LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 207/61

Europos regionų komiteto nuomonė „ES strategijos su alkoholiu susijusiais klausimais parengimo būtinybė“

(2017/C 207/12)

Pranešėja: Ewa-May Karlsson (SE/ALDE), Vindelno savivaldybės tarybos narė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

ES VEIKSMŲ SU ALKOHOLIU SUSIJUSIAIS KLAUSIMAIS IŠANKSTINĖS SĄLYGOS

Būtina atsižvelgti į subsidiarumo principą, aplinkybes ir padėtį darbo rinkoje

1. apskritai rekomenduoja remiantis moksliniais kriterijais apibrėžti terminus „nesaikingas alkoholio vartojimas“, „žalingas alkoholio vartojimas“ ir „piktnaudžiavimas alkoholiu“;

2. pažymi, kad žalingas alkoholio vartojimas brangiai kainuoja visuomenei, ir pabrėžia, kad pirmenybė turi būti teikiama Sąjungos piliečių gerovei, sveikatai ir gyvenimo kokybei, o ne ekonominiams interesams;

3. mano, kad pagal Sutartį sveikatos priežiūros srities priemonėmis siekiama pagerinti gyventojų sveikatą, skatinti mokslinius tyrimus ir užkirsti kelią ligoms ir sveikatai kylančiai rizikai, įskaitant su gyvenimo būdu susijusius pavojus, pavyzdžiui, piktnaudžiavimą alkoholiu;

4. pripažįsta ypatingą alkoholio žalą nėštumo laikotarpiu, ankstyvoje vaikystėje ir paauglystėje, taip pat neurologinę žalą dėl nervų sistemos vystymosi sutrikimų;

5. pabrėžia, kad nagrinėjant su alkoholiu susijusius klausimus reikia laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir siekti papildyti su tuo susijusias valstybių narių nacionalines priemones ir visuomenės sveikatos iniciatyvas bei skatinti valstybių narių bendradarbiavimą;

6. atkreipia dėmesį, kad būtina atsižvelgti į nacionalinius alkoholio vartojimo modelius, visuomenės sveikatos būklę ir sveikatos priežiūros skirtumus, taip pat kultūrines, geografines ir istorines aplinkybes. Svarbu įvertinti skirtingas sąlygas ir poreikius įvairiuose Europos regionuose ir savivaldybėse;

7. pabrėžia, kad ES institucijoms ir įstaigoms tenka svarbus vaidmuo įvairiais būdais remiant valstybių narių pastangas skatinti mokslinius tyrimus ir vertinant strategijas, priemones, veiksmus ir teisės aktų pakeitimų bei draudimų poveikį;

8. pripažįsta vyno sektoriaus, kuriame dirba trys milijonai žmonių (1), alaus pramonės, kuri visoje gamybos grandinėje sukuria 2,3 mln. darbo vietų (2), taip pat spiritinių gėrimų sektoriaus, kurio gamybos ir pardavimo sritims tenka daugiau nei 1 milijonas darbo vietų (3), svarbą. Be to, gamyba skatina ir maitinimo bei apgyvendinimo paslaugų sektorių ir padeda kurti naujas darbo vietas;

Visuomeninės, socialinės ir ekonominės piktnaudžiavimo alkoholiu pasekmės

9. pažymi, kad alkoholio vartojimas – dar labiau nei tabako – yra didžiausias rizikos veiksnys pasaulyje, susijęs su 15–49 m. amžiaus žmonių sergamumu (4). Valstybių narių nacionalinės statistikos duomenimis, 15–64 m. amžiaus grupėje vieno iš septynių vyrų ir vienos iš 13 moterų mirties priežastis yra susijusi su alkoholio vartojimu (5);

10. supranta, kad pavojingas alkoholio vartojimas, piktnaudžiavimas alkoholiu ir priklausomybė nuo jo lemia milžiniškus ekonominius kaštus, kurie pasireiškia prarastu produktyvumu (11,3 mlrd. EUR) ir nedarbu (17,6 mlrd. EUR) (6);

