[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 30.06.2005

KOM(2005) 280 galutinis

2005/0124 (CNS)

2005/0125 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

suteikiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse {SEK(2005)849}

(pateiktos Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. BENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMUS

- Pasiūlymų pagrindimas ir tikslai

Pagarba pagrindinėms teisėms ir jų skatinimas yra Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pamatiniai principai ir pagrindiniai tikslai. Pagrindinės teisės yra bendrieji Bendrijos teisės principai ir todėl jiems gali būti taikoma teisminė kontrolė. Jų svarba buvo akcentuota 2000 m. paskelbus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Pagrindinių teisių užtikrinimas priklauso nuo tinkamo valdymo mechanizmų, kuriais siekiama garantuoti, kad nustatant politikos kryptis ir priimant sprendimus Sąjungoje į jas būtų visiškai atsižvelgiama. Siekiant šio tikslo reikalinga ne tik atitinkama teisės aktų sistema, bet ir tinkamos struktūros bei atitinkamas išteklių paskirstymas.

2003 m. gruodžio 13 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu valstybių narių atstovai, pabrėždami duomenų apie žmogaus teises rinkimo svarbą ir analizę siekiant apibrėžti Sąjungos politiką šioje srityje, sutarė Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro (angl. EUMC ) pagrindu ir išplečiant jo įgaliojimus įsteigti Žmogaus teisių agentūrą. Komisija pritarė ir pranešė apie savo ketinimą tuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo pakeitimo.

Žmogaus teisių agentūros įsteigimas numatytas 2004 m. lapkričio 4–5 d. priimtoje Hagos programoje, skirtoje stiprinti laisvę, saugumą ir teisingumą Europos Sąjungoje. 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Taryba paragino toliau įgyvendinti susitarimą dėl ES žmogaus teisių agentūros įsteigimo, kuri vaidins pagrindinį vaidmenį skatinant ES žmogaus teisių politikos suderinamumą ir nuoseklumą. Pagal 2005 m. sausio 26 d. Komisijos priimtą komunikatą „Strateginiai tikslai 2005–2009 m., Europa 2010 m.: Partnerystė siekiant Europos atnaujinimo – gerovė, solidarumas ir saugumas“ pagrindinių teisių apsauga turi būti Europos veiklos centre įsteigiant Europos pagrindinių teisių agentūrą.

Europos Parlamentas 2005 m. gegužės 26 d. priimtame pranešime „Pagrindinių teisių skatinimas ir apsauga: nacionalinių ir Europos institucijų, įskaitant Pagrindinių teisių agentūrą, vaidmuo“ paragino Komisiją pateikti siūlomą teisės akto projektą dėl Agentūros.

Pasiūlymo tikslas yra išplėsti Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įgaliojimus ir įsteigti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą – kompetencijos pagrindinių teisių klausimais centrą ES lygmeniu. Įsteigus Agentūrą, chartija taps daug konkretesnė, o glaudų ryšį su chartija atspindi Agentūros pavadinimas.

- Bendrosios aplinkybės

Sprendimas Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pagrindu ir išplečiant jo įgaliojimus įsteigti Pagrindinių teisių agentūrą atitinka konkrečius Sąjungos įsipareigojimus gerbti ir stiprinti pagrindines teises, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 2, 6 ir 7 straipsniuose.

Įsteigiant Agentūrą tęsiama politika, kuri buvo pradėta nustatant tikslus Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centrui, kuriam jau dabar priskirta užduotis suteikti Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms galimybę įvykdyti savo įsipareigojimus gerbti pagrindines teises nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politiką. Todėl pagrindinė Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro užduotis yra rinkti ir tirti informaciją apie rasizmą ir ksenofobiją bei nagrinėti jų priežastis.

Pradėdama darbą, dabartinės sudėties Komisija įsipareigojo skatinti visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms ir kaip įmanoma anksčiau įsteigti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą. Iniciatyva buvo įtraukta į Komisijos 2005 m. darbo programą.

Dėl teisinių priežasčių Komisija teikia du atskirus pasiūlymus dėl Agentūros įsteigimo: vieną dėl reglamento pagal Europos bendrijos steigimo sutartį ir antrą dėl sprendimo pagal Europos Sąjungos sutartį siekiant pavesti Agentūrai vykdyti užduotis srityse, nurodytose Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje. Šis aiškinamasis memorandumas taikomas abiems pasiūlymams.

- Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos

Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro veiklą šiuo metu reglamentuoja Reglamentas (EB) Nr. 1035/97, kurį panaikins siūlomas reglamentas.

Pagrindinis egzistuojančių teisės aktų ir pasiūlymų skirtumas yra tas, kad pasiūlymai išplečia taikymo sritį nuo rasizmo ir ksenofobijos iki visų chartijoje numatytų pagrindinių teisių sričių, nepažeidžiant tų sričių, kurias apima kitų Bendrijos agentūrų veikla. Pagrindinės užduotys liks tokios pačios, tik bus tiksliau apibrėžtos.

Atsižvelgiama į 2002 m. Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įvertinimo išvadas. Pagal jas reikalaujama skirti dėmesį duomenų kaupimo funkcijai, glaudžiau bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis, sutelkti darbą Sąjungos prioritetų įgyvendinimui, griežtinant valdymą ir didinant veiksmingumą.

Pasiūlyme atsižvelgiama į horizontalias taisykles, susijusias su finansų valdymu, prieiga prie dokumentų ir Bendrijos agentūromis.

- Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais

Sąjunga, vykdydama visas savo politikos kryptis, privalo gerbti pagrindines teises. Teikdama ekspertų konsultacijas bei pagalbą pagrindinių teisių srityje, Agentūra pagerins kitų Sąjungos politikos krypčių kokybę.

2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS

- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Konsultavimosi metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų pobūdis

2004 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą dėl Pagrindinių teisių agentūros ir tokiu būdu buvo pradėtos viešos konsultacijos dėl Agentūros kompetencijos, teisių ir teminių sričių, užduočių bei struktūros. Konsultacijos vyko dviem etapais – rašytinė konsultacija ir viešas svarstymas.

Rašytinė konsultacija buvo pradėta paskelbus komunikatą laisvės, saugumo ir teisingumo tinklavietėje nurodant 2004 m. gruodžio 17 d. galutinį terminą atsiliepimams elektroniniu paštu atsiųsti. Buvo gauta šimtas atsiliepimų iš dešimties valstybių narių, Europos ir tarptautinių organizacijų, žmogaus teisių ir lygių galimybių srityse veikiančių nacionalinės valdžios institucijų, universitetų dėstytojų, privačių piliečių ir beveik 60 nevyriausybinių organizacijų.

Viešas svarstymas įvyko 2005 m. sausio 25 d. Buvo užregistruota daugiau kaip 200 dalyvių, atstovaujančių pirmiau minėtoms suinteresuotosioms šalims.

Visi dokumentai, susiję su konsultacijomis, įskaitant atsakymus raštu, juos apžvelgiančią ataskaitą, taip pat viešo svarstymo ataskaitą, buvo paskelbti laisvės, saugumo ir teisingumo tinklavietėje ir juos galima rasti šiuo adresu:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

Atsiliepimų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta

Agentūros įsteigimo idėjai buvo vieningai pritarta. Taip pat buvo vieningai pabrėžta, kad Agentūra turi būti nepriklausoma nuo ES institucijų, valstybių narių ir NVO. Dauguma atsiliepusiųjų pabrėžė, kad būtina vengti darbo, kuris jau atliekamas nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu, dubliavimo. Savo santykius su kitomis įstaigomis, visų pirma Europos Taryba, Agentūra turėtų grįsti sąveikos principu.

Buvo bendrai sutarta, kad nustatant Agentūros įgaliojimus turėtų būti vadovaujamasi chartija. Suinteresuotosios šalys taip pat išreiškė pageidavimą, kad kova su rasizmu ir ksenofobija ir toliau būtų Agentūros veiklos centre. Kalbant apie Agentūros geografinę apimtį, buvo bendrai sutarta, kad ji turėtų orientuotis į Sąjungą ir jos valstybes nares. Tačiau gana nemažai suinteresuotųjų šalių pateikė kitokių pasiūlymų, pavyzdžiui, dėl Agentūros kompetencijos išplėtimo šalių kandidačių atžvilgiu.

Dėl Agentūros galimos kompetencijos pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį nuomonės išsiskyrė: valstybės narės laikėsi nuosaikaus požiūrio, o NVO pageidavo, kad Agentūros vaidmuo šiuo atžvilgiu būtų stiprus.

Buvo pateikta daug naudingų pasiūlymų dėl Agentūros užduočių: duomenų rinkimas; duomenų tvarkymas siekiant sustiprinti jų palyginamumą valstybėse narėse; gautų duomenų tyrimas; ataskaitų, nuomonių ir galbūt rekomendacijų rengimas; tinklų kūrimas; ir aktyvus pagrindinių teisių skatinimas geriau informuojant visuomenę, platinant jos darbo rezultatus ir rengiant šviečiamąją medžiagą.

Šiame pasiūlyme pateikiami pirmiau minėti klausimai, dėl kurių buvo plačiai sutarta.

- Ekspertų žinių kaupimas ir pritaikymas

Išorės ekspertų pagalba buvo nereikalinga.

- Poveikio vertinimas

Vertinant poveikį buvo nagrinėjami penki galimi politikos krypčių variantai, kuriais siekiama politikos tikslų. Paaiškėjo, kad status quo variantas nesuteiktų deramos svarbos chartijai ir neišspręstų dabartinės situacijos problemų, kurios išsamiai paaiškintos vertinimo ataskaitoje.

Du variantai numatė tik stebėjimo funkcijas: Specialioji stebėjimo agentūra rinktų informaciją apie pagrindines teises tam tikrose teminėse srityse, labiausiai susijusiose su ES politikos kryptimis, ir būtų atsakinga už „techninės pagalbos“ užtikrinimą. Bendroji stebėjimo agentūra būtų panaši, bet apimtų daugiau teminių sričių. Šie variantai išspręstų susiklosčiusios situacijos problemas, tačiau ribotai. Pirmuoju atveju duomenų kokybė būtų pagerinta nežymiai. Antrasis būtų neveiksmingas ir kiltų prasto išteklių paskirstymo rizika. Jis dubliuotų kitų tarptautinių, Europos ir nacionalinių organizacijų darbą. Viešų konsultacijų metu pareikštos nuomonės pasiskirstė pagal šių variantų veiksmingumą. Antruoju atveju galėtų sumažėti dėmesys rasizmui ir ksenofobijai.

Bendriausioji stebėjimo ir įvertinimo agentūra stebėtų pagrindines teises tiek pačios Sąjungos politikos sistemos viduje, tiek už jos ribų, taip pat siekiant Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnyje nustatytų tikslų. Šis variantas būtų labai veiksminga priemonė siekti politikos tikslų. Tačiau reikia atsižvelgti į nustatytas Bendrijos galių ribas. Antra, šis variantas reikštų labai didelius finansinius įsipareigojimus. Taip pat kiltų rizika, kad dėl plačios apimties jai tektų pernelyg didelis darbo krūvis ir būtų dubliuojamas kitų institucijų darbas. Galėtų sumažėti dėmesys rasizmui ir ksenofobijai. Atsižvelgiant į viešas konsultacijas tokie įgaliojimai galėtų sukelti trintį tarp ES ir valstybių narių bei tarptautinių organizacijų.

Esant tokioms aplinkybėms, pirmenybė teikiama Specialiosios Sąjungos politikos krypčių stebėjimo ir įvertinimo agentūros variantui , kurį pasitelkus galima pasiekti politikos tikslus ir išspręsti nustatytas problemas. Tai ne tik veiksminga priemonė tikslams siekti, tačiau taip pat susijusi su mažesne finansine našta ir yra politiškai daug labiau priimtinesnė. Pagal šį variantą Agentūra būtų įgaliota rinkti ir tirti duomenis apie pagrindines teises iš esmės atsižvelgiant į visas chartijoje išvardintas teises, tačiau Sąjungos taikymo sričiai priklausančios teminės sritys būtų reguliariai apibrėžtos Agentūros veiksmų atžvilgiu.

Komisija atliko poveikio įvertinimą, išvardytą Darbo programoje. Ataskaitą galima rasti šiuo adresu:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_righs_agency_en/htm

3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI

- Siūlomų veiksmų santrauka

Nustatant Agentūros įgaliojimus, vadovaujamasi chartija. Agentūra gali vykdyti savo veiklą reglamentu nustatytos Bendrijos kompetencijos ribose, tačiau jos veiklos apimtis analogišku Tarybos sprendimu išplečiama, kad apimtų ir klausimus, susijusius su policijos bei teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose.

Agentūra nagrinėja su pagrindinėmis teisėmis susijusius klausimus Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse įgyvendinant Sąjungos teisę, taip pat tose šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, kurios dalyvauja Agentūros veikloje. Be to, Komisija gali paprašyti Agentūros pateikti informaciją ir tyrimus apie trečiąsias šalis, su kuriomis Bendrija yra sudariusi asociacijos susitarimus ar susitarimus, kuriuose yra nuostatų dėl pagarbos žmogaus teisėms, arba jau pradėjo ar ketina pradėti derybas dėl tokių susitarimų.

Agentūros tikslas yra teikti atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, pagalbą ir patirtį pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos savo atitinkamos kompetencijos ribose imasi priemonių ar nustato veiklos kryptis. Teminės veiklos sritys bus apibrėžtos daugiametėje programoje, kurią nustato įgyvendinimo reglamentas, su kurio priėmimu susijusios politiškai atskaitingos Bendrijos institucijos, taip apibrėžiant Agentūros veiklos ribas. Tai daroma veiksmingumo sumetimais ir atsižvelgiama į griežtas veiksmų laisvės, kuria naudojasi Bendrijos agentūros, turinčios vykdyti technines užduotis, o ne nustatyti savo politines darbotvarkes, ribas. Šiose teminėse srityse Agentūra visiškai savarankiškai rinks ir vertins duomenis apie praktinį Sąjungos priemonių poveikį pagrindinėms teisėms ir apie gerą pagarbos pagrindinėms teisėms ir jų skatinimo praktiką, pateiks nuomonę apie naujausias politikos pagrindinių teisių srityje tendencijas ir gerins visuomenės informavimą bei skatins dialogą su pilietine visuomene, koordinuos ir palaikys ryšius su įvairiais pagrindinių teisių srityje veikiančiais subjektais. Reikia pažymėti, kad Agentūra neturi skundų sprendimo mechanizmo.

Priimdama sprendimą trečdalio valstybių narių, Europos Parlamento ar Komisijos pateikto pasiūlymo pagrindu procedūros pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį metu Taryba gali pasitelkti Agentūros patirtį, jei ji atrodo jai naudinga. Tačiau Agentūra sistemingai ir nuolat valstybių narių 7 straipsnio tikslais nestebės.

Agentūra papildys esamus tarptautinius, Europos ir nacionalinius pagrindinių teisių stebėjimo mechanizmus. Ji ketina glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis organizacijomis ir įstaigomis siekiant plėtoti sąveiką, kaip nurodyta poveikio vertinimo ataskaitos 7 skyriuje. Jos uždaviniai statistikos srityje atitiks veiksmus, plėtojamus pagal Bendrijos statistikos programą. Siekiant bendradarbiauti ir išvengti bet kokio dubliavimosi, Agentūra palaikys glaudžius institucinius ryšius su Europos Taryba ir atitinkamomis Bendrijos agentūromis bei Sąjungos įstaigomis, visų pirma su Europos lyčių lygybės institutu, dėl kurio Komisija pateikė pasiūlymą 2005 m. kovo 8 d. Bus užtikrina, ypač daugiametės programos nuostatomis, abipusė pagarba kompetencijoms ir pakankama šių įstaigų veiklos sąveika.

Pasiūlyme atsižvelgiama į gaires, nustatytas 2005 m. vasario 25 d. Komisijos priimtame Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kontrolės agentūrų valdymo sistemos projekte. Tačiau, atsižvelgiant į šios ES agentūros savarankiškumą ir specifines funkcijas, poreikį užtikrinti anksčiau Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro vykdytos veiklos tęstinumą, ir siekiant sąveikos su Europos Taryba bei nacionalinėmis institucijomis, atsakingomis už pagrindinių teisių srityje veikiančių įstaigų stebėseną, pasiūlyme raginama išlaikyti dabartinio Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro, kiek tai susiję su Valdančiąja taryba, išskirtinę struktūrą. Atitinkamai išlaikoma sistema, pagal kurią kiekviena valstybė narė, Europos Taryba ir Europos Parlamentas paskiria po vieną nepriklausomą ekspertą. Šia formule tinkamai užtikrinama nepriklausomybė tiek nuo Bendrijos institucijų, tiek nuo valstybių narių vyriausybių, kurią lemia ypatingos šios Agentūros funkcijos pagrindinių teisių srityje, ir sutelkiama sukaupta patirtis Bendrijos politikos srityse bei Europos Tarybos perspektyva. Kadangi Europos Parlamento paskirtas narys taip pat privalo būti nepriklausomas nuo Parlamento ir neturėti su juo jokių ryšių, tokio nario dalyvavimas Agentūros valdyme nėra nesuderinamas su Parlamento biudžeto kontrolės funkcija. Europos Tarybos paskirto nario balsavimo teisės yra ribojamos tokiu būdu, kad nepažeistų Bendrijos įstaigos institucinės autonomijos principo.

- Teisinis pagrindas

Siūlomo reglamento teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsnis. Bendrijos bendrasis tikslas yra užtikrinti, kad jos pačios veiksmai neprieštarautų pagrindinėms teisėms. Įsteigus Agentūrą bus lengviau siekti šio tikslo, nes Sutartis šiuo atžvilgiu nenumato jokių konkrečių įgaliojimų.

Europos Sąjungos sutarties 30, 31 ir 34 straipsniai atitinkamai sudaro teisinį pagrindą pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Agentūrai pavedamos užduotys Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytoje srityje.

- Subsidiarumo principas

Kadangi pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai, taikomas subsidiarumo principas.

Valstybės narės negali deramai įgyvendinti pasiūlymo tikslų dėl šios priežasties.

Pagrindinė Agentūros veikla bus Sąjungos mastu renkant ir nagrinėjant informaciją, teikiant nuomones ir skleidžiant informaciją padėti Sąjungai, jai imantis veiksmų, visapusiškai gerbti pagrindines teises. Europinis šių užduočių matmuo reiškia, kad valstybės narės negali deramai pasiekti Agentūros tikslų.

