LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 12/75

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. XXX/XXX (Oficialios kontrolės reglamentas) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007

COM(2014) 180 final – 2014/0100 (COD)

(2015/C 012/12)

Pranešėjas: Armands Krauze

Europos Parlamentas, 2014 m. balandžio 2 d., ir Taryba, 2014 m. balandžio 28 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalimi ir 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. XXX/XXX [Oficialios kontrolės reglamentą] ir panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007

COM(2014) 180 final – 2014/0100 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. spalio 2 d. priėmė savo nuomonę.

502-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2014 m. spalio 15–16 d. (spalio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 61 nariui balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir jos siekį skatinti ekologinio ūkininkavimo plėtrą Europoje lygiagrečiai su paklausos raida ir pritaria, kad būtina užpildyti dabartinės sistemos spragas. Komisija turėtų skatinti ir ekologinio ūkininkavimo vystymą, ir vartotojų pasitikėjimą ekologiškais produktais.

1.2 Tačiau EESRK reiškia susirūpinimą, kad Komisijos poveikio vertinime nepakankamai įvertintas naujojo reglamento poveikis tolesniam ekologinio ūkininkavimo vystymui Europoje. Taip pat jame neįvertinamas šio reglamento poveikis ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams ir gamybos tęstinumui.

1.3 EESRK remia Komisijos siekį skatinti smulkiuosius ūkius pereiti prie ekologinio ūkininkavimo, taip pat sumažinti administracinę naštą ekologiškų produktų sektoriuje.

1.4 ES yra ekologiškų produktų grynoji importuotoja, tačiau vis didėjančios ir vis labiau Europos ūkininkus slegiančios gamybos sąnaudos ir administracinė našta trukdo tinkamai plėtoti ekologinės gamybos sektorių ES valstybėse narėse ir patenkinti augančią vartotojų paklausą.

1.5 Apskritai EESRK remia Komisijos tikslą visiškai pereiti prie ekologinio ūkininkavimo, tačiau mano, kad tam tikrais konkrečiais atvejais būtina numatyti išimtis. Būtina taikyti papildomas paramos priemones siekiant padėti ūkininkams visiškai pereiti prie ekologinio ūkininkavimo.

1.6 EESRK ragina Komisiją pasiūlyme dėl reglamento patikslinti nuostatas dėl augalų dauginamosios medžiagos ir sėklų, kadangi ekologiškų žemės ūkio produktų gamintojams bus sunku iki 2021 m. pereiti tik prie ekologiškų sėklų naudojimo.

1.7 EESRK tikisi, kad dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės derybų ir kitų būsimų susitarimų nenukentės ES ekologiniai standartai ir neprireiks iš naujo svarstyti ar keisti ekologiškų produktų gamybos, pardavimo ir sertifikavimo sąlygų.

1.8 Ekologiniuose ūkiuose daugeliu požiūrių reikėtų taikyti aukštesnius gyvūnų gerovės standartus nei tradiciniuose ūkiuose. Vis dėlto, kai kuriais atvejais ekologiškų produktų gamintojams gali būti sunku tenkinti aukštus reikalavimus. EESRK rekomenduoja Komisijai nuodugniai išnagrinėti ir nustatyti galimybes taikyti išimtis dėl konkrečių su gyvūnų gerove susijusių reikalavimų ekologiniuose ūkiuose siekiant išsaugoti seniai vietos veislių gyvūnų auginimui taikomas priemones ir metodus.

1.9 EESRK prašo Komisijos išnagrinėti ES valstybių narių ir regionų tradicijų, istorinius ir klimato skirtumus, taip pat nacionalinius gamybos ypatumus ir į tai atsižvelgti ir išlaikyti tam tikrą lankstumą taikant išimtis, kartu reikėtų užtikrinti tam tikrą suderinimo lygį.

