KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO kuriuo uždraudžiama žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais, iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 812/2004, (EB) Nr. 2187/2005 bei (EB) Nr. 1967/2006 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Išlyga. Ši santrauka įpareigoja tik ją rengiant dalyvavusias Komisijos tarnybas; nuo jos iš anksto nepriklauso joks galutinis Komisijos priimamas sprendimas. 1. PROBLEMA Dreifuojantieji tinklai yra žvejybos tinklai, kurie gali dreifuoti ir laikosi jūros vandens paviršiuje arba netoli jo ir kuriais žvejojamos žuvys, kurios plaukioja viršutinėje vandens storymės dalyje. Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai priėmus specialias rezoliucijas[1], kuriomis raginta skelbti žvejybos „dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais“ moratoriumą[2], ES paskutiniame praeito amžiaus dešimtmetyje priėmė nuostatų, kuriomis tas didelių dreifuojančiųjų tinklų naudojimo uždraudimas įgyvendinamas[3]. Be to, pripažinus didelį pavojų, kurį lašišų žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais kėlė jau ir taip nykstančiai jūrų kiaulių populiacijai, nuo 2008 m. sausio 1 d. uždrausta laikyti laive ir naudoti žvejybai bet kokius dreifuojančiuosius tinklus Baltijos jūroje[4]. Šiuo metu ES laivuose leidžiama laikyti ir naudoti nedidelius dreifuojančiuosius tinklus (išskyrus Baltijos jūroje) su sąlyga, kad: (a) kiekvieno tinklo ar bendras visų tinklų ilgis neviršija 2,5 km, (b) jie neskirti naudoti Reglamento (EB) Nr. 894/97 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1239/98[5], VIII priede išvardytų rūšių gyvūnams sugauti ir (c) dreifuojančiaisiais tinklais sugauti VIII priede[6] išvardytų rūšių gyvūnai negali būti iškrauti. Nepaisant šios reglamentavimo sistemos, tebekyla sunkumų taikant dreifuojančiųjų tinklų naudojimo ES taisykles, ypač Viduržemio jūroje. Greičiausiai dėl tos sistemos trūkumų vis daugėjo nacionalinių priemonių, kuriomis papildytos esamos ES teisės nuostatos, tačiau ir jos nebuvo pakankamai veiksmingos užtikrinant, kad minėtais trūkumais nebūtų naudojamasi, ir galbūt net sudarė sąlygas veiklos vykdytojams dar labiau piktnaudžiauti ir nesilaikyti reikalavimų. Nors atitinkamos valstybės narės neseniai priėmė naujų nacionalinių priemonių toms problemoms spręsti, tačiau išlieka rizika, kad tos pačios problemos vėl iškils. Be to, remiantis ankstesne patirtimi ir naujausiais mokslinių tyrimų[7] duomenimis, tam tikra žvejyba nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais vis dar gali kelti ilgalaikių aplinkos apsaugos ir gyvūnų išsaugojimo problemų, nes ji daro poveikį saugomų rūšių gyvūnams (banginiams, jūrų vėžliams, eršketams ir kt.), ypač tam tikruose rajonuose. 2. SUBSIDIARUMO ANALIZĖ Komisija veikia remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punktu ir laikydamasi 43 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros. Todėl subsidiarumo principas netaikomas klausimui, dėl kurio imtasi šios iniciatyvos. 3. TIKSLAI Šiame kontekste pagrindiniai specifiniai politikos tikslai yra šie: · spręsti ir panaikinti visas įmanomas ilgalaikes aplinkos apsaugos ir gyvūnų išsaugojimo problemas, susijusias su nedidelių dreifuojančiųjų tinklų naudojimu; · rasti būdų, kaip panaikinti ES teisinio pagrindo trūkumus, kurie gali trukdyti įgyvendinti teisines nuostatas ir apriboti kontrolės bei reikalavimų vykdymo užtikrinimo galimybes; · padėti siekti geros aplinkos būklės tikslų ir rodiklių, nustatytų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą[8] ir susijusias direktyvas. 