[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.9.2006 SEK(2006) 1196 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl valstybės finansų padėties Vengrijoje, įskaitantKomisijos rekomendaciją dėl TARYBOS NUOMONĖS pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos patikslintos 2005–2009 m. Vengrijos konvergencijos programos ir Komisijos rekomendaciją dėl TARYBOS REKOMENDACIJOS VENGRIJAI siekiant ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Šiame komunikate nagrinėjama Vengrijos valstybės finansų padėtis atsižvelgiant į Vengrijos atnaujintą patikslintą konvergencijos programą, kurią ji pateikė 2006 m. rugsėjo 1 d., ir į perviršinio deficito procedūrą. Komunikatą sudaro du dokumentai: Komisijos rekomendacija dėl Tarybos nuomonės apie atnaujintą patikslintą programą ir Komisijos rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą. Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma ne tik patvirtinamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Stabilumo ir augimo paktas atlieka dvi funkcijas. Prevencinė funkcija, nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], skirta nustatyti, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmet jas atnaujinti (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pagal šį reglamentą Taryba teikia nuomonę apie kiekvieną programą, remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, atsižvelgdama į elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodologiją ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, taip pat ją pagrįsdama Komisijos tarnybų prognozėmis. Vykdant Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[3] nustatytą korekcinę funkciją, įgyvendinamas Sutarties 104 straipsnis. 2004 m. gegužės mėn. Vengrijos valdžios institucijos pateikė pirmąją konvergencijos programą. Pagal šį reglamentą 2004 m. liepos 5 d. Taryba pateikė nuomonę apie šią programą, patvirtindama Vengrijos valdžios institucijų šioje programoje nustatyto deficito koregavimo planą iki 2008 m. Taip pat 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrija turi perviršinį deficitą, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją dėl jo ištaisymo iki 2008 m., remdamasi tuo pačiu koregavimo planu. 2005 m. sausio mėn. Tarybai priėmus sprendimą, pagrįstą 104 straipsnio 8 dalimi, kuriame nustatomas neatitikimas, ir atsižvelgiant į tai, kad perviršinio deficito procedūros paskutinieji du etapai (nustatyti 104 straipsnio 9 ir 11 dalyse) netaikomi euro zonai nepriklausančioms narėms, pvz., Vengrijai, 2005 m. kovo 8 d. Taryba pateikė naują rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje pabrėžė, kad perviršinis deficitas turi būti ištaisytas iki 2008 m. pagal koregavimo planą, nustatytą 2004 m. gruodžio mėn. Vengrijos atnaujintoje konvergencijos programoje, kaip patvirtinta 2005 m. kovo mėn. Tarybos nuomonėje. 2005 m. lapkričio 8 d., remdamasi 104 straipsnio 8 dalimi, Taryba nusprendė, kad Vengrija, reaguodama į 2005 m. kovo mėn. Tarybos rekomendaciją, nesiėmė tinkamų veiksmų. Taryba aiškiai atsižvelgė į tai, kad buvo didelių nukrypimų nuo 2005 m. kovo mėn. Tarybos rekomendacijoje minimo koregavimo plano, tai yra neatsižvelgta į siektiną 2005 m. 3,6 % BVP ir 2006 m. 2,9 % BVP deficitą, taip pat nebuvo atsižvelgta į naujai užsibrėžtą 5,2 % BVP deficitą, nustatytą pastariesiems metams (visi skaičiavimai atlikti neįskaičiavus išlaidų, susidariusių dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemų)[4]. 2005 m. gruodžio 1 d. Vengrijos valdžios institucijos pateikė atnaujintą konvergencijos programą, kurioje buvo persvarstytas koregavimo planas laikotarpio pabaigoje ir kurioje 2008 m. ir toliau nurodomi kaip tiksliniai perviršinio deficito ištaisymo metai. 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl šios atnaujintos programos, kurioje teigė, kad nors programoje nurodytas konsolidavimas buvo pagrįstas žymiu išlaidų, sudarančių 7,5 % BVP, sumažinimu, jo įgyvendinimas nebuvo pagrįstas konkrečiomis priemonėmis. Taryba paragino Vengriją „ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d. pateikti atnaujintą patikslintą konvergencijos programą, kurioje būtų nurodytos konkrečios ir struktūrinės priemonės, visiškai atitinkančios jos vidutinės trukmės koregavimo planą“[5]. Tarybos nuomonė apie atnaujintą patikslintą konvergencijos programą 1. 2006 m. rugsėjo 1 d. Vengrija pateikė Tarybai ir Komisijai atnaujintą patikslintą konvergencijos programą (toliau – programa). Programa apima laikotarpį nuo 2005 iki 2009 metų, taip pat joje kalbama apie 2010 ir 2011 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[6]. 2. Dešimtojo dešimtmečio viduryje priėmus išsamų ekonominių reformų paketą, patikima makroekonominė politika ir tinkamos struktūrinės reformos sudarė sąlygas pastoviam ir sparčiam Vengrijos ekonomikos augimui bei padėjo mažinti infliaciją. Tačiau nuo 2001 m., o ypač pastaraisiais metais, dėl žymiai padidėjusių valstybės išlaidų ir didelio darbo užmokesčio valstybiniame sektoriuje kiekvienais metais biudžeto deficitas gerokai viršydavo 5 % BVP per pastaruosius ketverius metus ir atsirasdavo didelių nukrypimų nuo pradinio siektino deficito. Be to, metų pabaigoje atliekami skaičiavimai būdavo žymiai padidinami ( ex-post) iš esmės po kiekvieno fiskalinio pranešimo. Vietoj 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje siektino deficito dydžių, kurie sudarė 4,6 % BVP 2004 m., 4,1 % BVP 2005 m. ir 3,6 % BVP 2006 m., jie buvo 6,6 % BVP 2004 m., 7,5 % BVP 2005 m., ir vyriausybė numato, kad 2006 m. deficitas sieks apytikriai 10,1 % BVP, tai yra smarkiai viršys ES lygį (į visus skaičiavimus įtrauktos pensijų reformos išlaidos). Daugelis biudžeto neatitikimų atsirado dėl per daug optimistinio biudžeto planavimo, smarkiai viršytų išlaidų, mokesčių sumažinimo ir nepakankamo struktūrinio koregavimo. Tokia ekspansinė fiskalinė politika labai pakenkė fiskalinės politikos patikimumui ir vis labiau apsunkina ekonomiką. Visų pirma tokia politika prisidėjo prie didelio išorės disbalanso, žymiai padidindama bendrą užsienio skolą (nuo 20 % BVP 2001 m. iki beveik 30 % BVP 2005 m.) ir sukeldama daug didesnį palūkanų normų skirtumą, palyginti su kitomis neseniai įstojusiomis valstybėmis narėmis. 3. Patikslintoje programoje numatyta, kad realiojo BVP augimas ateinančiais metais sumažės nuo 4,1 % 2006 m. iki atitinkamai 2,2 % ir 2,6 % 2007 ir 2008 m. dėl programoje numatytų fiskalinių koregavimo priemonių (dalis šių priemonių įgyvendinama nuo 2006 m. liepos mėn.) ribojamojo poveikio. Numatoma, kad iki 2009 m. augimas pasieks prieš koregavimą buvusį lygį. Šiuos pokyčius taip pat atspindi numatomos ciklo sąlygos, kurios rodo neigiamą gamybos apimties atotrūkį 2007 ir 2008 m., ir gamybos apimties padidėjimą iki jo potencialaus lygio iki 2009 m. Remiantis turima informacija ir nepažeidžiant Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozės, toks makroekonominis scenarijus atrodo labiausiai tikėtinas. Tačiau šiek tiek optimistiškai prognozuojamas augimas 2009 m. ir užimtumo pokyčiai (ypač vėlesniais programos metais), kuriems augimo sulėtėjimas ir numatytas darbo vietų sumažinimas valstybiniame sektoriuje greičiausiai neturės jokio poveikio. Programoje numatytas žymus išorės balanso pagerėjimas atrodo tikėtinas atsižvelgiant į tiesioginį ir netiesioginį fiskalinio koregavimo priemonių poveikį. Ypač tikimasi, kad einamosios sąskaitos deficitas sumažės nuo beveik 8 % BVP 2006 m. iki mažiau nei 4 % BVP 2009 m. Numatoma, kad infliacija pasieks aukščiausią 6,2 % ribą 2007 m., palyginti su 3,5 % 2006 m., o iki 2009 m. sumažės iki 3 %. Numatytą modelį galima paaiškinti PVM padidinimu (2006 m. liepos 10 d. patvirtino parlamentas) ir kainų subsidijų sumažinimu (birželio 30 d. patvirtinta ministro įsakymu), taip pat kitomis programoje numatytomis priemonėmis, kurios sukelia infliacinį spaudimą didinant gamybos veiksnių kainas (pvz., didinant individualių asmenų pajamų mokestį ir socialines įmokas). Tačiau kalbant apie visą laikotarpį, infliacija atrodo nepakankamai įvertinta. 4. Vengrijos valdžios institucijos oficialiai atsisakė numatytos 2010 m. euro įvedimo datos, tačiau naujos dar nepaskelbė. Vengrijos pinigų politikoje ir toliau derinamas tam tikrų infliacijos rodiklių nustatymas ir valiutos kurso svyravimų ribos. Nuo 2006 m. vasario mėn. forinto ir euro keitimo kursas žymiai, t. y. beveik 10 %, susilpnėjo, mažėjant pasirengimui rizikuoti, kuris visame pasaulyje daro poveikį naujai besiformuojančioms rinkoms, ir kylant investuotojų susirūpinimui dėl fiskalinės situacijos Vengrijoje. Vasarą obligacijų pelningumo skirtumas euro zonoje padidėjo beveik iki 350 bazinių punktų, iš dalies dėl investuotojų susirūpinimo dėl planuojamo fiskalinio koregavimo masto ir įvykdomumo. Vykdant pinigų politiką, į augančią su infliacija susijusią riziką ir nepalankius finansinės rinkos pokyčius buvo reaguojama nuo 2006 m. birželio vidurio iki rugpjūčio pabaigos trimis etapais didinant bazinę palūkanų normą 125 baziniais punktais iki 7,25 %. Nuo rugpjūčio pradžios valiuta stabilizavosi. Programoje daromos prielaidos, susijusios su palūkanų normomis, yra mažiau optimistinės, ypač atsižvelgiant į didėjančią riziką, susijusią su pradinėmis infliacijos prognozėmis. 5. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitui pasiekus 7,5 % (paskelbta 2006 m. pavasarį), Vengrijos valdžios institucijos po 2006 m. balandžio mėn. visuotinių rinkimų pranešė, kad 2006 m. deficitas gali smarkiai padidėti ir, nesiėmus korekcinių veiksmų, gali siekti 11,6 % BVP[7]. Biudžeto įstatyme ir 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas siektinas 2006 m. 6,1 % BVP deficitas buvo viršytas dėl padidėjusių išlaidų (beveik 5 % BVP). Išlaidos daugiausia buvo viršytos centrinių biudžetinių institucijų veiklos ir darbo užmokesčio sąnaudų, pensijų išmokų, sveikatos apsaugos srityse ir dėl didesnių, nei buvo numatyta, vietos valdžios institucijų investicijų į rinkimus. Galima paaiškinti, kad beveik 1,5 % BVP viršijimą lėmė, viena vertus, valdžios sektoriaus investicijos į greitkelius (1,1 % BVP), nors iš pradžių buvo planuojama, kad šias sąnaudas padengs viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės ir jų bus galima neįtraukti į biudžetą, kita vertus, karinių orlaivių įsigijimas finansinės nuomos būdu (0,3 % BVP). Šios išlaidos iš pradžių nebuvo įtrauktos į siekiamą oficialų deficitą. 6. Po 2006 m. balandžio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų birželio mėn. pradėjusi darbą naujoji vyriausybė, matydama, kad biudžeto deficitas ir toliau laipsniškai didėja, birželio mėn. sustabdė penkerių metų mokesčių mažinimo programos vykdymą, nes jos įgyvendinimas iki 2010 m sumažintų įplaukas beveik 3 % BVP[8], ir priėmė korekcinių fiskalinių priemonių paketą. Keletą korekcinių priemonių, įskaitant susijusias su įplaukomis, parlamentas jau buvo patvirtinęs. Vyriausybė tikisi, kad mokesčių padidinimas, taip pat neatidėliotinas kai kurių sveikatos apsaugos, dujų kainų subsidijavimo, viešojo administravimo išlaidų sumažinimas ir 0,3 % BVP biudžeto bendrųjų atsargų panaudojimas, 2006 m. sumažins deficito perviršį 1,5 % BVP, kad būtų pasiektas naujai užsibrėžtas 10,1 % BVP deficito dydis, kuris išlieka labai aukštas. Tikimasi, kad šios priemonės turės svarbų poveikį ateityje. 7. 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujinta patikslinta konvergencijos programa skirta ištaisyti perviršinį deficitą iki 2009 m. Tai bus padaryta laikotarpio pradžioje staigiai sumažinant deficitą 6,9 procentiniais punktais BVP per trejus metus nuo didžiausios 10,1 % BVP deficito ribos 2006 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. Šio laikotarpio teigiamas pirminio balanso poslinkis yra tokios pat apimties. Programoje pripažįstama, kad 2009 m. siektinas 3,2 % BVP deficitas vis dar viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP deficito ribą, tačiau manoma, kad svarstydamos galimybę panaikinti Vengrijai perviršinio deficito procedūrą, Taryba ir Komisija galėtų atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų dalį pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą[9]. Deficito santykis bus sumažintas beveik per pusę jau 2007 m. Programos laikotarpiu nominalųjį deficitą planuojama sumažinti padidinant įplaukų ir BVP santykį 3 procentiniais punktais ir sumažinant išlaidų ir BVP santykį 3,9 procentinio punkto. Kalbant apie įplaukas, patvirtintos visos priemonės, skirtos padidinti įplaukų ir BVP santykį, kaip numatyta programoje. Be minėto jau patvirtinto išlaidų sumažinimo Vengrijos valdžios institucijos planuoja pasiekti numatytus tikslus stiprindamos biudžetinę drausmę (gerindamos apskaitos skaidrumą, taip pat įvesdamos didžiausias daugiametes išlaidų ribas ir išlaidų taisyklę). Numatyta, kad šie planai bus įtraukti ir išsamiai išaiškinti 2007 m. biudžeto įstatyme, kuris bus pateiktas parlamentui spalio pabaigoje. Be to, programoje numatytos išsamios struktūrinės reformos, skirtos užtikrinti, kad būtų pasiektas užsibrėžtas deficitas, ypač vėlesniais programos metais (pavyzdžiui, įvedant bendro mokėjimo sistemas sveikatos apsaugos sektoriuje, peržiūrint kainų subsidijas ir paprastinant centrinį viešąjį administravimą). 8. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais, pagal bendrai sutartą metodiką ir atsižvelgiant į programoje pateiktą informaciją numatoma, kad struktūrinis balansas (t. y. pakoreguotas pagal ciklą, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), po numatyto padidėjimo 2 % BVP 2006 m., sumažės nuo 9,75 % BVP 2006 m. iki 3,25 % 2009 m., tai yra per laikotarpį vidutiniškai sumažės apytikriai 2,25 % BVP. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (toliau – VTT) pagal Stabilumo ir augimo paktą, t.y. struktūrinis 0,5 %–1 % BVP deficitas, kurio neplanuojama pasiekti per programos laikotarpį. VTT svyruoja tarp Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nurodytų dydžių ir atitinkamai atspindi ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą ir skolos santykį, tačiau jie nebus pasiekti programos laikotarpiu. 9. Kalbant apie biudžeto rezultatus reikia paminėti nemažai teigiamų aspektų. Daugelis priemonių, skirtų 2006 ir 2007 m. deficito sumažinimui paremti, jau yra priimtos arba jas planuojama įtraukti į 2007 m. biudžetą. Be to, pastaraisiais mėnesiais vyriausybė priėmė sprendimą dėl pirminių planuojamų struktūrinių reformų veiksmų. Taip pat Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pagerinti biudžeto procedūrą nuo 2007 m. įvesdamos išlaidų kontroliavimo taisyklę ir daugiametį biudžetinių institucijų išlaidų planavimą; programoje jos taip pat įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie biudžeto pokyčius ir korekcinius veiksmus, jeigu biudžete yra neatitikimų. Tačiau kyla ir rimtų pavojų. Yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su veiksmingu planuojamu išlaidų įšaldymo įgyvendinimu 2007 ir 2008 m. bei išlaidų didinimo srityse, kurioms netaikomas išlaidų įšaldymas, kontrole. Be to, nepaisant planuojamų priemonių, siekiant biudžeto tikslų vėlesniais programos metais gali būti susiduriama su nemaža rizika. Nors dėl makroekonominio scenarijaus susidariusi rizika, susijusi su įplaukomis, yra iš esmės subalansuota, vyrauja gana optimistinis požiūris dėl numatomų įplaukų vėlesniais programos metais, ypač 2009 m., nes tos įplaukos siejamos su pakankamai palankiomis užimtumo prognozėmis. Be to, nepaisant praeityje užregistruotų prastų išlaidų kontrolės rezultatų ir tikslios informacijos apie tai, kaip jie bus pasiekti ateityje, trūkumo, dėl nepakankamos institucinės biudžeto procedūros kontrolės valstybės finansuose atsiranda didelių neatitikimų. Todėl numatytas deficito sumažinimas priklauso nuo griežto numatytų struktūrinių reformų įgyvendinimo ir išlaidų kontrolės nuo programos vykdymo pradžios. Pagaliau negalima atmesti galimybės, kad vyriausybė prisiims beveik 2 % BVP prilygstančią skolą, kurią nuo 2002 m. pabaigos sukaupė viešojo transporto bendrovės (atsižvelgiant į tai, kad praeityje taip nuolat atsitikdavo); šis aspektas deficitui turėtų laikiną poveikį. Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei numatyta programoje, trumpuoju laikotarpiu ir vėlesniais metais. 10. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos vertinimą, vyriausybė, norėdama iki 2009 m. tvariai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip yra numatyta, privalės griežtai įgyvendinti biudžeto tikslus. Tai priklauso nuo veiksmingo visų 2006–2009 m. programoje numatytų priemonių įgyvendinimo, taip pat nuo laiku priimtų sprendimų bei struktūrinių reformų įgyvendinimo ir išlaidų kontrolės. 11. Kaip numatyta programoje, skolos ir BVP santykis žymiai padidės 2006 m. iki 68,5 % (nuo 62,3 % 2005 m.) ir toliau didės iki 71,3 % 2007 m. ir 72,3 % 2008 m. Numatyta, kad šis santykis pradės mažėti tik 2009 m. ir sumažės iki 70,4 %. Programoje pateikti pokyčiai labai skiriasi nuo ankstesnės atnaujintos programos, kurioje buvo numatyta, kad skolos ir BVP santykis, įskaičiavus pensijų išlaidas, svyruos nuo 61–63 % BVP programos laikotarpiu. Atnaujintoje programoje nenumatyti jokie svarbesni veiksmai (pavyzdžiui, privatizavimas arba skolos prisiėmimas), kurie darytų didelį poveikį skolai. Numatytos skolos strategijos rizika labiausiai susijusi su minėtu didesniu nei planuota deficitu, įskaitant galimybę, kad valstybė prisiims viešųjų transporto įmonių skolą. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą skolos santykis programos laikotarpiu gali nepakankamai priartėti prie pamatinės vertės. 12. Vengrijos valstybės finansų tvarumui kyla didelė rizika[10]. Dėl prastos biudžeto padėties, taip pat santykinai didelio ir tebedidėjančio skolos santykio, kyla didelė rizika valstybės finansų tvarumui, į svarstymus netgi neįtraukus ilgalaikio senstančios visuomenės poveikio biudžetui. Be to, palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Vengrijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl žymaus su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo ilgalaikiu laikotarpiu. Siekiant sumažinti šią riziką, reikia atlikti didelį valstybės finansų konsolidavimą, kaip numatyta, vidutinės trukmės laikotarpiu ir vėliau gerinti biudžeto padėtį. 13. Valstybės finansų padėčiai smarkiai pablogėjus 2005 m. ir ypač 2006 m., iškilo kliūčių stengiantis ištaisyti perviršinį deficitą pagal numatytą planą, tačiau jei programoje numatytos priemonės bus išsamiai apibrėžtos ir įgyvendintos, jos iš esmės atitiks bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires[11] Visų pirma Vengrija planuoja efektyvius veiksmus, skirtus ištaisyti perviršinį deficitą ir įgyvendinti reformas tam, kad sustiprintų biudžetinę drausmę ir padidintų skaidrumą. Šiomis priemonėmis būtų taip pat prisidėta prie didelio einamosios sąskaitos deficito ištaisymo. Tačiau siekiant užtikrinti fiskalinį tvarumą, jos turi būti grindžiamos struktūrinėmis reformomis. 14. Rengdama įgyvendinimo ataskaitą, pateiktiną 2006 m. spalio mėn. viduryje atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, Vengrijos vyriausybė numato iš esmės persvarstyti 2005 m. spalio mėn. nacionalinėje reformų programoje išdėstytus reformų planus, kad juose atspindėtų naujoji vyriausybės strategija. 2005 m. spalio mėn. pateiktoje Vengrijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: a) sumažinti fiskalinį deficitą, b) pagerinti infrastruktūrą ir c) padidinti aktyvumo ir užimtumo rodiklį bei sustiprinti žmogiškąjį kapitalą. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje pateikiami viešojo administravimo restruktūrizavimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir visuomenės švietimo sistemų planai ir priemonės. Visų pirma programoje numatyta iki 2007 m. imtis priemonių valstybės administraciniam aparatui sumažinti ir jo veiksmingumui padidinti pasitelkus masto ekonomiją; įvesti išteklių patikrinimą teikiant subsidijas; restruktūrizuoti farmacijos sektoriuje teikiamas subsidijas ir iš dalies liberalizuoti farmacinių produktų prekybą; įvesti bendro mokėjimo sistemą sveikatos apsaugos paslaugų sektoriuje. Be to, iki 2007 m. parlamentui bus pateikti pasiūlymai dėl įstatymo pataisų, skirtų padidinti išėjimo į pensiją amžių ir mažinti ankstyvą išėjimą į pensiją gerinant skatinamąsias programas ir reformuojant invalidumo pensijų sistemą; sveikatos priežiūros paslaugų teikimą išimtinai grįsti draudimo sistema ir racionalizuoti tokių paslaugų teikimą ir naudojimą; restruktūrizuoti visuomenės švietimą. Šiuos planus dar reikia patikslinti. Programoje šie planai papildomi geresnėmis institucinėmis valstybės finansų sistemos ypatybėmis. Remiantis įvertinimu, Vengrijos valstybės finansų padėtis, ypač laukiamas didelis 2006 m. deficitas, kelia rimtą susirūpinimą Todėl palankiai vertinama, kad 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje Vengrijos valdžios institucijos prioritetą teikia perviršinio deficito sumažinimui, imdamosi veiksmingų priemonių laikotarpio pradžioje ir įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie pažangą ir veiksmus, kurių buvo imtasi tai pažangai užtikrinti. Nors buvo imtasi svarbių pradinių veiksmų siekiant gauti papildomų pajamų ir sumažinti išlaidas tam, kad būtų pasiektas naujai užsibrėžtas deficito dydis 2007 m. ir buvo paskelbti planai gerinti išlaidų kontrolę bei imtis struktūrinių reformų, kad būtų pagrįstas koregavimo planas, vis dar išlieka rizika, kad koregavimo planas nebus įgyvendintas nei pirmaisiais, nei vėlesniais programos metais. Todėl numatytas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar griežtai bus įgyvendintos numatytos struktūrinės reformos, ar nuo programos pradžios bus įgyvendinta išlaidų kontrolė, ar bus sustiprinta Vengrijoje valstybės finansų institucinė struktūra, tai yra visų aspektų, kuriems įgyvendinti Vengrijos valdžios institucijos turėtų skirti daugiausia pastangų. Tarybos rekomendacijos dėl perviršinio valstybės biudžeto deficito (104 straipsnio 7 DALIS) IšTAISYMO Ankstesniame skirsnyje pateikta analizė susijusi su rekomendacija dėl perviršinio valstybės biudžeto deficito ištaisymo. Pradinis 2008 m. terminas perviršiniam deficitui ištaisyti buvo pagrįstas nuomone, kad ypatingos aplinkybės, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97[12] 3 straipsnio 4 dalyje, kurioms esant galimas ištaisymas vidutinės trukmės laikotarpiu, Vengrijos atveju egzistavo, ypač atsižvelgiant į deficito dydį ir vykstančius struktūrinius ekonomikos pokyčius. Nors, kaip buvo iš pradžių numatyta, deficitas turėjo būti ištaisytas vidutinės trukmės laikotarpiu iki 2008 m., ši numatyta data negali būti laikoma realia atsižvelgiant į paskutiniuosius didelius Vengrijos biudžeto neatitikimus, kurie smarkiai sumažinimo fiskalinės politikos patikimumą ir vis labiau apsunkina ekonomiką. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje nustatyta, kad naujasis vidutinio laikotarpio terminas, per kurį turi būti ištaisytas deficitas, yra 2009 m. Vertinant paskutiniuosius biudžeto neatitikimus atrodo, kad naujasis terminas, iki kurio struktūrinį deficitą reikia ištaisyti daugiau nei 6 % BVP per trejus metus, gali būti priimtinas. Šiuo tikslu reikėtų, kad Vengrijos vyriausybė i) apribotų fiskalinės padėties blogėjimą 2006 m. užtikrindama griežtą priimtų ir paskelbtų korekcinių priemonių įgyvendinimą ir šiam tikslui skirdama ypatingąsias pajamas (pagautę). 2006 m. geriausiu atveju būtų galima pasiekti 10 % BVP nominalųjį deficitą, kuris vis tiek būtų išskirtinai didelis; ir ii) griežtai įgyvendintų reikalingas priemones, kad būtų užtikrinta, jog struktūrinis deficitas bus iš esmės taisomas laikotarpio pradžioje ir toliau per visą laikotarpį, imantis esminių veiksmų 2007 m. ir tęsiant esminį tikslinimą, kol perviršinis deficitas bus ištaisytas, taikant daugumą veiksmų, numatytų Tarybos nuomonėje dėl atnaujintos konvergencijos programos; būtų pasirengusi priimti papildomų priemonių, kurios gali būti reikalingos perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2009 m.; taip pat iii) įtrauktų pakankamų atsargų nuostatas į būsimus biudžeto įstatymus, kad būtų išvengta neatitikimų nenumatytais atvejais. Nors programoje pateikiamos galimos biudžeto apsaugos priemonės, stiprinamos per visą programos laikotarpį, kol kas neaišku, kaip veiksmingai šie planai bus išnaudoti nustatant konkrečias priemones ir jas įgyvendinant. Tuo pačiu metu pageidautina, kad iki 2009 m. būtų sumažintas valstybės skolos santykis, remiantis daugiamečiu deficito mažinimo planu, nustatytu konvergencijos programoje. Biudžeto koregavimą reikia įtraukti į išsamią struktūrinės reformos strategiją, įskaitant viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir švietimo sistemos reformą, atsižvelgiant į išlaidų ribojimą ir mažinimą iki programos pabaigos ir vėliau. Be to, tam, kad biudžetas būtų ištaisytas, reikia ryžtingai įgyvendinti priemones, skirtas biudžeto kontrolei gerinti, pradėti taikyti fiskalines taisykles ir stiprinti biudžeto procedūros institucinę sistemą. Tikimasi, kad vyriausybė nuo 2007 m. balandžio 1 d. du kartus per metus praneš apie šios strategijos biudžeto tikslų įgyvendinimą, laikydamasi įsipareigojimų, nurodytų 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje. PRIEDAS Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 4.1 | 4.1 | 2.2 | 2.6 | 4.1 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 4.2 | 4.3 | 4.1 | 4.1 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 | n.d. | SVKI infliacija (%) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 3.6 | 3.5 | 6.2 | 3.3 | 3.0 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3.5 | 2.1 | 3.0 | 2.4 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 | n.d. | Gamybos apimties atotrūkis (potencialaus BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP1,4 | 0.3 | 0.8 | -0.3 | -0.9 | 0.0 | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1.0 | -0.5 | -0.1 | 0.4 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP1 | -1.0 | -0.8 | -0.4 | -0.2 | n.d. | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -7.4 | -6.1 | -4.7 | 3.4 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 | 0.0 | Pirminis balansas (BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -3.8 | -2.9 | -1.7 | -0.7 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -0.9 | -0.7 | -0.3 | -0.1 | n.d. | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -7.6 | -10.5 | -6.7 | -3.9 | -3.2 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | Struktūrinis balansas2 (BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP3 | -7.6 | -9.7 | -5.8 | -3.6 | -3.2 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 62.3 | 68.5 | 71.3 | 72.3 | 70.4 | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 61.5 | 63.0 | 63.2 | 62.3 | n.d. | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 | n.d. | Pastabos: | 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikta informacija. | 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. | 3 Vienkartinės ir laikinos priemonės pagal programą: 0 % 2005 m., 0,8 % BVP 2006 m., 0,9 % 2007 m., 0,3 % 2008 m.; deficitas didėja. Pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimą vienkartinės priemonės iš esmės atitinka programoje nurodytus skaičius, išskyrus 2005 m. (0,4 % BVP, deficitas mažėja) ir 2006 m. (0,3 % BVP, deficitas didėja). | 4 Remiantis numatytu 3,6 %, 3,6 %, 3,3 %, 3,2 % ir 3,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2009 laikotarpiu. | Šaltinis: | Atnaujinta konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų apskaičiavimais | Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos patikslintos 2005–2009 m. Vengrijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[13], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonę dėl atnaujintos 2005–2008 m. Vengrijos konvergencijos programos, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2006 m. spalio 10 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą patikslintą 2005–2009 m. Vengrijos konvergencijos programą. 2. Dešimtojo dešimtmečio viduryje priėmus išsamų ekonominių reformų paketą, patikima makroekonominė politika ir tinkamos struktūrinės reformos sudarė sąlygas pastoviam ir sparčiam Vengrijos ekonomikos augimui bei padėjo mažinti infliaciją. Tačiau nuo 2001 m., o ypač pastaraisiais metais, dėl žymiai padidėjusių valstybės išlaidų ir didelio darbo užmokesčio valstybiniame sektoriuje kiekvienais metais biudžeto deficitas gerokai viršydavo 5 % BVP bei atsirasdavo didelių nukrypimų nuo pirminio siektino deficito. Be to, metų pabaigoje turimi rodikliai būdavo žymiai padidinami ex-post iš esmės su kiekvienu fiskaliniu pranešimu. Vietoj 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje siektino deficito dydžių, kurie sudarė 4,6 % BVP 2004 m., 4,1 % BVP 2005 m. ir 3,6 % BVP 2006 m., jie buvo 6,6 % BVP 2004 m., 7,5 % BVP 2005 m., ir vyriausybė numato, kad 2006 m. deficitas sieks apytikriai 10,1 % BVP, tai yra smarkiai viršys ES lygį (į visus skaičiavimus įtrauktos pensijų reformos išlaidos). Daugelis biudžeto neatitikimų atsirado dėl per daug optimistinio biudžeto planavimo, smarkiai viršytų išlaidų, mokesčių sumažinimo ir nepakankamo struktūrinio koregavimo. Tokia ekspansinė fiskalinė politika labai pakenkė fiskalinės politikos patikimumui ir vis labiau apsunkina ekonomiką. Visų pirma tokia politika prisidėjo prie didelio išorės disbalanso, žymiai padidindama bendrą užsienio skolą (nuo 20 % BVP 2001 m. iki beveik 30 % BVP 2005 m.) ir sukeldama daug didesnį palūkanų normų skirtumą, palyginti su kitomis neseniai įstojusiomis valstybėmis narėmis. 3. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrijoje susidarė perviršinis deficitas ir pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją, kaip jį ištaisyti iki 2008 m., kuriuos Vengrijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje nurodė kaip tikslinius perviršinio deficito ištaisymo metus. 2005 m. sausio mėn. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Vengrija neįgyvendino rekomendacijų, todėl 2005 m. kovo 8 d. pateikė naujas rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, kuriose primenama, jog perviršinis deficitas turėtų būti ištaisytas ne vėliau kaip iki 2008 m. laikantis koregavimo plano, pateikto 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Vengrijos konvergencijos programoje, kuriai Taryba pritarė 2005 m. kovo mėn., paskelbusi nuomonę. 2005 m. lapkričio 8 d. remdamasi 104 straipsnio 8 dalimi Taryba nusprendė, kad Vengrija, reaguodama į 2005 m. kovo mėn. Tarybos rekomendaciją, nesiėmė tinkamų veiksmų. Taryba aiškiai atsižvelgė į tai, kad buvo didelių nukrypimų nuo minėtoje Tarybos rekomendacijoje (dėl 2004 m. atnaujintos konvergencijos programos) nurodyto koregavimo plano, tai yra nesilaikyta 2005 m. siektino 3,6 % BVP ir 2006 m. 2,9 % BVP deficito (abu rodikliai neapima antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemų išlaidų). 4. 2005 m. gruodžio 1 d. Vengrijos valdžios institucijos pateikė atnaujintą konvergencijos programą, kurioje buvo persvarstytas koregavimo planas ir kurioje 2008 m. vėl nurodomi kaip tiksliniai perviršinio deficito ištaisymo metai. 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl 2005 m. atnaujintos programos ir mano, kad nors programoje nurodytas konsolidavimas buvo pagrįstas žymiu išlaidų, sudarančių 7,5 % BVP, sumažinimu, jo įgyvendinimas nebuvo pagrįstas konkrečiomis priemonėmis. Todėl laikydamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 (su pakeitimais) 3 skirsnio 9 straipsnio 2 dalies Taryba paragino Vengriją kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d. pateikti atnaujintą patikslintą konvergencijos programą, kurioje būtų nurodytos konkrečios ir struktūrinės priemonės, visiškai atitinkančios jos vidutinės trukmės koregavimo planą. 5. 2005 m. bendrajam valstybės biudžeto deficitui pasiekus 7,5 %, kaip paskelbta 2006 m. pavasarį, Vengrijos valdžios institucijos po 2006 m. balandžio mėn. visuotinių rinkimų pranešė, kad 2006 m. deficitas gali smarkiai padidėti ir, nesiėmus koregavimo priemonių, gali siekti 11,6 % BVP[14]. Biudžeto įstatyme ir 2005 m. atnaujintoje konvergencijos programoje siektinas 6,1 % BVP deficitas 2006 m. iš esmės buvo viršytas dėl didelių išlaidų (beveik 5 % BVP). Išlaidos daugiausia buvo viršytos centrinių biudžetinių institucijų veiklos ir darbo užmokesčio sąnaudų, pensijų išmokų, sveikatos apsaugos srityse ir dėl didesnių nei buvo numatyta vietos valdžios institucijų investicijų į rinkimus. Buvo paaiškinta, kad išlaidų viršijimą beveik 1,5 % BVP lėmė, viena vertus, valdžios sektoriaus investicijos į greitkelius (1,1 % BVP)[15], nors iš pradžių buvo planuojama, kad šias sąnaudas padengs viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės, todėl jų nereikės įtraukti į biudžetą, kita vertus, karinių orlaivių įsigijimas finansinės nuomos būdu (0,3 % BVP). Šios išlaidos iš pradžių nebuvo įtrauktos į siektiną oficialų deficitą. 6. Po 2006 m. balandžio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų iš naujo paskirta vyriausybė, matydama, kad biudžeto deficitas ir toliau laipsniškai didėja, birželio mėn. sustabdė penkerių metų mokesčių mažinimo programos vykdymą, nes ją įgyvendinant įplaukos sumažėtų beveik 3 % BVP iki 2010 m., ir priėmė korekcinių fiskalinių priemonių paketą. Keletą korekcinių priemonių, įskaitant susijusias su įplaukomis, parlamentas jau buvo patvirtinęs. Vyriausybė tikisi, kad padidinus mokesčius, taip pat neatidėliotinai sumažinus kai kurių sveikatos apsaugos, dujų kainų subsidijavimo, viešojo administravimo išlaidas ir panaudojus 0,3 % BVP biudžeto bendrąjį rezervą, 2006 m. deficito perviršis sumažės 1,5 % BVP ir bus pasiektas naujai užsibrėžtas 10, 1 % BVP deficitas. Tikimasi, kad šios priemonės turės svarbų poveikį ir ateinančiais metais. 7. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje (toliau – programa), pateiktoje Tarybai pareikalavus 2006 m. sausio mėn., iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu bei duomenų teikimo reikalavimais[16]. 8. Programoje numatytame makroekonominiame scenarijuje prognozuojama, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 4,1 % 2006 m. iki atitinkamai 2,2 % ir 2,6 % 2007 ir 2008 m. dėl programoje numatytų fiskalinių koregavimo priemonių (dalis šių priemonių jau įgyvendinamos nuo 2006 m. liepos mėn.) ribojamojo poveikio. Numatoma, kad iki 2009 m. augimas pasieks prieš koregavimą buvusį lygį. Šiuos pokyčius taip pat atspindi numatomos ciklo sąlygos, kurios rodo neigiamą gamybos apimties atotrūkį 2007 ir 2008 m., ir gamybos apimties padidėjimą iki jo potencialaus lygio iki 2009 m. Remiantis turima informacija ir nepažeidžiant Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozės, toks makroekonominis scenarijus atrodo labiausiai tikėtinas. Tačiau šiek tiek optimistiškai prognozuojamas augimas 2009 m. ir užimtumo pokyčiai (ypač vėlesniais programos metais), kuriems augimo sulėtėjimas ir numatytas darbo vietų sumažinimas valstybiniame sektoriuje greičiausiai neturės jokio poveikio. Programoje numatytas žymus išorės balanso pagerėjimas atrodo tikėtinas atsižvelgiant į tiesioginį ir netiesioginį fiskalinio koregavimo priemonių poveikį. Ypač tikimasi, kad einamosios sąskaitos deficitas sumažės nuo beveik 8 % BVP 2006 m. iki mažiau nei 4 % BVP 2009 m. Numatoma, kad infliacija pasieks aukščiausią 6,2 % ribą 2007 m., palyginti su 3,5 % 2006 m., o iki 2009 m. sumažės iki 3 %. Numatytą modelį galima paaiškinti atsižvelgiant į PVM padidinimą ir kainų subsidijų sumažinimą (nuspręsta 2006 m. vasarą), taip pat į kitas programoje numatytas priemones, kurios sukelia infliacinį spaudimą didinant gamybos veiksnių kainas (pvz., didinant individualių asmenų pajamų mokestį ir socialines įmokas). Tačiau visu programos laikotarpiu atrodo, kad infliacijos lygis įvertintas nepakankamai. 9. Programoje numatoma ištaisyti perviršinį deficitą iki 2009 m. Tai bus padaryta laikotarpio pradžioje staigiai sumažinant deficitą 6,9 procentiniais punktais BVP per trejus metus nuo didžiausios 10,1 % BVP deficito ribos 2006 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. Šio laikotarpio teigiamas pirminio balanso poslinkis yra tokios pat apimties. Programoje pripažįstama, kad 2009 m. siektinas 3,2 % BVP deficitas vis dar viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP deficito ribą, tačiau manoma, kad svarstydamos galimybę panaikinti Vengrijai perviršinio deficito procedūrą, Taryba ir Komisija galėtų atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų dalį pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą[17]. Jau 2007 m. deficito santykis turėtų sumažėti beveik per pusę. Programos laikotarpiu nominalųjį deficitą planuojama sumažinti padidinant įplaukų ir BVP santykį 3 procentiniais punktais ir sumažinant išlaidų ir BVP santykį 3,9 procentinio punkto. Kalbant apie įplaukas, patvirtintos visos priemonės, skirtos padidinti įplaukų ir BVP santykį, kaip numatyta programoje. Be minėtų priimtų priemonių išlaidoms sumažinti Vengrijos valdžios institucijos planuoja pasiekti numatytus tikslus, įvesdamos didžiausias daugiametes išlaidų ribas, taikomas įvairiems išlaidų punktams, ir stiprindamos biudžeto išlaidų kontrolę. Šiuos planus numatoma įtraukti ir išsamiai išaiškinti 2007 m. biudžeto įstatyme, kuris bus pateiktas parlamentui spalio pabaigoje. e to, programoje numatytos išsamios struktūrinės reformos, skirtos užtikrinti, kad būtų pasiektas užsibrėžtas deficitas, ypač vėlesniais programos metais (pavyzdžiui, įvedant bendro mokėjimo sistemas sveikatos apsaugos sektoriuje, peržiūrint kainų subsidijas ir supaprastinant centrinį viešąjį administravimą). 10. Numatoma, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (pakoreguotas pagal ciklą, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika ir pagrįstas programoje pateiktais duomenimis, kasmet vidutiniškai gerės maždaug 2,25 % BVP, nuo 9,75 % BVP 2005 m. sumažėdamas iki 3,25 % 2009 m. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (toliau – VTT) – 0,5 % ir 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurį pasiekti programos laikotarpiu nekeliama tikslo. VTT svyruoja tarp Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nurodytų dydžių ir atitinkamai atspindi ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą ir skolos santykį, tačiau jie nebus pasiekti programos laikotarpiu. 11. Kalbant apie biudžeto rezultatus reikia paminėti nemažai teigiamų aspektų. Daugelis priemonių, skirtų 2006 ir 2007 m. deficito sumažinimui paremti, jau yra priimtos arba jas planuojama įtraukti į 2007 m. biudžetą. Be to, pastaraisiais mėnesiais vyriausybė priėmė sprendimą dėl pirminių planuojamų struktūrinių reformų veiksmų. Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pagerinti biudžeto procedūrą, nuo 2007 m. taikydamos skaidresnę apskaitą ir įvesdamos išlaidų kontrolės taisyklę bei daugiametį biudžetinių institucijų išlaidų planavimą; programoje jos taip pat įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie biudžeto pokyčius ir korekcinius veiksmus, jeigu biudžete yra neatitikimų. Tačiau kyla ir rimtų pavojų. Yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su veiksmingu planuojamu išlaidų įšaldymo įgyvendinimu 2007 ir 2008 m. bei išlaidų didinimo srityse, kurioms netaikomas išlaidų įšaldymas, kontrole. Be to, nepaisant planuojamų priemonių, siekiant biudžeto tikslų vėlesniais programos metais gali būti susiduriama su nemaža rizika. Nors dėl makroekonominio scenarijaus susidariusi rizika, susijusi su įplaukomis, yra iš esmės subalansuota, vyrauja gana optimistinis požiūris dėl numatomų įplaukų vėlesniais programos metais, ypač 2009 m., nes tos įplaukos siejamos su pakankamai palankiomis užimtumo prognozėmis. Be to, nepaisant praeityje užregistruotų prastų išlaidų kontrolės rezultatų ir tikslios informacijos apie tai, kaip jie bus pasiekti ateityje, trūkumo, dėl nepakankamos institucinės biudžeto procedūros kontrolės valstybės finansuose atsiranda didelių neatitikimų. Todėl numatytas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar bus griežtai įgyvendintos numatytos struktūrinės reformos ir ar nuo programos pradžios bus įgyvendinta išlaidų kontrolė. Pagaliau negalima atmesti galimybės, kad vyriausybė prisiims beveik 2 % BVP prilygstančią skolą, kurią nuo 2002 m. pabaigos sukaupė viešojo transporto bendrovės (atsižvelgiant į tai, kad praeityje taip nuolat atsitikdavo); šis aspektas deficitui turėtų laikiną poveikį. Apskritai biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei numatyti programoje tiek pirmaisiais, tiek vėlesniais programos metais. 12. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos vertinimą, vyriausybė, norėdama iki 2009 m. tvariai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip yra numatyta, privalės griežtai įgyvendinti biudžeto tikslus. Kad juos pasiektų, vyriausybė turės veiksmingai įgyvendinti visas 2006–2009 m. programoje paskelbtas priemones, taip pat tęsti struktūrinių reformų ir išlaidų kontrolės aspektų detalizavimą ir įgyvendinimą. 13. Remiantis programoje pateiktomis prognozėmis skolos ir BVP santykis 2006 m. turėtų žymiai padidėti ir siekti 68,5 % (nuo 62,3 % 2005 m.), t. y. viršyti Sutartyje nurodytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau didės ir sieks 71,3 % 2007 m. bei 72,3 % 2008 m. Tikimasi, kad šis santykis pradės mažėti 2009 m. (70,4 %). Grėsmė numatomai skolos raidai iš esmės atsiranda dėl didesnio nei planuota pirminio balanso deficito, įskaitant faktą, kad gali būti prisiimta viešojo transporto bendrovių skola. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis programos laikotarpiu gali nepakankamai priartėti prie pamatinės vertės. 14. Atrodo, kad Vengrija susiduria su didele rizika valstybės finansų tvarumui. Valstybės finansų tvarumui didelį pavojų kelia labai silpna biudžeto būklė ir palyginti aukštas ir didėjantis skolos santykis, jau nekalbant apie ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Be to, palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Vengrijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl žymaus su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo ilgalaikiu laikotarpiu. Todėl siekiant sumažinti šią riziką reikia iš esmės konsoliduoti valstybės finansus vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip numatyta, o vėlesniu laikotarpiu toliau stiprinti biudžeto būklę ir imtis spręsti sparčiai augančių pensijų išlaidų klausimą. 15. Nors 2006 m. užregistruotas susirūpinimą keliantis valstybės finansų pablogėjimas, dėl kurio nebuvo įmanoma ištaisyti perviršinio deficito ir pasiekti numatytų tikslų, bet jeigu programoje numatytos priemonės būtų tiksliai apibrėžtos ir įgyvendintos, jos iš esmės atitiktų bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotąsias gaires[18]. Visų pirma Vengrija planuoja imtis veiksmingų priemonių perviršiniam biudžetui ištaisyti ir reformoms įgyvendinti tam, kad būtų sustiprinta fiskalinė drausmė bei padidintas skaidrumas. Šiomis priemonėmis būtų taip pat prisidėta prie didelio einamosios sąskaitos deficito ištaisymo. Tačiau siekiant užtikrinti fiskalinį tvarumą, jos turi būti grindžiamos struktūrinėmis reformomis. 16. Rengdama įgyvendinimo ataskaitą, pateiktiną 2006 m. spalio mėn. viduryje atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, Vengrijos vyriausybė numato iš esmės persvarstyti 2005 m. spalio mėn. nacionalinėje reformų programoje išdėstytus reformų planus, kad juose atspindėtų naujoji vyriausybės strategija. 2005 m. spalio mėn. pateiktoje Vengrijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti šie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: a) sumažinti fiskalinį deficitą, b) pagerinti infrastruktūrą ir c) padidinti aktyvumo ir užimtumo rodiklį bei sustiprinti žmogiškąjį kapitalą. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje pateikiami viešojo administravimo restruktūrizavimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir visuomenės švietimo sistemų planai ir priemonės. Visų pirma programoje numatyta iki 2007 m. imtis priemonių valstybės administraciniam aparatui sumažinti ir jo veiksmingumui padidinti pasitelkus masto ekonomiją; įvesti išteklių patikrinimą teikiant subsidijas; restruktūrizuoti farmacijos sektoriuje teikiamas subsidijas ir iš dalies liberalizuoti farmacinių produktų prekybą; įvesti bendro mokėjimo sistemą sveikatos apsaugos paslaugų sektoriuje. Be to, iki 2007 m. parlamentui bus pateikti pasiūlymai dėl įstatymo pataisų, skirtų padidinti išėjimo į pensiją amžių ir mažinti ankstyvą išėjimą į pensiją gerinant skatinamąsias programas ir reformuojant invalidumo pensijų sistemą; sveikatos priežiūros paslaugų teikimą išimtinai grįsti draudimo sistema ir racionalizuoti tokių paslaugų teikimą ir naudojimą; restruktūrizuoti visuomenės švietimą. Šiuos planus dar reikia patikslinti. Programoje šie planai papildomi geresnėmis institucinėmis valstybės finansų sistemos ypatybėmis. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, 2006 m. numatomas didelis valdžios sektoriaus deficitas Vengrijoje kelia rimtą susirūpinimą. Todėl palankiai vertinama, kad 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje Vengrijos valdžios institucijos prioritetą teikia perviršinio deficito sumažinimui, imdamosi veiksmingų priemonių laikotarpio pradžioje ir įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie pažangą ir veiksmus, kurių buvo imtasi tai pažangai užtikrinti. Nors buvo imtasi svarbių pradinių veiksmų siekiant gauti papildomų pajamų ir sumažinti išlaidas tam, kad būtų pasiektas naujai užsibrėžtas deficito dydis 2007 m. ir buvo paskelbti planai gerinti išlaidų kontrolę bei imtis struktūrinių reformų, kad būtų pagrįstas koregavimo planas, vis dar išlieka rizika, kad koregavimo planas nebus įgyvendintas nei pirmaisiais, nei vėlesniais programos metai. Todėl planuojamas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar numatytos struktūrinės reformos bus tiksliai įgyvendintos, ar nuo programos pradžios bus įgyvendinta išlaidų kontrolė, ar bus sustiprinta Vengrijoje valstybės finansų institucinė struktūra, tai yra nuo visų aspektų, kuriuos įgyvendinant Taryba ragina Vengrijos vyriausybę skirti daugiausia pastangų. Tuo pačiu metu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė Vengrijai skirtą rekomendaciją imtis spręsti didelio biudžeto disbalanso problemą. Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA VENGRIJAI siekiant ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 7 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, kadangi: 17. Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valstybės biudžeto deficito. 18. Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 19. 2004 m. liepos 5 d. Taryba pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Vengrijoje yra biudžeto deficito perviršis. 20. Nusprendusi, kad Vengrijoje viršijamas biudžeto deficitas, Taryba pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[19] 3 straipsnį rekomendavo, kad Vengrijos valdžios institucijos vidutinės trukmės laikotarpiu imtųsi priemonių siekdamos, kad pagal deficito sumažinimo planą, kaip nurodyta 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos, pateiktos 2004 m. gegužės mėn., biudžeto deficitas būtų patikimai ir tvariai sumažintas, t. y. iki 2008 m. būtų mažesnis negu 3 % BVP. Vengrijos valdžios institucijoms buvo ypač rekomenduojama iki 2004 m. lapkričio 5 d. imtis efektyvių veiksmų įgyvendinant priemones 2005 m. užsibrėžtam deficitui pasiekti. 21. 2005 m. sausio 18 d. Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 8 dalimi ir Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad iki 2004 m. lapkričio 5 d. Vengrija nesiėmė efektyvių veiksmų, atsižvelgdama į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją, juo labiau, kad buvo prognozuojama, jog 2005 m. siektinas deficitas bus gerokai viršytas. 22. 2004 m. gegužės 1 d. į Bendriją įstojusi Vengrija yra valstybė narė, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnio 1 dalyje. Tai reiškia, kad ji turi vengti perviršinio deficito, tačiau jai netaikomos Sutarties 104 straipsnio 9 ir 11 dalys; tolesnės rekomendacijos Vengrijai gali būti teikiamos tik remiantis 104 straipsnio 7 dalimi. 23. 2005 m. kovo 8 d. remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba priėmė pagal 104 straipsnio 7 dalį naują rekomendaciją, skirtą paraginti Vengrijos valdžios institucijas imtis veiksmų vidutinės trukmės laikotarpiu, kad iki 2008 m. deficitas būtų patikimai ir tvariai sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP ribos. 2005 m. lapkričio 8 d. remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 8 dalį Tarybą antrą kartą nusprendė, kad Vengrija nesiėmė tinkamų veiksmų. Visų pirma ji rėmėsi faktu, kad deficitas gerokai viršys siekiamą deficito dydį, t. y. 2005 m. 3,6 % BVP ir 2006 m. 2,9 % BVP (neskaitant išlaidų, susidariusių dėl 1998 m. pensijų reformos)[20], ir kad 2006 m. prasidėsiąs mokesčių sumažinimo įgyvendinimas prieštarauja Tarybos rekomendacijai. 24. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal Sutarties 104 c straipsnio 7 dalį, turi būti nurodyta, kad per maksimalų šešių mėnesių terminą atitinkama valstybė narė turi imtis efektyvių veiksmų ir, jeigu nėra ypatingų aplinkybių, perviršinio biudžeto deficito koregavimas turėtų būti baigtas per metus nuo jo nustatymo. Esant ypatingoms aplinkybėms atitinkamai valstybei narei galima suteikti vidutinės trukmės laikotarpį perviršiniam deficitui sumažinti. Tuo metu, kai buvo nuspręsta, jog Vengrijoje yra perviršinis deficitas, buvo manoma, kad šalyje egzistavo tos ypatingos aplinkybės atsižvelgiant į deficito dydį ir vykstančius struktūrinius ekonomikos pokyčius. Todėl remiantis 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje pateikta Vengrijos strategija buvo nustatytas naujas deficito ištaisymo terminas –2008 m. 25. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje, kurią Vengrija pateikė 2006 m. rugsėjo 1 d., reaguodama į 2006 m. sausio mėn. Tarybos nuomonėje dėl 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintos konvergencijos programos pateiktą raginimą, numatytas naujas terminas perviršiniam deficitui ištaisyti vidutinės trukmės laikotarpiu. Atnaujintoje patikslintoje programoje siekiama perviršinį deficitą ištaisyti 2009 m., t. y. vieneriais metais vėliau nei nurodyta ankstesnėse programose. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje pateikti šie siektini valdžios sektoriaus deficito dydžiai: 10,1 % BVP 2006 m., 6,8 % 2007 m., 4,3 % 2008 m. ir 3,2 % 2009 m. Šie skaičiai apima pensijų reformos išlaidas, dėl kurių nebetęsiamos 2004 m. gruodžio mėn. ir 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintos konvergencijos programos. Taigi Vengrijos valdžios institucijos nutarė daugiau nebesinaudoti pereinamuoju laikotarpiu dėl pensijų sistemų sektorių klasifikavimo, kurį 2004 m. rugsėjo 23 d. leido Eurostatas, nes šis laikotarpis vis tiek baigiasi 2007 m. balandžio 1 d. Programos laikotarpiu nominalųjį deficitą planuojama sumažinti padidinant įplaukų ir BVP santykį 3 procentiniais punktais ir sumažinant išlaidų ir BVP santykį 3,9 procentinio punkto. Numatoma, kad 2006 m. maždaug 2 procentiniais punktais pablogėsiantis struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių) 2006–2009 m. gerės apie 6,5 % BVP. 2007 m. prognozuojama įgyvendinti maždaug pusę tų struktūrinio koregavimo priemonių. Po numatyto deficito ištaisymo tikimasi, kad bus toliau atliekami koregavimai siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo – siekiama struktūrinio deficito riba sudaro 0,5 %–1 % BVP. Skolos santykis turėtų vis didėti ir 2008 m. pasiekti 72,3 %, t. y. gerokai viršyti nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę; prognozuojama, kad jis pradės mažėti tik 2009 m. 26. [2006 m. spalio 10 d.] Tarybos nuomonėje dėl 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintos patikslintos konvergencijos programos nagrinėjami Vengrijos valdžios institucijų pateikti planai deficitui sumažinti pasitelkiant struktūrinių reformų programą. Buvo imtasi svarbių pradinių veiksmų siekiant gauti papildomų pajamų ir sumažinti išlaidas tam, kad būtų pasiektas 2007 m. užsibrėžtas deficitas. Be to, buvo paskelbti planai, kaip pagerinti biudžetinę drausmę (gerinant apskaitos skaidrumą, taip pat įvedant didžiausias daugiametes išlaidų ribas ir išlaidų taisyklę) ir pradėti struktūrines reformas. Vis dėlto išlieka rizika, kad koregavimo planas nebus įgyvendintas nei trumpuoju, nei vėlesniu programos laikotarpiu. Pirmiausia vis dar neaišku, kaip bus veiksmingai įgyvendintas planuojamas išlaidų įšaldymas ir apskritai – išlaidų didinimo kontrolė. Be to, nepaisant planuojamų priemonių, kyla pavojus neįgyvendinti biudžeto tikslų vėlesniais programos metais atsižvelgiant į silpną biudžeto procedūros institucinę sistemą, t. y. faktą, kad paskelbtos fiskalinės taisyklės nebuvo tiksliai apibrėžtos ir esama besikartojančių bei didelių valstybės finansų rodiklių neatitikimų. Manoma, kad Vengrijos finansų tvarumui kyla didelis pavojus, todėl reikia iš esmės konsoliduoti valstybės finansus vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip numatyta, o vėlesniu laikotarpiu toliau stiprinti biudžeto būklę. Nuomonėje taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad Vengrijos valdžios institucijos įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie biudžeto pokyčius ir korekcinius veiksmus, jeigu biudžete yra neatitikimų. 27. Apskritai biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas nuolatinis valdžios sektoriaus balanso gerėjimas, taip pat pagerinta viešųjų finansų būklė bei sustiprintas ekonomikos augimo potencialas. Vengrijoje perviršinio deficito koregavimą reikia susieti su išsamia struktūrinės reformos strategija, įskaitant viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir švietimo sistemos reformą bei priemonėmis, skirtomis pagerinti biudžeto kontrolę. 28. Nors, kaip buvo iš pradžių numatyta, deficitas turėjo būti ištaisytas vidutinės trukmės laikotarpiu, besibaigiančiu 2008 m., ši nustatyta data nebegali būti laikoma realia atsižvelgiant į paskutiniuosius didelius Vengrijos biudžeto neatitikimus, kurie, pažeidžiant Tarybos rekomendaciją, lėmė itin didelį valdžios sektoriaus deficitą. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje nustatyta, kad naujasis vidutinio laikotarpio terminas, per kurį turi būti ištaisytas deficitas, yra 2009 m. Vertinant paskutiniuosius biudžeto neatitikimus atrodo, kad naujasis terminas, iki kurio struktūrinį deficitą reikia ištaisyti daugiau nei 6 % BVP per trejus metus, gali būti priimtinas. 29. Šiuo tikslu Vengrijos vyriausybė turėtų i) apriboti fiskalinės padėties blogėjimą 2006 m., užtikrindama griežtą priimtų ir paskelbtų korekcinių priemonių įgyvendinimą ir šiam tikslui skirdama ypatingąsias pajamas (pagautę). 2006 m. geriausiu atveju būtų galima pasiekti 10 % BVP nominalųjį deficitą, kuris vis tiek būtų išskirtinai didelis; ii) griežtai įgyvendinti reikalingas priemones, kad būtų užtikrintas tvarus ir esminis struktūrinio deficito koregavimas laikotarpio pradžioje ir toliau per visą laikotarpį, imantis esminių veiksmų 2007 m. ir tęsiant esminį tikslinimą, kol perviršinis deficitas bus ištaisytas, taikant daugumą veiksmų, numatytų Tarybos nuomonėje dėl atnaujintos konvergencijos programos; būti pasirengusi priimti papildomas priemones, kurios gali būti reikalingos perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2009 m.; taip pat iii) įtraukti pakankamų atsargų nuostatas į būsimus biudžeto įstatymus, kad būtų išvengta neatitikimų nenumatytais atvejais. Tuo pačiu metu pageidautina, kad iki 2009 m. būtų sumažintas valstybės skolos santykis, remiantis daugiamečiu deficito mažinimo planu, nustatytu konvergencijos programoje. 30. Kad iki 2009 m. perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki užsibrėžtos ribos, vyriausybė privalės griežtai siekti biudžeto tikslų. Ar tie tikslai bus pasiekti, priklauso nuo veiksmingo visų 2006–2009 m. programoje paskelbtų priemonių įgyvendinimo ir nuo laiku priimtų sprendimų dėl struktūrinių reformų įgyvendinimo ir išlaidų kontrolės. 31. Vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsniu Komisija ir Taryba prižiūri veiksmų, kurių Vengrija ėmėsi, atsižvelgdama į šią rekomendaciją, įgyvendinimą, įskaitant Vengrijos valdžios institucijų reguliariai pateikiamų ataskaitų nagrinėjimą. REKOMENDUOJA: 32. Taryba rekomendavo Vengrijos valdžios institucijoms kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2009 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį; 33. Remdamosi daugiamečiu deficito mažinimo planu Vengrijos valdžios institucijos turėtų patikimai ir tvariai sumažinti deficitą, kaip nurodyta [2006 m. spalio 10 d.] Tarybos nuomonėje dėl 2006 m. rugsėjo 1 d. pateiktos atnaujintos patikslintos konvergencijos programos. Šiuo tikslu Vengrijos valdžios institucijos turėtų ypač: 34. apriboti fiskalinės padėties blogėjimą 2006 m., užtikrindamos griežtą priimtų ir paskelbtų korekcinių priemonių įgyvendinimą ir šiam tikslui skirdamos ypatingąsias pajamas (pagautę); 35. griežtai įgyvendinti reikalingas priemones, kad laikotarpio pradžioje būtų užtikrintas tvarus ir esminis struktūrinio deficito koregavimas, kaip numatyta patikslintoje programoje ir dėl jos pateiktoje Tarybos nuomonėje; būti pasirengusi priimti papildomas priemones, kurios gali būti reikalingos perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2009 m.; 36. priimti ir nedelsiant įgyvendinti numatytas viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir švietimo sistemos reformas, kad būtų apribotos ir sumažintos išlaidos iki programos pabaigos ir vėliau, siekiant užtikrinti tvarų valstybės finansų padėties gerėjimą. 37. Vengrijos valdžios institucijoms Taryba nustato terminą [2007 m. balandžio 10 d.] imtis efektyvių veiksmų įgyvendinant priemones 2006 ir 2007 m. nustatytam deficitui pasiekti. Visų pirma, visos numatytos išlaidų sumažinimo priemonės turėtų būti įtrauktos į 2007 m. biudžeto įstatymą ir laiku įgyvendintos siekiant užtikrinti, kad 2007 m. deficitas būtų iš esmės sumažintas, kaip numatyta. Be to, į biudžeto įstatymą turėtų būti įtrauktos pakankamų atsargų nuostatos, kad būtų išvengta neatitikimų nenumatytais atvejais. 38. Pageidautina, kad iki 2009 m. Vengrijos valdžios institucijos užtikrintų, jog būtų patikimai sumažintas bendrosios valstybės skolos santykis, remiantis daugiamečiu deficito mažinimo planu, nustatytu konvergencijos programoje. 39. Vengrijos valdžios institucijos turėtų pagerinti biudžeto kontrolę, konsoliduodamos fiskalines taisykles, visų pirma patikslindamos ir įgyvendindamos numatytas didžiausias išlaidų ribas ir išlaidų taisyklę bei stiprindamos institucinę sistemą. Be to, Taryba ragina Vengrijos valdžios institucijas užtikrinti, kad po to, kai perviršinis biudžetas bus ištaisytas, būtų stiprinamas biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo – 0,5–1 % BVP. Taryba palankiai vertina 2006 m. rugsėjo 1 d. atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje pateiktą Vengrijos valdžios institucijų įsipareigojimą kas šešis mėnesius Komisijai ir Tarybai pateikti pažangos, siekiant atitikti šioje rekomendacijoje nurodytus reikalavimus, ataskaitas. Pirmosios ataskaitos tikimasi sulaukti 2007 m. balandžio 1 d. Ši rekomendacija skirta Vengrijos Respublikai. Priimta Liuksemburge, [2006 m. spalio 10 d.]. Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5). [4] Į šiuos tikslinius dydžius neįtrauktos išlaidos, susidariusios dėl 1998 m. pensijų sistemos reformos, nes 2004 m. gruodžio mėn. Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pasinaudoti 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostato sprendimu, kuriame buvo leista priskirti antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemas bendrajam valdžios sektoriui pereinamuoju laikotarpiu iki 2007 m. balandžio 1 d. pranešimo. Naudojant naujausius pensijų reformos įmokų skaičiavimus, pirminis siektinas deficito dydis, įskaitant pensijų reformą, būtų sudaręs atitinkamai 5 % ir 4,5 % BVP. [5] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 3 skirsnio 9 straipsnio 2 dalį su pakeitimais. [6] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys, nurodyti naujajame elgesio kodekse. Joje trūksta kai kurių neprivalomų duomenų. Jie daugiausia susiję su vyriausybės išlaidomis pagal funkcijas, valstybės skolos pokyčiais, ir duomenys apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. [7] 2004 m. gruodžio mėn. pateikusios atnaujintą 2004 m. konvergencijos programą Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pranešti apie biudžeto tikslus ir statistiką, neįtraukiant pensijų reformos sąnaudų. Pateikus atnaujintą konvergencijos programą tokios tvarkos nebebuvo laikomasi; todėl Vengrija nutarė daugiau nebesinaudoti pereinamuoju laikotarpiu dėl pensijų kaupimo sistemų sektorių klasifikavimo, kurį 2004 m. rugsėjo 23 d. leido Eurostatas, nes šis laikotarpis vis tiek baigiasi 2007 m. balandžio 1 d. Neįtraukus pensijų reformos išlaidų, 2005 m. deficitas būtų siekęs 6,1 %, o 2006 m. siektinas deficitas būtų 4,7 % BVP. [8] Penkerių metų mokesčių mažinimo strategiją parlamentas priėmė 2005 m. lapkričio 7 d., jos pirmasis etapas (5 procentiniais punktais sumažinta viršutinė PVM riba – ypač pastebimas pokytis) įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d., todėl 2006 m. prarastos pajamos sudarė apytikriai 1 % BVP. [9] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1056/2005 1 straipsnio 7 dalį, jeigu valdžios sektoriaus deficitas „... smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei“, Taryba ir Komisija turėtų pensijų reformos, valstybės finansuojama pensijų kaupimo sistemos pakopa, grynąsias sąnaudas laikyti proporcingai mažėjančiomis. 2009 m. Vengrijoje tai sudarys 20 % pensijų reformos grynųjų išlaidų arba apytikriai 0,3 % BVP. [10] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm). [11] Bendrosios ekonominės politikos gairės 2005 m. liepos mėn. buvo prijungtos prie integruotųjų gairių kaip sustiprintos Lisabonos strategijos dalis (OL L 205, 2005 8 6). [12] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5). [13] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [14] Todėl Vengrija nutarė nebesinaudoti pereinamuoju laikotarpiu dėl pensijų sistemų sektorių klasifikavimo, kuriuo 2004 m. rugsėjo 23 d. leido naudotis Eurostatas, nes šis laikotarpis vis tiek baigiasi 2007 m. balandžio 1 d. Neįtraukus pensijų reformos išlaidų, 2005 m. deficitas būtų siekęs 6,1 %, o 2006 m. siektinas deficitas būtų 4,7 % BVP. [15] Iš pradžių buvo planuojama, kad šias išlaidas padengs viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės, todėl jų nereikės įtraukti į biudžetą. [16] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys, nurodyti naujajame elgesio kodekse. Joje trūksta kai kurių neprivalomų duomenų. Jie daugiausia susiję su vyriausybės išlaidomis pagal funkcijas, valstybės skolos pokyčiais, ir duomenys apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. [17] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1056/2005 1 straipsnio 7 dalį, jeigu valdžios sektoriaus deficitas „... smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei“, Taryba ir Komisija turėtų pensijų reformos, valstybės finansuojama pensijų kaupimo sistemos pakopa, grynąsias sąnaudas laikyti proporcingai mažėjančiomis. 2009 m. Vengrijoje tai sudarys 20 % pensijų reformos grynųjų išlaidų arba apytikriai 0,3 % BVP. [18] Bendrosios ekonominės politikos gairės 2005 m. liepos mėn. buvo prijungtos prie integruotųjų gairių kaip sustiprintos Lisabonos strategijos dalis (OL L 205, 2005 8 6). [19] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5). [20] Į šiuos siektinus dydžius neįskaičiuotos išlaidos, susidariusios dėl 1998 m. pensijų sistemos reformos, nes 2004 m. gruodžio mėn. Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pasinaudoti 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostato sprendimu, kuriame buvo leista priskirti antrojo ramsčio pensijų sistemas bendrajam valdžios sektoriui pereinamuoju laikotarpiu iki 2007 m. kovo mėn. pranešimo. Naudojant naujausius pensijų reformos indėlio įverčius, siektinas deficitas, įskaitant pensijų reformos išlaidas, būtų buvęs atitinkamai 5 % ir 4,5 % BVP.