Šis pasiūlymas apima tiek žvejybos galimybes, kurias Sąjunga nustato autonomiškai, Be to, jame minimos ir žvejybos galimybės, skiriamos atsižvelgiant į daugiašales arba dvišales konsultacijas dėl žvejybos. Konsultacijų rezultatai įgyvendinami žvejybos galimybes paskirstant valstybėms narėms, remiantis santykinio stabilumo principu.

Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai.

Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis valstybėmis, šiuo pasiūlymu daugiausia įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Pasiūlymu siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir patariamųjų tarybų iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas deramai atsižvelgiant į poveikio vertinimą (SEC(2011) 891), kurį rengiant išnagrinėtas MSY tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo sąlyga.

(9)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/472 nustatytą vakarų vandenų daugiametį planą tikslinis to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos, atitinkantis to reglamento 2 straipsnyje apibrėžtus FMSY intervalus, turi būti palaipsniui pakopomis pasiektas kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas FMSY intervalų ribose, laikantis to reglamento 4 straipsnio. Todėl bendras paprastųjų vilkešerių ICES 8a ir 8b kvadratuose mirtingumas dėl žvejybos turėtų būti nustatytas pagal MSY, atsižvelgiant į verslinės ir mėgėjų žvejybos laimikius ir įtraukiant į jūrą išmetamą kiekį (iš viso 3 108 tonos pagal ICES rekomendacijas). Valstybės narės turi imtis tinkamų priemonių užtikrinti, kad jų laivynų ir žvejų mėgėjų nulemtas žuvų mirtingumas dėl žvejybos neviršytų FMSY taško vertės, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2019/472 4 straipsnio 3 dalį;

(3)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant, atitinkamai, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvienų žuvų išteklių arba kiekvienos žvejybos atžvilgiu;

(11)kalbant apie europinius upinius ungurius (Anguilla anguilla), ICES rekomendavo visą mirtingumą dėl antropogeninės veiklos, be kita ko, siejamą su mėgėjų ir versline žvejyba, sumažinti iki nulio arba užtikrinti, kad jis būtų kuo artimesnis nuliui. Be to, Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (GFCM) priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/1, kuria nustatomos europinių upinių ungurių išteklių valdymo Viduržemio jūroje priemonės. Tikslinga išlaikyti vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, taigi, trijų mėnesių ištisinį laikotarpį, per kurį europinių upinių ungurių bet kokia žvejyba visais jų gyvenimo etapais būtų draudžiama, reikėtų palikti ir ICES rajono Sąjungos vandenyse, taip pat sūrokuose vandenyse, pavyzdžiui, žiotyse, pakrančių lagūnose ir tarpiniuose vandenyse. Kadangi draudimo žvejoti laikotarpis turėtų būti suderintas su Reglamente (EB) Nr. 1100/2007 nustatytais apsaugos tikslais, taip pat su europinių upinių ungurių migracijos modeliais laiko atžvilgiu, ICES rajono Sąjungos vandenyse tikslinga tą laikotarpį nustatyti nuo 2021 m. rugpjūčio 1 d. iki 2022 m. vasario 28 d.;

(12)kelerius metus tam tikriems plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) ištekliams buvo nustatomi nuliniai BLSK, o pagal susijusią nuostatą įpareigojama nedelsiant paleisti atsitiktinį laimikį. Tokių specialių priemonių taikymo priežastis buvo prasta tų išteklių išsaugojimo būklė ir prielaida, kad išmetimas į jūrą dėl didelio tų žuvų išgyvenamumo nepadidintų mirtingumo dėl žvejybos ir būtų naudingas tų rūšių išteklių išsaugojimui. Tačiau nuo 2019 m. sausio 1 d. tų rūšių žuvų laimikis turi būti iškrautas, nebent būtų taikoma viena iš nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį leidžiančių nuostatų, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. Pagal to reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punktą tokios nukrypti leidžiančios nuostatos yra numatytos žuvų rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios kaipo tokios yra nurodytos Sąjungos teisės akte, priimtame BŽP srityje. Todėl tikslinga uždrausti žvejoti tų rūšių žuvis atitinkamuose rajonuose;

(13)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatomi pagal tuose planuose nustatytas taisykles;

(14)Šiaurės jūros daugiametis planas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/973 ir įsigaliojo 2018 m. Vakarų vandenų daugiametis planas įsigaliojo 2019 m. Tų planų 1 straipsnyje išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į tuose planuose numatytus tikslus (FMSY intervalus) ir apsaugos priemones, laikantis ten pat nustatytų sąlygų. FMSY intervalai buvo nustatyti atitinkamose ICES rekomendacijose. Jei pakankamos mokslinės informacijos nėra, kaip priegauda sužvejojamų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos laikantis atsargumo principo, kaip nustatyta daugiamečiuose planuose.

