LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Strasbūras, 2013 02 05  
COM(2013) 45 final 
2013/0025 (COD) 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų 
finansavimui 
(Tekstas svarbus EEE) 
{SWD(2013) 21 final} 
{SWD(2013) 22 final}  
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. PASI ŪLYMO  BENDROSIOS  APLINKYB ĖS 
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 
Pagrindiniai si ūlomų priemoni ų tikslai – stiprinti vidaus rink ą ir, konkre čiai, mažinti 
tarpvalstybinio jud ėjimo sud ėtingumą, apsaugoti visuomen ę nuo nusikalstamumo ir 
teroristini ų aktų, apsaugoti ekonomin ę Europos S ąjungos gerov ę užtikrinant veiksming ą 
verslo aplink ą ir didinti finansin į stabilumą užtikrinant finans ų sistemos patikimum ą, tinkamą 
veikimą ir vientisum ą.  
Šie tikslai bus įgyvendinti, jei bus užtikrintas Europos S ąjungos ir tarptautini ų metodų 
nuoseklumas; nacionalini ų taisyklių nuoseklumas ir j ų įgyvendinimo lankstumas; taisykli ų 
orientavimas į grėsmę ir pritaikymas reaguoti į kylančias naujas gr ėsmes. 
Be to, į šį pasiūlymą įtraukta ir juo panaikinama 2006 m. rugpj ūčio 1 d. Komisijos direktyva 
2006/70/EB, nustatanti Direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo priemones1, dėl to padid ės 
pinigų plovimo prevencijos teis ės aktų sistemos aiškumas ir prieinamumas visoms 
suinteresuotosioms šalims. 
Dabartinį pasiūlymą Komisija ketina papildyt i griežtindama ES pinig ų plovimui taikomas 
represines priemones. Tod ėl planuojama remiantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
(SESV) 83 straipsnio 1 dalimi 2013 m. pasi ūlyti suderinti su šia nusikalstama veika susijusi ą 
baudžiam ąją teisę2. 
Bendrosios aplinkyb ės 
Išnykus kli ūtims vidaus rinkoje lengviau ne tik kurti ar pl ėtoti teisėtą verslą visoje ES, bet 
atsiranda ir daugiau galimybi ų užsiimti pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu. Tod ėl pinigų 
plovimu užsiimantys nusikalt ėliai gali bandyti nusl ėpti arba užmaskuoti tikr ąjį atitinkamo 
turto pob ūdį, šaltinį arba nuosavyb ės teises ir j į pateikti kaip iš pirmo žvilgsnio teis ėtas 
pajamas. Be to, teroristai gali b ūti finansuojami vykdant tiek teis ėtą, tiek baudžiam ąją veiklą, 
nes terorist ų organizacijos užsiima pajam ų duodančia veikla, kuri iš esm ės gali būti ar bent 
jau atrodyti teis ėta. Todėl pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas kelia didel į pavojų 
finansų sistemos vientisumui, tinkamam veikim ui, reputacijai ir stabilumui ir d ėl to gali tur ėti 
labai neigiam ų pasekmių plačiajai visuomenei. 
Tinkamam finans ų sistemos ir vidaus rinkos veik imui apsaugoti priimta Europos teis ės aktų. 
Tačiau dėl kintančio pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių pobūdžio, kuriam kisti 
padeda nuolatin ė technologij ų ir nusikalt ėlių naudojam ų būdų raida, teisin ę sistemą reikia vis ą 
laiką pritaikyti, kad b ūtų užkirstas kelias tokioms gr ėsmėms. 
ES lygmeniu 2005 m. spalio 26 d. Direktyvoje 2005/60/EB d ėl finansų sistemos apsaugos nuo 
jos panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų finansavimui3 (toliau – Tre čioji pinigų plovimo 
prevencijos direktyva, Tre čioji PPPD) yra nustatyta sistema, skirta kredito ir finans ų įstaigų 
patikimumui, vientisumui be i stabilumui ir pasitik ėjimui visa finans ų sistema apsaugoti nuo 
                                                 
1 OL L 214, 2006 8 4, p. 29. 
2 http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2013_home_006_money_laundering_en.pdf. 
3 OL L 309, 2005 11 25, p. 15. 
LT 3   LT pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmės. ES taisykl ės yra iš esm ės grindžiamos 
Finansinių veiksmų darbo grup ės (angl. FATF) patvirtintais tarptautiniais standartais, ir, 
kadangi direktyvoje laikomasi minima laus suderinimo principo, sistem ą papildo nacionaliniu 
lygmeniu patvirtintos taisykl ės. 
Tarptautiniu mastu FATF visapusiškai perži ūrėjo tarptautinius standartus ir pri ėmė naujas 
rekomendacijas 2012 m. vasario m ėn.  
Kol vyko tarptautinis procesas, Europos Komisija taip pat perži ūrėjo Europos sistem ą. Ši 
direktyvos perži ūra papildo perži ūrėtas FATF rekomendacijas, kuriomis iš esm ės labai 
sugriežtinama pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistema. Pa čia 
direktyva papildomai griežtinami perži ūrėtų rekomendacij ų elementai, konkre čiai, dėl 
taikymo srities ( į taikymo srit į įtraukiami lošimo paslaug ų teikėjai ir prekiautojai prek ėmis, 
kai viršijama 7 500 EUR riba), inform acijos apie tikruosius savininkus (j ą reikia pateikti 
įpareigotiesiems subjektams ir kompetentingom s institucijoms) ir su sankcijomis susijusi ų 
nuostatų. Atsižvelgiama į būtinybę didinti pinig ų plovimo prevencijos priemoni ų 
veiksmingum ą ir tam pritaikyti teisin ę sistemą, kad būtų užtikrinta, jog gr ėsmė būtų vertinama 
tinkamu lygmeniu ir turint pakankamai lankstumo, kad b ūtų galima prisitaikyti prie skirting ų 
situacijų ir proceso dalyvi ų. Todėl direktyvoje nustatomi aukšto lygio bendri standartai ir 
kartu reikalaujama, kad valstyb ės narės, priežiūros institucijos ir įpareigotieji subjektai 
vertintų grėsmę ir imtųsi tinkam ų tokiai gr ėsmei sumažinti reikiam ų priemoni ų. Todėl 
direktyvoje n ėra labai išsamiai nustatyta, koki ų konkrečių priemoni ų reikia imtis. 
Šioje srityje galiojan čios nuostatos 
Siekiant užtikrinti veiksming ą pinigų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu 
ES lygmens sistem ą, priimta įvairių teisės priemoni ų. Svarbiausios yra šios: 
– Trečioji PPPD, apimanti daugum ą iš 40 FATF rekomendacij ų ir kai kurias iš 9 FATF 
specialių rekomendacij ų;  
– 2006 m. lapkri čio 15 d. Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 d ėl mokėtojo informacijos, 
pateikiamos pervedant l ėšas4, kuriuo įgyvendinama FATF VII specialioji 
rekomendacija d ėl elektronini ų pervedim ų; 
– 2005 m. spalio 26 d. Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 d ėl grynųjų pinigų, įvežamų į 
Bendriją ar išvežam ų iš jos, kontrol ės5, kuriuo įgyvendinama FATF IX specialioji 
rekomendacija d ėl grynųjų pinigų kurjerių; 
– 2007 m. gruodžio 13 d. Direktyva 2007/64/EB d ėl mokėjimo paslaug ų vidaus 
rinkoje6 (Mokėjimo paslaug ų direktyva), kuria kartu su Tre čiąja PPPD įgyvendinama 
FATF VI specialioji rekomendacija d ėl alternatyvi ų piniginių perlaidų; 
– 2001 m. gruodžio 27 d. Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001 d ėl specialių ribojančių 
priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su 
terorizmu7, kuriuo kartu su 2002 m. geguž ės 27 d. Reglamentu (EB) Nr. 881/20028, 
                                                 
4 OL L 345, 2006 12 8, p. 1. 
5 OL L 309, 2005 11 25, p. 9. 
6 OL L 319, 2007 12 5, p. 1. 
7 OL L 344, 2001 12 28, p. 70. 
8 OL L 139, 2002 5 29, p. 9. 
LT 4   LT kuriuo  įgyvendinamos JT sankcijos Al-Q aida tinklui ir Talibanui, įgyvendinama 
dalis FATF III specialiosios rekomendacijos d ėl teroristų turto įšaldymo. 
Derėjimas su kitomis S ąjungos politikos sritimis ir tikslais  
Siūlomas pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistemos koregavimas 
visiškai atitinka kit ų sričių ES politik ą. Kalbant konkre čiai: 
– Stokholmo programoje9, kurios tikslas – užtikrinti atvir ą ir saugią Europą piliečių 
labui ir saugumui, valstyb ės narės ir Komisija raginamos toliau pl ėtoti finansin ės 
žvalgybos padalini ų tarpusavio informacijos mainus kovojant su pinig ų plovimu; 
– ES vidaus saugumo strategijoje10 nustatomi aktualiausi ateinan čių metų ES saugumo 
uždaviniai ir si ūlomi penki strateginiai 2011–2014 m. tikslai bei konkret ūs veiksmai, 
kad būtų padedama užtikrinti didesn į ES saugum ą. Jie apima ir pinig ų plovimo bei 
terorizmo prevencij ą. Konkrečiai pripažinta, kad reikia atnaujinti ES pinig ų plovimo 
prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistem ą siekiant didinti juridini ų 
asmenų ir teisinių struktūrų skaidrum ą; 
– dėl galimyb ės piktnaudžiauti naujomis technol ogijomis, siekiant užmaskuoti 
sandorius ir nusl ėpti tapatyb ę, valstyb ėms narėms svarbu steb ėti technologij ų 
pokyčius ir modeliuoti elektronin ės atpažinties, elektroninio parašo ir elektronini ų 
operacijų patikimumo užtikrinimo naudojim ą, vadovaujantis Komisijos pateiktu 
reglamento d ėl elektronin ės atpažinties ir elektronini ų operacij ų patikimumo 
užtikrinimo paslaug ų vidaus rinkoje pasi ūlymu11; 
– 2012 m. kovo m ėn. Europos Komisija pri ėmė pasiūlymą dėl pajamų iš nusikaltim ų 
įšaldymo ir konfiskavimo Europos S ąjungoje12, kuriuo siekiama užtikrinti, kad 
valstybės narės įdiegtų veiksming ą nusikalstamu b ūdu įgyto turto įšaldymo, valdymo 
ir konfiskavimo sistem ą, kuri b ūtų paremta tam b ūtina institucine strukt ūra, 
finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais; 
– kiek tai susij ę su duomen ų apsauga, si ūlomi Trečiosios PPPD paaiškinimai visiškai 
atitinka naujausiuose Komisijos pasi ūlymuose d ėl duomen ų apsaugos13 nustatytą 
požiūrį, pagal kur į konkrečia nuostata14 suteikiami įgaliojimai ES arba nacionaliniais 
teisės aktais apriboti reglamento projekte numat ytas teises ir pareigas remiantis tam 
tikru pagrindu, įskaitant nusikalstam ų veikų prevencij ą, tyrimą, nustatym ą ir 
traukimą baudžiamojon atsakomyb ėn už jas; 
                                                 
9 OL C 115, 2010 5 4, p. 1. 
10 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. 
Penki žingsniai kuriant saugesn ę Europą“, COM(2010) 673 galutinis.  
11 COM(2012) 238/2. 
12 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl pajamų iš nusikaltim ų įšaldymo ir konfiskavimo Europos 
Sąjungoje pasi ūlymas, COM(2012) 085 final. 
13 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms 
tvarkant asmens duomenis nusikalstam ų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo 
baudžiamojon atsakomyb ėn už jas arba baudžiam ųjų sankcijų vykdymo tikslais ir d ėl laisvo toki ų 
duomenų judėjimo pasiūlymas, COM(2012) 010 final, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento d ėl 
fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir d ėl laisvo toki ų duomenų judėjimo (Bendrojo 
duomenų apsaugos reglamento) pasi ūlymas, COM(2012) 011 final.  
14 Bendrojo duomen ų apsaugos reglamento 21 straipsniu. 
LT 5   LT – kiek tai susij ę su sankcijomis, pasi ūlymas nustatyti b ūtiniausias principines taisykles 
siekiant griežtinti administracines sankc ijas visiškai atitinka Komisijos politik ą, 
apibrėžtą komunikate „Sankcij ų taikymo režim ų finansini ų paslaugų sektoriuje 
griežtinimas“15; 
– kiek tai susij ę su finansine įrauktimi, pripažinta, kad per daug atsargaus poži ūrio 
taikymas pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu apsaugos 
priemonėms gali tur ėti nenumatyt ų pasekmi ų – iš finans ų s i s t e m o s  g a l i  b ūti 
pašalintos teis ėtą veiklą vykdančios įmonės ir vartotojai. Šiuo klausimu vyko darbas 
tarptautiniu mastu16 nustatant gaires, padedan čias valstyb ėms ir jų finansų įstaigoms 
kurti pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu priemones, 
atitinkančias nacionalin į finansin ės įtraukties tiksl ą, nekeliant gr ėsmės esamoms 
kovos su nusikalstamumu priemon ėms. ES lygmeniu finansin ės įtraukties klausimas 
šiuo metu svarstomas rengiant banko s ąskaitų dokument ų rinkinį; 
– kiek tai susij ę su bendradarbiavimu su asmenimis ar institucijomis ( įskaitant teismus 
ir administracinius organus), atsakingais už mokes čių ir visų kitų viešųjų rinkliavų 
apskaičiavimą, surinkim ą, taikymą arba išieškojim ą arba skund ų dėl jų sprendim ą, 
pasiūlymas atitinka kovos su mokestiniu suk čiavimu ir mokes čių slėpimu poži ūrį17, 
kurio laikomasi tarptautiniu mastu, įskaitant konkre čią nuorodą į mokestinius 
nusikaltimus kaip rimtus nusikaltimu s, kuriuos galima laikyti pinig ų plovimui 
lygiaverčiais pirminiais nusikaltimais. Kovoti su mokestiniu suk čiavimu ir mokes čių 
slėpimu taip pat pad ės deramo klient ų tikrinimo proced ūrų pinigų plovimo 
prevencijos tikslais griežtinimas. 
2. KONSULTACIJ Ų SU SUINTERESUOTOSIOMIS  ŠALIMIS  IR POVEIKIO  
VERTINIMO  REZULTATAI 
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis 
2012 m. balandžio m ėn. Komisija pri ėmė Trečiosios PPPD taikymo ir vis ų suinteresuot ųjų 
šalių pastabų ataskaitą. Ataskaitoje daugiausia d ėmesio skirta tam tikroms pagrindin ėms 
temoms (pvz., įskaitant gr ėsme pagr įsto požiūrio taikym ą, esamos sistemos taikymo 
išplėtimą, požiūrio į deramą klientų tikrinim ą koregavim ą, reikalavim ų informuoti ir 
priežiūros įgaliojimų išaiškinim ą, finansin ės žvalgybos padalini ų bendradarbiavimo pl ėtrą ir 
kt.), kurios buvo esmin ės peržiūrint Trečiąją PPPD.  
Komisija gavo 77 atsakymus iš keli ų sričių (įskaitant finansines paslaugas, lošim ų sektorių, 
laisvąsias profesijas, nekilnojamojo turto sektori ų, patikos bei bendrovi ų paslaugų teikėjus) 
viešųjų institucij ų, pilietinės visuomen ės, verslo federacij ų ir įmonių, atstovaujan čių labai 
įvairioms suinteresuotosioms šalims. Jau pasibaigus konsultacijoms gauta papildom ų pastabų, 
nuomonės pareiškim ų ir pagalbini ų dokument ų.  
                                                 
15 COM(2010) 716 galutinis. 
16 „Anti-money laundering and terrorist financing measures and Financial Inclusion“, FATF, 2011 m. 
birželio m ėn. 
17 2012 m. gruodžio 6 d. priimtas Komisijos komunikatas, kuriame pateikiamas veiksm ų planas stiprinti 
kovą su mokestiniu suk čiavimu ir mokes čių slėpimu, COM(2012) 722 final. 
LT 6   LT Bendri konsultacij ų rezultatai18 iš esmės patvirtina Komisijos ataskaitoje iškeltus klausimus ir 
problemas, taip pat rodo plat ų pritarimą tam, kad teis ės aktai būtų suderinti su perži ūrėtais 
FATF standartais ir b ūtų geriau išaiškintos tam tikros sritys (t. y. duomen ų apsauga ir 
taisyklių taikymas tarpvalstybiniais atvejais).  
Tiriamųjų duomenų naudojimas 
Įdėta daug pastang ų, kad būtų surinkti šios srities faktai  ir užtikrintas visapusiškas įvairių 
suinteresuot ųjų šalių dalyvavimas. 
Visų pirma 2010 m. išor ės konsultantai „Deloitte“ Komisijos vardu atliko tyrim ą19, kaip 
taikoma Tre čioji PPPD.  
Poveikio vertinimas 
Komisija atliko poveikio vertinim ą20, kuriame išanalizavo galimas pinig ų plovimo ir 
terorizmo finansavimo pasekmes. Vis ų pirma, finans ų sistemoje neužkirtus kelio pinig ų 
plovimui ir terorist ų finansavimui, įmanomas neigiamas ekonominis poveikis (d ėl tarptautini ų 
kapitalo sraut ų sutrikdymo, mažesni ų investicij ų ir mažesnio ekonomikos augimo) ir finans ų 
rinkos nestabilumas (d ėl kitų finansini ų tarpinink ų nenoro užsiimti verslu, reputacijos 
praradimo, pasitik ėjimo sumaž ėjimo ir rizikos ribojimo gr ėsmių).  
Išnagrinėti šie problem ų veiksniai:  
– skirtingas galiojan čių ES taisykli ų taikymas valstyb ėse narėse ir dėl to sumaž ėjęs 
teisinis tikrumas; 
– dabartinių ES taisykli ų nepakankamumas ir spragos; 
– dabartinių taisyklių nenuoseklumas su pastaruoju metu perži ūrėtais tarptautiniais 
standartais. 
Todėl reikia įvykdyti šiuos veiklos uždavinius:  
– užtikrinti nacionalini ų taisyklių nuoseklum ą ir prireikus j ų įgyvendinimo lankstum ą 
griežtinant ir išaiškinant dabartinius reikalavimus;  
– užtikrinti, kad taisykl ės būtų orientuotos į grėsmę ir pritaikytos reaguoti į 
besivystan čias naujas gr ėsmes, griežtinant ir išaiškinant dabartinius reikalavimus; 
– užtikrinti, kad ES poži ūris atitikt ų tarptautin į požiūrį, išplečiant dabartini ų 
reikalavim ų taikymo srit į, juos griežtinant ir išaiškinant. 
Poveikio vertinime daroma išvada, kad esam ą padėtį geriausiai b ūtų galima patobulinti:  
                                                 
18 Atsiliepim ų suvestin ę galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-
crime/index_en.htm . 
19 Tyrim ą galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm . 
20 Poveikio vertinim ą galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-
crime/index_en.htm . 
LT 7   LT – išplečiant taikymo srit į, kad reikalavimai b ūtų taikomi ir lošimams : išplėsti 
direktyvos taikymo srit į, kad ji b ūtų taikoma ne tik kazino, bet ir visam lošim ų 
sektoriui; 
– keičiant prekiautojams prek ėmis taikomas ribas : prekiautojams, prekiaujantiems 
didelės vertės prekėmis, sumažinti taikymo srit į ir deramo klient ų tikrinimo ribas nuo 
15 000 EUR iki 7 500 EUR, kai už sandor į atsiskaitoma grynaisiais pinigais; 
– griežtinant sankcij ų taikymo režimus : nustatyti b ūtiniausias principines taisykles 
siekiant griežtinti administracines sankcijas; 
– užtikrinant statistini ų duomenų palyginamum ą: griežtinti ir patikslinti reikalavim ą 
dėl statistini ų duomenų rinkimo ir pranešimo; 
– tikslinant duomen ų apsaugos reikalavimus:  į direktyvą įtraukti nuostatas, kuriomis 
išaiškinama reikalavim ų dėl pinigų plovimo prevencijos bei kovos su terorist ų 
finansavimu ir reikalavim ų dėl duomenų apsaugos s ąveika; 
– į taikymo srit į įtraukiant mokestinius nusikaltimus : įtraukti tiesiogin ę nuorodą, kad 
mokestiniai nusikaltimai laikomi pirminiais nusikaltimais; 
– teikiant informacij ą apie tikr ąjį savinink ą: įpareigoti visas bendroves saugoti 
informacij ą apie savo tikruosius savininkus; 
– nurodant tikr ąjį savinink ą: nekeisti poži ūrio, pagal kur į reikalaujama, nurodyti 
tikruosius savininkus nuo 25 % nuosavyb ės ribos, bet išaiškinti,  kas yra 25 % riba; 
– išaiškinant buvein ės ir priiman čiosios valstybi ų narių atsakomyb ę už pinigų plovimo 
prevenciją: nustatyti naujas taisykles, išaiškinant, kad filialai ir patronuojamosios 
įmonės, įsteigti kitose valstyb ėse narėse negu pagrindin ė buveinė, taiko 
priimančiosios valstyb ės narės pinigų plovimo prevencijos taisykles, ir stiprinti 
buveinės ir priiman čiosios valstybi ų narių priežiūros institucij ų bendradarbiavimo 
susitarimus; 
– užtikrinant tarpvalstybin į finansinės žvalgybos padalini ų (FŽP) bendradarbiavim ą: 
nustatyti naujus reikalavimus, kuriais b ūtų stiprinami FŽP įgaliojimai ir 
bendradarbiavimas; 
– atliekant nacionalinius gr ėsmės vertinimus : nustatyti reikalavim ą valstybėms narėms 
nacionaliniu mastu atlikti gr ėsmės vertinim ą ir imtis gr ėsmės mažinimo priemoni ų; 
– tikslinant deramo klient ų tikrinimo reikalavimus : valstybės narės turėtų užtikrinti, 
kad tam tikrose didel ės grėsmės situacijose tur ėtų būti privalomas sustiprintas 
deramas klient ų tikrinimas, o mažesn ės grėsmės situacijose b ūtų leidžiama atlikti 
supaprastint ą deramą klientų tikrinimą; 
– tikrinant tre čiųjų valstybių režimų lygiavertiškum ą: panaikinti baltojo s ąrašo proces ą; 
– priežiūrą pritaikant prie gr ėsmės lygio:  konkrečiai pripažinti direktyvoje, kad 
priežiūrą galima vykdyti atsižvelgiant į grėsmės lygį; 
LT 8   LT – nustatant reikalavimus politik oje dalyvaujantiems asmenims:  nustatyti naujus 
reikalavimus vietiniams ir tarptautin ėse organizacijose dirbantiems politikoje 
dalyvaujantiems asmenims, kuriems b ūtų taikomos priemon ės atsižvelgiant į grėsmės 
lygį. 
Be to, atliekant poveikio vertinim ą išanalizuotas teis ės aktų pasiūlymų poveikis pagrindin ėms 
teisėms. Vadovaujantis Pagrindini ų teisių chartija, pasi ūlymais vis ų pirma siekiama asmens 
duomenų apsaugą užtikrinti (Chartijos 8 straipsnis) išaiškinant s ąlygas, kuriomis galima 
saugoti ir perduoti asmens duomenis. Pasi ūlymais nebus pakeista, taigi nebus ir paveikta teis ė 
į veiksming ą teisinę gynybą ir teising ą bylos nagrin ėjimą (Chartijos 47 straipsnis); Europos 
Teisingumo Teismas patvirtino, kad direktyva nepažeidžia šios teis ės (Byla C-305/05). 
Tinkamai atsižvelgta į teisę į privatų gyvenim ą (7 straipsnis), laisv ę užsiimti verslu (16 
straipsnis) ir diskriminacijos draudim ą (21 straipsnis). Galiausiai, pasi ūlymas netiesiogiai 
padės apsaugoti teis ę į gyvybę (Chartijos 2 straipsnis). 
3. TEISINIAI  PASIŪLYMO  ASPEKTAI 
Teisinis pagrindas 
Šis pasiūlymas grindžiamas SE SV 114 straipsniu  
Subsidiarumas ir proporcingumas 
Vadovaujantis Europos S ąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytais subsidiarumo ir 
proporcingumo principais, valstyb ės narės negali deramai pasiekti si ūlomo veiksmo tiksl ų, dėl 
to jų geriau siekti S ąjungos lygmeniu. Pasi ūlymu neviršijama to, kas b ūtina siekiant nustatyt ų 
tikslų. 
Trečiosios PPPD 2 konstatuojamojoje dalyje pabr ėžiama, kad b ūtina turėti ES lygmens 
taisykles, kuriomis siekiama apsaugoti kredito ir finans ų įstaigų patikimum ą, vientisum ą bei 
stabilumą ir pasitik ėjimą visa finans ų sistema, „vadovaujantis teisin ės valstybės ir Bendrijos 
viešosios politikos princip ų reikalavimais, kad valstyb ės narės nesiimt ų finansų sistemų 
apsaugos priemoni ų, kurios nesiderint ų su vidaus rinkos veikimu, šioje srityje priemoni ų 
būtina imtis Bendrijos lygiu“. 
Kadangi dideli nešvari ų pinigų srautai ir terorist ų finansavimas gali pakenkti finans ų 
sektoriaus stabilumui bei reputacijai ir kelia gr ėsmę vidaus rinkai, imantis priemoni ų vien 
nacionaliniu lygmeniu gali b ūti daromas neigiamas poveikis ES bendrajai rinkai: jei n ėra 
visose valstyb ėse narėse galiojan čių darnių taisyklių, kuriomis siekiama apsaugoti j ų finansų 
sistemas, tai gali prieštarauti vidaus  rinkos veikimui ir nulemti susiskaidym ą. Be to, ES 
veiksmai yra pagr įsti siekiant išlaikyti vienodas veiklos s ąlygas visoje ES ir subjektams visose 
valstybėse narėse taikyti nuoseklius pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų 
finansavimu įpareigojimus. 
Komisijos nuomone, si ūlomi taisykli ų pakeitimai yra proporcing i nurodytiems tikslams. 
Nustatydama taikymo srities ir deramo klient ų tikrinimo ribas, Komisija ėmėsi proporcing ų 
veiksmų, kad, kai tinka, apribot ų direktyvos taikym ą. Be to, direktyva leidžiama, kad tam 
tikros prevencin ės priemon ės, kurių turi imtis MV Į, būtų proporcingos įpareigotojo subjekto 
dydžiui ir pob ūdžiui. Be to, laikantis tikslinio ir lankstaus gr ėsme pagr įsto požiūrio, 
valstybėms narėms neturėtų būti trukdoma pagal poreikius imtis priemoni ų ir veiksm ų, kad 
būtų užkirstas kelias galimai nacionaliniu mastu kylan čioms svarbioms gr ėsmėms. Šios 
LT 9   LT priemonės geriau tinka direktyvai negu visi škai suderintam reglamentui, ir į direktyv ą 
įtraukiami ES masto procesai siekiant geresnio koordinavimo ir viršvalstybini ų sprendim ų, 
taip pat tolesnis konkre čių sričių derinimas ir užtikrinamas ES tiksl ų įgyvendinimas. Nors 
veiksmingos pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistemos 
užtikrinimas įpareigotiesiems subjektams kainuoja (šios s ąnaudos išanalizuotos poveikio 
vertinime), Komisija mano, kad pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencijos nauda ir 
toliau viršys s ąnaudas. 
Naujų tarptautini ų standartų vertinimas prasid ės 2013 m. ketvirt ąjį ketvirtį. Jei Komisija laiku 
nepateiks aiški ų pageidaujamo ES poži ūrio į jų įgyvendinim ą gairių, kyla rizika, kad tos ES 
valstybės narės, kurios bus vertinamos pirm os, pasirinks sprendimus, neb ūtinai sutampan čius 
su siūlomu ES poži ūriu, dėl to bus sunkiau susitarti d ėl bendrų ES taisykli ų. 
Be to, pri ėmus perži ūrėtus tarptautinius standartus, tiek Komisija, tiek visos ES valstyb ės 
narės (arba tiesiogiai, arba d ėl narystės FATF arba MONEYVAL) įsipareigojo užtikrinti j ų 
įgyvendinim ą. 
4. POVEIKIS  BIUDŽETUI   
Pasiūlymas neturi poveikio Europos S ąjungos biudžetui. 
5. PAPILDOMA  INFORMACIJA   
Išsamus pasi ūlymo paaiškinimas 
Pagrindiniai Tre čiosios PPPD pakeitimai:  
– Direktyvos taikymo srities išpl ėtimas : siūlomi du pagrindiniai taikymo srities 
pakeitimai:  
(a) prekiautojams, prekiaujantiems didel ės vertės prekėmis, kai už sandor į 
atsiskaitoma grynaisiais pinigais, taikoma riba tur ėtų būti sumažinta nuo 
15 000 EUR iki 7 500 EUR. Šiuo  metu prekiautojams prek ėmis direktyva 
taikoma, jei jie dalyvauja sandoriuose at siskaitant grynaisiais pinigais, kuri ų 
vertė – 15 000 EUR arba daugiau. Iš valstybi ų narių gavus informacijos, kad 
nusikaltėliai piktnaudžiauja šia palyginti aukšta riba, si ūloma ją sumažinti iki 
7 500 EUR. Be to, naujajame pasi ūlyme reikalaujama, ka d prekiautojai atlikt ų 
deramą klientų tikrinimą vykdydami nenuolatinius sandorius, kuri ų vertė – 
7 500 EUR ar daugiau, t. y. sumažinama anks čiau nustatyta 15 000 EUR vert ės 
riba. Tiek apibr ėžties, tiek ribos ke itimas – griežtesn ės priemon ės, kad toki ų 
prekiautoj ų paslaugomis neb ūtų galima pasinaudoti pinig ų plovimo tikslais 
visoje ES; 
(b) direktyva taikoma lošimo paslaug ų teikėjams (vadovaujantis 2000 m. birželio 
8 d. Direktyva 2000/31/EB d ėl kai kuri ų informacin ės visuomen ės paslaug ų, 
ypač elektronin ės komercijos, teisini ų aspektų vidaus rinkoje21). Pagal 
galiojančią Trečiąją PPPD ir perži ūrėtas FATF rekomendacijas reikalaujama, 
kad pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu teis ės aktai 
                                                 
21 OL L 178, 2000 7 17, p. 1. 
LT 10   LT būtų taikomi tik kazino. Europos S ąjungoje surinkti fakt ai rodo, kad tokiu 
atveju kitose lošim ų srityse lieka galimybi ų nusikaltėliams piktnaudžiauti. 
– Grėsme pagr įstas požiūris: direktyvoje pripaž įstama, kad gr ėsme pagrįstas požiūris 
yra veiksmingas b ūdas nustatyti ir sumažinti pavojus finans ų sistemai ir platesniam 
ekonomikos stabilumui vidaus rinkoje. Pagal si ūlomas naujas priemones b ūtų 
reikalaujama trijose pagrindin ėse srityse įgyvendinti faktais grindžiamas priemones, 
kurių kiekviena b ūtų papildyta b ūtiniausiais veiksniais, į kuriuos reik ėtų atsižvelgti, 
arba gairėmis, kurias tur ės parengti Europos prieži ūros institucijos: 
(a) valstybių narių bus reikalaujama nustatyti, suprasti ir mažinti joms kylan čias 
grėsmes. Tai galima papildyti gr ėsmės vertinimu, kuris b ūtų atliekamas 
viršvalstybiniu lygiu (pvz., kur į atliktų Europos prieži ūros institucijos arba 
Europolas) ir kurio rezultatus reik ėtų atskleisti kitoms valstyb ėms narėms ir 
įpareigotiesiems subjektams. Tai b ūtų grėsme pagrįsto požiūrio išeities taškas 
ir kartu b ūtų pripažinta, kad visos ES atsakas gali b ūti grindžiamas atskir ų 
valstybių narių patirtimi;  
(b) įpareigotųjų subjektų, kuriems taikoma direktyva, b ūtų reikalaujama nustatyti, 
suprasti ir mažinti jiems kylan čias grėsmes, taip pat dokumentais įtvirtinti ir 
atnaujinti atliekamus gr ėsmės vertinimus. Tai yra pagrindinis gr ėsme pagrįsto 
požiūrio elementas, sudarantis s ąlygas valstybi ų narių kompetentingoms 
institucijoms (pvz., prieži ūros institucijoms) nuodugniai įvertinti ir suprasti 
prižiūrimų įpareigotųjų subjektų priimtus sprendimus. Už priimtus sprendimus 
visiškai atsakyt ų asmenys, taikantys gr ėsme pagrįstą požiūrį;   
(c) pasiūlymu būtų pripažinta, kad prieži ūros institucij ų išteklius galima naudoti 
taip, kad daugiausia d ėmesio būtų skiriama sritims, kuriose pinig ų plovimo ir 
teroristų finansavimo gr ėsmė didesnė. Grėsme pagr įsto požiūrio taikymas 
reikštų, kad, siekiant geriau kovoti su gr ėsme, remiamasi faktais. 
– Supaprastintas ir sustipri ntas deramas klient ų tikrinimas:  pasiūlyme įpareigotųjų 
subjektų būtų reikalaujama imtis griežtesni ų priemoni ų, kai kyla didesn ė grėsmė, ir 
jiems būtų leidžiama imtis paprastesni ų priemoni ų, kai įrodoma, kad gr ėsmė 
mažesnė. Kiek tai susij ę su galiojan čia (Trečiąja) PPPD, nustatyta, kad supaprastinto 
deramo klient ų tikrinimo nuostatomis leidžiama per daug, kai tam tikr ų kategorij ų 
klientams arba sandoriams visiškai netai komi deramo tikrinimo reikalavimai. Tod ėl 
peržiūrėtoje direktyvoje supaprastinto deramo klient ų tikrinimo taisykl ės būtų 
sugriežtintos ir neb ūtų leidžiama tikrinimo netaikyti. Sprendimus, kada ir kaip atlikti 
supaprastint ą deramą klientų tikrinimą, reikėtų pagrįsti atsižvelgiant į grėsmę ir būtų 
nurodyti b ūtiniausi reikalavimai d ėl veiksnių, kuriuos reikia apsvarstyti. Vienu iš 
atvejų, kai visuomet reik ėtų atlikti sustiprint ą klientų tikrinim ą, t. y. politikoje 
dalyvaujan čių asmenų atveju, direktyva sugriežtinta, kad b ūtų taikoma tiems 
politikoje dalyvaujantiems asmenims, kuriems savo šalyje patik ėtos svarbios 
viešosios pareigos ir kurie dirba tarptautin ėse organizacijose. 
– Informacija apie tikr ąjį savininką: peržiūrėtoje direktyvoje si ūloma nauj ų priemoni ų, 
kad būtų užtikrinta daugiau informacijos apie tikruosius savininkus aiškumo ir 
prieinamumo. Ji įpareigoja juridinius asmenis saugoti informacij ą apie savo 
tikruosius savininkus. Ši ą informacij ą reikėtų teikti tiek kompetentingoms 
institucijoms, tiek įpareigotiesiems subjektams. Teisini ų struktūrų atveju 
LT 11   LT reikalaujama, kad patik ėtiniai deklaruot ų savo status ą tapę klientais, taip pat 
reikalaujama, kad informacija apie tikruosius savininkus b ūtų teikiama tiek 
kompetentingoms institucijoms, tiek įpareigotiesiems subjektams.  
– Trečiųjų valstybi ų lygiavertiškumas:  peržiūrėtoje direktyvoje bus panaikintos 
nuostatos, susijusios su teigiamu lygiavertiškumu, nes deramo klient ų tikrinimo 
režimas tampa vis labiau grindžiamas gr ėsme ir tikrinimo netaikymas remiantis vien 
geografiniais veiksniais ne be toks svarbus.  Galiojan čiomis Tre čiosios PPPD 
nuostatomis reikalaujama, kad b ūtų priimami sprendimai d ėl to, ar tre čiosios 
valstybės turi pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistemas, 
kurios būtų lygiavert ės ES galiojan čioms sistemoms. Tuomet ši informacija buvo 
naudojama, kad b ūtų leidžiama netaikyti tam tikr ų deramo klient ų tikrinimo aspekt ų.  
– Administracin ės sankcijos:  vadovaujantis Komisijo s politika suvienodinti 
administracines sankcijas, perži ūrėtoje direktyvoje numatoma įvairių sankcijų, kurių 
taikymą už sistemingus pagrindini ų direktyvos reikalavim ų (t. y. deramo klient ų 
tikrinimo, įrašų saugojimo, pranešimo apie įtartinus sandorius ir vidaus kontrol ės) 
pažeidimus tur ėtų užtikrinti valstyb ės narės. 
– Finansinės žvalgybos padaliniai:  į pasiūlymą bus įtrauktos 2000 m. spalio 17 d. 
Tarybos sprendimo 2000/642/TVR d ėl valstybi ų narių finansin ės žvalgybos 
padalinių bendradarbiavimo susitarim ų dėl keitimosi informacija nuostatos, toliau 
plečiamas ir stiprinamas bendradarbiavimas. 
– Europos prieži ūros institucijos: pasiūlymas apima kelet ą sričių, kuriose numatomas 
Europos prieži ūros institucij ų darbas. Konkre čiai, Europos bankininkyst ės 
institucijos, Europos dr audimo ir profesini ų pensijų institucijos ir Europos vertybini ų 
popierių ir rinkų institucijos prašoma atlikti vertinim ą ir pateikti nuomon ę dėl pinigų 
plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių, kylančių Europos S ąjungai. Be to, gr ėsme 
pagrįstam poži ūriui teikiant daugiau svarbos, valstyb ėms narėms ir finans ų įstaigoms 
reikia daugiau gairi ų dėl to, į kokius veiksnius reik ėtų atsižvelgti atliekant 
supaprastint ą ir sustiprint ą deramą klientų tikrinimą ir prieži ūrai taikant gr ėsme 
pagrįstą požiūrį. Be to, Europos prieži ūros institucijos įpareigojamos pateikti 
techninius reguliavimo standartus tam tikrais klausimais, kai finans ų įstaigos savo 
vidaus kontrol ės priemones turi pritaikyti prie konkre čių situacijų. 
– Duomenų apsauga : pasiūlyme yra atsižvelgta į poreikį užtikrinti pusiausvyr ą tarp 
patikimų sistemų bei kontrol ės priemoni ų ir prevencini ų priemoni ų taikymo pinig ų 
plovimui ir terorist ų finansavimui ir tarp duomen ų subjektų teisių apsaugos. 
– Perkėlimo į nacionalin ę teisę priemonės: dėl pasiūlymo kompleksiškumo ir taikymo 
srities valstybi ų narių prašoma pateikti nacionalin ės teisės nuostat ų ir direktyvos 
atitikties lentel ę. 
Europos ekonomin ė erdvė  
Pasiūlymas yra svarbus EEE šalims.  
LT 12   LT 2013/0025 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų 
finansavimui 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 114 straipsn į, 
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasi ūlymą, 
perdavus teis ėkūros proced ūra priimamo akto projekt ą nacionaliniams parlamentams, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę1,  
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomon ę2, 
pasikonsultav ę su Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnu3, 
laikydamiesi įprastos teis ėkūros proced ūros, 
kadangi: (1) dideli nešvari ų pinigų srautai gali pakenkti finans ų sektoriaus stabilumui bei 
reputacijai ir kelia gr ėsmę bendrajai rinkai, o terorizmas ardo pa čius mūsų visuomen ės 
pamatus. Be baudžiamosios teis ės priemoni ų, rezultatų taip pat gali duoti prevencija 
finansų sistemoje;  
(2) rimta gr ėsmė kredito įstaigų ir finansų įstaigų patikimumui, vientisumui bei stabilumui 
ir pasitik ėjimui visa finans ų sistema gali iškilti d ėl nusikalt ėlių ir jų bendrinink ų 
pastangų nuslėpti nusikalstamu b ūdu gautų pajamų kilmę arba teis ėtai ar neteis ėtai 
gautas lėšas skirti terorizmo tikslams. Jeigu S ąjungos lygiu nebus patvirtintos tam 
tikros suderinimo priemon ės, pinigų plovėjai ir terorist ų
 finansuotojai, siekdami 
palengvinti savo nusikalstam ą veiklą, gali bandyti pasina udoti kapitalo jud ėjimo ir 
finansinių paslaugų teikimo laisve, kuri ą suteikia integruota finans ų sritis;  
(3) šis pasi ūlymas – ketvirtoji kovos su pinig ų plovimo gr ėsme direktyva. 1991 m. 
birželio 10 d. Tarybos direktyvoje 91/308/EEB d ėl finansų sistemos apsaugos nuo jos 
                                                 
1 OL C , , p. . 
2 OL C , , p. . 
3 OL C , , p. . 
LT 13   LT panaudojimo pinig ų plovimui4 pinigų plovimas apibr ėžtas atsižvelgiant į nusikaltimus, 
susijusius su prekyba narkotik ais, ir nustatyti tik finans ų sektoriui taikomi 
įpareigojimai. 2001 m. gruodžio Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2001/97/EB, iš dalies kei čiančia Tarybos direktyv ą 91/308/EEB5, taikymo sritis 
išplėsta tiek pagal nusikaltimus, tiek pagal profesij ų ir veiklos įvairovę. 2003 m. 
birželio m ėn. Finansini ų veiksmų darbo grup ė (toliau – angl. FATF) perži ūrėjo savo 
rekomendacijas, kad jos apimt ų teroristų finansavim ą, ir pateik ė išsamesnius 
reikalavimus, susijusius su klient ų tapatybės nustatymu ir patikrinimu, situacijomis, 
kai didesn ė pinigų plovimo gr ėsmė gali pateisinti griežtesnes priemones, taip pat 
situacijomis, kai mažesn ė grėsmė gali pateisinti ne toki ą griežtą kontrolę. Į šiuos 
pokyčius atsižvelgta 2005 m. spalio 26 d. Eur opos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 
2005/60/EB d ėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinig ų plovimui ir 
teroristų finansavimui6 ir 2006 m. rugpj ūčio 1 d. Komisijos direktyvoje 2006/70/EB, 
nustatančioje Europos Parlamento ir  Tarybos direktyvos 2005/60/EB įgyvendinimo 
priemones, susijusias su politikoje dalyvaujan čių asmenų apibrėžimu, ir supaprastinto 
deramo klient ų tikrinimo proced ūroms taikomus techninius kriterijus bei išimtis, 
suteikiamas d ėl to, kad finansine veikla ver čiamasi retai arba labai ribotai7; 
(4) pinig ų plovimas ir terorist ų finansavimas dažnai yra vykdomi tarptautiniu mastu. 
Priemonės, kurių imamasi tik nacionaliniu  ar netgi Europos S ąjungos lygiu, 
neatsižvelgiant į tarptautin į koordinavim ą bei bendradarbiavim ą, turėtų labai ribot ą 
poveikį. Todėl šioje srityje priemon ės, kurių imasi Europos S ąjunga, tur ėtų atitikti 
kitus veiksmus, kuri ų imasi kiti tarptautiniai forumai. Europos S ąjungos priemon ėse ir 
toliau būtina ypač atsižvelgti į rekomendacijas, kurias pareng ė FATF – svarbiausia 
tarptautin ė organizacija kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu srityje. 
Siekiant padidinti kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu veiksmingum ą, 
direktyvas 2005/60/EB ir 2006/70/EB reik ėtų suderinti su naujomis 2012 m. vasario 
mėn. priimtomis ir išpl ėstomis FATF rekomendacijomis; 
(5) be to, piktnaudžiavimas finans ų sistema, siekiant nusikalstamu b ūdu arba netgi teis ėtai 
gautus pinigus skirti terorizmo tikslams, kelia aišk ų pavojų finansų sistemos 
vientisumui, tinkamam funkcionavimu i, reputacijai ir stabilumui. Tod ėl būtina išplėsti 
šios direktyvos prevencines priemones, kad jos apimt ų ne tik manipuliacijas 
nusikalstamu b ūdu gautais pinigais, bet ir pinig ų ar turto kaupim ą terorizmo tikslais; 
(6) atsiskaitymai didel ėmis grynųjų pinigų sumomis didina pinig ų plovimo ir terorist ų 
finansavimo gr ėsmę. Siekiant didinti budrum ą ir mažinti atsiskaitym ų grynaisiais 
pinigais keliam ą grėsmę, ši direktyva tur ėtų būti taikoma prek ėmis prekiaujantiems 
fiziniams arba juridiniams asmenims , jeigu atliekami arba gaunami mok ėjimai 
grynaisiais pinigais, kuri ų vertė 7 500 EUR ar daugiau. Valstyb ės narės gali nuspr ęsti 
taikyti griežtesnes nuosta tas, pvz., sumažinti ši ą ribą; 
(7) teisininkams, kaip juos apibr ėžia valstyb ės narės, šios direktyvos nuostatos tur ėtų būti 
taikomos, kai jie dalyvauja finans ų ar verslo sandoriuose ( įskaitant konsultacijas 
mokesčių klausimais), jeigu egzistuoja labai didelis pavojus, kad ši ų teisinink ų 
paslaugomis bus piktnaudžiaujama siekiant plauti l ėšas, gautas iš nusikalstamos 
veiklos, ar siekiant finansuoti teroristus. Ta čiau turėtų būti numatytos išimtys bet 
                                                 
4 OL L 166, 1991 6 28, p. 77. 
5 OL L 344, 2001 12 28, p. 76. 
6 OL L 309, 2005 11 25, p. 15. 
7 OL L 214, 2006 8 4, p. 29. 
LT 14   LT kokiam reikalavimui pateikti informacij ą, gautą prieš teismo proces ą, jo metu ar po jo 
arba nustatant kliento teisin ę padėtį. Todėl teisinėms konsultacijoms ir toliau tur ėtų 
būti taikomas profesin ės paslapties reikalavimas, nebent teisinis patar ėjas pats 
dalyvauja pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo veikloje, teisin ės konsultacijos yra 
teikiamos pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo tikslais arba teisinis patar ėjas žino, 
kad jo klientas nori gauti teisin ę konsultacij ą pinigų plovimo ar terorist ų finansavimo 
tikslais; 
(8) bet kuri ų specialist ų, kuriems taikoma ši direktyva, teikiamos tiesiogiai palyginamos 
paslaugos tur ėtų būti vertinamos vienodai. Siekiant užtikrinti Europos S ąjungos 
pagrindini ų teisių chartijoje garantuojamas teis es, šioje direktyvoje numatyti 
reikalavimai informuoti netur ėtų būti taikomi informacijai, kuri ą gauna auditoriai, 
išorės apskaitininkai ir mokes čių konsultantai, kurie kai kuriose valstyb ėse narėse gali 
ginti klient ą ar jam atstovauti teismo procese arba vertinti kliento teisin ę padėtį; 
(9) svarbu aiškiai pabr ėžti, kad, vadovaujantis perži ūrėtomis FATF rekomendacijomis, su 
tiesioginiais ir netiesioginiais mokes čiais susiję mokestiniai nusikaltimai patenka į 
plačią nusikalstamos veiklos apibr ėžtį pagal šią direktyvą;  
(10) reikia nustatyti fizini ų asmenų, turinčių arba kontroliuojan čių juridinį asmenį, 
tapatybę. Nors nusta čius procentin ę akcijų paketo dal į nebus automatiškai nustatomas 
tikrasis savininkas, tai yra faktinis veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti. Tikr ųjų savininkų 
tapatybės nustatymas ir patikrinimas prireikus tur ėtų būti taikomas juridiniams 
asmenims, kuriems priklauso ki ti juridiniai asmenys, ir tur ėtų rodyti savinink ų 
grandinę, kol bus nustatytas fizinis asmuo, tu rintis arba kontro liuojantis juridin į 
asmenį, kuris yra klientas; 
(11) poreikis tur ėti tikslią ir atnaujint ą informacij ą apie tikr ąjį savinink ą yra esminis 
veiksnys randant nusikalt ėlius, kurie kitomis aplinkyb ėmis savo tapatyb ę slėptų už 
įmonės struktūros. Todėl valstyb ės narės turėtų užtikrinti, kad įmonės pasilikt ų 
informacij ą apie savo tikruosius savininkus ir j ą teiktų kompetentingoms institucijoms 
ir įpareigotiesiems subjektams. Be to, patik ėtiniai turėtų įpareigotiesiems subjektams 
deklaruoti savo status ą; 
(12) ši direktyva taip pat tur ėtų būti taikoma tuomet, kai įpareigotieji subjektai, kuriems ji 
taikoma, vykdo savo veikl ą internetu; 
(13) susir ūpinimą kelia naudojimasis lošim ų sektoriumi plaunant pajamas iš nusikalstamos 
veiklos. Siekiant sumažinti su šiuo sektoriumi susijusi ą grėsmę ir sulyginti lošimo 
paslaugų teikėjų veiklos s ąlygas, reik ėtų nustatyti įpareigojim ą visiems lošimo 
paslaugų teikėjams atlikti deram ą klientų tikrinimą pavienių operacijų, kurių vertė – 
2 000 EUR ar daugiau, atveju. Valstyb ės narės turėtų apsvarstyti galimyb ę šią ribą 
taikyti atsiimant laim ėjimą ir statant sumas lažybose. Fizi nes patalpas turintys lošimo 
paslaugų teikėjai (pvz., kazino ir lošimo namai) tur ėtų užtikrinti, kad deramas klient ų 
tikrinimas, jei jis atliekamas įeinant į patalpas, gal ėtų būti susietas su tose patalpose 
kliento atliekamomis operacijomis; 
(14) pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmė ne visada vienoda. Tod ėl reikėtų 
taikyti grėsme pagrįstą požiūrį. Grėsme pagrįstas požiūris nėra valstyb ėms narėms ir 
įpareigotiesiems subjektams daugia u, nei reikia, leidžianti galimyb ė. Šiuo atveju 
sprendimai priimami remiantis faktais, kad b ūtų geriau orientuojamasi į Europos 
LT 15   LT Sąjungai ir joje veikiantiems subjektams kylan čias pinig ų plovimo ir terorist ų 
finansavimo gr ėsmes; 
(15) gr ėsme pagr įstam poži ūriui paremti valstyb ėms narėms reikia nustatyti, suprasti ir 
mažinti joms kylan čias pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmes. Tarptautiniu 
mastu pripažinta, kad nustatant gr ėsmes svarbu laikytis viršvalstybinio poži ūrio, ir 
reikėtų įpareigoti Europos prieži ūros institucij ą (Europos bankininkyst ės institucij ą, 
toliau – EBI), įsteigtą 2010 m. lapkri čio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentu (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos prieži ūros institucija 
(Europos bankininkyst ės institucija), iš dalies kei čiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB 
ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB8; Europos prieži ūros institucij ą 
(Europos draudimo ir profesini ų pensijų institucij ą, toliau – EDPPI), įsteigtą 2010 m. 
lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tar ybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo 
įsteigiama Europos prieži ūros institucija (Europos draudimo ir profesini ų pensijų 
institucija), iš dalies kei čiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas 
Komisijos sprendimas 2009/79/EB9; ir Europos prieži ūros institucij ą (Europos 
vertybinių popierių ir rinkų institucij ą, toliau – EVPRI), įsteigtą 2010 m. lapkri čio 
24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos prieži ūros institucija (Europos vertybini ų popierių ir rinkų 
institucija) ir iš dalies kei čiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas 
Komisijos sprendimas 2009/77/EB
10, pateikti nuomon ę dėl finansų sektorių veikiančių 
grėsmių; 
(16) kai tinka, reik ėtų leisti su valstybi ų narių lygiu atlikt ų grėsmės vertinim ų rezultatais 
susipažinti įpareigotiesiems subjektams, kad jie gal ėtų nustatyti, suprasti ir mažinti 
jiems patiems kylan čias grėsmes; 
(17) siekdamos geriau suprasti ir mažinti gr ėsmes Europos S ąjungos lygiu, valstyb ės narės 
turėtų grėsmės vertinim ų rezultatais dalytis tarpusavyje,  su Komisija ir prireikus su 
EBI, EDPPI ir EVPRI; 
(18) taikant šios direktyvos n uostatas tikslinga atsižvelgti į mažųjų įpareigotųjų subjektų, 
kuriems ji taikoma, ypatybes bei poreikius ir užtikrinti, kad jos taikymas atitikt ų 
konkrečius mažųjų įpareigotųjų subjektų poreikius ir veiklos pob ūdį; 
(19) pati gr ėsmė yra kintamo pob ūdžio, o kintamieji – tiek pa vieniui, tiek po kelis – gali 
didinti arba mažinti galimai kylan čią grėsmę ir dėl to daryti įtaką, kokio lygio 
prevencines priemones, kaip antai deramo klient ų tikrinimo priemones, tikslinga 
taikyti. Taigi, vienomis aplinkyb ėmis reikėtų taikyti sustiprint ą deramą tikrinimą, o 
kitomis gali b ūti tikslinga taikyti supaprastint ą deramą tikrinimą; 
(20) reik ėtų pripažinti, kad tam tikrose situacijose pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo 
grėsmė yra didesn ė. Nors yra reikalaujama, kad b ūtų nustatoma vis ų klientų tapatybė 
ir verslo pob ūdis, tam tikrais atvejais b ūtinos ypa č griežtos klient ų tapatybės 
nustatymo ir tikrinimo proced ūros; 
(21) tai ypa č taikytina verslo santykiams su asmenimis, kurie eina arba ėjo svarbias 
pareigas viešojoje tarny boje ir kurie yra iš šali ų su plačiai paplitusia korupcija. D ėl 
                                                 
8 OL L 331, 2010 12 15, p. 12. 
9 OL L 331, 2010 12 15, p. 48. 
10 OL L 331, 2010 12 15, p. 84. 
LT 16   LT tokių santykių finansų sektoriuje gali kilti ypa č didelė grėsmė reputacijai ir teisinis 
pavojus. Tarptautin ės pastangos kovoti su korupcija  taip pat pateisina poreik į skirti 
ypatingą dėmesį tokiems atvejams ir taikyti tinkamas sustiprinto deramo klient ų 
tikrinimo priemones asmenims, kur ie savo arba kitoje valstyb ėje eina arba ėjo svarbias 
pareigas, ir aukštiems tarptautini ų organizacij ų pareigūnams; 
(22) tai, kad reikia gauti vyresniosios vadovyb ės leidimą užmegzti verslo santykius, ne 
visais atvejais turi reikšti, kad reikia gauti direktori ų valdybos leidim ą. Turėtų būti 
įmanoma, kad tok į leidimą galėtų suteikti asmuo, turintis pakankamai žini ų apie 
įstaigai kylan čią pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmę ir užimantis 
pakankamai aukštas pareigas, kad gal ėtų priimti sprendimus, turin čius įtakos jai 
kylančiai grėsmei; 
(23) siekiant išvengti pakartotini ų klientų tapatybės nustatymo proced ūrų, dėl kurių verslui 
gali kilti v ėlavimo ir neveiksmingumo problem ų, klientai, kuri ų tapatybė buvo 
nustatyta kitur, gali b ūti pristatyti įpareigotiesiems subjektams, kartu laikantis tinkam ų 
apsaugos priemoni ų. Tais atvejais, kai įpareigotasis subjektas remiasi tre čiąja šalimi, 
pareiga atlikti deramo klient ų tikrinimo proced ūrą lieka įpareigotajam subjektui, 
kuriam klientas pristatomas. Tre čiajai šaliai, t. y. klient ą pristatan čiam asmeniui, taip 
pat turėtų likti pareiga vykdyti šios direktyvos reikalavimus, įskaitant reikalavim ą 
informuoti apie įtartinus sandorius ir saugoti įrašus, jei jos santykiai  su klientu patenka 
į šios direktyvos taikymo srit į; 
(24) tais atvejais, kai tarp įpareigotųjų subjektų ir išorės fizinių ar juridini ų asmenų, 
kuriems ši direktyva netaikoma,  egzistuoja sutartiniai agent ų arba užsakom ųjų 
paslaugų teikimo santykiai, bet kokios t ų agentų arba užsakom ųjų paslaugų teikėjų, 
kaip įpareigotųjų subjektų dalies, pareigos kovojant su pinig ų plovimu ir terorist ų 
finansavimu gali kilti tik iš susitarim o, o ne iš šios di rektyvos. Atsakomyb ė už šios 
direktyvos laikym ąsi turėtų likti įpareigotajam subjektui, kuriam ji taikoma;  
(25) visos valstyb ės narės įsteigė arba turėtų įsteigti finansin ės žvalgybos padalinius (toliau 
– FŽP) gautai informacijai rinkti ir analizuoti, kad b ūtų galima, siekiant užkirsti keli ą 
pinigų plovimui bei terorist ų finansavimui ir kovoti su juo, nustatyti ryš į tarp įtartinų 
sandorių ir su jais susijusios nusikalstamos veiklos. Apie įtartinus sandorius tur ėtų būti 
pranešama FŽP, kuris tur ėtų veikti kaip nacionalinis centras, gaunantis, analizuojantis 
ir platinantis kompetentingoms institucijoms pranešimus apie įtartinus sandorius bei 
kitą informacij ą apie galim ą pinigų plovimą ar terorist ų finansavim ą. Tai netur ėtų 
priversti valstybes nares pakeisti j ų esamas pranešim ų teikimo sistemas, kai pranešama 
per prokuror ą ar kitą teisėsaugos institucij ą, jei informacija FŽP perduodama skubiai ir 
nėra filtruojama, leidžiant jiems tinkamai vykdyti savo pareigas, įskaitant tarptautin į 
bendradarbiavim ą su kitais FŽP; 
(26) nukrypstant nuo bendro draudimo vykdyti įtartinus sandorius, įpareigotieji subjektai 
gali vykdyti įtartinus sandorius prieš pranešda mi apie tai kompetentingoms 
institucijoms, jei nevykdyti sandorio ne įmanoma arba jei tokiu b ūdu būtų sutrukdyta 
baudžiamojon atsakomyb ėn patraukti asmenis, įtariamus pinig ų plovimu arba terorist ų 
finansavimu. Ta čiau ši nuostata netur ėtų daryti įtakos valstybi ų narių tarptautiniams 
įsipareigojimams, prisiimtiems pagal Jungtini ų Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas, 
neuždelsiant įšaldyti terorist ų, teroristų organizacij ų ar asmen ų, kurie finansuoja 
teroristus, l ėšas ar kitą turtą; 
LT 17   LT (27) valstyb ės narės turėtų turėti galimyb ę tinkamą 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a, b ir d 
papunkčiuose nurodyt ų profesijų savireguliavimo organ ą paskirti ta institucija, kuri 
pirmiausia turi b ūti informuojama vietoje FŽP. Vadovaujantis Europos žmogaus teisi ų 
teismo praktika, savireguliavimo organui atsakingos pirmosios instancijos sistema – 
svarbi priemon ė apsaugant pagrindines teises, susijusias su teisinink ų pareigomis 
informuoti; 
(28) jei valstyb ė narė nusprend ė pasinaudoti 33 straipsnio 2 da lyje numatytomis išimtimis, 
savireguliavimo organui, atstovaujan čiam tame straipsnyje nurodytiems asmenims, 
gali būti leidžiama arba iš jo gali b ūti reikalaujama neperduoti FŽP jokios 
informacijos, gautos iš ši ų asmenų tame straipsnyje nustatytomis s ąlygomis;  
(29) pasitaik ė atvejų, kad darbuotojams, pranešusiems apie įtariamus pinig ų plovimo 
atvejus, buvo grasinama arba jie susid ūrė su priešiškais veiksmais. Nors ši direktyva 
negali liesti valstybi ų narių teisminių procedūrų, tačiau tai yra itin svarbus klausimas 
siekiant užtikrinti pinig ų plovimo prevencijos ir terorist ų finansavimo prevencijos 
sistemų veiksmingum ą. Valstyb ės narės turi žinoti apie ši ą problem ą ir imtis vis ų 
įmanomų priemoni ų, kad apsaugot ų darbuotojus nuo toki ų grasinim ų ar priešišk ų 
veiksmų;  
(30) šios direktyvos taikymo tikslai s tvarkant asmens duomenis taikoma į nacionalin ę teisę 
perkelta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parl amento ir Tarybos direktyva 95/46/EB d ėl 
asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir d ėl laisvo toki ų duomenų judėjimo11;  
(31) tam tikri šios direktyvos įgyvendinimo aspektai susij ę su duomen ų rinkimu, analize, 
saugojimu ir keitimusi jais. Tur ėtų būti leidžiama tvarkyti asmens duomenis, kad b ūtų 
galima laikytis šioje direktyvoje nustatyt ų pareigų, be kita ko, atliekant deram ą klientų 
tikrinimą, nuolatin ę stebėseną, neįprastų ir įtartinų sandorių tyrimą ir pranešim ą apie 
juos, juridinio asmens ar teisin ės struktūros tikrojo savininko tapatyb ės nustatym ą, 
keitimąsi informacija tarp kompetenting ų institucij ų ir keitim ąsi informacija tarp 
finansų įstaigų. Asmens duomen ų rinkimas netur ėtų viršyti to, kas absoliu čiai būtina 
norint laikytis šios direktyvos reikalavim ų, ir jie tur ėtų būti toliau tvarkomi laikantis 
Direktyvos 95/46/EB. Ypa č griežtai tur ėtų būti draudžiamas tolesnis asmens duomen ų 
tvarkymas komerciniais tikslais; 
(32) visos valstyb ės narės pripažįsta, kad kova su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu – 
svarbus visuomen ės interesas; 
(33) ši direktyva nedaro įtakos asmens duomen ų, tvarkom ų vykdant policijos ir teismin į 
bendradarbiavim ą baudžiamosiose bylose, įskaitant Pamatinio sprendimo 
977/2008/TVR nuostat ų taikymą, apsaugai; 
(34) duomen ų subjektas gali gauti asmens duomenis, tvarkomus taikant ši ą direktyv ą. 
Tačiau duomen ų subjekto teis ė gauti informacij ą, pateiktą pranešime apie įtartiną 
sandorį, labai pakenkt ų kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu 
veiksmingumui. Tod ėl šios teis ės apribojimai laikantis Direktyvos 95/46/EB 13 
straipsnyje nustatyt ų taisyklių gali būti pagrįsti; 
(35) asmenims, kurie tik kei čia popierinius dokumentus elektron iniais duomenimis ir veikia 
pagal sutart į su kredito įstaiga arba finans ų įstaiga, ši direktyva netaikoma, taip pat ji 
                                                 
