[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.5.2006 SEK(2006) 596 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS RUMUNIJA 2006 m. gegužės mėn. stebėsenos ataskaita {KOM(2006) 214 galutinis} KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS RUMUNIJA 2006 m. gegužės mėn. stebėsenos ataskaita TURINYS 1. ĮVADAS 4 2. POLITINIAI KRITERIJAI 5 2.1. Bendras vertinimas 12 3. EKONOMINIAI KRITERIJAI 13 3.1. Bendras vertinimas 17 4. DERYBŲ DĖL NARYSTĖS NULEMTI ĮSIPAREIGOJIMAI IR REIKALAVIMAI 17 4.1. Acquis skyriai 18 4.1.1. 1 skyrius. Laisvas prekių judėjimas 18 4.1.2. 2 skyrius. Laisvas asmenų judėjimas 19 4.1.3. 3 skyrius. Laisvė teikti paslaugas 19 4.1.4. 4 skyrius. Laisvas kapitalo judėjimas 20 4.1.5. 5 skyrius. Bendrovių teisė 21 4.1.6. 6 skyrius. Konkurencijos politika 22 4.1.7. 7 skyrius. Žemės ūkis 23 4.1.8. 8 skyrius. Žuvininkystė 26 4.1.9. 10 skyrius. Mokesčiai 27 4.1.10. 13 skyrius. Socialinė politika ir užimtumas 28 4.1.11. 15 skyrius: Pramonės politika 30 4.1.12. 18 skyrius: Švietimas ir mokymas 30 4.1.13. 20 skyrius: Kultūra ir garso ir vaizdo politika 31 4.1.14. 21 skyrius. Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas 31 4.1.15. 22 skyrius. Aplinka 32 4.1.16. 24 skyrius. Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityje 34 4.1.17. 25 skyrius. Muitų sąjunga 37 4.1.18. 28 skyrius. Finansų kontrolė 38 4.2. Acquis vertimas į Rumunų kalbą 39 4.3. Bendras vertinimas 39 1. ĮVADAS Derybos dėl narystės su Rumunija buvo sėkmingai baigtos 2004 m. gruodžio mėn. Stojimo sutartis pasirašyta 2005 m. balandžio mėn. Rumunija ir 14 valstybių narių ją jau ratifikavo. Sutartyje numatyta stojimo data – 2007 m. sausio 1 d., jeigu Taryba, gavusi Komisijos rekomendaciją, nenuspręs atidėti jos iki 2008 m. sausio 1 d. Pasibaigus deryboms Europos Sąjunga nusprendė, kad ji ir toliau atidžiai stebės Rumunijos rengimąsi narystei bei nuveiktus darbus ir kad Komisija šiam tikslui ir toliau rengs metines ataskaitas apie Rumunijos pažangą siekiant narystės ir prireikus teiks rekomendacijas. Pirmąją pažangos ataskaitą Komisija pateikė 2005 m. spalio mėn. Ataskaitoje nurodoma, kad Rumunija rengdamasi narystei padarė didelę pažangą. Ataskaitoje taip pat buvo nurodytos kelios sritys, kuriose ši šalis turi dėti daugiau pastangų, kad baigtų pasirengimo narystei darbus. Komisija nusprendė toliau stebėti ir kitą ataskaitą pateikti 2006 m. pavasarį. Šioje ataskaitoje apžvelgiami Rumunijos pasirengimo narystei darbai didžiausią dėmesį skiriant toms sritims, kuriose, atsižvelgiant į Kopenhagos kriterijus, reikalinga didesnė pažanga. Todėl atskaitą sudaro trys dalys: - Pirmojoje dalyje pateikiamas pirmiau nustatytų politinių klausimų, kuriuos sprendžiant būtina didesnė pažanga, vertinimas. - Antrojoje dalyje pateikiamas pirmiau nustatytų ekonominių klausimų, kuriuos sprendžiant būtina didesnė pažanga, vertinimas. - Trečiojoje dalyje vertinama, kaip Rumunija įgyvendina derybų dėl narystės nulemtus įsipareigojimus ir reikalavimus. Ataskaitoje apžvelgiama nuo 2005 m. spalio mėn. padaryta pažanga ir politikos krypčių, teisės aktų ir įgyvendinimo trūkumai, kurie dar turi būti pašalinti. Todėl Komisija kartu su šia ataskaita pateikia komunikatą, kuriame aptaria, ar reikia rekomenduoti atidėti stojimo datą, ar ne. Ataskaitoje aptariama 2006 m. balandžio mėn. pabaigoje buvusi padėtis. Ją rengiant remtasi daugeliu šaltinių. Rumunija buvo paraginta teikti informaciją apie savo pasirengimo narystei padėtį. Rengiant ataskaitą taip pat remtasi informacija, gauta rengiant Stojimo sutartį, ir ekspertų vertinimu[1], atliktu siekiant įvertinti Rumunijos administracinius gebėjimus konkrečiose srityse. Buvo atsižvelgta į svarstymus Taryboje ir Europos Parlamento ataskaitas[2] bei rezoliucijas. Be to, Komisija prireikus rėmėsi įvairių tarptautinių organizacijų, tarptautinių finansų įstaigų ir nevyriausybinių organizacijų vertinimais. 2. POLITINIAI KRITERIJAI Įžanga Komisija mano, kad nuo 1997 m. Rumunija atitinka politinius ES narystės kriterijus. Šia ataskaita siekiama įvertinti tam tikras sritis, kuriose, kaip buvo nurodyta spalio mėn. stebėsenos ataskaitoje, reikalinga didesnė pažanga. Buvo nurodytos devynios tokios sritys. Tai viešojo administravimo reforma, veiksmingas teisingumo sistemos reformos įgyvendinimas, kova su korupcija, kova su prekyba žmonėmis, netinkamas elgesys su įkalintais asmenimis ir sąlygos kalėjimuose, vaikų apsauga, neįgalieji ir psichikos sveikatos priežiūros sistema, veiksmingas turto grąžinimas ir mažumų apsauga bei integravimas. Šiame skyriuje įvertinama, kas buvo nuveikta kiekvienoje iš šių svarbių sričių po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, ir Rumunijos pasirengimas narystei. Viešasis administravimas Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Vyriausybė toliau ėmėsi priemonių, kad būtų pagerintas politikos formavimas ir koordinavimas. Buvo paskelbtas viešosios politikos pasiūlymų rengimo vadovas, kuriame nustatyta poveikio analizės tvarka. Buvo imtasi priemonių vyriausybės padalinių veiklos koordinavimui pagerinti. Tęsiamas decentralizavimo procesas: 2006 m. gegužės mėn. Parlamentas priėmė du įstatymus, kuriais skatinamas kai kurių įgaliojimų, biudžeto išteklių ir išlaidų decentralizavimas. 2005 m. pabaigoje vyriausybė priėmė nepaprastąjį potvarkį, pagal kurį ėmėsi vykdyti prefektūros reformą. Dabar prefekto postą užima aukšto lygio valstybės tarnautojai, o ne politiniais sumetimais paskirti asmenys. Jie negali tuo pat metu daryti partinės karjeros. Gegužės mėn. parlamente turėjo būti persvarstytas įstatymas dėl valstybės tarnautojų statuto. Juo patikslinami valstybės tarnautojų statusas, teisės bei pareigos ir decentralizuojamas jų įdarbinimas, suteikiant vietos valdžios institucijoms ir atskiroms ministerijoms įgaliojimus įdarbinti. Be to, šiuo įstatymu padedama depolitizuoti valstybės tarnybą – atsakomybė už aukšto lygio valstybės tarnautojų paskyrimus suteikiama komisijai. Valstybės finansų ministerijoje įkurtas specialus skyrius, kurio užduotis – užtikrinti geresnį mokymo valdyti ES struktūrinius fondus koordinavimą. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Kalbant apie politikos formavimą, teisės aktai ir toliau siunčiami į parlamentą neįvertinus visų pasekmių ar jiems vykdyti reikalingų administracinių gebėjimų. Leisdama teisės aktus vyriausybė ir toliau naudojasi nepaprastaisiais potvarkiais. Nuo rugsėjo 30 d. iki kovo 15 d. buvo priimta devyniasdešimt tokių dokumentų. Taip parlamento sąskaita didinamos vyriausybės galios ir mažinamas įstatymų leidybos proceso skaidrumas. Šis valstybinio sektoriaus darbo užmokesčio skalės ir karjeros struktūros persvarstymas itin svarbus profesinės etikos atžvilgiu. Bendrasis mokymas menkai koordinuojamas. Apskritai viešojo administravimo reformos srityje buvo padaryta tam tikra pažanga, ir toliau reformą reikėtų vykdyti sparčiau. Teisingumo sistema Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Teisingumo sistemos reformos strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimas tęsiamas. 2005 m. spalio mėn. buvo priimtos naujos nuostatos dėl specializuotų teismo skyrių bei kolegijų organizavimo ir veikimo. 2005 m. gruodžio mėn. buvo priimti teisės aktai, kuriais siekiama sudaryti mažas pajamas turintiems asmenims daugiau galimybių naudotis antstolių paslaugomis vykdant teismo sprendimus. Vyksta esminė teisinės pagalbos sistemos reforma. Aukštesniojo teismo Civilinių bylų skyriuje nebaigtų nagrinėti bylų skaičius sumažėjo nuo 8 569 2005 m. rugsėjo mėn. iki 6 126 2006 m. vasario mėn. Visoje šalyje toliau veikia atsitiktinio bylų paskyrimo teisėjams sistema. Ji padėjo kovoti su korupcija ir padidino teisėjų bei teismo sprendimų nešališkumą. Siekant užtikrinti vienodesnį įstatymų aiškinimą ir teisinį aiškumą, apeliaciniams teismams dabar sudaryta galimybė perduoti apeliacijas dėl civilinių bylų Aukštesniajam teismui. Visuose apeliaciniuose teismuose, specializuotuose teismuose, prokuratūrose ir beveik visuose pirmosios instancijos teismuose dabar yra elektroninės priemonės, kuriomis naudojantis galima susipažinti su teisės aktais. Nuo 2006 m. kovo mėn. daugumoje teismų sudaryta galimybė skaityti elektroninę Oficialiojo leidinio versiją. 2006 m. sausio mėn. panaikinta iš dalies sukarinta Teisingumo ministerijos saugos tarnyba Apsaugos ir kovos su korupcija generalinis direktoratas. Aukštesniosios magistratų tarybos (AMT) pareiga – užtikrinti nepriklausomą ir veiksmingą teismų veikimą. Dabar joje iš viso yra 234 postai, iš kurių 183 šiuo metu užimti, o jos veiklos biudžetas 2006 m. padidėjo daugiau negu dvigubai ir sudaro 7,9 mln. EUR. Nuo tada, kai 2006 m. sausio mėn. buvo paskirtas naujas pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, teismų ir Teisingumo ministerijos bendradarbiavimas pagerėjo. AMT Inspekcijos departamente šiuo metu yra 50 darbo vietų, iš kurių 18 užimtos, ir susitarta dėl kriterijų, kuriais vadovaujantis įdarbinami inspektoriai. AMT sukūrė sistemą, pagal kurią kiekvienai bylai skiriamas individualus registracijos numeris, kad būtų galima surinkti tikslius statistikos duomenis ir veiksmingai paskirstyti išteklius. Siekiant išbandyti šią sistemą, ji taikoma kai kuriuose Bukarešto teismuose, ir numatoma, kad iki 2006 m. pabaigos ji visavertiškai veiks visoje šalyje. Teisingumui skiriama vis daugiau biudžeto lėšų. 2005 m. lapkričio mėn. tų metų pradinis biudžetas padidėjo 18 % ir sudarė 362 mln. EUR. 2006 m. biudžetas dar labiau padidėjo ir sudaro 403 mln. EUR. Laiku nesumokėti teisėjų, prokurorų ir sekretorių atlyginimai 2005 m. lapkričio mėn. buvo iki galo sumokėti. Kalbant apie mokymą, 2006 m. biudžetas, skirtas Nacionaliniam magistratų institutui (NMI) ir Nacionalinei teismo sekretorių mokyklai, padidėjo maždaug 35 %. Buvo surengti konkursai, kuriuose dalyvauti galėjo nemažą teisinio darbo patirtį turintys asmenys, ir numatoma, kad 2 metų NMI programos išklausymas liks pagrindine sąlyga norint eiti teisėjo ar prokuroro pareigas. Taip užkertamas kelias šališkiems paskyrimams. Buvo toliau daroma pažanga užpildant laisvas darbo vietas teismų sistemoje. Dabar yra apie 380 laisvų teisėjų darbo vietų, o 2005 m. spalio mėn. jų buvo 439, ir apie 220 laisvų sekretorių darbo vietų, o 2005 m. spalio mėn. jų buvo 326. 2006 m. sausio mėn. vyriausybė patvirtino lėšų skyrimą papildomiems 200 teismų administracijos darbuotojų ir papildomiems 500 prokuratūrų darbuotojų. Dabar jau užimtos visos apeliacinių teismų ekonomikos direktorių darbo vietos. Apskritai darbo sąlygos teismuose pagerėjo. Sudaryta nacionalinė programa, pagal kurią numatoma atnaujinti devynis teismus, o 2006 m. sausio mėn. pasirašyta sutartis dar 25 teismams atnaujinti iki 2010 m. 2006 m. sausio mėn. pasirašyta sutartis dėl daugiau nei 15 000 darbo vietų kompiuterizavimo ir susijusios IT įrangos įdiegimo teismų sistemoje. Beveik viskas buvo įdiegta 2006 m. kovo mėn., o 2006 m. liepos mėn. tą įrangą ketinama sujungti į saugų tinklą. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Iš 14 išrinktųjų AMT narių aštuoni ir toliau dirba ne visu etatu, nepaisant jų pareigos atstovauti Rumunijos teisėjams ir prokurorams. Šešiems iš jų gresia interesų konfliktas, susijęs su drausminėmis priemonėmis, nes jie užima vadovų pareigas teismuose arba prokuratūrose. AMT reikšmė modernizuojant teismų ir prokuratūrų valdymą, taikant drausmines procedūras, tikrinant teismo sprendimų kokybę ir prižiūrint, kad magistratai ir AMT darbuotojai būtų įdarbinami laikantis visiškai objektyvių kriterijų, turi būti didinama. Reikia užbaigti teisinės pagalbos sistemos reformą. Reikia toliau racionalizuoti proceso kodeksus. Reikia plačiau naudoti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus. Teismų ir prokuratūrų žmogiškųjų ir finansinių išteklių valdymas turi būti toliau gerinamas. Yra likę maždaug 600 laisvų prokuroro darbo vietų, o 2005 m. spalio mėn. jų buvo 588. Turi būti ir toliau rengiama daug mokymų, ypač jau įdarbintiems teisėjams, prokurorams ir sekretoriams. Dar nėra visiškai užtikrinta, kad visoje šalyje visų lygių teismuose būtų vienodai aiškinami įstatymai. Apskritai vykdant teisingumo sistemos reformą buvo padaryta didelė pažanga, ypač didinant administracinius gebėjimus. Kad pasiektų apčiuopiamų rezultatų, Rumunija turi išlaikyti dabartinį teisingumo sistemos reformos įgyvendinimo tempą (Žr. taip pat 24 skyrių „Teisingumas ir vidaus reikalai“). Kovos su korupcija priemonės Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. 