[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2007 KOM(2007) 663 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2007–2008 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai {SEK(2007) 1429}{SEK(2007) 1430}{SEK(2007) 1431}{SEK(2007) 1432}{SEK(2007) 1433}{SEK(2007) 1434}{SEK(2007) 1435}{SEK(2007) 1436} KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2007–2008 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai 1. ĮVADAS Plėtra – viena iš ES galingiausių politikos priemonių. Ja siekiama ES strateginių stabilumo, saugumo ir konfliktų prevencijos interesų. Įgyvendinant plėtrą išaugo gerovė ir padaugėjo augimo galimybių bei užtikrinti svarbiausi transporto ir energijos tiekimo keliai. Dabartinė plėtros darbotvarkė apima Vakarų Balkanus ir Turkiją, kurioms numatyta galimybė ateityje tapti ES narėmis, jeigu jos įvykdys būtinas sąlygas. Ateinantys metai bus labai svarbūs stiprinant Vakarų Balkanų pereinamąjį procesą. Pačios šalys perims atsakomybę pagal Stabilumo paktą skatindamos regioninį bendradarbiavimą, kuris labai svarbus taikinant kaimynines šalis ir užmezgant gerus kaimyninius santykius. Stojimo derybose su Kroatija daroma didelė pažanga ir prasideda lemiamas etapas. Šiuo faktu visam regionui įrodoma, kad ES narystės galimybė yra reali. Tikimasi, kad ateinančiais metais Stabilizacijos ir asociacijos susitarimai, kuriais, siekiant narystės ES, regiono partneriai labiau susaistomi su ES, bus beveik baigti. Tačiau kartu pats regionas patiria didelių sunkumų, visų pirma susijusių su Kosovo statuso nustatymu. Europietiška Serbijos politikos kryptis, vietos valdžios dalyvavimas kuriant valstybines struktūras Bosnijoje ir Hercegovinoje ir geresnis valdymas Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Albanijoje ir Juodkalnijoje bus svarbiausi darbotvarkės klausimai. Kai kurios iš šių šalių susiduria su dideliais sunkumais, susijusiais su valdymu ir nusistovėjusių sąlygų, susijusių su stabilizacijos ir asociacijos procesu, įvykdymu. ES turės būti pasirengusi teikti paramą ateinančiais metais ir reaguoti į pokyčius, visapusiškai taikydama savo politikos priemones. Svarbu, kad po parlamento ir prezidento rinkimų Turkija skubiai įgyvendintų svarbiausias reformas, būtinas pagrindinėms teisėms ir laisvėms sustiprinti. Stojimo derybas su Turkija reikia toliau vykdyti tokiu tempu, kuris atitiktų pačios Turkijos įgyvendinamų reformų ir atitinkamų sąlygų vykdymo tempą. Atsižvelgiant į šiuos faktus, daug svarbiau nei bet kada anksčiau nuosekliai įgyvendinti 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos apibrėžtą atnaujintą bendrą sutarimą. Šis bendras sutarimas grindžiamas įsipareigojimų stiprinimo, teisingų ir griežtų sąlygų taikymo ir geresnio bendravimo su visuomene principais kartu su ES gebėjimu integruoti naujas nares. Tempas, kuriuo kandidatė ar galima kandidatė artėja prie ES, rodo jos politinių ir ekonominių reformų vykdymo tempą bei jos gebėjimą visiškai prisiimti narystės teises ir pareigas. Komisija gerina plėtros proceso kokybę spręsdama teismų ir viešojo administravimo reformos bei kovos su korupcija ankstyvu etapu klausimus, visapusiškai taikydama gaires ir skaidriau vykdydama procesą. Komisija rengia pirmuosius poveikio tyrimus, kuriuose nagrinėja šalies kandidatės stojimo poveikį tam tikroms politikos sritims. Teisinis plėtros pagrindas – Europos Sąjungos sutarties[1] 49 straipsnis, kuriuo nustatoma, kad „kiekviena Europos valstybė, gerbianti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus principus, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare. (…)“ [2] . 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad „plėtra yra sėkmingas dalykas visoje Europos Sąjungoje ir Europoje. Įgyvendinant plėtrą panaikintas Europos padalijimas ir prisidėta prie taikos ir stabilumo visame žemyne. Įgyvendinant plėtrą paskatintos reformos ir sustiprinti bendrieji laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės ir rinkos ekonomikos principai. Didesnė vidaus rinka ir ekonominis bendradarbiavimas lėmė didesnę gerovę ir konkurencingumą ir sudarė sąlygas išsiplėtusiai Europos Sąjungai geriau spręsti globalizacijos uždavinius. Dėl plėtros taip pat padidėjo ES svarba pasaulyje ir ES tapo stipresnė tarptautinė partnerė.“ Dvylika valstybių narių, kurios įstojo penktojo plėtros etapo metu, pasiekė gerą ES teisės aktų laikymosi lygį, nes griežtai vykdė reformas, o kitos ES valstybės darė spaudimą ir taikė drausmines priemones. Dėl tvirto pasirengimo ES ir po plėtros toliau sklandžiai veikia. Didesnis ekonomikos augimas buvo naudingas visoms ES valstybėms narėms. 2007 m. sausio mėn. Slovėnija įsivedė eurą. Kipras ir Malta jį įsives 2008 m. Atidus susijusių šalių ir Komisijos rengimasis bei didėjantys prekybos ir investicijų srautai padėjo naujosioms valstybėms narėms palaipsniui artėti prie vidutinio ES gyvenimo lygio. 1998–2006 m. dvylikos valstybių narių, kurios įstojo į ES penktojo plėtros etapo metu, BVP metinis vidurkis padidėjo 4,3%, o 15 senųjų valstybių narių – 2,2%[3]. Per pastarąjį dešimtmetį smarkiai išaugo prekyba tarp senųjų ir naujųjų valstybių narių. 1995–2006 m. eksportas ir importas tarp dešimties valstybių narių, įstojusių 2004 m., ir 15 senųjų valstybių narių padidėjo keturgubai, o bendra prekyba tarp šių šalių per tą laikotarpį padvigubėjo. Į vidaus rinką įtraukus dvylikos šalių dinamišką ekonomiką, apimančią 100 mln. vartotojų, turinčių vis didesnę perkamąją galią, padidėja Europos Sąjungos konkurencingumas ir jos įtaka pasaulinėje ekonomikoje. Praėjus dešimčiai mėnesių po įstojimo Bulgarijoje ir Rumunijoje toliau auga ekonomika ir daugėja investicijų. 2007 m. Rumunijos ir Bulgarijos ekonomikos augimo prognozės daug didesnės nei tikėtina vidutinė ES augimo norma. 2006 m. pabaigoje Komisija ėmėsi apsaugos priemonių tam tikriems trūkumams abiejose šalyse pašalinti. Birželio mėn. Komisija paskelbė pirmąsias ataskaitas apie Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą teisingumo ir vidaus reikalų srityje bei apie apsaugos priemones[4]. Komisija peržiūrės šios srities pažangą ir 2008 m. pradžioje pateiks ataskaitą. Kiek tai susiję su Kipro klausimu, Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenių vadovai turi stiprinti pastangas, kad atnaujintų derybas dėl visapusio susitarimo remiant JT. Komisija įgyvendina finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti ir būsimam salos suvienijimui palengvinti. Geriau taikant reglamentą dėl žaliosios linijos, kuriuo numatomas asmenų ir prekių judėjimas Kipre, bus patenkinti abiejų bendruomenių interesai. Taryba dar turi priimti Komisijos pasiūlytą reglamentą dėl tiesioginės prekybos su šiaurine Kipro dalimi, kuriuo siekiama mažinti Kipro turkų bendruomenės izoliaciją. Vakarų Balkanuose ir Turkijoje, šalyse, kurias apima dabartinė plėtros darbotvarkė, siekiant narystės ES skatinamas stabilumas ir svarbios politinės bei ekonominės reformos, tačiau vis dar patiriama didelių sunkumų. Labai svarbu išsaugoti aiškias ir patikimas galimybės šioms šalims prisijungti prie ES perspektyvas, taip pat teikti paramą plėtrai valstybėse narėse. Komisija toliau gerins plėtros proceso kokybę. Plėtros politika bus daugiau dėmesio skiriama pagrindiniams klausimams, kaip antai: valstybinių struktūrų kūrimas, geras valdymas, administracinė ir teismų sistemos reforma, teisinė valstybė, šalių taikinimas, Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) sprendimų vykdymas ir pilietinės visuomenės kūrimas. Reikia skatinti tiesioginius žmonių ryšius, ypač laikas pradėti dialogą dėl vizų liberalizavimo Vakarų Balkanų šalių piliečiams. Reikia toliau vystyti Vakarų Balkanų regioninį bendradarbiavimą, prie šios srities iniciatyvų visų pirma turi prisidėti vietos valdžia. Visose stojančiosiose šalyse ES toliau visapusiškai naudos pasirengimo narystei priemones pagrindinėms problemoms spręsti. Įsipareigojimų, visų pirma pagal asociacijos susitarimus, įgyvendinimo rezultatai ypač svarbūs pereinant iš vieno integravimosi į ES gairių etapo į kitą ir jie yra griežtai stebimi. Šiuo dokumentu Komisija nustato priemones, kuriomis siekiama geriau informuoti apie ES teisės aktus ir politikos sritis bei pasirengti kitiems plėtros proceso veiksmams. Komisija koreguoja pasirengimo narystei politikos priemones pagal dabartinius plėtros politikos uždavinius. Nuo 2007 m. sausio mėn. ji taiko naują finansinę priemonę – Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP). Sudarant PNPP paramos programą didesnis dėmesys reformų prioritetams leis nustatyti, kuriame pereinamojo proceso etape yra kiekviena iš partnerių. Komisija šiuo metu siūlo peržiūrėti Stojimo partnerystę ir Europos partnerystę, kuriomis bus daugiausia remiamasi nustatant prioritetus. Ji taip pat siūlo peržiūrėtą 2009–2011 m. daugiametę preliminarią PNPP finansavimo programą. Ji pasiūlys priemonę pilietinės visuomenės kūrimui remti, visų pirma ugdant gebėjimus ir įgyvendinant mainų projektus. Komisija skirs papildomą dėmesį programoms, kuriomis remiamas valstybinių struktūrų kūrimas, geras valdymas, institucinė reforma ir administraciniai gebėjimai. Siekiant gauti kuo daugiau naudos teikiant paramą, skirtą privačiajam sektoriui vystyti ir infrastruktūros investicijoms, bus intensyviau bendradarbiaujama su Europos investicijų banku (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) ir kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI). Komisija užtikrins glaudesnį veiklos koordinavimą su kitais paramos teikėjais ir skatins juos aktyviai dalyvauti šiame komunikate nustatytose prioritetinėse srityse. Įgyvendinimas taip pat bus patobulintas Europos rekonstrukcijos agentūros atsakomybę perdavus Komisijos delegacijoms ir tarnyboms. Valstybės narės gali geriausiai pranešti visuomenei, kad plėtra naudinga ES. Komisija toliau atliks savo vaidmenį skatindama geresnius faktinės informacijos plėtros klausimais srautus. Remiantis dabartine ES strategija, šiame komunikate nagrinėjami pagrindiniai uždaviniai siekiant ES integracijos. Jame nustatyta, kaip pakoreguoti plėtros politikos priemones ir užtikrinti, kad būtų skiriama daugiau dėmesio toms sritims, kuriose nedelsiant reikia pažangos, taip pat atsižvelgiama į ankstesnės plėtros metu įgytą patirtį. 2. DABARTINIAI PLėTROS šALIų UžDAVINIAI Vakarų Balkanų šalims ir Turkijai numatyta galimybė ateityje tapti ES narėmis, jeigu jos išpildys nustatytas sąlygas. Atsižvelgiant į dabartinę šių šalių pasirengimo narystei padėtį, tikėtina, kad jos įstos per vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį. Šiuo metu daugiausia dėmesio skiriama visapusiškam pasirengimui, siekiant užtikrinti, kad plėtros procese dalyvaujančios šalys spręstų pagrindinius valdymo ir ekonominius bei su ES teisės aktais ir politikos sritimis susijus klausimus. 