Specialioji ataskaita ES paramos kaimo plėtrai, 
skirtos negamybinėms 
investicijoms žemės ūkio 
srityje, ekonominis 
veiksmingumasLT 2015  Nr. 20
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3254-0 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/13095 QJ-AB-15-017-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3291-5 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/807214 QJ-AB-15-017-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3266-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/343574 QJ-AB-15-017-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES paramos kaimo plėtrai, 
skirtos negamybinėms 
investicijoms žemės ūkio 
srityje, ekonominis 
veiksmingumas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 20
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis 
susijusių Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, 
siekdami kiek įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų 
lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Augustyn Kubik vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos ište -
klių išsaugojimo ir valdymo išlaidų sritį. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Jan Kinšt, jam padėjo asmeninio kabi -
neto vadovas Alejandro Ballester Gallardo, asmeninio kabineto atašė Bernard Moya, skyriaus vadovas Davide Lingua, 
auditorių grupės vadovas Paulo Oliveira. Auditorių grupę sudarė Franco Radicati; Anne Poulsen; Paul Toulet-Morlane 
ir Zoltan Papp. Paramą sekretoriato darbui suteikė Murielle Siffert.
03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I-IX Santrauka
1–9 Įvadas
1–9 ES parama negamybinėms investicijoms žemės ūkio srityje
10–14 Audito apimtis ir metodas
15–71 Pastabos
15–34 Nepaisant atrankos procedūrų ir stebėjimo priemonių trūkumų, Audito Rūmai nustatė 
veiksmingos paramos negamybinėms investicijoms požymių
17–18 Nepaisant plačios agrarinės aplinkosaugos poreikių apibrėžties, valstybės narės skirstė tikslingą paramą, 
apribodamos negamybinių investicijų, kurios atitinka finansavimo reikalavimus, tipus
19–23 Visos keturios audituotos valstybės narės paminėjo paramos negamybinėms investicijoms papildomumą, 
tačiau tik dvi jį pritaikė veiklos lygmeniu siekdamos paskatinti sinergiją su kitomis paramos schemomis
24 Dėl valstybių narių atrankos procedūrų trūkumų buvo remiamos negamybinės investicijos, neatitinkančios 
finansavimo reikalavimų, arba tos investicijos, kurios buvo nepakankamai pagrįstai atrinktos
25–31 Trūko svarbios informacijos, parodančios, ko buvo pasiekta teikiant ES paramą negamybinėms 
investicijoms ES ir valstybių narių lygmenimis  …
32–34 … tačiau Audito Rūmai aptiko požymių, kad 71 % audituotų negamybinių investicijų prisidėjo prie tikslų, 
susijusių su tvariu žemės ūkio paskirties žemės naudojimu
35–50 Remiamų negamybinių investicijų sąnaudos dažnai būdavo nepagrįstai didelės arba 
nepakankamai pagrįstos
39-41 Negamybinių investicijų viešojo finansavimo norma yra didelė nepaisant to, kad jos dažnai apima 
rentabilius komponentus
42–48 Valstybės narės finansavo investicijas, kurių sąnaudos buvo pernelyg didelės arba nepakankamai pagrįstos
49–50 Sąnaudų pagrįstumo problemų nustatyta 75 % Audito Rūmų audituotų negamybinių investicijų imties 
atveju
04 Turinys
51–71 Trūkumai, turintys įtakos paramos negamybinių investicijų ekonominiam veiksmingumui  
2007–2013 m. laikotarpiu, 2014–2020 m. laikotarpio pradžioje dar nebuvo ištaisyti
60–61 Nebuvo užtikrintas papildomumas veiklos lygmeniu siekiant paskatinti sinergiją
62–64 Tinkamų rodiklių ir duomenų apie veiklos rezultatus (išskyrus sąnaudas ir išdirbius) trūkumas
65–66 Atrankos procedūrų trūkumai
67–68 Pagalbos lygiai, nepatikslinti remiantis rentabiliais investicijų ypatumais
69–70 Nepagrįstos arba nepakankamai pagrįstos sąnaudos
71 Kitos tinkamumo problemos
72–81 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Pagrindiniai EŽŪFKP priemonės, pagal kurią teikiama parama negamybinėms 
investicijoms žemės ūkio srityje, ypatumai
 II priedas.  Vietoje patikrintų negamybinių investicijų santrauka
 III priedas. Poreikių, tikslų ir negamybinių investicijų tipų pagal valstybes nares santrauka
 Komisijos atsakymai
05
 Žodynėlis
BSVS : Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema. Bendra 2007–2013 m. programavimo laikotarpio kaimo plėtros 
intervencijų stebėjimo ir vertinimo sistema, kaip programų veiksmingumo gerinimo priemonė, užtikrinanti 
atskaitomybę ir leidžianti įvertinti tikslų pasiekimo mastą.
Efektyvumas : geriausio veiksmingumo ir sąnaudų santykio pasiekimas.
Ekonominio veiksmingumo analizė : ją atliekant lyginamos intervencijos sąnaudos ir padariniai siekiant įvertinti, 
kiek ją galima laikyti ekonomiškai naudinga. Šio audito metu negamybinės investicijos yra laikomos ekonomiškai 
veiksmingomis, kai: a) jos yra veiksmingos (žr. toliau pateiktą veiksmingumo apibrėžtį) ir ii) nėra įrodymų, kad 
tos pačios investicijos galėjo būtį įgyvendintos mažesnėmis sąnaudomis. Kai tos pačios investicijos gali būti 
įgyvendintos mažesnėmis sąnaudomis, tokių investicijų ekonominis naudingumas sumažėja, kadangi tie patys 
tikslai ir (arba) rezultatai būtų pasiekti mažesnėmis sąnaudomis.
Ex-ante  vertinimas : yra kiekvienos kaimo plėtros programos rengimo dalis ir juo siekiama tinkamiausiai paskirstyti 
biudžeto išteklius bei gerinti programavimo kokybę.
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai.
EŽŪFKP reglamentas : 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai.
Kaimo plėtros programa (KPP) : Valstybės narės arba regiono parengtas ir Komisijos patvirtintas dokumentas, 
skirtas planuoti ir stebėti kaimo plėtros politikos įgyvendinimą.
Laikotarpio vidurio vertinimas : vykdomo vertinimo ataskaitos tipas. Laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitose 
siūlomos priemonės kaimo plėtros programų kokybei ir jų įgyvendinimui gerinti.
Pasidalijamasis valdymas : ES biudžeto vykdymo metodas, kai Komisija jo vykdymo užduotis perduoda valstybėms 
narėms, išlaikydama galutinę atsakomybę.
Priemonė : politikos įgyvendinimo pagalbos schema. Kiekvienos priemonės atveju yra nustatomos konkrečios 
taisyklės, kurių turi būti laikomasi vykdant projektus arba veiksmus, kurie gali būti finansuojami. Priemonės yra 
dviejų tipų: investicinės priemonės ir su plotu susieta pagalba.
Programavimo laikotarpis : ES politikos sričių, kaip antai kaimo plėtros politikos, planavimo ir įgyvendinimo 
daugiametė programa.
Rezultatai : intervencijos tiesioginis poveikis ar pokyčiai.
Stebėjimas : reguliarus intervencijų išteklių, išdirbių ir rezultatų tikrinimas
06 Žodynėlis
Vadovaujančioji institucija : nacionalinė ar regioninė įstaiga, valstybės narės paskirta valdyti kaimo plėtros 
programą.
Veiksmingumas : nustatytų tikslų pasiekimas. Šio audito tikslais reikalavimus atitinkančios negamybinės 
investicijos, kurios patenkina agrarinės aplinkosaugos poreikius ir (arba) prisideda prie valstybių narių jų KPP 
nustatytų agrarinės aplinkosaugos tikslų pasiekimo, yra laikomos veiksmingomis.
Vertinimas : periodinis įrodymų rinkimas ir analizė, skirti parengti išvadas apie intervencijų veiksmingumą ir 
efektyvumą.
07
 Santrauka
I
Valstybės narės, įgyvendindamos ES kaimo plėtros 
politiką, gali naudoti ES biudžetą, iš kurio suteikiamos 
dotacijos, skirtos negamybinės sąnaudoms padengti. 
Negamybinės investicijos – tai investicijos, kurios 
negeneruoja didelės grąžos ar pajamų ir reikšmingai 
nedidina naudos gavėjo valdos vertės, tačiau turi tei -
giamą poveikį aplinkai. Negamybinės investicijos visų 
pirma turėtų vaidinti papildomąjį vaidmenį padedant 
siekti agrarinės aplinkosaugos tikslų ar įsipareigojimų, 
kurie gali būti prisiimti pagal kitas aplinkosaugos sche -
mas, arba didinant saugomų teritorijų aplinkosauginę 
vertę.
II
Viešoji parama negamybinėms investicijoms teikiama 
iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
ir iš nacionalinio bendrojo finansavimo lėšų. Nega -
mybinėms investicijoms taikomos viešosios paramos 
normos yra daug didesnės nei kitoms pelningoms 
investicijoms taikomos normos ir dažnai siekia 100 % 
visų investicinių sąnaudų. 2007–2013 m. programa -
vimo laikotarpiu negamybinėms investicijoms buvo 
išleista maždaug 860 milijonų eurų viešųjų lėšų. Šio 
audito metu buvo nagrinėjamas negamybinių inves -
ticijų ekonominis veiksmingumas prisidedant prie 
aplinkosaugos tikslų pasiekimo 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu.
III
Šio audito išvados yra grindžiamos keturių valstybių 
narių, kurios negamybinėms investicijoms išleido 80 % 
visų EŽŪFKP lėšų, valdymo ir kontrolės sistemų pati -
krinimu ir vizitais į 28 dažniausiai finansuotus negamy -
binių investicijų projektus. Audito Rūmai daro išvadą, 
kad parama negamybinėms investicijoms iš esmės 
prisidėjo prie aplinkosaugos projektų, susijusių su tva -
riu žemės ūkio paskirties žemės naudojimu, pasiekimo, 
tačiau tai nebuvo ekonomiškai veiksminga.IV
Nors valstybės narės ne visada užtikrindavo nega -
mybinių investicijų papildomąjį vaidmenį užtikrinant 
sąveiką su kitomis paramos schemomis, jos tikslingai 
skirstė negamybinėms investicijoms skirtas lėšas 
investicijų tipams, turintiems potencialą veiksmingai 
tenkinti jų agrarinės aplinkosaugos poreikius. Tačiau 
audito metu nustatyta, kad valstybės narės kompen -
savo nepagrįstai dideles arba nepakankamai pagrįstas 
investicines sąnaudas, dėl kurių parama negamybi -
nėms investicijoms buvo ekonomiškai neveiksminga. 
Be to, dėl atrankos procedūrų trūkumų valstybės narės 
finansavo ES finansavimo reikalavimų neatitinkančius 
negamybinių investicijų projektus arba atrinko pro -
jektų paraiškas tinkamai nepatikrinusios, ar jos atitiko 
esminius atrankos kriterijus.
V
Audito metu nustatyta, kad 71 % aplankytų projektų 
prisidėjo prie agrarinės aplinkosaugos tikslų, kaip 
antai susijusių su kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės 
apsauga, pasiekimo. Tam, kad šis įnašas būtų ekono -
miškai veiksmingas, nepaprastai svarbu, kad remiamų 
negamybinių investicijų sąnaudos būtų pagrįstos. 
Audito Rūmai 75 % šių projektų nustatė aiškių nepa -
grįstų sąnaudų požymių. Dėl šios priežasties tik 5 
iš 28 audituotų projektų (18 %) buvo ekonomiškai 
veiksmingi.
VI
Negamybinių investicijų sąnaudų pagrįstumo proble -
mos gali būti susijusios ne vien tik su projektų imtimi, 
kadangi nustatytus konkrečius atvejus nulėmė vals -
tybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai. 
Visų pirma jos kompensuodavo investicines sąnaudas 
remiantis vieneto kainomis, kurios buvo daug didesnės 
už faktines realizavimo išlaidas arba tinkamai nepa -
tikrindavo deklaruotų išlaidų tikrumo arba patvirtin -
davo patį brangiausią pasiūlymą vykdyti investicijas 
nereikalaudamos, kad naudos gavėjai jas pagrįstų 
arba nepalyginusios siūlomų išlaidų su lyginamaisiais 
standartais. Be to, Audito Rūmai visose audituotose 
valstybėse narėse nustatė keletą atvejų, kai negamy -
binėms investicijoms, kurioms buvo būdingos aki -
vaizdžios rentabilios charakteristikos, buvo taikomos 
maksimalios šiam investicijų tipui nustatytos pagalbos 
normos, o tai reiškė, kad daugeliu atvejų jos buvo visiš -
kai finansuotos viešosiomis lėšomis.
Santrauka 08
VII
Trūko svarbios veiksmingumo informacijos, paro -
dančios, ko buvo pasiekta teikiant ES paramą nega -
mybinėms investicijoms ES ir valstybių narių lygme -
nimis. Turimais stebėjimo rodikliais buvo vertinami 
tik sąnaudų ir išdirbių duomenys, kaip antai viešųjų 
išlaidų suma, paramą gaunančių valdų skaičius ir 
bendra investicijų apimtis. Dėl konkrečių rezultatų 
rodiklių stygiaus kai kurios valstybės narės susiejo 
negamybinių investicijų veiksmingumo vertinimą su 
kitomis aplinkosaugos sistemomis, darydamos per -
nelyg palankią prielaidą, kad su visomis jomis susiję 
rezultatai buvo vienodi.
VIII
Negamybinėms investicijoms skirta EŽŪFKP parama 
ir toliau teikiama 2014–2020 m. programavimo laiko -
tarpiu, tačiau Komisija ir valstybės narės dar neištaisė 
daugumos Audito Rūmų nustatytų trūkumų. Pagrin -
dinė priežastis yra ta, kad jos nesiėmė pakankamų 
priemonių, kad laiku nustatytų trūkumus siekdamos 
užtikrinti, kad prieš prasidedant naujajam laikotarpiui 
galima būtų vykdyti būtinus taisomuosius veiksmus. 
Viena vertus, valstybės narės neišanalizavo pažeidimų, 
aptiktų joms taikant jų pačių kontrolės priemones 
siekiant pagerinti schemos valdymą, priežasčių. Kita 
vertus, pačios Komisijos auditai buvo atlikti per vėlai 
siekiant padėti valstybėms narėms nustatyti ir ištaisyti 
2007–2013 m. įgyvendinimo laikotarpiu nustatytus 
valdymo trūkumus.
IX
Audito Rūmai, remdamiesi šiais nustatytais faktais, 
teikia šias rekomendacijas, skirtas pagerinti negamy -
binių investicijų, kurios bus finansuotos 2014–2020 m. 
kaimo plėtros programos laikotarpiu, ekonominį 
veiksmingumą:
— Komisija turėtų nuo 2017 m. stebėti atitinkamų 
valstybių narių vykdomą negamybinių investicijų 
įgyvendinimą pasitelkus jų metines įgyvendinimo 
atskaitas, kurios taip pat turėtų apimti negamybi -
nių investicijų projektų, įskaitant integruotuosius 
projektus, kurie buvo įgyvendinti kartu su kitomis 
kaimo plėtros priemonėmis ar aplinkosaugos sche -
momis, skaičių ir dalį.— Valstybės narės turėtų į savo įvertinimo planus 
įtraukti įvertinimą, kokiu mastu negamybinės in -
vesticijos buvo įgyvendintos taikant ir kitas kaimo 
plėtros priemones ar aplinkosaugos schemas.
— Valstybės narės turėtų viešai nurodyti visus kriteri -
jus, taikytus atrenkant negamybines investicijas ir 
nustatant jų eiliškumą pagal svarbą bei sistemingai 
tikrinti patvirtinamuosius dokumentus, įrodančius 
kad šių kriterijų buvo laikytasi. Valstybės narės 
taip pat turėtų užtikrinti tinkamą organizacijų ir 
asmenų, susijusių su paraiškų perdavimu ir atran -
ka, pareigų atskyrimą.
— Naujuoju programavimo laikotarpiu Komisija, atsi -
žvelgusi į jų skaidrumą, turėtų valstybėms narėms 
teikti rekomendacijas dėl atrankos kriterijų ir tikrin -
ti, kad valstybės narės taikytų tinkamas projektų 
atrankos procedūras.
— Komisija turėtų užtikrinti, kad negamybinių inves -
ticijų indėlis siekiant ES agrarinės aplinkosaugos 
tikslų būtų stebimas arba bent jau konkrečiai 
vertinamas atliekant 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio vertinimus.
— Jei parama negamybinėms investicijoms yra reikš -
minga, valstybės narės turėtų apibrėžti konkrečius 
rezultatų rodiklius ir savo metinėse įgyvendinimo 
ataskaitose ir vertinimuose apie šiuos rodiklius 
pranešti.
— Valstybės narės turėtų kiek įmanoma greičiau 
nustatyti tinkamus kriterijus, skirtus negamybinių 
investicijų, kurioms taikomi didžiausi paramos 
dydžiai, rentabilioms charakteristikoms nustatyti. 
Valstybės narės, remdamosi šiuo vertinimu, turėtų 
moduliuoti paramos intensyvumą.
— Komisija taip pat turėtų pateikti papildomas tokių 
kriterijų nustatymo gaires.
— Valstybės narės turėtų nedelsdamos įgyvendinti 
procedūras siekdamos užtikrinti, kad remiamų 
negamybinių investicijų sąnaudos neviršytų rinkos 
siūlomų panašių prekių, paslaugų arba darbų 
sąnaudų.
Santrauka 09
— Komisija, rengdama savo daugiametį audito planą, 
turėtų tikrinti, kaip veiksmingai valstybės narės 
taiko kontrolės priemones, numatytas siekiant 
užtikrinti sąnaudų pagrįstumą.
— Valstybės narės prieš atliekant pirmąsias 2014–
2020 m. laikotarpio kontrolės priemones vietoje 
turėtų nustatyti savalaikio klaidų, nustatytų šios 
kontrolės metu, konsolidavimo ir analizės metodą.
— Komisija, planuodama būsimus auditus, turėtų tin -
kamai atsižvelgti į šioje išlaidų srityje Audito Rūmų 
nustatytų trūkumų mastą, nepaisant jų ribotos 
finansinės svarbos.
10
 Įvadas
ES parama negamybinėms 
investicijoms žemės ūkio 
srityje
01 
Negamybinės investicijos – tai investi -
cijos, kurios negeneruoja didelės grą -
žos ar pajamų ir reikšmingai nedidina 
naudos gavėjo valdos vertės, tačiau 
turi teigiamą poveikį aplinkai. Viešoji 
parama negamybinėms investicijoms 
žemės ūkio valdų savininkams teikia 
finansinę paskatą žemės ūkio valdų 
savininkams vykdyti šio tipo ekologiš -
kas investicijas. Negamybinių inves -
ticijų turinys labai įvairus – nuo tokių 
kraštovaizdžio elementų, kaip antai 
tradicinių ribų, šlapynių, gyvatvorių ir 
akmens sienų, atkūrimo iki buveinės 
sukūrimo ir (arba) atkūrimo arba tokių 
kraštovaizdžio elementų kaip viržynų, 
ganyklų, kuriose gausu įvairių rūšių 
augmenijos, arba floristiniu požiūriu 
patobulintų žole apsodintų laukų pa -
kraščių atkūrimo (žr.  1 langelį ).02 
2007–2013 m. laikotarpiu iš Europos že -
mės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
negamybinėms investicijoms buvo 
skirta paramos pagal 216 priemonę. 
Kaip parodyta 1 diagramoje , ši prie -
monė yra ES kaimo plėtros politikos 
2 krypties dalis, susijusi su svarbiausiu 
tikslu – tvariu žemės ūkio paskirties 
žemės naudojimu.
Remiamų negamybinių investicijų pavyzdžiai1 langelis
Akmens siena Apulijoje (Italija) Lieptas per šlapynę Rytų Devone (JK)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
11 Įvadas
03 
EŽŪFKP reglamente1 nurodyta, kad 
„parama turėtų būti skiriama negamy -
binėms investicijoms, kai jos yra būti -
nos siekiant įvykdyti įsipareigojimus, 
prisiimtus pagal agrarinės aplinkosau -
gos schemas ar kitus agrarinės aplinko -
saugos tikslus, arba kai jos didina ati -
tinkamų „Natura 2000“ ar kitų didelės 
gamtinės vertės teritorijų žemės ūkio 
visuomeninę estetinę vertę“.
04 
Negamybinės investicijos visų pirma 
turėtų vaidinti papildomąjį vaidmenį 
padedant užtikrinti tvarų žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimą arba didi -
nant saugomų vietovių aplinkosauginę 
vertę arba prisidedant prie agrarinės 
aplinkosaugos įsipareigojimų, pavyz -
džiui, įsipareigojimų, remiamų pagal 
214 kaimo plėtros priemonę2 „agrari -
nės aplinkosaugos išmokos“, įvykdymo. 
Arba negamybinės investicijos gali būti 
įgyvendintos nepriklausomai norint 
pasiekti kitų agrarinės aplinkosaugos 
tikslų, kurie dažnai yra įgyvendinami 
taikant kitas aplinkosaugos schemas ir 
(arba) priemones.05 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu parama negamybinėms investici -
joms ir toliau yra mokama pagal naują 
pagalbinę priemonę 4.43 „parama 
pelno nesiekiančioms investicijoms, 
susijusioms su agrarinės aplinkosaugos 
ir klimato srities tikslų pasiekimu“. Ši 
priemonė iš esmės yra tokia pati, kaip 
ir 2007–2013 m. taikyta priemonė jos 
loginio pagrindo, apimties, naudos ga -
vėjų, paramos tipo ir lygio prasme. Ji ir 
toliau vaidina su kitomis priemonėmis4 
ir (arba) kitais aplinkosaugos tikslais 
susijusį papildomąjį vaidmenį. I priede  
palyginimui pateikiama 2007–2013 ir 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piais taikytos priemonės loginis pa -
grindas ir tam tikros charakteristikos.1 diagramaES kaimo plėtros politikos 2 krypties struktūra žemės ūkio paskirties žemės tvaraus 
naudojimo požiūriu
Šaltinis : Europos kaimo plėtros tinklas (EKPT).
2 kryptis – aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas
Tvarus žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimasIšmokos už gamtines kliūtis ūkininkams kalnuotose vietovėse
Išmokos ūkininkams vietovėse, kuriose yra nepalankios 
sąlygos, išskyrus kalnuotas vietoves
„Natura 2000“ mokėjimai ir mokėjimai, susiję su Direktyva 
2000/60/EB
Agrarinės aplinkosaugos išmokosGyvūnų gerovės išmokosNegamybinės investicijos 216215214213212211
1 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamento dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai preambulės 
37 konstatuojamoji dalis 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1).
2 214 Kaimo plėtros priemonė 
„agrarinės aplinkosaugos 
išmokos“ remia tvarią kaimo 
vietovių plėtrą. Pagal šią 
priemonę suteiktos išmokos 
sudaro 57 % žemės ūkio 
paskirties žemės tvariam 
naudojimui skirto viešojo 
finansavimo. Ji skatina 
ūkininkus ir kitus žemės 
valdytojus savanoriškai 
įsipareigoti taikyti ar toliau 
taikyti žemės ūkio gamybos 
metodus, suderinamus su 
aplinkos, kraštovaizdžio ir jo 
savitumų, gamtinių išteklių, 
dirvožemio ir genetinės 
įvairovės apsauga bei 
gerinimu.
3 Kaip apibrėžta 2014 m. liepos 
17 d. Komisijos įgyvendinimo 
reglamente (ES) Nr. 808/2014, 
kuriuo nustatomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1305/2013 
dėl paramos kaimo plėtrai, 
teikiamos Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
lėšomis, taikymo taisyklės 
(OL L 227, 2014 7 31, p. 18).
12 Įvadas
06 
Komisija ir valstybės narės dalijasi 
atsakomybe už negamybines investi -
cijas skiriamos ES paramos valdymą. 
Valstybės narės turi apibrėžti konkre -
čius tikslus ir įdiegti veiksmingas val -
dymo ir kontrolės sistemas siekdamos 
užtikrinti, kad remiant investicijas būtų 
laikomasi taikomų taisyklių ir kad jos 
būtų ekonomiškai efektyvios.
07 
Komisija nustato įgyvendinimo taisy -
kles ir gaires ir tvirtina nacionalines 
arba regionines kaimo plėtros progra -
mas (KPP), kuriose valstybės narės nu -
stato savo tikslus, susijusius su atrink -
tomis paramos priemonėmis. Komisija 
stebi ir prižiūri programų įgyvendinimą 
ir tikrina, ar valstybių narių adminis -
tracijos įdiegė veiksmingas valdymo ir 
kontrolės sistemas.08 
2007–2013 m. laikotarpiu negamybi -
nėms investicijoms nustatyti viešosios 
paramos lygiai gali siekti 100 % visų 
tinkamų finansuoti sąnaudų. Palygini -
mui – kitoms gamybinėms investici -
joms paprastai taikoma 40 % paramos 
norma, kaip antai investicijoms, susiju -
sioms su žemės ūkio valdų moderniza -
vimu arba suteikiančioms vertę žemės 
ūkio produktams. 2014–2020 m. laiko -
tarpiu šie viešosios paramos dydžiai ir 
toliau bus taikomi.
09 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu negamybinėms investicijoms buvo 
numatyta skirti maždaug 1 014 milijo -
nų eurų t. y. 1,5 % žemės ūkio paskir -
ties žemės tvariam naudojimui skirto 
viešojo finansavimo (EŽŪFKP ir nacio -
nalinio finansavimo) lėšų (žr.  1 len -
telę ). 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu, kadangi dauguma KPP šios 
ata skaitos rengimo metu (2015 m. ge -
gužės pabaigoje5) dar nebuvo patvir -
tintos, neįmanoma pateikti numatytų 
EŽŪFKP išlaidų sumų.1 lentelėBendros 2007–2013 m. negamybinėms investicijoms skirtos EŽŪFKP ir viešosios 
išlaidos (EŽŪKPF ir nacionalinis bendrasis finansavimas) (eurais)
Priemonė AprašymasSumokėta Suplanuota
EŽŪFKP Viešasis finansavimas EŽŪFKP Viešasis finansavimas
216 Negamybinės investicijos 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Šaltinis : Europos Komisijos SFC2007 sistema (2015 m. gegužės mėn.).4 „Agrarinė aplinkosauga ir 
klimatas“ – tai naujoji 
2014–2020 m. laikotarpio 
kaimo plėtros priemonė Nr. 10. 
Pagal šią priemonę 
mokamomis išmokomis 
siekiama išsaugoti ir skatinti 
būtinus žemės ūkio praktikos 
pakeitimus, siekiant daryti 
teigiamą poveikį aplinkai ir 
klimatui.
5 Vadovaujantis Komisijos 
SFC2014 sistema iki 2015 m. 
gegužės 29 d. Komisija  
buvo patvirtinusi 
51 programavimo dokumentą, 
o 67 programavimo 
dokumentams vis dar buvo 
taikomos tvirtinimo 
procedūros.
13
 Audito apimtis  
ir metodas
10 
Audito Rūmai, siekdami pateikti 
rekomendacijas dėl naujojo programa -
vimo laikotarpio, atliko negamybinių 
investicijų ekonominio veiksmingumo, 
šioms prisidedant prie EŽŪFKP tikslo, 
susijusio su tvariu žemės ūkio paskir -
ties žemės naudojimu 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu, auditą. Jis 
buvo atliktas tam, kad valstybės narės, 
rengdamos jų programas reglamen -
tuojančias įgyvendinimo taisykles ir 
procedūras, atsižvelgtų į šias rekomen -
dacijas ir kad Komisija galėtų jomis pa -
sinaudoti, visų pirma siekiant pagerinti 
valstybių narių valdymo ir kontrolės 
sistemų stebėjimą.
11 
Audito tikslas buvo atsakyti į šį 
klausimą:
Ar negamybinės investicijos ekono -
miškai veiksmingai prisidėjo prie 
tvaraus žemės ūkio paskirties žemės 
naudojimo?
12 
Audito Rūmų ataskaitoje šiuo tikslu 
teikiami atsakymai į šiuos smulkesnius 
klausimus:
— Ar negamybinės investicijos veiks -
mingai prisidėjo prie agrarinės 
aplinkosaugos tikslų, susijusių su 
tvariu žemės ūkio paskirties žemės 
naudojimu, pasiekimo?— Ar remiamų negamybinių inves -
ticijų sąnaudos buvo pagrįstos ir 
tinkamos?
— Ar Komisija ir valstybės narės, 
siekdamos atlikti patobulinimus 
2014–2020 m. laikotarpiu, nustatė 
ir ištaisė trūkumus, turinčius įtakos 
2007–2013 m. laikotarpio nega -
mybinių investicijų ekonominiam 
veiksmingumui?
13 
Auditas buvo atliekamas 2014 m. 
liepos mėn.–2015 m. balandžio mėn. 
Audito metu daugiausia dėmesio buvo 
skiriama 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiui: jis apėmė valstybių narių 
valdymo ir kontrolės sistemas, susiju -
sias su parama negamybinėms investi -
cijoms ir 28 projektų, kurie atspindėjo 
svarbiausias negamybines investicijas 
keturiose valstybėse narėse6 – (Portu -
galijoje (žemyninėje dalyje), Danijoje, 
Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) 
ir Italijoje (Apulijoje), kurioms teko 
80 % EŽŪFKP išlaidų – imtį ir 60 % 216 
priemonės naudos gavėjų prasidėjus 
auditui (žr.  2 diagramą ).6 Šioje ataskaitoje valstybė narė 
gali reikšti šalį arba tos šalies 
regioną.
