2008
20002006 M. STRUKTŪRINĖS 
PASIRENGIMO STOJIMUI POLITIKOS INSTRUMENTAS  ISPAEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 12
LT

20002006 M. STRUKTŪRINĖS 
PASIRENGIMO STOJIMUI POLITIKOS INSTRUMENTAS ISPASpecialioji ataskaita  Nr. 12  2008
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 12  2008
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009
ISBN 978-92-9207-166-0
doi: 10.2865/57496
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)3
TURINYS
Dalys 
 TERMINŲ ŽODYNĖLIS
IVI SANTRAUKA
16 ĮVADAS
12  ES NARYSTĖS SIEKIANČIOMS ŠALIMS TEIKIAMA PAGALBA
36  ISPA VALDYMAS IR FINANSINIAI IŠTEKLIAI
712  AUDITO APIMTIS IR METODAS
1342  AUDITO PASTABOS
1324  AR BUVO PARENGTA NUOSEKLI STRATEGIJA IR AR BUVO TINKAMAI PASIRENGTA REMTI ISPA VEIKSMUS?
1315 BENDRA SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI
1619 TINKAMAI ORIENTUOTOS ISPA STRATEGIJOS
2021 ISPA ĮGYVENDINIMO PRADŽIOJE NEBUVO GALIMA PASINAUDOTI TRIMIS SVARBIAIS REKOMENDACINIAIS DOKUMENTAIS
2224 FINANSINĖS IR EKONOMINĖS NAUDOS ANALIZĖS CBA TRŪKUMAI
2536  AR PROJEKTAI BUVO ĮGYVENDINTI PAGAL PLANĄ?
2526 BENDROJI SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI2732 BEVEIK VISŲ PROJEKTŲ ATVEJU BUVO VĖLUOJAMA
3336 FINANSAVIMO PLANAI NEBUVO VYKDOMI PAGAL NUMATYTĄ GRAFIKĄ
3742   AR PROJEKTAI PADĖJO ŠALIMS NAUDOS GAVĖJOMS LAIKYTIS ES APLINKOSAUGOS DIREKTYVŲ REIKALAVIMŲ 
IR PRISIDĖJO GERINANT TRANSEUROPINĮ TRANSPORTO TINKLĄ TENT?
3738 BENDROJI SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI
3940 LABIAU LAIKOMASI ES APLINKOSAUGOS STANDARTŲ
4142 TRANSEUROPINIO TRANSPORTO TINKLO JUNGČIŲ TOBULINIMAI
43 IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
 I PRIEDAS  ISPA PROJEKTŲ VALDYMO ETAPAI IR PAGRINDINĖS KOMISIJOS VEIKLOS SRITYS KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)5
TERMINŲ ŽODYNĖLIS
Ekonominės naudos analizė ( Cost-benefit analysis , CBA) : Visų intervencijos išlaidų ir 
visos gautos naudos lyginimo metodas siekiant nustatyti, ar nauda atsveria išlaidas, ir jei taip, kokia dalimi.
Finansavimo memorandumas : Susitarimas, kuriame nustatyti projekto biudžetiniai įsi-
pareigojimai bei fiziniai ir finansiniai rodikliai, naudojami projekto rezultatams stebėti.
ISPA vadovas : Vadovas, kurio paskirtis – užtikrinti, kad ISPA projektų programavimas 
ir įgyvendinimas būtų vykdomi vadovaujantis geriausia praktika. Vadove, apimančiame visą projektų ciklą, pateikiamos su ISPA ir koordinavimo reglamentais susijusios praktinės gairės.
Nacionalinės sektorių strategijos : Projektų nustatymo sistema, apimanti projektų pasiū-
lymų atrankos ir vertinimo kriterijus aplinkos ir transporto sektoriuose.
Phare : Vidurio ir Rytų Europos šalims skiriamos Bendrijos pagalbos programa ( Phare ) buvo 
pagrindinis Vidurio ir Rytų Europos šalių, pateikusių paraiškas tapti Europos Sąjungos narėmis, pasirengimo stojimui strategijos finansinis instrumentas. Nors iš pradžių Phare  
programa buvo numatyta Vidurio ir Rytų Europos šalims, ketinama jos taikymą išplėsti aprėpiant Vakarų Balkanų šalis kandidates.
PRAG : Praktinis vadovas, kuriame pateiktos su Phare  ir ISPA projektais susijusios konkursų 
bei sutarčių sudarymo gairės.
Projekto paraiška : Dokumentų rinkinys, kurį sudaro standartinė forma ir patvirtinamieji 
dokumentai (pvz., galimybių studija, koncepcija, ekonominės naudos ir finansinė analizė, poveikio aplinkai įvertinimas), apibūdinantys ir pagrindžiantys pasiūlymą. Jie taip pat apima priežiūros ir kokybės kontrolės mechanizmus.
Reglamentai : Du pagrindiniai su ISPA susiję reglamentai yra šie:
1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/1999 dėl pagalbos šalims kandi-
datėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 161, 1999 6 26, p. 68) („Koordinavimo reglamentas“).1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, nustatantis struktūri-nės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (OL L 161, 1999 6 26, p. 73), su pakei-timais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2382/2001 (OL L 323, 2001 12 7, p. 1) („ISPA reglamentas“).
Sanglaudos fondas : Instrumentas, kurio paskirtis – skatinti ekonominę ir socialinę san-
glaudą finansuojant didelio masto projektus aplinkos ir transporto srityse tose valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 90 % Bendrijos vidurkio. Sanglaudos 
fondas iš pradžių buvo įgyvendinamas Ispanijoje, Graikijoje, Airijoje ir Portugalijoje. Nuo 
2004 m. sausio 1 d. Airija šių lėšų nebegauna. Naujoms valstybėms narėms įstojus į ES, jų 
vykdomi ISPA projektai buvo pertvarkyti į Sanglaudos fondo projektus.
SAPARD : Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros pagalbos valstybėse kandidatėse 
programa.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)6
SANTRAUKA
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)7
I.
ISPA buvo vienas iš instrumentų, skirtų  
padėti Vidurio ir Rytų Europos šalims kandi-
datėms 2000–2006 m. rengtis narystei Euro-
pos Sąjungoje. Juo buvo siekiama padėti  
šalims kandidatėms taikyti ES aplinkosau-
gos standartus bei modernizuoti ir plėsti  transporto tinklus, įskaitant transeuropinio 
tinklo jungtis. Jis taip pat leido įgyti patir-
ties valdant ES lėšas, skirtas didelio masto 
infrastruktūros projektams įgyvendinti.  Bendra finansinių asignavimų suma sudarė 7 280 milijonų eurų.
II.
Audito Rūmai patikrino, kaip taikomas šis  instrumentas, stengdamiesi nustatyti, ar  buvo parengta nuosekli strategija ir ar  
buvo tinkamai pasirengta remti ISPA veiks-mus, taip pat ar projektai buvo įgyvendinti 
pagal planą ir ar šie projektai padėjo šalims 
naudos gavėjoms laikytis ES aplinkosaugos 
direktyvų reikalavimų ir prisidėjo gerinant  
transeuropinį transporto tinklą (TEN-T).
III.
Audito Rūmai daro išvadą, kad buvo tai-
koma nuosekli strategija, tačiau projektai  
ne visuomet būdavo tinkamai rengiami. Trys 
svarbūs su pirmosiomis paraiškomis susiję  
metodiniai rekomendaciniai dokumentai  buvo pateikti per vėlai.SANTRAUKA
IV.
Projektai nebuvo įgyvendinti pagal planą;  buvo smarkiai vėluojama rengiant finansa-
vimo planus ir juose buvo daroma didelių  
pakeitimų.
V.
Nustatyta, kad Audito Rūmų patikrinti pro-
jektai užtikrina geresnį ES standartų lai-
kymąsi arba gerina transeuropinio tinklo  
jungtis.
VI.
Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai  
parengti ISPA įgyvendinimo tolesnių veiksmų apžvalgą ir išnagrinėti, kaip taikant panašų instrumentą ateityje galima būtų išvengti  
vėlavimo atvejų ar juos sumažinti. Atsižvelg-
dama į tai, Komisija turėtų sudaryti galimybę pasinaudoti rekomendaciniais dokumen-
tais prieš šalims kandidatėms pradedant  
rengti savo projektus ir didesnį dėmesį  
skirti laiko, būtino procedūroms užbaigti,  
sutrumpinimui.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)8
ĮVADAS
ES NARYSTĖS SIEKIANČIOMS ŠALIMS 
TEIKIAMA PAGALBA
 1.  Struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA) yra vie-
nas iš trijų finansinių instrumentų (kartu su Phare  ir Sapard ), skirtų 
padėti šalims kandidatėms rengtis narystei. ISPA instrumentas buvo 
sukurtas 1999 m., kad prisidėtų prie pasirengimo stojimui į Europos 
Sąjungą proceso aplinkos ir transporto srityse1 buvusiose Vidurio ir 
Rytų Europos šalyse kandidatėse2, panašiai kaip ir Sanglaudos fondo 
modelis, kuris buvo sukurtas neturtingiausioms ES valstybėms narėms 
(žr. 1 diagramą ). Jis taip pat padėjo šalims kandidatėms po įsto-
jimo į ES pasirengti valdyti ES lėšas, sudarant galimybę pasinaudoti patirtimi jas panaudojant didelio masto infrastruktūros projektams įgyvendinti.1 Reglamento (EB) Nr. 1267/1999 
1 straipsnis.
2 Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, 
Estijoje, Vengrijoje, Latvijoje, 
Lietuvoje, Lenkijoje, Rumunijoje, 
Slovakijoje ir Slovėnijoje.
ISPA INTERVENCIJOS LOGIKA1 DIAGRAMA
POREIKIAI
•  Aplinkosaugos standartų tobulinimas•  Transporto infrastruktūros gerinimas
TIKSLAI
•  Pasiekti, kad šalys atitiktų ES aplinkosaugos standartus•  Plėsti transeuropinius tinklus
INDĖLIAI
•  Komisijos vykdomas koordinavimas•  ISPA ir nacionaliniai fondai•  ISPA strategijos, ﬁ  nansiniai memorandumai, Komisijos sprendimai
•  Darbuotojai
PROCESAI
•  Infrastruktūros aplinkos ir transporto sektoriuose kūrimas ir gerinimas
IŠDIRBIAI
•  Naujos ir (arba) rekonstruotos vandens valymo sistemos•  Naujo kelių ar geležinkelių tinklo ar pagerinto tinklo kilometrai
REZULTATAI POVEIKIS
Aptarnautų namų ūkių / įmonių 
procentinis dydis, sutaupytas laikas ir geresnė prieigaPoveikis aplinkai; pagerinta vandens 
kokybėTolygesni eismo srautai, pagerintas kelių/geležinkelių tinklas
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)9
 2.  ISPA instrumentas buvo taikomas 2000–2006 m. programavimo laikotar-
piu. Nuo 2007 m. sausio mėn. panašūs veiksmai buvo finansuojami 
pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA)3.
ISPA VALDYMAS IR FINANSINIAI IŠTEKLIAI
 3.  2 diagramoje  parodyta struktūra, kurios laikantis projektai yra kuriami 
ir tvirtinami.
ISPA PROCEDŪRŲ SISTEMA2 DIAGRAMA3 IPA apima Kroatiją, Buvusiąją 
Jugoslavijos Respubliką 
Makedoniją, Turkiją, Albaniją, 
Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Serbiją ir Kosovą 
remiantis JT Saugumo Tarybos 
Rezoliucija 1244/99.
Su struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentu susijęs programavimas
Nacionalinė ISPA strategija , nustatanti sektorių strategijas ir prioritetinių projektų sąrašą, kurią 
rengia šalis kandidatė
Projekto paraiška,
kurioje pateiktas išsamus projekto aprašymas
Vertinimas,
po kurio surengiamos dvejos konsultacijos tarp tarnybų
Komisijos sprendimas
Finansavimo memorandumas,
kurį pasirašo ir šalis kandidatė•  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, nustatantis struktūrinės pasirengimo 
stojimui politikos instrumentą
•  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.1266/1999 dėl pagalbos šalims kandidatėms 
derinimo pagal pasirengimo narystei strategijąStojimo partnerystė
Prioritetinės acquis 
communautair e sritys
Rengia KomisijaNacionalinė programa
Pasirengimo stojimui veiksmų planasRengia šalis kandidatėNacionalinis vystymosi planas
Vystymosi strategija Rengia šalis kandidatėGairės
ISPA vadovas
CBA gairėsPrivaloma 
nuomonė,
kurią teikia ISPA 
valdymo komitetasKomisija
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)10
 4.  Bendra 2000–2006 m. ISPA skirta suma iš viso sudarė 7 280 milijonų eurų 
(1 040 milijonų eurų buvo kasmet išmokami 1999 m. kainomis4); šios 
lėšos buvo paskirstomos šalims naudos gavėjoms pagal atrinktus kri-terijus. ISPA buvo siekiama panaudoti šias lėšas užtikrinant deramą 
pusiausvyrą tarp aplinkos srityje taikomų priemonių ir su transporto 
infrastruktūra susijusių priemonių.
 5.  Iš viso buvo patvirtinti 366 ISPA projektai, iš jų 201 priklausė aplinkos 
sektoriui, 78 – transporto sektoriui, o 87 projektai buvo susiję su  technine pagalba. ISPA biudžetas (2006 m. kainomis) prieš atliekant pataisas be techninės pagalbos sudarė 7 708 milijonus eurų
5. Įna-
šas į ISPA projektus aplinkos sektoriuje siekė 3 804 milijonus eurų, 
o transporto sektoriuje – 3 904 milijonus eurų. Aplinkos sektoriuje 
didžioji 201 projekto dalis (73 %) (žr. 3 diagramą ) priklausė nuotekų 
valymo ir vandens tiekimo sričiai. Transporto sektoriui priklausantys 78 ISPA projektai (97 %) buvo daugiausia susiję su geležinkelių bei kelių ir greitkelių sektoriais (žr. 4 diagramą ).
ISPA APLINKOSAUGOS  PROJEKTŲ PASISKIRSTYMAS3 DIAGRAMA4 Reglamento (EB) Nr. 1267/1999 
4 straipsnis ir 1999 m. gegužės 
6 d. Tarpinstitucinio susitarimo 
tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžeto vykdymo 
tvarkos ir biudžeto sudarymo 
procedūros tobulinimo 
(OL C 172, 1999 6 18) 2 puslapis 
ir II priedas.
5 Komisijos DG REGIO, 
padėtis 2007 m. gruodžio 31 d.
Projektų skaičius: 9
Dalis – 4 %Projektų skaičius: 46
Dalis – 23 %Projektų skaičius: 89
Dalis – 45 %
Projektų skaičius: 52
Dalis – 26 %Projektų skaičius: 5
Dalis – 2 %Vandens nutekamųjų vamzdžių tinklai ir 
valymo įrenginiai
Geriamo vandens tiekimas
Nuotekų valymas ir geriamo vandens 
tiekimas
Kietųjų atliekų tvarkymas
Kita
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)11
 6.  ISPA bendrojo finansavimo norma gali būti ne didesnė nei 75 % valstybės 
arba joms tolygių išlaidų6. Kartais nacionaliniai įnašai būdavo įnešami 
finansų įstaigų, kaip antai Europos investicijų banko (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) skiriamų paskolų forma.
ISPA TRANSPORTO  PROJEKTŲ PASISKIRSTYMAS4 DIAGRAMA6 Remiantis Reglamento (EB) 
Nr. 1267/1999 6 straipsnio 
2 dalimi, tų projektų, kurie yra 
laikomi esminiais įgyvendinant bendruosius ISPA tikslus, atveju ši 
norma gali būti padidinta iki 85 %.
Keliai ir greitkeliai
Geležinkeliai
KitaProjektų skaičius: 2
Dalis – 3 %
Projektų skaičius: 37
Dalis – 47 %
Projektų skaičius: 39
Dalis – 50 %
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)12
AUDITO APIMTIS IR METODAS
 7.  Iš pradžių šalyse kandidatėse įgyvendinant ISPA buvo naudojamos didelio 
masto investicijos, kurias bendrai finansavo Europos Sąjunga. Dėl šios 
priežasties Audito Rūmai, atsižvelgdami į ISPA svarbą šalims kandidatėms stojant į Europos Sąjungą ir į ankstesnių auditų metu nustatytus faktus
7, 
nusprendė atlikti su ISPA susijusį auditą, kad atsakytų į šiuos klausimus:
Ar buvo parengta nuosekli strategija ir ar buvo tinkamai pasi- a) 
rengta remti ISPA veiksmus?
Ar projektai buvo įgyvendinti pagal planą? b) 
Ar projektai padėjo šalims naudos gavėjoms laikytis ES aplinko- c) 
saugos direktyvų reikalavimų ir prisidėjo gerinant transeuropinį transporto tinklą (TEN-T)?
 8.  ISPA instrumentas buvo suplanuotas 2000–2006 m. laikotarpiui, o dau-
guma šalių naudos gavėjų į ES įstojo 2004 m. gegužės mėnesį. 2007 m. 
gruodžio 31 d. buvo galima susipažinti tik su keliomis su 279 in -
frastruktūros projektais susijusiomis galutinėmis ataskaitomis, todėl 
Audito Rūmai galėjo atlikti tik preliminarų projektų rezultatų ir pasie-
kimų įvertinimą.
