Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Galutinio programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas (2001–2006 m.) įgyvendinimo ir rezultatų vertinimo ataskaita /* KOM/2008/0245 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2008.5.8 KOM(2008) 245 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Galutinio programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas (2001–2006 m.) įgyvendinimo ir rezultatų vertinimo ataskaita KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Galutinio programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas (2001–2006 m.) įgyvendinimo ir rezultatų vertinimo ataskaita ĮžANGA MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programos sukurtos tokiais sprendimais: - 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu dėl programos, skatinančios Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą bei skatinimą, įgyvendinimo (MEDIA plius – kūrimas, platinimas ir reklama); - 2001 m. sausio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 163/2001/EB dėl Europos audiovizualinės pramonės specialistų mokymo programos įgyvendinimo (MEDIA – mokymas). Pagal pirminį planą MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programas buvo numatyta įgyvendinti 2001–2005 m. Tačiau siekiant suderinti MEDIA programų trukmę su finansinių perspektyvų trukme, įgyvendinimo laikotarpis pratęstas iki 2006 m. gruodžio 31 d[1]. MEDIA II (1996–2000 m.) ir MEDIA I (1991–1995 m.) tęsiniu tapo MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programos. Bendras siekiamas tikslas buvo Europos audiovizualinės pramonės struktūros tobulinimas ir konkurencingumo didinimas. MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programomis buvo siekiama padidinti Europos audiovizualinės pramonės konkurencingumą, išlyginti rinkų skirtumus ir paskatinti audiovizualinių kūrinių platinimą kitose valstybėse. Aptariamu laikotarpiu 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojo 10 naujų valstybių narių, prie programos prisijungė naujų valstybių narių. 2007 m. sausio 1 d. MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programas pakeitė programa MEDIA 2007[2]. 2003 m. atliktas tarpinis MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programų įvertinimas, Komisija vertinimo rezultatus pateikė 2003 m. lapkričio 24 d. ataskaitoje[3]. Atsižvelgus į tame įvertinime pateiktas rekomendacijas ir siekiant atsižvelgti į profesinių poreikių raidą bei į rinkos pokyčius, buvo padaryti tam tikri pakeitimai, nereikalaujantys teisinių pagrindų pakeitimo. Ši ataskaita skirta įvertinti programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas rezultatus, laikantis Sprendimo 2000/821/EB 12 straipsnio 3 dalies ir Sprendimo 163/2001/EB 9 straipsnio 4 dalies. Ataskaitoje aptariamas laikotarpis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. Ji parengta remiantis MEDIA plius ir MEDIA – mokymas programų tarpinių[4] ir galutinio[5] vertinimų išvadomis. KONJUNKTūRINIAI IR STRUKTūRINIAI SUNKUMAI Konjunktūriniai uždaviniai Reikėtų priminti, kad programos MEDIA plius ir MEDIA – mokymas buvo įgyvendinamos ekonomiškai sudėtingu laikotarpiu. Pati sunkiausia aptariamo laikotarpio programų įgyvendinimo užduotis susijusi su naujų valstybių narių naryste. Plėtra dar sustiprino Europos rinkos netolygumą. Naujose valstybėse narėse investicinis ir valstybės pagalbos potencialas daug mažesnis nei likusiose Europos dalyse. Kitas esminis aspektas – labai greita naujųjų, ypač skaitmeninių, technologijų raida. Šiuo požiūriu Europos kinematografinio platinimo padėtis kelia vis didesnį nerimą. Skaitmeninės filmų versijos egzistuoja, tačiau Europos filmai skaitmeniniais kanalais transliuojami retai. Struktūrinės problemos Išsiplėtusi vidaus rinka, kurios veikimas vis dar tobulintinas Europos audiovizualinės pramonės rinkai būdingas didelis susiskaldymas. Toks susiskaldymas labiausiai susijęs su atskirų valstybių narių kalbų ir kultūrų įvairove. Savaime suprantama, kad įvairovė yra kultūrinės nepriklausomybės ir turtingumo šaltinis, tačiau ji apriboja nacionalinių kūrinių platinimą kitose šalyse ir Europos pramonei trukdo užimti didesnę rinkos dalį. Dėl rinkos susiskaidymo visų pirma: - kyla struktūriniai audiovizualinių kūrinių platinimo kitose valstybėse sunkumai. Pagrindinis Europos audiovizualinei pramonei kylančių struktūrinių problemų požymis – nepakankamas Europos kūrinių platinimas kitose valstybėse. - atsiranda dideli skirtumai tarp nedidelio gamybos potencialo ir (arba) mažos kalbinės bei geografinės apimties valstybių[6] ir didesnio gamybos potencialo valstybių[7]; - sumažėja produkcijos platinimo konkurencingumas. Gamybos sektorius irgi išlieka labai susiskaldęs. Jam būdinga atskirų mažų struktūrų gausa. Tų struktūrų priežiūra nenuosekli. Pramonės sritis, kuri dar nepajėgia įveikti savo trūkumų Dėl Europos audiovizualinės pramonės specialistų mokymo trūkumo nesukurta verslo strategija Europos lygmeniu, kuri siekiant įdiegti naujas technologijas yra būtina. Europos audiovizualinė pramonė skiria nepakankamai priemonių parengiamųjų darbų etapui – projektų rengimui (projektų rašymui, finansavimo ir pardavimo planų rengimui). O tas etapas turi esminę reikšmę kūrinių kokybei ir eksportavimo potencialui. Pirminiu etapu, kūrinių platinimo sektorius yra susiskaidęs nacionaliniu pagrindu. Todėl jis Europos ir pasaulio rinkų mastu yra ne toks konkurencingas. PROGRAMų MEDIA PLIUS IR MEDIA – MOKYMAS 2001–2006 M. LAIKOTARPIO VERTINIMO REZULTATAI Bendrosios išvados dėl 2001-2006 m. laikotarpio 1. Apskritai programa įgyvendinta sėkmingai, nes pirminis įvertinimas atliktas tinkamai, o įgyvendinimo taisyklės buvo atnaujintos. Specialistų lūkesčiai prasčiau patenkinti tose srityse, kurioms buvo skirtas nepakankamas biudžetas, o poreikiai dar nebaigti nustatyti. 2. Dėl nustatyto valstybinių institucijų administracinės veiklos (atranka, sutarčių sudarymas, mokėjimas) ir ekonominės audiovizualinio sektoriaus veiklos ritmo neatitikimo gali kilti pavojų ir įtampos[8]. Nors MVĮ dalyvavimo išlaidos yra dažnai per didelės, pagalbos gavėjams jos visgi yra pakeliamos. 3. Pagrindinės MEDIA priemonės skirtos profesiniams gebėjimams stiprinti (Mokymas), etapo, einančio prieš gamybą, europinės dimensijos kūrimui (Parengiamieji darbai), geresniam sektoriaus konkurencingumui (ypač produkcijos platinimo srityje: rizikos mažinimas ir pagalbos gavėjų finansinių pajėgumų stiprinimas) ir tarpvalstybiniam kūrinių platinimui (Platinimas ir Propagavimas). 4. Nematerialusis MEDIA poveikis (profesinės kompetencijos stiprinimas, rinkos tyrimas, tinklų kūrimas) yra ilgalaikis ir svarbus viso sektoriaus struktūrai. 5. Programos poveikis kūrinių finansavimui ir tarpvalstybiniam kūrinių platinimui tiesiogiai priklauso nuo tolesnio finansavimo Europos lėšomis. Veiksmingai Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą stiprinančios veiklos kryptys 6. Programa MEDIA – mokymas apčiuopiamai prisidedama prie Europos audiovizualinio sektoriaus profesinių gebėjimų stiprinimo. Ja taip pat prisidedama prie tinklų, kurie gali paskatinti ilgalaikį sektoriaus konkurencingumą, kūrimo. 7. MEDIA parengiamieji darbai nepriklausomiems kūrėjams suteikia galimybę padidint jų konkurencingumą Europos rinkoje ir paskatinti tarpvalstybinę tų kūrinių sklaidą. MEDIA indelis daugialypis: geresnė projektų rengimo kokybė, geriau rengiami finansavimo planai, finansinės rizikos apribojimas, padidėjusios investicijos į kūrinių kūrimą, Europos dimensijos suteikimas remiamiems kūriniams ir visam sektoriui. 8. Programa MEDIA platinimas stiprinami finansiniai platintojų gebėjimai ir mažinama su investicijomis susijusi rizika. Šia programos dalimi remiama labai didelė ir vis dar didėjanti ne nacionalinių Europos filmų dalis, ja prisidedama prie tarpvalstybinio filmų platinimo. 9. MEDIA propagavimas sėkmingai remia komercinius renginius ir festivalius. Tai padeda užmegzti kontaktus ir sukurti audiovizualinio sektoriaus specialistų tinklą. 10. MEDIA prisideda prie europinių filmų propagavimo ir demonstravimo specialistams ir plačiajai visuomenei, aktyviai remdama tų filmų dalyvavimą festivaliuose. Rinkų pusiausvyros suderinimo mechanizmai, padedantys integruotis naujosioms valstybėms narėms Siekiant įdiegti naujųjų valstybių narių integravimo į MEDIA programą schemą, buvo remtasi jau egzistuojančia „nedidelio gamybos potencialo ir (arba) mažos kalbinės bei geografinės apimties valstybių“ sąvoka. Viena iš specifinių MEDIA užduočių – rinkų pusiausvyros suderinimo mechanizmai. 11. Atrankos kriterijai palengvino dalyvavimo programoje sąlygas „nedidelio gamybos potencialo“ ir ypač naujųjų valstybių projektams. Taip MEDIA suteikė galimybę greitai paskatinti tų valstybių specialistų dalyvavimą. 12. MEDIA programa taip pat sudarė galimybę „nedidelio gamybos potencialo“ valstybėms narėms gauti finansavimą, viršijantį atitinkamą jų rinkos dalį. 13. Labai tikėtina, kad MEDIA prisidėjo prie nuolatinio ne nacionalinių naujosiose valstybėse narėse gaminamų filmų skaičiaus augimo. Ta dalis didėja amerikietiškų (užimančių didžiąją rinkos dalį), o ne vietos gamybos filmų, sąskaita. 14. Teigiamos diskriminacijos kriterijai, skatinantys didesniųjų valstybių narių gamintojus į projektus įtraukti naujųjų valstybių narių gamintojus, realiai padėjo įtraukti tų valstybių gamintojus ir jų kūrinius į Europos platinimo tinklus. Veiksmingas Media biurų tinklas, kurio potencialą dar galima padidinti Decentralizuotas MEDIA mechanizmas yra veiksminga priemonė geriau skleisti informaciją apie programą ir padėti specialistams; tikrasis jų veiksmingumas labai priklauso nuo atsakingų asmenų. 15. Media biurų vaidmuo dvejopas: specialistų informavimas ir pagalba paramos gavėjams. Media biurai šioms užduotims skiria nevienodą dėmesį, seniau įsteigti Media biurai paprastai didesnį dėmesį skiria pagalbos užduotims. 16. Biurai gali daryti didelį poveikį, kad MEDIA „nedidelio gamybos potencialo“ ir ypač naujosiose valstybėse narėse, pasitelkiant pedagoginį darbą, būtų tinkamai panaudojama. 17. MEDIA biurų tinklo dimensija turi tam tikrą potencialą, ypač informacijos, gerosios praktikos mainų srityje, bei skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Dėl nepakankamai tobulos tinklo struktūros ir jo priemonių kol kas daugiausia vyksta dvišaliai mainai. 18. Kadangi nėra vienodos biurų ir jų padalinių veiksmingumo vertinimo sistemos, jų veiksmingumą įvertinti sudėtinga. Ilgalaikis kokybinis poveikis pasiektas, kitos rūšies poveikis toliau priklauso nuo MEDIA Ilgalaikis pagrindinis programos poveikis yra kokybinio pobūdžio: profesinių gebėjimų, tinklų, bendradarbiavimo, rinkos išmanymo, dalyvavimo tarptautinėse rinkose sustiprinimas. Tačiau kitos rūšies poveikis kaip transnacionalinis kūrinių platinimo apimčių didėjimams kol kas dar labai priklauso nuo Europos paramos. Nustojus teikti tam tikrą pagalbą kai kurių rūšių mokymas greičiausiai nebebūtų organizuojamas, sumažėtų transnacionalinio kūrinių platinimo apimtys ir būtų mažiau investuojama į nedidelio gamybos potencialo valstybių, kurioms MEDIA labai svarbi finansuojant kūrybą, gamybos pajėgumus. REKOMENDACIJOS IR PRIEžIūROS PRIEMONėS Pagrindinės rekomendacijos Tęsti prisitaikymo prie rinkos veiksmus Reikia: 19. toliau išlaikyti programos ir jos taikymo taisyklių lankstumą, atsižvelgiant į sektoriaus poreikius 