(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug iš Ukrainos bėgančių žmonių. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptis geriausiai vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė bendras 2023 m. fiskalinės politikos gaires, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms rengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip stiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

(8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

(9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Liuksemburgas Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Liuksemburgas patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(10)2022 m. balandžio 29 d. Liuksemburgas pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Liuksemburgo du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Liuksemburgo ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Liuksemburgas įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(12)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Liuksemburgui taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Liuksemburgo valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 3,4 % BVP deficito 2020 m. iki 0,9 % pertekliaus 2021 m. Liuksemburgo fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 2,4 % BVP 2020 m. iki 0,7 % 2021 m. Priemonės, kurių Liuksemburgas ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 24,4 % BVP;

(13)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra atsargus 2022 m. ir realistiškas vėlesniais metais. 2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,4 %, o 2023 m. – 2,9 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 2,2 %, o 2023 m. – 2,7 %. 0,8 procentinio punkto skirtumą 2022 m. daugiausia lemia didesni lūkesčiai dėl investicijų ir teigiamas grynojo eksporto poveikis realiojo BVP augimui pagal Komisijos prognozę. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis balansas sumažės iki 0,7 % BVP deficito, o 2023 m. – iki 0,4 % BVP deficito. Šis sumažėjimas 2022 m. daugiausia rodo didesnes išlaidas atlygiui darbuotojams, investicijoms ir socialinėms išmokoms, o pajamų srityje numatoma, kad einamieji pajamų ir turto mokesčiai mažės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 25,4 %, o 2023 m. toliau didės iki 25,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje 2022 m. numatomas 0,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, o 2023 m. – 0,1 % BVP perteklius. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 24,7 % 2022 m. ir 25,1 % 2023 m.

Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,6 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Liuksemburgo ekonomikos augimą, poveikio;

(14)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 0,7 % BVP 2021 m. iki 0,1 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,8 % BVP 2022 m. ir 0,2 % BVP 2023 m. Šias priemones daugiausia sudaro energijos mokesčių kreditas, socialiniai pervedimai mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos gamybai. Paskelbta, kad šios priemonės daugiausia laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma 2022 m. visuotinai mažinami akcizai degalams, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę 2022 ir 2023 m. turėtų atitinkamai sudaryti 0,1 % ir 0,2 % BVP ;

(15)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui 2022 m. vykdyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Liuksemburgui taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

(16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Liuksemburgo 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-1,3 % BVP) bus remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Liuksemburgas planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodamas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Todėl Liuksemburgas planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,2 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo poveikį (0,5 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti ir didesnis atlygis darbuotojams bei socialiniai pervedimai (0,3 % BVP);

(17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +0,5 % BVP. Numatoma, kad Liuksemburgas 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 % BVP. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto. Čia įtrauktas 0,3 % BVP poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į padidėjusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas;

(18)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 0,3 % BVP 2024 m. ir iki 0,2 % BVP iki 2025 m. Taigi planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas programos laikotarpiu liks mažesnis negu 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad pajamos ir stabilios išlaidos, išreikštos BVP procentine dalimi, šiek tiek didesnės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. padidės, konkrečiai, iki 26,2 % 2024 m., o 2025 m. stabilizuosis ir liks 26,2 %. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo maža;

(19)COVID-19 krizė turėjo mažesnį poveikį valstybės finansams nei kitose valstybėse narėse, ir tikimasi, kad 2022 m. atitinkami rodikliai pagerės. Tačiau demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms ateinančiais dešimtmečiais didės. Visų pirma taip yra todėl, kad numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir sulėtėjusių grynųjų migracijos srautų pensininkų skaičius vienam darbuotojui nuolat didės. Pagal nesikeičiančios politikos scenarijų iki 2070 m. Liuksemburgas susidurs su vienu iš didžiausių ES pensijų išlaidų, išreikštų BVP dalimi, padidėjimu. Dėl to pensijų išlaidos sudarytų apie 18 % BVP (palyginti su 9 % 2019 m.) ir būtų vienos didžiausių ES. Taip pat dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir kils pavojus valstybės finansų tvarumui. Faktinio pensinio amžiaus didinimas turėtų naudingiausią makroekonominį poveikį, nes šis veiksnys turi didžiausią potencialą sumažinti išlaidas pensijoms. Be to, didesnis dirbančių vyresnio amžiaus darbuotojų skaičius taip pat prisidėtų prie ekonomikos augimo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nenagrinėjamas nei ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas, nei neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai paaiškina žemą vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Anksti pradėjus reformas, kuriomis siekiama apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir pakeisti vyresnio amžiaus darbuotojų pasirinkimą, kad jie ilgiau liktų dirbti, jas būtų galima įgyvendinti palaipsniui ir padidinti kartų tarpusavio teisingumą;

(20)kova su agresyviu mokesčių planavimu ES yra labai svarbi siekiant: i) užkirsti kelią konkurencijos tarp įmonių iškraipymui; ii) užtikrinti vienodas sąlygas mokesčių mokėtojams ir iii) apsaugoti valstybės finansus. Liuksemburgas yra maža, atvira ekonomika, turinti didelį integruotą finansų sektorių, ir tai iš esmės paaiškina didelius finansinius srautus. Tačiau šie dideli finansiniai srautai taip pat rodo didelį užsienio kontroliuojamų bendrovių, dalyvaujančių grupės vidaus finansavimo ir iždo veikloje, buvimą šalyje. Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra išskaičiuojamųjų mokesčių arba lygiaverčių priemonių, taikomų palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams į mažų arba nulinio tarifo mokesčių jurisdikcijų šalis, išskyrus šalis, įtrauktas į ES nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą. Liuksemburge įsisteigusių bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į ES nepriklausančių jurisdikcijų šalis galėtų būti mažai apmokestinami arba visai neapmokestinami, jei šie mokėjimai gavėjo jurisdikcijoje nėra apmokestinami arba apmokestinami mažu tarifu. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų. Tačiau iki šiol priemonės buvo ribotos ir nepakankamos mokesčių sistemos mokėjimų į užsienį problemai spręsti, o tuo galėtų pasinaudoti tarptautinės įmonės agresyviam mokesčių planavimui vykdyti;

(21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Liuksemburgui skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jam skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma šie uždaviniai susiję su sveikatos sistemos atsparumu, įtrauktimi į darbo rinką ir investicijomis į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat su įperkamo būsto trūkumu ir kovos su pinigų plovimu sistemos instituciniu atsparumu. Į planą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama padidinti įperkamo būsto pasiūlą visuomenei. Į planą taip pat įtrauktos investicijos į atsinaujinančiosios energijos gamybą ir darnųjį transportą, padedant palaipsniui mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Skaitmeninės viešosios paslaugos ir didelis viešasis kvantinių ryšių technologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektas paskatintų verslo investicijas ir padidintų našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje į planą įtrauktos įvairios priemonės, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir stiprinti finansinių paslaugų teikėjų priežiūros sistemą. Plane nustatyta įgūdžių strategija ir mokymo programos, įskaitant specialų vyresnio amžiaus darbuotojams skirtą tikslą, turėtų padėti didinti įtrauktį į darbo rinką;

(22)tikimasi, kad Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Liuksemburge remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 61 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 32 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Liuksemburgui greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jo atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

(23)Liuksemburgas dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Liuksemburgas programuodamas 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jam skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(24)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Liuksemburgas susiduria su papildomomis problemomis, visų pirma susijusiomis su didėjančia nelygybe švietimo sistemoje. Liuksemburgo švietimo sistemoje naudojamos trys kalbos (liuksemburgiečių, vokiečių ir prancūzų), taip pat yra daug mokinių iš skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių bei kalbinės aplinkos. Tarptautinių testų rezultatai rodo, kad mokinių pagrindiniai įgūdžiai yra prastesni už ES vidurkį ir yra glaudžiai susiję su mokinių socialine ir ekonomine padėtimi bei kalbine aplinka. Remiantis 2018 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos atlikta Tarptautinio moksleivių vertinimo programos apklausa, Liuksemburge užfiksuotas vienas didžiausių ES skaitymo balų skirtumų tarp palankias sąlygas turinčių ir tokių sąlygų neturinčių mokinių. Nelygybę didina daugiakalbis mokymas ir tai, kad mokiniai anksti skirstomi į skirtingus srautus. Švietimo sistema nesuteikia visiems mokiniams pakankamų daugiakalbių ir pagrindinių įgūdžių, kad jie atitiktų šalies darbo rinkos poreikius. Individuali pagalba mokiniams padėtų išnaudoti visas vystymosi galimybes ir užtikrinti bendrą visų mokinių įtrauktį. Atsižvelgiant į 2020 m. nacionalinio mokyklų kokybės stebėjimo centro išvadas, dar yra galimybių gerinti švietimo sistemos valdymą, toliau plėtojant vertinimo priemones ir išmatuojamus tikslus, skatinančius tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo sistemos kokybę ir lygias galimybes;