[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.2.2008 KOM(2008) 106 galutinis 2008/0047 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma daugiametė internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa (pateikta Komisijos){SEK(2008) 242}{SEK(2008) 243} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ĮVADAS Internetas ir kitos ryšių technologijos (toliau – interneto technologijos), kurios iš pradžių buvo daugiausia ekspertų ir mokslininkų ryšių priemonė[1], dabar daugumoje pasaulio dalių yra naudojamos namuose, mokyklose, įmonėse ir viešojo administravimo institucijose. XX a. pabaigoje ir XXI a. pradžioje internetas tapo daug lemiančia jėga. Nuo Saugesnio interneto veiksmų plano [2] pradžios ir pačios technologijos, ir susiję jų naudojimo būdai labai pasikeitė. Smarkiai padidėjo galimybė naudotis šiomis technologijomis, priemonių ir paslaugų plėtra paskatino platesnių ir įvairesnių nei buvo numatyta tuo metu, kai buvo sukurtas veiksmų planas, naudojimo būdų atsiradimą, o vaikai ir jaunimas dažnai pirmi pasinaudoja naujomis galimybėmis. Naujos technologijos ir prietaikos visiems visuomenės nariams teikia puikių dalyvavimo, kūrybos ir išraiškos galimybių. Vaikai yra aktyvūs interneto technologijų naudotojai, ir ši tendencija vis stiprėja. Sąveikos ir dalyvavimo interneto aplinkoje galimybės gali pagerinti daugelio jaunų žmonių gyvenimo kokybę. Tačiau tai taip pat reiškia, kad jie gali būti priversti rinktis, nors paprastai jiems to nereikėtų daryti, ir dažnai sprendimas susijęs su jų pačių saugumu. Vaikų apsauga nuo žalingo turinio ir elgesio internete ir kelio užkirtimas neteisėto turinio platinimui yra klausimai, keliantys nuolatinį rūpestį politikams, įstatymų leidėjams, pramonės atstovams ir galutiniams paslaugų gavėjams, ypač tėvams, globėjams ir pedagogams. Nors vaikai ir jaunimas profesionaliai naudojasi interneto technologijomis ir žino apie tokios veiklos pavojus ir kaip jų išvengti, ne visi jie yra tiek brandūs, kad gebėtų įvertinti padėtį, kurioje atsiduria, bei galimas savo sprendimų pasekmes. Kartu jie retai pasakoja apie su internetu susijusią patirtį tėvams ar globėjams ir pasikviečia juos pagalbon tik tada, kai nebėra jokios kitos išeities. Šie veiksniai kelia sunkumų žmonėms, atsakingiems už vaikų saugumą. Vieni didžiausių vaikams kylančių pavojų, susijusių su interneto technologijomis, yra atvejai, kai vaikai nukenčia tiesiogiai kaip seksualinio išnaudojimo aukos, ir tai užfiksuojama nuotraukose, filmuose arba garso rinkmenose, kurie vėliau perduodami internetu (su vaikų išnaudojimu susijusi medžiaga); kai su vaikais susisiekia žmonės, kurie su jais susidraugauja, kad galėtų juos seksualiai išnaudoti (vaikų viliojimas; angl. grooming ); ir kai vaikai tampa priekabiavimo interneto aplinkoje (priekabiavimas elektroninėje erdvėje) aukomis. Europos Sąjunga buvo vaikų apsaugos interneto aplinkoje srities pradininkė nuo 1996 m., o vėlesnės „Saugesnio interneto“ programos[3] yra viena iš tvirčiausių Komisijos veiklos šioje srityje priemonių. Jos yra vienintelė visoje Europoje įgyvendinama iniciatyva, skirta spręsti klausimams, susijusiems su vaikų apsauga interneto aplinkoje, ir į jas įtraukti keli veiksmai, kurie pasirodė esantys efektyvūs. Jomis buvo pasiekta tokių tikslų: - Europos specialių telefono linijų tinklas – pranešimo punktai, kuriuose visuomenės nariai gali pranešti apie neteisėtą turinį. - Europos informuotumo didinimo tinklas ir tinklo koordinuojama „Saugesnio interneto diena“. Kiekvienais metais vis daugiau valstybių dalyvauja šiame renginyje Europoje ir visame pasaulyje. - Tėvų informavimas nepriklausomai išbandant filtravimo programinės įrangos veiksmingumą - Parama pramonės savireguliavimo iniciatyvoms turinio vertinimo ir judriojo ryšio telefonų srityje Pasak „Saugesnio interneto veiksmų plano“ galutinio vertinimo, Europos Sąjunga dabar laikoma „pradininke, labai anksti nustačiusia, kad neteisėtas ir žalingas interneto turinys yra labai svarbus ir dėmesio vertas politinis pasaulinio masto klausimas“[4]. Komisija taip pat priėmė komunikatą dėl programos „Safer Internet Plus“ įgyvendinimo 2005–2006 metais[5]. Rengiant šį pasiūlymą, 2007 m. balandžio–liepos mėnesiais buvo atliktas poveikio vertinimas, į kurį buvo įtrauktos ir viešosios konsultacijos internetu ir tikslinės konsultacijos[6]. Visų jų metu buvo patvirtinta, kad atlikti veiksmai buvo efektyvūs, kartu pabrėžiant, kad juos reikia pritaikyti prie naujų poreikių. Visų pirma vaikų apsauga interneto aplinkoje tebekelia didelį rūpestį, o uždavinius dar labiau apsunkina naujos technologijos ir paslaugos, dėl kurių atsiranda naujų naudojimo būdų ir naujų pavojų, visų pirma vaikams. Įgyvendinant naująją programą bus lengviau bendradarbiauti ir keistis patirtimi bei gerąja praktika visais lygmenimis klausimais, susijusiais su vaikų saugumu internete; ji galėtų dar labiau sustiprinti šį vaidmenį ir taip užtikrinti Europos pridėtinę vertę. Pasiūlyme visapusiškai atsižvelgiama į šias idėjas. Į naująją programą naujos temos, tokios kaip sveikatos klausimai, tinklo saugumas ir duomenų apsauga, nebus įtrauktos, nes jas jau apima kitos ES politikos kryptys ir finansavimo iniciatyvos. Tačiau daug šių idėjų įtraukta į informuotumo didinimo uždavinį ir į jas atsižvelgta atitinkamomis nuorodomis į esamas priemones. Visų pirma programa skirta tam, kad būtų galima numatyti šiuo metu nežinomas būsimas permainas interneto aplinkoje ir dėl jų kylančias grėsmes, o tai taps vis svarbiau per ateinančius metus. Gebėjimas suplanuoti tinkamus veiksmus siekiant apsaugoti vaikus interneto aplinkoje bus nepaprastai svarbus 2009–2013 m. laikotarpiu. 2. SAUGESNIO NAUDOJIMOSI INTERNETU IR KITOMIS RYšIų TECHNOLOGIJOMIS SKATINIMAS 2.1. Teisinės aplinkybės Problemos, susijusios su vaiko apsauga internete, aktualios visame pasaulyje ir yra sudėtingos: visi gali kurti turinį, kurį gali pamatyti visi kiti, o turiniu pasinaudoti galima bet kurioje pasaulio vietoje; su vaikų išnaudojimu susijusi medžiaga gali būti gaminama vienoje šalyje, platinama kitoje, o tokią medžiagą galima parsisiųsti esant bet kurioje pasaulio vietoje; yra žinoma, kad vaikų tvirkintojai, susipažinę su vaikais internetu, keliauja į kitas šalis susitikti su vaikais, kad galėtų juos išnaudoti. Teisiniu požiūriu būtina atskirti tai, kas yra neteisėta, ir tai, kas yra žalinga , nes šie du dalykai reikalauja skirtingų metodų, strategijų ir priemonių. Tai, kas laikoma neteisėta , įvairiose šalyse suvokiama skirtingai, tai apibrėžiama nacionaliniuose teisės aktuose ir sprendžiama teisėsaugos ir kitų valdžios įstaigų. Nepaisant daugelio bendrų ypatybių, valstybių narių ir trečiųjų šalių, kuriose gali būti kuriamas ar laikomas turinys, teisės aktuose esama svarbių praktinių skirtumų. Žalingas turinys – turinys, kuris tėvų, mokytojų ir kitų suaugusiųjų manymu yra žalingas vaikams. Tokio turinio apibrėžtis kiekvienoje šalyje ir kultūroje skiriasi ir gali apimti nuo pornografijos ir smurto iki rasizmo, ksenofobijos, neapykantos kurstymo ir muzikos, žalojimosi, anoreksijos ir savižudybių svetainių. Susidūrimas su žalingu turiniu vaikus gali psichologiškai traumuoti ir paskatinti fizinę žalą, jei vaikas skatinamas daryti žalą kitiems vaikams arba sau pačiam. Valstybės narės skiriasi tuo, kaip jautriai reaguoja (į nuogumo, seksualinės veiklos, smurto ir pan. demonstravimą) ir kaip rimtai traktuoja galimai žalingo turinio demonstravimą vaikams. Kai kuriose šalyse esama teisinių nuostatų, ribojančių žalingo turinio platinimą tik suaugusiesiems, tačiau taip pat pastebimai skiriasi valstybių narių ir trečiųjų šalių teisės aktų detalės. Esama įvairių kovos su žalingu turiniu priemonių, kurios visos turi būti įvairiai derinamos tarpusavyje, kad kova būtų veiksmingesnė: teisinių nuostatų vykdymo užtikrinimas, savireguliavimas, tėvų vykdomos kontrolės priemonės, informuotumo didinimas ir švietimas – tai tik kelios iš jų. Abiejose srityse pagrindinė turinio ir paslaugų teikėjų atsakomybė vis dar didžiąja dalimi reglamentuojama nacionaliniais teisės aktais. Tačiau yra nustatyti tam tikri visoje Europoje galiojantys standartai, o teisiniai klausimai paaiškinami įvairiomis rekomendacijomis ir direktyvomis. Labiausiai su siūloma programa yra susiję šie dokumentai: Rekomendacija dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos audiovizualinėse ir informacijos paslaugose [7] (1998 m.), kurioje pateikiamos rekomendacijos ir gairės dėl nepilnamečių apsaugos. Vėliau, 2006 m. buvo priimta Rekomendacija dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės [8], kurioje atsižvelgiama į naujausius technologinius pokyčius ir kintančią žiniasklaidos panoramą. 2007 m. gruodžio mėn. buvo priimta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva . Ja modernizuojama Televizijos be sienų direktyva, ir ji taikoma ne tik televizijos programų transliavimui, bet visoms „audiovizualinės žiniasklaidos paslaugoms“; į ją įtrauktos ir nepilnamečių apsaugos taisyklės. Europos Tarybos konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų [9] (2001 m.) kalbama apie „nusikaltimus, susijusius su vaikų pornografija“. Šia konvencija siekiama palengvinti tarptautinį bendradarbiavimą nustatant ir tiriant elektroninius nusikaltimus ir persekiojant už juos baudžiamąja tvarka ir raginama kurti bendrą materialinės ir procesinės teisės bei jurisdikcijos pagrindą. Vėliau buvo priimta Europos Tarybos konvencija dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos (2007 m. liepos mėn.), kurioje nustatytos kriminaliniais nusikaltimais laikomos vaikų seksualinio išnaudojimo formos: seksualinis išnaudojimas, vaikų prostitucija, su vaikų išnaudojimu susijusi medžiaga, vaikų viliojimas seksualiniams poreikiams patenkinti ir sekso turizmas[10]. ES Pamatiniame sprendime dėl vaikų pornografijos [11] (2004 m.) nustatyti būtiniausi reikalavimai valstybėms narėms apibrėžiant nusikaltimus ir atitinkamas sankcijas, susijusias su medžiagos, susijusios su vaikų išnaudojimu, gamyba, platinimu, skleidimu, perdavimu, sąlygų ja naudotis sudarymu, jos įsigijimu bei turėjimu. Komisijos komunikatu Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme [12] (2007 m.) siekiama stiprinti operatyvinį teisėsaugos bendradarbiavimą internete platinamos medžiagos, susijusios su vaikų seksualiniu išnaudojimu, srityje, gerinant tarptautinį bendradarbiavimą. Komisijos komunikate dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo[13] (2006 m.) nuosekliai kalbama apie vidaus ir išorės politikos kryptis dėl vaiko teisių, kurios visiškai atitinka jau įgyvendinamus Bendrijos veiksmų planus ir programas. ES Gairės dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos [14] (2007 m.) yra vaikų teisių ir neliečiamybės apsaugos trečiosiose šalyse pagrindas. 2.2. Ryšiai su kitomis Bendrijos iniciatyvomis Įgyvendinant siūlomą programą bus atsižvelgiama į pagal kitas programas ir iniciatyvas pradėtus vykdyti veiksmus, ji bus pagrįsta šiomis programomis ir iniciatyvomis ir jas papildys taip, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo ir būtų maksimaliai padidintas bendras jų poveikis. Tai yra šios programos ir iniciatyvos: - Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu, - Programa „Daphne III“, - Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas. - Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintoji bendroji programa (2007(2013 m.). 2.3. Būsimos permainos Per pastaruosius keletą metų įvykusias permainas buvo sunku numatyti ir būsimas permainas prognozuoti yra lygiai taip pat sudėtinga. Tačiau ryškėja tam tikros pagrindinės tendencijos. 2.3.1. Technologijų plėtra Technologijos, ryšių tinklai, žiniasklaidos priemonės, turinys, paslaugos ir prietaisai vis labiau funkciškai suartėja dėl skaitmeninės konvergencijos . Prietaisai ir platformos jau „bendrauja vieni su kitais“, atsiranda naujo, įvairaus formato turinys ir jį vis dažniau galima pateikti bet kurioje vietoje bet kuriuo metu bei pritaikyti pagal individualius piliečių poreikius ar reikalavimus. Tinklų tobulėjimas, didesnės spartos plačiajuostis ryšys ir nauji suspaudimo būdai kuria naujus ir spartesnius platinimo kanalus ir skatina kurti naujo formato turinį ir paslaugas bei naujas ryšio formas. Atsirandančios naujos technologijos suteikia kompiuteriams vis didesnę duomenų apdorojimo galią ir atmintinės talpą, plačiajuosčio ryšio tinklai sudaro sąlygas platinti įvairialypį turinį, pavyzdžiui, perduoti vaizdą, kuriam reikia didelės spartos plačiajuosčio ryšio, o didesnė naujausių trečiosios kartos judriojo ryšio telefonų galia sudaro galimybę platinti vaizdo turinį ir naudotis internetu. Tą patį leidžia daryti ir kai kurios žaidimų konsolės. Naujas technologijas dažnai pirmi įsisavina ir jomis naudojasi vaikai. Interneto aplinkos pokyčiai reikš ir naujus technologijų naudojimo būdus, o kartu keisis ir vaikams bei jauniems žmonėms kylantys pavojai. Svarbu perprasti šiuos pokyčius laiku ir kylant naujiems pavojams plėtoti atsakomąsias strategijas. Tuo pat metu prijungties ir atjungties režimo aplinkos pavojai supanašėja , ir nors dauguma vaikų ir jaunų žmonių žino apie galimus pavojus ir atsargumo priemones, jie nebūtinai imasi būtinų atsargumo priemonių ar elgiasi saugiausiu būdu, kai bendrauja interneto aplinkoje. Pavyzdžiui, galima žala žaidimus žaidžiantiems vaikams (pavyzdžiui, smurtinio ar seksualinio pobūdžio žaidimų atveju) bus tokia pati nepaisant to, ar jie žaidžiami internete, ar naudojant žaidimų konsoles namuose. 2.3.2. Neteisėto turinio kiekio ir rimtumo didėjimas Neteisėtos internete platinamos medžiagos kiekis didėja ir ji tampa vis rimtesnė. 1997–2005 m. Jungtinėje Karalystėje svetainių, kuriose pateikiama su vaikų išnaudojimu susijusi medžiaga skaičius išaugo 1 500 %[15], o medžiagos, kurioje užfiksuotos žiauriausios išnaudojimo scenos, apimtis padidėjo keturis kartus[16]. Namų sąlygomis pagaminta medžiaga taip pat keičia komercinės paskirties medžiagą. Be to, jaunėja vaikų, kurie išnaudojami gaminant šią medžiagą, amžius, o naujų šioje medžiagoje matomų vaikų skaičius auga. Išnaudojami ir fiksuojami tokioje medžiagoje vaikai kenčia skaudžias pasekmes. Interpolo vaikų išnaudojimo vaizdų duomenų bazėje yra 550 000 vaizdų, kuriuose užfiksuoti 20 000 vaikų. Nuo 2001 m., kai ši duomenų bazė buvo įkurta, nustatyti ir išgelbėti tik 500 šių vaikų[17]. 2.3.3. Tebeesantis „kartų atotrūkis“ Vaikai ir jaunimas pirmi išbando technologijų naujoves ir naujas galimybes. Dažnai jie yra profesionalūs vartotojai – jie gali būti daug labiau pažengę nei jų tėvai ir mokytojai – ir neklausia jų patarimų, neprašo jų pagalbos, išskyrus rimčiausius atvejus[18]. Taigi atotrūkis tarp to, kaip interneto technologijomis naudojasi ir jų keliamą pavojų suvokia vaikai ir jaunimas, ir to, kaip naudojimąsi jomis suvokia suaugusieji, didėja . Tai kelia sunkumų įstatymų leidėjams, valdžios institucijoms ir pramonei siekiant prisidėti prie saugios interneto aplinkos vaikams kūrimo ar didinant informuotumą, kad vaikai ir jaunimas turėtų galių saugiai naudotis technologijomis, o tėvai, mokytojai ir globėjai ( atitinkamai patarti, remdamiesi savo patirtimi. 2.4. Išvada Esama nuolatinio poreikio imtis veiksmų kovoti su neteisėtu turiniu internete, skatinti saugesnę interneto aplinką ir užtikrinti visuomenės informuotumą apie pavojus ir atsargumo priemones, kurių reikia imtis interneto aplinkoje – visa tai įtraukta į galiojančią programą „Safer Internet plus “. Taip pat reikia išplėsti programos taikymo sritį, kad a) būtų skirtas ypatingas dėmesys pažeidžiamų vaikų apsaugai interneto aplinkoje, ypač kovojant su vaikų viliojimu (kai žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualinio išnaudojimo) ir priekabiavimo elektroninėje erdvėje, ir b) kad visoms susijusioms šalims būtų suteikta daugiau žinių apie tai, kaip vaikai naudojasi naujomis technologijomis. 3. NAUJA PROGRAMA 3.1. Tikslai ir metodai Programos tikslas bus skatinti saugesnį ypač vaikų naudojimąsi internetu ir kitomis ryšių priemonėmis ir kovoti su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. Palyginti su „Safer Internet plus “, į programą nebus įtraukta kova su nepageidaujamais elektroninio pašto laiškais (angl. spam ), kurie kelia problemų vartotojams nepriklausomai nuo jų amžiaus ir kuriems taikomi kiti Komisijos veiksmai. Siekiant šio tikslo programoje didžiausias dėmesys bus skiriamas praktinei pagalbai galutiniam paslaugų gavėjui, visų pirma vaikams, tėvams, globėjams ir pedagogams. Šia programa bus siekiama įtraukti ir sutelkti įvairias suinteresuotąsias šalis, kurių bendradarbiavimas turi esminės svarbos, tačiau kurios nebūtinai visada susiburia, nebent sukuriamos tinkamos struktūros. Tai ir turinio teikėjai, interneto paslaugų teikėjai, judriojo ryšio tinklų operatoriai, reguliavimo institucijos, standartizavimo įstaigos, pramonės savireguliavimo įstaigos, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, atsakingos už pramonę, švietimą, vartotojų apsaugą, šeimą, teisėsaugą, vaikų teises ir vaikų gerovę, bei nevyriausybinės organizacijos, vykdančios veiklą vartotojų apsaugos, šeimų, vaikų teisių ir vaikų gerovės srityje. Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 7, 8 ir 24 straipsniuose, nurodytų principų. Konkrečiai juo siekiama užtikrinti fizinę ir psichinę vaikų ir jaunimo neliečiamybę, vadovaujantis chartijos 3 straipsniu. 3.2. Veiksmai Programą sudarys keturi veiksmai: neteisėto turinio mažinimas ir kova su žalingu elgesiu internete, saugesnės interneto aplinkos skatinimas, visuomenės informuotumo užtikrinimas ir žinių bazės kūrimas. 3.2.1. 1 veiksmas. Neteisėto turinio mažinimas ir kova su žalingu elgesiu internete Šis veiksmas jau buvo pirmasis veiksmas pagal programą „Safer Internet plus “. Jo taikymo sritis išplečiama, įtraukiant vaikų viliojimą bei priekabiavimą elektroninėje erdvėje. Šia veikla siekiama mažinti internete platinamo neteisėto turinio kiekį ir atitinkamai kovoti su žalingu elgesiu internete, ypatingą dėmesį skiriant medžiagos, susijusios su seksualiniu vaikų išnaudojimu, platinimui, vaikų viliojimui ir priekabiavimui. Siūloma teikti finansavimą kontaktiniams punktams, kurie sudaro sąlygas pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete. Šie kontaktiniai punktai turėtų būti glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, kaip antai savireguliavimas arba informuotumo didinimas, ir bendradarbiauti Europos lygmeniu, kad galėtų spręsti tarpvalstybinius klausimus ir keistis gerąja patirtimi. Tolesne veikla bus siekiama skatinti techninių sprendimų, skirtų kovai su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, kūrimą bei taikymą ir bendradarbiavimą bei įvairių suinteresuotųjų šalių keitimąsi gerąja patirtimi Europos ir tarptautiniu lygmeniu. Kovojant su žalingu elgesiu internete, kaip antai priekabiavimas ir vaikų viliojimas, gali prireikti skirtingų mechanizmų ir skirtingų žinių. Programa bus siekiama spręsti psichologinius, sociologinius ir techninius su šiomis problemomis susijusius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą. Su šiais klausimais susiję veiksmai gali būti įtraukti į kitus veiksmus. 3.2.2. 2 veiksmas. Saugesnės interneto aplinkos skatinimas Šis veiksmas apima du „Safer Internet plus “ veiksmus: vienu siekiama suteikti priemonių tėvams (vartotojų įgalinimas), o kitu – paskatinti savireguliavimą. Šia veikla bus siekiama sutelkti suinteresuotąsias šalis, kad būtų rasti būdai skatinti saugesnę interneto aplinką ir apsaugoti vaikus nuo turinio ir elgesio, kuris jiems gali būti žalingas. Ji apims suinteresuotųjų šalių skatinimą imtis atsakomybės ir suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi bei gerąja praktika Europos ir tarptautiniu lygmeniu; ja bus skatinamas savireguliavimo sistemų kūrimas ir įgyvendinimas, o vartotojus bus siekiama aprūpinti priemonėmis ir prietaikomis, kurios jiems tinkamai padėtų kovojant su žalingu turiniu. Nauja yra tai, kad ypatingas dėmesys bus skirtas vaikų ir jaunimo dalyvavimo skatinimui, siekiant geriau suvokti jų požiūrį ir patirtį naudojantis interneto technologijomis ir pasinaudoti jų įnašu planuojant informuotumo didinimo veiksmus, priemones, medžiagą ir politikos strategijas. 3.2.3. 3 veiksmas. Visuomenės informuotumo užtikrinimas Šia veikla bus siekiama didinti visuomenės, visų pirma vaikų, tėvų, globėjų ir pedagogų informuotumą apie galimybes ir pavojus, susijusius su naudojimusi interneto technologijomis, ir saugaus naudojimosi jomis būdus. Bus imamasi veiksmų skatinti visuomenės informuotumą koordinuotai visoje Europoje suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus bei įsteigiant kontaktinius punktus, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus, kaip saugiai naudotis internetu. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos platinimo dideliam vartotojų skaičiui priemonės. Šis veiksmas jau buvo svarbus „Safer Internet plus “ elementas. Remiantis įgyta patirtimi, bus dedamos papildomos pastangos padidinti vaikų informuotumą kaip vieną iš kanalų panaudojant mokyklas. Ypatingas dėmesys bus skiriamas veiksmingų informuotumo didinimo instrumentų, metodų ir priemonių kūrimui ir (arba) nustatymui, kurias nedidelėmis sąnaudomis galima panaudoti visame tinkle. Šiais veiksmais bus taip pat siekiama užtikrinti gerosios patirties mainus ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą Europos lygmeniu. 3.2.4. 4 veiksmas. Žinių bazės kūrimas Šis veiksmas yra naujas, nors kai kuria veikla, kuri buvo atliekama pagal programą „Safer Internet plus “ ( Eurobarometro apklausa, teminiu tinklu „ES vaikai internete“), jau buvo prisidėta prie žinių bazės kūrimo. Interneto aplinka greitai kinta; sparčiai atsiranda naujos technologijų naudojimo tendencijos. Kad būtų galima tinkamai spręsti ir su esamais, ir su naujais naudojimo būdais, pavojais bei padariniais susijusias problemas ir analizuoti ir kiekybinius, ir kokybinius aspektus, reikia sukurti ir kaupti žinių bazę. Įgytomis žiniomis bus prisidėta prie programos įgyvendinimo bei atitinkamų visų vartotojų saugumą internete užtikrinančių veiksmų planavimo. Šiais veiksmais bus siekiama koordinuoti tyrimo veiklą atitinkamose srityse ES viduje bei už jos ribų ir plėtoti žinias, susijusias su (atsirandančiais naujais) vaikų naudojimosi interneto technologijomis būdais, susijusiais pavojais ir galimu žalingu naudojimosi interneto technologijomis poveikiu vaikams, įskaitant techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus. Įgyvendinant šį veiksmą atliekami tyrimai gali būti susiję ir su informuotumo didinimo metodais bei priemonėmis, bendro reguliavimo ir savireguliavimo sistemų vertinimu, įvairiais techniniais ir netechniniais sprendimais bei kitomis susijusiomis atsirandančiomis sritimis. Į pirmiau nurodytus veiksmus nebus įtraukta mokslinių tyrimų veikla, kuri gali būti vykdoma pagal Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.). Joje numatyta sritis, kurioje nagrinėjami su jaunimu susiję gyvenimo būdo ir vartojimo pokyčiai; tai leis atlikti vaikų saugaus naudojimosi internetu mokslinius tyrimus[19]. 3.2.5. Tarptautinis bendradarbiavimas Įgyvendinant kiekvieną iš šių veiksmų bus skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas atsižvelgiant į prioritetus, kurie bus nustatyti vėliau. 4. TEISINIS PAGRINDAS Programos teisinis pagrindas bus EB sutarties 153 straipsnis dėl vartotojų apsaugos. Šis straipsnis yra ir Saugesnio interneto veiksmų plano teisinis pagrindas, kuriam Europos Parlamentas ir Taryba pritarė 1999 m.[20], Veiksmų plano pratęsimo dvejiems metams teisinis pagrindas, kuriam Europos Parlamentas ir Taryba pritarė 2003 m.[21], ir „Safer Internet plus“ programos teisinis pagrindas[22]. 2008/0047 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma daugiametė internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 153 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[23], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[24], pasikonsultavę su Regionų komitetu, laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[25], kadangi: (1) Interneto skverbtis ir ryšių technologijų, pavyzdžiui, judriojo ryšio telefonų, naudojimas Bendrijoje vis dar labai didėja ir visiems piliečiams teikia puikių, pavyzdžiui, dalyvavimo, sąveikos ir kūrybos, galimybių. Pavojų vaikams ir piktnaudžiavimo technologijomis vis dar yra, o dėl kintančių technologijų ir visuomenės elgesio kaitos kyla vis naujų pavojų ir atsiranda naujų išnaudojimo būdų. Siekiant paskatinti išnaudoti interneto ir kitų interneto technologijų galimybes ir pasinaudoti jų teigiamomis ypatybėmis, reikia ir saugesnį jų naudojimą skatinančių priemonių. (2) Strategija „i2010: Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti[26], plėtojančia Lisabonos strategiją, siekiama Komisijos informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos darnos, siekiant sutvirtinti reikšmingą informacijos ir ryšių technologijų poveikį valstybių narių ekonomikos našumui. Vienas jos tikslų yra sukurti bendrą Europos informacinę erdvę, kuri sudarytų galimybę teikti saugų didelės spartos plačiajuostį ryšį už prieinamą kainą, kokybišką ir įvairialypį turinį ir skaitmenines paslaugas. (3) Bendrijos teisinė sistema, skirta spręsti informacinėje visuomenėje dėl skaitmeninio turinio kylančius uždavinius, apima nuostatas dėl nepilnamečių apsaugos[27], dėl privatumo apsaugos[28] ir dėl tarpinių paslaugų teikėjų atsakomybės[29]. 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2004/68/TVR dėl kovos su seksualiniu vaikų išnaudojimu ir vaikų pornografija[30] nustatyti būtiniausi reikalavimai valstybėms narėms apibrėžiant nusikaltimus ir atitinkamas sankcijas. Remiantis 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacija 98/560/EB dėl Europos audiovizualinių ir informacinių paslaugų pramonės konkurencingumo vystymo skatinant nacionalines sistemas, skirtas pasiekti panašų ir veiksmingą nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos lygį[31], 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą[32], nustatomos nacionalinio savireguliavimo kūrimo gairės, išplečiama taikymo sritis įtraukiant žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, skatinamas savireguliavimo, bendro reguliavimo ir reguliavimo įstaigų bendradarbiavimas ir keitimasis patirtimi bei gerąja praktika ir veiksmai prieš diskriminaciją visose žiniasklaidos priemonėse. (4) Ir toliau bus veiksmų poreikis turinio, kuris gali būti žalingas vaikams, ir neteisėto turinio, ypač medžiagos, susijusios su vaikų išnaudojimu, srityse. Tai taikoma ir vaikams, tampantiems žalingo ir neteisėto elgesio, kuris daro fizinę ir psichologinę žalą, aukomis bei vaikams, priviliojamiems pamėgdžioti tokius veiksmus, kurie žaloja juos pačius ir kitus. (5) Pageidautina pasiekti tarptautinį susitarimą dėl teisiškai įpareigojančių taisyklių, tačiau tai nebus padaryta greitai. Jeigu toks susitarimas ir bus pasiektas, vien jo nepakaks taisyklių įgyvendinimui ar žmonių, kuriems gresia pavojus, apsaugai užtikrinti. (6) 1999 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 276/1999/EB, patvirtinančiu daugiametį Bendrijos veiksmų planą dėl saugesnio naudojimosi internetu skatinimo ir naujų interneto technologijų, kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu, pirmiausia vaikų ir nepilnamečių apsaugos srityje[33] (1998–2004 m. Saugesnio interneto veiksmų planas)[34] ir 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 854/2005/EB, patvirtinančiu daugiametę Bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis[35] (2005–2008 m. programa „Safer Internet plus“), buvo suteiktas Bendrijos finansavimas, kuriuo buvo sėkmingai paskatintos įvairios iniciatyvos ir sukurta Europos pridėtinė vertė, kaip matyti iš Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui pateiktų programos vertinimų[36]. (7) Be ankstesnių programų vertinimo rezultatų, daug Eurobarometro apklausų ir viešosios konsultacijos akivaizdžiai parodė, kad ir toliau reikia pranešti apie neteisėtą turinį ir didinti informuotumą valstybėse narėse. (8) Plėtojamos technologijos, besikeičiantys būdai, kuriais suaugusieji ir vaikai naudojasi internetu ir kitomis ryšių technologijomis, bei visuomenės elgesio kaita kelia naujų pavojų vaikams. Kad būtų galima geriau suprasti šiuos pokyčius, reikia stiprinti žinių bazę, kurią būtų galima pasitelkti planuojant efektyvius veiksmus. Reikės sujungti kelias priemones ir veiksmus taip, kad jie apimtų įvairius aspektus ir papildytų vienas kitą; pavyzdžiui, tai apims pagalbinių technologijų tolesnę plėtrą ir gerosios patirties, skirtos elgesio kodeksams, apimantiems visuotinai sutartas elgesio taisykles, skatinimą arba bendradarbiavimą su pramone, siekiant sutartų tikslų. (9) Atsižvelgiant į problemos pasaulinį pobūdį, tarptautinis bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbus. Neteisėtas turinys gali būti gaminamas vienoje šalyje, laikomas kitoje, bet juo naudotis ir jį parsisiųsti galima esant bet kurioje pasaulio vietoje. Tarptautinį bendradarbiavimą, kuris jau buvo skatinamas per Bendrijos tinklo struktūras, reikės sustiprinti, kad vaikai būtų geriau apsaugoti nuo tarpvalstybinių pavojų, susijusių su trečiosiomis šalimis. Gerosios patirties mainai tarp Europos organizacijų ir organizacijų, esančių kitose pasaulio dalyse, gali būti naudingi abiem pusėms. (10) Priemonės, kurias Komisija turi teisę priimti remdamasi šiuo sprendimu jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, iš esmės yra valdymo priemonės, susijusios su programos, reikalaujančios didelių biudžeto išteklių, įgyvendinimu, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[37], 2 straipsnio a punkte. Todėl tokios priemonės turėtų būti priimtos laikantis to sprendimo 4 straipsnyje numatytos valdymo procedūros. (11) Komisija turėtų užtikrinti programos papildomumą ir sinergiją su susijusiomis Bendrijos iniciatyvomis bei programomis. (12) Šiuo sprendimu visam programos laikotarpiui turėtų būti nustatyta finansinė struktūra, kuri yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[38] 37 punkte. (13) Dėl svarstomų problemų tarptautinio pobūdžio valstybės narės negali tinkamai pasiekti siūlomų veiksmų tikslų, todėl, atsižvelgiant į veiksmų taikymo srities ir poveikio europinį pobūdį, jie gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija, vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. (14) Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 7, 8 ir 24 straipsniuose, nustatytų principų, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Programos tikslas 1. Šiuo sprendimu įsteigiama Bendrijos programa, skirta saugesniam ypač vaikų naudojimuisi internetu ir kitomis ryšių technologijomis skatinti ir kovoti su neteisėtu turiniu bei žalingu elgesiu internete. Programa vadinama „Safer Internet“ (toliau – programa). 2. Siekiant bendrojo programos tikslo, įgyvendinamos šios veiklos kryptys: a) neteisėto turinio mažinimas ir kova su žalingu elgesiu internete; b) saugesnės interneto aplinkos skatinimas; c) visuomenės informuotumo užtikrinimas; d) žinių bazės kūrimas. Veikla, kuri turi būti vykdoma pagal šias veiklos kryptis, nustatyta I priede. Programa įgyvendinama pagal III priedą. 2 straipsnis Dalyvavimas 1. Programoje gali dalyvauti valstybėse narėse įsisteigę juridiniai asmenys. 2. Programoje gali dalyvauti ir: a) juridiniai asmenys, įsisteigę Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas; b) juridiniai asmenys, įsisteigę narystės siekiančiose šalyse ir šalyse kandidatėse, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, pagal tų šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytas atitinkamuose pagrindų susitarimuose bei Asociacijos tarybos sprendimuose; c) juridiniai asmenys, įsisteigę Vakarų Balkanų ir Europos kaimyninės politikos valstybėse, pagal nuostatas, kurios kartu su šiomis valstybėms apibrėžiamos sudarius pagrindų susitarimus dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose; d) juridiniai asmenys, įsisteigę trečiojoje šalyje, kuri yra tarptautinio susitarimo su Bendrija šalis, to susitarimo pagrindu ar laikydamasi jame nurodytų sąlygų mokanti finansinius įnašus į programą; e) tarptautinės organizacijos ir juridiniai asmenys, įsisteigę trečiosiose šalyse, išskyrus nurodytąsias a, b, c ir d punktuose, pagal III priede nustatytas sąlygas. 3 straipsnis Komisijos įgaliojimai 1. Už programos įgyvendinimą atsakinga Komisija. 2. Remdamasi šiuo sprendimu Komisija parengia darbo programą. 3. 4 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos Komisija laikosi: a) priimdama darbo programą ir jos pakeitimus, įskaitant tarptautinio bendradarbiavimo prioritetinių sričių nustatymą; b) nors kiek nukrypdama nuo III priede nustatytų taisyklių; c) įgyvendindama programos vertinimo priemones. 4. Komisija informuoja 4 straipsnyje nurodytą komitetą apie programos įgyvendinimo eigą. 4 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį. Sprendimo 1999/468/EC 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. 3. Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles. 5 straipsnis Stebėjimas ir vertinimas 1. Siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos pagalbos panaudojimą, Komisija užtikrina, kad šiame sprendime numatyti veiksmai būtų įvertinami iš anksto, sekamas jų atlikimas bei jie įvertinami po atlikimo. 2. Komisija stebi pagal programą vykdomų projektų įgyvendinimą. Siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti pradiniai tikslai, Komisija įvertina projektų vykdymo būdą ir jų įgyvendinimo poveikį. 3. Komisija apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų veiklos krypčių įgyvendinimą praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ne vėliau kaip [po dvejų su puse metų nuo paskelbimo datos]. Programai pasibaigus, Komisija pateikia galutinę vertinimo ataskaitą. 6 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Programa apima penkerių metų laikotarpį nuo 2009 m. sausio 1 d. 2. Programai įgyvendinti per laikotarpį nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. nustatoma 55 mln. EUR finansinė orientacinė suma. Metinius asignavimus 2009–2013 m. laikotarpiui tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės perspektyvos ribų 3. Orientacinis išlaidų paskirstymas pateikiamas II priede. 7 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Veiksmai Įvadas Šios programos tikslas ( skatinti saugesnį ypač vaikų naudojimąsi internetu ir kitomis ryšių technologijomis ir kovoti su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. Siekiant šio tikslo, programoje pagrindinis dėmesys bus skiriamas praktinei pagalbai galutiniam paslaugų gavėjui, ypač vaikams, tėvams, globėjams ir pedagogams, skatinant įvairių suinteresuotųjų šalių partnerystes. Bendrasis šios programos tikslas – skatinti ypač vaikų saugesnį naudojimąsi internetu ir kitomis ryšių technologijomis (toliau – interneto technologijos ), saugios interneto aplinkos kūrimą, mažinti internete platinamo neteisėto turinio kiekį, kovoti su galimai žalingu elgesiu internete ir užtikrinti, kad visuomenė būtų informuota apie interneto aplinkos pavojus ir atsargumo priemones. Siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį į pavojus tuo atveju, kai turiniu ir paslaugomis galima naudotis ir prijungties, ir atjungties režimu, pavyzdžiui, vaizdo žaidimų atveju, programoje nagrinėjamos abi prieigos ir naudojimosi rūšys. Programa bus įgyvendinama remiantis keturiomis bendromis veiklos kryptimis: 1. Neteisėto turinio mažinimas ir kova su žalingu elgesiu internete Šia veikla siekiama mažinti internete platinamo neteisėto turinio kiekį ir tinkamai kovoti su žalingu elgesiu internete, ypatingą dėmesį skiriant medžiagos, susijusios su vaikų seksualiniu išnaudojimu, platinimui, vaikų viliojimui ir priekabiavimui internete. Pagrindiniai bendri veiksmai, kurių planuojama imtis, yra: 1. Kontaktinių punktų, kuriems galima pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete, suteikimas visuomenei. Vykdoma veikla turėtų būti užtikrinta, kad šie kontaktiniai punktai būtų veiksmingi ir matomi visuomenei, būtų glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiautų Europos lygmeniu tarpvalstybiniais klausimais ir keistųsi gerąja patirtimi. 2. Kova su žalingu elgesiu internete, ypač vaikų viliojimu ir priekabiavimu. Vykdoma veikla bus siekiama kovoti su vaikų viliojimu internete (kai suaugęs žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualiai jį išnaudoti) ir priekabiavimu. Bus imamasi veiksmų spręsti su šiomis problemomis susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir tarpusavio koordinavimą. 3. Skatinimas taikyti techninius tinkamos kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete sprendimus. Vykdoma veikla turėtų būti skatinamas veiksmingų technologinių priemonių, kurias galėtų naudoti visos suinteresuotosios šalys, kūrimas arba pritaikymas, kad būtų tinkamai kovojama su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. 4. S uinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija, patirtimi ir gerąja praktika nacionaliniu ir Europos lygmeniu skatinimas. Vykdoma veikla bus siekiama gerinti suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių kovoje su neteisėto turinio platinimu ir žalingu elgesiu internete, tarpusavio koordinavimą ir skatinti šių suinteresuotųjų šalių dalyvavimą bei įsipareigojimą. 5. Bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir patirtimi kovojant su neteisėtu interneto turiniu ir žalingu elgesiu internete tarptautiniu lygmeniu stiprinimas. Vykdoma veikla bus siekiama gerinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, derinti požiūrius kovojant su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete tarptautiniu lygmeniu ir skatinti bendrų principų ir darbo metodų kūrimą. 2. Saugesnės interneto aplinkos skatinimas Šia veikla bus siekiama sutelkti suinteresuotąsias šalis ieškant būdų skatinti saugesnę interneto aplinką ir apsaugoti vaikus nuo turinio, kuris jiems gali būti žalingas. Pagrindiniai bendrieji veiksmai, kurių planuojama imtis, yra: 1. Suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo, keitimosi informacija, patirtimi ir gerąja praktika stiprinimas. Vykdoma veikla bus siekiama gerinti bendradarbiavimą, derinti metodus kuriant saugesnę interneto aplinką vaikams ir sudaryti sąlygas keistis gerąja patirtimi ir darbo metodais. Bus imamasi veiksmų, kad suinteresuotosioms šalims būtų suteikta atvira tribūna klausimams, susijusiems su saugesnės interneto aplinkos skatinimu ir vaikų apsaugos nuo skirtingose platformose platinamo galimai žalingo turinio būdais, aptarti. 2. Suinteresuotųjų šalių skatinimas kurti ir įgyvendinti tinkamas savireguliavimo sistemas . Bus imamasi veiksmų skatinti savireguliavimo iniciatyvų kūrimą ir įgyvendinimą ir skatinti suinteresuotąsias šalis atsižvelgti į vaikų saugumą kuriant naujas technologijas ir paslaugas. 3. Vaikų ir jaunimo skatinimas dalyvauti kuriant saugesnę interneto aplinką. Bus imamasi veiksmų įtraukti vaikus ir jaunimą siekiant geriau suprati jų požiūrį į naudojimąsi interneto technologijomis ir su tuo naudojimusi susijusią patirtį ir gauti žinių, kaip interneto aplinką padaryti saugesnę vaikams. 4. Pastangos gauti daugiau informacijos apie tinkamas kovos su žalingu turiniu internete priemones. Vykdoma veikla bus siekiama gauti daugiau informacijos apie kovos su galimai žalingu turiniu internete priemonių našumą ir veiksmingumą ir aprūpinti vartotojus informacija, priemonėmis ir prietaikomis, kuriomis remdamiesi jie galėtų kovoti su žalingu turiniu skirtingose platformose. 5 . Europoje ir tarptautiniu mastu taikomų metodų suderinamumo užtikrinimas. Vykdoma veikla bus skatinamas suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, patirtimi ir gerąja praktika Europos ir tarptautiniu lygmeniu. 3. Visuomenės informuotumo užtikrinimas Šia veikla bus siekiama didinti visuomenės, visų pirma vaikų, tėvų, globėjų ir pedagogų, informuotumą apie galimybes ir pavojus, susijusius su naudojimusi interneto technologijomis, ir saugaus naudojimosi internetu būdus. Pagrindiniai bendrieji veiksmai, kurių planuojama imtis, yra: 1 . Visuomenės informuotumo, susijusio su saugesniu interneto technologijų naudojimu, didinimas ir informacijos sklaida. Vykdoma veikla bus didinamas visuomenės informuotumas koordinuotai suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus visoje Europoje. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos sklaidos dideliam vartotojų skaičiui priemonės. 2 . Kontaktiniai punktai, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus apie saugaus naudojimosi internetu būdus. Vykdoma veikla bus siekiama įgalinti vartotojus atsakingai priimti informacija pagrįstus sprendimus, teikiant jiems patarimus, kokios informacijos reikia ir kokių atsargumo priemonių reikia imtis norint saugiai naudotis internetu. 3 . Skatinimas stiprinti veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius informuotumo didinimo metodus ir priemones. Bus imami veiksmų, kuriais bus siekiama tobulinti atitinkamus informuotumo didinimo metodus ir priemones, kad jie ilgainiui taptų veiksmingesni ir ekonomiškai efektyvesni. 4 . Keitimosi gerąja patirtimi ir valstybių bendradarbiavimo Europos lygmeniu skatinimas. Bus imamasi veiksmų užtikrinti veiksmingą Europos valstybių bendradarbiavimą ir veiksmingą keitimąsi gerąja praktika, priemonėmis, metodais, patirtimi ir informacija. 5 . Keitimosi gerąja patirtimi ir bendradarbiavimo tarptautiniu lygmeniu skatinimas. Bus imamasi veiksmų, kuriais bus siekiama skatinti bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja praktika, priemonėmis, metodais, patirtimi ir informacija tarptautiniu lygmeniu, kad būtų skatinamas bendrų principų ir darbo metodų kūrimas ir gerinamas ir stiprinamas pasaulinių iniciatyvų veiksmingumas, ekonominis efektyvumas ir plečiamos jų taikymo sritys. 4. Žinių bazės kūrimas Šia veikla bus siekiama sukurti žinių bazę, kad būtų galima tinkamai spręsti su esamais ir su atsirandančiais naujais interneto aplinkos naudojimo būdais, atitinkamais pavojais ir padariniais susijusias problemas siekiant suplanuoti tinkamus veiksmus, skirtus visų vartotojų saugumui internete užtikrinti. Pagrindiniai bendrieji veiksmai, kurių planuojama imtis, yra: 1 . Koordinuoto požiūrio į tyrimus atitinkamose srityse skatinimas. Veiksmais, kurių bus imamasi, bus užtikrinamos suderintos pastangos sutelkti mokslininkus ir ekspertus, vykdančius veiklą vaikų saugumo internete srityje Europos lygmeniu, skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas ir koordinavimas ir rengiamos esamų ir naujų mokslinių tyrimų naujausios apžvalgos. 2 . Atnaujintos informacijos, susijusios su vaikų naudojimusi interneto technologijomis, teikimas. Bus imamasi veiksmų, kad būtų teikiama atnaujinta informacija, susijusi su vaikų naudojimusi interneto technologijomis ir su tuo, kaip vaikai, jų tėvai ir globėjai naudojasi galimybėmis ir elgiasi susidūrę su pavojais. Veiksmai apims kiekybinius ir kokybinius aspektus. Taip pat veiksmais bus siekiama gerinti žinias apie vaikų ir jaunimo taikomas strategijas susidūrus su pavojais interneto aplinkoje ir įvertinti šių strategijų veiksmingumą. 3 . Vaikų viktimizacijos internete tyrimų skatinimas. Veiksmais bus siekiama ištirti su vaikų viktimizacija interneto aplinkoje (įskaitant priekabiavimą ir vaikų viliojimą) susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus; klausimus, susijusius su interneto medžiaga, kurioje užfiksuotas vaikų seksualinis išnaudojimas, ir naujomis elgesio, dėl kurio vaikams gali kilti žalos pavojus, formomis. 4 . Veiksmingų saugaus naudojimosi interneto technologijomis gerinimo būdų tyrimų skatinimas. Veiksmai gali būti susiję su informuotumą didinančių metodų ir priemonių tyrimais ir bandymais, sėkmingai veikiančiomis bendro reguliavimo ir savireguliavimo sistemomis, įvairių techninių ir netechninių sprendimų veiksmingumu bei kitais atitinkamais klausimais. 5 . Žinių apie naudojimosi esamomis ir naujomis technologijomis poveikiu vaikams ir jaunimui gerinimas. Veiksmais bus siekiama geriau suprasti, kokį poveikį naudojimasis interneto technologijomis daro vaikų ir jaunimo psichologijai, elgesiui ir sociologijai, įskaitant susidūrimo su žalingu turiniu bei elgesiu ir vaikų viliojimo bei priekabiavimo poveikį skirtingose platformose, įskaitant kompiuterius ir judriojo ryšio telefonus bei žaidimų konsoles ir kitas naujas technologijas. II PRIEDAS ORIENTACINIS IŠLAIDŲ PASKIRSTYMAS Neteisėto turinio mažinimas ir kova su žalingu elgesiu internete | 30–35 % | Saugesnės interneto aplinkos skatinimas | 5–10 % | Visuomenės informuotumo užtikrinimas | 45–50 % | Žinių bazės kūrimas | 8–15 % | 1. III PRIEDAS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO METODAI 1) Komisija įgyvendins programą remdamasi I priede nurodytu techniniu turiniu. 2) Programa bus įgyvendinama vykdant veiklą, kurią sudarys: A. Bendrai finansuojami veiksmai: 1. bandomieji projektai bei gerosios patirties veiksmai ir su programa susijusių sričių ad hoc projektai, įskaitant projektus, kuriuose demonstruojama geroji patirtis arba kurie susiję su novatorišku esamos technologijos naudojimu; 2. tinklai ir nacionaliniai veiksmai, suburiantys daug suinteresuotųjų šalių, siekiant užtikrinti veiksmus visoje Europoje ir palengvinti koordinavimo veiklą bei žinių perdavimą, 3. visos Europos mastu vykdomi lyginamieji tyrimai, kuriuose nagrinėjama, kaip suaugusieji ir vaikai naudojasi interneto technologijomis, dėl to kylantys pavojai ir žalingos praktikos poveikis vaikams, ir elgesio bei psichologiniai aspektai, daugiausia dėmesio skiriant vaikų seksualiniam išnaudojimui, susijusiam su naudojimusi interneto technologijomis; tyrimai, skirti būsimiems pavojingiems atvejams, kuriuos lems kintantis elgesys arba technologijų raida ir pan.; 4. technologijų diegimo projektai. B. Papildomos priemonės papildomomis priemonėmis bus prisidėta prie programos įgyvendinimo arba pasirengimo būsimiems veiksmams; 1. lyginamoji analizė ir nuomonės tyrimai, siekiant gauti patikimų duomenų apie saugesnį naudojimąsi interneto technologijomis visose valstybėse narėse, kurie renkami taikant palyginamas metodikas; 2. technologijų, pavyzdžiui, filtravimo, skirtų paskatinti saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis, techninis vertinimas; 3. studijos, padedančios įgyvendinti programą ir jos veiksmus; 4. keitimasis informacija per konferencijas, seminarus, praktinius seminarus ar kitus susitikimus bei grupių veiklos valdymas; 5. sklaidos, informavimo ir ryšių veikla. 3) Pagal 2 straipsnio 2 dalies e punktą trečiosiose šalyse įsisteigusios tarptautinės organizacijos ir juridiniai asmenys gali dalyvauti bendrai finansuojamuose veiksmuose, gaudami Bendrijos finansavimą arba be jo, tokiomis sąlygomis: i) veiksmas turi priklausyti vienam iš tarptautinio bendradarbiavimo prioritetų, kaip apibrėžta darbo programoje. Šie prioritetai gali būti apibrėžti pagal teminę veiklos sritį, pagal geografinius kriterijus arba pagal abu veiksnius; ii) darbo programoje gali būti apibrėžta daugiau kriterijų ir sąlygų, kuriuos trečiosiose šalyse įsisteigusios tarptautinės organizacijos ir juridiniai asmenys privalo atitikti, kad gautų Bendrijos finansavimą. 4) Bendrai finansuojami veiksmai bus atrenkami remiantis kvietimais teikti paraiškas, skelbiamais Komisijos tinklavietėje laikantis galiojančių finansinių nuostatų. 5) Paraiškose gauti Bendrijos paramą tam tikrais atvejais turėtų būti pateiktas finansinis planas, apimantis visas projektų finansavimo sudedamąsias dalis, įskaitant ir finansinę paramą, kurios prašoma iš Bendrijos, ir iš kitų šaltinių prašomą arba skirtą visą kitą paramą. 6) Papildomos priemonės bus įgyvendinamos skelbiant konkursus laikantis galiojančių finansinių nuostatų. FINANSINĖ TEISĖ AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo nustatoma daugiametė internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Politikos sritis – informacinė visuomenė Veiklos rūšis (-ys) – elektroninių ryšių politika ir tinklo saugumas 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 09 02 02 09 01 04 04 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2009–2013 m. Biudžeto ypatybės (jei būtina, pridėti papildomas eilutes) Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 09 02 02 | NPI | DIF[39] | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 09 010 404 | NPI | NDIF[40] | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[41] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 53,5 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 5,08 | 6,61 | 9,55 | 10,05 | 22,21 | 53,5 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[42] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55,0 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,3 | 5,38 | 6,91 | 9,85 | 10,35 | 22,21 | 55,0 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[43] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 7,494 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 1,273 | 62,853 | IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 1,616 | 6,696 | 8,226 | 11,166 | 11,666 | 23,483 | 62,853 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jei numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos, reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą: Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[44] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Esama nuolatinio poreikio imtis veiksmų kovoti su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, skatinti saugesnę interneto aplinką ir užtikrinti visuomenės informuotumą apie pavojus ir atsargumo priemones, kurių reikia imtis kintančioje interneto aplinkoje. Taip pat reikia išplėsti programos taikymo sritį, kad būtų skirtas ypatingas dėmesys pažeidžiamų vaikų apsaugai interneto aplinkoje, ypač tokiais atvejais, kai žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualinio išnaudojimo (vaikų viliojimas) ir kai prie vaiko priekabiaujama, nes tokia patirtis gali turėti skaudžių ir ilgalaikių padarinių vaikui. Siekiant spręsti pirmiau minėtus uždavinius, reikia daugiau žinių. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Bendrija skatins gerąją patirtį valstybėse narėse, teikdama gaires ir paramą Europos lygmens lyginamajai analizei, tinklų kūrimui ir prisidėdama prie žinių bazės. Nacionaline veikla bus prisidėta prie „daugiklio efekto“ siekiant geresnės gerosios patirties sklaidos. Pakartotinis išbandytų priemonių, metodų, strategijų ir technologijų naudojimas ar prieiga prie atnaujintų duomenų Europos lygmeniu pagerins subjektų ekonominį efektyvumą ir veiksmingumą valstybių narių lygmeniu. Šia programa siekiama maksimaliai išnaudoti sinergiją su nacionaline veikla kuriant tinklus ir įgyvendinant ES iniciatyvas. Siūloma veikla iš dalies pagrįsta ankstesniais veiksmais pasiektais rezultatais ir ja bus papildyti veiksmai, vykdomi pagal kitas ES programas ir iniciatyvas (būtent pagal programas „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“, „Veiklus jaunimas“ ir „Daphne III“) taip, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir kuo labiau padidintas jų poveikis. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Tikslai bus tokie: 2. mažinti neteisėtą turinį ir kovoti su žalingu elgesiu internete; 3. skatinti saugesnę interneto aplinką; 4. užtikrinti visuomenės informuotumą; 5. sukurti žinių bazę. Veiklos tikslais tiksliai apibrėžiamos užduotys, kurios sudaro sąlygas įgyvendinti pirmiau minėtus tikslus. Veiklos tikslai | Rodikliai | Neteisėtas turinys ir žalingas elgesys ir (arba) turinys | Viešieji pranešimo punktai | Pranešimo punktų skaičius ir aprėptis valstybėse narėse; gautų pranešimų, policijos veiksmų, uždarytų tinklalapių skaičius; visuomenės informuotumo lygis | Žalingas elgesys internete | Visuomenės informuotumo lygis | Techniniai sprendimai | Projektų skaičius | Saugesnės interneto aplinkos skatinimas | Pramonės dalyvavimas | Suorganizuotų susitikimų ir (arba) konferencijų bei dalyvavimo juose skaičius. Savireguliavimo priemonių skaičius | Suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas | Suorganizuotų susitikimų ir (arba) konferencijų bei dalyvavimo juose skaičius. Projektų ir iniciatyvų skaičius | Informuotumo didinimas | Vartotojų įgalinimas saugiai naudotis internetu | Vartotojų informuotumo lygiai | Koordinuotos pastangos didinti informuotumą ir skleisti informaciją saugumo klausimais | Informavimo punktų skaičius ir aprėptis valstybėse narėse; dalyvaujančių darbuotojų, informuotumo didinimo veiksmų, suinteresuotųjų šalių, su kuriomis susisiekta, skaičius; žinomumas; informuotumo lygiai | Informuotumo didinimo metodai ir priemonės | Pakartotinų metodų ir priemonių skaičius | Vaikų dalyvavimas kuriant saugesnę interneto aplinką | Vaikų ir veiklos, kurioje dalyvauja vaikai, skaičius | Žinių bazės kūrimas | Koordinuotas tyrimas visoje ES | Nagrinėtų temų ir dalyvavusių šalių skaičius | Atnaujinta informacinė bazė | Projektų, publikacijų skaičius | Žinių apie pačių vaikų taikomas strategijas, susidūrus su pavojais, susijusiais su internetu, plėtra | Projektų, publikacijų skaičius | Su internetu susijusio vaikų seksualinio išnaudojimo tyrimai | Projektų, publikacijų skaičius | Visi veiksmai | Suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas, keitimasis informacija, patirtimi, gerąja patirtimi ES ir tarptautiniu lygmeniu | Suorganizuotų susitikimų ir (arba) konferencijų bei dalyvavimo juose skaičius | 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) ( Centralizuotas valdymas ( tiesioginis, vykdomas Komisijos Įgyvendinimo mechanizmais remiamasi įprasta Bendrijos nuostata dėl subsidijų ir bendro finansavimo bei veiksmų, kuriuos Bendrija visiškai finansuoja pagal išsamią finansinę paraišką. Finansavimas bus skiriamas skelbiant kvietimus teikti paraiškas ir pasiūlymus. 6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS 6.1. Stebėjimo sistema Už programos įgyvendinimą ir stebėjimą bus atsakingi Komisijos pareigūnai. Stebėjimas bus pagrįstas: - iš finansavimo gavėjų gauta informacija (veiklos ir finansinėmis ataskaitomis); - apsilankymais projektų vykdymo vietose; - grįžtamąja informacija apie programos dalyvių veiklą; - vertinimo ir veiklos rodikliais, kurie yra visų projektų ir veiksmų sudedamoji dalis. Vienkartinių projektų, kaip antai seminarai ir konferencijos, stebėjimas vietoje ir išorinis vertinimas bus atliekami remiantis atsitiktine tvarka parinktais pavyzdžiais ir (arba) rizikos veiksniais. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Išsamus poveikio vertinimas ir ex-ante vertinimas, įskaitant ekonominės naudos analizę, buvo atlikti remiantis dokumentų tyrimais, apklausomis, Bendrijos ir išoriniais tyrimais ir viešosiomis konsultacijomis. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post įvertinimą Europos Sąjunga yra šios srities pradininkė nuo 1996 m. Ankstesnę veiklą kelis kartus yra vertinę nepriklausomi ekspertai, pabrėžę svarbų jos įnašą kovojant su vaikams kylančiais pavojais ir rekomendavę ją tęsti. Šiose vertinimo ataskaitose ir Eurobarometro apklausose buvo pateiktos rekomendacijos. Į įgytą patirtį buvo atsižvelgta nustatant naujosios programos tikslus ir veiksmų apimtį. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Tarpinis programos vertinimas bus atliktas programai įpusėjus. Bus vertinamas programos veiksmingumas ir efektyvumas, peržvelgiama jos įgyvendinimo logika ir, jei taikytina, formuluojamos rekomendacijos nukreipti programos veiksmus kita linkme. Veiklos poveikiui įvertinti skirtas ex-post vertinimas bus atliktas programos pabaigoje. 7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Sudarant sprendimus ir sutartis dėl finansavimo tarp Komisijos ir gavėjų numatoma, kad Komisija ir Audito Rūmai gali atlikti patikrinimus vietoje Bendrijos paramos gavėjų patalpose, taip pat suteikiama teisė reikalauti pateikti pagal šias sutartis, susitarimus ir teisinius įsipareigojimus patirtų bet kokio pobūdžio išlaidų įrodymus penkerius metus pasibaigus sutarties laikotarpiui. Vietoje atliekami auditai bus vykdomi, jei bus nuspręsta, kad jie yra būtini. Gavėjai privalo pateikti ataskaitas ir finansinės atskaitomybės dokumentus. Jie nagrinėjami įvertinant išlaidų pobūdį ir tinkamumą ir atsižvelgiant į ekonomikos bei patikimo finansų valdymo principus. Prie finansinių susitarimų pridedama administracinio ir finansinio pobūdžio informacija, nurodant, kokios išlaidos pagal šiuos susitarimus yra tinkamos. Tam tikrais atvejais į Bendrijos nurodytą išlaidų struktūrą bus įtraukiamos tik tos išlaidos, kurios gavėjo apskaitos sistemoje yra praktiškai įmanomos, pripažįstamos ir patikrinamos – tokiu būdu palengvinamas finansuojamų projektų tikrinimas ir auditas. Kalbant apie viešuosius pirkimus ir kaip numatyta Finansiniame reglamente (93–96 straipsniai), Komisija gali skirti administracines arba finansines baudas kandidatams ar konkursų dalyviams, kurie atsiduria vienoje iš situacijų, neleidžiančių dalyvauti konkurse. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[48] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Darbuotojai, finasuojami[49] pagal XX 01 02 str. | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Kiti darbuotojai[50], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas - Programos valdymas: kvietimai teikti paraiškas, darbo programa, Komisijos procedūros - Projektų valdymas: įgyvendinimo procesų priežiūra, projektų išlaidų kontrolė, techninė pagalba - Konferencijų, praktinių pasitarimų ir seminarų, informuotumo didinimo kampanijų, Saugesnio interneto dienų ir Saugesnio interneto forumo organizavimas arba priežiūra - Nefinansuojamos veiklos įgyvendinimas - Bendradarbiavimas su atitinkamais Komisijos padaliniais 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių) ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) /PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS / PBP procedūros metu ( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) ( Darbo vietos, reikalingos n-tiesiems metams, bet nenumatytos tų metų MPS ir (arba) PBP 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos) Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | - intra muros | - extra muros | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai: 9 pareigūnai * 117 000 EUR Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 01:2 straipsnį – 2 pagal sutartis dirbantys darbuotojai* 63 000 EUR ir 1 deleguotasis nacionalinis ekspertas* 70 000 EUR | Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą | 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,144 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[52] | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,215 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Apskaičiuota — Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Komandiruotės — 30 komandiruočių per metus x 800 EUR ES viduje. Komitetai — 2 metiniai susitikimai x 1 dalyvis x 27 valstybės narės x 800 EUR [1] Šiame aiškinamajame memorandume „interneto technologijos“ – technologijos, naudojamos prieigai prie interneto ir kitų ryšių technologijų. Be to, tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, vaizdo žaidimų atveju, esama „prijungties“ (angl. online ) ir „atjungties“ (angl. offline) režimo turinio ir paslaugų naudojimo būdų, ir abu jie gali būti tiesiogiai susiję su vaikų saugumu. [2] 1999 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 276/1999/EB, http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/html/decision/276_1999_EC.htm. [3] 1999(2004 m. Saugesnio interneto veiksmų planas, 2004–2008 m. „Safer Internet plus “. [4] COM(2006) 663 ir Galutinė saugesnio interneto veiksmų plano vertinimo ataskaita (2003–2004 m.), IDATE, 2006 m. gegužės mėn., p. 4,http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf. [5] COM(2006) 661. [6] http://ec.europa.eu/saferinternet. [7] 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacija 98/560/EB,http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l24030b.htm. [8] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija 2006/952/EB (OL L 378, 2006 12 27). [9] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm. [10] Priėmė Ministrų komitetas antrajame ministrų atstovų susitikime 2007 m. liepos 12 d.Konvencija pateikta pasirašyti 2007 m. spalio 25–26 d. vykusioje Europos teisingumo ministrų konferencijoje. [11] 2004 m. sausio 20 d. Tarybos pamatinis sprendimas dėl kovos su seksualiniu vaikų išnaudojimu ir vaikų pornografija (2004/68/TVR). [12] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui – COM(2007) 267, 2007 5 22. [13] COM(2006) 367, 2006 7 4. [14] Tarybos išvados 16457/07, 2007 m. gruodžio 12 d. [15] Komunikatas dėl elektroninių nusikaltimų, p. 9. [16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm. [17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp. [18] 2007 m. Eurobarometro tyrimas, http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf. [19] 8 temos („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) 3 veikla („Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų poveikis“). [20] 1999 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 276/1999/EB (OL L 33, 1999 2 6, p. 1). [21] 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1151/2003/EB (OL L 162, 2003 7 1, p. 1). [22] 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 854/2005/EB, patvirtinantis daugiametę Bendrijos programą, skatinančią saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis (OL L 149, 2005 6 11, p. 1). [23] OL C , , p. [24] OL C , , p. [25] OL C , , p. . [26] COM/2005/229. [27] COM(2007) 170 galutinis. Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo. [28] 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (OL L 201, 2002 7 31, p. 37). [29] 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (OL L 178, 2000 7 17, p. 1). [30] OL L 13, 2004 1 20, p. 44. [31] OL L 270, 1998 10 7, p. 48. [32] OL L 378, 2006 12 27, p. 72. [33] OL L 33, 1999 2 6, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1151/2003/EB. [34] OL L 162, 2003 7 1, p. 1. [35] OL L 149, 2005 6 11, p. 1. [36] COM(2001) 690; COM(2003) 653; COM(2006) 663. [37] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [38] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [39] Diferencijuoti asignavimai. [40] Nediferencijuoti asignavimai. [41] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [42] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [43] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [44] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [45] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [46] Kaip apibūdinta 5.3. skirsnyje. [47] Kaip apibūdinta 5.3. skirsnyje. [48] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [49] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [50] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [51] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [52] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.