EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.23 
SEK(2011) 1400 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIM Ų SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo sukuriama programa "K ūrybiška Europa" 
{KOM(2011) 785 galutinis} 
{SEK(2011) 1399 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS 
Šis dokumentas pridedamas prie trij ų atskirų poveikio vertinim ų, kuriuose nagrin ėjami 
būsimos ES finansin ės paramos kult ūros ir kūrybos sektoriams (KKS) variantai. Jame 
pateikiamos pagrindin ės visų trijų poveikio vertinim ų išvados ir nurodomas priimtiniausias 
variantas bei nustatomos įgyvendinimo ir steb ėsenos priemon ės. Visa išsami informacija 
pateikta atskiruose poveikio vertinimuose. Ši uose poveikio vertinimuose daroma išvada, kad 
variantas, kuriuo si ūloma pagal bendr ąją programą „Kūrybiška Europa“ siek ti audiovizualinio 
sektoriaus (kuriame dabar vykdomos program os MEDIA ir „MEDIA Mundus“) ir kult ūros 
bei kūrybos sektori ų (kuriuose dabar vykdoma programa „Kult ūra“) sinergijos, palyginti su 
visais kitais variantais, turi daugiausiai privalum ų. Komisijos daugiamet ėje finansin ėje 
programoje si ūloma šiai programai įgyvendinti septyneri ų metų laikotarpiu skirti 1,6 mlrd. 
EUR (pastoviomis kainomis). 
Poveikio vertinimo ataskaitos – dvejus metus trukusio darbo, prasid ėjusio dabartini ų 
programų tarpiniu vertinimu, rezultatai. Siekiant pagerinti ir supaprastinti įgyvendinim ą, taip 
pat buvo nagrin ėjama galimyb ė sujungti programas į vieną ir sukurti dar glaudesn ę šių 
skirtingų sričių sinergiją. Poveikio vertinimuose iš esm ės remtasi program ų „Kultūra“ ir 
MEDIA tarpini ų vertinim ų išvadomis ir interneto konsultacij ų bei vieš ųjų posėdžių dėl 
būsimo kult ūros ir k ūrybos sektori ų veiklos finansavimo rezultatais. Be to, juose 
atsižvelgiama į pastabas d ėl Komisijos žaliosios knygos „Kult ūros ir kūrybos sektori ų 
potencialo išlaisvinimas“1, į įvairius pastaraisiais metais Komisijos užsakytus nepriklausomus 
tyrimus, ekspert ų rekomendacijas, pateiktas kult ūros ir kūrybos sektoriuos e taikant atvir ąjį 
koordinavimo metod ą (AKM) ir strukt ūrinio dialogo su šio sekt oriaus atstovais 2008–2010 m. 
rezultatus. Poveikio vertinimuose apibr ėžti problem ą, suformuluoti tikslus ir išanalizuoti bei 
palyginti variantus pad ėjo nepriklausomi specialistai. Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento 
dėl poveikio vertinim ų projektas buvo svarstytas už programas „Kult ūra“ ir MEDIA atsaking ų 
tarnybų grupėje . 
Šiuo metu ES parama šiems sektoriams teikiama pagal atskiras programas: „Kult ūra“, 
MEDIA (kuri nuo 2010 m. pabaigos apima MEDIA gamybos garantin į fondą) ir „MEDIA 
Mundus“. Siekiant rasti tinkam ą būdą kultūros ir kūrybos sektoriams finansuoti po 2013 m., 
parengti atskiri poveikio vertinimai. Program omis MEDIA ir „MEDIA Mundus“ siekiama 
panašių tikslų ir vykdoma panaši veikla, tod ėl jų poveikis nagrin ėjamas viename poveikio 
vertinime. MEDIA gamybos garantin is fondas aptariamas atskirai, d ėl temos sud ėtingumo ir 
platesnės aprėpties jam skirtas atskiras  poveikio vertinimas.  
2. ES PARAMOS PAGRINDIMAS 
ES parama šioms sritims yra pagr įsta teisiniu pagrindu ir papildoma iš to gaunama ES nauda. 
Teisinis pagrindas 
ES veiksmai kult ūros ir kūrybos sektoriuose grindžiami Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 167 straipsniu (Kult ūra) ir 173 straipsniu (Pramon ė). ES teisė imtis veiksm ų taip pat 
pakartota Europos S ąjungos Sutarties 3 straipsn io 3 dalyje, kuria pripaž įstama, kad be vidaus 
                                                 
1 Žalioji knyga „Kult ūros ir kūrybos sektori ų potencialo išlaisvinimas“, COM(2010) 183; Komisijos 
tarnybų darbinis dokumentas „Žali ąja knyga d ėl kultūros ir kūrybos sektori ų potencialo išlaisvinimo 
pradėtų konsultacij ų analizė“, SEC(2011) 399 galutinis, 2011 3 24. 
 
LT 3   LT rinkos ir ekonomikos augimo, ji atsakinga už pagarb ą ES kultūrų ir kalbų įvairovei, o ES 
Pagrindini ų teisių chartijos 22 straipsnyje teigiama, kad S ąjunga gerbia kult ūrų ir kalbų 
įvairovę. Be to, S ąjungos įgaliojimai šioje srityje yra pripažinti tarptautin ėje teisėje – 
UNESCO konvencijoje d ėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kuri yra acquis 
communautaire  dalis. 
Papildoma ES nauda 
ES parama tur ėtų būti siekiama sisteminio poveikio ir politin ės pažangos. Šiuo atžvilgiu 
naujos ES priemon ės kultūros ir kūrybos sektoriams remti papildoma Europos nauda yra: 
• tarptautinis jos remiamos veiklos pob ūdis ir jos rezultat ų poveikis, palyginti su 
nacionalin ėmis finansavimo sistemomis, pagal kurias paprastai finansuojama tik 
nacionalin ė veikla; 
• tai, kaip ji papildys nacionalines, ta rptautines ir kitas ES programas; 
• masto ekonomija ir kritin ė masė, kurią gali generuoti ES parama, pavyzdžiui, 
vykdant tarptautinius bendradarbiavimo projektus ir naudojantis bendra kult ūros ir 
kūrybos sektori ų finansine priemone, o ne atskiromis ribotos apr ėpties 
nacionalin ėmis sistemomis; 
• papildom ų lėšų pritraukimo galimyb ė; 
• tai, kaip ji gali paskatinti ir stimuliuoti ilgalaik į sisteminį poveikį sektoriui, kad jis 
greičiau prisitaikyt ų prie pasaulini ų iššūkių. 
3. DABARTINI Ų PROGRAM Ų ĮGYVENDINIMO REZULTATAI  
Dabartini ų ES kultūros ir kūrybos sektori ų program ų vertinime2 nurodoma, kad jos pad ėjo 
sustiprinti sektoriaus pozicijas ir skatinti specialist ų judumą bei kūrinių sklaidą, tuo pačiu 
nepaprastai prisid ėdamos prie kult ūrų ir kalbų įvairovės puoselėjimo.  
Programos „Kult ūra“ vidutinis metinis biudžetas labai mažas – 57 mln. EUR, jis prilygsta 
vienam daugelio nacionalini ų operos teatr ų ar trupių metiniam biudžetui3, taigi ES l ėšos 
panaudojamos tikrai labai ekonomiškai. Vert inime daroma išvada, kad ji padeda t ūkstančiams 
– maždaug 20 000 per metus – meninink ų ir kultūros srities specialist ų plėtoti tarptautin ę 
karjerą, gerinti įgūdžius ir žinias neformaliai mokantis vieniems iš kit ų ir pasirinkti naujus 
profesinius kelius. T ūkstančiams kult ūros organizacij ų (kasmet gerokai daugiau nei 1 000 
organizacij ų) programa suteik ė galimybę dirbti drauge nepaisant sien ų ir perimti ger ąją patirtį 
iš partneri ų kitose šalyse. Ši ų sektorių veiklos vykdytojai gal ėjo drauge kurti, užmegzti ryši ų 
ir atrasti nauj ų profesini ų galimybi ų, viešinti ir populia rinti savo veikl ą tarptautiniu mastu. Tai 
darė teigiamą struktūrinį poveikį sektoriui bei jo galimyb ėms patekti į naujas rinkas. 
Programa prisid ėjo prie sektori ų ir meno form ų plėtros, nauj ų kūrinių ir pastatym ų; šioje 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. 
3 Palyginimui, 57 mln. EUR suma yra gerokai mažesn ė už nacionalin į menų ir kultūros viešąjį 
finansavim ą Jungtinėje Karalyst ėje, Prancūzijoje, Vokietijoje (atitinkamai 590 mln. GBP, 7,5 mlrd. 
EUR ir 1,1 mlrd. EUR).  
 
LT 4   LT srityje skatino laisv ą prieigą ir dalyvavim ą, mokslinius tyrimus ir švietim ą, taip pat 
informavim ą, konsultavim ą ir praktin ę pagalbą.  
Tūkstančiai kūrinių, įskaitant maždaug 500 literat ūros vertim ų kasmet, gal ėjo būti pristatyti 
kitų šalių auditorijai. Pagal ši ą programą remiami kult ūros projektai tarsi pažymimi kokyb ės 
ženklu. Įgyvendinant projektus, milijonai pilie čių turėjo galimyb ę tiesiogiai ir netiesiogiai 
susipažinti su kit ų šalių kultūra ir ja pasigrož ėti. Įgyvendinant Program ą buvo atlikta tyrim ų, 
kurie papild ė pagal AKM vykdom ą veiklą ir prisid ėjo prie geresnio šios politikos 
dokumentavimo. Kadangi projektai yra bendrai finansuojami (paprastai bendro finansavimo 
norma yra 50 proc.), programa pritrauk ė didelių papildom ų viešųjų ir privačiųjų investicij ų. 
