1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas: a) nors formaliai sprendimą dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais paskyrimo ir jo/jos įgaliojimų nustatymo priima Taryba, remdamasi ES vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų veikti ir kalbėti Sąjungos vardu – taip būtų atspindėta bendra ir nedaloma visų ES institucijų ir valstybių narių atsakomybė už žmogaus teisių apsaugą ir jų skatinimą visame pasaulyje. Paskyrus pirmąjį konkrečios srities ES specialųjį įgaliotinį pagerėtų ES žmogaus teisių politikos matomumas, veiksmingumas, jos veiksmų suderinamumas ir atskaitomybė už ją. Ypač Europos Parlamentas turėtų vykdyti tam tikrą vaidmenį paskyrimo procedūros metu ir prižiūrėti įgaliojimus visu kadencijos laikotarpiu; b) siekiant didinti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų skaidrumą ir atskaitomybę už juos, atitinkamame Europos Parlamento komitete reikėtų rengti keitimąsi nuomonėmis su vyriausiojo įgaliotinio pasiūlytu ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais arba jo klausymą; c) reikėtų nuolat stebėti, kaip vykdomi įgaliojimai ir ar jie nuosekliai derinami su kitais Sąjungos veiksmais šioje srityje. ES specialusis įgaliotinis turėtų teikti Tarybai, vyriausiajam įgaliotiniui, Parlamentui ir Komisijai metinę pažangos ataskaitą ir, baigiantis įgaliojimų laikotarpiui, išsamią įgyvendinimo ataskaitą; d) ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais politikos tikslai turėtų aprėpti didesnį ES veiksmų suderinamumą, veiksmingumą ir matomumą saugant ir skatinant žmogaus teises ir demokratiją. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Tarybos Žmogaus teisių darbo grupe. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų būti aukšto lygio pareigūnas, gebantis palaikyti dialogą su analogiškas pareigas trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose einančiais pareigūnais, taip pat bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis (JT Generaline Asamblėja, JT Žmogaus teisių taryba ir kt.) bei susijusiomis regioninėmis organizacijomis. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų pirmininkauti aukšto lygio dialogui žmogaus teisių klausimais ir vadovauti konsultacijoms šiais klausimais su trečiosiomis šalimis; e) norint įgyvendinti šiuos tikslus, ES specialiajam įgaliotiniui, kurio veikla pavaldi vyriausiajam įgaliotiniui, turėtų būti suteikti tvirti, nepriklausomi ir lankstūs įgaliojimai, apibrėžti ne kaip siaura specifinės teminės srities atsakomybė, bet kaip įgaliojimai, suteikiantys ES specialiajam įgaliotiniui galimybę greitai ir efektyviai veikti. Remdamasis veiksmų plane išdėstytais veiksmais ir prioritetais, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais taip pat turėtų spręsti įvairius horizontalius klausimus ir prisidėti prie veiksmingesnių ir nuoseklesnių ES išorės politikos veiksmų. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų aprėptis turėtų visapusiškai atitikti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalumo principus, taip pat Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje išvardytus politikos tikslus ir apimti demokratijos, teisinės valstybės principo ir institucijų stiprinimo, tarptautinio teisingumo, tarptautinės humanitarinės teisės klausimus; įgaliojimai, be kita ko, turėtų apimti mirties bausmės panaikinimo, žmogaus teisių gynėjų, kovos su nebaudžiamumu, kovos su kankinimu, žodžio laisvės (įskaitant internete), asociacijų, susirinkimų, religijos ir tikėjimo laisvių, mažumų teisių, vaiko apsaugos, moterų teisių, taikos ir saugumo, lyčių klausimus, taip pat kovos su visų rūšių diskriminacija (dėl neįgalumo, rasinės ar etninės kilmės, lyties, lytinės orientacijos ar lytinės tapatybės) klausimus; f) įgaliojimai turėtų būti pagrįsti pagrindiniais ES žmogaus teisių politikos principais, visų pirma ES gairėmis mirties bausmės (2008 m.), kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba bausmės (2008 m.), dialogo žmogaus teisių srityje su trečiosiomis šalimis (2009 m.), vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose (2008 m.), žmogaus teisių gynėjų (2008 m.), vaiko teisių skatinimo ir apsaugos (2008 m.), smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su moterų ir mergaičių visų formų diskriminacija (2008 m.), tarptautinės humanitarinės teisės klausimais (2009 m.) ir ES metinėmis žmogaus teisių padėties pasaulyje ataskaitomis; be to, įgaliojimai turėtų apimti paramą vyriausiajam įgaliotiniui ir ES institucijoms skatinant įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; g) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų turėti reikiamą profesinę kvalifikaciją, didelę patirtį ir turėtų būti pasiekęs įrodymais patvirtintų rezultatų žmogaus teisių srityje, taip pat turėtų pasižymėti asmeniniu ir profesiniu principingumu ir turėti tarptautinę reputaciją; h) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų būti skiriamas 2,5 metų laikotarpiui. Siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą, nuoseklumą ir demokratinę atskaitomybę, jo įgaliojimai turėtų būti atnaujinami, o atnaujinimo procedūros metu reikėtų tinkamai ir laiku konsultuotis su Europos Parlamentu; i) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai ir su Europos Parlamento pirmininku tam, kad žmogaus teisių klausimai būtų derinami su visomis visų ES institucijų darbo aprėpiamomis politikos sritimis ir į jas integruojami; ES specialusis įgaliotinis turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratu ir su visomis daugiašalėmis ES delegacijomis Niujorke, Ženevoje, Vienoje ir Strasbūre, taip pat su visomis ES delegacijomis visame pasaulyje tam, kad palengvintų komunikaciją žmogaus teisių klausimais su visomis ES tarnybomis, ES delegacijomis trečiosiose šalyse ir tarptautinėmis organizacijomis; EIVT Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratas turėtų teikti visas reikiamas paslaugas ir padėti vykdyti ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimus; j) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų net tik palaikyti glaudžius ryšius su Tarybos Politiniu ir saugumo komitetu, bet ir nuolat atsiskaityti atitinkamam Europos Parlamento komitetui apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje ir apie tai, kokia jo įgaliojimų vykdymo padėtis, įskaitant JTŽTT ir JT Generalinės Asamblėjos sesijų ir dialogo žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis rezultatus, taip pat konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų įgyvendinimo rezultatus; k) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, vykdydamas savo įgaliojimus, turėtų bendradarbiauti su vietos, regionų ir valstybių narių pilietinės visuomenės atstovais, nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), ekspertais, taip pat su regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, veikiančiomis žmogaus teisių ir demokratijos apsaugos srityse; l) siekiant užtikrinti veiksmingą ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais ir jo (jos) komandos darbą, jam (jai) turėtų būti skiriami atitinkami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai; ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais biudžetas turėtų būti kasmet peržiūrimas; m) ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų būti atsakingas už komandos, kurios nariai turėtų reikiamą įgaliojimus atitinkančią profesinę patirtį atitinkamoje politikos srityje ir dirbdami siektų pagal jo (jos) įgaliojimus numatytų tikslų, sudarymą; turint mintyje įgaliojimų aprėptį ir tarpsektorinį pobūdį, svarbu paskirti pakankamai darbuotojų, kurie dirbtų tiesiogiai prižiūrimi ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais; į šią komandą gali būti įtraukiami valstybių narių ir ES institucijų komandiruoti darbuotojai – taip būtų atspindėta būtinybė užtikrinti, kad visos ES institucijos ir valstybės narės derintų savo veiksmus žmogaus teisių klausimais ir kad šiuos klausimus į minėtuosius veiksmus integruotų; n) nuoroda į šią rekomendaciją reikėtų įtraukti į ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimus;