KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl nuotolinio stebėjimo technologijų įgyvendinimo ir tam tikslui pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 skiriamų išteklių panaudojimo /* COM/2013/0553 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl nuotolinio stebėjimo technologijų įgyvendinimo ir tam tikslui pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 skiriamų išteklių panaudojimo 1. Įžanga Išsami informacija apie žemės ūkio paskirties žemės naudojimą ir žemės ūkio pasėlių būklę yra labai svarbi siekiant užtikrinti derliaus ir žemės ūkio produkcijos prognozių kokybę. Tokia informacija labai naudinga rinkos stebėjimui ir susijusių rinkos priemonių valdymui pagal vieną bendrą rinkos organizavimą. Atsižvelgdama į tai, Europos Sąjunga įdėjo daug pastangų, kad sukurtų ir patobulintų naujoviškas technologijas ir modelius, susijusius su nuotolinio stebėjimo technologijomis. Sukaupta patirtis rodo, kad taikant nuotolinį stebėjimą gaunama nepriklausoma aukštos kokybės informacija, kurios neįmanoma gauti naudojantis tradicinėmis žemės ūkio statistikos ir prognozės sistemomis. Tarybos reglamente (EB) Nr. 78/2008[1] numatytas šios nuotolinio stebėjimo veiklos teisinis reglamentavimas 2008–2013 m. Naudojant pagal šią sistemą remiamas nuotolinio stebėjimo technologijas, Komisijai, suinteresuotosioms valstybėms narėms, mokslinių tyrimų institutams ir kitiems naudotojams suteikiama naudinga informacija, nes įvairūs produktai plačiai platinami. Nuo pat sukūrimo sistema nuolat tobulinama. Nors pirminis sistemos tikslas – rengti derliaus ir produkcijos prognozes, ją naudojant taip pat gaunama naudinga informacija apie kitas ES žemės ūkiui svarbias sritis, kaip antai klimato kaitą. Reglamento (EB) Nr. 78/2008 4 straipsnyje numatyta, kad Komisija ne vėliau kaip iki 2013 m. liepos 31 d. pateikia galutinę nuotolinio stebėjimo priemonių įgyvendinimo ir jai pagal reglamentą suteiktų finansinių išteklių panaudojimo ataskaitą. Ši ataskaita rengiama atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) taikomos ir po 2013 m. gruodžio 31 d. Ataskaitoje plėtojamas galimas esamos ES pasėlių derlingumo prognozių sistemos MARS tolesnio taikymo ir jos platesnio taikymo scenarijus, siekiant toliau gerinti ES taikomas derliaus prognozes ir padėti įgyvendinti Didžiojo dvidešimtuko žemės ūkio ministrų pradėtas tarptautines iniciatyvas. 2. pasėlių derliaus prognozavimo sistema MARS Pasėlių derliaus prognozavimo sistema MARS (angl. MCYFS) pradėta taikyti 1988 m. kaip 10 metų bandomasis pasėlių derliaus prognozavimo projektas. Veikla, kuri anuomet buvo vadinama Žemės ūkio veiklos priežiūros nuolatinio stebėjimo sistema (sutrumpintai MARS) daugiausia buvo susijusi su ES pasėlių derliaus ir įvairių pasėlių produkcijos kiekio vertinimu remiantis meteorologine analize, agrometeorologiniais pasėlių augimo imitavimo rodikliais, nedidelės skiriamosios gebos palydoviniais duomenimis ir statistine analize. 