[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.2.2008 KOM(2008) 72 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2009 m. metinė politikos strategija TURINYS 1. Siekti, kad Europa žengtų į priekį 3 2. I dalis. 2009 m. prioritetiniai veiksmai: Piliečiai – svarbiausia 4 2.1. Augimas ir užimtumas 4 2.2. Klimato kaita ir tvari Europa 5 2.3. Bendros imigracijos politikos įgyvendinimas 5 2.4. Piliečiai – svarbiausia 5 2.5. Europa – pasaulinė partnerė 6 2.6. Geresnis reglamentavimas: pažadų tesėjimas ir reglamentavimo kultūros keitimas 7 2.7. Bendravimas su piliečiais ir jų informavimas apie Europą 8 3. II dalis. Bendra žmogiškųjų ir finansinių išteklių 2009 m. sistema 8 3.1. Žmogiškieji ištekliai 8 3.1.2. Darbuotojų skyrimas politiniams prioritetams vykdyti 9 3.1.3. Institucijų bendradarbiavimo stiprinimas 9 3.2. Pakeitimai paskirstant finansinius išteklius 9 3.2.1. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1a išlaidų kategorija) 9 3.2.2. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti (1b išlaidų kategorija) 10 3.2.3. Gamtos išteklių apsauga ir valdymas (2 išlaidų kategorija) 10 3.2.4. Laisvė, saugumas ir teisingumas (3a išlaidų kategorija) 10 3.2.5. Pilietybė (3b išlaidų kategorija) 10 3.2.6. ES kaip pasaulinė partnerė (4 išlaidų kategorija) 11 3.2.7. Pakeitimų finansinės programos išlaidų kategorijose santrauka 13 PRIEDAS. Pagrindiniai numatyti 2009 m. veiksmai 14 KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2009 M. METINė POLITIKOS STRATEGIJA 1. Siekti, kad Europa žengtų į priekį 2009-ieji bus svarbūs Europos Sąjungai. Pasikeis Europos Parlamento ir Europos Komisijos sudėtis. Jei valstybės narės baigs ratifikuoti, 2009 m. turėtų įsigalioti Lisabonos sutartis. Remdamasi nauju tvirtu instituciniu pagrindu, Europos Sąjunga galės susitelkti ties konkrečiais jos laukiančiais uždaviniais, kaip antai globalizacijos amžiuje remti tvarų augimą ir užimtumą, skatinti Europą pereiti prie ekonomikos, kur mažai išmetalų ir ištekliai naudojami racionaliai. Šioje metinėje politikos strategijoje išdėstomi dabartinės kadencijos Komisijos paskutinių metų prioritetai. Kadencijos pradžioje Komisijos apibrėžti strateginiai uždaviniai, kaip antai gerovės, solidarumo, laisvės, saugumo ir stipresnės Europos pasaulyje skatinimas, tebėra pagrindinė Komisijos darbo kryptis. Nuo pat kadencijos pradžios Komisija pateikė reikšmingų pasiūlymų šiems tikslams įgyvendinti, Europos darbotvarkei plėtoti ir ES vaidmeniui globalizuotame pasaulyje stiprinti. Iki 2009 m. įvyksiančių institucinių pokyčių Komisija bus pateikusi daugumą pagrindinių teisės aktų pasiūlymų, kurie nebus baigti svarstyti 2008 m.[1]. 2009 m. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su Taryba ir Parlamentu, siekdama susitarti dėl pačių svarbiausių nebaigtų svarstyti pasiūlymų. Ji ypač sieks, kad acquis būtų įgyvendinamas tinkamai, vadovaujantis nauju 2007 m. rugsėjo mėn. patvirtintu metodu[2]. Komisija taip pat sieks, kad patvirtintos 2007–2013 m. finansinės programos būtų administruojamos veiksmingai ir kad 2000–2006 m. finansinės programos būtų baigtos vykdyti, laikantis tinkamo finansų valdymo principų. Komisija taip pat žvelgs į ateitį ir paruoš dirvą ateinantiems metams. Kad Lisabonos sutartis įsigaliotų, Komisija turėtų pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip pasiekti, kad jos nuostatos būtų vykdomos visa apimtimi – tai atneštų naujų galimybių ir naudos Europos Sąjungos piliečiams. Biudžeto peržiūros ir šiuo metu vykstančių viešųjų konsultacijų tikslas – sudaryti sąlygas, kad būtų parengta kita finansinė programa, kurią pasiūlys kitos kadencijos Komisija. Komisija pateiks planą, kuriame nurodys ypatingai svarbius kito tvaraus vystymosi strategijos įgyvendinimo etapo aspektus. Komisija įsipareigojo, priėmusi paskutinius darbuotojus Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į ES tikslu[3], nekeisti darbuotojų sudėties ir neprašyti naujų darbo vietų 2009–2013 m. Kiti personalo poreikiai bus tenkinami, perskirstant turimus darbuotojus. 2. I dalis. 2009 m. prioritetiniai veiksmai: Piliečiai – svarbiausia 2.1. Augimas ir užimtumas Vienas svarbiausių Komisijos politinės darbotvarkės uždavinių tebebus tvarios ekonominės ir socialinės reformos Europoje skatinimas pagal atnaujintą Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją. Pasaulio finansų rinkas krečiantys neramumai ir smarkiai išaugusios pagrindinių produktų kainos vers ES imtis platesnių struktūrinių reformų tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. Toliau bus ryžtingai šalinamos nereikalingos administracinės kliūtys. Naujos ES sanglaudos programos bus vienas pagrindinių regioninių investicijų, reikalingų Lisabonos strategijai įgyvendinti, šaltinių. Prisidėti prie Lisabonos darbotvarkės taip pat bus skatinami Europos socialiniai partneriai. Komisija toliau įgyvendins plačią inovacijų strategiją. Tam reikia plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Parama MVĮ bus grindžiama būsimu Europos smulkiojo verslo įstatymu ir daugiausia skirta kūrybinės pramonės šakų potencialui realizuoti. Kuriant žinių Europą, bus imtasi praktinių priemonių: remti Europos inovacijų ir technologijų institutą pirmaisiais jo veiklos metais, stiprinti universitetų ir įmonių dialogą. 2008 m. gegužės mėn. Komisija pateiks ekonominės ir pinigų sąjungos rezultatų ir būsimų uždavinių ataskaitą, kurioje nurodys, kokių priemonių imtis siekiant parengti sąjungą kitiems 10 metų. 2007 m. bendrosios rinkos peržiūra bus tęsiama: viena svarbiausių iniciatyvų bus Komisijos ir valstybių narių pasidalijamasis bendradarbiavimas taikant ir įgyvendinant bendrosios rinkos teisės aktus, aiškiai apibrėžiant atitinkamus Komisijos bei valstybių narių vaidmenis ir bendros atsakomybės už bendrosios rinkos veikimą sritis. Siekiant modernizuoti bendrąją prekių rinką, keletas naujojo metodo direktyvų bus iš dalies pakeistos ir suderintos su naujuoju teisiniu pagrindu. Bus imtasi priemonių finansinių paslaugų srityje ir ypatingas dėmesys skiriamas mažmeninėms finansinėms paslaugoms. Komisija aktyviai ieškos išeities iš padėties, kurią lėmė neramumai pasaulio finansų rinkose – reikės atlikti ilgalaikius finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros aplinkos pakeitimus. Siekdama realizuoti įmonių potencialą, Bendrija imsis aktyvesnių veiksmų konkurencijos srityje: pavyzdžiui, dažniau atliks sektorinius tyrimus, griežčiau prižiūrės antimonopolinių ir valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi sektoriuose, nuo kurių priklauso Lisabonos strategijos įgyvendinimo sėkmė (tinklų pramonės šakos, finansinės paslaugos, informacinės ir komunikacinės technologijos ir kt.). Komisija toliau plėtos Europos energetikos politiką: atsižvelgdama į 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos nurodymus, atnaujins strateginę energetikos peržiūrą ir parengs naują 2010–2014 m. energetikos veiksmų planą. Tarp kitų veiksmų – naujų vidaus energijos rinką reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimas, tolesnis Energijos rinkos observatorijos plėtojimas ir energijos tiekimo patikimumo didinimas. Transporto srityje pirmenybė bus teikiama sėkmingam Galileo programos, kurią nuo šiol administruos Komisija, įgyvendinimui. Šiame sektoriuje ir toliau bus atsižvelgiama į aplinkosaugos aspektą ir bus kuriamos veiksmingos eismo valdymo sistemos. Siekiant padidinti transporto ir energetikos sektorių saugumą, dažniau bus atliekamas tikrinimas. Komisija taip pat padės būsimos transporto politikos pamatus: išsamiai įvertins pasiektus rezultatus ir išdėstys ilgalaikes perspektyvas. 2.2. Klimato kaita ir tvari Europa 2007 m. Balyje vykusioje klimato kaitos konferencijoje sudarytas bendro susitarimo nuo 2012 m., kuris turėtų būti parengtas iki 2009 m. pabaigos, derybų ir sudarymo planas. Gerokai sparčiau vyks derybos JT, taip pat diskutuos pagrindiniai tarptautiniai partneriai. ES toliau atliks vadovaujantį vaidmenį šiose tarptautinėse derybose ir turėtų priimti konkrečių šiuo atžvilgiu europinių priemonių. Todėl pirmenybė bus teikiama energetikos ir klimato kaitos priemonių įgyvendinimui. Tarp šių priemonių – peržiūrėtos dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos įgyvendinimas, naujų atsinaujinančius energijos šaltinius reglamentuojančių teisės aktų priėmimas, efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano vykdymas ir technologijų, kurias taikant į aplinką išskiriama mažai anglies dvideginio, kūrimas. Bus dedama dar daugiau pastangų padedant prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio: siekiama padėti Europai pasirengti pokyčiams įvairiose politikos srityse, o tarptautiniams partneriams, ypač besivystančioms šalims, – vykdyti tarptautiniu lygmeniu patvirtintus tikslus. Komisija stebės, kaip atliekami 2008 m. pradėti darbai, kuriais Europoje skatinamas tausus vartojimas ir tvari pramonės politika. Kai bus pateikta 2008 m. ES biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita, ir po Bonos susitikimo, kuriame bus svarstoma JT biologinės įvairovės konvencija, sustiprės kova su biologinės įvairovės nykimu. EB aplinkos teisės vykdymas ir įgyvendinimas bus vienas pagrindinių uždavinių ir 2009 metais. 2009 m. Komisija toliau plėtos naują integruotąją jūrų politiką ir pateiks bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo reformos pasiūlymą. Komisija taip pat ketina įgyvendinti susitarimo dėl bendros žemės ūkio politikos būklės patikros išvadas. Atsižvelgiant į 2008 m. žaliosios knygos rezultatus, toliau bus siekiama kelti žemės ūkio produktų kokybę. Kaip prašė Europos Vadovų Taryba, Komisija pateiks Baltijos jūros regiono strategiją. 2.3. Bendros imigracijos politikos įgyvendinimas Bendros imigracijos politikos diegimas tebėra vienas svarbiausių prioritetų sprendžiant migracijos uždavinius ir išnaudojant jos teikiamas galimybes globalizacijos amžiuje. Vykdydama imigracijos komunikate, kurį pateiks 2008 m., numatytą įsipareigojimą, Komisija įtrauks imigracijos aspektą į platesnes politikos sritis – ekonomikos augimo, konkurencingumo ir socialinės įtraukties. 