Veiksmais Bendrijos mastu bus galima lengviau pasiekti siūlomos priemonės tikslus dėl šių priežasčių.

Agentūra turės sukurti ir informacijos rinkimui bei nagrinėjimui taikyti vienodą sistemą, kuri užtikrins šių duomenų suderinamumą bei palyginamumą ir suteiks galimybę atlikti metodiškai pagrįstą palyginamąją padėties Europoje analizę. Tai galima sėkmingai pasiekti tik imantis veiksmų ES lygiu.

Veikdama Europos lygiu, Agentūra turi teikti informaciją, kuri leidžia įvertinti valstybių narių vykdomos politikos veiksmingumą; tokiu būdu Agentūra prisideda prie politikos krypčių kūrimo bei tikslų nustatymo.

Pasiūlymas taikomas tik siekiant tų tikslų, kurių valstybės narės negali deramai pasiekti vienos.

Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

- Proporcingumo principas

Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių.

Dabartinės įstaigos pagrindu bus galima veiksmingiausiai panaudoti turimas žinias ir patirtį ir taip pasiekti tikslus labiausiai proporcingumo principą atitinkančiomis priemonėmis.

Kaip teigiama poveikio vertinimo ataskaitoje, pasirinktas Agentūros įkūrimo variantas bus ekonomiškai pagrįstas siūlomų išteklių skyrimui atsižvelgiant į Agentūros darbo tikslą – ideali situacija, kai gerbiamos visų ES piliečių ir gyventojų teisės.

- Priemonių pasirinkimas

Siūlomos priemonės: reglamentas, sprendimas.

Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šių priežasčių.

Reglamentas yra tinkama teisinė priemonė Bendrijos agentūrai įsteigti.

Tinkamiausia teisinė priemonė suteikti įgaliojimus Agentūrai vykdyti veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse yra Tarybos sprendimas.

4. POVEIKIS BIUDžETUI

Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro metinis biudžetas yra 8,2 mln. eurų ir jame dirba 37 darbuotojai. Siūloma Agentūros veiklą pradėti 2007 m. sausio 1 d. ir žymiai pratęsti jos įgaliojimus. Patirtis rodo, kad Agentūros įkūrimui reikia nuo dvejų iki trejų metų, ir manoma, kad įgaliojimų pratęsimui reikės tiek pat laiko. Todėl 2007–2013 m. laikotarpiui siūloma skirti didėjantį biudžetą, kad būtų atsižvelgta į neišvengiamą pereinamąjį laikotarpį. Preliminarus finansų planavimas: 2007 m. biudžetas – 16 mln. eurų; 2008 m. – 20 mln. eurų; 2009 m. – 21 mln. eurų; 2010 m. – 23 mln. eurų; 2011 m. – 26 mln. eurų; 2012 m. – 28 mln. eurų; 2013 m. – 29 mln. eurų. Siūlomas darbuotojų skaičius – 100.

5. PAPILDOMA INFORMACIJA

- Supaprastinimas

Pasiūlyme numatoma supaprastinti teisės aktus.

Jis pakeičia Reglamentą (EB) Nr. 1035/97, jau iš dalies pakeistą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1652/2003. Minėto reglamento pakeitimas supaprastins teisės aktus ir padidins jų aiškumą.

- Galiojančių teisės aktų panaikinimas

Priėmus pasiūlymą bus panaikinti galiojantys teisės aktai.

- Persvarstymas, pakeitimas, laikino galiojimo išlyga

Pasiūlyme pateikiama peržiūros išlyga.

2005/0124 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

įsteigiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],

atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[4],

kadangi:

(1) Europos Sąjunga yra grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, t. y. bendromis visoms valstybėms narėms vertybėmis.

(2) Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje[5] dar kartą įtvirtinamos teisės, kylančios iš visoms valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų ir tarptautinių įsipareigojimų, Europos Sąjungos sutarties, Bendrijos sutarčių, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos[6], Bendrijos ir Europos Tarybos priimtų socialinių chartijų ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo teisminės praktikos.

(3) Bendrija ir jos valstybės narės, įgyvendindamos Bendrijos teisę, privalo gerbti pagrindines teises.

(4) Išsamesnės žinios ir plataus masto informuotumas apie pagrindines teises Sąjungoje padeda užtikrinti visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms. Įsteigus Bendrijos agentūrą, kurios uždaviniai būtų teikti informaciją ir duomenis apie pagrindines teises, būtų lengviau siekti šio tikslo. Be to, žmogaus teisių apsaugai ir skatinimui skirtų veiksmingų institucijų kūrimas yra bendra tarptautinės ir Europos bendrijos vertybė, kaip pažymėta 1997 m. rugsėjo 30 d. Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje Nr. R (97) 14.

(5) 2003 m. gruodžio 13 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu valstybių narių atstovai sutarė 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1035/97[7] įsteigto Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pagrindu ir išplečiant jo įgaliojimus įsteigti Žmogaus teisių agentūrą.

(6) Komisija pritarė ir pranešė apie savo ketinimą tuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1035/97 pakeitimo. 2004 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą dėl Pagrindinių teisių agentūros[8], kurio pagrindu buvo atliktos išsamios viešos konsultacijos.

(7) Dabartinio Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pagrindu turėtų būti atitinkamai įsteigta Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, kuri teiktų atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms ir įstaigoms informaciją, pagalbą ir patirtį pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos savo atitinkamos kompetencijos ribose imasi priemonių ar nustato veiklos kryptis.

(8) Steigiant Agentūrą deramas dėmesys bus skiriamas Europos kontrolės agentūrų valdymo sistemai, kurią 2005 m. vasario 25 d. pasiūlė Komisija Tarpinstitucinio susitarimo projekte[9].

(9) Savo darbe Agentūra turėtų remtis pagrindinėmis teisėmis, kaip jos apibrėžtos Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje ir ypač kaip nustatyta Pagrindinių teisių chartijoje. Agentūros pavadinimas turėtų atspindėti glaudų ryšį su chartija. Agentūros veiklos teminės sritys turėtų būti išdėstytos daugiametėje programoje, taip apibrėžiant Agentūros, kuri, laikantis bendrųjų institucinių principų, neturėtų nustatyti savo pačios politinės darbotvarkės pagrindinių teisių srityje, veiklos ribas.

(10) Agentūra turėtų rinkti objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie besikeičiančią situaciją pagrindinių teisių srityje, nagrinėti šią informaciją siekiant nustatyti tokių teisių pažeidimo priežastis, padarinius ir poveikį, bei tirti geros tokių klausimų nagrinėjimo praktikos pavyzdžius. Tinklai yra veiksmingos aktyvaus informacijos rinkimo ir vertinimo priemonės.

(11) Nepažeidžiant Sutartyje nustatytų teisėkūros ir teisminių procedūrų, Agentūra turėtų turėti teisę teikti nuomones Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, tiek savo iniciatyva, tiek Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu.

(12) Taryba turėtų turėti galimybę kreiptis į Agentūrą techninės kompetencijos klausimais pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį pradėtos procedūros atveju.

(13) Agentūra turėtų pateikti metinę ataskaitą apie pagrindinių teisių situaciją Sąjungoje ir apie tai, kaip, įgyvendinant Sąjungos teisę, pagrindines teises gerbia ES institucijos, įstaigos ir agentūros bei valstybės narės. Be to, Agentūra turėtų parengti temines ataskaitas Sąjungos politikos krypčių atžvilgiu aktualiomis temomis.

(14) Agentūra turėtų imtis priemonių, kad labiau informuotų plačiąją visuomenę apie jų pagrindines teises, galimybes jomis naudotis ir įvairius jų įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmus, tačiau ji neturėtų būti įgaliota nagrinėti individualių skundų.

(15) Dirbdama Agentūra turėtų palaikyti kaip galima glaudesnius ryšius su visomis susijusiomis Bendrijos programomis, įstaigomis ir agentūromis bei Sąjungos institucijomis, kad išvengtų veiklos dubliavimosi, ypač būsimo Europos lyčių lygybės instituto atžvilgiu.

(16) Agentūra turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba. Toks bendradarbiavimas turėtų garantuoti, kad bus išvengta bet kokio Agentūros ir Europos Tarybos veiklos dubliavimosi, ypač plėtojant sąveiką užtikrinančius mechanizmus, pavyzdžiui, dvišalio bendradarbiavimo susitarimo sudarymas ir Europos Tarybos paskirto nepriklausomo asmens dalyvavimas Agentūros valdymo struktūrose tinkamai apibrėžtomis balsavimo teisėmis, kaip yra dabartinio Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro atveju.

(17) Atsižvelgiant į ypatingas Agentūros funkcijas, kiekviena valstybė narė į Valdančiąją tarybą turėtų paskirti po vieną nepriklausomą ekspertą. Tarybos sudėtis turėtų užtikrinti Agentūros nepriklausomybę tiek nuo Bendrijos institucijų, tiek nuo valstybių narių vyriausybių, ir sutelkti kaip galima platesnę kompetenciją pagrindinių teisių srityje.

(18) Europos Parlamentas vaidina svarbų vaidmenį pagrindinių teisių srityje. Jis turėtų paskirti vieną nepriklausomą asmenį Agentūros Valdančiosios tarybos nariu.

(19) Siekiant įtvirtinti veiksmingą bendradarbiavimą su visomis suinteresuotosiomis šalimis, reikėtų įsteigti konsultacinį forumą, kuris užtikrintų pilietinės visuomenės socialinių jėgų, aktyvių pagrindinių teisių srityje Agentūros struktūrų viduje, pliuralistinį atstovavimą.

(20) Agentūra turėtų taikyti atitinkamus Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001[10], asmenų apsaugą asmens duomenų tvarkymo atžvilgiu, kaip nustatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001[11], ir kalbų atžvilgiu, kaip nustatyta 1958 m. balandžio 15 d. Reglamente Nr. 1[12] bei 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2965/94[13].

(21) Agentūrai taikomas 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002[14] dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje[15] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[16].

(22) Agentūra turėtų būti juridinis asmuo ir perimti visus Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro teisinius, finansinius įsipareigojimus ar Centro sudarytus susitarimus, taip pat su Centro personalu pasirašytas darbo sutartis. Agentūros būstinė turėtų likti Vienoje, kaip numatyta 1997 m. birželio 2 d. valstybių narių vyriausybių atstovų sprendime, nustatančiame Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro būstinę[17].

(23) Kadangi šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės – tai bendro pobūdžio priemonės, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EEB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[18] 2 straipsnyje, jos turėtų būti priimamos laikantis to sprendimo 5 straipsnyje numatytos reguliavimo tvarkos.

(24) Kadangi siūlomos priemonės tikslų, būtent, palyginamos ir patikimos informacijos bei duomenų Europos lygiu pateikimo, siekiant padėti Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms gerbti pagrindines teises, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tos priemonės masto ir poveikio jie gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytą subsidiarumo principą. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, šis reglamentas neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų.

(25) Prisidėdama prie visapusiškos pagarbos pagrindinėms teisėms Bendrijos teisės srityje užtikrinimo, Agentūra galės padėti Bendrijai siekti savo tikslų. Sutartis nenumato kitų įgaliojimų šiam reglamentui priimti, išskyrus nurodytus 308 straipsnyje.

(26) Taryba turėtų turėti galimybę priimti sprendimą pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį, kuriuo įgaliotų Agentūrą vykdyti savo veiklą taip pat atsižvelgiant į toje antraštinėje dalyje nurodytas sritis.

(27) Kadangi steigiant Agentūrą reikėtų žymiai pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97, siekiant aiškumo, jį reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo reglamentu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 SKYRIUS

DALYKAS, TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS, UžDAVINIAI IR VEIKLOS SRITYS

1 STRAIPSNIS

Dalykas

Įsteigiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (toliau – Agentūra).

2 straipsnis

Tikslas

Agentūros tikslas yra teikti atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms, įstaigoms, biurams ir agentūroms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, pagalbą ir patirtį pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos savo atitinkamos kompetencijos ribose imasi priemonių ar nustato veiksmų kryptis.

3 straipsnis

Taikymo sritis

1. Siekdama 2 straipsnyje nustatytų tikslų, Agentūra savo veiklą vykdo Bendrijos kompetencijos ribose, kaip numatyta Europos bendrijos steigimo sutartyje.

2. Vykdydama veiklą Agentūra remiasi pagrindinėmis teisėmis, kaip jos apibrėžtos Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje ir ypač kaip nustatyta 2000 m. gruodžio 7 d. Nicoje paskelbtoje Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

3. Vykdydama savo veiklą, Agentūra atidžiai stebi pagrindinių teisių situaciją Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse įgyvendinant Bendrijos teisę, nepažeidžiant šio straipsnio 4 dalies ir 4 straipsnio 1 dalies e punkto, 27 ir 28 straipsnių.

4. Nepažeidžiant 27 straipsnio, Agentūra Komisijos prašymu teikia informaciją ir nagrinėja prašyme nurodytus su pagrindinėmis teisėmis susijusius klausimus apie trečiąsias šalis, su kuriomis Bendrija yra sudariusi asociacijos susitarimus ar susitarimus, kuriuose yra nuostatų dėl pagarbos žmogaus teisėms, arba jau pradėjo ar ketina pradėti derybas dėl tokių susitarimų, ypač su šalimis, kurios dalyvauja Europos kaimynystės politikoje.

4 straipsnis

Uždaviniai

1. Siekdama 2 straipsnyje nustatytų tikslų, Agentūra:

a) renka, įrašo, nagrinėja ir skleidžia atitinkamą objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją bei duomenis, įskaitant valstybių narių, Sąjungos institucijų, Bendrijos agentūrų, mokslinių tyrimų centrų, nacionalinių įstaigų, nevyriausybinių organizacijų, atitinkamų trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų jai perduotų tyrimų ir kontrolės rezultatus;

b) bendradarbiaudama su Komisija ir valstybėmis narėmis, kuria duomenų palyginimo, objektyvumo ir patikimumo gerinimo Europos lygiu metodus;

c) Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu, taip pat kai tikslinga ar suderinama su jos prioritetais bei metine darbo programa, vykdo, bendradarbiauja arba skatina mokslinius bei nuomonių tyrimus, parengiamuosius tyrimus ir galimybių studijas. Ji taip pat organizuoja ekspertų susitikimus ir, kai būtina, sudaro ad hoc darbo grupes;

d) formuluoja išvadas ir nuomones bendrais klausimais Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, tiek savo iniciatyva, tiek Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu;

e) suteikia Tarybai galimybę pasinaudoti savo technine kompetencija, kai Taryba, taikant Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį, prašo nepriklausomų asmenų pateikti ataskaitą apie situaciją tam tikroje valstybėje narėje arba kai ji gauna pasiūlymą pagal 7 straipsnio 2 dalį, ir kai Taryba, laikydamasi šiose Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio atitinkamose dalyse nustatytos tvarkos, paprašo Agentūros tokios techninės kompetencijos;

f) skelbia metinę ataskaitą apie pagrindinių teisių situaciją, taip pat akcentuojant geros praktikos pavyzdžius;

g) analizės, mokslinių bei nuomonių tyrimų pagrindu skelbia temines ataskaitas;

h) skelbia savo veiklos metinę ataskaitą;

i) skatina pilietinės visuomenės, įskaitant nevyriausybines organizacijas, socialinius partnerius, mokslinių tyrimų centrus ir kompetentingų valdžios institucijų atstovų bei kitų asmenų ar įstaigų, nagrinėjančių su pagrindinėmis teisėmis susijusius klausimus, bendradarbiavimą, ypač kuriant tinklus, skatinant dialogą Europos lygiu ir, kai reikia, dalyvaujant diskusijose arba posėdžiuose nacionaliniu lygiu;

j) kartu su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis Europos lygiu organizuoja konferencijas, kampanijas, apskritojo stalo diskusijas, seminarus ir susitikimus, siekiant skatinti ir skleisti savo darbą; ir

k) kuria komunikacijos strategiją, kuria siekiama labiau informuoti plačiąją visuomenę, suteikia visuomenei galimybę naudotis dokumentacijos ištekliais ir rengia šviečiamąją medžiagą, skatinant bendradarbiavimą ir vengiant kitų informacijos šaltinių dubliavimo.

2. Vykdant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus uždavinius Agentūros suformuluotos išvados, nuomonės ir ataskaitos nėra susijusios su Komisijos pasiūlymų, kaip apibrėžta Sutarties 250 straipsnyje, pozicijų, kurių teisėkūros procedūrų metu laikosi institucijos, teisėtumo klausimais, arba aktų, kaip apibrėžta Sutarties 230 straipsnyje, teisėtumu. Jose nenagrinėjamas klausimas ar valstybė narė neįvykdė savo įsipareigojimo pagal Sutartį, kaip apibrėžta Sutarties 226 straipsnyje.

5 straipsnis

Veiklos sritys

1. Komisija priima daugiametę programą Agentūrai laikantis 29 straipsnio 2 dalyje nustatytos reguliavimo tvarkos. Programa:

a) galioja penkerius metus;

b) nustato Agentūros veiklos temines sritis, kurios visuomet turi apimti kovą su rasizmu ir ksenofobija;

c) atitinka Sąjungos prioritetus, kaip apibrėžta Komisijos strateginiuose tiksluose;

d) deramai atsižvelgia į Agentūros finansinius ir žmogiškuosius išteklius; ir

e) pateikia nuostatas siekiant išvengti teminių sričių dubliavimosi su kitų Bendrijos įstaigų, biurų ir agentūrų kompetencija.

2. Agentūra savo veiklą vykdo neperžengdama daugiametėje programoje nustatytų teminių sričių ribų. Tai nepažeidžia galimybės Agentūrai atsakyti į Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymus pagal 3 straipsnio 4 dalį, 4 straipsnio 1 dalies d ir e punktus, peržengiant šių teminių sričių ribas, jei tai leidžia jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai.

3. Agentūra vykdo savo veiklą remdamasi savo metine darbo programa ir deramai atsižvelgdama į turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius.

4. Pagal 11 straipsnio 4 dalies a punktą priimta metinė darbo programa atitinka Komisijos metinę darbo programą, įskaitant jos tiriamąjį darbą ir veiksmus statistikos srityje pagal Bendrijos statistikos programą.

2 SKYRIUS

DARBO METODAI IR BENDRADARBIAVIMAS

6 STRAIPSNIS

Darbo metodai

1. Agentūra įkuria ir koordinuoja reikiamus informacijos tinklus. Jais siekiama užtikrinti objektyvios, patikimos ir palyginamos informacijos teikimą remiantis įvairių organizacijų ir įstaigų kiekvienoje valstybėje narėje kompetencija ir atsižvelgiant į būtinumą įtraukti į duomenų rinkimą ir nacionalines valdžios institucijas.

2. Vykdydama savo veiklą ir siekdama išvengti funkcijų dubliavimosi bei garantuoti geriausią įmanomą išteklių panaudojimą, Agentūra atsižvelgia į turimą bet kokių šaltinių informaciją, ypač į veiklą, kurią jau vykdo:

a) Bendrijos institucijos, įstaigos, biurai ir agentūros;

b) valstybių narių institucijos, įstaigos, biurai ir agentūros; ir

c) Europos Taryba ir kitos tarptautinės organizacijos.

3. Siekdama įgyvendinti Agentūrai pavedamas užduotis, Agentūra gali su kitomis organizacijomis užmegzti sutartinius santykius, ypač pagal subrangos susitarimus. Agentūra taip pat gali teikti dotacijas atitinkamo bendradarbiavimo bei bendrų veiksmų skatinimui, ypač su 8 ir 9 straipsniuose nurodytomis nacionalinėmis, Europos ir tarptautinėmis organizacijomis.

7 straipsnis

Santykiai su atitinkamomis Bendrijos įstaigomis, biurais ir agentūromis

Agentūra užtikrina tinkamą veiklos koordinavimą su atitinkamomis Bendrijos įstaigomis, biurais ir agentūromis. Bendradarbiavimo sąlygos, prireikus, išdėstomos susitarimo memorandumuose.

8 straipsnis

Bendradarbiavimas su organizacijomis valstybių narių ir Europos lygiu

1. Vykdydama veiklą Agentūra bendradarbiauja su vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis bei įstaigomis, veikiančiomis pagrindinių teisių srityje valstybių narių ar Europos lygiu.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatyta administracinė bendradarbiavimo tvarka atitinka Bendrijos teisę; ją nustato Valdančioji taryba projekto, kurį pateikia direktorius, atsižvelgęs į Komisijos nuomonę, pagrindu. Tuo atveju, kai Komisija išreiškia nepritarimą tokiai tvarkai, Valdančioji taryba ją peržiūri ir priima su galimais pakeitimais dviejų trečdalių visų narių daugumos balsavimu.

9 straipsnis

Bendradarbiavimas su Europos Taryba

Agentūra derina savo veiklą su Europos Tarybos veikla, ypač atsižvelgiant į jos metinę darbo programą pagal 5 straipsnį. Todėl laikydamasi Sutarties 300 straipsnyje nustatytos tvarkos, Bendrija sudaro susitarimą su Europos Taryba siekiant įtvirtinti glaudų pastarosios ir Agentūros bendradarbiavimą. Šiame susitarime nustatomas Europos Tarybos įsipareigojimas paskirti nepriklausomą asmenį Agentūros Valdančiosios tarybos nariu pagal 11 straipsnį.

3 SKYRIUS

VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

10 STRAIPSNIS

Agentūros organai

Agentūrą sudaro:

a) Valdančioji taryba,

b) Vykdomoji valdyba;

c) direktorius;

d) forumas.

11 straipsnis

Valdančioji taryba

1. Valdančiąją tarybą sudaro atitinkamą patirtį pagrindinių teisių ir valstybinio sektoriaus organizacijų valdymo srityje turintys asmenys:

a) vienas nepriklausomas asmuo, kurį paskiria kiekviena valstybė narė;

b) vienas nepriklausomas asmuo, kurį paskiria Europos Parlamentas;

b) vienas nepriklausomas asmuo, kurį paskiria Europos Taryba; ir

d) du Komisijos atstovai.

a punkte nurodyti asmenys:

- turi užimti aukšto lygio pareigas nepriklausomos nacionalinės žmogaus teisių institucijos valdymo organuose; arba,

- turi turėti daug patirties pagrindinių teisių srityje, kurią įgijo dirbant kitose nepriklausomose institucijose ar įstaigose.

Kiekvieną Valdančiosios tarybos narį gali atstovauti pirmiau nurodytus reikalavimus atitinkantis pakaitinis narys.

Agentūra skelbia ir nuolat atnaujina Tarybos narių sąrašą savo tinklavietėje.

2. Paskirtų Valdančiosios tarybos narių kadencija yra penkeri metai. Ji gali būti atnaujinta vieną kartą.

Tačiau kai narys nebeatitinka kriterijų, dėl kurių buvo paskirtas, jis nedelsdamas apie tai informuoja Komisiją ir Agentūros direktorių. Suinteresuotoji šalis paskiria naują narį likusiam kadencijos laikotarpiui.

3. Valdančioji taryba pirmininką ir pirmininko pavaduotoją renka dviejų su puse metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas vieną kartą.

Kiekvienas Valdančiosios tarybos narys arba, kai jo nėra, jo pakaitinis narys turi vieną balsą.

4. Valdančioji taryba užtikrina, kad Agentūra atliktų jai pavestas užduotis. Ji planuoja ir kontroliuoja Agentūros veiklą. Visų pirma ji:

a) priima Agentūros metinę darbo programą remiantis projektu, kurį pateikia direktorius, atsižvelgęs į Komisijos nuomonę; programa turi atitikti turimus finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Metinė darbo programa siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;

b) patvirtina 4 straipsnio 1 dalies f ir g punktuose minimas metines ataskaitas, ypatingą dėmesį skirdama pasiektų rezultatų palyginimui su metinės darbo programos tikslais; šios ataskaitos ne vėliau kaip iki birželio 15 d. siunčiamos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui;

c) skiria ir, jei reikia, atleidžia Agentūros direktorių;

d) patvirtina Agentūros metinio biudžeto projektą ir galutinį metinį biudžetą;

e) kontroliuoja direktoriaus veiklą;

f) parengia metinę Agentūros išlaidų ir pajamų sąmatą ir siunčia ją Komisijai, kaip numatyta 19 straipsnio 5 dalyje;

g) priima Agentūros darbo tvarkos taisykles remiantis projektu, kurį pateikia direktorius, atsižvelgęs į Komisijos nuomonę;

h) priima Agentūrai taikomas finansines taisykles remiantis projektu, kurį pateikia direktorius, atsižvelgęs į Komisijos nuomonę, kaip numatyta 20 straipsnio 11 dalyje;

i) priima reikiamas priemones, kad būtų įgyvendinti Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, kaip numatyta 23 straipsnio 3 dalyje; ir

j) nustato Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo tvarką, kaip numatyta 16 straipsnio 2 dalyje.

5. Valdančioji taryba gali perduoti bet kuriuos iš savo įgaliojimų Vykdomajai valdybai, išskyrus šio straipsnio 4 dalies a, b, c, d, g ir h punktuose nurodytų klausimų atžvilgiu.

6. Valdančioji taryba sprendimus priima paprasta balsų dauguma, išskyrus šio straipsnio 4 dalies a, c, d ir e punktuose nurodytus sprendimus, kuriems priimti būtina dviejų trečdalių visų narių balsų dauguma. Lemiamą balsą turi tarybos pirmininkas. Europos Tarybos paskirtas asmuo gali balsuoti tik priimant šio straipsnio 4 dalies a ir b punktuose nurodytus sprendimus.

7. Pirmininkas kartą per metus sušaukia tarybos posėdį, nepažeidžiant galimybės sušaukti neeilinius papildomus posėdžius. Pirmininkas neeilinius posėdžius sušaukia savo iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio Valdančiosios tarybos narių prašymu.

8. Europos lyčių lygybės instituto direktorius gali dalyvauti Valdančiosios tarybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Kitų atitinkamų Bendrijos agentūrų ir Sąjungos įstaigų direktoriai taip pat gali dalyvauti stebėtojo teisėmis, kai yra kviečiami Vykdomosios valdybos.

12 straipsnis

Vykdomoji valdyba

1. Valdančiajai tarybai padeda Vykdomoji valdyba. Vykdomąją valdybą sudaro Valdančiosios tarybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas bei du Komisijos atstovai.

2. Vykdomosios valdybos posėdžius šaukia pirmininkas, kai būtina parengti Valdančiosios tarybos sprendimus ir padėti bei patarti direktoriui. Valdyba sprendimus priima paprasta balsų dauguma.

3. Direktorius dalyvauja Vykdomosios valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

13 straipsnis

Direktorius

1. Agentūrai vadovauja direktorius, kurį skiria Valdančioji taryba pagal Komisijos pateiktą kandidatų sąrašą. Direktorius skiriamas remiantis jo nuopelnais, administraciniais ir valdymo įgūdžiais, taip pat patirtimi pagrindinių teisių srityje. Prieš paskiriant, Valdančiosios tarybos parinktas kandidatas gali būti paprašytas pateikti pareiškimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui ir atsakyti į šio komiteto narių klausimus.

2. Direktoriaus kadencijos trukmė – penkeri metai. Komisijos pasiūlymu ir atlikus įvertinimą ji gali būti vieną kartą pratęsta ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Atlikdama įvertinimą Komisija visų pirma atsižvelgia į per pirmos kadencijos laikotarpį pasiektus rezultatus ir tai, kaip jie buvo pasiekti, taip pat į ateinančių metų Agentūros uždavinius ir poreikius.

3. Direktorius atsakingas už:

a) 4 straipsnyje nurodytų uždavinių vykdymą;

b) Agentūros metinės darbo programos rengimą ir įgyvendinimą;

c) visus personalo klausimus, visų pirma naudojimąsi 23 straipsnio 2 dalyje numatytomis galiomis;

d) kasdienio administravimo klausimus;

e) Agentūros biudžeto įgyvendinimą, kaip numatyta 20 straipsnyje; ir

f) veiksmingų stebėsenos ir įvertinimo procedūrų, susijusių su Agentūros tikslų vykdymu pagal pripažintus veiklos standartus, įgyvendinimą. Direktorius kasmet pateikia Valdančiajai tarybai ataskaitą apie stebėsenos sistemos rezultatus.

4. Direktorius už savo pareigų vykdymą atsiskaito Valdančiajai tarybai, kurios posėdžiuose dalyvauja be balsavimo teisės.

5. Valdančioji taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali atleisti direktorių nepasibaigus jo kadencijai.

14 straipsnis

Pagrindinių teisių forumas

1. Forumą sudaro nevyriausybinių organizacijų, veikiančių pagrindinių teisių ir kovos su rasizmu bei ksenofobija srityse, profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų, atitinkamų socialinių ir profesinių organizacijų, bažnyčių, religinių, filosofinių ir nereliginių organizacijų, universitetų ir kvalifikuotų ekspertų bei Europos ir tarptautinių įstaigų bei organizacijų atstovai.

2. Forumo nariai renkami atviros atrankos procedūros, kurią nustato Valdančioji taryba, būdu. Didžiausias forumo narių skaičius – 100. Jų kadencija yra penkeri metai ir gali būti atnaujinta vieną kartą.

3. Valdančiosios tarybos nariai negali būti forumo nariais, bet gali dalyvauti forumo posėdžiuose.

4. Forumas sukuria mechanizmą, skirtą keistis informacija pagrindinių teisių klausimais ir žinioms kaupti. Jis užtikrina glaudų Agentūros ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą.

5. Forumas:

- teikia pasiūlymus siekiant parengti metinę darbo programą, kuri turi būti patvirtinta pagal 11 straipsnio 4 dalies a punktą; ir

- pateikti atsiliepimus ir siūlyti tolesnius veiksmus remiantis metine pagrindinių teisių situacijos ataskaita, patvirtinta pagal 11 straipsnio 4 dalies b punktą.

6. Forumui pirmininkauja direktorius. Forumas renkasi kasmet arba Valdančiosios tarybos prašymu. Jo darbo procedūros apibrėžiamos Agentūros vidaus taisyklėse ir skelbiamos viešai.

7. Agentūra suteikia forumui būtiną techninę ir logistinę pagalbą bei parūpina sekretoriatą jo posėdžiams.

4 SKYRIUS

VEIKLA

15 STRAIPSNIS

Nepriklausomybė ir visuomenės interesai

1. Agentūra savo uždavinius atlieka visiškai nepriklausomai.

2. Valdančiosios tarybos nariai, direktorius ir forumo nariai įsipareigoja veikti visuomenės interesų labui. Šiuo tikslu jie pateikia raštišką įsipareigojimo pareiškimą.

Pagal 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktus paskirti Valdančiosios tarybos nariai, direktorius ir forumo nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai. Šiuo tikslu jie pateikia interesų deklaraciją, patvirtindami, kad neturi jokių interesų, kurie galėtų kelti abejonių dėl jų nepriklausomumo, arba jokių tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie tokiais galėtų būti pripažinti.

Abu pareiškimai pateikiami kasmet raštu.

16 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1. Agentūros turimiems dokumentams taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatos.

2. Valdančioji taryba per šešis mėnesius nuo Agentūros įsteigimo patvirtina priemones Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatoms įgyvendinti.

3. Dėl sprendimų, kuriuos Agentūra priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti paduotas skundas ombudsmenui arba pateiktas ieškinys Europos Bendrijų Teisingumo Teisme Sutarties atitinkamai 195 ir 230 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.

17 straipsnis

Duomenų apsauga

Agentūrai taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatos.

18 straipsnis

Administracinis peržiūrėjimas

Remiantis Sutarties 195 straipsnio nuostatomis, Agentūros veiklą kontroliuoja Ombudsmenas.

5 SKYRIUS

FINANSINėS NUOSTATOS

19 STRAIPSNIS

Biudžeto sudarymas

1. Kiekvieniems finansiniams metams, atitinkantiems kalendorinius metus, parengiama Agentūros visų pajamų ir išlaidų sąmata, kuri nurodoma Agentūros biudžete.

2. Agentūros biudžete numatytos pajamos turi būti lygios išlaidoms.

3. Nepažeidžiant kitų išteklių, Agentūros pajamas sudaro:

a) Bendrijos subsidija, Europos Sąjungos bendrajame biudžete įrašoma po atskira paantrašte (Komisijos skirsnis); ir

b) pajamos, gautos už suteiktas paslaugas.

Šias pajamas gali papildyti:

a) savanoriški valstybių narių piniginiai įnašai; ir

b) finansinės įmokos, gautos iš 8, 9 arba 27 straipsniuose nurodytų organizacijų arba trečiųjų šalių.

4. Agentūros išlaidas sudaro užmokestis personalui, administracinės bei infrastruktūros sąnaudos ir veiklos sąnaudos.

5. Kiekvienais metais Valdančioji taryba pagal direktoriaus parengtą projektą sudaro kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą. Šią sąmatą kartu su personalo plano projektu Valdančioji taryba pateikia Komisijai ne vėliau kaip iki kovo 31 d.

6. Komisija siunčia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos biudžeto projektu.

7. Remdamasi šia sąmata, Komisija į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį ji Sutarties 272 straipsnyje nustatyta tvarka pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas personalo planui, ir subsidijas, kurios turėtų būti numatytos bendrajame biudžete.

8. Biudžeto valdymo institucija leidžia skirti asignavimus Agentūrai skirtai subsidijai. Biudžeto valdymo institucija patvirtina Agentūros personalo planą.

9. Agentūros biudžetą patvirtina Valdančioji taryba. Jis laikomas galutinai priimtu patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Kai reikia, jis yra atitinkamai tikslinamas.

10. Valdančioji taryba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą dėl bet kokio projekto, galinčio turėti svarbių finansinių pasekmių jos biudžeto finansavimui, įgyvendinimo, ypač apie bet kokius projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma ar pirkimas. Apie tai ji praneša Komisijai.

Jei biudžeto valdymo institucijos padalinys praneša apie savo ketinimą pateikti nuomonę, jis pateikia savo nuomonę Valdančiajai tarybai per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.

20 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1. Agentūros biudžetą įgyvendina direktorius.

2. Pasibaigus finansiniams metams ir ne vėliau kaip iki kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas preliminarias Agentūros finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (Finansinis reglamentas) 128 straipsnyje nustatyta tvarka.

3. Pasibaigus finansiniams metams ir ne vėliau kaip iki kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas įteikia Audito Rūmams preliminarias Agentūros ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Minėtų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat siunčiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

4. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl preliminarių Agentūros ataskaitų, pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį direktorius savo atsakomybe parengia galutines Agentūros finansines ataskaitas ir nusiunčia jas Valdančiajai tarybai, kad ši pareikštų nuomonę.

5. Valdančioji taryba pateikia nuomonę apie galutines Agentūros finansines ataskaitas.

6. Pasibaigus finansiniams metams ir ne vėliau kaip iki liepos 1 d. direktorius galutines Agentūros finansines ataskaitas kartu su Valdančiosios tarybos nuomone siunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

7. Galutinės finansinės ataskaitos skelbiamos.

8. Ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą dėl pateiktų pastabų. Jis taip pat siunčia šį atsakymą Valdančiajai tarybai.

9. Direktorius, Europos Parlamento prašymu, pateikia jam visą informaciją, reikalingą sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai, kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.

10. Remdamasis kvalifikuota balsų dauguma priimta Tarybos rekomendacija, Europos Parlamentas iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad direktorius N metų biudžetą įvykdė.

11. Valdančioji taryba, pasikonsultavusi su Komisija, tvirtina Agentūrai taikomas finansines taisykles. Šios taisyklės negali nukrypti nuo 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002, nebent tai būtų konkrečiai reikalinga Agentūros veikimui ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.

21 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūrai be jokių apribojimų taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2. Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama išleidžia atitinkamas visiems Agentūros darbuotojams taikomas nuostatas.

3. Sprendimais dėl finansavimo ir įgyvendinimo susitarimais bei iš jų išplaukiančiomis priemonėmis aiškiai nustatoma, kad Audito Rūmai ir OLAF gali, kai būtina, atlikti Agentūros lėšų gavėjų ir už šių lėšų paskirstymą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.

6 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

22 STRAIPSNIS

Juridinis statusas ir buveinė

1. Agentūra yra juridinis asmuo.

2. Visose valstybėse narėse Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal jų teisę. Ypač ji gali įsigyti ir valdyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei būti teismo proceso šalimi.

3. Agentūrai atstovauja direktorius.

4. Agentūra perima Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro teises ir pareigas. Ji prisiima visas Centro teises ir pareigas, finansinius įsipareigojimus. Laikomasi visų darbo sutarčių, kurias Centras sudarė iki šio reglamento priėmimo.

5. Agentūros būstinė yra Vienoje.

23 straipsnis

Personalas

1. Agentūros personalui yra taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl šių nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymo.