2.1. Vakarų Balkanai ES veikla, apimančia Vakarų Balkanų šalis vykstant stabilizacijos ir asociacijos procesui, po kurio šios šalys galiausiai įstos į ES, labai prisidėta prie pažangos, kurią pastaraisiais metais padarė šio regiono šalys. Po dvidešimtojo amžiaus paskutiniojo dešimtmečio karų išlaikytas stabilumas ir beveik užbaigtas atstatymas. Visame regione dirba demokratiškai išrinktos vyriausybės. Suaktyvėjo ekonominis augimas, pagerėjo makroekonominis stabilumas ir išaugo gyvenimo lygis. Vykdomos svarbios reformos, siekiant stiprinti teisinę valstybę ir modernizuoti ekonomines bei socialines struktūras. Suaktyvėjo regioninis bendradarbiavimas, įskaitant tokias sritis, kaip prekyba, energetika, transportas ir aplinka. Vakarų Balkanų šalys vis aktyviau prisideda prie regioninių iniciatyvų. Nors ir skirtingu greičiu, visos Vakarų Balkanų šalys žengia ES link. Kroatija dalyvauja stojimo derybose su ES, o Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai suteiktas kandidatės statusas. ES baigia įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus su regiono šalimis, o ekonominė integracija su ES gerokai pažengė į priekį. Vakarų Balkanų šalys pasirašė supaprastintos vizų išdavimo tvarkos ir readmisijos susitarimus su ES. Dabar reikia, kad šie rezultatai būtų sustiprinti ir taptų neatšaukiami. Reikia spręsti kitus svarbius uždavinius. Kai kuriose šalyse bendras reformų procesas sulėtėjo. Valstybinių struktūrų kūrimas ir geresnis valdymas lieka prioritetiniai klausimai daugelyje Vakarų Balkanų šalių. Padėčiai Kosove[5] spręsti ir toliau reikia didelių tarptautinių pajėgų. Tebėra neišspręstas Kosovo statuso klausimas, šią problemą reikia spręsti nedelsiant, kad Kosove vyktų politiniai ir ekonominiai pokyčiai ir būtų užtikrintas regiono stabilumas. Dėl pagrindinių Bosnijos ir Hercegovinos politikos lyderių nacionalistinių išvedžiojimų kyla pavojus Deitono–Paryžiaus taikos sutartimi nustatytiems susitarimams, be to, vilkinamos reformos. Vykdant labai reikalingas policijos ir konstitucinės sistemos reformas nepadaryta pažanga. Bosnija ir Hercegovina dar turi prisiimti visišką atsakomybę už savo valdymą, šiuo metu šioje srityje dar reikia didelių tarptautinių pajėgų. Kai kuriose kitose šalyse reikia užbaigti rengti arba visiškai įgyvendinti konstitucinę sistemą. Vakarų Balkanuose reikia daugiau dialogų ir tolerancijos sprendžiant ne tik etninius klausimus. Albanų ir serbų santykiai Kosove vis dar įtempti. Be to, Kosovo serbai apskritai nedalyvauja institucijų ir administravimo veikloje. Bosnijos ir Hercegovinos valstybės institucijų veiklą vis dar trikdo etniniai nesutarimai. Nepaisant demokratinių jėgų pergalės parlamento rinkimuose ir reformas remiančios vyriausybės sudarymo, Serbijoje ekstremistų partijos ir nacionalistinė retorika lieka stipri ir neigiamai veikia bendrą politinę padėtį. Demokratinės jėgos yra trapios. Dažna įtampa tarp politikos veikėjų ir nepakankamas jų bendradarbiavimas Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje paveikė įprastą institucijų darbą ir sulėtino reformas. Dėl vyriausybės ir opozicijos partijos ginčo, susijusio su konstituciniais klausimais, pastaroji partija boikotavo parlamento darbą. Itin konfliktinė Albanijos politinė padėtis ir ilgai trunkantis konstitucijos priėmimo procesas Juodkalnijoje – papildomos kliūtys kuriant šiuolaikinę demokratiją. Kroatija turi dėti daugiau pastangų skatindama toleranciją mažumoms. Pasiekta didelės pažangos, bendradarbiaujant su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), – tai pagrindinė stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlyga. Kroatija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija visapusiškai bendradarbiauja su Tribunolu. Juodkalnijos bendradarbiavimas su Tribunolu patenkinamas. Serbijai šioje srityje padarius pažangą, buvo galima atnaujinti ir techniškai užbaigti derybas dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo. Bosnija ir Hercegovina taip pat padarė pažangą bendradarbiaudama su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Tačiau Serbijos bei Bosnijos ir Hercegovinos bendradarbiavimas su Tribunolu dar turi tapti visapusis, kad būtų suimti likę kaltinamieji. Kosove pasiekta tam tikros pažangos bendradarbiaujant su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai, tačiau liudytojų bauginimas Kosove ir toliau kelia susirūpinimą. Nedidelė pažanga padaryta pabėgėlių grįžimo srityje. Daug pabėgėlių ir šalies viduje perkeltųjų asmenų gyvena labai sunkiomis sąlygomis. Tam tikra pažanga taip pat padaryta gerinant atstovavimą mažumų grupėms viešosiose tarnybose. Tačiau romai lieka pati pažeidžiamiausia regiono mažuma. Visose šalyse reikia skatinti toleranciją mažumoms ir imtis atitinkamų priemonių, siekiant apsaugoti asmenis, kurie gali būti diskriminuojami, gali patirti priešiškumą ar smurtą. Šie uždaviniai yra pagrindinis dalykas, siekiant susitaikymo ir ilgalaikio stabilumo. Teisinės valstybės principų įgyvendinimas, visų pirma vykdant teismų sistemos reformą, ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu – pagrindiniai prioritetai. Dauguma šalių ėmėsi priemonių savo teisingumo sistemų struktūrai ir veiklai gerinti. Intensyviau kovojant su organizuotu nusikalstamumu jau pasiekta pirmųjų rezultatų. Siekiant kovoti su korupcija, rengiami teisės aktai ir kuriamos institucijos, kai kuriose šalyse atliekami tyrimai ir iškelta baudžiamųjų bylų. Tačiau teisingumo sistemas dar reikia gerokai tobulinti visame regione. Reikia vykdyti ilgalaikes plataus masto reformas, kad būtų užtikrintas teisingumo sistemos savarankiškumas, veiksmingumas ir atskaitingumas. Korupcija yra plačiai paplitusi ir giliai įsišaknijusi visuomenėje. Priemonės, kurių imtasi visose Vakarų Balkanų šalyse, neatitinka problemos masto. Norint panaikinti korupciją ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn nusikaltėlius, taip pat nusikaltėlius, susijusius su visuomenės dėmesio susilaukusiomis bylomis, būtina stipri politinė valia. Didelį susirūpinimą vis dar kelia organizuotas nusikalstamumas. Nusikalstami tinklai veikia įvairiuose socialiniuose ir ekonominiuose sektoriuose bei politikoje. Nusikalstamų tinklų dalyviai dažnai pasinaudoja nepakankamai skaidriomis viešųjų pirkimų, investicijų planavimo ir privatizavimo procedūromis. Šis regionas – prekybos žmonėmis ir narkotikų kontrabandos kilmės ir tranzito vieta. Šioje srityje reikia daug ilgalaikių pastangų. Administraciniai gebėjimai – svarbiausias dalykas, siekiant įvykdyti Kopenhagos narystės kriterijų – sugebėti prisiimti narystės įsipareigojimus, kaip 1995 m. Madride nustatė Europos Vadovų Taryba. Visame regione vykdoma viešojo administravimo reforma pasiekta teigiamų rezultatų, pvz., parengtos pagrindinės strateginės kryptys ir teisės aktai. Kroatija įrodė turinti daug administracinių pajėgumų Stabilizacijos ir asociacijos susitarimui įgyvendinti. Serbija taip pat turi daug administracinių gebėjimų Stabilizacijos ir asociacijos susitarimui įgyvendinti. Dabar šios šalys turi toliau didinti ir modernizuoti šiuos gebėjimus, kad galėtų derinti teisės aktus su ES teisės aktais ir politikos sritimis. Kitur administraciniai gebėjimai yra menki ir trukdo įgyvendinti reformas bei derinti teisės aktus su ES teisės aktais, dar reikia papildomų pastangų šioje srityje. Kiekviena šalis turi tvirčiau įsipareigoti sukurti veiksmingą, stabilią ir atskaitingą valstybės tarnybą tiek centriniu, tiek vietos lygiu. Keliose šalyse valstybės tarnautojų įdarbinimas, paaukštinimas ir atleidimas negrindžiami objektyviais ir skaidriais kriterijais. Reikia sugriežtinti etinius valstybės tarnybos standartus. Bosnijoje ir Hercegovinoje bei kitose šalyse dar reikia įgyvendinti policijos ir saugos tarnybų reformas. Pilietinė visuomenė – pagrindinis Europos visuomeninio gyvenimo elementas. Vakarų Balkanų šalys stengiasi, kad būtų priimti pilietinės visuomenės kūrimui palankesni teisės aktai ir strategijos. Žengti pirmieji žingsniai didesnės dalyvaujamosios demokratijos link. Tačiau šio regiono pilietinė visuomenė dar silpna. Karai ir etninė nesantaika smarkiai pakenkė socialinei regiono struktūrai. Vietos NVO būtinas mokymas, kad jos galėtų prisitaikyti prie dabartinių sąlygų. Reikia papildomų pastangų, siekiant didesnės asociacijų laisvės, norint įgyvendinti reguliavimo pagrindus ir valstybės paskatas pilietinės visuomenės organizacijoms vystyti. Apskritai regiono ekonomikos augimas ir toliau yra palyginti didelis, o vidutinis darbo užmokestis padidėjo. Infliacija yra nedidelė ir stabili. Riziką ribojanti fiskalinė politika ir pinigų politika įgyvendinamos daugelyje regiono šalių. Toliau formuojamos finansų sistemos. Patobulintos valstybės finansų valdymo sistemos. Imtasi priemonių verslo klimatui gerinti. Visos Vakarų Balkanų šalys toliau pertvarko ir atveria savo ekonomikas. Jau pasiektas didelis ekonominės integracijos į ES mastas ir jis dar didėja. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimai bei naujasis Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas sudaro palankų pagrindą prekybai ir investicijoms Balkanuose, kaip, pvz., Vidurio ir Rytų Europoje dvidešimtojo amžiaus paskutiniajame dešimtmetyje. Keletas šalių turi ambicingų planų atnaujinti fizinę infrastruktūrą ir modernizuoti socialinio draudimo sistemas. Pagrindiniai viso regiono uždaviniai – didinti konkurencingumą, mažinti didelį nedarbo lygį ir skatinti žmogiškąjį vystymąsi bei remti infrastruktūras. Kai kuriose šalyse išlieka didelė fiskalinė rizika ir didelis užsienio sąskaitos disbalansas. Kuriant darbo vietas daroma nevienoda pažanga, kai kuriose regiono šalyse nedarbo lygis didesnis nei 35% ir didėja atotrūkis tarp esamos ir reikiamos profesinės kvalifikacijos. Darbo rinkose vis dar nėra tinkamos lankstumo ir saugumo pusiausvyros darbuotojų ir darbdavių atžvilgiu, o darbo užmokesčio mokesčiai, tenkantys registruotosioms bendrovėms, yra gana dideli. Kaimo ekonomiką dar reikia įvairinti. Būtina toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą ir įmonių restruktūrizavimą. Reikia įgyvendinti šalių privatizavimo planus. Didinant galimybes gauti finansavimą, būtina toliau skatinti investicijas ir MVĮ augimą. Vyriausybės turi toliau gerinti verslo aplinką ir skatinti užimtumą. Jos turi mažinti biurokratiją, stiprinti teisinę valstybę, užtikrinti patikimą žemės registravimą ir skaidrias privatizavimo procedūras. Kai kuriose šalyse būtina užbaigti rengti ir įgyvendinti teisinį pagrindą, kuriuo užtikrinamas tinkamas rinkų veikimas. Reikia supaprastinti mokesčių režimus. Tai skatins ekonominę veiklą ir mažins didelį šešėlinės ekonomikos lygį. Be to, reikia imtis priemonių, kad būtų lengviau gauti finansavimą ir naudotis elektroninėmis technologijomis. Turkija Po to, kai 1999 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba suteikė Turkijai kandidatės statusą, šalyje įvyko didelių pokyčių. Europos perspektyva buvo viena pagrindinių politinės ir teisinės sistemos bei Turkijos ekonomikos reformų paskatų. Panaikinta mirties bausmė, pakeistos Nacionalinės saugumo tarybos funkcijos ir struktūra, kad būtų didesnė civilinė kariuomenės kontrolė, ir padaryta keletas konstitucinių pataisų, kurios sustiprino demokratines laisves. Padaryta pažanga moterų ir vaikų teisių srityje bei kovojant su kankinimais – toliau mažėja bendras praneštų atvejų apie kankinimus ir netinkamą elgesį skaičius. Ekonominiu požiūriu po didelės 2001 m. finansų krizės dėl racionalios makroekonominės politikos ir struktūrinių reformų ilgalaikiam ekonomikos tvarumui užtikrinti greitai atsigavo ekonomika ir pagerėjo sąlygos investicijoms. Šie pokyčiai lėmė didelį BVP augimą, kuris 2006 m. pasiekė 6,1%. Nuo 2001 m. infliacija sumažėjo, o Turkijos lira liko stipri. Tačiau Turkijos vystymąsi dar smarkiai veikia tarptautinės finansų tendencijos. 1995 m. įkūrus Muitų sąjungą, prekybos su Europos Sąjunga vertė galiojusiomis kainomis padidėjo tris kartus. Šis faktas rodo, kad yra didelė ES produktų ir paslaugų paklausa ir kad gerai veikia Turkijos eksporto pramonė. Be to, 2006 m. tiesioginės užsienio investicijos, daugiausia iš Europos Sąjungos, pasiekė naują rekordinį 16 mlrd. EUR lygį, t. y. 4,9% Turkijos BVP. Dėl šių reformų ir strateginės ES ir Turkijos santykių svarbos 2005 m. spalio mėn. buvo pradėtos stojimo derybos. Pagrindinis šio proceso principas – tai, kad derybų tempas priklauso nuo Turkijoje vykdomų reformų tempo. Reformos įgyvendinamos netolygiai, o nuo 2005 m. jų įgyvendinimas sulėtėjo. Pernai Turkija patyrė konstitucinę krizę dėl Respublikos prezidento rinkimų ir dėl to įvyko pirmalaikiai parlamento rinkimai. Kariuomenės atstovai skelbė viešus pareiškimus, viršydami savo kompetenciją. Tačiau rengiantis rinkimams vyko daug atvirų diskusijų tradiciškai opiais klausimais, o aktyvi pilietinė visuomenė įrodė savo palankumą demokratijai ir pilietinei valstybei. Rinkimai į didžiąją nacionalinę asamblėją vyko visapusiškai laikantis demokratinių standartų ir teisinės valstybės principų. Naujajame parlamente atstovaujama politinė šalies įvairovė. Respublikos prezidentas išrinktas pagal konstitucines normas, o civilinių ir karinių santykių srityje buvo laikomasi demokratinių principų. Vyriausybė pradėjo rengti naują konstituciją. Šiuo metu Turkijai reikia atkurti politinių reformų pagreitį. Reikia daug papildomų pastangų, visų pirma užtikrinant žodžio laisvę ir ne musulmonų religinių bendruomenių teises. Būtina siekti tolesnės pažangos, ypač kovojant su korupcija, vykdant teismų sistemos reformą, užtikrinant profesinių sąjungų teises ir moterų bei vaikų teises, taip pat stiprinti viešojo administravimo atskaitingumą. Pietryčių Turkijoje, kur gyventojų daugumą sudaro kurdai, taip pat reikia sudaryti sąlygas naudotis visomis teisėmis ir laisvėmis. Komisija toliau atidžiai stebės politinės reformos procesą ir civilinę saugumo pajėgų priežiūrą. Reaguodamas į Kurdistano darbininkų partijos (PKK) ginkluotus išpuolius, per kuriuos žuvo daug žmonių, 2007 m. spalio mėn. parlamentas priėmė pasiūlymą, kuriuo vyriausybei leidžiama vykdyti karinę intervenciją šiaurinėje Irako dalyje. Spalio 22 d. ES pirmininkaujanti valstybė visos Europos Sąjungos vardu dar kartą pasmerkė PKK teroristų smurtą Turkijoje. ES pirmininkaujanti valstybė taip pat nurodė, kad „tarptautinė bendruomenė, ypač visos pagrindinės šio regiono suinteresuotosios šalys, turi remti Turkijos pastangas apsaugoti savo gyventojus ir kovoti su terorizmu, laikantis teisinės valstybės principų, tarptautiniu ir regioniniu mastu saugant taiką ir stabilumą bei nesiimant neproporcingų karinių veiksmų“. Reikia toliau vykdyti struktūrines ekonomines reformas ir fiskalinį konsolidavimą, kad būtų galima pašalinti likusią grėsmę makroekonominiam stabilumui. Pagrindinės problemos: struktūriniai darbo rinkos trūkumai ir nelankstumas, darbo jėgos įgūdžių kokybė, mažas užimtumo, ypač moterų, lygis, didelis šešėlinis sektorius ir socialinės apsaugos sistemos bei energetikos sektoriaus reformos. Kaimo ekonomikos įvairinimas dar nedidelis. Reikia spręsti romų pažeidžiamumo klausimą. Turkija dar turi surasti būdą, kaip visapusiškai spręsti ekonominio ir socialinio vystymo šalies pietryčiuose klausimą. Ypač svarbūs išlieka geri kaimyniniai santykiai. Taip pat tikimasi, kad Turkija užtikrins visišką, nediskriminuojantį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą. 3. PLėTROS STRATEGIJA: DABARTINėS DARBOTVARKėS VYKDYMAS 3.1. Atnaujintas sutarimas dėl plėtros Vykstant ES plėtros procesui, galima lengviau siekti taikos ir stabilumo, vykdyti reformas ir skatinti Europos vertybes. Reformų vykdymo sąlygų veiksmingumas priklauso nuo to, ar bus išlaikyta patikima galimos integracijos į Europos Sąjungą perspektyva. Ši perspektyva turi būti dar aiškesnė susijusių šalių gyventojams. Narystės perspektyva dar niekad nebuvo tokia svarbi kaip šiuo metu, kai reikia padėti šalims išgyventi krizę, panaikinti valstybės problemas ir grėsmę demokratijai. Griežtų sąlygų taikymas visuose plėtros proceso etapuose padeda stiprinti reformas visose šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse bei padeda būsimoms valstybėms narėms pasirengti įvykdyti savo įsipareigojimus įstojus į ES. Kiekvienos šalies pažanga, padaryta siekiant narystės ES, priklauso nuo atskiros šalies pastangų laikytis Kopenhagos kriterijų, o Vakarų Balkanuose – stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų. Didelis dėmesys skiriamas ES integravimo gebėjimui pagrindiniuose stojimo proceso etapuose. Geresnė plėtros proceso kokybė, patvirtinta 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryboje, užtikrina, kad kandidačių ir galimų kandidačių pažangą, siekiant narystės ES, lemia tai, kaip jos laikosi pagrindinių reikalavimų. Gairės pradėti ir baigti derybas dėl derybinių skyrių, pagrindiniuose plėtros proceso etapuose atliekami pagrindinių ES politikos sričių poveikio tyrimai ir ryšiai su politine reforma vaidina vis didesnį vaidmenį tame procese. 3.2. Pagrindinis dėmesys – svarbiausiems klausimams Dėl pirmiau nurodytų problemų daugiau dėmesio skiriama pagrindiniams reformos prioritetams, kurie susiję su valstybės kūrimu, valdymu ir socialinėmis bei ekonominėmis reformomis. Šiuo metu Komisija siūlo peržiūrėtas Stojimo partnerystę ir Europos partnerystę, kuriose atsižvelgiama į šiuos prioritetus. Partnerystėse šalims nurodomos europinės krypties gairės ir nustatomi prioritetai pasirengimo narystei finansinei paramai gauti. Nuo pat pradinių etapų didesnis prioritetas bus teikiamas pagrindiniams valdymo klausimams, įskaitant institucijų kūrimą, teismų ir administracinę reformą ir organizuoto nusikalstamumo bei korupcijos prevenciją. Bus skiriama daugiau dėmesio tokiems sudėtingiems klausimams, ypač kai jie susiję su politiniu ir ekonominiu dialogais. Vakarų Balkanų šalys, ES institucijos ir agentūros bei valstybės narės turi daugiau bendradarbiauti kovodamos su tarptautiniu nusikalstamumu. Klausimai, susiję su ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimu, turi būti sprendžiami nuosekliai, atsižvelgiant į šalių gebėjimus ir pažangą, padarytą įgyvendinant pagrindines reformas. Pasirengimo narystei fiskalinės priežiūros mechanizmu, kuris nuo 2006 m. taikomas ir galimoms šalims kandidatėms, bus toliau remiama ekonominė reforma visose šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse. Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyninių šalių santykiai lieka svarbūs Europos integracijos aspektai. Šiose srityse padaryta pažanga stiprina pasitikėjimą, o regioninis stabilumas, geresni tarpvalstybiniai ryšiai ir geresnė infrastruktūra duoda konkrečios naudos. Be to, šie aspektai naudingi ekonomiškai dėl didesnio ekonomikos augimo ir didesnių tiesioginių užsienio investicijų. Siekiant tarpusavio pažinimo bei supratimo reikia toliau kurti pilietinę visuomenę ir tęsti ES valstybių narių ir plėtros šalių piliečių dialogą. Nuo 2005 m. Komisija teikia finansinę paramą projektams, kuriais remiamas dialogas su Vakarų Balkanų šalimis, Vakarų Balkanų šalių tarpusavio dialogas bei dialogas su Turkija. Siekiant tarpusavio supratimo ir stiprinant demokratiją visuomenėje, svarbu remti pilietinę visuomenę. Komisija imsis papildomų priemonių pilietinės visuomenės kūrimui ir dialogui remti, taikydama Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP). 3.3. Tolesnis stojimo derybų skatinimas Stojimo derybos su Kroatija ir Turkija vieningu valstybių narių sprendimu pradėtos 2005 m. spalio mėn., įvykdžius svarbiausias politines ir teisines reformas. Vykstant deryboms abi šalys artėja prie ES ir tenkinami strateginiai ES interesai. Derybos vyksta laikantis griežtų Tarybos patvirtintų programų. Derybos vykdomos kartu darant pažangą įgyvendinant politinę ir ekonominę reformą bei perkeliant į nacionalinę teisę ir įgyvendinant ES teisės aktus. 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimus dėl stojimo proceso vykdymo ir kokybės. Imtasi svarbių veiksmų Europos Vadovų Tarybos išvadoms įgyvendinti. Komisija visapusiškai pasinaudojo galimybe pasiūlyti gaires, kuriomis remiantis būtų nustatomos derybų dėl derybinių skyrių pradžios ir pabaigos sąlygos, atsižvelgiant į vietoje padarytą pažangą. Pradėjus derėtis dėl svarbiausių skyrių, ji skelbia pirmuosius poveikio tyrimus. Rudenį Komisija parengs poveikio tyrimą dėl būsimo Kroatijos prisijungimo prie ES kelių kabotažo sektoriaus. Atsižvelgiant į derybose padarytą pažangą, ateinančiais metais bus parengti tolesni poveikio tyrimai: Kroatijoje – dėl laisvo darbuotojų judėjimo, o Turkijoje – dėl energijos tiekimo. Europos Sąjunga dalyvauja intensyviose diskusijose politikos ir ekonomikos klausimais, o šių diskusijų rezultatais pasinaudojama derybose. Tokiomis sąlygomis daug dėmesio skiriama šalių kandidačių ir valstybių narių neišspręstiems dvišaliams klausimams spręsti ir geriems kaimyniniams santykiams plėtoti. Su teismų sistema ir pagrindinėmis teisėmis susiję klausimai išsamiai nagrinėjami specialiame derybų skyriuje. Reikėtų prisiminti, kad stojimo derybos gali būti sustabdytos grubiai ir nuolat pažeidžiant laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principus. Kroatijos pažanga siekiant narystės – ryškus ženklas kitoms Vakarų Balkanų šalims dėl jų narystės perspektyvos, kai bus išpildytos būtinos sąlygos. Vykstant Kroatijos stojimo procesui, kartu sprendžiamos dvišalės ir regioninės problemos bei skatinamas šalių susitaikymas. Kroatijos stojimo procesas atitinka strateginius ES interesus užtikrinti saugumą ir konfliktų valdymą regione, kuris ribojasi su valstybėmis narėmis. Su tam tikrais politikos skyriais susijusių stojimo derybų dabartiniame etape reikia spręsti su derinimu susijusius techninius klausimus. Komisija pateikė Tarybai visas su Kroatija susijusias peržiūros ataskaitas. Šiuo metu pagrindinis dėmesys kreipiamas į tai, kaip Kroatija laikosi derybų dėl atitinkamų skyrių pradžios reikalavimų. Jeigu bus laikomasi reikalavimų, ateinančiais metais stojimo derybose su Kroatija gali būti padaryta didelė pažanga. Kroatija dar turi siekti tolesnės pažangos, vykdydama teismų ir administracinę reformą, užtikrindama mažumų teises ir pabėgėlių grįžimą bei pertvarkydama sunkiąją pramonę. Turkijos ilgalaikis įsipareigojimas vykdyti reformas yra strategiškai labai svarbus, siekiant užtikrinti ES saugumą ir stabilumą. Turkija yra unikali Vakarų ir musulmoniškojo pasaulio sąsaja. Tai aiškiai nurodyta Civilizacijų aljanso iniciatyvoje, kurios tikslas – skatinti JT stebimą dialogą. Artimuosiuose Rytuose ir apskritai musulmonų pasaulyje su susidomėjimu sekamas Turkijos stojimo į ES procesas, grindžiamas didelėmis demokratinėmis reformomis. Turkija taip pat remia Artimųjų Rytų taikos procesą ir derybas su Iranu dėl branduolinės veiklos. Turkija turi svarbių saugumo pajėgų, kurios panaudotos ES ir NATO misijose Vakarų Balkanuose, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Darfūre ir Afganistane. Turkija gali tapti pagrindiniu energijos tiekimo keliu tarp ES ir didžiausių pasaulio naftos ir dujų šaltinių ir kartu svarbiausia dalyve, užtikrinant saugų energijos tiekimą Europoje. Turkijos politikos derinimas su ES politika bus itin naudingas tokiose srityse, kaip antai migracijos kontrolė ir aplinkos apsauga. Šioje šalyje pastebimas didelis ir stabilus ekonomikos augimas ir ji yra viena pagrindinių ES prekybos ir investicijų partnerių. Šie strateginiai klausimai svarstomi nuo 1959 m., kai užsimezgė ES ir Turkijos santykiai. Galimybė Turkijai ateityje tapti ES nare atsirado 1963 m., kai ji pasirašė asociacijos susitarimą su Europos ekonomine bendrija. Šio susitarimo preambulėje ir 28 straipsnyje aiškiai numatytas stojimas į ES. Tai rodo, kad nuo Europos Sąjungos kūrimo pradžios Turkijai numatytas svarbus strateginis vaidmuo. Šiuo metu Turkija yra vienintelė šalis, su kuria ES sudarė muitų sąjungą, dėl kurios susitarta 1995 m. 1999 m. Turkijai suteiktas šalies kandidatės statusas. Bendras derybų tikslas – stojimas į ES, dėl kurio 2005 m. spalio mėn. susitarė visos valstybės narės. Derybos su Turkija – neterminuotas procesas, kurio rezultatų negalima užtikrinti iš anksto. Pažanga vykdant derybas daroma kartu su pažanga įgyvendinant reformas ir derinant teisės aktus bei politiką su ES teisės aktais ir politikos sritimis. Svarbu, kad Europos Sąjunga vykdytų savo įsipareigojimus ir tęstų derybas ir kad derybos dėl derybų skyrių būtų pradedamos iškart, kai įvykdomos techninės sąlygos, laikantis 2005 m. spalio mėn. derybų programos ir 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimo. Pasiektas galutinis su Turkija susijusio peržiūros proceso etapas ir Komisija iki šių metų pabaigos bus pateikusi Tarybai daugumą ataskaitų. Turkija turi imtis reikiamų veiksmų, kad atitiktų Tarybos nustatytose gairėse nurodytų reikalavimų pradėti derybas dėl daugumos derybinių skyrių. Atkurtas Turkijos politinės reformos pagreitis tiesiogiai paveiks stojimo derybų tempą. Jeigu bus laikomasi reikalavimų, ateinančiais metais stojimo derybose su Turkija gali būti padaryta pažanga. Ypač svarbūs išlieka geri kaimyniniai santykiai. Atsižvelgiant į 2005 m. rugsėjo 21 d. ES deklaraciją ir 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadas, Turkija turi įvykdyti savo įsipareigojimą užtikrinti visišką, nediskriminuojantį Ankaros susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir pašalinti visas kliūtis laisvam prekių judėjimui, įskaitant apribojimus transporto priemonėms, Kipro Respublikos atžvilgiu. Taip pat tikimasi, kad Turkija padarys pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. 3.4. Europos perspektyvos Vakarų Balkanuose stiprinimas ir regioninio bendradarbiavimo skatinimas Visoms Vakarų Balkanų šalims numatyta galimybė tapti ES narėmis. Vakarų Balkanų ateitis siejama su Europos Sąjunga. Stabilizacijos ir asociacijos procesas bei 2003 m. Salonikų darbotvarkė ir toliau yra ES politikos šiame regione pagrindas. Regioninis bendradarbiavimas yra realiai naudingas Vakarų Balkanų piliečiams ir padeda skatinti reformas ir susitaikymą. ES toliau taikys griežtas sąlygas pažangai, kurią daro Vakarų Balkanų šalys siekdamos narystės ES. Pakankami rezultatai, visų pirma įgyvendinant įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus, įskaitant su prekyba susijusias nuostatas, yra pagrindinis rodiklis siekiant galimos narystės. Siekiant įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimų nuostatas ir norint, kad sklandžiai veiktų įvairios bendros įstaigos, reikia stiprių institucijų. Komisija toliau remia visų Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvos siekį, pastarosioms darant pažangą pagal 2005 m. pateiktą planą. Komisija daugiausia dėmesio skirs Kosovo stabilumo ir ES perspektyvos klausimams. 2007 m. Zagrebe įvykusio Pietryčių Europos bendradarbiavimo proceso aukščiausiojo lygio susitikime paskelbta, kad reikia prisiimti regioninę atsakomybę regioninio bendradarbiavimo procese. Didžioji Stabilumo pakto misijos dalis įvykdyta ir šį paktą pakeis nauja Regioninio bendradarbiavimo taryba, susijusi su Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesu. Paskirtas Regioninio bendradarbiavimo tarybos generalinis sekretorius, o sekretoriato vieta bus Sarajeve. Pirmininkaujant Bulgarijai, su Bosnija ir Hercegovina pasirašytas priimančios šalies susitarimas ir steigiamas sekretoriatas. Tikimasi, kad paskutinis Stabilumo pakto regioninio diskusijų stalo posėdis ir pirmasis Regioninio bendradarbiavimo tarybos posėdis bus surengti Sofijoje 2008 m. pradžioje, kai Stabilumo pakto specialusis koordinatorius perduos įgaliojimus Regioninio bendradarbiavimo tarybos generaliniam sekretoriui. Reikia, kad naujosios struktūros greitai pradėtų veikti, visų pirma sekretoriatas ir jo ryšių tarnyba Briuselyje. Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesas ir Regioninio bendradarbiavimo taryba bus regioninio bendradarbiavimo pagrindas. Komisija dalyvaus Regioninio bendradarbiavimo taryboje ir skatina aktyviai dalyvauti visas susijusias šalis. Remdamasi su Stabilumo paktu susijusia patirtimi, Komisija ketina bendradarbiauti su Pietryčių Europos bendradarbiavimo proceso dalyviais ir Regioninio bendradarbiavimo taryba įgyvendindama EB iniciatyvą nelaimių rizikai mažinti bei Nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms iniciatyvą, pradėtą įgyvendinti pagal Stabilumo paktą. Komisija taip pat ketina įtraukti Vakarų Balkanų šalis į veiklą, susijusią su Bendrijos civilinės saugos mechanizmu, kuris skirtas kritinės padėties, pvz., potvynių, miško gaisrų arba žemės drebėjimo atvejais. Liepos mėn. įsigaliojo Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (CEFTA). Jį neseniai baigė ratifikuoti visos pasirašančiosios šalys ir ši regioninė laisvosios prekybos zona dabar veikia visame regione. Europos Komisija ketina remti CEFTA teikdama techninę pagalbą ir pradinį trejų metų finansavimą, skirtą CEFTA sekretoriatui. Visos šalys bendradarbiauja pagal Europos mažųjų įmonių chartiją. Padaryta pažanga įgyvendinant Energijos bendrijos steigimo sutartį. Ratifikuojamas Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimas. Likusios pasirašančiosios šalys turi toliau ratifikuoti šias priemones. Dėl šių susitarimų galima anksčiau integruotis į ES energijos ir aviacijos vidaus rinką. Parengtos išsamios elektros ir dujų sektorių gairės ir veiksmų planai. Siekdamas geriau informuoti apie ES teisės aktus ir politikos sritis, Komisijos TAIEX[6] biuras organizuos techninės informacijos susirinkimus galimose šalyse kandidatėse, kurie bus naudingi suinteresuotiesiems vyriausybių, verslo ir visuomenės atstovams. Regioninė viešojo administravimo mokykla padės stiprinti Vakarų Balkanų administracinius pajėgumus. Siekiant pertvarkyti dabartinį tinklą į mokyklą, kuri būtų įsteigta Vakarų Balkanuose, panaudotos ES lėšos. Vakarų Balkanų piliečiai turi pamatyti, kad jų šalių integracija į Europą duoda konkrečios naudos. Tai labai svarbu, norint, kad jie prisiimtų atsakomybę už šalių susitaikymą ir būtinas reformas. Reikėtų kuo optimaliau panaudoti tiesioginius žmonių ryšius tarp valstybių narių ir regiono šalių, taip pat ir pačiame regione. Galimybė lengviau išvykti į Europos Sąjungą ypač svarbi Vakarų Balkanų tautoms ir vyriausybėms. Salonikuose ES pripažino šį faktą ir įsipareigojo imtis veiksmų šiam tikslui pasiekti. Imantis priemonių liberalizuoti žmonių judėjimą, reikia atsižvelgti į ES vidaus saugumo ir migracijos interesus. Kroatijai jau daug metų taikomas bevizis režimas. Neseniai Komisija su kitomis regiono šalimis vedė derybas dėl supaprastintos vizų išdavimo tvarkos susitarimų ir readmisijos susitarimų. Šie susitarimai pasirašyti rugsėjo mėn. ir tikimasi, kad Taryba juos greitai patvirtins, kad jie galėtų įsigalioti 2008 m. sausio 1 d. Susitarimais bus iš esmės pagerintos sąlygos vizoms į ES gauti. Svarbu, kad valstybės narės užtikrintų tinkamą šių susitarimų įgyvendinimą. Susitarimai dėl supaprastintos vizų išdavimo tvarkos – svarbus žingsnis, siekiant visiškai liberalizuoti vizų režimą. Komisijos nuomone, toliau imantis konkrečių veiksmų, laikas palaipsniui liberalizuoti vizų režimą Vakarų Balkanų šalims. Todėl Komisija siūlo pradėti dialogą su kiekviena susijusia šalimi, kad nustatytų vykdytinų sąlygų gaires. Jos apimtų veiksmingą readmisijos susitarimų įgyvendinimą ir pažangą, padarytą tokiose svarbiose srityse, kaip, pvz., sienų valdymas, dokumentų apsauga arba kova su organizuotu nusikalstamumu. Nustačius tokias gaires, susijusios šalys galės geriau sutelkti reformoms skirtas pajėgas ir kartu bus akivaizdesnis ES įsipareigojimas regiono tautoms. Priemonės, skirtos tiesioginiams žmonių ryšiams gerinti taip pat apima didesnes bendradarbiavimo švietimo srityje ir judumo galimybes pirmosios ir antrosios pakopų studentams pagal Tempus ir Erasmus Mundus bei Tempus programas. Dar 100 studentų iš šio regiono gali 2007–2008 m. studijuoti ES pagal antrosios pakopos studijų programą. Nuo 2008 m. iki 500 pirmosios pakopos studijų studentų kasmet pasinaudos ES valstybių narių ir regiono mainų programomis. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir kitais dvišaliais paramos teikėjais išnagrinės papildomas galimybes stipendijoms gauti. Taip pat bus teikiama pasirengimo narystei finansinė parama, kad ES programose dalyvautų Vakarų Balkanų jaunimas, jaunimo organizacijos, kultūros veiklos vykdytojai, pilietinės visuomenės organizacijos ir mokslininkai. Komisija skatins iniciatyvas ir projektus, susijusius su 2008 m. Europos kultūrų dialogo metais. Pagal naują Komisijos pilietinės visuomenės priemonę bus imtasi veiksmų, siekiant remti pilietinės visuomenės grupių ir jų regiono bei Europos partnerių tinklų kūrimą ir mainus. Aktyvus parlamentų dalyvavimas yra svarbus veiksnys, lemiantis šalių daromą pažangą siekiant narystės ES. Parlamentinis bendradarbiavimas toliau stiprėja tiek Vakarų Balkanuose, tiek ES. Bendradarbiaudama su Europos Parlamentu Komisija skatins su Europos integracija susijusių sričių veiklą. 3.5. Didesnė reformoms skirta parama Sausio 1 d. pristatyta Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP), kuria siekiama pateikti aiškią paramos sistemą šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms. Bendrija toliau rems šias šalis ir jų pastangas stiprinti demokratines institucijas ir teisinės valstybės principus, reformuoti viešojo valdymo sistemą ir sukurti veikiančias rinkos ekonomikas. Parama bus teikiama kuriant institucijas ir dalyvaujant tarptautiniuose bendradarbiavimo projektuose ir, atsižvelgiant į šalių pasirengimo lygį, remiant regionines, personalo ir kaimo plėtros priemones. Padaryta pažanga rengiantis pagalbos įgyvendinimo srityje sklandžiai perduoti Europos rekonstrukcijos agentūros veiklą Komisijos delegacijoms ir biurams Belgrade, Podgoricoje, Prištinoje ir Skopjėje. Procesas bus visiškai baigtas iki 2008 m. pabaigos. Agentūra padėjo teikti pokonfliktinių šalių atkūrimui skirtą paramą. Parengus PNPP, paramą gaunančios valdžios institucijos turi daugiau atsakomybės programuodamos pasirengimo narystei paramą. Jos turi pasirengti perimti atsakomybę už ES lėšų valdymą. Kosovo klausimui reikia skirti ypatingą dėmesį. Didelius Kosovo išorinio finansavimo poreikius daugiausia turės tenkinti paramos teikėjai. ES ir valstybės narės tarptautinėje bendruomenėje turės imtis lyderio vaidmens, atsižvelgdamos į pagrindinį ES vaidmenį Kosove, nustačius jo statusą. PNPP padės paramos gavėjams stiprinti pajėgumus institucijų kūrimo, gero valdymo ir MVĮ vystymo srityse. Ypatingas dėmesys bus skiriamas administracinei ir teismų sistemos reformai bei teisinės valstybės principams. Taip pat bus stengiamasi patobulinti partnerių valstybės finansų valdymą bei jų gebėjimą visapusiškai pasinaudoti pasirengimo narystei parama. Pagal TAIEX priemonę viešojo sektoriaus pareigūnai greitai suteikia paramą plėtros šalių valstybės institucijoms. Remiantis SIGMA[7] ir TAIEX rezultatais, be įprastų dvynių projektų, susijusių su ES teisės aktais ar politikos sritimis, viešojo administravimo įstaigų dvynių projektais bus teikiama valdymui skirta vidutinės trukmės parama. Komisija parengs naują finansavimo priemonę pagal PNPP, kuria bus skatinamas pilietinės visuomenės kūrimas ir dialogas. Nacionalinių ir daug paramos gavėjų apimančių projektų programos bus rengiamos koordinuotai, kad kiekvienoje šalyje būtų skatinamas pilietinės visuomenės kūrimas. Bus siekiama stiprinti pilietinės visuomenės įstaigas ir jų vaidmenį politiniame procese, didinti pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumą vystyti tarptautinius projektus ir tinklus bei supažindinti pilietinės visuomenės atstovus ir viešosios nuomonės formuotojus su ES reikalais. Šia priemone bus didinami vietos pilietinės visuomenės organizacijų pilietinės mobilizacijos, teisinio gynimo, projektų vystymo ir valdymo pajėgumai, siekiant skatinti kurti bendrus tinklus, ir bus remiamas šių organizacijų dialogas su atitinkamomis ES įstaigomis. Ši priemonė bus taikoma žmogaus teisių, lyčių lygybės, socialinės įtraukties, sveikatos, aplinkos, verslo teisinio gynimo ir atstovavimo bei vartotojų apsaugos sektoriuose. Šia priemone šalių partnerių ir atitinkamų ES organizacijų verslo atstovai, profesinės sąjungos ir profesinės organizacijos bus skatinamos bendradarbiauti ir perduoti praktinę patirtį. Siekiant susipažindinti pagrindinius viešosios nuomonės formuotojus, aktyviai dalyvaujančius vietos politikos, žurnalistikos, profesinių sąjungų, verslo asociacijų srityse, su ES reikalais ir su ES partneriais, bus sudaryta lankytojų programa. Glaudesnis paramos teikėjų bendradarbiavimas – svarbus naujojo PNPP reglamento veiksnys, visų pirma kiek tai susiję su biudžeto apribojimais. Komisija su tarptautinėmis finansų institucijomis ir kitais paramos teikėjais glaudžiai koordinuos PNPP paramą, kad būtų patenkinti pagrindiniai ekonominiai ir socialinio vystymo poreikiai. Komisija rengia infrastruktūros priemonę, kuri nuo 2008 m. bus finansuojama pagal PNPP ir kuri bus pasitelkiama rengiant infrastruktūros projektus. Ši priemonė bus taikoma transporto, energijos ir aplinkos infrastruktūrai, tačiau kartu ir investicijoms į socialinį sektorių, pvz., sveikatos priežiūros, aprūpinimo būstu ir pabėgėlių sritis. Kitos iniciatyvos – Europos fondas, skirtas pietryčių Europai, kuriuo remiamas privačiojo sektoriaus vystymas, ir veiksmingo energijos naudojimo priemonė. Taigi PNPP parama bus siekiama surasti ekonomiškai naudingiausią dotacijų ir paskolų derinį. Šiuose suderintuose veiksmuose dalyvauja EIB, ERPB ir kitos tarptautinės finansų institucijos, pvz., Pasaulio bankas ir Europos Taryba. 3.6. Visuomenės paramos užtikrinimas vykdant plėtrą Komunikacija – kertinis ES plėtros strategijos akmuo. Visuomenę reikia geriau informuoti apie plėtros naudą ir uždavinius. ES viešąją nuomonę apie būsimą plėtrą veikia tai, kaip visuomenė suprato ankstesnius plėtros etapus. Svarbu įsiklausyti į piliečių lūkesčius, spręsti jų problemas ir toliau teikti informaciją. ES turi toliau teikti faktinę informaciją apie plėtrą, kad visuomenė galėtų aiškiai suprasti ir naudą, ir uždavinius. ES patiria sunkumų informuodama apie plėtrą tiek valstybėse narėse, tiek šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse. Valstybėse narėse pagrindiniai uždaviniai – pateikti faktus apie penktąją plėtrą, visų pirma apie jos poveikį ekonominei sėkmei ir ES vaidmens pasaulyje stiprinimui bei pabrėžti dabartinio plėtros proceso naudą ir uždavinius. ES institucijos ir valstybės narės turi suteikti ES visuomenei informacijos apie šalis kandidates ir galimas šalis kandidates bei paaiškinti, kaip vyksta laipsniškas ir tiksliai valdomas plėtros procesas. Visuose visuomenės sluoksniuose reikia skatinti diskusijas plėtros klausimais. Šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse pagrindiniai uždaviniai – pabrėžti Europos Sąjungos įsipareigojimą dėl šių šalių Europos perspektyvos ir paaiškinti sąlygas, kokią pažangą turi padaryti kiekviena šalis, siekdama narystės ES, ir kad kiekviena šalis vertinama pagal nuopelnus. Žmonės turi suprasti, kad pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo kiekvienos šalies reformų tempo. Kuo greičiau ir veiksmingiau šalys vykdys reformas, tuo greičiau jos darys pažangą siekdamos narystės ir su ja susijusios naudos. ES turi remti šių šalių vyriausybių pastangas aiškinti ES esmę ir įrodyti, kokios naudos turėtų jų piliečiai, artimiau bendradarbiaujant su ES ir kartu rengiantis narystei. Piliečiai turi daugiau žinoti apie tokius privalumus, kaip antai pasirengimo narystei finansinė parama ir techninės konsultacijos, supaprastinta vizų išdavimo tvarka, stipendijos. Siekdama veiksmingiau informuoti apie plėtrą, Komisija skatina valstybių narių ir šalių kandidačių bei galimų šalių kandidačių vyriausybes parengti komunikacijos planus. Šie planai turėtų būti skirti politikos, žiniasklaidos sričių, verslo bendruomenės, socialinių partnerių ir jaunimo viešosios nuomonės formuotojams. Naująja Komisijos priemone, skirta pilietinei visuomenei vystyti ir diskusijoms skatinti, taip pat prisidedama prie šių pastangų. Valstybės narės turi imtis iniciatyvos aiškindamos ir gindamos politikos sritis, dėl kurių jos susitarė, skatindamos diskusijas ir aiškindamos plėtros naudą. Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų narių bei regioninės ir vietos valdžios institucijų, taip pat pilietinės visuomenės vaidmuo irgi yra svarbus. Šiems dalyviams, esantiems arčiausiai visuomenės, tenka pagrindinis vaidmuo skatinti kompetentingas diskusijas apie plėtrą. Komisija rems šias pastangas, teikdama informaciją apie ES plėtros politiką, įskaitant pasirengimo narystei paramą. Ji naikins mitus pateikdama faktus. Komisija pasitelks savo atstovybes valstybėse narėse ir delegacijas plėtros šalyse. Komisija stengsis dalyvauti diskusijoje plėtros tema su pagrindiniais viešosios nuomonės formuotojais ir remsis 2007 m. patirtimi, įgyta sėkmingai įgyvendinant komunikacijos projektus, visų pirma tuos, kurie buvo vykdomi su prekybos rūmais ir su studentų organizacijomis. 4. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Remdamasi pirmiau pateikta analize, Komisija pateikia šias išvadas: 1) Plėtros procesas padėjo siekti taikos, demokratijos ir stabilumo visame žemyne ir davė konkrečios naudos – išaugo prekyba, investicijos ir ekonomika. Europos Sąjunga dabar konkurencingesnė ir gali geriau spręsti globalizacijos uždavinius. Plėtra sustiprino ES įtaką pasaulyje. 2) ES plėtros procesas tiksliai valdomas atsižvelgiant į 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos apibrėžtą atnaujintą sutarimą. Šis sutarimas grindžiamas įsipareigojimų konsolidavimo, teisingų ir griežtų sąlygų taikymo ir geresnio bendravimo su visuomene principais kartu su ES gebėjimu integruoti naujas nares. Dabartinė plėtros darbotvarkė apima Vakarų Balkanus ir Turkiją, kurioms numatyta galimybė ateityje tapti ES narėmis, jeigu jos išpildys tam tikras sąlygas. 3) Komisija ėmėsi priemonių plėtros proceso kokybei gerinti. Sudėtingi reformų klausimai dabar sprendžiami ankstyvajame etape. Užtikrinama politinių ir ekonominių diskusijų bei plėtros proceso grįžtamoji informacija. Stojimo derybose dabar visapusiškai taikomos gairės kaip sąlygos pradėti ir baigti derybas dėl derybinių skyrių. Komisija skatina didesnį skaidrumą, pavyzdžiui, viešai skelbdama peržiūros ataskaitas ir rengia pirmuosius poveikio tyrimus. Siekdama narystės ES, kiekviena šalis pereina iš vieno etapo į kitą, kai įvykdo būtinas sąlygas pagal 2005 m. planą Vakarų Balkanų šalims. 4) Plėtros šalys vis dar patiria didelių sunkumų. Svarbu išlaikyti aiškias ir patikimas galimybės šioms šalims prisijungti prie ES perspektyvas. Kiekviena šalis bus vertinama pagal nuopelnus. Dar daugiau pastangų reikia sprendžiant tokius pagrindinius klausimus, kaip antai valstybinių struktūrų kūrimas, teisinės valstybės principai, šalių taikinimas, administracinė ir teismų sistemos reforma, ir kovojant su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Svarbūs išlieka ir geri kaimyniniai santykiai. 5) Stojimo derybose su Kroatija daroma didelė pažanga ir prasideda lemiamas etapas. Šiuo faktu visam regionui įrodoma, kad Europos perspektyva yra reali. Kroatija dar turi siekti tolesnės pažangos, visų pirma vykdydama teismų sistemos ir administracinę reformą, užtikrindama mažumų teises ir pabėgėlių grįžimą bei pertvarkydama plieno ir laivų statybos pramonę. 6) 1999 m. tapusi šalimi kandidate, Turkija pradėjo vykdyti pagrindines reformas. Pernai Turkija patyrė konstitucinę krizę ir dėl to įvyko pirmalaikiai parlamento rinkimai. Jie vyko laisvai ir sąžiningai, o naujasis parlamentas atspindi politinę šalies įvairovę. Respublikos prezidentas išrinktas pagal konstitucines normas, o civilinių ir karinių santykių srityje buvo laikomasi demokratinių principų. Šiuo metu Turkijai reikia atnaujinti politinių reformų pagreitį. Visų pirma būtina nedelsiant dėti daugiau pastangų, siekiant užtikrinti žodžio laisvę (baudžiamojo kodekso 301 straipsnis ir kiti susiję teisės aktai) ir ne musulmonų religinių bendruomenių teises. Taip pat būtina toliau tobulinti teismų sistemos reformą, veiksmingiau kovoti su korupcija, geriau užtikrinti moterų, vaikų ir profesinių sąjungų teises, kultūrines teises ir civilinę saugumo pajėgų priežiūrą. Turkija neįvykdė savo įsipareigojimo užtikrinti visišką, nediskriminuojantį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir nepadarė jokios pažangos, kad normalizuotų dvišalius santykius su Kipro Respublika. Komisija toliau teiks informaciją būsimose metinėse ataskaitose pagal 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadas, kurias patvirtino Europos Vadovų Taryba. 7) Kuo greičiau reikia aiškiai nustatyti Kosovo statusą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad ES būtų vieninga. Komisija visapusiškai remia Troikos darbą. Būtina rasti ilgalaikį sprendimą, kuriuo būtų užtikrintas demokratiškas ir daugiatautis Kosovas ir būtų prisidėta didinant regioninį stabilumą. 8) Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarė pažangą, tačiau dar turi paspartinti pagrindinių sričių reformas. Albanija ir Juodkalnija padarė pažangą tam tikrose srityse, tačiau šiose šalyse dar patiriama didelių sunkumų. Bosnija ir Hercegovina dar turi prisiimti visišką atsakomybę už savo valdymą ir toliau vykdyti reformas, visų pirma susijusias su policija. Serbija įrodė turinti administracinių pajėgumų, kad padarytų didelę pažangą siekdama Europos perspektyvos. Tą įrodė jos veiksmingas techninių derybų dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo vedimas. Tačiau kad galėtų pasirašyti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, Serbija dar turi visapusiškai bendradarbiauti su TBTBJ. Visame regione turi būti daroma pažanga kuriant šiuolaikinę demokratiją ir plėtojant politinę diskusijų kultūrą ir toleranciją. Taigi, (a) Komisija tikisi, kad ateinančiais metais stojimo derybose su Kroatija bus padaryta didelė pažanga ir bus pradėtos derybos dėl daugelio derybinių skyrių, o dėl keleto skyrių derybos bus laikinai nutrauktos, jeigu šalis išlaikys reikiamą reformų vykdymo pagreitį ir atitiks gairėse nustatytus kriterijus. (b) Komisija tikisi, kad per metus stojimo derybose su Turkija bus padaryta pažanga. Pagal nustatytą tvarką reikėtų pradėti derybas dėl tų skyrių, kurių techninis pasirengimas baigtas. Derybų tempas priklauso nuo Turkijoje vykdomų reformų tempo. Turkijos pažanga galėtų įgauti pagreitį, jeigu šaliai pasiseks atitikti derybų pradžios gairių kriterijus. Komisija pasiūlė Tarybai, kad Turkijos Baudžiamajame kodekse (301 straipsnis ir kiti susiję straipsniai) numatytų žodžio laisvės nuostatų peržiūrėjimas turėtų būti derybų dėl svarbiausio skyriaus, susijusio su teismų sistema ir pagrindinėmis teisėmis, pradžios kriterijus. Turkija turėtų įvykdyti įsipareigojimus užtikrinti visišką, nediskriminuojantį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą pagal 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadas, o kol ji to nepadarys, nebus pradėtos derybos dėl aštuonių derybinių skyrių. (c) ES pasirengusi toliau teikti paramą, siekiant stabilumo Kosove ir visame regione bei reaguoti į pokyčius, visapusiškai taikydama savo politikos priemones. (d) Jeigu bus įvykdytos sąlygos, Stabilizacijos ir asociacijos susitarimai su visomis Balkanų šalimis galės būti pasirašyti arba įsigalios 2008 m. (e) Vakarų Balkanų šalys perims regioninio bendradarbiavimo atsakomybę pereidamos nuo Stabilumo pakto prie naujosios Regioninio bendradarbiavimo tarybos, atsižvelgdamos į Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procesą. ES toliau rems šalių atsakomybę vietos mastu už regioninio bendradarbiavimo iniciatyvas. (f) Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tiesioginiams žmonių ryšiams tarp Vakarų Balkanų ir ES skatinti. Šalims pasirašius supaprastintą vizų išdavimo tvarką ir readmisijos susitarimus, Komisija pradės dialogą dėl vizų liberalizavimo Vakarų Balkanų šalių piliečiams. (g) 2008 m. pradžioje Komisija priims komunikatą, kuriame bus kritiškai įvertinti pokyčiai ir nurodytos gairės, remiantis Salonikų darbotvarke ir Zalcburgo komunikatu dėl Vakarų Balkanų ES perspektyvos skatinimo. (h) Šiuo metu Komisija siūlo peržiūrėtas Stojimo partnerystę ir Europos partnerystę, kuriose nurodomi atnaujinti reformų prioritetai. Pagrindinius klausimus, susijusius su valstybinių struktūrų kūrimu, valdymu, administracine ir teismų sistemos reforma, reikia spręsti ankstyvajame etape. (i) Į šiuos prioritetus bus atsižvelgta sudarant finansinės paramos programą pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP). Komisija taip pat parengs naują finansavimo pagal PNPP priemonę, kuria bus skatinamas dialogas ir pilietinės visuomenės kūrimas, visų pirma didinant pajėgumus ir įgyvendinant mainų projektus. Ji užtikrins, kad būtų glaudžiau bandradarbiaujama su paramos teikėjais ir aktyviau bendradarbiaus su EIB, ERPB ir kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis. (j) Itin svarbu užtikrinti visuomenės paramą plėtrai. Svarbu įsiklausyti į piliečių lūkesčius ir spręsti jų problemas teikiant aiškią faktinę informaciją. Informacijos apie plėtrą teikimas yra bendra atsakomybė. Būtina, kad valstybės narės aktyviai dalyvautų. Komisija toliau atliks savo vaidmenį kartu su Europos Parlamentu, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei pilietine visuomene. PRIEDAS Išvados dėl Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Serbijos, Kosovo [8], Turkijos Albanija Kalbant apie politinius kriterijus , Albanija padarė tam tikrą pažangą kurdama demokratiją ir teisinę valstybę. Albanija toliau atliko teigiamą vaidmenį palaikant regiono stabilumą. Tačiau norint kad politinė sistema būtų veiksminga ir skaidri, reikia ugdyti demokratinę kultūrą ir ypač skatinti konstruktyvų šalių dialogą. Parlamentas turi dar labiau siekti, kad reformos būtų įgyvendinamos sparčiau. Vienas svarbiausių uždavinių – kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Tam tikra pažanga padaryta kuriant demokratiją ir teisinę valstybę . Albanijos parlamentas atliko konstitucinį vaidmenį: išrinko naująjį prezidentą. Tačiau politinėms partijoms trūko noro bendradarbiauti, todėl toliau strigo reformos, ypač rinkimų ir teismų srityse. Kad įvykdytų įsipareigojimus ES atžvilgiu ir tenkintų vystymosi poreikius, Albanija padarė tam tikrą pažangą stiprindama vyriausybines struktūras. Jų koordinavimas ir pajėgumai tebėra menki, būtina pagerinti strateginį planavimą. Albanijos viešojoje administracijoje kadrų kaitos būta mažiau. Tačiau siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir nešališkumą, reikia dėti ypatingas pastangas, antai visiškai įgyvendinti valstybės tarnybos įstatymą. Viešosios administracijos departamentui turi būti suteikta daugiau įgaliojimų. Viešosios administracijos žmogiškųjų išteklių valdyme tebėra daug spragų. Tik nedidelė pažanga padaryta reformuojant teismų sistemą . Patobulintos teisėjų vertinimo procedūros, racionalizuota teismų sistema, šiek tiek paspartėjo nuosprendžių įgyvendinimas. Tačiau dėl korupcijos ir nepriklausomumo, skaidrumo bei veiksmingumo stygiaus teismų sistema toliau veikė nesklandžiai. Delsiama priimti šioms problemoms spręsti numatytus teisės aktus. Vyriausybė laikosi strategiškesnio požiūrio į vieną didžiausių Europos partnerystės prioritetų – kovą su korupcija . Patobulinti viešuosius pirkimus reglamentuojantys teisės aktai. Atlikus korupcijos nusikaltimų tyrimus, suimti keli aukšto rango pareigūnai. Tačiau korupcija paplitusi plačiai ir yra labai rimta problema. Dar daug pastangų reikia sprendžiant visus šio klausimo aspektus, įskaitant teisminę atsakomybę ir politinių partijų finansavimo skaidrumą. Tam tikra pažanga padaryta žmogaus teisių ir mažumų apsaugos srityje. Albanija panaikino mirties bausmę visais atvejais. Išleistas naujas įstatymas, kuriuo baudžiami kraujo keršto kurstytojai. Oficialiuosiuose nurodymuose prokurorams ir teisminei policijai pabrėžta būtinybė gerbti žmogaus teises baudžiamosiose bylose. Kalinimo normos tebėra prastos. Šiek tiek pagerintos kalinimo įstaigų sąlygos, dauguma sulaikytųjų, kuriems paskirtas kardomasis kalinimas, perkelti į naujus, tam skirtus kalėjimų skyrius. Tačiau kalėjimai tebėra perpildyti. Reikia priversti gerbti žmogaus teises daug ryžtingiau ir toliau kaskart traukti baudžiamojon atsakomybėn pažeidėjus. Nemokamą teisinę pagalbą reglamentuojantys teisės aktai tebėra netinkami. Albanija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama vieną iš svarbiausių Europos partnerystės prioritetų – žodžio laisvę . Sutarta dėl naujų transliavimą reglamentuojančių teisės aktų rengimo veiksmų plano. Valstybinį radijo ir televizijos iniciatyvinį komitetą papildė pilietinės visuomenės atstovai. Sustiprintas teisinis konkurencijos šiame sektoriuje pagrindas. Tačiau priėmusi sprendimus dėl licencijų suteikimo žiniasklaidai ir mokesčių išieškojimo, vyriausybė apkaltinta šališkumu. Reikalinga didesniu sutarimu pagrįsta ir labiau koordinuota reforma, ypač transliavimo ir žiniasklaidos priemonių įgijimo skaidrumo srityje. Reikia geriau įgyvendinti priimtus teisės aktus. Teisės aktai palankūs pilietinės visuomenės organizacijoms, tačiau jos tebėra silpnos. Organizacijos nepakankamai dalyvauja priimant sprendimus, joms stinga išteklių, organizacinių pajėgumų, propagavimo įgūdžių ir ryšių regione. Tam tikra pažanga padaryta puoselėjant moterų teises . Priėmus naujus buitinį smurtą reglamentuojančius teisės aktus, įkurtas ministerijos padalinys, sprendžiantis tik lyčių lygybės klausimus. Tačiau moterys ir toliau nėra pakankamai apsaugomos nuo smurto. Teisės aktai turi būti pagerinti ir įgyvendinti visa apimtimi. Tam tikra pažanga padaryta apsaugant vaikų teises . Pagerintas nepilnamečių teisingumas, vaiko teisių priežiūra ir pradinis lavinimas. Pasiekti didesnės pažangos trukdo delsimas priimti itin svarbius teisės aktus, ypač gimimų registravimo srityje, ir išteklių trūkumas. Šiek tiek pagerėjo socialinės paslaugos: žmonėms skiriama daugiau išteklių. Tačiau tebėra mažai paramos socialiai pažeidžiamiems asmenims ir neįgaliesiems priemonių. Pagerinus vyriausybinių agentūrų veiklos koordinavimą, būtų galima pasiekti geresnių rezultatų. Padaryta pažanga stiprinant nuosavybės teisių apsaugą, vieną svarbiausių Europos Parlamento prioritetų. Vyriausybė priėmė strategiją, kuria susiejamos nekilnojamojo turto įregistravimo pirmąkart, grąžinimo, kompensavimo ir be leidimo pastatytų pastatų įteisinimo procedūros. Geriau valdant grąžinimo ir kompensavimo procedūras, šiek tiek paspartėjo skundų nagrinėjimas, tačiau šie tebenagrinėjami lėtai. Reikia tinkamai koordinuoti registravimo, grąžinimo, kompensavimo bei įteisinimo procedūras ir dar labiau paspartinti susijusių skundų nagrinėjimą. Albanija ėmėsi tam tikrų priemonių įsipareigojimams dėl mažumų apsaugos vykdyti: pavyzdžiui, ėmė remti mažumų kalbų ir tradicinių vietovardžių vartojimą. Tačiau pasiekti didesnės pažangos trukdo patikimų duomenų apie mažumų atstovų skaičių ir padėtį stoka. Imtasi priemonių romų padėčiai pagerinti, tačiau jų poveikis nedidelis. Romų mažuma toliau gyvena labai sunkiomis sąlygomis, yra diskriminuojami, ypač švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, būsto ir užimtumo srityse. Kalbant apie regioninius klausimus ir tarptautinius įsipareigojimus , Albanija toliau palaikė gerus daugiašalius ir dvišalius santykius su kitomis Vakarų Balkanų ir kaimyninėmis ES šalimis. Šalis toliau aktyviai prisideda prie regioninio bendradarbiavimo: dalyvauja Pietryčių Europos bendradarbiavimo procese (SEECP), Regioninio bendradarbiavimo taryboje (RCC) ir pakeistame Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarime (CEFTA). Albanija toliau laikėsi konstruktyvios pozicijos dėl Kosovo statuso. Tai prisidėjo prie regiono stabilumo. Kalbant apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis sudarytas dvišalis neliečiamybės susitarimas neatitinka ES bendrosios pozicijos šiuo klausimu ir pagrindinių principų. Albanijos ekonomika toliau sparčiai augo. Bendrasis makroekonominis stabilumas išlaikytas, tačiau daugiausia dėl krizės energijos sektoriuje dar labiau išaugo užsienio sąskaitos deficitas. Netinkamas teisinės valstybės principų įgyvendinimas toliau trukdo rinkos ekonomikai sklandžiai veikti ir neigiamai veikia verslo sąlygas. Dėl infrastruktūrų stokos ir nepatikimo energijos tiekimo toliau stringa ekonominė plėtra. Kalbant apie ekonominius kriterijus , Albanija padarė pažangą kurdama sklandžiai veikiančią rinkos ekonomiką. Reikia toliau įgyvendinti svarbias reformas, kad vėliau šalis pajėgtų susidoroti su konkurenciniu Sąjungos spaudimu ir rinkos jėgomis. Bendras politinis sutarimas dėl pagrindinių ekonominės politikos uždavinių iš esmės nepakito. Makroekonominis stabilumas daugiausia išlaikytas. Nepaisant energijos trūkumo, ekonomika toliau sparčiai augo. Pinigų politika išliko patikima, todėl infliacija buvo labai maža. Nors didelis, registruotų bedarbių skaičius toliau mažėjo. Mokestinių įplaukų rezultatai iš esmės atitiko tikslus, pagerėjo biudžeto įgyvendinimas. Padaryta pažanga įgyvendinant valstybinių lėšų reformas, tačiau išlieka fiskalinė rizika. Apskritai makroekonominės politikos nuostatos taikytos daugiausia tinkamai. Po 2006 m., kai ne kartą smarkiai vėluota, 2007 m. privatizacija įgijo naują impulsą. Auga iš esmės patikimas privatus bankų sektorius. Toliau sparčiai augo paskolų sektorius. Priimta nemažai bankų priežiūrą reglamentuojančių teisės aktų. Toliau gana intensyviai vyko prekyba su ES. Tačiau daugiausia dėl krizės energijos sektoriuje dar labiau išaugo užsienio sąskaitos deficitas. Tam tikra pažanga padaryta vykdant teismo sprendimus ir suteikiant nuosavybės teises, tačiau teismų sistemos spragos ir netinkamas įstatymų įgyvendinimas neigiamai veikia verslo sąlygas. Nors bendrovių registravimo procedūros ėmė gerėti, administracijos neveiksmingumas trukdo bendrovėms patekti į rinką ir iš jos pasitraukti. Tam tikros pažangos pasiekta prižiūrint finansų sektorių (išskyrus bankus), tačiau tokia priežiūra, ypač pensijų sistemos, gali būti dar sugriežtinta. Struktūrinis nedarbas nepaliaujamai didėja. Dėl kvalifikuotų darbuotojų ir infrastruktūros trūkumo strigo privataus sektoriaus, galinčio ilgam prisidėti prie šalies vystymosi, plėtra. Kadangi šešėlinis sektorius didelis – iš dalies dėl nuolatinių teisėsaugos ir teisinio pagrindo spragų, mažėja mokestinės įplaukos, vyriausybės gebėjimas įgyvendinti ekonominę politiką ir neigiamai veikiamos verslo sąlygos. Albanija padarė pažangą teisės aktus, politiką ir pajėgumus derindama su Europos standartais , įgyvendina laikinojo susitarimo įsipareigojimus dėl prekybos. Kaip ir ankstesniais metais, toliau daryta pažanga tokiose srityse kaip muitinė, konkurencija ir kova su organizuotu nusikalstamumu. Kitose srityse, pavyzdžiui, energetikos, transporto ir intelektinės nuosavybės teisių, pažanga tebėra maža. Siekiant išnaudoti visas Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo teikiamas galimybes, nepaprastai svarbu sparčiau įgyvendinti reformas tokiose srityse kaip veterinarinė ir fitosanitarinė kontrolė. Administracijos pajėgumas įgyvendinti su prekyba nesusijusias SAA nuostatas ir veiksmingas įstatymų įgyvendinimas yra pagrindiniai ilgalaikės Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimo sėkmės veiksniai. Pažanga padaryta kai kuriuose vidaus rinkos sektoriuose, tačiau Albanija turi dėti dar daugiau pastangų, kad įgyvendintų įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą. Gerų rezultatų pasiekta standartų priėmimo ir akreditavimo srityje. Didinami metrologijos ir rinkos priežiūros pajėgumai, tačiau dar reikia patobulinti teisės aktus. Kalbant apie vartotojų apsaugą , pažanga turi būti padaryta nagrinėjant skundus ir sprendžiant ginčus. Neaiškumai dėl nuosavybės teisių trukdo steigtis naujoms įmonėms. Tebetaikomi kai kurie kapitalo judėjimo apribojimai . Padaryta pažanga muitinės kompiuterizavimo srityje. Tai padėjo Albanijai veiksmingiau įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo prekybos nuostatas. Pajamos iš muitų toliau augo. Kaip numatyta laikinajame susitarime, Albanija sumažino muitų tarifus. Tačiau reikia pagerinti infrastruktūrą ir derintis prie ES praktikos. Racionalizuota mokesčių administracija, padaryta pažanga kompiuterizavimo ir mokesčių mokėtojų skundų nagrinėjimo srityje. Tačiau mokesčių vis dar surenkama mažai. Reikia priimti bendrą mokesčių rinkimo bei kontrolės strategiją ir dar labiau derintis prie ES teisės aktų bei praktikos. Padaryta pažanga konkurencijos srityje. Sustiprinti konkurencijos institucijos įgaliojimai. Institucija įvertino keletą koncentracijos pranešimų ir skyrė baudas už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Tačiau reikia dėti dar daugiau pastangų mokant konkurencijos institucijos darbuotojus. Albanija padarė pažangą įgyvendindama įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą dėl valstybės pagalbos. Valstybės pagalbos departamentui suteikta teisė nepriklausomai nuo Ekonomikos ministerijos rengti ataskaitas. Valstybės pagalbos departamentas toliau svarstė ir atnaujino valstybės pagalbos schemų sąrašą. Patvirtinti nauji viešuosius pirkimus reglamentuojantys teisės aktai, labiau atitinkantys ES standartus. Didinami Viešųjų pirkimų agentūros įgaliojimai, tačiau kad ji galėtų tinkamai įgyvendinti naujuosius teisės aktus, reikia dar labiau modernizuoti jos administracinius pajėgumus. Turi būti užtikrintas peržiūros procedūrų nešališkumas. Kalbant apie intelektinės nuosavybės teises , ėmė veikti autoriaus teisių biuras, Albanija ratifikavo tarptautinius pramoninio dizaino objektų registravimą reglamentuojančius aktus. Tačiau intelektinės nuosavybės teisės įgyvendinamos menkai. Tiek Patentų ir prekių ženklų generaliniam direktoratui, tiek autoriaus teisių biurui stinga reikiamų išteklių ir patirties. Reikia priimti naujus pramoninę nuosavybę reglamentuojančius teisės aktus, atitinkančius ES standartus. Siekiant įvykdyti laikinojo susitarimo įsipareigojimus dėl intelektinės nuosavybės teisių, reikalingos papildomos pastangos. Tam tikra pažanga padaryta laikantis ES užimtumo ir socialinės politikos standartų. Įdiegtos pažeidžiamų asmenų grupių užimtumo skatinimo programos, priėmus darbo inspekcijos įstatymą pagerintas institucinis ir teisinis pagrindas. Tačiau Darbo inspekcijos pajėgumai tebėra menki, darbuotojų sveikata ir sauga tebėra nepakankamai užtikrinamos. Dėl informacinių ir administracinių sistemų spragų sunku įvertinti socialinio vystymosi ir užimtumo sąlygas, parengti tinkamas užimtumo ir socialinės įtraukties strategijas. Tam tikra pažanga padaryta laikantis Europos švietimo standartų. Švietimui skirta daug daugiau lėšų. Imtos įgyvendinti nacionalinės ikiuniversitetinio lavinimo ir profesinio mokymo strategijos, patvirtintas naujasis aukštojo mokslo įstatymas. Galima kalbėti apie pažangą kai kuriose sektorių politikos srityse . Siekiant palengvinti pramonės įmonių ir MVĮ registravimą, įsteigtas Nacionalinis registravimo centras. Patvirtinta MVĮ konkurencingumo skatinimo strategija. Įgyvendinamas atnaujintas šešėlinės ekonomikos problemų sprendimo ir administracinių kliūčių investuojant šalinimo veiksmų planas. Įkurti garantiniai eksporto fondai. Įgyvendinamas atnaujintas administracinių kliūčių investuojant šalinimo veiksmų planas. Tačiau reikalinga dar didesnė pažanga sprendžiant šešėlinės ekonomikos problemas ir gerinant verslo sąlygas. Pažanga žemės ūkyje buvo maža. Raginta didinti produkciją, tačiau žemės ūkio sektoriaus konkurencingumas tebėra mažas. Toliau nepakankamai laikomasi ES veterinarinių ir fitosanitarinių standartų, nors tai būtina norint gauti prekybos koncesiją pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir laikinąjį susitarimą. Tam tikra pažanga padaryta žuvininkystės kontrolės ir inspektavimo srityje, nors toliau be saiko ir nelegaliai naudojami žuvininkystės ištekliai. Kalbant apie aplinką , tam tikra pažanga padaryta priimant horizontaliuosius teisės aktus, tačiau jų įgyvendinimas tebėra menkas. Reikalingos papildomos pastangos atliekų valdymo ir vandens kokybės gerinimo srityse. Reikia padidinti administracinius pajėgumus, siekiant įgyvendinti į nacionalinę teisę jau perkeltus teisės aktus. Pažanga transporto srityje buvo maža. Albanija ratifikavo Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimą, siekia įgyvendinti jo pirmąjį pereinamojo laikotarpio etapą. Albanija aktyviai dalyvauja plėtojant pagrindinį regiono transporto tinklą, taip pat Pietryčių Europos transporto observatorijos veikloje: patvirtino antrąjį tęstinį penkiametį 2007–2011 m. planą. Reikia iš esmės pagerinti jūrų transporto saugumą. Kalbant apie energetikos sektorių, Albanija nebuvo pajėgi užtikrinti elektros energijos tiekimo patikimumą. Reikalingos didelės pastangos, kad būtų vykdomi Energijos bendrijos steigimo sutarties reikalavimai. Kaip sutarties šalis, Albanija nuo 2007 m. liepos mėn. privalo įgyvendinti atitinkamus ES teisės aktus, ypač energijos srityje. Nepaisant tam tikros pažangos, įskaitant tai, kad priimti nauji hidroelektrinių koncesijas reglamentuojantys teisės aktai ir šiek tiek daugiau surenkama mokesčių, energetikos sektoriaus padėtis