Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Kaip garantuoti deramą darbą jaunimui ir užtikrinti nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo įtrauktį tinkamai rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus?“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 152/05)

Pranešėja Nicoletta MERLO

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2021 3 25 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės Priimta skyriuje 2021 11 24 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 12 8 Plenarinė sesija Nr. 565 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 152 / 13 / 48

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK palankiai vertina nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (NEGADP) kaip precedento neturinčią pokyčių ir investicijų į tvarų ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą skatinimo galimybę, kuria būtina pasinaudoti taikant įtraukų valdymą, grindžiamą dialogu, atvirumu ir skaidrumu.

1.2. Komitetas apgailestaudamas pažymi, kad rengiant NEGADP kai kuriose valstybėse narėse trūko prasmingų ir tikslingų konsultacijų su socialiniais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais. EESRK ragina Komisiją įgyvendinti priemones, kuriomis būtų užtikrinamas struktūruotas ir prasmingas socialinių partnerių, organizuotos pilietinės visuomenės ir jaunimo organizacijų dalyvavimas įgyvendinant NEGADP ir vykdant jų stebėseną. Socialinio dialogo apsauga ir stiprinimas nacionaliniu lygmeniu yra labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų veiksmingai panaudotos įtraukiam ekonomikos gaivinimui.

1.3. EESRK siūlo įvertinti ir susisteminti nacionaliniu lygmeniu sukauptą geriausią patirtį, kai konsultacijos su socialiniais partneriais ir jaunimo organizacijomis specialiuose komitetuose ir socialinis dialogas davė puikių rezultatų, susijusių su jaunimo klausimams skirta politika ir priemonėmis kokybiškoms darbo vietoms ir karjeros perspektyvoms jaunimui kurti.

1.4. Komitetas ragina valstybes nares užtikrinti kokybišką ir įtraukų visų jaunų žmonių, o ypač neįgaliųjų, orientavimą bei konsultavimą pradedant ankstyvuoju mokykliniu ugdymu, kad jie gautų daugiau informacijos apie tolesnį švietimą ir vėliau – apie profesines galimybes, atsižvelgiant į darbo rinkos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką.

1.5. EESRK palankiai vertina priemones, kuriomis skatinamas ir populiarinamas profesinio rengimo ir mokymo, kaip inovacijų varomosios jėgos, vaidmuo ir įvaizdis, gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos įgūdžiai, mokymasis visą gyvenimą ir veiksmingas tarpininkavimas užimtumo klausimais, nes jos yra labai svarbios siekiant panaikinti esamą įgūdžių spragą. Taip pat svarbu tobulinti įgūdžių vertinimą siekiant veiksmingai iš anksto nustatyti įgūdžius, kurių prireiks būsimose darbo rinkose. Turėtų būti imtasi atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad profesinis rengimas ir mokymas būtų prieinamas ir neįgaliesiems, remiantis individualių gebėjimų pripažinimu ir suteikiant galimybę visiems piliečiams įgyti jų asmeniniam tobulėjimui naudingų profesinių įgūdžių, kartu tenkinant konkrečius įmonių poreikius, susijusius su neužpildytomis kvalifikuoto darbo vietomis.

1.6. EESRK rekomenduoja tikslinėms grupėms, visų pirma NEET jaunimui, teikti individualiems poreikiams pritaikytą paramą. Ši parama turėtų padėti visapusiškai spręsti visus su integracija į darbo rinką susijusius klausimus, pavyzdžiui, būsto, apgyvendinimo, transporto ir sveikatos klausimus.

1.7. EESRK mano, kad pirmiausia reikia užtikrinti valstybinių užimtumo tarnybų, kurios yra vienos iš pagrindinių aktyvios darbo rinkos politikos dalyvių, veiksmingumą ir tinkamumą, prireikus tikslingai investuojant ir vykdant reformas, kad jos galėtų padėti visiems žmonėms, visų pirma darbo ieškantiems pažeidžiamiausiems ir labiausiai nuo darbo rinkų nutolusiems asmenims, ar juos perorientuoti.

1.8. EESRK apgailestauja, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos, kaip pagrindinės politikos priemonės kovojant su didėjančiu jaunimo nedarbu, potencialas nėra visiškai išnaudotas. EESRK ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų įgyvendinta sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva, įskaitant kokybišką mokymą, kuriuo skatinama integracija į darbo rinką, ir ragina Europos Komisiją pateikti veiksmų, kurių imtasi siekiant įgyvendinti Tarybos rekomendacijas dėl sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos nacionaliniu lygmeniu, apžvalgą bei užtikrinti veiksmingas sąsajas su NEGADP.

1.9. EESRK palankiai vertina NEGADP nuostatas, kuriomis remiamas kokybiškas mokymas, įskaitant pameistrystę ar stažuotes, nes tai yra veiksminga priemonė mokyklos nebaigusių asmenų skaičiui mažinti ir ji gali užtikrinti geresnę jaunimo (ir kitų asmenų) integraciją į darbo rinką, ir ragina valstybes nares įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos ( 1 ) . Tačiau Komitetas ragina uždrausti neapmokamas stažuotes. Atliekant būsimą Tarybos rekomendacijos dėl stažuočių kokybės sistemos peržiūrą turėtų būti užtikrintas deramas atlyginimas visiems stažuotojams. EESRK taip pat siūlo parengti Europos stažuočių kokybės sistemą siekiant užtikrinti šios mokymosi patirties mokomąją vertę.

1.10. EESRK ragina valstybes nares panaudoti ekonomikos gaivinimui skirtas lėšas investicijoms į kokybiškų darbo vietų kūrimą ir, prireikus, į jaunimo įgūdžių tobulinimą, ypatingą dėmesį skiriant neterminuotoms darbo sutartims ir deramoms darbo sąlygoms, kurios sumažina nesaugumo riziką. Be to, Komitetas pabrėžia, kad reikia panaikinti atotrūkį socialinės apsaugos srityje, ir ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl socialinės apsaugos galimybių ( 2 ) bei įdiegti šiuolaikinę visoms darbo formoms pritaikytą sistemą, kuri galėtų garantuoti deramas būsimų pensininkų, ypač tų, kurie turi ar turės pertraukiamą darbo stažą, pajamas.

1.11. EESRK mano, jog tam, kad nebūtų skatinamas darbo vietų neužtikrintumas, subsidijas samdai būtina skirti tik su sąlyga, kad bus pasirašomos neterminuotos darbo sutartys ar stabilizavimo programos. Be to, įdarbinimo paskatos gali būti veiksmingos kuriant užimtumo galimybes nepalankioje padėtyje esantiems darbo ieškantiems asmenims, taip pat perkeliant atleidžiamus darbuotojus, skatinant jų perėjimą į naujus sektorius ir profesijas.

1.12. EESRK mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti psichikos sveikatos ir psichosocialinių sutrikimų klausimams, ypač jaunimo, mažinant su psichikos sveikata susijusį stigmatizavimą, vykdant prevencijos ir informuotumo didinimo veiklą, kuri turi prasidėti mokyklose ir būti išplėsta įtraukiant įmones. Be to, reikia teikti tinkamą finansavimą šios srities paslaugų ir pagalbos teikėjams.

1.13. EESRK pažymi, kad darbo pasaulyje išliekantys lyčių skirtumai didina jaunų moterų pažeidžiamumą dėl ekonominių COVID-19 pandemijos padarinių. Komitetas palankiai vertina kai kurių valstybių narių taikomas priemones, kuriomis skatinamas ir propaguojamas moterų užimtumas ir moterų verslumas, investuojama į tinkamą socialinę infrastruktūrą ir reformuojamos vaikų priežiūros, ypač ankstyvojo vaikų ugdymo, sistemos, ir ragina šią gerąją patirtį plėsti ES lygmeniu, kad būtų remiamas visiškas moterų, ypač jaunų motinų, užimtumas.

2. Aplinkybės

2.1. COVID-19 pandemija padarė ir tebedaro milžinišką poveikį mūsų visuomenei ir ekonomikai. Europos Sąjunga ėmėsi svarbių priemonių, kad atsigautų: pirmą kartą valstybės narės kovai su krize pasirinko Europos solidarumą ir konvergenciją, o ne griežtas taupymo priemones.

2.2. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė), kuri sudaro didžiąją priemonės „NextGenerationEU“ dalį, valstybių narių vykdomoms reformoms ir investicijoms remti skiriama 672,5 mlrd. EUR vertės paskolų ir dotacijų. Šia precedento neturinčia suma siekiama sušvelninti COVID-19 pandemijos ekonominį ir socialinį poveikį ir užtikrinti, kad Europos ekonomika ir visuomenė būtų tvaresnės, atsparesnės bei geriau pasirengusios žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sunkumams ir galimybėms.

2.3. Pagal susitarimą, mažiausiai 37 % NEGADP išlaidų turėtų būti skirta klimato tikslams, o 20 % – skaitmeninei pertvarkai remti. Be to, visos investicijos ir reformos turi atitikti reikšmingos žalos nedarymo principą, užtikrinant, kad jos nepadarytų didelės žalos aplinkai. Taip pat tikimasi, kad NEGADP padės veiksmingai spręsti atitinkamus uždavinius, nustatytus pagal Europos semestrą pateiktose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose; tačiau nenustatyta minimali išlaidų riba ar procesas įvairiems išlaidų prioritetams, pavyzdžiui, jaunimui, stebėti.

