Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Suomijos stabilumo programos /* SEK/2006/0023 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.1.2006 SEK(2006) 23 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Suomijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Suomijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. rugsėjo mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1998 m. spalio 12 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Suomijos stabilumo programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Suomijos stabilumo programos atnaujintas variantas buvo pateiktas 2005 m. lapkričio 24 d. Programoje aptariamas laikotarpis nuo 2005 m. iki 2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie 2007–2009 m. išorės prielaidas). Atnaujintame programos variante aiškiai neapibrėžtas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 2. Atsigavusi po išskirtinai gilaus ekonomikos nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Suomijos ekonomika itin plėtojosi 1995–2004 m. laikotarpiu – tada vidutinė augimo norma pasiekė 3½ % per metus, t. y. ji apie 1½ procentinio punkto viršijo euro zonos vidurkį. Stiprus augimas padėjo padidinti užimtumo lygį – nuo 60 % po recesijos – iki 68 % 2004 m. Vidutinei metinei normai esant 1½ %, 1995–2004 m. laikotarpiu infliacija buvo ½ procentinio punkto mažesnė nei euro zonoje. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,7 % metinio vidurkio 2005–2006 m. iki vidutiniškai 2,3 % per likusį programos laikotarpį. 2005 ir 2006 m. BVP augimo normai didelės įtakos turi gamybos stabdymas popieriaus ir celiuliozės pramonėje dėl darbo ginčų – taip paaiškinamas staigus kritimas 2005 m. ir toliau numatomas pakilimas 2006 m. Programoje išdėstytos trumpalaikės ir vidutinės trukmės prognozės yra atsargesnės, nei Komisijos tarnybų prognozės. Infliacijos prognozės atrodo pakankamai realistiškos ir atitinka Komisijos tarnybų prognozes. 3. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnio 2004–2008 m. laikotarpio stabilumo programos atnaujinto varianto Taryba patvirtino programoje pateiktą biudžeto strategiją. Remiantis Komisijos tarnybų prognozėmis 2005 m. numatomas 1,9 % BVP valdžios sektoriaus perteklius; tai beveik atitinka ankstesniame programos atnaujintame variante numatomą perteklių. 4. Vyriausybės pagrindiniai tikslai šiame atnaujintame programos variante – pasiekti, kad centrinės valdžios sektoriaus finansai būtų subalansuoti esant normalioms ekonominio augimo sąlygoms ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, atsižvelgiant į neigiamą visuomenės senėjimo poveikį. Taip pat siūlomos priemonės, skirtos patobulinti vietos valdžios institucijų finansinių sąskaitų tvarkymą, kad jos galėtų fiksuoti subalansuotą būklę programos laikotarpio pabaigoje. Valdžios sektoriaus pertekliaus tendencija kiek mažės ir sieks 1,5 % BVP iki programos laikotarpio pabaigos. Pajamos ir išlaidos, nurodytos kaip santykis su BVP, mažės nuo 2005 m. iki 2007 m. (tiek pajamos, tiek išlaidos – apie 1 procentinį punktą BVP); prognozuojama, kad po to abu santykiai ir grynasis skolinimas (dėl šios priežasties) bus stabilūs. Pirminio pertekliaus planas rodo kiek staigesnį mažėjimą dėl numatomo palūkanų išlaidų BVP dalies kritimo. Pertekliaus sumažėjimas rodo palaipsninį mokesčių mažinimą. Išlaidos turi būti kontroliuojamos pasitelkus valstybės biudžeto išlaidų ribas ir mažinant palūkanų išlaidas. Palyginti su ankstesniu atnaujintu programos variantu pertekliaus skaičiavimai 2006–2009 m. buvo patikslinti juos mažinant apie 0,5 % BVP dėl mokesčių sumažinimo ir atsargesnio požiūrio į socialinio draudimo fondo ir vietos valdžios institucijų finansinę būklę. 5. Struktūros atžvilgiu numatoma, kad perteklius kiek sumažės per artimiausius trejus metus nuo apytiksliai 2 % BVP 2005 m. iki 1¾ 2006–2008 m. laikotarpiu, bet pradės vėl didėti 2009 m. Tačiau šis didėjimas priklauso tik nuo numatomo gamybos apimčių atotrūkio padidėjimo iki 1 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Programoje prognozuojama, kad struktūrinis perteklius sumažės iki apytiksliai 1½ % BVP iki programos laikotarpio pabaigos (2009 m.)[3]. Šiame vertinime tai laikoma šios programos vidutinės trukmės tikslu. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu, programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Nustatytas aukštesnis nei mažiausias privalomas vidutinės trukmės tikslas programoje motyvuojamas siekiu užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. 6. Atnaujinto programos varianto biudžeto tiksluose numatyta rizika iš esmės atrodo subalansuota. Tikslai, numatyti iki 2007 m., atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominę prognozę; pastaroji yra kiek optimistiškesnė. Daugiametės centrinės valdžios išlaidų ribos iki šiol pasiteisino – išlaidos buvo ribojamos, tuo tarpu atrodo, kad mokesčių prognozės paremtos atsargiu vertinimu. Ekonominio augimo atžvilgiu stabilumo programoje dėmesys atkreipiamas į šią riziką: neigiamas visuomenės senėjimo poveikis ir mažėjanti darbo pasiūla gali būti nepakankamai vertinami; tačiau, atsižvelgiant į tai, kad augimo prielaidos pakankamai atsargios palyginti su Komisijos tarnybų prognozėmis, rizikai, kylančiai dėl augimo perspektyvos, yra atsvara. 7. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos vertinimą programoje apibrėžta biudžeto strategija atrodo pakankama, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Be to, joje taip pat numatoma pakankamai patikima riba, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 8. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus bendrasis skolos lygis išliks gerokai mažesnis nei 60 % BVP visą programos laikotarpį. Atnaujintame programos variante numatoma, kad skolos santykis sumažės nuo apskaičiuoto 42,7 % BVP 2005 m. iki 40,1 % BVP 2009 m. Skolos santykio sumažėjimas, kurį sukeltų didelis pirminis perviršis, yra sureguliuojamas naudojant skolą didinantį atsargų ir srautų patikslinimą, kuris atspindi lėšų kaupimą socialinio draudimo fonduose. 9. Siekiant valstybės finansų tvarumo Suomija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrasis skolos santykis šiuo metu yra mažesnis kaip 60 % BVP pamatinės vertės ir numatoma, kad jis liks žemiau šios vertės per didžiąją dalį prognozuojamo laikotarpio, kuris pratęsiamas iki 2050 m. Didelės socialinio draudimo lėšos ir šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apriboti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Tačiau ilgainiui dėl didėjančių išlaidų pensijoms gali kilti rizika valstybės finansų tvarumui. Ilgą laiką riboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, įskaitant sėkmingą pastarųjų reformų priemonių įgyvendinimą, kurių tikslas – pakelti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir palaikyti gerą biudžeto būklę, būtų pagrindiniai tikslai siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką[4]. 10. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Šios priemonės visų pirma skirtos užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir skatinti augimą bei darbo vietų kūrimą, pvz., svarbi pensijų reforma, kuri šiuo metu yra palaipsniui įgyvendinama. 11. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Suomijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: (i) valstybės finansų tvarumas ir (ii) darbo rinkos veikimas. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui visiškai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Stabilumo programoje apibrėžiamos priemonės skirtos pagerinti centrinės ir vietos valdžios institucijų veiksmingumą ir patvirtinamas ketinimas toliau taikyti centrinės valdžios biudžeto išlaidų apribojimus neapsiribojant dabartiniuose teisės aktuose numatytu laikotarpiu. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Suomijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 12. 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programos variantą, kuris apima 2005-2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie 2007–2009 m. išorės prielaidas). Programoje aiškiai neapibrėžtas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 13. Atsigavusi po išskirtinai gilaus ekonomikos nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Suomijos ekonomika itin plėtojosi 1995-2004 m. laikotarpiu – tada vidutinė augimo norma pasiekė 3,6 % per metus. Veiklos aktyvumas padėjo padidinti užimtumo lygį; nepaisant to, infliacijos lygis išliko mažesnis, nei euro zonos vidurkis. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,7 % metinio vidurkio 2005–2006 m. iki vidutiniškai 2,3 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šis scenarijus yra pagrįstas atsargiomis augimo prielaidomis. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realistiškos. 14. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnio 2004–2008 m. laikotarpio stabilumo programos atnaujinto varianto Taryba patvirtino programoje pateiktą biudžeto strategiją. Remiantis Komisijos tarnybų prognozėmis, 2005 m. numatomas 1,9 % BVP valdžios sektoriaus perteklius; tai beveik atitinka ankstesniame atnaujintame programos variante numatomą perteklių. 15. Vyriausybės pagrindiniai tikslai – pasiekti, kad centrinės valdžios sektoriaus finansai būtų subalansuoti esant normalioms ekonominio augimo sąlygoms ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus pertekliaus tendencija kiek mažės ir 2008–2009 m. bus 1,5 % BVP; pirminio pertekliaus smukimas yra kiek staigesnis dėl numatomo palūkanų išlaidų kritimo. Pertekliaus mažėjimas priklauso nuo pajamų ir atspindi palaipsninį mokesčių mažinimą. Prognozuojama, kad išlaidos bus kontroliuojamos pasitelkus valstybės biudžeto išlaidų ribas ir mažinant palūkanų išlaidas. Palyginti su ankstesniu atnaujintu programos variantu, pertekliaus skaičiavimai 2006–2009 m. buvo patikslinti juos mažinant apie 0,5 % BVP dėl mokesčių sumažinimo ir atsargesnio požiūrio į socialinio draudimo fondo ir vietos valdžios institucijų finansinę būklę. 16. Planuojama, kad per programos laikotarpį struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą patikslintas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, kiek sumažės per artimiausius trejus metus nuo apytiksliai 2 % BVP 2005 m. iki 1¾ 2006–2008 m. laikotarpiu, bet pradės didėti 2009 m. atsižvelgiant į numatytą gamybos atotrūkio padidėjimą. Programoje prognozuojama, kad iki programos laikotarpio pabaigos[6] struktūrinis perteklius bus apytiksliai 1½ % BVP; tai yra laikoma programos vidutinės trukmės tikslu, nes atitinka vidutinės trukmės tikslo principus, nustatytus Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu, programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Nustatytas aukštesnis nei mažiausias privalomas vidutinės trukmės tikslas programoje motyvuojamas siekiu užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. 17. Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Mokesčių prognozės, atrodo, yra pagrįstos atsargiomis prielaidomis ir išlaidų ribų sistema iki šiol buvo labai veiksminga. Stabilumo programoje atkreipiamas dėmesys į riziką, kad neigiamas visuomenės senėjimo poveikis ekonominiam augimui ir mažėjanti darbo pasiūla gali būti nepakankamai vertinami dabartiniuose skaičiavimuose; tačiau, kaip minėta, ekonominio augimo projekcijas atnaujintame programos variante galima įvardyti, kaip atsargias. 18. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi per visą programos laikotarpį, kaip numatyta programoje. Be to, joje numatoma pakankamai patikima riba, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 19. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 42,7 %, t. y. bus žymiai mažesnis, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 2,6 procentinio punkto. 20. Suomija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrasis skolos santykis šiuo metu yra mažesnis kaip 60 % BVP pamatinės vertės ir numatoma, kad jis liks žemiau šios vertės per didžiąją dalį prognozuojamo laikotarpio, kuris pratęsiamas iki 2050 m. Didelės socialinio draudimo lėšos ir šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apriboti senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Tačiau ilgainiui dėl didėjančių išlaidų pensijoms gali kilti rizika valstybės finansų tvarumui. Ilgą laiką riboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, įskaitant sėkmingą pastarųjų reformų priemonių įgyvendinimą, kurių tikslas – pakelti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir palaikyti gerą biudžeto būklę, būtų pagrindiniai tikslai, siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką[7]. 21. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Šios priemonės visų pirma skirtos užtikrinti ekonominį ir fiskalinį tvarumą ir skatinti augimą bei darbo vietų kūrimą, pvz., svarbi pensijų reforma, kuri šiuo metu yra palaipsniui įgyvendinama. 22. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Suomijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: (i) valstybės finansų tvarumas ir (ii) darbo rinkos veikimas. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui visiškai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje Stabilumo programoje apibrėžiamos priemonės skirtos pagerinti centrinės ir vietos valdžios institucijų veiksmingumą ir patvirtinamas ketinimas ir toliau taikyti centrinės valdžios biudžeto išlaidų apribojimus neapsiribojant dabartiniuose teisės aktuose numatytu laikotarpiu. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 3.6 | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3.6 | 1.9 | 3.5 | 3.1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 0.2 | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0.1 | 1.0 | 1.4 | 1.3 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. SP1 | 0.0 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,2 | -1.2 | -0.7 | -0.5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 20041 m. gruodžio mėn. SP | -0.3 | -0.1 | -0.2 | -0.4 | -0.6 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2.1 | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2.1 | 1.9 | 1.9 | 1.8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 3.7 | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3.8 | 3.8 | 3.7 | 3.6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas = struktūrinis balansas2,3 (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP1 | 2.1 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | 2.3 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | 2.2 | 1.9 | 2.2 | 2.4 | 2.4 | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 44.9 | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 45.1 | 42.8 | 41.5 | 40.6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių. 3 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę. 5 Remiantis numatomu 2,9 %, 2,9 %, 2,8 % ir 2,7 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Kaip apskaičiuota programoje. Komisijos tarnybų perskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką rodo, kad 2009 m. struktūrinis perviršis bus 2 % BVP. [4] Informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Kaip apskaičiuota programoje. Komisijos tarnybų perskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija pagal bendrai sutartą metodiką rodo, kad 2009 m. struktūrinis perviršis bus 2 % BVP. [7] Informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.