tebėra sunki. Tai trukdo šalies socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Albanija delsia vykdyti įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą dėl informacinės visuomenės ir žiniasklaidos . Elektroninių ryšių ir informacinių technologijų rinkos liberalizacija – dar tik užuomazgoje. Teisinis pagrindas vis dar neatitinka acquis , telekomunikacijų reguliavimo institucija turi plėtoti savo pajėgumus. Kalbant apie finansų kontrolę , priimtas naujas vidaus audito įstatymas. Dar reikia įsteigti tinkamą kontrolės tarnybą. Pakankama pažanga padaryta statistikos srityje. Dauguma pagrindinių statistikos kategorijų suklasifikuotos ir atitinka ES standartus. Nors pažanga padaryta kai kuriose teisingumo, laisvės ir saugumo erdvės srityse, papildomų pastangų reikia visur. Patobulinta vizų išdavimo ir diplomatinių bei tarnybinių pasų apsaugos technologija. ES ir Albanija pasirašė susitarimą dėl vizų išdavimo sąlygų palengvinimo. Turi būti išduodami ES standartus atitinkantys biometriniai pasai. Reikia toliau taisyti Užsieniečių įstatymą siekiant jį suderinti su ES standartais. Įdiegus naują infrastruktūrą, išplėtus IT ryšius ir pagerinus agentūrų bei tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą, pagerėjo sienų kontrolė . Vyriausybė priėmė integruoto sienų valdymo strategiją. Tačiau sienų kirtimo punktų infrastruktūra vis dar neatitinka ES standartų. Prieglobstį reglamentuojantys įstatymai atitinka tarptautinius standartus, tačiau nėra nuoseklios prieglobsčio strategijos, įstatymai vis dar įgyvendinami nepakankamai. Įkurtas nacionalinės migracijos strategijos įgyvendinimo priežiūros skyrius. Migrantai prie sienų tikrinami šiek tiek veiksmingiau, tačiau dar daug ką vis dar reikia pagerinti. Remdamasi 2006 m. su EB sudarytu readmisijos susitarimu, Albanija pasirašė readmisijos protokolą su Austrija. Tačiau reikia veiksmingiau valdyti duomenis ir geriau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis. Sienų policijos darbuotojų sudėtis turi būti stabilesnė, ypač siekiant, kad EB ir Albanijos readmisijos susitarimas būtų įgyvendintas tinkamai. Bankinė sistema geriau naudojama kovojant su pinigų plovimu ; nuo šiol dauguma viešosios administracijos darbuotojų atlyginimų išmokami per bankus. Prekyba vogtomis prekėmis dabar laikoma nusikaltimu. Iš Vidaus ir Finansų ministerijų, Generalinės prokuratūros ir Valstybinės žvalgybos tarnybos atstovų sudaryta jungtinė tyrimų grupė. Tačiau konkrečių kovos su pinigų plovimu rezultatų tebėra mažai. Reikia tobulinti teisės aktus, didinti tyrimų išteklius, kompetenciją ir technologinę paramą, gerinti institucijų bendradarbiavimą. Dažniau pasitelkiamos kovos su narkotikais tarpžinybinės grupės. Gerėja bendradarbiavimas su užsienio partneriais. Diegiama konfiskuotiems narkotikams laikyti tinkama infrastruktūra. Tačiau prekyba narkotikais tebėra rimta problema. Narkotikų konfiskuota daug, tačiau, palyginti su numanomu per Albaniją gabenamų narkotikų skaičiumi, – vis dar mažai. Siekiant prekyba narkotikais įtariamus asmenis ir korumpuotus pareigūnus patraukti baudžiamojon atsakomybėn pateikiant tinkamus kaltinimus, reikia parodyti dar didesnį ryžtą ir pagerinti policijos bei teismų bendradarbiavimą. Reikia pagerinti nelegalių prekių nustatymo prie sienų priemones ir įrangą. Priimtas naujas valstybinės policijos įstatymas, kuris turėtų padėti depolitizuoti policiją. Ratifikuotoje Pietryčių Europos policijos bendradarbiavimo konvencijoje ir strateginiame susitarime su Europolu numatytas aktyvesnis tarptautinis bendradarbiavimas. Tačiau policijos darbuotojų skaičius sumažintas, reikiamai neatsižvelgus į būtinybę išlaikyti pagrindinių grupių pajėgumus ir tęstinumą. Sėkmingai atlikti tyrimus ir persekioti baudžiamąja tvarka trukdo menkas policijos ir prokurorų bendradarbiavimas. Reikia pagerinti policijos valdymą ir sustiprinti vidaus kontrolės struktūras. Organizuotas nusikalstamumas tebėra labai rimta problema. Areštuoti keli stambūs organizuoto nusikalstamumo atstovai. Policija veiksmingiau kovoja su sunkiais nusikaltimais. Imta naudoti nauja taktinė ir tyrimų įranga. Pagerėjus bendradarbiavimui su Interpolu, įvykdyti keli tarptautiniai arešto orderiai. Tačiau dar daug tarptautinių arešto prašymų liko nepatenkinti. Kovai su organizuotu nusikalstamumu tebetrukdo korupcija ir silpna liudytojų apsauga. IT problemos kliudo naudotis kriminalinės žvalgybos duomenimis. Nors bendradarbiavimas transporto priemonių vogimo srityje su kaimyninėmis šalimis pagerėjo, agentūrų bendradarbiavimas pačioje šalyje nepakankamas, todėl ne toks veiksmingas. Albanija toliau ryžtingai tyrė prekybos žmonėmis nusikaltimus ir traukė nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn. Patikrinimai prie sienų tapo šiek tiek veiksmingesni, pagerėjo tarptautinis bendradarbiavimas. Tačiau Albanija tebėra svarbi tranzito šalis, šalyje išaugo prekyba sekso paslaugomis. Nedaug nukentėjusiųjų sutinka liudyti prieš prekeivius, nes liudytojai apsaugoti nepakankamai. Dėl menko koordinavimo stringa nacionalinės kovos su prekyba žmonėmis strategijos įgyvendinimas. Geriau bendradarbiauja policijos kovos su terorizmu padaliniai ir žvalgybos tarnyba. Gerai bendradarbiaujama su tarptautiniais partneriais. Albanija priėmė acquis atitinkantį karinės įrangos eksporto kontrolės įstatymą. Tačiau kovos su terorizmu analitikams ir tyrėjams tebestinga įrangos ir mokymų. Siekiant suderinti su ES standartais, šiuo metu peržiūrimas asmens duomenų apsaugos įstatymas. Tačiau vis dar neįsteigta pakankamai įgaliojimų ir išteklių turinti nepriklausoma duomenų apsaugos priežiūros institucija. Bosnija ir Hercegovina Politinių kriterijų srityje Bosnijos ir Hercegovinos pažanga sulėtėjo. Sudėtingi instituciniai susitarimai, Deitono–Paryžiaus taikos sutarties nepaisymas ir nacionalistiniai išvedžiojimai apsunkino šalies reformų darbotvarkės vykdymą. Dar reikia spręsti pagrindinių Europos partnerystės prioritetų klausimus. Bosnijos ir Hercegovinos politikos lyderiams nepavyko įvykdyti politikos reformos. Dėl menkos pažangos sprendžiant šią ir kitas svarbias problemas vėluojama užbaigti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą. Ribota pažanga padaryta demokratijos ir teisinės valstybės principų srityje. Bosnijos ir Hercegovinos valdymo sistemoje vis dar dalyvauja didelės tarptautinės pajėgos. Vyriausiojo įgaliotinio (ES specialiojo įgaliotinio) biuras (VĮB) artimai bendradarbiavo su Europos Komisija, kad priartintų Bosniją ir Hercegoviną prie ES. Vis dėlto Bosnijos ir Hercegovinos valdžia neparodė, kad galėtų perimti tolesnį politinį valdymą ir atsakomybę į savo rankas. Reikia imtis skubių priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas valstybės lygmens institucijų funkcionavimas. Taikos įgyvendinimo taryba nusprendė atidėti VĮB uždarymą, kuris buvo numatytas 2008 m. birželio 30 d., ir dar kartą įvertinti padėtį 2008 m. vasario mėn. 2006 m. spalio mėn. rinkimai iš esmės vyko laikantis tarptautinių normų. Serbijos Respublikos vyriausybė buvo suformuota lapkričio mėn., bet reikia dar daugiau kaip keturių mėnesių Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos valstybės lygmens vyriausybei sukurti. Tam tikra pažanga padaryta gerinant valstybės parlamentinės asamblėjos techninius ir žmogiškuosius išteklius, bet kai kuriuos svarbius komitetus, kaip antai Europos integracijos komitetą, dar reikia sustiprinti. Jokios pažangos nepadaryta gerinant koordinavimą tarp valstybės ir subjektų. Apskritai vykdomųjų ir teisės leidybos institucijų veiklos rezultatai vis dar menki. Diskusijos dėl konstitucinės reformos vilkinamos. Tam tikra pažanga padaryta viešojo administravimo srityje, bet ir čia dar daug darytina. Sustiprintas viešojo administravimo koordinatoriaus biuras, žengti pirmieji viešojo administravimo reformos strategijos, kuri yra vienas iš didžiausių Europos partnerystės prioritetų, įgyvendinimo žingsniai. Sukurtas ES remiamas viešojo administravimo reformos fondas. Valstybės tarnybos įstaigos ėmė dirbti veiksmingiau, imtasi tolesnių veiksmų valstybės lygmens ministerijoms ir institucijoms aprūpinti, pirmiausia darbuotojais ir patalpomis. Reikia nuolatinių pastangų, kad būtų užtikrintas tinkamas viešojo administravimo nacionalinės strategijos įgyvendinimas ir toliau būtų kuriamos veiksmingos, profesionalios, stabilios, skaidrios ir atskaitingos valstybės tarnybos. Teismų sistemos srityje Bosnija ir Hercegovina padarė pažangą mažindama savo priklausomybę nuo tarptautinės visuomenės – tarptautiniai teisėjai ir prokurorai buvo pakeisti vietiniais. Vis dėlto teismų veiksmams tebetrukdo teismų sistemos susiskaidymas ir teisinio pagrindo skirtumai. Reikia dar sustiprinti teismų sistemos nepriklausomybę ir veiksmingumą. Ir toliau sėkmingai veikia valstybės lygmens karo nusikaltimų biuras. Vis dėlto reikėtų gerinti teisminį nusikaltėlių persekiojimą subjektų lygmeniu. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą kovos su korupcija srityje. Korupcija čia labai paplitusi ir vis dar kelia rimtų problemų. Nacionalinė kovos su korupcija strategija nebuvo deramai įgyvendinta. Kovojant su korupcija reikia ryžtingesnių veiksmų. Nedidelė pažanga padaryta žmogaus teisių ir mažumų apsaugos srityje. Reikia pagerinti tarptautinių žmogaus teisių konvencijų įgyvendinimą; Bosnija ir Hercegovina dar turi visiškai suderinti savo teisę su Europos žmogaus teisių konvencija. Be to, dar yra ką gerinti teisėsaugos institucijų netinkamo elgesio prevencijos ir kovos su nebaudžiamumu, taip pat galimybės kreiptis į teismą ir lygybės prieš įstatymą srityse. Reikia ir toliau spręsti įkalinimo įstaigų sistemos bendrąsias problemas, įskaitant prastas kalinių gyvenimo sąlygas. Vis dar išlieka religinės netolerancijos problema. Žodžio laisvės ir žiniasklaidos srityje nepriimtas Federacijos viešojo transliavimo įstatymas; jo reikia, kad būtų laikomasi pagrindinio Europos partnerystės prioriteto. Bosnija ir Hercegovina padarė pažangą spręsdama neišnagrinėtų su žmogaus teisėmis susijusių bylų problemą, bet teismo nutarimai ne visada buvo tinkamai įgyvendinami. Į Bosnijos ir Hercegovinos teisinius pagrindus įtrauktos moterų, vaikų ir socialiai pažeidžiamų asmenų teisių apsaugos nuostatos, bet įgyvendinamos jos prastai. Nėra visapusio kovos su diskriminacija įstatymo. Nepadaryta pažangos registruojant profesinių sąjungų konfederaciją. Sudėtinga valdymo sistema ir teisės aktų fragmentacija visoje šalyje tebekliudo socialiniam dialogui. Nors pats sektorius tebėra silpnas, tam tikra pažanga padaryta gerinant pilietinės visuomenės kūrimui valstybės institucijų teikiamą paramą. Mažumų apsaugos srityje reikia tolesnių veiksmų, kad būtų įveiktas nepakantumas ir etninė diskriminacija. Taip pat reikia pagerinti su mažumomis susijusių teisės aktų įgyvendinimą. Valstybės lygmens Nacionalinių mažumų taryba ir atitinkamos subjektų lygmens institucijos neveiksnios. Daugybė pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų negauna nei bazinės pensijos, nei gali pasinaudoti sveikatos apsaugos paslaugomis. Vis dar aktuali socialinio ir ekonominio sugrįžėlių integravimo problema. Daug romų mažumos asmenų vis dar gyvena sunkomis sąlygomis ir patiria diskriminaciją, ypač švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, aprūpinimo būstu ir įdarbinimo srityse. Reikia konkrečių veiksmų romams skirtai nacionalinei strategijai įgyvendinti. Tam tikra pažanga padaryta regioninių klausimų ir tarptautinių įsipareigojimų srityje. Bosnija ir Hercegovina aktyviai įsitraukė į regioninį bendradarbiavimą ir parėmė Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesą (PEBP) bei Regioninio bendradarbiavimo tarybos (RBT) veiklą. Bosnija ir Hercegovina sudarė keletą regioninių susitarimų, įskaitant Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (CEFTA), kurį dabar reikia deramai įgyvendinti. Bosnijos ir Hercegovinos bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) pagerėjo ir dabar yra patenkinamo lygio. Vis dėlto, kad būtų pasirašytas Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas ir kad būtų laikomasi pagrindinio Europos partnerystės prioriteto, reikia visapusiškai bendradarbiauti su TBTBJ. Nors Bosnija ir Hercegovina atitiko daugumą Europos Tarybos nustatytų reikalavimų po įstojimo, praktiškai jie įgyvendinami per lėtai. Kiek tai susiję su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, dvišalio neliečiamumo susitarimas su Jungtinėmis Valstijomis neatitinka susijusios ES bendrosios pozicijos ir pagrindinių principų. Apskritai Bosnijos ir Hercegovinos santykiai su kaimyninėmis šalimis geri, nors ir esama šiokios tokios įtampos, visų pirma dėl Tarptautinio teisingumo teismo priimto nutarimo Bosnijos ir Hercegovinos byloje prieš Serbiją ir Juodkalniją dėl genocido. Nedidelė pažanga padaryta sprendžiant su prekyba ir sienomis susijusius klausimus. Bosnijos ir Hercegovinos ekonomika ir toliau sparčiai augo. Išlaikytas bendras makroekonominis stabilumas, bet išlieka grėsmė fiskaliniam tvarumui. Pagrindinė to priežastis – vis dar labai aukštas nedarbo lygis. Pablogėjusi bendra politinė padėtis šalyje lėmė, kad sulėtėjo struktūrinės reformos ir suprastėjo verslo aplinka. Reikia pasiekti visišką ekonominę ūkio subjektų integraciją visos šalies mastu. Ekonominių kriterijų srityje kurdama veikiančią rinkos ekonomiką Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą. Reikia didelių reformų, kad šalis ilgainiui atlaikytų konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Europos Sąjungoje. Šalies ekonomika ir toliau smarkiai ir vis sparčiau augo, o užsienio sąskaitos balansas aiškiai pagerėjo 2006 metais. Valiutų valdybos susitarimas ir toliau padėjo išlaikyti makroekonominį stabilumą, o infliacija sumažėjo iki lygio, kuris buvo iki įvedant PVM 2006 m. sausio mėn. Įvedus PVM, 2006 m. padidėjo iždo pajamos. Federacija ėmėsi atkartoti 2007 m. tiesioginių mokesčių reformą Serbijos Respublikoje, kuria buvo supaprastinta mokesčių sistema ir sumažinta finansinė našta. Serbijos Respublikoje sėkmingai vyko privatizacija, paskatinta didelių telekomunikacijų ir naftos sektoriaus pardavimų. Tiesioginės užsienio investicijos (TUI) 2007 m. gerokai padidėjo ir padėjo padengti užsienio sąskaitos deficitą. Finansų sektorius sparčiai vystėsi, tačiau daugiau ar mažiau buvo išlaikytos ir konkurencingos kainos. Vis dėlto dėl bendros politinės padėties ir prasto sutarimo šalyje dėl ekonomikos politikos pagrindų sulėtėjo reformos tiek ūkio subjektų, tiek kituose valstybės lygmenyse. Darnumo ir sutarimo įgyvendinant reformas stygius ypač išryškėjo Federacijoje, kurioje sulėtėjo valstybinių įmonių privatizavimas ir restruktūrizavimas. Nepaisant smarkaus ekonominio augimo, nedarbo lygis išlieka labai aukštas. Smarkiai didėjo valstybės išlaidos, ypač socialinės, dėl to prastėjo fiskalinio koregavimo kokybė ir didėjo fiskalinė rizika. Didelis struktūrinis nelankstumas kliudė funkcionuoti darbo rinkai. Valstybinių įmonių restruktūrizavimas vyko lėtai, pažanga liberalizuojant tinklines pramonės šakas buvo ribota. Verslo aplinkai poveikį vis dar daro administracinis neveiksmingumas, menkai užtikrinamos kreditorių bei nuosavybės teisės ir smarkus valstybės kišimasis į gamybos sektorių. Didžiulis šešėlinis sektorius, išnaudodamas teisėsaugos institucijų ir reguliavimo sistemos silpnumą, mažina mokesčių bazę, kliudo vyriausybės gebėjimams įgyvendinti ekonomikos politiką ir neigiamai veikia verslo aplinką. Apskritai Bosnija ir Hercegovina padarė ribotą pažangą derindama teisės aktus ir politiką su Europos standartais . Kai kuriose srityse – konkurencijos, transporto, energetikos, vizų tvarkymo ir prieglobsčio – pažanga padaryta. Kitose srityse, kaip antai socialinės politikos ir užimtumo, nedaug tepasiekta. Bosnijos ir Hercegovinos administracija dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo derėjosi profesionaliai ir veiksmingai, tačiau apskritai šalies administracinius pajėgumus reikėtų stiprinti. Vidaus rinkoje įvyko tam tikrų pokyčių laisvo prekių judėjimo srityje. Padaryta pasirengimų standartizacijos, sertifikavimo ir rinkos priežiūros srityse pažanga, tiesa, lėta. Eksporto pajėgumus menkina tai, kad nėra atitikties vertinimo įstaigų ir procedūrų. Dar reikės įsteigti tinkamais produktus reglamentuojančiais teisės aktais grindžiamas rinkos priežiūros struktūras ir nutraukti kontrolę prieš pateikiant produktus į rinką. Ribota pažanga padaryta paslaugų, įsisteigimo laisvės ir įmonių teisės srityse. Vis dar sunku įregistruoti įmonę ir gauti licenciją. Bankų priežiūra dar nevykdoma valstybės lygmeniu ir vis dar priklauso subjektų atsakomybės sričiai. Neįvyko jokių reikšmingų pokyčių laisvo kapitalo judėjimo srityje, tačiau Bosnija ir Hercegovina nemažai pasistūmėjo vykdydama pasirengimus šioje srityje. Nedidelė pažanga padaryta muitinės taisyklių srityje. Ypatingo dėmesio vertos kilmės, vertinimo ir laisvųjų zonų taisyklės. Mokesčių srityje PVM buvo surinkta daugiau nei tikėtasi, bet nebuvo susitarta dėl surinktų pajamų perskirstymo subjektams ir Brčko rajonui sistemos. Imtasi veiksmų tiesioginiams mokesčiams suderinti. Spręsdama konkurencijos klausimus, Bosnija ir Hercegovina daro nuolatinę pažangą antimonopolinės kontrolės srityje. Taip pat tam tikra pažanga padaryta valstybės pagalbos srityje – sukurtas preliminarus valstybės pagalbos registras. Vis dėlto dar nėra tinkamų valstybės pagalbą reglamentuojančių teisės aktų. Įvyko tam tikrų pokyčių viešųjų pirkimų srityje, visų pirma pagerėjo viešųjų pirkimų tarnybos ir viešųjų pirkimų tikrinimo institucijos veikla. Nedidelė pažanga padaryta užtikrinant intelektinės nuosavybės teises . Nepadaryta pažangos socialinės politikos Europos standartų srityje, nedaug pokyčių įvyko ir perimant užimtumo politikos Europos standartus. Socialiniai ir užimtumo teisės aktai ir politika išlieka ypač fragmentiški. Šalies institucinis pagrindas vis dar labai kliudo sukurti reikiamus koordinuojamus metodus. Padaryta tam tikra pažanga perimant Europos standartus švietimo srityje – priimtas aukštojo mokslo įstatymas, kuriuo šalies švietimo sistema įtraukta į Bolonijos procesą. Būtinos pastangos švietimo sistemos įvairių lygmenų valdymo institucijų bendradarbiavimui sustiprinti. Išlieka problema vaikų skirstymas mokyklose etniniu pagrindu. Nedidelė pažanga padaryta užtikrinant Bosnijoje ir Hercegovinoje tikros vidaus rinkos, kuri yra pagrindinis Europos partnerystės prioritetas, veikimą. Nepriimti įsipareigojimų, išperkamosios nuomos ir farmacijos produktų valstybiniai įstatymai. Vertinant sektorių politiką , pramonės bei mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) srityje nebūta didelių pokyčių. Nepriimtos pramonės politikos ir MVĮ vystymo strategijos. Nedidelė pažanga padaryta žemės ūkio srityje. Vis dar rengiama politika subjektų lygmeniu, o koordinavimas yra nepakankamas. Delsiama parengti išsamią žemės ūkio strategiją, nors imtasi veiksmų būtinam valstybės lygmens teisiniam pagrindui sukurti. Prastai įgyvendinami maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos teisės aktai, visų pirma dėl nepakankamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių bei menko valstybės ir subjektų tarnybų koordinavimo. Bosnijos ir Hercegovinos pasirengimas aplinkos apsaugos srityje vis dar tebėra ankstyvajame etape. Nepriimtas valstybės lygmens aplinkos įstatymas, kuriuo būtų sukurtas nacionalinis suderintas teisinis aplinkosaugos pagrindas, ir neįsteigta valstybinė aplinkos tarnyba. Bosnija ir Hercegovina toliau daro pažangą, nors ir lėtą, susijusią su jos dalyvavimu plėtojant transeuropinius transporto tinklus – ji aktyviai dalyvauja plėtojant Pagrindinį regioninį transporto tinklą ir Pietryčių Europos transporto observatorijos (SEETO) veikloje. Bosnija ir Hercegovina stengiasi užbaigti pirmąjį Europos bendrosios aviacinės erdvės (EBAE) susitarimo pereinamąjį etapą. Nedidelė pažanga padaryta energetikos srityje. Kaip Energijos bendrijos steigimo sutarties šalis, Bosnija ir Hercegovina turi įgyvendinti tam tikrus ES teisės aktus, visų pirma susijusius su dujų sektoriumi. Elektros energijos sektoriuje atskirtas elektros energijos perdavimas, jau veikia nepriklausomas sistemos valdytojas (NSV) bei perdavimo įmonė. Vis dar yra problemų dėl įsipareigojimų tarp NSV ir perdavimo įmonės pasidalijimo, ir tai daro neigiamą įtaką sistemos veikimui. Ypač vėluoja reformos dujų sektoriuje. Dar neparengta energetikos strategija visos šalies mastu. Tam tikra pažanga padaryta informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityje – Ryšių reguliavimo tarnyba liberalizavo telekomunikacijų sektorių bei suderino garso ir vaizdo sektoriaus teisės aktus su acquis . Viešojo transliavimo srityje ir steigiant valstybės lygmens informacinę tarnybą pažangos nepadaryta. Ribota pažanga padaryta finansų kontrolės srityje. Statistikos srityje šalies statistikos institucijų bendradarbiavimo valstybės ir ūkio subjektų lygmenimis susitarimas nebuvo tinkamai įgyvendintas. Reikia daug padirbėti, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų sukurta veiksminga, ES taisykles atitinkanti statistikos sistema. Vertinant teisingumą, laisvę ir saugumą , padaryta nedidelė pažanga vizų administravimo, sienų valdymo, prieglobsčio ir migracijos srityse. Panaikintas vizų reikalavimas visiems ES piliečiams. ES lygmeniu pasirašyti readmisijos ir vizų išdavimo tvarkos susitarimai. Tolesnė pažanga padaryta kuriant veikiančią prieglobsčio sistemą. Pasiekta geresnių nelegalios migracijos prevencijos rezultatų, nors bendrojo sienų valdymo srityje dar daug kas tobulintina. Turi būti išduoti ES standartus atitinkantys biometriniai pasai. Tam tikra pažanga padaryta kovojant su pinigų plovimu . Geriau suformuotas Finansinės žvalgybos skyrius, pagerėjo jo veikla. Vis dėlto pinigų plovimas ir toliau lieka rimta problema, kuriai spręsti reikia nuolatinių pastangų. Imtasi kovos su narkotikais veiksmų – įkurtas piktnaudžiavimo narkotinėmis medžiagomis prevencijos biuras. Vis dar neparengta ES standartus atitinkanti valstybės lygmens kovos su narkotikais politika. Tam tikra pažanga padaryta policijos veiklos srityje. Toliau įgyvendinamos tam tikros priemonės, kaip antai kompiuterinis tyrimas, kriminalinės analizės sistemos ir teismo ekspertizės. Sudarytas strateginis susitarimas su Europolu. Vis dėlto nepakankama pažanga vykdant policijos reformą kliudo sukurti universalesnę ir veiksmingesnę policiją. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą kovodama su organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis , ir tai tebekelia susirūpinimą. Nepakankamai įgyvendinta kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija. Priimtas kovos su organizuotu nusikalstamumu teisinis pagrindas, tačiau reikia pagerinti jo įgyvendinimą. Valstybės tyrimų ir apsaugos agentūra atliko daugiau tyrimų ir areštų. Dabar ji turi pradėti veikti visu pajėgumu, visų pirma įdarbindama reikiamą darbuotojų skaičių. Buvo įgyvendinamas 2005–2007 m. nacionalinis kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planas, bet nebuvo parengta tolesnių veiksmų strategija. Teisminį persekiojimą dėl sunkių nusikaltimų sunkina valstybės ir ūkio subjektų lygmenų teisės aktų neatitikimas. Bosnija ir Hercegovina ir toliau kovojo su terorizmu , bet ištekliai tebėra nepakankami. Dar neįkurta valstybinė duomenų apsaugos agentūra. Kroatija Kroatija ir toliau atitinka politinius kriterijus . Apskritai padaryta pažanga, tačiau Kroatijai dar reikia ilgalaikių pastangų įvairiose srityse, kaip antai: teismų sistemos ir administracinė reforma, kova su korupcija, mažumų teisės ir pabėgėlių grįžimas. Trumpalaikiai Stojimo partnerystės prioritetai įgyvendinti iš dalies. Toliau stiprinta demokratija ir teisinės valstybės principai . Ir vyriausybė, ir parlamentas toliau dirbo be didesnių sunkumų. Vis dėlto dar reikia nemažai nuveikti gerinant teismų sistemą, viešąjį administravimą, stiprinant kovą su korupcija. Norint sukurti tvirtą pagrindą visiškam acquis įgyvendinimui reikia nemenkų teigiamų pokyčių šiose srityse. Ribota pažanga padaryta vykdant viešojo administravimo reformą. Priimtas politikos dokumentas, skirtas pamatiniams Bendrojo administracinio proceso įstatymo persvarstymo principams. Taip pat priimti du Valstybės tarnybos įstatymo tolesnio įgyvendinimo reglamentai. Padaryta pažanga rengimo civilinei tarnybai ir žmogiškųjų išteklių valdymo srityse. Vis dėlto ir toliau buvo delsiama priimti bendrąją strateginę reformų programą ir Civilinės tarnybos įstatymui įgyvendinti reikalingus reglamentus. Administracinė sistema tebėra neveiksminga. Ir toliau visuotinai prastai valdomi žmogiškieji ištekliai. Valstybės tarnybai tebekliudo didelė personalo kaita ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, taip pat per didelė politinė įtaka visuose lygmenyse. Reikia tolesnių ilgalaikių pastangų. Tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant teismų sistemos reformos strategiją. Buvo imtasi teisinių ir administracinių veiksmų teismų sistemos veikimui pagerinti. Padaryta pažanga mažinant neišnagrinėtų bylų. Vis dėlto šių veiksmų nepakanka. Nedidelė pažanga padaryta gerinant teismų atskaitomybę, nešališkumą, profesionalumą ir gebėjimus. Vis dar lieka daug neišnagrinėtų bylų. Nedidelė pažanga padaryta racionalizuojant teismų tinklą. Nors ir padaryta tam tikra pažanga, Kroatijoje reikia ir toliau gerint