2005 m. gruodžio mėn. buvo panaikintas antstolių neliečiamumas nusikaltus. Tą patį mėnesį buvo priimtas įstatymas dėl valstybės lėšų neatlyginamam sutarčių finansavimui skyrimo. Vyriausybė pateikė dalinius baudžiamojo kodekso pakeitimus, įskaitant nuostatas dėl juridinių asmenų baudžiamosios atsakomybės. 2006 m. kovo mėn. parlamentas patvirtino įstatymą, pagal kurį svarbiausia kovos su korupcija tarnyba – Nacionalinė kovos su korupcija prokuratūra (NKKP) – tampa Nacionaliniu kovos su korupcija direktoratu (NKKD), kuris įgaliojamas tirti visus didelio masto korupcijos atvejus, įskaitant atvejus, kai kaltinami parlamento nariai. 2006 m. balandžio mėn. vyriausybė pasiūlė įstatymą, kuriuo iš dalies keičiamos dabartinės politinių partijų finansavimo taisyklės, siekiant priversti, kad apie visus finansavimo šaltinius būtų skelbiama Oficialiajame leidinyje. Nuo 2005 m. spalio mėn. NKKD nebetyrinėja smulkių korupcijos atvejų ir sutelkė dėmesį į vidutinio ir didelio masto korupciją. Naujasis NKKD vadovas, pradėjęs eiti pareigas, įvertino NKKD prokurorų ir teismo policijos pareigūnų darbą. Po to įvertinimo 30 asmenų teko palikti instituciją. Buvo įdarbinta 15 prokurorų pavaduotojų, ir iš 345 paskirtų darbo vietų 32 yra laisvos. NKKD biudžetas 2006 m. padidėjo 14%. Nešališkų tyrimų, atliktų kilus įtarimams dėl didelio masto korupcijos, kiekybė ir kokybė, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, labai pagerėjo. Nuo 2005 m. spalio mėn. NKKD atliko tyrimus, susijusius su keturiolika opozicijos ir valdančiosios koalicijos partijų aukšto lygio politikų, kurie yra arba buvo ministrai arba yra parlamento nariai. Keturiems iš jų buvo pareikšti oficialūs kaltinimai. Kai kurie iš šių tyrimų buvo pradėti remiantis turto deklaracijomis, kurias kasmet turi pateikti apie 100 000 valstybės tarnautojų ir su kuriomis gali susipažinti visuomenė. Nuo 2005 m. spalio mėn. NKKD pareiškė oficialius kaltinimus 89 kitiems asmenims, įskaitant teisėjus, advokatus, policijos pareigūnus, kelis valstybės tarnautojus, einančius vadovų pareigas nacionalinėse ir regionų administracijose, ir privačių įmonių direktorius. Per šį laikotarpį teismai 77 asmenims paskelbė ankstesniais NKKP tyrimais grįstus apkaltinamuosius nuosprendžius ir dar 102 galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius. Be to, NKKD tyrimų kokybė labai pagerėjo, ypač dėl to, kad jis atnaujino tyrimus, kuriuos ankstesnė valdymo grupė buvo nutraukusi dėl neaiškių priežasčių. NKKD turi darbuotojų ir finansinių išteklių, rengiama pakankamai mokymų, kad būtų galima veiksmingai tirti didelio masto korupcijos atvejus. Be to, departamentas sudarė bendradarbiavimo protokolus su keletu kovojančiu su korupcija tarnybų. 2005 m. spalio mėn. ėmė veikti Administravimo ir vidaus reikalų ministerijos Kovos su korupcija generalinis direktoratas (KKGD), kuris dabar turi išimtinę kompetenciją planuoti ir atlikti ministerijos darbuotojų sąžiningumo testus. Nuo to laiko KKGD atliko 754 tyrimus, per kuriuos ištyrė 1859 asmenis. 74 ministerijos darbuotojų tyrimai buvo perduoti tęsti NKKD. Tai 185 % daugiau negu pernai. Buvo įsteigtos KKGD regioninės tarnybos, kurios, jei reikia, artimai bendradarbiauja su NKKD regioninėmis tarnybomis. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Teisės aktų leidybos srityje buvo vėluojama įgyvendinti 3 iš 47 veiksmų, numatytų dabartinėje strategijoje ir veiksmų plane, kadangi buvo laukiama, kol parlamentas priims keletą svarbių įstatymų. Dar nepriimtas teisės aktas dėl nepriklausomos turto deklaracijų tikrinimo tarnybos įkūrimo. Baudžiamojo proceso kodekso daliniai pakeitimai, įvedantys juridinių asmenų atsakomybę, vis dar nebaigti svarstyti parlamente. Parlamentas atmetė NKKD prašymą ištirti vieno parlamento nario nuosavybę. 2006 m. vasario mėn. senatas bandė sukliudyti NKKD atlikti tyrimus dėl parlamento narių. Senate buvo bandymų pakeisti aukšto lygio prokurorų skyrimo ir atleidimo tvarką. Tai būtų pakenkę sistemos atskaitomybei ir sumažinę NKKD veiklos pajėgumus. Vis dar nėra užtikrinta, kad visi teisėjai turėtų pakankamai profesinių žinių sudėtingoms ekonominėms ir finansinėms byloms, pagrįstoms naujausiais NKKD tyrimais dėl sukčiavimo vykstant privatizavimui ir viešiesiems pirkimams, svarstyti ir nagrinėti. Reikia ir toliau skelbti kaltinimus, apkaltinamuosius nuosprendžius, atlikti baudžiamąjį persekiojimą, teisminį nagrinėjimą ir skirti atgrasančias bausmes. Smulki korupcija vis dar kelia susirūpinimą tokiuose sektoriuose kaip sveikatos priežiūra ir švietimas (Žr. 24 skyrių „Teisingumas ir vidaus reikalai“). Apskritai kovojant su korupcija padaryta pažanga. Prie Teisingumo ministerijos ir NKKD vykdomų reformų dabar turi prisidėti visos kitos vykdomosios agentūros, teisės aktų leidybos institucijos ir visa teisingumo sistema ir dėti ilgalaikes pastangas, kad padaryta pažanga taptų nebeatšaukiama. Rumunija turi toliau dėti pastangas, kad būtų įtvirtinta ir padidinta kovojant su korupcija padaryta pažanga. Prekyba žmonėmis Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Nuo 2005 m. spalio mėn. buvo išardyta 10 tinklų ir užregistruoti 567 nusikaltimai. Suimti 94 asmenys. Iš viso nustatyta 310 prekybos žmonėmis aukų. 2006 m. sausio mėn. įkurta „Nacionalinė prekybos žmonėmis prevencijos ir aukoms teikiamos pagalbos priežiūros agentūra“, kurios tikslas – koordinuoti ir įvertinti prevencijos priemones ir prižiūrėti, kaip teikiama pagalba aukoms. Ši agentūra pakeičia buvusią nacionalinę tarnybą. Patvirtinti kovos su prekyba žmonėmis ir jos prevencijos nacionalinė strategija ir veiksmų planas. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Rumunija tebėra prekybos žmonėmis tranzito šalis ir, šiek tiek mažiau, kilmės ir paskirties šalis. Nacionalinei agentūrai reikia gerokai didesnių žmogiškųjų ir finansinių išteklių ir IT sistemos, kad galėtų registruoti į Rumunija grįžusias aukas, siekiant joms tuojau pat suteikti pagalbą. Kai kurios agentūrų veiklos koordinavimo spragos įsisenėjusios. Turint patikimesnius ir nuoseklesnius nacionalinius statistikos duomenis, būtų galima pagerinti su prekyba žmonėmis kovojančių teisėsaugos institucijų strateginį planavimą. Būtina kovoti su prekyba žmogaus kiaušinėlio ląstelėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi savanoriškos ir nemokamos audinių ir ląstelių donorystės principo. Reikia užbaigti prekybos žmogaus kiaušinėlio ląstelėmis atvejų tyrimus. Apskritai kovos su prekyba žmonėmis srityje padaryta tam tikra pažanga. Administraciniai ir veiklos gebėjimai išlieka menki. Netinkamas elgesys su įkalintais asmenims ir sąlygos kalėjimuose Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Per ataskaitinį laikotarpį buvo uždarytos šešios netinkamos laikino suėmimo įstaigos ir buvo imtasi priemonių, kad asmenys, kuriems taikomas ikiteisminis kardomasis kalinimas, būtų atskirti nuo kalinių, kuriems nuosprendis jau paskelbtas. 2006 m. sausio mėn. Administravimo ir vidaus reikalų ministerija nusprendė, kad sulaikytieji, kuriems taikomas ikiteisminis kardomasis kalinimas, iš policijos nuovadų rūsių turėtų būti perkelti į tinkamesnes patalpas. Buvo imtasi priemonių, kad būtų sumažinta rizika kaliniams susirgti užkrečiamosiomis ligomis ir kad būtų įdarbinta daugiau kvalifikuotų darbuotojų. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Vis atidėliojant naujojo baudžiamojo kodekso ir naujojo baudžiamojo proceso kodekso priėmimą, trukdoma įgyvendinti suplanuotas kalėjimų sistemos reformas. Vis dar pasitaiko netinkamo teisėsaugos pareigūnų elgesio su sulaikytaisiais atvejų, tarp jų pernelyg dažno jėgos naudojimo atvejų. Teisminė tokių skundų kontrolė atliekama retai, ir nedaugeliu atvejų buvo imtasi kokių nors sankcijų. Kalėjimų sistemos struktūra lieka nepakitusi. Kai kurie kalėjimai ir toliau yra labai perpildyti, juose prastos gyvenimo ir sanitarinės sąlygos. Reabilitacijos centrų, kurių paskirtis – rūpintis buvusių kalinių socialine reintegracija, tinklas neturi pakankamai išteklių šiai užduočiai atlikti. Apibendrinant galima konstatuoti, kad kovojant su netinkamu elgesiu su kalinamais asmenimis ir gerinant sąlygas kalėjimuose padaryta nedidelė pažanga. Vaikų apsauga Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Įgyvendintas naujų teisės aktų priėmimo veiksmų planas ir surengti reikiami mokymai. Buvo toliau sklandžiai įgyvendinamas teisės aktų dėl vaikų apsaugos paketas. Įstaigose esančių vaikų skaičius toliau tolygiai mažėjo. Norinčiųjų įsivaikinti Rumunijos piliečių dabar yra daugiau negu vaikų, kuriuos galima įsivaikinti. Nebaigtas nagrinėti tarptautinio įsivaikinimo bylas, kurios buvo pradėtos prieš įsigaliojant naujajam įstatymui, patikrino vaikų apsaugos ekspertų grupė. Ši grupė baigė savo darbą 2006 m. kovo mėn. Ji dirbo remdamasi naujais teisės aktais, kurie suderinti su ES praktika. Prašymai, kuriuos vyriausybė patvirtino memorandumu iki 2004 m. vasario mėn., buvo perduoti teismui. Teismas patvirtino 1003 tarptautinio įvaikinimo atvejus, įvykusius iki 2005 m. sausio mėn. Dar 1399 bylos, kurių vyriausybė nepatvirtino memorandumu iki 2004 m. vasario mėn., buvo tikrinamos individualiai ir paskelbtos neatitinkančiomis reikalavimų dėl ataskaitoje nurodytų priežasčių. Abiem atvejais kiekvienam prašytojui buvo asmeniškai pranešta apie sprendimą, priimtą dėl jo bylos. Institucijose esančių vaikų skaičius sumažėjo[3], o padaugėjo vaikų, kuriais rūpinasi globėjai[4], įvaikintų vaikų[5], padaugėjo ir socialinių darbuotojų[6]. Tačiau vienas svarbus klausimas liko neišspręstas. Dar nėra tinkamos nuostatos dėl socialinės pagalbos sunkumų turinčioms nėščioms moterims, ir jos neturi pakankamai galimybių gimdyti gimdymo namuose. Apskritai vaikų apsaugos srityje Rumunija padarė didelę pažangą. Bendra padėtis labai pagerėjo. Neįgaliųjų ir psichikos sveikatos priežiūros sistema Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. 2005 m. spalio mėn. vyriausybė priėmė nacionalinę neįgaliųjų asmenų socialinės apsaugos ir integracijos strategiją 2006–2013 m. laikotarpiui. Buvo sudarytas psichikos sveikatos reformos strategijos įgyvendinimo veiksmų planas. 2006 m. balandžio mėn. priimti teisės aktai dėl psichikos sveikatos įstatymo įgyvendinimo. Įsteigtas Nacionalinis psichikos sveikatos centras, kuris yra Sveikatos ministerijos specializuotas strateginis skyrius. 2006 m. sausio mėn. įkurtas Su psichikos sveikata susijusios veiklos koordinavimo sektorių komitetas, kurio nariai yra nacionalinių valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės atstovai. Nuo 2005 m. rugsėjo iki 2006 m. vasario buvo atlikti patikrinimai 35 neįgaliųjų asmenų apsaugos įstaigose. Atlikus tuos tikrinimus buvo pasiūlyta atleisti keleto įstaigų vadovus arba pagerinti jų darbo veiksmingumą. Restruktūrizuotos 36 neįgaliesiems skirtos nuolatinės globos institucijos, vietoj jų įkurti 84 nauji alternatyvūs bendruomenės centrai. Be to, ypač daug pastangų dedama kuriant bendruomenines psichikos sveikatos tarnybas. Neįgaliesiems ir psichikos sveikatos priežiūrai skiriama daugiau finansinių išteklių. Daugiau lėšų skiriama maistui, keliose psichiatrijos įstaigose pertvarkytos ir pataisytos šildymo sistemos. Sudaryta nauja psichiatrų mokymo programa, psichiatrų padaugėjo. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Kai kuriose psichiatrijos įstaigose gyvenimo sąlygos tebėra labai blogos; ligoniai miega bendrose lovose, gydymas prastas, neorganizuojama pakankamai veiklos, o sanitarinė įranga labai menka. Yra mažai oficialių reikalavimų, susijusių su pacientų registravimu, gydymu ir diagnostika, priėmimu į įstaigą arba išrašymu. Smurtas ir netinkamas elgesys nėra išimtis. Paslaugų, kuriomis turi galimybę naudotis neįgalieji, vis dar nėra pakankamai daug, o nuolatinių globos institucijų kokybę reikia gerinti. Finansiniai ir žmogiškieji ištekliai dar nepakankami, kad būtų užtikrintas sėkmingas naujosios nacionalinės neįgaliesiems skirtos strategijos įgyvendinimas. Norint, kad visose įstaigose ir skyriuose būtų iš tiesų pradėta neįgaliųjų gydymo ir reabilitacijos programa, būtina surengti profesionalams skirtus mokymus. Kalbant apie psichiatrinę priežiūrą, reabilitacijos, psichoterapijos arba užimtumo terapijos sąvokos dažnai prastai suprantamos. Apskritai rūpinantis neįgaliaisiais padaryta tam tikra pažanga, ir šiuo metu einama teisingu keliu vykdant rūpinimosi neįgaliaisiais reformą. Psichikos sveikatos srities reforma turėtų būti vykdoma sparčiau, ir daugiau dėmesio turėtų būti skiriama priimtų sprendimų įgyvendinimui. Reikia nedelsiant imtis priemonių sanitarinei įrangai gerinti, rečiau perduoti asmenis į priežiūros įstaigas, sudaryti galimybę jais rūpintis bendruomenėje ir pagerinti galimybę įsigyti vaistų. Artimiausiu laiku gyvenimo ir priežiūros sąlygos dabar veikiančiose įstaigose turėtų pagerėti taip, kad atitiktų priimtinus standartus. Ypač turėtų būti stengiamasi, kad šios įstaigos nebebūtų perpildytos. Turto grąžinimas Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. 2006 m. sausio mėn. baigėsi pareiškimų dėl grąžinimo natūra arba kompensacijos teikimo terminas. Buvo pateikta 600 000 pareiškimų, iš kurių tik 3 000 reikalaujama finansinės kompensacijos. 300 000 buvo atmesta dėl nepagrįstumo, o 60 000 reikalavimų išnagrinėta. Šiuo metu veikia Centrinė kompensacijų nustatymo komisija. Tačiau vienas svarbus klausimas liko neišspręstas. Tebėra neaiškūs kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, kada grąžinimas neįmanomas ir kuriais atvejais gali būti tik išmokėta kompensacija. Be to, turto fondas dar nėra pajėgus patenkinti finansinės kompensacijos reikalavimų per priimtiną laikotarpį. Apskritai didinant administracinius gebėjimus ir kuriant turto grąžinimo teisės aktų sistemą buvo padaryta didelė pažanga, tačiau reikalavimai nagrinėjami vis dar labai lėtai. Mažumų apsauga ir integravimas Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Pagal Romų integracijos dešimtmečio programą įkurtas Patikos fondas. Pagerėjo Nacionalinės romų reikalų agentūros ir romais besirūpinančių NVO santykiai. Sumažėjo romų institucinė diskriminacija, jie rečiau patiria smurtą. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Administracinė sistema sukurta, tačiau reali pažanga maža. Nacionalinės romų reikalų agentūros koordinavimo gebėjimai vis dar maži. Dedama nepakankamai pastangų, kad būtų užtikrintas veiksmingas romų padėties gerinimo strategijos įgyvendinimas. Vis dar gaunama skundų dėl policijos reidų prieš romus. Būta atvejų, kai romai buvo išmesti iš namų, o jų namai nugriauti ir jiems nesuteiktas joks alternatyvus būstas. Nėra užtikrintas teisės aktų, skirtų kovai su tokiu reiškiniu, taikymas. Romų galimybė gauti asmens tapatybės dokumentus, naudotis sveikatos priežiūra, gauti išsilavinimą, patekti į darbo rinką ir kelti kvalifikaciją tebėra susirūpinimą keliantys klausimai. Turėtų būti imtasi veiksmų, kad kuo daugiau procentų romų gautų asmens tapatybės dokumentus. Parlamente svarstomas nacionalinių mažumų įstatymo projektas. Tai reikia atidžiai stebėti. Apskritai saugant ir integruojant romų mažumą padaryta pažanga yra nedidelė. Reikia toliau gerinti romų reikalus tvarkančių įstaigų koordinavimo bei administracinius gebėjimus ir gyvenimo sąlygas vietoje. Reikia toliau dėti pastangas kovojant su rasizmu, visų mažumų diskriminacija, ksenofobija ir kitų formų netolerancija. 2.1. Bendras vertinimas Rumunija atitinka politinius ES narystės kriterijus. Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta daugelyje sričių. Vykdant teisingumo sistemos reformą buvo imtasi svarbių veiksmų. Vykdant 2005 m. teisingumo sistemos reformą, buvo priimtos įgyvendinimo priemonės, susijusios su specializuotojo teismo skyriais bei kolegijomis. Visoje šalyje toliau veikia atsitiktinio bylų paskyrimo teisėjams sistema. Tai padidino teisingumo sistemos nešališkumą. Buvo panaikinta iš dalies sukarinta Teisingumo ministerijos saugos tarnyba – Apsaugos ir kovos su korupcija generalinis direktoratas. Teisingumo sistemos ištekliai padidėjo, įskaitant Aukštesniosios magistratų tarybos išteklius. Darbo sąlygos teismuose pagerėjo. Rumunija padarė pažangą kovodama su korupcija: įkūrė patikimas struktūras ir ištyrė daug didelio masto korupcijos atvejų. Atlikus tuos tyrimus, buvo pateikti kaltinimai keturiems aukštas pareigas užimantiems asmenims. Vykdant viešojo administravimo reformą buvo persvarstytas valstybės tarnybos statutas ir priimti teisės aktai dėl decentralizavimo. Buvo padaryta tam tikra pažanga kovojant su prekyba žmonėmis ir vykdant neįgaliųjų ir psichikos ligonių priežiūros sistemų reformą. Rumunija padarė didelę pažangą vaikų apsaugos srityje – bendra padėtis labai pagerėjo. Padaryta pažanga grąžinant turtą. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Kad būtų pagerinta teisingumo sistema, reikia toliau racionalizuoti proceso kodeksus. Aukštesnioji magistratų taryba turėtų aktyviau skatinti vienodą įstatymų aiškinimą ir teismo sprendimų kokybės tikrinimą. Teismai ir prokuratūra turi geriau naudoti esamus išteklius. Rumunija turi toliau dėti pastangas, siekdama įtvirtinti ir padidinti kovojant su didelio masto korupcija padarytą pažangą. Prie Teisingumo ministerijos ir Nacionalinio kovos su korupcija direktorato (NKKD) vykdomų reformų turi prisidėti visos kitos valstybinės įstaigos ir dėti ilgalaikes pastangas, kad padaryta pažanga taptų nebeatšaukiama. Vykdydama viešąjį administravimą vyriausybė toliau dažnai leidžia nepaprastuosius potvarkius, o tai kenkia parlamento darbui. Valstybinio sektoriaus darbo užmokesčio skalės persvarstymas tebėra ypač svarbus valstybės tarnybos profesinės etikos klausimas. Rumunija tebėra prekybos žmonėmis tranzito šalis ir, kiek mažiau, kilmės bei paskirties šalis. Netinkamo elgesio su kalinamais asmenimis atvejai vis dar retai nagrinėjami, kai kurie kalėjimai perpildyti, o gyvenimo ir sanitarinės sąlygos juose prastos. Reikia gerinti gyvenimo sąlygas psichiatrijos įstaigose. Reikia įgyvendinti neįgaliesiems skirtą nacionalinę strategiją ir kitas politines iniciatyvas. Vis dar reikia daug pastangų romų mažumos socialinei integracijai užtikrinti. Reikia toliau dėti pastangas kovojant su rasizmu, diskriminacija, ksenofobija ir visų formų netolerancija. 3. EKONOMINIAI KRITERIJAI Įžanga 2005 m. ataskaitoje Komisija priėjo prie išvados, kad Rumunija tebeatitinka veikiančios rinkos ekonomikos šalies kriterijų ir kad ryžtingai įgyvendindama struktūrinės reformos programą, Rumunija turėtų būti pajėgi atlaikyti Sąjungos konkurencijos spaudimą ir rinkos jėgas. Nepaisant to, kad politinės priemonės buvo taikomos ne taip išmintingai kaip anksčiau, ir tai sukėlė susirūpinimą dėl neseniai stabilizavimo srityje pasiektos pažangos ilgalaikiškumo, Rumunija daugmaž išlaikė makroekonomikos stabilumą. Rumunija toliau įgyvendino struktūrinės reformos programą, nors ir nevienodai ryžtingai visose srityse. 2005 m. realusis BVP padidėjo 4,1 %, palyginti su 8,4 % 2004 m. Šį augimo sulėtėjimą nulėmė žemės ūkio produkcijos sumažėjimas beveik 14 %, įvykęs dėl potvynių ir su konkurencingumo netekimu susijusio pramonės gamybos augimo sulėtėjimo. Vidaus paklausa ir toliau buvo didelė, ir išliko didelis užsienio sąskaitos disbalansas, kadangi grynasis eksportas BVP augimui turėjo neigiamą 5 % poveikį. 2005 m. antrojoje pusėje eksporto augimas ir investicijos padidėjo. 2005 m. prekybos deficitas išaugo 9,9 % BVP, o einamosios sąskaitos deficitas – 8,7 % BVP. Grynosios įplaukos iš tiesioginių užsienio investicijų išliko 6,6 % BVP. Darbo rinkos nedaug pagerėjo, o jaunimo ir ilgalaikis nedarbas didėjo. Šiame skyriuje įvertinama, kas buvo nuveikta kiekvienoje konkrečioje srityje po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, ir Rumunijos pasirengimas narystei. Makroekonomikos stabilumas ir politinės priemonės 2005 m. ataskaitoje padaryta išvada, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tam, kad fiskalinė politika būtų vėl vykdoma laikantis rizikos ribojimo principų, o valstybinio sektoriaus atlyginimų politika vėl būtų vykdoma apdairiai. Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. 2006 m. infliacija buvo mažinama sparčiau. 2006 m. centrinis bankas suaktyvino savo sterilizavimo veiklą ir padidino pinigų politikos kursą 1 %, o tai padėjo sugriežtinti monetarines sąlygas ir parodė, kad pirmenybė teikiama infliacijos mažinimui. Sumažėjus palūkanoms, padidėjus pajamoms iš netiesioginių mokesčių ir sumažėjus kapitalo išlaidoms, 2005 m. bendras valstybės deficitas sumažėjo iki 0,8 % BVP. Rumunijai pavyko nepadidinus deficito atlikti didelius potvynio padarinių šalinimo darbus. Atidėjus valstybės investavimo projektų įgyvendinimą, visa fiskalinė politika 2005 m. netapo procikliška. 2006 m. biudžete atsispindi tai, kad dėmesys sutelkiamas į šiek tiek labiau riziką ribojančią fiskalinę politiką ir į labiau suvaržančią valstybinio sektoriaus darbo užmokesčių politiką. Įstatymu nustatyto minimalaus darbo užmokesčio padidėjimas buvo nuosaikus – 6,5 %. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. 2005 m. pabaigoje sumažėjus pinigų politikos griežtumui, metų pabaigoje infliacija buvo didesnė negu planuota, t. y. 8,6 % . Centrinis bankas mano, kad 2006 m. infliacijos tikslų nebus pasiekta dėl administruojamų kainų padidėjimo, potvynių įtakos maisto kainoms ir didėjančios vidaus paklausos. Nepaisant griežtesnių reikalavimų, susijusių su privalomosiomis atsargomis, riziką ribojančių ir administravimo priemonų, kreditų augimas vėl paspartėjo. Realiosios pinigų rinkos palūkanų normos liko neigiamos, kadangi centrinis bankas dėl didesnių kapitalo srautų rizikos vengė visavertiškai naudoti palūkanų normos priemones. Taigi vykdant pinigų politiką turėtų būti ir toliau ryžtingai siekiama paskelbtų infliacijos mažinimo tikslų. 2005 m. mokesčių reforma turėjo didelį prociklišką poveikį ekonomikai, ir dėl jos prarasta pajamų iš tiesioginių mokesčių, kurios sudarė 1 % BVP. Neapdairi valstybinio sektoriaus darbo užmokesčio politika, subsidijos ir pervedimai 2005 m. turėjo neigiamą poveikį biudžetui, kuris sudarė beveik 1 % BVP. 2005 m. valstybinio sektoriaus realus grynasis darbo užmokestis padidėjo maždaug 20 %, o tolesnis didėjimas ne visiškai numatytas 2006 m. biudžete. 2005 m. gruodžio mėn. išleidus maždaug 1,9 % BVP, buvo susilpnintas biudžeto konsolidavimas. Fiskalinė rizika tebėra didelė, kadangi numatoma padidinti išlaidas švietimui, investicijoms į infrastruktūras ir tolesniam potvynio padarinių šalinimui. Taigi fiskalinė ir valstybinio sektoriaus darbo užmokesčio politika turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į siektiną deficitą, ir pirmenybė turėtų būti teikiama nuolatiniam pajamų didinimui. Nors 2005 m. našumas didėjo lėčiau ir šiek tiek sumažėjo konkurencingumas, 2006 m. nacionalinėje kolektyvinėje sutartyje nustatytas privataus sektoriaus minimalaus darbo užmokesčio padidėjimas 12,1 %, o tai aiškiai rodo trišalio bendro sutarimo dėl darbo užmokesčio politikos poreikį. Apskritai po 2005 m. pabaigoje buvusios negriežtos pozicijos 2006 m. politinės priemonės buvo sugriežtintos, o valdžios institucijos įrodė vis geriau suvokiančios, kad siekiant susidoroti su makroekonomikos disbalansu būtinas atsargumas. Išlaidų reforma ir mokestinių prievolių vykdymas 2005 m. ataskaitoje prieita prie išvados, kad pirmenybė turėtų būti teikiama aiškiai vidutinio laikotarpio išlaidų strategijai, siekiant padidinti augimo potencialą ir pasirengti stojimui į ES. Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateiktos ataskaitos, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. 2006 m. biudžete aiškiau nustatytas tikslas pertvarkyti išlaidas taip, kad dėmesys būtų sutelkiamas į realios ekonominės konvergencijos palaikymą ir ES lėšų įsisavinimo pajėgumo gerinimą. Toliau rengiamasi reformuoti pensijų sistemą. Padaryta pažanga reformuojant sveikatos apsaugos sistemą. 2005 m. mokestinės pajamos atitiko biudžeto planus. Surinkti PVM, muitai ir socialinio draudimo įmokos buvo dideli dėl sparčiai augančio vartojimo, didėjančio importo ir darbo užmokesčio. Vyriausybei nesumokėtos sumos 2005 m. mažėjo, ir 2005 m. antrojoje pusėje buvo nustatyta mažiau naujų mokesčių skolų. Priverstinio vykdymo procedūrų racionalizavimas, stambių mokesčių mokėtojų centralizuotas valdymas ir naujo skolos atidėjimo principo panaikinimas davė teigiamų rezultatų. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Valstybės finansų kokybė pablogėjo, kadangi valstybės investicijoms 2005 m. buvo išleista 1,7 % BVP mažiau, negu numatyta biudžete, siekiant iš dalies kompensuoti valstybinio sektoriaus darbo užmokesčio padidėjimą, didesnes subsidijas ir potvynio padarinių šalinimą. Rumunija dar nenustatė aiškios vidutinio laikotarpio išlaidų sistemos, kuria remiantis būtų galima perskirstyti viešąsias išlaidas žmogiškajam kapitalui, infrastruktūrai ir administraciniams gebėjimams. Tokia sistema reikalinga tam, kad biudžete atsirastų vietos su stojimu susijusioms išlaidoms. Visos mokesčių skolos tebėra didelės, jos sudaro maždaus 8 % BVP, ir norint užtikrinti fiskalinį tvarumą būtina toliau gerinti mokesčių rinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą. Parlamentas turi priimti pensijų reformą. Apskritai reformuojant išlaidas nebuvo padaryta didelė pažanga. Tačiau vyriausybė numato pertvarkyti išlaidas, siekdama padidinti augimo potencialą. Buvo toliau daroma pažanga skatinant vykdyti mokestinės prievoles. Privatizacija ir pramonės restruktūrizavimas 2005 m. ataskaitoje padaryta išvada, kad reikia tęsti privatizavimo programą ir toliau aktyviai uždarinėti neperspektyvias įmones. Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateiktos ataskaitos, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Svarbus žingsnis į priekį buvo privatizavimo sutarties su didžiausiu komerciniu banku (BCR) pasirašymas po sąžiningo ir skaidraus proceso. Energetikos sektoriaus privatizavimas vyksta lėtai. Buvo privatizuoti du elektros energijos paskirstymo tinklai. Nuo 2005 m. spalio mėn. 18 privatizavimo institucijos AVAS portfeliui priklausančių bendrovių, kuriose valstybė turėjo didesniąją akcinio kapitalo dalį, buvo privatizuotos arba uždarytos. Buvo pasiektas tikslas sumažinti valstybinių bendrovių darbuotojų skaičių ir atsisakyti kai kurių mažesnių įmonių. Mokesčių institucijos toliau prižiūrėjo ir užtikrino įmonių mokesčių mokėjimą, ir buvo beveik visiškai išvengta naujo skolos atidėjimo. Energetikos sektoriuje buvo toliau tęsiamas kainų reguliavimas. Konkurencija energijos rinkoje pradėjo duoti teigiamų rezultatų, o pradėjus didmeninę prekybą energija padidėjo energijos sandorių skaidrumas. Toliau dedamos pastangos, kad gerėtų energijos sąskaitų apmokėjimas. Kalnakasybos sektoriuje tęsiamas užimtumo reguliavimas ir uždaryta dar keletas kasyklų. Dėl geležinkelių transporto restruktūrizavimo ir kontroliuojamo darbo užmokesčio augimo pagerėjo kroviniais besirūpinančių ir infrastruktūros bendrovių finansinės veiklos rodikliai. Restruktūrizavus nacionalines oro linijas 2005 m. gautas grynasis pelnas. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Paskutinio didelio valstybinio banko privatizavimas, numatytas 2005 m. pabaigoje, neįvyko. Rumunijos nustatytų tikslų privatizuoti elektros paskirstymo, elektros energijos gamybos ir dujų gavybos sistemas dar ne visiškai pasiekta. Nedidelė pažanga padaryta privatizuojant gynybos sektoriaus bendroves. Pusiau privačių įmonių padaugėjo: 2005 m. viduryje jų buvo 1180, o 2006 m. pradžioje – 1233. Šį žingsnį atgal nulėmė tai, kad bendrovės nuolat tampa vėl priklausomos nuo valstybės dėl ginčų pasirašant privatizavimo sutartis. Nebuvo pasiekta tikslo iki 2006 m. kovo pabaigos perduoti penkias dideles bendroves. AVAS priklausanti mažesnioji akcinio kapitalo dalis buvo labai nedaug sumažinta. Manoma, kad daugiau negu pusė AVAS portfeliui tebepriklausančių bendrovių yra netinkamos privatizuoti. Šiomis aplinkybėmis vienintelė AVAS likusi išeitis yra likvidavimo ir bankroto procedūros. Rumunija nusprendė numatytą privatizavimo proceso pabaigą perkelti iš 2006 m. pabaigos į 2007 m. pabaigą. Norint tai padaryti iki šios naujai nustatytos datos, reikia gerokai paspartinti privatizavimo ir likvidavimo veiklą. Siekiant padidinti konkurenciją vidaus rinkoje, reikėtų sumažinti skirtumą tarp dujų kainos tarptautinėje rinkoje ir šalies tiekėjų tiekiamų dujų kainos. Šiluminės energijos sektoriaus restruktūrizavimas vyksta lėtai, sektoriuje ir toliau patiriami nuostoliai dėl brangios gamybos įrangos, ydingų paskirstymo tinklų ir būdingo nemokėjimo. Siekiant įvykdyti įsipareigojimą 2007 m. visiškai suderinti vartotojų mokamas ir gamybos kainas už šilumą, reikėtų paspartinti sektoriaus restruktūrizavimą. Atlikus kalnakasybos sektoriaus struktūrines pertvarkas turėtų pagerėti pelningumas ir sumažėti susikaupusios skolos. Geležinkelių transporto srityje būtina imtis tolesnių veiksmų, kad būtų pagerinta keleivinio transporto bendrovių nestabili finansinė padėtis. Kalnakasybos ir geležinkelių srityje turėtų būti liautasi nuolat atidėlioti skolų valstybės biudžetui grąžinimą. Apskritai privatizavimo procesas vyksta lėtai, ir pasiekiama mažiau, negu vyriausybė buvo numačiusi. Padaryta tam tikra pažanga restruktūrizuojant energetikos, kalnakasybos ir transporto sektorius. Daugumoje sektorių reikia padaryti didelę pažangą, kad būtų išvengta nuolatinių nuostolių ir priklausomybės nuo tiesioginių ir netiesioginių subsidijų. Verslo aplinka 2005 m. ataskaitoje padaryta išvada, kad būtina užtikrinti finansinės disciplinos laikymąsi ir iš esmės pagerinti teismų veikimą. Po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateiktos ataskaitos, pažanga padaryta toliau nurodytose srityse. Buvo toliau dedamos pastangos siekiant sumažinti naujų skolų, susijusių su mokesčiais ir socialiniu draudimu, susikaupimą, o vengiant vėl atidėti ir panaikinti skolas padidinta finansinė disciplina. Tai padeda sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas verslininkams. Padaryta didelė pažanga gerinant teismų veikimą ( žr. taip pat. 24 skyrių „Teisingumas ir vidaus reikalai“ ). Didelė pažanga padaryta taikant bankroto ir kitas likvidavimo procedūras ūkinei veiklai nutraukti. 2005 m. toliau daugėjo bankroto bylų, kurios buvo išspręstos likviduojant. Šiek tiek padidėjo išspręstų bylų procentas. Gerokai padaugėjo užbaigtų likvidavimo procedūrų, ir šiek tiek padaugėjo bylų, kurios buvo išspręstos per šešis mėnesius – dvejus metus nuo jų iškėlimo. 2006 m. balandžio mėn. buvo iš dalies pakeistas bankroto kodeksas, siekiant supaprastinti procedūras ir pagerinti kreditorių apsaugą. Tačiau keli svarbūs klausimai liko neišspręsti. Finansinė disciplina turėtų būti toliau gerinama. Grupė stebimų didelių valstybinių bendrovių toliau kaupia naujas skolas. Bankroto sistema vis dar turi trūkumų, o kreditorių apsauga išlieka menka, ypač dėl to, kad bankroto bylos trunka palyginti ilgai, o išieškotų sumų procentas nedidelis. Tai patvirtina, kaip svarbu sėkmingai įgyvendinti neseniai atliktus dalinius bankroto sistemos pakeitimus. Apskritai padaryta daugiau pažangos gerinant finansinę discipliną ir bankroto procedūras, nors toliau kaupiasi naujos skolos, o bankroto sistema vis dar turi trūkumų. Padėtis darbo rinkoje nedaug pagerėjo: nedarbo lygis yra palyginti stabilus (7,7 % 2005 m.), tačiau jaunimo nedarbas (23,8 % 2005 m.) ir ilgalaikis nedarbas (4,4 % 2005 m) yra didelis ir toliau didėja. 3.1. Bendras vertinimas Rumunija yra veikiančios rinkos ekonomikos šalis. Jei ryžtingai įgyvendins struktūrinės reformos programą, šalis turėtų greitai tapti pajėgi visiškai atitikti ekonominius kriterijus. Rumunija daugmaž išlaikė makroekonominį stabilumą ir pasiekė pažangos vykdydama struktūrines reformas. Pažanga padaryta ir po to, kai 2005 m. spalio mėn. buvo pateikta ataskaita. Buvo vykdoma tinkamesnė fiskalinė, pinigų ir darbo užmokesčio politika. Geriau vykdytos mokestinės prievolės, geriau užtikrinta bendrovių finansinė disciplina, pagerinta bankroto sistema. Energetikos, kalnakasybos ir transporto sektoriuose tęsiamas restruktūrizavimas. Tačiau reikia padaryti pažangą vykdant viešųjų išlaidų reformą ir padidinti pajamas iš mokesčių. Kad struktūrinės reformos būtų įgyvendinamos toliau, būtina tęsti energetikos, kalnakasybos ir transporto sektorių restruktūrizavimą ir daryti pažangą įgyvendinant privatizavimo programą. Vis dar kaupiasi naujos skolos, o bankroto sistema turi trūkumų. 4. DERYBŲ DĖL NARYSTĖS NULEMTI ĮSIPAREIGOJIMAI IR REIKALAVIMAI Įžanga 2005 m. spalio mėn. pateiktoje ataskaitoje Komisija pateikė išvadą, kad Rumunija padarė didelę pažangą derindama teisės aktus su acquis . Daugelio acquis skyrių atžvilgiu Rumunija buvo pasirengusi iki narystės išspręsti paskutinius neišspręstus klausimus arba rengėsi juos spręsti. Šalis iš esmės jau vykdė įsipareigojimus, susijusius su transporto, energetikos, statistikos, ekonominės ir pinigų sąjungos, mažų ir vidutinių įmonių, mokslo ir mokslinių tyrimų, švietimo ir mokymo, telekomunikacijų, vartotojų apsaugos, išorės santykių, bendros užsienio ir saugumo politikos skyriais ir ES biudžeto nuostatomis. Laikyta, kad visų šių skyrių atžvilgiu Rumunija yra pakankamai pasirengusi sklandžiai integruotis į ES. Ši išvada tebegalioja. Be to, pažanga buvo daroma toliau, pavyzdžiui, išorės santykių ir vystymosi srityse. Todėl šie skyriai toliau nėra nagrinėjami. Vienintelė išimtis yra švietimo ir mokymo skyrius, nes šioje srityje rengimąsi reikia paspartinti. Likusiuose skyriuose buvo keletas klausimų, dėl kurių Rumunija, norėdama juos išspręsti iki stojimo, turėjo padidinti pastangas, o keliais atvejais – imtis neatidėliotinų ir ryžtingų veiksmų. Prie šių klausimų grįžtama atitinkamuose tolesniuose skyriuose. Todėl šiame skyriuje apžvelgiami visi likę klausimai, kuriuos Rumunija turi išspręsti, kad iki stojimo būtų pasirengusi įgyvendinti acquis . 4.1. Acquis skyriai 4.1.1. 1 skyrius. Laisvas prekių judėjimas Kalbant apie horizontaliąsias ir procedūrines priemones, Rumunijos standartizacijos institucija (ASRO) tapo visateise Europos standartizacijos institucijos CEN ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto CENELEC nare. 2005 m. spalio mėn. Rumunijos akreditavimo institucija (RENAR) atgavo savo Europos bendradarbiavimo dėl akreditavimo bandymų laboratorijų srityje daugiašalę sutartį pasirašiusios šalies statusą. RENAR dar neatgavo savo kokybės valdymo sistemų ir prekių sertifikavimo institucijos statuso. RENAR administracinius gebėjimus dar reikia gerokai padidinti siekiant užtikrinti, kad jos akreditacijos atitinkų ES standartus. Pasirengimai šioje srityje turėtų vykti sparčiau. Kalbant apie senojo požiūrio teisės aktus, padaryta pažanga įgyvendinant acquis dėl geros laboratorinės praktikos. Rengiamasi iki 2006 m. pabaigos persvarstyti leidimus prekiauti žmonėms skirtais vaistais. Susirūpinimą tebekelia maisto saugą reglamentuojantys teisės aktai ir GMO auginimas. Maisto produktus reglamentuojantys daugelio svarbių sričių (kaip antai priedai, pagardai, su maistu besiliečiančios medžiagos, maisto papildai ir specialios paskirties maisto produktai, oficiali kontrolė, jonizuojančioji spinduliuotė, mineraliniai vandenys ir genetiškai modifikuoti organizmai) teisės aktai dar nėra iki galo suderinti su acquis. Trūksta GMO oficialios kontrolės, kuri būtų atliekama maisto produktams, pagamintiems iš šalyje užaugintų ir importuotų GMO augalų. Turi būti visiškai įvykdyti ženklinimo ir atsekamumo reikalavimai, pagerinta mėginių ėmimo tvarka ir tyrimo metodai, o laboratorijos turi būti akredituojamos. Vis dar nepaskirta institucija, kuri prižiūrėtų gerą laboratorinę praktiką. Kosmetikos ir trąšų srityje dar nepasiektas visiškas suderinimas su ES teisės aktais. Reikia priimti ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriame būtų numatytos konkrečios priemonės, siekiant užtikrinti, kad po šalies įstojimo į ES ūkininkai nebenaudos uždraustų genetiškai modifikuotų sėklų. Reikia gerokai paspartinti pasirengimą, siekiant užtikrinti, kad Rumunijai prisijungus prie ES, perdirbti maisto produktai, kuriuose esama GMO, būtų visiškai atsekami, žymimi ir kontroliuojami. Vykstant bendrai viešųjų pirkimų sistemos reformai, 2006 m. balandžio mėn. buvo priimtas ES taisykles atitinkantis aiškus ir išsamus vienintelis Viešųjų pirkimų teisės aktas, kuris turi įsigalioti 2006 m. birželio mėn. Rengiami antrinės teisės aktai. Teigiamų pokyčių įvyko elektroninių viešųjų pirkimų srityje. Naujoji Viešųjų pirkimų institucija veikia gerai, joje dirba gerai parengti darbuotojai. Teisės gynimo priemonių sistema pagerėjo, tačiau dar neaišku, kaip praktiškai veiks Persvarstymo taryba. Dar neįgyvendinti antrinės teisės aktai. Reikia dėti daugiau pastangų supažindinant su naująja teisine sistema. Kol kas nėra duomenų apie rezultatus, pasiektus taikant viešųjų pirkimų ex-ante kontrolės sistemą. Apskritai pasirengimas šioje srityje vyksta tinkamai. Išvada Viešųjų pirkimų srityje padaryta didelė pažanga, ir Rumunija dabar iš esmės vykdo šios srities įsipareigojimus ir reikalavimus, susijusius su stojimo derybomis. Vyksta pasirengimas, ir jei bus išlaikytas dabartinis rengimosi narystei tempas, likę klausimai turėtų būti išspręsti iki stojimo. Padaryta pažanga horizontaliųjų bei procedūrinių priemonių ir senojo požiūrio teisės aktų srityse. Tačiau norint iki stojimo pašalinti šiose srityse esančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Visų pirma reikia gerokai padidinti administracinius gebėjimus, ypač akreditavimo srityje. Reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų užbaigtas maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir padidintas administracinis gebėjimas kontroliuoti susirūpinimą keliančius GMO auginimą, gamybą ir prekybą jais. Visų pirma dabar reikia įgyvendinti veiksmų planą, kuriame būtų numatytos konkrečios korekcinės priemonės, siekiant užtikrinti, kad Rumunija iki stojimo pasirengtų šioje srityje. 4.1.2. 2 skyrius. Laisvas asmenų judėjimas Piliečių teisių srityje nėra didelių pokyčių. Reikia užbaigti naujojo acquis dėl ES piliečių ir jų šeimų narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje perkėlimą į nacionalinę teisę. Dar neperkeltas į nacionalinę teisę acquis dėl rinkėjų teisių. Dar reikia iš dalies pakeisti teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad ES piliečiai ne rumunai turėtų tokias pat galimybes kaip Rumunijos piliečiai gauti išsilavinimą ir mokėtų tokį patį mokestį už mokslą. Pasirengimą šioje srityje būtina paspartinti. Išvada Dabar piliečių teisių srityje reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų, siekiant užbaigti teisės aktų dėl rinkėjų teisių ir galimybės gauti išsilavinimą derinimą. 4.1.3. 3 skyrius. Laisvė teikti paslaugas Buvo iš dalies pakeista keletas nacionalinių ir vietinių įstatymų bei sprendimų, siekiant panaikinti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas apribojimus. Naikinami teisiniai ir administraciniai apribojimai. Laukiama tolesnių licencijų ir leidimų išdavimo tvarkos, taikytinos visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, turintiems laikiną verslą, nepriklausomai nuo sektoriaus, pataisų. Reikėtų vengti įstatymų ir administracinių procedūrų, kuriais būtų įvesti nepagrįsti apribojimai, pavyzdžiui, dėl vaistinių steigimo. Pasirengimą šioje srityje vis dar reikia spartinti. Bankininkystės sektoriaus padėtis kelia susirūpinimą, kadangi vis dar neužtikrintas naujosios griežtesnės kapitalo reikalavimų direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę. Iki įgyvendinimo bankams ir investicinėms įmonėms turėtų būti palikta pakankamai laiko prie jos prisiderinti. Reikia užtikrinti Nacionalinio banko ir Nacionalinės vertybinių popierių komisijos atliekamo perkėlimo nuoseklumą, kad būtų galima vykdyti nuoseklią bankų ir investicinių įmonių priežiūrą. Dabar pasirengimas turi būti paspartintas. Keletas draudimo sektoriaus teisės aktų buvo patvirtinta Draudimo priežiūros komisijos (DPK), siekiant geriau taikyti teisės aktus ir pagerinti draudikų priežiūrą. Buvo priimtas naujas veiksmų planas, kuriame numatytos konkrečios kovos su civilinės atsakomybės draudimo neturinčiais vairuotojais priemonės. Informacijos centras aprūpintas veiksminga IT įranga. Duomenų bazės dabar nuolat atnaujinamos ir taisomos tam, kad būtų galima spręsti civilinio draudimo neturinčių vairuotojų problemą. Buvo imtasi visuomenės informavimo akcijų ir atlikta daugiau policijos patikrinimų. Tačiau šis motorinių transporto priemonių draudimo veiksmų planas dar nėra įgyvendintas. Dauguma reikiamų įstaigų dar neveikia. Žalos atlyginimo institucija nebuvo aprūpinta patalpomis ar finansiniais ištekliais. Informacijos centre trūksta darbuotojų atsakyti į užklausas. Garantijų fondo finansinis pajėgumas turi būti padidintas. Turi būti užtikrinta Nacionalinio motorinių transporto priemonių draudimo biuro finansinė nepriklausomybė. Motorinių transporto priemonių draudimo taisyklės yra prastai taikomos. Esama pavojaus, kad Rumunija negalės laiku pasirašyti daugiašalio susitarimo, o tada Komisija negalės priimti sprendimo dėl draudimo liudijimų tikrinimo prie sienų panaikinimo 2006 m. gruodžio mėn. Administracinės struktūros dar nėra visiškai veiksmingos ir jas būtina stiprinti. Draudimo srityje pasirengimas turi būti gerokai paspartintas. Asmens duomenų apsaugos taisyklių taikymas pagerėjo, o administracinės struktūros buvo gerokai sustiprintos (Žr. 24 skyrių „Teisingumas ir vidaus reikalai“). Išvada Asmens duomenų apsaugos srityje padaryta didelė pažanga. Rumunija šiuo metu iš esmės vykdo derybų dėl narystės nulemtus šios srities įsipareigojimus ir reikalavimus. Bankininkystės sektoriaus padėtis ėmė kelti susirūpinimą, kadangi dabar reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų perkelti naujieji kapitalo reikalavimai, užtikrintas vienodas šių reikalavimų taikymas ir nuosekli bankų bei investicinių įmonių priežiūra. Pažanga padaryta įsisteigimo teisės ir laisvės teikti nefinansines paslaugas srityje. Tačiau norint laiku, iki stojimo, pašalinti šiose srityse esančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Visų pirma reikėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų pašalinti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas apribojimai. Vis dar reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų geriau taikomos motorinių transporto priemonių draudimo taisyklės. Siekiant užbaigti pasirengimą narystei, turi būti skubiai įkurtos arba tapti visiškai veiksmingos būtinos įstaigos. 4.1.4. 4 skyrius. Laisvas kapitalo judėjimas Kovojant su pinigų plovimu gerėjo subjektų, privalančių teikti informaciją, pareigų suvokimas, ir padaryta tam tikra pažanga pranešant apie įtartinus sandorius. Subjektams, privalantiems teikti informaciją, kaip antai kazino ir valiutos keitimo punktai, aktyviau taikytas kontrolės režimas. Dar nepriimti kai kuriuos atvejus, pavyzdžiui, subjektų, privalančių teikti informaciją, tačiau neturinčių reguliavimo įstaigos, apimantys teisės aktai, įgyvendinantys kovos su pinigų plovimu įstatymą. Teisės aktai dar nesuderinti su persvarstytomis Finansinio poveikio prieš pinigų plovimą grupės (FATF) rekomendacijomis dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo. Privatūs ūkio subjektai informacijos teikia vis dar nepakankamai, ypač kituose negu bankininkystė ir saugumas sektoriuose, kaip antai nekilnojamojo turto ir kazino, kuriuose pinigų plovimas yra silpnoji vieta. Vis dar esama esminių nesutarimų tarp kai kurių informaciją privalančių teikti subjektų, kaip antai notarų. Subjektų, privalančių teikti informaciją, priežiūrą Finansinės žvalgybos skyrius (FIU) atlieka tik keliuose sektoriuose. Be to, FIU turėjo valdymo ir administravimo sunkumų, kurie pakenkė jo veiklai. FIU reikia papildomų išteklių ir ekspertų, ypač finansų analitikų. Turi būti sustiprintas veiksmingas grandinės subjektų bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su kitomis šalimis. Veiksmingai saugoti nuo pinigų plovimo kliudo teisės aktų taikymo problemos ( žr. 24 skyrių „Teisingumas ir vidaus reikalai“) . Išvada Kovojant su pinigų plovimu padaryta tam tikra pažanga. Tačiau veiksmingo teisės aktų įgyvendinimo ir taikymo požiūriu pasiekimai tebėra nedideli, ypač informavimo, pranešimo apie įtartinus sandorius ir priežiūros srityje. Norint iki stojimo pašalinti šioje srityje esančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. 4.1.5. 5 skyrius. Bendrovių teisė Įgyvendinama 2005 m. rugsėjo mėn. priimta nacionalinė intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių apsaugos strategija ir su ja susijęs veiksmų planas, kuriais siekiama gerinti administracines struktūras ir teisės aktų taikymą. Pagal naujuosius teisės aktus galimas ex-officio tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas už intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių pažeidimus. Tuo rūpinasi specialus Generalinės prokuratūros departamentas. Buvo padidinta Generalinės prokuratūros, svarbiausios koordinavimo įstaigos, reikšmė. Pagerintas visų įstaigų ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija, koordinavimas ir bendradarbiavimas. Imtasi tinkamų priemonių, kad visuomenė būtų geriau informuota ir būtų tęsiamas darbuotojų mokymas. Įdėta daug pastangų institucijų ryšiams gerinti. Tačiau reikia užbaigti biotechnologijų patentų srities teisės aktų derinimą. Be to, reikia tinkamai pasirengti, kad nuo įstojimo dienos būtų galima tenkinti Papildomos apsaugos liudijimo prašymus. Turi būti plačiau naudojamos informuotumo didinimo priemonės. Reikia tęsti informavimo pastangas. Įstaigų ir teisių turėtojų organizacijų ryšiai turi būti toliau plečiami. Su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis susijęs nusikalstamumas tebekelia grėsmę ir yra tikras iššūkis. Nėra duomenų apie konkrečius ir apčiuopiamus rezultatus. Reikia papildomų patikslinimų dėl kolektyvinio teisių administravimo asociacijų. Visi pasirengimai intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių apsaugos srityje turi būti paspartinti. Išvada Intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių apsaugos srityje buvo padaryta didelė pažanga. Tačiau norint iki stojimo pašalinti šioje srityje esančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. 4.1.6. 6 skyrius. Konkurencijos politika Vertinant valstybės pagalbos teisės aktų taikymą reikia pasakyti, kad pagalbos priemonių vertinimo ir analizės, kuriuos atlieka Konkurencijos taryba, kokybė gerokai pagerėjo. Didelė pažanga padaryta dviejose srityse: valstybės pagalbos teikėjai pagalbą teikė saikingai, o Konkurencijos taryba atliko kontrolę, kurios pasekmė – ex-officio tyrimas, ir toliau dėjo pastangas siekdama užtikrinti, kad būtų geriau vykdomi ex-ante įsipareigojimai teikti informaciją. Tai įvyko keliais įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos atvejais ir keliais atvejais, kai buvo taikomos pagalbos priemonės, susijusios su įmonių privatizavimu. Išankstinių konsultacijų mechanizmas (kuriuo naudodamasi Komisija teikia neoficialius techninius patarimus dėl sprendimų projektų prieš juos priimant) veikė sėkmingai. Ministerijų valstybės pagalbos klausimų darbo grupė ir aukšto lygio ministerijų darbo grupė, užtikrindamos, kad būtų pranešta apie visų ministerijų visus valstybės pagalbos planus, remia Konkurencijos tarybos darbą. Be to, Konkurencijos taryba pradėjo įgyvendinti savo sprendimą dėl neteisėtos pagalbos sugrąžinimo. Kalbant apie valstybės pagalbą plieno pramonei, Rumunijos valdžios institucijos toliau glaudžiai bendradarbiauja su Komisija įgyvendindamos nacionalinę plieno pramonės restruktūrizavimo programą. Nuo 2005 m. spalio Rumunijos konkurencijos priežiūros institucija neleido teikti pagalbos plieno gamykloms, įtrauktoms į nacionalinę restruktūrizavimo programą. Tačiau restruktūrizavimo sąlygos turėtų būti taikomos, o įsipareigojimai vykdomi sparčiau, turėtų būti paspartintas netinkamos pagalbos, suteiktos plieno bendrovėms ne pagal nacionalinę restruktūrizavimo programą, susigrąžinimas (žr. taip pat 15 skyrių „Pramonės politika“). Ex ante pranešimai apie visas naujas pagalbos priemones, susijusias su restruktūrizavimu, atidėtais mokėjimais arba priemones, susijusias su privatizavimu, dar neatitinka reikiamų standartų. Turi būti imtasi papildomų priemonių, kad valstybės pagalbos teikėjai labiau laikytųsi disciplinos. Turi būti pagerintas valstybės pagalbos teikėjų, kaip antai Valstybės finansų ministerijos, privatizavimo priežiūros institucijos AVAS ir Konkurencijos tarybos, bendradarbiavimas. Be to, esama atvejų, kai nebuvo užkirstas kelias atsirasti didelėms problemoms, ir dabar bendrovės nebegali išlaikyti savo gamybos pajėgumų ir darbo jėgos, jei negauna naujos pagalbos. Išvada Įgyvendinant valstybės pagalbos teisės aktus buvo padaryta didelė pažanga. Tačiau norint iki stojimo pašalinti šioje srityje esančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Visų pirma reikia toliau dėti pastangas, kad laiku būtų baigtas daugumos esamų pagalbos priemonių įvertinimas. Valstybės pagalbos teikėjai turi užtikrinti griežtą valstybės pagalbos schemų ex ante kontrolę, kurią atlieka Konkurencijos taryba. Valstybės pagalbos „laikinajame mechanizme“ numatyta, kad pagalbos priemonės, taikomos stojančiojoje šalyje, ir kurios tebegalios po įstojimo dienos, laikomos esama pagalba, kaip numatyta Sutarties 88 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į šį mechanizmą, Stojimo akto V priede teigiama, kad „Rumunijos atžvilgiu 1 dalies c punktas pagalbos priemonėms, kurias Rumunijos valstybės pagalbos kontrolės institucija įvertino po šios dienos, taikomas tik tada, kai Komisija, remdamasi nuolatine Rumunijos per stojimo derybas prisiimtų įsipareigojimų kontrole, nustato, kad Rumunijos valstybės pagalbos vykdymas iki įstojimo pasiekė patenkinamą lygį.“ Komisijos kontrolė ir Rumunijos valdžios institucijų pastangos rodo, kad toks lygis šiuo metu yra pasiektas, ir todėl Komisija nuo 2006 m. gegužės mėn. taikys Stojimo akto V priedo 1 dalies c punktą. 4.1.7. 7 skyrius. Žemės ūkis Horizontalieji klausimai Sukurta plati dviejų mokėjimo agentūrų institucinė sistema ir padidinti bendri administraciniai gebėjimai. Kovo pabaigoje įdarbinta 3600 asmenų, asmenys, kurių darbas susijęs su ES kaimo plėtros fondų valdymu, gauna didesnius atlyginimus, įsigyta kabinetų ir juos pradėta aprūpinti IT įranga. Buvo nustatytas agentūrų vaidmuo ir įgaliojimai. Vis dar esama didelių trūkumų. Trūksta tinkamų patalpų kabinetams, įrangos, procedūrų ir IT sistemų. Be to, Rumunija ketina įdarbinti 1400 asmenų. Darbuotojai iki įstojimo turi būti tinkamai parengti, kad galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis. Mokėjimo agentūrų bendri administraciniai gebėjimai ir infrastruktūra tebekelia didelį susirūpinimą ir turėtų būti nedelsiant pagerinti. Atnaujintas pirminis Integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS) diegimo generalinis planas siekiant atsižvelgti į vėlavimą jį įgyvendinti. Buvo paskirta biudžeto lėšų ir tęsiamas įdarbinimas. Rengiamas ūkio registras ir jo duomenų bazė, į kurią suvesti 75 % registruotų ūkininkų duomenys. Žemės sklypų identifikavimo sistema (ŽSIS) dar neužbaigta. Nors visos aviacinės fotografijos jau parengtos, trūksta 36 % šalies ortofotografijų, kurios būtų tinkamos naudoti, o į skaitmeninį formatą perkelta tik 40 % ortofotografijų. Neseniai pradėtas darbas siekiant nustatyti ryšį tarp ūkininkų ir ŽSIS blokų. Šis darbas būtinas, kad ūkininkams būtų galima teikti grafinę medžiagą, nurodančią referencinių sklypų ribas, jų identifikavimo numerį ir plotą. Tai didelis darbas, ypač turint omenyje didelį galimų naudotojų skaičių. Dar nenustatyta daugelis procedūrų ir neparengta vadovų, įskaitant susijusius su gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų įgyvendinimu ir sričių, kuriose sąlygos nepalankios, apibrėžimu. Turėtų būti kuo skubiau įsigyjama techninės įrangos ir plėtojama IAKS (integruotos administravimo ir kontrolės sistemos) programinė įranga. Jei pažanga vyks dabartiniu tempu, IAKS ir ŽSIS sistemos stojimo metu dar nebus visiškai veiksmingos. Prekybos mechanizmus reglamentuojantys teisės aktai buvo toliau derinami. Parengti supaprastinti eksporto ir importo sertifikatai ir sukurta kai kurių žemės ūkio produktų importo ir eksporto garantijų sistema. Įsteigta institucija ir vyksta įdarbinimas. Nuo 2006 m. kovo mėn. mokėjimo agentūra išduoda importo ir eksporto licencijas. Pasirašytas bendradarbiavimo protokolas su Nacionaline sanitarijos, veterinarijos ir maisto saugos tarnyba. Tačiau svarbiausi prekybos mechanizmo dalyviai vis dar menkai bendradarbiauja. Tai galima pasakyti apie institucijas, atsakingas už eksporto licencijas ir už importo licencijas, už grąžinamųjų išmokų mokėjimą, muitinių tarnybas, institucijas, atsakingas už ex-post administracinę kontrolę, ir Nacionalinę sanitarijos, veterinarijos ir maisto saugos tarnybą. Mokėjimo agentūra dar nėra atsakinga už prekybos mechanizmus. Pasirengimas prekybos mechanizmų srityje turėtų būti paspartintas. Kokybės politikos srityje nebuvo jokių didelių pokyčių. Pasirengimą šioje srityje būtina paspartinti. Bendras rinkos organizavimas (BRO) Kalbant apie bendrą rinkos organizavimą, daugumoje sektorių padaryta pažanga, nors dar reikia sukurti veiksmingą administracinę šio rinkos organizavimo įgyvendinimo struktūrą. Be to, įvairioms įstaigoms, kurių veikla susijusi su rinkos sektoriais, reikia priimti daugiau darbuotojų, surengti tinkamus mokymus ir aiškiai apibrėžti procedūras. Mokėjimo agentūroje buvo įkurtas departamentas, atsakingas už intervencijas į lauko kultūrų rinką, tačiau jame trūksta darbuotojų. Buvo parengta kainų pranešimo sistema, kuri dabar įvesta. Cukraus srityje nebuvo jokių didelių pokyčių. Mokėjimo agentūroje vis dar trūksta darbuotojų šiems klausimams spręsti. Vaisių ir daržovių srityje padaryta pažanga įgyvendinant šviežių vaisių ir daržovių kokybės kontrolę ir prekybos standartus. Pažanga padaryta ir už augintojų pripažinimą atsakingų administracinių struktūrų srityje. Pagerintas prekiautojų registravimas; jų duomenų bazė atnaujinama kas mėnesį, ir pradėta rinkti duomenis apie tai, kiek produkcija kainuoja tuo metu, kai yra išvežama iš augintojo ūkio. Priežiūros institucijoje vis dar trūksta darbuotojų, reikia gerinti tikrinimo įrangą, o kontrolės sistemų rizikos analizė dar tik pradedama. Priimti nauji teisės aktai, kuriais nustatomas intervencijų į vyno ir vyno gamybos šalutinių produktų rinką mechanizmas. Vynuogynų registras turėtų būti suderintas su IAKS. Pieno sektoriaus teisės aktų sistema iš esmės priimta, ir sukurta kvotų sistemos valdymo institucinė struktūra: įkurtas pieno kvotų departamentas ir septynios regioninės tarnybos bei patariamasis organas Nacionalinė pieno taryba. Tačiau šios pieno sektoriaus struktūros dar neveikia. Siekiant užtikrinti, kad sistema taptų veiksminga iki stojimo, reikia toliau dėti pastangas, susijusias su darbuotojais, įranga ir aiškiu užduočių paskirstymu šioms tarnyboms ir mokėjimo agentūrai. Dar reikia aprobuoti pienines (pieno supirkėjus) ir surinkimo centrus. Nesama jokios pažangos nei individualaus pieno kvotų (ypač tiesioginio pardavimo kvotų) skyrimo taisyklių srityje, nei rengiant planą dėl nacionalinės etaloninės laboratorijos. Jautienos, avienos ir kiaulienos sektoriaus teisės aktai toliau derinami su acquis . Buvo padidinti administraciniai gebėjimai kurti skerdenų klasifikavimo ir kainų pranešimo sistemas, tačiau jie dar nėra veiksmingi. Inspektorius ir specialistus reikia mokyti ir išduoti jiems licencijas. Pasirengimą šioje srityje būtina paspartinti. Buvo skirta lėšų duomenų apie rinką teikimo sistemai sukurti. Nustatyti ir taikomi prekybos standartai, susiję su kiaušinių ir paukštienos klasifikavimu į kategorijas pagal svorį ir žymėjimu. Mokėjimo agentūros atitinkamo departamento administraciniai gebėjimai yra maži. Apskritai pasirengimai bendro rinkos organizavimo srityje (ypač susiję su administraciniais gebėjimais) turėtų būti gerokai paspartinti. Veterinarijos klausimai USE (užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų) ir gyvūninės kilmės šalutinių produktų srityje įvyko tik nedideli pokyčiai. Nėra užtikrinta, kad bendrovės, turinčios perdirbimo įrangą, laikysis draudimo naudoti kai kuriuos pašarus (jautienos ir kaulų miltų atsargos dar nesunaikintos). Dar nėra tinkamos pavojingų medžiagų surinkimo ir perdirbimo įrangos. Vadovaujantis 2005 m. gyvūninės kilmės šalutinių produktų nacionalinės sistemos restruktūrizavimo ir plėtros strategija, visoje Rumunijos teritorijoje buvo paskelbti aštuoni konkursai. Konkursus laimėjusios bendrovės gaus licencijas ir bus įpareigotos nustatyti pavojingų medžiagų surinkimo režimą ir pastatyti bei įrengti perdirbimo įmones, kurios turėtų pradėti veikti iki 2006 m. pabaigos. Jų veiksmingumas kelia didelį susirūpinimą. Mėsos ir kaulų miltų atsargos vis dar nesunaikintos ir nesudegintos. Kuriant vidaus rinkos veterinarinę kontrolės sistemą buvo padaryta pažanga identifikuojant ir registruojant gyvūnus bei jų judėjimą, užbaigta duomenų bazė. Importui iš trečiųjų šalių taikomų veterinarinių patikrinimų ir importo taisyklių srityje buvo sėkmingai sudarytos sutartys dėl visų aštuonių pasienio kontrolės punktų (PKP), ir jau pradėti statybos darbai. Operatoriaus ir Nacionalinės sanitarijos, veterinarijos ir maisto saugos tarnybos (NSVMST) bendravimas vyksta nepakankamai sklandžiai, kad būtų galima garantuoti, jog NSVMST, būdama kompetentinga valdžios institucija, užtikrins veiksmingą sistemos valdymą. Todėl gyvūnų identifikavimo departamento administraciniai gebėjimai turi būti gerokai padidinti – šiuo metu užimta tik viena iš septynių darbo vietų. Pasienio kontrolės punktus reikia užbaigti įrengti likus šiek tiek laiko iki stojimo, kad darbuotojai turėtų laiko pasimokyti ir susipažinti su įranga ir procedūromis. Pasirengimą šioje srityje būtina paspartinti. Gyvūnų ligų kontrolės srities acquis perkeltas ir įgyvendintas. Buvo priimta, o dabar persvarstoma klasikinio kiaulių maro išnaikinimo nacionalinė strategija, pagal kurią nuo 2006 m. sausio mėn. uždrausta profilaktiškai skiepyti. Priimtas nacionalinis ligos kontrolės planas. Skirtos lėšos ūkininkų kompensacijoms. Planas turi būti plečiamas, kad apimtų šernų skiepijimą, skubų kai kurių naminių kiaulių skiepijimą ženklinimo vakcina ir kad į jį būtų įtraukti nenumatytų atvejų ir priežiūros planai. Vis dar nevykdoma griežta skiepijimo draudimo kontrolė. Pasirengimai šioje srityje turėtų vykti sparčiau. Kalbant apie prekybą gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais , reikia pasakyti, kad keletą kartų buvo kontroliuotas arklių eksportas. Tačiau pasirengimą šioje srityje vis dar būtina spartinti. Visuomenės sveikatos srityje įgyvendinama žemės ūkio produktų įmonių modernizavimo programa. Gerokai sumažėjo „normų neatitinkančių įmonių, neturinčių modernizavimo plano,“ skaičius. Tai rodo pažangą, ir toks modernizavimo tempas turėtų būti išlaikytas. Pasirengimai gerinti reikalavimų neatitinkančio neperdirbto pieno surinkimo ir perdirbimo valdymą turėtų vykti sparčiau. Tiesioginio pardavimo teisės aktai turi būti užbaigti. NSVMST ėmėsi tinkamų veiksmų, kad sukurtų įvairių gyvūnų gerovės kontrolės sistemai reikalingų elementų. Vyksta acquis įgyvendinimas. Zootechnikos srityje Nacionalinės gerinimo ir reprodukcijos agentūros administraciniai gebėjimai nepagerėjo. Pasirengimai šiame sektoriuje turėtų vykti sparčiau. Gyvūnų mitybos kontrolės sistemą būtina toliau gerinti, siekiant, kad ji atitiktų maisto ir pašarų saugos reikalavimus. Pasirengimus šioje srityje būtina paspartinti. Išvada Gyvūnų gerovės srityje padaryta pažanga. Rumunija šiuo metu iš esmės vykdo derybų dėl narystės nulemtus šios srities įsipareigojimus ir reikalavimus. Pažanga padaryta prekybos mechanizmų, bendro rinkos organizavimo, prekybos gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, zootechnikos ir gyvūnų mitybos srityse. Vidaus rinkos veterinarinės kontrolės sistemos, gyvūnų ligų kontrolės ir visuomenės sveikatos (modernizuotos įmonės) srityje nemaža pažanga padaryta identifikuojant gyvūnus ir registruojant jų judėjimą. Kokybės politikos srityje nebuvo jokių didelių pokyčių. Norint iki stojimo pašalinti šiose srityse tebesančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Pastaraisiais mėnesiais padaryta pažanga mokėjimo agentūrų ir Integruotos administravimo ir kontrolės sitemos (IAKS) srityje, tačiau didelį rūpestį tebekelia klausimas, ar mokėjimo agentūros ir IAKS bei ŽSIS pradės veikti iki stojimo dienos. Nedideli pokyčiai įvyko USE (užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų) ir gyvūninės kilmės šalutinių produktų srityje, kuri taip pat tebekelia didelį susirūpinimą. Kad pasirengtų iki stojimo dienos, Rumunija dabar turėtų nedelsdama imtis ryžtingų veiksmų. 4.1.8. 8 skyrius. Žuvininkystė Kalbant apie išteklių bei laivyno valdymą ir tikrinimus bei kontrolę , reikia pasakyti, kad Nacionalinės žuvininkystės ir akvakultūros agentūros (NŽAA) administraciniai gebėjimai padidėjo. Žvejybinių laivų stebėjimo sistema pradėjo veikti 2006 m. vasario mėn., ir buvo įdiegta reikiama stebėjimo įranga. Rumunija sudarė savo žvejybos laivyno registrą, į kurį įtraukti visi žvejybiniai laivai, veikia duomenų bazė. Bandymų duomenys perduoti į Bendrijos žvejybos laivyno registrą, tačiau jų formatas dar netinkamas. Šis teiginys tinka ir sugautos žuvies registravimo sistemai: šiuo metu laivo žurnalo duomenys, iškrovimo deklaracijose ir pardavimo pažymose esanti informacija nėra tokio formato, kuris tiktų kompiuteriui, ir dėl to negalima atlikti kryžminių patikrinimų. Apskritai pasirengimai išteklių bei laivyno valdymo ir tikrinimų bei kontrolės srityje vyksta. NŽAA veiklos ir administraciniai gebėjimai valdyti struktūrinę veiklą buvo padidinti. Dar reikia patikslinti, kas atsakingas už kelias struktūrinių fondų valdymo sritis, siekiant, be kita ko, kad Nacionalinė žuvies išteklių valdymo bendrovė netektų tarpininkės vaidmens ir neturėtų jokių Bendrijos fondų valdymo užduočių. Pasirengimas turi būti pasptartintas. Kalbant apie rinkos politiką , NŽAA išdavė leidimus 44 gamintojų organizacijoms. Įrengtos vidaus vandenų ir jūros produktų iškrovimo vietos ir pirmieji pardavimo centrai. Pasirengimas, ypač susijęs su duomenų perdavimu ir kompiuterizavimu, turėtų būti tęsiamas. Išvada Išteklių bei laivyno valdymo, tikrinimų bei kontrolės ir rinkos politikos srityse padaryta didelė pažanga. Rumunija šiuo metu iš esmės vykdo derybų dėl narystės nulemtus įsipareigojimus ir reikalavimus. Vyksta pasirengimai ir jei bus išlaikytas dabartinis tempas, likę neišspręsti klausimai, pavyzdžiui, sugautos žuvies registravimo sistemų klausimas, iki stojimo turėtų būti išspręsti. Struktūrinės veiklos srityje padaryta pažanga. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų, kad Nacionalinė žuvies išteklių valdymo bendrovė nebevaldytų Bendrijos struktūrinių fondų. 4.1.9. 10 skyrius. Mokesčiai Dar reikia priimti PVM ir tiesioginio apmokestinimo srities teisės aktus, susijusius su įmonių pelno mokesčiu, pajamų mokesčiu ir PVM. Pasirengimas dabar turi būti paspartintas. Administracinio bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos srityje bendri administraciniai gebėjimai šiek tiek padidėjo, ypač PVM srityje. Buvo imtasi priemonių, kad būtų pagerinta surinkimo norma, kuri pamažu didėja. Rumunijoje surenkama ypatingai mažai mokesčių, ir padėtį būtina skubiai taisyti. Administracijos gebėjimas kontroliuoti (ypač alkoholio gaminių akcizo mokesčius) vis dar menkas. Rumunijoje būtina įvykdyti bendrąją mokesčių administravimo ir rinkimo reformą, siekiant užtikrinti vientisumą, užkirsti kelią interesų konfliktams ir išspręsti išteklių trūkumo problemą. Būtina skubiai gerinti padėtį, siekiant užtikrinti, kad mokesčių mokėtojai laikytųsi taisyklių ir kad mokesčiai būtų surenkami. Rengdamasi tam, kad nuo įstojimo dienos būtų pajėgi veiksmingai keistis informacija su ES valstybėmis narėmis, Rumunija padarė nedidelę pažangą. Buvo labai vėluojama diegti PVM informacijos mainų sistemą, PVM už elektronines paslaugas ir duomenų apie akcizą mainų sistemą. Svarbiausia šio vėlavimo priežastis ta, kad mokesčių administracija buvo nepakankamai pasirengusi. Kadangi rimtai dirbti pradėta tik 2006 m. pradžioje, tikimybė, kad šios sistemos iš tiesų veiks stojimo dieną, maža. Nebent būtų skubiai imtasi veiksmų atsilikimui kompensuoti. Išvada PVM ir tiesioginio apmokestinimo srityje dabar būtina dėti daugiau pastangų, susijusių su teisės aktais ir mokesčių rinkimu. Pažanga administracinio bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos srityje nedidelė. Dar 2005 m. spalio mėn. buvo prašoma imtis skubių veiksmų šioje srityje, visų pirma sparčiau diegti mokesčiams, ypač PVM ir akcizo mokesčiui, rinkti skirtas IT sąveikos sistemas. Ši sritis ir toliau kelia didelį susirūpinimą, turint omenyje tai, kad jokia pažanga nepadaryta ir per papildomai skirtą laiką. Kad pasirengtų iki stojimo dienos, Rumunija dabar turėtų nedelsdama imtis ryžtingų veiksmų, tvirtai įsipareigoti ir laikytis savo įsipareigojimų. Be to, Rumunija turėtų dėti vis daugiau pastangų, kad padidėtų mokesčių administracijos mokesčių rinkimo ir kontrolės pajėgumas, visų pirma susijęs su akcizo mokesčiu ir tiesioginiu apmokestinimu. 4.1.10. 13 skyrius. Socialinė politika ir užimtumas Kalbant apie darbo teisę, 2006 m. kovo mėn. buvo priimti teisės aktai, kuriais perkeliamas į nacionalinę teisę įmonių perdavimą reglamentuojantis acquis. Naujas acquis dėl Europos bendrovės, Europos kooperacinės bendrovės ir informacijos bei konsultacijų dar turi būti perkeltas. Būtina ištaisyti keletą trūkumų, visų pirma susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, darbu ne visu etatu, terminuotu darbu ir Europos darbų tarybomis. Be to, būtina baigti srities, kurios neapima darbo kodeksas (kaip antai darbdavio nemokumo, darbuotojų komandiravimo ir darbo laiko sektoriuose klausimai), teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę. Turėtų būti toliau didinami Darbo inspekcijos administraciniai gebėjimai, siekiant užtikrinti, kad šalyje bus gerai taikomas acquis . Būtina paspartinti acquis derinimą ir įgyvendinimą. Vėluojama derinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus reglamentuojančius teisės aktus. Dar reikia perkelti į nacionalinę teisę acquis dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo profesinėse socialinės apsaugos sistemose. Be to, siekiant teisingo ir visiško perkėlimo, reikia išspręsti keletą klausimų, visų pirma susijusių su direktyvomis dėl vienodo darbo užmokesčio, vienodo požiūrio užimtumo srityje, vaiko priežiūros atostogų ir motinystės apsaugos. Rumunija dar turi patikrinti, ar valstybės tarnautojų pensijinis amžius turėtų būti suvienodintas, remiantis ES sutartyje nustatytu vienodo darbo užmokesčio principu ir Europos Teisingumo Teismo kriterijais. Nacionalinė lygių galimybių agentūra dar neturi pakankamai išteklių, nėra visavertiškai veikianti, ir būtina užtikrinti jos nepriklausomumą. Dabar pasirengimas turi būti paspartintas. Dar reikia suderinti darbuotojų sveikatos ir saugos darbe srities teisės aktus, susijusius su gavybos pramone. Dar neparengta bendrųjų darbo saugos normų nauja redakcija, kurią vyriausybė turėtų priimti savo sprendimais. Gerokai vėluojama perkelti į nacionalinę teisę kai kurias acquis dalis. Šią padėtį parlamentas turėtų pagerinti priimdamas naują sveikatos ir saugos įstatymą. Būtina toliau didinti darbo inspekcijos administracinius gebėjimus ir būtina toliau informuoti darbuotojus (ypač mažų ir vidutinių įmonių) apie sveikatą bei saugą ir rengti jiems su tuo susijusius mokymus. Užbaigtas acquis dėl vibracijos, asbesto, triukšmo ir laikinųjų ir kilnojamųjų statybviečių perkėlimas į nacionalinę teisę. Apskritai pasirengimą šioje srityje reikia stiprinti. Skatinant dvišalį socialinį dialogą, Darbo, socialinio solidarumo ir šeimos reikalų ministerijoje, socialinių partnerių organizacijose ir Ekonominių ir socialinių reikalų taryboje surengti intensyvūs mokymai apie socialinį dialogą . Užbaigtos derybos dėl 2006 m. nacionalinės kolektyvinės sutarties. Tačiau dvišalis socialinis dialogas, ypač sektoriuose ir pramonės srityse, iš esmės išliko toks pats silpnas, o socialinių partnerių gebėjimai derėtis ir sudaryti tinkamus susitarimus irgi iš esmės nepasikeitė. Socialinių partnerių organizacijos tebėra susiskaldžiusios, joms trūksta gebėjimų ir joms nepakankamai atstovaujama. Konsultacijų su Ekonominių ir socialinių reikalų taryba mechanizmu neužtikrinamas Tarybos vaidmuo palaikyti ryšius su vyriausybe. Būtina toliau didinti socialinių partnerių pajėgumą, ir reikėtų, kad jie aktyviau dalyvautų Europos socialinio dialogo procese. Siekiant perkelti į nacionalinę teisę acquis dėl kraujo bei kraujo komponentų ir audinių bei ląstelių, buvo priimta visuomenės sveikatą reglamentuojančių teisės aktų. Kalbant apie užkrečiamąsias ligas, pažanga buvo padaryta ŽIV/AIDS srityje ir skatinant pažeidžiamas grupes naudotis profilaktikos priemonėmis. Būtina priimti daugiau įgyvendinimo teisės aktų, susijusių su krauju, audiniais ir ląstelėmis. Visuose kraujo centruose būtina užtikrinti kokybės valdymo priemones. Nacionalinė transplantavimo agentūra turėtų būti sustiprinta. Į etikos komitetą nepakankamai dažnai kreipiamasi transplantavimo klausimais. Turi būti užbaigti prekybos žmogaus kiaušinėlio ląstelėmis tyrimai (žr. taip pat politiniams klausimams skirtą dalį). Dar reikia baigti tabako srities acquis perkėlimą į nacionalinę teisę. Būtina toliau stiprinti administracines struktūras, turėtų būti užtikrinta, kad mažumos turėtų galimybę naudotis visaapimančiomis ligų priežiūros ir prevencijos priemonėmis. Būtina užtikrinti, kad Rumunijos įstaigos aktyviau dalyvautų ES priežiūros tinkluose. Reikia ir toliau dėti pastangas, kad gerėtų gyventojų sveikata ir galimybės naudotis sveikatos priežiūra, ypač regionų lygiu ir neturtingesnių socialinių-ekonominių grupių bei mažumų. 2006 m. balandžio mėn. priimtas sveikatos sektoriaus reformos įstatymas galėtų padėti siekti šio tikslo. Psichikos sveikatos srityje būtina skubiai imtis priemonių, kad būtų išspręsta įstaigų perpildymo problema ir pagerintos bendros gyvenimo sąlygos (žr. taip pat politiniams klausimams skirtą dalį). Pasirengimas turi būti daug spartesnis. Europos socialinio fondo (ESF) visų lygių administraciniai gebėjimai, susiję su įdarbinimu ir mokymu, padidėjo. Tačiau tarpininkavimo institucijos Nacionalinės užimtumo agentūros veiklą vis dar reikia gerinti. Sukurti ministerijų ir regioninio koordinavimo mechanizmai, tačiau dar reikia daryti pažangą, siekiant užtikrinti jų tęstinumą ir veiksmingumą. Buvo pradėta projektų identifikavimo veikla, o į nacionalinį ESF darbuotojų mokymų planą įtraukti galutiniams paramos gavėjams skirti mokymai. Ilgalaikės pastangos dabar turėtų būti nukreiptos į mokymus ir projektų paketo rengimą. Padaryta pažanga administravimo srityje, tačiau rengimasis valdyti ESF turėtų būti paspartintas (žr. taip pat 21 skyrių „Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas“). Kalbant apie socialinę integraciją , 2005 m. gruodžio mėn. buvo priimtas 2006–2008 m. Nacionalinis kovos su skurdu ir socialinės integracijos skatinimo planas. 2006 m. balandžio mėn. sudarytas komitetas, kurio paskirtis – stebėti, kaip įgyvendinamas Bendras integracijos memorandumas (BIM). Reikia nustatyti aiškų kompetentingų ministerijų ir kitų suinteresuotųjų šalių veiklos koordinavimo mechanizmą. Turi būti tęsiamas analitinis darbas ir socialinės statistikos apie skurdą ir socialinę atskirtį rengimas pagal ES socialinės atskirties rodiklius. Reikia ir toliau dėti pastangas siekiant pagerintį pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant romų, būklę ir skatinti visišką jų integraciją į visuomenę. Reikia toliau didinti neįgaliųjų asmenų galimybes patekti į viešąsias vietas, pastatus, naudotis viešuoju transportu, švietimu ir patekti į darbo rinką. Būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų uždarytos arba restruktūrizuotos didelės neįgaliųjų nuolatinės globos institucijos ir kad vietoj jų būtų kuriamos bendruomeninės tarnybos, mažesnės nuolatinės globos įstaigos ir teikiama parama šeimoms. Išvada Socialinės politikos ir užimtumo srityje padaryta nedidelė pažanga. Vienodo požiūrio į moteris ir vyrus srityje padėtis pablogėjo, nepakankama pažanga padaryta darbuotojų sveikatos ir saugos srityje. Norint iki stojimo pašalinti trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Būtina baigti darbo teisės , vienodo požiūrio į moteris ir vyrus, darbuotojų sveikatos ir saugos ir visuomenės sveikatos sričių teisės aktų derinimą ir įgyvendinimą. Reikėtų pagerinti socialinį dialogą . Reikėtų skirti dėmesio tam, kad būtų užtikrinta galimybė naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, aukštas sveikatos apsaugos lygis, geresnė paslaugų kokybė ir sveikatos sistemos skaidrumas. Turėtų sparčiau vykti pasirengimai valdyti Europos socialinį fondą ir visų pažeidžiamų visuomenės grupių, įskaitant romų mažumą, socialinę integraciją . Apibendrinant galima pasakyti, kad vis dar reikia daugiau pastangų administraciniam pajėgumui stiprinti, siekiant užtikrinti, kad socialinės politikos srities acquis būtų laiku įgyvendintas. 4.1.11. 15 skyrius: Pramonės politika Padaryta tam tikra pažanga privatizavimo ir restruktūrizavimo srityje. Reikia užtikrinti visišką privatizavimo proceso skaidrumą. Nebuvo padaryta didelės pažangos iš esmės restruktūrizuojant ir likviduojant bendroves, kurios, tokios, kokios yra dabar, yra neperspektyvios. Reikia jau dabar spręsti problemas, susijusias su įsipareigojimais dėl laikotarpio po privatizacijos, kurie įtraukti į privatizavimo sutartis ir dėl kurių kyla ginčų, kadangi dėl jų, inter alia , atšaukiamas privatizavimas ir vyksta privatizavimo portfelių svyravimai ( žr. taip pat ekonomikai skirtą dalį ). Vėluojama įgyvendinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo programą. Tai paskatino Rumuniją pasiūlyti Nacionalinės restruktūrizavimo programos ir individualių verslo planų pakeitimus, kuriuos reikia išnagrinėti, ypač suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis požiūriu. Reikia užtikrinti, kad veiksmingai ir laiku būtų restruktūrizuojamas plieno sektorius ir visiškai įgyvendinti individualūs perspektyvumo didinimo planai. Be to, reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad remiantis Rumunijos įsipareigojimais jokia valstybės pagalba nebūtų teikiama sektoriui, kuris nenurodytas Europos sutarties ir Stojimo sutaties nuostatose (žr. taip pat 6 skyrių „Konkurencijos politika“). Pasirengimai turi būti paspartinti, ypač plieno pramonės srityje. Išvada Privatizavimo ir restruktūrizavimo srityje padaryta nedidelė pažanga. Norint iki stojimo pašalinti šioje srityje tebesančius trūkumus, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. Ypač daug dėmesio reikia skirti tolesniam privatizavimo strategijos įgyvendinimui, problemų, susijusių su įsipareigojimais dėl laikotarpio po privatizavimo, sprendimui ir plieno sektoriaus restruktūrizavimo strategijos įgyvendinimui visapusiškai laikantis įsipareigojimų dėl valstybės pagalbos. 4.1.12. 18 skyrius: Švietimas ir mokymas Bendrijos programų srityje nėra didelių pokyčių, išskyrus tai, kad dėl YOUTH programos kilo didelių problemų, susijusių su lėšų naudojimu, buhalterine apskaita ir su programos valdymo tvarka, kurią taikė Rumunijos nacionalinė agentūra. Dėl šių priežasčių buvo sustabdyta visa nacionalinės agentūros valdoma veikla pagal YOUTH programą. Siekiant ištaisyti šią padėtį, buvo sudarytas veiksmų planas, kurį pradėta įgyvendinti. Pasirengimus šioje srityje reikia paspartinti, kadangi turi būti sukurta nauja agentūra ir nustatyta patikimo finansų ir veiklos valdymo ir kontrolės tvarka. Išvada Kalbant apie Bendrijos programas , su YOUTH programa susijusi padėtis pablogėjo. Norint iki stojimo pašalinti šį trūkumą, dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. 4.1.13. 20 skyrius: Kultūra ir garso ir vaizdo politika Derinant garso ir vaizdo politikos srities teisės aktus su acquis , buvo priimti du likę daliniai garso ir vaizdo įstatymo pakeitimai, susiję su jurisdikcija ir laisve gauti garso ir vaizdo paslaugas. Tačiau kinematografijos įstatyme numatyta, kad visi Rumunijos televizijos transliuotojai privalo skirti bent 5 % transliavimo laiko rumunų vaidybiniams filmams, o tai prieštarauja nediskriminavimo nacionaliniu pagrindu principui. Pasirengimai šioje srityje turėtų vykti sparčiau. Išvada Garso ir vaizdo politikos srityje padaryta pažanga. Tačiau transliavimo sektoriuje vis dar netaikomas nediskriminavimo principas. Šioje srityje dabar reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad būtini kinematografijos įstatymo daliniai pakeitimai įsigaliotų iki įstojimo. 4.1.14. 21 skyrius. Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas Kalbant apie teisės aktų sistemą , sudaryta daugiametė biudžeto programa, o 2006 m. valstybės biudžeto įstatymu įtvirtintas biudžeto lankstumas. Priimtas naujas viešųjų pirkimų įstatymas. Priimti teisės aktai, kuriais nustatoma viešųjų pirkimų ex-ante kontrolės sistema. Šioje srityje šiuo metu vyksta pasirengimai. Didelė pažanga padaryta institucinių struktūrų srityje. Paskirtos struktūrinių priemonių valdymo įstaigos ir beveik baigtos steigti įgyvendinimui būtinos struktūros. Atsižvelgiant į administracinius gebėjimus įgyvendinti ir įgyvendinami išsamūs įdarbinimo ir mokymo planai. Dar neužbaigtos ekonominio konkurencingumo programos įgyvendinimo struktūros. Neužbaigtas valdymo institucijų užduočių perdavimas tarpinėms institucijoms. Viešųjų pirkimų ex-ante kontrolės sistema dar neveikia. Administracinių institucijų pasirengimas nevienodas, kai kurios labai atsilieka, kaip antai MVĮ agentūra, nacionalinė užimtumo agentūra ir vėliau paskirtos institucijos. Naujieji ir nuo seno dirbantys darbuotojai turi galimybę dalyvauti bendro pobūdžio mokymuose, tačiau vis dar reikalingas specializuotas mokymas. Nustatyti ministerijų veiklos koordinavimo mechanizmai, tačiau reikia, kad jais būtų užtikrinti lankstūs ir veiksmingi arbitražo susitarimai. Nacionalinio ir regioninio lygio bendradarbiavimas turi būti gerokai pagerintas, tuo pat metu atsižvelgiant į decentralizavimo mechanizmus, suteikiančius atsakomybės regionams. Apskritai sektorių veikla regionų lygiu turi būti geriau koordinuojama. Bendro finansavimo mechanizmai, sukurti tam, kad finansinę naštą pasidalintų valstybės biudžetas ir galutiniai naudos gavėjai, daugiausiai savivaldybės, nėra visiškai aiškūs. Pasirengimą šioje srityje būtina paspartinti. Kalbant apie stebėseną ir vertinimą , atlikti vienos valdymo informacijos sistemos (tai yra svarbiausia stebėsenos priemonė) nacionalinio lygio bandymai su pasirengimo narystei priemonėmis ir sanglaudos politika, naudojant pagrindines įgyvendinimo struktūras. Viena valdymo informacijos sistema dar neatitinka reikalavimų, susijusių su struktūrinių fondų programų įgyvendinimu. Kompetentingi valdymo institucijos ir tarpinių institucijų darbuotojai diegiant vieną valdymo informacijos sistemą aktyviai dar nedalyvauja. Stebėsenos ir vertinimo gebėjimus dar reikia didinti. Šios pastangos yra dalis visų pastangų, dedamų didinant administracinius gebėjimus. Papildomų pastangų reikės tam, kad viena valdymo informacijos sistema galėtų naudotis galutiniai paslaugų gavėjai. Pasirengimus šioje srityje reikia paspartinti. Finansų valdymo ir kontrolės srityje padidėjo administraciniai gebėjimai, pagerėjo išlaidų deklaracijų tikrinimas, padaryta pažanga kuriant vidaus audito skyrius, nustatant tinkamą audito seką ir kovos su pažeidimais tvarką. Įvardytos visų išlaidų sričių finansų valdymo ir kontrolės struktūros. Tačiau daugumai institucijų dar reikia įgyvendinti ambicingus įdarbinimo ir mokymo planus, įskaitant specialistų įdarbinimą ir mokymus. Reikia aiškiau apibrėžti išorės audito institucijos atskaitomybę. Dar reikia išbandyti finansų valdymo ir kontrolės struktūrų praktinį įgyvendinimą. Pasirengimai šioje srityje turėtų vykti sparčiau. Išvada Teisės aktų sistemos srityje padaryta didelė pažanga, ir Rumunija dabar iš esmės vykdo įsipareigojimus ir reikalavimus, susijusius su stojimo derybomis. Didelė pažanga padaryta institucinių struktūrų srityje, įskaitant administracinius gebėjimus. Pažanga padaryta ir rengiant projektų paketą, susijusį su finansų valdymu ir kontrole . Apskritai reikia imtis tolesnių veiksmų, kad pasirengimai būtų baigti iki stojimo. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išspręsti šie svarbūs klausimai: nustatyti įgyvendinimo tvarką ir sustiprinti administracinius gebėjimus, ypač daug dėmesio skiriant neseniai paskirtoms institucijoms, sustiprinti nacionalinio ir regioninio lygio bendradarbiavimą ir sektorių koordinavimą regionų lygiu, toliau rengti projektų paketą ir tęsti galutinių naudos gavėjų mokymus, užtikrinti viešųjų pirkimų ex-ante kontrolės veikimą ir veiksmingą finansų valdymo ir kontrolės sistemą. Pažanga padaryta stebėsenos ir vertinimo srityje. Tačiau rezultatai tebėra nedideli. Reikia baigti rengti vieną valdymo informacijos sistemą, ir iki stojimo šią sistemą reikia išpėsti taip, kad ji apimtų visas susijusias institucijas. Visose šiose srityse reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. 4.1.15. 22 skyrius. Aplinka Buvo toliau atliekamas horizontaliųjų teisės aktų derinimas. Priimti daliniai teisės aktų pakeitimai, siekiant užtikrinti, kad aplinkosaugos institucijos padengtų viešųjų skelbimų išlaidas. Patvirtintas strateginio aplinkos vertinimo vadovas. Tačiau dar reikia užbaigti teisės aktų, susijusių su strateginiu aplinkos vertinimu, galimybe kreiptis į teismus ir visuomenės dalyvavimu, perkėlimą į nacionalinę teisę. Atliekų tvarkymą reglamentuojančių teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę beveik baigtas. Priimti būtini antrinės teisės aktai. Aiškiai nustatyta, už kokią veiklą, susijusią su atliekų tvarkymu nacionaliniu lygiu, atsakinga ministerija, o už kokią – nacionalinė aplinkos apsaugos agentūra. Ministerijoje įsteigtas atliekų tvarkymo generalinis direktoratas, o tai yra žingsnis į priekį. Vietos arba regionų lygiu pareigos paskirstytos ne taip aiškiai. Manoma, kad regioninės institucijos galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį sudarant bendrus strateginius atliekų sektoriaus planus. Kad atliktų šias užduotis, regioninėms aplinkos apsaugos agentūroms reikės daugiau darbuotojų atliekų klausimams spręsti. Regioniniai atliekų tvarkymo planai rengiami, tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad jie būtų baigti kuo greičiau, o siekiant užtikrinti jų darnumą, būtina parengti nacionalinio lygio gaires. Reikia sustiprinti nacionalinę aplinkos policiją, kad ji būtų pajėgi atlikti būtinus tikrinimus. Vykdomi įsipareigojimai uždaryti sąvartynus ir pastatyti naujus atliekų tvarkymo įrenginius. Vandentvarką reglamentuojančių teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę buvo tęsiamas ir dabar jau beveik baigtas. Baigta kurti nacionalinė stebėsenos sistema, į kurią įtraukta biologinė stebėsena ir pavojingiausiomis laikomų medžiagų stebėsena. Be to, labai padaugėjo mėginių ėmimo vietų. Baigtas rengti saugomų teritorijų registras. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta vandens kokybės stebėsena. Kalbant apie investicijas į vandens infrastruktūrą, reikia skirti reikiamų lėšų, siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą. Padaryta pažanga pramoninės taršos srityje, tačiau šį pažangos tempą reikia išlaikyti ir toliau. Teisės aktai iki galo perkelti į nacionalinę teisę, yra visos reikiamos institucinės struktūros, ir jose dirba pakankamai darbuotojų. Regioninių ir nacionalinių institucijų bendradarbiavimas vyksta gerai. Buvo atlikta nauja įrenginių, kuriems taikoma direktyva dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (TIPK), inventorizacija ir sudarytas planas, kaip pagreitinti prašymų išduoti leidimus teikimo procedūrą. Šiuo metu 638 įrenginiai laikomi tokiais, kuriems reikia TIPK leidimo. 2006 m. balandžio mėn. pateikti 434 prašymai išduoti leidimus, 140 prašymų patenkinta. Dar neišduoti leidimai yra problema, kurią aplinkosaugos administracija turi išspręsti taip, kad nenukentėtų leidimų kokybė. Itin daug pastangų reikia įdėti siekiant užtikrinti, kad dėl su vandeniu susijusių licencijų išdavimo procedūrų nebūtų vilkinamos TIPK leidimų išdavimo procedūros. Nacionalinė aplinkos policija turėtų būti dar labiau sustiprinta, kad būtų pajėgi užtikrinti tinkamą leidimų, inter alia integruotųjų leidimų, naudojimą. Kalbant apie gamtos apsaugą , pirmasis „NATURA 2000“ vietovių sąrašas toliau rengiamas, tačiau lėčiau, ir todėl nėra garantijos, kad vietovės bus nustatytos iki stojimo. Šį procesą reikia skubiai greitinti. Reikia skirti daugiau dėmesio nacionaliniam strateginiam metodui, koordinavimo bei bendradarbiavimo klausimams ir aiškiam pareigų paskirstymui, kadangi nuo 2005 m. spalio mėn. šiose srityse įvyko mažai pokyčių. Įsteigta nacionalinė saugomų teritorijų agentūra, kuri ateityje koordinuos saugomų teritorijų valdymą. Tačiau svarbiausia yra tai, kad šiai agentūrai, kuri turėtų būti tiesiogiai pavaldi Aplinkos apsaugos ir vandens valdymo ministerijai, paskirtos aiškios pareigos, įskaitant veiklos koordinavimą su kitomis susijusiomis institucijomis. Pasirengimas dabar turi būti paspartintas. Išvada Padaryta pažanga horizontaliųjų teisės aktų, atliekų tvarkymo ir vandens kokybės srityse. Dar reikia užbaigti teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę ir būtinus įgyvendinimo veiksmus. Šiuose sektoriuose administraciniai gebėjimai turėtų būti toliau didinami, ypač vietos ir regionų lygiu. Didelė pažanga padaryta pramoninės taršos srityje. Reikia toliau dėti pastangas, kad būtų išduodami pakankamai geros kokybės leidimai ir didinami administraciniai gebėjimai. Nacionalinė aplinkos policija turėtų būti pajėgi užtikrinti tinkamą aplinkos apsaugos teisės aktų taikymą. Padėtis gamtos apsaugos srityje pablogėjo, ir reikia užtikrinti, kad acquis stojimo dieną jau būtų iki galo įgyvendintas. Visų pirma reikia padidinti administracinius gebėjimus, patobulinti bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmus ir užbaigti pasirengimus, susijusius su vietovėmis, kuriose gamta itin saugoma. Visose šiose srityse reikia dėti daugiau pastangų ir imtis neatidėliotinų veiksmų. 4.1.16. 24 skyrius. Bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityje Rengiantis taikyti Šengeno acquis ir valdyti būsimas ES išorės sienas , buvo toliau pagal tvarkaraštį įgyvendinamas Šengeno veiksmų planas. Aiškiau nustatyta Rumunijos sienų valdymui reikalingų lėšų skyrimo sistema, o siekiant rasti integruotą sienų apsaugos problemų sprendimą 2006 m. sausio mėn. patvirtinti suvestinio daugiamečio investicijų plano pakeitimai. Šios sudėtingos sistemos įgyvendinimui prižiūrėti pasienio policijoje įsteigta komunikacijų ir informacinių technologijų tarnyba. Toliau modernizuojama pasienio priežiūros įranga ir susijusi infrastruktūra. Įsigyta IT įranga ir surengtas mokymas, siekiant įtvirtinti veiksmingus rizikos analizės gebėjimus. Įdarbinimas pasienio policijoje vyko taip, kaip ir buvo numatyta. Priimta apie 1800 naujų darbuotojų. Prie būsimųjų ES išorės sienų dabar užimta 85–90 % visų darbo vietų. Po to, kai 2006 m. kovo mėn. buvo pasirašyta sutartis dėl integruotos priežiūros ir kontrolės sistemos kūrimo Juodosios jūros pakrantėje, įsigyta naujos įrangos. Toliau vyko pasirengimai, susiję su Šengeno informacine sistema (ŠIS 2). Rumunija tęsė kovą su neteisėta migracija ir per ataskaitinį laikotarpį išardė 16 žmonių gabenimo per valstybės sieną tinklų, kuriems priklausė 120 neteisėtų migrantų ir 26 jų gidai. Rumunija ir Bulgarija sutarė intensyviau bendradarbiauti spręsdamos pasienio klausimus, ypač susijusius su Dunojaus priežiūra. 2005 m. lapkričio mėn. ir 2006 m. vasario mėn. Rumunija ir Ukraina pasirašė tris susitarimus, siekdamos pagerinti praktinį bendradarbiavimą ir įsteigti dvišalių santykių centrą Porubnoje. 2005 m. pabaigoje pasirašytas susitarimas