 9.  Buvo išnagrinėta 2000–2003 m. patvirtintų šešias šalis naudos gavėjas 
apimančių 32 projektų (16 aplinkos srities ir 16 transporto srities  projektų) imtis. 16 projektų (aštuoni aplinkos ir aštuoni transporto 
srities projektai) buvo patikrinti vietoje Čekijos Respublikoje, Lenki-
joje, Latvijoje ir Rumunijoje. Kitų 16 projektų atveju buvo vykdoma 
dokumentų peržiūra. Šie projektai buvo vykdomi pirmiau minėtose 
šalyse, taip pat Vengrijoje ir Bulgarijoje.
 10.  Bylų peržiūros buvo atliekamos ir pokalbiai buvo organizuojami Komisijos 
būstinėje ir Komisijos delegacijose. Šalyse kandidatėse susitikimai  
buvo rengiami su aplinkos ir transporto ministerijų, regioninių ir vie-
tos valdžios institucijų atstovais bei galutiniais naudos gavėjais.
 11.  Be to, Audito Rūmai atliko apklausą, išsiuntę klausimynus už kasdienį 
projektų8 valdymą atsakingiems 155 projektų vadovams ir įstaigoms 
keturiose aplankytose šalyse, norėdami sužinoti jų nuomones dėl pro-
blemų, su kuriomis buvo dažniausiai susiduriama taikant ISPA instru-mentą. Audito Rūmai gavo 145 atsakymus
9 (atsakymų lygis – 93 %).
 12.  Be to, Audito Rūmams teikė konsultacijas tarptautinių finansų įstaigų 
ekspertai, atsakingi už aplinkos ir transporto projektus.7 Audito Rūmų specialioji ataskaita 
Nr. 5/2003 dėl aplinkosaugos 
projektų šalyse kandidatėse 
finansavimo pasirengimo stojimui priemonėmis Phare  ir ISPA 
(OL C 167, 2003 7 17, p. 1), 
Specialioji ataskaita Nr. 15/2000 
dėl Sanglaudos fondo 
(OL C 279, 2000 1 2, p. 1) ir Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl 
transeuropinio transporto tinklo 
(TEN-T) (OL C 94, 2006 4 21, p. 1).
8 Projektų vadovai buvo atsakingi 
už 42 % ISPA projektų aplinkos ir 
transporto sektoriuose.
9 Dėl techninių priežasčių, tokių 
kaip neteisingai užpildytas 
klausimynas ar neišsamus 
atsakymas,127 atsakymais nebuvo 
galima pasinaudoti (82 %).
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)13
AUDITO PASTABOS
AR BUVO PARENGTA NUOSEKLI STRATEGIJA IR AR BUVO 
TINKAMAI PASIRENGTA REMTI ISPA VEIKSMUS?
BENDRA SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI
 13.  Nacionalines aplinkos ir transporto sektorių ISPA strategijas Komisijos 
prašymu parengė visos šalys naudos gavėjos. Jų tikslas buvo įvardyti 
prioritetinius tikslus nustatant sektorių ir pasektorių prioritetus bei geografinius prioritetus, kaip antai transporto grūstys ar aplinkai  
didžiausią pavojų keliančios vietos, bei įvertinti, kiek reikės išteklių. Nacionalinėse ISPA strategijose taip pat turėtų būti pateikta projektų nustatymo sistema ir išdėstyti pasiūlytus projektus atrenkant ir ver-
tinant naudojami kriterijai (žr.  I priedą ).
 14.  Šalys kandidatės Komisijai teikė paraiškas, kuriose, be kita ko, turėjo būti 
pateikta10:
darbų vykdymo grafikas; a) 
ekonominės naudos analizė; b) 
finansavimo planas, įskaitant kitus nei ISPA finansavimo  c) 
šaltinius.
 15.  Audito Rūmai išnagrinėjo strategijų dokumentus ir tai, kaip buvo pasi-
rengta vykdyti ISPA projektus, siekdami patikrinti, ar:
į nacionalines sektorių strategijas buvo įtrauktas sektorių porei- a) 
kių aplinkos ir transporto srityse įvertinimas siekiant pasiekti ES 
aplinkosaugos standartų taikymo lygį bei modernizuoti ir plėsti transeuropinio transporto tinklo jungtis;
Komisija laiku parengė vadovus ir gaires, kad šalys kandidatės  b) 
galėtų pateikti pasiūlymus, kuriuose būtų pateikta visa svarbi  
informacija.10 Reglamento (EB) Nr. 1267/1999 
7 straipsnio 3 dalies a punktas 
ir I priedas.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)14
TINKAMAI ORIENTUOTOS ISPA STRATEGIJOS
 16.  Paaiškėjo, kad su aplinkos ir transporto sektoriais susijusiuose bendruo-
siuose Komisijos dokumentuose buvo tinkamai išdėstyti pagrindiniai kriterijai, skirti rengti nacionalines ISPA strategijas, apimančias ben-druosius prioritetus ir nustatytus projektus, kurie turi būti vykdomi teikiant ISPA paramą (žr. 1 langelį ).
 17.  Tais atvejais, kai buvo nustatyta trūkumų, Komisija teikė paramą šiems 
trūkumams ištaisyti (žr. 2 langelį ).
Latvijos atveju pagrindinis ISPA tikslas aplinkos sektoriuje buvo susitelkti ties projektais, sudarančiais galimybę 
šaliai laikytis Bendrijos aplinkosaugos teisės aktų reikalavimų ir Stojimo partnerystės tikslų. Pagal šią strategiją 
nustatomi ir atrenkami pirmiau nurodytus kriterijus atitinkantys projektai, kurie yra siūlomi fi  nansuoti pagal ISPA 
instrumentą. Atrenkant ISPA projektus buvo vadovaujamasi vyriausybės gairėmis, kuriose buvo atsižvelgiama 
į aplinkosaugos politikos prielaidas.1 LANGELIS
Rumunijoje dėl kelių trūkumų nebuvo gautas Komisijos besąlyginis pritarimas dėl atnaujintos 2003 m. nacionali-
nės transporto strategijos versijos. Siekdama panaikinti šiuos trūkumus Komisija nusprendė fi  nansuoti techninės 
pagalbos projektą, skirtą parengti bendrąjį transporto generalinį planą.2 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)15
Lenkijos vyriausybė, bendradarbiaudama su kitomis šalimis, praeito amžiaus dešimto dešimtmečio pradžioje 
inicijavo veiksmus, skirtus Baltijos jūros regiono aplinkai apsaugoti. Krokuvos regionas Helsinkio konvencijoje12 
jau buvo įvardytas kaip viena iš Baltijos jūros apsaugos požiūriu kritinių zonų, kadangi šiame regione (nors jis ir toli nuo kranto) yra didelė pramonės objektų, išleidžiančių teršalus į Vyslos upę ir kurie po to įteka į Baltijos 
jūrą, koncentracija. Buvo rastas bendras visai Krokuvos miesto teritorijai skirtas sprendimas, kuris buvo įtrauktas 
į nacionalinę komunalinių nuotekų valymo programą. Tuomet 1999 m. į nacionalinę ISPA aplinkos strategiją 
buvo įtrauktas nuotekų valymo įrenginių Krokuvoje projektas, kuris turėjo būti įgyvendinamas kaip vienas iš 
prioritetinių projektų.3 LANGELIS
Latvijoje pagrindiniai 1995 m. patvirtinto nacionalinio aplinkos politikos plano tikslai buvo sudaryti šaliai gali-
mybę laikytis Bendrijos aplinkosaugos teisinės sistemos reikalavimų ir Stojimo partnerystės tikslų. Šio politikos plano tikslai buvo perkelti į nacionalinę su aplinka susijusią ISPA strategiją. Atrenkant projektus buvo laikomasi 
šių tikslų.4 LANGELIS 18.  Net jei kai kuriais atvejais nebuvo galima paaiškinti investicinių pro-
jektų eiliškumo11, Audito Rūmai išnagrinėjo keturių aplankytų šalių 
strategijas ir padarė išvadą, kad apskritai nacionalinėse sektorių ISPA strategijose buvo aiškiai įvardyti kiekvienos šalies poreikiai, taipogi 
atsižvelgiant į galiojančius nacionalinius planavimo dokumentus  
(žr. 3 langelį ). Nacionalinėmis ISPA strategijomis buvo naudojamasi 
kaip priemone atrenkant ISPA projektus; jos susiejo tikslus ir priori-
tetus su konkrečiais projektų pasiūlymais.
 19.  Kai kuriais atvejais nacionalinės ISPA strategijos buvo esamų nacionali-
nių strategijų, kuriose jau buvo atsižvelgta į būtinybę priimti acquis  
communautaire  aplinkos srityje, plėtotė (žr. 4 langelį ).11 Tai taip pat buvo nurodyta 
Audito Rūmų specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 5/2003 
(su strategijomis susiję trūkumai, 18–20 dalys).
12 Helsinkio konvencija – tai 1974 m. pasirašyta ir 1992 m. peržiūrėta Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos 
konvencija, kuri yra taikoma visoms su Baltijos jūra besiribojančioms valstybėms. Konvencija apima visą Baltijos jūros 
baseiną, įskaitant vidaus vandenis ir pačios jūros vandenis bei jūros dugną. Be to, visame Baltijos jūros baseine yra imamasi 
priemonių, kad būtų sumažinta tarša iš sausumos šaltinių.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)16
ISPA ĮGYVENDINIMO PRADŽIOJE NEBUVO GALIMA PASINAUDOTI
TRIMIS SVARBIAIS REKOMENDACINIAIS DOKUMENTAIS
 20.  Komisija parengė tris pagrindinius rekomendacinius dokumentus, kuriais 
buvo galima pasinaudoti rengiant projektus:
ISPA vadovas šalims naudos gavėjoms buvo pateiktas 2000 m.  a) 
pirmųjų projektų paraiškų rengimo etapo metu;
antra ISPA vadovo redakcija buvo parengta 2002 m.; joje visų pirma b) 
buvo paaiškintos konkursų bei sutarčių sudarymo procedūros;
atnaujintu ekonominės naudos analizės vadovu, kuriame buvo  c) 
nagrinėjami ankstesnėje redakcijoje nustatyti trūkumai, buvo  
galima pasinaudoti 2002 metais. Visų pirma jame buvo pateik-
tos vidutinės projektų grąžos normos ir skirtingiems sektoriams rekomenduojamos laiko perspektyvos. Tačiau jame nebuvo patiks-
linta informacija apie poveikį aplinkai bei nepateiktos jokios  
prognozės.
 21.  Šie metodiniai vadovai buvo parengti po to, kai Audito Rūmai patikrintus 
projektus pateikė Komisijai tvirtinti. Tai, kad šie vadovai buvo pateikti 
per vėlai, apribojo jų galimybes padėti šalims kandidatėms susipažinti 
su ES politikos kryptimis, procedūromis ir finansavimo principais.
FINANSINĖS IR EKONOMINĖS NAUDOS 
ANALIZĖS CBA TRŪKUMAI
 22.  Kiekvienoje paraiškoje ISPA pagalbai gauti turėjo būti pateikta finan-
sinė ir ekonominės naudos analizės. Kai kurių projektų atveju jos  
nebuvo pateiktos arba jose buvo trūkumų. Vis dėlto kadangi dauguma projektų turėjo patenkinti pagrindinius šalių kandidačių poreikius, 
Komisija nusprendė, kad nėra protinga stabdyti jų vykdymo vien dėl 
su ekonomine analize susijusių trūkumų.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)17
 23.  Audito Rūmams atlikus patikrintiems projektams pateiktų finansinės ir eko-
nominės naudos analizių peržiūrą, buvo nustatyti šie trūkumai13:
tam tikros informacijos apie taikomas diskonto normas ir numa- a) 
nomas prielaidas pateikus rizikos analizę stoka;
ekonominės naudos analizės ir finansinės analizės duomenų nea- b) 
titikimas skirtinguose to paties projekto dokumentuose;
nepagrįsta socialinė ir ekonominė nauda bei neišsamūs padarinių c) 
įvertinimai transporto sektoriuje.
 24.  Esant tokioms aplinkybėms Komisija, remdamasi ekonominės naudos 
analize, negalėjo patvirtinti, kad šalių kandidačių pateikti projektai sukuria santykinai didžiausią pridedamąją vertę.
AR PROJEKTAI BUVO ĮGYVENDINTI PAGAL PLANĄ?
BENDROJI SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI
 25.  Įvertinus projekto paraišką ir Komisijai ją patvirtinus, buvo pasirašomas 
finansavimo memorandumas, kuriame visų pirma buvo nustatomi  
finansiniai ištekliai ir projekto įgyvendinimo grafikas, įskaitant pro-jekto užbaigimo datą. Užbaigusios projektą, šalys kandidatės turėjo 
pateikti galutinę ataskaitą.
 26.  Audito Rūmai įvertino, kaip buvo laikomasi pagrindinių finansavimo 
memorandume nustatytų sąlygų, būtent:
ar projektai buvo įgyvendinti pagal pirminį planą ir kokios buvo a) 
vėlavimo priežastys;
ar buvo vadovaujamasi projektų finansavimo planais, o jei ne,  b) 
kokios buvo to priežastys.13 Taip pat žr. Specialiąją ataskaitą 
Nr. 5/2003 (projektų vertinimo 
trūkumai, 30–34 dalys) ir 
Specialiąją ataskaitą Nr. 6/2005 (projektų vertinimo ir atrankos 
trūkumai, 30–43 dalys).
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)18
BEVEIK VISŲ PROJEKTŲ ATVEJU BUVO VĖLUOJAMA
 27.  Jei projektų rezultatai gaunami vėliau nei numatyta, atidedamas laikas, 
kada galima pasinaudoti gauta nauda ir ilgiau nei reikėtų lieka neiš-
spręstos problemos, kurias vykdant projektus yra ketinama nagri-
nėti. Kadangi projektai yra kuriami tam, kad būtų išspręstos esamos problemos ir panaikinti trūkumai, dėl vėlavimo atvejų tokia situacija išlieka nepakitusi. Vėlavimo atvejai taip pat sukuria neapibrėžtumą, 
nes socialinė ir ekonominė aplinka gali pakisti ir dėl to gali būti  
sudėtinga vykdyti projektus taip, kaip numatyta.
 28.  Audito Rūmų imtį sudarantys 32 projektai buvo patvirtinti 2000–2003 m. 
Pagal pradinius finansavimo memorandumus daugelis patikrintų pro-
jektų turėjo būti užbaigti 2004–2006 metais. Tačiau audito metu tik penki projektai buvo užbaigti laikantis pirminės numatytos projektų pabaigos datos
14 (du Čekijos Respublikoje ir trys Latvijoje)15. Kitų  
27 projektų atveju pabaigos data buvo pakeista. Vėlavimo atvejai  
buvo įvairios trukmės: 2–5 metai (Lenkijoje), 4–4,5 metų (Bulgarijoje), 
2–4,8 metų (Rumunijoje), 1,5 metų (Vengrijoje) ir 1–3 metai (Latvijoje). 
Čekijos Respublikoje nebuvo susidurta su dideliais vėlavimo atvejais.
 29.  Projektų vadovams keturiose patikrintose šalyse skirto tyrimo metu 
Audito Rūmai gavo informacijos apie vėlavimo atvejus įgyvendinant 
projektus ir jų priežastis.
 30.  Aplinkos sektoriuje vidutinė numatyta projektų trukmė buvo 5 metai, 
o transporto sektoriuje – 4,2 metų. Pagal tyrimo rezultatus vidutinė vėla-vimo trukmė buvo 2,5 metų abiejuose sektoriuose (žr. 5 diagramą ).
 31.  Audito Rūmai nustatė šias pagrindines patikrintų projektų įgyvendinimo 
vėlavimo priežastis16:
nepakankamas šalių kandidačių susipažinimas su ES procedūromis a) 
bei projektų rengimo ir įgyvendinimo procesais, taip pat sunku-mai, susiję su viešųjų pirkimų procedūromis (pvz., žr. 5 langelį ) 
(84 % imties projektų);
konkursą laimėjusių bendrovių nesugebėjimas atlikti darbus  b) 
(pvz., žr. 6 langelį ) (13 % imties projektų);
nerealistiškas planavimas (pvz., žr. c) 7 langelį ) (22 % imties  
projektų);
po įstojimo atliktas ISPA projektų pertvarkymas į Sanglaudos  d) 
fondo projektus, kuriems taikomos skirtingos taisyklės
17.14 Projektas laikomas užbaigtu, kai 
yra naudojamasi infrastruktūra. 
Šalys kandidatės Komisijai galutinę 
ataskaitą turėjo pateikti ne 
vėliau kaip po šešių mėnesių nuo 
projekto užbaigimo.
15 Iš 32 tikrintų projektų 24 projektų 
atveju buvo vėluojama (75 %).
16 Kai kurių projektų atveju buvo 
susidurta su daugiau nei viena 
aprašyta problema.
17 Pvz., ilgalaikio naudojimo įrangos 
išlaidų tinkamumas apmokėti 
(tai turi būti nagrinėjama kiekvienu 
konkrečiu atveju), sprendimų 
dėl projektų pakeitimai, viešųjų 
sutarčių sudarymo procedūros.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)19
VIDUTINĖ VĖLAVIMO ĮGYVENDINANT PROJEKTUS TRUKMĖ5 DIAGRAMA
Latvijoje vandens paslaugų tobulinimo projekto atveju po fi  nansavimo memorandumo pasirašymo prireikė trejų 
metų konkurso procedūrai pradėti.
Lenkijoje nuotekų valymo projekto atveju konkurso etape įrenginių statymas nutrūko beveik vienerių metų laiko-
tarpiui. Projektas buvo suskaidytas sudarius atskiras subrangos sutartis, kurių vieną bendrai fi  nansavo ERPB. Pagal 
ERPB paskolos sutartį banko konkurso procedūrų taisyklės turėjo būti taikomos viso projekto viešiesiems pirki-
mams. Konkurso procedūros turėjo būti sustabdytos, kol paramos teikėjai nesusitarė dėl atitinkamų procedūrų.5 LANGELIS
Buvo vėluojama įgyvendinti vandens nutekamųjų vamzdžių tinklo ir nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcijos 
projektą. Dėl su vertinimo komiteto sudėtimi susijusių problemų konkursas turėjo būti atšauktas ir vėl paskelbtas. 
Be to, bendrovė, su kuria paskelbus antrą konkursą buvo sudaryta sutartis, negalėjo toliau pagal grafi  ką vykdyti 
darbų ir neatsižvelgė į kelis priežiūros inžinieriaus pateiktus įspėjimus, todėl sutartis turėjo būti nutraukta. Turėjo būti surengtas trečias konkursas, bet audito metu projekto vykdymas įstrigo.6 LANGELIS
Latvijoje buvo vėluojama įgyvendinti vandens paslaugų tobulinimo projektą dėl kelių priežasčių, įskaitant tai, kad 
buvo nepakankamai įvertintos tyrimui ir vamzdyno projektavimo darbams reikalingos išlaidos ir laikas.7 LANGELIS
Metai
Vidurkis pagal šalį (sektori ų)
Vidutinė pradinė trukmė VėlavimaiPL CZ RO LV ENV PL CZ RO LV TRAN IŠ VISO012348
7
6
59
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)20
 32.  Apklausa rodo, kad pagrindinės projektų įgyvendinimo terminų nesi-
laikymo priežastys yra procedūrų trukmė bei planavimo problemos 
(žr. 6 diagramą )18.
FINANSAVIMO PLANAI NEBUVO VYKDOMI PAGAL 
NUMATYTĄ GRAFIKĄ
 33.  Iš 32 tikrintų projektų 18 projektų atveju nebuvo laikomasi pradinio 
finansavimo plano. Šešiais atvejais bendros išlaidos padidėjo, o dvy-lika – sumažėjo. Išaugus išlaidoms ir nesuteikus papildomų ISPA ište-klių, šalys kandidatės turėjo pačios finansuoti papildomas išlaidas  (žr. 8 langelį ).18 Su projektų įgyvendinimu 
susijusias problemas Audito 
Rūmai taip pat buvo nurodę ne tik Specialiojoje ataskaitoje 
Nr. 5/2003 (nepakankami valdymo 
ištekliai, vėlavimo atvejai, su 
konkursais susiję sunkumai 
(35–39 dalys), bet ir Specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 6/2005 (vėlavimo 
atvejai įgyvendinant projektus, 11–25 dalys).
VĖLAVIMŲ PRIEŽASTYS PROJEKTŲ VADOVAI6 DIAGRAMA
Kokios buvo vėlavimų priežastys?
Procedūrinės priežastys Planavimo priežastys
Pareiškėjų 
apeliacijos
8 %Procedūros 
kartojimas
15 %Kita
11 %Nerealistiškas planavimas
15 %
Prastos kokybės konkursų 
dokumentai
6 % Dažni PRAG 
pakeitimai
10 %Daug laiko atimančios ES 
procedūros
26 %Sudėtingi vietos 
įstatymai
9 %
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)21
Latvijoje geležinkelio projekto atveju dėl padidėjusių kainų ISPA dotacijos neužteko visiems iš pradžių numatytiems 
elementams padengti. Likusių darbų išlaidas reikėjo fi  nansuoti iš nacionalinių išteklių.8 LANGELIS
Latvijoje vandens paslaugų tobulinimo projekto atveju rangovas atsisakė vykdyti sutartį. Jis nebegalėjo dirbti 
galiojant sutartoms kainoms, kadangi netrukus po to, kai buvo pradėti darbai, sparčiai pakilo infl  iacija. Dėl to 
sutartis turėjo būti peržiūrėta ir buvo padidintos išlaidos.9 LANGELISPIRMINIŲ FINANSAVIMO PLANŲ PAKEITIMAI
PROJEKTŲ VADOVŲ APKLAUSA
AtsakymaiPirminio ﬁ  nansavimo 
plano pakeitimaiPirminio ﬁ  nansavimo 
plano išlaikymas
123 66 % 34 %1 LENTELĖ 34.  Kaip parodyta 1 lentelėje , projektų vadovams skirtos apklausos rezul-
tatai rodo, kad daugelio ISPA projektų atveju buvo atlikti pirminio  
finansavimo plano pakeitimai.
 35.  Penkiais 32 imties projektų atvejais tai gali būti paaiškinta tuo, kad buvo 
nepakankamai įvertinta infliacija (16 % atvejų) (žr. 9 langelį ).
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)22
 36.  Atsakymai į tyrimo metu projektų vadovams pateiktą klausimyną  
rodo, kad išlaidų perviršius iš esmės lėmė dvi veiksnių kategorijos  
(žr. 7 diagramą ):
su projektų rengimu susijusios problemos, kaip antai netinkamai a) 
atliktos išlaidų sąmatos;
su įgyvendinimu susijusios problemos, pavyzdžiui, silpna priežiūra b) 
ar vėlavimo atvejai.
IŠLAIDŲ PERVIRŠIAI7 DIAGRAMA
Kokios buvo pagrindinės perviršių priežastys?
Su planavimu susijusios priežastys Su įgyvendinimu susijusios priežastys
Kita
19 %Techninės 
priežastys
9 %Netinkamai parengtos 
išlaidų sąmatos
20 % Silpna priežiūra
14 %
Vėlavimai
12 %Projekto pakeitimai
26 %
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)23
AR PROJEKTAI PADĖJO ŠALIMS NAUDOS GAVĖJOMS 
LAIKYTIS ES APLINKOSAUGOS DIREKTYVŲ 
REIKALAVIMŲ IR PRISIDĖJO GERINANT TRANSEUROPINĮ TRANSPORTO TINKLĄ TENT?
BENDROJI SISTEMA IR AUDITO KRITERIJAI
 37.  Pagrindinis ISPA tikslas buvo padėti šalims kandidatėms sumažinti jų 
struktūrinį atsilikimą aplinkos ir transporto sektoriuose. Siekdami  įvertinti projektų veiksmingumą pagal tai, kaip jie konkrečiai prisidėjo 
gerinant aplinkos ir transporto sektorius, Audito Rūmai išnagrinėjo:
ar aplinkosaugos projektai atitiko ES direktyvų reikalavimus van- a) 
dens tiekimo ir nuotekų srityse;
ar transporto projektai prisidėjo užbaigiant kurti transeuropinį  b) 
transporto tinklą.
 38.  Kadangi audito metu buvo galima susipažinti tik su keliomis su 279 ben-
drai pagal ISPA priemonę finansuojamais infrastruktūros projektais 
susijusiomis galutinėmis ataskaitomis, buvo galima suformuluoti tik 
dalines išvadas.
LABIAU LAIKOMASI ES APLINKOSAUGOS STANDARTŲ
 39.  Aplinkos sektoriuje audito metu buvo užbaigti tik trys iš 16 imties  
projektų. Atlikus šių projektų įvertinimą, paaiškėjo, kad nepaisant  kai kurių trūkumų, jie padeda laikytis ES aplinkosaugos standartų  (žr. 10 langelį ).
Vieno projekto Latvijoje tikslas buvo gerinti su vandens tiekimu ir nuotekomis susijusias paslaugas, užtikrinant, kad 
geriamas vanduo ir išvalytos nuotekos atitiktų nacionalinius teisės aktus ir ES direktyvų reikalavimus. Remiantis 
galutine ataskaita, projektas užtikrino tinkamą išvalyto vandens kokybę pagal ES Direktyvą dėl miesto nuotekų valymo (91/271/EEB) bei geriamo vandens kokybę.
Vieno projekto Latvijoje tikslas buvo gerinti geriamo vandens kokybę ir su nuotekomis susijusias paslaugas. Buvo 
laikomasi geriamo vandens kokybės ES standartų, tačiau nuotekų atveju visiškas teisinių reikalavimų laikymasis 
dar nebuvo užtikrintas. Audito metu biologinių nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija ir modernizavimas buvo 
užbaigti, tačiau azoto ir fosforo kiekis nutekamuosiuose vandenyse vis dar viršijo ES ir vietos normas.10 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)24
 40.  Nepaisant kai kurių trūkumų, tikėtina, kad audito metu neužbaigti pro-
jektai, jei bus įgyvendinti kaip buvo planuota, padės laikytis ES aplin-
kosaugos standartų (žr. 11 langelį ).
TRANSEUROPINIO TRANSPORTO TINKLO 
JUNGČIŲ TOBULINIMAI
 41.  Transporto sektoriuje audito metu buvo užbaigti tik du iš 16 imties pro-
jektų. Įvertinus šiuos projektus nustatyta, kad jie prisideda prie trans-europinių tinklų kūrimo užbaigimo (plėtojimo) (žr. 8 ir 9 diagramas  
bei 12 ir 13 langelius ).
 42.  Kiti projektai, kurie audito metu nebuvo užbaigti, atitinka TEN-T tinklo 
reikalavimus (pvz., žr. 11 langelį  ir 11 diagramą ). Pavyzdžiui, Rumu-
nijoje vykdomas „Bucharest Cernavoda“ projektas turėtų paspartinti 
eismą tarp Bukarešto ir Konstancos. Taip pat tikimasi, kad šis projek-
tas prisidės prie 7-ojo Europos transporto koridoriaus, Igumenica – 
Patrai – Atėnai – Sofija – Budapeštas, plėtros (žr. 10 diagramą ).
Lenkijoje nuotekų valymo projektas prie vandens nutekamųjų vamzdžių tinklo prisijungusių Vroclavo miesto 
gyventojų procentinę dalį turėtų padidinti iki 97 %. Šis daugiau kaip 600 000 gyventojų turintis miestas buvo 
laikomas pagrindiniu Oderio upės teršėju.
Rumunijoje vykdant projektą buvo siekiama rekonstruoti ir modernizuoti nuotekų valymo įrenginius, vandens 
nutekamųjų vamzdžių tinklą ir geriamo vandens tinklą. Dėl su nuotekų valymo įrenginiais susijusių vėlavimų 
išlieka upės teršimo rizika.11 LANGELIS
Čekijos Respublikoje Zabori – Prelouc atkarpos modernizavimo projektas yra 4-ojo europinio multimodalinio 
transporto koridoriaus nuo Drezdeno iki Bratislavos dalis. 8 diagramoje  parodyti bendrai pagal ISPA Čekijos 
Respublikoje fi  nansuojami projektai.12 LANGELIS
Latvijoje modernizavus „Via Baltica“ greitkelio, jungiančio Varšuvą su Talinu, atkarpą iš Rygos į Adažius, buvo 
pagerintas eismo ir pėsčiųjų saugumas bei eismo sklandumas po to, kai šioje kelio atkarpoje buvo užtikrintas Europos kelių standartų ir normų laikymasis (žr. 9 diagramą ).13 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)25
ISPA PROJEKTAI ČEKIJOS RESPUBLIKOJE8 DIAGRAMA
D8 motorway Prague –
Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-borderModernisation of the line section
Usti nad Orlici  – Ceska Trebova
Modernisation of the line section 
Zabori–PreloucOptimisation of
Zabreh na Morave –Krasikov railway section
Road R/48
Frydek Mistek – Dobra
Road I/48
Belotin by-pass
Expressway r48
Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–TosanoviceTrans-European transport networkISPA projects
Ceska Republica
TEN railway
TEN road
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)26
KELIŲ TINKLAS LATVIJOJE9 DIAGRAMA
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005LATVIJALEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) STRASSEN
TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) ROADSSCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) ROUTES
Bestehend
ExistingExistantGeplant
PlannedPlaniﬁ  é
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)27
TENT TINKLAI10 DIAGRAMA
PROJECT No 7
Trans-European transport network 
priority projectsMOTORWAY AXIS
IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005Existing
PlannedPriority axis No 7
Priority sectionsOther priority axes
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)28
TENT TINKLAS11 DIAGRAMA
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008ISPA projects
2004–08 countries
ISPA project
TEN railwayTEN road
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)29
IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
 43.  Pagrindinės Audito Rūmų išvados yra šios:
Buvo įdiegta nuosekli strateginė sistema; taip pat paaiškėjo,  a) 
kad nacionalinės ISPA strategijos yra gera programavimo prie-monė, aiškiai nustatanti poreikius, tikslus ir išteklius. Nepaisant to, pareiškėjai ne visada tinkamai parengdavo projektus, o taip buvo iš dalies dėl to, kad Komisija per vėlai pateikė tris svarbius su pirmosiomis paraiškomis susijusius rekomendacinius dokumentus (žr. 16–24 dalis).
Projektai dažnai nebūdavo įgyvendinami taip, kaip buvo supla- b) 
nuota. Finansavimo planai turėjo būti patikslinti atsižvelgiant  
į pakitusias aplinkybes, o beveik visų projektų atveju buvo labai 
vėluojama. Šiuos vėlavimo atvejus iš esmės sąlygojo procedūrų truk -
mė (Komisijos ir šalių naudos gavėjų lygmeniu) ir planavimo pro-ceso trūkumai (šalių naudos gavėjų lygmeniu) (žr. 25–36 dalis).
Audito Rūmai patikrino penkis užbaigtus projektus ir 27 dar tebe- c) 
vykdomus projektus. Trys užbaigti projektai priklausė aplinkos  
sričiai. Audito rezultatai rodo, kad šie projektai užtikrina geresnį 
ES aplinkosaugos direktyvų laikymąsi atitinkamose šalyse naudos 
gavėjose. Kiti du užbaigti projektai buvo susiję su transportu.  Audito rezultatai rodo, kad jie prisideda gerinant transeuropinį 
tinklą atitinkamose šalyse naudos gavėjose. Be to, Audito Rūmai 
mano, kad tikėtina, jog bus pasiekti 27 vis dar vykdomų pro-
jektų tikslai, jei šie projektai bus įgyvendinti kaip buvo planuota 
(žr. 37–42 dalis).
Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai atidžiai prižiūrėti ISPA įgyven-
dinimą. Komisija visų pirma turėtų išnagrinėti, kaip taikant panašius 
instrumentus ateityje galima būtų išvengti projektų įgyvendinimo  
vėlavimo atvejų ar juos sumažinti. Audito Rūmų manymu, šiuo tikslu 
gali reikėti, kad projektų pareiškėjai (vadovai) vykdytų griežtesnį ir  
realistiškesnį planavimą, o Komisija ir šalių naudos gavėjų nacionalinės administracijos – rastų būdų pagreitinti procedūrų taikymą.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. gruodžio 11 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)30ISPA PROJEKTŲ VALDYMO ETAPAI IR PAGRINDINĖS KOMISIJOS VEIKLOS SRITYS1I PRIEDAS
1 Kaip nurodyta Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1267/1999, Nr. 1266/1999 ir Nr. 2382/2001 ir vadovaujantis Europos Audito Rūmų au dito kriterijais.UŽBAIGIMAS
→  Galutinės 
ataskaitos peržiūra ir patvirtinimas
→  Pabaigos 
ataskaitų peržiūra ir patvirtinimas
•  Galutinis 
mokėjimas
•  Ex post 
įvertinimasPRIEŽIŪRA
•  Sutarčių 
vykdymo priežiūra
•  Projektų 
pažangos ﬁ  ziniu 
ir ﬁ nansiniu 
aspektais stebėjimas naudojant rodiklius
•  Vidurio 
laikotarpio įvertinimasKONKURSAI
•  Konkurso 
dokumentų peržiūra ir patvirtinimas
•  Pasiūlymų 
vertinimai, įskaitant reikiamos patirties sutelkimą
•  Reikalavimus 
atitinkančių paraiškų atranka
•  Sutarčių 
sudarymasVERTINIMAS
Veikla, įskaitant:•  Vertinimo 
vizitus šalyje pareiškėjoje
•  Reikiamos 
patirties sutelkimą siekiant įvertinti techninį paraiškų aspektą
•  Konsultacijas 
tarp tarnybų
•  Formalią 
pareiškėjui teikiamą grįžtamąją informaciją dėl paraiškos turinioRENGIMAS
Paraiška, 
pateikiant:
•  Galimybių 
studiją
•  Ekonominės 
naudos analizę
•  Poveikio 
aplinkai įvertinimą
•  Finansavimo 
planą
•  Darbų vykdymo 
graﬁ ką
•  Bendrąjį 
techninės priežiūros planąSTRATEGIJA
ISPA strategijos 
rengimas, apimantis:
•  ES ir 
nacionalinių politikos sričių suderinimo plano pateikimą
•  Šalies poreikių 
įvertinimą
•  Projektų 
nustatymą
Pagrindinė veikla:•  Formali šaliai 
naudos gavėjai teikiama grįžtamoji informacija dėl ISPA strategijos projekto
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)31
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)32
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)33
SANTRAUKA
III.
Kai kurie projektai buvo prastai parengti  
daugiausia dėl to, kad trūko pajėgumų ir  kad jie turėjo būti parengti per trumpą laiko-tarpį. Rekomendacijų taip pat buvo suteikta išsamiose paraiškų formose ir esamuose pir-kimų tvarkos paaiškinimuose.
IV.
Išvengti planavimo vėlavimų ir keitimų, kurių 
pasitaikė rengiant daugelį pirmųjų projektų, 
buvo sunku, nes trūko didelių infrastruktūros 
projektų valdymo patirties, o konkursų pro-
cedūroms reikėjo taikyti ex ante  kontrolę.
VI.
Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomen-
dacija. Ji ir toliau stebės buvusius ISPA pro-
jektus, o kai kuriuos įvertins 2000–2006 m. 
ex post  vertinimo metu, ypatingą dėmesį  
skirdama išlaidų perviršio ir vėlavimo atve-jams. Pasimokiusi iš ISPA patirties, Komisija 
jau ėmėsi priemonių, tokių kaip specia-
lioji EIB ir Komisijos techninės pagalbos  
priemonė JASPERS, kuria bus stengiamasi  
suteikti pagalbą rengiant projektus. Ji tęs  ir stiprins tokią techninę pagalbą pagal nau-jąją pasirengimo narystei instrumentą IPA. Su valstybėmis narėmis Komisija yra aptarusi 
ir vėlavimo problemas.
ĮVADAS
6.
Finansavimo norma praktiškai nesiekia 75 %. 
Pavyzdžiui, Rumunijoje vidutinė finansavimo 
norma buvo 73 %, Bulgarijoje 56 %, o Slova-
kijoje 54 %.AUDITO APIMTIS IR METODAS
9.
Didžioji Audito Rūmų imties dalis yra pasi-rinkta iš senesnių ISPA projektų, kurie buvo 
patvirtinti pirmaisiais arba ankstyvaisiais  
šios priemonės taikymo metais. Kai kurie  
projektai buvo parengti netgi anksčiau. ISPA įgyvendinimui buvo skirtas labai trumpas  laikotarpis, todėl tai turėjo įtakos projektų užbaigtumui bei nacionalinių institucijų  
pasirengimui.
AUDITO PASTABOS
13.
Komisija užtikrino, kad šalyse kandidatėse  
nacionalinių investicijų planų ir programų  
pagrindu būtų parengtos nacionalinės trans-
porto ir aplinkos sektorių strategijos, nors  
teisės aktuose toks reikalavimas ir nenu-
statytas. Prieš pristatydama atskirus pro-jektus, Komisija šias strategijas pristatė ir  
ISPA valdymo komitetui (valstybių narių  
atstovams).
19.
Kadangi projektų įgyvendinimo laikotarpis buvo ribotas, Komisija aktyviai skatino naci-onalines institucijas remtis jau esamais naci-
onaliniais planais (pavyzdžiui, įgyvendinti  
miesto nuotekų valymo direktyvas).
20.
Be to, rekomendacijų buvo pateikta išsa-
miose paraiškų formose, kurias buvo galima 
gauti jau 1999 m., o pirkimų tvarka buvo  
paaiškinta ankstesnių pasirengimo narystei 
priemonių įgyvendinimo metu parengtose  
gairėse.
c)
Ankstesniąja „Investicinių projektų ekono-
minės naudos analizės vadovo“ redakcija,  
kurioje buvo išaiškinti pagrindiniai ekonomi-
nės naudos analizės principai, buvo galima naudotis nuo 1997 m. Atsižvelgiant į regu-
liavimo aplinkos pokyčius, 2002 m. buvo  
parengta nauja vadovo redakcija; kai kurie 
klausimai joje buvo nagrinėjami išsamiau.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)34
21.
ISPA reglamentai buvo priimti 1999 m., o pir-
masis ISPA vadovas pateiktas 2000 m. ISPA vadove pateiktinus ir per kitus kanalus per-
duodamus patarimus (žr. atsakymą į 20 dalies 
pastabas) reikėjo rengti kartu su atitinkama šalimi kandidate siekiant atsižvelgti į besi-keičiančias realias jų įgyvendinimo sąlygas. 
Be oficialių gairių, daug pastangų buvo  
dedama, kad per labai trumpą laiką būtų  parengtas ISPA pagrindas, pavyzdžiui, nuo 
1998 m. su Phare  parama visose šalyse kan-
didatėse buvo organizuojami susirinkimai  
projektų rengimo klausimais.
22.
Atliktų ekonominės naudos ir finansinių ana-
lizių trūkumus dažnai lėmė daugelio projektų 
rengusių tarptautinių konsultantų taikomų 
metodų nenuoseklumas, neišsamūs duome-
nys arba nacionalinių administracijų patir-
ties ir žinių stoka. Vis dėlto Komisijai pavyko užtikrinti, kad būtų atliktos bent finansinės 
visų įplaukas duodančių projektų analizės. 
Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo visuotinai pri-
imtos kiekybinio naudos aplinkai įvertinimo 
metodikos, ir į tai, kad šie projektai buvo  iš esmės įgyvendinami siekiant laikytis ES  
direktyvų, vietoje išsamios aplinkos projektų ekonominės naudos analizės Komisija sutiko priimti kiekybiškai neįvertintas socialines ir ekonomines analizes bei pareiškimus.
23.
a)
2000–2001 m. laikotarpio ISPA projektai  
buvo pirmieji, kuriems buvo taikyta ekono-
minės naudos analizė.
b)
Nustačiusi nenuoseklumų, Komisija papras-tai prašydavo pateikti paaiškinimų arba ištai-syti klaidas. Tokie apsikeitimai informacija padidindavo analizių patikimumą.
c)
Žr. Komisijos atsakymą į 22 dalies pastabas.24.
Komisija stengėsi užtikrinti, kad naudos  
gavėjai savo projektus pagrįstų ekonomi-niu ir finansiniu tikslingumu ir atsižvelgtų  
į tokius veiksnius, kaip projekto gyvybin-
gumas ir prieinamumas visuomenei, kuriai  jis skirtas. Tačiau atlikti aplinkosaugos pro-jektų, kuriems nebuvo jokių alternatyvų,  
ekonominės naudos analizę nebuvo labai  
tikslinga, o projektus vykdyti reikėjo bet  kuriuo atveju, siekiant įgyvendinti acquis . 
Kai kuriais atvejais pastangos geriau atlikti 
ekonominės naudos analizę būtų uždelsu-
sios projekto įgyvendinimą ir nedavusios  
daug papildomos naudos.
27.
Komisija stengėsi stebėti projektus ir padėti 
nacionalinėms institucijoms švelninti vėla-
vimo padarinius. Kai kuriose šalyse daugiau-
sia problemų turintiems projektams buvo  
parengti specialūs veiksmų planai.
28.
Iki 2008 m. rugsėjo pabaigos buvo baigti  
įgyvendinti iš pradžių numatytais terminais 
dar trys į imtį įtraukti projektai.
30.
Nors didelių infrastruktūros projektų vėla-vimai nėra neįprastas dalykas, ISPA naudos gavėjų šalyse pirmieji ISPA projektai nuken-
tėjo dėl to, kad tuo metu šalys kandidatės  
ėmėsi įgyvendinti priemonę, kuri joms buvo nauja. Iki ISPA programos jos neturėjo patir-
ties vykdant tokio masto investicines išorės 
pagalbos programas. Tačiau nuo programa-
vimo laikotarpio vidurio mokymosi kreivė (ir narystei besirengiančiose šalyse, ir Komisi-joje) ėmė reikšmingai gerėti.
Vertinant bendrai, pagrindinis veiksnys buvo 
vėluojantys konkursai. Darbams prasidėjus, daugumos projektų pažanga buvo gera. EK 
delegacijų atliekama ex ante  viešųjų pirkimų 
kontrolė buvo privaloma. Vėlavimai – tai  
kaina, kurią, be visa kita, teko mokėti, norint sąžininga ir skaidria viešųjų pirkimų tvarka 
užtikrinti, kad už projektui skirtus pinigus  
būtų gauta kuo didesnė nauda.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)35
31.
a)
ISPA buvo siekiama pasirengimo narystei lai-kotarpiu šalims kandidatėms suteikti gali-
mybę įgyti patirties, kad jos turėtų mažiau 
problemų naudodamosi struktūrinių ir San-glaudos fondo lėšomis po įstojimo. Vėla-vimai dėl ex ante  kontrolės procedūrų ir  
pakartotinių konkursų – tai kaina, kurią teko 
mokėti už tai, kad būtų užtikrinti sąžiningi ir skaidrūs pirkimai. Kiti prie vėlavimų prisi-
dėję veiksniai – netinkama žemės įsigijimo 
tvarka ir biurokratinės kliūtys išduodant sta-
tybos leidimus.
5 langelis
Palyginti su ISPA įgyvendinimo pradžia,  
viešųjų pirkimų procedūros Latvijoje labai  
pagerėjo. Pavyzdžiui, konkursai 2005 m.  
patvirtintiems Sanglaudos fondo projektams 
buvo paskelbti nedelsiant, ir dauguma pro-
jektų pradėta vykdyti jau 2006 metais.
Užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą konkurso 
procedūrą yra svarbiau nei vengti vėlavimų 
rizikos.
6 langelis
Šiuo atveju pakartotiniu konkursu buvo  apsaugotas Bendrijos interesas. Projekto  darbai jau atnaujinti.
c)
Žr. Komisijos atsakymą į 30 dalies pastabas.
7 langelis
Didelių ir sudėtingų infrastruktūros pro-
jektų, kurie vykdomi kelerius metus, tam  tikras pradinių planų koregavimas nėra neį-prastas dalykas.d)
Gaires Komisija pateikė 2005 m. sausio mėn., 
kad ES 10 valstybių narių galėtų išvengti pro-blemų pereidamos nuo ISPA prie Sanglaudos 
fondo taisyklių po įstojimo.
32.
Vėluojama iš esmės buvo dėl to, kad buvo  siekiama užtikrinti viešųjų pirkimų taisyklių laikymąsi ir apsaugoti Bendrijų finansinį  interesą. Tokie vėlavimai ir su jais susijęs  galimas kainų išaugimas dėl vėlai įvykusių  konkursų – tai kaina, kurią tenka mokėti,  norint užtikrinti finansų valdymo patiki-mumą. Šį faktą Audito Rūmai patvirtino  ankstesnių ISPA auditų metu, kai pripažino 
naudingą EK delegacijų ex ante  kontrolės  
poveikį (pvz., 2003 m. Audito Rūmų meti-
nės ataskaitos 8.42 dalis). Bet kuriuo atveju, 
greičiau patvirtinus netinkamai parengtus  
konkurso dokumentus galėjo būti priimta  
didesnė siūloma kaina arba galėjo prasidėti ginčai, dėl kurių galutinės projektų išlaidos 
būtų smarkiai padidėjusios.
Taip pat tenka susitaikyti su vėlavimais dėl 
paraiškų aiškinimosi ir ekonominės naudos analizių.
33.
Laikytis projektų pradinių sąmatų nesu-gebėta dėl to, kad, nepaisant tarptautinių  konsultantų paslaugų, projektai buvo netin-
kamai parengti, taip pat dėl to, kad įgyven-dinimo metu buvo prastai kontroliuojamos 
sąnaudos. Dėl spartaus ekonomikos augimo 
kainos kai kurių šalių statybos sektoriuje  
labai išaugo. ISPA finansavimo memorandu-mai paprastai nebuvo keičiami atsižvelgiant į kainų didėjimą, todėl nacionalinės insti-tucijos patirdavo spaudimą imtis veiksmų  kainų augimui kontroliuoti.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)36
35.
Staigus infliacijos augimas kai kuriose naujo-
siose valstybėse narėse po jų įstojimo buvo netikėtas, ir finansų įstaigos to nenumatė.  
Infliacija padidėjo dėl spartaus tam tikrų  
žaliavų kainų didėjimo pasaulio rinkose ir  spartaus ekonomikos augimu daugumoje  naujųjų valstybių narių, dėl kurio statybos  
sektoriaus veikla labai suintensyvėjo, o kai-
nos statybos pramonėje išaugo daugiau nei vidutiniškai.
36.
Kiti išlaidų perviršių lėmę veiksniai:
projektai Komisijai buvo teikiami labai  
• 
ankstyvame etape, kai nebuvo išsamios 
techninės dokumentacijos, pagrindžian-
čios geriausius sprendimus;
euro ir nacionalinės valiutos kurso svy-• 
ravimai, ypač nacionalinės valiutos  naudai.
a)
Dėl nepakankamai įvertintų sąnaudų kartais 
išvis nebuvo gauta pasiūlymų numatytomis 
kainomis.
b)
Nuo paramos skyrimo iki statybų pradžios  dažnai praeidavo daug laiko.
37.
ISPA buvo siekiama ir kitų tikslų, iš kurių  svarbiausia buvo pasirengti naudoti struk-
tūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas. Dėl 
palyginti nedidėlių ISPA skirtų lėšų, atsižvel-
giant į poreikius, buvo galima tik pradėti  mažinti infrastruktūros atsilikimą.
39.
Iki 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigos buvo  
užbaigti dar trys projektai.10 langelis
Antra pastraipa.
Nors audito metu ES standartų dar nebuvo visiškai laikomasi, Komisija tikisi, kad jų bus 
laikomasi užbaigus projektą.
11 langelis
Antra pastraipa.Komisija stebi šio projekto įgyvendinimą ir stengiasi, kad jis būtų greičiau užbaigtas.
41.
Iki 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigos užbaigti 
dar keturi projektai.
IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
43.
a)Projektai buvo netinkamai parengti ne dėl  
to, kad nebuvo rekomendacinių dokumentų, 
o daugiausia dėl to, kad trūko pajėgumų,  
o kai kuriais atvejais ir dėl netolygių tarp-
tautinių konsultantų darbo rezultatų.
Rekomendacijų buvo teikiama išsamiose  
paraiškų formose, kuriomis buvo galima  naudotis jau 1999 m., o viešųjų pirkimų  tvarka buvo paaiškinta ankstesnių pasiren-
gimo narystei priemonių įgyvendinimo metu 
parengtose gairėse.
b)
Procedūros (pavyzdžiui, viešųjų pirkimų) yra 
būtinos mokesčių mokėtojams apsaugoti.  Jos gali būtų gana ilgos.
Nepaisant vėlavimų, iki 2008 m. rugsėjo  
mėn. pabaigos buvo fiziškai užbaigta 80 iš 
279 infrastruktūros projektų.
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008. 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)37
c)
Iki 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigos buvo  
užbaigti dar septyni projektai iš 32 audi-tuotų projektų.
44.
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomenda-cijai ir toliau atidžiai stebės buvusių ISPA  projektų įgyvendinimą. Kai kuriuos projek-
tus Komisija įvertins 2000–2006 m. ex post  
vertinimo metu, skirdama ypatingą dėmesį išlaidų perviršio ir įgyvendinimo vėlavimo  atvejams, taip pat pateiks rekomendacijų,  kaip pagerinti rizikos analizę (svarbią, bet  dažnai silpną ekonominės naudos analizės  dalį).
Naujieji reglamentai dėl pasirengimo narys-
tei buvo priimti 2006 ir 2007 m. Nauja-
sis požiūris daug platesnis už siaurą ISPA  
priemonės dėmesį infrastruktūros projek-
tams. Iš tiesų naujoji priemonė – tai „mini“ struktūrinis fondas. IPA regioninio vystymo 
komponente atsižvelgiama į ankstesnes  
Audito Rūmų rekomendacijas dėl tinkamo  
šalių kandidačių pasirengimo struktūriniams 
fondams. Fondų koordinavimo komitete su valstybėmis narėmis Komisija taip pat aptarė 
vėlavimo problemą ir pasiūlė šios problemos sprendimų.
Skatindama gerinti projektų rengimą ir  
įgyvendinimą, be techninės pagalbos prie-
monės JASPERS, kuria galima pasinaudoti  naujosiose valstybėse narėse, Komisija  
ragina imtis ir kitų priemonių, kaip antai  
anksti pradėti tvirtinimo procedūras, atlikti 
išankstinius vertinimus ir spartinti konkursų rengimą.

Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 12/2008
2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentas (ISPA)
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 – 37 p. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-166-0doi: 10.2865/57496

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu/ arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ISPA BUVO VIENAS IŠ INSTRUMENTŲ, SKIRTŲ PADĖTI VIDURIO IR 
RYTŲ EUROPOS ŠALIMS KANDIDATĖMS RENGTIS NARYSTEI EUROPOS SĄJUNGOJE. JUO BUVO REMIAMI PROJEKTAI APLINKOS IR TRANSPORTO 
SEKTORIUOSE. ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA, AR 
BUVO PARENGTA NUOSEKLI STRATEGIJA IR AR BUVO VYKDOMI TINKAMI PARENGIAMIEJI VEIKSMAI, TAIP PAT AR PROJEKTAI BUVO ĮGYVENDINTI PAGAL PLANĄ IR AR ŠIE PROJEKTAI PADĖJO LAIKYTIS ES APLINKOSAUGOS DIREKTYVŲ REIKALAVIMŲ IR PRISIDĖJO GERINANT TRANSEUROPINIUS TINKLUS.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-08-012-LT-C
ISBN 978-92-9207-166-0