LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2011 m. vasario 24 d.  
dėl atsiskaitym ų baigtinumo ir finansinio užtikrinimo įstatymų dalinių pakeitim ų 
(CON/2011/14) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2011 m. sausio 11 d. Europos centrinis ba nkas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl Atsiskaitym ų baigtinumo mok ėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo 
sistemose įstatymo pakeitimo įstatymo (toliau – Atsiskaitym ų baigtinumo įstatymo projektas) ir 
Finansinio užtikrinimo susitarim ų įstatymo pakeitimo įstatymo (toliau – Finansinio užtikrinimo 
susitarimų įstatymo projektas) projekt ų (toliau kartu – įstatymų projektai).  
ECB kompetencija teikti nuomon ę grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 4 
dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl nacionalini ų 
institucijų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais1 
2 straipsnio 1 dalies antra, penkta ir šešta įtraukomis, nes įstatymų projektuose yra nuostat ų dėl mokėjimo 
priemonių, mokėjimo ir atsiskaitym ų sistemų bei taisykli ų, taikomų finansų institucijoms tiek, kiek jos 
daro esmin ę įtaką finansų įstaigų ir rinkų stabilumui. Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo 
reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 1.  Įstatymų projektų tikslas 
1.1 Įstatymų projektais iš esm ės siekiama į Lietuvos teis ę perkelti 2009 m. geguž ės 6 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2009/44/EB, iš dalies kei čiančią Direktyvos 98/26/EB d ėl 
atsiskaitym ų baigtinumo mok ėjimų ir vertybini ų popierių atsiskaitym ų sistemose ir Direktyvos 
2002/47/EB d
ėl susitarim ų dėl finansinio įkaito nuostatas d ėl susietųjų sistemų ir kredito 
reikalavim ų2. 
1.2 Be Direktyvos 2009/44/EB perk ėlimo, Atsiskaitym ų baigtinumo įstatymo projekte numatyti du 
nauji „įstaigų“, kurios dalyvauja sistemoje ir yra atsakingos už įsipareigojim ų pagal pervedimo 
nurodymus ar mok ėjimo nurodymus įvykdymą, tipai: a) Lietuvoje arba kitoje valstyb ėje narėje 
licencijuota mok ėjimo įstaiga; ir b) Lietuvoje arba kitoje valstyb ėje narėje licencijuota elektronini ų 
pinigų įstaiga. 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
2  OL L 146, 2009 6 10, p. 37. 
2 1.3 Finansinio užtikrinimo susitarim ų įstatymo projekte ne tik perkeliama Direktyva 2009/44/EB, bet ir  
įtvirtinamas galuskaitos susitarim ų teisinis pagrindas, įskaitant nuostatas, kuriomis jiems 
netaikomos Lietuvos be ndrosios nemokumo teis ės normos. Kaip pažym ėta besikonsultuojan čios 
institucijos konsultavimosi laiške, tai, inter alia , turėtų sumažinti mok ėjimo sistem ų, kuriose 
taikoma mok ėjimų galuskaita, veiklai kylan čią sistemin ę riziką, minimizuojant sistemos 
sutrikdym ą, kurį galėtų sukelti nemokumo proced ūra bet kurio iš jos dalyvi ų atžvilgiu. 
 2.  Nauji sistemos dalyviai: elektronini ų pinigų įstaigos ir mok ėjimo įstaigos 
2.1 Atsiskaitym ų baigtinumo įstatymo projekte n ėra mokėjimo įstaigų sąvokos apibr ėžties. Tačiau 
ECB supranta, kad pagal Lietuvos įstatymus mok ėjimo įstaiga yra laikoma finans ų, o ne kredito 
įstaiga, kadangi ji negali priimti ind ėli
ų ar kitų grąžintinų lėšų iš neprofesionali ų rinkos dalyvi ų3.  
2.2 ECB supranta, kad „elektronini ų pinigų įstaigos“ s ąvoka, vartojama Atsiskaitym ų baigtinumo 
įstatymo projekte, turi t ą pačią reikšmę kaip ir 2009 m. rugs ėjo 16 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvoje 2009/110/EB d ėl elektronini ų pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir rizik ą 
ribojančios prieži ūros, iš dalies kei čianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti 
Direktyvą 2000/46/EB4. Šiame kontekste ECB pabr ėžia, kad, siekiant užtikrinti tinkam ą 
elektronini ų pinigų įstaigų reglamentavim ą ir prieži ūrą, Direktyva 2009/110/EB tur ėtų būti 
tinkamai perkelta į Lietuvos teis ę. 
2.3 Direktyvoje 98/26/EB „dalyvio“ s ąvoka apima „ įstaigas“ (kredito įstaigas, investicines firmas ar 
valstybinės valdžios institucijas, kurios dalyvauja sistemoje ir yra atsakingos už finansini ų 
įsipareigojim ų pagal pervedimo nurodymus toje sistemoje įvykdymą), „kitas pagrindines sandorio 
šalis“, „atsiskaitym ų tarpininkus“, „kliringo namus“ arba „sistemos operatorius“5. Nei mok ėjimo 
įstaigos, nei elektronini ų pinigų įstaigos6 neatitinka „kredito įstaigos“ s ąvokos, be to, jos negali b ūti 
priskirtos nei vienam iš kit ų „įstaigos“ apibr ėžimą sudarančių subjektų pagal Direktyv ą 98/26/EB. 
Todėl Atsiskaitym ų baigtinumo įstatymo projekte nei mok ėjimo įstaigos, nei elektronini ų pinigų 
įstaigos, atsižvelgiant į išsamesn į „elektronini ų pinigų įstaigos“ s ąvokos patikslinim ą, nėra 
tinkamos kaip „ įstaigos“ dalyvauti Lietuvos sistemoje, nustatytoje pagal Atsiskaitym ų baigtinumo 
įstatymo projekt ą. Tačiau jos gal ėtų dalyvauti tokioje nustatytoje Lietuvos sistemoje kaip kiti 
subjektai, kurie yra tinkami dalyvauti nustatytose sistemose, pavyzdžiui, kaip mok ėjimo sistem ų 
operatoriai, jei jos tenkina atitinkamus te isinius ir techninius reikalavimus.  
2.4 Siekiant išvengti bet koki o painumo, iš Atsiskaitym ų baigtinumo įstatymo projekto tur ėtų būti 
aišku, jog mok ėjimo įstaigos ir elektronini ų pinigų įstaigos, kad gal ėtų būti nustatytos Lietuvos 
sistemos dalyviais, tur ėtų atitikti pirmiau min ėtas sąlygas. Tod ėl, siekiant teisinio tikrumo ir 
siekiant pašalinti neaiškum ą dėl mokėjimo įstaigų ir elektronini ų pinigų įstaigų tinkamumo 
                                                 
3  Mok ėjimo įstaigų įstatymo 4 straipsnio 5 dalis (Valstyb ės žinios, 2009, Nr. 153-6887). 
4  OL L 267, 2009 10 10, p. 7; žr. 16 konstatuojam ąją dalį. 
5  Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnis.  
6  Žr., pvz., Direkty vos 2009/110/EB 25 konstatuojam ąją dalį, 6 straipsnio 2 dal į ir 20 straipsnio 1 dal į. 
3 dalyvauti nustatytoje Lietuvos sistemoje, besikonsultuojan čiai institucijai si ūloma perži ūrėti 
„įstaigos“ s ąvoką. 
 3. Kredito reikalavim ų kaip finansinio įkaito naudojimas Lietuvos banko kredito operacijose 
ECB supranta, kad ateityje Lietuvos bankas gali leisti naudoti kredito reikalavimus kaip nauj ą Lietuvos 
banko kredito operacijoms užtikrinti tinkamo finansinio įkaito rūšį, įskaitant kaip įkaitą dienos paskoloms 
TARGET2 teikti. ECB tikisi, kad atitinkamos nacionalin ės institucijos konsultuosis su ECB, jei d ėl tokio 
pasiūlymo būtų rengiamas teis ės aktų, kuriais b ūtų iš dalies kei čiamas Lietuvos pinig ų politikos teisinis 
pagrindas, projektas. 
 4. Galuskaitos ir baigiamosios galuskaitos teisinis pagrindas 
4.1 Galimyb ė įvykdyti galuskait ą kitai sandorio šaliai esant nemokiai yra ypatingai svarbi finans ų 
rinkose. Tod ėl baigiamosios galuskaitos įvykdymo klausimas yra aktualus ne tik atskiriems 
finansinio užtikrinimo susitarimams, bet ir vis ų rūšių susitarimams, kuriais siekiama sumažinti 
kredito rizik ą. 
4.2 ECB pritaria Finansinio užtikrinimo susitarim ų įstatymo projekto galuskaitos ir baigiamosios 
galuskaitos nuostatoms, ypa č kiek joms netaikomos nacionalin ės bendrosios nemokumo teis ės 
normos. Ta čiau ECB pabr ėžia, kad Finansinio užtikrinimo susitarim ų įstatymo projekte finansinio 
užtikrinimo susitarimams, kuriuose yra galusk aitos ir baigiamosios galuskaitos nuostat ų, jokiu 
būdu negali b ūti teikiama pirmenyb ė prieš finansinio užtikrinimo susitarimus, kuriuose toki ų 
nuostatų nėra.  
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB svetain ėje. 
  Priimta Frankfurte prie Maino 2011 m. vasario 24 d. 
 
[parašas]  
 
ECB pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET