Be to, šiame skyriuje aiškiai nustatomas reikalavimas valstybėms narėms užtikrinti, kad NKI turėtų žmogiškųjų, finansinių ir techninių išteklių, kurių reikia, kad jos galėtų atlikti savo pagrindines užduotis pagal SESV 101 ir 102 straipsnius. Pagal atitinkamą nuostatą valstybėms narėms sudaromos sąlygos spręsti ekonomikos svyravimų problemą nerizikuojant pakenkti NKI veiksmingumui.

Tyrimo ir sprendimų priėmimo įgaliojimai ir procedūros yra svarbiausi konkurencijos institucijų darbo įrankiai. Tačiau dabar Europoje įgaliojimai skiriasi, daugelis NKI neturi visų joms reikalingų įgaliojimų. NKI tyrimo ir sprendimų priėmimo įgaliojimų taikymo sritis labai skiriasi, o tai gali daryti didelį poveikį jų veiksmingumui.

Sprendžiant šią problemą, šiame pasiūlyme numatomi pagrindiniai būtiniausi veiksmingi tyrimo įgaliojimai (įgaliojimai tikrinti verslo ir ne verslo patalpas, teikti prašymus pateikti informaciją) ir priimti sprendimus (įgaliojimai priimti draudžiamuosius sprendimus, įskaitant įgaliojimą taikyti struktūrines ir elgesio taisomąsias priemones, priimti sprendimus dėl įsipareigojimų ir laikinąsias priemones). Per viešas konsultacijas buvo plačiai pritarta, kad reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, jog NKI turėtų tokių veiksmingų priemonių. Pavyzdžiui, suinteresuotosios šalys, ypač bendrovės, pabrėžė, kad bendrovėms, kurios nukentėjo nuo pažeidėjo antikonkurencinio elgesio, itin daug problemų kėlė tai, kad NKI trūksta įgaliojimų skirti struktūrines taisomąsias priemones.

Šiuo pasiūlymu taip pat bus užtikrinta, kad tos priemonės būtų veiksmingos – būtų numatytos veiksmingos sankcijos už reikalavimų nesilaikymą. Kad sankcijos būtų prasmingos, jos bus apskaičiuojamos proporcingai atitinkamos bendrovės bendrai apyvartai, tačiau valstybės narės galės lanksčiai nustatyti, kaip tai įgyvendinti (pvz., skirtingoms baudoms nenustatomi konkretūs procentiniai dydžiai).

V skyrius. Vienkartinės ir reguliariai mokamos baudos

Konkurencijos institucijų gebėjimas skirti baudas bendrovėms, kurios pažeidžia konkurencijos teisę, yra viena svarbiausių vykdymo užtikrinimo priemonių. Baudomis siekiama nubausti konkurencijos taisykles pažeidusias bendroves ir atgrasyti tą bendrovę ir kitas bendroves pradėti arba toliau vykdyti neteisėtą veiklą. 2009 m. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė sprendimą, kad „NKI ir Komisijos skirtų sankcijų veiksmingumas yra nuoseklaus ES konkurencijos taisyklių taikymo sąlyga“. Tačiau yra problemų, kurios daro įtaką SESV 101 ir 102 straipsnių vykdymo užtikrinimui, ir dėl kurių bendrovės gali gauti labai mažas baudas arba jų negauti visai, priklausomai nuo to, kuri institucija jas skiria, o tai sumenkina atgrasomąjį poveikį ir neužtikrina vienodų sąlygų.

Visų pirma, NKI skiriamų baudų už ES konkurencijos teisės pažeidimus pobūdis valstybėse narėse skiriasi. Baudos gali būti skiriamos per administracinį procesą (skiria NKI), nebaudžiamąjį teismo procesą (skiria teismai) arba baudžiamąjį ar iš dalies baudžiamąjį procesą (skiria dažniausiai teismai arba, tam tikrais atvejais – NKI, tačiau pagal iš dalies baudžiamojo proceso (baudžiamojo nusižengimo) procedūras). Daugelyje valstybių narių baudos yra administracinio pobūdžio. Trys valstybės narės skiria civilines baudas. Penkiose valstybėse narėse baudos skiriamos per (iš dalies) baudžiamąjį procesą. Daugelyje valstybių narių, kuriose baudos skiriamos daugiausia per (iš dalies) baudžiamąjį procesą, ES konkurencijos teisės vykdymas užtikrinamas nepakankamai, o net jei jis užtikrinamas, 2004–2013 m. sankcijos buvo skirtos retai. Per viešas konsultacijas dauguma suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad baudžiamosios sistemos yra ne itin gerai pritaikytos veiksmingai užtikrinti ES konkurencijos taisyklių vykdymui. Siekiant spręsti nepakankamo vykdymo užtikrinimo problemą ir kartu valstybėms narėms palikti lankstumo, šiuo pasiūlymu bus užtikrinta, kad tose valstybėse narėse, kuriose administracinės NKI dabar negali priimti sprendimų dėl baudų, būtų arba suteikti įgaliojimai NKI priimti tokius sprendimus tiesiogiai, arba valstybės narės turės užtikrinti, kad tokius sprendimus galėtų priimti teismas per nebaudžiamąjį teismo procesą. Taigi, permainų poreikis išliks minimalus.

Antra, skiriasi baudų apskaičiavimo metodika ir tai gali turėti didelį poveikį NKI skiriamų baudų dydžiui. Šie skirtumai daugiausia susiję su: 1) didžiausia bauda, kuri gali būti skirta (didžiausias teisiškai nustatytas dydis), ir 2) baudos apskaičiavimo parametrais. Tokie skirtumai iš dalies paaiškina, kaip dabar baudos gali skirtis iki 25 kartų, priklausomai nuo to, kuri institucija jas skiria. Už tą patį pažeidimą gali būti skirtos labai mažos baudos, o tai reiškia, kad baudų atgrasomasis poveikis visoje ES labai skiriasi. Tai buvo viena iš per viešas konsultacijas nurodytų problemų. Skirtos baudos gali neatspindėti dėl antikonkurencinio elgesio konkurencijai padarytos žalos. Siekiant užtikrinti, kad NKI, remdamosi bendru pagrindinių parametrų rinkiniu, galėtų skirti atgrasomąsias baudas, pirma, reikėtų, kad būtų teisiškai nustatytas bendras didžiausias baudos dydis, kuris būtų ne mažesnis nei 10 % nuo pasaulinės apyvartos, ir antra, kad nustatydamos baudą NKI turėtų atsižvelgti į pagrindinius veiksnius, tokius, kaip pažeidimo sunkumas ir trukmė.

Trečiasis aspektas susijęs su apribojimais dėl to, kas gali būti laikomas atsakingu už baudos sumokėjimą. Įmonės sąvoka ES konkurencijos teisėje yra nustatyta pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Tai reiškia, kad vienai įmonei priklausantys skirtingi juridiniai subjektai gali būti laikomi solidariai atsakingais už bet kokias tai įmonei skirtas baudas. Tai siunčia aiškų signalą visai įmonių grupei, kad ji neliks nenubausta už gero įmonių valdymo netaikymą ir konkurencijos teisės nesilaikymą. Taip pat sudaromos sąlygos, kad bauda atspindėtų bendrą įmonių grupės stiprumą, o ne tik jos patronuojamosios bendrovės, todėl bauda yra prasmingesnė ir labiau atgrasanti. Tačiau dabar kai kurios NKI negali taikyti nuostatos, kad patronuojančioji bendrovė yra atsakinga už vienos iš jos kontroliuojamų patronuojamųjų bendrovių padarytus pažeidimus. Be to, nepaisant seniai nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, kai kurios NKI negali taikyti nuostatos, kad pažeidėjo teisinių bei ekonominių teisių perėmėjams galima skirti baudas, arba dėl jos taikymo kyla neaiškumų. Tai reiškia, kad bendrovės gali išvengti baudų paprasčiausiai susijungdamos su kitomis bendrovėmis arba atlikusios bendrovės restruktūrizavimą. Sprendžiant šią problemą, šiame pasiūlyme numatoma, kad skiriant baudas patronuojančiosioms bendrovėms ir įmonių teisinių bei ekonominių teisių perėmėjams būtų taikoma įmonės sąvoka.

VI skyrius. Baudų neskyrimas

Bendrovės prisipažins, kad dalyvavo slaptuose karteliuose, tik jeigu joms bus užtikrintas pakankamas teisinis tikrumas dėl to, ar jos galėtų būti atleistos nuo baudų. Šiame skyriuje siekiama padidinti teisinį tikrumą bendrovėms, kurios ketina prašyti neskirti baudų, ir taip, sumažinus esamus valstybėse narėse taikomų baudų neskyrimo programų skirtumus, išlaikyti paskatas bendradarbiauti su Komisija ir NKI. Kad tai būtų pasiekta, pasiūlymu į teisę perkeliami pagrindiniai EKT pavyzdinės baudų neskyrimo programos principai, taip užtikrinant, kad visos NKI galėtų atleisti nuo baudų ir sumažinti baudas, o supaprastintus prašymus priimti tokiomis pačiomis sąlygomis. Per viešas konsultacijas 61 % suinteresuotųjų šalių nurodė, jog problemų kelia tai, kad valstybės narės neįgyvendina EKT pavyzdinės baudų neskyrimo programos.

Be to, šiame skyriuje užtikrinama, kad pareiškėjai supaprastintą prašymą galės pateikti per penkias darbo dienas ir paaiškinama, kad NKI jiems neturėtų siųsti lygiagrečių daug išteklių reikalaujančių prašymų, kol Komisija tiria bylą. Taip pat patikslinama, kad jei Komisija nusprendė dėl bylos nesiimti veiksmų, supaprastinto prašymo pareiškėjai turėtų turėti galimybę atitinkamoms NKI pateikti visapusiškus prašymus neskirti baudų.

Galiausiai, šiame skyriuje užtikrinama, kad atleidimo nuo baudų paprašiusių bendrovių darbuotojai ir direktoriai būtų apsaugoti nuo individualių sankcijų, jei tokios egzistuoja, su sąlyga, kad jie bendradarbiauja su institucijomis. Tai svarbu siekiant išlaikyti paskatas bendrovėms prašyti neskirti baudų, nes jų prašymai neskirti baudų dažnai priklauso nuo to, ar jų darbuotojai visapusiškai bendradarbiauja, nebijodami sulaukti sankcijų.