2009-aisiais visu pajėgumu ims dirbti Europos migracijos informacijos nacionalinių centrų tinklas. Komisija toliau plėtos integruoto sienų valdymo metodą ir bendrą vizų politiką, sieks iki 2010 m. baigti kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą. Kartu Komisija toliau sies ES migracijos politiką su išorės veiksmais, įskaitant vystymą ir prekybą. 2.4. Piliečiai – svarbiausia Komisija įsitinusi, kad ES privalo toliau ypatingą dėmesį skirti politikos sritims, kurios tiesiogiai domina piliečius. Bus pateikta pasiūlymų, kaip sudaryti piliečiams paprastesnes sąlygas naudotis laisvo judėjimo Europos Sąjungoje arba keliavimo į šalis už ES ribų teisėmis. Toliau bus kuriama bendra teisingumo erdvė: ypač bus siekiama užtikrinti teismo sprendimų tarpusavio pripažinimą Europos Sąjungoje ir sudaryti ES piliečiams palankesnes sąlygas kreiptis į teismus. ES turėtų toliau dėti pastangas ES piliečių saugumui užtikrinti. 2009 m. ypatingas dėmesys bus skiriamas kovai su cheminio, biologinio, branduolinio ir radioaktyvaus pobūdžio teroristinių išpuolių rizika. Komisija pateiks (ypač po 2008 m. numatyto prevencijos komunikato) pasiūlymų, kaip padidinti civilinės saugos veiksmingumą. Visuomenės sveikatos srityje bus pateikta pasiūlymų, kuriais įgyvendinama 2007 m. priimta ES sveikatos strategija. Be to, pacientų saugumo klausimas bus nagrinėjamas medicinos prietaisų pasiūlyme. Naujuose pasiūlymuose bus svarstomi maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės klausimai, aktyviau bus kontroliuojama, kaip laikomasi šioje srityje galiojančių reikalavimų. Griežčiau bus taikomos vartojimo produktų saugumo taisyklės. Kalbant apie chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus, pirmieji REACH (cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos) reglamento įgyvendinimo metai bus nepaprastai svarbūs – nuo jų priklausys šios srities politikos sėkmė. Socialinės darbotvarkės peržiūros tikslas – suteikti europiečiams geresnes perspektyvas ir naujas galimybes. Reikia vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką, grindžiamą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra: padėti žmonėms lavinti įgūdžius bei gebėjimą rasti darbą ir kartu juos apsaugoti. 2009 m. ypatingas dėmesys bus skiriamas jaunimui ir jaunuolių tarpvalstybiniam judumui. Europos jaunimo ir švietimo programos padės jaunimui visą gyvenimą naudotis teikiamomis galimybėmis. Reikia veiksmingai taikyti, vertinti ir prireikus atnaujinti darbuotojų sveikatos ir saugos, lyčių lygybės, laisvo asmenų judėjimo, kovos su diskriminacija ir kitose srityse priimtus reikalavimus. Komisija pasirengusi naujaip pažvelgti į pokyčių valdymą ir tokius klausimus kaip įtrauktis. 2.5. Europa – pasaulinė partnerė Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga turėtų tapti gerokai pastebimesnė tarptautinėje arenoje. Komisija imsis reikiamų priemonių, kad šis naujasis teisinis pagrindas būtų veiksmingai taikomas: pavyzdžiui, rengsis Europos išorės veiksmų tarnybos steigimui. Energijos tiekimo patikimumas, klimato kaita ir migracija tebebus pagrindiniai išorės politikos aspektai, padėsiantys įtvirtinti ES įsipareigojimą dėl veiksmingo daugiašalio bendradarbiavimo. Išeities iš dabartinės sumaišties finansų rinkose turi būti ieškoma bendrai ES lygmeniu, Komisija turi aktyviau dalyvauti tarptautinių finansinių institucijų veikloje. Komisija toliau laikysis atnaujinto konsensuso dėl plėtros. Prasidės lemiamas Kroatijos stojimo derybų etapas, toliau vyks stojimo derybos su Turkija – abu etapai priklauso nuo reformų eigos ir pažangos vykdant nustatytus reikalavimus. Vakarų Balkanų šalys sparčiau žengs būsimos narystės pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą link, jei laikysis nustatytų sąlygų ir vykdys reikiamas reformas. Komisija atliks pagrindinį vaidmenį, siekdama, kad būtų išspręstas būsimo Kosovo statuso klausimas: priims būsimo tarptautinio civilinio biuro bei ESGP teisinės valstybės misijos steigimui palankias Bendrijos priemones ir bendrai koordinuos paramą Kosovo reformoms. Pagrindiniai Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslai bus dvylikos šios politikos veiksmų planų įgyvendinimas visa apimtimi. 2009 m. tikimasi baigti derybas su Ukraina dėl išsamesnio susitarimo. Derybos dėl naujų sutartinių sąlygų turėtų vykti su Libija ir Moldovos Respublika. Būtinybė toliau tartis su Rusija ir išsamus susitarimas su ja tebėra didžiausias prioritetas. Reikia tikėtis, kad Annapolio konferencijos sukeltas impulsas atneš teigiamų pokyčių Vidurio Rytuose. Komisija dalyvaus ketverto veikloje ir toliau skirs šiam regionui daug lėšų. Toliau bus dedama vis daugiau pastangų glaudesniems politiniams ir ekonominiams ryšiams su viso pasaulio partneriais palaikyti. 2009 m. bus daug galimybių dar labiau sutvirtinti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis ir kitomis svarbiausiomis pramoninėmis valstybėmis. Taip pat bus glaudžiau bendradarbiaujama su ASEAN šalimis, Kinija ir Indija. ES tęs strateginę partnerystę su Lotynų Amerika ir sieks toliau derėtis dėl asociacijos susitarimų su Andų bendrija, Centrine Amerika ir MERCOSUR šalimis ir, jei galės, užbaigs derybas. Gerokai išaugs ES indėlis į tarptautinį saugumą ir stabilumą. Teisinės valstybės misijos įsteigimas Kosove bus nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti šio regiono stabilumą ir ilgalaikį vystymąsi. ESGP policijos misija Afganistane turėtų veikti visu pajėgumu ir daryti konkretų poveikį šalies saugumui. Bus glaudžiau bendradarbiaujama siekiant sudaryti tvariam vystymuisi reikalingas sąlygas. Apskritai Komisija toliau sieks geriau pasirengti krizėms trečiosiose šalyse ir imtis atsakomųjų veiksmų. Pagal bendrą Afrikos ir ES strategiją Komisija užmegs partnerystę tam tikrose srityse su aštuoniomis valstybėmis ir padės Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims geriau integruotis į pasaulinę ekonomiką. Komisija vykdys Europos humanitarinės pagalbos konsensusu grindžiamą veiksmų planą, kuriuo siekiama padidinti jos galimybes imtis atsakomųjų veiksmų humanitarinių krizių atvejais ir spręsti jų keliamus uždavinius. Dohos vystymosi raundas tebėra vienas didžiausių prioritetų ir, jei 2008 m. būtų sudarytas susitarimas, jo įgyvendinimas taptų vienu svarbiausių 2009 m. tikslų. Kartu tęsis derybos dėl naujos kartos dvišalių laisvosios prekybos susitarimų. Komisija taip pat plėtos kitus globalios Europos darbotvarkės aspektus ir toliau sieks, kad pagerėtų įmonių patekimo į rinką sąlygos, intelektinės nuosavybės apsauga ir būtų išlaikyta pusiausvyra prekybiniuose santykiuose su pagrindiniais partneriais, pavyzdžiui, Kinija. 2.6. Geresnis reglamentavimas: pažadų tesėjimas ir reglamentavimo kultūros keitimas Iki 2009 m. pabaigos Komisija patikrins acquis , įgyvendins tęstinę teisės aktų paprastinimo programą ir parengs aktų kodifikavimo projektą – visa tai turės konkrečios įtakos konkurencingumui ir augimui. 2009 m. Komisija ketina pateikti daug pasiūlymų, kurių tikslas – mažinti administracinę naštą. Šie pasiūlymai neturės poveikio galiojančiuose dokumentuose nustatytiems politiniams tikslams ar užmojui. Todėl galima tikėtis, kad pasiūlymai bus greitai priimti. Kartu bus peržiūrėta, kaip įgyvendinama administracinės naštos mažinimo veiksmų programa, ir įvertinta pažanga įgyvendinant naštos sumažinimo 25 % iki 2012 m. tikslą. Geresnis reglamentavimas taip pat yra vienas svarbiausių veiksnių, padedančių ES spręsti globalizacijos uždavinius. Imdamasi iniciatyvos gerinti reglamentavimo aplinką, rengti griežtus reikalavimus tokiose srityse kaip sveikata, saugumas bei aplinkosauga, ES gali padėti formuoti globalias normas. ES pratęs diskusijas su pagrindiniais partneriais dėl bendradarbiavimo reglamentavimo srityje, reikalavimų derinimo ir taisyklių lygiavertiškumo. Geresnio reglamentavimo programos teikiamos galimybės bus išnaudotos tik sėkmingai bendradarbiaujant su kitomis institucijomis ir valstybėmis narėmis. 2009 m. bus įvertinta pažanga priimant veiksmingesnį ES teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo metodą. Teisės aktų paprastinimo pasiūlymai duos rezultatų tik tuomet, kai pasiūlymai bus priimti Europos institucijų ir taikomi valstybėse narėse. Todėl reikia bendradarbiauti: kartu siekti, kad pasiūlymai būtų priimti sparčiai, ir dirbti su valstybėmis narėmis siekiant įgyvendinti bendrus politinius tikslus. 2.7. Bendravimas su piliečiais ir jų informavimas apie Europą 2009-ieji bus ypatingai svarbūs bendravimo su piliečiais ir jų informavimo apie Europą atžvilgiu. Metų pradžioje turėtų įsigalioti Lisabonos sutartis – tai atneš svarbių institucinių pokyčių ir padės paruošti dirvą Europos Parlamento rinkimams. Komunikacijos prioritetai atspindės metinėje politinėje strategijoje nustatytus politinius prioritetus ir bus daugiausia susiję su sritimis, kurios tiesiogiai domina piliečius. Naujausi tyrimai rodo, kad iš esmės piliečių nuomonės dėl ES prioritetų sutampa: tai geresnes gyvenimo sąlygas lemiantis ekonominis ir socialinis vystymasis, aplinkosauga (dažnai susijusi su energetikos politika), saugumas, migracija, švietimas ir kova su terorizmu. Įgyvendindama šiuos prioritetus, Komisija sieks kuo daugiau išnaudoti savo darbo rezultatus: bendradarbiaus su kitomis Europos institucijomis bei valstybėmis narėmis ir taip sieks paskatinti gyvas diskusijas apie Europos politiką rengiantis Europos rinkimams ir vėliau. Todėl Komisija siūlys šiuos komunikacijos prioritetus: Pavadinimas | Trumpas aprašas | Lisabonos sutartis: siekti rezultatų | Valdymo ir politikos, ypač ES vaidmens pasaulyje ir teisingumo, laisvės bei saugumo erdvės, gerinimas Piliečių informavimo apie socialinį Pagrindinių teisių chartijos aspektą akcija | Pertvarkyti biudžetą ir keisti Europą | Visus ES išlaidų ir išteklių aspektus apimanti ES biudžeto peržiūra | Augimas ir užimtumas | Šis aspektas bus svarstomas atsižvelgiant į piliečių rūpesčius; Europos kūrybingumo ir inovacijų metai. | Energetika ir klimato kaita | Komunikatas, grindžiamas 2007 ir 2008 m. pasiektais pirmaisiais rezultatais. | 3. II dalis. Bendra žmogiškųjų ir finansinių išteklių 2009 m. sistema 3.1. Žmogiškieji ištekliai 2007 m. pradžioje atlikus patikrinimą[4], pasitvirtino būtinybė baigti kurti naujas darbo vietas, susijusias su Bulgarijos ir Rumunijos (EU-2) stojimu į ES; 2009 m. numatyta priimti paskutinius 250 darbuotojų. Komisija įsipareigojo, pasibaigus šiam procesui, visus personalo poreikius iki 2013 m. tenkinti perskirstant turimus darbuotojus. 