2. Savo personalo atžvilgiu Agentūra naudojasi įgaliojimais, kurie suteikti skiriančiajai institucijai.

3. Valdančioji taryba pagal susitarimą su Komisija ir vadovaudamasi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 110 straipsnio nuostatomis tvirtina reikiamas įgyvendinimo priemones.

4. Valdančioji taryba gali patvirtinti nuostatas, leidžiančias įdarbinti Agentūroje komandiruotus nacionalinius ekspertus iš valstybių narių.

24 straipsnis

Susitarimai dėl kalbos

1. Agentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1 nuostatos.

2. Agentūros darbui reikiamas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos institucijų Vertimų centras.

25 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Agentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

26 straipsnis

Teisingumo Teismo jurisdikcija

1. Agentūros sutartinę atsakomybę lemia teisė, taikoma atitinkamai sutarčiai.

Priimti sprendimą pagal Agentūros sudarytos sutarties straipsnį dėl arbitražo priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismui jurisdikcijai.

2. Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus principus atlygina bet kokią žalą, kurią padaro Agentūra arba jos darbuotojai, vykdydami savo pareigas.

Teisingumo Teismas turi teisę spręsti ginčus, susijusius su tokios žalos atlyginimu.

3. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrinėti ieškinius, pateiktus prieš Agentūrą pagal Sutarties 230 ar 232 straipsnyje nustatytas sąlygas.

27 straipsnis

Šalių kandidačių arba potencialių šalių kandidačių dalyvavimas

1. Agentūros veikloje gali dalyvauti tos šalys, kurios su Bendrija sudarė asociacijos susitarimus ir kurias Europos Vadovų Taryba pripažino šalimis kandidatėmis arba potencialiomis šalimis kandidatėmis stojimui į Sąjungą, kai dėl tokio dalyvavimo sprendimą priima atitinkama Asociacijos Taryba.

2. Tokiu atveju jų dalyvavimo sąlygas savo sprendimu nustato atitinkama Asociacijos Taryba. Sprendime nurodoma atitinkamai šaliai teiktina kompetencija bei pagalba ir ypač tiksliai apibrėžiama kokiais atvejais, kokiu mastu ir kokiu būdu šios šalys dalyvaus Agentūros darbe, įskaitant nuostatas dėl dalyvavimo Agentūros iniciatyvose, finansinių įmokų ir darbuotojų. Sprendimas atitinka šį reglamentą ir Europos Bendrijų pareigūnų personalo nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. Sprendimas numato, kad dalyvaujanti šalis gali paskirti nepriklausomą asmenį, kuris atitinka 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus kvalifikacinius reikalavimus, stebėtoju į Valdančiąją tarybą be teisės balsuoti.

3. Agentūra atidžiai stebi pagrindinių teisių situaciją pagal šį straipsnį dalyvaujančiose šalyse, kiek tai yra susiję su atitinkamu asociacijos susitarimu. Todėl pagal analogiją taikomi 4 ir 5 straipsniai.

28 straipsnis

Veikla pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį

Šis reglamentas nepažeidžia galimybės Tarybai pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį įgalioti Agentūrą vykdyti savo veiklą pagal šį reglamentą taip pat atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytas sritis.

7 SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 STRAIPSNIS

Procedūra

1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas Komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.

2. Kai nuoroda daroma į šią dalį, laikomasi Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje numatytos reguliavimo tvarkos, vadovaujantis šio sprendimo 7 straipsnio 3 dalimi.

3. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.

30 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1. Dabartinė Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro Valdančiosios tarybos narių kadencija baigiasi 2006 m. gruodžio 31 d. Komisija imasi reikiamų priemonių, kad pagal 11 straipsnį įsteigta Valdančioji taryba pradėtų savo kadenciją 2007 m. sausio 1 d.

2. Įsigaliojus šiam reglamentui Komisija nedelsdama pradės Agentūros direktoriaus skyrimo procedūrą, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalyje.

3. Valdančioji taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali pratęsti dabartinę Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip 18 mėnesių laikotarpiui, kol bus baigta antroje straipsnio dalyje minima paskyrimo procedūra.

4. Jei Centro direktorius nenori ar negali pratęsti savo kadencijos laikotarpio pagal straipsnio 3 dalį, Valdančioji taryba tokiomis pačiomis sąlygomis paskiria laikinai pareigas einantį direktorių.

31 straipsnis

Vertinimai

1. Agentūra reguliariai atlieka savo veiklos ex-ante ir ex-post vertinimą, kai tokiai veiklai būtinos didelės išlaidos, ir šių vertinimų rezultatus pateikia Valdančiajai tarybai.

2. Kasmet Agentūra biudžeto valdymo institucijai siunčia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais.

3. Ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Agentūra paveda atlikti nepriklausomą jos pasiekimų pirmaisiais trejais veiklos metais išorės vertinimą remiantis Valdančiosios tarybos, gavusios Komisijos pritarimą, pateiktomis darbo užduotimis. Šiame vertinime atsižvelgiama į Agentūros uždavinius, darbo praktiką ir Agentūros poveikį pagrindinių teisių apsaugai bei skatinimui ir nurodomas bet kokio uždavinių išplėtimo sinergijos efektas bei finansiniai padariniai. Vertinime atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių nuomones tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygiu.

Įvertinime taip pat nagrinėjamas galimas poreikis pakeisti arba išplėsti Agentūros uždavinius, taikymo sritį, veiklos sritis arba struktūrą, įskaitant konkrečius struktūrinius pakeitimus, būtinus, kad būtų laikomasi reguliavimo agentūroms taikomų horizontalių taisyklių, kai tik jos įsigalios.

4. Valdančioji taryba, gavusi Komisijos pritarimą, nustato tokių reguliariai atliekamų išorės vertinimų grafiką ir apimtį.

32 straipsnis

Peržiūrėjimas

1. Valdančioji taryba išnagrinėja 31 straipsnyje minimas vertinimo išvadas ir pateikia Komisijai tokias rekomendacijas, kurios gali būti būtinos atsižvelgiant į pokyčius Agentūroje, jos darbo praktikoje ir jos kompetencijos srityje. Komisija nusiunčia vertinimo ataskaitą ir rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, taip pat paskelbia jas viešai.

2. Komisija, išnagrinėjusi vertinimo ataskaitą ir rekomendacijas, gali pateikti šio reglamento pakeitimų pasiūlymus, kuriuos laiko būtinais.

33 straipsnis

Agentūros darbo pradžia

Agentūra pradeda veiklą iki 2007 m. sausio 1 d.

34 straipsnis

Panaikinimas

1. Reglamentas (EB) Nr. 1035/97 panaikinamas nuo 2007 m. sausio 1 d.

2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

35 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, […]

Tarybos vardu

Pirmininkas

2005/0125 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

suteikiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30, 31 straipsnius ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[19],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[20],

kadangi:

(1) Remiantis Sutarties 6 straipsniu, Europos Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, t. y. principais, kurie yra valstybėms narėms bendri, ir privalo gerbti pagrindines teises, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų kaip bendri Bendrijos teisės principai;

(2) Kaip numatyta Sutartyje, Sąjungos tikslai yra stiprinti valstybių narių piliečių teisių ir interesų apsaugą, išlaikyti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, išsaugoti ir stiprinti taiką ir laisvę bei skatinti demokratiją pagrindinių teisių, pripažįstamų valstybių narių konstitucinėse tradicijose ir įstatymuose bei Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, pagrindu;

(3) Remiantis Sutarties 29 straipsniu, Sąjungos tikslas – plėtojant bendrą valstybių narių veiklą policijos ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse bei užkertant kelią rasizmui ir ksenofobijai bei kovojant su jais suteikti piliečiams aukšto lygio saugumą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje;

(4) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/[NUMERIS][21] įsteigiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, kurios tikslas – teikti atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms ir įstaigoms pagalbą ir patirtį pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos savo atitinkamos kompetencijos ribose imasi priemonių ar nustato veiksmų kryptis;

(5) Šis sprendimas yra būtinas teisinis pagrindas siekiant suteikti įgaliojimus Agentūrai vykdyti tuos pačius uždavinius ir tomis pačiomis sąlygomis Sutarties VI antraštinėje dalyje „Policijos ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose nuostatos“ nurodytoje srityje;

(6) Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įkūrimas atsižvelgiant į Sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytoje srityje vykdomą veiklą suponuoja būtinybę užtikrinti asmenų pagrindines teises; todėl Sutarties 30, 31 straipsniai ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas yra tinkamas šio pasiūlymo teisinis pagrindas;

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/[NUMERIS] 28 straipsniu, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai suteikiami įgaliojimai vykdyti veiklą, apibrėžtą Reglamente (EB) Nr. 2006/[NUMERIS], Sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse.

2 straipsnis

Pagal šį sprendimą Agentūrai vykdant veiklą pagal analogiją taikomi Reglamento (EB) Nr. 2006/[NUMERIS] 2–32 straipsniai. Nuorodos į Bendrijos teisę šiose Reglamento (EB) Nr. 2006/[NUMERIS] nuostatose suprantamos kaip nuorodos į Sąjungos teisę Sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytoje srityje. Nuorodos į atitinkamas Bendrijos įstaigas, agentūras ir biurus suprantamos kaip nuorodos į atitinkamas Sąjungos įstaigas, įsteigtas VI antraštine dalimi ar jos pagrindu.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, […]

Tarybos vardu

Pirmininkas

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Name of the Proposals

Proposal for a Council Regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights and Proposal for a Council Decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI of the Treaty on European Union.

ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

- Police area: 18 Area of freedom, security and justice

- Activity: 18 04 Citizenship and fundamental rights

Budget lines

3.1. Budget lines:

Financial perspectives 2007-2013: Heading 3

Current nomenclature:

- 18.04 05 01: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia - Subsidy to titles 1 & 2

- 18 04 05 02: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspective 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report. Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgements and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the EU institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the EU institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the EU institutions |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[28] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

ٱ Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

x Bodies set up by the Communities as referred to in Art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Director will be responsible for the implementation of effective monitoring and evaluation of the performance of the Agency against its objectives according to professionally recognised standards and shall report annually to the Management Board on the results of the evaluation.

The Director will prepare an annual report on the activities of the Agency which will compare, in particular, the results achieved with the objectives of the annual Work Programme; this report, following adoption by the Management Board, will be forwarded by 15 June at the latest to the European Parliament, the Council, the Commission and the Court of Auditors.

The Agency should also be subject to periodic external evaluation. The first external evaluation should be carried out after three years of operation. Such an external evaluation, in addition to questions of efficiency and effectiveness, should also consider the following questions:

- the Agency’s place in, and contribution to, the system of European governance (as a means of delivering Community policy objectives);

- the consistency of the Agency’s activities with those of other international organisations, such as the Council of Europe, OSCE and UN, and other relevant European bodies, such as the European Institute for Gender Equality;

- the value added by the Agency as a type of implementation of Community policy (compared to “in-house” implementation by Commission departments);

- the longer-term impact of the Agency’s activities on citizens and their level of awareness of their fundamental rights.

Table 2 suggests several indicators which can be used to evaluate the progress made by the Agency towards achieving each of the objectives described above. They include both output indicators (e.g. provision of comparable data) and impact indicators (e.g. rising public awareness).

Table 2 Potential monitoring and evaluation indicators of the Agency

Objectives | Potential monitoring indicators |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgments and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the Union institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the Union institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the Union institutions Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in the measures taken by Union institutions) |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To work in a complementary way and to avoid overlap with the relevant international organisations, in particular with the Council of Europe, and with the relevant Community agencies and Union bodies when pursuing its objectives | Low level of overlapping outputs (reports, surveys, campaigns) Number of cooperation projects Effectiveness of cooperation – surveys of international organisations, Community agencies and Union bodies |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation supporting this proposal was conducted in late 2004 and early 2005 by the Commission departments in charge of the policy area of fundamental rights, in particular DG Justice, Freedom and Security. It is based mainly on the Preparatory Study for impact assessment and ex-ante evaluation of the Fundamental Rights Agency, 2005[29] and on the Meta-Evaluation Report on the Community Agency System, 2003[30] and the evaluation of the functioning of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia.[31] These studies allowed for a comprehensive identification of existing needs; the formulation of objectives and respective indicators; the scoping of different policy options as regards mandate and structure of the Agency, including alternative zero and their potential results; the evaluation of the value added by Community-level action; assessment of associated risks, also on the basis of similar experiences in the past; the definition of monitoring and evaluation systems; and a preliminary cost effectiveness analysis, covering estimations on appropriations, human resources and other administrative expenditure.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation and risk assessments (lessons learned from similar experiences in the past)

The establishment of the European Union Agency for Fundamental Rights takes account of similar experience in the establishment of other Community agencies. Table 3 presents a description of a number of lessons learnt in the establishment and operation of those agencies and possibilities for addressing the risks in the work of the Agency, based on the experiences of establishing Community agencies in the past.[32].

Table 3 Main risks in the work of the Agency

Risk | What could be done about addressing the risk? (lessons from the past) |

Difficulties in major extension of the mandate of the EUMC | Master plan, including a feasibility study, planning of team, infrastructure etc. |

Failure to ensure high quality (e.g. as regards comparability) of the data collected and of the results of its analysis | Ensure that the staffing of the research unit within the Agency is sufficient in the establishment phase Monitor closely (on an annual basis) the quality of outputs delivered by the Agency |

Lack of focus in collecting data | Mechanism of consultation with main stakeholders, mapping of existing data and mapping of needs |

Incomplete coverage of Member States in establishing the network of national focal points | Flexibility in financing could mean that the Agency could give grants to organisations to act as a national focal point for a ‘trial period’ and build capacity of data collection locally |

Lack of close work with Member States in providing comparable or compatible data | Ensure that the establishment of a liaison network with the officials from the Member State governments is taken as a prime task in the establishment phase Establish a formal liaison network with national statistical institutes and other stakeholders |

Lack of effectiveness in disseminating the outputs of work | Clear and targeted communications strategy identifying key audiences and best ways to reach them |

Lack of engagement with the Union institutions Lack of clarity on primary beneficiaries of the Agency[33] | Agency has an obligation to respond quickly to requests for information and assessment from EU Institutions Agency’s outputs need to reflect EU priorities and needs |

Difficulty of producing tailor made and timely outputs matching the Union institutions’ needs | Good communication between the Agency and Union institutions (memorandum of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

Risk of duplicating the work of other institutions | Good communication between 1) the Agency and the Union institutions; 2) the Agency and the Council of Europe and other international organisations such as the OSCE and the UN, and 3) the Agency and relevant Community agencies and Union bodies (memorandums of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

High expectations from non-governmental organisations and citizens | Clarity in the Communication Strategy about objectives and tasks of the Agency |

Failure to get good value for money | Focus on the objective and keep good contacts with all the stakeholders, including Union institutions, while acting in fully independence |

Failure to respect all rules for financial procedure laid down in the Financial Regulation | Set down and implement 24 internal control standards Ensure that there is sufficiently staff with financial expertise and experience |

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

By the end of the third year following the entry into force of this Regulation, the Agency is to commission an independent external evaluation of its achievements, on the basis of terms of reference drawn up by the Management Board in agreement with the Commission. The Commission is to transmit the evaluation report accompanied by the recommendations of the Management Board to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and make them public. After assessment of the evaluation report and the recommendations, the Commission may submit any proposal for amendments to this Regulation which it deems necessary.

Anti-Fraud Measures

The financial rules applicable to the Agency are to be adopted by the Management Board following consultation with the Commission. They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities[34]. In accordance with Art.71 of Commission Regulation 2343/2002, the Agency is to have an internal auditing function that must be performed in compliance with the relevant international standards while the Commission's internal auditor will exercise the same powers with respect to the Agency as with respect to Commission departments.

All measures developed by the Agency are to form part of its Multiannual Framework, adopted by the Commission in accordance with a comitology procedure, and of its annual Work Programme agreed by the Management Board. The Director will be accountable for the management of his/her activities to the Management Board. In addition, controls by the Commission or the Court of Auditors of the European Communities may be carried out on the basis of documents or on the spot.

Details of Resources

8.1. Resources included in reference amount

Information below is indicative. It will be developed after a more detailed examination, taking into account the final tasks and needs of the Agency as regards the human and administrative resources.

8.1.1. Number and type of human resources – title 1

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 No such staff foresee, ref. table 8.2.1. |

8.2.2 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

The needs for human and administrative resources will be covered within the allocation granted to the managing service in the framework of the annual allocation procedure.

[1] OL C […], […], p. […].

[2] OL C […], […], p. […].

[3] OL C […], […], p. […].

[4] OL C […], […], p. […].

[5] Paskelbta Nicoje 2000 m. gruodžio 7 d., OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

[6] Pasirašyta Romoje 1950 m. lapkričio 4 d.

[7] OL L 151, 1997 6 10, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003, OL L 245, 2003 9 29, p. 33.

[8] KOM (2004) 693 galutinis, 2004 10 25.

[9] KOM (2005) 59 galutinis, 2005 2 25.

[10] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

[11] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

[12] OL 17, 1958 10 6, p. 385/58. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

[13] OL L 314, 1994 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1645/2003, OL L 245, 2003 9 29, p. 13.

[14] OL L 357, 2002 12 21, p. 72 su klaidų atitaisymu OL L 2, 2003 1 7, p. 39.

[15] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

[16] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

[17] OL C 194, 1997 6 25, p. 4.

[18] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

[19] OL C[…], […], p. […].

[20] OL C[…], […], p. […].

[21] OL C[…], […], p. […].

[22] Differentiated appropriations

[23] The evaluation procedure was supported by the preparatory study for the impact assessment and ex-ante evaluation of Fundamental Rights Agency, conducted by the European Policy Evaluation Consortium (EPEC), accessible athttp://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/fundamental_rights_agency/index_en.htm.

[24] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[25] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[26] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[27] This covers the Union after the expected accession of Bulgaria and Romania, since the Agency should be operational at the time when these countries have joined the Union.

[28] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[29] Conducted by European Policy Evaluation Consortium (EPEC), February 2005)

[30] European Commission, Budget Directorate General, 15/9/2004

[31] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97, COM(2003) 483, 5.08.2004

[32] The table is primarily based on: the external EUMC evaluation report from 2002; EPEC visit to EUMC in February 2005; and the Meta-Evaluation of the Community Agency system carried out by DG Budget in 2003.

[33] This was an issue also raised in the course of public consultation.

[34] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72 with Corrigendum in OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[35] As described under Section 5.3

[36] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[37] Specify the type of committee and the group to which it belongs.