Komisijos komunikatas - Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti /* KOM/2005/0118 galutinis */





Briuselis, 6.4.2005 KOM(2005) 118 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti 1. EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ ŽINIŲ ERDVĖ (EMTE) PLĖTRAI UŽTIKRINTI: ES TURTAS IR GALIMYBĖ 1.1. Lisabonos tikslų vykdymas Investicijos į žinias — geriausias būdas Europai skatinti tvarų augimą globalizuotos ekonomikos sąlygomis... | Europos Komisija nustatė ES prioritetinius tikslus, skirtus skatinti tvarų klestėjimą ir solidarumą, vėl suvienyti ES ir jos piliečius ir paversti Europos Sąjungą stipria pasauline partnere. ES mokslinių tyrimų politika ir naujos pagrindų programos, kuri padės įgyvendinti šią politiką, pasiūlymas rodo įsipareigojimą įvykdyti šiuos tikslus. Moksliniai tyrimai yra varomoji gamybos ir žinių panaudojimo jėga ir, pirmiausia, svarbiausias dalykas įgyvendinant Lisabonos strategiją siekiant paversti Europą dinamiškiausia ir konkurencingiausia žiniomis paremta pasaulio ekonomika, leidžiančia palaikyti ekonomikos augimą, užimtumą bei socialinę sanglaudą. Lisabonos strategija iš tiesų yra ES programa, sukurta siekiant rasti ekonomikos augimo, konkurencingumo ir užimtumo bei socialinio ir aplinkos tvarumo pusiausvyrą. Lisabonos strategija siekiama išsaugoti Europos visuomenės modelį dabartinei ir ateinančiai kartoms, ypač kai pasaulyje didėja konkurencingumas ir sensta gyventojai. Žiniomis grindžiamos visos sudedamosios Lisabonos strategijos dalys. Šiandieninė ekonomika ir piliečių gerovė priklauso nuo žinių augimo bei jų panaudojimo kuriant naujus produktus, vykdant procesus ir teikiant paslaugas. Tai ypač būdinga Europai, negalinčiai konkuruoti gamtinių išteklių srityje ir neketinančiai konkuruoti pigios darbo jėgos srityje arba aplinkos sąskaita. Europa turi konkuruoti didindama produktyvumą ir pridėtinę produktų bei paslaugų vertę. Žinios kartu yra ir pagrindinė europietiškojo gyvenimo būdo sudėtinė dalis. Žiniomis grindžiama tvari plėtra: gyvenimo lygio kilimas, gyvenimo, sveikatos ir aplinkos kokybė labai priklauso nuo žinių pažangos bei jų taikymo sprendžiant visuomenei iškilusius uždavinius. Investuoti į žinias — neabejotinai geriausia ir galbūt vienintelė išeitis ES skatinti ekonomikos augimą ir kurti daugiau bei geresnių darbo vietų, tuo pačiu metu užtikrinant socialinę pažangą ir aplinkos tvarumą. Kitaip tariant, tai yra galimybė Europai sutvirtinti savo visuomenės modelį. Wim Kok vadovaujama Lisabonos strategijos aukšto lygio grupė[1], rekomendavusi žinių visuomenės kūrimą paversti pagrindiniu ES prioritetu, pripažino, kad žinios vaidina lemiamą vaidmenį. Savo Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio apžvalgos pasiūlymuose Komisija pabrėžė, kad žinios ir naujovės yra varomoji Europos augimo jėga bei pasiūlė priemones, kuriomis galima padidinti pastangas formuojant augimą lemiančias žinias. Europos Parlamentas labai pritarė šiai minčiai 2005 m. rezoliucijoje dėl būsimos ES politikos, skirtos paremti mokslinius tyrimus, gairių, remiantis Locatelli ataskaita[2]. ES vadovai neseniai dar kartą patvirtino Lisabonos tikslą. 2005 m. kovą Europos Vadovų Taryba, Europos valstybių ir vyriausybių vadovai paskelbė, kad jų tikslas yra didinti ekonomikos augimo potencialą ir stiprinti Europos konkurencingumą investuojant visų pirma į žinias, inovacijas bei žmogiškąjį kapitalą. | 1.2. Kaip veikia žinių trikampis, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas ir inovacijos ...kol kas ES žymiai mažiau investuoja į MTTV, negu jos prekybos partneriai | Norėdama tapti iš tiesų konkurencinga, žiniomis paremta ekonomika, Europa turi sugebėti sukurti daugiau žinių per mokslinius tyrimus, paskleisdama jas per švietimą ir taikydama jas diegiant inovacijas. Šis „žinių trikampis“, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas bei inovacijos, yra veiksmingiausias tada, kai pagrindinės sąlygos atitinka žinias, kuriomis pasinaudojama ekonomikos ir visuomenės labui. Šiandien ES moksliniams tyrimams ir plėtrai skiria tik 1,96 % BVP, tuo tarpu, kai JAV, Japonija ir Korėja atitinkamai skiria 2,59% , 3,12 % ir 2,9%. Toks atotrūkis tarp ES ir JAV pastaruoju metu sudaro apie 130 mlrd. EUR per metus, iš kurių 80 % sudaro privataus sektoriaus mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų skirtumas. 2002 m. kovo mėn. Barselonos Europos Vadovų Taryboje buvo iškeltas tikslas Europos mokslinių tyrimų biudžetą padidinti iki 3 % ES BVP, kurio du trečdalius sudarytų privačių investicijų lėšos. Europos Vadovų Taryba 2005 m. kovo mėn. dar kartą patvirtino šį tikslą. Norint pasiekti šį tikslą, valstybėms narėms ir ES reikės atnaujinti pastangas sustiprinti viešąjį mokslinių tyrimų finansavimą bei pagerinti „pagrindines sąlygas“ privačioms investicijoms mokslinių tyrimų ir plėtros srityje bei greitam atradimų ir išradimų pritaikymui. Atsižvelgdama į savo pateiktus Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio apžvalgos pasiūlymus, Europos Komisija pareiškė ketinanti pasiūlyti tokias priemones: finansinių paskatų moksliniams tyrimams ir inovacijoms įvedimas, valstybės pagalbos skyrimo taisyklių persvarstymas siekiant skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, intelektinės nuosavybės teisių režimų tobulinimas ir pritaikymas, rizikos kapitalo operacijų palengvinimas bei universitetų ir pramonės ryšių stiprinimas. Tuo pačiu metu Europos Komisija skiria žinių ekonomikai daugiausia dėmesio daugelyje finansinių ES programų. | 1.3. ES finansinių priemonių sutelkimas žinioms užtikrinant plėtrą Daug ES programų prisidės prie žinių užtikrinant plėtrą formavimo, tačiau mokslinių tyrimų programa — tai kertinis ES žinių politikos akmuo. | Daugiausia Lisabonos darbotvarkės pagrindu suformuotose naujosiose 2007-2013 m. laikotarpio finansinėse perspektyvose, kurias pasiūlė Europos Komisija, žinių ir inovacijų vaidmuo sudarant būsimą ES biudžetą tampa žymiai didesnis. Reikia sutelkti kuo daugiau įvairiausių finansavimo instrumentų, kurie nuosekliai padėtų įgyvendinti žinių ekonomiką. Svarbiausi instrumentai yra šie: Struktūriniai ir sanglaudos fondai, skirti sustiprinti žinių pajėgumus visoje Europos Sąjungoje, padidinant mažiau pažangių regionų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pajėgumus ir užtikrinant, kad per inovacijas, švietimą ir šiuolaikinę infrastruktūrą šie mokslinių tyrimų rezultatai pasklistų visuose regionuose. Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, inovacijos ir perėjimas prie žinių ekonomikos — tai pagrindiniai trijų naujų ES regionų politikos (Konvergencijos, Regioninio konkurencingumo ir Europos teritorinio bendradarbiavimo) uždavinių prioritetai; Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa, skirta stiprinti Europos inovacijų pajėgumus, remiant inovacijų diegimą MVĮ, inovacijų tinklus, rezultatų sklaidą, technologijų perkėlimą ir technologinių inovacijų finansavimą, panaudojant rizikos kapitalą; Nauja švietimo ir mokymo programų karta, skirta pajėgumui didinti siekiant sukurti, įsisavinti ir panaudoti žinias Europoje, imantis vieningų veiksmų dėl visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo, ypač dėl universitetinio išsilavinimo ir mokslo darbuotojų mokymo. Transeuropiniai tinklai, skirti visos Europos mastu įtvirtinti pažangias infrastruktūras ir sistemas, sukurtas MTTV ir inovacijų (pvz., Galileo) pagalba ir kuriomis toliau jos būtų grindžiamos. Naujasis Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas, kurio prioritetai — išaugęs žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumas, tvarus žemės tvarkymas, kaimo ekonomikos įvairinimas ir gyvenimo kokybė kaimo vietovėse. „Žinių trikampį“ sudarančių mokslinių tyrimų požiūriu, pagrindinė veikla remti žinių ekonomikos plėtrą ir padidinti ES konkurencingumą pasaulyje — tai naujoji Septintoji mokslinių tyrimų pagrindų programa, kuri įgyvendins mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos ES biudžeto poziciją nuo 2007-2013 m. | - 2. SEPTINTOJI MOKSLINIŲ TYRIMŲ PAGRINDŲ PROGRAMA:4 TIKSLAI Keturi pagrindiniai ES mokslinių tyrimų tikslai buvo nustatyti pasikonsultavus su plačiąja visuomene: | 2004 m. birželio mėn. Komisijos komunikate dėl Europos mokslinių tyrimų politikos ateities[3] buvo žengtas pirmas žingsnis link visavertės mokslinių tyrimų politikos Europoje, apimančios platų mokslinių tyrimų poreikių spektrą ir įvairias mokslinių tyrimų grupes. Komisija pasiūlė metodą, grindžiamą keletu krypčių: stiprinti paramą tarpnacionalinio bendradarbiavimo projektams temomis, susijusiomis su pagrindinėmis viešosios politikos kryptimis; pradėti ilgalaikes viešąsias privačias partnerystes, siekiant remti pramonei skirtą technologinę plėtrą; sustiprinti ES paramą pagrindiniams moksliniams tyrimams; ir imtis naujos veiklos tose srityse, kuriose sukuriama didelė ES pridėtinė vertė, t.y., kurti naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras, išeinančias už vienos valstybės narės ribų. Šį metodą plačiai aptarė Taryba, Europos Parlamentas, Regionų komitetas ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas. Šiuo klausimu taip pat buvo daug konsultuojamasi su mokslininkų bendruomene, pramone ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Tuo remdamasi, Komisija siūlo naują Mokslinių tyrimų pagrindų programą, kurią sudaro keturi tikslai ir kurių kiekvienas grindžiamas atskira programa. Yra šios keturios programos: | 2.1. Bendradarbiavimas Kartu dirbant užimti pirmaujantį vaidmenį pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse; | Užimti pirmaujantį vaidmenį pagrindinėse mokslo ir technologijos srityse, remiant bendradarbiavimą tarp universitetų, pramonės, mokslinių tyrimų centrų ir valstybinių valdžios institucijų visoje Europos Sąjungoje bei su likusiu pasauliu. Panaudodama daugiau negu pusę viso 7-sios pagrindų programos biudžeto, bendradarbiaujant valstybėms, ši programa apims platų mokslinių tyrimų veiklos sričių spektrą — nuo bendrų projektų ir tinklų iki nacionalinių mokslinių tyrimų programų suderinimo. Visi veiksmai ir finansavimo schemos bus lanksčiai naudojami kiekvienoje teminėje srityje, siekiant geriausiu būdu įgyvendinti teminius tikslus. Visų temų sujungimas į vieną programą palengvins bendro intereso uždavinių sprendimą, pasitelkiant bendrą požiūrį visose temose, ir taip skatins daugiadalykiškumą. Bendrijos finansavimo „katalizės“ metodo poveikis kitoms viešųjų mokslinių tyrimų išlaidoms bus sustiprintas pasitelkus suaktyvintą ERANET veiklą, kuri skatins mokslinius tyrimus nustatytose srityse per sujungtas nacionalines programas. Svarbus šių veiksmų aspektas yra tarptautinis bendradarbiavimas tarp ES ir trečiųjų šalių: priklausomai nuo nagrinėjamų temų bus imamasi konkrečių veiksmų kartu su