11. pažymi, kad alkoholio daromos žalos tiesioginės socialinės išlaidos ES vertinamos 155,8 mlrd. EUR, o didžioji jų dalis (82,9 mlrd. EUR) išleidžiama ne sveikatos priežiūros sistemoje (7). Jei būtų atsižvelgiama ir į tretiesiems asmenims daromą žalą, t. y. žalą, kurią gali patirti visuomenė, nepilnamečiai ir geriančių asmenų aplinkoje esantys suaugusieji, alkoholio vartojimo socialinės išlaidos padvigubėtų (8);

12. pabrėžia būtinybę imtis smurto prevencijos veiksmų, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausioms asmenų grupėms ir konkretiems atvejams, pavyzdžiui, seksualinei prievartai naktinio pasilinksminimo vietose;

13. pabrėžia, kad su alkoholiu susijusios išlaidos visuomenei vidutiniškai sudaro apie 1,3 % šalies BVP (9);

14. atkreipia dėmesį į tai, kad piktnaudžiavimas alkoholiu yra daugiau kaip 60 lėtinių ligų rizikos veiksnys. Sergamumas lėtinėmis ligomis ES didėja, o su tuo susijusios sveikatos išlaidos kasmet sudaro apie 700 mlrd. EUR (10);

Būsimi ES veiksmai sprendžiant su alkoholiu susijusius klausimus

15. ragina parengti naują ES alkoholio strategiją ir nori, kad būtų užtikrinta, jog ES institucijos ir toliau stiprins valstybių narių pajėgumus šioje srityje ir vykdys veiksmingą koordinavimą; todėl pritaria Tarybos ir Europos Parlamento raginimui užtikrinti tvirtą politinį vadovavimą šioje srityje (11);

16. atkreipia dėmesį į tai, kad bendri ES veiksmai turėtų apimti ir rekomendacijas bei informaciją apie gerąją patirtį, kaip stiprinti nacionalinius, regionų ir vietos lygmens veiksmus;

17. pabrėžia, kad Europos Komisija turėtų padėti, o ne trukdyti aktyvesnę alkoholio prevenciją vykdyti nusprendusioms valstybėms narėms;

18. atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybę prisidėti savo patirtimi ir žiniomis, nes jos geriausiai susipažinusios su žalingo alkoholio vartojimo prevencijos ir neigiamo poveikio visuomenei mažinimo poreikiu ir prielaidomis ir gali daryti didžiausią įtaką šioje srityje. Vietos valdžios institucijos yra labai svarbios, nes jos yra arčiausiai žmonių ir jų bendruomenių;

19. palankiai vertina alkoholio prevencijos priemones, įtrauktas į būsimus Komisijos veiksmus, kuriais kovojama su lėtinėmis ligomis, tačiau mano, kad jų nepakanka, nes jos neapima prevencijos ir žalos tretiesiems asmenims aspekto (12);

20. bendri ES veiksmai turėtų apimti rekomendacijas, kaip išvengti, kad piktnaudžiavimas alkoholiu ir su juo susijusi rizika netaptų patraukliu turistinių vietovių populiarinimo aspektu;

21. mano, jog svarbu, kad strateginiai veiksmai su alkoholiu susijusiais klausimais būtų paremti tarptautiniu lygmeniu vykdomu darbu ir su juo derinami. Šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad atliekant tolesnį darbą reikėtų siekti didesnės sąveikos su PPO veiksmų planu (13) ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais;

22. pažymi, kad nevyriausybinės organizacijos, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir patirtį tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, yra svarbūs bendradarbiavimo partneriai;

PAGRINDINIAI BŪSIMŲ ES VEIKSMŲ SU ALKOHOLIU SUSIJUSIAIS KLAUSIMAIS PUNKTAI

ES lygmens koordinavimo forumų poreikis

23. pažymi, kad per ketverius metus nuo ankstesnės strategijos dėl alkoholio (2006–2012 m.) (14) pabaigos tam tikru mastu buvo tęsiamas pradėtas darbas ir plėtojamos sukurtos CNAPA ir EAHF koordinavimo platformos. Šie ir kiti forumai su alkoholiu susijusiems klausimams spręsti vis dar yra reikalingi. Reikia naudotis jų dalykinėmis žiniomis ir sukaupta patirtimi bei ją toliau plėtoti;

24. atkreipia dėmesį į tai, kad 2016 m. baigsis tiek Veiksmų plano dėl jaunimo girtavimo ir nesaikingo epizodinio girtavimo, tiek ir Joint Action on Reducing Alcohol Related Harm (RARHA – Bendri veiksmai alkoholio daromos žalos mažinimui) įgyvendinimas; pažymi, kad būtina pratęsti esamą (ir) arba parengti naują veiksmų planą, skirtą vaikams ir jaunimui;

25. pabrėžia ES paramos svarbą moksliniams tyrimams ir pastangoms žinias sparčiau taikyti praktikoje ir paversti jas naujais darbo metodais. Reikėtų plačiau išnagrinėti, kaip priemonės galėtų kartu padėti mažinti sveikatos priežiūros skirtumus;

26. palankiai vertina keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais valstybių narių viduje ir tarp jų. Tai strategiškai svarbu ir skatina mokymąsi, žinių kaupimą ir bendrų klausimų nustatymą. Siekiant sąnaudų efektyvumo, priemonės ir veiksmai turėtų būti grindžiami faktais ir praktine patirtimi;

27. pabrėžia tinkamos alkoholio politikos priemonių raidos stebėsenos svarbą. Būtina toliau plėtoti esamas duomenų bazes, kuriose stebėjimui ir analizei naudojami palyginami, patikimi ir standartizuoti rodikliai;

28. mano, kad reikia sukurti mokslo grupę remti moksliškai pagrįstų duomenų rinkimą;

Alkoholinių gėrimų rinkodara ir reklama

29. pabrėžia, kad rinkodara ir reklama yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl valstybių narių bendradarbiavimas yra labai svarbus;

30. priemonės mažinti alkoholinių gėrimų rinkodaros ir reklamos poveikį vaikams ir nepilnamečiams jaunuoliams turėtų būti ribojamosios ir privalomosios, kitaip tariant, turėtų būti draudžiama parduoti ir reklamuoti alkoholį nepilnamečiams;

31. pabrėžia, jog svarbu, kad alkoholinių gėrimų gamintojai ir platintojai griežtai laikytųsi rinkodarą ir reklamą reglamentuojančių teisės aktų;

32. ragina atliekant alkoholio rinkodaros ir reklamos poveikiui vaikams ir jaunimui mažinti skirtą darbą atsižvelgti į rinkodarą socialinėje žiniasklaidoje ir internete, taip pat į prekių rodymą ir kitus su alkoholio prekių ženklais susijusius produktus. Suomijoje nuo 2015 m. uždrausta rengti konkursus ir organizuoti žaidimus alkoholio rinkodaros tikslais. Be to, šioje šalyje uždrausta ir alkoholio reklama viešosiose vietose ir socialinėje žiniasklaidoje (15);

33. atkreipia dėmesį į tai, kad sporto ir kultūros renginių rėmimas yra auganti rinka ir ekonomiškai veiksminga rinkodaros strategija ir kad renginių vietose ir televizijos laidose alkoholinių gėrimų reklama daro poveikį jaunimui;

34. pabrėžia, kad parduodant ir reklamuojant alkoholinius gėrimus turi būti informuojama apie piktnaudžiavimo alkoholiu riziką;

35. supranta, kad ES savanoriškos alkoholio rinkodaros savikontrolės lygis yra aukštas, tačiau yra skirtingų nuomonių dėl to, ar ji iš tikro mažina alkoholio vartojimą (16); be to, visiškai aišku, kad nėščiųjų, vaikų ir jaunimo apsaugai nuo neigiamo alkoholio poveikio vien savikontrolės nepakanka (17);

Vaikų ir jaunimo teisės

36. atkreipia dėmesį į tai, kad per daug vaikų ir jaunimo auga šeimose, kurių nariai piktnaudžiauja alkoholiu ir yra nuo jo priklausomi. Remiantis atliktais skaičiavimais, apie 5–9 mln. vaikų visoje ES gyvena neigiamą alkoholio poveikį patiriančiose šeimose (18). Šiems vaikams kyla pavojus turėti blogesnes mokymosi ir sveikatos priežiūros galimybes;