3.1.2. Darbuotojų skyrimas politiniams prioritetams vykdyti Komisija numato, kad 2009 m. bus sukurtos 250 naujos, su plėtra susijusios darbo vietos. Dar 600 darbo vietų bus sukurtos perskirstant turimus darbuotojus, tad iš viso prioritetams vykdyti bus 850 darbo vietų. Šios darbo vietos bus panaudotos metinėje politinėje strategijoje nustatytiems prioritetams, kaip antai Lisabonos augimo ir užimtumo strategija, acquis įgyvendinimas, klimato kaita, energetika ir migracija, remti. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, taip pat bus numatyti nauji reikalavimai. Už paramą ir koordinavimą atsakingos centrinės tarnybos negaus naujų darbo vietų, išskyrus kelias vietas lingvistinėms ir vertimo tarnyboms. Be to, visi generaliniai direktoratai ir tarnybos turės iki 2008 m. pabaigos racionalizuoti vidaus paramos ir koordinavimo veiklą. 3.1.3. Institucijų bendradarbiavimo stiprinimas Komisija pažengė į priekį svarstydama įvairias glaudesnio institucijų bendradarbiavimo galimybes. Remdamasi Europos Parlamento prašymu parengta ataskaita[5], Komisija patvirtina, kad visų trijų administracinių įstaigų struktūra yra tinkama joms pertvarkyti į tarpinstitucines įstaigas, ir išnagrinės galimybes pateikti pasiūlymų, kai įmanoma, steigti tarpinstitucines įstaigas arba plėtoti kitokias bendradarbiavimo struktūras, pavyzdžiui, sudaryti tarnybų lygmens susitarimus. 3.2. Pakeitimai paskirstant finansinius išteklius 3.2.1. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1a išlaidų kategorija) Šią subkategoriją numatoma padidinti 619 mln. EUR (5,8 %) ir daugiausia lėšų skirti finansuoti veiksmams, kuriais prisidedama prie Lisabonos strategijos nustatytų konkurencingumo, tvaraus augimo ir užimtumo tikslų įgyvendinimo – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintajai bendrajai programai (631 mln. EUR), mokymosi visą gyvenimą programai (63 mln. EUR) ir konkurencingumo bei inovacijų programai (75 mln. EUR). Biudžeto valdymo institucijos sprendimas finansuoti GALILEO ir Europos technologijų institutą bus įgyvendinamas perskirstant 1a subkategorijos 200 mln. EUR (2009–2013 m.), iš kurių 50 mln. EUR gauti tolygiai sumažinus Bendrijos įnašą į decentralizuotųjų agentūrų biudžetą. Be to, Komisija nuodugniai įvertins, kaip naudojamos decentralizuotosioms agentūroms skirtos įplaukos, ir atitinkamai pakoreguos Bendrijos įnašą. Siūlomas dviejų naujų agentūrų – Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros – įsteigimas neturės didelio poveikio maržai iki viršutinės 1a išlaidų kategorijos ribos. Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra bus finansuojama atitinkamai sumažinus kitų veiksmų (kurių dauguma priklauso institucijų prerogatyvai) transporto ir energetikos politikos srityje finansavimą. Europos elektroninių ryšių rinkos institucija, kurią numatoma įsteigti 2010 m., bus finansuojama iš dalies perskirsčius lėšas informacinės visuomenės politikos srityje ir iš dalies padidinus biudžetą 37,5 mln. EUR 2009–2013 m. Komisija siūlo toliau rengtis Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) paslaugų teikimui. Dalis pasirengimui skirto 5 mln. EUR biudžeto bus finansuojama iš maržos (2 mln. EUR), kita dalis – perskirsčius lėšas (3 mln. EUR) įmonių politikos srityje. Iki viršutinės 2009 m. išlaidų ribos liks 65 mln. EUR marža. 3.2.2. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti (1b išlaidų kategorija) Kaip numatyta galiojančiose programose, sanglaudos augimui ir užimtumui skatinti biudžetas, palyginti su 2008 m., padidės 1 538 mln. EUR, arba 3,3 %. Priėmusi veiklos programas ir sudariusi sąlygas veiksmingam jų administravimui bei kontrolei, Komisija visų pirma sieks, kad jų poveikis sanglaudos ir augimo atžvilgiu būtų kuo didesnis. 3.2.3. Gamtos išteklių apsauga ir valdymas (2 išlaidų kategorija) Toliau laipsniškai bus teikiama tiesioginė parama žemės ūkiui į Europos Sąjungą 2004 m. įstojusioms valstybėms narėms, galutinė išmokų suma išaugs nuo 50 % iki 60 %. Parama valstybėms narėms, į ES įstojusioms 2007 m., išaugs nuo 30 % iki 35 %. 2008 m. pradžioje priėmus daugumą kaimo plėtros programų, 2009 m. bus sukurtos visos sėkmingai programoms įgyvendinti reikalingos struktūros. Lėšos bus skiriamos konkurencingumui žemės ūkyje didinti, kaimo vietovių aplinkai gerinti, gyvenimo kokybei kelti ir kaimo ekonomikai įvairinti. 2009 m. LIFE+ programai skirti ištekliai išaugs 5,6 %. Jūrų politikos srityje Komisija siūlo tęsti parengiamuosius darbus (6 mln. EUR): perskirstyti žuvininkystės politikai skirtus išteklius. 3.2.4. Laisvė, saugumas ir teisingumas (3a išlaidų kategorija) Numatoma, kad iš viso 2009 m. išlaidos išaugs maždaug 100 mln. EUR (16 %). Papildomos lėšos bus skiriamos išorės sienų valdymui, vizų politikai, laisvam asmenų judėjimui (+18 %) ir bendrai imigracijos ir prieglobsčio politikai (+18 %). Kadangi 2008 m. biudžeto valdymo institucijos sprendimu išaugs dotacija FRONTEX agentūrai ir bus pateikta naujų pasiūlymų (Europos sienų priežiūros sistemos EUROSUR ir atvykimo bei išvykimo sistemos sukūrimas, priemonės išorės sienų kirtimui palengvinti), Komisija siūlo padidinti 2009 m. biudžetą 30 mln. EUR. Tokio didelio masto finansavimas (70 mln. EUR per metus) bus tęsiamas ir 2010–2013 m. Atsižvelgiant į tai, kad finansavimas išaugs ir kad 2009 m. bus sutaupyta 20 mln. EUR eksploatuojant didelės apimties IT sistemas (SIS II, VIS ir „Eurodac“), iki viršutinės 3a išlaidų kategorijos ribos liks 29 mln. EUR marža. 3.2.5. Pilietybė (3b išlaidų kategorija) Remiantis finansiniu programavimu, 3b išlaidų kategorijai skiriama 630 mln. EUR, t. y. biudžetas išaugo 5,3 % – tai suteiks galimybę finansuoti daugiau svarbių veiksmų, susijusių su Europos piliečiais, tarp jų – visuomenės sveikatos, vartotojų apsaugos, civilinės saugos, kultūrinių programų ir komunikacijos srityje. 3b išlaidų kategorijos riba maždaug tokia pat kaip ir 2007 m. 3.2.6. ES kaip pasaulinė partnerė (4 išlaidų kategorija) Vidaus politikos poveikis išorei, Vidurio Rytų taikos procesas ir susitarimo dėl būsimo Kosovo statuso įgyvendinimas tebebus patys svarbiausi 2009 m. Europos Sąjungos politiniai prioritetai. Naujausi politiniai įvykiai (Annapolio ir Paryžiaus konferencijos) suteikė vilčių, kad gali būti pasiekta pažangos siekiant sudaryti taikos Vidurio Rytuose susitarimą. 2009 m. Komisija toliau įgyvendins ES veiksmų strategiją, kurios tikslas – sukurti valstybę siekiant užtikrinti taiką, ir prižiūrės, kaip Palestinos savivalda įgyvendina trimetį biudžeto ir vystymosi planą. ES taip pat skirs nemažai lėšų laikinąjį tarptautinį mechanizmą pakeisiančiam finansavimo mechanizmui PEGASE, pagal kurį bus (i) remiamas Palestinos reformos ir vystymosi plano įgyvendinimas ir (ii) įvairiais kanalais, skaidriai perduodama parama tiesiogiai Palestinos savivaldai arba gavėjams valdymo, socialinio vystymosi, ekonomikos ir privataus sektoriaus vystymosi, viešųjų infrastruktūrų srityje. 2007 m. gruodžio 14 m. Europos Vadovų Tarybos susitikime pabrėžta, kad „ ES pasirengusi atlikti vadovaujantį vaidmenį didinant stabilumą regione ir įgyvendinant susitarimą dėl būsimo Kosovo statuso “. Komisija atliks pagrindinį vaidmenį: priims būsimo tarptautinio civilinio biuro ir ESGP teisinės valstybės misijos steigimui palankias Bendrijos priemones ir skatins imtis reformų, būtinų norint priimti Europos vertybes ir reikalavimus. Reikės papildomų finansinių išteklių siekiant padėti išspręsti Kosovo statuso klausimą ir padėti jam vykdyti būsimo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įpareigojimus. Reikės padidinti šiuo metu Palestinai ir Kosovui numatytas sumas. Tačiau tikslūs Vidurio Rytų taikos procesui ir Kosovui taikomi reikalavimai priklausys nuo įvykių artimiausiais mėnesiais, todėl Komisija ketina patobulinti savo prašymus preliminariame biudžeto projekte arba vėlesniu biudžetinės procedūros etapu. Šiuo metu abiem prioritetams skiriamas toks finansavimas: 1 537 mln. EUR Palestinai 2007–2013 m. ir 535 mln. EUR Kosovui 2007–2011 m. Kaip patvirtinta pradiniame finansiniame programavime, 2009 m. BUSP biudžetas, išskyrus misijas Kosove, kurių tiksli suma 2009 m. dar skaičiuojama, bus 243 mln. EUR, t. y. 43 mln. EUR daugiau nei numatyta 2008 m. preliminariame biudžeto projekte. Kitoms iniciatyvoms ES išorės santykių srityje įgyvendinti reikės naujų modelių arba papildomų išteklių. Tarp iniciatyvų: - 2007 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimta naujoji ES strategija Centrinei Azijai. Siekdama paremti penkių strategijoje minėtų šalių poreikiams pritaikytas iniciatyvas, Komisija siūlo didesnę dalį lėšų išmokėti 2009–2013 m.: 2009 m. 15 mln. EUR, 2010 m. 25 mln. EUR. Šias sumas atsvers 2012 ir 2013 m. numatytos dotacijos, todėl 2007–2013 m. 690 mln. biudžetas nepakis; - Aplinkos ir tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymo teminė programa (ENRTP), numatyta vystomojo bendradarbiavimo priemonėje, skirtoje stiprinti Pasauliniam klimato kaitos aljansui (PKKA) ir bendrai finansuoti viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą perduodant technologijas klimato kaitos srityje. Kaip numatyta Balio plane, dabartinis 21 04 skyriaus „Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas“ biudžetas 2009 m. bus papildytas 10 mln. EUR; iš viso 2007–2013 m. bus skirta 934,5 mln. EUR. Marža iki 4 išlaidų kategorijos ribos – maždaug 120 mln. EUR. Šių lėšų reikės Palestinos ir Kosovo poreikiams 2009 m. tenkinti. 