Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl valstybių narių pagal ITS direktyvos 17 straipsnio 3 dalį pateiktų 2014 ir 2017 m. pažangos ataskaitų analizės. ITS direktyvos ex post vertinimo rezultatas pateikiamas Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl ITS direktyvos vertinimo.

Ši ataskaita – antroji Direktyvos 2010/40/ES (ITS direktyva) įgyvendinimo nuo pirmosios pažangos ataskaitos pažangos ataskaita, kurioje pagal direktyvos 17 straipsnio 4 dalį pateikiama direktyvos veikimo ir įgyvendinimo analizė. Pirmąją ataskaitą Komisija patvirtino 2014 m. spalio 21 d. ir kartu su ja pateikė du Komisijos tarnybų darbinius dokumentus dėl ITS veiksmų plano įgyvendinimo ir valstybių narių 2011 ir 2012 m. ataskaitų analizės.

Tai patvirtinta 2018 m. gruodžio 11 d. priimtoje atnaujintoje ITS direktyvos įgyvendinimo darbo programoje, kurioje taip pat yra pateiktas papildomos veiklos 2018–2022 m. sąrašas. Dėl šios veiklos pagal ITS direktyvą gali būti priimti nauji deleguotieji aktai, apimantys:

Dar viena specifikacijų priėmimo sritis yra susijusi su atvira prieiga ITS paslaugoms teikti (transporto priemonėje įdiegta atviroji platforma), suteikiama užtikrinant prieigą prie transporto priemonėse saugomų duomenų ir išteklių. Pirmuoju sąveikiosios ITS platformos veiklos etapu šioje srityje buvo atlikta keletas parengiamųjų tyrimų ir vyko aktyvios suinteresuotųjų subjektų diskusijos. Savo 2018 m. gegužės 17 d. paskelbtame komunikate [COM(2018) 283 final] „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija“ Komisija paskelbė, kad svarstys, ar reikia nustatyti sąlygas dėl prieigos prie (asmeninių ir (arba) neasmeninių) transporto priemonių duomenų pagal valdžios institucijų, visų pirma eismo valdymo, poreikius. Įgyvendinant šią veiklą taip pat turėtų būti naudojamasi Komisijos naujos verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi ekspertų grupės veiklos rezultatais.

Neseniai buvo užbaigtas su sąveikiąja ITS susijęs darbas. Šis darbas buvo pradėtas remiantis mokslinių tyrimų projektais ir daugybe konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Europos ITS komitetą ir Europos ITS patariamąją grupę. Jis buvo tęsiamas sąveikiosios ITS platformoje, siekiant paremti visų vertės grandinėje dalyvaujančių subjektų bendros vizijos suformulavimą. Šiais dviem sąveikiosios ITS platformos veiklos etapais (2014 m. lapkričio mėn.–2016 m. sausio mėn. ir 2016 m. liepos mėn.–2017 m. rugsėjo mėn.) buvo nustatytos sąveikiajai ITS diegti reikiamos techninės ir teisinės sistemos pagrindinės savybės ir iš suinteresuotųjų subjektų gauti svarbūs duomenys, kurių reikėjo rengiant specifikacijas kartu su valstybių narių ekspertais. Kartu valstybės narės ir pramonė pradėjo įgyvendinti svarbias iniciatyvas (platformos „C-Roads“ iniciatyva ir parengiamieji projektai, „Car2Car“ ryšių konsorciumas), kuriomis buvo prisidėta prie transporto priemonių tarpusavio bei transporto priemonių ir infrastruktūros ryšio Europos specifikacijų rengimo.

ITS direktyvos 6 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi priimti ITS direktyvos I priede nurodytų kitų prioritetinių sričių veiksmų specifikacijas, kai tik bus priimtos reikiamos prioritetinių veiksmų specifikacijos.

a prioritetinis veiksmas: 2017 m. gegužės 31 d. Komisija priėmė Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/1926, kuriuo papildomos ITS direktyvos nuostatos dėl informacijos apie keliavimą daugiarūšiu transportu paslaugų teikimo. Rengiant specifikacijas buvo imtasi kelių iniciatyvų (pirmasis konkursas „Pažangios mobilumo sistemos“, tyrimai, praktiniai seminarai ir viešos konsultacijos). Komisija taip pat pradėjo diskusijas dėl galimos iniciatyvos, susijusios su prieiga prie kelionių daugiarūšiu transportu duomenų, siekdama išspręsti uždavinį, kaip užtikrinti prieigą prie transporto duomenų, kurie apimtų visų rūšių transportą ir mobilumo paslaugas. Pirmuoju etapu apsvarsčius šį klausimą, 2014 m. birželio mėn. buvo parengtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Veiksmų plano dėl ES kelionių daugiarūšiu transportu informacijos, planavimo ir bilietų pardavimo paslaugų įgyvendinimo rengimas“, kuriame pirmiausia numatyta priimti specifikacijas pagal ITS direktyvą. Priimtos specifikacijos apima ir sąlygas, pvz., sudarančias galimybę užtikrinti duomenų prieinamumą, ir paslaugas, ir nuostatas dėl informacijos apie keliavimą teikimo paslaugų susiejimo.

c prioritetinis veiksmas: 2013 m. gegužės 15 d. Komisija priėmė Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 886/2013, kuriuo ITS direktyva papildoma nuostatomis dėl duomenų, kurių reikia, kad vartotojams, kai įmanoma, nemokamai galima būtų teikti su eismo sauga susijusią būtinąją universalią eismo informaciją, ir tos informacijos teikimo procedūrų (žr. pirmąją pažangos ataskaitą).

Visi šeši prioritetiniai specifikacijų ir standartų rengimo ir naudojimo veiksmai, nustatyti ITS direktyvos 3 straipsnyje ir jos I priede, yra visapusiškai įgyvendinti. Kaip pažymėta pirmojoje pažangos ataskaitoje, pirmųjų trijų specifikacijų priėmimas buvo gana sklandus, nes jų taikymo sritis yra palyginti siaura. Sudėtingiau buvo rengti atitinkamas specifikacijas prioritetiniams veiksmams, susijusiems su tikralaikės eismo informacijos paslaugų ir kelionių daugiarūšiu transportu informacijos paslaugų teikimu, nes šių ITS direktyvos I priede nurodytų specifikacijų taikymo sritis yra labai plati ir dėl jos reikėjo pasiekti bendrą sutarimą su ekspertais.

Kaip pabrėžta pirmojoje ataskaitoje, prireikė laikytis visapusiškesnio metodo, siekiant spręsti įvairius (finansavimo, standartizavimo, glaudesnio suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimo, su diegimu susijusio valdymo ir t. t.) klausimus, kurie nepatenka į vien specifikacijų taikymo sritį, visų pirma sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (sąveikioji ITS) klausimus. Todėl 2014 m. lapkričio mėn. buvo sukurta suinteresuotųjų subjektų platforma (sąveikiosios ITS platforma) kaip Komisijos ekspertų grupė, suburianti viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotuosius subjektus ir atstovaujanti visiems pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams visoje vertės grandinėje, įskaitant valdžios institucijas, transporto priemonių gamintojus, tiekėjus, paslaugų teikėjus, telekomunikacijų įmones ir t. t. Visi jie buvo suburti tam, kad prisidėtų prie bendros suderinto C-ITS diegimo ES vizijos kūrimo ir paremtų ES specifikacijų rengimą.

Parengtas ir paskelbtas DATEX II standartas, taikomas keitimuisi (tikruoju laiku) su ITS susijusia informacija, o įgyvendinant projektą TN-ITS, 2018 m. baigta rengti CEN techninė specifikacija (CEN/TS 17268), skirta keitimuisi (statiniais) ITS erdviniais duomenimis. Ši veikla labai svarbi užtikrinant, kad būtų tinkamiau keičiamasi ITS kelių transporto duomenimis ir duomenimis, kurių reikia rengiant skaitmeninius žemėlapius.

Įgyvendindami standartizavimo įgaliojimą M/453, CEN (TC 278 WG16) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) (TC ITS) bei kitos standartizacijos organizacijos pateikė sąveikiajai ITS svarbius standartus. ITS standartizavimo veikla taip pat grindžiama ES, JAV ir kitų partnerių, kurie vykdo ITS standartų suderinimo viso pasaulio mastu veiklą, bendradarbiavimu. Šis bendradarbiavimas spartina standartų nustatymą ir taip greičiau diegiama ITS.

CEN ir (arba) ETSI pradėjo rengti keletą naujų su pagalbos iškvietos sistema „eCall“ susijusių darbo elementų, kuriems teikiama ES parama ir kurie yra patvirtinti kaip nauji standartai arba techninės specifikacijos, visų pirma pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ paslaugų teikimas per ITS stotį, keletas techninių specifikacijų, pagal kurias pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ taikymo sritis išplečiama, įtraukiant į ją kitų kategorijų transporto priemones (sunkiasvores krovinines transporto priemones ir kitas komercines transporto priemones, tolimojo susisiekimo ir miesto autobusus, žemės ir (arba) miškų ūkio transporto priemones, variklines dvirates transporto priemones), ir pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ aukšto lygmens taikomosios programos protokolai (HLAP), naudojant paketinio perjungimo IMS tinklus.

Kalbant apie specifikacijas, susijusias su ITS direktyvos 3 straipsnio b ir c punktuose nurodytais prioritetiniais veiksmais, 17 valstybių narių ir Norvegija pranešė, kad jau sukūrė savo nacionalinius prieigos punktus, o dar penkios valstybės narės imasi veiksmų, kad tokie punktai būtų netrukus sukurti. Su e specifikacijomis susijusių nacionalinių prieigos punktų įdiegta mažiau (nacionalinius prieigos punktus sukūrė ir (arba) prie Europos prieigos punkto prisidėjo 13 valstybių narių), kadangi kelios valstybės narės mano, kad specifikacijos jų teritorijoje netaikomos, nes joje neteikiamos informavimo apie saugias transporto priemonių stovėjimo vietas paslaugos. Esant šiems teigiamiems pokyčiams, atrodo, kad yra tikslinga toliau taip remti dabartines valstybių narių pastangas, ypač atsižvelgiant ir į tai, kad šios specifikacijos pirmiausia yra susijusios su sąlygomis, suteikiančiomis galimybę teikti paslaugas, t. y. su duomenų prieinamumu, o ne pačiomis paslaugomis. Panašus argumentavimas gali būti taikomas a specifikacijoms, su kuriomis susijęs darbas vis dar yra ankstyvajame etape.

Remiantis ITS direktyvos 17 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės turėjo iki 2014 m. rugpjūčio 27 d. ir 2017 m. rugpjūčio 27 d. pateikti Komisijai nacionalinių veiksmų ir projektų ITS direktyvos 2 straipsnyje nurodytose prioritetinėse srityse ataskaitas.

Atsakomybė taip pat yra svarbus sąveikiosios ITS elementas, todėl rengiant specifikacijas deramai atsižvelgta į Sprendimo Nr. 768/2008/EB I priede nustatytas gaminiams skirtų derinamųjų Bendrijos teisės aktų orientacines nuostatas. Šios specifikacijos nėra griežtai susijusios su atsakomybe, bet jose išsamiai išdėstomos sąveikiosios ITS stočių gamintojų prievolės ir pareigos.

Dar vienas svarbus sąveikiosios ITS specifikacijų aspektas – ryšio saugumas. Teikiant daugelį sąveikiosios ITS paslaugų svarbu užtikrinti sąveikiosios ITS pranešimų, kuriuose pateikiama tokia informacija kaip buvimo vietos, greičio ir krypties duomenys, autentiškumą ir vientisumą. Todėl šiomis specifikacijomis nustatytas vienas bendras europinis pasitikėjimo sąveikiąja ITS modelis, taikytinas visoms sąveikiosios ITS stotims, nepriklausomai nuo naudojamų ryšio technologijų.

Asmens duomenų apsauga yra svarbus aspektas, į kurį buvo atsižvelgta rengiant sąveikiosios ITS specifikacijas, nes teikiant kai kurias sąveikiosios ITS paslaugas perduodami asmens duomenys. Patikslinta, kad sąveikiosios ITS atveju specifikacijos negali būti teisėto duomenų tvarkymo teisinis pagrindas. Nepaisant to, sąveikiosios ITS specifikacijomis nustatyti reikalavimai dėl pranešimų pseudoniminimo ir principai, išdėstyti konstatuojamosiose dalyse, kuriais remiama asmens duomenų apsauga.

Kaip minėta 2014 m. ataskaitoje, atitinkamais atvejais į specifikacijas yra įtrauktos nuostatos, susijusios su asmens duomenų apsaugos, informacijos saugumo ir pakartotinio naudojimo taisyklėmis, kuriomis patikslinama, kad turi būti laikomasi privatumo ir duomenų apsaugos teisės aktų. Be to, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas buvo nuolat kviečiamas dalyvauti valstybių narių ekspertų posėdžiuose rengiant specifikacijas, o į jo nuomonę buvo tinkamai atsižvelgta.

Kaip teigiama pirmojoje pažangos ataskaitoje, miestų ITS gairėmis, parengtomis vadovaujantis ITS veiksmų planu, pasinaudota rengiant Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES miestams skirtų intelektinių transporto sistemų mobilizavimo. Šis darbinis dokumentas yra 2013 m. gruodžio 17 d. priimto ES judumo mieste dokumentų rinkinio dalis. 2019 m. Komisija atliks šio dokumentų rinkinio vertinimą.

Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir valstybių narių pirmųjų (2014 m.) ITS diegimo pažangos ataskaitų analizės rezultatus, bendradarbiaujant su valstybių narių ekspertais nustatyta bendra ataskaitų struktūra ir parengtas pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių (PVRR) sąrašas, kuriuos valstybėms narėms pasiūlyta savanoriškai naudoti rengiant 2017 m. pažangos ataskaitas. Minėta struktūra ir sąrašu papildomos pagal ITS direktyvą valstybių narių teikiamų ataskaitų rengimo gairės, patvirtintos 2011 m. liepos 13 d. Išsamią informaciją apie struktūros ir PVRR naudojimą galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl valstybių narių 2014 ir 2017 m. pažangos ataskaitų analizės.

2016 m. vasario mėn. Komisija suteikė standartizavimo įgaliojimą M/546, pagal kurį Europos standartizavimo organizacija įgaliojama parengti naujus europinius standartus ir standartizavimo dokumentus, kuriais būtų remiamas ITS direktyvos 8 straipsnio įgyvendinimas siekiant tikslų, susijusių su kelionių daugiarūšiu transportu informacija, eismo valdymu ir miestų logistika miestų ITS srityje. Tikimasi, kad šis darbas bus baigtas 2021 m.

Ataskaitose taip pat minima naujų rūšių veikla, pvz., bepiločių orlaivių naudojimas vykdant eismo stebėseną, daugelis valstybių narių taip pat pranešė vykdančios veiklą, susijusią su autonominėmis transporto priemonėmis ir (arba) autonominiu transporto priemonės vairavimu. Šios atsirandančios naujos ITS temos nusipelno ilgalaikio dėmesio, ypač atsižvelgiant į galimą ITS direktyvos peržiūrą.

Daugelis valstybių narių taip pat kartu kūrė bendras priemones, susijusias su duomenų prieinamumu ir paslaugų teikimu (pvz., DATEX II profiliai, transporto tinklo ITS (TN-ITS) specifikacijos, metaduomenų katalogas, kokybės sistema, savideklaracijos šablonai ir t. t.), įgyvendindamos EITP lėšomis finansuojamus projektus ir (arba) programų rėmimo veiksmus arba savanoriškai. Šis bendradarbiavimas turėtų būti skatinamas ir išplėstas, kad būtų remiamas skaitmeninės ITS infrastruktūros, kurios pagrindą sudaro visi nacionaliniai prieigos punktai, suderinimas.

Neskaitant pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ infrastruktūros diegimo ir e specifikacijų, susijusių su informavimo apie saugias sunkvežimių stovėjimo vietas paslaugomis, įgyvendinimo veiklos, kuri taip pat buvo remiama EITP lėšomis finansuojamais projektais, III prioritetinėje srityje (ITS kelių saugos ir saugumo prietaikos) buvo vykdoma mažiau veiklos. Keletas ES finansuojamų pagrindinių didelio masto ITS projektų, diegiamų išilgai EITP lėšomis finansuojamų koridorių (pvz., „Ursa Major 2“ arba „NEXT-ITS 2“), vis dėlto yra bent iš dalies susiję su III prioritetine sritimi, nes jais pirmiausia siekiama padidinti keleivių ir krovinių eismo saugą. Taip pat derėtų pažymėti, kad daugelyje IV prioritetinėje srityje įgyvendinamų sąveikiosios ITS diegimo projektų, apie kuriuos ataskaitose pranešta, saugai skiriamas labai didelis dėmesys.

Abejonės dėl įgaliojimų delegavimo apimties

2013 m. gruodžio 18 d. viena valstybė narė kreipėsi į Europos Sąjungos Bendrąjį Teismą dėl dviejų deleguotųjų reglamentų, (ES) Nr. 885/2013 (dėl informavimo apie sunkvežimių stovėjimo vietas paslaugų) ir (ES) Nr. 886/2013 (dėl su eismo sauga susijusios būtinosios universalios eismo informacijos teikimo paslaugų). Ji paprašė panaikinti šiuos du deleguotuosius reglamentus, motyvuodama tuo, kad jais viršijamos Direktyvoje 2010/40/ES nustatytos įgaliojimų delegavimo ribos, todėl pažeidžiamas SESV 290 straipsnis, nes deleguotaisiais aktais buvo nustatyti įpareigojimai, kurių turi laikytis visos valstybės narės, o tai prieštarauja ITS direktyvos tikslui.

Bendrasis Teismas atmetė skundą 2015 m. spalio mėn., pareikšdamas, kad priimdama šiuos deleguotuosius aktus Komisija neviršijo savo įgaliojimų. Jis taip pat patvirtino Komisijos poziciją dėl priežiūros institucijos, kompetentingos vertinti atitiktį, įsteigimo vienu iš deleguotųjų aktų.

Valstybė narė pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo, iš esmės teigdama, kad:

1.Bendrasis Teismas padarė klaidingą išvadą, kad pagal reglamentus iš valstybių narių nereikalaujama diegti ITS prietaikas ir paslaugas savo teritorijoje;

2.Bendrasis teismas neteisingai aiškino įgaliojimo delegavimą pagal Direktyvos 2010/40/ES 7 straipsnį kaip Komisijos įgaliojimą reikalauti, kad valstybės narės įsteigtų priežiūros instituciją, ir

3.Bendrasis teismas padarė klaidingą išvadą, kad priežiūros institucija nėra esminis nagrinėjamo klausimo elementas ir kad ji gali būti įgaliojimų delegavimo objektas.

2017 m. liepos 26 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas atmetė apeliacinį skundą kaip nepagrįstą, taip patvirtindamas Bendrojo Teismo sprendimą ir Komisijos poziciją.

Taigi Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad priežiūros institucija nėra esminis nagrinėjamo klausimo elementas ir todėl ji gali būti įgaliojimų delegavimo objektas.

3.3.Tolesni su specifikacijomis susiję veiksmai

Kaip jau minėta 2014 m. ataskaitoje, įgyvendinti specifikacijas padėjo finansavimas pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (tokie projektai kaip „I_HeERO“, „Crocodile 2“ ar „C-Roads“ ir tokie programos rėmimo veiksmai kaip TN-ITS GO, DATEX II, MMTIS) ir programą „Horizontas 2020“ bei įvairios suinteresuotųjų subjektų iniciatyvos ir platformos (EeIP, TISA, EU-EIP, TN-ITS ir t. t.).

Siekdama susisteminti specifikacijų įgyvendinimą valstybėse narėse, Komisija taip pat surengė keletą ekspertų susitikimų ir praktinių seminarų, kad būtų aptarti visų specifikacijų, t. y. a, b, c, d ir e specifikacijų, įgyvendinimo klausimai, visų pirma klausimai, susiję su nacionalinių prieigos punktų kūrimu.

Kaip minėta 2.8.2 skirsnyje, daugelis valstybių narių savanoriškai ir (arba) įgyvendindamos ES finansuojamus projektus bendradarbiavo kurdamos įvairias priemones, kurių reikia siekiant įgyvendinti specifikacijas, visų pirma susijusias su kokybės reikalavimais, metaduomenimis, standartų profiliavimu ir t. t.

Šio darbo reikėjo tam, kad specifikacijos būtų papildytos operaciniais elementais, ir kai kuriais atvejais, nesant jokios oficialios sistemos, jį atlikti ėmėsi nedidelė grupė valstybių narių. Atliekant šį darbą neabejotinai būtų naudinga tinkamiau koordinuoti veiklą, įtraukiant visas valstybes nares ir apimant visas specifikacijas, kad šio darbo rezultatais būtų kuo geriau pasinaudota siekiant tikslo sukurti darnią ITS skaitmeninę infrastruktūrą.

4.Naudojami ir reikiami finansiniai ištekliai

Palyginti su 2014 m. ataskaita, dabar turima daugiau informacijos apie naudojamus ir reikiamus finansinius išteklius, nes visi prioritetiniai veiksmai yra reglamentuojami, o diegiant paslaugas ir nacionalinių prieigos punktų infrastruktūrą padaryta didelė pažanga. Derėtų pažymėti, kad su specifikacijų įgyvendinimu susijusias sąnaudas labai dažnai sudėtinga atskirti nuo ITS paslaugų diegimo ir naudojimo bei pačios ITS fizinės infrastruktūros bendrųjų sąnaudų, kurios gali būti gerokai didesnės.

Su ITS direktyvos įgyvendinimu susijusių sąnaudų klausimas yra išsamiai išdėstytas tyrime Support study for the ex-post evaluation of the ITS Directive 2010/40/EU (Ricardo-TEPR, 2018 m. liepos mėn.) ir toliau nagrinėjamas kartu su šia ataskaita pateiktame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl ITS direktyvos vertinimo.

Be valstybių narių patiriamų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę sąnaudų ir Komisijos bei valstybių narių patiriamų sąnaudų, susijusių su posėdžiais, t. y. Europos ITS komiteto (iki 2018 m. pabaigos surengti 25 posėdžiai), Europos patariamosios grupės (10 posėdžių), valstybių narių ekspertų grupių (58 posėdžiai rengiant specifikacijas ir paskesniu etapu) ir sąveikiosios ITS platformos (8 plenariniai posėdžiai ir ~160 darbo grupių posėdžių), su direktyvos įgyvendinimu susijusias sąnaudas galima apibendrinti taip:

-nacionalinių prieigos punktų kūrimas ir naudojimas: vidutinės nacionalinių prieigos punktų sukūrimo sąnaudos, remiantis 30 proc. valstybių narių indėliu, svyruoja nuo 249,000 EUR taikant b specifikacijas iki 352,000 EUR taikant c specifikacijas. Vidutinės metinės naudojimo sąnaudos svyruoja nuo 29,000 EUR taikant c specifikacijas iki 46,000 EUR taikant b specifikacijas. Kalbant apie a specifikacijas, duomenis pateikė tik trys valstybės narės ir iš jų matyti, kad vidutinės sukūrimo sąnaudos siekia 195,000 EUR, o metinės naudojimo sąnaudos – 22,000 EUR. Šios sąnaudos yra tik vidutinės vertės, o individualios vertės kiekvienoje valstybėje narėje labai skiriasi, priklausomai, visų pirma, nuo valstybės narės pasirinktų įgyvendinimo sprendimų (esamų prieigos punktų panaudojimas, bendri prieigos punktai kelioms specifikacijoms ir t. t.), pasirinktų techninių sprendimų (pvz., duomenų bazė, platforma, saugykla) ir nuo to, ar dinaminiai duomenys yra įtraukti, ar ne;

-standartų rengimas: Komisija skyrė 2,8 mln. EUR 2011–2017 m. pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ standartams ir standartams pagal du įgaliojimus M/453 (C-ITS) ir M/546 (Miestų ITS) parengti. Buvo skirtas papildomas finansavimas su specifikacijomis susijusiems standartams (pvz., keitimosi erdviniais ITS duomenimis techninėmis specifikacijomis) rengti ir standartų profiliavimui įgyvendinant EITP projektus arba programos rėmimo veiksmus. Ši standartizavimo veikla bus tęsiama, visų pirma įgyvendinant Komisijos koreguojamą IRT standartizavimo planą;