Elektroninės rinkliavos sistemas nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygmeniu įsidiegė 20 valstybių narių, ir tokių sistemų nuolat daugėja. Didžioji dalis tų sistemų gali būti naudojamos tik jei kelių naudotojai savo transporto priemonėse yra įsidiegę specialią įrangą (transporto priemonėse montuojamą įrangą – TPMĮ). Nors kai kurios sistemos gali sąveikauti tarpvalstybiniu lygmeniu, dauguma jų yra nesąveikios. Dėl to kelių naudotojai patiria papildomų išlaidų ir sunkumų: kad galėtų netrukdomi važiuoti įvairiose šalyse, jie savo transporto priemonėse turi sumontuoti įvairių rūšių TPMĮ . Dabartiniais skaičiavimais metinės išlaidos yra 334 mln. EUR, o jei ES lygmeniu nebus imtasi jokių naujų veiksmų, iki 2025 m. jos turėtų sumažėti iki šiek tiek mažiau nei 300 mln. EUR per metus.

–elektroninės rinkliavos sąveikumo srityje padaryta pažanga yra nedidelė, be to, TPMĮ nėra integruota su kitais prietaisais (išskyrus kelias išimtis). Sąveikumas dažniausiai yra nacionalinio lygmens; buvo sudaryti tik keli tarpvalstybiniai ribotą poveikį turintys susitarimai. Šio tarpvalstybinio sąveikumo santykinio nebuvimo priežastis – daugelio nacionalinių rinkų nekonkurencinga struktūra (t. y. valdžios institucijos vienam rinkliavos rinkimo sistemos operatoriui suteikia galimybę užimti rinkoje išskirtinę padėtį) ir EERP teisės aktais sukuriamos kliūtys (visų pirma, EERP tiekėjams nustatyta prievolė per 24 mėnesius pradėti teikti savo paslaugas visoje ES). Tarpvalstybinis sąveikumas yra brangus ir sunkiai pasiekiamas dėl to, kad EERP teisės aktais leidžiamos naudoti trijų tipų technologijos atskirose nacionalinėse rinkliavos sistemose taikomos labai skirtingai. Sąveikumo užtikrinimą taip pat apsunkina tai, kad nėra veiksmingų taisyklių dėl rinkliavų mokėjimo užtikrinimo tais atvejais, kai transporto priemonė registruota kitoje valstybėje narėje;

Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė pateikti savo nuomonę dėl paskelbto vertinimo veiksmų plano ir įžanginio poveikio vertinimo. Tačiau nė viena suinteresuotoji šalis tokia galimybe nepasinaudojo.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Padėti Komisijai parengti poveikio vertinimo ataskaitą pakviesti nepriklausomi ekspertai. Papildomą tyrimą pateikė „Ricardo“. Poveikio vertinime taip pat buvo panaudoti Komisijos vykdant ex post vertinimą parengtų dviejų ankstesnių tyrimų,– „State of the art of electronic tolling“ir „Expert review of the EETS legislative acts“ –rezultatai.

•Poveikio vertinimas

Iniciatyva grindžiama poveikio vertinimu, dėl kurio Reglamentavimo patikros valdyba (toliau – RPV) iš pradžių pateikė neigiamą nuomonę. RPV laikėsi nuomonės, kad ataskaitoje nebuvo aiškiai nustatytas elektroninės rinkliavos sistemų visapusiško sąveikumo Europos Sąjungoje tikslas, ir nebuvo paaiškinta, kaip jį būtų galima pasiekti pagal skirtingas politikos galimybes. Be to, apibūdinant politikos galimybes nebuvo pakankamai paaiškinta, kokie būtų politikos formuotojų realūs kompromisai ir pasirinkimai, o pačioje ataskaitoje nepakankamai atsispindėjo suinteresuotųjų šalių ir, visų pirma, valstybių narių požiūris.

Atsižvelgiant į RPV rekomendacijas, poveikio vertinime buvo padaryti šie pakeitimai:

- buvo peržiūrėtas bendrasis tikslas, siekiant paaiškinti, kad iniciatyva siekiama pasiūlyti kiekvienam kelių naudotojui prieigą prie tokio lygio sąveikių rinkliavos rinkimo paslaugų, kuris atitinka jo poreikius ir reikalavimus, įskaitant visapusiško sąveikumo galimybę; be to, po pirmojo konkretaus tikslo esantis tekstas papildytas tekstu, kuriuo paaiškinama, kad šis tikslas yra ne tik suderinamas su trijų lygių sąveikumu (techniniu, procedūriniu ir sutartiniu), bet ir apima uždavinį skatinti EERP rinkos konkurencingos struktūros kūrimą.

- Dvejuose naujuose skirsniuose (5.1 ir 5.2.) pateikiamos viso politikos priemonių, kurios buvo aptartos viešose konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, sąrašo išankstinio patikrinimo rezultatai; be to, viena iš politikos galimybių – tik į derinimą orientuota galimybė pakeista galimybę, kuri taip pat apima ir rinkos priemones.

- Suinteresuotųjų šalių nuomonės, kuriose daugiausia dėmesio skiriant valstybėms narėms, buvo išsamiai apibūdintos 5.1 ir 5.2 skirsniuose.

Gavusi peržiūrėtą Poveikio vertinimo ataskaitos versiją, RPV pateikė antrą, teigiamą nuomonę su išlygomis. RPV išlygos buvo susijusios su trimis pagrindiniais aspektais:

- RPV laikėsi nuomonės, kad poveikio vertinimo ataskaitoje nebuvo nustatytos pagrindinės priemonės, kurios būtinos numatytiems rezultatams pasiekti, ir neįvertino jų tarpusavio ryšio.

- RPV taip pat nurodė, kad iš ataskaitos vis dar nebuvo aišku, kaip siūlomų priemonių rinkinys padėtų pasiekti numatytą sąveikumo lygį ES ir kokia būtų su tinkamiausia galimybe susijusi rizika.

Galiausiai, RPV atkreipė dėmesį į tai, kad ataskaitoje nebuvo paaiškinta, kodėl nebuvo įvertinti vidutiniškai veiksmingi ir vidutiniškai ekonomiški sprendimai.

Siekiant atsižvelgti į išlygas, pateikta toliau nurodyta papildoma informacija:

–9 lentelėje pateikti išsamūs paaiškinimai: nurodytos būtinos ir nebūtinos priemonės, taip pat jų tarpusavio ryšys;

–nauja 19 lentelė, kurioje apibūdintas bendrojo tikslo įgyvendinimo veiksmingumas ir riziką, kad pasirinkus 2 galimybę faktiškai nepavyks pasiekti tikslo; taip pat

–5.1.4 ir 5.4 skirsniai papildyti nauju tekstu: jame aiškinama, kodėl nebuvo įvertinti vidutiniškai veiksmingi ir vidutiniškai ekonomiški sprendimai.

Poveikio vertinime išnagrinėtos trys plačios politikos kryptys:

1.kai kurias problemas spręsti taikant savireguliaciją, o kitas – teisės aktais;