37. mano, kad svarbu nustatyti veiklos sritis, kurios turėtų būti plėtojamos valstybėse narėse siekiant sumažinti masinį jaunimo alkoholio vartojimą, kad būtų užtikrinta saugi ir sveika aplinka vaikams ir jaunimui; šiuo požiūriu pabrėžia, kad svarbu skatinti laisvalaikio ir pramogų būdus, kurie nebūtų susiję su alkoholio vartojimu;

38. pripažįsta, kad nėštumo ir maitinimo krūtimi laikotarpiai yra ypač pažeidžiami, kadangi kaip tik šiuo metu įvyksta vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimai; alkoholis veikia vaisiaus augimą ir vystymąsi bet kuriuo nėštumo etapu ir nežinomas joks sveikas alkoholio kiekis, kurį būtų galima išgerti nėštumo metu;

39. pritaria, kad Vaiko teisių konvencija taip pat siekiama apsaugoti vaikus ir jaunimą nuo alkoholio daromos žalos. Konvencijos šalys 33 straipsniu įpareigojamos veikti atsižvelgiant į vaiko interesus ir, priimant bet kokius su vaikais susijusius sprendimus, apsvarstyti jų interesus ir į juos atsižvelgti;

40. mano, kad pirmenybę reikėtų teikti prevencinėms priemonėms nėštumo, vaikystės ir paauglystės laikotarpiais, skatinant prevencijos kultūrą ir propaguojant sveikatą;

41. atkreipia dėmesį į tai, kad mokykla yra svarbi vieta sveikatos ugdymui, nes ten galima stiprinti vaikų apsaugos veiksnius ir laiku atpažinti piktnaudžiavimą alkoholiu ir vaikus, kuriems kyla toks pavojus. Alkoholio daromai žalai skirta mokymo programa turi būti grindžiama moksliniais įrodymais, kadangi vien tik informacinio pobūdžio programos ir veiksmai neturi reikiamo poveikio, o turėtų visapusiškai paliesti visus švietimo bendruomenės subjektus: mokinius, šeimas ir mokytojus;

42. mano, kad svarbu mažinti suaugusiųjų piktnaudžiavimą alkoholiu, pavyzdžiui, taikant švietimo priemones, nes sektinas suaugusiųjų pavyzdys yra labai svarbus veiksmingai įgyvendinant jaunimui ir jauniems suaugusiesiems skirtas prevencijos priemones. Mokomąją medžiagą tiek suaugusiesiems, tiek jaunimui turėtų parengti nepriklausoma moksliniais tyrimais besiremianti įstaiga. Todėl svarbu dirbti su viešbučių ir viešojo maitinimo sektoriumi mokant juos atsakingai pardavinėti alkoholinius gėrimus, kad sumažėtų alkoholiu piktnaudžiaujančių suaugusiųjų;

43. mano, kad pirmiausia reikia įgyvendinti programas, skirtas prevencijai šeimos aplinkoje, nes tai yra labai svarbi vaikų švietimo ir ugdymo terpė, kurioje perduodamos strategijos, vertybės, įgūdžiai ir gebėjimai;

Vartotojams skirta informacija – sudedamųjų dalių sąrašas nurodant maistinę sudėtį ir kalorijas

44. ragina ES institucijas tobulinti alkoholio ženklinimą ES ir baigti rengti ataskaitą dėl dabartinių teisės aktų, susijusių su reikalavimu skelbti informaciją apie sudedamąsias dalis, maistinę sudėtį ir kalorijas, taikymo alkoholio pakuotėms; pabrėžia, kad vartotojai turi teisę gauti informaciją apie produktų sudėtį, kad galėtų priimti tinkamą sprendimą;

45. mano, kad specialus nėščiosioms, vaikams, jaunimui ir transporto priemonių vairuotojams skirtas įspėjimas yra svarbus papildymas ir priemonė, galinti atkreipti dėmesį į alkoholio pavojų ir jį sumažinti. Šie įspėjimai turi būti pritaikyti įvairioms tikslinėms grupėms. Teigiamai vertina veiksmus, kurių šioje srityje jau ėmėsi kai kurie gamintojai ir platintojai;