14 Audito apimtis ir metodas 
14 
Audito įrodymai buvo surinkti atlikus 
dokumentų peržiūras ir surengus au -
dito vizitus į audituotų valstybių narių 
vadovaujančiąsias institucijas ir naudos 
gavėjus. 28 audituotų negamybinių in -
vesticijų projektų atveju Audito Rūmai 
vertino jų tinkamumą finansuoti ir pa -
pildomumą kitoms agrarinėms aplin -
kosaugos priemonėms arba tikslams 
ir tikrino, ar jie iš tikrųjų priimtinomis 
sąnaudomis prisidėjo prie nustaty -
tų agrarinės aplinkosaugos poreikių 
patenkinimo. Šio vertinimo rezultatai 
pateikti II priede .2 diagrama2007–2013 m. programavimo laikotarpis – vykdytos negamybinėms investicijoms 
skirtos EŽŪFKP išlaidos
Šaltinis : Europos Komisijos SFC2007 sistema (2014 m. kovo mėn.)020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BE2007–2013 m. kaimo plėtra – parama negamybinėms investicijoms
Įgyvendintas EŽŪFKP ﬁnansavimas (milijonais eurų)
15
 Pastabos
Nepaisant atrankos 
procedūrų ir stebėjimo 
priemonių trūkumų, 
Audito Rūmai nustatė 
veiksmingos paramos 
negamybinėms 
investicijoms požymių
15 
Audito Rūmai, siekdami įvertinti, ar 
parama negamybinėms investicijoms 
veiksmingai prisidėjo prie tvaraus 
žemės ūkio paskirties žemės naudoji -
mo, tikrino audituotų valstybių narių 
valdymo ir kontrolės sistemas ir šiuos 
taikytus kriterijus:
— Valstybės narės turėtų aiškiai 
nustatyti savo konkrečius agrarinės 
aplinkosaugos poreikius, susijusius 
su tvariu žemės ūkio paskirties 
žemės naudojimu ir negamybinių 
investicijų tipais, kurie galėtų prisi -
dėti prie šių poreikių patenkinimo. 
Valstybės narės, atsižvelgdamos 
į tai, kad negamybinės investicijos 
turėtų papildyti kitas susijusias 
agrarinės aplinkosaugos priemo -
nes ir (arba) tikslus, turėtų užtikrin -
ti šį papildomumą aiškiai susie -
damos paramą negamybinėms 
investicijoms ir šias priemones ir 
(arba) tikslus.— Valstybės narės turėtų veiksmingai 
taikyti projektų atrankos kriterijus 
siekdamos skirti turimą finansa -
vimą nustatytiems negamybinių 
investicijų tipams, tuo pat metu 
užtikrinant skaidrumą ir atitiktį 
taikomiems teisės aktams.
— Valstybės narės turėtų stebėti 
projektų įgyvendinimą ir įvertinti, 
ar remiamos negamybinės inves -
ticijos prisidėjo prie nustatytų 
aplinkosaugos tikslų pasiekimo.
Šiuos kriterijus iliustruojanti intervencijos 
logika pateikta 3 diagramoje .
16 
Be šio valdymo sistemų įvertinimo, 
Audito Rūmai patikrino 28 negamybi -
nių investicijų projektų imtį (žr. 13 dalį), 
valstybių narių KPP ir atitinkamus 
stebėjimo duomenis ir vertinimo 
ataskaitas.3 diagramaNegamybinių investicijų intervencijos logika 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu
Poreikių nustatymas ir 
tikslų apibrėžimasInvesticijų, kurios yra 
suderintos ir susietos su 
poreikiais ir tikslais, tipų 
nustatymasNegamybinių investicijų 
įnašo ir sąveikaus vaidmens 
įvertinimas papildant kitas 
priemones ir tikslus
16 Pastabos
Nepaisant plačios agrarinės 
aplinkosaugos poreikių 
apibrėžties, valstybės narės 
skirstė tikslingą paramą, 
apribodamos negamybinių 
investicijų, kurios atitinka 
finansavimo reikalavimus, 
tipus
17 
Tam, kad parama negamybinėms 
investicijoms būtų veiksminga, ji 
turi būti skiriama siekiant patenkinti 
konkrečius agrarinės aplinkosaugos 
poreikius, susijusius su tvariu žemės 
ūkio paskirties žemės naudojimu. 
Audito Rūmai nustatė, kad nors visos 
valstybės narės buvo apibrėžusios savo 
bendruosius agrarinės aplinkosaugos 
poreikius, jos sumažino netikslingos 
paramos riziką, apribodamos finansavi -
mo reikalavimus atitinkančių negamy -
binių investicijų tipus. Agrarinės aplin -
kosaugos poreikių ir tikslų santrauka ir 
kiekvienoje valstybėje narėje nustatyti 
negamybinių investicijų tipai pateikti 
III priede . Jame parodyta, kad iš tiesų 
yra užtikrintas bendras valstybių narių 
atrinkto negamybinių investicijų tipo 
ir jų KPP apibūdintų agrarinės aplinko -
saugos poreikių nuoseklumas.
18 
Dvi valstybės narės, svarstydamos 
viešosios paramos finansinius asigna -
vimus, toliau tikslingai skirstė paramą, 
daugiausia skirtą projektams, susiju -
siems su kraštovaizdžio priežiūra ir 
apsauga. Portugalijos atveju 89 % para -
mos negamybinėms investicijoms buvo 
susiję su tradicinės akmens sienos, 
remiančios vynuogynų terasas Duero 
slėnyje, rekonstrukcija. Apulijos (Italija) 
atveju 97 % viešosios paramos nega -
mybinėms investicijoms buvę susiję 
su tradicinių akmens sienų, kurios yra 
būdingos regioninėms ūkininkavimo 
sistemoms ir kraštovaizdžiui, atkūrimu. 
Tai – aiškaus pasirinkimo koncentruoti 
paramą negamybinėms investicijoms, 
siekiant patenkinti agrarinės aplinko -
saugos poreikius, pavyzdys.Visos keturios audituotos 
valstybės narės paminėjo 
paramos negamybinėms 
investicijoms papildomumą, 
tačiau tik dvi jį pritaikė 
veiklos lygmeniu siekdamos 
paskatinti sinergiją su 
kitomis paramos schemomis
19 
EŽŪFKP reglamente negamybinėms 
investicijoms numatytas papildomasis 
vaidmuo (žr. 3 ir 4 dalis), tačiau pagal jį 
valstybėms narėms suteikiama veiks -
mų laisvė pasirinkti papildomumo 
lygmenį. Audito metu nustatyta, kad 
visose audituotose valstybėse narėse 
buvo pateiktos nuorodos į papildo -
mumą, tačiau tik dviejose šalyse – 
Portugalijoje (žemyninėje dalyje) ir 
JK (Anglijoje) – šis darbiniu lygmeniu 
apibrėžtas papildomumas faktiš -
kai skatino skirtingų aplinkosaugos 
paramos schemų sinergiją. Visų pirma 
šios pastarosios valstybės narės buvo 
integravusios paramą negamybinėms 
investicijoms į 214 EŽŪFKP priemonę 
„Agrarinės aplinkosaugos išmokos“ nu -
statant, jog norint pasinaudoti parama 
negamybinėms investicijoms būtina, 
kad agrarinės aplinkosaugos įsiparei -
gojimas būtų susietas su 214 kaimo 
plėtros priemone.
20 
Kita vertus, Danija ir Italija (Apulija) 
apibrėžė papildomumą ne tokiais 
praktiškais ir aiškiais terminais, kadangi 
parama negamybinėms investicijoms 
buvo susijusi su bendrais jų KPP nusta -
tytais agrarinės aplinkosaugos tikslais 
(pavyzdžiui, kraštovaizdžio išsaugo -
jimu ir gamtinių išteklių apsauga), 
kurių buvo siekiama ir taikant kitas 
2 krypties EŽŪFKP priemones (žr.  1 di -
agramą ). Tačiau priemonių tarpusavio 
papildomumas nebuvo išplėtotas. 
2 langelyje  pateikti paramos nega -
mybinėms investicijoms sinergijos ir 
neaiškaus papildomumo pavyzdžiai.
17 Pastabos
21 
Audito Rūmai mano, kad nusprendus 
integruoti paramą negamybinėms 
investicijoms į kitas kaimo plėtros prie -
mones, kaip antai į 214 priemonę, buvo 
sukurta potencialiai stipresnė sąsaja 
su kitais jau prisiimtais įsipareigoji -
mais, todėl tokiu būdu yra skatinamas 
stipresnis sinergijos poveikis siekiant 
agrarinės aplinkosaugos tikslų.22 
Tačiau dėl šio priemonių integravi -
mo taip pat kyla rizika, kad jei pagal 
kiekvieną priemonę finansuojamos 
veiklos rūšys nebus aiškiai atskirtos, 
parama dubliuosis. Toks atvejis nusta -
tytas Portugalijoje (žemyninėje dalyje), 
kur pagal 214 priemonę „Agrarinės 
aplinkosaugos išmokos“ teikiama 
parama apėmė akmeninių sienų dalių, 
kurias buvo būtina restauruoti (jos 
buvo blogos būklės), priežiūrai (res -
tauravimui) skirtas sumas. Todėl pagal 
214 priemonę mokamos išmokos, susi -
jusios su priežiūros vykdymo įsiparei -
gojimu, galėjo apimti abu veiksmus – 
sienų priežiūrą ir restauravimą. Tuo pat 
metu restauravimo darbų išlaidos taip 
pat galėjo būti deklaruojamos taikant 
100 % paramos negamybinėms investi -
cijoms normą. Tai reiškia, kad paramos, 
skirtos tam tikroms akmeninių sienų 
dalims atstatyti, intensyvumas galėjo 
objektyviai viršyti 100 %. Audito Rūmai 
nustatė keturis tokius atvejus Portuga -
lijoje aplankius šešis projektus.Papildomumo su kitomis priemonėmis / tikslais pavyzdžiai
Portugalijoje (žemyninėje dalyje) pagal negamybinių investicijų schemas, kurias taikant remiamas akmeninių 
sienų restauravimas Duero slėnyje, reikalaujama, kad pareiškėjai būtų 214 priemonės „agrarinės aplinkosau -
gos išmokos“ naudos gavėjai. Pagal 214 priemonę naudos gavėjai gauna finansinę paramą už keleto agrarinės 
aplinkosaugos įsipareigojimų vykdymą. Vienas šių įsipareigojimų – mažiausiai penkerius metus išlaikyti gerą jų 
žemės ūkio valdos akmeninės sienos būklę. Tokiais atvejais parama negamybinėms investicijoms, skirta akme -
ninių sienų restauravimui, papildo įsipareigojimą, pagal kurį reikalaujama jas prižiūrėti, o abi priemonės kartu 
prisideda prie tikslo išlaikyti gerą svarbaus kraštovaizdžio elemento būklę.
JK (Anglijos) atveju aplinkos valdymas – tai savanoriška schema, pagal kurią mokamos išmokos (jos finansuoja -
mos pagal 214 kaimo plėtros priemonę) žemės valdytojams, kurie įsipareigoja valdyti savo žemę vadovaujantis 
agrarinės aplinkosaugos tikslais. Ši schema susideda iš skirtingų pakopų, kurioms nustatyti didėjantys reika -
lavimai: viena šių pakopų – aukšto lygio valdymas – apima galimybę finansuoti tam tikros rūšies kapitalinius 
darbus (pavyzdžiui, kraštovaizdžio ir jo ypatumų ar tradicinių ribų atstatymas), kuriuos turi vykdyti naudos 
gavėjai. Šie kapitaliniai darbai finansuojami teikiant paramą negamybinėms investicijoms.
Italijos (Apulijos) ir Danijos atveju parama negamybinėms investicijoms buvo susijusi su bendrų agrarinės 
aplinkosaugos tikslų, kurie buvo nustatyti visai 2 krypčiai, pasiekimu, kaip antai kaimo kraštovaizdžių apsaugos 
ir biologinės įvairovės išlaikymu; ją teikiant nebuvo apsiribota konkrečiomis teritorijomis, kurios buvo įvardytos 
kaip turinčios ypatingą aplinkosauginę vertę. Italijos (Apulijos) atveju buvo vien tik reikalaujama, kad paramos 
gavėjai plėtotų ūkininkavimo veiklą, o Danijos atveju bet kurie privatūs ar vieši juridiniai asmenys, įskaitant že -
mės ūkio paskirties žemės savininkus ar nuomininkus gali būti naudos gavėjai, išskyrus žemės, skirtos šlapynių 
sukūrimui, įsigijimo pagalbinę priemonę, pagal kurią teikiamos paramos gavėja buvo Danijos valstybė.2 langelis
18 Pastabos
23 
Apskritai valstybių narių pasirinkimą 
įgyvendinti paramą negamybinėms 
investicijoms atspindėjo Audito Rūmų 
aplankytų projektų imtis – 16 iš 28 
aplankytų projektų buvo įgyvendin -
ti tuo pat metu taikant kitas kaimo 
plėtros priemones ir kad dauguma 
projektų (21 iš 28) buvo laikomi papil -
dančiais kitus agrarinės aplinkosaugos 
tikslus. II priede  pateikta išsamesnė 
informacija.Dėl audituotų valstybių narių 
atrankos procedūrų trūkumų 
buvo remiamos negamybinės 
investicijos, neatitinkančios 
finansavimo reikalavimų, 
arba tos investicijos, 
kurios buvo nepakankamai 
pagrįstai atrinktos
24 
Valstybės narės privalo skirti negausias 
viešąsias lėšas tiems projektų pasiūly -
mams, kurie geriausiai atitinka nacio -
nalinius arba regioninius poreikius, tuo 
pat metu laikantis taikomų teisės aktų 
ir vienodų galimybių šiomis lėšomis 
pasinaudoti bei skaidrumo principų. 
Audito Rūmai audituotose valstybėse 
narėse patikrino įdiegtas atrankos pro -
cedūras ir visose, išskyrus vieną, nusta -
tė su šiais aspektais susijusių trūkumų. 
Pavyzdžiai pateikti 3 langelyje .
Atrenkant negamybinių investicijų projektus nustatyti trūkumai
a) Reikalavimų neatitinkančių investicijų atranka
Danija
Su šlapynių projektais susijusios preliminarios (t. y. galimybių) studijos traktuojamos kaip atskiros negamybi -
nės investicijos: jos atliekamos įvykdžius atskiras tvirtinimo procedūras ir ekonominiu požiūriu yra nepriklau -
somos nuo bet kokių investicijų, kurios gali būti įvykdytos vėlesniame etape. Tačiau Reglamento 1974/20067 
55 straipsnyje nustatyta, kad tinkamos finansuoti bendros investavimo operacijos sąnaudos tokiomis laikomos 
tik tuomet, jei tokia investavimo operacija iš tikrųjų buvo atlikta. Audito Rūmai mano, kad laikantis šio reika -
lavimo apsaugomi ekonominio naudingumo principai, kadangi jis užkerta kelią ES lėšų panaudojimui veiks -
mams, kurie neprisideda prie paramos schemos tikslų. Taip yra galimybių studijų, kurias atlikus nevykdomos 
konkrečios investicijos, atveju. Šioje valstybėje narėje atlikus mažiau nei pusę finansuotų preliminarių studijų 
buvo pateiktos atskiros paraiškos dėl faktinių investicijų vykdymo šlapynėse. Be to, keliais atvejais atlikus gali -
mybių studijas, po kurių buvo suformuluotos teigiamos išvados, nebuvo įgyvendinti konkretūs projektai.
Italija (Apulija)
Nacionalinės institucijos yra nustačiusios, kad tik ūkių valdytojai, kurie yra registruoti Prekybos rūmų ūkių registre, 
gali pasinaudoti parama negamybinėms investicijoms. Audito Rūmai nustatė, kad trys iš šešių vietoje aplankytų 
naudos gavėjų nesilaikė šio reikalavimo ir todėl neturėjo teisės naudoti parama negamybinėms investicijoms.
7 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1974/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės 
ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles (OL L 368, 2006 12 23, p. 15).3 langelis
19 Pastabos
b) Projektų atranka buvo nepakankamai skaidri
JK (Anglija)
Nacionalinės institucijos įvardija ūkius, kuriems galėtų būti skiriama parama. Šiuo tikslu jos naudojasi iš anksto 
sudarytais ūkių, kurie buvo suskirstyti prioriteto tvarka atsižvelgiant į jų galimybes pasiekti rezultatų aplinkos 
apsaugos srityje, sąrašais, kuriuos pateikus vykdoma derybų procedūra tarp nacionalinių institucijų ir poten -
cialių naudos gavėjų. Tačiau informacija, kuria remiantis buvo nustatomi paraiškų prioritetai ir jų privalumai, 
nebuvo galima pasinaudoti. Be to, išnagrinėjus schemos dokumentus paaiškėjo, kad papildomų pasiūlymų dėl 
žemės valdymo įtraukimas priklauso nacionalinių pareigūnų kompetencijai.
Danija
Paraiškas paramai gauti, susijusias su negamybinėmis investicijomis, vykdomomis kolektyvinėse plantacijose, 
vadovaujančiosioms institucijoms beveik išimtinai teikia nacionalinė žemės savininkų ir nuomininkų asociaci -
ja. Ši nacionalinė asociacija, vadovaudamasi savo pačios kriterijais, sprendžia, kuri vietos asociacija dalyvaus 
pateiktuose projektuose ir galiausiai nutaria, kokie projektai bus finansuojami. Be to, nacionalinė asociacija 
dalyvauja patariamajame komitete, kuris nustato pateiktų paraiškų santykinį prioritetą. Audito Rūmų nuomo -
ne, tai – galimas interesų konfliktas.
c) Netinkamas esminių atrankos kriterijų patikrinimas
Italija (Apulija)
2009 m. kvietime teikti pasiūlymus, susijusius su parama negamybinėms investicijoms, skirta akmeninėms 
sienoms restauruoti, 602 iš 3 887 pateiktų paraiškų buvo patvirtintos, jų vertė iš viso sudarė 42,7 milijono eurų 
bendrų viešųjų išlaidų. Pagal pirmenybės nustatymo kriterijus buvo skirtas maksimalus septynių balų skaičius. 
Visos paraiškos, kurioms buvo skirta mažiau nei šeši balai, buvo atmestos.
Vienas lemiamų prioritetų nustatymo kriterijų buvo ūkių klasifikacija, pagal kurią ūkiai buvo įvardijami kaip tu -
rintys didelę aplinkosauginę vertę ir vertę kraštovaizdžio požiūriu, jei juose yra alyvmedžių giraičių. Šį kriterijų 
atitikę pareiškėjai gavo du balus, o tai buvo lemiamas jų neatmetimo veiksnys.
Nacionalinės institucijos nepriklausomai nepatikrino, ar šio konkretaus buvo laikomasi. Ši užduotis buvo pati -
kėta gamintojų asociacijoms, kurios turėjo patvirtinti, kad jų padaliniai šį kriterijų atitiko. 
20 Pastabos
Trūko svarbios informacijos, 
parodančios, ko buvo 
pasiekta teikiant ES paramą 
negamybinėms investicijoms 
ES ir valstybių narių 
lygmenimis…
25 
Pagrindinė priemonė, užtikrinanti, kad 
EŽŪFKP parama negamybinėms inves -
ticijoms būtų tinkamai panaudota, yra 
stebėjimas ir vertinimas. 2007–2013 m. 
laikotarpiu kaimo plėtros reglamente 
buvo nustatyta bendra stebėsenos 
ir vertinimo sistema (BSVS). Taikant 
BSVS naudojami bendrieji rodikliai, 
kurių tikslas – fiksuoti kaimo plėtros 
tikslų įgyvendinimo pažangą, sudarant 
galimybę palyginti kiekvieną KPP ir 
kaupti duomenis. Kadangi naudojant 
bendruosius rodiklius neįmanoma nu -
statyti viso atskiros paramos schemos 
poveikio, valstybės narės taip pat gali 
nustatyti tam tikrą skaičių papildomų 
rodiklių.26 
Audito Rūmai nustatė kelis stebėjimo ir 
vertinimo trūkumus, dėl kurių iš esmės 
trūksta svarbios informacijos, parodan -
čios vykdant negamybines investicijas 
pasiektus rezultatus ir visų pirma at -
skleidžiančios, kokiu mastu negamybi -
nės investicijos prisidėjo prie agrarinės 
aplinkosaugos tikslų, susijusių su tvariu 
žemės ūkio paskirties žemės naudoji -
mu, pasiekimo.