(15)remiantis vakarų vandenų daugiamečio plano 8 straipsniu, jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors to plano 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim, privaloma imtis papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad atitinkami ištekliai greitai atsikurtų iki dydžio, viršijančio dydį, kuriam esant užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės visų pirma gali būti atitinkamų išteklių tikslinės žvejybos sustabdymas ir atitinkamas tų išteklių ir (arba) kitų per tą pačią žvejybą žvejojamų išteklių žvejybos galimybių sumažinimas;

(16)rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių BLSK turėtų būti nustatomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1627 nustatytas taisykles;

(17)2018 m. gruodžio 17 d. ICES paskelbė mokslinę rekomendaciją dėl tarprajoninio lankstumo priemonės taikymo paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) laimikiui ICES 8c ir 9a kvadratuose. ICES rekomendavo, kad tų dviejų išteklių laimikiui taikomas tarprajoninis lankstumas neviršytų Fp.05 mirtingumą dėl žvejybos atitinkančio laimikio ir nustatyto BLSK skirtumo. Be to, BLSK negalėtų būti perkeltas ištekliams, kurių neršiančių žuvų biomasė nesiekia ribinio atskaitos taško (Blim). Atsižvelgiant į toje mokslinėje rekomendacijoje išdėstytas sąlygas, paprastųjų stauridžių laimikiui ICES 9 parajonyje ir 8c kvadrate taikomas tarprajoninis lankstumas (specialioji sąlyga) 2021 m. turėtų būti [10 %];

(18)tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir todėl išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK dydžiai turėtų būti grindžiami Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte apibrėžtu žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, kartu atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, įskaitant visų pirma turimą informaciją apie išteklių būklės kitimo tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus;

(19)Tarybos reglamentu (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl atsargumo principu pagrįsto BLSK ir analitiniu įvertinimu pagrįsto BLSK. Vadovaujantis to reglamento 2 straipsniu, Taryba, nustatydama BLSK, turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 arba 4 straipsnis netaikomas. 2014 m. visiems ištekliams, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti dar vienas metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi analitiniu įvertinimu pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

(20)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytos metų sandūros lankstumo priemonės neturėtų būti taikomos tais atvejais, kai jų taikymas trukdytų pasiekti BŽP tikslus, ypač dėl išteklių, kurių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim;

(21)tuo atveju, kai su ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė veiktų visapusiškai laikydamasi BŽP principų bei taisyklių;

(22)būtina nustatyti 2021 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (ES) 2016/1627 5, 6, 7 bei 9 straipsnius ir I priedą;

(23)siekiant užtikrinti sąlygas visapusiškai pasinaudoti žvejybos galimybėmis, tikslinga leisti įgyvendinti lankstumo tam tikruose BLSK rajonuose tvarką, kai tai susiję su tais pačiais biologiniais ištekliais;

(24)kalbant apie tam tikras rūšis, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklius, netgi ribota žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos nustatant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;

(25)2017 m. spalio 23–28 d. Maniloje vykusiame 12-ajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos šalių konferencijos susitikime į tos Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos papildomos rūšys. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą, kiek tai susiję su visuose vandenyse žvejojančiais Sąjungos žvejybos laivais ir Sąjungos vandenyse žvejojančiais ne Sąjungos žvejybos laivais;

(26)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams prieinamomis žvejybos galimybėmis naudojamasi taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio bei žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius;

(27)atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią ICES 2a ir 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse valdomi paprastųjų tobių ištekliai ir susijusi priegauda. Atsižvelgiant į tai, kad ICES mokslinės rekomendacijos tikimasi tik 2021 m. vasario mėn., tiems ištekliams, kol ta rekomendacija bus paskelbta, tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas;

(28)[laikydamasi tvarkos, numatytos su Norvegija ir Farerų Salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos srities santykių, Sąjunga konsultavosi su tomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis tvarkos, numatytos su Grenlandija sudarytame susitarime ir protokole dėl žvejybos srities santykių, Jungtinis komitetas nustatė 2021 m. Sąjungai prieinamas žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes. Todėl būtina tas žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą; Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos bus atnaujintos po atitinkamų tarptautinių konsultacijų.]

(29)Sąjungai nustatytas juodųjų paltusų BLSK ICES 1 ir 2 parajonių tarptautiniuose vandenyse nedaro poveikio Sąjungos pozicijai dėl atitinkamos Sąjungos dalies šios žvejybos atveju;

(30)[2019 m. metiniame susitikime Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijai (NEAFC) nepavyko patvirtinti dviejų paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemonių. Atsižvelgiant į Sąjungos pozicijas, pareikštas Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), turėtų būti nustatyti atitinkami tų išteklių BLSK; Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos bus atnaujintos po NEAFC metinio susitikimo.]