Specialioji ataskaita Su kaimo plėtros lėšų 
panaudojimu susijusios 
klaidos: kokios jų 
priežastys ir kaip jos 
šalinamos?LT 2014  Nr. 23
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
ISBN 978-92-872-1619-9
doi: 10.2865/673590
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Su kaimo plėtros lėšų 
panaudojimu susijusios 
klaidos: kokios jų 
priežastys ir kaip jos 
šalinamos?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2014  Nr. 23
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis
I–XI Santrauka
1–5 Įvadas
6–11 Audito apimtis ir metodas
12–21 Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas
12–14 Bendra informacija
15–16 Investicinės priemonės
17 Su plotu susieta parama
18–21 Finansinio įvykdymo lygio ir klaidų lygio skirtumai tarp valstybių narių grupių
22–92 Pastabos
22–54 I DALIS. Kokios yra pagrindinės su investicinėmis priemonėmis susijusių klaidų lygio priežastys?
23–29 Reikšmingas klaidų šaltinis yra viešosios įstaigos dėl viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymo
30–38 Reikšmingą poveikį klaidų lygiui darė naudos gavėjams taikomų tinkamumo kriterijų nesilaikymas
39–45 Požymiai, kad privačiojo sektoriaus paramos gavėjai galėjo padaryti tyčinių pažeidimų
46 – 54 Valstybių narių institucijos galėjo nustatyti ir ištaisyti klaidas, darančias poveikį investicinėms priemonėms
55–69 II DALIS. Kokios yra pagrindinės klaidų lygio priežastys su plotu susietos paramos srityje?
56–65 Agrarinės aplinkosaugos parama yra labiausiai klaidų paveikiama su plotu susieta priemonė
66–69 Mokėjimai už mažiau palankias ūkininkauti vietoves yra mažiau paveikti klaidų
03 Turinys
70–92 III DALIS. Ar valstybių narių veiksmų planai ir nauja ES teisinė bazė gali padėti veiksmingai šalinti 
šias priežastis?
71–81 Komisijos pradėta veiksmų plano procedūra yra žingsnis teisinga linkme šalinant klaidų priežastis
82–92 Nauja ES teisinė bazė gali daryti teigiamą poveikį šalinant klaidų priežastis
93–100 Išvados ir rekomendacijos
 Priedas.  Kaimo plėtros priemonių sąrašas
 Komisijos atsakymai
04
 Žodynėlis
Administracinės patikros : Mokėjimo agentūrų vykdomi formaliai įtvirtinti, 
automatizuoti visų paraiškų tikrinimai siekiant patikrinti, ar jos atitinka paramos 
teikimo sąlygas. Turėtų būti patikrinti visi elementai, kuriuos įmanoma ir tikslinga 
tikrinti administracinėmis priemonėmis.
Žemės ūkio veikla : Žemės ūkio produktų gamyba, auginimas, įskaitant derliaus 
nuėmimą, melžimą, gyvulių veisimą ir ūkinių gyvulių laikymą arba žemės geros 
agrarinės ir aplinkosaugos būklės išlaikymą.
Su plotu susieta parama : Parama, teikiama už tausų žemės ūkio paskirties 
žemės naudojimą. Parama yra išmokama už kiekvieną deklaruotą tinkamą 
finansuoti hektarą.
Savaimingumas : Padėtis, kai subsidijuojama operacija būtų vykdoma visa ar iš 
dalies net ir neskyrus viešosios paramos.
Tinkamumo kriterijai : Taisyklės, kurių turi būti laikomasi, nes kitu atveju 
prašoma parama nėra išmokama arba yra nutraukiama. Šių taisyklių tikslas turėtų 
būti paskirstyti ribotus finansinius išteklius siekiant įvykdyti programos tikslus.
Klaidų lygis : Kiekvienos netvarkingos operacijos klaidų lygis yra klaidingos 
sumos ir visos sumokėtos sumos santykis. Bendro klaidų lygio apskaičiavimas yra 
paaiškintas 1 langelyje.
Ūkinės veiklos įsipareigojimai : Ūkininkavimo praktika, kurios pareiškėjas 
įsipareigoja laikytis.
Perteklinis reglamentavimas : Nebūtinos ir/arba neproporcingai plačios 
taisyklės, kaip antai perteklinės tinkamumo finansuoti sąlygos.
Investicinė priemonė : Materialioms arba nematerialioms investicijoms skirta 
parama.
Pažeidimas : Bet kuris Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimas, susijęs su 
ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurių Bendrijų 
bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams yra padaroma žala  – sumažėja 
ar yra prarandamos pajamos, gaunamos iš tiesiogiai Bendrijų vardu surinktų 
nuosavų išteklių, arba nepagrįstai panaudojamos lėšos1.
Valdymo institucija : Nacionalinė ar regioninė įstaiga, valstybės narės paskirta 
valdyti kaimo plėtros programą (KPP).1 1995 m. gruodžio 18 d. 
Tarybos reglamento (EB, 
Euratomas) Nr. 2988/95 dėl 
Europos Bendrijų finansinių 
interesų apsaugos 1 straipsnio 
2 dalis (OL L 312, 1995 12 23, 
p. 1).
05 Žodynėlis
Priemonė : Paramos schema, skirta įgyvendinti politiką. Kiekvienos priemonės 
atveju yra nustatomos konkrečios taisyklės, kurių turi būti laikomasi vykdant 
projektus arba veiksmus, kurie gali būti finansuojami. Priemonės yra dviejų tipų: 
investicinės priemonės ir su plotu susieta parama.
Patikros vietoje : Mokėjimo agentūros inspektorių atliekami tikrinimai, siekiant 
įsitikinti, ar yra laikomasi galiojančių taisyklių, įskaitant vizitą į pareiškėjo patalpas 
(pavyzdžiui, ūkių inspektavimai, skirti išmatuoti deklaruotus sklypus ir įvertinti jų 
tinkamumą). Kai kurie elementai, kaip antai gyvulių buvimas, gali būti patikrinti 
tik vietoje.
Mokėjimo agentūra : Valstybės narės įstaiga, atsakinga už tinkamą žemės 
ūkio subsidijų įvertinimą, apskaičiavimą, tikrinimą ir mokėjimą. Dalį mokėjimo 
agentūros darbo gali atlikti įgaliotos įstaigos.
Viešieji pirkimai : Konkurso procedūra, kurią turi vykdyti viešosios įstaigos 
pirkdamos tam tikrą ribą viršijančias prekes, darbus ir paslaugas. Jos tikslas yra 
gauti naudingiausią pasiūlymą sudarant pakankamą tiekėjų konkurenciją ir 
užtikrinti, kad sutartys būtų skiriamos sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant. 
Direktyvoje 2004/18/EB ir Direktyvoje 2004/17/EB yra nustatyta viešųjų pirkimų 
teisinė bazė, kurią turi įgyvendinti nacionalinės institucijos.
Kaimo plėtros programa : Valstybės narės arba regiono parengtas ir Komisijos 
patvirtintas dokumentas, skirtas planuoti ir stebėti kaimo plėtros politikos 
įgyvendinimą. Joje gali būti nustatyta iki 46 skirtingų priemonių ir papildomų 
papriemonių.
Pasidalijamasis valdymas : ES biudžeto vykdymo metodas, kai vykdymo 
užduotys yra pavedamos valstybėms narėms2. Šiuo tikslu valstybių narių 
institucijos paskiria už ES lėšų valdymą ir kontrolę atsakingas įstaigas. Jos yra 
atskaitingos Komisijai. Šioje ataskaitoje šios įstaigos yra „mokėjimo agentūros“.
Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) : Įmonės, kuriose dirba mažiau nei 
250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. eurų ir/arba metinė 
balanso suma neviršija 43 mln. eurų3.2 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 59 straipsnis 
(OL L 298, 2012 10 26, p. 1).
3 2003 m. gegužės 6 d. 
Komisijos rekomendacija 
Nr. 2003/361/EB dėl mikro-, 
mažų ir vidutinių įmonių 
apibrėžties (OL L 124, 
2003 5 20, p. 36).
06
I
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Europos 
Sąjunga (ES) ir valstybės narės kaimo plėtros politikai 
skyrė daugiau kaip 150 milijardų eurų. Pagal pasida -
lijamąjį valdymą vykdomas bendras biudžetas buvo 
lygiomis dalimis padalytas investicinėms priemonėms 
(kuriomis daugiausia remiamos investicijos į materia -
lųjį ir nematerialųjį turtą) ir su plotu susietai paramai 
(kuria kompensuojama ūkininkams už jų pastangas 
vykdant tam tikrą ūkininkavimo veiklą).
II
Audito Rūmų skaičiavimais, per paskutinius trejus 
metus patirtų kaimo plėtros išlaidų vidutinis klaidų 
lygis buvo 8,2 %4. Investicinės priemonės sudarė du 
trečdalius šio klaidų lygio, o su plotu susieta parama – 
vieną trečdalį. Atsižvelgiant į šį kontekstą, šioje 
specialiojoje ataskaitoje siekiama aprašyti pagrindines 
šio aukšto klaidų lygio priežastis ir įvertinti, ar valsty -
bių narių ir Komisijos priemonės veiksmingai pašalins 
nustatytas priežastis ateityje.
III
Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija ir valstybės 
narės yra iš dalies veiksmingos šalindamos pagrindines 
aukšto kaimo plėtros klaidų lygio priežastis. Ši bendra 
išvada yra iš esmės pagrįsta įvertinimu, kad nepaisant 
Komisijos iniciatyvų, valstybių narių veiksmų planuose 
nebuvo sistemingai šalinami nustatyti trūkumai.
4 Visos politikos grupės (kaimo plėtra, aplinkosauga, žuvininkystė ir 
sveikata) paskelbtas labiausiai tikėtinas klaidų lygis 2011 finansiniais 
metais buvo 7,7 %, 2012 m. – 7,9 % ir 2013 m. – 6,7 %. Vien kaimo 
plėtros klaidų lygis yra didesnis nei kitų grupės komponentų 
(atitinkami tik su kaimo plėtra susiję skaičiai yra pateikti 4 dalies 5 
išnašoje).IV
Klaidų priežastys buvo nustatytos išnagrinėjus 461 
mokėjimų imtį, kuri buvo sudaryta atsitiktiniu būdu 
atliekant teisėtumo ir tvarkingumo auditus 2011, 2012 
ir 2013 m. Šį pirmą darbo etapą papildė Audito Rūmų 
valstybėse narėse taikomų kontrolės sistemų įverti -
nimu paremtos žinios. Antrame etape Audito Rūmai 
peržiūrėjo 10 iš 27 valstybių narių veiksmų planus 
ir išnagrinėjo, ar juose buvo veiksmingai nustaty -
tos klaidų priežastys ir ar buvo pateikti taisomieji 
veiksmai. Šis darbas buvo užbaigtas įvertinant 2014–
2020 m. programavimo laikotarpio ES teisinės bazės 
galimą poveikį klaidų priežastims.
V
Viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas sudarė vieną 
aštuntąją klaidų lygio. Pagrindiniai pažeidimai buvo 
nepagrįstas tiesioginis sutarčių sudarymas netaikant 
konkurencinės procedūros, netinkamas atrankos ir 
sutarties skyrimo kriterijų taikymas arba nevienodų 
sąlygų sudarymas konkurso dalyviams. Pagrindinės 
šių pažeidimų priežastys yra nepakankamos viešųjų 
pirkimų taisyklių taikymo žinios ir darbui su tam tikrais 
tiekėjais teikiama pirmenybė.
VI
Viešojo ir privačiojo sektoriaus paramos gavėjų nety -
činiai tinkamumo kriterijų pažeidimai sudarė ketvirta -
dalį klaidų lygio. Įtariami tyčiniai privačiojo sektoriaus 
paramos gavėjų pažeidimai sudarė dar vieną aštun -
tadalį klaidų lygio. Audito Rūmai nustatė, kad žemės 
ūkio produktų perdirbimą remianti priemonė buvo 
labiausiai paveikiama klaidų, tuo tarpu pradedančių 
jaunųjų ūkininkų įsisteigimą remiančios priemonės 
tinkamumo klaidos nepaveikė.Santrauka
07
 Santrauka
VII
Valstybių narių kontrolės institucijos galėjo ir turėjo 
nustatyti ir ištaisyti daugumą klaidų, dariusių poveikį 
investicinėms priemonėms (tiek padarytų privačiojo, 
tiek viešojo sektoriaus paramos gavėjų). Kontrolės 
sistemos yra ydingos, kadangi patikros nėra išsamios ir 
yra pagrįstos nepakankama informacija.
VIII
Su plotu susietai paramai teko beveik trečdalis klaidų 
lygio, o jų pagrindinė priežastis buvo ūkininkavimo įsi -
pareigojimų nesilaikymas. Šią situaciją lėmė trys prie -
žastys: mažos paskatos ūkininkams laikytis įsiparei -
gojimų, žemas įsipareigojimų kontrolės lygis ir žemas 
nuobaudų už nesilaikymą lygis. Kita vertus, klaidos 
mažiau paveikė kompensacijas už mažiau palankias 
ūkininkauti vietoves, turinčias panašių ypatybių kaip 
jaunųjų ūkininkų įsisteigimą remianti priemonė.
IX
Komisijos pradėta veiksmų plano procedūra yra žings -
nis teisinga linkme šalinant klaidų priežastis. Tačiau 
valstybių narių įgyvendinami veiksmų planai iš esmės 
yra atsakomojo pobūdžio ir jais nėra sistemingai 
sprendžiamos problemos, kurios lėmė klaidas visose 
valstybėse narėse. Be to, nepakanka prevencinių 
veiksmų, skirtų kovoti su ES lygmeniu dažnai pasi -
taikančiais trūkumais. 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio ES teisinė bazė yra galima klaidų priežasčių 
šalinimo priemonė. Tačiau didžiausią klaidų mažinimo 
potencialą turi du šiuo metu taikomi reguliavimo 
sistemos etapai: Komisijos kaimo plėtros programų 
peržiūra ir tvirtinimas ir valstybių narių nacionalinių 
reglamentavimo bazių įgyvendinimas.X
Klaidų priežasčių šalinimo kontekste šioje ataskaitoje 
dažnai pasitaikanti išvada buvo būtinybė išlaikyti tin -
kamą pusiausvyrą tarp, viena vertus, taisyklių skaičiaus 
bei sudėtingumo kaip būtinybės pasiekti iš anksto 
nustatytus tikslus transpozicijos, ir, kita vertus, būtiny -
bės užtikrinti lėšų panaudojimo teisėtumą ir tvarkin -
gumą. Audito Rūmų nuomone, tinkamos pusiausvyros 
tarp šių priešingų polių radimas yra svarbi sėkmingo 
kaimo plėtros politikos įgyvendinimo sąlyga.
XI
Audito Rūmai teikia šias rekomendacijas:
a) Komisija turėtų iki galo įgyvendinti iki šiol pradė -
tus taisomuosius veiksmus ir toliau didelį dė -
mesį skirdama pagrindinėms kaimo plėtros lėšų 
panaudojimo klaidų priežastims. Šiuo atžvilgiu 
valstybės narės, prireikus, turėtų imtis prevencinių 
ir taisomųjų veiksmų, susijusių su šiais aspektais: 
viešaisiais pirkimais, tyčiniu taisyklių apėjimu ir 
agrarinės aplinkosaugos mokėjimais.
b) Komisija turėtų atidžiai stebėti KPP įgyvendini -
mą ir atlikdama savo atitikties auditus atsižvelgti 
į galiojančias taisykles, įskaitant aktualias naci -
onaliniu lygmeniu priimtas taisykles, siekdama 
sumažinti trūkumų ir klaidų, kurie buvo būdingi 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, pasikar -
tojimo riziką.
c) Komisija ir valstybės narės turėtų išnagrinėti:
i) kokiu mastu labiau apibrėžta taikymo sritis, ri -
botas tinkamumo kriterijų skaičius ir supapras -
tinto išlaidų skaičiavimo būdų naudojimas gali 
būti atkartoti rengiant ir įgyvendinant daugiau 
paramos priemonių, bet nepakenkiant šių 
priemonių bendriems tikslams;
Santrauka 08
ii) kaip pagerinti paramos investicijoms į žemės 
ūkio produktų perdirbimą schemą atsižvel -
giant į šiuos dalykus:
- tikrąjį viešosios paramos poreikį šiame 
sektoriuje ir savaimingumo riziką;
- tikslinių naudos gavėjų kategorijas: ar tai 
ūkininkai, kurie siekia vertikalios savo vers -
lo integracijos, ar įmonės, kurios nevykdo 
žemės ūkio veiklos;
- dideles viešosios paramos viršutines ribas, 
kurios veikia kaip paskata didelėms kor -
poracijoms, nes tik jos turi galimybę gauti 
reikalingą bendrąjį finansavimą;
- visas tinkamumo sąlygas ir galimybes jas 
apeiti;
- didesnes pastangas pagerinti administra -
cinių patikrų ir patikrų vietoje koncepciją ir 
veikimą.
iii) agrarinės aplinkosaugos mokėjimų priemonę, 
kad būtų sudarytos kiek įmanoma geresnės 
sąlygos kontroliuoti įsipareigojimus vykdant 
valstybių narių administracines patikras.
09
 Įvadas
01 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu Europos Sąjunga (ES) skyrė be -
veik 100  milijardų  eurų kaimo plėtros 
tikslams pasiekti. Valstybės narės taip 
pat skyrė 55  milijardus  eurų nuosavų 
išteklių bendrai finansuoti ES kaimo 
plėtros programas. Ši viešoji parama 
yra įgyvendinama „pasidalijamojo 
valdymo“ būdu (žr.  1 diagramą).
02 
Valstybės narės apie pusę kaimo plė -
tros biudžeto skyrė investicinių priemo ‑
nių paramai. Šių priemonių pavyzdžiai 
yra žemės ūkio valdų modernizavimas, 
jaunųjų ūkininkų įsisteigimas arba 
pagrindinių paslaugų kaimo gyven -
tojams gerinimas. Su plotu susietai 
paramai  buvo skirta kita finansavimo 
pusė. Didžiausios šio paramos tipo 
priemonės yra agrarinės aplinkosaugos 
išmokos ir kompensacijos ūkininkams, 
veiklą vykdantiems gamtinių kliūčių 
turinčiose vietovėse, kaip antai kalnuo -
tose vietovėse. Šios ataskaitos priede  
yra išvardytos visos priemonės ir jų 
finansinis vykdymas.
03 
Nuo 2011 m. skelbtose Audito Rūmų 
metinėse ataskaitose buvo teikiamas 
politikos grupės „kaimo plėtra, aplin -
kosauga, žuvininkystė ir sveikata“, 
kurioje kaimo plėtros išlaidos suda -
ro 90 %, specialusis įvertinimas. Šis 
įvertinimas yra pagrįstas Audito Rūmų 
operacijų teisėtumo ir tvarkingumo ir 
kontrolės sistemų veiksmingumo testa -
vimo rezultatais.04 
Vien kaimo plėtros srityje, Audito 
Rūmų skaičiavimais, paremtais repre -
zentatyvia operacijų imtimi, paskutinių 
trejų metų patirtų išlaidų vidutinis klai -
dų lygis buvo 8,2 % (taip pat žr. 8 dalį)5. 
1 langelyje  parodyta, kaip atskirų 
operacijų neatitiktis yra įvertinama 
kiekybiškai klaidų lygio apskaičiavimo 
tikslu.
05 
Reikšmingas neatitikties taikomoms 
taisyklėms lygis, kurį atspindi aukštas 
klaidų lygis6, reiškia kad susijusios lėšos 
nėra panaudojamos pagal taisykles. Tai 
gali neigiamai paveikti kaimo plėtros 
politikos tikslų vykdymą (gerinti žemės 
ūkio ir miškininkystės konkurencin -
gumą; gerinti aplinką ir kraštovaizdį; 
gerinti gyvenimo kokybę kaimo vie -
tovėse ir skatinti ekonominės veiklos 
įvairinimą).5 8,2 % yra trejų metų vidurkis, 
kurio apatinė riba yra 6,1 %, 
o viršutinė riba – 10,3 %. 
Vidurkį sudaro 8,4 % 2011 m., 
8,3 % 2012 m. ir 7,9 % 2013 m.
6 Audito Rūmų reikšmingumo 
riba yra 2 % audituotų išlaidų. 
Tai reiškia, kad auditoriaus 
nuomone, mažai tikėtina, kad 
šios ribos neviršijantis bendras 
klaidų lygis bus reikšmingas; 
kitaip sakant, mažai tikėtina, 
kad klaidos gali paveikti 
finansinės informacijos 
naudotojus.
10 Įvadas 1 diagramaES kaimo plėtros politikos įgyvendinimas taikant pasidalijamąjį valdymą
Reglamentavimo bazė:
Remdamosi ES lygmeniu nustatytais teisės 
aktais, valstybės narės nacionaliniu arba 
regioniniu lygmeniu parengia kaimo 
plėtros programas, kuriose nustato 
strategiją ir pasiūlo priemones, kurias ketina taikyti siekdamos patenkinti nustatytus poreikius. 
Lėšos turi būti skiriamos taikant 
tinkamumo ir/arba atrankos kriterijus, nustatytus valstybių narių įgyvendinimo nuostatose.
Biudžeto vykdymas:
Remiantis su valstybėmis narėmis 
pasirašytomis sutartimis, naudos gavėjai įgyvendina projektus ir teikia mokėjimo prašymus, siekdami gauti viešąją paramą, kuri sudaro tam tikrą patirtų tinkamų išlaidų procentinę dalį.
Valstybės narės atlieka tikrinimus, 
susijusius su tinkamu projekto įgyvendini-mu ir mokėjimo prašymo ir viešosios 
paramos naudos gavėjams (įskaitant ES 
bendrąjį ﬁnansavimą) pervedimo teisingumu.
Kas ketvirtį valstybės narės teikia išlaidų 
deklaracijas Komisijai, prašydamos pervesti  viešosios paramos ES dalį. Po patikrinimų Komisija kompensuoja valstybei narei jos išmokėtą ES bendroįo 
ﬁnansavimo dalį.Mokėjimo prašymų etapas (valstybės narės naudos gavėjams išmoka 
viešąją paramą po to, kai atliekamos patikros)
(mokėjimo prašymai) 
Valstybės narės toliau 
teikia prašymus Komisijai 
dėl bendrojo /f_inansavimoNaudos gavėjai teikia 
mokėjimo prašymus Naudos gavėjai 
praktiškai vykdo 
patvirtintą projektąValstybės narės 
organizuoja kvietimus 
teikti projektusPasiūlymą teikia 
valstybės narės, 
tvirtina KomisijaPasiūlymą teikia 
Komisija, tvirtina 
T aryba
Komisija išmoka ES bendrojo ﬁnansavimo lėšas valstybėms narėms(išlaidų deklaracijos)Įgyvendinimo etapas (naudos gavėjai vykdo projektą/įsipareigojimus)
(sutartys su trečiosiomis šalimis/ūkininkavimo praktikos nuostatos)Paraiškų etapas (naudos gavėjams skiriamos lėšos)
(naudos gavėjai ir valstybės narės pasirašo sutartis)Išsamios taisyklės ir procedūros valstybių narių lygmeniu
(nacionaliniai arba regioniniai teisės aktai, procedūros, gairės)Strateginis programavimas valstybės narės lygmeniu
(nacionaliniai strateginiai planai, kaimo plėtros programos)Kaimo plėtros politika, nustatyta ES lygmeniu
(Bendrijos strateginės gairės, Tarybos reglamentas)
11 Įvadas
Klaidų lygio apskaičiavimas
Audito Rūmai klaidas apibrėžia kaip operacijas (arba jų dalis), kurios neatitiko biudžete ir teisinėje bazėje pa -
tvirtintų tikslų, buvo neteisingai apskaičiuotos arba neatitiko susijusių taisyklių ir teisės aktų.
Vertindami, ar klaida įvyko, Audito Rūmai siekia atsakyti į šį klausimą: „Ar išmokėta suma būtų buvusi kitokia ir 
ar būtų atrinktas kitas atrinktas tiekėjas, jei galiojančios taisyklės būtų taikytos teisingai?“.
Jei atsakymas į šį klausimą yra „taip“ ir jei yra galimybė išmatuoti, kokia audituotos sumos dalis buvo paveikta 
klaidų, klaidos piniginė vertė yra apskaičiuojama toliau nurodytu būdu.
 οI nvesticinių priemonių atveju klaidinga suma yra išlaidų eilutės, kuri yra laikoma netinkama finansuoti, 
vertė.
 οVertinama, kad viešųjų pirkimų atveju viešųjų pirkimų teisės aktų procedūrinių reikalavimų nesilaikymas, 
kuris prieštarauja sąžiningos konkurencijos ir sutarties skyrimo tinkamiausiems pasiūlymo teikėjams tiks -
lams, paveikia visą su sutartimi susijusio mokėjimo sumą.
 οSu plotu susietos paramos atveju, siekiant kiekybiškai įvertinti konkrečių ūkininkui taikomų įsipareigojimų 
pažeidimus, yra naudojama valstybių narių taikoma sumažinimų sistema7. Klaidinga suma taip pat apima 
žemės ūkio paskirties sklypų plotų neatitikimus, kurie nustatomi atlikus matavimus GPS įranga.
Kiekvienos netvarkingos operacijos klaidų lygis yra klaidingos sumos ir visos sumokėtos sumos santykis. Šie 
klaidų lygiai tuomet yra ekstrapoliuojami visai audituotai populiacijai.
7 ES teisės aktuose iš valstybių narių yra reikalaujama taikyti sumažinimus, kai naudos gavėjai deklaruoja didesnį nei yra iš tikrųjų plotą ar gyvulių 
skaičių arba nesilaiko įsipareigojimų.1 langelis
12
 Audito apimtis  
ir metodas
06 
Šioje ataskaitoje aprašytos pagrindi -
nės aukšto kaimo plėtros klaidų lygio 
priežastys. Joje taip pat įvertinta, ar 
valstybių narių ir Komisijos taikytos 
priemonės gali veiksmingai pašalinti 
nustatytas priežastis ateityje. Ataskai -
toje yra naudojama informacija, kuri 
auditoriams buvo pateikta iki 2014 m. 
rugsėjo mėn., kai buvo baigtas vykdyti 
audito darbas.
07 
Bendras audito klausimas buvo šis:
Kokiu mastu Komisijos ir valsty -
bių narių veiksmai yra veiksmingi 
šalinant pagrindines aukšto kaimo 
plėtros klaidų lygio priežastis?
Smulkesni klausimai, į kuriuos buvo 
siekiama atsakyti atliekant auditą, 
buvo šie:
 - Kokios yra pagrindinės klaidų lygio 
priežastys investicinių priemonių 
srityje?
 - Kokios yra pagrindinės klaidų lygio 
priežastys su plotu susietos para -
mos srityje?
 - Ar valstybių narių veiksmų planai 
ir nauja ES teisinė bazė gali padėti 
veiksmingai šalinti šias priežastis?08 
Siekdami atsakyti į pirmus du smulkes -
nius klausimus, Audito Rūmai išna -
grinėjo paskelbtus operacijų imties, 
kuri buvo sudaryta atsitiktiniu būdu 
atliekant teisėtumo ir tvarkingumo au -
ditus 2011, 2012 ir 2013 m., rezultatus. 
Atsižvelgiant į trejų, o ne vienų, metų 
rezultatus galima atlikti išsamesnę 
klaidų tipų analizę. Atliekant analizę, 
buvo peržiūrėta 4618 operacija, iš kurių 
160 darė poveikį klaidų lygiui. Nusta -
tant šias klaidų priežastis buvo pasi -
telktos žinios, kurias Audito Rūmai įgijo 
nagrinėdami valstybių narių kontrolės 
sistemas, taikytas 2011–2013 m.
09 
Atsakydama į 2012 m. metinę ataskaitą 
Komisija nurodė, kad kiekvienoje iš 
27 valstybių narių buvo įgyvendinti 
veiksmų planai, siekiant nustatyti 
klaidų priežastis ir parengti tinkamus 
taisomuosius veiksmus. Audito Rūmai 
atrinko dešimt šių veiksmų planų9 ir 
išnagrinėjo, ar jie tikslingai šalino Au -
dito Rūmų, Komisijos ir pačių valstybių 
narių nustatytus trūkumus. Ši procedū -
ra, kuri iš dalies rėmėsi rengiant metinę 
ataskaitą atliktu darbu, taip pat apėmė 
pokalbius su Komisijos administracijos 
pareigūnais, kurie dirba su susijusiomis 
valstybėmis narėmis.8 Iš 482 operacijų, į kurias buvo 
pateiktos nuorodos 2011, 2012 
ir 2013 m. metinėse 
ataskaitose, 21 operacija buvo 
pašalinta iš analizės, kadangi 
tai buvo išmokos, skirtos 
užbaigti ankstesnius 
programavimo laikotarpius, 
arba išmokos pagal 
pasirengimo narystei 
pagalbos programą.
9 Bulgarijos, Danijos, Vokietijos 
(Berlyno -Brandenburgo), 
Ispanijos, Prancūzijos, Italijos 
(Lombardijos), Latvijos, 
Vengrijos, Portugalijos ir 
Rumunijos.
13 Audito apimtis ir metodas 
10 
Šios ataskaitos priėmimo dieną jau 
buvo priimti 2014–2020 m. kaimo plė -
tros programavimo laikotarpiui skirti 
ES reglamentai. Tai leido auditoriams 
įvertinti, kiek reikšmingas gali būti 
pagal naują teisinę bazę įgyvendintų 
pakeitimų poveikis klaidų priežastims. 
Valstybių narių naujo programavimo 
laikotarpio reglamentavimo bazės vis 
dar buvo projekto etape ir todėl nebu -
vo įtraukos į šios ataskaitos nagrinėji -
mo sritį.
11 
Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio 
buvo skirta kaimo plėtros įgyvendini -
mo atitikčiai galiojantiems įstatymams 
ir kitiems teisės aktams ir tik atskirais 
atvejais yra paminėti veiklos rezultatų 
aspektai  – ekonomiškumas, efektyvu -
mas ir veiksmingumas. Šie patikimo 
finansų valdymo elementai yra plačiai 
aptarti kitose Audito Rūmų specialio -
siose ataskaitose.
14
 Nustatytų klaidų tipai ir 
paplitimas
Bendra informacija
12 
Šiame skirsnyje yra pateikta 461 nagri -
nėtų mokėjimų imties ir 160 mokėjimų, 
kuriais yra pagrįstas vidutinis 8,2 % 
klaidų lygis, analizė.
13 
2 diagramoje  parodyta, kad imtis 
buvo beveik vienodai pasiskirsčiusi 
tarp dviejų pagrindinių priemonių tipų. 
Joje taip pat parodyta, kad investicinės 
priemonės sudarė didesnę procentinę 
klaidų lygio dalį (apie du trečdalius) 
nei su plotu susieta parama (apie vieną 
trečdalį).14 
Kaip parodyta 1 diagramoje,  regla -
mentavimo bazė apima du sluoksnius: 
ES lygmenį, kuriame yra nustatyti ben -
drieji reikalavimai ir sąlygos, ir valsty -
bių narių lygmenį. Valstybės narės įgy -
vendina ES teisės aktuose nustatytus 
reikalavimus ir nustato papildomas są -
lygas, remdamosi savo pačių politikos 
tikslais. Kai dėl teisės aktų pažeidimo 
tipo, Audito Rūmai nustatė, kad tik 1,3 
procentinio punkto klaidų lygio buvo 
susiję su neatitiktimi tiesioginėms ES 
teisės aktų nuostatoms. Didžioji klaidų 
lygio dalis (6,9 procentinio punkto) yra 
susijusi su valstybių narių lygmeniu nu -
statytų sąlygų pažeidimais.2 diagramaSu plotu susietos paramos ir investicinių priemonių dalis 
imtyje ir klaidų lygis
2475,7 %2142,5 %
imtis klaidų lygisSu plotu susieta parama
Investicinės priemonės
15 Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas
Investicinės priemonės
15 
3 diagramoje  pateiktas investicinių 
priemonių skirtingų naudos gavėjų 
tipų pasiskirstymas. Joje parodyta, kad 
ketvirtadalis viso 8,2 % klaidų lygio 
susidarė dėl viešųjų įstaigų kaltės. Yra 
dvi pagrindinės privačių naudos gavė -
jų kategorijos: ūkininkai ir žemės ūkio 
veiklos nevykdantys subjektai. Pasta -
roji grupė sudaro imties penktąją dalį, 
tačiau jiems tenka trečdalis investicinių 
projektų klaidų lygio.16 
Investicinių priemonių atveju dažniau -
sios nustatytos klaidos buvo tinkamu -
mo sąlygų pažeidimai, požymiai, kad 
privačiojo sektoriaus naudos gavėjai 
galėjo įvykdyti tyčinių pažeidimų, ir 
viešųjų ir privačiųjų pirkimų taisyklių 
nesilaikymas (žr.  4 diagramą).  Inves -
ticinius projektus paprastai sudaro 
nedidelis skaičius atskirų didelės vertės 
išlaidų eilučių. Tai reiškia, kad atskiras 
išlaidų eilutes pripažinus netinkamo -
mis finansuoti, susidaro palyginti su 
visa išmoka gana aukštas klaidų lygis. 
Taip pat jei projektai ar naudos gavė -
jai yra netinkami, yra taikomas 100 % 
audituoto mokėjimo sudarantis klaidų 
lygis.3 diagramaInvesticinių priemonių įvairių tipų naudos gavėjų dalis 
imtyje ir klaidų lygis
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
imtis klaidų lygisViešosios įstaigos
Privačiojo sektoriaus paramos gavėjai,
išskyrus ūkininkus
Viešosios įstaigos
16 Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas 4 diagrama 5 diagramaInvesticinių priemonių daromo 5,7 % poveikio klaidų lygiui pasiskirstymas
Su plotu susietos paramos daromo 2,5 % poveikio klaidų lygiui pasiskirstymasĮtariami tyčiniai pažeidimai 1,1 %Privatieji pirkimai 0,6 %Viršytos paramos viršutinės ribos 0,5 %Kita 0,5 %
Viešieji pirkimai 1,1 %
Tinkamumo kriterijai – viešojo sektoriaus 
paramos gavėjai 0,9 %
Tinkamumo kriterijai – privačiojo sektoriaus
paramos gavėjai 1 %
Ūkinės veiklos įsipareigojimai 0,9 %
Tinkamumo kriterijai 0,9 %Kita 0,4 %
Ploto skirtumai 0,3 %Su plotu susieta parama
17 
Su plotu susietų mokėjimų atveju 
dauguma nustatytų pažeidimų buvo 
susiję su agrarinės aplinkosaugos įsipa -
reigojimų (su žemės ar ūkio valdymu 
susiję įsipareigojimai) nesilaikymu, netinkamais finansuoti žemės ūkio pa -
skirties sklypais ir perdėtu deklaravimu 
(žr.  5 diagramą ). Klaidos paprastai yra 
susijusios su ribota ūkio valdos ploto 
dalimi, todėl klaidų lygis vienai išmokai 
yra mažesnis nei investicinių prie -
monių, kurių tinkamumo pažeidimai 
paveikia didesnę mokėjimo dalį.
17 Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas
Finansinio įvykdymo lygio 
ir klaidų lygio skirtumai 
tarp valstybių narių 
grupių
18 
2007–2013 m. laikotarpio kaimo plėtros 
biudžetas (žr. 1 dalį) yra paskirstytas 
pagal valstybes nares metiniu pa -
grindu. Pagal Tarybos reglamentą 
(EB) Nr. 1290/200510 reikalaujama, kad 
Komisija panaikintų bet kurią meti -
nio įsipareigojimo dalį, kuri nebuvo 
panaudota per dvejus metus nuo 
įsipareigojimo nustatymo (vadinamoji 
„n+2 taisyklė“). Šios taisyklės tikslas yra 
paspartinti programų įgyvendinimą.
19 
Audito Rūmai palygino valstybių 
narių finansinio įvykdymo lygius (t. y. 
suminių atliktų mokėjimų ir planuotų 
mokėjimų santykį) su jų klaidų lygiais. 
Siekiant gauti statistiškai reprezenta -
tyvią informaciją, 27 valstybės narės, 
kurios turėjo 2007–2013 m. kaimo plė -
tros programas, buvo padalytos į tris 
grupes po devynias valstybes nares 
jų finansinio įvykdymo lygių 2013 m. 
spalio 15 d. mažėjimo tvarka. Remiantis 
turima informacija, negalima paro -
dyti rezultatų atskirų valstybių narių 
lygmeniu. Trys grupės yra sudarytos iš 
šių valstybių narių.
 - Aukščiausias finansinio įvykdymo 
lygis buvo: Belgijoje, Čekijoje, 
Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Liuk -
semburge, Austrijoje, Slovakijoje ir 
Suomijoje. - Vidutinis finansinio įvykdymo lygis 
buvo: Vokietijoje, Prancūzijoje, Lie -
tuvoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, 
Portugalijoje, Slovėnijoje, Švedijoje 
ir Jungtinėje Karalystėje.
 - Mažiausias finansinio įvykdymo 
lygis buvo: Bulgarijoje, Danijo -
je, Graikijoje, Ispanijoje, Italijo -
je, Kipre, Vengrijoje, Maltoje ir 
Rumunijoje.
20 
6 diagramoje  pateikti suvestiniai 
skaičiai nuo programavimo laikotarpio 
pradžios (2007 m.) iki 2013 m. finansi -
nių metų pabaigos11; jie parodo didelę 
finansinio įvykdymo lygių ir klaidų 
lygių neigiamą koreliaciją trijose vals -
tybių narių grupėse. Tą pačią analizę 
atlikus panaudojant skirtingas datas 
ir atskirai nagrinėjant investicines 
priemones ir su plotu susietą paramą 
buvo gauti panašūs rezultatai. Tačiau 
su plotu susieta parama yra dažniausiai 
paremta daugiametėmis sutartimis ir 
dėl to įvykdymo ir klaidų lygiai yra pa -
lyginti pastovūs. Koreliacija yra stipres -
nė investicinių priemonių atveju, kurių 
įvykdymo lygiai yra žemesni, o klaidų 
lygiai yra aukštesni.
21 
Išsami finansinio įvykdymo lygių ir 
klaidų lygių koreliacijos analizė nebuvo 
įtraukta į šio audito apimtį.10 2005 m. birželio 21 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žemės ūkio 
politikos finansavimo 
29 straipsnis (OL L 209, 
2005 8 11, p. 1).
11 Valstybės narės deklaruoja 
Komisijai savo kaimo plėtros 
išlaidas, išmokėtas liepos 
1 d.–spalio 15 d. laikotarpiu, iki 
lapkričio 10 d. Jas priėmus, ES 
įnašas yra sumokamas 
gruodžio mėn. Kaip tokia, 
2013 m. spalio 15 d. buvo 
paskutinė išlaidų, kurios buvo 
nagrinėjamos atliekant šį 
auditą, data.
18 Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas 6 diagramaFinansinio įvykdymo lygių ir klaidų lygių palyginimas trijose devynių valstybių narių 
grupėse
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
Klaidų lygis
9 valstybės narės, kurių 
ﬁnansinio įvykdymo lygis 
yra vidutinis9 valstybės narės, kurių 
ﬁnansinio įvykdymo lygis 
yra aukščiausias9 valstybės narės, kurių 
ﬁnansinio įvykdymo 
lygis yra žemiausias
19
 Pastabos
12 2004 m. kovo 31 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2004/18/EB dėl 
viešojo darbų, prekių ir 
paslaugų pirkimo sutarčių 
sudarymo tvarkos derinimo 
(OL L 134, 2004 4 30, p. 114).
13 2011 m. sausio 27 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 65/2011, 
kuriuo nustatomos išsamios 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 kontrolės 
procedūrų įgyvendinimo ir 
kompleksinio paramos 
susiejimo įgyvendinimo 
taisyklės, susijusios su 
paramos kaimo plėtrai 
priemonėmis (OL L 25, 
2011 1 28, p. 8).I DALIS. Kokios yra 
pagrindinės su 
investicinėmis 
priemonėmis susijusių 
klaidų lygio priežastys?
22 
Šiame skirsnyje nagrinėjamos su inves -
ticinėmis priemonėmis susijusių klaidų, 
kurios padarė poveikį dviem trečda -
liams klaidų lygio, priežastys (žr.  2 dia-  
gramą).  Audito Rūmai nustatė, kad 
pagrindiniai klaidų lygio veiksniai 
yra naudos gavėjo tipas ir priemonės 
tipas. Kai kurios priemonės buvo labiau 
paveikiamos klaidų, tuo tarpu kitų jos 
beveik nepaveikė.
Reikšmingas klaidų šaltinis 
yra viešosios įstaigos dėl 
viešųjų pirkimų taisyklių 
nesilaikymo
23 
Pagrindiniai viešosioms įstaigoms pa -
gal kaimo plėtros priemones teikiamos 
paramos tikslai yra gerinti gyvenimo 
kokybę kaimo vietovėse, gerinti ir plė -
toti žemės ūkio infrastruktūrą ir atkurti 
miškininkystės potencialą. Šiuos tikslus 
remiančios priemonės sudarė apie 
ketvirtadalį visų investicijų išlaidų. Be 
to, iki 4 % viso kaimo plėtros biudže -
to valdymo institucijos gali naudoti 
kaip „techninę pagalbą“ finansiniam 
pasirengimui, valdymui, stebėjimui, 
vertinimui, informavimo ir kontrolės 
veiklai, vykdomai pagal kaimo plėtros 
programas.24 
Dauguma audituotų viešųjų įstaigų 
buvo savivaldybės arba jų asociaci -
jos. Audito Rūmai taip pat auditavo 
centrines, regionines ir vietos vykdo -
mosios valdžios institucijas (įskaitant 
mokėjimo agentūras) bei kitas viešą -
sias organizacijas, kaip antai drėkinimo 
konsorciumus.
25 
Pagal Direktyvą 2004/18/EB12 valstybės 
narės turi įpareigoti viešąsias įstaigas 
sudarant sutartis vykdyti konkuren -
cines viešųjų pirkimų procedūras. 
Joje nustatyta, kad išimtys gali būti 
taikomos tik pagrįstais atvejais (pavyz -
džiui, ypatingos skubos, atsiradusios 
dėl neprognozuojamų įvykių, atveju). 
Komisijos reglamente (ES) Nr. 65/201113 
reikalaujama, kad investiciniai pro -
jektai atitiktų taikomas nacionalines 
viešųjų pirkimų taisykles.
26 
Viešųjų pirkimų procedūrų klaidos su -
daro vieną aštuntąją kaimo plėtros vi -
dutinio klaidų lygio. Šis skaičius apima 
tik tuos atvejus, kai rimti viešųjų pirki -
mų taisyklių pažeidimai padarė poveikį 
konkurso laimėtojo pasirinkimui.
20 Pastabos
27 
Iš daugelio taikomų taisyklių šį reikš -
mingą poveikį padarė tik trys rimtų 
viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimų 
kategorijos (žr.  1 lentelę ).28 
Audito Rūmai nustatė dvi pagrindines 
priežastis, kurios gali padėti paaiškinti 
viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimus. 
Pirma, kaimo infrastruktūros projektus 
dažnai įgyvendina mažos savivaldybės, 
kurios dažnai neturi didelės patirties 
vykdant viešųjų pirkimų procedūras ir 
neturi galimybės pasitelkti kvalifikuotų 
ir patyrusių darbuotojų. Vykdant kon -
kurso procedūrą nacionalinės instituci -
jos nepateikia išsamių gairių.1 lentelėViešųjų pirkimų taisyklių pažeidimas Pavyzdys
Nepagrįstas tiesioginis sutarties sudarymas be konkurencinės 
procedūrosInvesticinio projekto naudos gavėjas, savivaldybė Nyderlanduose, sutiko vykdyti 
konkurso procedūrą ir pavedė įgyvendinti projektą fondui. Susitarime su fondu buvo 
aprašyta viešųjų pirkimų procedūra ir buvo nurodyta, kad turėtų būti taikoma konku ‑
rencinė procedūra, kuri turi būti skelbiama specialioje interneto svetainėje.
Tačiau po trijų savaičių nuo sutarties pasirašymo fondo valdyba nusprendė taikyti tie ‑
sioginio sudarymo procedūrą, nepaskelbiant apie tai specialioje interneto svetainėje.
Netinkamas atrankos ir sutarties skyrimo kriterijų taikymasVokietijoje (Brandenburge‑Berlyne) savivaldybė organizavo konkurencinę procedūrą, 
skirtą atrinkti plačiajuosčio interneto paslaugų teikėją.
Vertindama pasiūlymus savivaldybė taikė ne tuos sutarties skyrimo kriterijus, kurie 
buvo paskelbti skelbime apie pirkimą, ir po to taikė derybų procedūrą, kurioje galėjo 
dalyvauti tik du pasiūlymo teikėjai. Pasibaigus procedūrai savivaldybė atrinko ne patį 
ekonomiškiausią pasiūlymą.
Nevienodų sąlygų taikymas pasiūlymo teikėjamsRumunijoje kaimo savivaldybė gavo paramą investiciniam projektui, kuris apėmė 
vandens tiekimo tinklą, kanalizacijos sistemą, vietos kelių pagerinimą ir bendruome ‑
nės centrą.
Septyni pasiūlymo teikėjai pateikė pasiūlymus dėl viešųjų darbų sutarties; naudos 
gavėjas atmetė penkis pasiūlymus remdamasis tuo, kad jie neatitiko reikalavimų. 
Audito Rūmai nustatė, kad konkurso laimėtojas taip pat neatitiko dviejų reikalavimų, 
kuriais buvo grindžiamas kitų pasiūlymų atmetimas.
21 Pastabos
14 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai 
71 straipsnis (OL L 277, 
2005 10 21, p. 1).29 
Antra, klaidos taip pat atsiranda dėl 
to, kad kai kurie naudos gavėjai teikia 
pirmenybę darbui su konkrečiais tiekė -
jais ir todėl sudaro sutartis tiesiogiai, 
nepublikuodami skelbimo apie pirkimą 
arba neprašydami pateikti pasiūlymą 
iš kitų galimų teikėjų. 80 % visų atvejų 
laimėtojas buvo pasiūlymo teikėjas, 
kuris anksčiau naudos gavėjui buvo 
teikęs panašias prekes ar paslaugas 
(žr.  2 langelį ). Mokėjimo agentūros 
tam nė karto neprieštaravo, nepaisant 
to, kad nebuvo vykdomi pagrindiniai 
skaidrumo, objektyvumo, nediskrimi -
navimo ir tinkamo informacijos atsklei -
dimo principai.
Su esamais tiekėjais tiesiogiai sudarytos sutartys
Švedijoje regioninės valdžios įstaiga įgyvendino projektą pagal infrastruktūros, susijusios su žemės ūkio ir 
miškininkystės plėtra ir taikymu, priemonę. Audituotas projektas buvo ankstesnio projekto tęsinys.
Pagal Švedijos viešųjų pirkimų įstatymą sutartis tiesiogiai leidžiama sudaryti tik išimtiniais atvejais arba tuo -
met, kai sutarties vertė yra mažesnė už tam tikrą ribą ir su sąlyga, kad šiuo atveju perkančioji organizacija turi 
gauti ne mažiau kaip tris pasiūlymus.
Naudos gavėjas nesilaikė šių taisyklių ir sudarė tris sutartis tiesiogiai, kiekvienu atveju gavęs tik vieną pasiūly -
mą būtent iš tų įmonių, kurios teikė tas pačias paslaugas ankstesniame projekte.2 langelis
Reikšmingą poveikį klaidų 
lygiui darė naudos gavėjams 
taikomų tinkamumo kriterijų 
nesilaikymas
30 
Tarybos reglamente dėl paramos 
kaimo plėtrai14 nustatyta, kad išlaidos 
yra tinkamos tik tada, kai jos buvo 
patirtos laikantis tinkamo taisyklių ir 
taikant nacionaliniu lygmeniu nustaty -
tus atrankos kriterijus. Valstybės narės 
turi nustatyti šias taisykles ir kriterijus 
tam, kad riboti finansiniai ištekliai būtų 
paskirstyti toms sritims, projektams 
ir naudos gavėjams, kurie labiausiai 
prisideda prie programos tikslų.31 
Tinkamumo pažeidimai sudarė ketvir -
tadalį kaimo plėtros klaidų lygio, kuris 
vienodomis dalimis pasiskirstė tarp 
privačiojo ir viešojo sektoriaus para -
mos gavėjų. Valstybėse narėse Audito 
Rūmai nustatė labai įvairių tinkamumo 
pažeidimų, kurie atspindi investicinių 
priemonių gausą ir didelį joms taiko -
mų įgyvendinimo taisyklių ir kriterijų 
skaičių.
22 Pastabos
32 
Tinkamumo pažeidimų gali būti nau -
dos gavėjo, projekto ir atskiros išlaidų 
eilutės lygmeniu. 2 lentelėje  pateikta 
tokių atvejų pavyzdžių. 2 lentelėPažeidimo lygmuo Pavyzdys
Naudos gavėjasIspanijoje tam, kad gautų paramą investicijoms į žemės ūkio produktų perdirbimo įrenginius, 
įmonės turi turėti mažiau nei 750 darbuotojų ir mažesnę nei 200 milijonų eurų apyvartą. 
Vertinant atitiktį šioms riboms taip pat turi būti atsižvelgta į duomenis, susijusius su kontro ‑
liuojančiomis bendrovėmis (iki galutinio naudos gavėjo).
Naudos gavėjas pateikė projektą, skirtą išplėsti jo gamybos įrenginius. Paraiškoje jis pateikė 
duomenis tik apie pusę įmonių, kurios sudarė įmonių grupę. Remdamasis šia neišsamia 
informacija naudos gavėjas deklaravo, kad jis atitiko darbuotojų skaičiaus ir bendros apyvartos 
viršutines ribas.
Audito Rūmai perskaičiavo rodiklius įtraukdami visų grupės įmonių duomenis ir nustatė, kad 
buvo pažeistos abi viršutinės ribos. Todėl naudos gavėjas nebuvo tinkamas gauti finansavimą.
ProjektasLenkijoje keli ūkininkai gavo paramą už tai, kad įsteigė gamintojų grupę, turėjusią supirkti 
žemės ūkio produktus iš savo narių ir tuomet juos parduoti trečiosioms šalims (siekiant susitarti 
dėl palankesnių kainų nei galėtų susitarti kiekvienas ūkininkas atskirai).
Viena paramos gavimo sąlygų buvo tai, kad gamintojų grupė turi parduoti produktus trečio ‑
sioms šalims.
Audito Rūmai nustatė, kad vienintelis gamintojų grupės klientas buvo kita įmonė, kurios savi ‑
ninkai buvo tie patys ūkininkai. Todėl audituotas projektas buvo netinkamas finansuoti.
Atskiros išlaidų eilutėsPortugalijoje naudos gavėjas pateikė projektą, kuris apėmė alyvmedžių sodinimą. Be kitų 
sąlygų, išlaidos buvo tinkamos tuomet, jei jos buvo patirtos po to, kai buvo pateikta projekto 
paraiška (siekiant išvengti savaimingumo ir užtikrinti, kad paramą gautų tik tie ūkininkai, 
kuriems iš tikrųjų reikalinga parama).
Peržiūrėdami mokėjimo prašymą Audito Rūmai aptiko išlaidų eilučių, kurios sudarė daugiau nei 
10 % prašomos finansuoti sumos ir buvo įvykdytos prieš paraiškos dėl paramos pateikimo datą. 
Todėl šios išlaidų eilutės buvo netinkamos finansuoti.
33 
Valstybės narės tiek ES reikalavimus, 
tiek savo pačių politikos tikslus įgyven -
dino nacionaliniais ir regioniniais teisės 
aktais; jie apėmė kaimo plėtros progra -
mas, įgyvendinimo teisės aktus, pro -
cedūrų vadovus ir gaires pareiškėjams. 
Dėl to buvo taikomas didelis skaičius taisyklių ir reikalavimų. Tačiau, Audito 
Rūmų nuomone, šios taisyklės dažnai 
yra būtinos tam, kad būtų užtikrinta, 
kad panaudojant viešąjį finansavimą 
būtų siekiama įvykdyti politikos tikslus 
ir laikomasi patikimo finansų valdymo 
principų.
23 Pastabos
34 
Audito Rūmai mano, kad audituotų 
projektų atveju taisyklės nebuvo berei -
kalingai sudėtingos ir naudos gavėjams 
ir valstybių narių institucijoms nebuvo 
taikomi nepagrįsti reikalavimai. Nors 
ir buvo nustatyta keletas perteklinio 
reglamentavimo pavyzdžių, jų poveikis 
klaidų lygiui buvo nežymus.
35 
Yra rizika, kad valstybės narės gali 
panaikinti veiksmingas taisykles siek -
damos išvengti klaidų. Veiksmingos 
taisyklės yra labai svarbios tam, kad 
būtų pasiekti politikos tikslai. Audito 
Rūmai mano, kad supaprastinimas 
neturėtų trukdyti patikimo finansų 
valdymo principams. Pavyzdžiui, toliau 
pateiktame pavyzdyje aprašyta savita 
Portugalijos taisyklė (žr.  3 langelį ) yra 
veiksmingas būdas atmesti investicijas, 
kurios būtų įvykdytos ir be viešosios 
paramos. Jei investicijos bet kuriuo 
atveju būtų buvusios įvykdytos, viešoji 
parama nebuvo reikalinga. Keliose spe -
cialiosiose ataskaitose Audito Rūmai 
iš tikrųjų kritikavo tai, kad tinkamomis 
laikomos išlaidos, kurios yra patiriamos 
prieš pateikiant paraišką, ir rekomen -
davo, kad išlaidos turėtų būti tinkamos 
tik po dotacijos patvirtinimo. Taigi, 
minėtu atveju užkirsti kelią klaidoms 
padėtų ne tai, kad valstybė narė panai -
kintų veiksmingą taisyklę, o kad geriau 
tikrintų mokėjimo prašymus.Nebuvo nustatyta priemonės 
„jaunųjų ūkininkų įsisteigimas“ 
tinkamumo klaidų
36 
Audituota 461 projektų imtis apėmė 
20 projektų, vykdytų pagal priemonę 
„jaunųjų ūkininkų įsisteigimas“. Ši pa -
rama yra teikiama jaunesniems nei 40 
metų žmonėms, kurie pirmą kartą tam -
pa ūkio savininkais. Parama yra teikia -
ma sumokant maksimalią 70 000 eurų 
vienkartinę išmoką, kurios tikslas yra 
padėti šiems ūkininkams įsteigti ir 
plėtoti savo ūkius. Naudos gavėjai gali 
paramą naudoti žemei, pastatams, 
įrangai ir gyvuliams pirkti ir finansuoti 
apyvartinio kapitalo poreikius.
Veiksmingo tinkamumo kriterijaus panaikinimo pavyzdys
Portugalijoje investicijos, įvykdytos prieš pateikiant paraišką dėl paramos, buvo laikomos netinkamomis finan -
suoti programavimo laikotarpio pradžioje 2007 m. Audito imtis apėmė du atvejus, kai kai kurių išlaidų eilučių 
atveju šios taisyklės nebuvo laikomasi ir dėl to susijusios išlaidos tapo netinkamos.
2011 m. nacionalinės taisyklės buvo pakeistos. Išlaidos, kurios buvo patirtos prieš pateikiant paraišką dėl para -
mos, dabar yra tinkamos finansuoti.3 langelis
24 Pastabos
37 
Be pagrindinių tinkamumo reikalavimų 
(mažesnis nei 40 metų amžius ir ūkis 
steigiamas pirmą kartą) Tarybos regla -
mente15 yra nustatytos dvi papildomos 
sąlygos. Naudos gavėjai turi turėti 
tinkamus profesinius įgūdžius ir kom -
petenciją ir turi pateikti verslo planą. 
20 audituotų projektų atveju valstybės 
narės nustatė nedidelį skaičių detalių 
reikalavimų. Pavyzdžiui, iš ūkininkų 
buvo reikalaujama per trejus metus 
įgyti tinkamų įgūdžių ir kompetenciją 
mokymo kursuose ir parengti bei vyk -
dyti supaprastintą verslo planą, kuria -
me būtų aprašyta pradinė žemės ūkio 
valdos padėtis ir konkretūs riboženkliai 
ir tikslai plėtojant veiklą.
38 
Nors buvo nustatyta tam tikrų proce -
dūrinių trūkumų ir problemų, susijusių 
su patikimu finansų valdymu, Audito 
Rūmai nenustatė teisėtumo ir tvarkin -
gumo klaidų, susijusių su tuo, kaip jau -
nieji ūkininkai parengė ir vykdė savo 
projektus. Audito Rūmų nuomone, tą 
lėmė nedidelis skaičius detalių reika -
lavimų, aiškiai apibrėžta priemonės 
taikymo sritis ir vienkartinių išmokų 
naudojimas. Be abejo, tokios schemos, 
kaip ši, taip pat turi teikti ekonominę 
naudą ir užtikrinti patikimą finansų 
valdymą, bet tai nėra šios ataskaitos 
nagrinėjimo sritis. Tačiau šis pavyzdys 
rodo, kad santykinis schemos papras -
tumas daro poveikį pažeidimų lygiui.Požymiai, kad privačiojo 
sektoriaus paramos gavė -
jai galėjo padaryti tyčinių 
pažeidimų
39 
Komisijos reglamente (ES) Nr. 65/2011 
nurodyta, kad kai nustatoma, kad 
paramos gavėjas sąmoningai pateikė 
klaidingą deklaraciją, už atitinkamą 
veiklą parama neskiriama, o tai vei -
klai finansuoti jau sumokėtos sumos 
susigrąžinamos16.
40 
Sukčiavimas gali apimti vieną arba 
daugiau šių dalykų17:
 - neteisingų ar neišsamių pareiš -
kimų ar dokumentų naudojimas 
ar pateikimas, kurio padariniai 
yra neteisingas mokėjimas iš ES 
biudžeto arba iš ES valdomų ar jų 
vardu valdomų biudžetų;
 - tuos pačius padarinius sukeliantis 
informacijos neatskleidimas;
 - tokių lėšų neteisingas panaudoji -
mas kitais tikslais nei tie, kuriems 
jos iš pradžių buvo skirtos.
41 
4 % audituotų privačiojo sektoriaus 
investicinių projektų (6 iš 152) atveju 
Audito Rūmai nustatė požymių, kad 
naudos gavėjai galėjo padaryti tyčinių 
pažeidimų. Šie atvejai sudaro vieną 
aštuntąją vidutinio klaidų lygio kaimo 
plėtros srityje.15 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 22 straipsnis.
16 Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 65/2011 4.8 ir 30.2 
straipsniai.
17 Sukčiavimas, kaip jis 
traktuojamas pagal Bendrijos 
teisę, yra apibrėžtas 1995 m. 
liepos 26 d. Tarybos akto, 
kuriame skelbiama Europos 
Bendrijų finansinių interesų 
apsaugos konvencija, 1 
straipsnyje.
25 Pastabos
42 
Audito Rūmai apie visus atvejus, kai yra 
tyčinių pažeidimų požymių, praneša 
OLAF tam, kad būtų atlikta tolesnė 
analizė ir imtasi tinkamų tolesnių veiks -
mų. 4 langelyje  pateiktas pavyzdys.
Priemonė, kuria yra remiamos 
investicijos į maisto perdirbimo 
įrenginius, kelia didžiausią 
susirūpinimą
43 
Kaimo plėtros priemonė „žemės ūkio 
ir miškininkystės produktų pridėtinės 
vertės didinimas“ padarė didžiausią 
poveikį klaidų lygiui privačiojo sekto -
riaus investicijų srityje. Ši priemonė yra 
skirta mažoms ir vidutinės įmonėms 
(MVĮ) ir finansuoja investicijas į pirmi -
nės produkcijos perdirbimui skirtus 
įrenginius. Šie įrenginiai apima vyni -
nes, grūdų malūnus, vaisių ir daržovių 
perdirbimo ir pakavimo konvejerius.44 
Iš 19 audituotų pagal šią priemonę 
vykdomų projektų 10 buvo paveikti 
klaidų (iš kurių 3 buvo perduoti OLAF). 
Pagrindiniai nustatyti trūkumai buvo 
MVĮ kriterijų neatitikimas ir tinkamų 
privačių viešųjų pirkimų procedūrų 
nesilaikymas. Pagal šią priemonę skirta 
viešoji parama dažniausiai sudaro apie 
keletą milijonų eurų vienam projektui. 
Šiame kontekste pareiškėjai turi didelę 
paskatą apeiti taisykles siekdami gauti 
paramą.
Tyčinio pažeidimo požymių pavyzdys
Naudos gavėjas pateikė paraišką dėl paramos pagal investicinę priemonę nepaisant to, kad pagal taisykles 
naudota įranga nebuvo tinkama finansuoti. Pateiktame mokėjimo prašyme naudos gavėjas deklaravo, kad 
projektui naudojama įrangos dalis buvo pirkta nauja iš prekybininko.
Atlikdami auditą vietoje, Audito Rūmų auditoriai surinko įrodymų, kurie leidžia manyti, kad mašina nebu -
vo pirkta nauja. Vėliau auditoriai gavo trečiųjų šalių dokumentus, kurie patvirtino, kad įranga buvo pirkta 
naudota.