Įgyvendinant Europos kult ūros sostin ės iniciatyv ą, nominuotieji ir finansavim ą (1,5 mln. EUR 
kiekvienai sostinei) gav ę miestai kai kuriais atvejais sugeb ėjo surinkti aštuonis kartus daugiau 
pajamų, savo veiksm ų programomis pritrauk ė 15–100 mln. EUR investicij ų ir paskatino 
kitokias kapitalo inve sticijas. Europos kult ūros sostini ų renginiuose dalyvavo milijonai 
žmonių, šimtai dirbo savanoriais; miestams pada rytas išties ilgalaikis poveikis: pagerinti 
įgūdžiai, įvairialypis ir kunkuliuojantis kult ūrinis gyvenimas, geresn ė infrastrukt ūra ir 
įvaizdis.  
Programos MEDIA  metinis biudžetas santykinai mažas  – apie 100 mln. EUR, o rinka – 
tūkstantį kartų didesnė, vis dėlto tiksliniais programos veiksmais ir optimalios ekonomin ės 
naudos ir finansini ų svertų užtikrinimu pasiekta svari ų rezultatų. Pagal ši ą program ą buvo 
stengiamasi vykdyti tokius veiksmus, kurie teigiamai veikt ų ES konkurencingum ą ir tenkint ų 
poreikius, kurie n ėra patenkinami nacionaliniu lygmeniu, tokius kaip tarptautinis platinimas. 
MEDIA parama bent iš dalies pad ėjo pasiekti, kad europini ų filmų dalis tarp vis ų pirmą kartą 
Europos kino teatruose rodom ų filmų padidėtų nuo 36 proc. 1989 m. iki 54 proc. 2009 m. 
Tinklas „Europa Cinema“, kuria m priklauso per 2 000 kino sali ų (daugiausiai 
nepriklausomuose kino teatruose) 32 šalyse, kurios sudaro 20 proc. vis ų Europos kino sali ų, 
kuriose rodomi premjeriniai filmai, užtikrina pla čią ir įvairią filmų pasiūlą, taip skatindamas 
kultūros įvairovę 475 miestuose. Kokybiškas ši ų kino teatr ų repertuaras pritrauk ė 59 mln. 
žiūrovų (2000 m. j ų buvo 30 mln.) arba 5,6 proc. vis ų kino žiūrovų Europoje (2000 m. jie 
sudarė 2,8 proc.).  Už nenacionalini ų europinių filmų, rodomų šio tinklo kino sal ėse, bilietus 
gautų pajamų dalis siekia 36 proc., o Europos vidurki s yra 7–8 proc. Tinklo „Europa Cinema“ 
kino salėse rodomi europiniai filmai pritrauk ė 57 proc. ži ūrovų, palyginti su Europos vidurkiu 
– 27,7 proc. 
Vertinimo rezultatai parod ė, kad remdama geb ėjimų ugdymą, pvz., mokym ą ir tobulinim ąsi, 
MEDIA padeda stiprinti šio sektoriaus konkurencingum ą, didinti profesionalum ą ir gerinti 
darbo kokyb ę. Kasmet maždaug 1 800 specialist ų (prodiuseri ų, platintoj ų ir scenarist ų) 
dalyvauja mokymuose, kuri ų metu įgyja reikiam ų žinių ir įgūdžių bei gali užmegzti nauding ų 
tarpvalstybini ų ryšių. Išankstin ė parama suteikia galimyb ę kasmet parengti ir į rinką pateikti 
400 kokybišk ų europinių projektų. Projektų grupės rėmimas (projekt ų visumos finansavimas), 
priešingai nei vieno atskiro projekto r ėmimas, gamybos bendrov ėms (dažniausiai mažai 
kapitalo turin čioms MV Į) suteikia finansinio pastovumo ir ilgalaiki ų perspektyv ų bei 
sutvirtina sektoriaus strukt ūrą. 
Paaiškėjo, kad parama nepriklausomiems gamint ojams, skatinant juos kurti specifini ų žanrų 
audiovizualinius k ūrinius, pvz., tarptautinei transliacija i skirtus dokumentinius ir animacinius 
televizijos filmus, yra itin svarbi d ėl specifini ų šių žanrų kūrėjų reikmių. Narystė tinkle, 
pavyzdžiui, dalyvavimas forumuose bendros gamybos reikalams ap tarti ar tarptautin ės rinkos 
 
LT 5   LT ir mokymo iniciatyvos, leido gerokai padidinti tarptautin ę bendrą gamybą (nuo 26 proc. 
europinių filmų 1989 m. iki 34 proc. 2009 m.). Bendros gamybos filmai turi 2,3 karto didesn į 
sklaidos potencial ą nei nacionaliniai4. Pasinaudojus MEDIA parama sukurti tinklai, tokie kaip 
EAVE, ACE, Cartoon , dabar yra Europos kino pramon ės pagrindas. 
