LT ECB-PUBLIC  
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2014 m. geguž ės 15 d.  
dėl mokėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo sistem ų priežiūros 
(CON/2014/33) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas 
2014 m. balandžio 7 d. Europos Centrini s Bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti nuomon ę 
dėl nutarimo d ėl mokėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo sistem ų priežiūros tvarkos patvirtinimo 
projekto (toliau – nutarimo projektas). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir Tarybos sprendimo 98/415/EB1 2 straipsnio 1 dalies tre čiąja ir 
penktąja įtraukomis, kadangi įstatymo projektas yra susij ęs su Lietuvos banku ir mok ėjimo ir 
atsiskaitymo sistemomis. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 
5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 
1.  Nutarimo projekto tikslas 
1.1 Nutarimo projektu nauja redakcija išd ėstoma Lietuvos banko atliekamos mok ėjimo ir vertybini ų 
popierių atsiskaitymo sistem ų priežiūros tvarka, kuri ą Lietuvos banko valdyba buvo patvirtinusi 
2003 m.  
1.2 Nutarimo projektu siekiama įgyvendinti Finans ų rinkos infrastrukt ūrų principus2 (toliau – FRI 
principai) ir nustatyti Lietuvos banko atliekamos veiksmingos mok ėjimo ir vertybini ų popierių 
atsiskaitymo sistem ų priežiūros pagrindus. Nutarimo projekte nustatytos Lietuvos banko funkcijos 
jo atliekamos sistem ų priežiūros kontekste, o konkre čiai: 1) sistem ų registravimas, 2) sistemiškai 
svarbių mokėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo sistem ų atitikimo FRI principams vertinimas3 
ir 3) sistem ų stebėsena. Nutarimo projekte taip pat yra nuostat ų dėl tarptautinio bendradarbiavimo 
sistemų priežiūros srityje.  
 
                                                 
1  1998 m. birželio 29 d. Ta rybos sprendimas 98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos Centriniu 
Banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais (OL L 189, 1998 7 3, p. 42). 
2  Finans ų rinkos infrastrukt ūrų principus kartu išleido Tarptautini ų atsiskaitymo banko (BIS) Mok ėjimo ir atsiskaitymo 
sistemų komitetas (CPSS) ir Vertybini ų popierių komisijų tarptautin ės organizacijos techni nis komitetas (IOSCO) 
(http://www.bis.org/publ/cpss101a.pdf). 
3  Finans ų rinkos infrastrukt ūrų principai: informacijos atskleidimo tvarka ir vertinimo metodologija. 
ECB-PUBLIC  
2 2. Bendros pastabos  
2.1 ECB supranta, kad nutarimo projektu siekiama atspind ėti sistemiškai svarbioms mok ėjimo 
sistemoms taikomus pagrindinius principus, kuriu os apima FRI principai. Šiuo metu Eurosistema 
rengia ECB reglamento d ėl sistemiškai svarbi ų mokėjimo sistem ų priežiūros reikalavim ų4  (toliau – 
SSMS reglamentas) projekt ą. SSMS reglamentu siekiama įgyvendinti FRI principus euro zonoje 
teisiškai įpareigojan čiu būdu. Jame, inter alia , bus apibr ėžti kriterijai, kuriais vadovaujantis 
mokėjimo sistema pripaž įstama sistemiškai svarbia, ir nustatyti reikalavimai, kuriais siekiama 
užtikrinti veiksming ą teisinės, kredito, likvidumo, operacin ės, bendrosios verslo, saugojimo, 
investicin ės ir kitų rizikų valdymą. Jame taip pat bus nustatyti sistemiškai svarbi ų mokėjimo 
sistemų patikimo valdymo priemoni ų, objektyvios ir lais vos prieigos prie j ų bei jų veiksmingumo ir 
efektyvumo reikalavimai. 
2.2 Pri ėmus SSMS reglament ą, jis bus tiesiogiai taikomas euro zonoje. Lietuva yra valstyb ė narė, 
kuriai pagal Sutarties 139 straipsn į taikoma išlyga. Lietuvai įsivedus eur ą, o Lietuvos bankui tapus 
visateisiu Eurosistemos nariu, SSMS reglamenta s taip pat bus taikomas Lietuvos bankui ir 
nutarimo projekt ą reikės iš dalies pakeisti. 
 3.  Sistemin ės rizikos s ąvoka 
Nutarimo projekte sistemin ė rizika apibr ėžta kaip „tikimyb ė, jog bent vieno iš sistemos dalyvi ų 
neįvykdyti įsipareigojimai ir (arba) pa čios sistemos sutrikimai lems, kad ir kiti sistemos dalyviai 
negalės į
vykdyti savo įsipareigojim ų, bus paveiktos kitos sistemos ir (arba) finans ų rinka“5. Ši 
sąvoka suformuluota taip, kad jos elementai taikomi kartu, ir d ėl to ji yra siauresn ė nei nurodytoji 
FRI principuose6, kadangi pagal nutarimo projekt ą, kad rizika b ūtų laikoma sistemine, sistemos 
dalyvio įsipareigojim ų neįvykdymas tur ėtų ne tik lemti, kad ir kiti sistemos dalyviai negal ės 
įvykdyti savo įsipareigojim ų, bet kad ir „bus paveiktos k itos sistemos ir (arba) finans ų rinka“. 
Siekiant užtikrinti suderinamum ą su SSMS reglamentu ir FRI principais, taip pat suderint ą 
sisteminės rizikos supratim ą euro zonoje, nutarimo projekt ą reikės iš dalies pakeisti, kai SSMS 
reglamentas bus prad ėtas taikyti Lietuvos bankui. 
 4. Sistem ų vertinimas 
4.1 Nutarimo projekte nustatyta, kad sistem ų vertinimas yra „sistem ų veiklos atitikimo FRI 
principams“
7 vertinimas. ECB pažymi, kad atitikties FRI principams poži ūriu turėtų būti 
vertinamos pa čios mokėjimo ir atsiskaitymo sistemos, o ne tik sistem ų veikla, ir rekomenduoja 
atitinkamai pakeisti nutarimo projekt ą.  
                                                 
4  2013 m. birželio 7 d. ECB pranešimas spaudai d ėl SSMS reglamento projekto viešosios konsultacijos, kur į galima rasti 
ECB interneto svetain ėje www.ecb.europa.eu. 
5  Nutarimo projekto 2.3 punktas. 
6  FRI princip ų H priede sistemin ė rizika apibr ėžta kaip rizika, kuri „d ėl vieno ar daugiau dalyvi ų negalėjimo įvykdyti 
įsipareigojimus kaip tikimasi sukels kit ų dalyvių negalėjimą laiku įvykdyti savo įsipareigojimus“. 
7  Nutarimo projekto 7 punktas. 
ECB-PUBLIC  
3 4.2 ECB supranta, kad Lietuvos bankas taip pat yra pagrindini ų sandorių šalių ir sistem ų, kurių 
operatoriai yra pagrindin ės sandorių šalys, prieži ūros institucija, ir rekomenduoja tai atitinkamai 
patikslinti nutarimo projekte.  
4.3 Nutarimo projekte nustatyta, kad sistem ų vertinimas atliekamas kas treji metai arba vykdant 
esminius sistemos pakeitimus8. ECB pažymi, kad SSMS reglamente  bus nustatyta, kad vertinimas 
atliekamas dažniau9. Nutarimo projekt ą reikės atitinkamai pakeisti, kai SSMS reglamentas bus 
pradėtas taikyti Lietuvos bankui. 
 5. Informacijos rinkimas ir teikimas   5.1 Pagal nutarimo projekt ą Lietuvos bankas nustato „sistem ų stebėsenai atlikti reikaling ą“ informacij ą 
ir jos pateikimo periodiškum ą
10. ECB siūlo iš dalies pakeisti nutarimo projekt ą siekiant užtikrinti, 
kad surinkti duomenys gali b ūti naudojami ir kitiems Europos centrini ų bankų sistemos (ECBS) 
uždaviniams, o ne tik sistem ų stebėsenai.  
5.2 Tuo pa čiu, dėl „sistemų priežiūrai atlikti reikalingos“ informacijo s konfidencialumo užtikrinimo ir 
tokios informacijos pateikimo ECB ir (arb a) užsienio kompetentingoms institucijoms11, pagal 
analogiją su Gairėse ECB/2012/2712 nustatytomis suderintomis taisykl ėmis, nutarimo projekt ą 
reikėtų iš dalies pakeisti siekiant už tikrinti, kad informacija gali b ūti teikiama ir kitiems ECBS 
centriniams bankams – kiek to reikia veiksmingam mok ėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo 
sistemų veikimui, arba valstybi ų narių ir Sąjungos prieži ūros institucijoms – kiek to reikia j ų 
viešųjų užduočių atlikimui. 
 
                                                 
8  Nutarimo projekto 10 punktas. 
9  Kas vienerius arba dvejus metus. 
10  Žr. nutarimo projekto 14, 15 ir 16.3 punktus. 
11  Nutarimo projekto 24 punktas. 
12  2012 m. gruodžio 5 d. Gairi ų ECB/2012/27 d ėl Transeuropin ės automatizuotos realaus laiko atskir ųjų atsiskaitym ų 
skubių pervedim ų sistemos (TARGET2) (OL L 30, 2013 1 30, p. 1) II priedo 38 straipsnio 2 dalis. 
ECB-PUBLIC  
4 6. Operatoriaus ir prieži ūros funkcij ų organizacinis atskyrimas  
ECB pritaria nutarimo projekte13 nustatytam organizaciniam Lietuvos banko mok ėjimo sistem ų 
operatoriaus funkcij ų ir sistemų priežiūros atskyrimui. 
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB interneto svetain ėje. 
 
 
 Priimta Frankfurte pr ie Maino 2014 m. geguž ės 15 d. 
 
[parašas] 
 
ECB Pirmininkas 
Mario DRAGHI 
                                                 
13  Nutarimo projekto 23 punktas.