Išlaidos buvo įvertintos kaip netinkamos ir byla buvo perduota OLAF.4 langelis
26 Pastabos
45 
Be pirmiau nurodytų dalykų, Audito 
Rūmai neseniai paskelbė apie daugelį 
trūkumų, susijusių su šios priemonės 
įgyvendinimu, kurie paveikė prie -
monės efektyvumą ir veiksmingumą 
siekiant politikos tikslų18.
Valstybių narių institucijos 
galėjo nustatyti ir ištaisyti 
klaidas, darančias poveikį 
investicinėms priemonėms
46 
Komisijos reglamente (ES) Nr. 65/2011 
nustatyta, kad valstybės narės turi 
nustatyti kontrolės sistemą, kuria už -
tikrinama, jog yra atliekami visi būtini 
patikrinimai siekiant patikrinti, kaip 
laikomasi paramos skyrimo sąlygų. 
Reglamente nustatyta, kaip turi būti 
vykdomos šios patikros, įskaitant tai, 
kas turi būti tikrinama, kaip turėtų būti 
sudaromos imtys ir kokia turi būti mini -
mali aprėptis kiekvieno tipo paramai.
47 
Turi būti atliekamos visų paraiškų dėl 
paramos ir mokėjimo prašymų admi -
nistracinės patikros, kurios turi apimti 
bent vieną vizitą į remiamos veiklos 
arba investicijų vietą siekiant patikrinti 
jų įgyvendinimą. Be to, kiekvienais 
metais turi būti vykdomos projektų 
imties, kurią sudaro ne mažiau kaip 5 % 
patirtų išlaidų, patikros vietoje.48 
Audito Rūmų nuomone, valstybės 
narės galėjo ir turėjo užkirsti kelią 
investicinių priemonių klaidoms dėl šių 
dviejų priežasčių.
49 
Pirma, valstybių narių institucijos 
turėjo informacijos, kuri buvo reikalin -
ga norint aptikti ir ištaisyti klaidą, bet 
daugeliu atvejų ja nepasinaudojo arba 
jos nepareikalavo. Buvo nustatytos šios 
tipinės situacijos:
 - informacija buvo nurodyta naudos 
gavėjo pateiktuose patvirtinamuo -
siuose dokumentuose (pavyzdžiui, 
sąskaitų faktūrų datos), bet mokėji -
mo agentūra ja nepasinaudojo;
 - informaciją buvo galima gauti nau -
dos gavėjų lygmeniu (pavyzdžiui, 
apskaitos įrašus), bet mokėjimo 
agentūra jų neprašė;
 - informaciją buvo galima gauti tre -
čiųjų šalių lygmeniu (pavyzdžiui, 
naudos gavėjo įmonių akcininkų 
struktūra), bet mokėjimo agentūra 
jos netyrė.
50 
Antra, valstybių narių institucijų atlik -
tos patikros nebuvo išsamios. 5 lange -
lyje  yra pateikta to pavyzdžių.18 Specialioji ataskaita Nr. 1/2013 
„Ar ES parama maisto 
perdirbimo pramonei buvo 
veiksminga ir efektyvi 
sukuriant pridėtinę vertę 
žemės ūkio produktams?“ 
(http://eca.europa.eu ).
27 Pastabos
51 
Audito Rūmų sistemų tikrinimai patvir -
tina, kad valstybių narių atliktų patikrų 
kokybė yra nepakankama. Audito 
Rūmai įvertino investicinėms priemo -
nėms taikomų pagrindinių priežiūros 
ir kontrolės sistemos aspektų kokybę 
14 mokėjimo agentūrų 13 valstybių 
narių19 per pastaruosius trejus metus. 
Nė viena mokėjimo agentūra nebu -
vo įvertinta kaip turinti veiksmingas 
sistemas, skirtas administracinėms 
patikroms, ir tik penkios buvo įvertin -
tos kaip veiksmingos patikroms vietoje 
taikomų sistemų atžvilgiu.52 
Investicinių priemonių atveju daugu -
ma klaidų yra padaromos pradiniame 
paraiškų dėl paramos etape ir po to 
einančiame viešųjų pirkimų etape. 
Paraiškų dėl paramos tikrinimas yra 
sudėtinga ir dažnai ilgai trunkanti 
procedūra.Nepakankamos valstybės narės institucijų patikrų kokybės pavyzdys
Lenkijoje pagal techninės pagalbos priemonę bendrai finansuojama sutartis (žr. 23 dalį) buvo sudaryta tiesio -
giai, netaikant privalomos konkurencinės procedūros. Audito Rūmai nustatė, kad privalomos patikros nebuvo 
atliktos, kadangi mokėjimo agentūra nepatikrino, ar techninės pagalbos projektai atitiko viešųjų pirkimų 
taisykles.
Rumunijoje mokėjimo agentūra atliko mokėjimo prašymo, kurį naudos gavėjas pateikė dėl projekto, skirto 
teikti konsultavimo paslaugas ūkiams, patikras. Mokėjimo agentūros kontrolės ataskaita parodė, kad skirtumas 
tarp naudos gavėjo prašomos kompensuoti sumos ir mokėjimo agentūros patvirtintos sumos buvo didesnis 
nei 3 %. Mokėjimo agentūra netaikė nuobaudos, kurią privaloma taikyti tokiais atvejais, kadangi šiai priemonei 
toks tikrinimas nebuvo atliekamas.
Ispanijoje atliktų statybos darbų išlaidos buvo pagrįstos iš rangovo gautų sąskaitų faktūrų kopijomis ir mokėji -
mų įrodymų kopijomis. Iš šių sąskaitų faktūrų matyti, kad rangovas pasiūlė 5 % bendros sąskaitų faktūrų vertės 
nuolaidą. Mokėjimo dokumentai taip pat rodo, kad naudos gavėjas nesumokėjo visos sąskaitų faktūrų sumos, 
bet išskaičiavo 5 % nuolaidą. Nepaisant to, kad mokėjimo agentūra patikrino sąskaitas faktūras ir mokėjimo 
dokumentus, buvo patvirtinta visa išlaidų suma neatimant 5 % nuolaidos, kuri atitinka išlaidas, kurių naudos 
gavėjas nepatyrė.
Švedijoje regioninės valdžios įstaiga nesilaikė galiojančių viešųjų pirkimų taisyklių (žr.  2 langelį ). Audito Rūmai 
nustatė, kad mokėjimo agentūra pavedė atlikti su audituotu projektu susijusių paraiškų dėl paramos ir mokė -
jimo prašymų patvirtinimo užduotis susijusiai regioninės valdžios įstaigai. Tuo pat metu įstaiga gavo paramą 
kaip naudos gavėjas. Regioninės valdžios įstaiga neatliko atitikties nacionalinėms viešųjų pirkimų taisyklėms 
tikrinimo, kuris sudaro dalį administracinių patikrų.5 langelis
19 Žr. Audito Rūmų 2011, 2012 ir 
2013 m. ataskaitų 4.2 priedą.
28 Pastabos
53 
Audito Rūmai pažymi, kad sunkumai, 
su kuriais yra susiduriama šiame etape, 
iš dalies gali būti mokėjimo agentūrų 
procedūrų neefektyvumo pasekmė. 
Mokėjimo agentūros paprastai vykdo 
visą paraiškų dėl paramos tikrinimo 
procedūrą, nepaisant to, kad tam tikru 
tikrinimo proceso momentu paaiškėja, 
kad paraiška yra netinkama finansuoti. 
Taigi, tolesniam tikrinimui skiriamas lai -
kas po to, kai buvo nustatytas netinka -
mumas, yra neefektyvumo šaltinis.54 
Ribotų finansinių išteklių konteks -
te, ypač programavimo laikotarpio 
pabaigoje, neretai tik nedidelė dalis 
paraiškų dėl paramos gali būti bendrai 
finansuojama (paraiškos, kurios suren -
ka didžiausią atrankos balų skaičių). 
Tačiau kai kurios mokėjimo agentūros 
atlieka visą pateiktų paraiškų tikrinimo 
procedūrą, net jei daugeliui tinka -
mų finansuoti projektų nebus skirta 
parama, nes jie negaus pakankamai 
atrankos balų. Šiame kontekste Italijos 
Sicilijos regiono mokėjimo agentūra 
taiko efektyvią procedūrą, kuri yra 
aprašyta 6 langelyje .
Geriausios praktikos vertinant paraiškas dėl paramos pavyzdys
Italijoje (Sicilijoje) paraiškos dėl paramos yra vertinamos dviem etapais.
Pirmame etape atliekamas nedidelis skaičius visų paraiškų tikrinimų; tuomet apie jas teikiama pirminės at -
rankos ataskaita. Projektai yra atrenkami jiems skirtų atrankos balų mažėjimo tvarka tol, kol bendra atrinktų 
projektų vertė nepasiekia skirto biudžeto.
Antrame etape nuodugniai tikrinami tik tie projektai, kurie sėkmingai praėjo pirminės atrankos procedūrą. Jei 
tarp jų yra aptinkama netinkamų projektų, šie projektai pakeičiami daugiausia balų gavusiais projektais, kurie 
iš pradžių nebuvo atrinkti.6 langelis
29 Pastabos
II DALIS. Kokios yra 
pagrindinės klaidų lygio 
priežastys su plotu 
susietos paramos srityje?
55 
Šiame skirsnyje nagrinėjamos klaidų 
priežastys su plotu susietos paramos 
srityje. Nežiūrint į tai, kad visas biu -
džetas yra vienodai pasiskirstęs tarp 
investicinių priemonių ir su plotu 
susietos paramos, pastarajai tenka tik 
trečdalis klaidų lygio (žr.  2 diagramą ). 
Esminį poveikį klaidų lygiui padarė 
agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų 
nesilaikymas, kitaip nei paramos ma -
žiau palankioms ūkininkauti vietovėms 
atveju.
Agrarinės aplinkosaugos 
parama yra labiausiai klaidų 
paveikiama su plotu susieta 
priemonė
56 
Siekiant įvykdyti aplinkosaugos tikslus, 
agrarinės aplinkosaugos išmokos yra 
skiriamos ūkininkams, kurie savano -
riškai įsipareigoja laikytis tam tikrų 
įsipareigojimų. Išmokomis siekiama 
kompensuoti papildomas išlaidas ir 
negautas pajamas, kurios atsirado 
dėl aplinką tausojančios ūkininkavi -
mo praktikos, taikytos per 5–7 metų 
laikotarpį. Agrarinė aplinkosauga yra 
finansiniu požiūriu reikšmingiausia 
kaimo plėtros priemonė, kuriai buvo 
skirta apie 20  milijardų  eurų (penk -
tadalis 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio kaimo plėtros biudžeto).57 
Agrarinės aplinkosaugos įsipareigoji -
mų pažeidimai sudarė vieną aštuntąją 
viso klaidų lygio. Klaidos visų pirma 
buvo susijusios su paprastų įsipareigo -
jimų nesilaikymu (žr.  7 langelį ), kurie 
turėjo didelę neigiamą įtaką norimos 
naudos aplinkai pasiekimui.
30 Pastabos
Paprastų agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų nesilaikymo pavyzdžiai7 langelis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
 Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
 Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Nyderlanduose ūkininkas sudarė sutartį pagal priemonę 
„botaniniai pievų pakraščiai“.
Iš trijų įsipareigojimų vienas buvo susijęs su purvo 
išgriebimu (siekiant apsaugoti biologinę įvairovę buvo 
draudžiama pievos pakraštyje sukrauti iš vandens kanalų 
išgriebtą purvą).
Vizito vietoje metu Audito Rūmai nustatė, kad užuot 
tolygiai paskleistas, iškastas purvas buvo supiltas 2 metrų 
pločio žemės juostoje išilgai daugiau kaip 4 000 metrų 
ilgio kanalų.
Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) ūkininkas gavo paramą 
už daugiametes pievas, kuriose naudojama labai mažai 
papildų (pavyzdžiui, trąšų). Vienas iš reikalavimų buvo ne -
leisti pernelyg nuganyti pievos siekiant nepadaryti neigia -
mo poveikio augmenijos vešėjimui, kokybei ir įvairovei.
Audito Rūmai nustatė, kad dalis sklypo buvo sugadinta 
dėl per didelio nuganymo.
Maltoje ūkininkas įsipareigojo neauginti pasėlių ne siau -
resnėje kaip vieno metro juostoje išilgai tvorų ir palikti šį 
plotą nedirbamą, neariamą, netręšiamą ir nepurškiamą. 
Šiuo įsipareigojimu buvo siekiama išsaugoti biologinę 
įvairovę.
Audito Rūmai nustatė, kad naudos gavėjas šio įsipareigoji -
mo nesilaikė nė viename žemės sklype, kuriam šis įsiparei -
gojimas buvo taikomas.  
31 Pastabos
58 
Audito Rūmai mano, kad yra trys prie -
žastys, kurios kartu paaiškina agrarinės 
aplinkosaugos priemonių klaidų lygį. 
Jos yra pavaizduotos grafiškai 7 dia -
gramoje  ir smulkiau aprašytos tolesnė -
se dalyse.
Įsipareigojimų laikymasis 
ūkininkui nedaro iškart 
juntamo teigiamo poveikio
59 
Ūkininkus tiesiogiai paveikia įsiparei -
gojimų laikymosi išlaidos ir/arba paja -
mų negavimas dėl mažesnio derliaus 
naudojant labiau aplinką tausojančias 
technologijas. Tačiau dauguma atvejų 
šių pastangų nekompensuoja iškart 
juntamas teigiamas poveikis ūkiui. Tai -
gi, ūkiai yra mažiau linkę laikytis taisy -
klių, kai nėra iškart juntamo tiesioginio 
ryšio tarp prisiimtų įsipareigojimų ir jų 
ūkininkavimo veiklos rezultatų.60 
Tai pasakytina apie 13 iš 17 nustatytų 
klaidų atvejų, kur priemonių duodama 
nauda buvo plataus masto ilgalaikė 
nauda aplinkai (pavyzdžiui, biologinės 
įvairovės apsauga).7 diagramaAgrarinės aplinkosaugos klaidų lygio priežastys
Maža paskata laikytis 
reikalavimų
Mažas 
nuobaudų lygisMažas kontrolės 
lygis
32 Pastabos
61 
Audito Rūmai nenustatė, kad daugumą 
ūkininkų padarytų pažeidimų galima 
būtų paaiškinti žinių apie įsipareigoji -
mus trūkumu. Prieš pasirašant įsipa -
reigojimą, ūkininkams yra pateikiamas 
smulkus sąrašas sąlygų, kurių jie turi 
laikytis. Maža to, 13 iš 17 klaidų atveju 
klaida buvo susijusi su stambiais ūki -
ninkais, turinčiais daug žinių ir išteklių. 
Iš tikrųjų šie ūkininkai valdė didesnį nei 
50 hektarų plotą ir jų pagrindinės paja -
mos buvo gaunamos iš žemės ūkio.
Žemas agrarinės aplinkosaugos 
įsipareigojimų kontrolės lygis
62 
Valstybės narės tikrina daugumos 
agrarinės aplinkosaugos įsipareigoji -
mų laikymąsi tik patikrų vietoje metu, 
kurios yra atliekamos 5 % paramą 
gaunančių visų naudos gavėjų. Tai 
reiškia, kad vidutinė ūkininko tikimybė 
būti patikrintam yra vienas kartas per 
20 metų. Be to, ne visi įsipareigojimai 
gali būti tikrinami bet kuriuo metų 
laiku, todėl mažėja kontrolės apimtis 
ir galimybės nustatyti neatitikimus. Šis 
žemas įsipareigojimų kontrolės lygis 
yra dar viena nustatyto klaidų lygio 
priežastis.63 
Iš 17 aptiktų klaidų Audito Rūmai 
nustatė 8 atvejus, kai tikrinant įsi -
pareigojimus patikros vietoje galėjo 
būti pakeistos administracinėmis 
patikromis (žr. pavyzdį 8 langelyje) . 
Šis procedūros pakeitimas būtų leidęs 
valstybių narių institucijoms ištaisyti ir 
aptikti klaidas administracinių patikrų 
metu, kadangi šios patikros yra vyk -
domos 100 % visų naudos gavėjų. Tai 
būtų ypač tikslinga atliekant patikras, 
kurios yra pagrįstos dokumentiniais 
įrodymais, kaip antai: ūkininko veda -
mais veiklos registrais (tręšimo, gyvulių 
ganymo, žolės pjovimo) ir trečiųjų šalių 
išduodamais pažymėjimais.
Agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimo, kurį buvo galima patikrinti 
administracinėmis patikromis, pavyzdys
Estijoje vienas iš priemonės įsipareigojimų buvo tai, kad ūkininkas turėjo paimti mažiausiai po vieną dirvos 
mėginį iš valdomo žemės sklypo kiekvienos penkių hektarų ploto dalies ir nusiųsti akredituotai laboratorijai, 
kad ši ištirtų dirvos rūgštingumą ir fosforo bei kalio koncentraciją. Pagal taisykles laboratorijos rezultatai turėjo 
būti laikomi ūkyje ir pateikiami inspektoriams patikrų vietoje metu.
Atliekant Audito Rūmų auditorių vizitą vietoje ūkininkas pateikė devynių paimtų dirvos mėginių laboratorijos 
rezultatus. Perskaičiavus buvo nustatyta, kad atsižvelgiant į sklypų plotą, ūkininkas turėjo paimti 13 mėgi -
nių, o ne tik devynis mėginius. Šis įsipareigojimų nesilaikymas galėjo būti aptiktas atliekant administracines 
patikras.8 langelis
33 Pastabos
Sumažinimų ir nuobaudų 
sistema neturi stipraus 
atgrasomojo poveikio
64 
Valstybės narės taiko proporcingą su -
mažinimų ir nuobaudų sistemą, pagal 
kurią, atsižvelgiant į pažeidimo sun -
kumą, mastą ir kartojimąsi, paprastai 
yra iš dalies sumažinamas atliekamas 
mokėjimas. Pavyzdžiui, 8 langelyje  ap-
rašytu atveju dėl įsipareigojimo nesilai -
kymo buvo taikomas 5 % sumažinimas. 
Dėl nesilaikymo ūkininkai nerizikuoja 
prarasti savo pinigų, o rizikuoja tuo, 
kad turės grąžinti jau sumokėtą sumą. 
Kraštutiniais atvejais, kai ūkininkai nėra 
įvykdę jokių įsipareigojimų ir mokė -
jimo agentūra nusprendžia susigrą -
žinti visą sumokėtą išmoką, ūkininkai 
atsidurtų tokioje pačioje padėtyje, 
kokia buvo prieš jiems prisiimant 
įsipareigojimus.65 
Šiame kontekste klaidų dažnis (17 
iš 121 audituoto mokėjimo) taip pat 
rodo, kad išmokų sumažinimo sistema 
nesilaikymo atvejais daro tik nedi -
delį atgrasomąjį poveikį (žr. pavyzdį 
9 langelyje ).
Mokėjimai už mažiau palan -
kias ūkininkauti vietoves yra 
mažiau paveikti klaidų
66 
Išmokomis ūkininkams kalnuotose 
vietovėse ir kitose gamtinių kliūčių 
turinčiose vietovėse (kartu jos papras -
tai vadinamos „mažiau palankiomis 
ūkininkauti vietovėmis“) yra kompen -
suojama ūkininkams už tai, kad jie to -
liau ūkininkauja šiose vietovėse. Šiomis 
kaimo plėtros priemonėmis siekiama 
palaikyti tausų žemės ūkio paskirties 
žemės naudojimą ir taip prisidėti prie 
aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimo.
Ribotos pažeidimo finansinės pasekmės
Jungtinėje Karalystėje ūkininkas prisiėmė įsipareigojimą, susijusį su viržyno augalijos rūgštingoje pievoje 
užveisimu. Pagal šią priemonę buvo taikomi du įsipareigojimai: gyvulių tankumo (ganomų gyvulių skaičiaus 
vienam hektarui) mažinimas ir ganymo draudimas nuo spalio iki kovo mėn.
Audito Rūmai atliko vizitą pas ūkininką spalio mėn. ir nustatė, kad sklypuose vis dar ganėsi gyvuliai. Finansinės 
pasekmės ūkininkui buvo išmokos sumažinimas 3 %.9 langelis
34 Pastabos
67 
78 audituotų mokėjimų už mažiau 
palankias ūkininkauti vietoves poveikis 
bendram klaidų lygiui būtų nereikš -
mingas, jei neskaičiuotume dviejų 
atvejų, kur buvo nustatyta klaidų, 
susijusių su papildomų valstybių narių 
taikytų tinkamumo sąlygų nesilaikymu 
(žr.  10 langelį ). Tai parodo dilemą, kad 
tinkamumo sąlygos yra reikalingos sie -
kiant užtikrinti tinkamą lėšų panaudoji -
mą, bet tai tuo pat metu gali padidinti 
klaidų riziką.
68 
Šį palyginti žemą klaidų lygį lėmė 
pagrindinės susijusių priemonių 
ypatybės:
 - mažas detalių tinkamumo sąlygų 
skaičius: žemė turi būti nurodytoje 
vietoje, kurią nustato valstybė narė 
ir patvirtina Komisija, ir turi būti 
išlaikyta geros agrarinės ir aplinko -
saugos būklės; - vienkartinės išmokos vienam 
hektarui, kurios yra regresyvinės. 
Tai reiškia, kad didesni ūkiai gaus 
mažesnes išmokas už plotus, kurie 
viršija tam tikras ribas, ir kad šiems 
ūkiams galimi plotų skirtumai daro 
tik nedidelį poveikį.
69 
Audito Rūmai pažymi, kad žemą inves -
ticinės priemonės „jaunųjų ūkininkų 
įsisteigimas“ klaidų lygį taip pat buvo 
galima paaiškinti šiomis ypatybėmis, 
t. y. ribotu detalių reikalavimų skaičiu -
mi, apibrėžta taikymo sritimi ir vien -
kartinių išmokų naudojimu.
Papildomos valstybių narių taikomos tinkamumo sąlygos mažiau palankioms 
ūkininkauti vietovėms skirtiems mokėjimams
Italijoje ir Portugalijoje ganyklų kalnuotose vietovėse tinkamumas priklausė nuo to, ar naudos gavėjas turėjo 
minimalų gyvulių skaičių. Vizitas vietoje metu Audito Rūmai nustatė, kad susiję ūkininkai neturėjo privalomo 
gyvulių skaičiaus ir todėl pievos nebuvo tinkamos paramai išmokėti.
Šie du atvejai sudarė didžiąją dalį mokėjimams už mažiau palankias ūkininkauti vietoves poveikį darančio 
klaidų lygio.10 langelis
35 Pastabos
III DALIS. Ar valstybių 
narių veiksmų planai ir 
nauja ES teisinė bazė gali 
padėti veiksmingai šalinti 
šias priežastis?
70 
Komisija ir valstybės narės ėmėsi 
priemonių, skirtų šalinti klaidų kaimo 
plėtros srityje priežastis. Šiame skirs -
nyje nagrinėjama, ar dvi pagrindinės 
priemonės – veiksmų planai ir ES teisi -
nė bazė – gali būti veiksmingos.
Komisijos pradėta veiksmų 
plano procedūra yra žings -
nis teisinga linkme šalinant 
klaidų priežastis
71 
Kaimo plėtros išlaidos yra įgyvendi -
namos valstybių narių ir Komisijos 
pasidalijamojo valdymo būdu20. Pagal 
subsidiarumo principą valstybės narės 
yra atsakingos už kaimo plėtros pro -
gramų įgyvendinimą atitinkamu teri -
toriniu lygmeniu, vadovaudamosi savo 
instituciniais susitarimais. Komisija yra 
atsakinga už valstybių narių priežiūrą, 
siekiant užtikrinti, kad jos vykdytų savo 
įsipareigojimus.
72 
Jei įgyvendinant programas klaidų ly -
gis yra nuolatos aukštas, Komisija21 turi 
nustatyti kontrolės sistemų trūkumus, 
išnagrinėti galimų taisomųjų priemo -
nių sąnaudas ir naudą ir imtis vykdyti 
arba pasiūlyti tinkamus taisomuosius 
veiksmus. Kai dėl trūkumų yra nusta -
toma išlyga generalinio direktoriaus 
patikinimo pareiškime, Komisija turi 
išnagrinėti metinėje veiklos ataskaitoje paskelbtą informaciją ir pateikti veiks -
mų planą. Tokia kaimo plėtros išlaidų 
tvarka galioja nuo 2011 m.
73 
Šiame kontekste, siekiant sumažinti 
kaimo plėtros išlaidų klaidų lygį, Ko -
misija paskatino visas valstybes nares 
parengti trijų dalių veiksmų planą, 
siekiant nustatyti klaidų priežastis, 
įgyvendinti tikslinius taisomuosius 
veiksmus, skirtus sumažinti nustaty -
tas klaidas, ir sustiprinti prevencines 
priemones tam, kad sumažėtų klaidų 
atsiradimo rizika.
Veiksmų planai dar nėra 
pakankamai išvystyta 
priemonė klaidų priežastims 
šalinti
74 
Veiksmų planų apimtis ir kokybė 
įvairiose valstybėse narėse reikšmin -
gai skyrėsi. Audito Rūmai nustatė, 
kad du veiksmų planai (Vokietijoje 
(Berlyne -Brandenburge) ir Vengrijoje) 
buvo palyginti prasti, apėmė tik keletą 
veiksmų ir buvo mažai tikėtina, kad 
juos vykdant pavyks pašalinti klaidų 
priežastis, o du veiksmų planai (Italijo -
je (Lombardijoje) ir Rumunijoje) buvo 
palyginti geri, apėmė daugelį veiksmų 
ir turėjo geras galimybes pašalinti klai -
dų priežastis. Veiksmų planų galimo 
veiksmingumo skirtumus lėmė trys 
pagrindiniai trūkumai, kaip paaiškinta 
tolesnėse dalyse.20 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1290/2005.
21 Reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012.
36 Pastabos
75 
Pirma, valstybės narės neprisiėmė 
atsakomybės už klaidų nustatymą ir 
taisomųjų veiksmų siūlymą. Veiksmų 
planams yra taikomas formalus stebė -
jimas ir tolesnė priežiūros procedūra. 
Kai valstybės narės neįgyvendina 
siūlomų veiksmų planų, joms gali būti 
nutraukiami, sustabdomi arba sumaži -
nami mokėjimai ir taikomi finansiniai 
pataisymai. Veiksmų planų rengimas 
buvo ciklinis procesas ir tuo metu, kai buvo baigtas audito darbas, buvo 
vykdomas jų ketvirtas atnaujinimas. 
Komisija iš pradžių paskelbė neišsamų 
klaidų priežasčių sąrašą. Tačiau valsty -
bės narės nesiėmė veiksmų pašalinti 
šias priežastis, o toms priežastims, 
kurias buvo užsibrėžta šalinti, skirti 
veiksmai dažnai buvo nepakankami 
(žr.  11 la ng e l į).  Vėliau veiksmų planai 
buvo palaipsniui pagerinti, atsižvel -
giant į Komisijos prašymus.
Siūlomų veiksmų, skirtų mažinti klaidų lygį, pavyzdys
Sumažinimų ir nuobaudų sistema buvo viena iš galimų su plotu susietos paramos klaidų priežasčių, kurias 
nustatė Komisija ir dėl kurių ėmėsi veiksmų valstybės narės. Sistema nebuvo laikoma proporcinga (kai ku -
riais atvejais valstybės narės taikė 100 % išmokos sumažinimą, net jei buvo pažeistas tik vienas iš keleto 
įsipareigojimų).
Audito Rūmai sutinka, kad sumažinimų ir nuobaudų sistemos pakeitimai turėtų užtikrinti, kad bet kuri tokia 
sistema tinkamai atspindėtų siekiamo aplinkosaugos tikslo nesilaikymo lygį.
Tačiau, nors taikomų nuobaudų palengvinimas sumažins klaidų lygį, tai nepadės mažinti pačių pažeidimų ir jų 
galimo žalingo poveikio aplinkai. Nuobaudos, kaip tokios, turi būti veiksminga priemonė, kuri atgraso ūkinin -
kus nuo jų įsipareigojimų nesilaikymo. 9 langelyje  pateiktu atveju tai nebuvo padaryta.11 langelis
22 Komisija valstybėse narėse 
atlieka atitikties auditus, 
skirtus patikrinti, ar išlaidos 
buvo išmokėtos laikantis 
galiojančių taisyklių. Auditas 
yra baigiamas atliekant 
finansinius pataisymus arba jų 
neatliekant, atsižvelgiant 
į nustatytas klaidas. Vidutinė 
2013 m. užbaigtų auditų 
atitikties procedūros trukmė 
buvo 36 mėnesiai.76 
Antra, keturiuose iš dešimties nagrinė -
tų veiksmų planų nebuvo sistemingai 
atsižvelgta į Komisijos ir Audito Rūmų 
auditų nustatytus faktus. Valstybės 
narės neatsižvelgė į visus Komisijos 
auditorių paskelbtus trūkumus prieš 
užbaigiant atitikties audito procedūras, 
o tai reiškia, kad klaidų priežastys gali 
likti nepašalintos būsimu laikotarpiu22.
37 Pastabos
Geriausia praktika rengiant konkrečius kryptingus veiksmus
Bulgarijoje ūkininkai iš mokėjimo agentūros gauna SMS žinutes, informuojančias juos apie su terminais susiju -
sius įsipareigojimus (laikotarpius, kai tam tikra veikla yra draudžiama).
Italijoje (Lombardijoje) ūkininkams yra pranešama raštu apie skirtumus tarp ankstesnėje kampanijoje dekla -
ruoto ploto ir ploto, nustatyto atnaujinus žemės sklypų identifikavimo sistemą (IT sistemą, kurioje žymima 
žemės ūkio paskirties sklypų vieta ir plotas).
Rumunijoje mokėjimo agentūra gavo pilnateisę ir nemokamą prieigą prie komercinių įmonių registro, kuriame 
yra pateikta informacija, leidžianti patikrinti MVĮ statusą.12 langelis77 
Trečia, dauguma pasiūlytų veiksmų 
buvo suprojektuoti bendrais bruožais. 
Dauguma valstybių narių siūlo ben -
drus sprendimus, kaip antai atnaujinti 
procedūrų vadovus arba organizuoti 
mokymo kursus. Pavyzdžiui, viešųjų 
pirkimų atžvilgiu dažnai pasitaikęs 
sprendimas buvo inspektoriams ir 
naudos gavėjams teikti mokymą, susi -
jusį su galiojančiomis viešųjų pirkimų 
taisyklėmis. Tačiau veiksmų planuo -
se nėra nagrinėjama, kurių taisyklių 
aspektų pažeidimas buvo labiausiai 
tikėtinas ir kodėl. Šiame kontekste 
iškyla rizika, kad nukentės siūlomų 
priemonių veiksmingumas.
78 
Audito Rūmai taip pat nustatė geriau -
sios praktikos, kai buvo parengti tin -
kami atsakomieji veiksmai į nustatytas 
problemas, pavyzdžių (žr.  12 langelį ). 
Komisija dukart per metus organizuoja 
seminarus, kuriuose dalyvauja atstovai 
iš visų valstybių narių ir kurie yra gera 
proga aptarti veiksmų planų įgyven -
dinimo būklę, pasidalyti patirtimi ir 
skleisti geriausią praktiką.Nepakankamas dėmesys ES 
lygmeniu dažnai pasitaikančių 
trūkumų prevencijai
79 
Veiksmų planai yra skirti trūkumams, 
kurie buvo nustatyti konkrečioje 
valstybėje narėje, neįtraukiant preven -
cinių veiksmų, susijusių su kitose šalyse 
nustatytais trūkumais. Komisija nepa -
reikalavo iš valstybių narių sistemingai 
imtis priemonių dėl svarbiausių ES 
lygmeniu dažnai pasitaikančių trūku -
mų, tokių kaip viešųjų pirkimų taisyklių 
nesilaikymas, tyčiniai pažeidimai ir 
nepakankamos agrarinės aplinkosau -
gos įsipareigojimų administracinės 
patikros.
38 Pastabos
80 
Audito Rūmai išnagrinėjo dešimt veiks -
mų planų, norėdami patikrinti, ar jie 
apima veiksmus, skirtus ištaisyti dažnai 
pasitaikančius trūkumus. Tai nebuvo 
padaryta. Trys valstybės narės neįtrau -
kė jokių veiksmų viešųjų pirkimų sri -
tyje, penkios įtraukė bendro pobūdžio 
tikslus ir tik dvi (Latvija ir Rumunija) 
parengė detalius patikros lapus. Audito 
Rūmai nustatė, kad pažeidimai, susiję 
su agrarinės aplinkosaugos įsipareigo -
jimais, galėjo būti nustatyti atliekant 
administracines patikras (žr. 63 dalį), 
bet tik viena valstybė narė (Ispanija) į šį 
klausimą atsižvelgė savo veiksmų pla -
ne, be to, tai padarė tik 7 iš 17 regionų 
atžvilgiu. Tyčinių pažeidimų nustaty -
mas buvo įtrauktas tik į vieną veiksmų 
planą (Rumunijoje).
81 
Šiame kontekste veiksmų planai yra 
žingsnis teisinga linkme, bet iš esmės 
jie yra atsakomojo pobūdžio. Tai, kad 
valstybės narės nesiėmė priemonių 
dėl ES mastu paplitusių problemų, 
kurios, jų manymu, nebuvo joms 
taikytinos, mažina būsimą šių planų 
veiksmingumą.
Nauja ES teisinė bazė gali 
daryti teigiamą poveikį šali -
nant klaidų priežastis
82 
2014–2020 m. kaimo plėtros programa -
vimo laikotarpis bus įgyvendintas kaip 
dalis reformuotos bendros žemės ūkio 
politikos, kuri buvo perkelta į naciona -
linę teisę keturiais pagrindiniais teisės 
aktais23 ir susijusiais deleguotais ir 
įgyvendinimo aktais24.83 
Vykdydami savo teisės aktuose nusta -
tytus įsipareigojimus, 2012 m. Audito 
Rūmai pateikė Nuomonę Nr. 1/2012 
dėl tam tikrų su bendra žemės ūkio 
politika 2014–2020 m. susijusių teisės 
aktų pasiūlymų25. Kadangi Nuomonė -
je Nr. 1/2012 buvo išreikštas požiūris 
į visus bendros žemės ūkio politikos 
aspektus daugiausia patikimo finansų 
valdymo atžvilgiu, šioje specialiojoje 
ataskaitoje yra nagrinėjamas tik naujų 
teisės aktų galimas poveikis teisėtu -
mo ir tvarkingumo klaidų priežastims 
kaimo plėtros srityje.
Naujame teisės aktų pakete yra 
veiksnių, kurie gali pašalinti 
klaidų priežastis
84 
Naujoje teisinėje bazėje yra įves -
ta ex ante  sąlygų sąvoka, reiškianti 
konkretų ir tiksliai iš anksto nustatytą 
kritinį veiksnį, kuris yra būtina sąlyga 
veiksmingam ir efektyviam konkretaus 
tikslo pasiekimui ir kuris turi tiesiogi -
nę ir tikrą sąsają su juo bei daro jam 
tiesioginį poveikį26. Viešieji pirkimai 
yra viena iš teisės aktuose nustatytų 
bendrų ex ante  sąlygų, pagal kurią yra 
reikalaujama, kad būtų įdiegtos tinka -
mos priemonės, skirtos veiksmingam 
ES viešųjų pirkimų taisyklių taikymui, 
siekiant užtikrinti, kad sutarčių suda -
rymo procedūros būtų skaidrios, kad 
susiję darbuotojai būtų išmokyti ir kad 
jiems būtų suteikta būtina informacija. 
Audito Rūmai palankiai vertina šį išskir -
tinį dėmesį galiojančių viešųjų pirkimų 
taisyklių, kurios buvo pripažintos vienu 
iš kritinių klaidų šaltinių 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu, laikymuisi.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
legislation/index_en.htm .
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
implementation/
index_en.htm .
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF .
26 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, 2 straipsnio 33 
dalis (OL L 347, 2013 12 20, 
p. 320).
39 Pastabos
85 
Nors jau ir buvo įtraukti į bendruosius 
kontrolės principus 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu, priemonių 
patikrinamumas ir kontroliuojamu -
mas27 naujuose teisės aktuose yra ypač 
pabrėžiami. Pagal naujas taisykles 
valstybės narės turi užtikrinti, kad visos 
kaimo plėtros priemonės būtų patikri -
namos ir kontroliuojamos tiek ex ante , 
prieš jas iš tikrųjų įgyvendinant, tiek 
po to, kai jos yra įgyvendinamos. 
Audito Rūmai mano, kad šis metodas 
gali padėti sumažinti klaidų lygį dviem 
būdais; viena vertus, bus įmanoma 
tiksliau apibrėžti tinkamumo kriterijus 
ir kitus įsipareigojimus tam, kad nau -
dos gavėjai juos galėtų geriau suprasti 
ir jų laikytis, ir kita vertus, jis leis geriau 
parengti kontrolės procedūras siekiant 
užtikrinti, kad šiuos kriterijus būtų 
galima veiksmingai patikrinti.
86 
Naujuose teisės aktuose taip pat yra 
pagerinti patirtų išlaidų nustatymo 
ir kompensavimo metodai. Taigi, 
be įprasto kompensavimo metodo, 
pagrįsto naudos gavėjų iš tikrųjų 
patirtomis ir apmokėtomis tinkamomis 
finansuoti išlaidomis, naujoje teisinėje 
bazėje yra įvesta alternatyvių metodų, 
kaip antai standartinės išlaidos, vien -
kartinės išmokos ir nekintamos normos 
finansavimas, kurie yra vienodai tai -
kytini kaip ir kompensavimas. Audito 
Rūmai mano, kad supaprastintų išlaidų 
metodų taikymas gali būti naudingas 
visoms šalims, nes jis gali sumažinti 
administracinius formalumus ir gali 
apriboti klaidų, susijusių su mokėjimo 
prašymų rengimu ir tikrinimu naudo -
jantis sąskaitomis faktūromis ir mokėji -
mo dokumentais, apimtį.87 
Akredituotos mokėjimo agentūros 
turės laikytis papildomų kriterijų, 
susijusių su sukčiavimu. Be to kad buvo 
nustatytas reikalavimas šiuos elemen -
tus, skirtus užkirsti kelią sukčiavimui ir 
jį nustatyti, įtraukti į patikras, dviejose 
naujose nuostatose pabrėžiamas su 
šiuo aspektu susijęs mokėjimo agen -
tūrų vaidmuo: darbuotojų mokymas 
turėtų apimti informuotumą apie suk -
čiavimą, o stebėjimo veikla turėtų taip 
pat apimti sukčiavimo prevencijos ir jo 
aptikimo procedūras. Šie pokyčiai gali 
padėti mokėjimo agentūroms padidin -
ti savo veiksmingumą užkertant kelią 
sukčiavimo veiklai ir ją nustatant.
88 
„Taisyklė n+2“, kuri galiojo 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu (žr. 18 dalį), 
buvo sušvelninta ir pertvarkyta į „tai -
syklę n+3“28, suteikiančią valstybės 
narėms papildomus metus, per kuriuos 
jos gali paskirstyti biudžetą. Tai galėtų 
sumažinti disbalansą tarp spaudimo 
valstybėms narėms panaudoti biudže -
tą ir būtinybės užtikrinti, kad jis būtų 
panaudotas teisingai ir vadovaujantis 
patikimo finansų valdymo principu.
89 
Pagal bendrą taisyklę investicijų į mais -
to perdirbimo veiklą naudos gavėjai 
turėjo būti mažos ir vidutinės įmonės 
(žr. 43 dalį). Naujojoje teisinėje bazėje 
šis tinkamumo kriterijus yra panaikin -
tas, o tai buvo viena iš pagrindinių šio 
tipo investicijų klaidų priežasčių. Šio 
pasiūlymo poveikis gali daryti teigiamą 
poveikį klaidų lygio mažinimui, tačiau 
neigiamą poveikį politikos veiksmingu -
mui (žr. 35 dalį).27 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1305/2013 
dėl paramos kaimo plėtrai, 
teikiamos Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
lėšomis, kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005, 62 straipsnis 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 487).
28 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
dėl bendros žemės ūkio 
politikos finansavimo, 
valdymo ir stebėsenos, kuriuo 
panaikinami Tarybos 
reglamentai (EEB) Nr. 352/78, 
(EB) Nr. 165/94, (EB) 
Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, 
(EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) 
Nr. 485/200838 straipsnio 1 
dalis (OL L 347, 2013 12 20, 
p. 549).
