Visų pirma vertinime teigiamai įvertinta ankstesnio bandomojo projekto ir parengiamųjų veiksmų Sąjungos pridėtinė vertė: įvairius vartotojų klausimus sprendžiančios nacionalinės organizacijos neturi pakankamos kompetencijos ir negali aprėpti tiek daug politikos sričių, susijusių su finansų paslaugomis. Be to, ES lygmeniu nebuvo nustatyta kitų panašių organizacijų.

Teisinis pagrindas – Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač 169 straipsnio 2 dalies b punktas. Siūloma Sąjungos programa prisidės prie aukšto lygio vartotojų apsaugos užtikrinimo ir prie to, kad finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje dėmesio centre būtų vartotojai, nes ja bus remiama ir papildoma valstybių narių politika, kuria siekiama užtikrinti, kad piliečiai galėtų pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais ir kad taip būtų tinkamai saugomi ir ginami jų teisiniai bei ekonominiai interesai. Remiantis pagal daugiametę finansinę programą Komisijos patvirtinta teisėkūros politika, ši finansavimo programa siūloma reglamento forma.

Vertinime padaryta išvada, kad bandomojo projekto ir parengiamųjų veiksmų politiniai tikslai iš esmės pasiekti. Tačiau vertinime pabrėžta, kad abi organizacijos nebūtų finansiškai tvarios be Sąjungos finansavimo, nepaisant per tuos trejus metus dėtų pastangų diversifikuoti jų išteklius. 2017 m. sustabdžius finansavimą organizacijos turėtų drastiškai sumažinti arba netgi nutraukti savo veiklą, o tai reikštų, kad politinių tikslų nebebūtų galima įgyvendinti. Lygiai taip pat būtų labai rizikinga sumažinti bendro finansavimo lygį, nes abi organizacijos turėtų nedelsdamos sumažinti darbuotojų skaičių, jau 2017 m. apribodamos savo veiklą, o dar labiau tikėtina, kad gana greitai turėtų ją nutraukti.

Komisija taip pat nustatė, kad šiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančių organizacijų nepakankami ištekliai ir kompetencija yra kliūtis, trukdanti jiems aktyviai dalyvauti svarstant Sąjungos finansinių paslaugų srities politikos formavimą. Vartotojų ir pilietinės visuomenės organizacijos neturėjo pakankamai išteklių, kad tinkamai aprėptų didelę dažnai labai techniškų temų įvairovę ir reikšmingai prisidėtų prie Sąjungos finansinių paslaugų politikos formavimo. Tokia padėtis buvo nepatenkinama, nes Komisija negalėjo pasinaudoti kuo platesniu nuomonių ir įžvalgų spektru, ir kai kurios pilietinės visuomenės organizacijos laikė, kad jai be reikalo įtaką darė sektoriaus pateikiama informacija.

•Proporcingumo principas

Pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą. Kaip nustatyta prie Komisijos pasiūlymo dėl Finansavimo reglamento pridedamame ex ante vertinime, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina siekiant išlaikyti per ankstesnį bandomąjį projektą ir parengiamuosius veiksmus pasiektą poveikį. Sąjungos finansavimą siūloma teikti dviem aiškiai nustatytiems paramos gavėjams, kurių veikla, jos rezultatai ir poveikis buvo įvertinti 2015 m. Pagal dabartinę institucinę sistemą naująja finansavimo tvarka bus užtikrintas stabilus, patikimas ir pakankamas finansavimas, kad būtų pasiekti politikos tikslai. Finansinė parama bus teikiama sąlygomis, nustatytomis 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taikymo taisyklių.

•Priemonės pasirinkimas

Remiantis 169 straipsnio 2 dalies b punktu tinkamiausia teisinė priemonė šiuo atveju, siekiant nustatyti Sąjungos programą, kuria būtų remiama konkreti veikla, skatinanti vartotojų, kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų ir jų interesams atstovaujančių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą formuojant Sąjungos finansinių paslaugų srities politiką, yra reglamentas.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas

Pagal ex post vertinimą Komisija laiko, kad bandomajam projektui ir vėlesniems parengiamiesiems veiksmams iškelti tikslai iš esmės yra pasiekti. Bendras tikslas sukurti Europos finansinės kompetencijos centrą yra įgyvendintas įsteigus du vienas kitą papildančius kompetencijos centrus. Abiejų paramos gavėjų veikla prisidėjo prie to, kad Europos politikos formuotojams būtų pateiktos kitos nuomonės nei tos, kurias tuo laikotarpiu išreiškė finansų sektoriaus atstovai, ir kad tos nuomonės būtų sėkmingai perduotos plačiajai visuomenei. Nuo 2012 m. tiek „Finance Watch“, tiek „Better Finance“ glaudžiai bendradarbiavo su Sąjungos politikos formuotojais; apie tai liudija jų dalyvavimas įvairiuose susitikimuose ir nacionalinių ar Europos parlamentų posėdžiuose. Kompetencija, kuria jos dalijosi įvairiuose leidiniuose ir atsakymuose į konsultacijų klausimus, leido viešuose debatuose pateikti ir kitokią nuomonę. Galiausiai abi organizacijos sukūrė veiksmingas komunikacijos priemones, kurios joms sudarė sąlygas informuoti savo narius ir netgi plačiąją visuomenę apie finansų sektoriuje sprendžiamus klausimus. „Finance Watch“ ir „Better Finance“ dirbo skirtingose politikos srityse, su skirtinga auditorija, tačiau drauge jų veikla nuo 2012 m. apėmė didžiąją dalį Sąjungos finansų politikos darbotvarkės.

„Finance Watch“ buvo sukurta gavus šias Sąjungos dotacijas ir 2012–2014 m. surinko 3,04 mln. EUR finansinių įnašų. Atliekant vertinimą nustatyta, kad ši organizacija, jos darbuotojai ir veikla yra labai svarbūs siekiant bandomojo projekto ir parengiamųjų veiksmų tikslų. Po krizės „Finance Watch“ aiškiai sutelkė dėmesį į finansinės reformos darbotvarkę ir 2012–2014 m. aprėpė didelę dalį Sąjungos politinės darbotvarkės. Tuo laikotarpiu suteiktos žinios (tyrimų ataskaitos, pozicijos dokumentai, atsakymai į konsultacijų klausimus, pranešimai spaudai) iš esmės buvo vertinamos palankiai. Komunikacijos srityje nuo 2012 m. „Finance Watch“ sukūrė specialią svetainę, jai pavyko užimti santykinai tvirtas žiniasklaidos pozicijas ir surengti dvi aukšto lygio konferencijas per metus. Organizacija buvo ne tokia veiksminga didinant galutinių paslaugų gavėjų, vartotojų gebėjimus formuoti Sąjungos finansų sektoriaus politiką ir tai galima būtų susieti su netolygia jos naryste (už Briuselio ribų ji buvo nedidelė). Jos metinis biudžetas vidutiniškai siekė 1,8 mln. EUR, o beveik du trečdaliai jos išteklių buvo skirti aukštos kvalifikacijos darbuotojams (14 darbuotojų), kurie vykdytų jos veiklą, samdyti. Organizacijos išlaidų ir gautų rezultatų (leidinių, renginių ir susitikimų, komunikacijos veiklos) santykis 2012–2014 m. buvo įvertintas kaip stabilus.

„Better Finance“ per trejus metus gavo 0,90 mln. EUR dotacijų veiklai. Organizacijai pavyko sukurti finansinės kompetencijos centrą, daugiausia orientuotą į privačių investuotojų, individualių akcininkų, indėlininkų ir kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų interesus, ir tai dera su jos naryste ir ribotais ištekliais. „Better Finance“ organizacija, jos nariai ir veikla buvo įvertinti kaip labai svarbūs siekiant bandomojo projekto tikslų konkrečiose politikos srityse. Tačiau jos sekretoriatas dėl riboto dydžio (5 darbuotojai), riboto finansų specialistų skaičiaus ir tuo laikotarpiu patirtų sunkumų siekiant palaikyti stabilius išteklius, buvo įvertintas kaip šiek tiek pažeidžiamas. Kalbant apie organizacijos faktinį poveikį Sąjungos politikos formavimui, Briuselyje įsikūrę Sąjungos politikos formuotojai laikė, kad ji buvo veiksminga daugeliu konkrečių atvejų, o jos poveikį rengiant antrojo ir trečiojo lygių teisės aktus Europos priežiūros institucijos įvertino gal net dar geriau. Gavusi Sąjungos dotacijas veiklai, „Better Finance“ galėjo veiksmingai padidinti savo komunikacijos potencialą, sukurdama profesionalią svetainę ir nusamdydama tam skirtus darbuotojus. Jos tyrimų veikla tuo metu daugiausia buvo orientuota į pensijas.

Nuo 2012 m. abiejų paramos gavėjų iki 60 % tinkamų finansuoti sąnaudų finansuojama per Sąjungos dotacijas ir iki šiol jie yra labai priklausomi nuo Sąjungos finansavimo. Nepaisant nuolatinių pastangų, „Finance Watch“ pavyko pritraukti tik vieną stabilų ir svarbų rėmėją – „Adessium Foundation“, kurio įnašai po 2016 m. kol kas nepatvirtinti. „Finance Watch“ nariams greičiausiai nepavyks kompensuoti šio praradimo. „Better Finance“ situacija atrodo dar prasčiau. Vertinamu laikotarpiu (2012–2014 m.) be dotacijos organizacija pasinaudojo vieno iš jos narių dideliais daugkartiniais įnašais. Šių svarbių įnašų sumažėjimas 2015 m. gali kelti grėsmę „Better Finance“ tvarumui.

Galiausiai, žvelgiant į šio bandomojo projekto ir parengiamųjų veiksmų pridėtinę vertę Sąjungai, vertinime padaryta išvada, kad abi organizacijos tikrai davė pridėtinės vertės formuojant Sąjungos finansinių paslaugų srities politiką. Sąjungos lygmeniu egzistuoja nedaug organizacijų, atstovaujančių bendriesiems vartotojų interesams ir iš viso nėra pilietinės visuomenės organizacijų, kurios konkrečiai būtų orientuotos į finansų sektorių ir jo reglamentavimą. 2012–2014 m. kasmet paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus neatsirasdavo iniciatyvų, kurios būtų alternatyva „Finance Watch“ ir „Better Finance“ veiklai. Atliekant vertinimą nustatyta, kad abi organizacijos savo veiksmais suteikė pridėtinės vertės savo nacionalinių narių veiklai ir davė tokios naudos Europos galutiniams vartotojams, kokios nacionalinės vartotojų gynimo grupės nebūtų galėjusios duoti.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Į ex post vertinimą įtrauktos tikslinės konsultacijos, apimančios plačią apklausą internetu ir tikslinius interviu su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais:

–visais paramos gavėjų nariais (tiek organizacijomis, tiek asmenimis)

–įvairiais politikos formuotojais, įskaitant Europos Parlamento (daugiausia Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto) narius, Komisijos (FISMA GD ir JUST GD) pareigūnus, visų trijų EPI atstovus ir nacionalinių institucijų atstovus

–rėmėjais, kitais finansuotojais ir naudos gavėjais

–vartotojų organizacijomis

–bankų sektoriaus atstovais

–finansų ekspertais

–ekspertų grupėmis, susijusiomis su finansų sektoriumi.