1.10 Ekologiškų žemės ūkio produktų gamintojams turi būti suteikta galimybė laikytis prisiimtų įsipareigojimų, todėl po naujojo reglamento įsigaliojimo, įpusėjus 2014–2020 m. kaimo plėtros programų finansavimo laikotarpiui, reikėtų užtikrinti gamintojams galimybę arba toliau laikytis iki naujojo reglamento įsigaliojimo prisiimtų įsipareigojimų, arba laikytis naujojo reglamento nuostatų. Būtina užtikrinti, kad dėl dabartinio teisinio pagrindo pakeitimo šiuo sutarčių laikotarpiu atgaline data nebūtų baudžiami tie ūkininkai, kurie negalės prisitaikyti prie pakeitimais įvestų reikalavimų.

1.11 EESRK prašo Europos Komisijos atsižvelgti į Europos atokiausių regionų ypatumus, kad jie galėtų plėtoti vietos ekologinį ūkininkavimą (galimybės įsigyti sėklų, tiekimo įvairovės stoka, sveikatos problemos).

1.12 EESRK ragina Europos Komisiją aiškiau apibrėžti bičių pienelio, žiedadulkių ir bičių vaško statusą įtraukiant juos į kitų reglamento dėl ekologinės gamybos projekto I priede išvardytų produktų sąrašą.

1.13 EESRK ragina Komisiją skirti reikiamą paramą inovacijoms ir mokymui ekologinio ūkininkavimo srityje pagrindinį dėmesį skiriant jaunimo profesiniam mokymui ir aktyvių ūkininkų mokymuisi visą gyvenimą.

1.14 EESRK prašo Komisijos parengti pasiūlymą dėl reglamento, kuris paskatintų tiesioginį ekologiškų produktų pardavimą ir trumpų tiekimo grandinių kūrimą.

1.15 EESRK ragina Komisiją reglamente nustatyti būtinas priemones, skirtas skatinti viešąjį ir kolektyvinį ekologiškų maisto produktų pirkimą mokykloms, ligoninėms ir kitoms viešosioms įstaigoms.

2. Bendrosios pastabos

Bendra informacija apie suinteresuotųjų šalių poziciją

2.1 Ekologinis ūkininkavimas yra bendra gamybos sistema, kuria visų pirma siekiama išsaugoti gamtos išteklius, nustatomi griežti cheminių ir sintetinių trąšų naudojimo apribojimai, numatoma naudoti daugiau mineralinių trąšų ir draudžiama naudoti genetiškai modifikuotus organizmus.

2.2 Ekologinis ūkininkavimas neapsiriboja tik tam tikra gamybos rūšimi ar tam tikrų produktų gamyba, bet apima platesnio masto sąvoką. Ekologiškai ūkininkaujant atsižvelgiama tiek į fizinę vykdomos veiklos aplinką, tiek ir į jos socialines sąlygas. Tai gamybos forma, apimanti daug platesnę viziją ir taip pat turinti socialinį ir ekonominį, politinį ir socialinį bei kultūrinį matmenis.

2.3 Ekologiniams ūkiams paprastai būdinga didesnė biologinė įvairovė, juose yra daugiau augalų ir vabzdžių rūšių, palyginti su neekologiniais ūkiais. Ekologinių ūkių dirvožemyje yra daugiau gyvų organizmų, kurie padeda išsaugoti jo struktūrą ir aukštą organinių medžiagų lygį ir kurie gerina oro apykaitą dirvožemyje ir jo drenavimą.

2.4 Šių ūkių apylinkėse vandens kokybė yra geresnė, nes ekologiškai ūkininkaujantys ūkininkai nenaudoja kenksmingų pesticidų ir sintetinių mineralinių trąšų. Tinkama sėjomaina padeda pagerinti dirvožemio derlingumą ir maistingųjų medžiagų veiksmingumą. Ūkių veiklos palyginimai rodo, kad ekologiniuose ūkiuose viename hektare nitratų išplaunama 57 proc. mažiau.

2.5 Ekologinis ūkininkavimas prisideda prie ekologiškų darbo vietų kūrimo. 2011 m. Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje atliktas tyrimas dėl užimtumo lygio ekologiniuose ūkiuose parodė, kad juose sukuriama darbo visą darbo dieną vietų 135 proc. daugiau nei tradiciniuose ūkiuose (1).

2.6 2013 m. Komisija pradėjo konsultacijas internetu ir jose dalyvavusios suinteresuotosioms šalims atstovaujančios organizacijos pabrėžė, kad atliekant ekologinio ūkininkavimo srities teisės aktų persvarstymą turėtų būti atsižvelgta į sėkmingai įgyvendinamus šiuo metu galiojančius teisės aktus ir sudaromos sąlygos ES plėtoti ekologinę gamybą. Komisija pasiūlė keletą scenarijų, tačiau suinteresuotosios šalys išreiškė pritarimą politiniam patobulinto status quo scenarijui, kuris grindžiamas dabartinių teisės aktų patobulinimu ir geresniu vykdymo užtikrinimu.

2.7 Nepaisant suinteresuotųjų šalių organizacijų ir pilietinės visuomenės išreikštos nuomonės dėl naujojo teisės akto pasiūlymo, Europos Komisija parengė ir pristatė teisėkūros iniciatyvą, kurioje numatyti esminiai pakeitimai.

Bendra informacija apie teisėkūros iniciatyvas

2.8 Komisijos pasiūlyme dėmesys sutelkiamas į tris pagrindinius tikslus: išsaugoti vartotojų pasitikėjimą, neprarasti gamintojų pasitikėjimo ir sudaryti galimybes ūkininkams lengviau pereiti prie ekologinio ūkininkavimo.

2.9 Komisija siūlo griežtinti ir suderinti tiek Europos Sąjungoje, tiek importuojamiems produktams taikomas gamybos taisykles, panaikinant daugumą šiuo metu galiojančių gamybos ir kontrolės taisyklių išimčių; skirti daugiau dėmesio tarptautinei prekybai ekologiškais produktais, nustatant naujų eksporto nuostatų; ir griežtinti kontrolę, grindžiant ją rizikos lygiu;

2.10 Vienas svarbiausių Komisijos tikslų – sudaryti sąlygas smulkiesiems ūkininkams lengviau įsilieti į ekologinio ūkininkavimo sistemą, suteikiant jiems galimybę prisijungti prie grupinio sertifikavimo sistemos ir supaprastinti teisės aktus, kad būtu mažinamos administracinės ūkininkų išlaidos ir didinamas skaidrumas.

3. Bendros ir konkrečios pastabos

3.1 EESRK pritaria, kad būtina užpildyti dabartinės sistemos spragas. Pavyzdžiui, reikėtų skatinti smulkiuosius ūkius pereiti prie ekologinio ūkininkavimo ir sumažinti administracinę naštą, kad būtų sudarytos vienodos konkurencijos sąlygos ir sustiprintas vartotojų pasitikėjimas ekologiniu ūkininkavimu.

3.2 Nustačius aukštesnius ekologiškų produktų kokybės standartus ir ekologiškos gamybos taisykles galima padidinti vartotojų pasitikėjimą ir pagrįsti ekologiškų ir tradicinių produktų kainų skirtumus. Vis dėlto nereikėtų užmiršti, kad smulkieji ūkiai, kurie norės laikytis minėtų standartų, gali patirti finansinių sunkumų.

3.3 EESRK ragina Komisiją aiškiai nurodyti, kad dabartinio reglamento pagrindiniai principai bus perkelti ne į deleguotuosius aktus, o į naująjį reglamentą ir bus toliau taikomi. Reikėtų skirti laiko konsultacijoms su suinteresuotosiomis šalimis siekiant nustatyti, kada būtina taikyti įgyvendinimo aktus, o kada – deleguotuosius aktus.

3.4 EESRK atkreipia dėmesį, kad ekologinis ūkininkavimas nesuderinamas su genetiškai modifikuotų organizmų naudojimu gamybos procesuose ir su genetiškai modifikuotų kultūrų auginimu ekologiniuose ūkiuose ir jų apylinkėse.

3.5 EESRK ragina Europos Komisiją atsižvelgti į apdulkinimo mokslinius tyrimus. Apdulkintojai (visų pirma bitės – Apis Mellifera), kurie milijonus metų skraidydami jiems įprastu atstumu apdulkindavo žydinčius augalus, šiuo metu gali taip pat pernešti ir modifikuotais genais užterštas žiedadulkes. Pavyzdžiui, moksliniai tyrimai (2) rodo, kad bitės, vienos svarbiausių apdulkintojų, gali nuskristi iki 14 km.