40 Pastabos
90 
2007–2013 m. programavimo laiko -
tarpiu29 didesnio kaip 3 % skirtumo 
tarp naudos gavėjo prašomos išmokos 
ir sumos, kurią mokėjimo agentūra 
pripažino tinkama, atveju yra taiko -
ma nuobauda, kuri lygi to skirtumo 
dydžiui. Ši sistema yra įdiegta siekiant 
atgrasinti naudos gavėjus nuo išlaidų, 
kurios nėra tinkamos, deklaravimo. 
Pagal naują teisinę bazę30 nuobaudos 
taikymo riba buvo padidinta iki 10 %. 
Šis pakeitimas gali sumažinti nuostatos 
atgrasomąjį poveikį, o dėl to gali pa -
daugėti į mokėjimo prašymus įtrauktų 
netinkamų išlaidų.
Tiesioginės ES teisės aktų 
nuostatos nebuvo pagrindinis 
klaidų šaltinis
91 
Kaip nurodyta pirmiau, nauja ES teisinė 
bazė gali padėti sumažinti klaidų 
lygį. Daugiau dėmesio turi būti skirta 
sekančiuose reglamentavimo proceso 
etapuose valstybių narių lygmeniu, ka -
dangi dauguma klaidų įvyksta įgyven -
dinant konkrečias nuostatas valstybių 
narių teisės aktuose (žr. 14 dalį).
92 
Kadangi valstybių narių teisės aktai dar 
nebuvo patvirtinti (žr. 10 dalį), nebuvo 
galima pateikti platesnių įžvalgų dėl 
reglamentavimo pokyčių poveikio 
klaidų lygiui.29 Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 65/2011 30 straipsnio 
1 dalis.
30 2014 m. liepos 17 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 809/2014, kuriuo 
nustatomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
nuostatų dėl integruotos 
administravimo ir kontrolės 
sistemos, kaimo plėtros 
priemonių ir kompleksinės 
paramos taikymo taisyklės, 
63 straipsnio 1 dalis (OL L 227, 
2014 7 31, p. 69).
41
 Išvados ir  
rekomendacijos
93 
Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisi -
ja ir valstybės narės yra iš dalies veiks -
mingos šalindamos pagrindines aukšto 
kaimo plėtros klaidų lygio priežastis. 
Ši bendra išvada yra iš esmės pagrįsta 
įvertinimu, kad nepaisant Komisijos 
iniciatyvų, valstybių narių veiksmų pla -
nuose nebuvo numatyta sistemingai 
šalinti nustatytus trūkumus.
94 
Siekdami nustatyti su kaimo plėtros 
išlaidomis susijusių klaidų priežastis, 
Audito Rūmai analizavo operacijų imtį, 
kuri buvo sudaryta atsitiktiniu būdu 
atliekant teisėtumo ir tvarkingumo 
auditus 2011, 2012 ir 2013 m. Rezul -
tatai parodė, kad nepaisant to, kad 
išlaidų dalys yra vienodos, investicinės 
priemonės sudaro du trečdalius klaidų 
lygio, o su plotu susieta parama – likusį 
vieną trečdalį (12–21 dalys).
95 
Investicinių priemonių atveju klaidų 
priežastys gali būti nustatytos dviem 
būdais (22–54 dalys):
 - atsižvelgiant į naudos gavėjus, 
pagrindiniai neatitikties šaltiniai 
buvo susiję su viešaisiais pirki -
mais, privačiojo ir viešojo sekto -
riaus naudos gavėjams taikomais 
tinkamumo kriterijais ir įtariamais 
privačiųjų naudos gavėjų sukčiavi -
mo veiksmais; - atsižvelgiant į mokėjimo agentū -
ras, Audito Rūmai daro išvadą, kad 
daugumai klaidų galėjo ir turėjo 
būti užkirstas kelias atliekant 
administracines patikras ir patikras 
vietoje.
96 
Su plotu susietos paramos atveju 
klaidų lygį sąlygoja trys veiksniai: ri -
botos paskatos naudos gavėjui laikytis 
ūkininkavimo įsipareigojimų, žemas 
ūkininkavimo įsipareigojimų kontro -
lės lygis ir mažas nuobaudų sistemos 
atgrasomasis poveikis (55–69 dalys).
97 
Kaip atkirtį aukštam kaimo plėtros klai -
dų lygiui, Komisija paprašė valstybių 
narių parengti veiksmų planus, skirtus 
užkirsti kelią klaidoms ir pašalinti jų 
priežastis. Nors tai yra teigiamas poky -
tis, veiksmų planai iš esmės yra atsako -
mojo pobūdžio ir jais nėra sistemingai 
sprendžiamos problemos, kurios lėmė 
klaidas visose valstybėse narėse. Visų 
pirma trūksta prevencinių veiksmų, 
skirtų kovoti su ES lygmeniu dažnai 
pasitaikančiais trūkumais (70–81 dalys).
42 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Komisija turėtų iki galo įgyvendinti iki 
šiol pradėtus taisomuosius veiksmus ir 
toliau daug dėmesio skirdama pagrin -
dinėms kaimo plėtros lėšų panaudoji -
mo klaidų priežastims. Šiuo atžvilgiu 
valstybės narės, prireikus, turėtų imtis 
šių prevencinių ir taisomųjų veiksmų:
Viešieji pirkimai
• Taikant ex ante  sąlygų sąvoką 
(žr. 84 dalį) valstybės narės turėtų 
parengti ir pateikti išsamias gaires 
naudos gavėjams dėl to, kaip turi 
būti taikomos viešųjų pirkimų 
taisyklės. Šiame procese turėtų 
dalyvauti nacionalinės institucijos, 
kurios specializuojasi atitikties vie -
šųjų pirkimų taisyklėms stebėjimo 
srityje. Daugiausia dėmesio turėtų 
būti skirta trims pagrindiniams tai -
syklių pažeidimams: nepagrįstam 
tiesioginiam sutarčių sudarymui 
netaikant tinkamos konkurencinės 
procedūros; netinkamam atrankos 
ir sutarties skyrimo kriterijų taiky -
mui; nevienodų sąlygų konkurso 
dalyviams sudarymui.
Tyčinis taisyklių apėjimas
• Remdamosi konkrečiais tinka -
mumo ir atrankos kriterijais savo 
kaimo plėtros programose, valsty -
bės narės turėtų nustatyti gaires, 
kurios jų inspektoriams padėtų 
nustatyti įtariamo sukčiavimo 
veiksmų požymius.Agrarinės aplinkosaugos išmokos
• Valstybės narės turėtų padidinti 
savo administracinių patikrų apimtį 
ir ją papildyti įsipareigojimais, 
kurie gali būti tikrinami remiantis 
dokumentiniais įrodymais ir kurie 
šiuo metu yra tikrinami tik atlie -
kant 5 % patikras vietoje. Be to, 
sumažinimų ir nuobaudų sistema 
turėtų būti parengta taip, kad turė -
tų veiksmingą atgrasomąjį poveikį 
galimiems taisyklių pažeidėjams.
98 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
pio ES teisinė bazė buvo priimta ir tai 
yra galima klaidų priežasčių šalinimo 
priemonė. Tačiau didžiausią klaidų 
mažinimo potencialą turi du šiuo metu 
taikomi etapai: Komisijos kaimo plėtros 
programų peržiūra ir tvirtinimas ir vals -
tybių narių nacionalinių reglamentavi -
mo bazių įgyvendinimas (82–92 dalys).
2 rekomendacija
Komisija turėtų atidžiai stebėti KPP įgy -
vendinimą ir, atlikdama savo atitikties 
auditus, atsižvelgti į galiojančias tai -
sykles, įskaitant aktualias nacionaliniu 
lygmeniu priimtas taisykles, siekdama 
sumažinti trūkumų ir klaidų, kurie buvo 
būdingi 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu, pasikartojimo riziką.
43 Išvados ir rekomendacijos 
99 
Audito Rūmai nustatė vieną inves -
ticinę priemonę (jaunųjų ūkininkų 
įsisteigimas, žr. 36–38 dalis) ir dvi su 
plotu susietas priemones („išmokos už 
mažiau palankias ūkininkauti vietoves“, 
žr. 66–69 dalis), kurios turėjo žemus 
klaidų lygius. Šios priemonės turi tris 
pagrindines ypatybes: apibrėžtą tai -
kymo sritį, ribotą reikalavimų skaičių ir 
vienkartinių išmokų naudojimą. Audito 
Rūmai nustatė, kad kita investicinė 
priemonė, kuri remia investicijas į že -
mės ūkio produktų perdirbimą, buvo 
labiausiai paveikiama klaidų. Daugiau 
nei pusės audituotų projektų atveju 
buvo klaidų, iš kurių trečdalis buvo 
padarytos dėl įtariamų sukčiavimo 
veiksmų. Audito Rūmai kritikavo šios 
priemonės veiksmingumą ankstesnėje 
specialiojoje ataskaitoje.
3 rekomendacija
Komisija ir valstybės narės turėtų 
išnagrinėti:
• kokiu mastu labiau apibrėžta 
taikymo sritis, ribotas tinkamumo 
kriterijų skaičius ir supaprastinto 
išlaidų skaičiavimo būdų naudo -
jimas gali būti atkartoti rengiant 
ir įgyvendinant daugiau paramos 
priemonių, bet nepakenkiant šių 
priemonių bendriems tikslams.• Kaip pagerinti paramos investici -
joms į žemės ūkio produktų perdir -
bimą schemą atsižvelgiant į šiuos 
dalykus:
- tikrąjį viešosios paramos porei -
kį šiame sektoriuje ir savaimin -
gumo riziką;
- tikslinių naudos gavėjų kate -
gorijas: ar tai ūkininkai, kurie 
siekia vertikalios savo verslo 
integracijos, ar įmonės, kurios 
nevykdo žemės ūkio veiklos;
- dideles viešosios paramos 
viršutines ribas, kurios veikia 
kaip paskata didelėms korpora -
cijoms, nes tik jos turi galimy -
bę gauti reikalingą bendrąjį 
finansavimą;
- visas tinkamumo sąlygas ir 
galimybes jas apeiti;
- didesnes pastangas pagerin -
ti administracinių patikrų ir 
patikrų vietoje koncepciją ir 
veikimą.
• agrarinės aplinkosaugos mokėjimų 
priemonę, kad būtų sudarytos kiek 
įmanoma geresnės sąlygos kon -
troliuoti įsipareigojimus vykdant 
valstybių narių administracines 
patikras.
44 Išvados ir rekomendacijos 
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Rasos 
BUDBERGYTĖS, 2014 m. gruodžio 17 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
100  
Klaidų priežasčių mažinimo kontekste 
šioje ataskaitoje dažnai pasitaikanti 
išvada (žr. 33–35, 38, 67, 88–90 dalis, 
3 langelį  ir 11 la ng e l į)  buvo būtinybė 
išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp, 
viena vertus, taisyklių skaičiaus bei 
sudėtingumo kaip būtinybės pasiekti 
iš anksto nustatytus tikslus transpozi -
cijos, ir, kita vertus, būtinybės užtikrinti lėšų panaudojimo teisėtumą ir tvarkin -
gumą. Audito Rūmų nuomone, tinka -
mos pusiausvyros tarp šių priešingų 
polių radimas yra svarbi sėkmingo 
kaimo plėtros politikos įgyvendinimo 
sąlyga.
45
 Priedas
Kaimo plėtros priemonių sąrašas
Investicinės priemonės
Priemonė Išlaidos1 (eurais) Audituotos operacijos
Žemės ūkio valdų modernizavimas 8 204 333 653 53
Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams 1 965 164 204 24
Jaunųjų ūkininkų įsisteigimas 2 096 198 537 20
Kaimų atnaujinimas ir vystymas 2 300 229 913 20
Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas 2 990 722 693 19
Vietos plėtros strategijų įgyvendinimas. Gyvenimo kokybė/įvairinimas 1 707 595 920 17
Infrastruktūra, susijusi su žemės ūkio bei miškų ūkio plėtra ir pritaikymu 2 355 539 793 15
Ankstyvas išėjimas į  pensiją 2 051 938 167 13
Parama verslo kūrimui ir plėtojimui 881 435 718 9
Kaimo paveldo išsaugojimas ir puoselėjimas 682 545 431 8
Miškininkystės potencialo atkūrimas ir prevencinių priemonių taikymas 963 189 776 5
Techninė parama 763 706 346 4
Įvairinimas pereinant prie ne žemės ūkio veiklos 714 070  708 4
Profesinis mokymas ir informavimo veikla 518 543  051 4
Turizmo veiklos skatinimas 482 748 900 4
Nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusio žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimas ir atitinkamų 
prevencinių priemonių taikymas348 644 877 4
Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio ir maisto sekto ‑
riuje ir miškininkystės sektoriuje113 588 163 4
Vietos veiklos grupės veikla, įgūdžių įgijimas ir veiklumo teritorijoje skatinimas 545 795 172 3
Valdos, restruktūrizuojamos įgyvendinant bendro rinkos organizavimo reformą 146 941 744 3
Vietos plėtros strategijų įgyvendinimas Konkurencingumas 145 665 094 3
Pirmas žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku (įsteigimo išlaidos) 1 226 065 54522
Neproduktyvios investicijos, susijusios su miškais 379 677 940 2
Pusiau natūrinis ūkininkavimas 609 703  070 1
Neproduktyvios investicijos, susijusios su agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimais arba Natura 2000 315 192 539 1
Gamintojų grupės 152 989 100 1
Konsultavimo paslaugų naudojimas 89 316 108 1
Ūkininkų dalyvavimas maisto kokybės schemose 65 390 549 1
Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų steigimas 24 853 320 1
1 Kaupiamosios sumos, sumokėtos valstybėms narėms nuo programavimo laikotarpio pradžios (2007 m.) iki 2013 finansinių metų pabaigos 
(2013 m. spalio 15 d.), kaip įrašyta Komisijos bendroje struktūrinių fondų duomenų bazėje.
2 Pagal pirmo žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonę yra teikiama parama įsteigimo išlaidoms (investicijos, skirtos žemės 
paruošimui ir sodinimui) ir su plotu susieta parama (priežiūra ir kompensacija). Išlaidų deklaracijoje Komisijai nėra pateikiamas atskyrimas.Priedas
46 Priedas
Investicinės priemonės
Priemonė Išlaidos1 (eurais) Audituotos operacijos
Ūkių konsultavimo ir plėtros paslaugų teikimas Bulgarijoje ir Rumunijoje 7 136 945 1
Ekonominės miškų vertės didinimas 211 138 607 0
Pirmas ne žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku (įsteigimo išlaidos) 111 889  830 0
Įgūdžių įgijimas, vietos plėtros strategijų skatinimas ir įgyvendinimas 73 558 357 0
Informavimo ir skatinimo veikla 66 792  678 0
Bendrijos teisės aktais paremtų standartų įvykdymas 59 547 670 0
Mokymas ir informacija 58 573 586 0
Bendradarbiavimo projektų įgyvendinimas 46 980  838 0
Vietos plėtros strategijų įgyvendinimas Aplinkos/žemės valdymas 21 311 569 0
Pirmas agrarinės miškininkystės sistemų sukūrimas žemės ūkio paskirties žemėje 536 880 0
Iš viso 33 499 252 991 247
Su plotu susieta parama
Priemonė Išlaidos (eurais)Audituotos 
operacijos
Agrarinės aplinkosaugos išmokos 18 616 040 063 121
Išmokos už gamtines kliūtis ūkininkams kalnuotose vietovėse 6 267 068 345 43
Išmokos už gamtines kliūtis ūkininkams ne kalnuotose vietovėse 6 357 074 251 35
Gyvūnų gerovės išmokos 409 206 501 8
Pirmas žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku (metinė išmoka 5 metus už priežiūros 
išlaidas arba kompensacija už pajamų negavimą 15 metų laikotarpiu)1 226 065 54526
Natura 2000 išmokos ir su Direktyva 2000/60/EB susijusios išmokos 165 985 883 1
Miškų aplinkosaugos išmokos 40 496 635 0
Natura 2000 išmokos 33 193  755 0
Papildomos išmokos prie tiesioginių išmokų Bulgarijoje ir Rumunijoje 436 997  683 0
Iš viso 33 552 128 661 214
1 Kaupiamosios sumos, sumokėtos valstybėms narėms nuo programavimo laikotarpio pradžios (2007 m.) iki 2013 finansinių metų pabaigos 
(2013 m. spalio 15 d.), kaip įrašyta Komisijos bendroje struktūrinių fondų duomenų bazėje.
2 Pagal pirmo žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonę yra teikiama parama įsteigimo išlaidoms (investicijos, skirtos žemės 
paruošimui ir sodinimui) ir su plotu susieta parama (priežiūra ir kompensacija). Išlaidų deklaracijoje Komisijai nėra pateikiamas atskyrimas.Priedas
47
III
Nuo 2012 m. aukšto klaidų lygio problemą Komisija 
sprendė reikalaudama, kad valstybės narės (VN) 
pateiktų nacionalinius veiksmų planus, ir stebė -
dama jų įgyvendinimą. Remiantis įgyta patirtimi 
ir Audito Rūmų rekomendacijomis, ilgainiui šie 
veiksmų planai buvo patobulinti.
Tikėtini visų veiksmų rezultatai ne visada bus aki -
vaizdūs trumpuoju laikotarpiu, visų pirma, prisii -
mant daugiamečius įsipareigojimus įgyvendinamų 
priemonių atveju. Vis dėlto, bendros pastangos 
sumažinti klaidų lygį, įgyvendinant veiksmų planus, 
jau davė pirmuosius rezultatus: 2013 m. klaidų lygis 
sumažėjo kaimo plėtros politikos srityje.
Komisija toliau stebės, kaip įgyvendinami audito ir 
operacijų veiksmų planai, dalyvaudama dvišaliuose 
posėdžiuose, stebėjimo komitetuose ir metiniuose 
peržiūros posėdžiuose.
V
Komisija taip pat nustatė savo pačios audito, susiju -
sio su viešaisiais pirkimais, trūkumus. Siekiant juos 
pašalinti, jau atlikti esminiai finansiniai pataisymai.
Viešieji pirkimai yra vienas iš svarbiausių kaimo 
plėtros veiksmų planų elementų.
Vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viešųjų 
pirkimų taisyklių nesilaikymas dar nereiškia, kad 
100 % su tais pirkimais susijusių išlaidų yra netinka -
mos. Projekto tikslas gali būti pasiektas ir sukurta 
konkreti pridėtinė vertė.Santrauka
II
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų pagrindinių 
klaidų priežasčių ataskaitą, kurioje apibendrinami 
rengiamo patikinimo pareiškimo paskutinių trejų 
metų rezultatai ir kurioje iš esmės patvirtinamos 
Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl 
kaimo plėtros politikos įgyvendinimo klaidų pagrin -
dinių priežasčių vertinimo ir taisomųjų veiksmų (ši 
ataskaita 2013 m. birželio mėn. pateikta Europos 
Parlamentui ir Tarybai)1.
Audito Rūmai teigia, kad kaimo plėtros politikos sri -
tyje vidutinis klaidų lygis 2011–2013 m. buvo 8,2 %. 
Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad EŽŪFKP 
atveju klaidų lygis šiek tiek sumažėjo (nuo 8,4 % 
2011 m. iki 7,9 % 2013 m.).
Šis klaidų lygis yra didesnis, nei atskiri klaidų lygiai, 
kuriuos Europos Audito Rūmai (EAR) kasmet skelbia 
savo metinės ataskaitos 4 skyriuje. Taip yra todėl, 
kad ši analizė apima 461 operaciją iš 532 per trejus 
metus iš viso atliktų operacijų (apimančių sveikatos, 
aplinkos ir žuvininkystės politiką). Klaidų lygis yra 
mažesnis nei vidutinis 71 su šia ataskaita nesusiju -
sios operacijos atvejais. Komisija taip pat atkreipia 
dėmesį į tai, kad Audito Rūmai apibrėžia imtį ir 
kasmet skaičiuoja klaidos lygį politikos lygmeniu 
(kaimo plėtros, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos).
Kaimo plėtra sudaro 90 % politikos išlaidų ir ją 
įgyvendinant, apskritai, pasitaiko dažniau klaidų, 
nei kitose politikos grupės srityse. Kai kurių tinka -
mumo reikalavimų, taikomų kaimo plėtros priemo -
nių atveju, sudėtingumas buvo svarbi aukšto klaidų 
lygio priežastis.
1 SWD(2013) 244, 2013 06 27.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 48
VIII
Dėl ribotų paskatų pagalbos gavėjams laikytis ūki -
ninkavimo įsipareigojimų: agrarinės aplinkosaugos 
schemos atspindi ūkininkų savanoriškai prisiimtus 
įsipareigojimus (jie viršija privalomus įsipareigo -
jimus) teikti naudą aplinkai ir viešąsias gėrybes. 
Kompensacinis agrarinės aplinkosaugos išmokų 
(padengiančių patirtas išlaidas ir negautas pajamas) 
pobūdis nereiškia, kad ūkininkai iš karto gaus eko -
nominės naudos, nors ilgalaikiu laikotarpiu ji nėra 
atmestina.
Dėl žemo įsipareigojimų kontrolės lygio: remian -
tis galiojančiais teisės aktais, kai, atlikus patikras 
vietoje, nustatoma didelė neatitiktis, valstybė narė 
privalo padidinti pagalbos gavėjų, kurie yra tikri -
nami vietoje, procentinį dydį. Šios taisyklės taikymo 
teisingumą Komisija tikrina atlikdama atitikties 
auditus.
Nustatytas ūkininkavimo įsipareigojimų kontrolės 
lygis, atliekant administracines patikras, yra 100 %, 
o patikras vietoje – 5 %. Kaip nurodyta 2013 m. 
paskelbtoje metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), visos 
BŽŪP valdymo ir kontrolės išlaidos sudaro 4 mlrd. 
EUR. Todėl daugiau dėmesio turėtų būti skiriama 
kontrolės veiksmingumo, o ne kontrolės apimties 
didinimui.
Sankcijų klausimu Komisija mano, kad sankcijos dėl 
reikalavimų nesilaikymo turi būti proporcingos ir 
kartu išlaikyti atgrasomosios priemonės funkcijas.2014–2020 m. laikotarpiui Komisija jau pateikė 
gaires specialistams dėl to, kaip išvengti bendrųjų 
klaidų Europos struktūrinių ir investicinių fondų 
projektuose. Šios gairės buvo pristatytos valdymo 
institucijoms ir mokėjimo agentūroms 2014 m. spa -
lio mėn. įvykusiame seminare dėl klaidų lygio.
VI
Esminiai trūkumai, susiję su žemės ūkio produktų 
perdirbimą remiančia priemone, yra tikrinami atlie -
kant audito atitikties procedūras.
Tyčinių pažeidimų atžvilgiu Komisija įgyvendina 
kovos su sukčiavimu strategiją, rengia specialius 
seminarus keliose valstybėse narėse.
Komisija pritaria šiai išvadai.
Siekdama patobulinti kontrolės sistemą ir taip 
išvengti klaidų, Komisija ir toliau teiks valstybėms 
narėms rekomendacijas ir gaires, taip pat skleis 
geriausią praktiką.
Be to, prieš atliekant mokėjimus, turi būti įsitikinta, 
kad mokėjimo agentūros atitinka akreditavimo 
kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 907/2014 
I priede (2014–2020 m. programa). Komisijos tarny -
bos tikrina akreditavimą atlikdamos ex post  auditus.
Komisijos atsakymas 49
Be to, Komisija jau pateikė valstybėms narėms spe -
cialias gaires dėl viešųjų pirkimų ir agrarinės aplin -
kosaugos ir klimato priemonių, įskaitant dvigubą 
finansavimą.
Tyčinis taisyklių apėjimas yra įtrauktas į kovos su 
sukčiavimu strategiją, todėl seminarai ta tema buvo 
organizuoti keliose valstybėse narėse.
XI b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Šiuo metu 
Komisija vertina naujų programų kontroliuojamumą 
ir patikrinamumą, o apie bet kokius pastebėtus 
trūkumus praneš dalyvaudama Stebėjimo komite -
tuose ir metinės peržiūros posėdžiuose su valdymo 
institucijomis.
Be to, audito metu nustatyti faktai bus kruopščiai 
nagrinėjami, siekiant aptikti ir ištaisyti visus klaidų, 
susijusių su nacionalinėmis įgyvendinimo taisyklė -
mis, šaltinius, ir bus prašoma nedelsiant padaryti 
pakeitimus, jei to reikėtų.
Patirtimi, įgyta įgyvendinant programas ir su jomis 
susijusias nacionalines taisykles, bus dalijamasi pasi -
naudojant EKPT ir organizuojant specialius klaidų 
lygiui aptarti skirtus seminarus.
XI c)
Komisija iš dalies sutinka su rekomendacija, nes ji 
negali turėti įtakos nei tokios analizės apimčiai ir 
rezultatui, nei būsimiems teisės aktų leidėjų politi -
niams sprendimams kitu programavimo laikotarpiu.IX
Veiksmų planų rengimas buvo sumanytas kaip 
prevencinis procesas, pagrįstas Komisijos tar -
nybų darbiniu dokumentu (2013) 244, ir remiantis 
pačių valstybių narių atliktu pagrindinių priežas -
čių, turėjusių poveikį klaidų lygiui, vertinimu. Į šį 
procesą buvo palaipsniui įtraukiama (sistemingai 
atsižvelgiant į audito rezultatus ir siūlant konkre -
čius taisomuosius veiksmus) atsakomojo pobūdžio 
perspektyva. Dviguba perspektyva (prevencinė ir 
atsakomųjų veiksmų) vis dar yra šio proceso dalis. 
Iš paskutinio veiksmų plano atnaujinimo matyti, 
kad beveik 50 % veiksmų priežastis buvo konkretūs 
Audito Rūmų arba Komisijos audito rezultatai, o kita 
veiksmų dalis buvo pagrįsta valstybių narių savaran -
kišku įvertinimu.
Be to, ex‑ante  vertinime dėl visų priemonių, įtrauktų 
į 2014–2020 m. KPP , patikrinamumo ir kontroliuoja -
mumo taip pat sprendžiamas klaidos lygio rizikos 
klausimas prevenciniu tikslu.
X
Komisija pritaria nuomonei, kad svarbu pasiekti tin -
kamą pusiausvyrą tarp taisyklių skaičiaus ir sudėtin -
gumo, kartu garantuojant, kad išlaidos būtų teisėtos 
ir teisingos.
XI a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Konkretūs 
Audito Rūmų nurodyti klausimai turėtų būti spren -
džiami įtraukiant juos į veiksmų planus tik tada, jei 
buvo nustatyta trūkumų. Komisija pripažįsta, kad 
yra svarbu teikti rekomendacijas dėl trijų pagrindi -
nių klaidų priežasčių ir skleisti geriausią praktiką. Tai 
bus daroma pasinaudojant Europos kaimo plėtros 
tinklu ir organizuojant seminarus.
Komisijos atsakymas 50
Šis klaidų lygis yra didesnis, nei atskiri klaidų lygiai, 
kuriuos Europos Audito Rūmai (EAR) kasmet skelbia 
savo metinės ataskaitos 4 skyriuje. Taip yra todėl, 
kad ši analizė apima 461 operaciją iš 532 per trejus 
metus iš viso atliktų operacijų (jos apima sveikatos, 
aplinkos ir žuvininkystės politiką). Klaidų lygis yra 
mažesnis nei vidutinis 71 su šia ataskaita nesusiju -
sios operacijos atvejais. Komisija taip pat atkreipia 
dėmesį į tai, kad Audito Rūmai apibrėžia imtį ir 
kasmet skaičiuoja klaidos lygį konkrečios politikos 
(kaimo plėtros, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos) 
lygmeniu.
Kaimo plėtra sudaro 90 % politikos išlaidų ir ją 
įgyvendinant, apskritai, pasitaiko dažniau klaidų, 
nei kitose politikos grupės srityse. Kai kurių tinka -
mumo reikalavimų, taikomų kaimo plėtros priemo -
nių atveju, sudėtingumas buvo svarbi aukšto klaidų 
lygio priežastis.
05
Klaidų lygis nebūtinai reiškia, kad politikos tiks -
lai nebus pasiekti – tai galima teigti tik įvertinus 
remiamų operacijų rezultatus. Siekiant kaimo 
plėtros politikos politinių tikslų, šios politikos įgy -
vendinimo tam tikras sudėtingumas tyra neišven -
giamas dėl kaimo plėtros (KP) tikslų plataus užmojo. 
Atsižvelgiant į tai, reikia pripažinti, kad, jei nebus 
naudojami nepagrįsti kontrolės ištekliai ir, atitinka -
mai, dėl to nepatiriant pernelyg didelių išlaidų, 2 % 
arba mažesnį klaidų lygį bus labai sunku pasiekti.2017 m. Komisija parengs strateginę fondo atas -
kaitą, kurioje apibendrins valstybių narių pateik -
tas metines pažangos ataskaitas (Reglamento 
Nr. 1303/2013 53 straipsnis). Be to, Komisija ir valsty -
bės narės Reglamento Nr. 1303/2013 21 straipsnyje 
numatyto peržiūros proceso metu įvertins kaimo 
plėtros programų įgyvendinimo rezultatus. Atsi -
žvelgdama į šiuos ir kitus įrodymus (pvz., audito 
metu nustatytus faktus), Komisija įvertins politikos 
koncepciją ir galimą poreikį teikti pasiūlymus dėl 
kito programavimo laikotarpio.
Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija, prieš 
pateikdama pasiūlymą dėl kito programavimo lai -
kotarpio, išsamiai išnagrinės, ar kiekvieną paramos 
priemonę reikia taikyti ir toliau.
Komisija sutinka, kad administracinės patikros 
turėtų būti atliekamos, kai tai įmanoma, tačiau 
atkreipia dėmesį į tai, kad agrarinės aplinkosaugos 
operacijų atveju dažniausiai tai nėra įmanoma.
Įžanga
01
ES skyrė 96 mlrd. EUR, o iš valstybių narių numa -
toma gauti 55 mlrd. EUR.
04
Audito Rūmai teigia, kad kaimo plėtros politikos sri -
tyje vidutinis klaidų lygis 2011–2013 m. buvo 8,2 %. 
Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad EŽŪFKP 
atveju klaidų lygis šiek tiek sumažėjo (nuo 8,4 % 
2011 m. iki 7,9 % 2013 m.).
Komisijos atsakymas 51
Viešieji pirkimai yra vienas iš svarbiausių kaimo 
plėtros veiksmų planų elementų.
Vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viešųjų 
pirkimų taisyklių nesilaikymas dar nereiškia, kad 
100 % su tais pirkimais susijusių išlaidų yra netinka -
mos. Projekto tikslas gali būti pasiektas ir sukurta 
konkreti pridėtinė vertė.
Be to, 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė naujas 
finansinių pataisų, susijusių su išlaidomis, Sąjungos 
finansuotomis pagal pasidalijamąjį valdymą, kurias 
dėl viešojo pirkimo taisyklių nesilaikymo turi atlikti 
Komisija, nustatymo gaires 2. Pagal šias gaires vie -
šųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas turi būti vertina -
mas vadovaujantis proporcingumo principu.
Rekomendacinis dokumentas dėl dažniausių pažei -
dimų valdant Europos struktūrinius ir investicijų 
fondus jau pateiktas valstybėms narėms (4-asis 
seminaras dėl klaidų lygio, 2014 m. spalio mėn.).
27
Pastabos dėl 1 lentelės.
Rumunija. Klaida, apie kurią pranešta, nustatyta 
EAR 2012 m. Audito Rūmų patikinimo pareiškime. 
RO veiksmų planas dėl klaidų lygio apima priemo -
nes viešųjų pirkimų procedūrų trūkumams šalinti.
Nyderlandai. 2012 m. provincija atgaline data 
panaikino viešųjų pirkimų taisykles  – panaikinimas 
įsigaliojo 2010 m. sausio 1 d. Tačiau šiuo atveju tai 
neturėjo būti taikoma. Komisija tai toliau tikrina 
kartu su valstybe nare.
Vokietija (Brandenburgas–Berlynas). Kadangi 
paskutiniai įsipareigojimai dėl plačiajuosčio ryšio 
galėjo būti prisiimti 2012 m., nebuvo galima įgy -
vendinti jokių papildomų prevencinių ar taisomųjų 
veiksmų. Plačiajuosčiam ryšiui 2014–2020 m. laiko -
tarpiu parama nėra numatyta.
2 Komisijos sprendimas C(2013) 9527.Nustatytų klaidų tipai ir paplitimas
12
Dėl Audito Rūmų nurodytų klaidų reikėtų pažymėti, 
kad Komisija, pati atlikdama investicinių priemonių 
ir su plotais susijusių schemų auditą, aptiko trū -
kumų, panašių į tuos, kuriuos nustatė Audito Rūmai. 
Siekiant apsaugoti ES biudžetą, atitinkamoms vals -
tybėms narėms nurodyta atlikti finansinius pataisy -
mus (arba dėl tokių pataisymų vykdomos atitikties 
patvirtinimo procedūros). Be to, nustačius trūku -
mus, buvo reikalaujama, kad atitinkamos valstybės 
narės imtųsi taisomųjų veiksmų.
14
Kaimo plėtros politika įgyvendinama pasitelkiant 
nacionalinę ar regioninę kaimo plėtros programą. 
Dauguma klaidų susijusios su programose ir kitose 
nacionalinėse taisyklėse nustatytomis specialiomis 
sąlygomis. Tos taisyklės reikalingos politikai įgyven -
dinti, tačiau valstybių narių uždavinys yra užtikrinti, 
kad tos nacionalinės taisyklės neviršytų to, kas tikrai 
būtina politikos tikslams pasiekti.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu į visas 
kaimo plėtros programas reikalaujama įtraukti 
priemonių patikrinamumo ir kontroliuojamumo ex 
ante  vertinimą, kurį kartu atliktų valdymo institucija 
ir mokėjimo agentūra.
Pastabos
26
Atlikdama savo auditus Komisija taip pat nustatė su 
viešųjų pirkimų procedūromis susijusių trūkumų. 
Tiems trūkumams pašalinti jau atlikti finansiniai 
pataisymai.
Komisijos atsakymas 52
40
Komisija norėtų pabrėžti, kad nesąžiningos išlaidos 
kaimo plėtros srityje, kurias nustatė ir apie kurias 
pranešė valstybės narės, sudaro 0,11 %3.
43
Atlikdama savo auditus Komisija taip pat nustatė 
mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kriterijaus tikrinimo 
trūkumų ir tai, kad nesilaikoma atitinkamų privataus 
pirkimo procedūrų. Nustačius trūkumus, siekiant 
apsaugoti ES biudžetą, atitinkamoms valstybėms 
narėms nurodyta atlikti grynuosius finansinius 
pataisymus (arba dėl tokių pataisymų vykdomos 
atitikties patvirtinimo procedūros). Be to, buvo rei -
kalaujama, kad atitinkamos valstybės narės imtųsi 
taisomųjų veiksmų.
Dabartinėje 2014–2020 m. teisinėje sistemoje nėra 
numatyta jokių bendrovės dydžio apribojimų, kurie 
būtų taikytini, kai bendrovė siekia gauti investicijų 
į materialųjį turtą paramą. Valstybės narės gali, 
atsižvelgdamos į SSGG ir poreikių vertinimą, skirti 
pagalbą konkretiems gavėjams. Šiuos papildomus 
reikalavimus turi būti įmanoma kontroliuoti ir 
patikrinti.
46
Panašios nuostatos bus taikomos 2014–2020 m. 
laikotarpiu.
48
Komisija pritaria, kad nacionalinės valdžios insti -
tucijos veikiausiai galėjo pačios nustatyti daugelį 
Audito Rūmų aptiktų klaidų. BŽŪP taisyklės valsty -
bėms narėms suteikia visas priemones, kad būtų 
galima sumažinti didžiąją klaidų rizikos rūšių dalį.
Siekdama patobulinti kontrolės sistemą ir taip 
išvengti klaidų, Komisija ir toliau teiks valstybėms 
narėms rekomendacijas ir gaires, taip pat skleis 
geriausią praktiką.
3  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai – „2013 m. 
Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su 
sukčiavimu. Metinė ataskaita“, COM(2014) 474 final .2 langelis
Švedija nurodė „viešuosius pirkimus“, kaip pagrin -
dinę klaidų priežastį, ir įtraukė taisomuosius ir pre -
vencinius veiksmus į savo veiksmų planą dėl klaidų 
lygio.
32
2 lentelėje nurodyti trūkumai yra įtraukti į atitin -
kamus veiksmų planus, kuriais siekiama pagerinti 
administracinę kontrolės sistemą.
35
Komisija sutinka su nuomone, kad supaprastini -
mas neturėtų pažeisti patikimo finansų valdymo 
principų.
Naujoje 2014–2020 m. BŽŪP teisinėje sistemoje 
pateikti supaprastinimo veiksniai, kurie neturi 
neigiamo poveikio patikimam finansų valdymui 
(pvz., vienkartinės išmokos, standartinės išlaidos). 
Reglamento Nr. 1305/2013 60 straipsnyje nustatyta, 
kad tinkamomis finansuoti laikomos tik tos išlaidos, 
kurios patiriamos pateikus paramos paraišką.
3 langelis
Šie trūkumai yra įtraukti į atitinkamus veiksmų 
planus, kuriais siekiama pagerinti administracinę 
kontrolės sistemą.
Tačiau pagal naują teisinę sistemą tai jau nėra įma -
noma. Žr. atsakymą į 35 dalies pastabas.
38
Vienkartinės sumos, kaip kad paramos jauniesiems 
ūkininkams atveju, gali neatitikti kitų priemonių 
politikos tikslų. Todėl paprastinant įgyvendinimą 
turi būti užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp poli -
tikos tikslų įgyvendinimo ir patikimo finansavimo. 
Klaidų lygio sumažinimo teikiama nauda neturėtų 
būti vienintelis veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti.
Komisijos atsakymas 53
62
Dėl žemo agrarinės aplinkosaugos įsipareigo -
jimų kontrolės lygio: remiantis taikomais teisės 
aktais, kontrolės lygio, kai, atlikus patikras vietoje, 
nustatoma didelė neatitiktis, susijusi su konkrečia 
pagalbos schema arba priemone, arba su konkrečiu 
regionu ar regiono dalimi, valstybė narė yra įparei -
gota padidinti pagalbos gavėjų, kurie yra tikrinami 
vietoje, procentinį dydį.
Priklausomai nuo valstybės narės ir atskiros priemo -
nės, faktinis patikrų vietoje lygis gali būti didesnis 
nei 5 %. Taikymo teisingumas tikrinamas Komisijai 
atliekant atitikties auditus.
Atliekant patikrą vietoje, tikrinami visi tinkamumo 
kriterijai, įsipareigojimai ir kitos prievolės. Jei 
atliekant patikrą vietoje negali būti patikrintas kuris 
nors iš minėtųjų elementų, organizuojamas antras 
vizitas.
63
Remiantis galiojančiais teisės aktais, administraci -
nės patikros turi apimti visus elementus, kuriuos 
galima ir įmanoma kontroliuoti administracinėmis 
priemonėmis (įskaitant agrarinės aplinkosaugos 
įsipareigojimus).
Atlikdama atitikties auditus Komisija taip pat tikrina, 
ar patikros vietoje galėtų būti papildomos adminis -
tracinėmis patikromis. Atitinkamais atvejais vals -
tybėms narėms yra išduodamos rekomendacijos ir 
taikomi finansiniai pataisymai.
Be to, naujoje 2014–2020 m. BŽŪP teisinėje siste -
moje yra nuostatų, kuriomis reikalaujama, kad vals -
tybės narės užtikrintų visų jų ketinamų įgyvendinti 
kaimo plėtros priemonių patikrinamumą ir kontro -
liuojamumą. Priemonių patikrinamumo ir kontro -
liuojamumo ex‑ante  vertinimas turi būti įtrauktas 
į kaimo plėtros programą.5 langelis
Šie trūkumai yra įtraukti į atitinkamus veiksmų 
planus, kuriais siekiama pagerinti administracinę 
kontrolės sistemą.
51
Atlikdama savo auditus Komisija taip pat nustatė 
administracinių patikrų trūkumų. Buvo reikalaujama, 
kad atitinkamos valstybės narės imtųsi taisomųjų 
veiksmų, o tais atvejais, kai tai buvo būtina, pareika -
lauta atlikti finansinius pataisymus.
57
Atlikdama savo auditus Komisija taip pat nustatė 
agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų tikrinimo 
trūkumų, ir atitinkamų valstybių narių buvo papra -
šyta imtis taisomųjų veiksmų. Be to, tais atvejais, kai 
tai buvo būtina, buvo pareikalauta, kad atitinkamos 
valstybės narės atliktų finansinius pataisymus.
7 langelis
Nustatyti trūkumai Maltoje yra didžiąja dalimi susiję 
su tuo, kad paramos pagal agrarinės aplinkosaugos 
priemonę gavėjai nesilaiko įsipareigojimų. Maltos 
administracija ėmėsi daugelio tikslingo informa -
vimo veiksmų ir kai kuriems paramos gavėjams 
pravedė individualius mokymus.