46. rekomenduoja vykdant švietimo ir informavimo kampanijas daugiau dėmesio skirti besaikių išgertuvių pavojui ir informuoti, kur galima kreiptis dėl patarimų, paramos bei gydymo;

47. pabrėžia svarbų žiniasklaidos, kuri turi tiksliai informuoti apie alkoholio keliamą pavojų, vaidmenį;

Galimybė įsigyti alkoholio ir pigaus alkoholio prekyba

48. nurodo, kad socialiniu ir ekonominiu požiūriu pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir jaunimui kyla didesnis su sveikata susijusių problemų pavojus, ir įspėja, kad reikia užkirsti kelią dar didesnei nelygybei sveikatos srityje. Viena iš problemų yra per pigiai ir per lengvai gaunamas alkoholis, kuris gali paskatinti didelį alkoholio vartojimą ir tokiu būdu pažeisti kepenis ir tapti ankstyvos mirties priežastimi (19). Valstybės narės gali apsvarstyti galimybę imtis bendrų veiksmų, įskaitant mokslinius tyrimus, užkirsti kelią labai pigaus alkoholio pardavimui, įskaitant ir prekybą internetu;

49. konstatuoja, kad egzistuoja ryšys tarp alkoholio prieinamumo ir piktnaudžiavimo alkoholiu masto bei alkoholio daromos žalos. Moksliniai tyrimai rodo, kad lengvesnis alkoholio prieinamumas lemia didesnį jo vartojimą, o kartu ir daugiau sveikatos problemų bei didesnę žalą (20);

50. mano, kad valstybės narės galėtų dar labiau sugriežtinti alkoholio pardavimo ir įsigijimo taisykles ir su tuo susijusią kontrolę, net jei daugumoje valstybių narių nustatyta 18 metų amžiaus riba. Iš kitų galimybių galima paminėti prekybos vietų ribojimą, draudimą vartoti ir parduoti alkoholį viešosiose vietose tam tikru metu, prekybos laiko ir leidimų parduoti alkoholį ribojimą ir atsakingą prekybą alkoholiu taikant profesionaliems šio sektoriaus darbuotojams, platintojams ir restoranų bei viešbučių darbuotojams skirtas mokymo priemones. Šie apribojimai turi būti papildyti jų įgyvendinimo stebėsena;

Prevencija darbo vietoje

51. pažymi, kad pavojingas alkoholio vartojimas, piktnaudžiavimas alkoholiu ir priklausomybė nuo jo lemia didesnį sergamumą ir mažesnį darbo našumą, o kartu daro neigiamą poveikį kitiems asmenims. Nuo alkoholio apsvaigę asmenys sukelia 20–25 % visų nelaimingų atsitikimų darbo vietoje. Darbo vieta yra svarbi žalingo alkoholio vartojimo prevencijos vieta (21);

52. pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę teisės aktus pažeidusiam asmeniui vietoje nuobaudų ar kitų kontrolės priemonių taikyti švietimo ir mokymo programas, ypač jei įtariami pažeidėjai yra nepilnamečiai;

53. pabrėžia, kad taikant ankstyvąsias intervencijos priemones reikėtų spręsti alkoholio vartojimo darbo vietoje klausimą. Darbovietėse turi būti parengti nurodymai, ką daryti tokiais atvejais. Tai būtų gera prevencinė profesinės sveikatos priežiūra;

54. mano, kad viešasis sektorius galėtų imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant alkoholio prevencijos priemones siekiant užtikrinti saugią ir nepavojingą darbo aplinką, visų pirma todėl, kad daug viešojo sektoriaus tarnautojų teikia svarbias socialines paslaugas piliečiams;

Prevencija sveikatos ir slaugos sektoriuje

55. pažymi, kad yra ankstyvo įsikišimo, terapijos ir gydymo poreikis, ir mano, jog būtina užtikrinti, kad nuo priklausomybės nuo alkoholio arba piktnaudžiavimo juo gydomų tėvų vaikams būtų teikiamos konsultacijos ir parama. Išvengti ligų gali padėti sveikas gyvenimo būdas, todėl svarbu teikti paramą, kaip išvengti rizikingo alkoholio vartojimo;

56. mano, kad darbo aplinkoje būtina skatinti profesinių sąjungų ir verslo asociacijų susitarimus, pagal kuriuos darbdaviai dalyvautų rengiant prevencines priemones;

57. pažymi, kad nuo alkoholio sukeltų kepenų susirgimų dažnai kenčia darbingo amžiaus žmonės. Be to, medicininis ryšys sieja piktnaudžiavimą alkoholiu ir daugelį kitų rimtų ligų, pavyzdžiui, vėžį, širdies ir kraujagyslių ligas bei psichines ligas (22);

Kelių eismo saugumas

58. atkreipia dėmesį į tai, kad leidžiamo alkoholio kiekio kraujyje ribojimas, informavimo kampanijos, švietimas ir stebėsena padeda didinti kelių eismo saugumą. Dėl vairavimo apsvaigus nuo alkoholio kyla 25 % visų mirtinų avarijų (23);

59. palankiai vertina 2014 m. Europos Komisijos paskelbtą tyrimą dėl antialkoholinio variklio užrakto ir jo naudojimo siekiant sumažinti su alkoholio vartojimu susijusių eismo įvykių skaičių (24);

60. mano, kad reikia dėti dar daug pastangų gerinant kelių eismo saugumą ES, pavyzdžiui, ištirti apsvaigus nuo alkoholio padarytas avarijas, o valstybės narės turėtų tarpusavyje keistis patirtimi apie veiksmingas šios srities priemones. Svarbu, kad pradedantys vairuotojai žinotų, kokios gali būti pasekmės vairuojant apsvaigus nuo alkoholio.

2017 m. vasario 9 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Markku MARKKULA

(1) http://www.ceev.eu/about-the-eu-wine-sector.

(2) http://www.brewersofeurope.org/uploads/mycms-files/documents/publications/2016/EU_economic_report_2016_web.pdf.

(3) http://spirits.eu/spirits/a-spirit-of-growth/introduction-2.

(4) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/178163/E96726.pdf?ua=1.

(5) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0017/190430/Status-Report-on-Alcohol-and-Health-in-35-European-Countries.pdf.

(6) Priklausomybės ir psichinės sveikatos centras (Centre for Addiction and Mental Health), 2012 m., Alcohol consumption, alcohol dependence and attributable burden of disease in Europe.

(7) Ten pat.

(8) Žr. 4 išnašą.

(9) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf.

Anderson, P. ir Baumberg, B. (2006 m.), Alcohol in Europe: A public health perspective, Londonas, Alkoholio tyrimų institutas (Institute of Alcohol Studies).

(10) http://ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/reflection_process_cd_en.pdf.

(11) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52015XG1216%2801%29.

(12) Sąvoka „žala tretiesiems asmenims“ apima žalą, kuri gali kilti geriančių žmonių aplinkoje esančiai visuomenei ar konkretiems asmenims (angl. alcohol’s harm to others).

(13) Žr. 4 išnašą.

(14) Regionų komiteto nuomonė „ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą“ (OL C 197, 2007 8 24).

(15) http://www.finlex.fi/sv/esitykset/he/2013/20130070.pdf.

(16) Babor, T. F. (2010 m.), Alcohol: No Ordinary Commodity – a summary of the second edition. Addiction.

(17) CAMY. (2003 m.), Alcohol Advertising on Sports Television 2001 to 2003, Alkoholio rinkodaros ir jaunimo centras (Center on Alcohol Marketing and Youth), Madden, P. A., & Grube, J. W. (1994 m.). The frequency and nature of alcohol and tobacco advertising in televised sports, 1990–1992 m., Am J Public Health.

(18) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf, p. 6.

(19) http://www.easl.eu/medias/EASLimg/News/3f9dd90221ef292_file.pdf.

(20) Žr. 4 išnašą.

(21) http://ec.europa.eu/health/alcohol/docs/science_02_en.pdf.

(22) http://www.eurocare.org/library/updates/eurocare_eu_alcohol_strategy2.

(23) http://ec.europa.eu/transport/road_safety/topics/behaviour/fitness_to_drive/index_lt.htm.

(24) https://ec.europa.eu/transport/road_safety/sites/roadsafety/files/pdf/behavior/study_alcohol_interlock.pdf.