Komisijos rekomendacija Tarybai įgalioti Komisiją pradėti derybas su Serbija ir Juodkalnija dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo /* SEK/2005/0926 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.7.2005 SEK(2005) 926 galutinis KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI įgalioti Komisiją pradėti derybas su Serbija ir Juodkalnija dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI įgalioti Komisiją pradėti derybas su Serbija ir Juodkalnija dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo A. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1999 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikate dėl Stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP), susijusio su Albanija, Bosnija, Hercegovina, Kroatija, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija bei Serbija ir Juodkalnija[1] buvo nustatytas naujas pagrindas glaudesniems ES ir šių šalių santykiams kurti. 2003 m. birželio mėn. Salonikuose vykusiame viršūnių susitikime buvo patvirtinta, kad Stabilizacijos ir asociacijos procesas yra Europos Sąjungos politikos pietryčių Europos atžvilgiu pagrindas. Stabilizacijos ir asociacijos procese numatomas plataus pobūdžio bendradarbiavimas, visų pirma sudarant naujos kategorijos susitarimus, stabilizacijos ir asociacijos susitarimus (SAS). Derybų dėl SAS pradžia priklauso nuo to, ar SAP šalys atitinka tam tikras politines ir ekonomines sąlygas. Pastaraisiais metais ES politines konsultacijas teikė ES ir JFR (Jugoslavijos Federacinė Respublika) konsultacinė darbo grupė, o vėliau vyko intensyvus nuolatinis dialogas (IND). Šiuo metu, remiantis 2004 m. birželio mėn. ES Ministrų Tarybos patvirtinta Europos partneryste ir atitinkamu 2004 m. gruodžio mėn. Serbijos ir Juodkalnijos valdžios institucijų parengtu planu, reformos stebimos ir vykdomos vadovaujantis intensyviu nuolatiniu dialogu. Šiuo metu tarp ES ir Serbijos ir Juodkalnijos (SCG)[2] nėra užmegzta jokių sutartinių santykių, išskyrus susitarimą su Serbijos Respublika dėl tekstilės gaminių[3]. Nuo 2000 m. spalio mėn., kai žlugo Slobodano Miloševičiaus režimas, Serbija ir Juodkalnija (buvusi Jugoslavijos Federacinė Respublika – JFR) pasinaudojo įvairiomis SAP priemonėmis, visų pirma beveik visoms prekėms taikomomis autonominėmis prekybos priemonėmis ir didele finansine parama. Salonikų viršūnių susitikime buvo patvirtinta, kad Serbija ir Juodkalnija yra galima kandidatė narystei ES. 2002–2003 m. JFR įvykdė svarbią konstitucijos reformą, paskatinusią 2003 m. vasario 4 d. priimti Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos Konstitucinę chartiją.[4] 2003 m. vasarą buvo priimtas veiksmų planas dėl vieningos išorės prekybos politikos ir laisvos vidaus rinkos. Šių pagrindinių dokumentų priėmimas suteikė galimybę Komisijai pradėti rengti pagrįstumo ataskaitos projektą. Deja, pastangos siekiant mažiausio bendros prekybos politikos ir vidaus rinkos integracijos lygio, nedavė norimų rezultatų. +Todėl dėl vėlavimo įgyvendinant Konstitucinę chartiją ir prekybos ir vidaus rinkos veiksmų planą bei dėl didelių trūkumų Serbijai ir Juodkalnijai vykdant tarptautinius įsipareigojimus, nepavyko įvertinti galimybės pradėti derybas dėl SAS. Siekdama padėti rasti išeitį iš nuolatinės konstitucinės „aklavietės“ bei suteikti Serbijai ir Juodkalnijai papildomų jėgų siekiant narystės ES, 2004 m. liepos mėn. Komisija pasiūlė „dviejų juostų kelio“ požiūrį, kuriam vėliau, 2004 m. spalio mėn., pritarė ES Ministrų Taryba bei Serbijos ir Juodkalnijos politikos lyderiai. Šiuo „dviejų juostų kelio“ požiūriu atsižvelgiama į sudėtingą Serbijos ir Juodkalnijos institucinę struktūrą. 2004 m. spalio 11 d. pateiktose išvadose Taryba išreiškė „savo paramą „dviejų juostų kelio“ požiūriui, kuris reiškia vieną Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, atskirai derantis su respublikomis dėl prekybos, ekonominės ir kitų svarbių sektorių politikos. Taryba dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti Konstitucine chartija pagrįstą Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungą.“ Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas su Serbija ir Juodkalnija apimtų valstybių sąjungos kompetencijos ir respublikų kompetencijai priskiriamus klausimus. Derybos vyktų su valstybių sąjunga arba respublikomis, atsižvelgiant į kompetencijų padalijimą. SAS būtų vienintelis valstybių sąjungos ir respublikų aktas, priimtas pagal atitinkamus jų įgaliojimus. Taikant šį požiūrį, Bendrijai ir jos valstybėms narėms būtų suteikta galimybė tinkamai užmegzti sutartinius santykius su Serbija ir Juodkalnija, aiškiai nurodant kompetentingų valdžios institucijų teises ir pareigas bei gerbiant pagal Konstitucinę chartiją sudarytą valstybių sąjungą. Dėl to 2005 m. balandžio mėn. Komisija galėjo pateikti pagrįstumo ataskaitą dėl ES bei Serbijos ir Juodkalnijos SAS[5]. Ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad Serbija ir Juodkalnija yra pakankamai pasirengusi pradėti derybas dėl SAS , bet, siekiant pažangos visuose šio proceso etapuose, prieš pradedant derybas ir derybų metu, Serbija ir Juodkalnija privalo tęsti bendradarbiavimą su TBBJT (Tarptautinis baudžiamasis tribunolas buvusiai Jugoslavijai) ir nedelsdama pradėti bendradarbiauti visose srityse. Be to, Komisija nusprendė, kad valstybių sąjunga ir abi respublikos turėtų ir toliau įgyvendinti Europos partnerystės prioritetus pagal veiksmų planą bei turėtų skirti didesnį dėmesį daugeliui ataskaitoje išvardytų klausimų, itin svarbių SAS. Komisija taip pat paskelbė apie savo ketinimą rengti derybų nurodymų projektą. Šis derybų nurodymų projektas pateikiamas priede. ES jau pasirašė Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Kroatija, o šiuo metu derybos dėl SAS vyksta su Albanija. Siūlomame derybų nurodymų projekte visapusiškai atsižvelgiama į ankstesnes derybas. Vis dėlto tam tikros nuostatos yra pritaikytos išskirtinei Serbijos ir Juodkalnijos padėčiai, įskaitant kompetencijų padalijimą tarp valstybių sąjungos ir dviejų respublikų. Į SAS nuostatas dėl prekybos bus deramai įtrauktos visos nuostatos, numatytos autonominiais lengvatiniais prekybos tarifais, jau suteiktais Serbijai ir Juodkalnijai vienašaliu pagrindu. Be to, Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu bus skatinama regionų integracija. Užmezgus sutartinius santykius su Serbija ir Juodkalnija, SAS bus numatomas plataus pobūdžio bendradarbiavimas bei skatinamas šalies integracijos į Europos struktūras procesas. Siūlomuose derybų nurodymuose nustatomas oficialus politinio dialogo su Serbija ir Juodkalnija pagrindas tiek dvišaliu, tiek regiono lygmeniu. Pagrindinis šio susitarimo tikslas bus skatinti ekonominius ir prekybinius santykius, atsižvelgiant į perspektyvą po pereinamojo laikotarpio kurti PPO nuostatas atitinkančias prekių ir paslaugų laisvos prekybos zonas, kurių trukmė bus nustatyta derybų metu, priklausomai nuo Serbijos ir Juodkalnijos pasirengimo. Susitarimu bus kontroliuojamas darbuotojų judėjimas, įsisteigimo laisvė, paslaugų teikimas, einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas. Į jį bus įtrauktas Serbijos ir Juodkalnijos įsipareigojimas laipsniškai derinti savo teisės aktus su EB teisės aktais (visų pirma pagrindinėse vidaus rinkos srityse); juo bus nustatomi plataus pobūdžio santykiai visose Bendrijos interesų srityse ir numatomas bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse pagrindas. Visą bendradarbiavimą rems Bendrijos pagalbos programa, Serbijai ir Juodkalnijai suteikiant paramą ir padedant įgyvendinti tam tikrus šio susitarimo aspektus. Atsižvelgiant į dabartinį Serbijos ir Juodkalnijos administracinį pajėgumą, derybų eiga ir SAS sudarymas turėtų priklausyti nuo to, kaip Serbija ir Juodkalnija stiprins teisinę bei institucinę sistemą ir kaip gebės įgyvendinti susitarimo įsipareigojimus. B. REKOMENDACIJA Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija rekomenduoja Tarybai: - priimti pridedamą derybų nurodymų projektą, kuris turėtų būti derybų dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Serbija ir Juodkalnija pagrindas; - paskirti specialų komitetą, padėsiantį Komisijai vykdyti šią užduotį. PRIEDAS DERYBŲ INSTRUKCIJOS A. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2 B. REKOMENDACIJA 4 1. Susitarimo pobūdis 9 2. Susitarimo taikymo sritis 9 3. Susitarimo turinys 9 3.1. Preambulė 9 3.2. Bendrieji principai 11 3.3. Politinis dialogas 12 3.4. Regionų bendradarbiavimas 13 3.4.1. Bendradarbiavimas su kitomis šalimis, pasirašiusiomis su ES Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą 13 3.4.2. Bendradarbiavimas su kitomis Stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiomis šalimis 14 3.4.3. Bendradarbiavimas su kandidatėmis stoti į ES 14 3.5. Laisvas prekių judėjimas 14 3.5.1. Prekyba pramonės prekėmis 15 3.5.1.1. Importas į Bendriją 15 3.5.1.2. Importas į Serbiją ir Juodkalniją 15 3.5.1.3. Eksportui taikomi muitai ir kiekybiniai apribojimai 15 3.5.1.4. Bendrai abiejoms šalims taikomos priemonės 15 3.5.1.5. Specialiosios priemonės 16 3.5.2. Prekyba žemės ūkio ir žvejybos produktais 16 3.5.3. Bendrosios nuostatos 17 3.5.3.1. Neveikimas 17 3.5.3.2. Diskriminacijos uždraudimas 17 3.5.3.3. Importo muitas 17 3.5.3.4. Muitų sąjungos, laisvosios prekybos zonos, nuostatos dėl tarpvalstybinės prekybos 17 3.5.3.5. Specialiosios sąlygos ir tyrimai 17 3.5.3.6. Preferencinės kilmės taisyklės ir administracinio bendradarbiavimo metodai 18 3.5.3.7. Apribojimai 18 3.5.3.8. Administracinis bendradarbiavimas kovos su sukčiavimu ir lengvatinio importo valdymo srityse 18 3.6. Darbuotojų judėjimas, įsisteigimas, paslaugos ir kapitalas 18 3.6.1. Darbuotojų judėjimas 18 3.6.2. Įsisteigimas 19 3.6.3. Paslaugų teikėjų laikinasis judėjimas 19 3.6.4. Abipusis kvalifikacijų pripažinimas 20 3.6.5. Paslaugų teikimas 20 3.6.5.1. Bendrosios nuostatos 20 3.6.5.2. Transporto paslaugos 20 3.6.6. Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas 21 3.6.7. Bendrosios nuostatos 21 3.7. Įstatymų derinimas, teisėsauga ir konkurencijos taisyklės 21 3.7.1 Konkurencija 22 3.7.1.1. Konkurencija ir valstybės pagalba 22 3.7.1.2. Valstybės monopolijos 22 3.7.1.3. Valstybinės įmonės 22 3.7.2. Intelektinė, pramoninė ir komercinė nuosavybė 22 3.7.3 Viešieji pirkimai 23 3.7.4. Standartizacija, metrologija, akreditavimas ir atitikties vertinimas 23 3.7.5. Vartotojų apsauga 24 3.7.6. Darbo sąlygos ir lygios galimybės 24 3.8. Teisingumas, laisvė ir saugumas 24 3.8.1. Institucijų stiprinimas 24 3.8.2. Asmens duomenų apsauga 24 3.8.3. Vizos, pasienio kontrolė, prieglobstis ir migracija 25 3.8.4. Nelegalios migracijos prevencija ir kontrolė; readmisija 25 3.8.5. Pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas 26 3.8.6. Bendradarbiavimas kovojant su neteisėtais narkotikais 26 3.8.7. Kova su nusikalstamumu bei kita neteisėta veikla ir prevencija 26 3.8.8 Kova su terorizmu 27 3.8.9 Ypatinga JK, Airijos ir Danijos padėtis 27 3.9. Bendradarbiavimo politika 27 3.9.1. Ekonomika ir prekybos politika 28 3.9.2. Bendradarbiavimas statistikos srityje 28 3.9.3. Bankininkystė, draudimas ir kitos finansinės paslaugos 28 3.9.4. Bendradarbiavimas audito ir finansų kontrolės srityse 28 3.9.5. Investicijų skatinimas ir apsauga 28 3.9.6. Pramoninis bendradarbiavimas 29 3.9.7. Mažos ir vidutinės įmonės 29 3.9.8 Turizmas 29 3.9.9. Žemės ūkis ir agropramoninis sektorius 29 3.9.10. Žuvininkystė 29 3.9.11. Muitai 29 3.9.12. Mokesčiai 30 3.9.13. Socialinis bendradarbiavimas 30 3.9.14. Švietimas ir mokymas 30 3.9.15. Kultūrinis bendradarbiavimas 31 3.9.16. Bendradarbiavimas garso ir vaizdo sektoriaus srityje 31 3.9.17. Informacinė visuomenė 31 3.9.18 Elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos 31 3.9.19. Informacija ir komunikacija 31 3.9.20. Transportas 31 3.9.21. Energetika 32 3.9.22. Aplinka 32 3.9.23. Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra 32 3.9.24. Regionų ir vietos plėtra 32 3.9.25 Viešojo administravimo reforma 32 3.10. Finansinis bendradarbiavimas 33 3.11. Institucinės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos 33 3.11.1. Stabilizacijos ir asociacijos taryba (SAT) 33 3.11.2. Stabilizacijos ir asociacijos komitetas (SAKOM) 34 3.11.3. Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinis komitetas (SAPK) 34 3.11.4. Bendrosios ir baigiamosios nuostatos 34 1. SUSITARIMO POBūDIS Derybų tikslas yra sudaryti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) su Serbija ir Juodkalnija (SCG). Tai bus lengvatinis susitarimas, kuriuo siekiama skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą, stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir politinį stabilumą šalyje ir regione bei nustatyti glaudžią, ilgos trukmės sąjungą tarp susitariančiųjų šalių. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas bus pirmasis asociacijos susitarimas, sudarytas su Serbija ir Juodkalnija. Visas Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas bus vienintelis valstybių sąjungos ir ją sudarančių valstybių narių aktas, priimtas pagal atitinkamus jų įgaliojimus. Tai bus įvairaus pobūdžio susitarimas, kurio viena susitariančioji šalis bus Europos bendrija ir jos valstybės narės, o kita – Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjunga, Juodkalnijos Respublika ir Serbijos Respublika[6]. 2. Susitarimo taikymo sritis Susitarimu siekiama reglamentuoti susitarimo šalių politinius, ekonominius ir prekybinius santykius. Jame bus numatytos politinio dialogo, plataus pobūdžio bendradarbiavimo, laisvos prekybos zonos tarp šalių įkūrimo, įstatymų derinimo, pagalbos ir susitarimui įgyvendinti būtinų institucinių priemonių nuostatos. Nustatant teritorinę susitarimo apimtį, atsižvelgiama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999 m.), kuria, siekiant įkurti laikinąją Kosovo administraciją (Jungtinių Tautų laikinoji administracijos misija Kosove), buvo nustatytas tarptautinis civilinis dalyvavimas, ir dėl to susitarimo įsipareigojimų šiuo metu negalima taikyti Kosove. 3. Susitarimo turinys 3.1. Preambulė Preambulėje galėtų būti minimi šie dalykai: - tvirti šalių ryšiai ir bendros jų vertybės, jų noras stiprinti šiuos ryšius ir kurti glaudžius bei tvarius santykius, pagrįstus abipusiškumo principu ir bendru interesu, o tai turėtų Serbijai ir Juodkalnijai suteikti galimybę stiprinti ir plėsti santykius su Bendrija; - šio susitarimo svarba su pietryčių Europos šalimis susijusiam Stabilizacijos ir asociacijos procesui, stabilios Europos tvarkos, paremtos bendradarbiavimu, kūrimui ir tvirtinimui, Europos Sąjungai būnant pagrindiniu ramsčiu, taip pat jo svarba Stabilumo paktui; - visų šalių įsipareigojimas visomis priemonėmis prisidėti prie Serbijos ir Juodkalnijos bei viso regiono politinio, ekonominio ir institucinio stabilizavimo kuriant civilinę visuomenę ir demokratiją, institucijas ir vykdant viešosios administracijos reformą, plėtojant regioninę prekybos integraciją bei stiprinant ekonominį bendradarbiavimą, plataus pobūdžio bendradarbiavimą, visų pirma teisingumo ir vidaus reikalų srityse, taip pat didinant šalies ir regiono saugumą; - šalių įsipareigojimas didinti politinę ir ekonominę laisvę numatomas kaip šio susitarimo pagrindas, taip pat jų įsipareigojimas gerbti žmogaus teises, įskaitant nacionalinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, teisinę valstybę bei demokratijos principus, paremtus daugiapartine sistema bei laisvais ir skaidriais rinkimais; - šalių įsipareigojimas visapusiškai įgyvendinti visus JT chartijoje, ESBO (Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija), visų pirma Helsinkio baigiamajame akte, Madrido ir Vienos konferencijų baigiamuosiuose dokumentuose, Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos numatytus principus ir nuostatas, taip pat laikytis Deitono (Paryžiaus) ir Erduto susitarimų bei pietryčių Europos Stabilumo pakto įsipareigojimų, siekiant skatinti stabilumą regione ir regiono šalių bendradarbiavimą; - šalių įsipareigojimas laikytis laisvos rinkos ekonomikos principų, ir Bendrijos pasirengimas skatinti ekonomikos reformas Serbijoje ir Juodkalnijoje; - šalių įsipareigojimas dėl laisvos prekybos pagal PPO nustatytas teises ir įsipareigojimus, kurie taikomi skaidriai ir nediskriminuojančiai; - šalių noras plėsti nuolatinį politinį dialogą abipusio intereso dvišaliais ir tarptautiniais klausimais, įskaitant regiono aspektus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos bendrą užsienio ir saugumo politiką; - šalių įsipareigojimas kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir stiprinti bendradarbiavimą kovojant su terorizmu, remiantis 2001 m. spalio 20 d. Europos konferencijoje priimtu pareiškimu; - tikėjimas, kad Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu tarp šalių bus sukurtos naujos ekonominių santykių sąlygos, skirtos visų pirma prekybai ir investicijoms, t. y. pagrindiniams ekonomikos restruktūrizavimo ir modernizavimo veiksniams, plėsti; - Serbijos ir Juodkalnijos įsipareigojimas derinti savo teisės aktus su Bendrijos teisės aktais atitinkamose srityse ir veiksmingai juos įgyvendinti; - Serbijos ir Juodkalnijos Konstitucinė chartija, kuria nustatomas valstybių sąjungos ir dviejų ją sudarančių respublikų kompetencijų padalijimas; - Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos ir dviejų ją sudarančių respublikų įsipareigojimas bendradarbiauti ir derinti savo politikos kryptis, siekiant užtikrinti veiksmingą Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimą; - Bendrijos noras ryžtingai remti reformų įgyvendinimą ir rekonstrukciją, taikyti visas turimas bendradarbiavimo ir techninės, finansinės bei ekonominės pagalbos priemones, remiantis išsamia daugiamete orientacine programa, skirta šiam tikslui siekti; - supratimas, kad šio susitarimo nuostatos, priklausančios Europos bendrijos steigimo sutarties III dalies IV antraštinės dalies taikymo sričiai, įpareigoja Jungtinę Karalystę ir Airiją kaip susitariančiąsias šalis, o ne kaip dalį Europos bendrijos, tol, kol Jungtinė Karalystė arba Airija (atitinkamai pagal atvejį) Serbijai ir Juodkalnijai nepraneša, kad yra įpareigota kaip Europos bendrijos dalis pagal prie Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties pridėtą protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos padėties. Tos pačios nuostatos taikomos Danijai pagal prie šių sutarčių pridėtą protokolą dėl Danijos padėties; - Zagrebo viršūnių susitikimas, kuriame buvo paraginta tvirtinti Stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančių šalių ir Europos Sąjungos santykius bei stiprinti regionų bendradarbiavimą; - Salonikų viršūnių susitikimas, kuriame Stabilizacijos ir asociacijos procesas buvo patvirtintas Europos Sąjungos santykių su Vakarų Balkanų šalimis politikos pagrindu, ir buvo pabrėžta šių šalių integracijos į Europos Sąjungą perspektyva, atsižvelgiant į jų individualią pažangą, daromą vykdant reformas, ir pasiekimus; - 2001 m. birželio 27 d. Briuselyje pasirašytas susitarimo memorandumas dėl prekybos supaprastinimo ir liberalizavimo, kuriuo Serbija ir Juodkalnija, kartu su kitomis regionui priklausančiomis šalimis, įsipareigojo iki 2002 m. pabaigos derėtis dėl eilės dvišalių laisvos prekybos susitarimų, skirtų stiprinti regiono galimybes pritraukti investicijas ir jo perspektyvas integruotis į pasaulio ekonomiką; - Europos Sąjungos pasirengimas kuo glaudžiau integruoti Serbiją ir Juodkalniją į Europos politinę ir ekonominę veiklą, ir patvirtinimas, kad šalis yra galima kandidatė narystei ES, vadovaujantis Europos Sąjungos sutartimi, jeigu ji įvykdys 1993 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryboje apibrėžtus reikalavimus dėl sėkmingo šio susitarimo, visų pirma nuostatų dėl regionų bendradarbiavimo, įgyvendinimo. 3.2. Bendrieji principai 1. Šalių vidaus ir užsienio politika grindžiama pagarba demokratiniams principams ir žmogaus teisėms, paskelbtoms Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir apibrėžtoms Europos žmogaus teisių konvencijoje, Helsinkio baigiamajame akte bei Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos, taip pat pagarba tarptautinės teisės principams ir teisinei valstybei bei rinkos ekonomikos principams, nustatytiems ESBK Bonos konferencijos dokumente, ir tai yra pagrindiniai šio susitarimo elementai. 2 Susitariančiosios šalys patvirtina dalyvavimo kovojant su terorizmu svarbą. 3. Susitariančiosios šalys patvirtina tarptautinių įsipareigojimų vykdymo svarbą, visų pirma visapusiškai bendradarbiaujant su TBTBJ. 4. Susitariančiosios šalys įsipareigoja siekti taikos ir stabilumo regione bei pasaulyje. Gerų kaimyninių santykių plėtra – Stabilizacijos ir asociacijos proceso pagrindas. Dėl to, sudarant ir įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, atsižvelgiama į 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos patvirtintas svarbias politines ir ekonomines sąlygas ir remiamasi atskirais Serbijos ir Juodkalnijos pasiekimais. 5. Nurodoma, kad Serbija ir Juodkalnija yra pasirengusi plėtoti bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius su kitomis regiono šalimis, įskaitant atitinkamą abipusių lengvatų dėl laisvo asmenų, kapitalo ir paslaugų judėjimo lygį, taip pat bendrų interesų projektų plėtrą, ypač susijusių su kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija, pinigų plovimu, nelegalia migracija ir prekyba, įskaitant visų pirma prekybą žmonėmis ir neteisėtais narkotikais. Šis įsipareigojimas yra pagrindinis susitariančiųjų šalių santykių plėtros ir tarpusavio bendradarbiavimo veiksnys, taip regione didinant stabilumą. 6. Asociacijos procesas bus visiškai įgyvendintas pereinamuoju daugiausia 10 metų truksiančiu laikotarpiu, dviem nuosekliais etapais. Šiais dviem etapais nebus taikomas laisvas prekių judėjimas (3.5), kurio konkretus tvarkaraštis bus numatytas šio susitarimo nuostatose. Šio proceso padalijimo į du nuoseklius etapus tikslas – kruopščiai tikrinti, kaip taikomas šis susitarimas. Įstatymų derinimo ir teisėsaugos srityje per pirmąjį etapą bus siekiama sutelkti dėmesį į esminius acquis aspektus, nustatant tam tikras gaires, kaip apibrėžta 3.7. Stabilizacijos ir asociacijos taryba (SAT) nuolat tikrins šio susitarimo taikymą ir Serbijos ir Juodkalnijos teisines, administracines, institucines bei ekonomines reformas, atsižvelgiant į preambulę ir laikantis bendrų būsimo SAS principų. Pirmasis etapas prasidės įsigaliojus susitarimui. Penktaisiais metais po susitarimo įsigaliojimo Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertins Serbijos ir Juodkalnijos padarytą pažangą ir nuspręs patvirtinti perėjimą į kitą etapą arba jį nukelti, siekiant visiškos asociacijos. Be to, ji nuspręs dėl konkrečių nuostatų, kurios gali atrodyti reikalingos antrajam etapui kontroliuoti. Tai neturės poveikio per derybas nustatytai pereinamojo laikotarpio trukmei. Susitarimas yra visiškai suderinamas su atitinkamomis PPO nuostatomis ir įgyvendinamas nuosekliai jų laikantis, visų pirma vadovaujantis 1994 m. GATT XXIV straipsniu ir GATS V straipsniu. 3.3. Politinis dialogas Susitarime numatomos tinkamos nuostatos dėl politinio dialogo, kuriuo padedama kurti glaudžius vienybės ryšius ir naujas bendradarbiavimo tarp šalių formas, visų pirma siekiant skatinti: - Serbijos ir Juodkalnijos visišką integraciją į demokratinių tautų bendriją ir laipsnišką draugiškų santykių su Europos Sąjunga kūrimą; - mažinti šalių nuomonių skirtumus dėl tarptautinių klausimų, keičiantis, be kita ko, atitinkama informacija, o ypač klausimais, greičiausiai turinčiais šalims žymaus poveikio; - regionų bendradarbiavimą ir gerų kaimyninių santykių plėtrą; - bendras nuomones dėl saugumo ir stabilumo Europoje, įskaitant bendradarbiavimą Europos Sąjungos bendrai užsienio ir saugumo politikai priklausančiose srityse; bendradarbiavimą ir dalyvavimą priešinantis masinio naikinimo ginklų platinimui ir tiekimo būdams, šalies mastu įgyvendinant pagal tarptautines nusiginklavimo ir neplatinimo sutartis prisiimtus įsipareigojimus, susitarimus bei kitus svarbius tarptautinius įsipareigojimus ir visiškai jų laikantis. Politinis dialogas pirmiausia vyks Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, kuri bus bendrai atsakinga už visus klausimus, kuriuos šalys gali norėti jai pateikti. Šalių pageidavimu politinis dialogas taip pat gali vykti šiomis formomis: - vyresniųjų Serbiją ir Juodkalniją atstovaujančių pareigūnų bei Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę ir Komisiją atstovaujančių vyresniųjų pareigūnų susitikimai, kurie rengiami esant reikalui; - kuo veiksmingiau pasinaudojant diplomatiniais kanalais tarp šalių, įskaitant atitinkamus kontaktus trečiosiose šalyse ir Jungtinėse Tautose, ESBO, Europos Taryboje bei kituose tarptautiniuose forumuose; - bet kurios kitos priemonės, kuriomis būtų galima skatinti šio dialogo konsolidavimą, plėtrą ir eigą. Politinis dialogas parlamentiniu lygiu vyksta Stabilizacijos ir asociacijos parlamentiniame komitete. Politinis dialogas gali vykti tarptautiniu ir regioniniu lygmeniu, įtraukiant kitas regiono šalis. 3.4. Regionų bendradarbiavimas Serbija ir Juodkalnija aktyviai skatins regionų bendradarbiavimą pagal savo įsipareigojimus dėl taikos ir stabilumo regione bei pasaulyje ir kurti gerus kaimyninius santykius. Europos bendrijos pagalbos programa bus galima remti projektus, kuriuose bus numatytas regioninis arba tarpvalstybinis aspektas. Bet kada, kai Serbija ir Juodkalnija ketins plėsti savo bendradarbiavimą su viena 3.4.1 – 3.4.3 išvardytų šalių, ji turėtų apie tai pranešti ES ir tartis su ja, kaip apibrėžta šio susitarimo institucinėse, bendrosiose ir baigiamosiose nuostatose. Serbija ir Juodkalnija bus paraginta peržiūrėti esamus dvišalius susitarimus, sudarytus su regiono partneriais arba sudaryti naujus susitarimus tam, kad užtikrinti jų suderinamumą su 2001 m. birželio 27 d. Briuselyje pasirašytame memorandume dėl prekybos supaprastinimo ir liberalizavimo nustatytais principais. 3.4.1. Bendradarbiavimas su kitomis šalimis, pasirašiusiomis su ES Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą Pasirašiusi Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, Serbija ir Juodkalnija pradės derybas su Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą jau pasirašiusiomis šalimis tam, kad sudaryti dvišales konvencijas dėl regionų bendradarbiavimo, siekiant plėsti atitinkamų šalių tarpusavio bendradarbiavimą. Pagrindiniai šių konvencijų elementai bus: - politinis dialogas; - laisvos prekybos zonos tarp šalių įkūrimas, suderinus su atitinkamomis PPO nuostatomis; - abipusės lengvatos dėl laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo, paslaugų teikimo, einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo, taip pat su kita asmenų judėjimo politika susijusios lengvatos, lygiaverčios šiame susitarime nustatytam lengvatų lygmeniui; - nuostatos dėl bendradarbiavimo kitose srityse, kurioms taikomas arba netaikomas šis susitarimas, visų pirma teisingumo ir vidaus reikalų srityse. Prireikus šiose konvencijose bus nustatytos nuostatos dėl reikalingų institucinių mechanizmų kūrimo, ir tai bus padaryta per derybų metu nustatytą laikotarpį, įsigaliojus šiam susitarimui. Serbijos ir Juodkalnijos pasirengimas sudaryti tokias konvencijas bus tolesnių susitariančiųjų šalių tarpusavio santykių plėtros sąlyga. Panašios derybos turės būti pradėtos su kitomis regiono šalimis iš karto, kai jos pasirašys stabilizacijos ir asociacijos susitarimus. 3.4.2. Bendradarbiavimas su kitomis Stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiomis šalimis Serbija ir Juodkalnija turėtų siekti regionų bendradarbiavimo su kitomis Stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiomis šalimis keliose arba visose bendradarbiavimo srityse, kurioms taikomas šis susitarimas, ypač bendro intereso srityse. Toks bendradarbiavimas visada turėtų vykti laikantis šiame susitarime nustatytų principų ir tikslų. 3.4.3. Bendradarbiavimas su kandidatėmis stoti į ES Serbija ir Juodkalnija turėtų stiprinti savo bendradarbiavimą ir sudaryti konvenciją dėl regionų bendradarbiavimo su kandidatėmis stoti į ES visose bendradarbiavimo srityse, kurioms taikomas šis susitarimas. Tokia konvencija turėtų būti siekiama laipsniškai derinti dvišalius Serbijos ir Juodkalnijos bei šių šalių tarpusavio santykius su Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei tos šalies tarpusavio santykiais atitinkama jų dalimi. 3.5. Laisvas prekių judėjimas Pereinamojo laikotarpio metu, kaip apibrėžta 3.2 dalyje, Bendrija su Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika laipsniškai kurs suderintais įsipareigojimais paremtas laisvos prekybos zonas. Laisvos prekybos zona bus kuriama laikantis 1994 m. GATT XXIV straipsnio ir kitų atitinkamų PPO nuostatų. Šiame procese Bendrija dalyvaus žymiai aktyviau nei Serbija ar Juodkalnija. Serbija ir Juodkalnija turėtų naudotis Kombinuotąja nomenklatūra prekėms, kuriomis šalys prekiauja tarpusavyje, klasifikuoti. Taikytini baziniai muitai, kurie vėliau mažinami, yra, dieną prieš pasirašant šį susitarimą, abiejų respublikų faktiškai taikomi erga omnes . Jeigu, pasirašius šį susitarimą, tarifai yra mažinami erga omnes pagrindu, pirmiau nurodyti baziniai muitai turėtų būti keičiami sumažintais muitais, o mažinama bus nuosekliai, remiantis šiais naujais tarifais. Susitariančiosios šalys praneša viena kitai apie savo atitinkamus bazinius muitus. Siekiant plėtoti regioninę prekybą, šiuo susitarimu Serbijos Respublikai arba Juodkalnijos Respublikai neturėtų būti ribojama galimybė taikyti preferencinį režimą importui iš kitų šalių, kurios yra susijusios su ES stabilizacijos ir asociacijos procesu pietryčių Europoje, bei importui iš ES narėmis nesančių kaimyninių šalių. 3.5.1. Prekyba pramonės prekėmis Šio skirsnio nuostatos taikomos visoms prekėms, kurių kilmės šalys yra Kombinuotosios nomenklatūros 25–97 skyriuose išvardytos susitariančiosios šalys, išskyrus susitarimo priede nurodytąsias prekes (nustatytos kaip labiau tinkamos priskirti žemės ūkio, o ne pramonės prekėms). Šalys prekiauja tarpusavyje prekėmis, nurodytomis Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje, laikydamosis šios sutarties nuostatų. 3.5.1.1. Importas į Bendriją Įsigaliojus susitarimui, Bendrija patvirtins panaikinanti kiekybinius apribojimus, muitus ir visas Serbijos ir Juodkalnijos kilmės prekių importui į Bendriją lygiavertį poveikį darančias priemones. 3.5.1.2. Importas į Serbiją ir Juodkalniją Bus nustatytos šios priemonės: - įsigaliojus šiam susitarimui, bus panaikinti kiekybiniai apribojimai arba priemonės, darančios lygiavertį poveikį Bendrijos kilmės prekių importui į abi respublikas; - įsigaliojus šiam susitarimui, abi respublikos panaikins visus muitus, taikomus visoms prekėms, kurios nėra įtrauktos į jautrių prekių sąrašus. Šie sąrašai bus pridedami prie susitarimo kaip priedai. - Abi respublikos laipsniškai sieks panaikinti muitus, taikomus minėtuose šio susitarimo prieduose išvardytoms Bendrijos kilmės prekėms, vadovaujantis tvarkaraščiu, nustatytu atsižvelgiant į: 1) prekės jautrumą; 2) abiejų respublikų poreikį stiprinti fiskalinį tvarumą. Visi muitai turi būti panaikinti iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. 3.5.1.3. Eksportui taikomi muitai ir kiekybiniai apribojimai Įsigaliojus susitarimui, susitariančiosios šalys panaikina visus eksportui taikomus muitus. Įsigaliojus susitarimui, susitariančiosios šalys panaikina visus eksportui taikomus kiekybinius apribojimus. 3.5.1.4. Bendrai abiejoms šalims taikomos priemonės Įsigaliojus šiam susitarimui, šalys panaikins vienos kitai taikomus mokesčius, turinčius lygiavertį importo muitams poveikį. Įsigaliojus šiam susitarimui, šalys panaikins visus eksportui taikomus muitus ir lygiavertį poveikį darančius mokesčius, visus eksportui taikomus kiekybinius apribojimus ir lygiavertį poveikį darančias priemones. Visi kiekybiniai apribojimai ir lygiavertį poveikį darančios priemonės bus panaikintos įsigaliojus susitarimui, jeigu nėra nurodoma kitaip. 3.5.1.5. Specialiosios priemonės Tekstilės gaminiai Prekyba tekstilės gaminiais bus kontroliuojama taikant specialiąsias nuostatas, apimančias visas priemones, numatytas autonominėmis prekybos priemonėmis, atitinkamas Serbijos Respublikos ir Europos bendrijos susitarimo dėl tekstilės gaminių nuostatas[7], taip pat atitinkamas autonomines priemones dėl tekstilės gaminių[8]. 3.5.2. Prekyba žemės ūkio ir žvejybos produktais Šio skirsnio nuostatos bus taikomos prekybai žemės ūkio (įskaitant perdirbtus žemės ūkio produktus) ir žvejybos produktais, kurių kilmės šalys yra Serbija ir Juodkalnija bei Bendrija. Sąvoka „žemės ūkio ir žvejybos produktai“ reiškia produktus, išvardytus Kombinuotosios nomenklatūros 1–24 skirsniuose ir Susitarimo dėl žemės ūkio (GATT, 1994 m.) 1 priedo I dalies ii punkte. Šiam apibrėžimui priskiriami 3 skyriuje, 1604 ir 1605 pozicijose, 0511 91, 2301 20 00 ir ex 1902 20 10 subpozicijose („įdaryti tešlos gaminiai, kurių daugiau nei 20 % svorio sudaro žuvis, vėžiagyviai, moliuskai arba kiti vandens bestuburiai“) nurodyti žuvies ir žvejybos produktai. Perdirbti žemės ūkio produktai, susitarime nustatyti kaip „žemės ūkio produktai“, bus kontroliuojami taikant specialiąsias nuostatas, atsižvelgiant į jų pramonės ir žemės ūkio aspektus. Susitarimu priimtos abipusės lengvatos dėl perdirbtų žemės ūkio produktų, kurie nėra nurodyti Europos bendrijos steigimo sutarties I priede, nekliudys taikyti galiojančias Bendrijos nuostatas. Nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos Bendrija panaikins visus kiekybinius apribojimus ir priemones, darančias lygiavertį poveikį Serbijos ir Juodkalnijos kilmės žemės ūkio ir žvejybos produktų importui. Nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos abi respublikos panaikins visus kiekybinius apribojimus ir priemones, darančias lygiavertį poveikį Bendrijos kilmės žemės ūkio ir žvejybos produktų importui. Susitariančiosios šalys derins vienos kitai taikomas lengvatas abipusiu pagrindu, vadovaujantis šio susitarimo prieduose nustatytomis sąlygomis. Į susitarimą bus įtrauktos lengvatos, lygiavertės pagal EB autonomines prekybos priemones Serbijai bei Juodkalnijai suteiktoms lengvatoms, taikytoms įsigaliojant šiam susitarimui. Jos taikomos su sąlyga, kad Serbija ir Juodkalnija laikysis 3.5.3. skirsnio nuostatų. Lengvatomis sukėlus didelių trikdymų Bendrijos rinkose arba jų valdymo mechanizmuose, jos gali būti koreguojamos pagal specialiąsias apsaugos ir kovos su sukčiavimu sąlygas, kurios bus įtrauktos į šį susitarimą. Atsižvelgdamos į prekybos tarp EB bei Serbijos ir Juodkalnijos žemės ūkio ir žvejybos produktais apimtį, išskirtinį prekybos jautrumą, Bendrijos bendrosios žemės ūkio ir žvejybos politikos taisykles, žemės ūkio ir žvejybos vaidmenį Serbijos ir Juodkalnijos ekonomikoje, Serbijos ir Juodkalnijos įstojimo į PPO pasekmes ir PPO daugiašalių derybų dėl prekybos pasekmes, Stabilizacijos ir asociacijos taryboje susitariančiosios šalys nagrinės galimybę suteikti atskiroms prekėms naujas lengvatas abipusiu pagrindu. Šalių suteiktos lengvatos dėl prekybos žuvies produktais bus pateiktos pridedamuose prieduose. Susitariančiosios šalys turėtų nustatyti nuostatas, kuriomis būtų siekiama visapusiškai apsaugoti žemės ūkio sektoriaus geografines nuorodas. 3.5.3. Bendrosios nuostatos Siekiant palengvinti 3.5.1 ir 3.5.2 punktuose minimą progresyvaus liberalizavimo procesą, susitarime turėtų būti numatytos bendrosios nuostatos, taikomos visoms prekėms, jeigu nenurodoma kitaip. Visos šios nuostatos turi būti suderintos su atitinkamomis PPO nuostatomis. 3.5.3.1. Neveikimas Neribojant dabartinės arba būsimos šalių žemės ūkio politikos, išskyrus jų suderintas išimtis, susitariančiųjų šalių prekybai nenustatoma jokio naujo muito ar lygiavertį poveikį darančio mokesčio, naujo kiekybinio apribojimo ar lygiavertį poveikį darančios priemonės, o nuo dienos prieš derybų pradžią taikomi muitai negali būti nei didinami, nei griežtinami. 3.5.3.2. Diskriminacijos uždraudimas Šalys netaiko jokių vidaus mokesčių priemonių ar praktikos ir panaikina taikomas priemones, kuriomis tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojamos panašios vienos susitariančiosios šalies ir kitos susitariančiosios šalies kilmės prekės. Už prekes, eksportuotas į kitos šalies teritoriją, grąžinta vidaus mokesčių suma negali viršyti tiesioginių arba netiesioginių mokesčių, kuriais jie apmokestinami, sumos. 3.5.3.3. Importo muitas Nuostatos dėl muito mokesčių importui panaikinimo taikomos ir fiskalinio pobūdžio muito mokesčiams. 3.5.3.4. Muitų sąjungos, laisvosios prekybos zonos, nuostatos dėl tarpvalstybinės prekybos Į susitarimą bus įtraukta sąlyga, panaši į kituose asociacijos susitarimuose numatytas sąlygas. Visi šie susitarimai ir nuostatos bus suderinti su atitinkamomis PPO nuostatomis. 3.5.3.5. Specialiosios sąlygos ir tyrimai Į susitarimą bus įtrauktos atitinkamos sąlygos, numatytos panašiuose susitarimuose: antidempingo (kompensacijos) sąlyga, bendroji apsaugos sąlyga, sąlyga dėl valstybės monopolijų, sąlyga dėl „trūkumo“ ir tiesioginių mokesčių išimties sąlyga, taip pat nuostatos dėl tyrimų, kuriais bus kontroliuojamos šios sąlygos, atsižvelgiant į ankstesnę patirtį. 3.5.3.6. Preferencinės kilmės taisyklės ir administracinio bendradarbiavimo metodai Prie susitarimo bus pridėtas protokolas, kuriame apibrėžiama sąvoka „prekės kilmės statusas“, nustatant administracinio bendradarbiavimo metodus. Jeigu tuo tarpu nusprendžiama įstrižinės kumuliacijos taikymą praplėsti SAP šalims, į tai bus deramai atsižvelgta derybų metu. 3.5.3.7. Apribojimai Susitarimu nekliudoma EB Sutarties 30, 296 ir 297 straipsniuose nurodytam importui, eksportui ar prekių tranzitui taikyti draudimus arba apribojimus. 3.5.3.8. Administracinis bendradarbiavimas kovos su sukčiavimu ir lengvatinio importo valdymo srityse Susitarimu susitariančiosioms šalims bus suteikiamas leidimas imtis atitinkamų priemonių tuo atveju, jei trūktų administracinio bendradarbiavimo ar valdymo, ir (arba) nustačius pažeidimus ar sukčiavimą. Sprendžiant klausimą dėl renkant muitus patirtų nuostolių, susijusių su lengvatinio importo valdymu, atitinkamos priemonės galėtų būti nustatytos remiantis Tarybos sprendimu. 3.6. Darbuotojų judėjimas, įsisteigimas, paslaugos ir kapitalas 3.6.1. Darbuotojų judėjimas Vadovaujantis kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis sąlygomis ir taisyklėmis, susitarimu užtikrinama, kad Serbijos ir Juodkalnijos piliečiais esantys darbuotojai, kurie teisėtai dirba valstybės narės teritorijoje, nebūtų diskriminuojami dėl savo pilietybės darbo sąlygų, atlyginimo arba pašalinimo iš darbo atžvilgiu, lyginant su valstybės narės piliečiais. Vadovaujantis kiekvienoje valstybėje narėje taikomomis sąlygomis ir taisyklėmis, visų pirma teisės aktais dėl šeimos susijungimo, teisėtai valstybės narės teritorijoje dirbančiojo asmens teisėtai ten gyvenantis sutuoktinis ir vaikai, neįskaitant sezoninių darbuotojų ir pagal dvišalius Serbijos ir Juodkalnijos ir valstybių narių sudarytus susitarimus atvykstančių darbuotojų, turės teisę patekti į tos valstybės narės darbo rinką laikotarpiu, kuriam darbuotojui suteiktas leidimas dirbti. Valstybės narės išsaugo ir, esant galimybėms, gerina pagal dvišalius susitarimus iš Serbijos ir Juodkalnijos atvykstančių darbuotojų galimybes įsidarbinti. Po tam tikro laikotarpio Stabilizacijos ir asociacijos taryba svarsto galimybę suteikti geresnes sąlygas, atsižvelgiant į valstybių narių ir Bendrijos darbo rinkos padėtį. Šalys priims taisykles, reikalingas socialinės apsaugos sistemoms, kurios taikomos Serbijos ir Juodkalnijos piliečiams, teisėtai dirbantiems valstybės narės teritorijoje, ir teisėtai ten gyvenantiems jų šeimų nariams, derinti. Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendime, kuriuo neturėtų būti daroma poveikio dvišaliais susitarimais patvirtintoms teisėms ar įsipareigojimams, jeigu jais numatomas palankesnis režimas, bus nustatytos šios nuostatos: - visi šių darbuotojų draudimo, darbo ir buvimo laikotarpiai skirtingose ES valstybėse narėse turėtų būti sudedami, kad darbuotojams pasenus, jų invalidumo arba mirties atveju būtų mokamos pensijos arba metinės išmokos; tai turėtų būti daroma ir dėl šių darbuotojų bei jų šeimos narių medicininės priežiūros; - visos pensijos ir metinės išmokos, mokamos pasenus, mirties, nelaimingo atsitikimo darbe, profesinės ligos arba šių priežasčių sąlygoto invalidumo atveju, neįskaitant su įmokomis nesusijusių pašalpų, yra laisvai pervedamos pagal skolingos ES valstybės narės arba valstybių teisėje taikomą kursą; - už pirmiau apibūdintus savo šeimos narius minėti darbuotojai gauna pašalpas šeimai. Į susitarimą bus įtraukta abipusiškumo dėl šių nuostatų sąlyga. 3.6.2. Įsisteigimas Požiūris dėl įsisteigimo laisvės yra panašus į kituose atitinkamuose susitarimuose numatytą požiūrį, o pagrindiniai jo elementai yra šie: - įsigaliojus šiam susitarimui, susitariančiosios šalys taikytų viena kitai nacionalinį režimą arba DPS (didžiausio palankumo statusą), priklausomai nuo to, kuris palankesnis įmonėms įsisteigti arba vykdyti operacijas. Vienoje respublikų įsteigtoms įmonėms tas pats nacionalinis režimas arba DPS turėtų būti taikomas kitoje respublikoje; - Stabilizacijos ir asociacijos taryba per derybų metu nustatytą laikotarpį turėtų praplėsti pirmiau minėtų nuostatų taikymą šio susitarimo šalių savarankiškai dirbantiems piliečiams, atsižvelgiant į: 1) pereinamojo laikotarpio trukmę; 2) Europos Teisingumo Teismo praktiką; 3) šalių darbo rinkos padėtį; - prireikus abiejoms respublikoms leidžiama taikyti pereinamąjį laikotarpį ribotam skaičiui sektorių, kurie bus apibrėžti šio susitarimo prieduose. - nepaisant bendrųjų nuostatų dėl laisvo darbuotojų judėjimo, tos įmonės, kurioms susitariančiosios šalys nutarė suteikti įsisteigimo teisę, galės pagal priimančiojoje įsisteigimo šalyje galiojančius teisės aktus įdarbinti arba leisti kuriai nors toje šalyje esančiai jų įmonei įdarbinti darbuotojus, kurie yra Bendrijos valstybių narių ir atitinkamai Serbijos ir Juodkalnijos piliečiai, jeigu šie darbuotojai eis svarbias pareigas; - specialiosios nuostatos dėl sausumos, jūrų kabotažo ir oro transporto. Dėl pastarojo turėtų būti atsižvelgiama į derybų dėl vadinamojo „horizontaliojo susitarimo“ rezultatus; - nuostatos dėl Bendrijos laivybos įmonių atitinka panašiuose susitarimuose numatytas nuostatas. 