3.2.7. Pakeitimų finansinės programos išlaidų kategorijose santrauka IŠLAIDŲ KATEGORIJOS | 2009 m. | 2010–2013 m. prognozė | Pradinis programavimas | Pakeitimai dėl MSP | Peržiūrėtas programavimas | Pradinis programavimas | Pakeitimai dėl MSP | Peržiūrėtas programavimas | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | FP viršutinė riba – 1a subkategorija | 11 272.0 | 11 272.0 | 55 011.0 | 55 011.0 | Iš viso 1a subkategorija | 11 205.0 | -1.5 | 11 203.5 | 54 367.4 | 41.0 | 54 408.4 | Marža | 67.0 | 68.5 | 643.6 | 602.6 | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas | FP viršutinė riba – 3a išlaidų kategorija | 872.0 | 872.0 | 5 298.0 | 5 298.0 | Iš viso 3a išlaidų kategorija | 829.8 | 12.8 | 842.6 | 5021.8 | 92.0 | 5113.8 | Marža | 42.2 | 29.4 | 276.2 | 184.2 | 4. ES kaip pasaulinė partnerė | FP viršutinė riba – 4 išlaidų kategorija | 7 440.0 | 7 440.0 | 34 915.0 | 34 915.0 | Iš viso 4 išlaidų kategorija | 7 292.1 | 25.0 | 7 317.1 | 33 894.4 | 45.0 | 33 939.4 | Marža | 147.9 | 122.9 | 1 020.6 | 975.6 | PRIEDAS. Pagrindiniai numatyti 2009 m. veiksmai 1. Augimas ir užimtumas Lisabonos augimo ir užimtumo strategija Įvertinti metinę pažangą ir nustatyti būsimos veiklos sritis Pateikti administracinės naštos mažinimo pagal Komisijos veiksmų programą teisės aktų pasiūlymų Pateikti sektorinio socialinio dialogo ir jo indėlio į Lisabonos strategiją komunikatą Pateikti IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų komunikatą ir išdėstyti parengiamuosius veiksmus Pateikti universitetų ir įmonių dialogo komunikatą Pateikti žaliąją knygą dėl kultūrinės ir kūrybinės pramonės šakų potencialo realizavimo Bendroji rinka ir konkurencija Pateikti rekomendaciją dėl pasidalijamojo bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis Reguliariau atlikti integruotą pagrindinių prekių ir paslaugų rinkos priežiūrą, taip pat konkurencijos sektoriaus tyrimus Vidaus prekių rinkos teisės aktus derinti su naujuoju teisiniu pagrindu (kurį teisės aktų leidėjai priims 2008 m.) Toliau dirbti mažmeninių finansinių paslaugų srityje (hipotekinės paskolos, banko sąskaitų judumas, bendros mokėjimų eurais erdvės kūrimas, produktų siejimas ir kita nesąžininga veikla, tarpvalstybiniai vartotojų ieškiniai dėl žalos atlyginimo ir finansinių paslaugų teikėjai) Mokesčiai Atnaujinti PVM strategiją; parengti PVM mokėtojų grupavimosi ir PVM taisyklių taikymo viešojoje administracijoje iniciatyvų Energija Atlikti antrąją strateginę energetikos peržiūrą ir pateikti 2010–2014 m. energetikos veiksmų planą Plėtoti Energijos observatoriją Transportas Užtikrinti, kad būtų sėkmingai įgyvendintas Galileo projektas, ir rengtis įvairiam jo panaudojimui ateityje Prižiūrėti, kaip įgyvendinami 2008 m. tausaus transporto teisės aktai Plėtoti bendrą Europos oro erdvės eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (SESAR) ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (ERTMS) Modernizuoti upių laivybą pagal NAIADES veiksmų programą Sanglaudos politika Pateikti šeštąją ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitą Pateikti 2000–2006 m. struktūrinių fondų programų poveikio ir rezultatų ataskaitą 2. Tvari Europa Tvaraus vystymosi strategija Pateikti tvaraus vystymosi strategijos planą ir pažangos ataskaitą (2007 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvados) Išdėstyti ES strategiją Baltijos jūros regionui Klimato kaita Parengti ES poziciją 2009 m. lapkričio mėn. Kopenhagos klimato konferencijoje Pateikti pasiūlymų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas iš krovininio transporto, įskaitant laivus Įgyvendinti peržiūrėtą dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą ir prižiūrėti, kaip atsižvelgiama į 2008 m. Baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos Įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planą: pateikti naujų iniciatyvų dėl padangų žymėjimo etiketėmis, nurodant suvartojamą energiją, ir priimti namų apšvietimo bei kaitinamųjų elektros lempučių nuostatas Įgyvendinti naujus teisės aktus, kuriais skatinamas atsinaujinančių energijos šaltinių vartojimas, ir strateginį energijos technologijų planą Biologinė įvairovė ir ištekliai Įgyvendinti biologinės įvairovės veiksmų planą atsižvelgiant į 2010 m. biologinės įvairovės tikslus Pateikti rinkos poreikiais grindžiamų priemonių naudojimo siekiant įgyvendinti aplinkos tikslus veiksmų planą Kosmosas Remti laipsninį Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) paslaugų perėjimą nuo mokslinių tyrimų prie eksploatavimo Integruotoji jūrų politika Pateikti Europos jūrų aplinkos stebėjimo ir duomenų tinklo sukūrimo veiksmų planą Pateikti elektroninių jūrų sistemų kūrimo veiksmų planą Padėti Europos jūrų saugumo agentūrai kurti elektronines jūrų priežiūros sistemas (distancinio stebėjimo ir atpažinimo sistema LRIT) Reformuoti bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimą Žemės ūkis Pateikti žemės ūkio produktų kokybės komunikatą 3. Bendros imigracijos politikos įgyvendinimas Legali migracija Priimti legalių migrantų atvykimo ir buvimo pasiūlymų ir konkrečių sektorių direktyvų Prižiūrėti, kaip atsižvelgiama į 2008 m. imigracijos komunikatą Integruotas išorės sienų valdymas Plėtoti FRONTEX Skatinti sukurti Europos sienų priežiūros sistemą EUROSUR Padėti sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą ir sudaryti keleivių registravimo programą Įdiegti Šengeno vertinimo mechanizmą Bendroji vizų politika Pradėti eksploatuoti Vizų informacinę sistemą Imtis pasirengimo Europos keliavimo iniciatyvai veiksmų Užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinami vizų režimo supaprastinimo susitarimai, ir sudaryti naujus susitarimus su kitoms šalimis Bendra Europos prieglobsčio sistema Patvirtinti antrąjį bendros prieglobsčio sistemos įgyvendinimo etapą Pateikti Europos paramos prieglobsčio politikai biuro steigimo pasiūlymų 4. Piliečiai – svarbiausia Europos pilietybė ir pagrindinės teisės Prižiūrėti, kaip atsižvelgiama į konsulinės apsaugos komunikatą Žalioji knyga dėl dokumentų legalizavimo Europos Sąjungoje Bendra teisingumo erdvė Modernizuoti Briuselio I reglamentą dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo Pateikti banko sąskaitų arešto komunikatą Kova su terorizmu Pateikti cheminio, biologinio, branduolinio ir radioaktyvaus pobūdžio rizikos komunikatą Pateikti pasirengimo biologinio pobūdžio rizikai veiksmų planą Pateikti radioaktyvaus ir branduolinio pobūdžio rizikos mažinimo veiksmų planą Vartotojų pasitikėjimas ir apsauga Pateikti komunikatą, kuriame svarstomos vartotojų kreipimosi į teismus galimybės Pateikti su gyvūnų gerove susijusio žymėjimo komunikatą Sveikata ir sauga Didinti bendrojoje rinkoje naudojamų medicinos prietaisų saugumą ir našumą Pateikti priemonių, kuriame nagrinėjamas nanomedžiagų galimas neigiamas ir teigiamas poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai, taikymo pažangos ataskaitą Toliau įgyvendinti REACH reglamentą: diegti naujas didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų patvirtinimo ir apribojimo sistemas Civilinė sauga Pateikti atsakomųjų civilinės saugos veiksmų galimybių didinimo iniciatyvą Lygios galimybės ir jaunimas Pateikti atvirojo koordinavimo metodo taikymo jaunimo politikai komunikatą Pateikti žaliąją knygą dėl tarpvalstybinio jaunuolių judumo Prižiūrėti, kaip atsižvelgiama į komunikatą, kuriame svarstomas skirtingo vyrų ir moterų darbo užmokesčio klausimas 5. Europa kaip pasaulinė partnerė Plėtra Atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos išvadas, siekti pažangos derybose dėl stojimo į ES su Kroatija ir Turkija Paspartinti stabilizacijos ir asociacijos Vakarų Balkanuose procesą Įgyvendinti susitarimą dėl būsimo Kosovo statuso. Jei sąlygos vykdomos, rengtis deryboms dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo Europos kaimynystė ir Rusija Padaryti pažangą siekiant sudaryti naują pagrindų susitarimą su Rusija Baigti derybas dėl išsamaus susitarimo su Ukraina Pradėti derybas dėl naujų susitarimų su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldova Glaudžiau bendradarbiauti su Libija ir toliau įgyvendinti Europos kaimynystės su Alžyru ir Sirija politiką Jei sąlygos vykdomos, siekti įtraukti į EKP Baltarusiją Toliau dėti pastangas, kad būtų rasti ilgalaikiai sprendimai Vidurio Rytuose Kitos pasaulio šalys Prireikus įgyvendinti Dohos vystymosi susitarimą Palaikyti glaudesnius transatlantinius ekonominius ryšius, įsteigiant Transatlantinę ekonominę tarybą (TEC) Baigti derybas dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su Kinija Baigti rengti arba įgyvendinti laisvos prekybos susitarimus su Korėja ir Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba, tęsti derybas su Indija ir ASEAN šalimis Tęsti ir esant galimybei baigti derybas dėl asociacijos susitarimų su Andų bendrija, Centrine Amerika ir MERCOSUR šalimis Įgyvendinti bendrąją Afrikos ir ES strategiją ir pirmąjį veiksmų planą Pateikti inovacijų, mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų vystymosi srityje komunikatą Įgyvendinti ekonominės partnerystės susitarimus ir baigti derybas su visomis Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalimis Įgyvendinti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę Pateikti antrąją vystymosi politikos vykdymo ataskaitą | - [1] 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa, COM (2007) 640 galutinis, 2007 10 23. [2] COM(2007) 502 galutinis, 2007 9 5. [3] COM(2005) 573 galutinis, 2005 11 15. [4] „Komisijos žmogiškųjų išteklių planavimas ir optimizavimas siekiant atitikti ES prioritetus“, SEC(2007) 530, 2007 4 24. [5] Institucijų bendradarbiavimo ataskaita, institucijų administracijų parengta (2007 10 30 pranešimas 9941) atsižvelgiant į 2008 m. biudžeto pranešėjo (kitos institucijos) V. Itälä prašymą (ataskaita A-0069/2007, 2007 3 29).