4. POLITIKOS GALIMYBĖS Tiems tikslams įgyvendinti svarstytos keturios politikos galimybės: · 1 politikos galimybė. Status quo išlaikymas (bazinio lygio scenarijus); · 2 politikos galimybė. Techninių ir kontrolės priemonių įgyvendinimas; · 3 politikos galimybė. Tam tikros žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas; · 4 politikos galimybė. Bet kokios žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas. 1 politikos galimybė. Status quo išlaikymas (bazinio lygio scenarijus) Pagal šį scenarijų nebūtų imamasi jokių specialių veiksmų siekiant pakoreguoti esamas dreifuojančiųjų tinklų naudojimą reglamentuojančias nuostatas, įvestas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 894/97 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1239/98. 2 politikos galimybė. Techninių ir kontrolės priemonių įgyvendinimas Pagal šį scenarijų būtų siekiama užkirsti kelią neteisingam dabartinių dreifuojančiųjų tinklų naudojimo taisyklių aiškinimui ir netinkamam jų įgyvendinimui įvedant specialias nuostatas dėl: · papildomų techninių priemonių (pvz., žvejybos įrankių sandaros (tinklo akių dydžio ir siūlo storio), žvejybos atstumo nuo kranto ir kt.); · kontrolės ir stebėsenos aspektų (pvz., vieno tinklo taisyklės, privalomų žvejybos leidimų ir kt.). 3 politikos galimybė. Tam tikros žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas Būtų sustabdyta tik tokia žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais, kuri laikoma pačia pavojingiausia griežtai saugomų rūšių gyvūnams ir (arba) per kurią neįmanoma išvengti draudžiamų sugauti žuvų ar kitų jūros gyvūnų (VIII priede nurodytos rūšys) priegaudos. Iki šiol surinktos informacijos nepakanka, kad būtų galima tiksliai nustatyti, kokia žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais daro žalą. Nors ir turimi keli konkretūs pavyzdžiai, reikia įdėti daugiau praktinio darbo. 4 politikos galimybė. Bet kokios žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas Pagal šį scenarijų bet kokia žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais būtų panaikinta įvedant visišką draudimą laikyti laive ir (arba) naudoti šiuos žvejybos įrankius. Visos ilgalaikės kontrolės ir aplinkos apsaugos problemos būtų sprendžiamos taikant atsargumo principą. Ši galimybė taip pat atitinka kai kurių valstybių narių interesus, nes vienos jų niekada neužsiėmė tokio tipo žvejyba (Nyderlandai, Belgija ir kt.), o kitos yra priėmusios nacionalines priemones (Ispanija, Graikija, Kipras, Malta ir kt.) arba prisiėmusios tarptautinius įsipareigojimus (Susitarimą dėl banginių šeimos gyvūnų apsaugos Juodojoje ir Viduržemio jūrose ir gretimame Atlanto regione pasirašiusios Viduržemio bei Juodosios jūrų valstybės narės ir Portugalija), kuriais uždrausta naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus, nors dauguma valstybių tų nuostatų nesilaiko. 5. POVEIKIO VERTINIMAS Politikos galimybės vertintos remiantis stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių analize. Glaustumo sumetimais čia nebus aptariami status quo scenarijaus (1 galimybės) svarstymai. Identifikuota žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais daugiausia yra sezoninė, o ją vykdo laivynai, kuriuos sudaro daugiafunkciai laivai. Dauguma žvejų dreifuojančiuosius tinklus naudoja tik kelis mėnesius (dalis jų – mažiau nei dvi savaites) per metus, o likusiu laiku vykdo kitą žvejybos veiklą. Vis dėlto kai kurioms vietinėms žvejų bendruomenėms šio tipo žvejyba gali būti reikšmingas pajamų šaltinis, nors pastebėta, kad pastaraisiais metais jai naudojamų laivų ir juose dirbančių žmonių skaičius smarkiai mažėja. Todėl, nors neatmetama galimybė, kad draudimas turės poveikio kai kuriems šia žvejyba užsiimantiems laivams, bendras socialinis ir ekonominis jo poveikis nacionaliniu ir subregioniniu lygmenimis bus nereikšmingas. Pagal 4 galimybę visiškai uždraudus dreifuojančiųjų tinklų naudojimą neturėtų sumažėti žvejybos laivų, nes jie toliau žvejotų kitais dabartinėje jų žvejybos licencijoje nurodytais įrankiais. Galimybė || Socialinis ir ekonominis poveikis || Įvertis 2 politikos galimybė ES lygmeniu priimtos techninės