1999–2003 m. šios veiklos teisinis pagrindas buvo Sprendimas 1445/2000/EB[2]; Sprendimu 2066/2003/EB[3] jo taikymas pratęstas 2004–2007 m. Nuo 2008 iki 2013 m. ši veikla vykdoma pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008. Sistema eksploatuojama pagal AGRI4CAST priemonę Jungtinio tyrimų centro (JTC) Aplinkos apsaugos ir tvarumo institute. MCYFS yra integruota kompleksinė analizės priemonė, skirta siekti Reglamente nurodytų tikslų – stebėti pasėlių būklę, derlių ir žemės ūkio produkciją. Sistemą sudaro keli savarankiški moduliai, kurie yra integruoti pasėlių augimui stebėti ir pasėlių derliaus prognozėms rengti. Techniniu požiūriu MCYFS sudaro: 1) meteorologinių duomenų bazės priežiūra (žr. Reglamento 1 straipsnio 2 dalies a punktą); 2) agrometeorologinių modelių pritaikymas (žr. 1 straipsnio 2 dalies d punktą); 3) iš palydovų gautų nedidelės skiriamosios gebos duomenų apdorojimas (žr. 1 straipsnio 2 dalies a punktą); 4) pagrindinių pasėlių nacionalinio lygmens statistinė analizė ir derliaus prognozė ES mastu (žr. 1 straipsnio 2 dalies b punktą) ir vizualizavimo priemonės. MCYFS naudojama viso Europos žemyno, Magrebo šalių ir Turkijos teritorijoje. Imitavimo modeliai taikomi paprastiesiems kviečiams, kietiesiems kviečiams, žieminiams ir vasariniams miežiams, grūdiniams kukurūzams, rapsams, saulėgrąžoms, bulvėms, cukriniams runkeliams, ganykloms, ryžiams ir kitiems grūdams. 1) Meteorologinių duomenų bazė Meteorologiniai duomenys renkami iš visų Europos meteorologijos stočių. Po to patikrinama tų duomenų kokybė, jie apdorojami ir tada analizuojami. Tokia duomenų bazė gali būti naudojama įspėjimams apie riziką inicijuoti (pvz., neįprastų oro sąlygų konkretų mėnesį nustatymas). Be to, analizuojami Europos vidutinio diapazono oro prognozių centro (angl. European Centre for Medium-Range Weather Forecasts) oro prognozių duomenys, siekiant rengti oro sąlygų, turinčių neigiamo poveikio žemės ūkio paskirties žemei, prognozes. 2) Agrometeorologiniai modeliai, naudojami pasėlių augimui imituoti Agrometeorologiniai modeliai naudojami meteorologiniams duomenims konvertuoti į pasėlių biomasės produkcijos skaičiavimus. Naudojamos šios priemonės: Pasėlių augimo stebėjimo sistema (naudoti Europos mastu pritaikytas Pasaulio maisto tyrimo modelis WOFOST (angl. World Food Study), gamykloms skirtas modelis Lingra ir ryžiams skirtas modelis WARM (angl. Water Accounting Rice Model). Imitacijoms atlikti naudojama papildoma informacija, kaip antai dirvožemio parametrai, pasėlių kalendoriai, auginimo metodai ir pasėlių parametrai. Šiame lygmenyje parengiama daug specifinių pasėlių rodiklių/prognozinių rodiklių (pvz., potenciali biomasė), kurie perduodami statistinei analizei, siekiant padėti parengti kiekybinę derliaus prognozę. Šie elementai taip pat padeda įvertinti pasėlių būklę (Reglamento 1 straipsnio 1 dalies b punktas). Duomenys apima žemėlapius, kuriuose nurodyta ekstremali temperatūra konkrečiame pasėlio augimo etape, biomasės ir grūdų gamybos imitacijos, faktinio dirvos drėgnumo rezervo įverčiai, pasėlio augimo fazė konkretų mėnesį ir nuokrypis pagal kiekvieną agrometeorologinį rodiklį nuo ilgalaikio vidurkio vertinant per augimo sezoną konkrečias dešimt dienų arba konkretų laikotarpį. 