20. įgyti priemones, leidžiančias numatyti sektoriaus raidą (sektorių studijos, nuolatinių ryšių su sektoriaus specialistais palaikymas, konsultavimasis su ekspertais) 21. įdiegti programų veiksmingumo vertinimo rodiklių ir priežiūros sistemą Priderinti sistemą prie jos naudotojams būdingų apribojimų 22. iš naujo apsvarstyti ir supaprastinti dalyvavimo programoje taisykles 23. priderinti paramos teikimą prie sektoriui būdingų terminų 24. MEDIA žmogiškuosius ir organizacinius išteklius daugiausia nukreipti į paramą pagalbos gavėjams ir projektų priežiūrą Geriau išnaudoti MEDIA biurų ir jų padalinių tinko potencialą Reikia: 25. parengti veiksmingumo vertinimo priemonę 26. suteikti MEDIA biurams ir jų padaliniams veiksmingas priemones Iš naujo apsvarstyti rinkų pusiausvyros suderinimo mechanizmų tikslus ir taisykles, siekiant geresnio jų priderinimo ir veiksmingumo Reikia: 27. toliau tęsti pradėtus rinkų pusiausvyros suderinimo darbus 28. parengti išsamesnę rinkų pusiausvyros suderinimo politikos tikslų strategiją bei nustatyti iki MEDIA 2007 pabaigos pasiektinus rezultatus 29. iš naujo apsvarstyti tinkamus geografinius mastelius (panaikinus regioninį skirstymą, naujos valstybių kategorijos) kai kurioms veiklos sritims (atrankinė platinimo schema, automatinė platinimo schema, pardavimo agentai) Pagrindinės priemonės Įdiegtos priemonės Atlikus antrąjį tarpinį vertinimą jau buvo atsižvelgta į rekomendacijas dėl veiklos, ypač susijusias su tam tikrų procedūrų supaprastinimu ir technologinių aspektų įtraukimu į visą programą. Todėl į naująją MEDIA 2007 programą visapusiškai įtraukiamos naujosios technologijos ir tuo suteikiama galimybė teikti specialią pagalbą audiovizualinės produkcijos pardavimui Internetu ir skaitmeniniam demonstravimui. Be to į visas veiklos sritis įtraukti rinkų pusiausvyros suderinimo mechanizmai. Pritaikant sistemą prie jos naudotojams tenkančių apribojimų ir siekiant geriau sutelkti pagalbos gavėjams skirtos paramos išteklius, vykdomosios agentūros įkūrimas leido pasiekti konkrečių teigiamų pokyčių, ypač tobulinant administravimo veiksmingumą. Daugiausia pažangos pasiekta projektų atrankos procedūroje, sutarčių administravime, mokėjimo terminų ir ryšių su pagalbos gavėjais srityje. Be to, naujomis 2007 m. paskelbtomis gairėmis, skirtomis kai kurioms programos kryptims, supaprastinamos kai kurios dalyvavimo programoje taisyklės, tai pat kaip naujosiomis veiklos „projektavimas“ gairėmis. Pakeitimais supaprastinami projektų atrankos kriterijai ir dokumentai (gairės ir forma), taip palengvinant specialistams galimybę siekti paramos projektavimui. MEDIA komitetas įsteigė išankstinio sektoriaus raidos perspektyvų vertinimo darbo grupę, kuriai pavesta įdiegti rodiklių sistemą. Siekiant programą geriau pritaikyti prie rinkos pokyčių, į MEDIA 2007 įtrauktos naujos priemonės: - Siekiant geriau suderinti įžanginius mokymus, paskelbtas naujas kvietimas teikti pasiūlymus „pradinis profesinis mokymas“, kuriuo siekiama paskatinti kinematografijos ir kitų aukštojo švietimo įstaigų bendradarbiavimą, kad būtų parengtos specialios mokymo programos jauniems Europos studentams. - Atsiradus skaitmeninėms technologijoms Europos audiovizualinė produkcija, pasitelkiant naujas audiovizualinės sklaidos priemones, tapo lengviau prieinama ir ne jos gamybos šalyse. Atsižvelgiant į tai, kad Europos audiovizualinės pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo gebėjimo prisitaikyti prie naujųjų technologijų, ypač platinimo etape, sukurta nauja veiklos kryptis Europos audiovizualinės produkcijos platinimui internetu remti. Veiklos krypties „Užsakomosios vaizdo paslaugos ir skaitmeninis platinimas“ tikslas – saugoti ir didinti Europos kultūrinę ir kalbinę įvairovę, kinematografinį bei audiovizualinį paveldą, užtikrinti jo prieinamumą plačiajai visuomenei, skatinti kultūrų dialogą, padidinti kūrinių platinimo kitose šalyse apimtis ir informacijos apie juos sklaidą, didinti audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą atviroje užimtumui palankioje Europos rinkoje. - Paskelbtas specialus kvietimas teikti pasiūlymus interaktyviesiems darbams, įgyvendinamiems ir pasiekiamiems tiesioginiu, prijungties (online) ir netiesioginiu, atjungties (offline) būdais, priderintas prie specifinių šios naujos kūrybinės formos poreikių. - Platinimui skirtos pagalbos mechanizmai buvo suderinti, dėmesį skiriant vidutinio biudžeto ir didėlio komercinio potencialo kūriniams, kuriuos platinant transnacionaliniu lygmeniu priklausomybė nuo MEDIA pagalbos yra didesnė nei didelio biudžeto filmų atveju. Taip pat buvo padidinta proporcinė automatinės pagalbos platinimui dalis, paremta parduotų bilietų skaičiumi, padidinant pagalbą parduodant pirmuosius bilietus, atsižvelgiant į tai, kad pradedant filmą rodyti nacionalinėje rinkoje, filmo platintojui jų kaina yra svarbesnė. Šios reformos tikslas – padidinti rinkos dinamiškumą ir paskatinti prisiimti komercinę riziką. Rengiamos priemonės Komisijoje nagrinėjama, kaip geriau išnaudoti MEDIA biurų ir jų padalinių potencialą, įdiegiant veiksmingesnes priemones ir kiekvienoje šalyje sukurti vieną internetinės prieigos punktą. Finansavimo srityje ir siekiant papildyti i2i veiklą, geriau patenkinant sektoriaus poreikius, kuriamas gamintojams finansavimo galimybes palengvinantis mechanizmas. Pasitelkę tą mechanizmą gamintojai ir platintojai galės lengviau pasinaudoti privačiuoju kapitalu. IšVADOS Programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas tarpiniai ir galutinis vertinimai patvirtina, kad vykdant veiklą Europos audiovizualiniame sektoriuje pasiekta teigiamų rezultatų. Vertinimuose dar karta patvirtinami programos tikslai bei vykdomų priemonių veiksmingumas, didinant aptariamo sektoriaus konkurencingumą ir skatinant kultūrinę įvairovę. Be to, juose patvirtinama, kad Bendrijos veiksmai sukuria tikrą pridėtinę vertę nacionalinių veiksmų požiūriu. MEDIA rezultatai apčiuopiami, kai kuriais atvejais jų poveikis ilgalaikis, ypač kompetencijos stiprinimo požiūriu. Tačiau dar didelė dalis labiausiai pastebimų MEDIA rezultatų ( pvz., profesinių gebėjimų stiprinimas ir transnacionalinis kūrinių platinimas) kol kas labai priklauso nuo Europos paramos. Kita vertus, rinkos iš rinkos rodiklių matoma, kad Europos audiovizualinį sektorių toliau veikia jo tradiciniai trūkumai kaip rinkos susiskaldymas ir nepakankamas europinių kūrinių platinimas ne jų gamybos šalyse. Todėl veiklą reikia tęsti, prisitaikant prie rinkos poreikių. Toks yra naujos 2007 m. sausio 1 d. pradėtos MEDIA 2007 programos tikslas.[pic][pic][pic] [1] 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos ir Europos Parlamento sprendimai Nr. 845/2004/EB ir Nr. 846/2004/EB – OL L 195, 2004 6 2. [2] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo – OL L 327, 2006 11 24. [3] COM (2003) 725 galutinis. [4] Antras tarpinis programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas vertinimas (2003-2005), Sutarties Nr. 30-CE-0041001/00-07 [5] Galutinis programų MEDIA plius ir MEDIA – mokymas vertinimas (2001–2006), Sutarties Nr. 30-CE-0096653/00 [6] Austrija, Belgija, Danija, Suomija, Graikija, Airija, Islandija, Lichtenšteinas, Liuksemburgas, Norvegija, Nyderlandai, Portugalija ir Švedija. Papildomai atsirado: Bulgarija, Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija. [7] Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Prancūzija ir Vokietija. [8] Reikėtų pažymėti, kad nuo vykdomosios agentūros įsteigimo 2006 m. sausio 1 d., projektai administruojami veiksmingiau, ypač sutrumpėjo mokėjimo terminai.