Nuo 2020 m. gruodžio 21 d. taikysimas Europos elektroninių ryšių kodeksas (toliau – Kodeksas) padėjo svarbų pamatą siekiant sukurti investicijoms palankią aplinką 5G tinklams ir ne tik. Be to, remiant 5G tinklų diegimą ateityje, visų pirma užtikrinant galimybę gauti 5G grindžiamas paslaugas bendruomenėms, pavyzdžiui, mokykloms, ligoninėms, miestams ir savivaldybėms, esminis vaidmuo teks viešojo finansavimo programoms, kaip antai Europos infrastruktūros tinklų priemonės skaitmeninio sektoriaus programai, taip pat Europos struktūriniams ir investicijų fondams.

Kalbant apie naujų verslo verslui teikiamų paslaugų galimybes, kaip antai energetikos, maisto ir žemės ūkio, sveikatos priežiūros, gamybos ar transporto sektoriuose, Europa yra padariusi didelę pažangą: tam skirta 1 mlrd. EUR investicijų, iš kurių 300 mln. EUR ES finansavimo lėšų numatyta 5G viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei pagal programą „Horizontas 2020“. Šiomis investicijomis finansuojama daugiau nei 160 didelio masto 5G ryšio bandymų, numatytų Europoje, įskaitant dešimtyje tarpvalstybinių greitkelių koridorių atliksimus didelio masto 5G grindžiamo susietojo ir automatizuoto judumo paslaugų bandymus. Bus išbandomos 5G grindžiamos programos tokiose srityse kaip tvari sveikatos priežiūra ir automatizuotas judumas efektyviai išteklius naudojančiame žemės ūkyje, išmanieji elektros tinklai ir „Pramonė 4.0“. Be to, siekdamas paspartinti 5G technologijų mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, EIB kartu su Europos strateginių investicijų fondu suteikė paskolų.

Kalbant apie dažnių skyrimą, valstybės narės yra paskyrusios 16 % pradinių 5G juostų. Atsižvelgiant į teisinį įsipareigojimą iki metų pabaigos leisti naudotis visomis 5G pradinėmis juostomis, per kelis ateinančius mėnesius planuojama surengti konsultacijas dėl kelių paskyrimo procedūrų.

5G tinklų infrastruktūros diegimas Europoje yra labai svarbus Europos pramonės strategijai ir konkurencingumui. Komisija pripažino, kad 5G tinklo technologijų diegimas iš esmės sudarys sąlygas būsimoms skaitmeninėms paslaugoms. Siekdama užtikrinti, kad nuo 2020 m. Sąjunga turėtų skaitmeninei transformacijai reikalingą ryšio infrastruktūrą ir iki 2025 m. 5G būtų visapusiškai įdiegtas miestų teritorijose ir pagrindiniuose transporto keliuose, 2016 m. Komisija priėmė 5G veiksmų planą. Gigabitinės visuomenės komunikate užsibrėžta prieigą prie judriojo ryšio duomenų teikti visur, be kita ko, ir kaimo vietovėse bei atokiuose regionuose.

Savo ruožtu dėl to atsiras daugiau būdų rengti išpuolius, kuriais galės pasinaudoti priešiški subjektai, visų pirma ne ES valstybių ar jų remiami subjektai, nes jie turi pajėgumų (tiek ketinimų, tiek išteklių) vykdyti išpuolius prieš ES valstybių narių telekomunikacijų tinklus, o galimas tokių išpuolių poveikio mastas padidės.

Komisija ir toliau visapusiškai rems sėkmingą 5G diegimą Europos Sąjungoje, be kita ko, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų pasinaudota 5G teikiamomis galimybėmis. Bendradarbiaujant su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis bei mokslo bendruomene ir laikantis atsargumo principo, bus tinkamai atsižvelgta į sveikatos aspektus.

1. Visos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos priemonės (be kita ko, nacionalinių valdžios institucijų įgaliojimai), leidžiančios deramai ir proporcingai reaguoti į šiuo metu nustatytą ir būsimą riziką, ir visų pirma užtikrinti, kad įvairiausiais saugumo sumetimais, taikydamos rizika grindžiamą požiūrį, jos būtų pajėgios 5G tinklo įrangos tiekimą, diegimą ir veikimą apriboti, uždrausti ir (arba) nustatyti jam konkrečius reikalavimus ar sąlygas.

ES priemonių rinkinyje įvardijamos ir aprašomos strateginės ir techninės priemonės, taip pat atitinkami jų veiksmingumui didinti reikalingi veiksmai, kurių galima imtis siekiant sumažinti nustatytą riziką. Strateginės priemonės apima priemones, susijusias su didesniais reguliavimo įgaliojimais valdžios institucijoms tikrinti tinklų viešuosius pirkimus ir diegimą, konkrečias priemones, skirtas su netechninio pobūdžio pažeidžiamumu susijusiai rizikai, ir galimas iniciatyvas, pagal kurias būtų skatinama tvari ir diversifikuota 5G tiekimo ir vertės grandinė, taip siekiant išvengti sisteminės ir ilgalaikės priklausomybės rizikos. Techninės priemonės apima priemones 5G tinklų ir įrangos saugumui didinti šalinant riziką, keliamą technologijų, procesų, žmogiškųjų ir fizinių veiksnių. Be to, kiekvienai iš rizikos sričių, nustatytų ES koordinuoto rizikos vertinimo ataskaitoje, priemonių rinkinyje numatomi rizikos mažinimo planai, grindžiami didžiausią veiksmingumą užtikrinančiomis priemonėmis.

Be to, ES koordinuoto rizikos vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad dėl tų iššūkių atsiranda nauja saugumo paradigma, verčianti iš naujo įvertinti dabartinę 5G sektoriui ir jo ekosistemai taikomą politiką ir saugumo sistemą, o valstybes nares įpareigojanti imtis būtinų rizikos mažinimo priemonių.

d) Pavykus realizuoti kai kuriuos iš naujų 5G ryšio panaudojimo būdų 5G tinklai galiausiai taps svarbia daugelio ypatingos svarbos IT taikomųjų programų tiekimo grandinės dalimi, todėl bus ne tik daromas poveikis konfidencialumo ir privatumo reikalavimams, bet ir tų tinklų vientisumas ir prieinamumas taps vienu svarbiausių tiek nacionalinio, tiek ES lygmens saugumo iššūkiu.

c) Didelė priklausomybė nuo vienintelio tiekėjo didina tiek galimybę nukentėti, tiek padarinius šiam tiekėjui nutraukus tiekimą. Taip pat sunkėja galimi silpnų vietų ar pažeidžiamumo padariniai ir grėsmę keliančių subjektų galimybės jais pasinaudoti, ypač esant priklausomybei nuo didelę riziką keliančio tiekėjo.

 palengvinti valstybių narių veiksmų koordinavimą standartų nustatymo srityje, kad būtų pasiekti konkretūs saugumo tikslai, ir skatinant saugesnius produktus ir procesus parengti atitinkamą (-as) ES masto sertifikavimo schemą (-as).

 išlaikyti diversifikuotą ir tvarią 5G tiekimo grandinę, kad būtų išvengta ilgalaikės priklausomybės, be kita ko:

 užtikrinti, kad kiekvienas operatorius turėtų tinkamą kelių pardavėjų strategiją, kad išvengtų bet kokios didelės priklausomybės nuo vienintelio tiekėjo (ar tiekėjų, kurių rizikos profilis panašus) arba ją apribotų, užtikrintų tinkamą tiekėjų pusiausvyrą nacionaliniu lygmeniu ir vengtų priklausomybės nuo tiekėjų, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką; tam taip pat reikia vengti susisaistymo su vieninteliu tiekėju, be kita ko, skatinant didesnę įrangos sąveiką.

 vertinti tiekėjų rizikos profilį; tuo remiantis taikyti atitinkamus apribojimus, be kita ko, veiksmingo rizikos mažinimo tikslu būtinus draudimus, tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kurie ES koordinuotame rizikos vertinime laikomi ypatingos svarbos ir slaptais (pavyzdžiui, pagrindinio tinklo funkcijos, tinklo valdymo ir derinimo funkcijos, tinklo prieigos funkcijos);

Kartu šių priemonių įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu tvarkaraščiai gali skirtis, kai tai būtina ir pagrįsta, visų pirma atvejais, kai esama didelės priklausomybės nuo įrangos ar paslaugų, kurias tiekia ar teikia tiekėjai, vertinami kaip keliantys didelę riziką (pvz., atsižvelgiant į įrangos atnaujinimo ciklus, visų pirma perėjimą nuo neautonominių prie autonominių 5G tinklų). Valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę parengti įgyvendinimo planus, kuriuose atitinkamiems tinklo operatoriams būtų numatyti derami pereinamieji laikotarpiai. Šiomis aplinkybėmis pereinamuosius laikotarpius reikėtų nustatyti taip, kad būtų išlaikytos ar net padidintos paskatos investuoti į modernią tinklo įrangą, be kita ko, paspartinant visaverčių (autonominių) 5G pagrindinių tinklų diegimą ir pakeičiant esamą 4G įrangą kitose tinklų dalyse (pvz., radijo prieigos tinkle) pagal kitus 5G veiksmų plano tikslus.

Labai svarbu apribojimus tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką, be kita ko, veiksmingo rizikos mažinimo tikslu būtinus draudimus, ir priemones priklausomybei nuo šių tiekėjų išvengti taikyti laiku. Tai atlikus ankstyviausiame etape ir, kai įmanoma, 5G dažnių licencijavimo proceso metu taip pat padidės nuspėjamumas rinkos dalyviams, lemsiantis spartų 5G tinklų diegimą, ir bus užtikrintas 5G tinklų saugumas bei 5G tiekimo grandinės atsparumas.

Tiekėjų rizikos profilių vertinimas turėtų būti vykdomas vien saugumo sumetimais ir remiantis objektyviais kriterijais. Kad būtų lengviau suformuoti koordinuotą požiūrį į šių priemonių įgyvendinimą, priemonių rinkinyje valstybėms narėms rekomenduojama keistis informacija apie nacionalinius metodus ir geriausią praktiką. Be to, Komisijos nuomone, ši veikla turėtų būti vienas iš pirmųjų tolesnio TIS bendradarbiavimo grupės darbo bendradarbiaujant su Komisija ir ENISA etapo prioritetų.

Atsižvelgusios į svarbiausią uždavinį – užtikrinti 5G tinklų saugumą, atsparumą ir tvarumą, valstybės narės susitarė, kad būtina įvertinti atskirų tiekėjų rizikos profilį ir, remiantis tuo vertinimu, taikyti atitinkamus apribojimus, be kita ko, veiksmingo rizikos mažinimo tikslu būtinus draudimus, tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kaip nurodyta priemonių rinkinyje. Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms šias priemones įgyvendinti.

ii) imtis visų būtinų tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti koordinavimą Sąjungos lygmeniu, be kita ko, pasinaudojant TIS bendradarbiavimo grupėje nuolat vykdomu darbu ir sukuriant patikimą ES priemonių rinkinio įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą, kad būtų užtikrintas priemonių veiksmingumas ir sklandus vidaus rinkos veikimas.

Be to, dėl 5G programine įranga grindžiamų tinklų sudėtingumo telekomunikacijų operatoriai gali ne tik trečiųjų šalių subjektams pavesti tiekti tinklo įrangą, bet ir iš esmės jais kliautis prireikus atlikti tam tikras užduotis, kaip antai 5G tinklų ir programinės įrangos priežiūrą ir atnaujinimą, ir teikti kitas užsakomąsias paslaugas. Kaip aprašyta ES koordinuotame rizikos vertinime, tai kelia rimtą saugumo riziką. Todėl šiam aspektui reikėtų skirti ypatingą dėmesį. Taigi būtina atlikti išsamų teikėjų, kuriems pavesta teikti šias paslaugas, rizikos profilio saugumo vertinimą, visų pirma atvejais, kai šios užduotys atliekamos už ES ribų. Siekiant užtikrinti ilgalaikį 5G infrastruktūros vientisumą, reikėtų imtis tinkamų priemonių, be kita ko, didelės rizikos subjektams taikyti apribojimus, visų pirma jautriose 5G tinklų dalyse, arba būtinus draudimus pagal rinkinyje numatytas rizikos mažinimo priemones.

5.2. Komisijos vaidmuo remiant rinkinio priemonių įgyvendinimą

Komisija toliau apskritai rems ES požiūrio į 5G kibernetinį saugumą diegimą, o atvejais, kai galės užtikrinti pridėtinę vertę, imsis konkrečių iniciatyvų, susijusių su rinkinio priemonėmis ir tikslais. Komisija visapusiškai naudosis savo kompetencija ir atitinkamomis priemonėmis tiek, kiek tai bus būtina nustatytoms saugumo problemoms spręsti. Tiek veikdama viena, tiek kartu su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi Komisija siekia remti strategines priemones, padėsiančias užtikrinti ES technologinį suverenumą ir lyderystę ateityje plėtojant tinklų technologijas, kibernetinio saugumo technologijas ir visas susijusias sudedamąsias dalis, nuo kurių priklauso visa mūsų ekonomika ir saugumas.

Kalbant konkrečiau, siekdama užtikrinti rinkinyje numatytų atitinkamų rizikos mažinimo priemonių įgyvendinimą, savo kompetencijos srityse Komisija imsis šių veiksmų:

5G tinklų kibernetinio saugumo ir diversifikuotos 5G vertės grandinės užtikrinimas: - bendradarbiavimas kibernetinio saugumo klausimais: per TIS bendradarbiavimo grupę toliau teiks paramą valstybėms narėms, kad nacionalinių priemonių įgyvendinimas vyktų veiksmingai, koordinuotai ir laiku; - telekomunikacijų ir kibernetinio saugumo taisyklės: teiks paramą su saugumo reikalavimais susijusių rinkinio priemonių įgyvendinimui, ypač kiek tai bus susiję su atitinkamomis Europos elektroninių ryšių taisyklių nuostatomis, ir apsvarstys galimų įgyvendinimo aktų, kuriais nustatomos techninės ir organizacinės saugumo priemonės siekiant papildyti nacionalines taisykles ir padidinti operatoriams taikomų saugumo priemonių veiksmingumą ir nuoseklumą, pridėtinę vertę; - standartų nustatymas: imsis veiksmų, kad padėtų palaikyti ir prireikus padidinti Europos dalyvavimą atitinkamų standartizacijos institucijų veikloje siekiant Europos saugumo ir sąveikumo tikslų. Visų pirma Komisija kartu su valstybėmis narėmis vertins ir skatins naudoti technines specifikacijas ir standartus, sudarančius sąlygas 5G įrangos tiekėjų sąveikai įvairiose tinklo dalyse, įskaitant senuosius tinklus, kad, pavyzdžiui, skatindama atviras sąveikias sąsajas, padėtų užtikrinti realią pardavėjų įvairovę; - sertifikavimas: rems 5G sertifikavimo schemų, kuriomis atsižvelgiama į 5G tinklų poreikius pagal ES kibernetinio saugumo sertifikavimo sistemą, rengimą; - tiesioginių užsienio investicijų (TUI) atrankinė patikra: rems ES atrankinės patikros sistemos įgyvendinimą, nustatydama 5G vertės grandinę, įskaitant jautrius tinklo objektus, ir vykdydama reguliarų TUI stebėjimą visoje vertės grandinėje. Laikydamasi TUI atrankinės patikros tvarkaraščio (nuo 2020 m. spalio mėn.) Komisija nagrinės užsienio investicijas į 5G sritį pagal Reglamente (ES) 2019/452 nustatytas gaires, atsižvelgdama į ES koordinuotą rizikos vertinimą ir ES priemonių rinkinį; - prekybos apsaugos priemonės: stebės visus susijusius rinkos pokyčius ES ir trečiosiose valstybėse ir gins ES veiklos vykdytojus Europos 5G rinkoje prekybos apsaugos priemonėmis, kad būtų išvengta galimos prekybą iškreipiančios praktikos (dempingo arba subsidijavimo), be kita ko, prireikus atliks preliminarius tyrimus; - konkurencijos taisyklės: stebės 5G aparatinės ir programinės įrangos tiekimo rinkų veikimą, kad užtikrintų jų konkurencinius rezultatus, be kita ko, atsižvelgiant į galimus sutartinio ar techninio susaistymo atvejus; - ES finansavimo programos: užtikrins, kad dalyvauti atitinkamų technologijų sričių ES finansavimo programose būtų galima tik su sąlyga, kad laikomasi saugumo reikalavimų, visapusiškai taikydama ir toliau įgyvendindama mokslinių tyrimų ir inovacijų programų saugumo sąlygas, visų pirma kalbant apie programą „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programą, 2-ąją Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir kitas atitinkamas programas.Panašus požiūris turėtų būti taikomas ir ES išorės finansavimo programoms ir finansinėms priemonėms, be kita ko, tarptautinių finansų įstaigų teikiamam finansavimui; - viešieji pirkimai: darys sverto poveikį 5G tinklų srities viešiesiems pirkimams, siekdama padėti pasiekti nustatytus 5G tinklų saugumo tikslus, tiekėjų įvairovę ir ilgalaikį tvarumą; visų pirma sieks užtikrinti deramą dėmesį saugumo aspektams pasirašant viešųjų pirkimų sutartis, susijusias su 5G tinklais, laikantis ES viešųjų pirkimų taisyklių; - reagavimas į incidentus ir krizių valdymas (projektas) ir kibernetinės pratybos: visapusiškai pasinaudos rengiamo ES koordinuoto atsako į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus projekto teikiama nauda. Be to, kartu su ENISA apsvarstys galimybę surengti 5G kibernetines pratybas, kai tik leis rinkos branda. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo, taip pat Tarybos atsakomybe: - Bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistema („Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinys“): kibernetinės kenkimo veiklos, keliančios pavojų ES vientisumui ir saugumui, atveju valstybės narės raginamos naudotis atitinkamomis bendros užsienio ir saugumo politikos priemonėmis, įtrauktomis į ES Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinį (prireikus ir ribojamosiomis priemonėmis), kad paskatintų bendradarbiavimą, padėtų mažinti grėsmes ir darytų įtaką potencialių agresorių elgesiui.

Be to, keliomis programomis skatinant diversifikuotą ir tvarią 5G ryšio rinką, be kita ko, išlaikant ES pajėgumus 5G vertės grandinėje ir investuojant į inovacijas pagal ES tarptautinius įsipareigojimus, bus padedama siekti tikslų išvengti ilgalaikės priklausomybės rizikos arba ją sumažinti.