3) Nedidelės skiriamosios gebos palydoviniai duomenys Naudojant nuotolinio stebėjimo technologijas duomenys į sistemą siunčiami visuose lygmenyse; taip padedama gerinti žemės ūkio prognozių modelius, taip pat kurti regioninius modelius. Iš meteorologinių palydovų gaunama informacija naudojama kartu su meteorologijos stočių pateiktais duomenimis (pvz., palydovų matuojama radiacija 5 km skiriamosios gebos lygiu). Nuotolinio stebėjimo informacija apdorojama, kad būtų galima parengti „išmatuotus“ vegetacijos rodiklius, kuriuos galima lyginti su agrometeorologiniais rodikliais ir naudoti statistinei analizei. Naudojami nedidelės ir vidutinės skiriamosios gebos palydoviniai jutikliai: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (apie 1 km skiriamoji geba) ir MODIS (apie 300–500 m skiriamoji geba)[4]. 4) Statistinė analizė Rodikliai, gauti iš meteorologinių duomenų bazės, agrometeorologinių duomenų bazės ir nuotolinio stebėjimo duomenų bazės, lyginami su derliaus laiko eilutėmis ir analizuojami taikant statistinius metodus (pvz., regresinę arba scenarijaus analizę). Galutiniai rezultatai – tai kiekybinės derliaus prognozės, kurios kartu su minėtų duomenų analize skelbiamos MARS biuleteniuose. Sistemoje turimi laikotarpio nuo 1975 m. duomenys. 5) Vizualizavimo priemonės ir duomenų sklaida Vartotojai, naudodamiesi informavimo priemonėmis, gali tyrinėti duomenų bazes (meteorologinę, agrometeorologinę ir nuotolinio stebėjimo informaciją). AGRI4CAST eksploatuojamas interneto portalas, kuriame galima tikrinti nuotolinio stebėjimo duomenis ir iš jo tuos duomenis parsisiųsdinti, taip pat portalas, kuriame meteorologinę ir agrometeorologinę informaciją galima matyti elektroninių žemėlapių forma ir iš to portalo ją galima parsisiųsti. Taip pat galima parsisiųsti pasėlių būklės analizę ir derliaus įverčius. Visi pirmiau išvardyti elementai naudojami biuleteniams ir specifinėms studijoms apie klimato sąlygas rengti (žr. 1 straipsnio 2 dalies c punktą). Jais naudojantis pateikiama skirtingų ES regionų pasėlių būklės analizė, žemėlapiai, parengti remiantis oro ir pasėlių rodikliais, taip pat derliaus perspektyvos. MARS biuletenis per pagrindinį augimo sezoną reguliariai skelbiamas spausdintine forma ir internete. 3. Įgyvendinimas 3.1. Bendras įgyvendinimas Kad pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 paslaugos būtų toliau teikiamos 2008–2013 m., pradėtas naujas projektas MARSOP3. Jį įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama tam, kad JTC būtų teikiami beveik realaus laiko produktai žemės ūkio produkcijai ir derliui Europoje stebėti. 2007 m. rugpjūčio mėn. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede buvo paskelbtas konkursas (Operational activities for MARS actions -MARSOP3- 2008–2013 m., Skelbimas apie pirkimą Nr. 2007/S 154-191094). Įvertinus pasiūlymus dėl I dalies (meteorologiniai duomenys) ir II dalies (palydovų duomenų įsigijimas ir apdorojimas) ir atsižvelgus į teigiamą Viešųjų pirkimų patariamosios grupės nuomonę, pasirašyta sutartis su konsorciumu, kuriam vadovauja Alterra BV. Remdamasis pagal šią sutartį teikiamais produktais JTC atlieka pasėlių būklės analizę ir rengia derliaus ir produkcijos įverčius. Šia informacija gali naudotis valstybės narės ir plačioji visuomenė. 3.2. Įgyvendinimas atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 1 straipsnį Tarybos reglamento (EB) Nr. 78/2008 1 straipsnyje pateikti nuotolinio stebėjimo priemonių įgyvendinimo tikslai (1 straipsnio 1 dalis) ir išsamiai apibūdintos priemonės, kurios turi būti įgyvendinamos (1 straipsnio 2 dalis). Kad būtų patogiau, įgyvendinamos priemonės apibūdinamos laikantis 1 straipsnio struktūros. 3.2.1. Įgyvendinamų priemonių tikslai (1 straipsnio 1 dalis) 1 straipsnio 1 dalies a punktas: Žemės ūkio rinkų administravimas Vykdant šią veiklą laiku teikiamos atsekamos nepriklausomos mokslinės tam tikrų žemės ūkio kultūrų visų valstybių narių ir ES kaimyninių šalių pasirinktų pasėlių derliaus prognozės. Šia informacija Komisijos tarnybos naudojasi šiems pagrindiniams tikslams: 1) atnaujinti pasėlių pasiūlos balanso ataskaitas; 2) įvertinti klimato sąlygų ir galimo tam tikrų meteorologinių įvykių poveikį (pvz., vėlyvos šalnos poveikį) valstybėse narėse arba regionuose; 3) stebėti pasėlių būklę trečiosiose šalyse. AGRI4CAST derliaus prognozės taip pat teikiamos Eurostato ankstyvo įvertinimo sistemai (angl. Early Estimate System). Komisijos tarnybos mano, kad AGRI4CAST rengiamų duomenų nepriklausomumas ir patikimumas yra vertingas dalykas. Statistinė analizė, atliekama remiantis pasėlių augimo rodikliais, yra skaidri ir atsekama; saugomi visų metų ir visų pasėlių augimo imitavimo duomenys. Kiekvienam modeliui skiriamas statistinių rodiklių rinkinys (pvz., vidutinė kvadratinė paklaida atskiriems patikimumo intervalams, standartinis nuokrypis). Baigus prognozavimo veiklą atliekama klaidų analizė: pasėlių derliaus prognozės lyginamos su faktiniu užfiksuotu derliumi siekiant kiekybiškai nustatyti derliaus prognozės paklaidą ir įvertinti prognozavimo rezultatus. Pavyzdžiui, bendra paklaida, apskaičiuota kaip vidutinė absoliuti prognozės procentinė paklaida, 27 ES valstybėse narėse visais mėnesiais ir visoms grūdinėms kultūroms kartu atitinkamai buvo 1,6 % 2007 m., –3,3 % 2008 m., –1,2 % 2009 m. ir 1,2 % 2010 m.; neigiamos reikšmės rodo nepakankamą pateiktų derliaus duomenų įvertinimą, o teigiamos – jų pervertinimą (pateikti 2009 ir 2010 m. derliaus duomenys tebėra preliminarūs). 1 straipsnio 1 dalies b punktas: kultūrų būklės kontrolė ir įverčiai Be to, ne tik rengiamos derliaus prognozės, bet ir visą augimo sezoną atidžiai stebima pasėlių būklė. Meteorologinė ir nuotolinio stebėjimo informacija analizuojama ir susiejama su atitinkama pasėlių informacija, grindžiama biofizinio modeliavimo rezultatais (pvz., karščio, sausros arba šalčio bangų poveikis tam tikruose pasėlių augimo etapuose). Be to, pasėlių augimo modelio rezultatai naudojami pasėlių būklei įvertinti (pvz., su lapijos ploto indeksu arba biomase susijęs imitavimas). Kontrolė vykdoma ES ir taikoma visiems įtrauktiems pasėliams. 1 straipsnio 1 dalies c punktas: galimybės naudotis duomenimis skatinimas Galimybė naudotis įvairiais gautais duomenimis užtikrinama interneto svetainėse, kurias administruoja JTC ir MARSOP3 konsorciumas. MARSOP svetainėje pateikiama įvairios informacijos (taikytų nuotolinio stebėjimo priemonių rezultatai, pasėlių augimo modelių duomenys, nuorodos į biuletenius). Palydoviniai duomenys ir vaizdai yra susisteminti vaizdų serveryje, kur duomenis galima matyti ir parsisiųsti. Taip pat galima prašyti pateikti meteorologinius duomenis ir juos parsisiųsti iš MARSOP svetainės. 1 straipsnio 1 dalies d punktas: agrometeorologinės sistemos technologinės kontrolės užtikrinimas JTC atlieka nuolatinę techninę kontrolę, kad užtikrintų sistemos tęstinumą ir garantuotų taikomų metodų mokslinį patikimumą. Šie metodai apima meteorologinių duomenų interpoliaciją į rastrą, nuotolinio stebėjimo priemonių derivaciją pasėlių augimui apibūdinti arba statistinę analizę pasėlių derliaus įverčiams gauti. 3.2.2. Įgyvendintinos priemonės (1 straipsnio 2 dalis) 1 straipsnio 2 dalies a punktas: meteorologinių ir palydovinių duomenų kaupimas arba pirkimas Meteorologinių duomenų kaupimas ir pirkimas vyksta daugiau kaip 3500 stočių, teikiančių informaciją apie oro parametrus, kurie kasdien įvedami į MCYFS. Ši paslauga užtikrinama nuolat. Taip pat įsigyjami, saugomi, toliau apdorojami ir analizuojami laisvai prieinami nuotolinio stebėjimo duomenys iš nedidelės arba vidutinės skiriamosios gebos palydovų (1 km–300 m pikselių skiriamoji geba) vegetacijai stebėti. 1 straipsnio 2 dalies b punktas: geografinių duomenų infrastruktūra ir svetainė Geografinių duomenų infrastruktūrą sudaro geografiniams duomenims įgyti, jiems apdoroti, platinti, jais naudotis, jiems prižiūrėti ir saugoti būtina technologija, standartai, žmogiškieji ištekliai ir susijusi veikla. Tokia infrastruktūra įdiegta įgyvendinant MCYFS ir dalyvaujant JTC grupėms, taip pat pagal MARSOP3 projekto sutartį. Ji apima geografinių duomenų rinkinius, taikomus visoje Europoje atskirais lygmenimis. Duomenys apdorojami siekiant atsižvelgti į pasėlių būklės stebėjimo ir pasėlių produkcijos prognozavimo poreikius. Iš įvairių šaltinių (pvz., nuotolinio stebėjimo) gauti duomenys ir informacija pateikiami įvairiose interneto svetainėse ir portaluose. Infrastruktūra atitinka Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūros (INSPIRE) direktyvoje[5] nustatytą sistemą. Erdviniai duomenys yra georeferenciškai susieti pagal INSPIRE projekciją, metaduomenų apibūdinimas atitinka INSPIRE principus ir bus toliau derinamas. MCYFS per INSPIRE geoportalą dalysis erdvine informacija, esančia MCYFS rinktinių duomenų apie oro sąlygas, pasėlius ir nuotolinį stebėjimą bazėje. 1 straipsnio 2 dalies c punktas: su oro sąlygomis susijusių specifinių tyrimų atlikimas Naudojantis sistema galima parengti su oro sąlygomis susijusius specifinius tyrimus, nes yra daug informacijos, susijusios su visais svarbiais aspektais. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 78/2008 parengtos ir Komisijai pateiktos ataskaitos apie ekstremalių oro sąlygų poveikį pasėliams ES lygiu, o taip pat ir konkrečiuose regionuose. 1 straipsnio 2 dalies d punktas: agrometeorologinių ir ekonometrinių modelių atnaujinimas Be to, kad sistema yra eksploatuojama, modeliai ir susijusios duomenų bazės nuolatos atnaujinamos. Šiuo metu duomenų bazėje yra trys terabaitai informacijos. Nuo Tarybos reglamento įsigaliojimo atlikta esminių patobulinimų: siekiant užtikrinti geresnę stebėjimo sistemą, meteorologinių stočių tinklas buvo išplėstas, buvusi 50 km x 50 km tinklelio skiriamoji geba, naudota atliekant erdvinę analizę, pagerinta iki 25 km x 25 km, atlikti nauji pasėlių kalibravimai, pradėta naudoti nauja duomenų bazė ir nauja programinės įrangos versija. 4. REZULTATAI IR DUOMENYS Komisija, valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys gauna įvairius rezultatus: ataskaitas ir biuletenius, taip pat informavimo paslaugas ir duomenis. Visus produktus galima gauti elektroniniu būdu (Reglamento 2 straipsnis), o dalį – spausdintine forma. Ataskaitos ir biuleteniai Europos pasėlių stebėjimo biuletenyje beveik realiu laiku pateikiama pritaikyti tinkama informacija ir analizė, susijusi su pasėlių augimo stebėjimu ir derliaus prognozavimu. Informacija teikiama apie ES valstybes nares ir kaimyninius regionus (Magrebo šalis, Juodosios jūros regioną). Pasėliai, apie kuriuos teikiama informacija, yra šie: paprastieji kviečiai, kietieji kviečiai, žieminiai ir vasariniai miežiai, grūdiniai kukurūzai, rapsai, saulėgrąžos, cukriniai runkeliai ir bulvės. Išsami analizė skelbiama internete šešis kartus per metus ir du arba tris kartus per metus papildoma patikslintais derliaus įverčiais. Rengiami specialūs biuleteniai apie ganyklas ir ryžius ES. Tarp biuletenių, kuriuose skelbiamos išsamios analizės, teikiami agrometeorologinių sąlygų patikslinimai ir apžvalgos (10–12 kartų per metus). Visus šiuos leidinius galima gauti internetu, taip pat pateikus prašymą galima gauti spausdintine forma. Informavimo paslaugos ir duomenys Daug įvairios informacijos apie esamą žemės ūkio produkcijos auginimo sezoną Europoje ir kituose svarbiuose žemės ūkio regionuose pasaulyje pateikiama MARSOP internetinėje žiūryklėje ir interneto puslapiuose. Be kitų, galima gauti šiuos produktus: oro rodiklių grafikus ir žemėlapius, parengtus remiantis stebėjimais ir skaitmeniniais meteorologiniais modeliais, pasėlių rodiklių grafikus ir žemėlapius, parengtus remiantis agrometeorologiniais modeliais, vegetacijos indeksų ir bendro sausųjų medžiagų kiekio grafikus bei žemėlapius, parengtus remiantis nuotolinio stebėjimo vaizdais. 5. BIUDžETO IšTEKLIų NAUDOJIMAS Išlaidos 05.080300: Reglamento (EB) Nr. 78/2008 įgyvendinimas 2008 m. || 97 298 EUR 2009 m. || 2 370 340 EUR 2010 m. || 1 414 851 EUR 2011 m. || 1 443 813 EUR 2012 m. || 1 449 048 EUR 2013 m. (planuojama) || 1 570 734 EUR IŠ VISO || 8 346 084 EUR 6. Baigiamosios pastabos ir būsima veikla Naudojant sistemą MARS laiku pateikiama veiksminga informacija ir objektyvūs duomenys, kurie padeda sprendimų priėmimo procesui įgyvendinant BŽŪP. Taikant sistemą ne tik įgyvendinamas pagrindinis tikslas – teikti derliaus ir produkcijos prognozes, – sistema taip pat leidžia gauti naudingos informacijos apie kitas ES žemės ūkiui svarbias sritis, kaip antai klimato kaitos klausimus. Be to, platinant agrometeorologinės sistemos MARS ir nuotolinio stebėjimo technologijų produktus suteikiama naudingos informacijos ne tik Europos Komisijai, bet ir suinteresuotosioms valstybėms narėms, mokslinių tyrimų institutams ir kitiems naudotojams. Todėl Komisija pasiūlė tęsti MCYFS pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos pasiūlymo (COM(2011) galutinis), dėl kurio institucijos priėmė politinį susitarimą birželio 26 d., 22 straipsnį. MARS derliaus prognozavimo sistema galėtų būti toliau įgyvendinama įtraukiant naujas veiklos rūšis, atsižvelgus į BŽŪP poreikius, kurie kinta ir prisitaiko prie kintančios pasaulinės ekonominės aplinkos. Šiomis aplinkybėmis nepriklausoma ir patikima informacija pasauliniu lygmeniu yra pagrindinė sąlyga, kad ES būtų užtikrintas teisingas ir veiksmingas sprendimų priėmimo procesas. Į naują veiklą galėtų būti įtraukta: (1) MCYFS, pradėta taikyti ir kitose svarbiausiose pasaulio gamybos regionuose ir atitinkamiems papildomiems pasėliams; (2) modeliavimo priemonė, taikoma ir kitiems ES pasėliams nei dabar (pvz., rugiams, avižoms, kvietrugiams, cukranendrėms, sojų pupelėms); (3) išsamesnis ganyklų sistemų modeliavimas, kuriuo remiantis būtų galima sudarinėti kiekybines biomasės produkcijos prognozes. Dėl 1 punkto – 2014 m. bus baigtas projektas GLOBCAST (angl. GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing). Projekto GLOBCAST tikslas – ištirti MCYFS taikymą kitose pasaulio dalyse (Nepriklausomų Valstybių Sandraugos šalyse, Argentinoje, Brazilijoje, Kinijoje, Indijoje, Australijoje, Kanadoje ir JAV) ir kitiems pasėliams (kuriems dar netaikoma MCYFS), kaip antai kiti pasaulinės svarbos ir ES vidaus rinkai poveikio turintys pasėliai – sojų pupelių, ryžių ir cukranendrių. Į GLOBCAST projektą įtraukta sistemos išplėtimo apimant kitas pasaulio dalis ir pasėlius išlaidų analizė, kurios pagrindu bus sprendžiama dėl galimo MCYFS išplėtimo. Išplėtimo teisinis pagrindas yra tas, kuris bus naudojamas ir MCYFS, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (COM(2011) galutinis) 22 straipsnis. Pradėjus MARS derliaus prognozavimo sistemą taikyti už Europos ribų esančiuose gamybos rajonuose ir papildomiems pasėliams, kurie svarbūs ne tik ES maisto saugai užtikrinti, bet ir tarptautinėms maisto stygiaus problemoms spręsti, pagerės vidaus rinkos valdymui reikalingos informacijos kokybė. Taip pat bus galima iš esmės padėti įgyvendinti Didžiojo dvidešimtuko iniciatyvą dėl maisto saugos ir kainų svyravimų, visų pirma Žemės ūkio rinkos informacinę sistemą (AMIS), įtrauktą į „Maisto kainų svyravimo ir žemės ūkio veiksmų planą“[6], kurį patvirtino Didžiojo dvidešimtuko žemės ūkio ministrai. Tai ypač padės stiprinti gebėjimus laiku rengti ir platinti tikslias derliaus produkcijos prognozes nacionaliniu, regionų ir pasaulio mastu. Šiuo metu yra plėtojamos sinergijos su COPERNICUS programa (Sausumos komponentu) galimybės, susijusios su palydovinių duomenų, kurie galėtų būti naudingi MARS derliaus prognozavimo sistemai, pirkimu ir pirminiu apdorojimu. [1] sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 78/2008 dėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 m. naudodama nuotolinio stebėjimo technologijas, sukurtas pagal bendrąją žemės ūkio politiką, Europos Sąjungos oficialusis leidinys, L25, 2008 m. sausio 30 d., p. 1. [2] 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 1999–2003 metais, Europos Bendrijų oficialusis leidinys, L 163, 2000 m. liepos 4 d., p. 1. [3] 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2066/2003 dėl tolesnio aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 2004–2007 m., iš dalies pakeičiantis Sprendimą 1445/2000/EB, Europos Sąjungos oficialusis leidinys, L 309, 2003 m. lapkričio 26 d., p. 9. [4] Santrumpa SPOT reiškia „Žemės stebėjimo palydovas“ (pranc. Satellite pour l'Observation de la Terre), NOAA – Nacionalinės vandenynų ir atmosferos administracija (angl. National Oceanic and Atmospheric Administration), AVHRR – pažangus labai didelės skiriamosios gebos radiometras, MODIS – vidutinės skiriamosios gebos vaizdų kūrimo spektroradiometras. [5] 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos Bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE), Europos Sąjungos oficialusis leidinys, L 108, 2007 m. balandžio 25 d., p. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf