2007 m. Afrikoje įsteigtas ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas, kurio lėšomis nuo tol teikiama parama projektams visų pirma energetikos, transporto ir vandens sektoriuose iš viso sudaro daugiau nei 500 mln. EUR. 2015 m. Komisijos sprendimu C(2015) 5210 sukurta Afrikos investicinė priemonė.

2007–2013 m. laikotarpiu buvo atliktas laikotarpio vidurio vertinimas dėl dviejų priemonių: 2012 m. dėl ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo ir 2013 m. – Kaimynystės investicinės priemonės (KIP). Įvertinus abi priemones padaryta išvada, kad tai yra naudingos ir veiksmingos priemonės atsižvelgiant į jų atitinkamus tikslus: Europos kaimynystės partnerystės (EKP) bei infrastruktūros vystymo Afrikoje tikslus. Visų pirma teigiamai įvertintas projektų identifikavimas, tinkamumas ir struktūra; abejomis priemonėmis pasiektas tikslas sutelkti daug finansinių išteklių. Be to, atlikus laikotarpio vidurio vertinimą buvo atkreiptas dėmesys į reikšmingą įnašą plėtojant įvairią partnerystę ir didinant finansų įstaigų veiksmų tarpusavio koordinavimą ir bendradarbiavimą, taip pat ir su Komisija. Pateikta keletas rekomendacijų, visų pirma dėl sprendimų priėmimo struktūros gerinimo ir ypač ES delegacijų ir šalių partnerių funkcijų; jose toliau aptartas privačiojo sektoriaus dalyvavimas, konkrečių finansinių priemonių, pavyzdžiui, rizikos mažinimo priemonių, panaudojimo galimybės ir galiausiai rezultatų vertinimo sistemos įgyvendinimas.

Šiomis išvadomis bei kitomis ataskaitomis naudojosi 2012 m. gruodžio mėn. įsteigta ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma (EUBEC), rengdama konkrečias rekomendacijas, kaip dar labiau padidinti ES paramos, teikiamos naudojant derinamąsias priemones, veiksmingumą. 2014 m. spalio mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą dėl derinimo. Šios ataskaitos išvados atitiko minėtąsias išvadas: regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimas su finansų įstaigų paskolomis siekiant remti ES išorės politiką iš esmės buvo veiksmingas, o projektai svarbūs. Pateiktos tokios rekomendacijos: užtikrinti, kad ES dotacijomis sukurto papildomumo vertinimas būtų pagrįstas dokumentais, užtikrinti, kad vykdomosioms valdyboms pateikti projektai būtų užbaigti, parengti ES derinimo operacijų gaires, užtikrinti aktyvesnį ES delegacijų vaidmenį, supaprastinti sprendimų priėmimo procesą, pagerinti Komisijos vykdomą projektų stebėseną ir užtikrinti tinkamą ES finansavimo matomumą.

ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma atsižvelgė į beveik visas minėtas rekomendacijas, rengdama suderintą ir patobulintą projekto paraiškos formą ir gaires, taip pat kurdama rezultatų matavimo sistemą, įskaitant standartinius rodiklius.

Be to, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinimas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 140 straipsnio reikalavimo, taikomo pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/323 17 ir 40 straipsnius, 2014 m. buvo atliktas Afrikos investicinės priemonės ex-ante vertinimas ir įvertinta, ar planuojama priemonė atitinka pagal Finansinį reglamentą (FR) finansinėms priemonėms taikomus reikalavimus. Į šio vertinimo rekomendacijas buvo atsižvelgta valdant Afrikos investicinę priemonę; jos bus aktualios ES ir Afrikos investavimo platformai.

Ex ante vertinimo rezultatai parodė, kad atsižvelgiant į sunkumų, su kuriais susiduriama Afrikoje, pobūdį, mastą ir svarbiausius aspektus (pvz., urbanizaciją, galimybių naudotis pagrindinėmis paslaugomis stoką, maisto stygių, skurdą ir klimato kaitos poveikį), dabartinius ES ir šalių partnerių bendradarbiavimo tikslus (t. y. tvaraus ir integracinio vystymosi ir augimo, žemyninės integracijos, skurdo panaikinimo ir kovos su klimato kaita) ir būtinybę sutelkti papildomų finansinių išteklių, reikia naujos lanksčios finansavimo sistemos. Atsižvelgiant į minėtus rezultatus ir papildomą tikslą šalinti pagrindines migracijos priežastis, Afrikos investavimo platforma (AIP) gali suteikti pridėtinės vertės sektoriuose, kuriuose susiduriama su didžiausiais sunkumais Afrikoje. Pasitelkiant įvairių formų pagal šalies riziką konkretiems projektams ir sektoriams pritaikytą paramą, per AIP bus prisidėta siekiant integracinio augimo ir darnaus vystymosi tikslų ir taip pašalintos kai kurios pagrindinės migracijos priežastys.

Pagal dabartinį Afrikos investicinės priemonės portfelį ir projektų bazę numatyti projektai, kuriais prisidedama prie tikslo šalinti pagrindines migracijos priežastis. Kadangi darbo vietų kūrimas yra pagrindinis projektų, kuriais per vietos bankus ar patikos fondus teikiama parama finansų sektoriui ir labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), tikslas, taip pat projektų, kuriais teikiama parama žemės ūkiui, finansams ir kaimo plėtrai, įskaitant kaimo kelius ir elektrifikavimą, tikslas, užimtumo galimybės taip pat gali būti sukuriamos įgyvendinus tam tikrus infrastruktūros projektus (atsinaujinančiųjų išteklių) energetikos sektoriuje arba platesniame transporto sektoriuje, įskaitant ne tik kaimo kelius, bet ir kelių bei uostų statybą ir remontą. Darbo vietų kūrimas ir skurdo mažinimas buvo vieni iš tikslų, paminėtų kai kuriuose ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo metinėje ataskaitoje išvardytuose energetikos projektuose.

Patikrinus ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo portfelį ir Afrikos investicinės priemonės projektų bazę matyti, kad tokie derinimo mechanizmai prisideda prie tikslo šalinti pagrindines migracijos priežastis ir pritraukti finansavimą iš dalyvaujančių finansų įstaigų partnerių. Patikrinus 150 dabartinės Afrikos investicinės priemonės projektų bazės projektų akivaizdu, kad galbūt iki 30 proc. projektų galėtų būti svarbūs siekiant šalinti pagrindines migracijos priežastis. Kai kurių projektų pagrindinis tikslas – sukurti darbo vietų ir remti MVĮ, o dauguma projektų siekiama socialinio ir ekonominio vystymosi bei atsparumo, taip pat kai kuriais atvejais kaip antrinio poveikio – sukurti darbo vietų ir mažinti skurdą. Iš 23 pagal EDVF reikalavimus atitinkančių šalių 18 šalių yra taikoma dabartinė Afrikos investicinės priemonės projektų bazė, skirta Sahelio ir Čado ežero bei Somalio pusiasalio regionams.

2015 m. Europos kaimynystės politikos peržiūroje dar kartą pabrėžta ekonominio ir socialinio vystymosi svarba ES siekiant kaimyninių šalių stabilumo ir plėtojant partnerystę. ES turėtų aktyviau bendradarbiauti su tarptautinėmis finansų įstaigomis, atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis dėl privačiojo sektoriaus plėtros ir iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti integracinį augimą ir užimtumą bei gerinti gyvenimo sąlygas. Be to, reikėtų aktyviau imtis veiksmų, kuriais skatinama partnerystė su privačiuoju sektoriumi, naudoti inovatyvias priemones (pavyzdžiui, dotacijų ir paskolų derinimą) kaip svarbų būdą pritraukti papildomų išteklių ir padidinti ES pagalbos poveikį. Be to, pabrėžiama būtinybė sutelkti pastangas į gebėjimų ugdymą, kompetencijas bei lygių galimybių kūrimą abiejų lyčių jaunimui.

Šiuo metu atliekamas naujas derinamųjų priemonių vertinimas, kurio galutinė ataskaita turėtų būti pateikta iki 2016 m. pabaigos.