11 OL L 281, 1995 11 23, p. 31. 
LT 18   LT netaikoma ir kitiems fiziniams arba juridi niams asmenims, kurie kredito arba finans ų 
įstaigoms tik teikia pranešim ų arba kitas pagalbines pervedant l ėšas naudojamas 
sistemas arba tarpuskaitos bei atsiskaitymo sistemas; 
(36) pinig ų plovimas ir terorist ų finansavimas yra tarptautin ės problemos, o pastangos 
kovoti su jomis tur ėtų būti visuotin ės. Kai Sąjungos kredito ir finans ų įstaigos turi 
filialų ir patronuojam ųjų įmonių trečiosiose valstyb ėse, kuriose šios srities teis ės aktai 
yra netobuli, tada, siekdamos išvengti labai skirting ų standartų vienoje įstaigoje ar j ų 
grupėje taikymo, jos tur ėtų taikyti Sąjungos standartus arba, jeigu tai ne įmanoma, apie 
tai pranešti buvein ės valstybės narės kompetentingoms institucijoms;  
(37) būtų naudinga įpareigotiesiems subjektams pateikti atsiliepimus apie j ų perduotos 
informacijos apie įtartinus sandorius naudingum ą ir panaudojim ą. Kad tai b ūtų 
įmanoma ir kad b ūtų galima įvertinti kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu 
sistemų veiksmingum ą, valstyb ės narės turėtų kaupti ir tobulinti atitinkamus 
statistinius duomenis. Kad S ąjungos lygiu surenkam ų statistini ų duomenų kokybė ir 
nuoseklumas dar pager ėtų, Komisija tur ėtų stebėti visos ES situacij ą, susijusią su kova 
su pinigų plovimu ir terorist ų finansavimu, ir reguliariai  skelbti jos apžvalgas; 
(38) kompetentingos institucijos tur ėtų įsitikinti, kad asmenys, faktiškai vadovaujantys 
valiutos keitykl ų, patikos ir bendrovi ų paslaugų teikėjų ar lošimo paslaug ų teikėjų 
veiklai, ir tikrieji toki ų subjektų savininkai yra kompetentingi  ir tinkami. Kriterijai, 
kuriais remiantis nustatoma, ar asmuo yra kompetentingas ir tinkamas, tur ėtų 
atspindėti bent jau b ūtinybę apsaugoti tokius subjektus, kad j ų vadovai ar tikrieji 
savininkai jais nesinaudot ų nusikalstamais tikslais; 
(39) atsižvelgiant į pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo tarptautin į pobūdį, be galo 
svarbus ES finansin ės žvalgybos padalini ų veiksm ų koordinavimas ir 
bendradarbiavimas. Iki šiol šis bendradarb iavimas reglamentuotas tik 2000 m. spalio 
17 d. Tarybos sprendime 2000/642/TVR d ėl valstybi ų narių finansin ės žvalgybos 
padalinių bendradarbiavimo susitarim ų dėl keitimosi informacija12. Siekiant užtikrinti 
geresnį FŽP veiklos koordinavim ą ir bendradarbiavim ą ir visų pirma užtikrinti, kad 
pranešimai apie įtartinus sandorius pasiekt ų valstybės narės FŽP, kuriam tie 
pranešimai b ūtų naudingiausi, į šią direktyv ą reikėtų įtraukti išsamesnes, 
nuodugnesnes ir atnaujintas taisykles; 
(40) siekiant atsižvelgti į pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo tarptautin į pobūdį, ypač 
svarbu gerinti keitim ąsi informacija tarp ES FŽP. Valstyb ės narės turėtų skatinti 
naudoti saugias keitimosi informacija priemones, vis ų pirma decentralizuot ą 
kompiuterin į FŽP tinkl ą „FIU.net“ ir tame tinkle įmanomus metodus; 
(41) kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu svarba tur ėtų paskatinti valstybes 
nares nacionalin ėje teisėje numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasom ąsias 
sankcijas už nacionalini ų nuostatų, priimtų pagal ši ą direktyv ą, nesilaikym ą. Šiuo 
metu valstyb ės už esmini ų prevencini ų priemoni ų pažeidimus taiko labai įvairias 
administracines priemones ir sankcijas. Ši įvairovė gali kenkti kovos su pinig ų 
plovimu bei terorist ų finansavimu pastangoms ir kyla pavojus, kad S ąjungos atsakas 
bus nenuoseklus. Tod ėl į šią direktyv ą reikėtų įtraukti įvairias administracines 
priemones ir sankcijas, kurias valstyb ės narės galėtų taikyti už sistemingus 
                                                 
12 OL L 271, 2000 0 24, p. 4. 
LT 19   LT reikalavim ų, susijusių su įpareigotųjų subjektų deramo klient ų tikrinimo priemon ėmis, 
įrašų saugojimu, pranešimu apie įtartinus sandorius ir vidaus  kontrole, pažeidimus. Jos 
turėtų būti pakankamai pla čios, kad valstyb ės narės ir kompetentingos institucijos 
galėtų atsižvelgti į įpareigotųjų subjektų skirtumus, vis ų pirma finans ų įstaigų ir kitų 
įpareigotųjų subjektų skirtumus, susijusius su j ų dydžiu, ypatyb ėmis ir veiklos sritimis. 
Taikydamos ši ą direktyv ą valstybės narės turėtų užtikrinti, kad administracini ų 
priemonių ir sankcij ų pagal šią direktyvą ir baudžiam ųjų sankcijų pagal nacionalin ę 
teisę taikymas nepažeist ų principo ne bis in idem ; 
(42) finansini ų paslaug ų techniniais standartais tur ėtų būti užtikrinamas nuoseklus 
suderinimas ir pakankama ind ėlininkų, investuotoj ų ir vartotoj ų apsauga visoje 
Sąjungoje. Su politikos pasirinkimu nesusijusi ų technini ų reguliavimo standart ų 
projektų, kurie būtų teikiami Komisijai, rengim ą būtų veiksminga ir tinkama patik ėti 
itin specializuot ą kompetencij ą turinčioms įstaigoms EBI, EDPPI ir EVPRI;  
(43) pagal šios direktyvos 42 straipsn į EBI, EDPPI ir EVPRI parengtus technini ų 
reguliavimo standart ų projektus Komisija tur ėtų priimti kaip deleguotuosius aktus 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 290 straipsn į ir pagal Reglamento (ES) 
Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/ 2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 
10–14 straipsnius;  
(44) atsižvelgiant į tai, kad Direktyv ą 2005/60/EB ir Direktyv ą 2006/70/EB reik ėtų labai iš 
esmės pakeisti, aiškumo ir nuoseklumo sumetimais jas reik ėtų sujungti ir pakeisti 
nauju teis ės aktu; 
(45) kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. finans ų sistemos apsaugos vykdant galimo pinig ų 
plovimo ir terorist ų finansavimo prevencij ą, nustatym ą ir tyrim ą, valstybės narės 
negali deramai pasiekti, nes valstybi ų narių atskirai tvirtinamos j ų finansų sistemų 
apsaugos priemon ės galėtų prieštarauti vidaus rinkos veikimui ir teisin ės valstybės bei 
Sąjungos viešosios politikos princip ų reikalavimams, ir kadangi d ėl siūlomo veiksmo 
masto ir poveikio to tikslo b ūtų geriau siekti S ąjungos lygiu, laikydamasi Europos 
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nus tatyto subsidiarumo principo S ąjunga gali 
patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šia 
direktyva neviršijama to, kas b ūtina nurodytam tikslui pasiekti; 
(46) šia direktyva laikomasi pagrindini ų teisių ir princip ų, pripažįstamų Europos S ąjungos 
pagrindini ų teisių chartijoje, vis ų pirma, teis ės į privatų ir šeimos gyvenim ą, teisės į 
asmens duomen ų apsaugą, laisvės užsiimti verslu, diskri minacijos draudimo, teis ės į 
veiksming ą teisinę gynybą ir teising ą bylos nagrin ėjimą ir teisės į gynybą;   
(47) vadovaudamosi ES pagrindini ų teisių chartijos 21 straipsniu, kuriuo draudžiama bet 
kokia diskriminacija, valstyb ės narės turi užtikrinti, kad ši os direktyvos nuostatos d ėl 
grėsmės vertinim ų atliekant deram ą klientų tikrinim ą būtų įgyvendintos 
nediskriminuojant; 
(48) pagal 2011 m. rugs ėjo 28 d. bendr ą valstybių narių ir Komisijos politin į pareiškim ą dėl 
aiškinamųjų dokument ų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešim ų 
apie perkėlimo priemones prid ėti vieną ar daugiau dokument ų, kuriuose paaiškinamos 
direktyvos sud ėtinių dalių ir nacionalini ų perkėlimo priemoni ų atitinkam ų dalių 
sąsajos. Šios direktyvos atveju teis ės aktų leidėjas mano, kad toki ų dokument ų 
perdavimas yra pagr įstas, 
LT 20   LT PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
I SKYRIUS 
BENDROSIOS  NUOSTATOS 
1 SKIRSNIS  
TAIKYMO SRITIS IR APIBR ĖŽTYS  
1 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad pinig ų plovimas ir terorist ų finansavimas b ūtų 
uždrausti. 
2. Šioje direktyvoje to liau išvardinti ty činiai veiksmai yra laikomi pinig ų plovimu: 
(a) turto konversija arba perdavimas, žina nt, kad šis turtas yra gautas iš 
nusikalstamos veiklos arba dalyvauj ant tokioje veikloje, siekiant nusl ėpti arba 
užmaskuoti neteis ėtą turto kilm ę arba siekiant pad ėti kokiam nors asmeniui, 
kuris dalyvauja tokioje veikloje, išvengti teisini ų savo veiksm ų pasekmių; 
(b) turto tikrojo pob ūdžio, šaltinio, vietos, disponavimo, jud ėjimo, teisi ų ar 
nuosavyb ės teisių į turtą slėpimas arba užmaskavimas, žinant, kad šis turtas yra 
gautas iš nusikalstamos veiklos ar ba dalyvaujant tokioje veikloje; 
(c) turto įsigijimas, tur ėjimas arba naudojimas, jo gavimo metu žinant, kad šis 
turtas gautas iš nusikalstamos veiklo s arba dalyvaujant tokioje veikloje; 
(d) dalyvavimas, bendrininkavimas, pasik ėsinimas įvykdyti ir kurstymas, parama 
ir patarimai vykdant bet kur į iš a, b ir c punktuose nurodyt ų veiksmų. 
3. Veikla yra pripaž įstama pinig ų plovimu net tada, kai veiksmai, d ėl kurių atsirado 
turtas, skirtas pinig ų plovimui, buvo vykdomi kitos valstyb ės narės teritorijoje arba 
trečiosios valstyb ės teritorijoje. 
4. Šioje direktyvoje terorist ų finansavimu laikomas l ėšų pateikimas arba surinkimas bet 
kokiais būdais, tiesiogiai ar netiesiogiai, siekiant j į visą arba iš dalies panaudoti (arba 
žinant, kad jis bus panaudotas ) vykdyti nusikaltimams, apibr ėžtiems 2002 m. birželio 
13 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2002/475/TVR d ėl kovos su terorizmu13 su 
pakeitimais, padary tais 2008 m. lapkri čio 28 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 
2008/919/TVR14, 1–4 straipsniuose. 
                                                 
13 OL L 164, 2002 6 22, p. 3. 
14 OL L 330, 2008 12 9, p. 21–23. 
LT 21   LT 5. Žinojimas, ketinimas arba tik slas – kaip vienas iš b ūtinų 2 ir 4 dalyse nurodyt ų 
veiklos element ų – gali būti numanomas iš objektyvi ų faktinių aplinkybi ų. 
2 straipsnis 
1. Ši direktyva taikoma šiems įpareigotiesiems subjektams: 
(1) kredito įstaigoms; 
(2) finansų įstaigoms; 
(3) šiems juridiniams ar fiziniams asmenims, kai jie vykdo savo profesin ę veiklą: 
(a) auditoriams, išor ės apskaitininkams ir konsultantams mokes čių srityje; 
(b) notarams ir kitiems nepriklausomie ms teisininkams, kurie dalyvauja 
kokiame nors finans ų ar nekilnojamojo turto sandoryje, tiek veikdami 
kliento vardu ir jo naudai, tiek ir pad ėdami klientui planuoti ar vykdyti 
sandorius, susijusius su: 
i) nekilnojamojo turto ar verslo subjekt ų pirkimu ar pardavimu; 
ii) klient ų pinigų, vertybini ų popierių ar kito turto valdymu; 
iii) banko, taupom ųjų ar vertybini ų popierių sąskaitų atidarymu ar 
valdymu; 
iv) įnašų, reikaling ų bendrovi ų įsteigimui, veikimui ar valdymui, 
organizavimu; 
v) patikos, bendrovi ų ar panaši ų struktūrų sukūrimu, veikimu ar 
valdymu; 
(c) patikos ar bendrovi ų paslaugų teikėjams, nenumatytiems a arba b punkte; 
(d) nekilnojamojo turto agentams, įskaitant nuomos agentus; 
(e) kitiems fiziniams arba juridiniams asmenims, prekiaujantiems prek ėmis, 
jeigu mok ėjimai atliekami arba gaunami grynaisiais pinigais, mokama 
suma yra 7 500 EUR ar daugiau, o sandoris įvykdomas kaip viena 
operacija ar kaip keletas operacij ų, kurios atrodo tarpusavyje susijusios; 
(f) lošimo paslaug ų teikėjams. 
2. Valstyb ės narės gali nuspr ęsti, kad juridiniai ir fizi niai asmenys, kurie finansine 
veikla užsiima retai arba labai ribotai, o pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo 
grėsmė yra maža, nepatenka į šios direktyvos taikymo srit į, jei tas juridinis ar fizinis 
asmuo atitinka visus šiuos kriterijus: 
(a) finansinės veiklos absoliuti vert ė yra ribota; 
(b) finansinė veikla yra apribota sandoriais; 
LT 22   LT (c) finansinė veikla nėra pagrindin ė veikla; 
(d) finansinė veikla yra pagalbin ė ir tiesiogiai susijusi su pagrindine veikla; 
(e) išskyrus 1 dalies 3 punkto e papunktyje nurodyt ą veiklą, pagrindin ė veikla nėra 
1 dalyje nurodyta veikla; 
(f) finansinė veikla yra numatyta tik pagrindin ės veiklos klientams ir n ėra apskritai 
siūloma visuomenei. 
Ankstesnė pastraipa netaikoma juridiniams ir fiziniams asmenims, užsiimantiems 
piniginių perlaidų, kaip apibr ėžta 2007 m. lapkri čio 13 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos 2007/64/EB d ėl mokėjimo paslaug ų vidaus rinkoje, iš dalies 
keičiančios direktyvas 97/7/EB , 2002/65/EB, 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir 
panaikinan čios Direktyv ą 97/5/EB15, 4 straipsnio 13 punkte, veikla. 
3. Pagal 2 dalies a punkt ą valstybės narės reikalauja, kad bendra finansin ės veiklos 
apyvarta negali viršy ti ribos, kuri turi b ūti pakankamai žema. Ta riba turi nustatoma 
nacionaliniu lygi u atsižvelgiant į finansinės veiklos pob ūdį. 
4. Pagal 2 dalies b punkt ą valstybės narės taiko didžiausi ą leistiną ribą kiekvienam 
klientui ir pavieniui sa ndoriui, nepaisydamos, ar sandoris vykdomas kaip viena 
operacija, ar per kelias opera cijas, kurios atrodo susijusios. Ta riba turi nustatoma 
nacionaliniu lygi u atsižvelgiant į finansinės veiklos pob ūdį. Ta riba yra pakankamai 
žema siekiant užtikrinti, kad nurodyto pob ūdžio sandoriai b ūtų nepraktiški ir 
neveiksmingi pinigams plauti arba teroristams finansuoti – j ų vertė neturi viršyti 
1 000 EUR. 
5. Pagal 2 dalies c punkt ą valstybės narės reikalauja, kad finansin ės veiklos apyvarta 
neviršytų 5 % bendros atitinkamo juridinio arba fizinio asmens vykdomos veiklos 
apyvartos. 
6. Įvertindamos pinig ų plovimo arba terorist ų finansavimo gr ėsmę pagal šį straipsnį 
valstybės narės atkreipia ypating ą dėmesį į finansinę veiklą, apie kuri ą manoma, kad 
dėl jos pob ūdžio ypač galima naudotis ja arba piktna udžiauti ja siekiant plauti 
pinigus ir finansuoti teroristus. 
7. Pagal š į straipsnį priimtuose sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis remiantis 
jie yra priimti. Valstyb ės narės numato galimyb ę atšaukti t ą sprendim ą pasikeitus 
aplinkybėms. 
8. Valstyb ės narės pradeda, atsižvelgdamos į grėsmės lygį, stebėsenos veikl ą arba imasi 
kitų pakankam ų priemoni ų užtikrinti, kad neb ūtų piktnaudžiaujama pagal š į straipsnį 
priimtuose sprendimuose suteiktomis išimtimis. 
                                                 
15 OL L 319, 2007 12 5, p. 1. 
LT 23   LT 3 straipsnis 
Šioje direktyvoje vartojam ų terminų apibrėžtys: 
(1) kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibr ėžta 2006 m. birželio 14 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo 
ir vykdymo16 4 straipsnio 1 punkte, įskaitant kredito įstaigų, kurių buveinė yra 
Europos S ąjungoje ar už jos rib ų, filialus, apibr ėžtus minėtos direktyvos 4 straipsnio 
3 punkte ir esan čius Europos S ąjungoje; 
(2) finansų įstaiga yra:  
(a) įmonė, kuri nėra kredito įstaiga ir kuri ver čiasi vienos ar keli ų rūšių, išvardyt ų 
Direktyvos 2006/48/EB I priedo 2–12 punktuose ir 14 bei 15 punktuose, 
veikla, įskaitant valiutos keitykl ų veiklą;  
(b) draudimo įmonė, kuriai tinkamai suteiktas leidimas pagal 2002 m. lapkri čio 
5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2002/83/EB d ėl gyvybės 
draudimo17, jeigu ji vykdo veikl ą, kuriai taikoma ta direktyva;  
(c) investicin ė įmonė, kaip apibr ėžta 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB d ėl finansini ų priemoni ų rinkų18 4 straipsnio 
1 dalies 1 punkte; 
(d) kolektyvinio investavimo subjektas, prek iaujantis savo investiciniais vienetais 
ar akcijomis; 
(e) draudimo tarpininkas, kaip apibr ėžta 2002 m. gruodžio 9 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/92/EB d ėl draudimo tarpininkavimo19 2 
straipsnio 5 dalyje, išskyrus tos di rektyvos 2 straipsnio 7 dalyje pamin ėtus 
tarpininkus, kai j ų veiklos objektas yra gyvyb ės draudimas ir kitos su 
investicijomis susijusios paslaugos; 
(f) a–e punktuose nurodyt ų finansų įstaigų, kurių buveinė yra Europos S ąjungoje 
arba už jos rib ų, filialai, esantys Europos S ąjungoje; 
(3) turtas – bet koks fizinis arba ne fizinis, k ilnojamasis arba nekilnojamasis, materialus 
arba nematerialus turtas ir bet kokios formos, įskaitant elektronines ar skaitmenines, 
teisiniai dokumentai arba priemon ės, įrodantys nuosavyb ės teisę į šį turtą arba su juo 
susijusias teises; 
(4) nusikalstama veikla – bet koks nusikalsta mas dalyvavimas darant šiuos sunkius 
nusikaltimus: 
(a) veiksmus, apibr ėžtus Pamatinio sprendimo 2002/475/TVR d ėl kovos su 
terorizmu su pakeitimais, padarytais 2008 m. lapkri čio 28 d. Tarybos pamatiniu 
sprendimu 2008/919/TVR, 1–4 straipsniuose; 
                                                 
16 OL L 177, 2006 6 30, p. 1. 
17 OL L 345, 2002 12 19, p. 1. 
18 OL L 145, 2004 4 30, p. 1. 
19 OL L 9, 2003 1 15, p. 3. 
LT 24   LT (b) bet kokius nusikaltimus, nurodytus 1988 m. Jungtini ų Tautų konvencijos d ėl 
kovos su neteis ėta narkotini ų priemoni ų ir psichotropini ų medžiag ų apyvarta 
3 straipsnio 1 dalies a punkte; 
(c) dalyvaujant nusikalstam ų organizacij ų veikloje, kaip apibr ėžta 
1998 m. gruodžio 21 d. Tarybos bendr ųjų veiksmų 98/733/TVR, prilyginan čių 
dalyvavim ą nusikalstamoje organizacijoje Europos S ąjungos valstyb ėse narėse 
baudžiamajam nusikaltimui20, 1 straipsnyje; 
(d) vykdant S ąjungos finansiniams interesams kenkiant į sukčiavimą, bent jau 
sunkų, kaip apibr ėžta Konvencijos d ėl Europos Bendrij ų finansini ų interesų 
apsaugos21 1 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnyje; 
(e) užsiimant korupcija; 
(f) visus nusikaltimus, įskaitant mokestinius nusikaltimus, susijusius su 
tiesioginiais ir netiesioginiais mokes čiais, už kuriuos numatyta ilgesn ė kaip 
vienų metų maksimali laisv ės atėmimo ar įkalinimo bausm ė, arba visus 
nusikaltimus, už kuriuos numatyta ilgesn ė kaip šeši ų mėnesių minimali laisv ės 
atėmimo ar įkalinimo bausm ė (valstyb ėse, kuri ų teisės sistemose 
nusikaltimams yra nustatyta minimali riba); 
(5) tikrasis savininkas – fizinis asm uo (-enys), kuris (-ie) iš esm ės yra kliento savininkas 
(-ai) arba j į kontroliuoja, ir (arba) fizinis as muo, kurio vardu yra vykdomas sandoris 
ar veikla. Tikruoju savi ninku laikoma bent jau: 
(a) įmonėse: 
i) fizinis (-iai) asmuo (-enys), kuriam (-iems) priklauso galutin ė juridinio 
asmens nuosavyb ė arba kontrol ė, nes jis (jie) tiesiogiai arba netiesiogiai 
turi arba kontroliuoja pakankam ą to juridinio asmens akcij ų arba 
balsavimo teisi ų procentą, įskaitant pareikštini ų akcijų valdymą, išskyrus 
bendroves, įtrauktas į biržos s ąrašus reguliuojamoje rinkoje, kurioje 
taikomi reikalavimai atskleisti informacij ą, atitinkantys Europos 
Sąjungos teis ės aktus, arba lygiaver čiai tarptautiniai standartai. 
Nuosavyb ę arba kontrol ę turint akcij ų rodo 25 % plius viena akcija dalis, 
ir ši dalis taikoma kiekvienu tiesiogin ės ir netiesiogin ės nuosavyb ės 
lygmeniu; 
ii) jei kyla abejoni ų, kad i punkte nurodytas asmuo (-enys) yra tikrasis (-ieji) 
savininkas (-ai), fizinis (-iai) asmuo (-enys), kuris (-ie) kitaip kontroliuoja 
juridinio asmens valdym ą; 
(b) juridiniuose asmenyse, pvz., fonduose arba teisin ėse struktūrose, tokiose kaip 
patika, kurie administruoja ir skirsto l ėšas: 
i) fizinis (-iai) asmuo (-enys), kur is (-ie) kontroliuoja 25 % ar daugiau 
teisinės struktūros arba juridinio asmens turto; ir 
                                                 
20 OL L 351, 1998 12 29, p. 1. 
21 OL C 316, 1995 11 27, p. 49. 
LT 25   LT ii) jei b ūsimieji naudos gav ėjai yra žinomi, fizinis (-iai) asmuo (-enys), 
kuriam (-iems) priklauso 25 % ar daugiau teisin ės struktūros ar juridinio 
asmens turto; arba 
iii) jei asmenys, gaunantys naudos iš juridinio asmens ar teisin ės struktūros, 
dar nėra žinomi, asmen ų, kurių interesams atstovauti šis juridinis asmuo 
ar teisinė struktūra yra sukurti arba kuri ų interesams jie šiuo metu 
atstovauja, klas ė. Patikos strukt ūrų naudos gav ėjų, kurie nurodomi pagal 
požymius arba klas ę, atveju įpareigotieji subjekta i gauna pakankamai 
informacijos apie naudos gav ėją, kad įsitikintų, kad gal ės nustatyti 
naudos gav ėjo tapatyb ę išmokant išmokas arba naudos gav ėjui pareiškus 
norą pasinaudoti numatytomis teis ėmis; 
(6) patikos arba bendrovi ų paslaugų teikėjas – bet koks fizinis ar  juridinis asmuo, kuris 
verslo tikslais bet kurias iš toliau išvardyt ų paslaugų teikia tre čiosioms šalims: 
(a) steigia bendroves ar kitoki us juridinius asmenis; 
(b) eina bendrov ės direktoriaus ar sekretoriaus, partneryst ės subjekto partnerio ar 
panašias pareigas bet kokiame kita me juridiniame asmenyje arba pasir ūpina, 
kad kitas asmuo eit ų tokias pareigas; 
(c) suteikia registruot ą buveinę, verslo adres ą, korespondencijos ar administracin į 
adresą ar kitas su tuo susijusias paslaugas bendrovei, partneryst ės subjektui 
arba bet kokiam kitam juridiniam asmeniui arba teisinei strukt ūrai; 
(d) veikia kaip tiesiogin ės patikos ar panašios teisin ės struktūros patikėtinis arba 
pasirūpina, kad kitas asmuo eit ų tokias pareigas; 
(e) veikia kaip nominalus akcininkas už kit ą asmenį, jei tai nėra bendrov ė, įtraukta 
į biržos sąrašus reguliuojamoje rinkoje, kurioje taikomi reikalavimai atskleisti 
informacij ą, atitinkantys Europos S ąjungos teis ės aktus, arba lygiaver čiai 
tarptautiniai standartai, arba pasir ūpina, kad kitas asmuo eit ų tokias pareigas; 
(7) (a) tre čiosios valstyb ės politikoje dalyvaujantys as menys – fiziniai asmenys, 
kuriems tre čioji valstyb ė yra arba buvo patik ėjusi svarbias vieš ąsias pareigas; 
(b) vietiniai politikoje dalyva ujantys asmenys – fiziniai asmenys, kuriems valstyb ė 
narė yra arba buvo patik ėjusi svarbias vieš ąsias pareigas; 
(c) asmenys, kuriems tarptautin ė organizacija yra arba buvo patik ėjusi svarbias 
pareigas, – tarptautin ės organizacijos direktoriaus, direktoriaus pavaduotojo ir 
valdybos nario arba lygiaver tes pareigas einantys ar ėję asmenys; 
(d) fiziniai asmenys, kuriems yra arba buvo patik ėtos svarbios viešosios pareigos, 
yra: 
i) valstybi ų vadovai, vyriausybi ų vadovai, ministrai, viceministrai arba 
ministrų pavaduotojai; 
ii) parlament ų nariai; 
LT 26   LT iii) aukš čiausiųjų teismų, konstitucini ų teismų ar kitų aukščiausiųjų teisminių 
institucijų nariai, kuri ų sprendimai negali b ūti apskundžiami, išskyrus 
išskirtinius atvejus; 
iv) audito r ūmų ar centrini ų bankų valdybų nariai; 
v) ambasadoriai, laikinieji reikal ų patikėtiniai ir aukšto rango ginkluot ųjų 
pajėgų karininkai; 
vi) valstyb ės valdomų įmonių administracini ų, valdymo ar prieži ūros organ ų 
nariai. 
 Nė viena iš i–vi papunk čiuose nustatyt ų kategorij ų neapima vidutinio ir 
žemesnio rango pareig ūnų; 
(e) šeimos nariai yra: 
i) sutuoktinis; ii) lygiaver čiu sutuoktiniui laikomas partneris; 
iii) vaikai ir j ų sutuoktiniai arba partneriai; 
iv) tėvai; 
(f) artimais pagalbininkais esantys asmenys yra: 
i) fizinis asmuo, apie kur į yra žinoma, kad jis turi bendr ą tikrąją 
nuosavyb ės teisę į juridinius asmenis ar teisines strukt ūras arba kitus 
artimus verslo ryšius su 7 da lies a–d punktuose nurodytu asmeniu; 
ii) fizinis asmuo, kuris yra vienintelis tikrasis juridinio asmens arba teisin ės 
struktūros, apie kuriuos yra žinoma, kad jie buvo įsteigti de facto  siekiant 
naudos 7 dalies a–d punktuose nur odytam asmeniui, savininkas; 
(8) vyresnioji vadovyb ė – pareig ūnas arba darbuotojas, turintis pakankamai žini ų apie 
įstaigai kylan čią pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmę ir užimantis 
pakankamai aukštas pareigas, kad priimt ų sprendimus, turin čius įtakos jai kylan čiai 
grėsmei. Tai ne visais atvejais turi b ūti direktori ų valdybos narys; 
(9) verslo santykiai – verslo, profesiniai arba komerciniai santykiai, kurie susij ę su 
įpareigotųjų subjektų profesine veikla ir kuriuos kontakt ų užmezgimo momentu buvo 
numatyta t ęsti tam tikr ą laiką; 
(10) lošimo paslaugos – paslaugos, susijusios su pinigin ės vertės statymu azartiniuose 
lošimuose, įskaitant paslaugas, kurioms reikia tam tikr ų įgūdžių, pvz., loterijas, 
kazino žaidimus, poker į ir lažybų operacijas, kurios teikiamos fizin ėje vietoje arba 
kitu būdu per atstum ą, elektronin ėmis priemon ėmis arba kitomis ryši ų 
technologijomis ir atskiru paslaug ų gavėjo prašymu; 
(11) grupė – grupė, kaip apibr ėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2002/87/EB d ėl finansiniam konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, 
LT 27   LT draudimo įmonių ir investicini ų firmų papildomos prieži ūros22 2 straipsnio 12 
punkte.  
4 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad visos šios direktyvos nuostatos ar j ų dalis būtų 
taikoma ne tik 2 straipsnio 1 dalyje nurodytiems įpareigotiesiems subjektams, bet ir 
kitų kategorij ų profesijoms bei įmonėms, kurių veikla ypa č gali būti panaudojama 
pinigų plovimo ar terorist ų finansavimo tikslais. 
2. Jei valstyb ė narė nusprendžia taikyti šios direkty vos nuostatas 2 straipsnio 1 dalyje 
nenurodyt ų kategorij ų profesijoms ir įmonėms, ji apie tai informuoja Komisij ą. 
5 straipsnis 
Siekdamos užkirsti keli ą pinigų plovimui ir terorist ų finansavimui, valstyb ės narės šios 
direktyvos taikymo srityje gali priimti arba  palikti galioti griežtesnes nuostatas. 
2 SKIRSNIS  
GRĖSMĖS VERTINIMAS  
6 straipsnis 
1. Europos bankininkyst ės institucija (toliau – EBI), Eu ropos draudimo ir profesini ų 
pensijų institucija (toliau – ED PPI) ir Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucija 
(toliau – EVPRI) pateikia bendr ą nuomon ę dėl vidaus rink ą veikiančių pinigų 
plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių.  
Nuomonė pateikiama per 2 metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
2. Komisija t ą nuomon ę paskelbia, kad valstyb ėms narėms ir įpareigotiesiems 
subjektams pad ėtų nustatyti, valdyti ir mažinti pinig ų plovimo ir terorist ų 
finansavimo gr ėsmę. 
7 straipsnis 
1. Kiekviena valstyb ė narė imasi tinkam ų veiksmų ją veikiančioms pinig ų plovimo ir 
teroristų finansavimo gr ėsmėms nustatyti, įvertinti, suprasti ir mažinti ir vertinim ą 
nuolat atnaujina.  
2. Kiekviena valstyb ė narė paskiria institucij ą, kuri koordinuot ų nacionalin į atsaką į 1 
dalyje nurodytas gr ėsmes. Ta institucija nurodoma Komisijai, EBI, EDPPI, EVPRI ir 
kitoms valstyb ėms narėms. 
                                                 
22 OL L 35, 2003 2 11, p. 1. 
LT 28   LT 3. Atlikdamos 1 dalyje nurodytus vertinimus, valstyb ės narės gali pasinaudoti 6 
straipsnio 1 dalyje nurodyta nuomone. 
4. Kiekviena valstyb ė narė atlieka 1 dalyje nurodyt ą vertinimą ir: 
(a) tą (tuos) vertinim ą (-us) naudoja siekdama tobulinti pinig ų plovimo prevencijos 
ir kovos su terorist ų finansavimu režim ą, visų pirma nustatydama sritis, kuriose 
įpareigotieji subjektai taiko griežtesnes priemones, ir prireikus patikslindama, 
kokių priemoni ų imtis; 
(b) tą (tuos) vertinim ą (-us) naudoja siekdama pad ėti priskirti išteklius kovai su 
pinigų plovimu ir terorist ų finansavimu ir nustatyti j ų naudojimo prioritetus; 
(c) įpareigotiesiems subjektams teikia tinkam ą informacij ą, kad jie gal ėtų patys 
atlikti pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių vertinimą. 
5. Valstyb ės narės, gavusios prašym ą, grėsmės vertinimo rezultatus pateikia kitoms 
valstybėms narėms, Komisijai ir EBI, EDPPI bei EVPRI. 
8 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai imt ųsi tinkam ų veiksmų jiems 
kylančiai pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmei nustatyti ir įvertinti 
atsižvelgdamos į grėsmės veiksnius, įskaitant klientus, šalis ar geografines sritis, 
produktus, paslaugas, sandorius arba paslaug ų teikimo kanalus. Šie veiksmai yra 
proporcingi atsižvelgiant į įpareigotųjų subjektų pobūdį ir dydį. 
2. 1 dalyje nurodyti vertinimai įtvirtinami dokumentais, nuolat atnaujinami ir teikiami 
kompetentingoms institucijoms be i savireguliavimo organams.  
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai tur ėtų politiką, kontrol ės 
priemones ir proced ūras, skirtas pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmėms, 
nustatytoms S ąjungos, valstyb ės narės ir įpareigotųjų subjektų lygiu, veiksmingai 
mažinti ir valdyti. Politika, kontrol ės priemon ės ir proced ūros turėtų būti 
proporcingos atsižvelgiant į tų įpareigotųjų subjektų pobūdį ir dydį. 
4. Pagal 3 dal į taikoma bent ši politika ir proced ūros: 
(a) vidaus politikos, proced ūrų ir kontrol ės priemoni ų, įskaitant deram ą klientų 
tikrinimą, pranešim ą, įrašų saugojim ą, vidaus kontrol ę, atitikties užtikrinimo 
valdymą (įskaitant atitikties užtikrinimo pareig ūno paskyrim ą vadovybės lygiu, 
kai tinka atsižvelgiant į verslo pob ūdį ir dydį) ir darbuotoj ų tikrinim ą, 
parengimas; 
(b) kai tinka atsižvelgiant į verslo pob ūdį ir dydį – nepriklausoma audito funkcija, 
a punkte nurodytai vidaus politikai, proced ūroms ir kontrol ės priemon ėms 
testuoti. 
5. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotųjų subjektų vyresnioji vadovyb ė patvirtint ų 
diegiamą politiką ir proced ūras, taip pat stebi ir prireikus griežtina taikomas 
priemones. 
LT 29   LT II SKYRIUS 
DERAMAS KLIENT Ų TIKRINIMAS 
1 SKIRSNIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
9 straipsnis 
Valstybės narės uždraudžia savo kredito ir finans ų įstaigoms tur ėti anonimines s ąskaitas arba 
anonimines banko atsiskaitymo knygeles. Valstyb ės narės kiekvienu atveju reikalauja, kad 
egzistuojan čių anonimini ų sąskaitų arba anonimini ų banko atsiskaitymo knygeli ų 
savininkams ir asmenims, gaunantiems naudos iš j ų, kiek galima grei čiau ir bet kokiu atveju 
iki pradedant naudotis s ąskaita arba banko atsiskaitymo knygele b ūtų taikomos deramo 
klientų tikrinimo priemon ės. 
10 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai deramo klient ų tikrinimo priemones 
taikytų tokiais atvejais: 
(a) užmegzdami verslo santykius; 
(b) vykdydami nenuolatinius sandorius, kuri ų vertė – 15 000 EUR ar daugiau, tiek 
tuomet, kai sandoris vykdomas kaip vienas veiksmas, tiek tuomet, kai jis vykdomas kaip keletas susijusi ų veiksmų; 
(c) prekėmis prekiaujantiems fiziniams ar juridiniams asmenims, vykdydami 
nenuolatinius sandorius gryna isiais pinigais, kuri ų vertė – 7 500 EUR ar daugiau, 
tiek tuomet, kai sandoris vykdomas kaip vienas veiksmas, tiek tuomet, kai jis vykdomas kaip keletas susijusi ų veiksmų; 
(d) lošimo paslaug ų teikė
jams, vykdydami nenuolatinius sandorius, kuri ų vertė – 2 000 
EUR ar daugiau, tiek tuomet, kai sandoris vykdomas kaip vienas veiksmas, tiek tuomet, kai jis vykdomas kaip keletas susijusi ų veiksmų;  
(e) kai įtariamas pinig ų plovimas ar terorist ų finansavimas, nepaisant jokios leidžian čios 
nukrypti nuostatos, išimties ar ribos; 
(f) kai esama abejoni ų dėl anksčiau gautų klientų tapatybės duomen ų teisingumo ar 
atitikimo. 
LT 30   LT 11 straipsnis 
1. Deramo klient ų tikrinimo priemones sudaro: 
(a) kliento tapatyb ės nustatymas ir patikrinima s, remiantis dokumentais, 
duomenimis ar informacija, gauta iš patikimo ir nepriklausomo šaltinio; 
(b) tikrojo savininko tapatyb ės nustatymas ir pagr įstų priemoni ų, reikaling ų taip 
patikrinti jo tapatyb ę, kad įstaigos ar asmenys, kuriems taikoma ši direktyva, 
įsitikintų, kas iš ties ų yra tas tikrasis savininkas, taikymas (juridini ų asmenų, 
patikos ir panaši ų teisinių struktūrų atveju tai apima pagr įstų priemoni ų, 
reikalingų suprasti kliento nuosavyb ės ir kontrol ės struktūrą, taikymą); 
(c) verslo santyki ų tikslo ir numatomo pob ūdžio vertinimas ir prireikus 
informacijos apie juos gavimas; 
(d) nuolatinė verslo santyki ų stebėsena, įskaitant sandori ų, kurie buvo sudaryti 
tokių santykių metu, tyrim ą, siekiant užtikrinti, kad vykdomi sandoriai atitikt ų 
tokios įstaigos ar asmens turimas žinias apie klient ą, jo verslą ir rizikos pob ūdį, 
prireikus įskaitant žinias apie l ėšų šaltinį bei užtikrinant, kad atitinkami 
dokumentai, duomenys ar informacija b ūtų nuolat atnaujinami. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai taikyt ų kiekvien ą 1 dalyje 
išdėstytą deramo klient ų tikrinimo reikalavim ą, tačiau jie gali nustatyti toki ų 
priemonių mastą grėsmės pagrindu. 
3. Valstyb ės narės reikalauja, kad vertindami pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo 
grėsmes įpareigotieji subjektai atsižvelgt ų bent jau į I priede nustatytus kintamuosius. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai gal ėtų kompetentingoms 
institucijoms arba savireguliavimo organams įrodyti, kad priemon ės yra tinkamos 
atsižvelgiant į nustatytas pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmes. 
5. Gyvyb ės draudimo ar kito su investicijomis susijusio draudimo veiklos atveju 
valstybės narės užtikrina, kad finans ų įstaigos, be deramo klient ų tikrinimo 
priemonių, kurias reikalaujama taikyti klientui  ir tikrajam savininkui, toliau 
nurodytas deramo klient ų tikrinimo priemones taikyt ų gyvybės draudimo ir kito su 
investicijomis susijusio draudimo sutar čių naudos gav ėjams, kai tik naudos gav ėjai 
nustatomi arba paskiriami:  
(a) naudos gav ėjų, kurie nustatyti kaip konkre čiai įvardyti fiziniai ar juridiniai 
asmenys arba teisin ės struktūros, atveju – pasižym ėtų asmens vard ą ir pavard ę 
arba pavadinim ą; 
(b) naudos gav ėjų, kurie nurodomi pagal požymius ar klas ę arba kitais b ūdais, 
atveju – gaut ų pakankamai informacijos apie tuos naudos gav ėjus, kad finans ų 
įstaiga įsitikintų, jog galės nustatyti naudos gav ėjo tapatyb ę išmokant išmokas. 
Ir a punkte, ir b punkte nur odytu atveju naudos gav ėjų tapatybė patikrinama 
išmokant išmokas. Kai gyvyb ės draudimas ar kitas su investicijomis susij ęs 
draudimas visiškai arba iš dalies perduodamas tre čiajai šaliai, finans ų įstaigos, 
žinodamos apie perdavim ą, tikrojo savininko tapatyb ę nustato draudim ą perduodant 
LT 31   LT fiziniam ar juridiniam asmeniui arba teisinei strukt ūrai, savo vardu gausiantiems 
perduodamos draudimo sutarties vert ę. 
12 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad kliento ir  tikrojo savininko tapatyb ė būtų patikrinta 
prieš pradedant verslo sant ykius ar prieš vykdant sandor į. 
2. Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstyb ės narės gali leisti patikrinti kliento ir tikrojo 
savininko tapatyb ę pradedant verslo santykius, jei tai b ūtina siekiant netrukdyti 
įprastam verslui ir kai yra nedidel ė pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmė. 
Tokiais atvejais  šios proced ūros užbaigiamos, jei įmanoma, kuo grei čiau po pradinio 
ryšio užmezgimo. 
3. Nukrypdamos nuo 1 ir 2 dali ų, valstybės narės gali leisti atidaryti banko s ąskaitą, su 
sąlyga, kad yra numatytos adekva čios apsaugos priemon ės, užtikrinan čios, kad 
sandoriai neb ūtų vykdomi paties kliento arba jo vardu tol, kol nebus visiškai 
laikomasi 1 ir 2 dali ų. 
4. Valstyb ės narės reikalauja, kad tais at vejais, kai susijusios įstaigos ar asmenys 
nesugeba laikytis 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punkt ų, jie nevykdyt ų sandorių per 
banko sąskaitą, neužmegzt ų verslo santyki ų ar nevykdyt ų sandorio ir apsvarstyt ų 
galimybę nutraukti egzistuojan čius verslo santykius ir pagal 32 straipsn į apie įtartiną 
kliento sandor į pranešti finansin ės žvalgybos padaliniui (FŽP). 
Valstybės narės ankstesn ės pastraipos notarams, kitiems nepriklausomiems 
teisininkams, auditoriams, išor ės apskaitininkams ir patar ėjams mokes čių srityje 
netaiko tik tais atvejais, kai jie vertina savo kliento teisin ę padėtį arba vykdo savo 
užduotį ginti arba atstovauti t ą klientą teismo procesuose arba nuo j ų, įskaitant 
teikiamas konsultacijas d ėl proceso prad ėjimo arba jo vengimo. 
5. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai deramo tikrinimo proced ūras 
taikytų ne tik visiems naujiems klientams, bet ir tinkamu metu esamiems klientams, 
atsižvelgdami į grėsmės lygį, taip pat tuomet, kai pasikei čia atitinkamos kliento 
aplinkybės. 
2 SKIRSNIS  
SUPAPRASTINTAS DERAMAS KLIENT Ų TIKRINIMAS  
13 straipsnis 
1. Kai valstyb ė narė arba įpareigotasis subjektas nustato mažesn ės grėsmės sritis, ta 
valstybė narė gali leisti įpareigotiesiems subjektams taikyti supaprastinto deramo 
klientų tikrinimo priemones. 
LT 32   LT 2. Prieš taikydami supapr astinto deramo klient ų tikrinimo priemones, įpareigotieji 
subjektai įsitikina, kad santykiai su klientu arba sandoris kelia mažesnio laipsnio 
grėsmę.  
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai vykdyt ų pakankam ą sandorio 
arba verslo santyki ų stebėseną, kad galėtų nustatyti ne įprastus ar įtartinus sandorius. 
14 straipsnis 
Vertindamos pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmes, susijusias su klient ų tipais, 
šalimis ar geografin ėmis sritimis ir vis ų pirma produktais, paslaugomis, sandoriais ar paslaug ų 
teikimo kanalais, valstyb ės narės ir įpareigotieji subjektai atsižvelgia bent jau į II priede 
nustatytus galimai mažesn ės grėsmės situacijų veiksnius. 
15 straipsnis 
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento  (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) 
Nr. 1095/2010 16 straipsn į EBI, EDPPI ir EVPRI pateikia ko mpetentingoms institucijoms ir 2 
straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytiems įpareigotiesiems subjektams skirtas gaires d ėl 
grėsmės veiksni ų, į kuriuos reikia atsižvel gti, ir (arba) priemoni ų, kurių reikia imtis tais 
atvejais, kai tinka taikyti supaprastinto deramo klient ų tikrinimo priemones. Ypa č reikėtų 
atsižvelgti į veiklos pob ūdį bei dydį ir prireikus numa tyti proporcingas konkre čias priemones. 
Šios gairės pateikiamos per 2 metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
3 SKIRSNIS  
SUSTIPRINTAS DERAMAS KLIENT Ų TIKRINIMAS  
16 straipsnis 
1. Šios direktyvos 17–23 straipsniuose nurodytais atvejais ir kitais didesn ės grėsmės, 
kurią nustatė valstybės narės ar įpareigotieji subjektai, atvejais valstyb ės narės 
reikalauja, kad įpareigotieji subjektai taikyt ų sustiprinto deramo klient ų tikrinimo 
priemones, kad tos gr ėsmės būtų tinkamai valdomos ir mažinamos. 
2. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai, kiek pagr įstai įmanoma, 
išnagrinėtų visų sudėtingų, neįprastų, didelių sandorių prielaidas bei tiksl ą ir visas 
neįprastas sandori ų struktūras, kurios neturi akivaizdaus ekonominio ar teis ėto tikslo. 
Visų pirma jie sugriežtina verslo santyki ų stebėsenos laipsn į ir pobūdį, kad nustatyt ų, 
ar tie sandoriai ar  veikla atrodo ne įprasti ar įtartini. 
3. Vertindamos pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmes valstyb ės narės ir 
įpareigotieji subjektai atsižvelgia bent jau į III priede nustatytus galimai didesn ės 
grėsmės situacijų veiksnius. 
4. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir 
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsn į EBI, EDPPI ir EVPRI pateikia 
LT 33   LT kompetentingoms institucijoms ir 2 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytiems 
įpareigotiesiems subjektams skirtas gaires d ėl grėsmės veiksni ų, į kuriuos reikia 
atsižvelgti, ir (arba) priemoni ų, kurių reikia imtis tais atvejais, kai reikia taikyti 
sustiprinto deramo klient ų tikrinimo priemones. Tos gair ės pateikiamos per 2 metus 
nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
17 straipsnis 
Valstybės narės reikalauja, kad tarptautini ų korespondentin ės bankininkyst ės santyki ų su 
trečiųjų valstybių gaunančiomis įstaigomis atveju, be 11 straipsnyje nustatyt ų deramo klient ų 
tikrinimo priemoni ų, valstybių narių kredito įstaigos: 
(a) surinktų pakankamai informacijos apie gaunan čią įstaigą, kad būtų galima gerai 
suprasti gaunan čios įstaigos verslo pob ūdį ir iš viešai prieinamos informacijos 
nustatyti įstaigos reputacij ą bei prieži ūros kokyb ę; 
(b) įvertintų gaunančios įstaigos pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencijos 
kontrolės mechanizmus; 
(c) prieš nauj ų korespondentin ės bankininkyst ės santykių užmezgim ą gautų vyresniosios 
vadovybės pritarim ą; 
(d) dokumentais įtvirtintų atitinkamus kiekvienos įstaigos įsipareigojimus; 
(e) mokėtinų sumų atžvilgiu įsitikintų, kad gaunanti kredito įstaiga patikrino klient ų, 
turinčių tiesioginį priėjimą prie korespondento s ąskaitų, tapatybę ir atliko j ų nuolatinį 
deramą tikrinimą ir kad tokia įstaiga, gavusi įstaigos korespondent ės prašymą, gali 
jai pateikti atitinkamus deramo klient ų tikrinimo duomenis. 
18 straipsnis 
Valstybės narės reikalauja, kad sandori ų arba santyki ų su trečiosios valstyb ės politikoje 
dalyvaujan čiais asmenimis atveju, be  11 straipsnyje nustatyt ų deramo klient ų tikrinimo 
priemonių, įpareigotieji subjektai: 
(a) turėtų atitinkamas prie gr ėsmės pritaikytas proced ūras, kuriomis nustatoma, ar 
klientas arba kliento tikrasis savininkas yra toks asmuo; 
(b) verslo santykiams su tokiais klientais užmegzti arba t ęsti gautų vyresniosios 
vadovybės pritarim ą; 
(c) imtųsi atitinkam ų priemoni ų turto ir l ėšų, kurie yra susij ę su verslo santykiais arba 
sandoriu, šaltiniui nustatyti; 
(d) vykdytų sustiprint ą nuolatinę verslo santyki ų stebėseną. 
19 straipsnis 
Valstybės narės reikalauja, kad sandori ų arba santyki ų su vietiniais politikoje dalyvaujan čiais 
asmenimis arba asmeniu, kuriam tarptautin ė organizacija yra arba buvo patik ėjusi svarbias 
LT 34   LT pareigas, atveju, be 11 straipsnyje nustatyt ų deramo klient ų tikrinimo priemoni ų, įpareigotieji 
subjektai: 
(a) turėtų atitinkamas prie gr ėsmės pritaikytas proced ūras, kuriomis nustatoma, ar 
klientas arba kliento tikrasis savininkas yra toks asmuo; 
(b) didesnės grėsmės verslo santyki ų su tokiais asmenimis atveju taikyt ų 18 straipsnio b, 
c ir d punktuose nurodytas priemones. 
20 straipsnis 
Įpareigotieji subjektai imasi pagr įstų priemoni ų nustatyti, ar gyvyb ės draudimo ar kito su 
investicijomis susijusio dra udimo sutarties naudos gav ėjai ir (arba) pr ireikus naudos gav ėjo 
tikrasis savininkas yra politi koje dalyvaujantys asmenys. T ų priemoni ų imamasi ne v ėliau 
kaip išmokant išmokas arba visiškai ar iš dalies perduodant sutarties naud ą. Nustačius didesn ę 
grėsmę, valstybės narės reikalauja, kad, be įprasto deramo klient ų tikrinimo priemoni ų, 
įpareigotieji subjektai: 
(a) informuot ų vyresniąją vadovybę prieš išmokant pajamas pagal draudimo sutart į;  
(b) atliktų sustiprint ą visų verslo santyki ų su draudėju patikrinim ą. 
21 straipsnis 
18, 19 ir 20 straipsniuose nurodytos priemon ės taip pat taikomos toki ų politikoje 
dalyvaujan čių asmenų šeimos nariams arba j ų artimais pagalbininkais esantiems asmenims. 
22 straipsnis 
Kai 18, 19 ir 20 straipsniuose nurodytas  asmuo nustoja eiti svarbias vieš ąsias pareigas 
valstybėje narėje arba tre čiojoje valstyb ėje arba svarbias pareigas tarptautin ėje organizacijoje, 
reikalaujama, kad įpareigotieji subjektai apsvarstyt ų tolesnę to asmens keliam ą grėsmę ir 
taikytų tokias tinkamas priemones atsižvelgiant į grėsmę tol, kol nustatoma, kad tas asmuo 
nebekelia gr ėsmės. Šis laikotarpis trunka  ne trumpiau negu 18 m ėnesių. 
23 straipsnis 
1. Valstyb ės narės draudžia kredito įstaigoms prad ėti ar tęsti korespondentin ės 
bankininkyst ės santykius su fiktyviu banku ir reikalauja, kad kredito įstaigos imt ųsi 
tinkamų priemoni ų užtikrinti, kad jos neprad ėtų ir netęstų korespondentini ų ryšių su 
banku, apie kur į žinoma, kad jis leidžia savo s ąskaitomis naudotis fiktyviems 
bankams. 
2. Pagal 1 dal į „fiktyvus bankas“ yra kredito įstaiga ar lygiaverte veikla užsiimanti 
įstaiga, kuri įsteigta jurisdikcijoje, kurioje tokia įstaiga fiziškai ne egzistuoja ir kartu 
neturi joje reikšmingo valdymo ir vadovavimo organo, ir kuri n ėra reguliuojamos 
finansų grupės dalis. 
LT 35   LT 4 SKIRSNIS  
TREČIŲJŲ ŠALIŲ VEIKLA  
24 straipsnis 
Valstybės narės gali leisti įpareigotiesiems subjektams, vykdant 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c 
punktuose numatytus reikalavimus, remtis tre čiosiomis šalimis. Ta čiau galutin ė atsakomyb ė 
už šių reikalavim ų įvykdymą tenka trečiąja šalimi besiremian čiam įpareigotajam subjektui. 
25 straipsnis 
1. Pagal š į skirsnį „trečiosios šalys“ yra 2 straipsnyje išvardyti įpareigotieji subjektai 
arba kitos įstaigos ir asmenys, kurie yra valstyb ėse narėse arba tre čiojoje valstyb ėje ir 
kurie taiko šioje direktyvoje nustatytiems lygiaver čius deramo klient ų tikrinimo 
reikalavimus ir įrašų saugojimo reikalavimus, o pagal VI skyriaus 2 skirsn į yra 
prižiūrima, kaip jie laikosi šios direktyvos reikalavim ų. 
2. Spr ęsdamos, ar tre čioji valstyb ė atitinka 1 dalyje nustatytas s ąlygas, valstyb ės narės 
apsvarsto turim ą informacij ą apie geografin ės grėsmės mastą ir informuoja vienos 
kitas, Komisij ą, EBI, EDPPI ir EVPRI, jei tai susij ę su šios direktyvos taikymu ir 
laikantis atitinkam ų Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) 
Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 nuostat ų, apie atvejus, kai, j ų 
nuomone, tre čioji valstyb ė atitinka tokias s ąlygas. 
26 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai iš tre čiosios šalies, kuria 
remiamasi, gaut ų būtiną informacij ą dėl 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose 
nustatytų reikalavim ų. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai, į kuriuos klientas  turi kreiptis, 
imtųsi tinkam ų veiksmų užtikrinti, kad gavusi prašym ą trečioji šalis nedelsdama 
perduotų atitinkamas tapatyb ės nustatymo ir patikrinimo duomen ų ir kitų atitinkam ų 
dokument ų, susijusių su kliento arba tikrojo savininko tapatybe, kopijas. 
27 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad buvein ės valstybės narės kompetentinga inst itucija (kiek tai 
susiję su visos grup ės politika ir kontrole) ir priiman čiosios valstyb ės narės kompetentinga 
institucija (kiek tai susij ę su filialais ir patronuojamosiomis įmonėmis) galėtų laikyti, kad 
įpareigotasis subjektas taiko 25 straipsnio 1 dalyje ir 26 st raipsnyje nustatytas priemones 
taikydamas savo grup ės program ą, kai vykdomos šios s ąlygos: 
(a) įpareigotasis subjektas remiasi tre čiosios šalies, kuri priklauso tai pa čiai grupei, 
teikiama informacija; 
LT 36   LT (b) ta grupė taiko deramo klient ų tikrinimo priemones, įrašų saugojimo taisykles ir 
pinigų plovimo bei terorist ų finansavimo prevencijos programas pagal ši ą direktyvą 
arba lygiavertes taisykles; 
(c) kompetentinga institucija grup ės lygiu priži ūri, ar veiksmingai įgyvendinami b 
punkte nurodyti reikalavimai. 
28 straipsnis 
Šis skirsnis netaikomas užsakom ųjų paslaugų ar agent ų santykiams, kai pagal sutartin ę 
struktūrą užsakom ųjų paslaugų teikėjas ar agentas laikytinas įpareigotojo subjekto dalimi. 
III SKYRIUS 
INFORMACIJA APIE TIKRUOSIUS SAVININKUS 
29 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad j ų teritorijoje įsteigti juridiniai asmenys gaut ų ir 
saugotų tinkamą, tikslią ir atnaujint ą informacij ą apie savo tikruosius savininkus. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad šio stra ipsnio 1 dalyje nurodyt ą informacij ą galėtų 
laiku gauti kompetentingos institucijos ir įpareigotieji subjektai. 
30 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad tiesiogin ės patikos patik ėtiniai, kuri ų veiklą 
reglamentuoja j ų teisė, gautų ir saugot ų tinkamą, tikslią ir atnaujint ą informacij ą apie 
patikos strukt ūros tikruosius savininkus. Ši informacija apima patik ėtojo, patik ėtinio 
(-ių), saugotojo (jei tinka), naudos gav ėjų tapatybę arba naudos gav ėjų klasę ir bet 
kurių kitų fizinių asmenų, faktiškai kontroliuojan čių patikos strukt ūrą, tapatybę. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad patik ėtinis įpareigotiesiems subjektams atskleist ų 
informacij ą apie savo status ą, kai jis, veikdamas kaip patik ėtinis, užmezga verslo 
santykius arba vykdo nenuolatin į sandorį, kurio vert ė viršija 10 straipsnio b, c ir d 
punktuose nustatyt ą ribą. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad šio stra ipsnio 1 dalyje nurodyt ą informacij ą galėtų 
laiku gauti kompetentingos institucijos ir įpareigotieji subjektai. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad 1, 2 ir 3 dalyse  nustatytas priemones atitinkan čios 
priemonės būtų taikomos kit ų tipų juridiniams asmenims ir teisin ėms strukt ūroms, 
kurių struktūra ir funkcijos panašios į patikos strukt ūrų. 
LT 37   LT IV SKYRIUS 
PRANEŠIMO PAREIGOS 
1 SKIRSNIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
31 straipsnis 
1. Siekdama užtikrinti pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencij ą, nustatym ą ir 
tyrimą, kiekviena valstyb ė narė įsteigia FŽP. 
2. Valstyb ės narės raštu praneša Komisijai atitinkam ų FŽP pavadinimus ir adresus. 
3. FŽP įsteigiamas kaip centrinis nacionalinis  padalinys. Jis yra atsakingas už 
informacijos, susijusios su galimu pinig ų plovimu, su tuo susijusiais pirminiais 
nusikaltimais arba galimu terorist ų finansavimu arba reikalaujamos pagal 
nacionalinius teis ės aktus, gavim ą (ir, kiek yra leidžiama, prašym ą), analizę ir 
perdavim ą kompetentingoms institucijoms. Tam, kad gal ėtų vykdyti savo pareigas, 
FŽP suteikiami atitinkami ištekliai. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad FŽP tur ėtų galimybę tiesiogiai ar netiesiogiai laiku 
susipažinti su finansine,  administracine ir teis ėsaugos informacija, kuri jam 
reikalinga pareigoms tinkamai atlikti. Be to, FŽP reaguoja į savo valstyb ės narės 
teisėsaugos institucij ų prašymus pateikti informacij ą, nebent b ūtų faktinių priežasčių 
daryti prielaid ą, kad suteikus toki ą informacij ą būtų pakenkta atliekamam tyrimui ar 
analizei, arba išskirtin ėmis aplinkyb ėmis tais atvejais, kai informacijos atskleidimas 
būtų aiškiai neproporcingas teis ėtiems fizinio ar juridinio asmens interesams arba 
kitaip neatitikt ų tikslų, kuriais jos prašoma. 
5. Valstyb ės narės užtikrina, kad FŽP tur ėtų įgaliojimus skubiai imtis tiesiogini ų arba 
netiesiogini ų veiksmų, kai įtariama, kad sandoris susij ęs su pinig ų plovimu arba 
teroristų finansavimu, laikinai sustabdyti arba neleisti vykdyti prad ėto sandorio, kad 
išanalizuot ų sandorį ir patvirtint ų įtarimą. 
6. FŽP vykdo dvejop ą analizę: operatyvin ę analizę, kurioje daugiausia d ėmesio 
skiriama atskiriems atvejams ir konkretiems tikslams, ir strategin ę analizę, kurioje 
analizuojamos pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo tendencijos ir strukt ūros. 
32 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai ir atitinkamais atvejais – j ų 
direktoriai ir darbuotojai – visapusiškai bendradarbiaut ų: 
LT 38   LT (a) savo iniciatyva skubiai informuodami FŽP, jeigu įstaiga ar asmuo, kuriems 
taikoma ši direktyva, žino, įtaria ar turi pakankamai pagrindo įtarti, kad l ėšos 
gautos iš nusikalstamos veiklos arba susijusios su terorist ų finansavimu, ir 
skubiai reaguodami į FŽP prašymus pateikti papildomos informacijos tokiais 
atvejais; 
(b) FŽP prašymu taikomuose teis ės aktuose nustatyta tvarka skubiai pateikdami 
jam visą reikaling ą informacij ą. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyt a informacija perduodama valstyb ės narės, kurios 
teritorijoje yra įsikūrusi informacij ą perduodanti įstaiga ar asmuo, FŽP. Informacij ą 
perduoda 8 straipsnio 4 dalyje numatyta tvarka paskirtas asmuo ar asmenys. 
33 straipsnis 
1. Nukrypdamos nuo 32 straipsnio 1 dalies, valstyb ės narės 2 straipsnio 1 dalies 3 
punkto a, b ir d papunk čiuose nurodyt ų asmenų atveju gali tam tikr ą atitinkamos 
profesijos savireguliavimo organ ą paskirti ta institucija, kuri gaut ų 32 straipsnio 1 
dalyje nurodyt ą informacij ą.  
 Nepažeidžiant 2 dalies, pirmoje past raipoje nurodytais atvejais paskirtasis 
savireguliavimo organas FŽP informacij ą perduoda skubiai ir nefiltruodamas. 
2. Valstyb ės narės 32 straipsnio 1 dalyje nustatyt ų reikalavim ų netaiko notarams, 
kitiems nepriklausomiems teisininkams, auditoriams, išor ės apskaitininkams ir 
konsultantams mokes čių srityje tik informacijos, kuri ą jie gauna iš savo kliento arba 
apie savo klient ą, kai jie nustatin ėja savo kliento teisin ę padėtį arba kai jie gina savo 
klientą ar jam atstovauja teismo procese ar d ėl tokio proceso, įskaitant konsultacijas 
dėl proceso inicijavimo ar vengimo, atžvilgi u, nepaisant to, ar tokia informacija yra 
gaunama prieš tok į procesą, tokio proceso metu ar po jo. 
34 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji su bjektai nevykdyt ų sandorių, kurie, 
kiek jiems žinoma ar kaip jie įtaria, yra susij ę su pinig ų plovimu ar terorist ų 
finansavimu, kol jie ne įvykdo būtino veiksmo pagal 32 straipsnio 1 dalies a punkt ą.  
 Pagal valstybi ų narių teisės aktus gali b ūti duodami nurodymai nevykdyti sandorio. 
2. Kai yra įtariama, kad toks sandoris yra pinig ų plovimo arba terorist ų finansavimo 
veiksmas, ir kai taip nevykdyti sandorio ne įmanoma arba kai d ėl to gali b ūti 
pakenkta pastangoms baudžiamojon atsakomyb ėn patraukti asmenis, kurie turi 
naudos iš įtariamos pinig ų plovimo arba terorist ų finansavimo operacijos, atitinkami 
įpareigotieji subjektai praneša apie tok į sandorį FŽP iškart po jo. 
35 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad jeigu 45 straip snyje nurodytos kompetentingos 
institucijos atlikdamos įpareigotųjų subjektų tikrinimus arba bet kuriuo kitu b ūdu 
LT 39   LT nustato faktus, kurie gali b ūti susiję su pinigų plovimu ar terorist ų finansavimu, jos 
skubiai apie tai informuoja FŽP. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad prieži ūros organai, įstatymų ar kitų teisės aktų įgalioti 
prižiūrėti akcijų, valiutos keitimo ir išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkas, nustat ę 
faktus, kurie gali b ūti susiję su pinig ų plovimu ar terorist ų finansavimu, apie tai 
informuot ų FŽP. 
36 straipsnis 
Kai įpareigotasis subjektas arba tokio įpareigotojo subjekto darbuot ojas ar direktorius gera 
valia, kaip tai numatyta 32 straipsnio 1 dalyje  ir 33 straipsnyje, atskleidžia 32 ir 33 
straipsniuose nurodyt ą informacij ą, laikoma, kad šitaip nebuvo pažeistas joks informacijos 
atskleidimo apribojimas, nustatytas pagal sutart į arba pagal bet koki ą teisės aktų nuostatą, o 
toks įpareigotasis subjektas arba jo  direktorius ar  darbuotojas n ėra traukiami jokion 
atsakomyb ėn. 
37 straipsnis 
Valstybės narės imasi vis ų reikiamų priemoni ų, kad įpareigotųjų subjektų darbuotojai, kurie 
informacij ą apie įtariamą pinigų plovimą ar terorist ų finansavim ą pateikia pa čioje įstaigoje 
arba finansin ės žvalgybos padaliniui, b ūtų apsaugoti nuo grasinim ų ar priešišk ų veiksmų. 
2 SKIRSNIS  
DRAUDIMAS ATSKLEISTI INFORMACIJ Ą 
38 straipsnis 
1. Įpareigotieji subjektai ir j ų direktoriai bei darbuotojai nei susijusiam klientui, nei 
kitoms tre čiosioms šalims negali atskleisti, kad informacija buvo perduota pagal 32 ir 
33 straipsnius arba kad d ėl pinigų plovimo ar terorist ų finansavimo yra ar gali b ūti 
atliekamas tyrimas. 
2. 1 dalyje nustatytas draudimas netaik omas informacijos atskleidimui valstybi ų narių 
kompetentingoms institucijoms, įskaitant savireguliavimo organus, arba informacijos 
atskleidimui teis ėsaugos tikslais. 
3. 1 dalyje nustatytas draudimas nedraudžia  tarpusavyje keistis informacija valstybi ų 
narių arba trečiųjų valstybių, kuriose galioja šiai direktyvai lygiaver čiai reikalavimai, 
įstaigoms, jei jos priklauso tai pa čiai grupei.  
4. 1 dalyje nustatytas draudimas nedraudžia tarpusavyje keistis informacija asmenims, 
nurodytiems 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a ir b papunk čiuose ir esantiems 
valstybėse narėse arba tre čiosiose valstyb ėse, kuriose galioja šiai direktyvai 
lygiaverčiai reikalavimai, jei min ėti asmenys vykdo savo profesin ę veiklą kaip vienas 
LT 40   LT juridinis asmuo ar viename tinkl e, nepaisant to, ar jie veikl ą vykdo kaip darbuotojai, 
ar ne.  
 Pagal pirm ą pastraipą „tinklas“ – platesn ė struktūra, kuriai priklauso šis asmuo ir kuri 
turi bendrus savininkus ir vadovyb ę arba kurioje vykdoma bendra atitinkam ų 
nuostatų laikymosi kontrol ė. 
5. Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas dr audimas nedraudžia tarpusavyje keistis 
informacija 2 straipsnio 1 dalies 1 p unkte, 2 punkte bei 3 punkto a ir b papunk čiuose 
nurodytiems subjektams ar asmenims tokiais atvejais, kurie yra susij ę su tuo pa čiu 
klientu ir tuo pa čiu sandoriu, apiman čiu dvi arba daugiau įstaigų ar asmen ų, jei jie 
yra valstyb ėje narėje ar tre čiojoje valstyb ėje, kurioje galioja šiai direktyvai 
lygiaverčiai reikalavimai, ir jei jie priklauso tos pa čios kategorijos profesijai ir turi 
lygiavertes profesin ės paslapties ir asmens duomen ų apsaugos pareigas.  
6. Kai 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a ir b papunk čiuose nurodyti asmenys siekia 
įtikinti klient ą neužsiimti neteis ėta veikla, tai nelaikoma 1 dalyje apibr ėžtu 
informacijos atskleidimu. 
V SKYRIUS 
ĮRAŠŲ SAUGOJIMAS IR STATISTINIAI DUOMENYS  
39 straipsnis 
Valstybės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai pagal nacionalin ę teisę saugotų toliau 
nurodytus dokumentus ir informacij ą, kad ją būtų galima panaudoti FŽP ar kitai 
kompetentingai instituc ijai vykdant galimo pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo 
prevenciją, nustatym ą ir tyrimą:  
(a) deramo klient ų tikrinimo atveju – reikalaujam ų įrodymų kopijas ar nuorodas į juos 
penkerius metus po to, kai baig iasi verslo santykiai su klientu. Šiam laikotarpiui 
pasibaigus, asmens duomenys sunaikinami, jei nacionalin ėje teisėje nenustatyta 
kitaip ir nenurodyta, kokiomis aplinkyb ėmis įpareigotieji subjektai gali ar privalo 
toliau saugoti duomenis. Valstyb ės narės gali leisti arba reikal auti toliau saugoti 
asmens duomenis tik tuomet, jei tai b ūtina vykdant pinig ų plovimo ir terorist ų 
finansavimo prevencij ą, nustatym ą ar tyrimą. Ilgiausias asmens duomen ų saugojimo 
laikotarpis pasibaigus verslo sa ntykiams neviršija dešimties met ų; 
(b) verslo santyki ų ir sandori ų atveju – patvirtinamuosius įrodymus ir įrašus, kuriuos 
sudaro dokument ų originalai ar nuorašai, priimtini teismo procese pagal taikomus 
nacionalinius teis ės aktus, penkerius metus arba po sandori ų įvykdymo, arba verslo 
santykių pabaigos, priklausomai nuo to, kur is laikotarpis trumpesnis. Šiam 
laikotarpiui pasibaigus, asmens duomenys sunaikinami, jei nacionalin ėje teisėje 
nenustatyta kitaip ir ne nurodyta, kokiomis aplinkyb ėmis įpareigotieji subjektai gali 
ar privalo toliau saugoti duomenis. Valstyb ės narės gali leisti arba reikalauti toliau 
saugoti asmens duomenis tik tuomet, jei tai b ūtina vykdant pinig ų plovimo ir 
teroristų finansavimo prevencij ą, nustatym ą ar tyrim ą. Ilgiausias asmens duomen ų 
LT 41   LT saugojimo laikotarpis arba po sandori ų įvykdymo, arba verslo santyki ų pabaigos, 
priklausomai nuo to, kuris laikotarpis ba igiasi pirmiau, neviršija dešimties met ų.  
40 straipsnis 
Valstybės narės reikalauja, kad j ų įpareigotieji subjektai tur ėtų parengę sistemas, leidžian čias 
visapusiškai ir greitai pagal nacionalin ę teisę reaguoti į FŽP ar kitos institucijos paklausimus, 
ar per pra ėjusius penkerius metus jos turi ar tur ėjo verslo santyki ų su nurodytais fiziniais ar 
juridiniais asmenimis ir koks buvo toki ų santykių pobūdis. 
41 straipsnis 
1. Valstyb ės narės, rengdamos nacionalinius gr ėsmės vertinimus pagal 7 straipsn į, 
užtikrina, kad jos b ūtų pajėgios reguliariai perži ūrėti savo kovos su pinig ų plovimu ar 
teroristų finansavimu sistem ų veiksmingum ą, tuo tikslu kaupdamos išsamius 
statistinius duomenis, susijusius su toki ų sistemų veiksmingumu. 
2. 1 dalyje nurodyti statistiniai duomenys apima: 
(a) skirtingų sektorių, kuriems taikoma ši direktyva, dyd į ir svarb ą rodančius 
duomenis, įskaitant kiekvieno sektoriaus subjekt ų ir asmen ų skaičių bei 
reikšmę ekonomikai; 
(b) nacionalinio pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencijos režimo 
pranešimo, tyrimo ir teisminio etap ų duomenis, įskaitant pranešim ų FŽP apie 
įtartinus sandorius skai čių, priemones, kuri ų buvo toliau imtasi pagal tokius 
pranešimus, taip pat per metus ištirt ų atvejų skaičių, baudžiamojon 
atsakomyb ėn patraukt ų asmenų skaičių, už pinig ų plovimo ar terorist ų 
finansavimo veikas nuteist ų asmenų skaičių ir įšaldyto, areštuoto ar 
konfiskuoto turto vert ę eurais. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų skelbiamas j ų statistinių ataskaitų konsoliduotas 
vertinimas, ir perduoda Komisijai 2 da lyje nurodytus statistinius duomenis. 
LT 42   LT VI SKYRIUS 
POLITIKA, PROCED ŪROS IR PRIEŽI ŪRA 
1 SKIRSNIS  
VIDAUS PROCED ŪROS, MOKYMAS IR ATSILIEPIMAI  
42 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad grupei priklausantys įpareigotieji subjektai 
įgyvendint ų visos grup ės masto politik ą ir proced ūras, įskaitant duomen ų apsaugos 
politiką, taip pat politik ą ir proced ūras, susijusias su keitimusi informacija grup ės 
viduje užkertant keli ą pinigų plovimui ir kovojant su terorist ų finansavimu. Ta 
politika ir proced ūros veiksmingai įgyvendinamos valstyb ėse narėse ir trečiosiose 
valstybėse esančiuose filialuose ir patronuojamosiose įmonėse, kuriose jie turi 
daugumą akcijų. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai įpareigotieji subjektai filial ų ar 
patronuojam ųjų įmonių, kuriose jie turi daugum ą akcijų, turi trečiosiose valstyb ėse, 
kuriose b ūtiniausi pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu 
reikalavimai ne tokie griežti kaip valstyb ėje narėje, trečiojoje valstyb ėje esantys j ų 
filialai ir patronuojamosios įmonės, kuriose jie turi daugum ą akcijų, įgyvendint ų 
valstybės narės reikalavimus, įskaitant duomen ų apsaugos reikalavimus, jei tai 
įmanoma pagal tre čiosios valstyb ės narės teisės aktus. 
3. Valstyb ės narės, EBI, EDPPI ir EVPRI informuoja vienos kitas apie atvejus, kai 
trečiosios valstyb ės teisės aktai neleidžia taikyti 1 dalyje reikalaujam ų priemoni ų, o 
sprendimui rasti galima imtis suderint ų veiksmų. 
4. Valstyb ės narės reikalauja, kad tais atvejais, kai tre čiosios valstyb ės teisės aktai 
neleidžia taikyti 1 dalies pirm oje pastraipoje reikalaujam ų priemoni ų, įpareigotieji 
subjektai imt ųsi papildom ų priemoni ų, leidžian čių veiksmingai valdyti pinig ų 
plovimo ar terorist ų finansavimo gr ėsmę, ir informuot ų savo buvein ės valstyb ės 
narės priežiūros institucijas. Jei papildom ų priemoni ų neužtenka, buvein ės valstybės 
narės kompetentingos institucijos apsvarsto galimyb ę imtis papildom ų priežiūros 
veiksmų, prireikus įskaitant prašym ą finansų grupei nutraukti veikl ą priimančiojoje 
šalyje. 
5. EBI, EDPPI ir EV PRI parengia technini ų reguliavimo standart ų projektus ir juose 
patikslina, kokio tipo šio straipsnio 4 dalyje nurodyt ų papildom ų priemoni ų ir kokių 
būtiniausių veiksmų turi imtis 2 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose nurodyti 
įpareigotieji subjektai, kai tre čiosios valstyb ės teisės aktai neleidžia taikyti 1 ir 2 
dalyse reikalaujam ų priemoni ų. EBI, EDPPI ir EVPRI tuos technini ų reguliavimo 
standartų projektus pateikia Komisijai pe r dvejus metus nuo šios direktyvos 
įsigaliojimo dienos. 
LT 43   LT 6. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 5 dalyje nurodytus techninius reguliavimo 
standartus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir 
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka. 
7. Valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų leidžiama keistis informacija grup ės viduje, jei 
tai netrukdo FŽP ar kitai kompeten tingai institucija i pagal nacionalin ę teisę atlikti 
tyrimą ar analizę dėl galimo pinig ų plovimo ar terorist ų finansavimo. 
8. Valstyb ės narės reikalauja, kad elektronini ų pinigų išleidėjai, kaip apibr ėžta Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/110/EB23, ir mokėjimo paslaug ų teikėjai, 
kaip apibr ėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/64/EB24, kurie 
įsteigti jų teritorijoje ir kuri ų pagrindin ė buveinė yra kitoje valstyb ėje narėje arba ne 
Sąjungoje, j ų teritorijoje paskirt ų pagrindin į informacin į punktą, kuris priži ūrėtų 
pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencijos taisykli ų taikymą. 
9. EBI, EDPPI ir EVPR I parengia technini ų reguliavimo standart ų dėl aplinkybi ų, 
kuriomis tikslinga paskirti pagrindin į informacin į punktą pagal 8 dal į, nustatymo 
kriterijų ir dėl pagrindini ų informacini ų punktų funkcijų projektus. EBI, EVPRI ir 
EDPPI šiuos technini ų reguliavimo standart ų projektus pateikia Komisijai per dvejus 
metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
10. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 9 dalyje nurodytus techninius reguliavimo 
standartus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir 
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka. 
43 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai imt ųsi jiems kylan čiai grėsmei, 
jų pobūdžiui ir dydžiui proporcing ų priemoni ų, kad atitinkami j ų darbuotojai žinot ų 
apie šios direktyvos pagrindu priimtas nuostatas, įskaitant atitinkamus duomen ų 
apsaugos reikalavimus. 
Tokios priemon ės apima atitinkam ų darbuotoj ų dalyvavim ą specialiose t ęstinėse 
mokymo programose, kuriose jie b ūtų mokomi atpažinti veiksmus, galimai susijusius 
su pinigų plovimu ar terorist ų finansavimu, ir jiems b ūtų nurodyta, kaip elgtis tokiais 
atvejais. 
Kai fizinis asmuo, priskiriamas vienai iš 2 straipsnio 1 dalies 3 punkte išvardyt ų 
kategorijų, vykdo profesin ę veiklą kaip juridinio asmens darbuotojas, šio skirsnio 
reikalavimai yra taikomi tokiam juridiniam asmeniui, o ne min ėtam fiziniam 
asmeniui. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai tur ėtų galimyb ę naudotis 
naujausia informacija apie pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu užsiiman čių 
asmenų veiklą ir požymius, leidžian čius atpažinti įtartinus sandorius. 
                                                 
23 OL L 267, 2009 10 10, p. 7. 
24 OL L 319, 2007 12 5, p. 1. 
LT 44   LT 3. Valstyb ės narės užtikrina, kad įmanomais atvejais b ūtų laiku pateikti atsiliepimai 
apie pranešim ų, susijusi ų su įtariamu pinig ų plovimu ar terorist ų finansavimu, 
veiksmingum ą ir toliau taikytinas priemones. 
2 SKIRSNIS  
PRIEŽIŪRA 
44 straipsnis 
1. Valstyb ės narės numato, kad valiutos keityklos ir patikos arba bendrovi ų paslaugų 
teikėjai turi būti licencijuojami ar įregistruojami, o lošimo paslaug ų teikėjai – gauti 
veiklos leidim ą.  
2. Valstyb ės narės reikalauja, kad kompetentingos institucijos įsitikintų, kad asmenys, 
veiksmingai vadovaujantys arba va dovausiantys 1 dalyje nurodyt ų subjektų veiklai, 
arba tikrieji toki ų subjektų savininkai yra kompetentingi ir tinkami. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos imt ųsi būtinų priemoni ų, 
kad užkirst ų kelią nusikaltėliams ar j ų bendrininkams tur ėti reikšming ą ar kontrolin į 
2 straipsnio 1 dalie s 3 punkto a, b, d ir  e punktuose nurodyt ų įpareigotųjų subjektų 
akcijų paketą, būti tų įpareigotųjų subjektų tikruoju savininku arba juose užimti 
vadovaujamas pareigas. 
45 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja iš kompetenting ų institucij ų veiksmingai steb ėti ir imtis 
būtinų priemoni ų siekiant užtikrinti ši os direktyvos reikalavim ų vykdymą.  
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos tur ėtų pakankamai 
įgaliojimų, įskaitant įgaliojimą reikalauti pateikti bet kokios  informacijos, reikalingos 
reikalavim ų laikymosi steb ėsenai ir patikrinimams vykdyti, ir tur ėtų pakankamai 
finansinių, žmogišk ųjų ir technini ų išteklių savo funkcijoms vykdyti. Valstyb ės narės 
užtikrina, kad ši ų institucij ų darbuotojai laikyt ųsi aukštų profesini ų standart ų, 
įskaitant konfidencialumo ir duomen ų apsaugos standartus, b ūtų labai patikimi ir 
tinkamos kvalifikacijos. 
3. Kredito bei finans ų įstaigų ir lošimo paslaug ų teikėjų atžvilgiu kompetentingos 
institucijos turi didesnius prieži ūros įgaliojimus, ypa č galimybę patikrinimus atlikti 
vietoje. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai, valdantys filialus arba 
patronuojam ąsias įmones kitose valstyb ėse narėse, laikytųsi tos kitos valstyb ės narės 
nacionalini ų nuostatų, susijusių su šia direktyva.  
5. Valstyb ės narės užtikrina, kad valstyb ės narės, kurioje įsteigtas filialas ar 
patronuojamoji įmonė, kompetentingos instit ucijos bendradarbiaut ų su valstyb ės 
LT 45   LT narės, kurioje yra įpareigotojo subjekto pagrindin ė buveinė, kompetentingomis 
institucijomis, kad b ūtų užtikrinta veiksminga šios direktyvos reikalavim ų laikymosi 
priežiūra.  
6. Valstyb ės narės užtikrina, kad prieži ūrai taikan čios grėsme pagr įstą požiūrį 
kompetentingos institucijos:  
(a) aiškiai suprast ų savo šaliai b ūdingas pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo 
grėsmes  
(b) turėtų galimybę vietoje ir ne vietoj e susipažinti su visa atitinkama informacija 
apie konkre čias vietines ir tarptautines gr ėsmes, susijusias su įpareigotųjų 
subjektų klientais, produktais ir paslaugomis; ir  
(c) vietoje ir ne viet oje vykdomos prieži ūros periodiškum ą ir nuodugnum ą grįstų 
įpareigotojo subj ekto rizikos pob ūdžiu ir šaliai b ūdingomis pinig ų plovimo bei 
teroristų finansavimo gr ėsmėmis. 
7. Įpareigotųjų subjektų rizikos pob ūdžio, susijusio su pinig ų plovimo ir terorist ų 
finansavimo gr ėsme, įskaitant reikalavim ų nesilaikymo rizik ą, vertinimas 
peržiūrimas tiek periodiškai, tiek įvykus svarbiems įpareigotojo subjekto valdymo ir 
veikimo įvykiams ar poky čiams. 
8. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos atsižvelgt ų į įpareigotajam 
subjektui leidžiamos diskrecijos laipsn į ir atitinkamai perži ūrėtų su šia diskrecija 
susijusius gr ėsmės vertinimus, taip pat jo politikos, vidaus kontrol ės ir proced ūrų 
tinkamum ą ir įgyvendinim ą. 
9. 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a, b ir d papunk čiuose nurodyt ų įpareigotųjų subjektų 
atžvilgiu valstyb ės narės gali leisti 1 dalyje nu rodytas funkcijas atlikti 
savireguliavimo organams, jei jie atitinka šio straipsnio 2 dal į. 
10. EBI, EDPPI ir EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) 
Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsn į kompetentingoms 
institucijoms parengia gaires d ėl veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti prieži ūrai 
taikant gr ėsme pagrįstą požiūrį. Ypač reikėtų atsižvelgti į veiklos pob ūdį bei dydį ir 
prireikus reik ėtų numatyti proporcingas konkre čias priemones. Šios gair ės 
pateikiamos per 2 metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
LT 46   LT 3 SKIRSNIS  
BENDRADARBIAVIMAS  
I POSKIRSNIS  
NACIONALINIS BENDRADARBIAVIMAS  
46 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad politikos  formuotojai, FŽP, teis ėsaugos institucijos, prieži ūros 
institucijos ir kitos kompete ntingos institucijos, susij ę su pinigų plovimo prevencija ir kova su 
teroristų finansavimu, tur ėtų veiksmingus mechanizmus, kad gal ėtų šalies mastu 
bendradarbiauti ir koordinuoti veikl ą plėtojant ir įgyvendinant kovos su pinig ų plovimu ir 
teroristų finansavimu politik ą ir veiklą. 
II POSKIRSNIS  
BENDRADARBIAVIMAS SU EBI,  EDPPI  IR EVPRI 
47 straipsnis 
Kompetentingos institucijos EBI,  EDPPI ir EVPRI teikia vis ą informacij ą, būtiną jų 
pareigoms pagal ši ą direktyvą vykdyti. 
III POSKIRSNIS  
BENDRADARBIAVIMAS FŽP  TARPUSAVYJE IR SU EUROPOS KOMISIJA  
48 straipsnis 
Komisija gali suteikti b ūtiną paramą, kad palengvint ų koordinavim ą, taip pat ir keitim ąsi 
informacija tarp FŽP S ąjungoje. Ji gali reguliariai re ngti susitikimus su valstybi ų narių FŽP 
atstovais, kad palengvint ų bendradarbiavim ą ir pasikeitim ą nuomonėmis su bendradarbiavimu 
susijusiais klausimais. 
49 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad j ų FŽP kuo labiau bendradarbiaut ų tarpusavyje nepriklausomai 
nuo to, ar jie yra administracin ės, teisėsaugos, teismin ės ar mišrios institucijos. 
LT 47   LT 50 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad FŽP, prašomi ar be išankstinio prašymo, keist ųsi 
informacija, kuri gali b ūti svarbi FŽP apdorojant ar analizuojant informacij ą apie 
finansines operacijas, susijusias su pinig ų plovimu ar terorist ų finansavimu ir su juo 
susijusius fizinius ar juri dinius asmenis, arba tiri ant tas operacijas. Prašyme 
nurodomi svarb ūs faktai, bendrosios aplinkyb ės, prašymo priežastis ir prašomos 
informacijos naudojimo tikslai. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad FŽP, kuriam teikiamas 1 dalyje nurodytas 
informacijos prašymas iš kito S ąjungos FŽP, atsakydamas į jį būtų įpareigotas 
pasinaudoti visais šalies mastu turima is informacijos gavimo ir analizavimo 
įgaliojimais. FŽP, kuriam teikiamas prašymas, laiku į jį reaguoja, ir tiek prašym ą 
teikiantis, tiek prašym ą gavęs FŽP, kai įmanoma, naudojasi saugiais skaitmeniniais 
keitimosi informacija b ūdais. 
3. FŽP gali atsisakyti atskleisti informacij ą, kuri gal ėtų pakenkti prašym ą gavusioje 
valstybėje narėje atliekamam baudžiamajam tyrimui, arba išskirtin ėmis aplinkyb ėmis 
tais atvejais, kai informacijos atskleidimas b ūtų aiškiai neproporcingas teis ėtiems 
fizinio ar juridinio asmens arba atitinkamos valstyb ės narės interesams arba 
neatitiktų jos rinkimo tiksl ų. Toks atsisakymas yra tinkamai pagrindžiamas 
informacijos prašan čiam FŽP. 
51 straipsnis 
Pagal 49 ir 50 straipsnius gauta informac ija ir dokumentai naudojami šioje direktyvoje 
nustatytoms FŽP pareigoms vykdyti. Pagal 49 ir 50 straipsnius perduodamas informacij ą ir 
dokumentus, juos teikiantis FŽ P gali nustatyti tos informac ijos naudojimo apribojimus ir 
sąlygas. Juos gaunantis FŽP laikosi toki ų apribojim ų ir sąlygų. Tai neturi įtakos jų naudojimui 
atliekant baudžiam ąjį tyrimą ir traukim ą baudžiamojon atsakomyb ėn, kurie susij ę su FŽP 
pareigomis vykdyti pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo prevencij ą, nustatym ą ir tyrimą. 
52 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad FŽP imt ųsi visų būtinų priemoni ų, įskaitant saugumo 
priemones, siekdami užtikrinti, kad pagal 49 ir 50 straipsnius pateiktos informacijos negaut ų 
jokia kita institucija, žinyba ar skyrius,  nebent tam iš anksto pritaria informacij ą teikiantis 
FŽP.  
53 straipsnis 
1. Valstyb ės narės skatina savo FŽP naudotis saugi ais FŽP tarpusavio bendravimo 
kanalais ir decentralizuotu kompiuteriniu tinklu „FIU.net“. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad atlikdami šioje di rektyvoje nustatytas pareigas j ų FŽP 
bendradarbiaut ų moderni ų technologij ų taikymo srityje. Šios technologijos sudaro 
sąlygas FŽP savo duomenis anonimiškai ir užtikrinant visišk ą asmens duomen ų 
apsaugą lyginti su kit ų FŽP, taip siekiant rasti FŽP dominan čius subjektus kitose 
valstybėse narėse ir identifikuoti j ų pajamas ir l ėšas. 
LT 48   LT 54 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad j ų FŽP bendradarbiaut ų su Europolu d ėl tarpvalstybiniu mastu 
atliekamų analizių, susijusių su bent dviem valstyb ėmis narėmis. 
4 SKIRSNIS  
SANKCIJOS  
55 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai gal ėtų atsakyti už nacionalini ų 
nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus.  
2. Nedarant poveikio valstybi ų narių teisei taikyti baudžiam ąsias sankcijas, valstyb ės 
narės užtikrina, kad kompete ntingos institucijos gal ėtų imtis tinkam ų administracini ų 
priemonių ir taikyti administracines sankcijas įpareigotiesiems subjektams pažeidus 
nacionalines nuostatas, priimtas įgyvendinant ši ą direktyvą, ir užtikrina, kad jos b ūtų 
taikomos. Tos priemon ės ir sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad, nusta čius reikalavimus juridiniams asmenims, 
sankcijas b ūtų galima taikyti valdymo organo nariams ar visiems kitiems asmenims, 
kurie pagal nacionalin ę teisę atsako už pažeidim ą. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompeten tingos institucijos tur ėtų visus tyrimo 
įgaliojimus, b ūtinus jų funkcijoms vykdyti. Naudodamosi savo įgaliojimais taikyti 
sankcijas, kompetentingos institucijos gl audžiai bendradarbiauja, kad užtikrint ų, kad 
administracin ėmis priemon ėmis ar sankcijomis b ūtų pasiekti norimi rezultatai, ir kad 
suderintų savo veiksmus spr ęsdamos tarpvalstybinius klausimus. 
56 straipsnis 
1. Šis straipsnis taikomas bent jau tais atvejais, kai įpareigotieji subjektai sistemingai 
nesilaiko toliau nurodyt ų straipsnių reikalavim ų: 
(a) 9–23 (deramas klient ų tikrinimas); 
(b) 32, 33 ir 34 (pranešimas apie įtartinus sandorius); 
(c) 39 (įrašų saugojimas) ir 
(d) 42 ir 43 (vidaus kontrol ė). 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytais atvejais b ūtų galima taikyti bent 
šias administracines sankcijas ir priemones:  
(a) viešą pranešim ą, kuriame nurodomas fizinis arba juridinis asmuo ir pažeidimo 
pobūdis; 
LT 49   LT (b) įsakymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidim ą ir vengti 
pakartotinio pažeidimo; 
(c) įpareigotajam subjektui, kuriam išduoda mas leidimas, – leidimo panaikinim ą; 
(d) laikiną draudim ą visiems įpareigotojo subjekto valdymo organo nariams, 
atsakingiems už pažeidim ą, užimti pareigas įstaigose; 
(e) juridiniam asmeniui – administracine s pinigines sankcijas, kurios sudaryt ų iki 
10 % to juridinio asmens bendros metin ės apyvartos pra ėjusiais finansiniais 
metais; 
(f) fiziniam asmeniui – administracine s pinigines sankcijas, kurios sudaryt ų iki 
5 000 000 EUR, o valstyb ėse narėse, kurių oficiali valiuta n ėra euro, – 
atitinkam ą sumą nacionaline valiuta šios direktyvos įsigaliojimo dien ą; 
(g) administracines pini gines sankcijas, kuri ų suma būtų iki dviej ų kartų didesnė 
nei dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengt ų nuostolių suma, jeigu tok į pelną ar 
nuostolius galima nustatyti. 
Pagal e punkt ą, jei juridinis as muo yra patronuojan čiosios įmonės patronuojamoji įmonė, 
atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metin ė apyvarta, nurodyta pagrindin ės 
patronuojan čiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje finansin ėje ataskaitoje. 
57 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompetent ingos institucijos nepagr įstai nedelsdamos 
skelbtų apie visas sankcijas arba priemones, taikytas už įgyvendinant ši ą direktyvą 
priimtų nacionalini ų nuostatų pažeidim ą, nurodydamos informacij ą apie pažeidimo 
rūšį ir pobūdį ir už jį atsakingų asmenų tapatybę, išskyrus atvejus, kai tai sukelt ų 
didelį pavojų finansų rinkų stabilumui. Jei d ėl paskelbimo susijusioms šalims b ūtų 
padaryta neproporcinga žala, kompe tentingos institucijos informacij ą apie sankcijas 
skelbia anonimiškai. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad nust atydamos administracini ų sankcijų ar priemoni ų 
rūšį ir administracini ų piniginių sankcijų dydį kompetentingos institucijos atsižvelgt ų 
į visas svarbias aplinkybes, įskaitant: 
(a) pažeidimo sunkum ą ir trukmę; 
(b) atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomyb ės laipsnį; 
(c) atsakingo fizinio ar juri dinio asmens finansin į pajėgumą, kuris nustatomas 
pagal bendr ą to asmens apyvart ą arba metines pajamas; 
(d) atsakingo fizinio ar juridinio as mens gauto pelno arba išvengt ų nuostolių, jei 
juos galima nustatyti, dyd į; 
(e) trečiųjų šalių dėl pažeidimo patirtus nuostolius, jei juos galima nustatyti; 
(f) atsakingo fizinio ar juri dinio asmens bendradarbiavimo su kompetentinga 
institucija lyg į; 
LT 50   LT (g) atsakingo fizinio ar juridinio asmens anks čiau padarytus pažeidimus. 
3. EBI, EDPPI ir EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) 
Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsn į kompetentingoms 
institucijoms parengia gaires d ėl 2 straipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytiems 
įpareigotiesiems subjektams taikytin ų administracini ų priemoni ų ir sankcij ų rūšių ir 
administracini ų piniginių sankcijų dydžio. Šios gair ės pateikiamos per 2 metus nuo 
šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 
4. Juridini ų asmenų atžvilgiu valstyb ės narės užtikrina, kad juos b ūtų galima traukti 
atsakomyb ėn bent už 56 straipsnio 1 dalyje minimus pažeidimus, kuriuos juridinio 
asmens naudai padar ė bet koks asmuo, veikdamas tie k individualiai, tiek kaip 
juridinio asmens organo dalis, tame juridiniame asmenyje turinti vadovaujan čią 
poziciją, kurios pagrindas: 
(a) atstovauti juridiniam asmeniui; 
(b) juridinio asmens vardu priimti sprendimus arba 
(c) vykdyti kontrol ę juridinio asmens strukt ūroje. 
5. Be 4 dalyje numatyt ų atvejų, valstybės narės užtikrina, kad juridinius asmenis b ūtų 
galima traukti atsakomyb ėn, jei 4 dalyje nurodyto asmens vykdoma nepakankama 
priežiūra arba kontrol ė suteikė galimybę to juridinio asmens pavaldžiam asmeniui 
įvykdyti 56 straipsnio 1 dalyje numatytus pažeidimus juridinio asmens naudai. 
58 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad kompetenti ngos institucijos nustatyt ų veiksmingus 
mechanizmus, kuriais b ūtų skatinama kompetentingoms institucijoms pranešti apie 
nacionalini ų nuostatų, kuriomis įgyvendinama ši direktyva, pažeidimus. 
2. Pagal 1 dal į taikomi bent šie mechanizmai: 
(a) specialios pranešim ų apie pažeidimus gavimo ir tolesni ų veiksmų procedūros;  
(b) tinkama įstaigų darbuotoj ų, kurie praneša apie toje įstaigoje padarytus 
pažeidimus, apsauga; 
(c) asmens duomen ų, susijusių su asmeniu, kuris praneša apie pažeidimus, ir su 
fiziniu asmeniu, kuris gali b ūti atsakingas už pažeidim ą, apsauga laikantis 
Direktyvoje 95/46/EB nustatyt ų principų. 
3. Valstyb ės narės reikalauja, kad įpareigotieji subjektai įdiegtų tinkamas proced ūras, 
pagal kurias j ų darbuotojai įstaigos viduje specialiu nešališkum ą ir anonimiškum ą 
užtikrinan čiu kanalu gal ėtų pranešti apie pažeidimus. 
LT 51   LT VII SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 
59 straipsnis 
Per ketverius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos Komi sija parengia pranešim ą apie 
šios direktyvos įgyvendinim ą ir pateikia j į Europos Parlamentui ir Tarybai. 
60 straipsnis 
Direktyvos 2005/60/EB ir 2006/70/ EB panaikinamos nuo [ įrašyti dat ą, t. y. kitą dieną po 61 
straipsnio pirmoje dalyje nustatytos dienos ]. 
Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal 
IV priede pateikt ą atitikmen ų lentelę. 
61 straipsnis 
1. Valstyb ės narės priima šios direktyvos įgyvendinimo įstatymus ir kitus teis ės aktus, 
kurie įsigalioja ne v ėliau kaip [ po dvejų metų nuo direktyvos pri ėmimo ]. Jos 
nedelsdamos pateikia Komisijai t ų nuostatų tekstą.  
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės. 
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus. 
62 straipsnis 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną po jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
63 straipsnis 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Strasb ūre  
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
LT 52   LT I PRIEDAS  
Toliau pagal 11 straipsnio 3 dal į pateikiamas nebaigtinis gr ėsmės kintam ųjų, kuriuos 
įpareigotieji subjektai turi apsvarstyti nus tatydami, kokiu mastu taikyti deramo klient ų 
tikrinimo priemones, s ąrašas: 
i) s ąskaitos ar santyki ų tikslas; 
ii) kliento įnešamo turto arba vykdom ų sandorių dydis; 
iii) verslo santyki ų periodiškumas arba trukm ė. 
LT 53   LT II PRIEDAS  
Toliau pateikiamas nebaigtinis 14 straipsnyje nurodytos galimai mažesn ės grėsmės veiksnių ir 
faktų rūšių sąrašas: 
(1) su klientu susijusios gr ėsmės veiksniai: 
(a) į biržos s ąrašus įtrauktos viešosios įmonės, kurioms (pagal arba biržos 
taisykles, arba teis ės aktus) taikomi informacijo s atskleidimo reikalavimai, 
kuriais reikalaujama užtikrinti pakankamai skaidrumo d ėl tikrųjų savininkų; 
(b) viešosios administracijos arba įmonės; 
(c) klientai, kurie yra rezidentai mažesn ės grėsmės geografin ėse teritorijose, 
nurodytose 3 punkte; 
(2) su produktu, paslauga, sandoriu ar paslaug ų teikimo kanalu susijusios gr ėsmės 
veiksniai: 
(a) gyvybės draudimo sutartys, kuri ų įmokos nedidel ės; 
(b) pensijų sistemų draudimo sutartys, jeigu jose n ėra išankstinio nutraukimo 
galimybės ir jeigu draudimo sutartys negali b ūti naudojamos kaip įkeitimo 
objektai; 
(c) pensijos, senatv ės pensijos ar panaši sistem a, kuri numato pensijas 
darbuotojams, kai įmokos yra išskai čiuojamos iš atlyginim ų, o sistem ų 
taisyklės neleidžia kitam asmeniui pe rduoti nario dalies pagal sistem ą; 
(d) finansiniai produktai arba  paslaugos, kai tam tikr ų rūšių klientams teikiamos 
tinkamai apibr ėžtos ir ribotos paslaugos, kad b ūtų didinamos galimyb ės jas 
gauti finansin ės įtraukties tikslais; 
(e) produktai, kai pinig ų plovimo ir (arba) terorist ų finansavimo gr ėsmė valdoma 
kitaip, pvz., ribojant prieinam ą pinigų sumą arba užtikrinant su nuosavyb ės 
teise susijus į skaidrum ą (pvz., tam tikr ų rūšių elektroniniai pinigai, kaip 
apibrėžta Direktyvoje 2009/110/EB d ėl elektronini ų pinigų įstaigų steigimosi, 
veiklos ir rizik ą ribojančios priežiūros).; 
(3) geografin ės grėsmės veiksniai: 
(a) kitos ES valstyb ės narės; 
(b) trečiosios valstyb ės, turinčios veiksmingas pinig ų plovimo prevencijos ir kovos 
su terorist ų finansavimu sistemas; 
(c) trečiosios valstyb ės, kuriose, patikim ų šaltinių teigimu, korupcija ar kita 
nusikalstama veikla yra nedidel ė; 
(d) trečiosios valstyb ės, kurioms taikomi kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų 
finansavimu reikalavimai, atitinkantys  FATF rekomendacijas, ir kurios yra 
veiksmingai įgyvendinusios tuos reikalavimus ir vadovaujantis 
LT 54   LT rekomendacijomis yra priži ūrimos arba stebimos užtikrinant ši ų reikalavim ų 
laikymąsi. 
LT 55   LT III PRIEDAS  
Toliau pateikiamas nebaigtinis 16 straipsn io 3 dalyje nurodyt os galimai didesn ės grėsmės 
veiksnių ir faktų rūšių sąrašas: 
(1) su klientu susijusios gr ėsmės veiksniai: 
(a) verslo santykiai vykdomi ne įprastomis aplinkyb ėmis; 
(b) klientai yra rezidentai šalyse, nurodytose 3 punkte; 
(c) juridiniai asmenys arba teisin ės struktūros, kurie yra asmenin ės turto valdymo 
įmonės; 
(d) bendrovės, turinčios nominali ų akcininkų arba pareikštin ės formos akcij ų; 
(e) įmonės, kurių veikloje labai svarb ūs grynieji pinigai; 
(f) bendrovės nuosavyb ės struktūra atrodo ne įprasta arba pernelyg sud ėtinga turint 
omenyje bendrov ės veiklos pob ūdį; 
(2) su produktu, paslauga, sandoriu ar paslaug ų teikimo kanalu susijusios gr ėsmės 
veiksniai: 
(a) privati bankininkyst ė; 
(b) produktai ar sandoriai, kuriuose linkstama į anonimiškum ą; 
(c) nebetarpiški verslo santykiai arba sandoriai; 
(d) mokėjimai, gauti iš nežinom ų arba nesusijusi ų trečiųjų šalių; 
(e) nauji produktai ir na uja verslo praktika, įskaitant nauj ą paslaugų teikimo 
mechanizm ą, taip pat nauj ų arba vystom ų technologij ų naudojimas dirbant tiek 
su naujais, tiek su anks čiau egzistavusiais produktais; 
(3) geografin ės grėsmės veiksniai: 
(a) trečiosios valstyb ės, kurios, patikim ų šaltinių teigimu (pvz., pagal FATF viešus 
pareiškimus, abipusio vertinimo arba išsamaus vertinimo ataskaitas arba 
paskelbtas tolesni ų veiksmų ataskaitas), neturi veiksming ų pinigų plovimo 
prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu sistem ų; 
(b) trečiosios valstyb ės, kuriose, patikim ų šaltinių teigimu, korupcija ar kita 
nusikalstama veikla yra didel ė; 
(c) šalys, kurioms taikomos, pvz., Jungtini ų Tautų paskelbtos sankcijos, embargas 
ar panašios priemon ės; 
(d) šalys, kurios finansuoja arba remia terorist ų veiklą arba kuri ų teritorijoje veikia 
nurodytos terorist ų organizacijos. 
LT 56   LT IV PRIEDAS  
60 straipsnyje nurodyta atitikmen ų lentelė. 
Direktyva 2005/60/EB  Ši direktyva  
1 straipsnis 1 straipsnis 
2 straipsnis 2 straipsnis 
3 straipsnis 3 straipsnis 
4 straipsnis 4 straipsnis 
5 straipsnis 5 straipsnis 
 6–8 straipsniai 
6 straipsnis 9 straipsnis 
7 straipsnis 10 straipsnis 
8 straipsnis 11 straipsnis 
9 straipsnis  12 straipsnis 
10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio d punktas 
10 straipsnio 2 dalis - 
11 straipsnis  13, 14 ir 15 straipsniai 
12 straipsnis  - 
13 straipsnis 16–23 straipsniai 
14 straipsnis 24 straipsnis 
15 straipsnis - 
16 straipsnis 25 straipsnis 
17 straipsnis  - 
18 straipsnis 26 straipsnis 
 27 straipsnis 
19 straipsnis 28 straipsnis 
 29 straipsnis 
 30 straipsnis 
LT 57   LT 20 straipsnis  - 
21 straipsnis 31 straipsnis 
22 straipsnis 32 straipsnis 
23 straipsnis 33 straipsnis 
24 straipsnis 34 straipsnis 
25 straipsnis 35 straipsnis 
26 straipsnis 36 straipsnis 
27 straipsnis 37 straipsnis 
28 straipsnis 38 straipsnis 
29 straipsnis - 
30 straipsnis 39 straipsnis 
31 straipsnis 42 straipsnis 
32 straipsnis 40 straipsnis 
33 straipsnis 41 straipsnis 
34 straipsnis 42 straipsnis 
35 straipsnis 43 straipsnis 
36 straipsnis  44 straipsnis 
37 straipsnis 45 straipsnis 
 46 straipsnis 
37a straipsnis 47 straipsnis 
38 straipsnis 48 straipsnis 
 49–54 straipsniai 
39 straipsnis 55–58 straipsniai 
40 straipsnis - 
41 straipsnis - 
41a straipsnis - 
41b straipsnis - 
LT 58   LT 42 straipsnis 59 straipsnis 
43 straipsnis - 
44 straipsnis 60 straipsnis 
45 straipsnis 61 straipsnis 
46 straipsnis 62 straipsnis 
47 straipsnis 63 straipsnis 
 
Direktyva 2006/70/EB  Ši direktyva  
1 straipsnis - 
2 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys 3 st raipsnio 7 dalies d, e ir f punktai 
2 straipsnio 4 dalis  - 
3 straipsnis  - 
4 straipsnis 2 straipsnio 2–8 dalys 
5 straipsnis  - 
6 straipsnis  - 
7 straipsnis  -