59
Agrarinės aplinkosaugos schemos atspindi ūkininkų 
savanoriškai prisiimtus įsipareigojimus (jie viršija 
privalomus įsipareigojimus) teikti naudą aplinkai ir 
su aplinka susijusias viešąsias gėrybes. Kompensa -
cinis agrarinės aplinkosaugos išmokų (padengian -
čių patirtas išlaidas ir negautas pajamas) pobūdis 
nereiškia, kad ūkininkai iš karto gaus ekonominės 
naudos, nors ilgalaikiu laikotarpiu ji nėra atmestina.
Komisijos atsakymas 54
Komisija toliau stebės, kaip įgyvendinami audito ir 
operacijų veiksmų planai, dalyvaudama dvišaliuose 
posėdžiuose, stebėjimo komitetuose ir metiniuose 
peržiūros posėdžiuose.
75
Komisijos įgaliojimai buvo sustiprinti nauju BŽŪP 
reglamentu (ES) Nr. 1306/2013. 41 straipsnio 2 dalyje 
nustatyta, kad valstybei narei tarpiniai mokėjimai 
gali būti sustabdyti ar sumažinti, jeigu nustatoma, 
kad vienas arba keli svarbiausi atitinkamos nacio -
nalinės kontrolės sistemos elementai yra neveiks -
mingi, arba nebuvo įgyvendintos būtinos taisomo -
sios priemonės. 36 straipsnio 7 dalyje numatytas 
tarpinių mokėjimų nutraukimas, kaip pirma greito 
reagavimo priemonė, jeigu iškyla abejonių dėl 
išmokų teisėtumo ir tvarkingumo.
Be to, siekdama išvengti finansinių pataisymų, 
kiekviena mokėjimo agentūra, dėl kurios AGRI GD 
metinėje veiklos ataskaitoje buvo nurodytos abejo -
nės, turės veikti nedelsdama.
Komisija mano, kad sankcijos dėl reikalavimų 
nesilaikymo turi būti proporcingos ir kartu išlaikyti 
atgrasomosios priemonės funkcijas.
76
Į audito metu nustatytus faktus buvo sistemingiau 
atsižvelgiama paskutiniuose atnaujintuose veiksmų 
planuose (2014 m. rugsėjo mėn.). Valstybės narės 
turėjo daug plačiau atsižvelgti į Audito Rūmų ir 
Komisijos audito rezultatus. Iš tikrųjų, 46 % valsty -
bių narių veiksmų buvo atsižvelgiama į konkrečius 
audito metu nustatytus faktus, iš kurių 50 % buvo 
paimta iš Audito Rūmų ataskaitų.
Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai kad visi reikš -
mingi Audito Rūmų nurodyti atvejai yra toliau ste -
bimi Komisijos (jei tinkama, yra taikoma ir atitikties 
vertinimo procedūra).64
Komisija mano, kad sankcijos dėl reikalavimų 
nesilaikymo turi būti proporcingos ir kartu išlaikyti 
atgrasomosios priemonės funkcijas.
Pagal naująją teisinę sistemą, apskaičiuojant suma -
žinimą, taip pat turi būti atsižvelgiama į pažeidimo 
pasikartojimą. Valstybės narės turi apibrėžti faktinį 
į teisės aktus įtrauktų kriterijų taikymą, taip pat 
pagal juos taikomas normas ir sumas.
65
Jei nustatomas didelis įsipareigojimų nesilaikymas, 
gavėjui neskiriama parama pažeidimo nustatymo 
metais ir kitais metais.
10 langelis
Šie trūkumai yra įtraukti į atitinkamus veiksmų 
planus, kuriais siekiama pagerinti administracinę 
kontrolės sistemą.
74
Nuo 2012 m. aukšto klaidų lygio problemą Komisija 
sprendė reikalaudama, kad valstybės narės (VN) 
pateiktų nacionalinius veiksmų planus, ir stebė -
dama jų įgyvendinimą. Remiantis įgyta patirtimi 
ir Audito Rūmų rekomendacijomis, ilgainiui šie 
veiksmų planai buvo patobulinti.
Tikėtini visų veiksmų rezultatai ne visada bus aki -
vaizdūs trumpuoju laikotarpiu, visų pirma, prisii -
mant daugiamečius įsipareigojimus įgyvendinamų 
priemonių atveju. Vis dėlto Komisijos ir valstybių 
narių bendros pastangos sumažinti klaidų lygį, 
įgyvendinant veiksmų planus, jau davė pirmuosius 
rezultatus: 2013 m. sumažėjo klaidų lygis kaimo 
plėtros politikos srityje.
Komisijos atsakymas 55
80
Komisija ėmėsi veiksmų dėl audito metu nustatytų 
trūkumų, o valstybių narių yra sistemingai prašoma 
įtraukti tų trūkumų šalinimą į veiksmų planus.
81
Kaip paaiškėjo po 2014 m. spalio mėn. atlikto 
programų atnaujinimo, valstybėms narėms atlikus 
priemonių patikrinamumo ir kontroliuojamumo ex 
ante  (prevencinį) vertinimą, ir atidžiau atsižvelgus 
į audito rezultatus, bus galima pagerinti veiksmų 
planų veiksmingumą.
90
Audito Rūmų nurodytas pakeitimas buvo padary -
tas dėl to, kad administracinių nuobaudų mažoms 
sumoms taikymo išlaidos gali būti neproporcingos 
gaunamai naudai, ir todėl kyla pavojus patikimam 
finansų valdymui.
91
Komisija gerai suvokia tolesnių reguliavimo proceso 
etapų svarbą. Šiuo atžvilgiu valstybių narių atsako -
mybė buvo padidinta, nustatant reikalavimą val -
dymo institucijoms ir mokėjimo agentūroms atlikti 
programoje numatytų priemonių patikrinamumo ir 
kontroliuojamumo ex ante  vertinimą. Be to, Komi -
sija dabar taiko griežtesnes prevencines priemones 
(konkrečiai, sustabdymus ir laikiną nutraukimą), 
kurios turėtų turėti atgrasomąjį poveikį klaidų 
atžvilgiu.
Kaip patvirtino Audito Rūmai šioje specialiojoje 
ataskaitoje, perteklinis reglamentavimas (papildo -
mos ir nepagrįstos nacionalinės ir (arba) regionų 
taisyklės) turi tik nedidelį poveikį klaidų lygiui.77
2014 m. rugsėjo mėn. atliekant trečią kartą atnau -
jinant veiksmų planus, siekiant didesnio veiksmų 
efektyvumo, valstybių narių buvo prašoma pateikti 
stebėjimo rodiklius ir naujausius žinomus rezultatus.
78
Jau 4 kartus surengti ir išimtinai klaidų lygiui aptarti 
skirti kaimo plėtros ir žemės ūkio fondų komiteto 
posėdžiai (seminarai) yra sistemingo proceso, 
kuriuo keičiamasi geriausia ir naujoviška praktika, 
dalis. Be to, reikėtų pažymėti, kad geriausia praktika 
dalijamasi ne tik rengiant seminarus ir vykdant EKPT 
veiklą, bet ir oficialiuose Kaimo plėtros komiteto 
posėdžiuose ir tris kartus per metus vykstančiuose 
visų valstybių narių mokėjimo agentūrų direktorių 
posėdžiuose.
Nuo 2015 m. Europos kaimo plėtros tinklas (EKPT) 
taps dar viena geriausios praktikos skleidimo 
2014–2020 m. laikotarpiu priemone. EKPT surengs 
specialius renginius, keisis atitinkama informacija 
ir įtrauks suinteresuotąsias šalis į informuotumo 
didinimo iniciatyvas.
79
Komisija užtikrina reguliarų keitimasį informacija 
su valstybėmis narėmis dėl klausimų, susijusių su 
klaidų lygiu, ir pateikė išsamų rekomendacinių 
dokumentų rinkinį dėl kaimo plėtros priemonių ir 
kitų susijusių horizontaliųjų temų (pvz., supapras -
tinto išlaidų skaičiavimo būdai, viešųjų pirkimų 
taisyklės).
Visų pirma, SWD (2013) 244 dėl klaidų lygio kaimo 
plėtros politikos srityje nurodytos bendros pagrin -
dinės klaidų priežastys, kurios galiausiai galėtų būti 
svarbios visoms valstybėms narėms: pagaliau jos 
pačios galėtų nurodyti, su kokiomis klaidomis jos 
susiduria, ir nustatyti atitinkamus rizikos mažinimo 
veiksmus.
Komisijos atsakymas 56
95 - Antra įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Siekdama patobulinti kontrolės sistemą ir taip 
išvengti klaidų, Komisija ir toliau teiks valstybėms 
narėms rekomendacijas ir gaires, taip pat skleis 
gerąją patirtį.
Be to, prieš atliekant mokėjimus, turi būti įsitikinta, 
kad mokėjimo agentūros atitinka akreditavimo 
kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 907/2014 
I priede (2014 – 2020 m. programa). Komisijos tarny -
bos tikrina akreditavimą atlikdamos ex‑post  auditus.
96
Dėl ribotų paskatų gavėjams laikytis ūkininkavimo 
įsipareigojimų: agrarinės aplinkosaugos schemos 
atspindi ūkininkų savanoriškai prisiimtus įsipareigo -
jimus (jie viršija privalomus įsipareigojimus) teikti 
naudą aplinkai ir viešąsias gėrybes. Kompensacinis 
agrarinės aplinkosaugos išmokų (padengiančių 
patirtas išlaidas ir negautas pajamas) pobūdis 
nereiškia, kad ūkininkai iš karto gaus ekonominės 
naudos, nors ilgalaikiu laikotarpiu ji nėra atmestina.
Dėl žemo įsipareigojimų kontrolės lygio: remian -
tis galiojančiais teisės aktais, kai, atlikus patikras 
vietoje, nustatoma didelė neatitiktis, valstybė narė 
privalo padidinti pagalbos gavėjų, kurie yra tikri -
nami vietoje, procentinį dydį. Šios taisyklės taikymo 
teisingumą Komisija tikrina atlikdama atitikties 
auditus.
Nustatytas ūkininkavimo įsipareigojimų kontrolės 
lygis, atliekant administracines patikras, yra 100 %, 
o patikras vietoje – 5 %. Kaip nurodyta 2013 m. 
paskelbtoje metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), visos 
BŽŪP valdymo ir kontrolės išlaidos sudaro 4 mlrd. 
EUR. Todėl daugiau dėmesio turėtų būti skiriama 
kontrolės veiksmingumo, o ne kontrolės apimties 
didinimui.Išvados ir rekomendacijos
93
Nuo 2012 m. aukšto klaidų lygio problemą Komisija 
sprendė reikalaudama, kad valstybės narės (VN) 
pateiktų nacionalinius veiksmų planus, ir stebė -
dama jų įgyvendinimą. Remiantis įgyta patirtimi 
ir Audito Rūmų rekomendacijomis, ilgainiui šie 
veiksmų planai buvo patobulinti.
Tikėtini visų veiksmų rezultatai ne visada bus aki -
vaizdūs trumpuoju laikotarpiu, visų pirma, prisii -
mant daugiamečius įsipareigojimus įgyvendinamų 
priemonių atveju. Vis dėlto Komisijos ir valstybių 
narių bendros pastangos sumažinti klaidų lygį, 
įgyvendinant veiksmų planus, jau davė pirmuosius 
rezultatus: 2013 m. sumažėjo klaidų lygis kaimo 
plėtros politikos srityje.
Komisija toliau stebės, kaip įgyvendinami audito ir 
operacijų veiksmų planai, dalyvaudama dvišaliuose 
posėdžiuose, stebėjimo komitetuose ir metiniuose 
peržiūros posėdžiuose.
95 - Pirma įtrauka
Komisija taip pat nustatė savo pačios audito, susiju -
sio su viešaisiais pirkimais, trūkumus. Siekiant juos 
pašalinti, jau atlikti esminiai finansiniai pataisymai.
Viešieji pirkimai yra vienas iš svarbiausių elementų 
kaimo plėtros veiksmų planuose.
Vis dėlto, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viešųjų 
pirkimų taisyklių nesilaikymas dar nereiškia, kad 
100 % su tais pirkimais susijusių išlaidų yra netinka -
mos. Projekto tikslas gali būti pasiektas ir sukurta 
konkreti pridėtinė vertė.
Komisijos atsakymas 57
1 rekomendacija  ‑ Viešieji pirkimai
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Vis dėlto Komisija norėtų pabrėžti, kad 2014–2020 m. 
laikotarpiui ji jau pateikė gaires specialistams dėl to, 
kaip išvengti bendrųjų klaidų Europos struktūrinių 
ir investicinių fondų projektuose. Šios gairės buvo 
pristatytos valdymo institucijoms ir mokėjimo agen -
tūroms 2014 m. spalio mėn. įvykusiame seminare 
dėl klaidų lygio.
1 rekomendacija  ‑ Tyčinis taisyklių 
apėjimas
Komisija sutinka su rekomendacija, kuri yra skirta 
valstybėms narėms.
1 rekomendacija  ‑ Agrarinės 
aplinkosaugos išmokos
Komisija sutinka su rekomendacija, kuri yra skirta 
valstybėms narėms, ir norėtų pabrėžti, kad, Komi -
sija, atlikdama atitikties auditus, sistemingai tikrina, 
ar patikros vietoje galėtų būti papildomos admi -
nistracinėmis patikromis. Tokiu atveju valstybėms 
narėms teikiamos rekomendacijos padidinti admi -
nistracinių patikrų mastą, ir yra taikomi finansiniai 
pataisymai.
Be to, naujoje 2014–2020 m. BŽŪP teisinėje sis -
temoje yra nuostatų, kuriomis reikalaujama, kad 
valstybės narės užtikrintų visų jų ketinamų įgyven -
dinti kaimo plėtros priemonių patikrinamumą ir 
kontroliuojamumą.
Į visas kaimo plėtros programas turi būti įtrauktas 
priemonių, įskaitant agrarinės aplinkosaugos ir 
klimato priemones, operacijas ir konkrečius įsipa -
reigojimus, ex ante  vertinimas. Tais atvejais, kai šios 
kontrolės priemonės yra nepakankamos, KPP turi 
būti atitinkamai iš dalies pakeista (Reglamento (ES)
Nr. 1305/2013 62 straipsnis). Be to, visiškas paramos 
sumažinimas yra numatytas reikšmingų įsipareigo -
jimų nesilaikymo atvejais arba pažeidus tinkamumo 
kriterijus, taip pat paramos gavėjui atimama gali -
mybė gauti paramą pažeidimo nustatymo metais ir 
kitais metais.Sankcijų klausimu Komisija mano, kad sankcijos dėl 
reikalavimų nesilaikymo turi būti proporcingos ir 
kartu išlaikyti atgrasomosios priemonės funkcijas.
97
Veiksmų planų rengimas buvo sumanytas kaip 
prevencinis procesas, pagrįstas Komisijos tar -
nybų darbiniu dokumentu (2013) 244, ir remiantis 
pačių valstybių narių atliktu pagrindinių priežas -
čių, turėjusių poveikį klaidų lygiui, vertinimu. Į šį 
procesą buvo palaipsniui įtraukiama (sistemingai 
atsižvelgiant į audito rezultatus ir siūlant konkre -
čius taisomuosius veiksmus) atsakomojo pobūdžio 
perspektyva. Dviguba perspektyva (prevencinė ir 
atsakomųjų veiksmų) vis dar yra šio proceso dalis. 
Iš paskutinio veiksmų plano atnaujinimo matyti, 
kad beveik 50 % veiksmų priežastis buvo konkretūs 
Audito Rūmų arba Komisijos audito rezultatai, o kita 
veiksmų dalis buvo pagrįsta valstybių narių savaran -
kišku įvertinimu.
Be to, visų priemonių, įtrauktų į 2014–2020 m. KPP , 
patikrinamumo ir kontrolės galimumo ex‑ante  verti -
nime klaidos lygio rizikos klausimas taip pat spren -
džiamas vadovaujantis prevencijos perspektyva.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Konkretūs 
Audito Rūmų nurodyti klausimai turėtų būti spren -
džiami įtraukiant juos į veiksmų planus tik tada, jei 
buvo nustatyta trūkumų.
Komisija pripažįsta, kad yra svarbu teikti rekomen -
dacijas dėl trijų pagrindinių klaidų priežasčių ir 
skleisti geriausią praktiką. Tai bus daroma pasinau -
dojant Europos kaimo plėtros tinklu ir organizuojant 
seminarus.
Be to, Komisija jau pateikė valstybėms narėms spe -
cialias gaires dėl viešųjų pirkimų ir agrarinės aplin -
kosaugos ir klimato priemonių, įskaitant dvigubą 
finansavimą. Tyčinis taisyklių apėjimas yra įtrauktas 
į kovos su sukčiavimu strategiją, todėl seminarai ta 
tema buvo organizuoti keliose valstybėse narėse.
Komisijos atsakymas 58
2017 m. Komisija parengs strateginę fondo atas -
kaitą, kurioje apibendrins valstybių narių pateik -
tas metines pažangos ataskaitas (Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 53 straipsnis). Be to, Komisija ir 
valstybės narės Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 21 
straipsnyje numatyto peržiūros proceso metu turės 
įvertinti kaimo plėtros programų įgyvendinimo 
rezultatus. Atsižvelgdama į šiuos ir kitus įrodymus 
(pvz., audito metu nustatytus faktus), Komisija 
įvertins politikos koncepciją ir galimą poreikį teikti 
pasiūlymus dėl kito programavimo laikotarpio.
Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija, prieš 
pateikdama pasiūlymą dėl kito programavimo lai -
kotarpio, išsamiai išnagrinės, ar kiekvieną paramos 
priemonę reikia taikyti ir toliau.
3 rekomendacija - Paskutinė įtrauka
Komisija sutinka, kad administracinės patikros 
turėtų būti atliekamos, kai tai įmanoma, tačiau 
atkreipia dėmesį į tai, kad agrarinės aplinkosaugos 
operacijų atveju dažniausiai tai nėra įmanoma.Sankcijų klausimu Komisija mano, kad sankcijos dėl 
reikalavimų nesilaikymo turi būti proporcingos ir 
kartu išlaikyti atgrasomosios priemonės funkcijas.
2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Šiuo metu 
Komisija vertina naujų programų kontroliuojamumą 
ir patikrinamumą, o apie bet kokius pastebėtus 
trūkumus praneš dalyvaudama Stebėjimo komite -
tuose ir metinės peržiūros posėdžiuose su valdymo 
institucijomis.
Be to, audito metu nustatyti faktai bus kruopščiai 
nagrinėjami, siekiant aptikti ir ištaisyti visus klaidų, 
susijusių su nacionalinėmis įgyvendinimo taisyklė -
mis, šaltinius, ir bus prašoma nedelsiant padaryti 
pakeitimus, jei to reikėtų.
Patirtimi, įgyta įgyvendinant programas ir su jomis 
susijusias nacionalines taisykles, bus dalijamasi pasi -
naudojant EKPT ir organizuojant specialius klaidų 
lygiui aptarti skirtus seminarus.
3 rekomendacija
Komisija iš dalies sutinka su rekomendacija, nes ji 
negali turėti įtakos nei tokios analizės apimčiai ir 
rezultatui, nei būsimiems teisės aktų leidėjų politi -
niams sprendimams kitu programavimo laikotarpiu.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ-AB-14-024-LT-N  ISSN 1977-5725
Audito Rūmų skaičiavimais, per paskutinius 
trejus metus patirtų kaimo plėtros išlaidų 
vidutinis klaidų lygis buvo 8,2 %. Valstybių narių 
kontrolės institucijos nenustatė klaidų, kadangi 
patikros nėra išsamios ir yra pagrįstos 
nepakankama informacija. Keletas pagrindinių 
klaidų priežasčių yra viešųjų pirkimų taisyklių 
nesilaikymas, įtariami privačiojo sektoriaus 
paramos gavėjų tyčiniai pažeidimai ir su plotu 
susietos paramos ūkininkavimo įsipareigojimų 
nesilaikymas. Komisija ir valstybės narės yra tik iš 
dalies veiksmingos šalindamos pagrindines 
aukšto kaimo plėtros klaidų lygio priežastis. 
Audito Rūmai pateikia keletą konkrečių 
rekomendacijų dėl taisomųjų ir prevencinių 
veiksmų, skirtų šalinti ES lygmeniu dažnai 
pasitaikančius trūkumus.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI