Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos /* KOM/2011/0335 galutinis - COD 2011/0146 */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIŪLYMO APLINKYBĖS - Pasiūlymo tikslai ir uždaviniai Šio pasiūlymo tikslas – Europos Sąjungoje atlikti namų ūkiams ir (arba) asmenims skirtą apklausą, susijusią su saugumu nuo nusikalstamumo. Ją atlikus būtų gauta informacijos apie atskirų rūšių nusikaltimų paplitimą (nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos rodikliai) ir kitus aspektus, susijusius su piliečių saugumo jausmu. Tai papildytų pagal administracinius šaltinius (kaip antai policijos ataskaitas) gautus valstybių narių nusikaltimų duomenis, kuriuos labai sunku palyginti. - Bendrosios aplinkybės 2005 m. Hagos programoje Europos Vadovų Taryba pabrėžė palygintinos ES lygmens informacijos apie nusikalstamumą trūkumą. Reaguodama į tai, Komisija sudarė 2006–2010 m. nusikalstamumo vertinimo metodų tobulinimo veiksmų planą, kuriame numatyta parengti ES namų ūkių apklausą dėl nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos. 2009 m. Stokholmo programoje pabrėžtas poreikis praktiškai įgyvendinti šią užduotį. Todėl siūloma 2013 m. atlikti ES lygmens apklausą, pagrįstą metodika, dėl kurios jau sutarė suinteresuotosios šalys. - Su pasiūlyme nurodytu klausimu susijusios nuostatos Nėra galiojančių nuostatų, susijusių su pasiūlyme nurodytu klausimu. - Suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymu siekiama supaprastinti esamą padėtį, nes dabar taikomos nacionalinės apklausos, kiekviena iš jų siekiant įvertinti nusikalstamumą ir saugumą nacionaliniu lygmeniu. Labai tikėtina, kad valstybėms narėms nesudarius galimybės taikyti bendrą modelį jos rengs daugiau tokių apklausų. Taikant glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengtą modelį bus užtikrinamas palyginamų duomenų gavimas ir pašalinama galima išteklių švaistymo rizika, atsirandanti valstybėms narėms dubliuojant veiklą. Pagal šį modelį siūloma supaprastinti Europos statistiką, kaip pabrėžta Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES statistikos rengimo metodo (ateinančio dešimtmečio vizija). Jame įtvirtinami Europos statistikos praktikos kodekso principai, susiję su įsipareigojimu dėl kokybės, patikima metodika, sąnaudų veiksmingumu, tinkamumu, tikslumu ir patikimumu, suderinamumu ir palyginamumu. 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1578/2007/EB dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos[1] numatyta rengti Europos nusikalstamumo ir nukentėjimo atvejų statistiką. 2011 m. metinėje statistikos darbo programoje konkrečiai nurodyta įgyvendinti namų ūkių ir (arba) asmenų apklausas dėl nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos. Iki šiol visos ES lygmeniu nėra gauta jokių asmenų ir namų ūkių apklausos dėl nusikalstamumo ir saugumo duomenų. Administraciniai nusikalstamumo duomenys (pagrįsti policijos ataskaitomis ir pan.) buvo neoficialiai renkami ir skelbiami nuo 2006 m. Visuotinai sutariama, kad tokius duomenis gana sunku palyginti dėl skirtingų valstybių narių teisinių sistemų ir rinkimo metodų, o pašalinti šias kliūtis gana sudėtinga. Atliekant apklausą galima surinkti palyginamą informaciją, pagrįstą bendru klausimynu ir metodika. Taikant šią statistinę priemonę surinkta informacija bus labiausiai naudinga teisingumo ir vidaus reikalų sritims. Tai tiesiogiai atitinka Hagos ir Stokholmo programose nustatytus politikos principus. Vis dažniau pripažįstama, kad saugumas nuo nusikalstamumo ir nuo asmeninio nesaugumo jausmo yra svarbus piliečių gerovės aspektas. Ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo komisijos ataskaitoje (Stiglitzo ataskaita, 2009 m.) teigta, kad siekiant atsverti labiau įprastus ekonominės raidos rodiklius (kaip antai BVP), reikėtų parengti naujus socialinės gerovės rodiklius. Ataskaitoje siūlomi gyvenimo kokybės rodikliai, įvertinant įvairius aspektus, pvz., asmens saugumo jausmas ir nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos atvejai; be to, ataskaitoje atskirai aptariamas taikomų namų ūkių apklausų vaidmuo tokiems reiškiniams vertinti. Taikant ES apklausą bus įmanoma tinkamai ir palyginamai išnagrinėti šį aspektą visos Europos mastu. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS - Komisijos tarnybų keitimasis nuomonėmis ir diskusijos Rengiant apklausą pagrindinės susijusios tarnybos buvo tuometinis Teisingumo, laisvės ir saugumo GD ir Eurostatas. Neseniai Teisingumo, laisvės ir saugumo GD vaidmuo atiteko Vidaus reikalų GD. Rengiant pasiūlymą buvo dažnai ir reguliariai bendradarbiaujama, įskaitant dvišales diskusijas ir abiejų pusių dalyvavimą susitikimuose su toliau nurodytomis suinteresuotosiomis šalimis. - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pagal Komisijos 2006–2010 m. veiksmų planą dėl nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos vertinimo buvo sudaryta ekspertų grupė. Ją sudarė teisingumo ir vidaus reikalų srities nacionaliniai ekspertai iš visų valstybių narių, taip pat akademinio sluoksnio, tarptautinių organizacijų ir kt. ekspertai. Kiekviename kasmetiniame ekspertų grupės susitikime buvo aptarti apklausos reikalavimai ir rengtini rodikliai. Informacija buvo keičiamasi naudojantis specialia svetaine CIRCA. Išsamūs klausimai išnagrinėti grupės konsultacijose raštu. Remiantis ekspertų grupei pateiktu klausimynu, sudarytas pagrindinių rodiklių sąrašas, įskaitant nuorodų dažnumą ir atitinkamą jų svarbą. Tokie rodikliai susiję ir su tradiciškai svarbiais klausimais (vagystė įsilaužiant, vagystė, fizinis smurtas ir kt.), ir susirūpinimu dėl naujų nusikaltimų, kaip antai kompiuterinių nusikaltimų ir įvairių rūšių apgaulės. Kiti klausimai buvo susiję su visuomenei svarbiais saugumo klausimais ir saugumo jausmu. Atliekant rengimo veiklą šiems rodikliams buvo skiriamas didžiausias dėmesys, prireikus jie buvo atnaujinami reguliariose konsultacijose. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Reikiamą kompetenciją užtikrino po konkurso atrinkti tarptautiniai ekspertai. Dalyvavę ekspertai – JT agentūra HEUNI, sudariusi pradinį klausimyną, ir vienintelio ankstesnio bandymo surengti tarptautinį nusikalstamumo tyrimą, t. y. Tarptautinio nusikaltimų aukų tyrimo (angl. ICVS) rengėjai. Taip pat buvo glaudžiai bendradarbiaujama su Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru (angl. UNODC) ir Jungtinių Tautų Europos ekonomine komisija (angl. UNECE), pradėjusiais panašų procesą tarptautiniu lygmeniu. Metodikos koncepciją nustatė Eurostato nusikalstamumo statistikos darbo grupė, o tolesnio rengimo užduotis patikėta valstybių narių darbo grupei. Todėl buvo galima panaudoti nacionalines apklausas atlikusių šalių (maždaug dešimties) įgytą patirtį. Be reguliarių susitikimų, informacija buvo platinama per specialią svetainę CIRCA. Europos socialinės statistikos srities vadovams ir Europos statistikos sistemos komitetui buvo nuolat pranešama apie padarytą pažangą. Nustatyta metodika buvo iš esmės pagrįsta Jungtinių Tautų vadovu, kurį rengiant dalyvavo Eurostatas ir kelios ES valstybės narės. Siūlomas apklausos modelis išbandytas 2008–2009 m. šešiolikoje valstybių narių suteikus Komisijos veiklos dotacijas. Bandomųjų veiksmų rezultatus įvertino tarptautiniai ekspertai; jie pateikti darbo grupėms. Pagal šią patirtį siūlomas modelis buvo tobulinamas 2010 m. surengtuose susitikimuose ir konsultacijose. - Poveikio ir rezultatų analizė Taikant siūlomą apklausą apie nusikalstamumą ir saugumą pirmą kartą iš kiekvienos valstybės narės bus gauta informacijos apie sritį, kuri ypač svarbi ES politikai. Taikant bendrus metodus ir ataskaitų formatą, gauti duomenys bus nuoseklūs, palyginami ir todėl tinkami tiek Europos lygmens, tiek nacionalinio lygmens naudotojams. Atliekant šią užduotį svarbiausias vaidmuo teks valstybėms narėms – bus įtraukiamos nacionalinės statistikos institucijos, taikančios nusistovėjusias tyrimų duomenų rinkimo ir apdorojimo procedūras. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Šio reglamento tikslas – nustatyti bendrą Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos rengimo sistemą, pagal kurią valstybės narės renka, rengia, apdoroja ir perduoda suderintus Europos nusikalstamumo ir saugumo duomenis, gautus atlikus namų ūkių ir (arba) asmenų apklausą. - Teisinis pagrindas Europos statistikos teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnis. Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastinę teisėkūros procedūrą nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Tame straipsnyje nustatomi Europos statistikos rengimo reikalavimai – ji turi būti rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principų. Ji neturi tapti papildoma našta ūkinės veiklos vykdytojams. - Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos priežasties. Vienas iš pagrindinių klausimų dėl statistinių duomenų kokybės yra nuoseklumas ir palyginamumas. Valstybės narės to negali užtikrinti, jei nėra aiškios Europos sistemos, t. y. ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendrosios statistikos sąvokos, ataskaitų teikimo būdai ir kokybės reikalavimai. Šiuo tikslu siūlomas apklausos dėl nusikalstamumo ir saugumo modelis. Jis apimtų įtraukiamų kintamųjų sąrašą ir klausimyno pavyzdį. Vien tik valstybių narių veiksmai turėtų neigiamos įtakos jų interesams dėl toliau nurodytų priežasčių. Dauguma šalių, dar netaikančių nacionalinių apklausų dėl nusikalstamumo ir saugumo pageidauja parengti tokias priemones politikos tikslais. Jei jos visos rengtų savo apklausas, būtų taikomi skirtingi metodai ir skirtingi klausimynai. Tai reikštų, kad ES lygmeniu nebūtų galima palyginti rezultatų. Valstybės narės pačios pageidauja palyginti savo duomenis su kitų ES valstybių narių duomenimis. Nenustačius bendros Europos sistemos, pagrįstos bendromis sąvokomis ir bendrais ataskaitų teikimo būdais, taip pat mažėtų arba išnyktų galimybė keistis palyginama statistika. Europos Sąjungos lygmens veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytų priežasčių. Pasiūlymo tikslus galima geriau įgyvendinti Europos Sąjungos lygmeniu remiantis Europos teisės aktu, nes tik Komisija ES lygmeniu gali koordinuoti statistinės informacijos derinimą. Tačiau duomenų rinkimą ir palyginamų statistinių duomenų apie saugumą nuo nusikalstamumo rinkimą valstybės narės gali organizuoti naudodamos tinkamus šaltinius ir metodus reikiamai informacijai pateikti. Todėl ES gali imtis veiksmų šiems klausimams spręsti, remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pasiūlymu siekiama suderinti sąvokas, tiriamuosius objektus, reikiamos informacijos požymius, aprėptį, kokybės kriterijus, ataskaitų teikimo terminus ir rezultatus, kad Europos statistika būtų reikalinga, teikiama laiku, palyginama ir išsami. Valstybės narės surinks duomenis naudodamos savo nacionalinius imties sąrašus ir pasirinks apklausos pobūdį (tiesioginė apklausa, telefonu, paštu, internetu ir kt.) pagal nusistovėjusią nacionalinę patirtį. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslui pasiekti. Juo siūloma prireikus atlikti naują apklausą, bet leidžiama valstybėms narėms išpildyti reikalavimus pakeičiant taikomas nacionalines apklausas. - Pasirinktos priemonės Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygmeniu, Europos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatomos visai Europos Sąjungai taikomos vienodos teisės nuostatos užtikrinant, kad valstybės narės jį taiko visą ir suderintai. Jis taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Direktyvos, kurios skirtos derinti nacionalinius teisės aktus, priešingai, yra privalomos valstybėms narėms, kiek tai susiję su jų tikslais, bet nacionalinės institucijos gali pasirinkti formą, taikomą šiems tikslams įgyvendinti. Be to, direktyvos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas dera su kitais Europos statistikos teisės aktais, priimtais nuo 1997 m. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas finansuojamas iš 2012 m. ES biudžeto skiriant 12 mln. EUR. Pagal pasiūlymą valstybės narės turi rengti naujas apklausas (arba, kai kuriais atvejais, pakeisti taikomas apklausas). Susijęs metodinis darbas yra labai brangus, be to socialinės apklausos visuomet brangiai kainuoja, nes reikia mokėti atlyginimą apklausą atliekantiems asmenims, padengti kelionės išlaidas ir pan. Stokholmo programoje politinis prioritetas priskiriamas laisvės, saugumo ir teisingumo sričiai, todėl iki 90 proc. tinkamų finansuoti valstybių narių sąnaudų gali būti padengiama iš ES biudžeto. PAPILDOMA INFORMACIJA - Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus šį pasiūlymą galiojantys teisės aktai nebus panaikinti. - Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas. 2011/0146 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos (tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos duomenų apsaugos pareigūno nuomonę[2], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: 1. Europos Vadovų Taryba patvirtina Hagos programoje[3] nustatytą pirmenybę, teikiamą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vystymui, atsižvelgdama į valstybių piliečių bendrai Sąjungoje išreikštą susirūpinimą ir šioje programoje pritaria Komisijos iniciatyvai nustatyti Europos priemones informacijos apie nusikalstamumo ir saugumo klausimus valstybėse narėse rinkimui, analizavimui ir palyginimui. Joje Komisijai (Eurostatui) skiriama užduotis apibrėžti ir surinkti informaciją iš valstybių narių. 2. Statistinių priemonių, skirtų rūpimiems saugumo klausimams įvertinti, rengimas yra vienas iš 2006–2010 m. Sąjungos veiksmų plano rengti išsamią ir darnią Sąjungos strategiją, skirtą nusikalstamumui ir baudžiamajai teisenai įvertinti, pagrindinių tikslų, Komisijos pasiūlytų siekiant Hagos programoje išdėstytų tikslų. 3. Stokholmo programoje[4] pabrėžiamas Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimas kurti atvirą ir saugią Europą, tarnaujančią savo piliečiams ir juos ginančią, o Komisija raginama toliau kurti statistines priemones, skirtas įvertinti nusikalstamumą ir nusikalstamą veiklą, ir toliau rengti veiksmus, kurie nurodyti ir iš dalies įgyvendinti 2006–2010 m. Sąjungos veiksmų plane, atsižvelgiant į padidėjusį tokios statistikos poreikį kai kuriose srityse, susijusiose su laisve, saugumu ir teisingumu. Be to, pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1513/2002/EB dėl Europos bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002-2006 m.)[5] priimtą Šeštąją bendrąją programą ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlemento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[6] priimtą Septintąją bendrąją programą, Komisija finansavo kelis tyrimų projektus, susijusius su saugumo ir pasitikėjimo policija ir teisingumo sistema suvokimu, į kuriuos taip pat turėtų būti atsižvelgiama. 4. Valstybės narės turi parengti reikiamas statistines priemones, skirtas įvertinti nusikalstamumą ir baudžiamąją teiseną, o su šiuo procesu susijusios išlaidos yra tokios, kad iki 90 proc. tinkamų finansuoti valstybių narių sąnaudų gali būti padengiama iš Sąjungos biudžeto. 5. 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[7] nustatytas Europos statistikos rengimo pagrindas, įskaitant 5 straipsnyje išdėstytą dotacijų skyrimo nacionalinėms institucijoms procedūrą. Visų pirma jame reikalaujama laikytis profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistikos duomenų konfidencialumo ir išlaidų efektyvumo principų. 6. Pagal šį reglamentą užtikrinama teisė į tai, kad būtų gerbiamas asmeninis ir šeimos gyvenimas, ir teisė į asmens duomenų apsaugą, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos[8] 7 ir 8 straipsniuose. 7. Šio reglamento kontekste taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[9] bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[10]. 8. Pagal šį reglamentą nacionalinės statistikos institucijos ir Komisija (Eurostatas), rengdamos ir platindamos Europos statistiką turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, patvirtintame 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijoje dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės, nustatytus principus. 9. Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti bendrą teisinį Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos rengimo, renkant informaciją iš atrinktų asmenų, pagrindą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti. 10. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su praktiniais keitimosi mikroduomenimis klausimais, teikimo būdais ir išsamia kokybės ataskaitų struktūra bei kodų sistema, turėtų būti suteikti Komisijai. Šie įgaliojimai turėtų būti įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EU) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[11]. 11. Pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos statistikos sistemos komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomas palyginamos Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos, pagrįstos namų ūkių arba asmenų apklausa, vystymo, rengimo ir platinimo pagrindas. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) „Namų ūkis“ – asmuo, gyvenantis vienas, arba grupė kartu tame pačiame privačiame būste gyvenančių asmenų, kurie dalijasi išlaidas, įskaitant bendrą apsirūpinimą gyvenimui būtinomis priemonėmis; ši apibrėžtis netaikoma kolektyviniams namų ūkiams, kaip antai ligoninėms, slaugos arba globos namams, kareivinėms, religinėms įstaigoms, internatams arba bendrabučiams. b) „Nuolatinė gyvenamoji vieta“ – vieta, kurioje asmuo paprastai yra kasdien poilsio metu, nepaisant laikinojo išvykimo poilsiauti, atostogauti, į svečius, verslo reikalais, gydytis arba keliaujant religijos tikslais į šventąsias vietas, arba, jei nėra duomenų, teisėta ar registruota gyvenamoji vieta. Atitinkamos geografinės vietovės rezidentais yra laikomi tik asmenys, kurie: i) iki ataskaitinės dienos savo nuolatinėje gyvenamojoje vietoje nuolat gyveno ne trumpiau kaip dvylika mėnesių arba ii) per paskutinius dvylika mėnesių iki ataskaitinės dienos atvyko į savo nuolatinę gyvenamąją vietą ketindami joje pasilikti ne trumpiau kaip metus. Jei i ar ii papunkčiuose išdėstytų aplinkybių neįmanoma nustatyti, „nuolatinė gyvenamoji vieta“ reiškia teisinę arba registruotą gyvenamąją vietą. c) „Saugumas“ reiškia piliečių saugumo nuo kito asmens, namų ūkio arba nuosavybės keliamos grėsmės, susijusios su nusikalstomosiomis priežastimis, jausmą. d) „Kito asmens atsakymas“ reiškia informaciją apie asmenį, kurią pateikė kitas to asmens namų ūkio narys. e) „Mikroduomenys“ – individualūs statistiniai įrašai. f) „Kokybės metaduomenys“ – informacija, kurią pateikė duomenis teikiantys asmenys ir kuri laikoma naudinga šiems duomenims interpretuoti. 3 straipsnis Taikymo sritis 12. Kiekviena valstybė narė Komisijai (Eurostatui) pateikia I priede nurodytus duomenis. 13. Klausimai apie seksualinį smurtą užduodami atskirai ir nėra privalomi. 14. Taikant išimtį, Prancūzijoje ir Airijoje nereikalaujama rinkti duomenų apie to paties namų ūkio narių smurtą. 4 straipsnis Duomenų charakteristikos ir laikotarpis 1. Duomenys renkami iš atrinktų namų ūkių arba asmenų, kaip nurodyta 5 straipsnyje. 2. Duomenys renkami 2013 m. 3. Stebėjimo laikotarpis yra dvylika mėnesių prieš duomenų rinkimą. 5 straipsnis Imtis ir imties dydis 1. Duomenys grindžiami nacionaliniu mastu reprezentatyviomis tikimybinėmis imtimis. 2. Siektinas imties dydis, apskaičiuotas pagal paprastos atsitiktinės atrankos prielaidą, turėtų būti ne mažesnis kaip: a) 8 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 10 mln.; b) 7 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 5 mln. ir yra mažesnis nei 10 mln.; c) 6 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 1,5 mln. ir yra mažesnis nei 5 mln.; d) 5 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 0,5 mln. ir yra mažesnis nei 1,5 mln.; e) 3 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius neviršija 0,5 mln. 6 straipsnis Rinkimo vienetas 1. Tyrimo grupė – visi asmenys, gyvenantys namų ūkiuose, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta duomenų rinkimo metu yra valstybės narės teritorijoje. 2. Nedidelėse nacionalinės teritorijos dalyse, kuriose nuolat gyvena ne daugiau kaip 2 proc. šalies gyventojų, ir II priede išvardytose nacionalinėse teritorijose apklausos galima netaikyti. 3. Duomenys susiję su 16 metų ir vyresniais asmenimis. 4. Negalima naudoti kitų asmenų atsakymų. 7 straipsnis Duomenų perdavimas ir tvarkymas 1. Valstybės narės perduoda konfidencialius mikroduomenis Komisijai (Eurostatui) pagal Reglamente (EB) Nr. 223/2009 išdėstytas nuostatas dėl konfidencialių duomenų perdavimo atsižvelgiant. Valstybės narės užtikrina, kad perduoti duomenys nesudaro galimybės tiesiogiai atpažinti namų ūkių arba asmenų. 2. Valstybės narės perduoda mikroduomenis ne vėliau kaip 2014 m. liepos 31 d. Kartu su mikroduomenimis pateikiamas nurodytų lentelių rinkinys, kuriose nurodyti paplitimo rodikliai per paskutiniuosius 12 mėnesių, pagal nusikaltimo rūšį ir saugumo jausmą. 8 straipsnis Duomenų ir metaduomenų teikimas 1. Valstybės narės teikia mikroduomenis ir susijusius kokybės metaduomenis pagal Komisijos (Eurostato) nustatytą keitimosi duomenimis standartą. Mikroduomenys ir kokybės metaduomenys pateikiami Komisijai (Eurostatui) elektroninėmis priemonėmis per vieną bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą. 2. Komisija įgyvendinimo aktais nustato praktinę keitimosi mikroduomenimis procedūrą. Minėti įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 9 straipsnis Duomenų platinimas ir galimybė gauti konfidencialius duomenis mokslo reikmėms 1. Komisija (Eurostatas) platina statistinius saugumo nuo nusikalstamumo duomenis ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. 2. Komisija (Eurostatas) gali suteikti prieigą prie konfidencialių perduotų duomenų pagal šio reglamento nuostatas, laikydamasi Reglamente (EB) Nr. 831/2002 išdėstytų sąlygų. 10 straipsnis Kokybės vertinimas 1. Valstybės narės užtikrina perduotų mikroduomenų kokybę. 2. Taikant šį reglamentą, perduotiniems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti kokybės kriterijai. 3. Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) mikroduomenų kokybės ataskaitą. Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip per vieną mėnesį po duomenų pateikimo. 4. Taikydama šiame reglamente nurodytiems duomenims 2 dalyje išvardytus kokybės kriterijus, Komisija įgyvendinimo aktais nustato kokybės metaduomenų rinkinių teikimo būdus ir išsamią struktūrą bei duomenų kodavimo sistemą. Minėti įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 5. Komisija (Eurostatas) pagal 3 dalyje nurodytas ataskaitas įvertina pateiktų duomenų kokybę, ypatingą dėmesį skirdama valstybių narių duomenų palyginamumui. 11 straipsnis Finansavimas 1. Tyrimui įgyvendinti Komisija skiria dotaciją valstybėms narėms, siekdama padengti duomenų rinkimo, tvarkymo ir perdavimo sąnaudas, įskaitant nacionalinių administracijų darbuotojų darbo užmokesčio sąnaudas, pagal susitarime dėl dotacijos išdėstytas sąlygas. Dotacija skiriama nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje. 2. Didžiausia Sąjungos bendro finansavimo suma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti projekto sąnaudų. 3. Skiriamos lėšos priklauso nuo Sąjungos biudžeto skirtų asignavimų. 4. Pagal šį reglamentą finansuojamiems veiksmams negali būti teikiama parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones. Naudos gavėjai pateikia Komisijai duomenis apie visą kitą gautą finansavimą ir apie pateiktas paraiškas finansavimui gauti. 5. Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai yra užtikrinami, taikant apsaugos nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitos nelegalios veiklos priemones, atliekant veiksmingą tikrinimą ir susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, jei nustatoma pažeidimų, taip pat taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95[12] ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[13], kartu su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999[14]. 6. Pagal šį reglamentą finansuojamiems veiksmams taikoma Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje pateikta „pažeidimo“ sąvokos apibrėžtis, pagal kurią pažeidimu laikomas bet kuris pažeidimas arba bet kuris sutartinio įsipareigojimo nevykdymas, susijęs su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmu arba neveikimu, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba būtų padaryta žalos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams. 7. Pagal šį reglamentą sudarytose sutartyse ir susitarimuose, be kitų dalykų, numatoma Komisijos (ar bet kurio jos įgaliotojo atstovo) vykdoma priežiūra, finansų kontrolė ir Audito Rūmų auditas, jei reikia, atliekamas vietoje. 12 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 13 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas galios iki 2015 m. birželio 30 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS KOMISIJAI (EUROSTATUI) TEIKTINI DUOMENYS 15. Patirti nusikaltimai (pagal rūšis): 16. Su transporto priemone susiję nusikaltimai: (1) automobilio vagystė, (2) vagystė iš automobilio, (3) motociklo vagystė, (4) dviračio vagystė; 17. Su namų ūkiu susijęs nusikaltimas: plėšimas įsilaužiant į pagrindinius namus; 18. Su asmeniu susiję nusikaltimai: (1) apiplėšimas, (2) asmeninės nuosavybės vagystė; 19. Nestandartiniai nusikaltimai: (1) vartotojo apgaulė, (2) neteisėtas pasinaudojimas kortele arba internetine bankininkyste; (3) kyšis; 20. Nusikaltimo aplinkybės: 21. kiekvienam 1.1–1.4 punktuose nurodytam nusikaltimui surenkami tokie duomenys: 22. ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 5 metus (neprivaloma), 23. ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 12 mėnesių, 24. kaip dažnai tai įvyko per pastaruosius 12 mėnesių, 25. ar apie paskutinį atvejį pranešta policijai (arba kitai institucijai vartotojo apgaulės, neteisėto pasinaudojimo kortele arba internetine bankininkyste ir kyšio atveju), 26. ar policijos reagavimo veiksmai dėl paskutinio pranešto įvykio buvo patenkinami; 27. be 2.1 punkte nurodytų aplinkybių, taip pat renkama tokia informacija apie paskutinį kiekvieno iš nusikaltimų atvejį: (1) su transporto priemonėmis susijusių nusikaltimų, su asmenimis susijusių nusikaltimų arba nestandartinių nusikaltimų atveju: - kur įvyko paskutinis įvykis; (2) automobilio vagystės atveju: - ar automobilis buvo grąžintas; (3) plėšimo įsilaužiant į pagrindinius namus atveju: - kodėl nebuvo pranešta policijai, - kodėl respondentas nepatenkintas policijos reagavimo veiksmais, - ar respondentas kreipėsi pagalbos nusikaltimo aukoms, - ar pagalba nusikaltimo aukoms būtų buvusi naudinga; (4) apiplėšimo atveju: - ar kas nors buvo pavogta, - ar nusikaltėlis naudojo ginklą, - kokį ginklą naudojo nusikaltėlis, - ar respondentas buvo sužeistas, - ar dėl sužeidimo kreiptasi į medikus, - kokį emocinį poveikį respondentas patyrė dėl įvykio; (5) asmeninės nuosavybės vagystės atveju: - ar respondentas laikė arba nešėsi pavogtus daiktus; (6) vartotojo apgaulės atveju: - ar apgaulė buvo susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, - ar apgaulė buvo susijusi su internetu arba e. paštu; (7) neteisėto pasinaudojimo kortele arba internetine bankininkyste atveju: - ar tai buvo neteisėto pasinaudojimo kortele, ar internetine bankininkyste atvejis; (8) kyšio atveju: - dalyvavę subjektai; - Respondentų požiūris į teisėsaugą ir saugumo priemones: - ar respondentas turėjo su narkotikais susijusių problemų, - ar respondentas įsirengęs įsilaužimo signalizaciją, - ar respondentas įsistatęs specialias duris arba spynas, - ar respondentas vengia tam tikrų vietų tamsiu paros metu, - ar respondentas turi ginklą, - ginklo turėjo priežastis, - respondento nuomonė apie policijos veiklą, - respondento nuomonė apie teismų veiklą, - respondento nuomonė apie tinkamas nuobaudas už plėšimą įsilaužiant; - Respondento saugumo jausmas ir susirūpinimas dėl nusikalstamumo: - saugumo jausmas išėjus vienam naktį, - susirūpinimas dėl galimo fizinio užpuolimo, - susirūpinimas dėl terorizmo, - plėšimo įsilaužiant tikimybė; - Respondento socialinė ir demografinė padėtis: - lytis, - amžius, - gimimo šalis, - motinos gimimo šalis, - tėvo gimimo šalis, - pilietybė, - civilinė būklė, - de facto civilinė būklė, - buvę santykiai, - užimtumo statusas, - dirbas visą darbo laiką arba ne visą darbo laiką, - profesinis statusas, - darbinė veikla, - vietinio vieneto ekonominė veikla, - aukščiausias sėkmingai įgytas švietimo arba mokymo lygis, - namų ūkio pajamų lygis; - Techniniai kintamieji: - gyvenamosios vietos šalis, - gyvenamosios vietos regionas; - vietovės, kurioje įsikūręs namų ūkis, urbanizacijos laipsnis, - ataskaitiniai tyrimo metai, - tyrimo mėnuo, - respondento identifikacija, - namų ūkio svorinis daugiklis, - asmenų svorinis daugiklis, - naudotas duomenų rinkimo metodas, - atliekant apklausą taikytas klaidingo įvykio datos suvokimo tikrinimo metodas, - apklausos kalba, - namų ūkyje gyvenančių asmenų skaičius, įskaitant respondentą, - Smurtiniai nusikaltimai (apklausiama taikant atskirą modulį apklausos pabaigoje): (1) ne partnerio naudotas fizinis smurtas: - ar kas nors, pvz., kas nors mokykloje arba darbe, draugas, kaimynas arba nepažįstamasis, kada nors sudavė, metė kokį nors daiktą, pastūmė arba pešė plaukus, - ar kas nors iš minėtų asmenų sudavė kumščiu arba kuo nors kitu, arba spyrė, tempė arba sumušė, - ar kas nors iš minėtų asmenų smaugė arba degino, grasino ginklu arba peiliu arba jį panaudojo; (2) ne partnerio naudotas seksualinis smurtas (neprivaloma): - ar kas nors, pvz., kas nors mokykloje arba darbe, draugas, kaimynas arba nepažįstamasis, kada nors vertė užsiimti nepageidaujamais lytiniais santykiais, pvz., grasindamas, sulaikydamas arba sudarydamas tokią padėtį, kurioje nebuvo įmanoma pasipriešinti, - ar kas nors iš minėtų asmenų bandė priversti užsiimti nepageidaujamais lytiniais santykiais arba atlikti nepageidaujamą lytinį aktą arba užsiimti kita nepageidaujama seksualine veikla; (3) partnerio naudotas fizinis smurtas: - ar dabartinis partneris arba buvęs partneris, pvz., buvęs vyras, buvęs vaikinas ar buvusi žmona arba buvusi mergina sudavė arba metė kokį nors daiktą, galėjusį sužeisti, arba pastūmė ar pešė plaukus, - ar kas nors iš minėtų asmenų sudavė kumščiu arba kuo nors kitu, arba spyrė, tempė arba sumušė, - ar kas nors iš minėtų asmenų smaugė arba degino, grasino ginklu arba peiliu arba jį panaudojo; (4) partnerio naudotas seksualinis smurtas (neprivaloma): - ar respondentas turėjo nepageidaujamų lytinių santykių, nes jis bijojo dabartinio arba buvusio partnerio, pvz., buvusio vyro, buvusio vaikino arba buvusios žmonos arba merginos galimų veiksmų, - ar kas nors iš minėtų asmenų vertė respondentą užsiimti nepageidaujama seksualine veikla; - Ne partnerio arba partnerio naudoto fizinio smurto atveju renkami tokie duomenys: - ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 5 metus (neprivaloma), - ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 12 mėnesių, - kaip dažnai tai įvyko per pastaruosius 12 mėnesių, - kur įvyko paskutinis įvykis; - ar panaudotas ginklas, - koks ginklas panaudotas, - ar respondentas buvo sužeistas, - ar dėl sužeidimo kreiptasi į medikus, - kokį emocinį poveikį respondentas patyrė dėl įvykio; - kas tai atliko, - ar apie paskutinį atvejį pranešta policijai, - kodėl apie tai nebuvo pranešta, - ar policijos veiksmai dėl paskutinio pranešto įvykio buvo patenkinami, - kodėl respondentas buvo nepatenkintas policijos reagavimo veiksmais, - ar respondentas kreipėsi pagalbos nusikaltimo aukoms, - ar pagalba nusikaltimo aukoms būtų buvusi naudinga; - 7.1 punkte nurodytos aplinkybės yra neprivalomos seksualinio smurto nusikaltimų, kuriuos įvykdė partneris arba ne partneris, atveju. - Šalys, neužduodančios atrankos klausimų nusikaltimo atveju per pastaruosius 5 metus po apklausos datos, turėtų vengti pakartotinio pranešimo (dėl klaidingo įvykio datos suvokimo) užduodamos patikros klausimus, apimančius ne mažiau kaip dvejus metus arba patikrindamos tikslią respondento nurodytą įvykio datą. - II PRIEDAS NACIONALINĖS TERITORIJOS, KURIOMS GALI BŪTI NETAIKOMAS TYRIMAS Šalis | Nacionalinės teritorijos | Prancūzija | Prancūzijos užjūrio departamentai ir teritorijos | Nyderlandai | Karibų salos (Benairė, Sent Eustalijus ir Saba), Vakarų Fryzų salos, išskyrus Tekselį | Airija | Visos jūros salos, išskyrus Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan ir Valentia | Jungtinė Karalystė | Škotija, į šiaurę nuo Kaledonijos kanalo, Scilly salas | FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Veikla grindžiamo valdymo (VGV) ir veikla grindžiamo biudžeto sudarymo (VGB) struktūros atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo būdas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Susijusi (-ios) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis pajamoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos 1.2. Veikla grindžiamo valdymo (VGV) ir veikla grindžiamo biudžeto sudarymo (VGB) struktūros atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)[15] 3403- Statistinės informacijos rengimas 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su po bandomojo projekto priimta nauja priemone / parengiamąja priemone [16]. ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Pasiūlyme (iniciatyvoje) nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai) 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos IV antraštinė dalis. Vizų, prieglobsčio, imigracijos ir kitos su laisvu asmenų judėjimu susijusios politikos sritys. Europos Vadovų Tarybos Stokholmo programa ( Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui ), OL C 115, 2010 5 4, p.1. 2006 – 2010 m. Komisijos veiksmų planas dėl nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos vertinimo, COM (2006) 0437 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla .. konkretus tikslas 1 konkretus tikslas – duomenų rengimas VGV/VGBS susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): 3403- Statistinės informacijos rengimas 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti, koks būtų pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis naudos gavėjams / tikslinėms grupėms Geriau palyginama informacija apie nusikalstamumą ir saugumą ES. Statistiniai duomenys, kuriais remiantis būtų formuojama politika, skirta saugumui remti ir užkirsti kelią nusikalstamumui. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Visų 27 valstybių narių ir EEE narių saugumo rodikliai ir mikroduomenys, palyginami ES lygmeniu. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai) Visų ES valstybių narių ir EEE šalių palyginami ES asmeninio saugumo jausmo ir nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos rodikliai. Mikroduomenų atskleidimas mokslo bendruomenei. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Saugumo nuo nusikalstamumo duomenų, pagal kuriuos formuojama patirtimi pagrįsta politika, palyginamumas ES lygmeniu. 1.5.3. Panašios ankstesnės veiklos patirtis Netaikoma. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Naudojant šiame tyrime gautus duomenis bus galima tinkamai įvertinti iš kitų šaltinių (pvz., policijos ataskaitų) gautą informaciją apie nusikalstamumą. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota - ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2011 [MM DD] iki 2015 [MM DD] - ( Finansinis poveikis nuo 2012 m. iki 2015 m. ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota 28. Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM 29. po to veikimas visu pajėgumu. 1.7. Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai)[17] X Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas . ( Netiesioginis centralizuotas valdymas perduodant vykdymo užduotis: 30. ( vykdomosioms įstaigoms 31. ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[18] 32. ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms) 33. ( asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis Finansinio reglamento 49 straipsniu ( Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Įgyvendinant apklausą bus rengiami reguliarūs darbo grupės susitikimai su valstybių narių atstovais, skirti stebėti apklausą ir dalytis patirtimi. Procesas bus stebimas remiantis apklausos kokybės ataskaita pagal konkrečias Eurostato taisykles. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1 Nustatyta rizika Finansinių išteklių, būtinų valstybės narės įnašui apklausos sąnaudoms padengti, trūkumas nacionaliniu lygmeniu. 2.2.2 Numatoma (-os) kontrolė priemonė (-ės) Europos Komisija bendrai finansuoja apklausos įgyvendinimą, atsižvelgdama į Europos Sąjungos biudžete numatytus asignavimus. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemones. Taikoma kontrolė, taikant įprastines veiklos dotacijų procedūras. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Susijusi (-ios) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) - Esamos biudžeto išlaidų eilutės Pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes. Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Skaičius [Pavadinimas…...….] | DIF/INDIF ([19]) | iš ELPA[20] šalių | iš šalių kandidačių[21] | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a punkto a papunktį | [1a] | 2003 02 29 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programa | DIF | Taip | Ne | Ne | Ne | [3a] | 2009 05 18 – Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu programa arba ją pakeičianti programa | DIF | Ne | Taip (tik kaip partnerė) | Ne | Taip (tik valstybės narės ir jų viešosios įstaigos) | - Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes. Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Skaičius [Pavadinimas…...….] | DIF / NDIF | iš ELPA šalių | iš šalių kandidačių | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a punkto a papunktį | [XX.YY.YY.YY | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE | 3.2. NUMATOMAS POVEIKIS IšLAIDOMS 3.2.1 Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos kategorija | Skaičius | 1a Konkurencingumas augimui | mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 35. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai 36. ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami 37. X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Įvertis turi būti išreikštas bendromis sumomis (arba daugiausia dešimtųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | 29 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 2 | 2 | 2 | 2 | XX 01 01 02 (Delegacijos) | XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas: FTE)[31] | XX 01 02 01 (S, AĮD, DNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT ir JED delegacijose) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) | Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) | IŠ VISO | 2 | 2 | 2 | 2 | XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami šiai priemonei administruoti jau skirtomis ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytomis lėšomis, o tam tikrais atvejais – papildomomis lėšomis, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Informacijos, reikalingos valstybėms narėms atlikti apklausą, pateikimas. Informatikos priemonių, skirtų gauti, patvirtinti ir apdoroti duomenis, parengimas. Duomenų parengimas skelbti. | Išorės darbuotojai | Netaikytina | - 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 38. ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę programą. 39. X( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Visas biudžetas bus visiškai išnaudotas perskirstant darbuotojus. 40. ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[34]. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai 41. Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo 3.3. Numatomas poveikis pajamoms 42. X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms. [1] OL L 344, 2007 12 28, p. 15. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL C 53, 2005 3 3, p. 1. [4] OL C 115, 2010 5 4, p. 1. [5] OL L 232, 2002 8 29, p. 1. [6] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [7] OL L 87, 2009 3 31, p. 164. [8] OL C 303, 2007 12 14, p. 1. [9] OL L 281, 1995 11 23, p. 31. [10] OL L 8, 2001 1 12, p. 1. [11] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [12] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [13] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [14] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [15] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [16] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose. [17] Išsamios informacijos apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti BudgWeb svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [18] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [19] DIF – diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji asignavimai. [20] ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija. [21] Šalių kandidačių ir prireikus Vakarų Balkanų galimų šalių kandidačių. [22] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [23] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti. [24] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [25] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti. [26] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [27] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.). [28] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)...“ [29] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [30] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti. [31] S – pagal sutartį dirbantis darbuotojas; AĮD – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas delegacijoje); VD – vietinis darbuotojas; DNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas. [32] Neviršijant ribos, nustatytos laikinai samdomiems darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [33] Aktualu struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [34] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.