Komisijos ataskaita - 19-oji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2007 M.) {SEK(2008) 2649} /* KOM/2008/0659 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.10.2008 KOM(2008) 659 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 19-OJI METINĖ STRUKTŪRINIŲ FONDŲ ĮGYVENDINIMO ATASKAITA (2007 M.) {SEK(2008) 2649} T URINYS 1. Įvadas 3 2. Įgyvendinimo analizė 4 3. Nuoseklumas ir koordinavimas 8 4. Vertinimai 9 5. Kontrolė 10 6. Komisijai padedantys komitetai 11 KOMISIJOS ATASKAITA 19-OJI METINĖ STRUKTŪRINIŲ FONDŲ ĮGYVENDINIMO ATASKAITA (2007 M.) Ši ataskaita pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 45 straipsnio 2 dalį. Ji apima 2007 m. veiklą, susijusią su struktūrinių fondų 2000–2006 m. parama. Išsamesnė informacija pateikiama prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbo dokumente. 1. ĮVADAS 2007 m. buvo aštuntieji įgyvendinimo metai, susiję su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, kuriais racionalus bei veiksmingas struktūrinių fondų programų ir projektų valdymas buvo tęsiamas. 2007 m. iš viso buvo administruojamos 659 programos[1]. Ir toliau buvo dedama daug pastangų struktūrinių fondų bendrai finansuojamų programų ir projektų kokybei gerinti. Be to, griežtesnis finansų valdymas, kontrolė ir vertinimas padėjo užtikrinti gerą bendrai finansuojamų programų ir projektų valdymą. Komisija ir valstybių narių nacionalinės bei regioninės valdžios institucijos sukūrė labai vykusį partnerystės modelį programoms įgyvendinti. Valstybės narės ir regionai, kurių programų įgyvendinimo rodikliai aukšti, galėjo pradėti rengtis užbaigti programą. Bendrosios struktūrinių fondų 2000–2006 m. paramos užbaigimo gairės pateiktos 2006 m. priėmus Komisijos sprendimą C(2006) 3424. 2007 m. Komisijos tarnybos ne tik įgyvendino 2000–2006 m. struktūrinių fondų programas bei projektus ir rengėsi juos užbaigti, bet ir aktyviai planavo ir programavo 2007–2013 m. laikotarpį. Per šiuos metus užbaigtos derybos dėl iš viso 27 nacionalinių strateginių gairių dokumentų ir 428 programų (311 ERPF, 117 ESF)[2]. Kad būtų galima įrodyti Europos sanglaudos politikos teikiamą naudą, 2007 m. pradėtas 1 ir 2 tikslo 2000–2006 m. programų ex post vertinimas. Pradėtas parengiamasis darbas, susijęs su INTERREG ir URBAN ex post vertinimų planavimu. Pagal iniciatyvą „Regionų ekonominiai pokyčiai“ Komisija įvairiose ekonomikos modernizavimo srityse naudodama tinklus aktyviai stiprino gerosios patirties projektų rėmimą ir ragino skleisti bendrąsias veiksmų programas. 2007 m. spalio mėn. Komisija kartu su Regionų komitetu surengė atvirų durų dienas „Europos regionų ir miestų savaitė“. Šiame renginyje, kurio devizas Įgyvendinti pokyčius. Regionai ir miestai – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis , apsilankė daugiau kaip 5 500 žmonių iš 34 šalių ir 212 regionų. 2007 m. birželio 28–29 d. Potsdame vyko konferencija „50-osios Europos socialinio fondo metinės: Apžvalga ir perspektyvos“. Tai buvo oficialus 50-osioms Europos socialinio fondo metinėms skirtas renginys. 2. ĮGYVENDINIMO ANALIZė 2.1. B iudžeto įgyvendinimas 2.1.1. ERPF Kalbant apie biudžeto vykdymą, 2007 m. buvo išskirtiniai. Iš viso įvykdyta 99,9 proc. mokėjimų asignavimų, nors mokėjimų asignavimai buvo didesni nei bet kada – 2000–2006 m. programoms skirta 17,4 mlrd. EUR. Įgyvendinti visi 1 ir 2 tikslui bei Bendrijos iniciatyvoms skirti mokėjimų asignavimai. Be to, įgyvendinant 1 tikslo programas kompensacijų poreikis buvo didesnis nei iš pradžių numatyta, taigi buvo atlikti išankstiniai mokėjimai skirti naujoms programoms, kurios buvo priimtos 2007 m. gruodžio mėn. pabaigoje, arba kurios buvo perkeltos į 2008 m. 2007 m. pabaigoje ankstesnių metų įsipareigojimai, kuriuos dar reikia išmokėti (RAL – neįvykdyti įsipareigojimai), sudarė 27,7 mlrd. EUR (palyginti su 45,8 mlrd. EUR 2006 m.). 2007 m. vėlgi pasitvirtino, kad automatiško įsipareigojimų panaikinimo („n+2“) taisyklė yra veiksminga priemonė paskatinti valstybes nares skirti išteklių ir dėti pastangas, kad Europos programos būtų įgyvendintos laiku. Paskutinės prognozės rodo, kad įsipareigojimų panaikinimo rizika neturėtų būti didesnė kaip 0,7 proc. 2005 m. įsipareigojimų (apie 140 mln. EUR). 2007 m. visose valstybėse narėse panaudoti 79 proc. visų 2000–2006 m. ERPF skirtų lėšų. Naujosios valstybės narės panaudojo rekordišką skirtų lėšų kiekį – 2007 m. jos gavo 3 mlrd. EUR, t. y. beveik tiek, kiek joms išmokėta 2004, 2005 ir 2006 m. (3,5 mlrd. EUR). Iki 2007 m. pabaigos jos vidutiniškai panaudojo 71 proc. 2004–2006 m. laikotarpiui skirtų asignavimų, o ES-15 (2000–2006 m. laikotarpiu) vidutiniškai panaudojo 85 proc. ERPF skirtų lėšų. 2.1.2. ESF Iš viso įvykdyta 99,9 proc. ESF mokėjimų asignavimų, o mokėjimų asignavimų buvo daugiau nei praėjusiais metais. Visi ESF įsipareigojimai 2007–2013 m. veiksmų programoms sudarė 10,486 mln. EUR (99,88 proc.). Likę asignavimai (13 163 237 EUR), dėl kurių nebuvo įsipareigota 2007 m., skirti Prancūzijos veiksmų programai „Martinikos regionas“, kurią nebuvo tikėtasi priimti 2007 m. Iš viso panaudota 1 513 mln. EUR mokėjimų asignavimų, kurie sudaro 99,87 proc. metinių mokėjimų asignavimų (1 515 mln. EUR). Skirtumas (1 957 184,6 EUR) lygus išankstinei išmokai Prancūzijos veiksmų programai „Martinikos regionas“ ir bus išmokėtas 2008 m. „n+2“ taisyklė 2007 m. pabaigoje pritaikyta dvylikai programų, o panaikintų įsipareigojimų suma buvo 92,2 mln. EUR. Įsipareigojimų panaikinimo rizika neturėtų būti didesnė kaip 0,8 proc. 2005 m. įsipareigojimų. Bendra visų neatliktų ankstesnių nei 2007 m. įsipareigojimų mokėjimų suma 2007 m. pabaigoje sudarė 12 mlrd. EUR. Laikotarpio iki 2000 m. RAL suma dabar sudaro 179 mln. EUR (palyginti su 204,6 mln. EUR 2006 m. pabaigoje). 2.1.3. E ŽŪOGF 2007 m. iš viso išmokėta 3,4 mlrd. EUR. 2000–2006 m. laikotarpiu įgyvendinamoms kaimo plėtros programoms skirti EŽŪOGF mokėjimo asignavimai panaudoti 100 procentų. Kadangi naujuoju 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kaimo plėtros veiksmų programos nėra finansuojamos iš struktūrinių fondų, visa 2007 m. išmokėta suma yra šiek tiek mažesnė nei praėjusiais metais (t. y. 3,6 mlrd. EUR). Kad būtų įsisavintos visos lėšos, atlikti kai kurie vidaus pervedimai, daugiausia iš naujojo Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP). 2007 m. nėra įsipareigojimų 2000–2006 m. kaimo plėtros programoms. 2007 m. pabaigoje ankstesniais metais neįvykdyti įsipareigojimai (RAL) sudarė 3,9 mlrd. EUR, palyginti su 7,3 mlrd. EUR 2006 m. Kalbant apie „n+2“ taisyklę (2007 m. pabaigoje taikytą 2005 m. arba ankstesniems įsipareigojimams), pirmieji apskaičiavimai rodo, kad įsipareigojimų panaikinimo rizika kaimo plėtros fondams gali būti maždaug 70 mln. EUR. 2.1.4. ŽOFP (Žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė) 2007 m. biudžetas įgyvendintas labai sėkmingai. Išmokėta 97,5 proc. mokėjimų asignavimų. 1 tikslo regionams išmokėta 96,44 proc. asignavimų, o kitiems – 99,96 proc. 2007 m. pabaigoje visi ŽOFP neįvykdyti įsipareigojimai (bendra RAL suma) siekė 811 mln. EUR (palyginti su 1 336 mln. EUR 2006 m.). Manoma, kad pritaikius „n+2“ taisyklę, 2007 m. panaikinti įsipareigojimai sudarys apie 54 mln. EUR. 2.2. Program os įgyvendinimas 2.2.1. 1 tikslas Pagal 1 tikslo programas daugiausia investicijų skirta pagrindiniams infrastruktūros projektams (41,4 proc.), o daugiau kaip pusė visų šios kategorijos investicijų panaudota transporto infrastruktūrai (53 proc.). Daugiau kaip trečdalis (33,5 proc.) 1 tikslo išteklių investuota į gamybos aplinką ir toliau daugiausia dėmesio skiriant pagalbai mažosioms bei vidutinėms įmonėms ir amatų sektoriui (28,6 proc.). Investicijos į žmogiškiesiems ištekliams skirtus projektus sudarė 23,2 proc. visų 1 tikslo regionams skirtų lėšų. Šioje srityje pagrindinės investicijos beveik vienodai pasidalijo tarp darbo rinkos politikos (31,3 proc.) ir švietimo bei profesinio mokymo (31 proc.). 2.2.2. 2 tikslas 2 tikslo regionų programose daugiausia dėmesio ir toliau buvo skiriama gamybos aplinkai – šiai kategorijai skirta daugiau kaip pusė visų finansinių išteklių (55,8 proc.). Šioje srityje daugiausia paramos skirta MVĮ ir amatų sektoriui (56,6 proc.). Antroji pagal svarbą veiklos sritis − pagrindinė infrastruktūra, kuriai skirta 39,6 proc. visų 2 tikslo išteklių. Skirtingai nei 1 tikslo programose, finansų požiūriu svarbiausia 2 tikslo sritis − pramoninių zonų planavimas ir atkūrimas (45,4 proc.). Žmogiškųjų išteklių kategorijoje (10,1 proc. visų investicijų 2 tikslo regionuose) pagrindinės investicijų sritys − darbo jėgos lankstumas, verslininkystė, naujovių diegimas, informacijos ir ryšių technologijos (30,8 proc.). 2.2.3. 3 tikslas Kaip ir ankstesniais metais, pagrindinis ESF programų įgyvendinimo 2007 m. tikslas buvo remti Europos užimtumo strategiją, ypač priemones, skirtas įsidarbinimo darbo rinkoje galimybėms gerinti (32 proc.), mokymuisi visą gyvenimą (27 proc.) ir lygioms galimybėms skatinti (6 proc.). Be to, finansinio įgyvendinimo požiūriu labai skyrėsi konkrečių programų įgyvendinimas ES-15, kurios toliau įgyvendina anksčiau pradėtas programas, ir ES-10, kurių kai kurios valstybės narės patiria didelių sunkumų pradėdamos įgyvendinti kai kuriuos projektus ir priemones. 2.2.4. Žuvininkystė (ne 1 tikslo regionuose) 2007 m. struktūrinės politikos įgyvendinimas žuvininkystės sektoriuje pagerėjo. Tai parodė ŽOFP veiksmų programų finansinio įgyvendinimo rezultatai, kurie buvo naudingi siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. 2.2.5. Bendrijos iniciatyvos 2.2.5.1. INTERREG Iki 2007 m. pabaigos pagal 81 INTERREG III/kaimynystės programą atrinkta apie 15 000 projektų ir tinklų, kuriais siekiama sumažinti valstybių sienų, kalbos barjero bei kultūrinių skirtumų poveikį ir vystyti pasienio teritorijas, remti strateginį vystymą bei didesnių Sąjungos zonų teritorinę integraciją ir geresnę integraciją su kaimynais. Regioninės plėtros politikos ir priemonių veiksmingumą didina geros praktikos skleidimas ir keitimasis patirtimi. 2007 m. programos ir toliau buvo sėkmingai įgyvendinamos, mokėjimai įvykdyti 68 proc. Dėl konkretesnio ir sudėtingesnio bendradarbiavimo programų ir projektų pobūdžio kai kurioms programoms neišvengiamai reikėjo taikyti įsipareigojimų panaikinimo taisyklę „n+2“. 2.2.5.2. EQUAL 2007 m. toliau sėkmingai įgyvendintos 27 EQUAL programos ir daugiau kaip 3 300 projektų. Kalbant apie finansinį įgyvendinimą, šešios valstybės narės negalėjo panaudoti dalies (nuo 8 iki 49 proc.) 2005 m. biudžetinio įsipareigojimo („n+2“ taisyklė). Siekdama kuo geriau panaudoti EQUAL programų ir projektų rezultatus skleidžiant informaciją apie politiką ir patirtį, įskaitant 2007–2013 m. programavimo laikotarpio nacionalinių ir regioninių ESF programų temas, Komisija kartu su valstybėmis narėmis tęsė 2006 m. pradėtą darbą. Jis apėmė tokius strateginius klausimus kaip prieglobsčio prašytojai, įvairovė ir teisių suteikimas, jaunimo užimtumas, bausmę atlikusių asmenų integracija, socialinė ekonomika, taip pat verslo kūrimas, žiniasklaida ir įvairovė, valdymo principai (partnerystė, tarptautinis bendradarbiavimas, naujovių diegimas ir lyčių aspekto įtraukimas) ir kt. 2.2.5.3. URBAN 2007 m. buvo toliau administruojama 71 veiksmų programa, įgyvendinanti Bendrijos iniciatyvą URBAN: analizuotos metinės ataskaitos, dirbo stebėjimo komitetai ir buvo rengiami metiniai posėdžiai. Užtikrintas aktyvus tolesnis programos URBACT I įgyvendinimas, įskaitant dviejų paspartintų bandomųjų tinklų sukūrimą. Patvirtinta ir pradėta įgyvendinti programa URBACT II, viena iš pagrindinių iniciatyvos „Regionų ekonominiai pokyčiai“ įgyvendinimo priemonių. Pagal programą URBACT sukurta 20 tinklų ir 6 teminės darbo grupės, taip pat darbo grupės, keletą tinklų susiejančios su konkrečia tema. 2.2.5.4. LEADER+ Bendrijos iniciatyvą LEADER+ sudaro trys veiksmai: vietos plėtros strategijų įgyvendinimas per viešojo ir privataus sektoriaus partnerystes, kaimo teritorijų bendradarbiavimas ir tinklų kūrimas. 2000–2006 m. laikotarpiui ES-15 patvirtintos 73 LEADER+ programos. Neseniai į ES įstojusios valstybės narės turėjo galimybę Leader+ pobūdžio priemones įtraukti į EŽŪOGF 1 tikslo programas. 2.2.6. Naujovių diegimas 2.2.6.1. ERPF Regioninės politikos GD administravo dar 122 regionines naujovių diegimo programas (iš jų 26 baigtos 2007 m.), kurios padėjo skatinti strateginį naujovių diegimą regionuose atliekant eksperimentus, kurių metu buvo taikomi nauji metodai ir technologijos, skirti pagerinti naujovių diegimo lygį ir ES paramos pagal tris temas – žinios ir technologinių naujovių diegimas, informacinė visuomenė ir darnus vystymasis – kokybę. 2.2.6.2. ESF 2007 m. užbaigti šeši kiti projektai, susiję su kvietimu teikti pasiūlymus tema „Vietos užimtumo strategijos ir naujovių diegimas“. Be to, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD administravo 80 tarptautinių projektų, atrinktų per tris paskutinio kvietimo teikti pasiūlymus tema „Novatoriški pokyčių valdymo metodai“ etapus (2007 m. užbaigti 22). Šiais projektais remiama novatoriška veikla ir jos išbandymas, siekiant numatyti ir valdyti pokyčius dviejose prioritetinėse srityse: restruktūrizavimo valdymo ir demografinių pokyčių valdymo. Be to, trylika projektų (iš jų 2007 m. užbaigti 5) siekiama skleisti anksčiau pagal kvietimą teikti pasiūlymus tema „Pagal ESF 6 straipsnį įgyvendintų projektų naujovių perdavimas ir sklaida“ atrinktų projektų rezultatus. 2.2.6.3. ŽOFP Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD administravo 29 novatoriškos veiklos diegimo projektus (2007 m. užbaigti du paskutiniai). 3. NUOSEKLUMAS IR KOORDINAVIMAS 3.1. Derėjimas su kitomis Bendrijos politikos kryptimis 3.1.1. Konkurencija Reglamento Nr. 1083/2006 nuostatose požiūris į valstybės pagalbos klausimų kontrolę naujose struktūrinių fondų intervencinėse priemonėse iš esmės skiriasi nuo 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu taikyto požiūrio. Pagal naująją teisės aktų sistemą visa atsakomybė už struktūrinių fondų operacijų atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms tenka valstybėms narėms, visų pirma, vadovaujančiosioms institucijoms. Tačiau naujasis požiūris jokiu būdu neturi užkirsti kelio galimybei į Komisijos veiksmus įtraukti priemonės, apie kurią tariamai nepranešta, nagrinėjimą arba struktūrinių fondų bendrai finansuojamos paramos, kuri yra nesuderinama ir apie kurią nepranešta, grąžinimą. 3.1.2. Vidaus rinka Taip pat reikalaujama, kad valstybės narės tikrintų, ar fondų finansuojama veikla vykdoma laikantis ES viešųjų pirkimų direktyvų. Jei Komisijai pranešama apie kokį nors EB teisės aktų pažeidimą, arba jei tokius pažeidimus nustato auditas, imamasi atitinkamų veiksmų. Siekiant didesnio teisinio aiškumo privačiame ir viešajame sektoriuose, nustatyta nauja viešųjų pirkimų teisės ir koncesijų sutarčių sudarymo reguliavimo sistema. 3.1.3. Aplinka Kalbant apie tebevykdomas programas, daugiausia dėmesio toliau skiriama Bendrijos acquis atitikčiai remti miesto nuotekų, vandens tiekimo ir atliekų tvarkymo srityse bei biologinės įvairovės rėmimui. Kitos svarbios investicijų sritys – ekologinių naujovių diegimas ir užterštos dirvos valymas. Darnus vystymasis toliau skatinamas investuojant į aplinkos neteršiantį transportą ir energiją, į projektų atrankos kriterijus įtraukiant aplinkosaugos kriterijus ir aktyviai siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant projektus būtų laikomasi aplinkosaugos teisės aktų. 3.1.4. Transport as Sanglaudos programos tebėra pagrindinis Bendrijos paramos šaltinis ES prioritetams transporto srityje įgyvendinti, kaip nurodyta Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m. – laikas apsispręsti“ ir 2006 m. paskelbtoje jos laikotarpio vidurio peržiūroje. Todėl lėšos panaudotos TEN-T projektams, taip pat projektams, kuriais remiamas transporto daugiarūšiškumas, energijos panaudojimo efektyvumas transporte, racionalios transporto sistemos, miesto transporto mobilumas. 3.1.5. Lyčių lygybė Komisija dėjo pastangas, kad būtų įgyvendintos „Moterų ir vyrų lygių galimybių gairės“, kuriose nurodytas Komisijos įsipareigojimas spręsti šį klausimą. Šiuo atžvilgiu lyčių lygybė ir lyčių integracija buvo horizontalus klausimas, nagrinėjamas visose naujo sanglaudos politikos laikotarpio – 2007–2013 m. – programose. 2007 m. birželio mėn. aukšto lygio lyčių lygybės klausimo įtraukimo į struktūrinius fondus darbo grupės posėdyje pabrėžta lyčių klausimus sprendžiančių institucijų dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant šias programas svarba. 3.2. Priemonių koordinavimas 3.2.1. Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas 2000 –2006 m. visos 25 valstybės narės gavo struktūrinių fondų paramą, o 13 valstybių narių – dar ir Sanglaudos fondo, pagal kurį remiamos skurdesnės šalys, paramą. Siekiant išvengti projektams teikiamos paramos iš struktūrinių fondų (ypač ERPF) dubliavimo, buvo tikrinama, ar parama nėra skirta ir iš Sanglaudos fondo. 3.2.2. Struktūriniai fondai ir EIB/EIF Su dvylika ES valstybių narių iki metų vidurio susitarta dėl 2007 m. veiksmų planų (darbo programų) pagal JASPERS (Bendra pagalba remiant projektus Europos regionuose). 2007 m. buvo sėkmingai įgyvendinama nauja iniciatyva JEREMIE (Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms), skirta padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą regionuose ir kuria naudojasi regionai, vadovaujančiosios institucijos, taip pat verslo ir bankų sektoriai. Iniciatyva JESSICA (Bendra Europos parama tvarioms investicijoms į miestų teritorijas), kuria daugiausia dėmesio skiriama tvarioms investicijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui Europos miestų teritorijose, pakelta struktūrinių fondų paramos teikimo kultūra, skatinamos daugkartinės paramos formos ir išimtinės priklausomybės nuo dotacijų atsisakymas. 4. VERTINIMAI 2007 m. Komisija toliau atliko vertinimus, padedančius priimti sanglaudos politikos sprendimus, ir prisidėjo prie 2007–2013 m. laikotarpio programų kokybės gerinimo. 2007 m. užbaigti šie vertinimai: sanglaudos politikos poveikio analizė, valstybių narių vertinimo gebėjimų vystymosi tyrimas ir konvergencijos ekonominio poveikio tyrimas. Be to, Komisija pradėjo 2000–2006 m. laikotarpio 1 ir 2 tikslų programų ex post vertinimą (dvylikos tarpusavyje susijusių etapais suskirstytų „darbo paketų“ rinkinys), kad išnagrinėtų įvairius sanglaudos politikos veiksmingumo ir efektyvumo aspektus. Kalbant apie 2000–2006 m. ESF programų ex post vertinimą, 2007 m. kruopščiai suplanuoti du parengiamieji tyrimai, skirti pagrindinei informacijai rinkti. Faktiniams ESF intervencijų rezultatams ir poveikiui vertinti Komisijos tarnyboms vadovaujant nacionaliniu lygmeniu sukurtos naujos stebėjimo sistemos ir nustatytos vertinimo priemonės. Siekiant nustatyti sėkmingą naujovių diegimo praktiką, kurią būtų galima įtraukti į ESF programas, visus 2007 m. buvo vertinama Bendrijos iniciatyva EQUAL. 5. KONTROLė 5.1. ERPF Visose ES-15 šalių atliktas iš 1994−1999 m. programavimo laikotarpio atrinktų 56 pagrindinių programų ir vienos INTERREG programos baigiamasis auditas. Užbaigta aštuoniolika tyrimų ir atlikta pataisymų, kurių suma sudaro 23,9 mln. EUR (įskaitant oficialų Komisijos sprendimą dėl 9,6 mln. EUR). 2000–2006 m. laikotarpio auditą sudaro du etapai: sistemų peržiūra ir tipiniu pagrindu atrinktų projektų auditas. Iš pradžių planuotas auditas vietoje iki 2006 m. pabaigos užbaigtas ES-15 ir iki 2007 m. pabaigos – ES-10. Siekiant padidinti aprėptį arba ištirti konkrečią riziką, jei šią būtinybę lėmė audito rezultatai, arba stebėti, kaip įgyvendinami veiksmų planai, 2007 m. papildomai atliktas 25 programų auditas. 2007 m. pabaigoje atlikta 214 audito misijų (iš jų 13 INTERREG) ir patikrintos 95 programos, kurios sudarė 61 proc. numatytos ERPF paramos. 5.2. ESF 2007 m. užbaigtos septynios 1994–1999 m. programavimo laikotarpio programos, iš jų viena nebuvo koreguojama, o kitų penkių bendra pataisų suma siekė 3,4 mln. EUR (BE, ES, FR, IT ir UK). Tuo pačiu laikotarpiu trijose valstybėse narėse (BE, DE ir UK) pradėtos keturios procedūros, kurių suma sudaro 13 mln. EUR. Dėl 2000–2006 m. programų surengtos 95 audito misijos, apimančios ir a) 2007 m. rizikos analizėje nurodytas neaudituotas (iš dalies arba visiškai) veiksmų programas, ir b) tęstines misijas, skirtas patikrinti, kaip įgyvendinamos ESF audito grupės pateiktos rekomendacijos arba Audito Rūmų atlikto audito rezultatus. 2007 m. atlikti esminiai patikrinimai: 433 projektų – tikrinant dokumentus, 270 projektų – nuvykus į vietą. Iš viso 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu patikrinta, įskaitant nacionalinius auditus, 98,9 proc. projektų. Šiuo metu 2008 m. planuojama atlikti per dvidešimt 520 projektų auditų. 5.3. EŽŪOGF 1994–1999 m. laikotarpio ex post audito programa užbaigta jau 2006 m. Per tuos metus Komisija priėmė keturis sprendimus dėl 12 programų finansinių pataisų. 2007 m. atliktas 19-os 2000–2006 m. laikotarpio (ES-25) programų, sudarančių 18 proc. numatytų išlaidų, auditas. Iki 2007 m. metų pabaigos atliktas 87 iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus patvirtintų 152 programų auditas. Audituotos programos apima 92 proc. numatytos EŽŪOGF paramos ir 57 proc. visų programų. Per 2007 m. Komisija priėmė vieną finansinės pataisos spendimą dėl vienos programos. 5.4. ŽOFP Ex post kontrolės sektorius per 2007 m. atliko iš viso dešimt ŽOFP patikrinimų vietoje. Atliekant šiuos dešimt ŽOFP auditų, apėmusių 12 veiksmų programų, daugiausia tikrinta ir vėliau stebėta, ar veiksmingai veikia 2000–2006 m. laikotarpio valdymo ir kontrolės sistema. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD sistemų auditas apėmė 93,6 proc. visos 2000–2006 m. ŽOFP paramos. Dėl kitų programų garantijas suteikia kiti struktūrinių fondų GD auditai ir (arba) nacionaliniai auditai. 5.5. OLAF Kad patikrintų struktūrinių fondų bendrai finansuojamas priemones, 2007 m. valstybėse narėse lankėsi 37 OLAF grupės. Maždaug 19 grupių atliko patikrinimus vietoje[3] (atlikti 26 ūkinės veiklos subjektų patikrinimai vietoje), o kitos 18 rinko informaciją arba padėjo nacionalinėms administracijoms ar teisminėms institucijoms. 2007 m. valstybės narės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1681/94[4] perdavė Komisijai maždaug 3 740[5] pranešimų apie pažeidimus, susijusius su 717 431 387 EUR suma ir 1994–1999 bei 2000–2006 m. programavimo laikotarpių bendrai finansuojamomis priemonėmis. 124 pranešimai buvo apie 1994–1999 m. programavimo laikotarpio pažeidimus, susijusius su maždaug 33 mln. EUR suma. Valstybės narės pranešė Komisijai, kad tam tikru skaičiumi atvejų buvo vykdomos nacionalinės administracinės ir (arba) teisminės procedūros ir susigrąžinta 153 465 848 EUR. 6. KOMISIJAI PADEDANTYS KOMITETAI 6.1. Fondų koordinavimo komitetas (FKK) Įsteigtas naujas Fondų koordinavimo komitetas (FKK) suteikia forumą Komisijos aiškinamiesiems dokumentams pateikti ir aptarti, siekiant apsikeisti nuomonėmis su valstybėmis narėmis. 2007 m. pagrindinės aptartos temos buvo tinkamos finansuoti 2007–2013 m. laikotarpio išlaidos, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė, įvairūs nurodymai dėl audito strategijos bei atitikties vertinimo ir ERPF bei Sanglaudos fondo regioninių išlaidų tyrimas. 6.2. ESF komitetas ESF komitete (komitetas, įkurtas pagal Sutarties 147 straipsnį) aptartas ESF įgyvendinimas, o tiksliau – ESF matomumas, ESF komiteto vaidmuo ir 2000–2006 m. teminiai vertinimai, susiję su valdymo restruktūrizavimu ir administracinių gebėjimų ugdymu. Techninei darbo grupei pranešta apie 2007–2013 m. veiksmų programų priėmimo raidą. Be kita ko, ji aptarė audito ir kontrolės, vertinimo klausimus, „n+2“ taisyklę ir supaprastinimą, taip pat vienodo dydžio taisyklę deklaruojant netiesiogines išlaidas ir skelbiant viešus konkursus. 6.3. Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas (STAR) STAR komitetas pateikė palankią nuomonę dėl vienos kaimo plėtros programos (SAPARD programa KROATIJAI) pakeitimo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1268/1999 4 straipsnį. 6.4. Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas (CSFA) 2007 m. su šiuo komitetu konsultuotasi šiais klausimais: Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 3440/84 dėl sąlygų tam tikriems tralams, kuriais žvejoja sugautų žuvų traukimo į laivą vandens siurbliais sistemas turintys laivai, projektas; Komisijos sprendimo dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programoms 2007 metais (antrasis įnašas) projektas; Komisijos reglamento, nustatančio išsamias 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių įgyvendinimo taisykles, projektas; Komisijos reglamento dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros projektas; Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama Bendrijos žvejybos kontrolės agentūra. [1] 226 1 ir 2 tikslo, 47 3 tikslo, 12 ŽOFP (ne 1 tikslo regionuose), 81 INTERREG, 71 URBAN, 27 EQUAL, 73 LEADER+ ir 122 naujovių diegimo programos. [2] Žr. Komunikatą dėl derybų, susijusių su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio strategijomis ir programomis, rezultatų. [3] Reglamentas (EB) Nr. 2185/1996, OL L 292, 1996 10 15, p. 2. [4] OL L 178, 1994 7 12, p. 43. [5] 2006 m. pranešta apie 2 988 atvejus, susijusius su 516 697 561 EUR suma.