AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Netrukus po to, kai prieš dešimtmetį pasaulinė krizė smogė Sąjungai ir euro zonai, ekonominė ir socialinė padėtis Sąjungoje ėmė sparčiai blogėti. Finansų krizė greitai virto euro zonos valstybių ekonomikos ir skolos krize. Reaguojant į tai imtasi veiksmų euro zonos stabilumui ir vientisumui išlaikyti. Nuo to laiko, siekiant ilguoju laikotarpiu išspręsti bendros valiutos zonos struktūros pažeidžiamumo klausimą, tie veiksmai papildyti ir sustiprinti. Nors vadovaujantis rekomendacijomis, pateiktomis 2015 m. birželio mėn. penkių pirmininkų pranešime ir 2017 m. gegužės 31 d. diskusijoms skirtame dokumente dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities, padaryta didelių patobulinimų, vis dar yra likusių didelių spragų. Per krizę pasimokyta, kad valstybės narės, kurių valiuta yra euro, vykdydamos tikslines struktūrines reformas ir investicijas turėtų toliau didinti savo ekonomikos atsparumą, kad būtų didinama visos euro zonos konvergencija ir konkurencingumas.

Atsižvelgdami į tai, 2018 m. gruodžio 14 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime (kuris vyko įtraukiu formatu dalyvaujant 27 ES valstybėms narėms) Sąjungos vadovai įgaliojo Euro grupę darbuotis įvairiais klausimais, kurie prisidėtų prie ekonominės ir pinigų sąjungos ir kurie visų pirma susiję su biudžeto priemonės, skirtos euro zonos ir savanorišku pagrindu – valiutų kurso mechanizme (VKM II) dalyvaujančių valstybių narių konvergencijai ir konkurencingumui, struktūra, įgyvendinimo sąlygomis ir tvarkaraščiu. Ta priemonė bus Sąjungos biudžeto dalis ir bus priimta remiantis atitinkamu Komisijos pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, o šis prireikus bus iš dalies pakeistas. Euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai taip pat nurodė, kad priemonei turėtų būti taikomi euro zonos valstybių narių nustatyti kriterijai ir strateginės gairės. 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikate „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimas“ vertinant per ketverius metus nuo penkių pirmininkų pranešimo padarytą pažangą išdėstyti tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmai. Komunikate visų pirma pabrėžta, kad konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemonė skatindama įgyvendinti darnius reformų ir investicijų, kuriomis sprendžiami euro zonos valstybių narių konkurencingumo ir konvergencijos iššūkiai, rinkinius, prisidės prie ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumo. Komisijos komunikate taip pat nurodyta, kad ji pasirengusi pasiūlyti naują reglamentą dėl tokios priemonės valdymo sistemos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 136 straipsnį, visapusiškai atsižvelgdama į savo prerogatyvas dėl biudžeto ir programų įgyvendinimo. 2019 m. birželio 14 d. Euro grupė susitarė dėl būsimos biudžeto priemonės, skirtos euro zonos valstybių narių ir savanorišku pagrindu – VKM II dalyvaujančių valstybių narių konvergencijai ir konkurencingumui, pagrindinių požymių sąlygų dokumento. 2019 m. birželio 21 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime vadovai palankiai įvertino šį susitarimą ir pabrėžė poreikį darbuotis visais neišspręstais klausimais siekiant užtikrinti euro zonos valstybių narių sprendimų priėmimo autonomiškumą.

Todėl siūlomu reglamentu nustatoma naujos biudžeto priemonės, skirtos euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui, valdymo sistema. Ta priemonė bus įtraukta į Reformų rėmimo programą. Pagal valdymo sistemą, laikantis bendros Sąjungos ekonominės politikos koordinavimo sistemos, bus teikiamos ekonominės politikos gairės dėl reformų ir investicijų, kurios bus remiamos pagal naująją biudžeto priemonę.

Konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemone, kaip Reformų rėmimo programos dalimi, siekiama, teikiant finansinę paramą euro zonos valstybių narių darniuose rinkiniuose numatytoms reformoms ir investicijoms, skatinti sanglaudą Sąjungoje. Siūlomu reglamentu ketinama organizuoti tos biudžeto priemonės valdymo aspektą ir tas reglamentas turi būti taikomas kartu su Reformų rėmimo programa.

Šiomis aplinkybėmis Tarybai, kurioje balsavimo teisę turi tik euro zonos valstybės narės, būtų patikėtos užduotys, susijusios su: i) bendra strategija ir priežiūra, susijusia su reformomis ir investicijomis euro zonoje; ii) konkrečioms šalims skirtomis gairėmis dėl reformų ir investicijų, kurios bus remiamos pagal biudžeto priemonę, tikslų. Konkrečiai, siūlomame reglamente numatoma, kad Taryba (po diskusijų Euro grupėje), kaip rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija) dalį, kasmet nustatytų strategines gaires dėl visos euro zonos reformų ir investicijų prioritetų. Nustatydama strategines gaires Taryba gali prašyti euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvių nuomonių. Po to Taryba priimtų rekomendaciją visoms euro zonos valstybėms narėms su konkrečioms šalims skirtomis gairėmis dėl reformų ir investicijų, kurios bus remiamos pagal biudžeto priemonę, tikslų. Pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę euro zonos valstybės narės gali nuspręsti teikti reformų ir investicijų rinkinių pasiūlymus; teikdamos darnius reformų ir investicijų rinkinius pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę, euro zonos valstybės narės turės atsižvelgti ir į strategines gaires, ir į konkrečioms šalims skirtas gaires. Dėl valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, kurios dalyvauja VKM II ir kurios nori savanoriškai dalyvauti taikant konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę, reikėtų parengti tinkamą tvarką, laikantis šiame reglamente numatytos sistemos.

Siūloma euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės valdymo sistema yra reaguojama į poreikį stiprinti euro zonos ekonominės politikos koordinavimą ir į poreikį skatinti reformas ir investicijas, kuriomis sprendžiamos visos euro zonos problemos ir prisidedama prie ekonominės bei socialinės jos konvergencijos.

Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės valdymo sistema derės su nusistovėjusiu Sąjungos ekonominės politikos priežiūros ir koordinavimo procesu – Europos semestru. Šiame reglamente nustatytos valdymo sistemos įgyvendinimas taip pat bus suderintas su Europos semestro tvarkaraščiu.

Metines strategines gaires priims Taryba; jos bus neatskiriama euro zonai skirtos rekomendacijos, kurią prieš priimant Tarybai tvirtina Europos Vadovų Taryba, dalis. Kad padėtų rengiant strategines gaires, Komisija Tarybą informuos, kaip strateginių gairių laikytasi ankstesniais metais, ir taip bus didinamas politikos gairių nuoseklumas.

Konkrečioms euro zonos valstybėms narėms skirtomis gairėmis bus atsižvelgiama į strategines gaires ir jos visiškai atitiks konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, lygiagrečiai priimamas per Europos semestrą, prireikus po diskusijų atitinkamuose Sutartyje numatytuose komitetuose. Visų pirma konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose bus nurodyta, dėl kurių konkrečių reformų ir investicijų tikslų iš konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nurodytųjų kiekvienai euro zonos valstybei narei vertėtų pateikti darnių reformų ir investicijų rinkinių pasiūlymus pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę. Todėl konkrečioms atitinkamoms valstybėms narėms skirtos gairės ne papildys konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bet nustatys jų prioritetus, kiek tai susiję su parama pagal biudžeto priemonę. Siekiant efektyvumo, šios konkrečioms šalims skirtos gairės visoms euro zonos valstybėms narėms bus priimtos kaip viena rekomendacija. Pagal siūlomą reglamentą teikiamose gairėse atitinkamais atvejais bus tinkamai atsižvelgiama į makroekonominio koregavimo programas, tuo metu taikomas valstybėms narėms.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Siūlomu reglamentu bus nustatyta valdymo sistema, pagal kurią organizuojamos ekonominės politikos gairės dėl reformų ir investicijų rinkinių, kurie turės būti teikiami pagal euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę. Be to, jis derės ir užtikrins papildomumą bei sinergiją su pasiūlytomis ir investicijoms aktualiomis Sąjungos programomis, pvz., ES sanglaudos politikos fondais, Europos infrastruktūros tinklų priemone ir „InvestEU“.

Siūlomas reglamentas grindžiamas idėjomis, pateiktomis 2017 m. gegužės 31 d. diskusijoms skirtame dokumente dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities, ir atitinka 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimas: per ketverius metus nuo penkių pirmininkų pranešimo padaryta pažanga“, kuriame išdėstyti tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmai. Planuojama, kad biudžeto priemonė bus Sąjungos biudžeto dalis, o dėl jos dydžio bus susitarta per derybas dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Siūlomas reglamentas taip pat atitinka daugiametės finansinės programos tikslus.

Siūlomas reglamentas nepažeis Komisijos prerogatyvų dėl biudžeto ir programų įgyvendinimo.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas