LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 25.10.2005 
KOM(2005) 532 galutinis 
BENDRIJOS LISABONOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
Mokesčių ir muitų politikos vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategij ą 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. Nauja Lisabonos strategijos pradžia............................................................................. 3 
1.1. Mokes čiai, veiksmingumas ir konkurencingumas ....................................................... 4 
1.2. Muit ų politika - vienas iš vidaus rinkos rams čių......................................................... 4 
2. Padaryti Europ ą Europa tur ėtų tapti patrauklesne viet a investuoti ir dirbti................. 4 
2.1. Vidaus rinkos pl ėtra ir stiprinimas ............................................................................... 4 
2.1.1. Bendra konsoliduota pelno mokes čio bazė ES įmonėms............................................. 5 
2.1.2. Mokes čių aplinkos supaprastinimas ir vienod ų sąlygų sukūrimas .............................. 6 
2.1.3. Specialios priemon ės, skirtos tarptautin ėms mokes čių kliūtims, su kuriomis susiduria 
ES įmonės, pašalinti..................................................................................................... 8 
2.1.4. Nauja automobili ų apmokestinimo strategija............................................................... 9 
2.1.5. Iškraipym ų, atsirandan čių dėl sukčiavimo mokes čių srityje ir mokes čių slėpimo, 
mažinimas .................................................................................................................... 9 
2.2. Atvir ų ir konkurencing ų rinkų užtikrinimas Europoje ir už jos rib ų......................... 10 
2.2.1. Kovos su padirbin ėjimu strategija.............................................................................. 10 
2.2.2. Muit ų teisės aktų ir reikalavim ų laikymosi gerinimas bei e. muitin ės skatinimas..... 11 
2.3. Europos ir nacionalini ų teisės aktų tobulinimas......................................................... 12 
2.3.1. PVM taisykli ų modernizavimas................................................................................. 12 
3. Žinios ir naujov ės augimo labui................................................................................. 12 
3.1. Investicij ų į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą didinimas ir gerinimas............. 12 
3.1.1. Komunikatas d ėl mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatų 
rekomendacij ų............................................................................................................ 13 
3.2. Darnaus ištekli ų naudojimo lengvinimas................................................................... 14 
3.2.1. Energijos, transporto ir aplinkos mokes čiai............................................................... 14 
 
LT 3   LT BENDRIJOS LISABONOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
Mokesčių ir muitų politikos vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategij ą 
1. N AUJA LISABONOS STRATEGIJOS PRADŽIA  
Neseniai Komisija pasi ūlė atnaujinti Lisabonos strategij ą, kurios tikslas – ekonomikos 
augimas ir darbo viet ų kūrimas1. Siekiant įvykdyti š į uždavinį, Europa tur ėtų tapti gerokai 
patrauklesne vieta investuoti ir dirbti; reik ėtų remti žinias ir naujoves; kurti politik ą, kuri 
padėtų Europos įmonėms sukurti daugiau ir geresni ų darbo viet ų. 
Siekiant ši ų tikslų, svarbus vaidmuo tenka mokes čių ir muitų politikai. Ši politika gali pad ėti 
užtikrinti geresn į mūsų ekonomikos veiksmingum ą, pasitelkiant, be kit ų dalykų, veiksming ą 
gamtinių išteklių panaudojim ą, ir mūsų įmonių konkurencingum ą. Be to, ji gali padidinti 
konkurencij ą rinkose, išpl ėsti prekyb ą ir remti žinias bei naujoves. 
Šiame komunikate pateikiamos pagrindin ės Bendrijos mokes čių ir muit ų politikos 
priemonės, kurios gal ėtų prisidėti prie spartaus strukt ūrinio sureguliavimo, reikalingo m ūsų 
ekonomikai siekiant pirmiau išvardyt ų tikslų. Atsižvelgiant į tai, jis remiasi veiksm ų 
kryptimis, nustatytomis Komunikate Pavasario Europos Tarybai: „Dirbti kartu augimo ir 
užimtumo labui – nauja Lisabonos strategijos pradžia2“. 
Šio Komunikato tikslas – suprantamai išd ėstyti ir šiuo metu taikomas, ir planuojamas 
priemones, kurios yra vientisas iniciatyv ų, padedan čių įgyvendinti vien ą iš pagrindini ų ES 
politinių įsipareigojim ų, rinkinys. 
2 dalyje nurodomi pagrindiniai veiksmai, skirti vidaus rinkai stiprinti, rink ų atvirumui bei 
konkurencingumui užtikrinti ir Eu ropos bei nacionaliniams teis ės aktams tobulinti. 3 dalyje 
pristatomos pagrindin ės investicij ų į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą didinimo bei 
gerinimo ir naujovi ų bei tvaraus ištekli ų naudojimo lengvinimo iniciatyvos. (Žr. pridedam ą 
politikos priemoni ų lentelę). Atsižvelgiant į šių iniciatyv ų ypatumus, jos bus kitokio pob ūdžio 
ir, prireikus, bus vertinamas j ų poveikis. 
Šios iniciatyvos pad ės atnaujinti augim ą ir taip sukurti daugiau ir geresni ų darbo viet ų. 
Kalbant apie konkretesnes užimtumo politikos sritis, reik ėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad 
valstybės narės konkrečiomis mokes čių priemonėmis gali prisid ėti prie užimtumo didinimo ir 
socialiniu poži ūriu integruotos ekonomikos skatinim o. Manoma, kad gana dideli darbo j ėgos 
mokesčiai neskatino kurti nauj ų darbo viet ų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojams; ta čiau 
mokesčių bazės išplėtimas didinant užimtum ą tebėra veiksmingiausias b ūdas vyriausyb ėms 
padidinti pajamas, nedidinant mokes čių bazės. Perėjimas nuo darbo j ėgos prie vartojimo ir 
(arba) taršos mokes čių taip pat gal ėtų būti naudingas kaip platesn ės užimtumo didinimo 
strategijos dalis. 
                                                 
1 Komisija, KOM(2005) 330 ir KOM(2005) 24. 
2 ibid. 
 
LT 4   LT 1.1. Mokes čiai, veiksmingumas ir konkurencingumas 
Nors tam tikro lygio mokes čių konkurencija yra na udinga ir gali tur ėti teigiam ą ekonomin į 
poveikį, kiekvienos mokes čių sistemos pagrindinis tik slas yra gauti tam tikr ą kiekį pajamų 
viešosioms paslaugoms ir sandoriams finansuoti. Tai reik ėtų daryti pa čiu veiksmingiausiu 
būdu. Mokes čių sistemos gali b ūti susijusios su išlaidomis, atsirandan čiomis dėl sumažėjusio 
ekonominio veiksmingumo (d ėl mokesčių iškraipymo) arba d ėl reikalavim ų laikymosi ir 
administracin ės naštos, tenkan čios mokes čių mokėtojams ir mokes čių administracijoms. 
Dėl skirting ų nacionalini ų mokesčių sistemų buvimo Europos S ąjungoje patiriama daug 
papildom ų išlaidų, susijusi ų su administraciniais mokes čių reikalavimais. Tokia pad ėtis 
trukdo veiksmingiau paskirstyti iš teklius ir taik yti vienodas s ąlygas3. Iš tikrųjų dvigubas 
apmokestinimas, su mokes čiais susijusios vers lo pertvarkymo išlai dos ir bendresnio pob ūdžio 
skirtumai tarp valstybi ų narių mokesčių taisyklių reiškia, kad firmos gali labiau nor ėti veikti 
savo šalyje, o ne kitoje valstyb ėje narėje. Tai yra didel ės kliūtys, trukdan čios pasinaudoti 
visais konkurencingos vidaus rinkos  pranašumais.  Šių kliūčių pašalinimas pad ėtų sudaryti 
naujų galimybi ų ateiti į rinką naujiems dalyviams, o atsiradusi konkurencija paskatint ų 
investicijas ir naujoves. Be to, išlaid ų sumažėjimas, susij ęs su min ėtų mokesčių kliūčių 
pašalinimu, pad ėtų sustiprinti ES gamybini o sektoriaus konkurencingum ą. 
Mokesčių politika taip pat gal ėtų aktyviai skatinti žinių ir naujovi ų plėtrą augimo labui . 
Mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei bendr ą verslo aplink ą būtų galima pagerinti 
taikant tikslines mokes čių priemones. Mokes čiai taip pat gal ėtų padėti skatinti poky čius 
aplinkos srityje ir taip pad ėti atsirasti darnesniems gam ybos ir vartojimo modeliams. 
1.2. Muit ų politika - vienas iš  vidaus rinkos rams čių 
Muitų politika  yra svarbi prekybos pl ėtros priemon ė. Pastaraisiais metais padid ėjusi 
prekybos apimtis, taip pat modernaus tiekimo tinklas sud ėtingumas, saugumo ir saugos 
aspektai, prekyboje dalyvaujan čių šalių skaičius ir pasikeitimo prek ėmis sparta nulemia daug 
didesnius reikalavimus prekybinei informacijai. 
Supaprastinti muit ų teisės aktai, racionalizuoti muit ų procesai ir proced ūros bei darnios ir 
sąveikios elektronin ės muitų sistemos suk ūrimas pad ės prekybininkams sutaupyti l ėšų ir laiko 
atliekant prekybos operacijas muitin ėje. Tuo pat metu kompiuterizacija ir s ąveika muitin ės 
administracijoms ir verslo subjektams leis užtikrinti preki ų atsekamum ą ir skaidrum ą. 
2. P ADARYTI EUROPĄ EUROPA TUR ĖTŲ TAPTI PATRAUKLESNE VIETA INVESTUOTI IR 
DIRBTI  
2.1. Vidaus rinkos pl ėtra ir stiprinimas 
Lisabonos strategijoje pabr ėžiama, kad vidaus rinkai sukurti vis dar b ūtinos pagrindin ės 
reformos, kurioms reik ėtų skirti ypating ą dėmesį. Didžioji dalis veiksm ų, kurių imasi ES 
mokesčių politikos srityje, yra sk irtos vidaus rinkos suk ūrimo ir veikimo problemoms spr ęsti. 
Šiuo atžvilgiu reik ėtų pabrėžti svarią dabartinę ir būsimą Bendrijos program ų Muitinė 2013 ir 
Fiscalis 20134 įtaką užtikrinant skland ų vidaus rinkos veikim ą, ypač pagal šias programas 
                                                 
3 Žr. „Europos mokes čių tyrimą“ (SEK(2004) 1128/2). 
4 Komisija, KOM (2005) 111. 
 
LT 5   LT finansuojant elektroninius  ryšius tarp valstybi ų narių informacijos sistem ų muitų ir mokes čių 
srityje. 
Šiuo metu kai kurie nacionalini ų mokesčių sistemų veikimo aspektai daro neigiam ą 
poveikį rinkos integracijai  arba trukdo išnaudoti visus vienos bendros rinkos pranašumus. 
Be to, kadangi dabartin ė verslo aplinka yra palankesn ė tarptautinei veiklai nei prieš du 
dešimtme čius, mokes čių kliūtys dabar yra labiau pastebimos kaip vidaus rinkoje dar likusios 
kliūtys. 
Tokių kliūčių pašalinimas leist ų įmonėms priimti tinkamesnius ekonominius sprendimus, 
paremtus veiksni ų produktyvumu ir mažiau iškreiptus tam tikr ų papildom ų išlaidų poveikio. 
Dėl to padid ėtų valstybių narių ūkių produkcija ir, atsižvelgiant į atitinkam ų produktų rinkos 
sąlygas bei tikr ąją įmonių elgseną, spaudimas mažinti išlaidas bei kainas. Visa tai atitinkamai 
nulemtų gerovės augimą.  
2.1.1. Bendra konsoliduota pelno mokes čio bazė ES įmonėms 
25 skirting ų ir kartais net tar pusavyje nesuderinam ų įmonių pelno mokes čio sistem ų 
egzistavimas ES yra de facto  susijęs su papildomomis reikalavim ų laikymosi išlaidomis ir 
sudaro mažai galimybi ų tarptautiniam nuostoli ų kompensavimui, nors toks nuostoli ų 
kompensavimas dažnai egzistuoja tik vietos lygmeniu. Tikrai vien oje bendroje rinkoje to 
neturėtų būti. Nors savo komercin ėje (mokslini ų tyrimų, gamybos, atsarg ų, pardavimo ir kt.) 
veikloje įmonės vis dažniau ES laiko viena bendra rinka, vien tik d ėl su mokes čiais susijusi ų 
priežasčių jos yra priverstos j ą išskaidyti į nacionalines rinkas. 
Įmonių pelno mokes čio taisyklės tarptautinei veiklai ES taikomos  nevienodai ir dažnai ne taip 
palankiai, kaip panašiai veiklai šalies viduje. Tai skatina įmones investuoti šalies viduje ir 
trukdo joms dalyvauti užsienio įmonių kapitale bei steigti dukterines įmones užsienyje. Tuo 
pat metu neatitikimai tarp nacionalini ų sistemų sudaro sąlygas vengti mokes čių. 
Komisijos Bendros konsoliduotos įmonių pelno mokes čio bazės (BKĮPMB) kūrimo 
politika buvo prad ėta formuoti 2001 m.5, o patvirtinta – 2003 m.6 BKĮPMB leist ų vidaus 
rinkoje veikian čioms įmonėms įvairiose ES valstyb ėse narėse taikyti vienodas savo mokes čių 
bazių skaičiavimo taisykles. Komisija neketina si ūlyti suderinto įmonių pelno mokes čio 
tarifo. Ta čiau Bendra konsoliduota įmonių pelno mokes čio bazė sudarytų sąlygas tarptautinei 
nuostolių užskaitai ir pad ėtų išspręsti dabartines mokes čių problemas, susijusias su tarptautine 
veikla ir įmonių grupių pertvarkymu. Reik ėtų patvirtinti konsoliduotos mokes čių bazės 
taikymo visose valstyb ėse narėse metodą, pagal kur į kiekviena valstyb ė savo konsoliduotos 
bazės daliai gal ėtų taikyti savo mokes čio tarifą. Šis metodas padaryt ų įmonių pelno mokes čio 
sistemą ES paprastesne ir skaidresne. 
Tai sudėtingas uždavinys, ta čiau Komisija per ateinan čius trejus metus ketina imtis b ūtino 
parengiamojo Bendros konsoliduotos įmonių pelno mokes čio bazės kūrimo darbo ir iki 2008 
m. pateikti Bendrijai teisin ę priemonę. 
                                                 
5 Komisija, KOM (2001) 582 ir SEK (2001) 1681. 
6 Komisija, KOM (2003) 726. 
 
LT 6   LT 2.1.2. Mokes čių aplinkos supaprastinimas ir vienod ų sąlygų sukūrimas 
Pirmiau min ėta priemon ė yra skirta daugeliui įmonių pelno mokes čio kliūčių, su kuriomis 
susiduria daugiašal ės įmonės, šalinti. Ta čiau tarptautin ė ekonomin ė veikla ES susiduria ir su 
kai kuriomis kitomis mokes čių priemonėmis, ypač PVM sistemoje, kurios yra susijusios su 
didelėmis prievol ėmis ir trukdo prekybai bei i nvesticijoms. Tarptautin ė veikla nulemia 
statistikos poži ūriu svarbų visų įmonių reikalavim ų laikymosi išlaid ų padidėjimą7. Mažosios 
ir vidutin ės įmonės yra ypa č jautrios tokioms kli ūtims, kadangi MV Į reikalavim ų laikymosi 
išlaidos yra proporcingai didesn ės už dideli ų įmonių reikalavim ų laikymosi išlaidas, o 
panaikinus min ėtas kliūtis būtų galima gerokai padidin ti vidaus rinkoje dalyvaujan čių MVĮ 
skaičių, kuris šiuo metu yra gerokai mažesnis už dideli ų įmonių skaičių. Tai lemia ekonomin į 
neveiksmingum ą ir potencial ų neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir darbo viet ų kūrimui. 
a) Su PVM susijusios prievol ės 
Remiantis Europos mokes čių tyrimu8, 14 % MV Į ir 10 % dideli ų įmonių nevykdė PVM 
apmokestinamos ekonomin ės veiklos valstyb ėse narėse, kuriose n ėra įsteigtų jų nuolatini ų 
padalinių, tik dėl su PVM susijusi ų prievolių. Atsižvelgdama į tai, 2004 m. spal į Komisija 
pateikė svarbų pasiūlymą supaprastinti dabartines su ta rptautine veikla susijusias 
prievoles PVM srityje , kad būtų sumažinti reikalavimai prekybininkams, tiekiantiems prekes 
ir teikiantiems paslaugas kitoms valstyb ėms narėms. Visų pirma pasi ūlyme numatyta „ vienos 
stotelės“ sistema, kuri leist ų prekybininkams naudoti vien ą PVM kod ą ES teritorijoje visoms 
tiekiamoms prek ėms ir teikiamoms paslaugoms ir pateikti vien ą bendrą PVM deklaracij ą per 
elektronin į portalą, iš kurio ji b ūtų automatiškai siun čiama įvairioms valstyb ėms narėms, 
kuriose prekybininkas vykdo apmokestinam ą veiklą. Šiame pasi ūlyme nurodomos dar 
penkios supaprastinimo priemon ės, kurios tur ėtų labai palengvinti įmonių, ypač MVĮ prekybą 
kitose valstyb ėse narėse. Šiuo metu pasi ūlymas svarstomas Taryboje. 
b) Eksperimentinis apmokestinimo pagal buvein ės valstyb ės narės taisykles metodo 
taikymas 
Pagal Komisijos įmonių pelno mokes čio strategij ą apmokestinimo pagal buvein ės valstybės 
narės taisykles koncepcija buvo nurodyta kaip galimas b ūdas išspręsti mokes čių problemas, 
kurios labiausiai trukdo MV Į tarptautinei veiklai. Iš esm ės apmokestinant pagal buvein ės 
valstybės narės taisykles taikomas vidaus rinkai b ūdingas reikalavim ų, taikomų MVĮ įmonių 
pelno mokes čio tikslais, tarpusavio pripažinimo principas . Reikalavimus atitinkan čios 
įmonės savo buvein ės valstybės narės įmonių pelno mokes čio taisykles tur ėtų taikyti savo 
dukterinėms įmonėms ir nuolatiniams padaliniams, veikiantiems kitose dalyvaujan čiose 
valstybėse narėse. Tokiu atveju mokes čių tarifų derinti nereik ėtų, nes jas ir toliau nustatyt ų ir 
taikytų kiekviena valstyb ė narė. 
Komisijos nuomone, ši ą idėją, kuri techniniu poži ūriu buvo išd ėstyta pakankamai išsamiai, 
būtų galima naudingai išbandyti, leidžiant MV Į šį metodą taikyti penkerius metus pagal 
eksperimentin ę bandom ąją program ą. Iki 2005 m. pabaigos Komisija ketina pateikti 
komunikat ą šiuo klausimu. 
                                                 
7 Žr. „Europos mokes čių tyrimą“ (SEK(2004) 1128/2). 
8 SEK(2004) 1128/2.  
 
LT 7   LT c) PVM taisykl ės, taikomos tarptautin ėms paslaugoms 
Kadangi mokes čių teisės aktai taikomi tikroms ekonomin ėms sąlygoms, jie gali b ūti 
veiksmingi tik tuo atve ju, jeigu bus nuolat kei čiami, atsižvelgiant į naujus poky čius ir 
problemas. Tai, kad vis daugiau paslaug ų gali būti teikiama tarptautiniu lygiu, yra ypatingas 
iššūkis. Nors ES pavyko s ėkmingai išspr ęsti klausimus, susijusius su e. prekybos ir 
telekomunikacij ų paslaugų liberalizavimo poveikiu PVM, kit ų paslaugų, kurias galima teikti 
nuotoliniu b ūdu, teikimo viet ą nustatančias PVM taisykles taip pat reik ėtų panašiai pakeisti, 
siekiant užtikrinti, kad ūkio subjektai ES ir už jos rib ų veiktų vienodomis s ąlygomis ir kad 
pajamos b ūtų priskirtos šaliai, kurioje naudojamasi tomis paslaugomis.  
2003 m. Komisija pateik ė pasiūlymą dėl paslaugų, kurias vieni kitiems teikia 
apmokestinami asmenys, teikimo vietos  (B2B)9. Šis pasi ūlymas neseniai buvo iš dalies 
pakeistas, atsižvelgiant į persvarstytas taisykles d ėl paslaug ų, kurias įmonės teikia 
vartotojams, teikimo vietos  (B2C)10. Priėmus šį iš dalies pakeist ą pasiūlymą, turėtų sumažėti 
PVM našta įmonėms, teikian čioms tarptautines paslaugas kitoms įmonėms, panaikinant 
papildomus PVM registracijos reik alavimus ir atsisakant brangi ų kompensavimo proced ūrų. 
Be to, šis pasi ūlymas pad ėtų įveikti konkurencijos iškraipymus, atsirandan čius dėl skirtingų 
PVM tarif ų taikymo įvairiose valstyb ėse narėse (kuriose ši ų normų suderinimas yra mažai 
tikėtinas) ir Bendrijos subjek tams sudaryti vienodas s ąlygas palyginti su tre čiųjų šalių 
subjektais. 
d) PVM taisykl ės, taikomos finansin ėms paslaugoms 
Finansini ų paslaug ų PVM taisykl ėse, taikomose nuo 1977 m., šiam  sektoriui apskritai 
numatyta netaikyti PVM. Tai reiškia, kad finans ų įstaigų mokamas pirkimo PVM apskritai 
neatskaitomas ir d ėl to yra įtrauktas į finansų įstaigų galutines išlaidas. D ėl to atitinkamai 
padidėja paslaug ų kaina verslo klientams. Pad ėtis gali tapti dar sud ėtingesne, kai finans ų 
įstaigos dal į veiklos paveda atlikti išor ės rangovams, ir tokios paslaugos papildomai 
apmokestinamos PVM. Patikimi duomenys rodo, kad tokia mokes čio netaikymo sistema yra 
visai neveiksminga ir padidina išlaidas.  
Šias taisykles reikia persvarstyti , nes jos kelia vis didesn į susirūpinimą. Be to, įvairiose 
šalyse jos aiškinamos skirtingai. Tokios pasenusios PVM priemon ės vis labiau prieštarauja 
kietiems Bendrijos politikos ti kslams, pavyzdžiui, Finansini ų paslaugų veiksmų planui. 
Nenumatytos PVM taisykli ų pasekmės dažnai neleidžia šiam sektoriui pasiekti didesnio 
veiksmingumo, kurio b ūtų galima tik ėtis sukūrus vieną bendrą europinę finansini ų paslaugų 
rinką.  
Pasibaigus konsultacijoms su vi somis suinteresuotomis šalimis, Komisija planuoja pateikti 
teisinį pasiūlymą dėl PVM taikymo finansin ėms paslaugoms taisykli ų pakeitimo atsižvelgiant 
į vienos bendros finansini ų paslaugų rinkos atsiradim ą.  
e) Valdžios institucijos, konkuruojan čios su priva čiomis įmonėmis 
Taisykles, reglamentuojan čias visuomenei svarbi ų paslaugų neapmokestinim ą ir valdžios 
įstaigų išskyrim ą iš PVM taikymo srities taip pat reik ės atnaujinti. Dabartin ės taisyklės jau 
pasenusios ir nebeatitinka 21-ojo amžiaus ekonomin ės tikrovės, kuomet buvusios 
                                                 
9 Komisija, KOM (2003) 822. 
10 Komisija, KOM (2005) 334. 
 
LT 8   LT monopolijos buvo liberalizuotos, o didel ė dalis vieš ųjų paslaugų sričių buvo iš dalies arba 
visai privatizuotos. Tokia pad ėtis iškreipia konkurencij ą, skatina ekonomin į neveiksmingum ą 
ir mokesčių vengimą. Komisija ketina iš dalies pakeisti dabar galiojan čias PVM taisykles ir 
iki 2006 m. pabaigos pateikti pasi ūlymą atkurti vienodas s ąlygas tam tikrose veiklos srityse, 
kuriose dalyvauja viešieji ir privat ūs subjektai. 
2.1.3. Specialios priemon ės, skirtos tarptautin ėms mokes čių kliūtims, su kuriomis susiduria 
ES įmonės, pašalinti 
Kol dar nenustatyta BK ĮPMB, įmonių pelno mokes čio srityje Komisija pasi ūlė kelis 
specialius sprendimus, skirtus pavien ėms mokes čių kliūtims pašalinti. 
a) Tarptautin ė nuostolių užskaita 
Nepakankama tarptautin ė nuostolių užskaita  daro poveik į verslo sprendimams skatindama 
įmones investuoti šalie s viduje arba didesn ėse valstyb ėse narėse dėl didesnės tikimyb ės, kad 
jos ten jau turi mokes čių bazę, dėl kurios galima užskaityti nuostolius. 
Kadangi į tarptautinius vienos įmonės nuostolius, t. y. užsienyje veikian čio nuolatinio 
padalinio nuostolius, galim a atsižvelgti pagrindin ės buvein ės lygmeniu beveik visose 
valstybėse narėse, tik nedaugelis valstybi ų narių įmonių grupei užskaito tarptautinius 
nuostolius, t.y. nereikalauja kompensuoti tai pa čiai grupei priklausan čios užsienio įmonės 
nuostolių. Akivaizdu, kad d ėl tokios nevienodos tvarkos taikymo atsiranda iškraipym ų.  
Atšaukus 1990 m. pasi ūlymą dėl direktyvos šiuo klausimu, Komisija prad ėjo specialias 
diskusijas su valstyb ėmis narėmis, ketindama pateikti komunikat ą iš karto po to, kai Europos 
Teisingumo Teismas priims sprendim ą Byloje C-446/03 („Marks & Spencer“), kuri tur ėtų 
būti ypač svarbi šioje srityje.  
b) Sandori ų kainodara 
Sandorių kainodaros  valdymas ES firmoms11 yra svarbus papildom ų reikalavim ų laikymosi 
išlaidų šaltinis. 2002 m. Komisija įsteigė ES jungtin į sandorių kainodaros forum ą, siekdama 
rasti praktinius su įstatymų leidyba nesusijusius sandori ų kainodaros problem ų sprendimus 
ES. Forume dalyvauja mokes čių specialistai iš valstybi ų narių mokesčių administracij ų ir 
verslo sektoriaus. Pateikus pirm ąją forumo ataskait ą, 2004 m. Komisija patvirtino komunikat ą 
su pasiūlymu dėl Elgsenos kodekso, siekiant veiksmingai įgyvendinti Arbitražo konvencij ą12, 
o Taryba š į Elgsenos kodeks ą patvirtino pernai gruod į. 
2005 m. geguž ę pateikus antr ąją forumo ataskait ą, šiais metais Komisija ketina pasi ūlyti 
Elgsenos kodeks ą dėl bendro sandori ų kainodaros dokument acijos metodo taikymo 
susijusioms ES įmonėms. Be to, Komisijos tarnybos ir fo rumo nariai šiuo metu analizuoja 
alternatyvias proced ūras, kaip išvengti mokes čių ginčų ir kaip juos panaikinti. 
c) Kapitalo mokestis Tam tikri netiesioginiai mokes čiai, tokie kaip kapitalo mokestis  (mokestis už kapitalo įnašus 
į kapitalo įmones), akivaizdžiai kenkia ES įmonėms ir turėtų būti panaikintas, siekiant Europ ą 
                                                
 
11 Žr. „Europos mokes čių tyrimą“ (SEK (2004) 1128/2). 
12 Komisija, KOM (2004) 297. 
 