3.6.3. Paslaugų teikėjų laikinasis judėjimas Paslaugų teikėjų laikinojo judėjimo atžvilgiu susitarimas turėtų būti taikomas tik svarbias pareigas einančių darbuotojų ir kitų tiksliai apibrėžtų paslaugų teikėjų grupių laikinajam judėjimui, atsižvelgiant į GAT apibrėžimus, visų pirma EB įsipareigojimų sąrašo apibrėžimus dėl 4 režimo. Be to, siekdama išvengti galimų pažeidimų, prireikus Komisija turėtų derėtis dėl tikslesnių apibrėžimų, susijusių su itin jautriais sektorių. Komisija taip pat turėtų užtikrinti, kad jokia susitarimo nuostata šalims nebūtų trikdoma taikyti savo šalies teisę, reglamentus ir nuostatas dėl atvykimo ir gyvenimo, darbo, darbo sąlygų, fizinių asmenų įsisteigimo ir paslaugų teikimo, jeigu susitarimu suteiktos lengvatos nebus nei naikinamos, nei mažinamos. 3.6.4. Abipusis kvalifikacijų pripažinimas Siekdama palengvinti vienos šalies piliečių galimybes imtis profesinės veiklos ir ją vykdyti kitos šalies teritorijoje, Asociacijos taryba svarstys abipusiam kvalifikacijų pripažinimui būtinus veiksmus ir gali imtis visų tam pasiekti būtinų priemonių. 3.6.5. Paslaugų teikimas 3.6.5.1. Bendrosios nuostatos Susitarime numatomas pažangus abipusis prekybos paslaugomis tarp Bendrijos ir atitinkamai Serbijos Respublikos ir Juodkalnijos Respublikos liberalizavimas. Tai bus suderinta su atitinkamomis PPO nuostatomis, ypač GATS V straipsniu. Į susitarimą būtų įtraukti šie pagrindiniai elementai: - kitos šalies teritorijoje neįsisteigusioms įmonėms laipsniškai bus teikiama teisė teikti paslaugas pagal GATS nuostatas ir atsižvelgiant visų pirma į pažangą, daromą derinant įstatymus įvairiose srityse. Tam tikri Serbijos Respublikos ir Juodkalnijos Respublikos prisiimti įsipareigojimai bus peržiūrėti po šalių įstojimo į PPO; - Stabilizacijos ir asociacijos taryba stebės šio liberalizavimo proceso įgyvendinimą, ypač pažangą, padarytą finansinių paslaugų srityje (bankų reforma, priežiūros struktūros stiprinimas, teisės aktai dėl vertybinių popierių ir vertybinių popierių biržos). 3.6.5.2. Transporto paslaugos Be to, susitarime bus numatomas transporto paslaugų liberalizavimas, įskaitant tam tikrą protokolą dėl vidaus transporto. Jį sudarys šie pagrindiniai elementai: - specialiosios nuostatos dėl vidaus transporto, visų pirma kelių, geležinkelių ir mišriojo transporto, siekiant garantuoti neribotą tranzitą keliais per Serbiją ir Juodkalniją ir visą Bendriją, užtikrinant nediskriminuojančio režimo taikymą Serbijos ir Juodkalnijos sunkvežimiams, remiantis nuostatomis, taikomomis Bendrijos sunkvežimiams, vykstantiems tranzitu per Bendrijos teritoriją. Šioje srityje (tranzitas Bendrijos teritorijoje) Serbija ir Juodkalnija laikysis visų Bendrijos reglamentų dėl sunkiųjų transporto priemonių. Be to, Serbijos ir Juodkalnijos sunkiosioms transporto priemonėms turėtų būti taikomas režimas, atitinkantis būsimuose Bendrijos reglamentuose, kuriuose bus siekiama mažinti taršą ir didinti eismo saugumą, numatytą režimą. Be to, bus užtikrintas veiksmingas nediskriminavimo principo taikymas, visų pirma kelių mokesčių ir tam tikrų techninių, aplinkos ir socialinių reikalavimų srityse. Serbija ir Juodkalnija bus skatinama ratifikuoti ir įgyvendinti tarptautines konvencijas dėl kelių saugumo. Didesnį dėmesį skiriant pagrindiniam pietryčių Europos regiono tinklui, bus nustatyti svarbiausi maršrutai keliais bei geležinkeliais ir susitariančiąsias šalis itin dominantys projektai, pirmiausia siekiant skatinti jų užbaigimą. Be to, bus svarstomi atitinkami veiksmai laipsniškam vidaus navigacijos paslaugų tobulinimui; - nuostatos dėl oro transporto, kuriomis bus numatomas tam tikras susitarimas dėl abipusės prieigos sąlygų, siekiant užtikrinti susitariančiųjų šalių tarpusavio transporto suderintą plėtrą ir progresyvų liberalizavimą pagal abipuses jų komercines reikmes; - jūrų transporto atžvilgiu numatomas neribotos prieigos principų taikymas tarptautinei jūrų rinkai ir laivybai komerciniu pagrindu, be to, tarptautinių Europos įsipareigojimų saugumo, apsaugos ir aplinkos normų srityse laikymasis. 3.6.6. Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas Nuostatomis dėl einamųjų mokėjimų turės būti paremtos kitų būsimo susitarimo skyrių nuostatos. Pagrindinis integruotos rinkos požymis – laisvas kapitalo judėjimas, kuris bus taikomas Serbijai ir Juodkalnijai iš karto, kai sustiprės jų konkurencingumas. Susitarime bus numatytos nuostatos dėl ne šalies gyventojų teisių įsigyti nekilnojamojo turto. Į susitarimą bus įtrauktas abiejų respublikų įsipareigojimas liberalizuoti kapitalo, susijusio su tiesioginėmis investicijomis, padarytomis pagal skyrių dėl įsisteigimo ir investuotojų apsaugos, kai investicijos likviduojamos ir grąžinamos ir dėl to gaunama pelno, judėjimą. Šios nuostatos neturėtų palankesne kryptimi paveikti režimo, numatyto pagal galiojančius Serbijos ir Juodkalnijos dvišalius arba daugiašalius įsipareigojimus. Į susitarimą bus įtraukta neveikimo sąlyga ir sąlyga dėl plėtros, kuriomis bus numatomas tolesnis kapitalo judėjimo liberalizavimas vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, jame bus nustatytas Serbijos ir Juodkalnijos įsipareigojimas užtikrinti laisvą ES investuotojų kapitalo judėjimą tarp abiejų respublikų. 3.6.7. Bendrosios nuostatos Bendrosios nuostatos, įskaitant nuostatas dėl mokesčių, bus nustatytos laikantis panašiais susitarimais numatytų nuostatų. 3.7. Įstatymų derinimas, teisėsauga ir konkurencijos taisyklės Susitarime bus numatytos nuostatos dėl laipsniško esamų ir būsimų Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos, Serbijos Respublikos ir Juodkalnijos Respublikos teisės aktų derinimo su Bendrijos teisės aktais, ypač pabrėžiant veiksmingą jų įgyvendinimą. Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjunga, Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika pradės tai daryti užtikrindamos, kad teisės aktai atitiktų pagrindinius acquis elementus, visų pirma pagrindinėse vidaus rinkos teisės aktų srityse, laikantis Europos partnerystės prioritetų. Vėlesniame etape Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjunga, Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika derins savo įstatymus su kitais acquis elementais. Susitarime bus numatytos nuostatos dėl teisės aktų derinimo ir būtinų imtis teisėsaugos veiksmų įgyvendinimo stebėsenos, įskaitant teismų reformą. Bus nustatyti galutiniai terminai teisės aktams šiuose sektoriuose derinti: konkurencija, intelektinė, pramoninė ir komercinė nuosavybė, viešieji pirkimai, standartai ir sertifikavimas, finansinės paslaugos, sausumos, oro ir jūrų transportas (pabrėžiant saugumo ir aplinkos normas bei socialinius aspektus), energetika, įmonių teisė, apskaita, vartotojų apsauga, duomenų apsauga, darbuotojų sveikata ir sauga bei lygios galimybės. Suderinti įstatymus kituose vidaus rinkos sektoriuose bus įsipareigota iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. 3.7.1 Konkurencija 3.7.1.1. Konkurencija ir valstybės pagalba Nuostatos dėl konkurencijos bus rengiamos vadovaujantis panašiuose susitarimuose, visų pirma Stabilizacijos ir asociacijos susitarime su Kroatija, numatytomis nuostatomis. Nuostatomis visų pirma bus numatoma: - skaidrumas valstybės pagalbos srityje, įskaitant, inter alia, metinę ataskaitą; - prireikus plieno gaminiams taikomas specialus režimas pagal SAS su Kroatija 2 protokolo 5 straipsnio pavyzdį; taip bus pabrėžiamas išskirtinis restruktūrizavimui skirtos pagalbos pobūdis ir tai, kad ji teikiama ribotą laiką ir bus susijusi su pajėgumų mažinimu remiantis galimybių analize; - EB Sutarties 81, 82, 87 straipsniais paremtos konkurencijos taisyklės, taip pat nuostatos dėl valstybinių įmonių ir įmonių, kurioms suteiktos specialios arba išskirtinės teisės, o nepriklausomos institucijos stebi šių nuostatų įgyvendinimą. 81 ir 82 straipsniais paremtos nuostatos turėtų būti taikomos nuo šio susitarimo pasirašymo, o 87 straipsniu paremtos nuostatos turėtų pradėti galioti laipsniškai per derybų metu nustatytą laikotarpį; - abiejų šalių teisė imtis atitinkamų priemonių nusprendus, kad taikoma praktika neatitinka šio susitarimo sąlygų. 3.7.1.2. Valstybės monopolijos Norint garantuoti šalių nediskriminavimą dėl sąlygų prekėms parduoti, per derybų metu nustatytą laikotarpį nuostata bus siekiama koreguoti komercinio pobūdžio valstybės monopolijas. 3.7.1.3. Valstybinės įmonės Nepažeisdama griežtesnių įsipareigojimų 3.7.1.1. nurodytoms valstybinėms įmonėms taikyti 81, 82 ir 87 straipsnius, per derybų metu nustatytą laikotarpį Serbija ir Juodkalnija valstybinėms įmonėms taikys Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatytus principus, visų pirma numatytuosius 86 straipsnyje. Pereinamojo laikotarpio metu tam tikromis valstybinių įmonių teisėmis nebus numatytos galimybės taikyti importui iš Bendrijos į Serbiją ir Juodkalniją kiekybinius apribojimus arba lygiavertį poveikį darančias priemones. 3.7.2. Intelektinė, pramoninė ir komercinė nuosavybė Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjunga, Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika imsis visų priemonių, reikalingų užtikrinti veiksmingą ir tinkamą intelektinių, pramoninių ir komercinių teisių įgyvendinimą, įskaitant apsaugą nuo klastojimo ir piratavimo, siekiant prieš pereinamojo laikotarpio pabaigą garantuoti tą patį kaip ir Bendrijoje apsaugos lygį per derybų metu nustatytą laikotarpį, ir nuo šio susitarimo įsigaliojimo Bendrijos įmonėms ir piliečiams taikyti režimą, ne mažiau palankų nei trečiosioms šalims pagal dvišalius susitarimus taikomas režimas. Serbija ir Juodkalnija įsipareigoja ratifikuoti daugiašales konvencijas arba prisijungti prie jų tose srityse, kurių susitariančiąja šalimi ji dar nėra, jeigu Bendrijos valstybės narės yra jų susitariančiosios šalys arba taiko jas de facto . 3.7.3 Viešieji pirkimai Nuostatos dėl galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose bus panašios į SAS su Kroatija numatytas nuostatas, be to, jomis bus įpareigojama stiprinti atskaitomybę šioje srityje, o tiksliau: - nuo šio susitarimo įsigaliojimo Bendrija suteiks galimybę visoms Serbijos ir Juodkalnijos įmonėms, nepriklausomai nuo to, ar jos įsteigtos Bendrijoje ar ne, dalyvauti viešųjų sutarčių sudarymo procedūrose sąlygomis, kurios bus ne mažiau palankios nei Bendrijos įmonėms taikomos sąlygos. - nuo šio susitarimo įsigaliojimo kiekviena respublika suteiks galimybę jos teritorijoje įsteigtoms Bendrijos įmonėms sudaryti viešąsias sutartis sąlygomis, kurios bus ne mažiau palankios nei Serbijos ir Juodkalnijos įmonėms taikomos sąlygos. Vienoje respublikoje įsteigtai EB įmonei nacionalinis režimas dėl viešųjų sutarčių turėtų būti taip pat taikomas kitoje respublikoje arba sudarant sutartis su valstybės sąjunga; - per derybų metu nustatytą laikotarpį Serbija ir Juodkalnija suteiks galimybę sudaryti viešąsias sutartis Bendrijos įmonėms, kurios nėra įsteigtos Serbijoje ir Juodkalnijoje, sąlygomis, kurios bus ne mažiau palankios nei abiejose respublikose įsteigtoms įmonėms taikomos sąlygos; - jeigu viešųjų sutarčių įgyvendinimas yra susijęs su įsisteigimu, operacijomis, paslaugų tarp susitariančiųjų šalių teikimu, užimtumu bei darbo jėgos judėjimu, ir toliau visapusiškai taikomos atitinkamos bendrosios nuostatos dėl darbuotojų judėjimo, įsisteigimo, paslaugų teikimo ir kapitalo; - Serbija ir Juodkalnija laipsniškai įves į savo vidaus teisę mechanizmus, kuriais bus didinamas skaidrumas ir numatoma veiksminga viešųjų pirkimų srityje priimtų sprendimų teisminė peržiūra. 3.7.4. Standartizacija, metrologija, akreditavimas ir atitikties vertinimas Nuostatomis dėl šios srities bus siekiama laipsniškai derinti Serbijos ir Juodkalnijos teisės aktus su Bendrijos techniniais reglamentais ir Europos standartizacijos, metrologijos, akreditavimo ir atitikties vertinimo tyrimais. Siekiant šio tikslo, nuostatomis visų pirma bus numatoma: - skatinti taikyti Bendrijos techninius reglamentus, standartų ir atitikties vertinimo tyrimus; - numatyti pagalbą infrastruktūros kokybės plėtrai skatinti šiose srityse: standartizacija, metrologija, akreditavimas ir atitikties vertinimas; - skatinti Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimą su standartų, atitikties vertinimu, metrologija ir kitomis panašiomis sritimis susijusių organizacijų veikloje (pavyzdžiui, CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET ir kt.). - prireikus sudaryti susitarimą dėl pramonės prekių atitikties vertinimo ir priėmimo, kai Serbijos ir Juodkalnijos teisės sistema ir tyrimai bus pakankamai suderinti su Bendrijos teisės sistema ir tyrimais, ir bus galima atlikti atitinkamą ekspertizę. 3.7.5. Vartotojų apsauga Norint tinkamai užtikrinti rinkos ekonomikos funkcijas, reikalinga veiksminga vartotojų apsauga, kuri priklausys nuo administracinės infrastruktūros plėtros, siekiant garantuoti rinkos priežiūrą ir teisėsaugą šioje srityje. Siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į bendrus interesus, nuostatomis šioje srityje bus užtikrinama: - aktyvios vartotojų apsaugos politika pagal Bendrijos teisę; - teisės aktų dėl vartotojų apsaugos derinimas su galiojančiais Bendrijos teisės aktais; - veiksminga teisinė vartotojų apsauga, siekiant gerinti vartojimo prekių kokybę ir išlaikyti atitinkamas saugos normas; - taisyklių stebėsena, kurią vykdo kompetentingos institucijos, numatant teisę kreiptis į teismą, kilus ginčui. 3.7.6. Darbo sąlygos ir lygios galimybės Abi respublikos laipsniškai derins savo teisės aktus dėl darbo sąlygų, visų pirma teisės aktus dėl sveikatos ir saugumo darbe ir lygių galimybių, su Bendrijos teisės aktais. 3.8. Teisingumas, laisvė ir saugumas 3.8.1. Institucijų stiprinimas Bendradarbiaudamos teisingumo ir vidaus reikalų srityse, šalys didelę reikšmę teiks teisinės valstybės principų konsolidavimui ir institucijų stiprinimui visų lygių administracinėse srityse, visų pirma teisėsaugos ir teisingumo vykdymo srityse. Bendradarbiavimu visų pirma bus siekiama stiprinti teisminės institucijos nepriklausomybę ir didinti jos veiksmingumą, plėtoti policijos ir kitų teisėsaugos organų atitinkamas struktūras, numatyti atitinkamą mokymą ir kovą su korupcija. 3.8.2. Asmens duomenų apsauga Veiksminga asmens duomenų apsauga yra reikalinga asmens duomenų perdavimui tarp ES ir Serbijos ir Juodkalnijos vykdyti, demokratijai stiprinti ir bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse pagrindui nustatyti, garantuojant pagrindines asmens teises ir laisves. Abi respublikos derins savo teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos su Bendrijos teise ir kitais Europos ir tarptautiniais teisės aktais dėl privatumo. Ši apsauga priklausys nuo nepriklausomų priežiūros institucijų, turinčių pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, įsteigimo, siekiant veiksmingai stebėti šalies teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos įgyvendinimą. 3.8.3. Vizos, pasienio kontrolė, prieglobstis ir migracija Šalys bendradarbiaus vizų, sienų kontrolės, prieglobsčio ir migracijos srityse bei nustatys bendradarbiavimo šiose srityse pagrindą, įskaitant bendradarbiavimą regiono lygmeniu, prireikus atsižvelgdamos į kitas esamas iniciatyvas šiose srityse ir visapusiškai jomis pasinaudodamos. Bendradarbiavimas pirmiau išvardytais klausimais bus paremtas abipusėmis konsultacijomis ir glaudžiu šalių tarpusavio bendradarbiavimu, į kurį turėtų būti įtraukta techninė ir administracinė pagalba, skirta: - keistis informacija apie teisės aktus ir praktiką; - teisės aktams rengti; - institucijų veiksmingumui stiprinti; - personalui lavinti; - kelionės dokumentams apsaugoti ir suklastotiems dokumentams nustatyti; - pasienio kontrolei valdyti; Bendradarbiaujant dėmesys pirmiausia bus skiriamas: - prieglobsčio suteikimo srityje šalies teisės aktų įgyvendinimui, siekiant, kad jie atitiktų 1951 m. Ženevos konvencijoje ir 1967 m. Niujorko protokole numatytas normas, taip užtikrinant „negrąžinimo“ principo ir kitų prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teisių gerbimą; - legalios migracijos srityje taisyklėms dėl leidimo įvažiuoti į šalį ir įleistų asmenų teisėms ir statusui. Migracijos srityje šalys sutaria taikyti vienodas sąlygas kitų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena jų teritorijose, ir skatinti integracijos politiką, kuria būtų siekiama vienodų minėtų asmenų ir tų šalių piliečių teisių ir įpareigojimų. 3.8.4. Nelegalios migracijos prevencija ir kontrolė; readmisija Šalys bendradarbiaus, norėdamos užkirsti kelią nelegaliai migracijai ir ją kontroliuoti. Siekdamos šio tikslo, šalių prašymu ir be papildomų formalumų, jos sutiks: - susigrąžinti visus nelegaliai kitos šalies teritorijoje gyvenančius savo piliečius; - susigrąžinti trečiųjų šalių piliečius ir asmenis be statuso, kurie atvyko į ES teritoriją iš Serbijos ir Juodkalnijos arba į Serbijos ir Juodkalnijos teritoriją iš ES valstybės narės. Europos Sąjungos valstybės narės bei Serbija ir Juodkalnija išduos savo šalių piliečiams atitinkamus asmens dokumentus ir teiks jiems šiais tikslais reikalingas administracines paslaugas. Šalys sutiks sudaryti Serbijos ir Juodkalnijos bei Europos bendrijos tarpusavio susitarimą, kuriuo būtų reglamentuojami tam tikri Serbijos ir Juodkalnijos bei Europos Sąjungos valstybių narių įsipareigojimai dėl readmisijos, įskaitant įsipareigojimą dėl kitų šalių piliečių ir asmenų be statuso readmisijos. Serbija ir Juodkalnija sutiks sudaryti readmisijos susitarimus su kitomis Stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiomis šalimis ir imsis visų priemonių, būtinų lanksčiam ir sparčiam šių susitarimų įgyvendinimui užtikrinti. Stabilizacijos ir asociacijos taryba nustato kitas bendras priemones, kurių būtų galima imtis siekiant nelegalios migracijos prevencijos ir kontrolės, įskaitant prekybą žmonėmis ir nelegalios migracijos tinklus. 3.8.5. Pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas Šalys bendradarbiaus, siekdamos užkirsti kelią pinigų plovimui naudotis jų finansų sistemomis vykdant nusikalstamą veiklą bendrai, visų pirma atvejais su narkotikais susijusių nusikaltimų atvejais. Bendradarbiavimui šioje srityje gali būti numatyta administracinė ir techninė pagalba, kuria bus siekiama tobulinti reglamentų įgyvendinimą ir veiksmingą tinkamų normų ir mechanizmų, skirtų kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, ir lygiaverčių Bendrijos ir kituose tarptautiniuose forumuose šioje srityje nustatytiesiems, visų pirma Finansinio poveikio prieš pinigų plovimą grupėje priimtiems mechanizmams (angl. FATF), taikymą. 3.8.6. Bendradarbiavimas kovojant su neteisėtais narkotikais Siekdamos užtikrinti suderintą ir integruotą požiūrį į kovą su narkotikais, šalys bendradarbiauja atitinkamų savo galių ir kompetencijų ribose. Kovos su narkotikais politika ir veiksmais siekiama stiprinti kovos su neteisėtais narkotikais struktūras, mažinti narkotikų tiekimą, prekybą ir neteisėtų narkotikų paklausą, spręsti dėl piktnaudžiavimo narkotikais iškilusias sveikatos ir socialines pasekmes ir veiksmingiau kontroliuoti prekursorius. Šalys susitars dėl bendradarbiavimo metodų, būtinų šiems tikslams siekti. Veiksmai yra paremti bendrai priimtais principais, nustatytais pagal ES kovos su narkotikais strategiją 2005–2012 m. 3.8.7. Kova su nusikalstamumu bei kita neteisėta veikla ir prevencija Šalys bendradarbiaus kovodamos ir siekdamos užkirsti kelią nusikalstamai ir kitai organizuotai arba neorganizuotai neteisėtai veiklai, kurios pavyzdžiai pateikiami toliau: - neteisėtas žmonių gabenimas ir prekyba jais; - neteisėta ekonominė veikla, visų pirma pinigų klastojimas, nelegalūs sandoriai, susiję su pramoninėmis atliekomis, radioaktyviomis medžiagomis ir neteisėtomis arba suklastotomis prekėmis; - korupcija tiek privačiame, tiek viešajame sektoriuje, visų pirma susijusi su neskaidria administracine praktika; - fiskalinis sukčiavimas; - neteisėta prekyba narkotikais ir psichotropinėmis medžiagomis; - neteisėtas gabenimas; - neteisėta prekyba ginklais; - dokumentų klastojimas; - neteisėta prekyba automobiliais; - elektroniniai nusikaltimai. 3.8.8 Kova su terorizmu Siekdamos užkirsti kelią teroro aktams regione bei pasaulyje ir jų finansavimui arba siekdamos juos sustabdyti, ypač tada, kai jie susiję su tarpvalstybine veikla, šalys sutinka bendradarbiauti pagal atitinkamus šalių įstatymus, reglamentus ir tarptautines konvencijas, kurių susitariančiosiomis šalimis jos yra: - visapusiškai įgyvendindamos Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1373 ir kitas atitinkamas JT rezoliucijas, tarptautines konvencijas bei aktus; - keisdamosis informacija apie teroristų grupes ir jų paramos tinklus, vadovaujantis tarptautine ir šalies teise; - keisdamosis patirtimi apie kovos su terorizmu priemones ir metodus, technines sritis, mokymą ir terorizmo prevenciją. 3.8.9 Ypatinga JK, Airijos ir Danijos padėtis Bus atsižvelgiama į ypatingą JK, Airijos ir Danijos padėtį, susijusią su EB sutarties IV antraštinėje dalyje numatytais klausimais. 3.9. Bendradarbiavimo politika Šalys pradės glaudžiai bendradarbiauti, siekdamos skatinti Serbijos ir Juodkalnijos plėtrą ir augimo potencialą. Bendradarbiaujant užmegzti ekonominiai ryšiai bus stiprinami kuo platesniu pagrindu abiejų šalių naudai. Politika ir kitos priemonės bus skirtos tvariai ekonominei ir socialinei Serbijos ir Juodkalnijos plėtrai skatinti bei skurdui mažinti. Įgyvendinant šią politiką, turėtų būti užtikrinama, kad nuo pat pradžios bus visapusiškai atsižvelgiama į aplinkos klausimus, ir jie bus suderinti su darnios socialinės plėtros reikalavimais. Bendradarbiavimo politika turėtų būti integruota į regionų bendradarbiavimo programą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas priemonėms, kuriomis būtų galima skatinti Serbijos ir Juodkalnijos ir jos kaimyninių šalių, įskaitant ES valstybes nares, tarpusavio bendradarbiavimą, taip didinant stabilumą regione. Stabilizacijos ir asociacijos taryba gali nustatyti pirmiau minėtos bendradarbiavimo politikos arba jos dalies prioritetus. 3.9.1. Ekonomika ir prekybos politika Susitariančiosios šalys palengvina ekonominės reformos vykdymą bendradarbiaudamos, siekdamos didinti supratimą apie atitinkamus jų ekonomikos principus, ekonominės politikos formavimą ir jos įgyvendinimą rinkos ekonomikoje. Serbijos ir Juodkalnijos valdžios institucijų pageidavimu Bendrija gali numatyti pagalbą, skirtą remti Serbijos ir Juodkalnijos pastangas kurti funkcionuojančią rinkos ekonomiką ir laipsniškai derinti savo politiką su stabilumą skatinančia Ekonomine ir pinigų sąjunga. Bendradarbiaujant bus taip pat siekiama stiprinti teisinę valstybę verslo srityje, taikant stabilią ir nediskriminavimo principu paremtą teisinę sistemą, susijusią su prekyba. Be to, bendradarbiaujant bus keičiamasi informacija apie Europos ekonominės ir pinigų sąjungos principus ir veiklą. 3.9.2. Bendradarbiavimas statistikos srityje Bendradarbiaudamos tarpusavyje, pagrindinį dėmesį šalys pirmiausia skirs prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos statistikos srities acquis . Bendradarbiaujant visų pirma bus siekiama plėtoti veiksmingą ir tvarią statistinę sistemą, kuria būtų galima teikti patikimus, objektyvius ir tikslius duomenis, reikalingus Serbijos ir Juodkalnijos pereinamajam laikotarpiui ir reformoms rengti bei stebėti. Be to, turėtų būti siekiama Serbijos ir Juodkalnijos statistikos biurams suteikti galimybę geriau patenkinti klientų (tiek viešosios administracijos, tiek privataus sektoriaus) reikmes. Statistikos sistema turėtų būti paremta pagrindiniais JT patvirtintais statistikos principais bei Europos statistikos teisės išlygomis, ir turėtų būti tobulinama, kad atitiktų Bendrijos acquis. 3.9.3. Bankininkystė, draudimas ir kitos finansinės paslaugos Bendradarbiaudamos tarpusavyje, pagrindinį dėmesį šalys skirs prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos bankininkystės, draudimo ir kitų finansinių paslaugų sričių acquis . Šalys bendradarbiaus, siekdamos kurti tinkamą abiejų respublikų bankininkystės, draudimo ir finansinių paslaugų sektorių plėtros pagrindą ir jį tobulinti. 3.9.4. Bendradarbiavimas audito ir finansų kontrolės srityse Bendradarbiaujant pagrindinis dėmesys bus skiriamas prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos viešosios vidaus finansų kontrolės (VVFK) ir išorės audito sričių acquis . Šalys ypač bendradarbiaus, siekdamos abiejose respublikose kurti veiksmingas VVFK ir išorės audito sistemas, vadovaudamosis tarptautiniu lygmeniu nustatytomis normomis, metodika ir geriausia ES praktika. 3.9.5. Investicijų skatinimas ir apsauga Bendradarbiaudamos tarpusavyje, pagrindinį dėmesį šalys pirmiausia skirs prioritetinėms sritims, susijusioms su investicijų skatinimu ir apsauga. Šalių tarpusavio bendradarbiavimu investicijų skatinimo ir apsaugos srityje, laikantis atitinkamų kompetencijų ribų, bus siekiama kurti palankias sąlygas vidaus ir užsienio privačioms investicijoms. 3.9.6. Pramoninis bendradarbiavimas Bendradarbiaujant bus siekiama skatinti Serbijos ir Juodkalnijos pramonės ir atskirų sektorių modernizavimą ir restruktūrizavimą. Be to, bus numatomas pramoninis ūkio subjektų tarpusavio bendradarbiavimas, kuriuo bus siekiama stiprinti privatų sektorių ir tuo pačiu metu užtikrinti aplinkos apsaugą. Pramoninio bendradarbiavimo iniciatyvos atspindės visų šio susitarimo šalių nustatytus prioritetus. Jomis bus atsižvelgiama į regioninius pramonės plėtros aspektus, prireikus skatinant tarpvalstybinę partnerystę. Iniciatyvomis pirmiausia turėtų būti siekiama nustatyti tinkamą įmonių pagrindą, gerinti valdymo įgūdžius ir plėsti rinkas, rinkos skaidrumą ir verslo aplinką. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į Bendrijos pramonės politikos acquis . 3.9.7. Mažos ir vidutinės įmonės Bendradarbiaudamos tarpusavyje, šalys sieks plėsti ir stiprinti privataus sektoriaus mažas ir vidutines įmones (MVĮ) ir deramai atsižvelgs į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos MVĮ srities acquis . Į bendradarbiavimą įtraukiamas Serbijos ir Juodkalnijos, įskaitant Kosovą, įsipareigojimas dėl Salonikų viršūnių susitikime priimtos Europos mažųjų įmonių chartijos, kurią sudaro dešimt gairių, susijusių su vyriausybės vykdomu mažų įmonių verslo aplinkos gerinimu. 3.9.8 Turizmas Bendradarbiaudamos tarpusavyje turizmo srityje, šalys sieks stiprinti informacijos apie turizmą perdavimą (tarptautiniais tinklais, duomenų bankais ir kt.) ir keistis patirtimi (rengiant apmokymus, seminarus, personalo mainus). Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į Bendrijos šio sektoriaus acquis . 3.9.9. Žemės ūkis ir agropramoninis sektorius Bendradarbiaudamos tarpusavyje, pagrindinį dėmesį šalys pirmiausia skirs prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos žemės ūkio srities acquis . Bendradarbiaujant visų pirma bus siekiama modernizuoti ir restruktūrizuoti Serbijos ir Juodkalnijos žemės ūkį ir agropramoninį sektorių bei remti laipsnišką šalies teisės aktų ir praktikos derinimą su Bendrijos taisyklėmis ir normomis. 3.9.10. Žuvininkystė Šalys svarstys galimybę nustatyti abiejoms pusėms naudingas bendro intereso žuvininkystės sektoriaus sritis. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos žuvininkystės srities acquis . 3.9.11. Muitai Šalys pradės bendradarbiauti šioje srityje, siekdamos garantuoti būsimų nuostatų prekybos srityje laikymąsi, ir suderinti Juodkalnijos Respublikos ir Serbijos Respublikos muitų sistemas su Bendrijos muitų sistema. Tai palengvins pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą nustatytų liberalizavimo priemonių įgyvendinimą ir laipsnišką respublikų teisės aktų dėl muitų derinimą su acquis. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos muitų srities acquis . Prie susitarimo bus pridėti protokolai dėl abipusio administracinio bendradarbiavimo muitų srityje. 3.9.12. Mokesčiai Šalys pradės bendradarbiauti mokesčių srityje, įskaitant priemones, reikalingas tolesnei fiskalinei reformai vykdyti ir tolesniam mokesčių administravimo sistemos resktruktūrizavimui, siekiant užtikrinti veiksmingą mokesčių rinkimą ir stiprinant kovą su fiskaliniu sukčiavimu. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos mokesčių ir kovos su žalinga mokesčių konkurencija sričių acquis . Žalinga mokesčių konkurencija bus šalinama vadovaujantis 1997 m. gruodžio 1 d. Tarybos priimtais elgesio kodekso dėl verslo apmokestinimo principais. Be to, bendradarbiaujant bus didinamas skaidrumas ir gerinamas keitimasis informacija su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, siekiant supaprastinti priemonių, užkertančių kelią sukčiauti mokesčių srityje, išsisukinėti ar vengti juos mokėti, įgyvendinimą. Bendradarbiaujant taip pat turėtų būti įsipareigojama sudaryti dvišalių susitarimų su valstybėmis narėmis tinklą, remiantis EBPO susitarimo pavyzdžiu dėl keitimosi informacija. 3.9.13. Socialinis bendradarbiavimas Šalys bendradarbiaus, siekdamos palengvinti užimtumo politikos reformos vykdymą abiejose respublikose, skatindamos ekonomikos reformą ir integraciją. Be to, bendradarbiavimu bus siekiama remti abiejų respublikų socialinės apsaugos sistemų derinimą su naujais ekonominiais ir socialiniais reikalavimais. Tai gali būti daroma derinant teisės aktus dėl darbo sąlygų ir lygių galimybių moterims, didinant darbuotojų sveikatos ir saugumo apsaugą, atsižvelgiant į Bendrijoje esantį apsaugos lygį kaip į atramos tašką. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos šios srities acquis . 3.9.14. Švietimas ir mokymas Šalys bendradarbiaus, siekdamos kelti bendrojo ir profesinio lavinimo bei mokymo lygį abiejose respublikose, įskaitant jaunimo politikos ir jaunimo darbo sritis. Aukštojo mokslo sistemų prioritetas – Bolonijos deklaracijoje nustatytų tikslų pasiekimas. Be to, šalys bendradarbiaus, siekdamos užtikrinti visų lygių lavinimosi ir mokymosi galimybę Serbijoje ir Juodkalnijoje, nediskriminuojant pagal lytį, spalvą, etninę kilmę ar religiją. Serbijos ir Juodkalnijos švietimo ir mokymo struktūrų ir veiklos modernizavimas bus skatinamas atitinkamomis Bendrijos programomis ir priemonėmis. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos šios srities acquis . 3.9.15. Kultūrinis bendradarbiavimas Šalys įsipareigoja skatinti kultūrinį bendradarbiavimą. Bendradarbiavimo tikslas, inter alia, yra didinti individualių asmenų, bendrijų ir tautų abipusį supratimą ir pagarbą. 3.9.16. Bendradarbiavimas garso ir vaizdo sektoriaus srityje Šalys bendradarbiauja, siekdamos plėsti Europos garso bei vaizdo pramonę ir skatinti bendrą kūrybą kino ir televizijos srityse. Bendradarbiaujama galėtų būti numatant, inter alia, žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų mokymo programas ir priemones, pavyzdžiui, dalyvaujant MEDIA programoje, viešajai ir privačiajai žiniasklaidai skiriant techninę pagalbą, skirtą jos nepriklausomybei, profesionalumui ir ryšiams su Europos žiniasklaida stiprinti. Serbija ir Juodkalnija derins savo politiką dėl tarpvalstybinio transliavimo turinio aspektų reglamentavimo su EB politika; šalies teisės aktai bus derinami su Bendrijos acquis . Serbija ir Juodkalnija ypatingą dėmesį skirs klausimams, susijusiems su intelektinės nuosavybės teisių, reikalingų programoms satelitu arba kabeliu transliuoti, įgijimu. 3.9.17. Informacinė visuomenė Bendradarbiaujant pagrindinis dėmesys pirmiausia bus skiriamas prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos informacinės visuomenės acquis . Daugiausia bus remiamas laipsniškas su šiuo sektoriumi susijusios politikos ir teisės aktų derinimas su Bendrijos politika ir teisės aktais. Be to, šalys bendradarbiaus, siekdamos toliau plėsti Serbijos ir Juodkalnijos informacinę visuomenę. Bendras tikslas – rengti visą visuomenę skaitmeniniam amžiui, siekti investicijų ir užtikrinti tinklų ir paslaugų tarpusavio sąveiką. 3.9.18 Elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos Bendradarbiaujant pagrindinis dėmesys pirmiausia bus skiriamas prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos šios srities acquis . Šalys ypač stiprins bendradarbiavimą elektroninių ryšių tinklų bei su jais susijusių paslaugų srityse, visų pirma siekdamos, kad abi respublikos priimtų šių sektorių acquis . 3.9.19. Informacija ir komunikacija Susitariančiosios šalys imsis priemonių, būtinų abipusiam keitimuisi informacija skatinti. Prioritetas bus teikiamas programoms, kuriomis bus siekiama plačiajai visuomenei skleisti bendrą informaciją apie Bendriją, o konkretesnę informaciją – profesinėms Serbijos ir Juodkalnijos grupėms. 3.9.20. Transportas Bendradarbiaudamos tarpusavyje, pagrindinį dėmesį šalys pirmiausia skirs prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos transporto srities acquis . Bendradarbiaujant pirmiausia galima siekti restruktūrizuoti ir modernizuoti respublikų transporto rūšis, gerinti laisvą keleivių ir prekių judėjimą, stiprinti galimybes patekti į transporto rinką ir priemones, įskaitant uostus ir oro uostus, remti įvairiarūšių infrastruktūrų plėtrą, atsižvelgiant į transeuropinius tinklus, visų pirma stiprinant regioninius pietryčių Europos ryšius, siekti Bendrijos veiklos normas atitinkančių normų, plėtoti Serbijos ir Juodkalnijos transporto sistemą taip, kad ji atitiktų ir būtų suderinta su Bendrijos sistema, bei gerinti aplinkos apsaugą transporto srityje. 3.9.21. Energetika Bendradarbiaujant pagrindinis dėmesys bus skiriamas prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos energetikos srities acquis , prireikus įskaitant branduolinės saugos aspektus. Bendradarbiavimas vyks atsižvelgiant į rinkos ekonomikos ir Europos energetikos chartijos sutarties principus ir bus plėtojamas, siekiant laipsniškos Serbijos ir Juodkalnijos integracijos į Europos energetikos rinkas, visų pirma Pietryčių Europos energetikos bendrijos (angl. ECSEE) įsteigimo. 3.9.22. Aplinka Siekdamos didinti aplinkos tvarumą, šalys plėtos ir stiprins bendradarbiavimą vykdydamos gyvybiškai svarbią užduotį, skirtą kovai su su aplinkos niokojimu. Bendradarbiaujant pagrindinis dėmesys bus skiriamas prioritetinėms sritims, susijusioms su Bendrijos aplinkos srities acquis . 3.9.23. Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra Šalys skatins bendradarbiavimą piliečiams skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (MTTP) srityse, remdamosis abipuse nauda bei atsižvelgdamos į turimus išteklius ir į tinkamas galimybes dalyvauti tam tikrose jų programose, paisydamos atitinkamų veiksmingos intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių (INT) apsaugos lygių. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į prioritetines sritis, susijusias su Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srities acquis . 3.9.24. Regionų ir vietos plėtra Šalys stengsis stiprinti bendradarbiavimą regionų ir vietos plėtros srityje, siekdamos skatinti ekonominę plėtrą ir mažinti regioninius skirtumus. Didesnis dėmesys bus skiriamas tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui. Bendradarbiaujant bus deramai atsižvelgiama į Bendrijos pramonės regionų plėtros acquis prioritetus. 3.9.25 Viešojo administravimo reforma Bendradarbiaujant bus siekiama tęsti veiksmingos ir atskaitingos viešosios administracijos formavimą Serbijoje ir Juodkalnijoje. Bendradarbiavimas bus grindžiamas ankstesnėmis ir dabartinėmis šios srities reformomis. Bendradarbiaujant šioje srityje pagrindinis dėmesys daugiausia bus skiriamas institucijų formavimui, įskaitant skaidrios ir nešališkos įdarbinimo tvarkos plėtrą ir įgyvendinimą, žmogiškųjų išteklių valdymą, karjeros galimybes viešųjų paslaugų srityje, tęstinį mokymą ir viešosios administracijos etikos principų skatinimą. Numatomas valstybių sąjungos, respublikų ir vietos administracijų bendradarbiavimas. 3.10. Finansinis bendradarbiavimas Siekdama įgyvendinti SAS tikslus, Serbija ir Juodkalnija gali gauti finansinę Bendrijos paramą dotacijų ir paskolų forma, įskaitant Europos investicijų banko paskolas. Bendrijos pagalba ir toliau priklauso nuo 1997 m. balandžio 29 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadose nustatytų principų ir sąlygų įgyvendinimo. Be to, bus atsižvelgiama į Europos partnerystę, reguliarios ataskaitos apie Serbiją ir Juodkalniją rezultatus ir kitas šiai reformos programai reikšmingas Tarybos išvadas. Serbijai ir Juodkalnijai suteikta pagalba bus siekiama įgyvendinti reikmes ir pasirinktus prioritetus, atspindėti gebėjimą naudotis parama ir ją grąžinti bei įgyvendinti priemones, reikalingas ekonomikai restruktūrizuoti ir reformuoti. Finansinė pagalba dotacijų forma gali būti numatoma pagal atitinkamą Tarybos reglamentą, vadovaujantis po konsultacijų su Serbija ir Juodkalnija Bendrijos nustatyta daugiamete orientacine programa. Finansinė Bendrijos pagalba bus skiriama visiems bendradarbiavimo sektoriams, ypač atsižvelgiant į teisingumo ir vidaus reikalų sritis ir įstatymų derinimą. Serbijos ir Juodkalnijos pageidavimu ir iškilus konkrečiai reikmei, bendradarbiaudama su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis, Bendrija gali svarstyti galimybę suteikti makrofinansinę pagalbą išimties tvarka, nustatydama tam tikras sąlygas ir atsižvelgdama į visus turimus finansinius išteklius. Ši pagalba būtų skiriama, jeigu būtų įgyvendintos pagal Juodkalnijos Respublikos ir Serbijos Respublikos bei Tarptautinio valiutos fondo (TVF) priimtą programą nustatytos sąlygos. Siekdamos sudaryti kuo palankesnes sąlygas naudotis turimais ištekliais, šalys užtikrins, kad Bendrijos įnašai yra glaudžiai suderinti su įnašais iš kitų šaltinių, pavyzdžiui, valstybių narių, kitų šalių ir tarptautinių finansų institucijų įmokomis. Siekdamos šio tikslo, šalys nuolat keisis informacija apie visus pagalbos šaltinius. 3.11. Institucinės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos 3.11.1. Stabilizacijos ir asociacijos taryba (SAT) Stabilizacijos ir asociacijos taryba bus aukščiausiasis susitarimu įsteigtas organas, kuris stebės susitarimo įgyvendinimą. Ji rinksis reguliariai atitinkamu lygmeniu, o, susidarius tam tikroms aplinkybėms, rengs neeilinius susitikimus. Ją sudarys Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos nariai bei Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos, Juodkalnijos Respublikos ir Serbijos Respublikos vyriausybių nariai. Ji svarstys visus su šio susitarimo įgyvendinimu susijusius svarbius klausimus, įskaitant ginčų sprendimą, bei kitus abipusiai svarbius dvišalius ar tarptautinius klausimus. SAT gali perduoti visus savo įgaliojimus Stabilizacijos ir asociacijos komitetui (SAKOM, žr. toliau). Svarstant EIB kompetencijai priklausančius klausimus, jis dalyvaus SAT diskusijose stebėtojo teisėmis. SAT nustatys savo darbo tvarkos taisykles. 3.11.2. Stabilizacijos ir asociacijos komitetas (SAKOM) SAKOM padės Stabilizacijos ir asociacijos tarybai ir rengs jos susitikimus. Vyresniųjų valstybės tarnautojų lygio susitikimai bus rengiami ne rečiau kaip kartą per metus ir atsižvelgiant į aplinkybes. Komitetas užtikrins veiklos tęstinumą tarp SAT susitikimų. SAKOM sudarys Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos atstovai bei Serbijos ir Juodkalnijos atstovai. SAKOM svarstys visus su šio susitarimo įgyvendinimu susijusius ir kitus abipusiai svarbius klausimus. SAKOM gali steigti pakomitečius, atsakingus už tam tikras sritis. 3.11.3. Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinis komitetas (SAPK) SAPK bus forumas, skirtas Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos, Juodkalnijos Respublikos ir Serbijos Respublikos parlamentų bei Europos Parlamento nariams susitikti ir keistis nuomonėmis. Jis rinksis ne rečiau kaip vieną kartą per metus. SAPK galės teikti rekomendacijas Stabilizacijos ir asociacijos tarybai. 3.11.4. Bendrosios ir baigiamosios nuostatos Šalys priims nuostatas, siekiant: - užtikrinti, kad fiziniams ir juridiniams asmenims, jų nediskriminuojant, bus suteikta galimybė kreiptis į kompetentingus teismus ir administracinius organus savo asmeninėms teisėms ginti; - suteikti šalims galimybę imtis nustatytų saugumui būtinų priemonių (krašto gynyba, karo padėtis ir kt.); - užtikrinti nediskriminavimą, taikant šiuo susitarimu priimtas priemones; - nustatyti konsultacijų ir ginčų sprendimo tvarką imantis priemonių, kai nepavyksta įvykdyti šio susitarimo įsipareigojimų; - leisti išsaugoti Serbijos ir Juodkalnijos ir vienos ar daugiau ES valstybių narių galiojančiais tarpusavio susitarimais numatytas teises atvejais, kai šalių ūkio subjektams jos yra palankesnės; - nustatyti šio susitarimo galiojimo trukmę (gali būti neribota), numatant galimybę po pranešimo jį denonsuoti (susitarimo galiojimas baigiasi po šešių mėnesių nuo pranešimo dienos) ir sustabdyti jo galiojimą iš karto, pažeidus vieną pagrindinių susitarimo elementų; - įtraukti sąlygas dėl teritorijų, visų pirma susitarimas netaikomas Kosove, kuriame, vadovaujantis 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 1244, dabar įvestas tarptautinis administravimas. Tai daroma nepažeidžiant dabartinio Kosovo statuso arba siekiant nustatyti jo galutinį statusą pagal tą pačią rezoliuciją. - apibrėžti šio susitarimo sąvoką „šalys“, kuri reiškia Bendriją arba jos valstybes nares, arba Bendriją ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į atitinkamus jų įgaliojimus, ir Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungą ir (arba) ją sudarančias valstybes nares (dvi respublikas), atsižvelgiant į atitinkamus jų įgaliojimus; - apibrėžti autentiškų kalbų sąvoką, taip pat susitarimo ratifikavimą ir įsigaliojimą; Derybų metu susitariančiosios šalys svarstys laikinojo susitarimo sudarymo svarbą. Šis susitarimas įsigaliotų po Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pasirašymo, ir į jį būtų įtrauktos Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo nuostatos dėl laisvo prekių judėjimo bei atitinkamos nuostatos dėl transporto. Susitarimo depozitaras bus Europos Sąjungos Tarybos Generalinis Sekretorius. [1] 1999 m. gegužės mėn. KOM (99) 235. [2] Srbija i Crna Gora santrumpa [3] 2005 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Serbijos Respublikos dvišalio susitarimo dėl prekybos tekstilės gaminiais sudarymo (2005/272/EB), Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 90/2005 [4] Valstybių sąjungą sudaro dvi valstybės narės: Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika. [5] 2005 m. balandžio 12 d. KOM(2005) 476 galutinis. [6] Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungą sudaro dvi valstybės narės: Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika. Tiek valstybių sąjunga, tiek ją sudarančios valstybės narės turi įgaliojimus sudaryti sutartis. Šiuose derybų nurodymuose terminai „respublika (-os)“ ir „respublikinis“ reiškia Serbijos Respubliką ir Juodkalnijos Respubliką kaip Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos nares. [7] 2005 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Serbijos Respublikos dvišalio susitarimo dėl prekybos tekstilės gaminiais sudarymo (2005/272/EB), Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 90/2005 [8] pagal Reglamentą Nr. 517/94