ir kontrolės priemonės || Greičiausiai prireiks ekonominių ir finansinių išlaidų laivynams prie naujų techninių reikalavimų pritaikyti ir tinkamoms kontrolės priemonėms sukurti. Pagausėjus žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais sektoriams taikomų priemonių gali būti nuspręsta nutraukti tam tikrą žvejybos veiklą. || - 3 politikos galimybė Tam tikros žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas || Dreifuojančiaisiais tinklais žvejojantys žvejai, kuriems taikomas draudimas, patirtų socialinį ir ekonominį poveikį. Nors jų išlaidos galėtų būti iš dalies kompensuotos vykdant kito tipo žvejybą, kuri leidžiama pagal jų turimas žvejybos licencijas, ir, prireikus, galėtų būti taikomos atitinkamos finansinės priemonės, minėtas poveikis galėtų padidėti dėl galimų diskriminacinių atskirų tipų žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais sąlygų. Be to, kad būtų galima tinkamai suklasifikuoti žvejybos tipus, reikėtų surinkti patikimesnių duomenų dalyvaujant ir pačiam sektoriui, o tam reikėtų papildomų išlaidų. || -- 4 politikos galimybė Bet kokios žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas || Atitinkamą žvejybą vykdantys žvejai patirtų ekonominį ir socialinį poveikį, bet jis būtų kompensuotas pagal jų licencijas leidžiama vykdyti kitų tipų žvejybos veikla ir, prireikus, paipldomomis priemonėmis, kuriomis būtų remiamas prisitaikymas prie draudimo (perėjimas prie kitų žvejybos būdų, veiklos diferencijavimas, laipsniško panaikinimo laikotarpis). || - (Paaiškinimas: + teigiamas poveikis, ++ labai teigiamas poveikis, - neigiamas poveikis, -- labai neigiamas poveikis, 0 jokio poveikio, N netaikoma ir (arba) labai sunku įvertinti) Galimybė || Poveikis aplinkai || Įvertis 2 politikos galimybė ES lygmeniu priimtos techninės ir kontrolės priemonės || Poveikis aplinkai toks pat, kaip status quo atveju, tik panaikinama galimybė sušvelninti nacionalines nuostatas ateityje ir taip pakenkti draudžiamų sugauti gyvūnų ištekliams. || - 3 politikos galimybė Tam tikros žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas || Šia galimybe siekiama spręsti ilgalaikę aplinkos apsaugos problemą, be kita ko renkant informaciją, kuria būtų grindžiami sprendimai. Tačiau vertėtų pažymėti, kad greitu laiku galima surinkti tik mažą kiekį informacijos ir ji nebūtų pakankamai patikima, kad būtų galima išskirti uždraustinos žalingiausios žvejybos tipus. Taip kyla rizika, kad pati žalingiausia žvejyba nebūtų uždrausta ir aplinkos apsaugos problemos išliktų. Galimas pastangų perkėlimas iš uždraustos žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais į kitų specializacijų žvejybą turėtų būti stebimas siekiant išvengti neigiamo poveikio. || + 4 politikos galimybė || || Draudimas vykdyti bet kokią žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais || Šios galimybės poveikis teigiamas, nes uždraudus bet kokią žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais būtų sprendžiamos visos galimos aplinkos problemos. Manoma, kad žvejų veiklos poslinkis prie kitų pagal jų licencijas leidžiamų naudoti įrankių būtų minimalus, nes žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais svarba daugeliui laivų yra nedidelė. Tačiau galimas pastangų perkėlimas iš žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais į kitų specializacijų žvejybą turėtų būti stebimas siekiant išvengti nenumatyto neigiamo poveikio. Galimas netiesioginis teigiamas poveikis kitų tipų žvejybos valdymui, o tai teigiamai atsilieptų ir saugomų rūšių gyvūnams. || ++ Administracinės naštos valstybėms narėms vertinimas grindžiamas reikalavimais, kurių gali kilti įgyvendinant pagrindines pagal politikos galimybes numatytas priemones, ir suinteresuotųjų šalių (viešųjų įstaigų ir įmonių) patiriamu poveikiu, susijusiais su a) reglamentavimo reikalavimais (didelė našta), b) informacijos teikimo