LT 9   LT padaryti patrauklesn ę investicijoms. Kapitalo mokes čio taikymas ypa č kenkia pertvarkymo 
operacijoms ir ES įmonių plėtrai. Be to, jis ne naudingas naujai įsteigtoms įmonėms ir 
įmonėms, kurios didina savo kapital ą. Pastaraisiais metais vyravo kapitalo mokes čio 
panaikinimo tendencija. Dabar šis mokes tis taikomas tik 10 iš 25 valstybi ų narių. Nuo kit ų 
metų jį taikys tik 8 valstyb ės narės. 
Atsižvelgdamos į tai, Komisijos tarnybos šiuo metu rengia pasi ūlymą dėl Kapitalo mokes čio 
direktyvos13 išdėstymo nauja redakcija iki 2006 m. pa baigos. Naujos re dakcijos tikslas – 
priimti paprastesnius teis ės aktus ir numatyti laipsnišk ą kapitalo mokes čio panaikinim ą, 
siekiant remti ES įmonių plėtrą. 
2.1.4. Nauja automobili ų apmokestinimo strategija 
Europos automobili ų rinka  yra geras sektoriaus, kuriame buvo išnaudoti dar ne visi vidaus 
rinkos pranašumai , pavyzdys, o viena iš priežas čių, dėl kurių taip atsitiko, yra mokes čiai. 
Pateikus 2002 m. komunikat ą14 ir pasibaigus išsamiam konsultacij ų procesui, 2005 m. liepos 
5 d. Komisija pri ėmė naują pasiūlymą dėl lengvųjų automobili ų apmokestinimo15. Šiame 
pasiūlyme raginama valstyb ėse narėse laipsniškai panaikinti automobili ų registracijos 
mokesčius, pakei čiant juos metiniais naudojimo mokes čiais arba kitais jau taikomais ar 
naujais mokes čiais. Laipsniškas registracijos mokes čių panaikinimas sumažint ų 
biurokratizm ą ir dideles operacij ų išlaidas, kurias patiria vartotojai. Be to, padid ėtų 
skaidrumas ir teisin ės garantijos visiems subjektams bei maždaug penktadaliu sumaž ėtų 
esantys automobili ų kainų skirtumai. 
Šiuo pasi ūlymu taip pat siekiama sumažinti dabartin į ES automobili ų rinkos susiskaidym ą, 
kuris trukdo tarpta utinei automobili ų prekybai. Dabartiniu metu šis sektorius d ėl priežasčių, 
susijusių su mokes čiais, yra priverstas įvairioms valstyb ėms narėms gaminti konkre čių 
modelių automobilius, turin čius skirtingas specifikacijas. Min ėtas pasiūlymas pad ėtų 
automobili ų pramonei labiau išnaudoti masto ekonomijas, gaminant automobilius visai vidaus 
rinkai pagal vienodas tec hnines specifikacijas. 
2.1.5. Iškraipym ų, atsirandan čių dėl sukčiavimo mokes čių srityje ir mokes čių slėpimo, 
mažinimas 
Sukčiavimas  mokesčių srityje labai iškreipia vidaus rinkos veikim ą, trukdo s ąžiningai 
konkurencijai, taip pat d ėl jo negaunamos pajamos, kurias b ūtų galima panaudoti teikiant 
viešąsias paslaugas nacionaliniu lygmeniu. Did ėjant sukčiavimui, did ėja ir mokes čių našta 
teisėtoms įmonėms, kadangi vyriausyb ės yra priverstos kompensuoti pajam ų trūkumus.  
Už mokes čių sistemų veikimą dabar ir ateityje tur ėtų būti atsakingos valstyb ės narės. Vis 
dėlto Komisija mano, kad bendresni ir  labiau suderinti metodai gal ėtų padėti valstyb ėms 
narėms ir jas paska tinti kovoti su suk čiavimu. D ėl to Komisija šiuo metu analizuoja naujos 
kovos su suk čiavimu Europos lygmen iu politikos poreik į. Būtų galima apsvarstyti daug 
įvairių priemoni ų: vidaus administracij ų bendradarbiavimo gerinimas; veiksmingo 
pasikeitimo informacija kli ūčių mažinimas, pavyzdžiui, sudarant daugiau galimybi ų naudotis 
bankų informacija; deryb ų su trečiosiomis šalimis d ėl pasikeitimo informacija nuostat ų 
                                                 
13 1969 m. liepos 17 d. Tarybos direktyva 69/335/EEB, su pakeitimais. 
14 Komisija, KOM (2002) 431. 
15 Komisija, KOM (2005) 261. 
 
LT 10   LT taikymo skatinimas; tolesnis administracinis bendradarbiavimas Bendr ijoje; ir pagrindini ų 
mokesčių teisės aktų tobulinimas. 
Komisija tur ėtų užtikrinti b ūtiną koordinavim ą, ypač stiprinant valstybi ų narių administracin į 
bendradarbiavim ą. 2006 m. ji ketina pateikti komunikat ą šia tema. 
2.2. Atvir ų ir konkurencing ų rinkų užtikrinimas Europoje ir už jos rib ų 
Tarptautini ų problemų, su kuriomis susiduria Europos įmonės, nuolat daug ėja. Sudarius joms 
vienodas s ąlygas ES ir už jos rib ų, padidėtų investicijos į ES vidaus rink ą. Dėl to būtina imtis 
ES firmų tarptautinio konkurencingumo didinimo priemoni ų, vykdant Lisabonos darbotvark ės 
reikalavimus. 
2.2.1. Kovos su padirbin ėjimu strategija 
ES įmonių pramonin ės ir intelektin ės nuosavyb ės teisės masiškai pažeidin ėjamos gaminant 
piratinius ir padirbtus produktus . 1997 m. Tarptautini ų prekybos r ūmų atlikto tyrimo ir 
1998 m. EBPO tyrimo duomenimis: 
• padirbti produktai sudar ė 5–7 % pasaulin ės prekybos; 
• dėl produktų padirbinėjimo Europa prarado 200 000 darbo viet ų. 
Nuo to laiko šis padirbin ėjimo mastas gerokai išaugo . 2003 m. Davose (Šveicarija) 
įvykusiame pasaulio verslo lyderi ų ir vyriausybi ų atstovų susitikime buvo raginama imtis 
„masinių pasaulini ų kovos su padirbin ėjimu, kurio vert ė dabar kiekvienais metais siekia 
daugiau nei 450 milijard ų dolerių, priemoni ų“. Kaip pagrindin ė priemon ė buvo nurodytas 
pasienio kontrol ės gerinimas. 
Per pastaruosius penkerius metus ES muitin ėse konfiskuojam ų prekių apimtys (per metus 
daugiau kaip 100 milijon ų vienetų, kurių vertė siekia daugiau nei 1 milijard ą eurų) išaugo 
beveik 1000 %. D ėl šios neteis ėtos ir nesąžiningos prekybos visi ES ve rslo sektoria i susiduria 
su didėjančia konkurencija. Tokia prekyba taip pat mažina mokes čių pajamas ir kelia pavoj ų 
gyventojams. 
Siekiant padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą bei užtikrinti vienodas 
sąlygas ES ir už jos rib ų, reikia taikyti veiksmingas intelektin ės nuosavyb ės teisių apsaugos 
priemones . 
Darni strategija, paremta praktin ėmis priemon ėmis, siekiant suteikti įmonėms pigią ir 
konkrečią paramą kovojant su šia gr ėsme, reikalauja rimtos Bendrijos intervencijos. Be to, 
reikės skatinti tarptautin į bendradarbiavim ą, siekiant sustabdyti padirbt ų prekių gamybą ir 
eksportą jas gaminan čiose šalyse. Nesuk ūrus tokio pagrindini o apsauginio tinklo, įmonėms 
teks susidurti su did ėjančia nesąžininga kova prieš naujus gamybinius regionus, gaminan čius 
padirbtus produktus tokiu mast u, kuris neturi precedento. 
Po to, kai liep ą buvo pateiktas išsamus baudžiam ųjų priemoni ų paketas, skirtas intelektin ės 
nuosavyb ės teisių įgyvendinimui užtikrinti16, 2005 m. spal į Komisija pri ėmė komunikat ą17, 
                                                 
16 Komisija, KOM (2005)276. 
17 Komisija, KOM (2005)479. 
 
LT 11   LT nustatantį konkrečias apsaugos, kuri ą gali užtikrinti muitin ė, priemones, skirtas kovoti su 
piratavimu ir padirbin ėjimu, vis ų pirma stiprinant partneryst ę su ekonomini ų operacij ų 
vykdytojais ir tarptautin į bendradarbiavim ą su ES prekybos partneriais.  
2.2.2. Muit ų teisės aktų ir reikalavim ų laikymosi gerinimas bei e. muitin ės skatinimas 
Dabartinėmis tarptautinio verslo s ąlygomis paprasti, nusp ėjami ir ekonomiškai veiksmingi 
tarptautinio preki ų vežimo formalumai tapo pagrindiniu ekonominio augimo didinimo 
skatinant nacionalin į arba regionin į dalyvavim ą tarptautin ėje prekyboje veiksniu.  Be to, 
muitinės turi labai geras galimybes užtikrinti, kad importas atitikt ų aplinkos, sveikatos bei 
techninius reikalavimus ir kad b ūtų veiksmingai užtikrintas prekybos politikos priemoni ų 
vykdymas. Ši muitin ės veikla yra labai svarbi užtikrinant, kad 
* prekybos partneriams b ūtų sudarytos, išlaikytos arba atkurtos vienodos s ąlygos, 
* EB gaminamoms vartojimo prek ėms, jautrioms prekybos poži ūriu, būtų taikomi visi 
pranašumai, kurie tur ėtų būti susiję su jų gamybos standartai s ir vieta, ir 
* apsaugos priemon ės, būtinos prisitaikant EB, b ūtų veiksmingos. 
2003 m. Komisija pri ėmė komunikat ą dėl paprastos ir kompiuterizuotos muitin ės ir prekybos 
aplinkos bei muitin ės vaidmens integruotame išor ės sienų valdyme18. Šiame dokumente yra 
pateikiamas išsamaus muitin ės proced ūrų persvarstymo, įskaitant j ų supaprastinim ą ir 
racionalizavim ą siekiant išnaudoti visas informacijos ir ryši ų technologij ų (IRT) teikiamas 
galimybes, veiksm ų planas. Preki ų pateikimas muitinei yra privalomas etapas vežant prekes 
per Bendrijos išor ės sienas. Taikytinos proced ūros daro didel į poveikį vidaus pramon ės 
vaidmeniui tarptautin ėje prekyboje ir jos ind ėliui į vidaus ekonomik ą. Veiksmingas ir 
efektyvus muitin ės formalum ų įforminimas prek ėms išplečia vidaus pramon ės dalyvavimo 
pasaulinėje rinkoje galimybes, padeda didinti jos konkurencingum ą ir skatina maž ųjų bei 
vidutinių įmonių dalyvavim ą tarptautin ėje prekyboje, tuo pat metu atsižvelgiama į saugumo 
klausimus. Be to, atnaujintas Muitin ės kodeksas , kuriuo racionalizuojami ir pritaikomi 
muitų teisės aktai, proced ūros ir procesai, įskaitant bendruo sius IT sistem ų standartus, kartu 
su valstybi ų narių praktiniais veiksmais pad ės sukurti paprast ą ir kompiuterizuot ą muitinės ir 
prekybos aplink ą. 
Šis atnaujintas Muitin ės kodeksas, kur į siūlys Komisija v ėliau šiais metais, bus teisinis e. 
muitinės ramstis. Jis sudarys teisin į pagrindą elektroniniu b ūdu keistis duomenimis ne tik tarp 
prekybinink ų ir valstybi ų narių muitinių, bet ir su kitomis administ racijomis arba tarnybomis, 
dalyvaujan čiomis tarptautiniame preki ų vežime, kaip numatyta Komisijos komunikate d ėl e. 
vyriausyb ės svarbos Europos atei čiai19. Pagal ši ą iniciatyv ą prekybininkams reik ės pateikti 
informacij ą muitinei tik vien ą kartą („vieno langelio“ principas), o visos šios institucijos 
prekes tikrins tuo pat metu ir toje pa čioje vietoje („vienos stotel ės“ principas). 
Siekiant užtikrinti veiksming ą ir efektyv ų rizikos valdym ą, visų valstybių narių muitinės 
administracijoms b ūtina turėti galimyb ę keistis elektronine informacija. Tai vis ų pirma apima 
pasikeitim ą deklaracijomis prieš preki ų pristatym ą ir prieš jų išvežimą, informacij ą apie rizik ą 
ir ekonomini ų operacijų vykdytojus. D ėl to reikės suvienodinti muit ų sistemas ir proced ūras 
bei užtikrinti darn ų automatizuot ų valstybių narių ir Komisijos muit ų sistemų veikimą. Be to, 
                                                 
18 KOM(2003) 452. 
19 Komisija, KOM (2003) 567. 
 
LT 12   LT prekybininkams prekybos duomenis muitinei reik ės perduoti ir muitin ės procedūras atlikti 
elektronin ėmis priemon ėmis. Tai tur ėtų būti pasiekta remiantis „visuotin ės prieigos“ 
(daugiaplatform ės prieigos) princi pu, kaip apibr ėžta pirmiau min ėtame Komisijos komunikate 
dėl e. vyriausyb ės svarbos Europos atei čiai. 
2.3. Europos ir nacionalini ų teisės aktų tobulinimas 
2.3.1. PVM taisykli ų modernizavimas 
Geresnis reglamentavimas yra svarbi at naujintos Lisabonos strategijos dalis. D ėl PVM  
Komisija pateik ė kelis pasi ūlymus , skirtus teisinio reguliavimo sistemai tobulinti siekiant 
pašalinti kli ūtis rinkos veikimui ir sustiprinti konkurencij ą.  
Pagrindinis PVM teis ės aktas, išd ėstytas Šeštojoje PVM direktyvoje, buvo ne kart ą keičiamas 
ir tapo sud ėtingu bei sunkiai suprantamu  dokumentu. Atsižvelgdama į tai, Komisija pasi ūlė 
naujos redakcijos Šešt ąją PVM direktyv ą20, kad prekybininkai, norintys prekiauti ES, 
galėtų vadovautis aiškiomis ES lygmeniu taikomas taisykles. Šio pasi ūlymo svarstymas 
Taryboje jau gerokai pasist ūmėjo į priekį ir bus tęsiamas, kad 2005 m. pabaigoje j į būtų 
galima patvirtinti. 
Be to, vis labiau aišk ėja, kad b ūtina vienodžiau taikyti PVM sistem ą, siekiant palengvinti 
įmonių veiklą Bendrijos lygmeniu. 2004 m. Taryba numat ė galimybę patvirtinti priemones, 
skirtas užtikrinti esam ų PVM taisykli ų taikymo vienodum ą21. Taryba pritar ė pirmajam 
reglamentui22, kurį pasiūlė Komisija remdamasi šiuo naujuoju teisiniu pagrindu ir kuris 
netrukus bus priimtas. Komisijos nuomone, didesnis naudojimamsis min ėta galimybe 
siekiant Bendrijos lygiu  priimti privalomus antrinius PVM teis ės aktus padėtų panaikinti 
didelę dalį sunkumų, su kuriais susiduria įmonės dėl skirtingo ES PVM teis ės aktų aiškinimo. 
Kad būtina vienodžiau taikyti PVM taisykles, ypa č akivaizdu tais atvejais, kai d ėl skirtingo 
aiškinimo gali atsirasti dvigubas apmokestinimas  (arba, atvirkš čiai, neapmokestinimas). Vis 
dėlto, kartais susiklosto aplinkyb ės, kai dvigubo apmokestinimo at vejai gali pasitaikyti arba 
reikalavimas, kad prekybininkas sumok ėtų PVM už t ą pačią operaciją dviejose valstyb ėse 
narėse, gali būti taikomas d ėl to, kad valstyb ėse narėse tam tikr ų prekių arba paslaug ų pobūdis 
suprantamas skirtingai. Toks skirtingas fakt ų aiškinimas gali pasitaikyti net ir tada, kai 
susijusios valstyb ės narės taiko vienodus PVM įstatymus. Atsižvelgdama į tai, Komisija iki 
2005 m. pateiks pasi ūlymą dėl ES mechanizmo, skirto išspr ęsti ar bent jau sušvelninti d ėl 
dvigubo apmokestinimo kylan čias problemas. 
3. Ž INIOS IR NAUJOV ĖS AUGIMO LABUI  
3.1. Investicij ų į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą didinimas ir gerinimas 
Ekonomikos teorijoje ir empirin ėje analizėje pabrėžiamas esminis mokslini ų tyrimų ir 
taikomosios veiklos vaidmuo ekonomikos augimui. Investicijos į mokslinius tyrimus ir 
taikomąją veiklą paprastai sukelia neatitikim ą, t. y. socialin ė investicij ų grąža yra didesn ė nei 
                                                 
20 KOM(2004) 246. 
21 Direktyva 2004/7/EEB. 
22 Komisija, KOM (2004) 641. 
 
LT 13   LT privati nauda įmonei. Vadinasi, be valstyb ės įsikišimo, verslo tyrim ų lygis išliks 
nepakankamai optimalus ir nepadidins viso ekonomikos augimo potencialo.  
Todėl į Lisabonos darbotvark ę buvo įtrauktos įvairios mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos 
rėmimo priemon ės. 2005 m. kovo Europos Tarybai pirmininkaujan čios valstyb ės narės 
išvadose aiškiai nurodoma, kad 3 % investicij ų į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą 
tikslas „bus pasiektas inter alia  teikiant mokes čių paskatas priva čioms investicijoms …..“ 
3.1.1. Komunikatas d ėl mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatų 
rekomendacij ų 
Atsižvelgiant į ekonomines aplinkybes, mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos paj ėgumus ir 
atitinkamos šalies mokes čių sistemą apskritai, mokes čių paskata gali pad ėti išspręsti rinkos 
problemas ir d ėl sumažėjusių mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos išlaid ų padidinti 
investicijas į verslo tyrimus. Fiskalin ės priemon ės leidžia firmoms tinkamiau paskirstyti 
investicijas į mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą pagal projektus ir prioritetus, taip pat 
suteikia joms didesn į teisinį ir planavimo tikrum ą. Jos taip pat leidžia sukurti tiesiogin į ryšį 
tarp valstybini ų paskatų ir išlaidų privatiems moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai 
padidėjimo, kuris yra b ūtinas, atsižvelgiant į privačių mokslini ų tyrimų ir naujovi ų trūkumą 
Europoje. Ta čiau mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatų vertę reikia 
vertinti atsižvelgiant į visą mokesčių sistemą. Pavyzdžiui, įmonių apmokestinimo lygis turi 
lemiamos įtakos mokes čių paskatų poveikiui verslo mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos 
investicijų lygiui. 
Pastaraisiais metais valstyb ės narės taikė daug įvairių mokesčių tyrimų ir taikomosios veiklos 
mokesčių paskatų arba sustiprino esamas paskatas. Per paskutinius dvejus metus valstybi ų 
narių keitimasis informacija apie geriausi ą praktiką šioje srityje buvo numatytas CREST, kaip 
dalis bendro mokymosi proceso, skirto didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir taikom ąją 
veiklą. Tačiau šiuo metu valstyb ėse narėse taikomos labai įvairios paskatos moksliniams 
tyrimams ir taikomajai veiklai, ir d ėl to susidar ė ES lygiu praktiškai nekoordinuojama pad ėtis. 
Atsižvelgiant į tai, kad valstyb ės narės dažnai susiduria su panašaus pob ūdžio problemomis, 
dėl tokio nepakankamo koordinavimo gali b ūti neoptimaliai paskirstomi valstybiniai ištekliai, 
o tai trukdo sudaryti vienodas s ąlygas ES.  
Komunikatas d ėl mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatų taikymo 
rekomendacij ų galėtų padėti įveikti šią sąlyginę nesėkmę ir padėtų valstybėms narėms kartu 
spręsti bendras problemas ir net numatyti abipusiai naudingas mokslini ų tyrimų ir taikomosios 
veiklos paskatas, taip ES mokslini ų tyrimų erdvėje sukuriant moksliniams tyrimams ir 
taikomajai veiklai palanki ą aplinką. Komisija, laikydamasi savo pareiškimo, padaryto 
Valstybės pagalbos veiksm ų plane, 2006 m. persvarstys savo valstyb ės pagalbos sistem ą 
daugiau d ėmesio skirdama moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai bei naujov ėms. Kartu 
bus pateiktas komunikatas, išd ėstantis rekomendacijas valstyb ėms narėms dėl mokslini ų 
tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatų priemoni ų kūrimo ir įgyvendinimo j ų 
bendroje mokes čių sistemoje, vis ų pirma siekiant valstybes nare s supažindinti su tam tikrais 
apribojimais, numatytais Bendrijos teis ėje. 
Minėtame komunikate bus: 
• išdėstytos pagrindin ės ES teisin ės sąlygos, taikomos valstybi ų narių mokslini ų 
tyrimų ir taikomosios veiklos mokes čių paskatoms; 
 
LT 14   LT • apibūdinta geriausia praktika, susijusi su mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos 
mokesčių tvarka ir lengvatomis kai kuriose valstyb ėse narėse, kuria kaip 
pavyzdžiu gal ėtų pasinaudoti kitos valstyb ės narės; ir 
• prireikus išd ėstyta galim ų būsimų iniciatyv ų, skirtų valstybėms narėms, strategin ė 
idėja ir pagrindinis turinys. 
Akivaizdu, kad toks komunikatas bus skirtas pad ėti toms valstyb ėms narėms, kurios ketina 
pasinaudoti mokes čių paskatomis, ta čiau jokiu b ūdu neįpareigojant j ų to daryti. 
3.2. Darnaus ištekli ų naudojimo lengvinimas 
Netiesioginiai mokes čiai, kaip rinkos priemon ė, gali atlikti svarbi ą funkciją užtikrinant darn ų 
išteklių naudojim ą Europos S ąjungoje. Tinkamai nusta čius akcizus arba specialius aplinkos 
mokesčius, galima gauti geresn ės informacijos apie kainas, internalizuojant išor ės aplinkos 
sąnaudas, ir tokiu b ūdu paskatinti ekonomin ės veiklos vykdytojus atiti nkamai pakeisti savo 
veiklą. Be to, mokes čiai skatina įmones diegti technologines nauj oves, siekiant sumažinti j ų 
mokesčių naštą. Energijos, transporto ir aplinkos mokes čius būtų galima panaudoti darniam 
išteklių naudojimui lengvinti, geriau  suderintoje ES sistemoje, siekiant išveng ti konkurencijos 
iškraipym ų .  
3.2.1. Energijos, transporto ir aplinkos mokes čiai 
Energijos produkt ų apmokestinimo direktyvoje23 valstybėms narėms buvo numatytos naujos 
galimybės taikyti mokes čius subalansuotam ištekli ų naudojimui lengvinti.  Pavyzdžiui, joje 
numatyta sumažinti mokes čius įmonėms, įgyvendinan čioms aplinkosaugos tikslus arba 
gerinančioms energijos efektyvum ą.  
a) Komercin ės paskirties dyzelino apmokestinimas 
Vis dėlto minėtą direktyv ą reikia iš dalies pakeisti, siekiant išvengti konkurencijos 
iškraipymo krovini ų vežimo rinkose  dėl didelių skirtumų tarp komercin ės paskirties 
dyzelino mokes čių ES valstyb ėse narėse. Nors neseniai atliktas patikrinimas, susij ęs su 
būsimu teis ės aktu, paskatino atsiimti 2002 m. pasi ūlymą24 dėl komercin ės paskirties 
dyzelino, iki 2005 m. pabaigos Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento, Tarybos ir 
ekonomin ės veiklos vykdytoj ų pastabas, derybose d ėl pradinio pasi ūlymo ketina pateikti 
naują pasiūlymą. 
b) Energijos apmokestinimas Be to, Komisija svarsto galimyb ę pasiūlyti Energijos mokes čių direktyvos pakeitimus, 
siekiant įtraukti ambicingesnius aplinkos tikslus, susijusius su energijos mokes čiais, kad 
būtų galima internalizuoti visas išor ės sąnaudas. 2005 m. Žaliojoje knygoje d ėl energijos 
efektyvumo
25 Komisija nurod ė, kad reikia apsvarstyti papildomas iniciatyvas, siekiant 
sustiprinti teigiam ą poveikį mokesčių politikai, didinant  energijos efektyvum ą. Šios 
iniciatyvos apima, pavyz džiui, energijos produkt ų ir gamybai suvartojamos elektros akciz ų 
                                                 
23 Direktyva 2003/96/EB (OL L 283, 2003 10 31, p. 51) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 
2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 100). 
24 KOM(2002) 410. 
25 KOM(2005) 265. 
 
LT 15   LT suvienodinim ą, tačiau tik viršutin ėje akcizų skalės dalyje, bei savaimin į visų akcizų normų 
indeksavim ą. 
c) Automobili ų apmokestinimas 
Be to, reik ėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad priimtas naujas pasi ūlymas dėl automobili ų mokesčių, 
nurodytas pirmiau pateiktoje 2.1.4 dalyje, taip pat apima nuostatas d ėl CO2 komponento 
įtraukimo į mokesčių bazę, numatyt ą valstybių narių nuostatose d ėl automobili ų mokesčių. 
Fiskalinės priemon ės sudaro vien ą iš trijų Bendrijos strategijos, skirtos lengvųjų automobili ų 
išmetamam CO2 kiekiui mažinti , ramsčių. Jų optimalus panaudojimas, įskaitant 
automobili ų gamybos sektoriaus įsipareigojimus ir vartotoj ų informacij ą, yra būtinas 
Bendrijos numatytam 120 g CO2/km tikslui įgyvendinti. Išmetamo CO2 kiekio mažinimas 
turėtų vykti lygiagre čiai su automobili ų suvartojamos energijo s taupymu, kuris padidint ų 
energijos produkt ų naudojimo efektyvum ą ir energijos atsarg ų tvarumą. 
 
LT 16   LT PRIEDAS  
Lisabonos strategija : jau patvirti ntos arba svarstomos pagrindin ės mokesčių ir muitų 
politikos priemon ės 
Europos patrauklumo investuoti ir 
dirbti skatinimas  Žinios ir naujov ės augimo labui  
1. Vidaus rinkos pl ėtra ir stiprinimas  1. Investicij ų į mokslinius tyrimus ir 
taikomąją veiklą didinimas ir gerinimas  
• Bendra konsoliduota įmonių pelno 
mokesčio bazė ES įmonėms (2008 
m.); 
 
• Mokesčių aplinkos supaprastinimas 
ir vienodų sąlygų sudarymas: 
PVM reikalavim ų laikymosi prievol ė: 
vienos stotel ės principas (2004 m.); 
apmokestinimas pagal buvein ės 
valstybės narės taisykles (2005 m.); 
tarptautini ų paslaug ų ir finansini ų 
paslaugų PVM taisykl ės (2005 m.), 
(2006 m.); PVM valstyb ės įstaigos 
(2006 m.); 
• Specialios priemon ės, skirtos šalinti 
tarptautin ėms mokes čių kliūtims, su 
kuriomis susiduria ES įmonės: 
tarptautin ė nuostoli ų užskaita (2006 
m.); sandori ų kainodara (2005 m.); 
kapitalo mokestis (2006 m.); 
• Nauja automobili ų apmokestinimo 
strategija (2005 m.); 
 
• Dėl sukčiavimo ir mokes čių 
slėpimo atsirandan čių iškraipym ų 
mažinimas (2006 m.). • Komunikatas d ėl mokslini ų tyrimų 
ir taikomosios veiklos mokes čių 
paskatų taikymo rekomendacij ų 
(2006 m.). 
 
2. Atvir ų ir konkurencing ų rinkų 
užtikrinimas Europoje ir už jos rib ų 2. Darnaus ištekli ų naudojimo lengvinimas  
• Kovos su padirbin ėjimu strategija 
(2005 m.); 
• Muitų teisės aktų tobulinimas 
atsižvelgiant į e. muitin ės skatinim ą 
(2005 m.). • Energijos, transporto ir aplinkos 
mokesčiai: 
komercin ės paskirties dyzelino 
apmokestinimas (2005 m.); energijos apmokestinimas (2006 m.); automobili ų apmokestinimas (2005 m.).
3. Europos ir nacionalini ų teisės aktų  
 
LT 17   LT tobulinimas  
• PVM taisykli ų modernizavimas 
(2005 m.).