AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Siekdama užtikrinti teisingesnį ir veiksmingesnį apmokestinimą Europos Sąjungoje, Europos Komisija vykdo plataus užmojo kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu darbotvarkę. Vienas svarbiausių šios darbotvarkės punktų – didesnis mokesčių skaidrumas. Per pastaruosius keletą metų padaryta nemenka pažanga didinant mokesčių skaidrumą ir stiprinant mokesčių institucijų bendradarbiavimą visoje ES. Valstybės narės sutarė dėl naujų teisės aktų, kuriais reglamentuojami automatiniai informacijos apie sprendimus dėl mokesčių mainai ir tarptautinių bendrovių teiktinos su mokesčiais susijusios ataskaitos pagal šalis. Be to, 2016 m. balandžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą nustatyti didelėms tarptautinėms bendrovėms prievolę atskleisti tam tikrus su mokesčiais susijusius duomenis pagal šalis. Remdamosi 2016 m. sausio mėn. įsigaliojusiu nauju asmenų sąskaitoms taikomu ES teisės aktu, valstybių narių mokesčių institucijos automatiškai keisis informacija apie užsienyje laikomas finansines sąskaitas. Tai padės užtikrinti, kad lėšos nebūtų slepiamos lengvatinio apmokestinimo zonose siekiant išvengti mokesčių.

ES darbotvarkės dėl mokesčių skaidrumo svarbą patvirtina neseniai žiniasklaidoje nutekinta informacija apie didelio masto lėšų slėpimą lengvatinio apmokestinimo zonose. Iš nutekintos informacijos matyti ir tai, kuriose srityse dar reikia imtis papildomų priemonių siekiant sustiprinti ES ir tarptautinę skaidrumo sistemą. Visų pirma tapo akivaizdu, kad mokesčių institucijoms turi būti suteikta platesnė prieiga prie informacijos apie tarpinių struktūrų tikruosius savininkus ir kitos svarbios su klientų išsamiu patikrinimu susijusios informacijos, kad jos galėtų veiksmingai nustatyti mokesčių slėpimo atvejus ir kovoti su šiuo reiškiniu.

Balandžio 18 d. pareiškime Didysis dvidešimtukas ragina Finansinių veiksmų darbo grupę (FATF) ir Pasaulinį skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių tikslais forumą pateikti pirminių pasiūlymų, kaip geriau įgyvendinti tarptautinius skaidrumo standartus, įskaitant standartus dėl informacijos apie tikrąją nuosavybę teikimo ir keitimosi ja tarptautiniu mastu.

2016 m. balandžio 14 d. pareiškime penki Didžiojo dvidešimtuko susitikime dalyvavę ES finansų ministrai daugiausia dėmesio skyrė kovai su mokesčių slėpimu, agresyviu mokesčių planavimu ir pinigų plovimu. Visų pirma pareiškime pabrėžta, kad nepaprastai svarbu veiksmingai ir sparčiai įgyvendinti visuotinį automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų standartą (visuotinis standartas). Be to, buvo pažymėti informacijos apie tikrąją nuosavybę teikimo sunkumai ir akcentuoti pinigų plovimui, mokesčių slėpimui ir neteisėtam finansavimui būdingi bendri dėsningumai.

2014 m. buvo priimta ir nuo 2016 m. sausio 1 d. 27 valstybėms narėms (Austrijai nuo 2017 m. sausio 1 d.) taikoma Direktyva 2014/107/ES (toliau – Direktyva), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (toliau – Direktyva dėl administracinio bendradarbiavimo). Ta direktyva Europos Sąjungoje įgyvendinamas visuotinis automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų standartas (visuotinis standartas). Taigi juo užtikrinama, kad informacija apie finansinės sąskaitos turėtoją būtų pateikta tai valstybei narei, kurioje jis yra rezidentas.

Be to, Direktyvoje numatyta, kad tais atvejais, kai sąskaitos turėtojas yra tarpinė struktūra (t. y. pasyvus nefinansinis subjektas), finansų įstaigos turi patikrinti tą subjektą, nustatyti jo kontroliuojančiuosius asmenis (kovos su pinigų plovimu srityje vadinamus tikraisiais savininkais) ir apie juos pranešti. Šios svarbios Direktyvos nuostatos taikymas visiškai priklauso nuo kovos su pinigų plovimu informacijos, reikalingos kontroliuojantiesiems asmenims nustatyti, pateikimo etapo.

Jei mokesčių institucijos neturi prieigos prie kovos su pinigų plovimu informacijos, joms daug sunkiau veiksmingai kontroliuoti, kaip finansų įstaigos taiko Direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo. Neturėdamos tokios informacijos tos institucijos negali kontroliuoti, audituoti ir patvirtinti, kad finansų įstaigos deramai taiko Direktyvą ir tinkamai nustato tarpinių struktūrų kontroliuojančiuosius asmenis ir apie juos praneša.

Todėl šia iniciatyva siekiama suteikti mokesčių institucijoms nuolatinę prieigą prie kovos su pinigų plovimu informacijos, kad jos galėtų atlikti savo pareigas – kontroliuoti, ar finansų įstaigos tinkamai taiko Direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo.

Įvairios ES valstybės narės mokesčių institucijoms suteikia labai skirtingą prieigą prie kovos su pinigų plovimu informacijos. Net ir turėdamos prieigos prie tokios informacijos teisę, institucijos neretai susiduria su didelėmis kliūtimis, dėl kurių nukenčia jų kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu veiksmingumas. Kitame skirsnyje aptariami ketvirtosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimai yra būtini siekiant geriau nustatyti pinigų plovimo, korupcijos, teroristų finansavimo ir kitos nusikalstamos veiklos atvejus. Mokesčių institucijoms turėtų būti suteikiama prieiga ir prie tokios informacijos, kad jos kuo geriau sugebėtų kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu. Todėl Komisija siūlo, kad prieiga prie tokios informacijos būtų suteikiama pagal Direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo, kuri yra daugelio kitų ES mokesčių skaidrumo priemonių pagrindas.

Prieiga prie tokios informacijos turėtų būti suteikiama atsižvelgiant į valstybių narių vidaus organizacinę tvarką, o ne į išorės suinteresuotųjų šalių pranešimo ar kitas administracines prievoles. Bet kokia papildoma našta, kuri finansų įstaigoms galėtų tekti dėl kovos su pinigų plovimu informacijos teikimo mokesčių institucijoms per patikras, peržiūras ir auditus, būtų:

i) susijusi tik su jau nustatytų prievolių, į kurių poveikį administracinei naštai jau atsižvelgta pirmąkart nustatant tas prievoles, vykdymo priežiūra;

ii) nustatoma kiekvienu atskiru atveju atsižvelgiant į per patikras, peržiūras ir auditus nustatytus faktus;

iii) visada susijusi su išsamiomis patikromis, peržiūromis ir auditais, atliekamais siekiant patikrinti, ar vykdoma ne tik prievolė nustatyti kontroliuojančiuosius asmenis (tikruosius savininkus), bet ir visos kitos Direktyvoje dėl administracinio bendradarbiavimo jau nustatytos prievolės dėl praneštinų asmenų nustatymo.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Ketvirtosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimai (COM(2016) 450)

2016 m. vasario 2 d. priimtame Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų plane Komisija įsipareigojo 2016 m. pirmąjį pusmetį pateikti pasiūlymą dėl ketvirtosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimų, kurių tikslas – dar labiau sugriežtinti kovos su teroristų finansavimu taisykles. Įvertinusi politikos galimybes antroje ketvirtosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimų poveikio vertinimo dalyje, Komisija pateikė dar vieną pasiūlymą dėl ketvirtosios Kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimų, kuriuos padaryti reikia siekiant dar labiau sugriežtinti kovos su pinigų plovimu taisykles ir taip padidinti informacijos apie tikrąją nuosavybę skaidrumą ir pagerinti jos teikimą.