2.4. Siekiant pagerinti dalyvavimą kuriant politikos priemones, įskaitant NEGADP priemones, labai svarbu per Europos semestrą įvairiais lygmenimis ir į visas politikos sritis laiku ir prasmingai įtraukti socialinius partnerius, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai daro įtaką užimtumui ir darbo rinkoms. Socialinis dialogas yra sėkmingo ir teisingo politikos formavimo varomoji jėga, jei jo metu galima pasiūlyti veiksmingų sprendimų ir atsižvelgti į vykstančius politikos pokyčius bei, prireikus, kolektyvinių derybų reformas.

2.5. Aim, Learn, Master, Achieve (Siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) – nauja „Erasmus“ tipo NEET jaunimui skirta stažuočių programa, suteikianti galimybę įgyti trumpalaikę darbo patirtį jauniems europiečiams kitose valstybėse narėse, gali duoti teigiamų rezultatų, jei jos dalyviams bus užtikrinti kokybės standartai, įskaitant socialinę apsaugą, profesinį orientavimą ir priežiūrą bei deramą darbo užmokestį. Šia Priemone papildoma kita jaunimo klausimams skirta veikla ( 3 ) ir ji yra glaudžiai suderinta su Komisijos 2019–2024 m. prioritetais, kuriuose aiškiai nurodyta, kad ES turi sukurti patrauklesnę investicijų aplinką ir skatinti ekonomikos augimą, kuris sudaro sąlygas kurti kokybiškas darbo vietas, ypač jaunimui ir smulkiajam verslui ( 4 ) . Naujoji Europos Komisijos programa ALMA ( 5 ) (angl.(Siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) – nauja „Erasmus“ tipo NEET jaunimui skirta stažuočių programa, suteikianti galimybę įgyti trumpalaikę darbo patirtį jauniems europiečiams kitose valstybėse narėse, gali duoti teigiamų rezultatų, jei jos dalyviams bus užtikrinti kokybės standartai, įskaitant socialinę apsaugą, profesinį orientavimą ir priežiūrą bei deramą darbo užmokestį.

2.6. Sausio 22 d. Europos Komisija paskelbė naujas gaires, kurių ES valstybės narės turi laikytis rengdamos savo NEGADP, kad galėtų naudotis vadinamuoju ekonomikos gaivinimo fondu. Iš šių gairių matyti, kad viešoji jaunimui skirta politika nebėra tik „horizontalusis“ planų tikslas, t. y. aspektas, į kurį reikia atsižvelgti siekiant kitų pagrindinių tikslų, bet priemonės „NextGenerationEU“ būtina sąlyga ir didžiausias prioritetas ir turi būti įtraukta ne tik kaip horizontalusis prioritetas, bet kaip atskiras ramstis.

2.7. ES šalys savo NEGADP turėjo oficialiai pateikti iki 2021 m. balandžio 30 d. Tačiau Komisija šį terminą pratęsė ir sutiko, kad šalys galėtų savo planus pateikti iki 2022 m. vidurio. 2021 m. spalio 15 d. buvo pateikti 26 planai.

2.8. Ši Priemonė yra kartą per dešimtmečius valstybėms narėms pasitaikanti galimybė ne tik įveikti visuomenės sveikatos krizę, bet ir siekti dvejopo perėjimo prie skaitmeninės ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sukurti stiprią socialinę gerovę ir skatinti sanglaudą. Ji suteikia realių galimybių pasiekti apčiuopiamų pokyčių jauniems darbuotojams ir neleisti jiems tapti „prarastąja“ karta be sąžiningų galimybių rytojaus Europoje. Tačiau labai svarbu nacionaliniu ir Europos lygmenimis užtikrinti įtraukų valdymą, kuriame socialinis dialogas ir bendradarbiavimas su pilietine visuomene turi stiprų ir prasmingą poveikį.

2.9. Dėl COVID-19 krizės dar labiau padidėjo nelygybė, dėl kurios darbuotojai, ypač jauni darbuotojai, atsidūrė nepalankesnėje padėtyje. Šioje nuomonėje savo iniciatyva EESRK, remdamasis kai kurių valstybių narių NEGAD planuose pateiktų šiai kartai skirtų priemonių analize ir taip nustatęs gerąją patirtį bei trūkumus, ketina pateikti rekomendacijų, kaip garantuoti jaunimui deramą darbą ir užtikrinti NEET jaunimo įtrauktį įgyvendinant projektus.

3. Bendrosios pastabos

3.1. Europos jaunimas yra tarp labiausiai nukentėjusiųjų nuo pandemijos: buvo uždarytos mokyklos, universitetai ir socializacijos vietos, todėl iš jaunimo buvo atimtas švietimas, kultūra ir ryšiai; dėl ekonominių COVID-19 pandemijos pasekmių darbo neteko kas šeštas jaunuolis ( 6 ) ; 2021 m. rugpjūčio mėn. jaunimo nedarbas ES siekė 16,5 % ( 7 ) ; kai kuriose šalyse jaunimas nukentėjo ypač skaudžiai ir nedarbas išaugo dar labiau. Tokia padėtis Ispanijoje (40,5 %), Italijoje (29,7 %), Bulgarijoje (18,3 %) ir Prancūzijoje (19,6 %) ir tai tik keletas pavyzdžių. Be to, renkant oficialius duomenis yra tendencija į juos neįtraukti dalies bedarbių jaunuolių, nes jie arba nesikreipia dėl bedarbio pašalpų, arba nesiregistruoja įdarbinimo agentūrose, o pragyvenimui užsidirba fiktyviu savarankišku darbu, dirbdami platformoje arba šešėlinėje ekonomikoje. Todėl galima daryti prielaidą, kad tikrieji skaičiai galėtų būti dar didesni, nei nurodė Eurostatas.

3.2. Be to, COVID-19 krizė dar labiau apsunkino NEET jaunimo padėtį. NEET jaunimo skaičius Europoje, ypač tokiose šalyse kaip Italija, Graikija, Bulgarija ir Rumunija, yra labai didelis ir vėl didėja dėl mokyklos nebaigimo, tinkamų gairių trūkumo, prarandamų darbo vietų ir menkų galimybių įsidarbinti. Šiai pažeidžiamų jaunuolių kategorijai kyla didesnė marginalizacijos, skurdo ir nuolatinės atskirties nuo darbo rinkos rizika.

3.3. NEET jaunimas yra plati kategorija, apimanti nevienalytę gyventojų grupę, įskaitant bedarbius, mokyklos nebaigusius asmenis, visus nusivylusius aukštųjų mokyklų absolventus, kurie vis dar nerado darbo, ir kitus dėl įvairių priežasčių neaktyvius jaunus žmones. Bedarbiai yra tik platesnės NEET jaunimo kategorijos pogrupis, o bedarbių ir NEET grupių sutapimas skiriasi priklausomai nuo laikotarpio ir šalių ( 8 )

3.4. Didelis NEET jaunimo skaičius yra didelis nuostolis mūsų ekonomikai ir visuomenei. Šių asmenų patiriamas nusivylimo ar atskirties jausmas taip pat kelia didelę politinę riziką mūsų demokratinių visuomenių stabilumui. Tai, kad švietimo ir socialinėms sistemoms nepavyksta visiškai užkirsti kelią šiam reiškiniui arba sumažinti NEET jaunuolių skaičiaus, rodo, jog trūksta veiksmingos ir plačiai remiamos politikos, kuria būtų skatinamos lygios galimybės visoje Europoje.

3.5. Ši krizė ypač veikia nestandartinių ir įvairių užimtumo formų darbuotojus ( 9 ) (dirbančius atsitiktinį darbą, darbą pagal paslaugų kvitus, darbą platformose, trumpų projektų darbą, bendradarbiavimu grindžiamas darbą ir kt.) ( 10 ) ir, deja, tokiose užimtumo formose vyrauja jaunimas. Tai gali būti mažai apmokamas darbas, nereguliarus darbo laikas, menkas darbo vietos užtikrintumas su prasta socialine apsauga arba visai be jos (kalbant apie apmokamas atostogas, pensiją, laikinojo nedarbingumo atostogas ir pan.). Dažnai dirbant tokį darbą nesuteikiamos teisės į pašalpas, mokamas pagal Vyriausybių įgyvendinamas nedarbo sistemas ar sutrumpinto darbo laiko priemones ( 11 ) . Šio tipo darbas dažniausiai būdingas sektoriams ir pramonės šakoms, kurie ypač nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, pavyzdžiui, turizmo, didmeninės prekybos, mažmeninės prekybos, apgyvendinimo ir maisto ( 12 ) . Kita vertus, naujos darbo formos gali tapti galimybe jaunimui, gyvenančiam kaimo ar atokiose vietovėse, jauniems neįgaliesiems, studentams ir jauniems tėvams, todėl būtina užtikrinti deramą darbo užmokestį ir socialinę apsaugą.

3.6. Turėtų būti nustatytos periferinės kliūtys užimtumui, tokios kaip judumas, skaitmeninis raštingumas, sveikata ir nesaugios gyvenimo sąlygos, įskaitant būsto ar socialinės apsaugos trūkumą, ir į jas atsižvelgta NEGAD planuose. EESRK mano, kad valstybės narės kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu galėtų stebėti šias jaunimo integracijos į darbo rinką kliūtis ir savo NEGAD planuose teikti konkrečių pasiūlymų dėl jų pašalinimo.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Atsigavimą po COVID-19 reikėtų vertinti kaip galimybę. Ekonomika, kaip ir darbo rinka, patyrė sukrėtimų.

4.2. NEGADP yra precedento neturinti pokyčių skatinimo galimybė, kuria būtina pasinaudoti taikant įtraukų valdymą, grindžiamą dialogu, atvirumu ir skaidrumu. Į priemones, finansuojamas pagal NEGADP, turėtų būti įtrauktos vietos valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė, įskaitant jaunimo organizacijas, kad būtų sukurtas dalyvaujamasis valdymas, kuriuo vadovaujantis galima pasiekti sutarimą, pasitikėjimą ir teisingumo jausmą dėl NEGADP.

4.3. EESRK mano, kad kurdamos, įgyvendindamos ir stebėdamos priemones, pritaikytas jauniems darbuotojams ir NEET jaunimui, valstybės narės turėtų garantuoti nuolatines konsultacijas su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir ypač jaunimo organizacijomis, kad būtų galima iš jaunosios kartos perspektyvos įvertinti, ar ir kokiu mastu politika yra tinkama jų švietimo ir karjeros perspektyvoms ir padeda sklandžiai patekti į darbo rinką.

4.4. Jugend Check ex ante ir ex post įvertinti visų viešosios politikos priemonių poveikį šiai kartai, taikant konkrečius rodiklius ir modelius, taip pat lyginant su kitų ES šalių geriausia patirtimi. EESRK teigiamai vertina iki šiol valstybių narių įgyvendintas iniciatyvas, kuriomis siekiama įvertinti viešosios politikos poveikį šiai kartai: Austrijoje nuo 2013 m. galioja įstatymas ( 13 ) , pagal kurį visi nauji teisėkūros ir reglamentavimo pasiūlymai turi būti įvertinami atsižvelgiant į galimas jų pasekmes vaikams ir jaunimui, dalyvaujant Nacionalinei jaunimo tarybai, o Italijoje Jaunimo politikos ministerija neseniai įsteigė COVIGE komitetą ( 14 ) , kurį sudaro viešojo administravimo vadovai ir atstovai, universitetų dėstytojai ir jaunimo politikos ekspertai, įskaitant Nacionalinę jaunimo tarybą, kurio tikslas –irįvertinti visų viešosios politikos priemonių poveikį šiai kartai, taikant konkrečius rodiklius ir modelius, taip pat lyginant su kitų ES šalių geriausia patirtimi.

4.5. EESRK rekomenduoja visoms valstybėms narėms priimti panašias priemones arba stebėti, kokių politikos priemonių reikėtų imtis ir kokios jau pasirodė esančios veiksmingos žvelgiant iš šios kartos perspektyvos, kartu užtikrinant tinkamą jaunimo dalyvavimą konsultacijose.

4.6. CEDEFOP atlikti tyrimai ( 15 ) rodo, kad iki 2022 m. dėl COVID-19 pandemijos ES bus prarasta arba nebus sukurta beveik 7 mln. darbo vietų, tuo tarpu kai kurie sektoriai ( 16 ) , tokie kaip sveikatos, mokslo ir inovacijų, informacinių technologijų ir skaitmeninės komunikacijos, smarkiai augs ir juose atsiras didelių galimybių kurti darbo vietas. Pandemija sudarė sąlygas kurti darbo vietas pakankamai lanksčiuose sektoriuose ir profesijose, kurie galėtų prisitaikyti prie naujų socialinio atstumo laikymosi ir nuotolinio darbo reikalavimų. Tikėtina, kad jos išliks ir po pandemijos, todėl keičiasi darbo pobūdis, kuriam tradiciškai reikėjo fizinės erdvės ( 17 )

4.7. Remiantis EBPO ataskaita ( 18 ) , pandemija taip pat gali turėti įtakos vaikų ir jaunimo požiūriui į mokymąsi. Dėl įprastinio mokymosi proceso sutrikimų daugelis vaikų įgijo mažiau įgūdžių nei buvo tikėtasi. Trumpuoju laikotarpiu dėl pandemijos gali padidėti mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu dabartinės kartos mokiniai dėl sumažėjusio įsitraukimo į mokslą gali nesugebėti išsiugdyti teigiamo požiūrio į mokymąsi tuo metu, kai vyksta dideli struktūriniai pokyčiai, dėl kurių reikia, kad asmenys stengtųsi savo įgūdžius naujinti visą gyvenimą. Be to, nevienodos išsilavinimo galimybės ataskaitoje įvardijamos kaip galima lyčių nelygybės priežastis. Ataskaitoje raginama skubiai didinti investicijas į mokymąsi visą gyvenimą, padedant asmenims prisitaikyti ir tapti atspariems išorės sukrėtimams.

4.8. EESRK mano, kad sparčiai besikeičiančiame darbo pasaulyje, kuriam poveikį daro globalizacija ir COVID-19 pandemijos padariniai, labai svarbu užkirsti kelią įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikčiai, daugiausia dėmesio skiriant kompetencijoms ir socialiniams emociniams įgūdžiams, investuojant pakankamai išteklių į švietimą ir orientavimą, puoselėjant geresnį ryšį tarp švietimo srities ir darbo srities ir perėjimą iš vienos į kitą, be kita ko, sudarant sąlygas tokioms priemonėms kaip galimybė dirbti ir mokytis, mokomoji praktika ir pameistrystė, ir skatinant mokymosi visą gyvenimą programas, įtraukiant visus pagrindinius suinteresuotuosius subjektus ir daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms, ypač jaunimui, NEET jaunuoliams ir tiems, kurių darbui kyla didžiausia rizika dėl pertvarkos. Tinkamas politinis atsakas būtų parengti integruotų aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinį, susietą su valstybinėmis užimtumo tarnybomis ir mokymo sistemomis, siekiant skatinti įtraukų ir tvarų atsigavimą.

4.9. Suinteresuotieji subjektai sutaria, kad profesinis orientavimas dar niekada nebuvo toks svarbus, ypač jauniems žmonėms, kurie greičiausiai ieškos darbo vos baigę vidurinę mokyklą. EESRK pritaria tiems, kurie ragina aktyviai investuoti į profesinį orientavimą ( 19 ) , nes įrodyta, kad profesinis orientavimas atlieka svarbų vaidmenį ruošiant studentus sparčiai besikeičiančiai darbo rinkai, kuri gali nepateisinti jų lūkesčių arba neatitikti jų anksčiau įgytų įgūdžių.

4.10. Horizontaliąją nuorodą į jaunimą galima rasti NEGAD planuose, kur kalbama apie profesinį rengimą ir mokymą. Krizės metu taip pat buvo labai sutrikdytas mokymas ir mokymasis darbo vietoje, pavyzdžiui, pameistrystė ir mokomoji praktika, kurios paprastai sudaro itin svarbų jaunimo patekimo į darbo rinką etapą, nors sutrikdymo mastas įvairiose pramonės šakose ir regionuose labai skiriasi. EESRK, būdamas ilgametis profesinio rengimo ir mokymo modernizavimo šalininkas, palankiai vertina nacionalines pastangas ieškant alternatyvių sprendimų ir juos skatinant, kad būtų galima mokyti praktinių įgūdžių, pavyzdžiui, pasirašant su darbu susijusias mokymo ir mokymosi sutartis, ir plėsti nuotolinį mokymąsi. Kai kurios šalys taip pat priėmė naujas politikos priemones, siekdamos užtikrinti, kad techninio ir profesinio rengimo bei mokymo sistemos būtų geriau parengtos būsimiems sukrėtimams ( 20 )

4.11. Informavimo strategijos sudaro esminę ekonomikos gaivinimo planų dalį; joms reikia tikslinių investicijų, kurios būtų skirtos paslaugų jaunimui teikėjams ir valstybinėms užimtumo tarnyboms. Naujausi duomenys rodo, kad beveik pusė NEET jaunimo nežino apie jiems prieinamas Vyriausybės paramos priemones ( 21 )

4.12. Pagal NEGADP reikia didinti investicijas paslaugų jaunimui teikėjams ir skatinti horizontalųjį paslaugų jaunimui teikėjų ir valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimą. Veiksmingos ir efektyvios valstybinės užimtumo tarnybos atlieka svarbų vaidmenį padedant žmonėms, kuriems iškyla kliūčių įsidarbinti, ir užtikrinant sklandų perėjimą į kitą darbą, tačiau norint padėti labiau pažeidžiamiems NEET jaunuoliams reikės VUT ir įvairių vietos subjektų, pradedant asociacijomis bei švietimo įstaigomis ir baigiant psichikos sveikatos srities specialistais konsultantais, bendradarbiavimo. Šiuo tikslu būtina veiksmingai ir tinkamai dalytis informacija bei duomenimis, o tai reiškia, kad VUT operatoriai ir konsultantai turės skirti daugiau laiko šioms partnerystėms valdyti ( 22 )

4.13. Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri naujai finansuojama ESF+ lėšomis ir pagal kurią privaloma mažiausiai 12 % lėšų išleisti valstybėse narėse, kuriose NEET jaunimo lygis aukštesnis už ES vidurkį ( 23 ) , ir toliau yra pagrindinė kovos su jaunimo nedarbu ES priemonė. 2020 m. spalio mėn. priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl šios iniciatyvos stiprinimo ( 24 ) pateikiamas sąrašas priemonių, skirtų pagal programą siūlomų veiksmų kokybei užtikrinti, informavimui gerinti ir rezultatų stebėsenai stiprinti, siekiant geriau įvertinti programą. Todėl NEGADP turi būti įvertinti nacionaliniai Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planai ir sukurtos sąsajos su NEGADP. To nepadarius bus neišnaudotos galimybės, o sukurtos priemonės nepadės rasti NEET jaunimo problemų sprendimų.

4.14. EESRK pažymi, kad nacionaliniai Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planai paskutinį kartą buvo atnaujinti 2014 m. ir kad iki šiol ne visos ES valstybės narės, atsižvelgdamos į sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą, pradėjo atnaujinti savo nacionalines jaunimo strategijas ( 25 ) . Valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, integruoti įgytą patirtį ir strategiškai sutelkti ES finansavimą, kad ši priemonė būtų tikrai veiksminga ir funkcionali.

4.15. Daugiausia dėmesio skiriant jauniems darbuotojams turi būti sukurtos konkrečios ekonomikos gaivinimo priemonės kovai su jaunimo nedarbu ir mažų garantijų jaunimo darbu ( 26 ) , sukuriant kokybiškas darbo vietas, taip pat siekiant apsaugoti daugybę darbuotojų ( 27 ) , kuriems trūksta tinkamos socialinės apsaugos. Be to, siekiant remti ir skatinti jaunimo verslumą ir startuolius reikėtų apsvarstyti konkrečias priemones jauniems savarankiškai dirbantiems žmonėms.

4.16. Pandemijos metu ES valstybių narių padarytų socialinės apsaugos sistemų pakeitimų tyrimų ( 28 ) rezultatai rodo, kad dauguma jų palengvino galimybes darbuotojams pasinaudoti pajamų rėmimo priemonėmis, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarka, bedarbio pašalpomis ir panašiomis priemonėmis, visų pirma padidindamos jų vertę, supaprastindamos tinkamumo jomis pasinaudoti sąlygas ir pratęsdamos jų trukmę. Nors šios priemonės nėra skirtos konkrečiai jaunimui, jos padės remti jaunus žmones, kurie dažniau negauna darbo ir dėl darbo patirties trūkumo dažnai netenka socialinės apsaugos, pavyzdžiui, bedarbio pašalpos.

4.17. Dėl šių priežasčių ir atsižvelgiant į tai, kad visi padaryti pakeitimai yra laikini ir daugelis jų jau baigė galioti, taigi jaunimas ir vėl patiria atotrūkį socialinės apsaugos srityje, EESRK manymu, labai svarbu, kad politikos formuotojai sutelktų dėmesį į visuotinės socialinės apsaugos sistemos, kuri užtikrintų vienodą socialinę apsaugą visiems darbuotojams (standartiniams ir nestandartiniams, jauniems ir suaugusiems), kūrimą. Pašalinus šias spragas būtų užtikrinta jaunimo apsauga nuo skurdo ir bet kokių būsimų sukrėtimų darbo rinkoje.

4.18. EESRK mano, kad taip pat svarbu remti jaunimą socialinės apsaugos srityje, todėl ragina visas valstybes nares tinkamai įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų galimybės naudotis socialine apsauga ( 29 ) , kurioje valstybėms narėms rekomenduojama suteikti galimybę naudotis tinkama socialine apsauga visų formų darbą dirbantiems asmenims.

4.19. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų galima rasti būdų, kaip dinamiškoje darbo rinkoje suderinti užimtumo saugumą ir darbo kokybę ir, norint rasti veiksmingų priemonių, labai svarbu stiprinti socialinį dialogą. Geriausios patirties pavyzdžių galima rasti tokiose šalyse kaip 1) Portugalija, kurioje Vyriausybė reguliariai diskutuoja su socialiniais partneriais ir jaunimo organizacijomis. Tokios priemonės, kaip NEET kvota įmonėse, kuriose yra daug vietų stažuotėms, arba sumažintos subsidijos samdai pagal trumpalaikes sutartis ( 30 ) , padėjo padidinti jaunimo užimtumą šalyje; 2) Ispanijoje, kurioje socialinis dialogas paskatino išplėsti socialinio draudimo aprėptį, įtraukiant stažuotes ( 31 )

4.20. Prasidėjus krizei tarp jaunų žmonių išaugo – o kai kuriose šalyse ir toliau didėja – nežinomybė, susirūpinimas ir nerimas, galintys sukelti depresiją. Laikinas švietimo įstaigų uždarymas ir socialinės, kultūrinės bei sportinės veiklos sustabdymas susilpnino socialinius ryšius, kurie padeda išlaikyti gerą psichikos sveikatą. Mokyklose ir universitetuose teikiama psichikos sveikatos parama daugelyje šalių buvo labai sutrikdyta ir jaunimas vis dažniau naudojasi kitomis paramos platformomis, pavyzdžiui, telefono linijomis ir jaunimo centrais, o psichikos sveikatos tarnybos, siekdamos išlaikyti paslaugų tęstinumą, siūlo nuotolines konsultacijas ir nuotolines sveikatos priežiūros formas. Tuo pat metu šių paslaugų teikėjus taip pat stipriai paveikė izoliavimas ir daugelis jų negalėjo atnaujinti savo veiklos dėl finansinių ir žmogiškųjų išteklių trūkumo. EESRK mano, kad būtina remti šį sektorių, kuris labai priklauso nuo savanoriškos veiklos ir projektų finansavimo, jį tvariau finansuojant, nes krizės metu jis pasirodė esąs labai svarbus mūsų socialinės struktūros elementas.

4.21. Reikėtų dėti daugiau pastangų, kad NEGAD planuose būtų atsižvelgta į lyčių aspektą, ypač kalbant apie NEET jaunimą, kurio paprastai yra daugiau tarp merginų nei tarp vaikinų. 2020 m. NEET merginų buvo vidutiniškai 1,3 karto daugiau nei NEET vaikinų, o neaktyvių NEET merginų – net 1,7 karto daugiau. Ypač didelė NEET dalis yra Rytų Europos šalyse (Bulgarijoje, Rumunijoje, Vengrijoje, Čekijoje, Slovakijoje ir Lenkijoje) ir Italijoje ( 32 ) . Dauguma NEET jaunuolių šiose šalyse šiai grupei priklauso dėl šeiminių pareigų arba yra neįgalūs jaunuoliai. Didesnė dalis merginų prižiūri vaikus ir kitus šeimos narius. Jaunos moterys nemokamai priežiūrai ir namų ruošos darbams skiria beveik tris kartus daugiau laiko nei jauni vyrai. Komitetas palankiai vertina kai kurių valstybių narių taikomas priemones, kuriomis skatinamas ir propaguojamas moterų užimtumas ir moterų verslumas, investuojama į tinkamą socialinę infrastruktūrą ir reformuojamos vaikų priežiūros, ypač ankstyvojo vaikų ugdymo, sistemos, ir ragina šią gerąją patirtį plėsti ES lygmeniu, kad būtų remiamas visiškas moterų, ypač jaunų motinų, užimtumas, ir ragina sukurti patikimą sistemą, skirtą kasmet stebėti pažangą ir pagal EGADP lyčių lygybei skirtas ir panaudotas biudžeto lėšas, įskaitant atitinkamus rodiklius.

Briuselis, 2021 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos, 2018 m. kovo 15 d. (OL C 153, 2018 5 2, p. 1).

(2) The Council Recommendation on access to social protection – Making social protection fit for the future (Tarybos rekomendacija dėl galimybės naudotis socialine apsauga – užtikrinti, kad socialinė apsauga būtų tinkama ateičiai) (OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

(3) ES jaunimo strategija (2018 m.) (OL C 456, 2018 12 18, p. 1); Jaunimo užimtumo rėmimo dokumentų rinkinys (2020 m.); Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva (2020 m.) (OL C 372, 2020 11 4, p. 1); ALMA (2021); Europos jaunimo metai (planuojama 2022 m.).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_lt

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=lt

(6) Jaunimu paprastai laikomi 15–29 metų amžiaus žmonės.

(7) Eurostatas.

(8) R. Konle-Seidl ir F. Picarella (2021 m.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunimas Europoje. COVID-19 poveikis jo ekonominei ir socialinei padėčiai), Europos Parlamentas, Liuksemburgas.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

(11) Eurofound (2021 m.), COVID-19. Poveikis užimtumui ir profesiniam gyvenimui, ES leidinių biuras, Liuksemburgas.

(12) S. Spasova, D. Bouget, D. Ghailani ir B. Vanhercke (2017 m.) Access to social protection for people working on- contracts and as- in Europe (Galimybė naudotis socialine apsauga pagal netipines darbo sutartis ir savarankiškai dirbantiems asmenims Europoje).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

(17) CEDEFOP įgūdžių ir darbo vietų prognozė.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training, International Labour Office (Įgūdžių ugdymas COVID-19 metu. Pirmųjų rezultatų techninio ir profesinio rengimo ir mokymo sektoriuje įvertinimas), Tarptautinė darbo organizacija, Ženeva, 2021 m.

(21) D. Moxon, C. Bacalso ir A. Șerban (2021 m.) Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Pandemijai pasibaigus. COVID-19 poveikis jaunimui Europoje), Europos jaunimo forumas, Briuselis.

(22) VUT partnerystės valdymas, Eamonn Davern (2020 m. rugsėjo mėn.).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=en

(24) Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 372, 2020 11 4, p. 1).

(25) R. Konle-Seidl ir F. Picarella (2021 m.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunimas Europoje. COVID-19 poveikis jo ekonominei ir socialinei padėčiai), Europos Parlamentas, Liuksemburgas.

(26) 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (2016/2221(INI)) (OL C 334, 2018 9 19, p. 88).

(27) Tarptautinė darbo organizacija. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future. Ženeva: TDO, 2021 m.

(28) ETUI (2021 m.), Non-standard workers and the- in the EU: Social protection during the -19 pandemic (Nestandartiniai darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys ES. Socialinė apsauga COVID-19 pandemijos metu).

(29) 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

(31) 121/000066 Draft law on the guarantee of the purchasing power of pensions and other measures for strengthening the financial and social sustainability of the public pension system (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training