ES nepriklausančiomis šalimis arba jų grupėmis, jeigu atsiras bendras interesas. | 2.2. Idėjos sustiprinti Europos žinių bazės kompetenciją, skatinant konkurenciją tarp mokslo darbuotojų ES lygiu; | Siekti skatinti Europos mokslinių tyrimų kūrybiškumą ir kompetenciją finansuojant atskirų Europoje konkuruojančių grupių atliekamus „ribinius mokslinius tyrimus“. Siekiant suteikti moksliniams tyrimams naujo dinamiškumo skatinat kompetenciją per konkurenciją ir geriausių protų pritraukimą, bus įkurta Europos mokslinių tyrimų taryba, kuri finansuos visų mokslo ir technologijų sričių — inžinerijos, socialinių ir ekonominių bei humanitarinių mokslų — mokslinių tyrimų projektus. Projektai bus atrenkami įvertinus kolegoms, remiantis vien tik moksline kompetencija. Europos mokslinių tyrimų taryba veiks visiškai savarankiškai, jai vadovaus žymių mokslininkų, dirbančių įvairių disciplinų srityse, susirinkimas, kurį skirs Komisija, pasitarusi su mokslininkų bendruomene. Europos mokslinių tyrimų tarybos įkūrimas Europos bendrijoje geriausiai užtikrina jos savarankiškumą. | 2.3. Žmonės karjeros galimybių ir mobilumo mūsų mokslo darbuotojams stiprinimas | Siekti plėtoti ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų žmogiškųjų išteklių potencialą per paramą mokymui, mobilumui ir Europos mokslo darbuotojų karjerų skatinimą. Ši programa sustiprins dabartinės Marie Curie veiklą, skirtą remti mokslininkus, kreipti daugiau dėmesio pagrindiniams įgūdžių bei karjeros gerinimo aspektams, mobilumo tarp universitetų ir pramonių didinimui ir ryšių tarp nacionalinių sistemų stiprinimui. | 2.4. Pajėgumai ir plėtoti bei pilnai išnaudoti ES mokslinių tyrimų pajėgumus per stambias infrastruktūras, regioninį bendradarbiavimą ir inovacijų diegimą MVĮ. | Siekti stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumą visoje Europoje. Užtikrinti geriausią mokslinių tyrimų infrastruktūrų panaudojimą ir plėtrą; remti moksliniais tyrimais užsiimančias regionų grupes; realizuoti visą mokslinių tyrimų potencialą ES „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose; remti MVĮ skirtus mokslinius tyrimus; suartinti mokslą ir visuomenę; plėtoti ir derinti tarptautinę mokslo ir technologijų bendradarbiavimo politiką. Dėl šių programų bendro poveikio atsiras ir sustiprės Europos kompetencijos poliai įvairiose srityse. | 3. TĘSTINUMAS, NAUJAS STIMULAS LISABONAI Naujoji programa remsis ankstesniais sėkmingais projektais ,įgyvendintais Europos mokslinių tyrimų srityje, | Pratęsdama ankstesnę programą ir toliau remdamasi geriausia praktika, 7-oji pagrindų programa netaps „tiesiog dar viena pagrindų programa“. Pagal savo turinį, sandarą, įgyvendinimo būdus bei valdymo priemones ji sukurta kaip pagrindinis indėlis į iš naujo pradėtą Lisabonos strategiją. | 3.1. Mokslinių tyrimų temų, o ne „instrumentų“ akcentavimas kosmoso ir saugos įtraukimas į dabartines mokslinių tyrimų sritis | 6-oji pagrindų programa buvo sukurta siekiant padėti įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvės idėją. Joje buvo akcentuojamos naujos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų pastangoms struktūrizuoti ir susiskaldymui įveikti. Siekiant kuo labiau padidinti mokslinių tyrimų kiekį ir išvengti „išsklidimo“, 6-ojoje pagrindų programoje buvo tvirtai susitelkta ties pasirinktų temų ir dalykų skaičiumi. 7-oji pagrindų programa ir toliau skatins Europos mokslinių tyrimų erdvės, ES mokslinių tyrimų politikos pagrindo, kūrimą. Bet ji ryžtingai akcentuoja mokslinių tyrimų temas tose srityse, kuriose ES turėtų stiprinti ir geriau išnaudoti savo žinių bazę, užimti pirmaujančias pozicijas technologijų srityje ir padaryti savo mokslinių tyrimų veiklą gerai matoma. Nurodytos temos didžiąja dalimi remiasi 6-osios pagrindų programos temomis bei atitinka pagrindines žinių pažangos sritis, atsiveriančias perspektyvias mokslo ir technologijų sritis, socialinius ekonominius ir pramoninius uždavinius, kuriuos turi išspręsti ES. Svarbiausias tikslas — prisidėti prie tvarios plėtros ES ir pasaulio mastu. Prie temų, kurioms jau buvo skirta 6-oji pagrindų programa, t.y., sveikatos apsauga, biotechnologijos, informacinės technologijos, nanotechnologijos, transportas, energetika ir aplinkos apsauga, prisideda dar viena nauja tema — saugumo moksliniai tyrimai ir kosmosas — kuri atspindi didesnę svarbą, kurią pastaruoju laikotarpiu ES teikia šioms sritims[4]. Kiekviena tema bus pakankamai lanksti, kad galėtų apimti naujai atsirandančius dalykus, atspindinčius bendrus mokslinius, pramoninius ir politinius interesus. Komisija užtikrina kelioms teminėms sritims, priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, suderintą horizontalią integraciją, taip pat ir panaudojant atitinkamas vidaus koordinavimo struktūras. Viena tokių prioritetų sritis — jūrų mokslas ir technologijos. | 3.2. Pramonės poreikių patenkinimas ir ryšių su konkurencingumu stiprinimas sudarant mokslinių tyrimų darbotvarkes remiantis technologijų platformomis ir sujungiant jėgas su naująja Konkurencingumo ir inovacijų programa. | Siekiant užtikrinti Europos įmonių konkurencingumą, būtina skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir didinti technologijų skaičių pramonėje. Europos lygiu Mokslinių tyrimų pagrindų programa prisideda prie šių tikslų įgyvendinimo, finansuodama pramonei svarbius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą ir skatindama gabiausių universitetų bei bendrovių darbuotojus dirbti kartu. 7-oji pagrindų programa yra pritaikyta kuo geriau atitikti pramonės poreikius. Jeigu aktualu pramonei, darbo programų apibrėžimas bus grindžiamas strateginėmis mokslinių tyrimų darbotvarkėmis, sudarytomis pagal pramonės technologijų platformas. Šios strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės, kuriose pateikiami Europos mokslinių tyrimų uždavinių aspektai, taip pat daro poveikį nacionalinėms mokslinių tyrimų programoms. Be to, visuomet atsižvelgiant į naujų išradimų potencialą rinkoje, jos padeda įveikti Europos silpnumą komercializuojant mokslinių tyrimų rezultatus. Bus žymiai sustiprinta veikla, skirta skatinti universitetų ir mokslinių tyrimų centrų atliekamus MVĮ skirtus mokslinius tyrimus. Mokslinių tyrimų pagrindų programa ir Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa (KIP) bus vykdomos kartu, jos dažnai persipins paremdamos Lisabonos tikslus. Pavyzdžiui, KIP programa skatins tinklų, padedančių MVĮ dalyvauti Mokslinių tyrimų pagrindų programoje, kūrimą ir finansuos Verslo inovacijų paramos sistemą bei smarkaus MVĮ augimo ir inovacijų priemones, skirtas sumažinti kapitalo rinkos atotrūkį, trukdantį MVĮ pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais. Europos mastu bus pradėtos didelės pramoninių ir technologinių mokslinių tyrimų iniciatyvos keletoje pasirinktų sričių, ypač svarbių ES (žr.toliau). Be to, bus skatinamas pramonės dalyvavimas finansavimo schemose bei skiriamas ypatingas dėmesys skatinti pramonę aktyviau prisidėti prie kompetencijos tinklų. | 3.3. Ryšių su nacionalinėmis ir privačiomis pastangomis stiprinimas Ji skatins valstybines-privačiąsias technologijų iniciatyvas aktualiausių interesų , t.y., inovacinės medicinos arba oro transporto valdymo, srityse, ir sutelks nacionalines pastangas, pavyzdžiui, metrologijos ir biotechnologijos srityse, visi bus atrenkami pagal aiškius kriterijus, t.y., pridėtinę vertę, sverto efektą ir aukščiausio lygio privačius į įsipareigojimus. | Ryšių ir darnos tarp ES ir nacionalinių politikų bei veiklos sričių stiprinimas yra pagrindinis Lisabonos darbotvarkės klausimas. Šie tikslai bus pasiekti vykdant 7-ąją pagrindų programą, ypač panaudojant įvairius stambaus masto iniciatyvų, finansuojamų iš įvairių šaltinių, tipus: „Bendros technologijų iniciatyvos“ aktualiausių Europos viešųjų interesų srityse po diskusijų su pramone, ypač Europos technologijų platforma, nustatytomis temomis. Tokios technologijų iniciatyvos būtų tvirtai susijusios su bendradarbiavimo programos teminėmis sritimis. Šiame etape Bendros technologijų iniciatyvos, galinčios peraugti į bendras įmones, numatytos inovacinės medicinos, nanoelektronikos, įterptųjų sistemų, aeronautikos ir oro eismo valdymo, vandenilio ir kuro elementų ir pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse. Atsižvelgiant į Euratomo programą, gali būti svarstomas bendrų įmonių sukūrimas, pavyzdžiui, branduolinių atliekų srityje. Kitas galimas temas, pavyzdžiui energetikos srityje, dirbdamos nustatys vėliau technologijų platformos. Bendras mokslinių tyrimų programų įgyvendinimas pagal Sutarties 169 straipsnį. Tokia galimybė jau kartą buvo išnaudota, vykdant bendrą klinikinių tyrimų programą siekiant sukurti vakcinas nuo ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės ir šių ligų gydymo būdus. Šiuo metu nagrinėjamos ir keletas iniciatyvų metrologijos, biotechnologijų, socialinių mokslų ir vandens tyrimų temomis. Tokio plataus masto koordinavimo iniciatyvos taip pat atitiks bendradarbiavimo programos temų strategijas. Naujos infrastruktūros, atitinkančios Europos interesus, užtikrinančios paslaugų teikimą mokslininkų bendruomenei ir pramonei Europos lygiu. Bus taikomas toks pats mechanizmas, koks buvo panaudotas transeuropiniams tinklams, įtraukiant Europos strateginio mokslo tyrimų infrastruktūros forumo darbą. Bus ieškoma glaudžių sąsajų su struktūriniais fondais. Šios iniciatyvos turi tris bendrus bruožus: Dėl jų sprendimus priims Taryba ir Parlamentas (arba Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu), remdamasi Europos Komisijos pasiūlymu pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį[5], 169 [6] arba 171[7] straipsnius; tinkamumas, ypač „kintamosios geometrijos“ iniciatyvoms, jungiančioms labiausiai suinteresuotas šalis; įgyvendinimas panaudojant finansinius planus, kurie skirtingu santykiu jungia keletą finansavimo šaltinių ir būdų: privatus finansavimas; nacionalinis finansavimas; pagrindų programos parama teikiama iš ES šaltinių, t.y., struktūrinių fondų ir Europos Investicijų Banko (EIB). Šiuo metu Komisija glaudžiai bendradarbiaudama su pramone, mokslininkų bendruomene ir valdžios institucijomis nagrinėja sritis, tinkamas šioms trims veiklos grupėms. Tikslios temos bus nustatytos pagal dviejų tipų kriterijus. Bendruosius kriterijus sudarys Europos mastu vykdomos programos pridėtinė vertė ir tai, kad tikslų negalima įgyvendinti panaudojant „standartines“ 7-osios pagrindų programos finansavimo schemas. Specialiuosius kriterijus sudaro aukščiausio lygio pramoninis įsipareigojimas, o Bendrų technologijų iniciatyvų atveju, gebėjimas pagerinti nacionalinį ir privatų finansavimą. 7-oji pagrindų programa taip pat apims „rizikos pasidalijimo finansinę priemonę“, skirtą privačių investicijų moksliniams tyrimams skatinti, gerinant galimybes pasinaudoti Europos Investicijų Banko (EIB) paskolomis plačiai Europos mokslinių tyrimų veiklai. Šis mechanizmas suteiks galimybę didesnėms EIB paskoloms MTTV veiklai (Bendros technologijų iniciatyvos, stambūs bendradarbiavimo projektai ir naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros). | - 3.4. Viso ES potencialo panaudojimas Siekianti panaudoti visą mokslinių tyrimų potencialą išsiplėtusioje Sąjungoje, Konkreti parama bus teikiama regionams,MVĮ ir „mokslui bei visuomenei“. | Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė, priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus geriau panaudotas iki šiol neišnaudotas visos Europos aukštas mokslinių tyrimų potencialas. Siekiant atskleisti ir plėtoti mokslinių tyrimų grupių potencialą ES „suartėjimo“ regionuose (taip pat ir atokiausiuose regionuose) bei konkuruoti tarptautiniu lygiu, vykdant kryptingą veiklą bus galima samdyti mokslo darbuotojus iš kitų ES šalių, kviestis laikinam darbui mokslininkus ir vadovaujančius darbuotojus, kurti specialias vertinimo priemones, įsigyti mokslinių tyrimų įrengimų bei juos tobulinti. Tokios veiklos pagalba bus galima nustatyti šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo poreikius ir galimybes ir panaudoti struktūrinius fondus. Siekiant sustiprinti Europos regionų mokslinių tyrimų potencialą, visoje Europoje bus remiamas „moksliniais tyrimais užsiimančių grupių“, jungiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionų valdžios institucijas, kūrimas. Turi būti sustiprintos sąsajos tarp 7-osios pagrindų programos, ypač jos „pajėgumų“ programos, ir ES regionų politikos. Komisija rengiasi siūlyti Bendrijos sanglaudos strategijos gaires, kuriose bus nustatyta, kaip nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos, atsakingos už struktūrinių fondų programų tvarkymą, turėtų atsižvelgti į ES lygio prioritetus. Moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla (kartu su inovacijomis ir švietimu) — prioritetinės temos, įtrauktos į visų struktūrinių fondų tikslus, todėl gairės suteiks galimybę stipriai paraginti vadovaujančias valdžios institucijas skatinti investavimą, kuris yra privaloma ES mokslinių tyrimų politikos dalis. Siekiant skatinti darnesnę mokslinių ir technologinių pastangų integraciją į Europos socialinę struktūrą ir prisidėti prie demokratinės klestinčios žinių visuomenės kūrimo, bus dedamos įvairialypės pastangos. Žinių ekonomikos kūrimas — projektas, reikalaujantis didelės visuomenės paramos. Šalia kitos veiklos ES siekia sukurti nuoseklią mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos politiką ir viešojo valdymo modelį bei gerinti ir praplėsti mokslo ir technologijų dialogą. Ypač daug pastangų bus skiriama įtraukti į mokslinę ir technologijų karjerą jaunesnes kartas ir moteris bei integruoti lyčių aspektą į mokslinius tyrimus. Dėl savo taikymo srities ir dėl to, kad ateityje ji virs didžiuliu projektu, ES mokslinių tyrimų veikla — garbingas būdas iš naujo suburti piliečius dalyvauti ES (tokios, kokia ji yra) projekte. | 3.5. Finansavimo priemonių racionalizavimas Įgyvendinimas taps: racionalesniu nukreiptų daugiau į mokslinius tyrimus, o ne į priemones; | Naujoji finansavimo „priemonė“ pateikta 6-oje pagrindų programoje skirta padindi ES mokslinių tyrimų finansavimo poveikį mokslinių tyrimų veiklai Europoje ir padėti struktūrizuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Teigiami šios inovacijos rezultatai bei faktas, kad reikia vengti dažnai keisti ES mokslinių tyrimų finansavimo būdą, rodo, kad būtų išlaikomas aukštas finansavimo būdų tęstinumo lygis ir įtvirtintas jų struktūrinimo poveikis. Tuo pačiu 6-osios pagrindų programos vykdymo metu įgyta patirtis rodo, kad galima imtis ir turi būti imamasi priemonių, kad būtų patobulintas ne tik praktinis šių schemų įgyvendinimas, bet taip pat ir jų pateikimas bei kūrimas. Remiantis pareigūnų grupės, vadovaujamos p. Ramon Marimon, rekomendacijomis ir penkerių metų Pagrindų programos vertinimu, kurį atliko pareigūnų grupė, vadovaujama p. Erkki Ormala, buvo apibrėžtas naujas metodas, dėl kurio politiniai ES mokslinių tyrimų politikos tikslai bus pasiekiami lengvesniais, efektyvesniais ir lakstesniais būdais. Todėl siekiant įvairią veiklą finansuoti lanksčiau ir laisviau, bus naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje. Siekiant neapsiriboti tik „priemonėmis“, mokslinių tyrimų tikslai ir mokslinių tyrimų politikos tikslai, taip pat ir skirti struktūrizuoti mokslinių tyrimų pastangas, bus aiškiai ir tiksliai įtraukti į darbo programas. Bus apibrėžti visų temų, dėl kurių bus teikiami kvietimai teikti pasiūlymus, moksliniai tikslai, veiklos apimtis bei nurodymai apie rezultatus, kurių tikimasi. Darbo programose taip pat gali būti nurodyta finansavimo schema, kuri bus naudojama, ir paskirtas biudžetas. | 3.6. Biurokratizmo mažinimas: programų naudojimo supaprastinimas ir finansinis racionalumas - iš esmės supaprastinti paslaugų mokslo darbuotojams ir novatoriams teikimą | Konsultuojantis dėl tolimesnės ES mokslinių tyrimų politikos, dažniausiai pasikartojanti pagrindinė mintis buvo supaprastinimo poreikis. Norint išplėsti ES mokslinių tyrimų veiklos taikymo sritį, trukmę ir apimtį, reikia, kad kaip condition sine qua non būtų supaprastintas ir racionalizuotas Pagrindų programos įgyvendinimo būdas. Šie tikslai bus pasiekti: Mažinant administracinių ir finansinių taisyklių ir procedūrų naštą, mažinant dalyviams pateikiamų prašymų skaičių ir mažinant dokumentų kiekį ir laikotarpį, reikalingą projektui pradėti. Mokslo darbuotojais bus pasitikima. Specialias priemones sudarys didesnio savarankiškumo suteikimas konsorciumams, Komisijos kontrolės supaprastinimas ir kontrolės priemonių koncentravimas ties ex post, o ne ex ante, kontrolės rezultatų tikrinimu, bei informacijos prašymų ir ataskaitų sumažinimas. Jos taip pat apims elektroninį registravimą, skirtą tam, kad dalyvių nebūtų prašoma pateikti tą pačią informaciją daugiau nei vieną kartą; išplėstą dviejų etapų pasiūlymų pateikimo tvarkos naudojimą: konsultavimosi proceso racionalizavimą ir sutrumpinimą, sutelkiant nacionalinių atstovų darbo programų nagrinėjimo ir tvirtinimo komitetų darbą; patobulintas finansines schemas ir finansavimo modelius, turinčius paprastesnę finansinių įnašų apskaičiavimo ir mokėjimo bei pinigų panaudojimo kontrolės sistemą; Komisijos finansinių įnašų būdų racionalizavimą ir supaprastinimą; reikalavimus atitinkančių išlaidų apibrėžimo supaprastinimą ir nuo veiklos priklausantį paramos dydį. Šiuo tikslu, tarp kitų priemonių, siūloma kiek galima dažniau naudoti finansavimą, išmokant vienkartinę sumą, ir atsisakyti atsiskaitymo už išlaidas modelių; Visų su Pagrindų programa susijusių dokumentų (teisinių sprendimų, techninių priedų, darbo programų, kvietimų teikti pasiūlymus, sutarčių ir kt.) pateikimo ir juose naudojamos kalbos supaprastinimą ir bendravimo bet kokiu ir kiekvienu lygiu tobulinimą. Siekdama užtikrinti, kad priemonės atitiktų dalyvių poreikius ir būtų galima pasiekti norimą rezultatą, Komisija smulkių mokslinių tyrimų subjektų, t.y., smulkių bendrovių ir universitetų grupių, diskusijų forume pastoviai tikrins supaprastinimo priemones. Supaprastinimas daugiausia naudos atneš šioms grupėms bei toms, kurių veikla iki šiol nebuvo labai pastebima, t.y., naujai susikūrusių universitetų, mažiau pažangių regionų ir naujųjų valstybių narių mokslininkams. Pagrindų programos įgyvendinimo supaprastinimas mokslininkų naudai reiškia norą suteikti jiems daugiau savarankiškumo ir lankstumo, grindžiamo pasitikėjimu, prisiimta atsakomybe ir atskaitomybe. Kuo daugiau ES institucijų prisidės prie šio noro, tuo didesnis žingsnis bus žengtas supaprastinimo link. Supaprastinimo priemonės atitiks finansinio reglamento, taikomo bendram ES biudžetui, nuostatas. Greitu laiku Komisija pateiks pasiūlymus dėl finansinio reglamento persvarstymo. | - 3.7. Pagrindų programos valdymo tobulinimas padvigubintą biudžetą valdys tas pats Komisijos darbuotojų skaičius su išorinio valdymo pagalba užtikrinant veiksmingą valdymą ir didžiausią moksliniams tyrimams skirtų pinigų panaudojimo vertę, neviršijant mokslinių tyrimų biudžeto 6% administracinių išlaidų ribos. | Naujos ambicingos Pagrindų programos, pradedančios naują veiklą ir sustiprinančios senąją, pradžia suteikia galimybę dar kartą peržvelgti Pagrindų programos valdymo būdus. Pagrindų programos valdymas turi būti grindžiamas trimis principais: Veiksmingu valdymu (finansiniu racionalumu); Komisijos paslaugų sutelkimu ties pagrindiniais politikos uždaviniais; Aiškiomis atsakomybės ribomis ir pasidalijimu. Europos Komisijos tarnybos visuomet galėjo veiksmingai žymiai padidinti biudžetą ankstesnėse Pagrindų programose. Egzistuoja svarios priežastys dėl kurių Komisija turi dalyvauti mokslinių tyrimų programų valdyme, įskaitant ir jos specifinę patirtį bei visas žinias apie Europos mokslinių tyrimų padėtį, naudingą grįžtamąją informaciją, kurią ji teikia ES mokslinių tyrimų politikos formavimui, bei dėl valstybių narių pasitikėjimo šiuo principu, užtikrinančiu, kad nebus „teisingo atsimokėjimo“. Tačiau 7-oje Pagrindų programoje galima ir reikia padaryti pakeitimų. Komisija valdys dvigubą MTTV biudžetą, nedidindama savo darbuotojų skaičiaus. Ji siūlo, kad visos logistinės ir administracinės užduotys, nesusijusios su politika, būtų perduotos išorės tarnyboms. Dėl to dalis veiklos, kurią šiuo metu ji vykdo, bus perduota išorės struktūroms Komisijos atsakomybe, visų pirma bus perduotos tos užduotys, kurioms įvykdyti reikia atlikti daugybę smulkių operacijų ir kurios neteikia svarbios grįžtamosios informacijos apibrėžiant programas ir politikų kryptis. Esant tokiam požiūriui, svarbią 7-osios pagrindų programos, kuriai būdingas didelis administracinių operacijų skaičius, dalį tvarkys vykdančioji agentūra[8] , kuri administruos Marie Curie veiklą, MVĮ skirtą paramą, taip pat vykdys su MTTV susijusias administracines užduotis bei su kitais moksliniais tyrimų projektais susijusias administracines užduotis. Šio požiūrio taip pat bus laikomasi įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT), kuriai vadovauja žymių mokslininkų susirinkimas, veiklą. Tokiu būdu ji užtikrins gerą pradžią ir padės EMTT tapti savarankiška, matoma, atskaitinga ir skaidria, o tai nulems jos patikimumą. Kai tik EMTT įrodys savo vertingumą, Komisija, atsižvelgdama į galimybes sustiprinti jos įtaką, pavyzdžiui, mobilizuojant nacionalinį finansavimą, apsvarstys galimybę atskirti EMTT, kad ji taptų teisiškai nepriklausoma struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį. Vykdant plataus masto iniciatyvas (visų pirma pagal Sutarties 169 ir 171 straipsnius) bei tais atvejais, kai ES skiria pinigų nacionalinių programų koordinavimui ir pradžiai, dalyviai ir suinteresuotos šalys patys tvarkys paskirtąsias lėšas. Pasinaudojusi šiomis priemonėmis bei supaprastinimu, Komisija sumažins administracines išlaidas, kurios neviršys 6 % mokslinių tyrimų biudžeto, numatyto Šeštajai pagrindų programai. Šių priemonių dėka taip pat bus užtikrintas veiksmingas pagrindų programos įgyvendinimas, deramai atsižvelgiant į skaidrumą ir atskaitomybę. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmuosius 7-osios pagrindų programos metus, šis požiūris gali būti palaipsniui plečiamas ir dar kartą peržvelgiamas. | - 4. ES AMBICIJAS ATITINKANTIS MOKSLINIų TYRIMų BIUDžETAS ES mokslinių tyrimų biudžeto padvigubinimas— ne galimybė rinktis, bet būtinybė: | Sprendimas, kuris bus priimtas dėl 7-osios pagrindų programos biudžeto, taps patikimumo išbandymu ir atskleis, kiek ES pasirengusi padaryti Lisabonos ambicijoms įgyvendinti, atsižvelgdama į vidurio laikotarpio peržiūrą. Primindama apie du 2004 m. vasario mėn. ir lapkričio mėn.[9] komunikatus dėl naujų finansinių perspektyvų, Komisija siūlo padvigubinti ES mokslinių tyrimų biudžetą. Pasiūlymą teikia remdamasi šiais gerai apsvarstytais argumentais: | 4.1. Išaugusiai, plačiai remiamai PP veiklai reikalingas dvigubai didesnis finansavimas - reaguoti į didžiulį mokslo potencialą ir poreikį Europoje; | Pradedant pagrindines naujas iniciatyvas ir tuo pat metu stiprinant vykdomą veiklą, turinčią pripažintą įtaką ir pridėtinę vertę, reikia žymiai padidinti ES mokslinių tyrimų finansavimą. Tai neturėtų būti laikoma sąnaudomis, bet geriausiomis įmanomomis investicijomis į Europos ateitį. Tam tikrą laiką pagrindų programomis buvo siekiama pasinaudoti daugiau, negu buvo numatyta, ir labai daug geros kokybės projektų buvo atmesta vien tik dėl nepakankamų išteklių. Programoms reikia naujo finansavimo masto, jeigu norima, kad nebūtų prarandamas mokslinių tyrimų potencialas. Tuo pat metu egzistuoja įtikinami argumentai išplėsti pagrindų programos taikymo sritį, siekiant geriau ją pritaikyti pagrindinėms svarbioms arba naujai atsirandančios svarbioms sritims. | 4.2. PP finansavimo padidinimas suderins nacionalines ir privačias investicijas - siekiant padėti įgyvendinti 3% tikslą; - siekiant panaudoti stiprų sverto efektą privačioms investicijoms; | Kartu su ES valstybių narių išaugusiomis pastangomis, finansavimo padvigubinimas remiantis PP7 suvaidins dvigubą vaidmenį siekiant įgyvendinti Barselonoje iškeltą tikslą išleisti 3% BVP moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai. Tai paskleis svarbią žinią visoje Europoje apie žymiai išaugusias viešąsias ir privačias MTTV investicijas pagal Lisabonoje ir Barselonoje iškeltus tikslus. Pagrindų programos biudžeto padvigubinimas ES25 sudarys 0,96% BVP valstybinių išlaidų MTTV, priartės prie 1% tikslo ir stipriai paskatins valstybes nares iš naujo sustiprinti savo pastangas. Tai turės stiprų sverto efektą privačioms investicijoms mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje. Kiekvienas visuomenės euras, skirtas MTTV, atneš 93 eurocentus pelno iš investicijų į MTTV. Šis „užgriuvimo“ poveikis dažnai yra didesnis ES nei nacionaliniam finansavimui dėl didesnio ekonominio dauginamojo poveikio, atsirandančio dėl ES remiamų projektų transnacionalinio bendradarbiavimo pobūdžio, komercinės rizikos sumažinimo, įtraukiant pagrindinius pramonės dalyvius ir padedant užtikrinti, kad rezultatai ir sprendimai būtų taikomi visoje ES. Dėl padvigubinimo išaugtų pasitikėjimas Europos verslo įsipareigojimais ir patrauklia ateitimi, kurią galės pasiūlyti Europa. | 4.3. MTTV investicijų padvigubinimas įgalins ES įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų uždavinius -spręsti visuotinius uždavinius; | Mokslinių tyrimų sąnaudos auga visų pirma dėl dažniau naudojamų brangių instrumentų ir infrastruktūrų. Todėl aukštesnis paramos lygis yra reikalingas pasiekti tokį pat poveikį, koks buvo padarytas ankstesnių pagrindų programų metu. Atsiranda naujos mokslo sritys, kurioms pagal PP turi būti teikiama parama. Tai tokios mokslo sritys, kurios atneš didelės ilgalaikės ekonominės naudos, kurios reikalauja didelės rizikos, brangių mokslinių tyrimų ir kurios teikia prasmės dalytis rizika, o vėliau atlygiu, ES lygiu. Nė viena valstybė narė viena negali įgyvendinti vandenilinės ekonomikos arba paversti branduolių sintezės realybe. | 4.4. ES įsikišimas vaidina gyvybinį vaidmenį suteikiant ES mokslinių tyrimų sistemai našumo ir veiksmingumo - siekiant mažinti mokslinių tyrimų pastangų suskaldymą ir investicijas; | Dėl to, kad įsikišimas ES lygiu sudaro didelę pridedamąją vertę ir laikosi subsidiariumo principo, dažnai jis gali tapti našesniu ir veiksmingesniu būdu išleisti valstybinius pinigus moksliniams tyrimams. Europos mokslinių tyrimų finansavimas padės sukurti pakankamus išteklius daugeliui šalių dalytis žiniomis ir priemonėmis, skatinti rezultatų sklaidą visoje Europoje, sukurti našesnį mechanizmą moksliniams tyrimams, susijusiems su visos Europos politikos uždaviniais (pvz., klimato kaita arba maisto sauga), vykdyti . Jeigu ES bus atliekama daugiau mokslinių tyrimų, tai reikš, kad bus mažiau suskaldytos pastangos, panaudojant geresnį koordinavimą, geresnę sklaidą, o dėl konkurencijos išaugs kompetencija. ES beveik 94% viešojo MTTV finansavimo skiriama nacionaliniu lygiu, tuo tarpu JAV didžioji dalis valstybinės paramos MTTV sprendžiama federaliniu lygiu. | 4.5. Platesnė PP7 dar labiau sutvirtins Lisabonos strategiją - ir skatinti augimą ir darbo vietų daugėjimą | ES mokslinių tyrimų biudžeto padvigubinimo poveikis ekonominiam augimui visoje ES yra neabejotinai teigiamas. Ekonominiai modeliai, panaudoti siūlomos 7-osios pagrindų programos[10] poveikio įvertinimui parodo, kad dėl biudžeto padvigubinimo kiekvienais metais padidės augimas, kuris nulems laukiamą BVP lygio padidėjimą nuo 0,5% iki 1% 2030 m. (nepaisant prognozuojamos vidutinio PP finansavimo augimo esant įprastinei veiklai). Pagal šiuos modelius bus sukurta daugiau nei milijonas papildomų darbo vietų per tą patį laikotarpį ir išaugs ES konkurencingumas: iki 2030 m. papildomas ES eksportas padidės maždaug 0,6%, tuo tarpu importas sumažės 0,3 %, nepaisant prognozuojamos pagrindų programos įprastinės veiklos. Kalbant apie socialinį poveikį, sustiprintos pagrindų programos pagalba toliau bus plečiami procesai, vykstantys sveikatos, saugos, žmogiškojo kapitalo valorizacijos ir Europos darbo rinkos žinių darbuotojams kūrimo srityse. Kalbant apie poveikį aplinkos apsaugai, ji padės pagerinti gamtinių išteklių tvarkymą, nustatyti abipusiai naudingas technologijas ir vis geriau suprantant gamtą ir numatant jos reiškinius. | 5. SIEKIANT „LISABONOS TIKSLų“ Sunku įsivaizduoti Lisabonos tikslo pasiekimą be esminio „investicijų ir augimo stiprinimo“ išlaidų padidinimo ES lygiu. Norint jį pasiekti, reikia, kad visoje gerai panaudojamoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje būtų plėtojama teisinga Europos mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų politika. Laikoma, kad 7-oji pagrindų programa taps Europos žinių ekonomikos konstrukcijos pagrindine ašimi. Pirmą kartą ji apima septynerių metų laikotarpį, o tai jai suteikia perspektyvos ir jėgos, ypač dėl jos sinchroniškumo ir glaudžių ryšių su augimą skatinančia veikla, esant naujoms finansinėms perspektyvoms. Remdamasi išorės vertinimu, Komisija gali pasiūlyti dalinių pagrindų programos pakeitimų vidurio laikotarpiu bei persvarstyti jos valdymo susitarimus. Derinant ilgesnės trukmės ir vidurio laikotarpio persvarstymą, sukuriamos sąlygas tęstinumui ir tuo pačiu lankstumui. Jeigu bus pakankamas išteklių lygis, o jų panaudojimas bus supaprastintas ir labiau pritaikytas mokslo darbuotojams, 7-oji pagrindų programa taps pagrindine kuriant Europos žinių erdvę, užtikrinančią augimą. | Europos Bendrijos (EB) 7-oji pagrindų programa (Bendra didžiausia suma[11] (milijonai eurų), atitinkamos dalys ir preliminarus paskirstymas 2007-2013 m.) | - | Temos: | Sveikata | Biotechno- logijos, maistas, žemės ūkis | Informacinė visuomenė | Nanotechno-logijos, medžiagos, gamyba | Energe-tika | Aplinka | Transpor-tas | Socialiniai ir ekonomi-niai moksliniai tyrimai |Saugu-mas ir erdvė | | | BENDRADARBIAVIMAS |Visų finansavimo schemų, taip pat ir tarptautinio bendradarbiavimo, panaudojimas |8 317 |2 455 |12 670 |4 832 |2 931 |2 535 |5 940 |792 |3 960 | 44 432 | | IDĖJOS | | | | Europos | mokslinių tyrimų | taryba | | 11 862 | | ŽMONĖS | | | | Marie | Curie |veikla | | 7 129 | | | Mokslinių tyrimų infrastruktūra* | | | | | | | | | | 3 961 | | | MVĮ skirti moksliniai tyrimai | | | | | | | | | | 1 901 | | | Žinių regionai | | | | | | | | | | 158 | | PAJĖGUMAI |Mokslinių tyrimų potencialas | | | | | | | | | | 554 | | |Mokslas visuomenėje | | | | | | | | | | 554 | | | tarptautinį bendradarbiavimą. | | | | | | | | | | 358 | | JTC | | | | Jungtinis | tyrimų |centras | | | | | 1 817 | | VISO EB | | | | | | | | | | Iš viso | 72 726 | | EURATOMAS (2007-2011)[12] | | | | | | | | | | | 3.092 | | [1] „Sprendžiant uždavinį: Lisabonos strategija augimo ir užimtumo klausimais“, 2004 m. lapkričio mėn. [2] P6-TA-PROV(2005)0077. [3] KOM (2004) 353, 2004 6 16. [4] Šioms sritims gali reikėti specialių įgyvendinimo taisyklių. [5] „Pamatinė programa įgyvendinama vykdant konkrečias kiekvienai veiklos sričiai parengtas programas. (...)“ [6] „Įgyvendindama daugiametę pamatinę programą Bendrija susitarusi su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, gali nuspręsti dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kurių imasi kelios valstybės narės, taip pat dalyvauti toms programoms vykdyti struktūrose“. [7] „Bendrija gali kurti bendras įmones ar kokias nors kitas struktūras, reikalingas Bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programoms veiksmingai vykdyti.“ [8] Vykdančiosios agentūros — tai valdymo struktūros, kurioms Komisija savo atsakomybe gali patikėti užduotis, susijusias su Bendrijos programų valdymu. Vykdančiųjų agentūrų įstatus apibrėžia 2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 58/2003. [9] KOM (2004) 101, 2004 2 26 ir KOM (2004) 487, 2004 7 14. 2004 [10] SEC(2005) 430 Tarybai ir Europos Parlamentui pasiūlytų sprendimų dėl 7-osios pagrindų programos poveikio įvertinimas ir ex-ante vertinimas. [11] Visos sumos dabartinėmis kainomis apskaičiuotos pagal 2004 m. nustatytas kainas. [12] Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-osios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007–2011 m.), apimanti sintezės energijos mokslinius tyrimus, branduolio dalijimąsi bei radiacinę saugą ir Jungtinio tyrimų centro branduolinę veiklą. Visą biudžetą sudaro 3, 092 milijardo eurų penkeriems metams, iš kurių 539 milijoną eurų skiria JTC.