įpareigojimais (nedidelė našta) arba c) specialiais procesų ar tvarkos pritaikymais (vidutinė našta). Galimybės || Poveikis administracinei naštai || Įvertis 2 galimybė ES lygmeniu priimtos techninės ir kontrolės priemonės || Prisitaikant prie naujų reikalavimų (pvz., tinklo akių dydžio pakeitimų) ir siekiant vykdyti tinkamą naujos tvarkos įgyvendinimo stebėseną (pvz., įvedant žvejybos leidimus, sudarant kontrolės planus ir kt.) būtų patiriama didelė administracinė našta. || -- 3 galimybė Tam tikros žvejybos dreifuojančiais tinklais uždraudimas || Renkant informaciją, būtiną sprendžiant, ar uždrausti tam tikrą žvejybą, būtų patiriama didelė administracinė našta. Būtų sunku administruoti ir kontroliuoti dvi lygiagrečias sistemas – draudžiamą žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais ir leidžiamą žvejybą šiais tinklais. || -- 4 galimybė Draudimas vykdyti bet kokią žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais || Administracinė našta būtų patiriama trumpą laiką, kol būtų valdomas ir kontroliuojamas perėjimas prie visiško uždraudimo. Vidutiniu ir ilgiuoju laikotarpiais našta žymiai sumažėtų dėl paprastesnės teisinės sistemos ir mažesnių kontrolės poreikių. Šiai paprastesnei tvarkai įgyvendinti nereikėtų itin sudėtingos dreifuojančiųjų tinklų naudojimo kontrolės ir stebėsenos, liktų mažiau reguliuotinų žvejybos įrankių. || + 6. GALIMYBIŲ PALYGINIMAS Be jau pateikto palyginimo keturių politikos galimybių veiksmingumas palygintas tarpusavyje pagal aktualumo, veiksmingumo, efektyvumo, nuoseklumo ir priimtinumo kriterijus. Galimybių aktualumas vertintas atsižvelgiant į nustatytas ilgalaikes aplinkos apsaugos ir kontrolės problemas: · aplinkos problema – žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais stebėsena nepakankama, kad būtų galima įvertinti jos poveikį saugomų rūšių gyvūnams; · kontrolės problema – kai kurioms valstybėms narėms nepavyko užtikrinti, kad nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais nebūtų gaudomi draudžiami gaudyti gyvūnai. Galimybių veiksmingumas ir efektyvumas įvertintas, inter alia, atsižvelgiant į tikslą užkirsti kelią naudoti didelius dreifuojančiuosius tinklus ir (arba) gaudyti VIII priede nurodytų rūšių žuvis bei kitus jūros gyvūnus, tarp jų ir neselektyviai sugaunamą priegaudą (kurią gali sudaryti ir tikslinių rūšių žuvų laimikis ir priegauda), taip pat į tikslą sumažinti dreifuojančiųjų tinklų poveikį jūros gyvūnams, kuriems reikia ypatingos apsaugos. Politikos galimybių nuoseklumas vertintas atsižvelgiant į bendruosius ES tikslus, strategijas ir prioritetus. Politikos galimybių priimtinumas vertintas atsižvelgiant į geresnės kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo poreikį, aplinkos apsaugos aspektą, administracinės naštos proporcingumą (remiantis proporcingumo principu), taip pat į viešųjų konsultacijų rezultatus. Keturių politikos galimybių palyginimo santrauka pateikta lentelėje. Vertinimo kriterijai || 1 galimybė. Satus quo || 2 galimybė. Techninių ir kontrolės priemonių įgyvendinimas || 3 galimybė. Tam tikros žvejybos uždraudimas || 4 galimybė. Visiškas uždraudimas Tinkamumas || Aplinkos apsauga || -- || + || + || ++ Kontrolė || - || - || -- || ++ Veiksmingumas || 1 tikslas || -- || + || + || ++ 2 tikslas || -- || + || + || ++ 3 tikslas || -- || + || + || ++ 4 tikslas || -- || + || + || ++ 5 tikslas || 0 || 0 || - || - Efektyvumas || 1 tikslas || -- || + || + || ++ 2 tikslas || -- || + || + || ++ 3 tikslas || -- || + || + || ++ 4 tikslas || -- || + || + || ++ 5 tikslas || 0 || 0 || - || - Nuoseklumas || Proporcingumo principas || + || + || - || - Atsargumo principas || - || + || + || ++ Ekosistema grindžiamas valdymas || - || + || + || ++ Priimtinumas || Valstybės narės || 0 || - || -- || +/- Žvejai || 0 || -- || -- || - Nevyriausybinės organizacijos || -- || + || + || ++ Remiantis išdėstytais svarstymais daroma išvada, kad 4 politikos galimybė, pagal kurią būtų uždrausta bet kokia žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais veikla, yra tinkamiausia, nes atitinka daugiausia veiksmingumo, efektyvumo, nuoseklumo ir priimtinumo parametrų ir gali užtikrinti geriausius poveikio aplinkai ir administracinės naštos ribojimo rezultatus. 7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS Naujų stebėsenos ir vertinimo sistemų sukurta nebus, bus siekiama užtikrinti tinkamą jau esamų sistemų veikimą. Šiuo tikslu Komisija atidžiai tikrins šį procesą ir bendradarbiaus su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad valstybėse narėse būtų veiksmingai ir efektyviai įgyvendinamos kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės, taip pat mokslinė stebėsena, rizikos vertinimo strategijos ir pagal bendrą žuvininkystės politiką[9] [10] [11] nustatytos atgrasomosios priemonės. Naujieji mechanizmai, nustatyti pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą[12], taip pat turėtų padėti supaprastinti ir pagerinti valstybių narių stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemas, nustatytas pagal Paukščių ir Buveinių direktyvas[13]. [1] Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 44/225 (1989 m. gruodžio 22 d.), Nr. 45/197 (1990 m. gruodžio 21 d.) ir Nr. 46/215 (1991 m. gruodžio 20 d.). [2] Konvencijoje dėl draudimo pietų Ramiajame vandenyne žvejoti ilgais dreifuojančiaisiais tinklais (Velingtono konvencija) dideli dreifuojantieji tinklai apibrėžti kaip ilgesni nei 2,5 km ilgio. . [3] 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97, nustatantis tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones. [4] 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98. [5] 1998 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1239/98 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 894/97, nustatantį tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones. [6] Rūšių sąrašas (VIII priedas): ilgapelekiai tunai – Thunnus alalunga; melsvieji tunai – Thunnus thynnus; didžiaakiai tunai: Thunnus obesus; dryžuotieji tunai – Katsuwonus pelamis; atlantinės pelamidės – Sarda sarda; geltonpelekiai tunai – Thunnus albacares; juodapelekiai tunai – Thunnus atlanticus; mažieji tunai – Euthynnus spp.; australiniai tunai – Thunnus maccoyii; skumbriniai tunai – Auxis spp.; jūrų karšiai – Brama rayi; marlinos – Tetrapturus spp., Makaira spp.; buriažuvinės – Istiophorus spp.; kardžuvės – Xiphias gladius; lydekinės skumbrės – Scomberesox spp., Cololabis spp.; auksinės skumbrės – Coryphaena spp.; rykliai – Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae; galvakojai – visos rūšys. [7] MAREA bendroji sutartis Nr. MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082, speciali sutartis Nr. 8 (SI2.646130) Identification and characterization of the small scale driftnet fisheries in the Mediterranean (DriftMed) („Žvejybos nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais Viduržemio jūroje identifikavimas ir apibūdinimas (DriftMed))“; bendroji sutartis Nr. MARE/2011/01 Lot2, speciali sutartis Nr. 5 (SI2.650655) Study in support of the review of the EU regime on the small-scale driftnet fisheries („Tyrimas, kuriuo grindžiama ES galiojančios žvejybos nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais tvarkos peržiūra“). [8] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva). [9] 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, OL L 343, 2009 12 22, p. 1. [10] 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, OL L 286, 2008 10 29, p. 1. [11] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, OL L 354, 2013 12 28, p. 22. [12] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus. [13] 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos. 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos.