Kita sritis, dėl kurios anksčiau kilo ginčų, yra susijusi su drausminėmis procedūromis. Šioje srityje Taryba dalijasi atsakomybe su nepriklausoma teismų inspekcija, kuriai 2017 m. sausio mėn. buvo suteikti papildomi įgaliojimai tikrinti teisėjų sąžiningumą, be kita ko, tikrinant asmeninio turto deklaracijas, ir patikėtas svarbesnis vaidmuo inicijuojant drausmines procedūras. Padedant Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnybai ir Europos Tarybai neseniai buvo pradėtas ir 2019 m. turėtų būti baigtas projektas, kuriuo atsižvelgiama į Komisijos rekomendaciją pasinaudoti išorės ekspertų žiniomis.

Per praėjusius metus buvo paskirti keli teisminių institucijų vadovai, dėl kurių iš esmės nekilo didesnių ginčų. Kovo mėn. Sofijos miesto teismo naujo pirmininko paskyrimo procedūra buvo nesėkminga, nes balsuojant Tarybos teisėjų kolegijoje nuomonės dėl kandidatų išsiskyrė. 2014 ir 2015 m. Sofijos miesto teisme kilus didelių skandalų, vadovaujant naujai vadovybei jis buvo iš esmės pertvarkytas. Tačiau, 2017 m. vasarą pirmininkui atsistatydinus dėl asmeninių priežasčių, Teismas yra be nuolatinės vadovybės. Tarybai bus svarbu užtikrinti, kad šis paskyrimas vyktų laikantis atviros ir skaidrios procedūros, kad nauju pirmininku galėtų pasitikėti tiek plačioji visuomenė, tiek teisme dirbantys teisėjai.Šiuo metu taip pat vyksta Specializuoto kovos su organizuotu nusikalstamumu teismo naujo pirmininko skyrimo procedūra. Apskritai pranešama, kad rengiami konkursai dėl paskyrimo į teismus, pradedant Aukščiausiuoju kasaciniu teismu, kol pakopiniu principu galiausiai pasiekiami visi teisminių institucijų lygmenys. Tokie konkursai yra svarbus skaidrumo elementas, todėl bus svarbu, kad Aukščiausioji teismų taryba užtikrintų jų veiksmingumą tvarkingai užpildant laisvus postus.

2 rekomendacija. Pasiekti, kad į aukštus teismo pareigūnų postus būtų skiriama atsižvelgiant į nuopelnus ir skaidriai, be kita ko, ir skiriant būsimą naują Vyriausiojo administracinio teismo pirmininką.

3.2. Antrasis orientacinis tikslas. Teisinė sistema

4 rekomendacija. Siekiant pagerinti teisinę patraukimo atsakomybėn už aukšto lygio korupciją ir sunkių formų organizuotus nusikaltimus sistemą, priimti Baudžiamojo proceso kodekso ir Baudžiamojo kodekso pakeitimus.

2017 m. sausio mėn. ataskaitoje nurodyta, kad vienas iš didžiausių likusių iššūkių – pašalinti Bulgarijos baudžiamojo kodekso ir procedūrų trūkumus, visų pirma siekiant pagerinti Bulgarijos baudžiamosios teisenos sistemos gebėjimą veiksmingai kovoti su aukšto lygio korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.

Bulgarija per daugelį metų ėmėsi įvairių konkrečių teisėkūros priemonių tokiems klausimams spręsti ir 2017 m. priėmė papildomus Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimus. Pagrindiniai pokyčiai – aukšto lygio korupcijos bylų perdavimas Specializuotam kovos su organizuotu nusikalstamumu teismui ir griežtesnės taisyklės, leidžiančios teismams grąžinti bylas prokuratūrai dėl formalių priežasčių. Toks grąžinimas, pagrįstas formaliomis ir procedūrinėmis klaidomis, dabar galimas tik per parengtinį bylos nagrinėjimą pačioje teismo proceso pradžioje.

Šie pakeitimai jau įsigaliojo. Specializuotam baudžiamajam persekiojimui taip pat buvo skirta papildomų išteklių, kad būtų galima susidoroti su papildomu darbo krūviu, ir vykdomos procedūros siekiant suteikti papildomų išteklių specializuotam teismui. Kalbant apie teismo proceso operatyvumą, pakeitimų poveikis buvo didesnis teismo proceso pradžioje perduotų bylų skaičius. Tai turbūt yra natūralu pereinamuoju etapu, iš dalies dėl atsargaus teisėjų požiūrio įsigaliojus naujosioms taisyklėms. Laikui bėgant, kai pasibaigs parengiamasis etapas, jį turėtų kompensuoti spartesnė pažanga.

Be 2017 m. padarytų teisinių Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų, pastaraisiais metais taip pat buvo diskutuojama, ką daryti su labai sudėtinga ir formalia Bulgarijos baudžiamojo proceso procedūrine sistema. Taip atsižvelgiama į keletą pastaraisiais metais pačių Bulgarijos valdžios institucijų ir išorės ekspertų atliktų tyrimų, tiek vykdant nuolatinę teismų reformos strategiją, tiek, kalbant konkrečiau, siekiant pagerinti korupcijos bylų tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sistemą.

Šios diskusijos vyko prie Teisingumo ministerijos suburtose darbo grupėse, dalyvaujant teisminių institucijų atstovams ir mokslo ekspertams. 2018 m. buvo padarytos išvados keliais klausimais, dėl kurių nuspręsta nesiimti tolesnių teisėkūros veiksmų.Tais atvejais, kai nuspręsta nepriimti teisės aktų, bus svarbu apsvarstyti galimas su teisėkūra nesusijusias priemones, kad būtų sprendžiami pagrindiniai uždaviniai.

Vis dar svarstoma, ar dėl tyrimų metu iškilusių kai kurių klausimų reikia imtis tolesnių teisėkūros priemonių. Vienas pavyzdys, kuris atspindi iškilusių uždavinių esmę, yra susijęs su klausimu, kaip nustatyti ikiteisminės procedūros inicijavimo slenkstinę ribą, ir susijusiu preliminarių tyrimų, kurie nereglamentuojami Baudžiamojo proceso kodekse ir kuriems surinktos informacijos negalima naudoti kaip įrodymų teisme, naudojimo klausimu. Veiksmingumo atžvilgiu esama argumentų tiek už, tiek prieš preliminarių tyrimų naudojimą, kuris taip pat susijęs su opiais kaltinamųjų sprendimų teisminės peržiūros mechanizmo klausimais. Kitas svarstytas opus klausimas, dėl kurio dar nepadaryta išvada, yra susijęs su esamomis procedūromis, skirtomis patraukti atsakomybėn aukščiausius postus teismuose užimantiems pareigūnams, įskaitant pareigas einantį generalinį prokurorą, kilus rimtų įtarimų dėl pažeidimo ar nusikalstamos veikos.

Galiausiai vyriausybė parengė tikslinius Baudžiamojo kodekso pakeitimus, kuriais siekiama palengvinti baudžiamąjį persekiojimą už korupcijos nusikaltimus viešajame sektoriuje ir išplėsti baudžiamosios teisės taikymo sritį įtraukiant korupciją privačiajame sektoriuje. Šie pakeitimai pasirodė esą prieštaringi ir Bulgarijos teisės aktų leidėjas juos tebesvarsto.

Priimant sprendimus dėl to, kaip spręsti šiuos likusius klausimus, ypač turint omenyje galimas pasekmes visai nusikalstamų veikų tyrimo sistemai ir pagrindinių institucijų pusiausvyrai, būtina juos atidžiai apsvarstyti ir pasitarti su suinteresuotosiomis šalimis. Be to, nors antrasis orientacinis tikslas susijęs su galimais teisėkūros sprendimais, pagrindiniai uždaviniai yra glaudžiai susiję su klausimais, iškilusiais vykdant platesnio masto teismų reformos strategiją ir korupcijos tyrimus, kurie yra trečio ir ketvirto orientacinio tikslo objektai.

Remiantis antrojo orientacinio tikslo analize, Bulgarija padarė didelę pažangą įgyvendindama 4 rekomendaciją ir ėmėsi konkrečių veiksmų, kad pagerintų atitinkamą teisinę sistemą. Bulgarijos valdžios institucijos vis dar svarsto keletą klausimų, kurie taip pat svarbūs siekiant trečiojo ir ketvirtojo orientacinių tikslų. Galima laikyti, kad antrasis orientacinis tikslas yra preliminariai įvykdytas, kol bus toliau stebima, kaip vykdomi teisės aktų pakeitimai.

3.3. Trečiasis orientacinis tikslas. Tęsiama teismų reforma

5 rekomendacija. Paskelbti viešoms konsultacijoms skirtą ataskaitą, kurioje būtų išsamiai aprašyta pažanga, padaryta įgyvendinant nacionalinę teismų reformos strategiją, ir nurodyti likę veiksmai, kurių reikia imtis. Nustatyti mechanizmą, kaip per likusį strategijos įgyvendinimo laikotarpį nuolat informuoti visuomenę apie padarytą pažangą. 6 rekomendacija. Remiantis naujais darbo krūvio standartais spręsti su darbo krūviu susijusią problemą labiausiai užimtuose teismuose ir susitarti dėl veiksmų gairių, kaip vykdyti teisminės sistemos reformą ir kartu plėtoti e. teisingumo sistemą. 7 rekomendacija. Nustatyti veiksmų gaires, kaip įgyvendinti Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, susijusias su prokuratūros reforma ir jos bendravimu su kitomis institucijomis, ir sukurti plačiosios visuomenės informavimo apie pažangą mechanizmą. 8 rekomendacija. Nustatyti veiksmų gaires, kaip įgyvendinti tyrime dėl EŽTT sprendimų pateiktas rekomendacijas, ir sukurti plačiosios visuomenės informavimo apie pažangą mechanizmą.

Darbas teismų reformos srityje tęsiamas įvairiomis 2014 m. teismų reformos strategijoje nustatytomis kryptimis. Šiomis aplinkybėmis vyriausybė tęsė konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis konsultacinėje teismų reformų taryboje ir ėmė reguliariai skelbti naujausią informaciją apie pažangą ir tolesnius reformų proceso prioritetus. Dabartinei reformų strategijai artėjant link pabaigos 2020 m., šie mechanizmai galėtų būti naudojami kaip atspirties taškas platesnio masto visuomenės diskusijoms dėl Bulgarijos teismų ateities ir galimų reformų iniciatyvų prioritetų, taip pat ir po 2020 m. Šiose diskusijose taip pat praverstų Aukščiausiosios teismų tarybos, turinčios plačius nepriklausomus įgaliojimus, susijusius su teismų valdymu Bulgarijoje, dalyvavimas.

Svarbiausia problema šiuo atžvilgiu yra darbo krūvio valdymas teismuose ir su tuo susijęs galimos būsimos teisminės sistemos reformos klausimas. Šiuo metu prokuratūra vykdo bandomąjį projektą, kuriuo siekiama sujungti keletą vietos prokuratūrų – tai būtų pirmas žingsnis siekiant platesnio masto reformos. Tačiau kalbant apie teismus, Aukščiausioji teismų taryba laikosi atsargaus požiūrio, o bendra teismų sistemos reforma artimiausiu metu atrodo vis mažiau tikėtina. Vietoj to buvo imtasi iniciatyvų dėl jurisdikcijos civilinės teisės bylose perskirstymo teisės aktų pakeitimais, siekiant perskirstyti labiausiai užimtų teismų, paprastai Sofijoje, darbo krūvį kitiems teismams. Vyriausybė pritarė tokiam požiūriui ir Nacionalinėje Asamblėjoje neseniai buvo priimti konkretūs pakeitimai. Be šių teisėkūros iniciatyvų, Aukščiausioji teismų taryba taip pat neseniai pradėjo keletą teisėjų postų perkėlimo į pagrindinius teismus Sofijoje procedūrų. Šios teisėkūros ir valdymo pastangos bus svarbios siekiant trumpuoju laikotarpiu sumažinti šių teismų patiriamą spaudimą. Ilgesniu laikotarpiu reikės sistemingesnių reformų, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir efektyvią teismų sistemą.

Kita svarbi teismų reformos strategijos darbo kryptis – gerinti teisminių veiksmų, susijusių su korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylomis, sistemą. 2016 m. kelių valstybių narių patyrusių prokurorų grupė, padedama Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos, parengė pranešimą apie Bulgarijos prokuratūrą ir pateikė keletą rekomendacijų Bulgarijos valdžios institucijoms. Remiantis 2016 m. gruodžio mėn. ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis buvo parengtos 2017 m. Bulgarijos valdžios institucijų paskelbtos veiksmų gairės, ir jau imtasi konkrečių veiksmų daugeliui jų įgyvendinti, kaip antai, Specializuoto kovos su organizuotu nusikalstamumu teismo, kuris dabar taip pat atsakingas už kovą su aukšto lygio korupcija, stiprinimo. Kai kurios rekomendacijos nesulaukė valdžios institucijų palaikymo. Visų pirma, Bulgarijos valdžios institucijos manė, kad rekomendacijos prokuratūros vadovybei aktyviau dalyvauti tiriant tam tikras bylas kelia problemų, nes toks oficialus vadovybės vaidmens konkrečiose bylose pripažinimas atrodytų kaip grįžimas prie sistemos, kuri praeityje buvo laikoma problemiška. Kelios rekomendacijos paskatino Bulgarijos valdžios institucijas imtis konkrečių veiksmų, be kita ko, apsvarstyti galimus teisės aktų pakeitimus (kai kurie iš jų vis dar rengiami) ir imtis įvairių organizacinių priemonių, visų pirma prokuratūroje. Reikės laiko, kad šis darbas padarytų poveikį, todėl prokuratūros vadovybė tam turės nuolat skirti dėmesio, kad ilgainiui tai duotų rezultatų.

2016 m. atlikta nepriklausoma prokuratūros analizė buvo itin išsamus projektas, tačiau kartu, vadovaujant pačioms Bulgarijos valdžios institucijoms, buvo dedamos panašios pastangos ankstesnėse ataskaitose pagal BTM pateiktoms rekomendacijoms įgyvendinti. Visų pirma, siekdama nustatyti pasikartojančias problemas, kurias būtų galima išspręsti teisinėmis ar kitomis priemonėmis, Bulgarija atliko atskirą Europos Žmogaus Teisių Teismo bylų analizę, kuri atskleidė veiksmingo nusikaltimų Bulgarijoje tyrimo trūkumus. Po to 2017 m. buvo parengtos veiksmų gairės, kuriose, be įvairių valdymo arba organizacinio pobūdžio priemonių, nustatyta keletas darbo krypčių, į kurias atsižvelgta svarstant minėtus teisės aktų pakeitimus.