(3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Švedija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad socioekonominiai pandemijos padariniai skirtinguose regionuose, visų pirma regionuose, labai priklausomuose nuo turizmo, ir apskritai verslui, kuriam svarbūs tiesioginiai kontaktai su klientais, bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Švedijoje didės, o dėl to dar labiau stiprės jau dabar stebima lėto skirtumų tarp sostinių ir kitų šalies regionų arba tarp miestų ir kaimo vietovių didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 27 d. Švedija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 28 d. – 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

(12)Vyriausybės pateiktoje 2020 m. konvergencijos programoje planuojama, kad nominalusis balansas pablogės nuo 0,4 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 3,8 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,4 % BVP, o iki 2023 m. susidarys 1,5 % perteklius. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 35 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Švedija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudarė 2,4 % BVP. Priemonės apima: sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą (0,1 % BVP), skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams (1,6 % BVP) ir darbo rinkos bei socialinės politikos priemones (0,2 % BVP). Be to, Švedija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą. Remiantis konvergencijos programa, tos priemonės visų pirma apima mokesčių atidėjimą (iki 6,9 % BVP), taip pat įvairių rūšių paskolų garantijas ir padidintus kreditus (maždaug 4,7 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Švedija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, prognozuojama, kad Švedijos valdžios sektoriaus balansas bus −5,6 % BVP 2020 m. ir −2,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

(15)dėl 2020 m. Švedijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)po COVID-19 pandemijos protrūkio prasidėjęs Švedijos ekonomikos sulėtėjimas neturi precedento. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 9,7 %, o 2021 m. sumažės iki 9,3 %. Numatoma, kad labai sumažės privatus vartojimas, visų pirma labiausiai pažeidžiamose vartojimo kategorijose, pvz., transporto, restoranų ir apgyvendinimo. Prognozuojama, kad dar labiau nei vartojimas sumažės bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, daugiausia dėl to, kad neaišku, per kiek laiko ekonomika atsigaus. Švedijos valdžios institucijos anksti ėmėsi priemonių ir, plintant pandemijai, politikos priemones palaipsniui plėtė. Priemonės taikomos sveikatos priežiūrai ir jomis siekta kovoti su ekonominiais padariniais. Su sveikatos priežiūra susijusios priemonės apima centrinės valdžios ekonominę paramą visoms papildomoms su COVID-19 protrūkiu susijusioms regionų ir vietos valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos priežiūros sistemą, išlaidoms padengti. Ekonomikos srityje Vyriausybė ėmėsi įvairių veiksmų siekdama sumažinti įmonių sektoriaus išlaidas (trumpalaikis atleidimas iš darbo, ligos išmokų išlaidos, darbdavio socialinių įmokų atsisakymas, kredito garantijos ir nuomos mokesčio sumažinimas), taip pat užtikrinti įmonių likvidumą (mokesčių, įskaitant PVM, mokėjimo atidėjimas). Be to, centrinis bankas nusprendė teikti paskolas įmonėms per bankus, pirkti vyriausybės ir savivaldybių obligacijas, taip pat padengtąsias hipotekos obligacijas ir Švedijos ne finansų bendrovių išleistas obligacijas bei komercinius vekselius. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Centrinis bankas taip pat sudarė valiutų apsikeitimo sandorius su kitais centriniais bankais, siekdamas užtikrinti, kad finansų sektoriuje būtų prieinamos pagrindinės valiutos. Socialinė ir darbo rinkos politika buvo išplėsta padidinant nedarbo ir ligos išmokas, sušvelninant dalyvavimo nedarbo draudimo sistemoje reikalavimus ir vykdant aktyvią darbo rinkos ir švietimo politiką (žaliosios darbo vietos, naujo starto darbo vietų programos pratęsimas, vasaros kursai, daugiau aukštųjų mokyklų studentų);

(17)Švedijos trumpalaikės atsako į COVID-19 protrūkį politikos priemonės grindžiamos tinkamų išteklių ir pajėgumų rezervo užtikrinimu bei sveikatos priežiūros darbuotojų vaidmens ir atsakomybės koregavimu. Vidutiniu laikotarpiu tai taip pat turėtų padėti užtikrinti laiku teikiamas ir geografiškai subalansuotas sveikatos priežiūros paslaugas, tinkamą sveikatos priežiūros darbuotojų dislokavimą įvairiomis aplinkybėmis (pvz., teikiant ambulatorinę ir stacionarinę priežiūrą) ir išvengti struktūrinio medicinos darbuotojų trūkumo. Pasinaudojimas tvirtu Švedijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sektoriumi vykdant mokslinius veiksmus gali padėti siekti pažangos vakcinų kūrimo, gydymo ir diagnostikos srityse, taip pat mokslinių tyrimų rezultatus pritaikant visuomenės sveikatos politikoje;

(18)išlaikyti spartesnį našumo augimą pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas aukštųjų technologijų sektoriuose ir padėti pasiekti plataus užmojo Švedijos klimato ir energetikos tikslus, nustatytus jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, galima remiant įgūdžių, visų pirma skaitmeninių įgūdžių, prieinamumą. Taip pat reikia investicijų, kad būtų sumažinti migrantų ir ne migrantų kilmės besimokančių asmenų mokymosi rezultatų skirtumai. Aukšta darbo jėgos kokybė labai prisidėjo prie darbo našumo augimo, tačiau prieš COVID-19 krizę jos įtaka beveik dingo. Taip pat bus būtina į darbo rinką integruoti grupes asmenų, kurių potencialas iki krizės nebuvo visiškai išnaudotas, pavyzdžiui, migrantų iš ES nepriklausančių šalių ir neįgaliųjų. Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ypač akivaizdus švietimo, sveikatos priežiūros, socialinio darbo, informacinių ir ryšių technologijų, pramonės ir statybos sektoriuose;

(19)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Skaitmeninių technologijų ir mikroelektronikos sektoriuose daugiau kaip 50 % darbdavių nurodo jaučiantys kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, turintį įtakos augimui. Būtina sąlyga siekiant padidinti našumą – didelės viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams dalies išlaikymas. Siekiant atnaujinti darbo našumo augimą, taip pat reikia didinti kapitalo imlumą ir daugiau investuoti aukštųjų technologijų ir inovatyviuose sektoriuose. Padidinti našumą padės naujų skaitmeninių technologijų sklaida mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Krizė parodė, kokia svarbi yra skaitmeninė infrastruktūra, ir tai, kad spartus ir stabilus ryšys turi būti prieinamas visur, kur žmonės gyvena ar dirba. Bus svarbu plėsti judrųjį plačiajuostį ryšį 700 MHz dažnių juostoje, taip pat suteikti galimybę gauti finansinę paramą fiksuotojo plačiajuosčio ryšio plėtrai. Papildomą postūmį Švedijos ekonomikos skaitmeninimui suteiks būsimas 5G aukcionas. Siekiant tikslo iki 2045 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui visuomenę taip pat reikės investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurie sudarytų sąlygas kurti ir įgyvendinti naujoviškus, konkurencingus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimus, taip pat koordinuotų socialinių ir politinių veiksmų. Siekiant sumažinti Švedijos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį veiksmų pirmiausia reikėtų imtis transporto sektoriuje. Į politinę darbotvarkę įtrauktas visapusiškas ir palyginti greitas dabartinio transporto priemonių parko pertvarkymas į mažataršį. Svarbus veiksnys siekiant skatinti atskiroms transporto rūšims tenkančių dalių pasikeitimą ir pasiekti Švedijos plataus užmojo kovos su klimato kaita tikslą – planuojamos investicijos į geležinkelių infrastruktūrą. Transportui ir pramonei elektrifikuoti reikės didelių investicijų į elektros energijos gamybą ir paskirstymą. Švedijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Švedijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

(20)nuolatiniai įtarimai pinigų plovimu turėjo įtakos Švedijos bankų reputacijai, o pinigų plovimo prevencija tebėra Švedijos prioritetas. Veiksmingai priežiūrai užtikrinti reikia daugiau išteklių ir tinkamų procedūrų, kad būtų galima taikyti rizika grindžiamą požiūrį. Švedija pripažino, kad reikia daugiau išteklių tinkamai priežiūrai ir tyrimams vykdyti, ir sustiprino savo finansų priežiūros institucijos pajėgumus. Tačiau tos institucijos pajėgumai vis dar yra maži, palyginti su Švedijos finansų sektoriaus dydžiu. Iššūkių tebėra ir vis dar reikia visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį;

(21)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

(22)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Švedija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;