laikyti tipin ėmis pagal didžiausius 
taršos lygius, ir rezultatus,  gautus pasinaudojus išmetam ųjų teršalų aprašų ir modeliavimo 
informacija. 
 
LT 36   LT III PRIEDAS  
APLINKOS ORE ESAN ČIO SIEROS DIOKSIDO, AZOTO DIOKSIDO IR AZOTO 
OKSIDŲ, KIETŲJŲ DALELI Ų (PM 10 ir PM 2,5), ŠVINO, ANGLIES MONOKSIDO IR 
BENZENO MATAVIM Ų MĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų IŠDĖSTYMAS 
Fiksuotiems matavimams taikomi tokie reikalavimai: 
A. M ATAVIMO VIET Ų IŠDĖSTYMAS MAKROSKAL ĖJE 
a) Žmoni ų sveikatos apsauga 
1. M ėginių, tiriamų siekiant apsaugoti žmoni ų sveikatą, ėmimo vietos išd ėstomos taip, 
kad jose b ūtų galima gauti duomenis apie: 
– zonose ir aglomeracijose esan čias teritorijas, kuriose yra didžiausia teršal ų 
koncentracija, galinti daryti tiesiogin į arba netiesiogin į poveikį gyventojams 
ilgesnį laiką nei ribinės vertės (-ių) arba aukš čiausios koncentracijos ribos (- ų) 
vidurkinimo laikotarpis; 
– taršos lygius kitose zon ų ir aglomeracij ų teritorijose, kurios yra laikomos 
tipinėmis pagal poveik į visiems gyventojams. 
2. M ėginių ėmimo vietos paprastai išd ėstomos vengiant matavim ų labai mažoje 
mikroaplinkoje, esan čioje tokių vietų kaimynyst ėje, o tai reiškia,  jog kiek tai 
įmanoma m ėginių ėmimo vieta turi b ūti tokioje vietoje, kad imami oro m ėginiai būtų 
tipiniai ne mažesn ės kaip 200 m2 ploto eismo viet ų atveju ir 
mažiausiai 250 m x 250 m ploto pramonini ų vietų atveju aplinkin ės teritorijos oro 
kokybės mėginiai. 
3. M ėginių ėmimo vietos tipin ėse miestui vietov ėse išdėstomos taip, kad j ų taršos lyg į 
lemtų bendra vis ų šaltinių, esančių pavėjui stoties atžvilgiu, tarša. Taršos lygio 
neturėtų dominuoti vienintelis šaltinis, nebent tokia situacija yra tipin ė didesnei 
miesto teritorijai. Tokios m ėginių ėmimo vietos turi b ūti tipinės keliems 
kvadratiniams kilometrams. 
4. Kai siekiama įvertinti foninius lygius, m ėginių ėmimo vietai negali daryti įtakos jos 
kaimynyst ėje esančios aglomeracijos arba pramoniniai  objektai, t.y. objektai esantys 
arčiau nei už keli ų kilometrų. 
5. Vertinant pramonini ų šaltinių taršą, artimiausiame gyvenamajame rajone pav ėjui nuo 
šaltinio įsteigiama mažiausiai viena m ėginių ėmimo vieta. Kai fonin ė koncentracija 
nežinoma, pagrindine v ėjo kryptimi įsteigiama papildoma m ėginių ėmimo vieta. 
6. Be to, jei įmanoma, m ėginių ėmimo vietos taip pat yra tipin ės panašių vietovių, 
nesančių jų kaimynyst ėje, vietos. 
7. Atsižvelgiama į būtinybę įrengti mėginių ėmimo vietas salose, kai to reikia žmoni ų 
sveikatai apsaugoti. 
 
LT 37   LT b) Augmenijos apsauga 
Mėginių, tiriamų siekiant apsaugoti augmenij ą, ėmimo vietos išd ėstomos ne ar čiau 
kaip už 20 km nuo aglomeracij ų arba ne ar čiau kaip už 5 km nuo kit ų užstatytų 
teritorijų, pramonini ų objektų arba greitkeli ų, o tai reiškia, kad m ėginių ėmimo vieta 
turi būti tokioje vietoje,  kad paimtas oro m ėginys būtų tipinis mažiausiai 1 000 km2 
ploto aplinkin ės teritorijos oro kokyb ės mėginys. Valstyb ė narė, atsižvelgdama į 
geografines s ąlygas, gali numatyti įrengti mėginių ėmimo viet ą mažesniu atstumu 
arba taip, kad toje vietoje matuoj ama mažesnio ploto teritorijos oro kokyb ė būtų 
tipinė. 
Atsižvelgiama į būtinybę vertinti sal ų oro kokyb ę. 
B. M ATAVIMO VIET Ų IŠDĖSTYMAS MIKROSKAL ĖJE 
Kiek tai įmanoma praktiškai, tai komi tokie reikalavimai: 
– neturi būti jokių kliūčių oro srautui patekti į mėginių ėmiklio įsiurbimo ang ą 
(srautas turi b ūti laisvas ne mažiau kaip 270° skliaute), be joki ų kliūčių oro 
srautui prie m ėginių ėmiklio (paprastai už tokio skai čiaus metr ų nuo pastat ų, 
balkonų, medžių ir kitų kliūčių, kuris yra daugiau kaip dvigubai didesnis už 
aukštį, kuriuo kli ūtis iškyla aukš čiau mėginių ėmiklio; mažiausiai už 0,5 m nuo 
artimiausio pastato tuo atveju, jeigu m ėginių ėmimo vietos yra tipin ės oro 
kokybei statini ų eilėje); 
– apskritai, m ėginių ėmiklio įsiurbimo anga įrengiama nuo 1,5 m (kv ėpavimo 
zona) iki 4 m nuo žem ės paviršiaus. Tam tikromis aplinkyb ėmis gali prireikti 
imti mėginius ir didesniame aukštyje (iki 8 m). Didesnis aukštis taip pat gali 
būti tikslingas, jeigu stotis yra tipin ė didelei teritorijai; 
– mėginio ėmiklio įsiurbimo anga netur ėtų būti prie pat taršos šaltini ų, kad į ją 
tiesiogiai nepatekt ų vien išmetamieji teršalai, dar nesusimaiš ę su aplinkos oru; 
– mėginių ėmiklio išmetimo anga tur ėtų būti tokioje pad ėtyje, kad išmestas oras 
vėl nepatekt ų į mėginių ėmiklio įsiurbimo ang ą; 
– eismo zon ų oro kokyb ę matuojan čių mėginių ėmiklių išdėstymas: 
a) matuojant bet kur į teršalą mėginio ėmimo vietos įrengiamos bent 25 m 
atstumu nuo svarbiausi ų transporto mazg ų pakraščio ir bent už 4 m nuo 
artimiausios eismo juostos vidurio; 
b) matuojant azoto dioksid ą ir anglies monoksid ą, įsiurbimo angos yra ne 
daugiau kaip už 5 m nuo kelkraš čio; 
c) matuojant kiet ąsias daleles, švin ą ir benzen ą, įsiurbimo angos išd ėstomos 
taip, kad j ų paimami m ėginiai būtų tipiniai oro kokyb ės prie pastat ų eilės 
mėginiai, tačiau yra ne toliau kaip už 10 m nuo kelkraš čio. 
 
LT 38   LT Taip pat galima atsižvelgti į tokius veiksnius: 
– trukdančius šaltinius; 
– saugumą; 
– prieigą; 
– galimybę naudotis elektros energi ja ir telefono ryšiu; 
– vietos matomum ą jos aplinkoje; 
– visuomen ės ir operatori ų saugumą; 
– norą toje pat vietoje įrengti įvairių teršalų mėginių ėmimo vietas; 
– planavimo reikalavimus. 
C. D OKUMENTAI IR VIET Ų PARINKIMO PATIKRINIMAS  
Klasifikavimo etapu m ėginių ėmimo viet ų parinkimo tvarka tur ėtų būti visiškai 
pagrįsta dokumentais, tokiais kaip aplinkos teritori jos topografin ės nuotraukos ir 
detalusis planas. Vietos tur ėtų būti reguliariai tikrinamos pakartotinai pateikiant 
dokumentus, kad b ūtų galima įsitikinti, jog atrankos  kriterijai tebegalioja. 
 
LT 39   LT IV PRIEDAS  
MATAVIMAI TIPIN ĖSE VIETOV ĖSE NEPRIKLAUSOMAI NUO 
KONCENTRACIJOS 
A. T IKSLAI  
Pagrindiniai toki ų matavim ų tikslai yra užtikrinti, kad apie foninius taršos lygius 
būtų gaunama tinkama informacija. Ši info rmacija yra svarbi vertinant padid ėjusius 
taršos lygius labiau užterštose teritorijose (tokiose kaip tipin ės miestui vietov ės, su 
pramone susijusios vietov ės, eismo vietov ės), vertinant galim ą tolimojo transporto 
taršą oro teršalais ir pagri ndžiant proporcingo šaltini ų paskirstymo analiz ę. Tai būtina 
geram konkre čių teršalų, tokių kaip kietosios dalel ės, pažinimui. Be to, ši papildoma 
informacija yra b ūtina dažnesniam modeliavimo naudo jimui ir miesto teritorijose. 
B. M EDŽIAGOS  
PM 2,5 matavimas atliekamas nustatant mas ės koncentracij ą ir atitinkamus junginius, 
apibūdinant teršalo chemin ę sudėtį. Naudojamas toki ų cheminių atmainių sąrašas, 
pateikiamas toliau. 
SO 42- Na+ NH 4+ Ca2+ elementin ė anglis (EC) 
NO 3- K+ Cl- Mg2+ organinė anglis (OC) 
C. V IETOS PARINKIMAS  
Matavimai vis ų pirma tur ėtų būti atliekami tipin ėse kaimui vietov ėse pagal III priedo 
A, B ir C skirsnis. 
 
LT 40   LT V PRIEDAS  
APLINKOS ORE ESAN ČIO SIEROS DIOKSIDO, AZOTO DIOKSIDO IR AZOTO 
OKSIDŲ, KIETŲJŲ DALELI Ų (PM 10 ir PM 2,5), ŠVINO, ANGLIES MONOKSIDO IR 
BENZENO KONCENTRACIJOS FIKSUOT Ų MATAVIM Ų MĖGINIŲ ĖMIMO 
VIETŲ MAŽIAUSIO SKAIČIAUS NUSTATYMO KRITERIJAI 
A. MĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų, SKIRTŲ FIKSUOTIEMS MATAVIMAMS VERTINANT , KAIP 
LAIKOMASI RIBINI Ų VERČIŲ ARBA AUKŠ ČIAUSIŲ KONCENTRACIJOS RIB Ų ŽMONI Ų 
SVEIKATAI APSAUGOTI BEI PAVOJAUS SLENKS ČIŲ TOSE ZONOSE IR 
AGLOMERACIJOSE , KUR TOKIE MATAVIMAI YRA VIENINTELIS INFORMACIJOS 
ŠALTINIS , MAŽIAUSIAS SKAI ČIUS 
a) Pasklidieji taršos šaltiniai 
Aglomeracijos arba zonos 
gyventojai(t ūkstančiais) 
 Jeigu koncentracija viršija viršutin į 
vertinimo slenkst į (1) Jeigu maksimali koncentraci ja yra 
tarp viršutinio ir apatinio 
vertinimo slenks čių 
0-249 1 1 
250-499 2 1 
500-749 2 1 
750-999 3 1 
1 000-1 499 4 2 
1 500-1 999 5 2 
2 000-2 749 6 3 
2 750-3 749 7 3 
3 750-4 749 8 4 
4 750-5 999 9 4 
≥ 6 000 10 5 
(1) Azoto dioksidui, kietosioms dalel ėms, anglies monoksidui ir benzenui: turi b ūti mažiausiai viena fonin ė 
miestui monitoringo stotis ir viena eismo tarš ą matuojanti stotis, jeigu d ėl to nepadid ėja mėginių ėmimo
vietų skaičius. Bendras fonini ų miestui sto čių skaičius ir bendras eismo tarš ą matuojan čių stočių skaičius
valstybėje narėje nesiskiria daugiau nei pagal koeficientu 2.  
 
 
LT 41   LT b) Taškiniai taršos šaltiniai 
Vertinant tarš ą taškinių taršos šaltini ų kaimynyst ėje, fiksuot ų matavim ų mėginių ėmimo viet ų 
skaičius apskai čiuojamas atsižvelgiant į išmetim ų tankį, tikėtinus aplinkos oro teršal ų 
pasiskirstymo modelius ir galim ą poveikį gyventojams. 
B. MĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų, SKIRTŲ FIKSUOTIEMS MATAVIMAMS , VERTINANT , KAIP 
LAIKOMASI PM 2,5 POVEIKIO SUMAŽINIMO UŽDAVINIO , SAUGANT ŽMONI Ų 
SVEIKAT Ą, MAŽIAUSIASSKAI ČIUS 
Šiam tikslui skiriama viena m ėginių ėmimo vieta milijonui gyventoj ų, taikoma 
aglomeracijoms ir papildomoms miesto ter itorijoms, kur gyvena daugiau nei 100 000 
gyventojų. Tokios m ėginių ėmimo vietos gali sutapti su m ėginių ėmimo vietomis 
pagal A skirsn į. 
C. M ĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų, SKIRTŲ FIKSUOTIEMS MATAVIMAMS , VERTINANT , KAIP 
LAIKOMASI RIBINI Ų VERČIŲ AUGMENIJAI APSAUGOTI ZONOSE , IŠSKYRUS 
AGLOMERACIJAS , MAŽIAUSIAS SKAI ČIUS 
Jeigu maksimali koncentracija viršija 
viršutinį vertinimo slenkst į Jeigu maksimali koncentracija yra tarp 
viršutinio ir apatinio vertinimo slenks čių 
1 stotis kas 20 000 km2 1 stotis kas 40 000 km2 
Salų zonose fiksuotiems matavimams skirt ų mėginių ėmimo viet ų skaičius turėtų 
būti skaičiuojamas atsižvelgiant į galimus teršal ų pasiskirstymo aplinkos ore 
modelius ir galim ą poveikį augmenijai. 
 
LT 42   LT VI PRIEDAS  
SIEROS DIOKSIDO, AZOTO DIOKSIDO IR AZOTO OKSID Ų, KIETŲJŲ DALELI Ų 
(PM 10 ir PM 2,5), ŠVINO, ANGLIES MONOKSIDO IR BENZENO IR OZONO 
KONCENTRACIJOS VERTINIMO PAMATINIAI METODAI 
A. P AMATINIAI MATAVIMO METODAI  
1. Pamatinis sieros dioksido matavimo metodas 
Sieros dioksido matavimo pamatini s metodas aprašytas EN 14212:2005 „Oro 
kokybė. Standartinis sieros dioksido koncen tracijos matavimo metodas, taikant 
ultravioletin ę fluorescencij ą“. 
2. Pamatinis azoto diok sido ir azoto oksid ų matavimo metodas 
Azoto dioksido ir azoto oksid ų pamatinis matavimo metodas aprašytas 
EN14211:2005 „Oro kokyb ė. Standartinis chemiliuminescencinis azoto dioksido ir 
azoto monoksido koncentracijos matavimo metodas“. 
3. Pamatinis švino m ėginių ėmimo ir matavimo metodas 
Švino mėginių ėmimo pamatinis metodas yra apra šytas šio priedo A skirsnio 4 
dalyje. Švino pamatinis matavimo  metodas yra aprašytas EN14902:2005 
„Pb/Cd/As/Ni nustatymo aplinkos ore pamatinis metodas“. 
4. Pamatinis PM10 m ėginių ėmimo ir matavimo metodas 
PM 10 mėginių ėmimo ir matavimo pamatinis met odas aprašytas EN 12341:1999 „Oro 
kokybė. Ore skendin čių kietųjų dalelių PM 10 frakcijos nustatymas. Pamatinis 
metodas ir bandymo nat ūraliomis s ąlygomis metodika, siekiant įrodyti 
rekomenduojam ą matavimo metod ų lygiavertiškum ą“.  
5. Pamatinis PM2,5 m ėginių ėmimo ir matavimo metodas 
PM 2,5 mėginių ėmimo ir matavimo pamatinis metodas aprašytas EN 14907:2005 
„Standartinis gravimetrinis matavimo metodas nustatyti aplinkos ore skendin čių 
kietųjų dalelių PM 2,5 masės frakciją“. 
6. Pamatinis benzeno m ėginių ėmimo ir matavimo metodas 
Benzeno matavimo pamatinis metodas yra aprašytas EN 14662:2005 „Oro kokyb ė. 
Standartinis benzeno koncentracijos ma tavimo metodas“ 1,2 ir 3 dalyse.  
7. Pamatinis anglies monoksido matavimo metodas 
Anglies monoksido matavimo pamatinis metodas yra EN 14626:2005 „Oro kokyb ė. 
Standartinis anglies monoksido koncentr acijos matavimo metodas, taikant 
nedirspersin ę infraraudon ąją spektrometrij ą“. 
 
LT 43   LT 8. Ozono matavimo pamatinis metodas 
Ozono matavimo pamatinis metodas yra EN 14625:2005 „Oro kokyb ė. Standartinis 
ozono koncentracijos matavimo me todas, taikant ultravioletin ę fotometrij ą“. 
B. L YGIAVERTIŠKUMO ĮRODYMAS  
1. Valstyb ė narė gali naudoti bet kok į kitą metodą, jeigu ji gali įrodyti to metodo 
rezultatų lygiavertiškum ą bet kuriam iš A skirsnyje nurodyt ų metodų arba kiet ųjų 
dalelių atveju bet kur į kitą metodą, jeigu atitinkama valstyb ė narė gali įrodyti tą 
metodą turint nuosekl ų ryšį su pamatiniu metodu. Tuo atveju taikant t ą metodą gauti 
rezultatai turi b ūti koreguojami, ka d rezultatai b ūtų lygiaverčiai tiems, kurie b ūtų 
gauti naudojant pamatin į metodą.  
2. Komisija gali paprašyti valstybi ų narių parengti ir pateikti ataskait ą apie 
lygiavertiškumo įrodymą, nurodytą 1 punkte.  
3. Vertindama 2 punkte minimos ataskaitos priimtinum ą, Komisija daro nuorod ą į savo 
gaires dėl lygiavertiškumo įrodymo (bus paskelbtos). Kai valstyb ės narės naudoja 
lygiavertiškum ą užtikrinan čius preliminarius koeficientus, pastarieji patvirtinami ir 
(arba) pakei čiami darant nuorod ą į Komisijos gaires. 
4. Valstyb ės narės turėtų užtikrinti, kad siek iant geresnio duomen ų palyginamumo, kai 
tik tai tikslinga, pataisos b ūtų taikomos ir retrospektyviai ankstesniems matavim ų 
duomenims.  
C. S TANDARTIZACIJA  
Dujinių teršalų atveju tūrį reikia standartizuoti 293 K temperat ūroje ir esant 101,3 
kPa atmosferiniam sl ėgiui. Kiet ųjų dalelių ir medžiag ų, kurios bus tiriamos kietosiose 
dalelėse (pvz., švinas), m ėginių ėmimo apimtis yra susijusi su aplinkos s ąlygomis.  
 
LT 44   LT VII PRIEDAS  
SIEKTINOS VERT ĖS IR ILGALAIKIAI TISKLAI 
A. O ZONO SIEKTINOS VERT ĖS IR ILGALAIKIAI TIKSLAI  
1. Apibr ėžimai ir kriterijai 
a) Apibr ėžimai 
AOT40 (išreikštas (µg/m3) • valandos ) yra skirtumo tarp valandini ų koncentracijos 
lygių, didesnių už 80 µg/m3 (= 40 dali ų vienam milijardui), ir 80 µg/m3 suma per 
nustatytą laikotarp į, naudojant tik vienos valandos ve rtes, matavimais nustatytas nuo 
8 iki 20 val. Vidurio Europos laiku kiekvien ą dieną1. 
b) Kriterijai 
Šie kriterijai turi b ūti naudojami tikrinant pagr įstumą, kai agreguojami duomenys ir 
apskaičiuojami statistiniai parametrai: 
Parametras  Galiojančių duomenų reikiama proporcija  
1 valandos vert ės 75 % (t.y. 45 minut ės) 
8 valandų vertės 75 % verčių (t.y. 6 valandos)  
Maksimalus dienos 8 valand ų 
vidurkis, išvedamas iš kas valandą pasislenkan čių 8 
valandų vidurkių 
 75 % kas valand ą pasislenkan čių 8 valandų vidurkių (t.y. 18 8 valand ų 
vidurkių per dieną) 
 
AOT40  90 % vienos valandos ver čių per laikotarp į, nustatytą AOT40 vert ės 
skaičiavimui (a) 
Metinis vidurkis  90 % vienos valandos ver čių atskirai vasar ą (nuo balandžio iki rugs ėjo) ir 75 
% atskirai žiem ą (nuo sausio iki kovo, nuo spalio iki gruodžio)  
Viršijimų ir maksimali ų 
verčių skaičius per mėnesį 90 % maksimalaus dienos 8 valand ų vidurkio ver čių (27 galimos dienos 
vertės per mėnesį) 
90 % vienos valandos ver čių nuo 8 iki 20 valandos Vidurio Europos laiku  
Viršijimų ir maksimali ų 
verčių skaičius per metus  penki iš šeši ų vasaros m ėnesių (nuo balandžio iki rugs ėjo) 
(a) Tais atvejais, kai n ėra visų galimų matavimo duomen ų, skaičiuojant AOT40 vertes naudojami tokie 
koeficientai:  
AOT40 įvertis = AOT40 nustatytas x bendras galimas valand ų skaičius* 
matavimais nustatyt ų valandinių verčių skaičius 
* tai yra valand ų skaičius per AOT40 nustatymo laik ą (t.y. nuo 8 iki 20 valandos Vidurio Europos laiku 
nuo kiekvien ų metų gegužės 1 d. iki liepos 31 d. augmenijos apsaugos atveju ir nuo kiekvien ų metų 
balandžio 1 d. iki rugs ėjo 30 d. mišk ų apsaugos atveju).  
                                                 
1 arba atitinkamu laiku pakraš čiuose esan čiuose regionuose. 
 
LT 45   LT  
2. Siektinos vert ės 
Tikslas Vidurkinimo 
laikotarpis Siektina vert ė Siektinos vert ės 
įgyvendinimo 
terminas 
Žmonių sveikatos apsauga  Maksimalus 
dienos 8 valand ų 
vidurkis (a) 120 µg/m3 neturi b ūti viršijama 
daugiau kaip 25 dienas per kalendorinius metus, kuri ų vidurkis 
išvedamas per trejus metus 
(b) 2010 m. 
Augmenijos apsauga  Nuo geguž ės iki 
liepos  AOT40 (apskai čiuotas pagal 1 
valandos vertes) 
18 000 µg/m3•h vidurkis per 
penkerius metus(b) 2010 m. 
(a) Maksimalaus dienos 8 valand ų vidurkio koncentracija parenkama išnagrin ėjus slenkan čius 8 valand ų 
vidurkius, apskai čiuojamus pagal valandos duomenis ir kiekvien ą valandą atnaujinamus. Kiekvienas 
taip apskai čiuotas 8 valand ų vidurkis priskiriamas dienai, kuri ą jis baigiasi, t. y. bet kurios dienos 
pirmasis skai čiavimo laikotarpis yra laikotarpis nuo pra ėjusios dienos 17 valandos iki kitos dienos 1 
valandos; paskutinysis vienos dienos skai čiavimo laikotarpis bus tos dienos laikas nuo 16 iki 24 
valandos.  
(b) Jeigu trej ų ar penkeri ų metų vidurkių negalima nustatyti pagal išsam ų ir nuosekl ų metinių duomenų 
rinkinį, norint patikrinti, kaip įgyvendinamos siektinos vert ės, reikia bent jau toki ų metinių duomenų: 
 - žmoni ų sveikatos apsaugos siektinai vertei – vieneri ų metų galiojantys duomenys; 
 - augmenijos apsaugos siektinai vertei – trej ų metų galiojantys duomenys.  
3. Ilgalaikiai tikslai 
Tikslas  Vidurkinimo laikotarpis  Ilgalaikis tikslas  Ilgalaikio tikslo 
įgyvendinimo 
terminas  
Žmonių sveikatos apsauga  Maksimalus dienos 8 
valandų vidurkis per 
kalendorinius metus  120 µg/ m3 - 
Augmenijos apsauga  Nuo geguž ės iki liepos  AOT40,  
(apskaičiuotas pagal 1 
valandos vertes)  
6 000 µg/m3•h - 
 
LT 46   LT VIII PRIEDAS  
OZONO KONCENTRACIJOS VERTINIMO IR M ĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų 
KLASIFIKAVIMO IR IŠD ĖSTYMO KRITERIJAI 
Fiksuotiems matavimams taikomi tokie reikalavimai: 
A. M ATAVIMO VIET Ų IŠDĖSTYMAS MAKROSKAL ĖJE 
Stoties 
tipas:  Matavimo tikslai  Tipiškumas (a)) Išdėstymo makroskal ėje kriterijai  
Miesto  Žmonių sveikatos apsauga: 
vertinti ozono poveik į miesto 
gyventojams, t.y. kai 
gyventojų tankis ir ozono 
koncentracija yra palyginti dideli ir tipiški ozono 
poveikiui visiems 
gyventojams.
 Keli km2 Toliau nuo vietos teršal ų išmetimo veiksni ų, 
tokių kaip eismas, degalin ės ir pan., įtakos. 
Vietovės, kuriose galima matuoti gerai 
susimaišius į aplinkos or ą. Vietovės, tokios 
kaip miest ų gyvenamieji ir komerciniai 
rajonai, parkai (toliau nuo medži ų), didelės 
gatvės arba aikšt ės, kur yra mažai arba visai 
nėra eismo, atviros teritorijos, b ūdingos 
mokslo, sporto ir poilsio objektams  
Priemiesčio Žmonių sveikatos ir 
augmenijos apsauga: 
vertinti poveik į gyventojams 
ir augmenijai, esantiems 
aglomeracijos pakraš čiuose, 
kur yra didžiausi ozono 
lygiai, galintys daryti 
tiesioginį arba netiesiogin į 
poveikį gyventojams.  Kelios dešimtys km2 Tam tikru atstumu nuo gausiausio teršal ų 
išmetimo teritorijos, pav ėjui, pagrindine 
vėjo kryptimi (kryptimis), esant ozono 
formavimuisi palankioms s ąlygoms. 
Kai gyventojams, pažeidžiamoms žem ės 
ūkio kultūroms arba nat ūralioms 
ekosistemoms, esan čioms aglomeracijos 
išoriniame pakraštyje, poveik į daro dideli 
ozono lygiai.  
Tam tikrais atvejais kai kurios priemies čio 
stotys yra prieš v ėją maksimalios taršos 
teritorijos atžvilgiu, siekiant nustatyti 
regioninius foninius ozono lygius.  
Kaimo  Žmonių sveikatos ir 
augmenijos apsauga: 
vertinti subregioninio masto 
ozono koncentracijos poveik į 
gyventojams, kult ūroms ir 
natūralioms ekosistemoms  Subregioniniai lygiai 
(keli km2) Stotys gali b ūti mažose gyvenviet ėse ir 
(arba) nat ūralių ekosistem ų, miškų ar žemės 
ūkio kultūrų teritorijose. 
Jos turi būti tipinės ozonui, toliau nuo 
tiesioginių vietos teršal ų išmetimo veiksni ų, 
tokių kaip pramoniniai objektai ir keliai. 
Vietos atvirose teritorijose, ta čiau ne ant 
aukštesnių kalnų viršūnių. 
Foninė 
kaimui  Žmonių sveikatos ir 
augmenijos apsauga: 
vertinti regioninio lygio 
ozono koncentracijos poveik į 
žemės ūkio kultūroms ir 
natūralioms 
ekosistemoms bei poveik į 
gyventojams  Regioniniai, 
nacionaliniai 
žemyniniai lygiai 
(nuo 1 000 iki 10 000 
km2) Stotys yra teritorijose, kuriose yra mažesnis 
gyventojų tankis, pvz., vietov ėse su 
natūraliomis ekosistemomis, miškais, 
esančios toliau nuo miesto ir pramonini ų 
vietovių ir toliau nuo vietos teršal ų 
išmetimo objekt ų. 
Vengti vietovi ų, kurioms b ūdingas didesn ės 
pažemės inversijos s ąlygų susidarymas, taip 
pat aukštesni ų kalnų viršūnių. 
Nerekomenduojamos pakrant ės vietos, 
kuriose yra ryšk ūs vietinio pob ūdžio paros 
vėjo ciklai.  
(a) Be to, kai įmanoma, m ėginių ėmimo vietos tur ėtų būti tipinės panašioms vietov ėms, nesan čioms jų 
artimiausioje kaimynyst ėje. 
 
 
LT 47   LT Tam tikrais atvejais kaimo ir fonini ų kaimui sto čių vietos turi b ūti parenkamos 
atsižvelgiant į 1994 m. balandžio 29 d. Komisijo s reglamento (EB) Nr. 1091/94, 
nustatančio tam tikras išsamias Tarybos  reglamento (EEB) Nr. 3528/86 d ėl Bendrijos 
miškų apsaugos nuo oro taršos įgyvendinimo taisykles1, reikalavimus. 
B. IŠDĖSTYMAS MIKROSKAL ĖJE 
Tiek, kiek įmanoma praktikoje, taikoma III priedo B skirsnyje nustatyta išd ėstymo 
mikroskal ėje tvarka, taip pat užtikrinant, jog ėmiklio įsiurbimo anga stov ėtų gerokai 
toliau nuo toki ų šaltinių, kaip krosnys ir deginimo įrenginių dūmtraukiai, ir daugiau 
kaip už 10 m nuo artimiausio kelio, šiam atstumui did ėjant priklausomai nuo eismo 
intensyvumo. 
C. D OKUMENTAI IR VIET Ų ATRANKOS PATIKRINIMAS  
Laikomasi III priedo C skirsnyje nustatyt os tvarkos, taikant tinkamus monitoringo 
duomenų patikros ir aiškinimo b ūdus, atsižvelgiant į meteorologinius ir 
fotocheminius procesus, daran čius įtaką atitinkamoje vietoje matuojamai ozono 
koncentracijai.  
                                                 
1 OL L 125, 1994 5 18, p. 1. 
 
LT 48   LT IX PRIEDAS  
OZONO KONCENTRACIJOS FIKSUOT Ų MATAVIM Ų MĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų 
MAŽIAUSIO SKAIČIAUS NUSTATYMO KRITERIJAI 
A. M ĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų, SKIRT Ų FIKSUOTIEMS NUOLATINIAMS MATAVIMAMS 
VERTINANT , KAIP LAIKOMASI SIEKTIN Ų VERČIŲ, ILGALAIKI Ų TIKSL Ų IR 
INFORMACIJOS BEI PAVOJAUS SLENKS ČIŲ, , KAI TOKIE MATAVIMAI YRA 
VIENINTELIS INFORMACIJOS ŠALTINIS , MAŽIAUSIAS SKAI ČIUS 
Gyventojų skaičius 
(× 1 000)  Aglomeracijos 
(miesto ir priemies čio) (a)Kitos zonos 
(miesto ir priemies čio) (a)Foninė kaimui  
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1 000 2 2 
< 1 500 3 3 
< 2 000 3 4 
< 2 750 4 5 
< 3 750 5 6 
> 3 750 1 papildoma stotis2 
milijonams gyventoj ų 1 papildoma stotis2 
milijonams gyventoj ų 1 stotis 50 000 km2 – vidutinis 
tankumas visoms zonoms šalyje(b) 
 
(a) Mažiausiai 1 stotis priemies čio teritorijose, kur tik ėtinas didžiausias poveikis gyventojams. Aglomeracijose 
mažiausiai 50 % sto čių yra išdėstomos priemies čio teritorijose. 
(b) Mišriai vietovei rekomenduojama 1 stotis kiekvienuose 25 000 km2. 
B. M ĖGINIŲ ĖMIMO VIET Ų, SKIRTŲ FIKSUOTIEMS MATAVIMAMS , VERTINANT , KAIP 
ZONOSE IR AGLOMERACIJOSE ĮGYVENDINAMI ILGALAIKIAI TIKSLAI , MAŽIAUSIAS 
SKAIČIUS 
Ozono m ėginių ėmimo viet ų kiekis derinant su k itomis papildomo vertinimo 
priemonėmis, tokiomis kaip oro kokyb ės modeliavimas ir toje pa čioje vietov ėje 
atliekami azoto dioksido matavimai, turi b ūti pakankamas ištirti ozono taršos 
tendencijas ir įvertinti, kaip įgyvendinami ilgalaikiai tikslai. Aglomeracijose ir kitose 
zonose esan čių stočių kiekį galima sumažinti iki A sk irsnyje nustatyto kiekio 
trečdalio. Jeigu fiksuot ų matavim ų stočių informacija yra vienintelis informacijos 
šaltinis, išsaugoma mažiausiai viena m onitoringo stotis. Jeigu zonose, kuriose 
atliekami papildomi vertinimai, nebelieka matavimo sto čių, derinant su keliomis 
kaimynini ų zonų stotimis užtikrinamas tinkamas ozono koncentracijos vertinimas 
pagal ilgalaikius tikslus. Tipin ėse kaimui vietov ėse yra 1 stotis kiekvienuose 100 000 
km2. 
 
LT 49   LT X PRIEDAS  
OZONO PIRMTAK Ų MATAVIMAI 
A. T IKSLAI  
Pagrindinis toki ų matavim ų tikslas yra išanalizuoti visas ozono pirmtak ų tendencijas, 
patikrinti išmetam ųjų teršalų kiekio sumažinimo strate gijas, patikrinti išmetam ųjų 
teršalų aprašų nuoseklum ą ir padėti priskirti išmetimo šaltinius nustatytai taršos 
koncentracijai. 
Taip pat siekiama pad ėti suprasti ozono susidarymo ir pirmtak ų sklaidos procesus bei 
taikyti fotocheminius modelius. 
B. M EDŽIAGOS  
Matuojant ozono pirmtakus b ūtina matuoti bent jau azoto oksidus (NO ir NO 2) bei 
tokius LOJ: 
 1-butenas izoprenas etilbenzenas 
etanas trans-2-butenas n-heksanas m+p-ksilenas 
etilenas cis-2-butenas i-heksanas o-ksilenas 
acetilenas 1,3-butadienas n-hept anas 1,2,4-trimetilbenzenas 
propanas n-pentanas n-oktanas 1,2,3-trimetilbenzenas 
propenas i-pentanas i-oktanas 1,2,5-trimetilbenzenas 
n-butanas 1-pentenas benzenas formaldehidas 
i-butanas 2-pentenas toluenas suminiai nemetaniniai angliavande n
C. V IETOS PARINKIMAS  
Matavimai vis ų pirma tur ėtų būti atliekami miesto ir priemies čių teritorijose bet 
kurioje monitoringo vietoje, parinktoje pa gal šios direktyvos reikalavimus ir 
laikomoje tinkama pirmiau min ėtiems monitoringo tikslams, nurodytiems A 
skirsnyje. 
 
LT 50   LT XI PRIEDAS  
ŽMONIŲ SVEIKATOS APSAUGOS RIBIN ĖS VERTĖS 
Vidurkinimo 
laikotarpis  Ribinė vertė Leistinas nukrypimo dydis  Ribinės vertės 
įgyvendinimo 
terminas  
Sieros dioksidas  
1 valanda  350 µg/m3, negali būti viršyta 
daugiau kaip 24 kart ų per 
kalendorinius metus  150 µg/ m3 (43 %)   
1 diena  125 µg/m3, negali būti viršyta 
daugiau kaip 3 kartus per 
kalendorinius metus  Nėra  
Azoto dioksidas  
1 valanda  200 µg/m3, negali būti viršyta 
daugiau kaip 18 kart ų per 
kalendorinius metus  50 % 1999 liepos 19 d., sumažinant 
2001 m. sausio 1 d. ir kas 12 paskesni ų 
mėnesių vienodu metiniu procentiniu 
dydžiu, kad iki 2010 m. sausio 1 d. b ūtų 
pasiekti 0 %.  2010 m. sausio 1 d.
 
Kalendoriniai 
metai 40 µg/ m3 50 % 1999 liepos 19 d., sumažinant 
2001 m. sausio 1 d. ir kas 12 
paskesnių mėnesių vienodu metiniu 
procentiniu dydžiu, kad iki 2010 m. 
sausio 1 d. b ūtų pasiekti 0 %.  2010 m. sausio 
1 d. 
Anglies monoksidas  
Maksimalus dienos 8 
valandų 
vidurkis
(1) 10 mg/m3 60 %  
Benzenas  
Kalendoriniai metai
 5 µg/ m3 5 µg/m3 (100 %) 2000 m. gruodžio 
13 d., sumažinant 2006 m. sausio 1 d. ir kas 12 paskesni ų mėnesių mažinti 
1 µg/m
3, kad iki 2010 m. sausio 1 d. 
būtų pasiekti 0 %.  2010 m. sausio 
1 d. 
Švinas  
Kalendoriniai metai
 0,5 µg/ m3 100 %  
PM 10 
1 diena  50 µg/m3, negali būti viršyta 
daugiau kaip 35 kartus per 
kalendorinius metus  50 %  
Kalendoriniai metai
 40 µg/ m3 20 %  
(1) Maksimalaus dienos 8 valand ų vidurkio koncentracija bus parenkama išnagrin ėjus slenkan čius 8 valand ų 
vidurkius, apskai čiuojamus pagal valandos duomenis ir kiekvien ą valandą atnaujinamus. Kiekvienas taip 
apskaičiuotas 8 valand ų vidurkis priskiriamas dienai, kuri ą jis baigiamas skai čiuoti, t. y. bet kurios dienos 
pirmasis skai čiavimo laikotarpis yra laikotarpis nuo pra ėjusios dienos 17 valandos iki kitos dienos 1 
valandos. Paskutinysis vienos dienos skai čiavimo laikas bus tos dienos laikotarpis nuo 16 iki 24 valandos.  
 
LT 51   LT XII PRIEDAS  
INFORMAVIMO IR PAVOJAUS SLENKS ČIAI 
A. T ERŠALŲ, IŠSKYRUS OZON Ą, PAVOJAUS SLENKS ČIAI 
Matuojami tris valandas iš eil ės vietovėse, kurios yra tipin ės pagal oro kokyb ę 
maždaug 100 km2 teritorijoje arba visoje zonoje ar aglomeracijoje, pasirenkant 
mažesnę. 
Teršalas  Pavojaus slenkstis  
Sieros dioksidas  500 µg/ m3 
Azoto dioksidas  400 µg/ m3 
B. O ZONO INFORMAVIMO IR PAVOJAUS SLENKS ČIAI  
Paskirtis  Vidurkinimo laikotarpis  Slenkstis  
Informavimas  1 valanda  180 µg/m3 
Pavojus  1 valanda (a) 240 µg/m3 
(a) Įgyvendinant 18 straipsn į, slenksčio viršijimas matuojamas arba prognozuojamas trims valandoms 
iš eilės. 
 
LT 52   LT XIII PRIEDAS  
AUGMENIJOS APSAUGOS KRITINIAI TARŠOS LYGIAI 
Vidurkinimo laikotarpis  Kritinis taršos lygis  Leistinas nukrypimo 
dydis  Kritinio taršos lygio 
įgyvendinimo terminas  
Sieros dioksidas  
Kalendoriniai metai ir 
žiema (nuo spalio 1 d. iki 
kovo 31 d.)  20 µg/ m3 Nėra  
Azoto oksidai  
Kalendoriniai metai  30 µg/m3 NO x Nėra  
 
LT 53   LT XIV PRIEDAS  
PM 2,5 POVEIKIO SUMAŽINIMO  UŽDAVINYS IR AUKŠ ČIAUSIA 
KONCENTRACIJOS RIBA  
A. V IDUTINIO POVEIKIO RODIKLIS  
Vidutinio poveikio rodiklis, išreikštas µg/m3 (VPR), remiasi matavimais tipin ėse 
miestui vietov ėse, esančiose zonose ir aglomeracijose visoje valstyb ės narės 
teritorijoje. Jis tur ėtų būti vertinamas kaip slenkanti trej ų kalendorini ų metų metinė 
vidutinė koncentracija, kurios vidur kis nustatomas visose m ėginių ėmimo vietose, 
įsteigtose pagal 6 ir 7 straipsnius.  VPR 2010 ataskaitiniams metams yra 
vidutinis 2008, 2009 ir 2010 met ų vidutinė koncentracija. Pana šiai, 2020 m. VPR 
yra 3 met ų slenkanti vidutin ė koncentracija, kurios vidurkis buvo nustatytas 
pagal 2018, 2019 ir 2020 met ų duomenis visose m ėginių ėmimo vietose. 
B. P OVEIKIO SUMAŽINIMO UŽDAVINYS  
Poveikio sumažinimo uždavinys, kur į reikia pasiekti 
pagal VPR 2010 m.  Poveikio sumažinimo uždavinio 
įgyvendinimo terminas  
20 %  2020 m. 
Kai vidutinio poveikio rodiklis išreikštas µg/m3, ataskaitiniais metais yra 7 µg/m3 
arba mažesnis, poveikio sumažinimo uždavinys lygus nuliui. 
C. A UKŠČIAUSIA KONCENTRACIJOS RIBA  
Vidurkini
mo 
laikotarpis  Aukščiausia 
koncentracijos 
riba Leistinas nukrypimo dydis (1) Aukščiausios 
koncentracijos 
ribos 
įgyvendinimo 
terminas  
Kalendorini
ai metai  25 µg/m3 20% nuo šios direktyvos įsigaliojimo, 
sumažinant kit ų metų sausio 1 d., o 
paskiau mažinant kas 12 m ėnesių 
vienodu metiniu procentiniu dydžiu, 
kol iki 2010 m. sausio 1 d. nebus 
pasiekta 0 %.  2010 m. sausio 
1 d. 
(1) Maksimalus leistinas nukrypimo dydis taikomas pagal 15 straipsnio 4 dal į. 
 
LT 54   LT XV PRIEDAS  
INFORMACIJA, KURI TURI B ŪTI ĮTRAUKTA Į VIETOS, REGIONINIUS ARBA 
NACIONALINIUS APLINKOS ORO KOKYB ĖS GERINIMO PLANUS ARBA 
PROGRAMAS 
A. I NFORMACIJA , KURIĄ REIKIA PATEIKTI PAGAL 21 STRAIPSN Į (PLANAI ARBA 
PROGRAMOS ) 
1. Per didel ės taršos vieta: 
a) regionas; b) miestas (žem ėlapis); 
c) matavimo stotis (žem ėlapis, geografin ės koordinat ės). 
2. Bendro pob ūdžio informacija: 
a) zonos tipas (miestas, pramonin ė ar kaimo teritorija); 
b) užteršto ploto (km
2) dydis ir taršos poveik į jaučiančių gyventojų kiekis;  
c) naudingi duomenys apie klimat ą;  
d) svarb ūs topografiniai duomenys;  
e) pakankamai informacijos apie objekt ų, kuriems toje zonoje reikia apsaugos, 
tipą. 
3. Atsakingos institucijos: 
Už gerinimo plan ų rengimą ir įgyvendinim ą atsakingų asmenų vardai, pavard ės ir 
adresai. 
4. Taršos pob ūdis ir vertinimas: 
a) ankstesniais metais (prieš gerinimo priemoni ų įgyvendinim ą) nustatyti 
koncentracijos lygiai; 
b) nuo projekto pradžios nu statyti koncentracijos lygiai; 
c) naudojami vertinimo metodai. 
5. Taršos kilm ė: 
a) išvardyti pagrindinius teršal ų išmetimo šaltinius (žem ėlapis); 
b) bendras t ų šaltinių išmetamų teršalų kiekis (tonomis per metus); 
c) informacija apie tarš ą, atkeliavusi ą iš kitų regionų.  
 
LT 55   LT 6. Pad ėties analiz ė: 
a) informacija apie viršijimo veiksnius (pvz., transportas, įskaitant tarpvalstybin į 
transportą, antrinių teršalų susidarymas atmosferoje); 
b) informacija apie galimas oro kokyb ės gerinimo priemones.  
7. Informacija apie tas gerinimo priemones arba projektus, kurie buvo prieš įsigaliojant 
šiai direktyvai, t.y.: 
a) vietos, regionines, nacionalin es ir tarptautines priemones; 
b) pasteb ėtą tų priemoni ų poveikį.  
8. Informacija apie tas priemones arba projek tus, kurie buvo priimti, siekiant sumažinti 
taršą jau įsigaliojus šiai direktyvai: 
a) visų projekte numatyt ų priemoni ų išvardijimas ir aprašymas; 
b) įgyvendinimo grafikas; 
c) planuojamas oro kokyb ės pagerinimas ir numatomas laikas, reikalingas tiems 
tikslams pasiekti.  
9. Informacija apie ilguoju lai kotarpiu planuojamas arba nagrin ėjamas priemones arba 
projektus. 
10. Leidini ų, dokument ų, darbų ir pan., kuriais papildoma šiame priede reikalaujama 
informacija, s ąrašas.  
B. I NFORMACIJA , KURIĄ REIKIA PATEIKTI PAGAL 20 STRAIPSNIO 1 DALIES B PUNKT Ą 
(ORO TARŠOS MAŽINIMO PROGRAMA ) 
1. Visa informacija, nustatyta šio priedo A skirsnyje. 
2. Informacija apie toki ų direktyvų įgyvendinimo pad ėtį: 
1) 1970 m. kovo 20 d. Europos Parlamento  ir Tarybos direktyva 70/220/EEB d ėl 
valstybių narių įstatymų, reglamentuojan čių priemones, kuri ų būtina imtis oro 
apsaugai nuo motorini ų transporto priemoni ų išmetamųjų teršalų1; 
2) 1987 m. gruodžio 3 d. Europos Parlam ento ir Tarybos direktyva 88/77/EEB d ėl 
valstybių narių įstatymų, reglamentuojan čių priemones, kuri ų būtina imtis 
mažinant transporto priemon ėse naudojam ų uždegimo suspaudimu varikli ų 
išmetamuosius dujinius bei kiet ųjų dalelių teršalus ir transporto priemon ėse 
naudojam ų kibirkštinio uždegimo varikli ų, kaip degalus naudojan čių gamtines 
                                                 
1 OL L 76, 1970 4 6, p. 1. 
 
LT 56   LT dujas ir suskystintas naftos dujas , išmetamuosius dujinius teršalus, 
suderinimo2; 
3) 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlam ento ir Tarybos direktyva 94/63/EB d ėl 
lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benzin ą ir tiekiant j į iš 
terminalų į degalines kontrol ės3; 
4) 1996 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB d ėl taršos integruotos 
prevencijos ir kontrol ės4. 
5) 1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlam ento ir Tarybos direktyva 97/68/EB d ėl 
valstybių narių įstatymų, susijusi ų su priemon ėmis, mažinan čiomis vidaus 
degimo varikli ų, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujini ų ir kietųjų 
dalelių teršalų kiekį, suderinimo5; 
6) 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 98/70/EB d ėl 
benzino ir dyzelini ų degalų kokybės, iš dalies kei čianti Tarybos 
direktyvą 93/12/EEB6; 
7) 1999 m. kovo 11 d. Tarybos  direktyva 1999/13/EB d ėl tam tikr ų veiklos r ūšių 
ir tam tikr ų įrenginių lakiųjų organini ų junginių, susidaran čių naudojant 
organinius tirpiklius, emisij ų apribojimo7; 
8) 1999 m. balandžio 26 d. Ta rybos direktyva 1999/32/EB d ėl sieros kiekio 
sumažinimo tam tikrose skystojo kuro r ūšyse ir iš dalies pakei čianti 
Direktyvą 93/12/EEB8; 
9) 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlam ento ir Tarybos direktyva 2000/76/EB 
dėl atliekų deginimo9; 
10) 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB d ėl 
tam tikrų teršalų, išmetam ų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio 
apribojimo; 
11) 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB d ėl 
tam tikrų atmosferos teršal ų išmetimo nacionalini ų ribų; 
12) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parl amento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB 
dėl lakiųjų organinių junginių, susidaran čių naudojant organini us tirpiklius tam 
tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemoni ų pakartotin ės apdailos 
produktuose, išmetam ų kiekių ribojimo ir iš dalies pakei čianti 
Direktyvą 1999/13/EB10; 
                                                 
2 OL L 36, 1988 2 9, p. 33. 
3 OL L 365, 1994 12 31, p. 24. 
4 OL L 257, 1996 10 10, p. 22. 
5 OL L 59, 1998 2 27, p. 1. 
6 OL L 350, 1998 12 28, p. 58. 
7 OL L 85, 1999 3 29, p. 1. 
8 OL L 121, 1999 5 11, p. 13. 
9 OL L 332, 2000 12 28, p. 91. 
10 OL L 143, 2004 4 30, p. 87. 
 
LT 57   LT 13) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [...] d ėl energijos galutinio vartojimo 
veiksmingumo ir energijos paslaug ų11. 
14) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [...], iš dalies kei čianti 
Direktyvą 1999/32/EB sieros kiekio j ūrų degaluose atžvilgiu12; 
3. Informacija apie visas oro taršos mažinimo priemones, kurias ketinta įgyvendinti, 
siekiant oro kokyb ės tikslų, įskaitant: 
Aglomeracijos arba zonos lygiu: a) išmetam ųjų teršalų iš stacionari ų šaltinių mažinimas, užtikrinant, kad teršiantys 
maži ir vidutinio dydžio stacionar ūs deginimo šaltiniai ( įskaitant biomas ės 
deginimo šaltinius) tur ėtų išmetam ųjų teršalų kontrolės įrangą arba būtų 
pakeisti;  
b) transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų mažinimas, sumontuojant jau 
eksploatuojamose transporto priemon ėse išmetim ų kontrolės įrangą. Reikėtų 
pagalvoti apie ekonomini ų paskatų naudojim ą, skatinant nauj ų priemoni ų 
įsisavinim ą; 
c) valstyb ės institucij ų vykdomi keli ų transporto priemoni ų, degalų ir deginimo 
įrangos pirkimai pagal vieš ųjų pirkimų aplinkosaugos srityje vadov ą
13, siekiant 
sumažinti išmetimus, įskaitant tokius pirkimus: 
– naujos transporto priemon ės, įskaitant mažos taršos transporto 
priemones, 
– švaresnių transporto priemoni ų transporto paslaugos, 
– mažos taršos stacionar ūs deginimo šaltiniai, 
– mažos taršos degalai stacionariems ir mobiliems šaltiniams; 
d) priemon ės, apribojan čios transporto priemoni ų išmetimus, planuojant ir valdant 
eismą (įskaitant eismo gr ūsčių mokestį, diferencijuotus mokes čius už 
automobili ų stovėjimą arba kitas ekonomines paskatas); „mažos taršos zon ų“ 
sukūrimas); 
e) priemon ės, skatinan čios perėjimą prie mažiau tarši ų transporto r ūšių; 
f) mažos taršos degal ų naudojimas mažuose, vidutinio dydžio ir dideliuose 
stacionariuose ir mobiliuose šaltiniuose. 
                                                 
11 OL L […], [...], p. [...]. 
12 OL L […], [...], p. [...]. 
13 SEK(2004) 1050. 
 
LT 58   LT Regioniniu arba na cionaliniu lygiu: 
g) priemon ės, skirtos sumažinti oro tarš ą taikant leidim ų sistemą pagal 
Direktyvą 96/61/EB, naudojant nacionalin ius planus pagal Direktyv ą 
2001/80/EB ir ekonomines priemones, tokias kaip mokes čiai arba išmetam ųjų 
teršalų prekybos schema.  
 
LT 59   LT XVI PRIEDAS  
VISUOMEN ĖS INFORMAVIMAS 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad visuomen ė galėtų reguliariai susipažinti su atnaujinta 
informacija apie teršal ų, kuriems taikoma ši direktyva, koncentracij ą aplinkoje. 
2. Koncentracijos lygiai aplinkos  ore pateikiami kaip vidutin ės vertės per atitinkam ą 
vidurkinimo laikotarp į, kaip nustatyta VII priede ir XI-XVI prieduose. Pateikiant 
informacij ą bent jau nurodomi visi oro kokyb ės tikslus, įskaitant ir ribines vertes, 
aukščiausias koncentracijos ribas, si ektinas vertes, pavojaus slenks čius, informavimo 
slenksčius arba reglamentuojamo teršalo ilgalaiki us tikslus, viršijant ys taršos lygiai. 
Informuojant taip pat pateikiamas trumpas vertinimas pagal oro kokyb ės tikslus ir 
atitinkama informacija apie poveik į sveikatai arba tam tikrais atvejais augmenijai. 
3. Informacija apie sieros dioksido, azoto dioksido, kiet ųjų dalelių, ozono ir anglies 
monoksido koncentracij ą aplinkoje atnaujinama mažiausiai kasdien ir, kai įmanoma, 
informacija atnaujinama kas valand ą. Informacija apie švino ir benzeno 
koncentracij ą aplinkos ore pateikiama nurodant paskutini ų 12 mėnesių vidutinę vertę 
ir atnaujinama kas tris m ėnesius, o, kai įmanoma, kiekvien ą mėnesį. 
4. Valstyb ės narės užtikrina visuomen ės informavim ą laiku apie esamus arba 
numatomus pavojaus slenks čio ir bet kokio informavimo slenks čio viršijimus. 
Pateikiami bent jau tokie duomenys: 
a) informacija apie pasteb ėtą viršijimą (-us): 
– vietovė arba teritorija, kurioje pasteb ėtas viršijimas; 
– viršyto slenks čio rūšis (informavimo arba pavojaus); 
– viršijimo pradžia ir trukm ė; 
– didžiausia 1 valandos koncentracija ir, papildomai, didžiausias 8 valand ų 
koncentracijos vidurkis ozono atveju, 
b) prognoz ė kitai popietei (dienai) (- ėms (-oms)): 
– geografin ė teritorija, kurioje numatomi in formavimo ir (arba) pavojaus 
slenksčio viršijimai; 
– numatomi taršos pasikeitimai (pad ėties pager ėjimas, stabilizavimasis 
arba pablog ėjimas) ir ši ų pasikeitim ų priežastys; 
c) informacija apie suinteresuot ą gyventoj ų grupę, galimą poveikį sveikatai ir 
rekomenduojam ą elgesį: 
– informacija apie gyventoj ų grupes, kurioms iškilo pavojus; 
– galimų simptomų apibūdinimas; 
 
LT 60   LT – rekomenduojamos atsargumo priemon ės, kurių turi imtis suinteresuoti 
gyventojai; 
– kur rasti daugiau informacijos. 
d) informacija apie prevencinius veiksmus, siekiant sumažinti tarš ą i r  ( a r b a )  j o s  
poveikį; rekomenduojami teršal ų išmetimo mažinimo veiksmai; 
e) numatom ų viršijimų atveju valstyb ės narės imasi priemoni ų, kad būtų pateikta 
tiek duomen ų, kiek įmanoma.  
 
LT 61   LT XVII PRIEDAS  
KORELIACIN Ė LENTEL Ė 
Ši direktyva Direktyva 
96/62/EB Direktyva 
1999/30/EB Direktyva 
2000/69/EB Direktyva 
2002/3/EB 
1 straipsnis 1 straipsnis 1 straip snis 1 straipsnis 1 straipsnis 
2 straipsnio 1–5 
dalys 2 straipsnio 1–5 
dalys - - - 
2 straipsnio 6 ir 
7 dalys - - - - 
2 straipsnio 8 
dalis 2 straipsnio 8 
dalis 2 straipsnio 7 
dalis - - 
2 straipsnio 9 
dalis 2 straipsnio 6 
dalis - - 2 straipsnio 9 
dalis 
2 straipsnio 10 dalis 2 straipsnio 7 
dalis 2 straipsnio 6 
dalis - 2 straipsnio 11 
dalis 
2 straipsnio 11 dalis - - - 2 straipsnio 12 
dalis 
2 straipsnio 12 ir 13 dalys - 2 straipsnio 13 ir 
14 dalys 2 straipsnio a ir 
b punktai - 
2 straipsnio 14 
dalis - - - 2 straipsnio 10 
dalis 
2 straipsnio 15 ir 16 dalys 2 straipsnio 9 ir 
10 dalys 2 straipsnio 8 ir 
9 dalys - 2 straipsnio 7 ir 
8 dalys 
2 straipsnio 17 ir 18 dalys - 2 straipsnio 11 ir 
12 dalys - - 
2 straipsnio 19, 
20 ir 21 dalys - - - - 
2 straipsnio 22 
dalis - 2 straipsnio 10 
dalis - - 
2 straipsnio 23 ir 
24 dalys 6 straipsnio 5 
dalis - - - 
2 straipsnio 25 
dalis - - - 2 straipsnio 13 
dalis 
 
LT 62   LT 3 straipsnis, 
išskyrus 1 dalies f punktą 3 straipsnis - - - 
3 straipsnio 1 
dalies f punktas - - - - 
4 straipsnis 2 straipsnio 9 ir 
10 dalys, 6 straipsnio 1 dalis - - - 
5 straipsnis - 7 straipsnio 1 
dalis 5 straipsnio 1 
dalis - 
6 straipsnio 1–4 
dalys 6 straipsnio 1–4 
dalys - - - 
6 straipsnio 5 
dalis - - - - 
7 straipsnis - 7 straipsnio 2 ir 
3 dalys su pakeitimais 5 straipsnio 2 ir 
3 dalys su pakeitimais  
8 straipsnis - 7 straipsnio 5 
dalis 5 straipsnio 5 
dalis - 
9 straipsnis - - - 9 straipsnio 1 
dalies pirma ir antra pastraipos 
10 straipsnis - - - 9 straipsnio 1–3 
dalys su pakeitimais 
11 straipsnio 1 dalis - - - 9 straipsnio 4 
dalis 
11 straipsnio 2 dalis - - - - 
12 straipsnis 9 straipsnis - - - 
13 straipsnio 1 
dalis - 3 straipsnio 1 
dalis, 4 straipsnio 1 dalis, 5 straipsnio 1 dalis ir 6 straipsnis 3 straipsnio 1 
dalis ir 4 straipsnis - 
 
LT 63   LT  
13 straipsnio 2 
dalis - 3 straipsnio 2 
dalis ir 4 straipsnio 2 dalis- - 
13 straipsnio 3 
dalis - 5 straipsnio 5 
dalis - - 
14 straipsnis - 3 straipsnio 1 
dalis ir 4 
straipsnio 1 dalis 
su pakeitimais - - 
15 straipsnis - - - - 
16 straipsnio 1 
dalis - - - 3 straipsnio 1 
dalis ir 4 straipsnio 1 dalis
16 straipsnio 2 dalis - - - 3 straipsnio 2 ir 
3 dalys 
16 straipsnio 3 dalis - - - 4 straipsnio 2 
dalis 
17 straipsnis - - - 5 straipsnis 
18 straipsnis 10 straipsnis su 
pakeitimais 8 straipsnio 3 
dalis - 6 straipsnis su 
pakeitimais 
19 straipsnis - 3 straipsnio 4 
dalis ir 5 straipsnio 4 dalis su pakeitimais - - 
20 straipsnis - - - - 
21 straipsnis 8 straipsnio 1–4 
dalys su pakeitimais - - - 
22 straipsnis 7 straipsnio 3 
dalis su pakeitimais - - 7 straipsnis su 
pakeitimais 
23 straipsnis 8 straipsnio 5 
dalis su pakeitimais - - 8 straipsnis su 
pakeitimais 
 
LT 64   LT  
24 straipsnis - 8 straipsnis su 
pakeitimais 7 straipsnis su 
pakeitimais 6 straipsnis su 
pakeitimais 
25 straipsnis 11 straipsnis su 
pakeitimais 5 straipsnio 2 
dalies antra pastraipa - 10 straipsnis su 
pakeitimais 
26 straipsnio 1 dalis 12 straipsnio 1 
dalis su 
pakeitimais - - - 
26 straipsnio 2 
dalis 11 straipsnis su 
pakeitimais - - - 
26 straipsnio 3 
dalis - - - - 
26 straipsnio 4 
dalis - IX priedas su 
pakeitimais - - 
27 straipsnis 12 straipsnio 2 
dalis - - - 
28 straipsnis - 11 straipsnis 9 straipsnis 14 straipsnis 
29 straipsnis - - - - 
30 straipsnis - - - - 
31 straipsnis 13 straipsn is 12 straipsnis 10 straipsnis 15 straipsnis 
32 straipsnis 14 straipsn is 13 straipsnis 11 straipsnis 17 straipsnis 
33 straipsnis 15 straipsn is 14 straipsnis 12 straipsnis 18 straipsnis 
I priedas - VIII priedas su 
pakeitimais VI priedas VII priedas 
II priedas - V priedas su 
pakeitimais III priedas  
III priedas - VI priedas IV priedas - 
IV priedas - - - - 
V priedas - VII priedas su 
pakeitimais V priedas - 
 
LT 65   LT  
VI priedas - IX priedas su 
pakeitimais VII priedas VIII priedas 
VII priedas - - - I priedas, III 
priedo II skirsnis
VIII priedas - - - IV priedas 
IX priedas - - - V priedas 
X priedas - - - VI priedas 
XI priedas - I priedo I 
skirsnis, II priedo I skirsnis ir III priedas (su pakeitimais); IV priedas (be pakeitimų) I priedas, II 
priedas - 
XII priedas - I priedo II 
skirsnis, II priedo II skirsnis- II priedo I 
skirsnis 
XIII priedas - I priedo I 
skirsnis, II priedo I skirsnis - - 
XIV priedas - - - - 
XV priedo A 
skirsnis IV priedas - - - 
XV priedo B 
skirsnis - - - - 
XVI priedas - 8 straipsnis 7 straipsnis 6 straipsnis su 
pakeitimais