MEDIA gamybos garantij ų fondo5 veikla nevertinta, nes šis fondas prad ėjo veikti tik 2010 m. 
Paraiškas skirti fondo param ą galima teikti nuo 2011 m. geguž ės mėn. Filmų pramonės 
atstovai ir banka i noriai naudoja ši ą priemonę – dešimtyje valstybi ų narių jau suteikta daugiau 
kaip dvylika garantij ų paskoloms, kuri ų vertė siekia maždaug 15 mln. EUR. 
4. PROBLEMOS APRAŠYMAS 
Poveikio vertinimuose remiamasi 2010 m. Europos konkurencingumo ataskaita6 ir 
pripažįstama vis didesn ė kultūros ir kūrybos sektori ų (KKS) svarba ekonomikos augimui, 
darbo viet ų kūrimui ir socialin ės sanglaudos bei įtraukties puosel ėjimui. Nustatyta, kad 2008 
m. kultūros ir kūrybos sektoriuose sukurta maždaug 4,5 proc. ES BVP, juose dirbo apie 
3,8 proc. Europos darbuotoj ų7. Be to, kad sukuria darbo viet ų ir padeda ekonomikai augti, šie 
sektoriai veikia ir kitas sritis, kaip antai turizm ą ir IRT turin į , bei švietim ą, socialinę įtrauktį 
ir socialines inovacijas. Kult ūros ir kūrybos sektoriai, kuri ų augimo greitis pastaraisiais metais 
daugelyje šali ų buvo didesnis nei vidutinis, susiduria su įvairiomis bendro pob ūdžio 
problemomis, ta čiau jei bus laikomasi nuos eklaus strateginio poži ūrio ir sudarytos tinkamos 
sąlygos ES, nacionaliniu ir regioni niu lygmeniu, ateityje jie tur ėtų toliau augti.  
Nepaisant program ų „Kultūra“ ir MEDIA laim ėjimų, reikia įdėti daugiau pastang ų, kad šių 
sektorių potencialas b ūtų visiškai išnaudotas ir kad b ūtų įveikti šių sektorių patiriami 
sunkumai. 
Įvertinus program ų „Kultūra“ ir MEDIA poveik į nustatytos keturios bendros problemos , su 
kuriomis susiduria kult ūros ir kūrybos sektoriai ir kurias teks spr ęsti ES lygmeniu, kad b ūtų 
pasiektas norimas poveikis. Pirmoji problema – Europos kult ūrų ir kalbų įvairovės nulemta 
rinkos fragmentacija , kurios rezultatas – nacionaliniu ir  lingvistiniu lygmeniu suskaidyti 
kultūros ir kūrybos sektoriai, kuriems tr ūksta kritin ės masės. Iš esmės tai reiškia neoptimali ą 
tarptautin ę kūrinių sklaidą ir nepakankam ą meninink ų ir kitų šios srities specialist ų judumą 
bei netolyg ų geografin į pasiskirstym ą. Drauge tai mažina vartotoj ų pasirinkimo galimybes ir 
prieigą prie Europos k ūrinių. Antroji problema – b ūtinybė sektoriams prisitaikyti prie 
reikalavim ų, kuriuos kelia globalizacija ir per ėjimas prie skaitmenini ų technologij ų. 
Globalizacijos nulemta tendencija – did ėjanti pasi ūlos koncentracija, už tikrinanti daugiau 
galimybių vos keliems dideliems rinkos dalyviams ir kelianti gr ėsmę kultūrų ir kalbų 
įvairovei. Per ėjimas prie skaitmenini ų technologij ų daro didžiul į poveikį kultūros preki ų 
gamybos, valdymo, sklaidos, prieigos, vartojimo ir finansinio įvertinimo b ūdams, tod ėl, jei 
būtų rasta tarptautini ų metodų ir sprendim ų, sektorius gaut ų didelės naudos. Tre čioji problema 
                                                 
4 Šaltinis: Europos audiovizualinio sektoriaus steb ėjimo tarnyba, 2008 m. 
5 MEDIA gamybos garantinis fondas film ų kūrėjams padeda gauti finansavim ą iš privačių šaltinių, 
teikdamas garantijas bankams ir skatindamas juos teikti paskolas bei pasidalyti kylan čia rizika. 
Tikimasi, kad garantinis fondas tur ės svertinio poveikio o 8 mln. eur ų biudžetas ketveriems metams leis 
užtikrinti daugiau kaip 100 mln. eur ų vertės banko paskol ų. 
6 2010 m. Europos konkurencingumo ataskaita, Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, COM(2010) 
614. 
7 TERA Consultants  atliktas tyrimas „Skaitmenin ės ekonomikos k ūrimas: darbo viet ų išsaugojimo ES 
kūrybos pramon ėje svarba“, 2010 m. kovo m ėn.  
 
LT 6   LT – kultūros sektoriaus Europos ir nacionalinio lygmens palyginam ų duomenų trūkumas . Tai 
veikia Europos politikos koordinavim ą, galintį padėti plėtoti nacionalin ę politiką ir paskatinti 
sisteminius poky čius, kurie nereikalaut ų didelių išlaidų iš ES biudžeto ir b ūtų įgyvendinami 
visapusiškai laikantis subsidiaru mo principo. Ketvirtoji problema – kultūros ir kūrybos 
sektorių MVĮ patiriami sunkumai, susij ę su nepakankamomis finansavimo galimyb ėmis. 
Šiuos sunkumus vis ų pirma lemia ši ų MVĮ turto, pavyzdžiui, autori ų teisių, nematerialus 
pobūdis – šis turtas (priešingai nei patentai) paprastai neatsispindi įmonės apskaitoje. Be to, 
kitaip nei įprastoje pramonin ėje gamyboje, kult ūros „gamini ų“ gamyba paprastai n ėra masinė: 
kiekviena knyga, opera, spektaklis, f ilmas ar vaizdo žaidimas yra unikal ūs produktai, o juos 
kuriančių įmonių veikla grindžiama atskirais projektais. 
5. BŪSIMOS PROGRAMOS TIKSLAI 
Ieškant 3 dalyje nustatyt ų problemų sprendimo, poveikio vert inimuose nurodomi poreikiai, 
kuriuos tenkinti reik ėtų ES lygmeniu, siekiant tapa čių bendrųjų ir konkre čiųjų tikslų. 
Bendrieji tikslai  – tai poreikis skatinti Europos kult ūrų ir kalbų įvairovės išsaugojim ą ir 
puoselėjimą, stiprinti kult ūros ir kūrybos sektori ų konkurencingum ą ir, vadovaujantis 
strategija „Europa 2020“, siekti pažangaus , tvaraus ir integracinio augimo. Konkretieji 
tikslai  – tai poreikis stiprinti kult ūros ir kūrybos sektori ų pajėgumą veikti tarptautiniu mastu; 
skatinti tarptautin ę kūrinių sklaidą ir veiklos vykdytoj ų judumą bei pritraukti nauj ą auditoriją 
Europoje ir už jos rib ų; didinti finansinius kult ūros ir kūrybos sektori ų pajėgumus ir remti 
tarptautin į politinį bendradarbiavim ą, kad būtų skatinama politikos pl ėtotė, inovacijos, 
auditorijos formavimas ir nauji verslo modeliai.  Paprogrami ų MEDIA ir „Kult ūra“ bei 
kultūros ir kūrybos sektori ų finansinės priemon ės prioritetai  išdėstyti atitinkamuose poveikio 
vertinimuose. 
6. VARIANTAI 
Vertinant programas „Kult ūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“,  buvo surinkti ir apsvarstyti 
visi suinteresuot ųjų subjektų, nepriklausom ų ekspertų, institucij ų ir kt. pasi ūlyti variantai. 
Varianto, kai į vieną tarpšakin ę program ą, skirtą visiems kult ūros ir kūrybos pasektoriams, 
sujungiamos programos „Kult ūra“, MEDIA ir MEDIA Mundus “, buvo atsisakyta, kadangi 
nepaisant daugelio įvairių kultūros sektori ų panašum ų, įskaitant ir panašias problemas, j ų 
vertės grandinės ir naudos gav ėjų poreikiai per daug skirtingi, kad b ūtų galima skelbti bendr ą 
kvietimą teikti paraiškas ir naudoti vienodas priemones. 
Programų „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ poveikio vertinimuose nagrin ėjamos 
įvairios galimyb ės pasiekti tikslus: program ų nutraukimas, dabartini ų programų išsaugojimas 
(atskaitos taškas),  esminis program ų pertvarkymas ir sujungtos bendrosios programos 
sukūrimas, atskiriant kult ūros ir audiovizualin į sektorius; pastarasis variantas įvairių 
pasektorių poreikius atitikt ų geriau nei visiškas sujungimas. 
Nagrinėjant kultūros ir kūrybos sektori ų MVĮ skirtos finansin ės priemon ės variantus, buvo 
tiriamos įvairių rūšių priemoni ų įgyvendinimo galimyb ės, nes tinkamiausias MV Į 
finansavimo b ūdas nustatomas pagal kelet ą veiksnių: MVĮ rūšį, skolos ar akcinio turto 
finansavimo galimybes, kapitalo s ąnaudas arba nor ą verslu dalytis su k itais investuotojais. 
Šiame procese taip pat dalyvavo įvairūs suinteresuotieji subjektai, ekspertai, specialistai ir 
finansų įstaigos.  
 
LT 7   LT Plataus masto konsultacij ų metu ir nagrin ėjant variantus buvo atsisa kyta minties kurti atskir ą 
finansinę priemon ę, nuosavo kapitalo finansin ę priemon ę ar mikro įmonėms skirt ą 
mikrofinans ų priemon ę. Nuspręsta, kad tinkamiau ir veiksmingiau b ūtų parengti skolos 
priemonę, kuri būtų didesnės įvairių politikos sri čių priemonės dalis, ir pasirengimo investuoti 
programą, skirtą privatiems investuotojams ir kult ūros ir kūrybos sektori ų specialistams, 
kurias valdyt ų EIF ir (arba) pati Komisija. 
Šios finansin ės priemon ės poveikio vertinime si ūlomi trys variantai: nieko nekeisti (atskaitos 
taškas), nesiimti veiksm ų (nekurti finansin ės priemon ės) arba sukurti kult ūros ir kūrybos 
sektorių garantijų priemonę. Be to, buvo pateikti du tre čiojo varianto sp rendimai: a) sukurti 
ribotą garantijų priemon ę arba b) sukurti neribot ą garantijų priemon ę. Išnagrin ėjus ir 
palyginus šiuos du sprendimus, poveikio vertin ime daroma išvada, kad pirmasis sprendimas 
būtų įgyvendinamas lengviau ir veiksmingiau. Be to, poveikio vertinime prieinama prie 
išvados, kad patenkinus tam tikrus kriterijus pagal pirm ąjį sprendim ą siūloma ribota garantij ų 
priemonė galėtų būti integruota į didesnę finansinę priemonę (kurią greičiausiai valdyt ų RTD 
GD arba ENTR GD). 
7. POVEIKIO ANALIZ Ė 
Atskiruose poveikio vertinimuose išsami ai apžvelgiami ir palyginami si ūlomi variantai. 
Vertinant ekonomin į, socialinį ir aplinkosaugin į poveikį, paprogrami ų MEDIA ir „Kult ūra“ 
poveikio vertinimuose nustatyta, kad jas nutraukus arba nieko nekei čiant nebūtų tinkamai 
pasirengta spr ęsti dabartines sektori ų problemas ir siekti strategijos „Europa 2020“ tiksl ų. 
KKS finansin ės priemon ės vertinime teigiama, kad didžiausio poveikio tur ėtų kultūros ir 
kūrybos sektori ų garantijų priemonė.  
Nagrinėjant ekonomin į poveikį, nustatyta, kad programa „K ūrybiška Europa“ bus siekiama 
padėti sektoriams prisitaikyti prie globali zacijos ir pereiti prie skaitmenini ų technologij ų, 
įskaitant pagalb ą, susijusią su auditorijos formavimu, nauj ų verslo modeli ų kūrimu ir nauj ų 
pajamų šaltinių paieška; ja taip pat bus skatinama tarptautin ė kūrinių (įskaitant 
audiovizualinius) sklaida ir gerinami sektori ų pajėgumai veikti tarptautiniu mastu, taip bus 
prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo bei sektori ų konkurencingumo 
didinimo apskritai. Pasirinkus persvarstytos programos ir sujungimo variantus, ekonominis 
poveikis iš esm ės nelabai skirt ųsi.  
Nagrinėjant socialinį poveikį, nustatyta, kad programa bus naudinga užimtumui, nes bus 
stiprinami sektori ų pajėgumai ir remiamos MV Į bei jų prisitaikymas prie skaitmenini ų 
technologij ų. Pasirinkus persvarstytos program os ar sujungimo variantus, b ūtų skirta daugiau 
dėmesio auditorijos formavimui, tod ėl būtų galima tik ėtis padidinti vartotoj ų paklausą. Tai ne 
tik turėtų įtakos potencialiam sektori ų pelningumui, bet ir b ūtų naudinga švietimui bei 
socialiai atskirt ų grupių įtraukčiai. Pasirinkus sujungim ą (4 variantas) poveikis b ūtų didesnis 
nei pasirinkus persvarstyt ą programą (3 variantas). 
Nagrinėjant aplinkosaugin į poveikį, atkreiptas d ėmesys, kad Programa gal ėtų turėti poveikio 
judumo, transporto ir gamybos sritims. Ta čiau pažymima, kad šis poveikis neb ūtų didesnis nei 
dabar ir apskritai b ūtų palyginti mažas. Š į poveikį galima b ūtų pateisinti didesniu d ėmesiu 
perėjimui prie skaitmenini ų technologij ų, o tai leist ų pritraukti didesn ę auditorij ą be fizinio 
judėjimo. Šiuo atveju didžiausias poveikis b ūtų padarytas pasirinkus program ų sujungimo 
variantą.  
 
LT 8   LT Kalbant apie pagrindines teises , tiesiogiai nustatytas bendras is tikslas išsaugoti ir puosel ėti 
kultūrų ir kalbų įvairovę reiškia, kad Programa bus tie siogiai siekiama šio tikslo. 
8. VARIANT Ų PALYGINIMAS 
8.1.Variant ų palyginimas 
Poveikio vertinimuose pasi ūlytų variantų palyginimas atliktas remiantis įvairiais kriterijais, 
įskaitant veiksming ą tikslų įgyvendinim ą, veiksmingum ą, išlaidų efektyvum ą (kiekvieno 
išleisto euro gr ąžą) ir nuoseklum ą. Pagal pastar ąjį kriterijų buvo vertinamas varianto ir 
siekiamų tikslų (vidinis) bei vis ų ES politikos kryp čių ir strategij ų (išorinis) nuoseklumas ir 
sutapimas. 
Atsižvelgiant į išlaidų efektyvumo kriterij ų, daroma prielaida, kad bendroji programa b ūtų 
ekonomiškesn ė, nes jos paprogram ės ir kultūros ir kūrybos sektori ų finansinė priemonė būtų 
aiškesnės ir kryptingesn ės siekiant rezultat ų, dėl to jų sisteminis ir strukt ūrinis poveikis b ūtų 
didesni, o priemon ės būtų racionalesn ės, taip sumaž ėtų kiekvieno išleidžiamo euro 
administracin ės sąnaudos. 
8.2. Pasirinktas variantas 
Toliau nagrin ėjant veiksmingum ą ir našum ą, tapo aišku, kad sujungta bendroji programa b ūtų 
ypač naudinga. Tod ėl poveikio vertinimuose daroma išvada, kad viena bendroji programa , 
palyginti su kitais variantais, tur ėtų daug privalum ų. Pirmiausia, ji užtikrint ų geresnę 
politikos kryp čių sinergiją, nes politin ėse diskusijose, taip pat aptariant kult ūros ir kūrybos 
sektorių vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tiksl ų, šie sektoriai paprastai suvokiami 
kaip nedaloma visuma. Antra, turint vien ą program ą būtų lengviau užtikrinti dalijimąsi 
žinioms ir id ėjų sklaidą tarp sektori ų. Trečia, taip būtų supaprastintas dabartinių programų 
valdymas . Pavyzdžiui, b ūtų galima sukurti vien ą informacijos (ar prieigos) punkt ą, taip 
padidinant Programos matomum ą, piliečiams sudarant s ąlygas lengviau gauti informacij ą apie 
ES finansavim ą, o veiklos vykdytojams užtikrinant geriau sias paslaugas . Ketvirta, tokiais 
supaprastinimais  būtų sumažinta Komisijai ir valstyb ėms narėms tenkanti administracin ė 
našta . Be to, b ūtų supaprastinta įgyvendinimo tvarka: dažniau taikomas fiksuoto dydžio 
išmokų principas, priimta daugiau dotacij ų sprendim ų ir sudaryta bendr ųjų partneryst ės 
susitarimų, paraiškos ir ataskaitos b ūtų teikiamos elektroniniu b ūdu, sumaž ėtų 
dokumentacijos, nes pareišk ėjai ir naudos gav ėjai galėtų naudotis internetiniu portalu. 
Įgyvendinant tarpsektorin ę paprogram ę atitinkamose srityse b ūtų sutaupoma l ėšų dėl masto 
ekonomijos . Penkta, į vieną program ą būtų galima įtraukti kultūros ir kūrybos sektori ų 
finansinę priemon ę, taip sudarant didesnes  galimybes gauti (privat ų) finansavim ą. 
9. PASIRINKTOJO VARIANTO APRAŠYMAS 
Programų „Kultūra“ ir MEDIA poveikio vertinimuose si ūloma toliau ES lygmeniu finansuoti 
kultūros ir kūrybos sektori ų veiklą, tačiau nurodoma, kad, siekiant veiksmingesn ės ES 
paramos kult ūros ir kūrybos sektoriams, dabartin ės programos tur ėtų būti pertvarkytos ir 
sujungtos į vieną bendrąją programą pavadinimu „K ūrybiška Europa“. 
Pasirinktas variantas yra ne tik pats nuosekliausias ir ekonomišk iausias, bet ir tinkamiausiai 
atspindintis vis didesn į kultūros ir kūrybos sektori ų svarbos pripažinim ą ES lygmeniu. Iš vis ų 
svarstytų variantų būtent šis si ūlo geriausi ą pagrindą bendrai ES strategijai, pagal kuri ą 
daugiausia d ėmesio būtų skiriama ši ų sektorių patiriamų problemų sprendimui ir tikslinei ES 
 
LT 9   LT paramai toms priemon ėms, kurios teikia daugiausia papildomos naudos, nes padeda 
sektoriams išnaudoti vis ą potencial ą užtikrinti ekonomikos augim ą, darbo viet ų kūrimą ir 
socialinę įtrauktį.  
Bendroji programa „K ūrybiška Europa“ b ūtų tiesiogiai susijusi su strategija „Europa 2020“ ir 
padėtų jos tikslų siekti optimaliau panaudojant kult ūros ir kūrybos sektori ų potencial ą. Šis 
pasiūlymas atitinka 2011 m. birželio 29 d. priimt ą Komisijos komunikat ą dėl daugiamet ės 
finansinės programos („Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“), kuriame nurodoma, kad tur ėtų 
būti siekiama didesn ės su kult ūra susijusi ų Europos S ąjungos program ų sinergijos, o ES 
finansavimas tur ėtų būti sutelktas į tas sritis, kuriose papildom a ES nauda yra didžiausia. 
Jame programos įgyvendinimui septyneri ų metų laikotarpiu si ūloma skirti 1,6 mlrd. EUR 
sumą. 
Programą sudarytų trys paprogram ės, kurių viena apimt ų naują finansin ę priemon ę. 
Dabartinės programos „Kult ūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“ tapt ų dviem paprogram ėmis: 
dvi pastarosios b ūtų skirtos audiovizualinia m sektoriui, o „Kult ūra“ – visiems kitiems su 
kultūra susijusiems sektoriams. Dar viena paprogram ė būtų tarpsektorin ė ir pagal j ą būtų 
remiami visiems sektoriams svarb ūs elementai, kaip antai politikos formavimas, bandomieji 
projektai, kult ūros ir žiniasklaidos priemoni ų naudojimo raštingumas bei informaciniai 
centrai. Visa tai aptariama program ų „Kultūra“ ir MEDIA poveikio vertinimuose. Naudojant 
naują finansin ę priemon ę, kultūros ir k ūrybos sektori ų MVĮ būtų suteikta geresni ų 
finansavimo galimybi ų, nes paskol ų dokumentus tvarkantys finans ų tarpininkai b ūtų 
apsaugoti nuo paskol ų rizikos ir tur ėtų reikiamų gebėjimų bei žinių, kad gal ėtų tinkamai 
įvertinti susijusi ą riziką. 
Didžiąją dalį paprogrami ų „Kultūra“ ir MEDIA dotacij ų toliau administruos Švietimo, garso 
ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji įstaiga (EACEA), kasmet skelbdama kvietimus teikti 
paraiškas, kaip nustatyta išankstinia me Programos vadove. Kaip tai nurodyta įvairiuose 
vertinimuose, toks tarpvalstybini ų projektų administravimo b ūdas yra pats ekonomiškiausias. 
Informacini ų centrų tinklas (dabartiniai kult ūros informaciniai punktai ir MEDIA centrai) 
toliau teiks informacij ą ir konsultuos paraišk ų teikėjus. Jis lėšų neskirstys. Kaip jau min ėta, 
sujungus Programos informacinius punktus bus sutaupyta l ėšų. Jie ir toliau bus bendrai 
finansuojami, o valstybi ų narių bendro finansavimo dalis sieks 50 proc. Kai kurie dabartini ų 
programų supaprastinimai liks galioti ir tolia u, kai kuriuos dar bus siekiama padaryti. 
Kultūros ir kūrybos sektori ų finansinės priemon ės valdymas bus patik ėtas trečiajai šaliai – 
finansų įstaigai, veikiausiai Europos investicij ų fondui (EIF), atsižvelgiant į tai, kad tokiai 
priemonei valdyti reikalingos spec ialios žinios. Komi sijoje priemon ę greičiausiai valdys 
Švietimo ir kult ūros generalinis direktoratas, glaudž iai bendradarbiaudamas su kitais 
Komisijos direktoratais, įskaitant Ekonomikos ir finans ų reikalų generalin į direktorat ą.  
10. STEB ĖSENA IR VERTINIMAS 
Vieni svarbiausi ų būsimos programos elementų bus steb ėsena ir vertinimas – taip bus 
galima nustatyti papildom ą ES naud ą ir veiklos rezultatus. Tod ėl Komisija, atsižvelgdama į 
nustatytus tikslus, reguliariai steb ės ir vertins veikl ą, rezultatus ir tai, kaip sekasi siekti tiksl ų. 
Stebėsenos rezultatai bus pristatyti metin ėje veiklos ataskaitoje, kurioje taip pat bus pateiktas 
statistinis ir kokybinis vertinimas. 
 
LT 10   LT Be nuolatin ės stebėsenos, Komisija, siekdama nustatyti Programos veiksmingum ą ir našum ą, 
užsakys periodinius nepriklausomus paprogrami ų ir finansin ės priemon ės vertinimus. 
Vertinant taip pat bus galima nustatyti programos papildom ą ES naud ą ir įnašą siekiant 
bendrųjų ir konkre čiųjų tikslų.  
Komisija ketina atlikti vien ą tarpinį vertinim ą, apimant į ankstesn ės programos baigiam ąjį 
vertinimą. Siekiant, kad tarpinio vertinimo rezultatai b ūtų panaudoti sprendžiant d ėl būsimos 
programos atnaujinimo, keitimo ar nutraukimo, jis tur ėtų būti atliktas iki 2017 m. pabaigos. 
Visus nepriklausomus vertinimus at lieka nepriklausomos ir nešališkos įstaigos. Vertinimo 
metodika tur ės būti nustatyta laiku ir laikantis atitinkam ų Europos Komisijos nurodym ų.  
Orientaciniai veiklos rezultat ų, palyginti su bend raisiais ir konkre čiaisiais tikslais, rodikliai 
nurodyti atskir ų programos „K ūrybiška Europa“ dali ų poveikio vertinimo ataskaitose.