Remiantis Prieglobsčio procedūrų direktyvos nuostatomis, turi būti užtikrintos tam tikros garantijos. Su prieglobsčio prašymą Graikijoje pateikusiu asmeniu, kuris prieš tai buvo pagal ES taisykles tinkamai užregistruotas ir nustatyta jo tapatybė, turėtų būti surengtas asmeninis pokalbis, jei atsakinga institucija mano, kad jo prašymas patenka į vieną iš šių nepriimtinumo kategorijų. Taip galima peržiūrėti jo prašymą siekiant nustatyti, ar yra kokių nors ypatingų aplinkybių. Be to, asmuo turi teisę ginčyti sprendimą dėl prašymo pripažinimo nepriimtinu. Pirmosios prieglobsčio šalies principas gali būti taikomas ne tik jei asmuo jau pripažintas pabėgėliu, bet ir tuo atveju, kai jam jau suteikta pakankama apsauga. Dėl saugios trečiosios šalies direktyvoje nustatytos sąlygos tiek dėl atitinkamos trečiosios šalies, tiek dėl atitinkamo asmens. Prieš grąžindamos asmenį, kuriam reikia tarptautinės apsaugos, valstybės narės turi būti įsitikinusios, kad trečioji šalis laikysis tam tikrų su pagrindinėmis teisėmis, nediskriminacija ir tarptautine teise susijusių standartų.

Norint, kad pabėgėliai ir migrantai nustotų mokėti pinigus neteisėtai žmones gabenantiems asmenims ir rizikuoti gyvybe, būtina visus naujus neteisėtus migrantus ir prieglobsčio prašytojus iš Graikijos grąžinti atgal į Turkiją. Savaime aišku, kad toks grąžinimas – tiek tų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, tiek ir tų, kuriems jos nereikia, – gali būti vykdomas tik laikantis tarptautinėje ir ES teisėje nustatytų pabėgėlių apsaugos priemonių. Be to, atsižvelgiant į esamų srautų tarp Turkijos ir Graikijos mastą, tokia tvarka turėtų būti laikoma laikina išskirtine priemone, būtina siekiant nutraukti žmonių kančias ir atkurti viešąją tvarką, o jai paremti turi būti sukurta atitinkama operatyvinė sistema.

Iki šiol palyginti nedaug į Graikiją atvykstančių migrantų prašydavo prieglobsčio. Tačiau tikėtina, kad prieglobsčio prašytojų skaičius išaugs, kai jie galės būti greitai grąžinami kaip asmenys, kuriems tarptautinės apsaugos nereikia. Todėl pirmasis reikalavimas būtų paspartinti visas prieglobsčio suteikimo tvarkos procedūras – nuo pirminio pokalbio iki galimos apeliacijos. Reikėtų padidinti Graikijos prieglobsčio tarnybos pajėgumus, kad būtų galima pagreitinti readmisiją į Turkiją ir galėtų būti greičiau patenkinami prieglobsčio prašymai. Apeliacijų komitetai taip pat turėtų galėti per trumpą laiką priimti sprendimus dėl didelio skaičiaus apeliacijų. Dėl to taip pat turėtų būti pasitelktas Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO), kad padėtų Graikijos valdžios institucijoms greitai ir veiksmingai išnagrinėti prašymus ir atlikti grąžinimo formalumus, o prireikus būtų kreipiamasi į valstybes nares papildomos tikslinės pagalbos.

Be to, nuspręsta 55 mln. EUR iš šios priemonės skirti ES regioniniam patikos fondui su Sirijos krize susijusiai veiklai, kad šis nedelsiant paremtų į vystymąsi orientuotus projektus, visų pirma švietimo srities, kaip pažymėta vasario 17 d. pirmą kartą susirinkusio Priemonės iniciatyvinio komiteto išvadose. Praktiškai tai pradėta įgyvendinti kovo 4 d., kai su UNICEF pasirašyta regioninė sutartis, pagal kurią skirti 38 mln. EUR suteiks galimybę 110 000 sirų vaikų lankyti mokyklas Turkijoje šiais akademiniais metais.

Be to, iš ES regioninio patikos fondo lėšų netrukus bus pradėti įgyvendinti kiti su Sirijos krize susiję projektai, kuriems iš viso skirta 140 mln. EUR. Jau atrinkta ir nustatyta aktualių projektų už 76 mln. EUR ir, jei jie bus patvirtinti per kitą kovo 22 d. įvyksiantį Patikos fondo valdybos posėdį, sutartys gali būti pasirašytos 2016 m. balandžio pabaigoje. Kiti projektai, kurių bendra vertė 64 mln. EUR, šiuo metu dar tik rengiami, o sutartys dėl jų galėtų būti pasirašytos 2016 m. liepos mėn. Prireikus finansavimo naujiems rengiamiems projektams, iš Priemonės į Patikos fondą gali būti pervedama ir daugiau lėšų. Be to, naudodama Patikos fondą, kuriam 2015 m. pabaigoje pervesta lėšų iš Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA), Komisija rengia pabėgėliams skirtus švietimo, žmogiškųjų išteklių ir aplinkos infrastruktūros sričių projektus.

Nauja projektų banga bus parengta po to, kai bus užbaigta išsami poreikių analizė, kurią šiuo metu atlieka Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Turkija. Turkijos vyriausybė savo dalį galiausiai pateikė kovo 4 d. Todėl poreikių analizė turėtų būti baigta iki balandžio vidurio. Lygiagrečiai Ankaroje vyksta techninės konsultacijos su Turkijos valdžios institucijomis, per kurias Komisija siekia iš anksto nustatyti ir įtraukti į programą neatidėliotinus ir brandžius visų sričių, kurias apima Priemonė, projektus. Be aktyvaus Turkijos valdžios institucijų dalyvavimo nebus įmanoma pasiekti rezultatų. Taip pat užmegzti ryšiai su tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFI) ir kitomis agentūromis, kurios galėtų būti įgyvendinimo partnerės. Komisija pasitelks ilgalaikių partnerių iš JT, TFI, tarptautinių organizacijų, valstybių narių ir NVO bendruomenės ekspertines žinias, susijusias su kiekvienos iš jų specifine sritimi. Antrąjį Priemonės iniciatyvinio komiteto posėdį numatoma surengti balandžio mėn.

Kalbant apie išteklius, Komisija gavo įnašų sertifikatus iš Vokietijos ir Suomijos. Visos valstybės narės raginamos greitu metu pateikti nacionalinius įnašų sertifikatus, kad būtų galima sklandžiai, palaipsniui išvystyti Priemonę ir, papildant Turkijos dedamas pastangas, tenkinti Turkijoje esančios pabėgėlių populiacijos poreikius.

2.5 Remiantis 2015 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadomis pasirengti priimti sprendimus dėl naujų stojimo derybų skyrių kuo skubesnio atidarymo

Derybų dėl stojimo į Europos Sąjungą padėtis išsamiai išdėstyta 2015 m. lapkričio mėn. priimtame plėtros dokumentų pakete.

Po to, 2015 m. gruodžio 14 d. įvykusioje tarpvyriausybinėje konferencijoje, atidarytas 17 skyrius (ekonominė ir pinigų sąjunga). Šiuo tikslu bus aptariamos svarbios reformos. Pavyzdžiui, šis skyrius apima taisykles, kuriomis reikalaujama, kad būtų užtikrintas centrinių bankų nepriklausomumas, centriniams bankams būtų draudžiama tiesiogiai finansuoti viešąjį sektorių ir būtų draudžiama privilegijuota viešojo sektoriaus galimybė naudotis finansų įstaigų paslaugomis.

Be to, rengiamasi pereiti prie dar penkių skyrių atidarymo. Tai 15 skyrius (energetika), 23 skyrius (teisminės institucijos ir pagrindinės teisės), 24 skyrius (teisingumas, laisvė ir saugumas), 26 skyrius (švietimas ir kultūra) ir 31 skyrius (užsienio, saugumo ir gynybos politika).

Tai atitinka 2015 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose teigiama, kad „stojimo procesui reikia suteikti naujos energijos, kad būtų padaryta pažanga derybose pagal derybų programą ir atitinkamas Tarybos išvadas“.

Komisija siekia visus susijusius parengiamuosius dokumentus baigti rengti pavasarį, kad galėtų pateikti juos Tarybai, tačiau tuo nedaroma poveikio valstybių narių pozicijoms ir derybų programai.

Energetikos srityje (15 skyrius) jau susitarta dėl daugelio dalykų, o kovo 1–3 d. Ankaroje surengtos rezultatyvios techninės konsultacijos. Atnaujintą skyriaus peržiūros ataskaitą Komisija pateiks balandžio mėn. Tikimasi, kad pagal tą patį metodą, kuris taikytas ir kitų šalių kandidačių atveju, joje bus rekomenduojama nustatyti atidarymo kriterijų (-us).

Gavus rašytinės informacijos iš Turkijos, šiuo metu organizuojamos tokių svarbių sričių kaip teisminės institucijos ir pagrindinės teisės ir teisingumas, laisvė ir saugumas (23 ir 24 skyriai) techninės konsultacijos. Šie skyriai apima įvairius svarbius klausimus, kaip antai pagrindinės teisės, įskaitant žodžio laisvę, teisminės institucijos, kovos su korupcija politika, migracijos ir prieglobsčio politika, vizų taisyklės, sienų valdymas, policijos bendradarbiavimas ir kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. ES tikisi, kad Turkija tokiose srityse kaip demokratija, teisinė valstybė, pagarba pagrindinėms laisvėms, įskaitant išraiškos laisvę, laikysis aukščiausių standartų. Norint, kad šiose esminėse srityse būtų nustatyti atidarymo kriterijai, šalių kandidačių paprastai prašoma parengti išsamius įstatymų suderinimo veiksmų planus su tiksliu įgyvendinimo tvarkaraščiu ir skirti tam reikiamą biudžetą. Atnaujintą skyriaus peržiūros ataskaitą Komisija galėtų pateikti gegužės mėn.

Dėl švietimo ir kultūros (26 skyrius) Turkija šiuo metu rengia atnaujintą derybinę poziciją. Komisija galės atnaujinti bendrosios pozicijos projektą ir pateikti jį Tarybai balandžio mėn.

Europos išorės veiksmų tarnyba jau išsamiai išnagrinėjo 31 skyrių (užsienio, saugumo ir gynybos politika) ir šiuo metu baigia rengti atnaujintą skyriaus peržiūros ataskaitą, kurią numatoma užbaigti balandžio mėn.

2.6 Bendradarbiavimas siekiant pagerinti humanitarines sąlygas Sirijoje