3.6 EESRK nuogąstauja, kad ekologiškuose ūkiuose pagamintiems produktams pradėjus taikyti Direktyvoje 2006/125/EB numatytas atskiras ribines vertes ūkininkai gali patirti didelių papildomų išlaidų. Tai trukdytų arba užkirstų kelią sėkmingam sektoriaus vystymuisi, o labiausiai nukentėtų smulkesni ekologiškų produktų gamintojai. EESRK mano, kad ekologiškai ūkininkaujantys ūkininkai savo veiklą vykdo tokiomis pačiomis aplinkos sąlygomis, kaip ir kiti ūkininkai. Todėl atskirų ribinių verčių nustatyti nereikėtų. Vartotojų apsauga neturėtų būti išskaidoma.

3.7 EESRK pabrėžia, kad leidžiamas likučių kiekis ekologiškuose žemės ūkio produktuose yra iš esmės mažesnis, nei tradiciniuose ūkiuose gaminamuose produktuose, tuo tarpu šiuo metu nėra nustatytų atitinkamų ribų. Todėl EESRK rekomenduoja, kaip atskaitos tašką, atlikti išsamų tyrimą, įskaitant poveikio vertinimą. Be to, EESRK pabrėžia, kad Europos Sąjungos lygmeniu nėra vienodų taisyklių dėl laboratorijų įrangos, institucijose taikomų sertifikavimo metodų ir eksploatacijos nutraukimo ribų. Toks suderinimas turėtų būti išankstinė sąlyga nustatant Europoje bet kokias eksploatacijos nutraukimo ribas. Šią iniciatyvą būtinai turi papildyti ES mechanizmas, kuriuo remiantis būtų atlyginta žala ir (arba) kompensuojama žemės ūkio subjektams, nukentėjusiems nuo atsitiktinės arba antrinės taršos.

3.8 Apskritai EESRK gali suprasti Komisijos tikslą visiškai pereiti prie ekologinio ūkininkavimo. Vis dėlto šiuo metu yra daug mišrių ūkių, kurių vienoje dalyje ūkininkaujama laikantis ekologinės gamybos reikalavimų, kitoje – pagal įprastus ūkininkavimo principus. Pasiūlyme dėl reglamento numatoma iki 2017 m. laipsniškai panaikinti mišrius ūkius. EESRK pabrėžia, kad iki 2017 m. daugeliui ūkių bus sudėtinga visiškai persitvarkyti. Be to, labai neaišku, kokie gali būti griežto šio principo įgyvendinimo padariniai. Strateginis ūkių atskyrimas arba dažnesnis ekologinės gamybos atsisakymas greičiau duotų priešingų rezultatų. Todėl EESRK rekomenduoja kai kuriose srityse išsaugoti lankstumą.

3.9 EESRK siūlo toliau taikyti išimtis konkrečiais paralelinės gamybos atvejais (ūkiai gaminantys ekologiškus ir tradicinius produktus). Panaikinus išimtis gali sulėtėti ekologinio ūkininkavimo plėtra. Išimtis reikėtų taikyti: 1) mokslinių tyrimų institutams, atliekantiems tyrimus ir ekologinio, ir tradicinio ūkininkavimo srityse; 2) ne maisto produktams, pavyzdžiui, kaimo turizmo veiklą vykdantiems ekologiniams ūkiams turėtų būti leidžiama laikyti tradiciniais metodais auginamus žirgus; 3) asmeniniam vartojimui, pavyzdžiui, kai augalus auginantys ūkininkas laiko keletą karvių ar vištų asmeniniams poreikiams; 4) ūkiams, įsikūrusiems geografiškai skirtingose zonose, pavyzdžiui, kai dalis žemės ir pastatų yra kalnuose, o kita dalis – slėnyje arba jei du ūkininkai sujungė savo valdas, nors jas skiria kelios dešimtys kilometrų, tačiau kartu būtina užtikrinti, kad ekologiniai produktai nesusimaišys su tradiciniais produktais, 5) daugiametėms kultūroms, visų pirma susijusioms su medžių veisimu, vynuogininkyste arba kvepalų gamybai naudojamomis augalų rūšimis ir t. t. 6) kultūroms, kurioms nėra ekologiškų produktų pardavimo vietų.

3.10 Ekologiniuose ūkiuose daugeliu požiūrių reikėtų taikyti aukštesnius gyvūnų gerovės standartus nei tradiciniuose ūkiuose. EESRK rekomenduoja Komisijai atidžiai išnagrinėti ekologiškų produktų gamintojams taikomus konkrečius reikalavimus ir numatyti galimybes taikyti išimtis dėl specialių draudimų (pvz., draudimas trumpinti gyvūnų uodegas, laikyti pririštus gyvūnus ir pan.), taikomų pagal gyvūnų gerovės reikalavimus ekologiniam ūkininkavimui. Pavyzdžiui, kai kuriose ES valstybėse narėse per daugelį gyvūnų veisimo patirties metų išvestos tradicinės avių veislės, kurioms uodegų trumpinimas yra privalomas, nes ilgos uodegos sukelia gyvūnams kančias. EESRK pabrėžia, kad kai kurie draudimai ir išimčių netaikymas gali pakenkti gyvūnų gerovei, kadangi tai neleidžia taikyti ilgalaikių tradicinių vietos veislių gyvūnų auginimo priemonių ir metodų. Dėl draudimų gali netgi išnykti kai kurios veislės ir taip būtų prarasta daug genetinių išteklių.

3.11 Išimtis dėl neekologiškų sėklų naudojimo bus palaipsniui panaikinta iki 2021 m. Ekologinio ūkininkavimo organizacijos atkreipia dėmesį, kad daugelio šalių ypatingas veisles auginantiems ūkininkams bus nelengva pereiti tik prie ekologiškų sėklų iki 2021 m. Siekiant įveikti sunkumus, su kuriais šioje srityje susidurs ekologiškai ūkininkaujantys ūkininkai, EESRK ragina Komisiją patikslinti atitinkamas nuostatas. Tačiau išimtys turėtų būti taikomos tik toms kultūroms, kurių sėklų, tinkančių vietos klimatui ir sąlygoms, nėra rinkoje.

3.12 Komisija turi numatyti pagalbos sėklų auginimui mechanizmus ir pasiūlymą papildyti atitinkamomis nuostatomis, kad būtų galima pasiekti šį tikslą, t. y. pereiti tik prie ekologiškų sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos.

3.13 Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ir kitiems ekologiškų sėklų rinkos aspektams. Pavyzdžiui, negalima apriboti ūkininkų teisės tarpusavyje prekiauti savo išaugintomis sėklomis. Tai yra viena iš svarbiausių sąlygų išgauti visiškai ekologiškas sėklas. Ši prekyba yra būtina ūkininkų vykdomai veislių išvedimo veiklai vietos lygmeniu. Prekyba sėklomis leidžia ūkininkams išvesti specifinėms regiono klimato sąlygoms tinkančias veisles ir jas auginti nenaudojant mineralinių trąšų ar pesticidų ir atsižvelgiant į tradicijų, klimato skirtumus ir nacionalinės gamybos ypatumus.

3.14 EESRK atkreipia dėmesį į vietos rūšių ir kultūrų, kurios neįtrauktos į veislių registrą, ekotipų ekologinio auginimo svarbą. Būtų naudinga padėti stiprinti ūkininkų vaidmenį sėklų auginimo ir naujų veislių išvedimo srityje. Vienas iš svarbiausių nurodytų aspektų – tai ekologiškų, visų pirma daržovių, sėklų trūkumas. Tradiciniame žemės ūkyje pagrindinis dėmesys skiriamas pasaulinei rinkai tinkantiems produktams, t. y. pasaulio mastu naudojamos hibridinės veislės, kurios yra tarptautinių bendrovių nuosavybė ir yra auginamos ūkininkų nuožiūra taikant tradicinius ir ekologiškai gamybai netinkamus metodus.

3.15 ES ekologinės gamybos logotipas yra naujas ir dar nelabai žinomas. Nacionaliniai ekologiniai logotipai yra svarbūs vartotojams, todėl juos reikėtų ir toliau naudoti. Šiuo požiūriu EESRK rekomenduoja suteikti valstybėms narėms galimybę nustatyti griežtesnius reikalavimus ir nacionalinius ar privačius standartus gyvūnų rūšims, kurios neįtrauktos į reglamentą (pvz., elniai, putpelės, šernai), ir viešojo maitinimo veiklai.

3.16 EESRK pritaria būtinybei griežčiau tikrinti trečiųjų šalių produktus, siekiant užtikrinti jų atitiktį ES reikalavimams. Importuojamų produktų kontrolę galima sustiprinti trečiųjų šalių kontrolės įstaigų pripažinimo kriterijumi pasirinkus atitiktį reikalavimams, o ne lygiavertiškumą. Vis dėlto įvertinti ne visi neigiami padariniai ekologinių produktų nacionalinėms rinkoms ES, kurie galimi pripažinimo kriterijumi pasirinkus atitiktį reikalavimams, o ne lygiavertiškumą. Pavyzdžiui, dėl 2001 m. įvestų naujos importo taisyklių Japonijoje nacionalinėje rinkoje sumažėjo ekologiškiems produktams tenkanti dalis. Todėl būtina atlikti išsamesnį poveikio vertinimą.

3.17 EESRK mano, kad plėtojant prekybą ir prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis būtina užtikrinti, kad eksportui į ES skirti produktai būtų pagaminti laikantis tokių pačių aukštų standartų, kokie nustatyti Europoje gaminamiems ekologiškiems produktams. EESRK pritaria, kad būtų pradėta naudoti elektroninė sertifikavimo forma produktų grupėms, kurią papildytų patikimos duomenų bazės, kad būtų galima greitai reaguoti pažeidimo atveju ir sustabdyti reikalavimų neatitinkančių produktų judėjimą.

3.18 EESRK laikosi principo, kad ES ekologiškumo standartai neturi būti mažinami, o ekologiškų produktų gamybos, pardavimo ir sertifikavimo sąlygos neturi būti persvarstomos ir keičiamos transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės derybose.

3.19 Ekologinio ūkininkavimo metodas priklauso nuo šio ūkininkavimo proceso, taigi, jo negalima vertinti pagal galutinius produktus, atitinkančius vieną ar keletą standartų. Todėl labai svarbu kontroliuoti procesus.

3.20 EESRK pritaria, kad ir toliau būtų vykdomi metiniai patikrinimai ūkiuose ir mano, kad kontrolės sistema turi būti grindžiama rizikos vertinimu ir kad šį kontrolės metodą reikėtų suvienodinti ES lygmeniu. Patikrinimų sąnaudos turi būti proporcingos, kad neišaugtų ekologiškų žemės ūkio produktų gamintojų išlaidos ir vartotojams būtų užtikrinta galimybė įsigyti ekologiškų produktų už pagrįstą kainą. Tačiau jei pasitvirtintų rizika pagrįstos kontrolės požiūrio saugumas ir patikimumas kontrolės sistemai, būtų galima pakoreguoti patikrinimų ūkiuose dažnį.

3.21 EESRK pritaria Komisijos pasiūlyme numatytam smulkiųjų ūkininkų grupių sertifikavimui siekiant sumažinti tikrinimų ir sertifikavimo išlaidas ir susijusio administravimo naštą, taip pat užtikrinti ES ūkininkams tokias pačias konkurencijos sąlygas, kaip ir trečiųjų šalių ūkio subjektams. Tačiau EESRK kartu pabrėžia, kad tai yra sudėtingas uždavinys, kurį reikia atlikti.

3.22 EESRK mano, kad reikėtų panaikinti į pasiūlymą dėl teisės akto įtrauktą nuostatą dėl išimčių taikymo mažmenininkams, kadangi tokiu atveju verslo įmonėms parduodančioms fasuotus ekologiškus produktus reikės gauti sertifikatus. Dėl šio reikalavimo kils kliūčių prekybai ekologiškais produktais ir sumažės šių produktų prekybos vietų, taigi ir galimybių vartotojams jas įsigyti. Smulkios prekybos įmonės gali nenorėti patirti išlaidų norėdamos gauti sertifikatus, joms suteikiančius teisę prekiauti ekologiškais produktais, jei šios įmonės ketina prekiauti tik tam tikrais sezoniniais produktais. Tokiu atveju ekologiškų produktų gamintojams gali kilti didelių sunkumų parduoti savo produkciją.

3.23 EESRK pabrėžia, kad būtina imtis rinkos priežiūros priemonių ES lygmeniu siekiant surinkti informaciją apie įvairius Europos rinkoje esančius produktus ir rinkos tendencijas, visų pirma susijusias su galimybe gauti ekologiškų sėklų įvairiose valstybėse narėse.

3.24 EESRK teigiamai vertina Komisijos ketinimą pateikti ekologinės gamybos plėtojimo Europos Sąjungoje veiksmų planą ir tikslus, tačiau mano, kad šis planas labai bendro pobūdžio ir neišsamus. Būtina aiškiai ir tiksliai apibrėžti Komisijos veiksmų plane siūlomas priemones. Kadangi kai kuriose srityse Komisija numato tik pasiūlyti, patarti, padėti, apsvarstyti ar paraginti, tuo tarpu ūkininkai ir visuomenė laukia konkrečių veiksmų.

3.25 EESRK mano, kad vienas iš veiksmų plano prioritetų turėtų būti ekologiškų produktų gamintojų, tradicinių gamintojų ir genetiškai modifikuotų augalų augintojų sambūvio siekiant bendro tikslo – sumažinti taršos GMO riziką. Tik savalaikis bendravimas su žmonėmis, diskusijos dėl iškylančių problemų ir sprendimų paieška padės pasiekti rezultatų ir užtikrinti įvairių sričių sambūvį. EESRK prašo Komisijos numatyti suinteresuotųjų šalių informavimui ir jų įtraukimui į sprendimų priėmimo procesą būtinas priemones.

3.26 Supažindinimo su Europos ekologinio ūkininkavimo paramos priemonėmis, numatytomis veiksmų plane, nepakaks ES ekologiškų produktų gamintojų konkurencingumui sustiprinti ir jų gamybos apimtims padidinti. EESRK rekomenduoja surengti ES finansuojamą informavimo kampaniją, kuri leistų suteikti dar daugiau informacijos apie Europos ekologinės gamybos sistemą, taip pat apie naująjį ES ekologinės gamybos logotipą.

3.27 EESRK mano, kad Komisija turėtų labiau remti jaunimo profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą ir inovacijas ekologinio ūkininkavimo srityje ir tam numatyti lėšų kaimo plėtros ir kitose Europos programose. EESRK siūlo Komisijai atitinkamai papildyti pasiūlymą dėl teisės akto ir atitinkamas programas numatant galimybę profesinėms mokykloms, kolegijoms ir kitoms mokymo įstaigoms gauti paramą, kuri leistų užtikrinti mokymą ir inovacijas ekologinio ūkininkavimo srityje.

3.28 Be to, ekologinė gamyba tapo viena pagrindinių jaunimo pritraukimo į žemės ūkį priemonių. Naujų informacinių ir ryšių technologijų plėtra ir iš miestų kilusio jaunimo dalyvavimas vykdant ekologinę gamybą šiam sektoriui atveria puikių galimybių tapti inovacijų diegimo varomąja jėga mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse.

2014 m. spalio 16 d., Briuselis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) Morison, J., Hine, R. and Pretty, J., 2005 m. Survey and Analysis of Labour on Organic Farms in the UK and Republic of Ireland. International Journal of Agricultural Sustainability Volume 3 (1).

(2) Displaced honey bees perform optimal scale-free search flights Andrew M. Reynolds, Alan d. Smith, Randolf Menzel, Uwe Greggers, Donald R. Reynolds, and Joseph R. Riley, Rothamsted Research, Harpenden, Hertfordshire AL5 2JQ United Kingdom, Freie Universität Berlin, FB Biologie/Chemie/Pharmazie, Institut für Biologie – Neurobiologie, Königin-Luise-Str. 28/30, 14195 Berlin, Germany, Natural Resources Institute, University of Greenwich, Chatham, Kent ME4 4TB United Kingdom

Ecology, 88(8), 2007 m., p. 1955–1961.