27 
Pirma, valstybės narės nenustatė papil -
domų pagrindinių rodiklių, susijusių su 
parama negamybinėms investicijoms 
programavimo etape. Naudojant pa -
pildomus pagrindinius rodiklius būtų 
galima nustatyti aplinkybes, kurioms 
esant paramai negamybinėms investi -
cijoms skirtų išteklių paskirstymas tam -
pa aiškesnis, ir kurie leistų laikotarpio 
pabaigoje palyginti paramos negamy -
binėms investicijoms indėlį. 4 lange -
lyje  pateiktas pavyzdys, kaip pagrindi -
niai rodikliai galėtų palengvinti teikiant 
paramą negamybinėms investicijoms 
gautų rezultatų vertinimą.
Galimų pagrindinių rodiklių pavyzdžiai
Italija (Apulija) ir Portugalija (žemyninė dalis)
Akmeninių sienų restauravimas buvo vienintelis svarbiausias negamybinių investicijų tipas, apibrėžtas KPP 
(97 % visos viešosios paramos Apulijoje, 89 % Portugalijoje). Tačiau nacionalinės institucijos nėra nustačiusios 
pradinės situacijos, susijusios su bendru akmeninių sienų kiekiu srityse, kurioms yra teikiama šio tipo para -
ma negamybinėms investicijoms, akmeninių sienų, kurios, kaip buvo nustatyta programavimo laikotarpio 
pradžioje, buvo reikalinga priežiūra, kiekiu arba tiksliniu akmeninių sienų, kurios turi būti atstatytos, kiekiu 
programavimo laikotarpio pabaigoje; tai būtų leidę sudaryti aiškesnį išteklių, skirtų šio tipo negamybinėms 
investicijoms, svarbos ir veiksmingumo vaizdą.4 langelis
21 Pastabos
28 
Antra, bendraisiais BSVS rodikliais ver -
tinami sąnaudų ir išdirbių duomenys, 
kaip antai viešųjų išlaidų suma, paramą 
gaunančių ūkių skaičius, bendra 
investicijų apimtis, tačiau jie yra ypač 
netinkami norint įvertinti tokių inves -
ticinių priemonių, kaip parama nega -
mybinėms investicijoms, poveikį. Taip 
pat taikant su parama negamybinėms 
investicijoms susijusį gautą bendrą 
rezultatų rodiklį atsižvelgiama į žemės 
plotą (matuojamą hektarų skaičiumi), 
kuris yra naudojamas taikant sėkmin -
gas žemės valdymo schemas, ir todėl 
nustatyti investicinės priemonės sąsają 
ar indėlį nėra prasmės.
29 
Nepaisant bendrų rezultatų rodiklių 
netinkamumo, kuris buvo aiškiai pripa -
žintas Portugalijos (žemyninės dalies) ir 
JK (Anglijos) KKP , audituotos valstybės 
narės nėra apibrėžusios papildomų 
rodiklių, kurių tikslas – kaupti šią svar -
bią informaciją, susijusią su parama 
negamybinėms investicijoms.30 
Kitas šaltinis, kurį naudojant galima 
gauti svarbios informacijos apie re -
zultatus, yra vertinimas. Priešingai nei 
reguliarus tikrinimas, kuris yra atlieka -
mas vykdant stebėjimą, vertinimas yra 
periodinis įrodymų, įskaitant infor -
macijos, pateiktos stebėjimo tikslais, 
rinkimas ir analizavimas. Audito metu 
buvo galima pasinaudoti tik vidurio 
laikotarpio vertinimais, kurie buvo 
atlikti įpusėjus nagrinėjamam laikotar -
piui. Šių vertinimo ataskaitų peržiūra 
parodė, kad jose nebuvo pateikta 
svarbi informacija apie rezultatus, 
kurie buvo gauti teikiant paramą 
negamybinėms investicijoms. Taip 
buvo iš esmės dėl vėlyvo įgyvendini -
mo ir svarbios stebėjimo informacijos 
stygiaus. Iš tikrųjų Komisijai atlikus 
atskirų LVVA ataskaitų peržiūrą buvo 
įvardyta nedidelė susipažinimo su 
stebėjimo duomenimis galimybė ir jų 
ribotas išsamumas. 5 langelyje  pateikti 
labai ribotos informacijos, susijusios su 
paramos negamybinėms investicijoms 
veiksmingumu, pavyzdžiai.
LVVA ataskaitose pateiktų nuorodų į paramą negamybinėms investicijoms 
pavyzdžiai
Portugalijos (žemyninės dalies) atveju dėl vėlyvo priemonės įgyvendinimo LVVA nebuvo pateikta jokios nuo -
rodos į negamybines investicijas.
Italijos (Apulijos) atveju LVVA buvo pateikta informacijos apie paramos negamybinėms investicijoms poveikį 
bei jos ir aplinkosauginės naudos tarpusavio santykį. Tačiau LVVA pateikimo metu išlaidos nebuvo apmokėtos, 
o tai rodo, kad ataskaitoje buvo dar kartą įvardyta aplinkosauginė nauda, kuri buvo nurodyta KPP ir ex ante  
įvertinimo ataskaitoje.
Danijos atveju LVVA buvo nurodyta, kad nacionalinės priemonės, įgyvendinančios paramą negamybinėms 
investicijoms, buvo nepakankamos veiklos tikslų apibrėžties prasme.
JK (Anglijos) atveju į LVVA buvo įtraukta konkreti rekomendacija dėl poreikio apibrėžti naujus rodiklius, lei -
džiančius įvertinti paramos negamybinėms investicijoms, veiksmingumą ir svarbą.5 langelis
22 Pastabos
31 
Dėl pirmiau apibūdintų problemų naci -
onalinės institucijos negalėjo padaryti 
prasmingų išvadų dėl paramos nega -
mybinėms investicijoms sėkmingumo 
arba veiksmingumo prisidedant prie 
kitų aplinkosaugos priemonių ar tikslų 
pasiekimo. Dėl to valstybės narės, 
kurios apribojo paramą negamybi -
nėms investicijoms kitų kaimo plėtros priemonių naudos gavėjams, kaip antai 
agrarinės aplinkosaugos mokėjimus, 
susiejo abiejų priemonių vertinimą 
vadovaudamosi pernelyg optimistiniu 
loginiu pagrindu, pagal kurį pastarųjų 
veiksmingumas reikštų, kad negamy -
binių investicijų rezultatai buvo tokie 
patys, nepaisant objektyvių duomenų, 
susijusių su parama negamybinėms 
investicijoms, stygiaus (žr.  6 langelį ).
…tačiau Audito Rūmai aptiko 
požymių, kad 71 % audituotų 
negamybinių investicijų 
prisidėjo prie tikslų, susijusių 
su tvariu žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimu
32 
Kaip nurodyta 13 dalyje, Audito Rūmai 
išnagrinėjo 28 negamybinių investicijų 
projektų imtį. Audito Rūmai, siekdami 
įvertinti, ar šie projektai veiksmingai 
prisidėjo prie tvaraus žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimo, įvertino 
šiuos aspektus:
— Ar projektai atitiko reikalavimus 
EŽŪFKP paramai gauti.
— Ar jie tenkino aplinkosauginius 
poreikius, kuriuos valstybės narės 
pripažino savo KPP , ir ar juos vyk -
dant buvo siekiama tikslų, susijusių 
su tvariu žemės ūkio paskirties 
žemės naudojimu.— Ar susijusios investicijos buvo 
įvykdytos taip, kaip planuota, 
o audito vizitų metu buvo išlaiky -
tas jų poveikis. II priede  pateikiami 
su kiekvienu projektu susiję šio 
vertinimo rezultatai kartu su jų 
sąnaudų pagrįstumo analize, kuri 
yra plėtojama kitame skirsnyje.Susietojo įvertinimo pavyzdys
JK (Anglijos) atveju nacionalinės institucijos pareiškė, kad jos, vertindamos paramos negamybinėms inves -
ticijoms veiksmingumą, svarstė abiejų priemonių (214 priemonės „agrarinė aplinkosauga“ / 216 priemonės 
„Negamybinės investicijos“) veiksmingumą. Tačiau akivaizdiems įrodymams, kaip parama negamybinėms 
investicijoms prisidėjo prie ilgalaikės agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų naudos, įtakos turi konkrečių su 
negamybinėmis investicijomis susijusių tikslų arba rodiklių stygius.6 langelis
23 Pastabos
33 
Kalbant apie tinkamumą finansuoti, 
Audito Rūmai nustatė, kad keturi pro -
jektai net paraiškos pateikimo metu 
nebuvo tinkami finansuoti (žr.  3 lange -
lį). Be to, Audito Rūmai aptiko tris pro -
jektus, kurie buvo netinkami finansuoti 
dėl problemų, kurios iškilo juos įgy -
vendinant (žr. 44 dalį). Kadangi šiems 
septyniems projektams (25 %) neturėjo 
būti skirtas EŽŪFKP finansavimas, Au -
dito Rūmai mano, kad jie neprisideda 
prie priemonės tikslų įgyvendinimo.
34 
Audito Rūmai aptiko įrodymų, liudijan -
čių, kad vykdant 20 iš 21 likusių projek -
tų buvo tenkinami nustatyti agrarinės 
aplinkosaugos poreikiai. Poreikiai, ku -
rie dažniausiai būdavo tenkinami, buvo 
kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės 
apsauga. Be to, šie projektai buvo 
įgyvendinti taip, kaip buvo planuota, 
o audito vizitų metu buvo užtikrinta su 
jais susijusi tvari veikla, tačiau apskritai 
Audito Rūmai aptiko požymių, kad 20 
iš 28 nagrinėtų projektų (71 %) prisidė -
jo prie tikslų, susijusių su tvariu žemės 
ūkio paskirties žemės naudojimu, 
pasiekimo.Remiamų negamybinių 
investicijų sąnaudos 
audituotose valstybėse 
narėse dažnai būdavo 
nepagrįstai didelės arba 
nepakankamai pagrįstos
35 
Tam, kad negamybinės investicijos 
ekonomiškai veiksmingai prisidėtų prie 
tvaraus žemės ūkio paskirties žemės 
naudojimo, jos turi ne tik patenkinti 
susijusius aplinkosauginius poreikius, 
bet ir juos patenkinti pagrįstomis 
sąnaudomis. Be to, atsižvelgiant į tai, 
kad investicinių sąnaudų, finansuo -
jamų viešosiomis lėšomis dalis (iki 
100 %) yra didesnė nei taikant kitas 
EŽŪFKP investicines priemones, pa -
skatos negamybinių investicijų naudos 
gavėjams apriboti jų sąnaudas gali būti 
mažesnės. Todėl valstybės narės turėtų 
skirti ypatingą dėmesį užtikrinimui, 
kad jos kompensuotų tik tas investici -
nes sąnaudas, kurios yra priimtinos ir 
tinkamai pagrįstos.
36 
Kaip pažymėta 3 dalyje, viešosios para -
mos skyrimo negamybinių investicijų 
loginis pagrindas – suteikti naudos 
gavėjams finansines paskatas vyk -
dyti investicijas, kurios negeneruoja 
reikšmingos grąžos, tačiau užtikrina 
teigiamą poveikį aplinkai. Tokiu būdu 
paramos lygis gali siekti iki 100 % 
tinkamų finansuoti negamybinių 
investicijų išlaidų. Kadangi beveik bet 
kuri investicijų rūšis potencialiai gali 
suteikti tiesioginės ar netiesioginės 
ekonominės naudos, taikomuose teisės 
aktuose teigiama, kad negamybinės 
investicijos neturėtų naudos gavė -
jui suteikti reikšmingos ekonominės 
grąžos. Tačiau Komisija nepateikė 
gairių, kuriose būtų nustatyta, kas yra 
reikšminga ekonominė grąža arba kaip 
valstybės narės turėtų ją įvertinti.
24 Pastabos
37 
Audito Rūmai mano, kad valstybės 
narės, siekdamos užtikrinti, kad būtų 
laikomasi ekonomiškumo principo ir 
spręsdamos, kiek viešosios paramos 
jos turėtų gauti, turėtų atsižvelgti 
į operacijų, kurioms skiriama parama 
negamybinėms investicijoms, rentabi -
lumo ar grąžos generavimo savybes8. 
Visų pirma šis paramos lygis turėtų 
būti nustatytas atsižvelgiant į negamy -
binių investicijų rentabilumo aspektų 
ar agronominės naudos, kurią tikimasi 
gauti vykdant gamybines investicijas, 
reikšmingumą: paprastai jis siekia nuo 
40 %, o tai yra finansavimo norma, kuri 
yra taikoma įprastoms gamybinėms 
investicijoms, iki 100 % – šią maksima -
lią normą leidžiama taikyti negamybi -
nėms investicijoms.
38 
Audito Rūmai tikrino keturių aplankytų 
valstybių narių negamybinėms inves -
ticijoms taikytas viešosios paramos 
normas ir vertino, ar šios normos buvo 
moduliuojamos siekiant atsižvelgti 
į bet kokias gamybines savybes 28 ne -
gamybinių investicijų projektų imtyje. 
Be to, Audito Rūmai taip pat vertino 
šių negamybinių investicijų sąnaudų 
pagrįstumą. Apskritai Audito Rūmai 
nustatė, kad daugumai negamybinių 
investicijų buvo būdingos tam tikros 
gamybinės savybės, tačiau valstybės 
narės neatsižvelgė į šias savybes siek -
damos sumažinti aukštus naudoto vie -
šojo finansavimo lygius. Audito Rūmai 
taip pat nustatė sisteminių problemų 
užtikrinant sąnaudų visose valstybėse 
narėse pagrįstumą.Negamybinių investicijų 
viešojo finansavimo norma 
yra didelė, nepaisant to, kad 
jos kartais apima rentabilius 
komponentus
39 
Visos audituotos valstybės narės buvo 
nustačiusios konkrečius paramos 
negamybinėms investicijoms lygius. 
Nors Portugalija (žemyninė dalis) ir 
Italija (Apulija) nustatė 100 % tinkamų 
finansuoti išlaidų paramos lygį, Danija 
ir JK (Anglija) nustatė konkrečius kiek -
vienam negamybinių investicijų tipui 
taikomus lygius: jie siekė nuo 50 % 
gamybinėms investicijoms, kurioms 
yra būdingos tam tikros rentabilumo 
charakteristikos iki 100 %, jei rentabi -
lumo charakteristikų nebuvo nusta -
tyta. Moduliavimo pavyzdžiai apima 
tvorų statymo projektus, kurių ben -
drojo finansavimo lygis siekė 50 % JK 
(Anglijos) atveju, gyvatvorių atstatymo 
projektus, kurių finansavimo lygis siekė 
60 % tiek Danijoje, tiek JK, ir projektus, 
kuriems buvo taikomas 100 % finansa -
vimo lygis, kaip antai projektus, susiju -
sius su žemės pavertimu viržynais (JK), 
ir žeme, kurią įsigijo valstybė, siekdama 
ją paversti šlapyne (Danija).
40 
Audito Rūmai mano, kad JK (Angli -
jos) KPP buvo vienintelė KPP , kurioje 
buvo nagrinėjami tokie aspektai, kaip 
tikėtina aplinkosauginė ir agronominė 
nauda arba rinkos nepakankamumas, 
atskirai nustatant kiekvienai negamybi -
nei investicijai skiriamos paramos lygį.8 Investicijos našumo ar 
rentabilumo charakteristikos 
yra tos charakteristikos, kurios 
užtikrina žemės ūkio valdos 
pelningumo ar jos vertės 
padidėjimą arba prie jo 
prisideda. Tai gali būti 
ekonominė ar agronominė 
nauda, kaip antai investicijos 
struktūrinis poveikis valdų 
ūkininkavimo sistemoms, 
operacijų, susijusių su 
investicijomis, sąnaudų 
sumažėjimas arba valdų 
produkcijos padidėjimas.
25 Pastabos
41 
Tačiau visose aplankytose valstybėse 
narėse Audito Rūmai nustatė nega -
mybinių investicijų atvejų, kuomet į jų 
rentabilias charakteristikas nebuvo 
atsižvelgta nustatant suteiktos para -
mos lygius, kurie iš tikrųjų buvo patys 
didžiausi. Audito Rūmai mano, kad tai 
pažeidžia ekonomiškumo principą, ka -
dangi tai yra susiję su tam tikrų prekių 
tipų permokėjimu, kuomet šios prekės 
galėjo būti įsigytos mažesne kaina atsi -
žvelgiant į naudos, kurią gauna naudos 
gavėjas ir (arba) susiję subjektai, dalį:
— Portugalijoje (žemyninėje dalyje) 
akmeninių sienų, remiančių ūkinin -
kavimo plotus su terasomis Duero 
slėnyje, atstatymas sudarė didžiau -
sią remiamų negamybinių inves -
ticijų dalį (89 % visų priemonės iš -
laidų). Paramos lygis sudarė 100 % 
tinkamų finansuoti išlaidų, kurių 
viršutinė riba siekė 70 000 eurų 
kiekvienos valdos atveju. Audito 
Rūmai mano, kad šis negamybinių 
investicijų tipas apima gamybinį 
komponentą, kadangi sienos atlie -
ka struktūrinį vaidmenį ūkininka -
vimo plotų su terasomis sistemų, 
naudojamų toje srityje, kurioje 
buvo vykdomos investicijos, atveju 
ir todėl kraštovaizdžio elementas 
nėra vienintelis atitinkamoms ūki -
ninkavimo sistemoms įtakos turin -
tis veiksnys. Labai aukštas paramos 
lygis Portugalijoje (žemyninėje 
dalyje) skiriasi nuo paramos lygio 
JK (Anglijoje), kur vykdant akmens 
sienų projektus jis sudarė 60 %.
 Be to, Audito Rūmai nustatė, kad 
vienos iš šešių patikrintų negamy -
binių investicijų atveju parama, 
kurią buvo numatyta skirti tam, 
kad būtų išlaikytos tradicinės ūkių 
struktūros, apėmė paramą netradi -
cinei struktūrai, kuri buvo naudoja -
ma ūkininkavimo operacijoms.— Italijoje (Apulijoje) akmeninių 
sienų, nustatančių žemės ūkio 
paskirties sklypų ribas, atstatymas 
sudarė didžiausią Italijoje remiamų 
negamybinių investicijų dalį (97 % 
visų priemonės išlaidų). Paramos 
lygis sudarė 100 % tinkamų finan -
suoti išlaidų; pirmuoju paraiškų 
teikimo laikotarpiu nebuvo nusta -
tytos jos viršutinės ribos. Vėles -
niems laikotarpiams buvo nustaty -
tos 100 000 eurų viršutinės išlaidų 
ribos. Audito Rūmai mano, kad šio 
tipo negamybinės investicijos api -
ma gamybinį komponentą, kadan -
gi akmens sienos yra naudojamos 
kaip ribos siekiant išlaikyti gyvulius 
tam tikrose ganyklos teritorijose 
arba siekiant apsaugoti plantacijas 
nuo aplinkinėse ganyklose besiga -
nančių gyvulių ar laukinių gyvū -
nų daromos žalos. Labai aukštas 
paramos lygis Italijoje (Apulijoje) 
skiriasi nuo situacijos JK (Anglijoje), 
kur akmens sienų projektų bendro -
jo finansavimo lygis sudarė 60 %.
— JK (Anglijoje) nepaisant esamos 
metodikos, leidžiančios nustatant 
paramos normą atsižvelgti į re -
miamų negamybinių investicijų 
ekonominio poveikio laipsnį Audito 
Rūmai nustatė kad 4 vietoje aplan -
kyti projektai iš 10 – jiems visiems 
buvo pritaikyta 100 % finansavimo 
norma – apėmė reikšmingą eko -
nominę naudą naudos gavėjams ir 
(arba) asocijuotiesiems subjektams. 
Dviem atvejais, susijusiais su nua -
lintų durpynų atkūrimu9, naudos 
gavėjai valdė projektus kartu su 
dviem vandens įmonėmis. Šie du 
projektai buvo vykdomi dviejų van -
dens rezervuarų, kuriuos valdė šios 
bendrovės, vandens baseinuose. 
Ekonominis šių bendrovių interesas 
buvo vandens valymo išlaidos, susi -
dariusios įgyvendinus šias gamybi -
nes investicijas. Nors šie projektai 
patenka į paramos negamybinėms 
investicijoms teikimo sritį, nusta -
tant paramos lygį turėjo būti atsi -
žvelgta į teisėtą vandens valymo 
bendrovių ekonominį interesą.9 Durpynai – tai šlapynės su 
storu vandeniu užpiltu 
organinio dirvožemio 
sluoksniu (durpėmis), kurį 
sudaro mirusi ar pūvanti 
augalų medžiaga. Durpynai 
apima viržynes, pelkes, 
purvynes, durpių pelkių 
miškus ir amžinojo įšalo 
tundras.
26 Pastabos
 Kitu atveju naudos gavėjas pasi -
naudojo parama siekdamas nusi -
pirkti įrangos, kuri daugiausia buvo 
naudojama jo, kaip miškų savinin -
ko, ekonominei veiklai vykdyti. Ke -
tvirtasis atvejis susijęs su istorinių 
pastatų atstatymu valdoje, kurioje 
naudos gavėjas teikia nakvynės ir 
pusryčių paslaugas. Šie du projek -
tai gavo naudos pritaikius paramos 
lygį, kuris buvo daug didesnis už 
lygį, kuris būtų buvęs pritaikytas 
gamybinėms investicijoms taikant 
kitas kaimo plėtros priemones, nu -
matytas panašaus tipo projektams.
— Danijoje, nepaisant nacionalinių 
institucijų iškeltos sąlygos, kad 
negamybinėms investicijoms, 
susijusioms su prekybine opera -
cija, turėtų būti taikomi žemesni 
nei 75 % paramos lygiai, Audito 
Rūmai nustatė, kad 2 iš 6 aplankytų 
projektų buvo ganyklų projektai, 
kurie buvo susiję su prekybinėmis 
operacijomis, tačiau kuriems buvo 
pritaikytas standartinis 75 % para -
mos lygis. Šie projektai, be kita ko, 
apėmė tvorų statymą ir ganyklų, 
skirtų gyvuliams, kurie anksčiau 
buvo laikomi tvartuose, teritorijų 
kūrimą (plėtimą): šiuos projektus 
įgyvendinus padidėjo veisiamų gy -
vulių skaičius arba buvo išnuomo -
tos kai kurios papildomos ganyklų 
teritorijos.Audituotos valstybės narės 
finansavo investicijas, kurių 
sąnaudos buvo pernelyg 
didelės arba nepakankamai 
pagrįstos
42 
Audito Rūmai patikrino audituotose 
valstybėse narėse įdiegtas procedūras 
siekdami užtikrinti remiamų negamy -
binių investicijų sąnaudų pagrįstumą. 
Auditoriai visose aplankytose valstybė -
se narėse nustatė trūkumų.
43 
Portugalijoje akmeninių sienų, remian -
čių ūkius su terasomis Duero slėnyje 
(89 % visos paramos negamybinėms 
investicijoms), atveju nacionalinės ins -
titucijos buvo nustačiusios maksimalią 
tinkamą finansuoti vieneto kainą, kuri 
buvo per didelė palyginus su nepri -
klausomais lyginamaisiais standartais10 
arba panašaus tipo negamybinėmis 
investicijomis kitose valstybėse narėse 
(žr.  7 langelį ).
44 
Be to, Audito Rūmai Portugalijoje 
nustatė, kad negamybinių investicijų, 
kurių atveju būtina vykdyti viešuosius 
darbus, tinkamumo sąlygos, pagal ku -
rią rangovas, vykdantis darbus, privalo 
turėti veiklos leidimą, nebuvo laiko -
masi trijų vietoje patikrintų projektų 
atveju iš šešių. Dar vieno patikrinimo 
rezultatai parodė, kad iš viso 12 iš 20 
papildomų naudos gavėjų bylų buvo 
paveiktos tos pačios tinkamumo pro -
blemos. Riboti nacionalinių institucijų 
vykdyti tolesni veiksmai parodė, kad 
rangovai, kurių paslaugomis naudojosi 
penki iš šių naudos gavėjų, iš viso buvo 
susiję su 79 panašiais atvejais.10 Iš Nacionalinės statybos 
bendrovių asociacijos 
(AICCOPN) viešosios duomenų 
bazės gauti lyginamieji 
standartai.
27 Pastabos
45 
Danijoje pagal esamas išlaidų, kurios 
buvo apmokėtos, tikrinimo procedūras 
nereikėjo tikrinti visų patvirtinamųjų 
dokumentų. Iš tikrųjų buvo nuspręsta, 
kad pakanka naudos gavėjo audito -
riaus pateikto pareiškimo dėl atitikties 
aplinkosaugos ir teisinėms taisyklėms, 
įskaitant su konkursais susijusias 
taisykles. Taipogi iki 2013 m. pabaigos 
Danijos institucijos nebuvo patikrinu -
sios, ar naudos gavėjas prieš pateikiant 
mokėjimo prašymą buvo faktiškai 
apmokėjęs pateiktas sąskaitas faktūras. 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
nacionalinės institucijos nepatikrino, ar 
atskaitytinas PVM, kuris nėra tinkamas 
finansuoti, buvo įtrauktas į naudos 
gavėjų pateiktus mokėjimų prašymus. 
Todėl vienos iš šešių Audito Rūmų 
Danijoje patikrintų negamybinių inves -
ticijų atveju atskaitytinas PVM, suda -
rantis 20 % visų deklaruotų investicinių 
išlaidų, buvo vėliau apmokėtas. Nuo 
2013 m. pabaigos įdiegta nauja išlaidų 
tikrinimo procedūra, tačiau Audito Rū -
mai neaptiko jokių įrodymų, kaip antai 
pavedimo dėl paslaugų arba oficialaus 
pranešimo darbuotojams, patvirtinan -
čių dokumentais naujos procedūros 
įdiegimą.46 
Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) 
Audito Rūmai prireikus tikrino konkur -
sų dokumentus bei naudos gavėjų ir 
trečiųjų šalių susitarimus dėl paslaugų, 
susijusių su 10 investicinių projektų 
valdymu. Audito Rūmai aptiko pavyz -
džių, kai faktinės patirtos išlaidos buvo 
didesnės nei pasiūlyta alternatyvų kai -
na. Kitais atvejais atliekant pasiūlymų 
analizę nebuvo lyginama su lyginamai -
siais standartais siekiant sumažinti ri -
ziką, kad sutartis bus skirta per aukštą 
kainą pasiūliusiam teikėjui (žr.  8 lange -
lį). Be to, nacionalinių institucijų fizinių 
vizitų stygius yra trūkumas užtikrinant 
remiamų negamybinių investicijų 
tik rumą ir ekonominę naudą, visų 
pirma turint omeny aukštus paramos 
lygius ir atgrasymo veiksnio, kaip antai 
reikšmingo naudos gavėjų finansinio 
dalyvavimo, nebuvimą.Nepagrįstai didelių išlaidų pavyzdžiai – Portugalija (žemyninė dalis)
Nacionalinės institucijos yra nustačiusios maksimalią tinkamą finansuoti vieneto (250 eurų) kainą už vieną 
kubinį metrą akmeninių sienų, remiančių ūkius su terasomis, statybai. Remiantis nacionalinių institucijų duo -
menimis, vidutinė naudos gavėjams sumokėta vieneto kaina buvo 198 eurai už kubinį metrą. Vadovaujantis 
nepriklausomais profesionaliais lyginamaisiais standartais, kaip antai orientacinėmis išlaidomis, kurias pateikė 
Nacionalinė statybos bendrovių asociacija, panašaus darbinės veiklos tipo vieneto kaina turėtų būti 75 eurai 
už kubinį metrą.
Akmeninių sienų, kurios buvo išimtinai naudojamos kaip ribos, atveju – o tai yra dar vienas negamybinių 
investicijų tipas – nustatyta maksimali tinkama finansuoti 150 eurų vieneto kaina už kubinį metrą gali būti 
palyginta su panašiomis negamybinėmis investicijomis Italijoje (Apulijoje), kur maksimali tinkama finansuoti 
vieneto kaina buvo 74 eurai už kubinį metrą paskelbus pirmąjį kvietimą teikti paraiškas, ji vėliau buvo suma -
žinta iki 61 euro už kubinį metrą paskelbus antrąjį kvietimą teikti paraiškas. JK (Anglijoje) maksimali tinkama 
finansuoti vieneto kaina buvo 75 eurai už tiesinį metrą.7 langelis
28 Pastabos
47 
Italijos (Apulijos) atveju auditas 
parodė, kad negamybinių investicijų, 
susijusių su akmeninėmis sienomis, 
išlaidos nuolat prilygdavo maksi -
maliai tinkamai finansuoti vieneto 
kainai. Nors Audito Rūmai tik aptiko 
požymių, kad nustatytos maksimalios 
tinkamos finansuoti vieneto kainos 
buvo didelės, akivaizdu, jog tam, kad 
būtų galima įgyvendinti negamybi -
nių investicijų projektus skirtingomis 
sąlygomis priklausomai nuo jų vietovės 
(kalnuotoje ar lygioje žemėje), prieigos 
ar žemės sąlygų, būtina diferencijuoti 
bent jau tam tikras investicijų išlaidas 
(žr.  9 langelį ).48 
Be to, keturių iš šešių Italijoje (Apulijo -
je) patikrintų negamybinių investicijų 
naudos gavėjų pateiktose sąskaitose 
faktūrose nebuvo pateikta pakankamai 
informacijos siekiant išsiaiškinti, kokie 
buvo atnaujintų akmeninių sienų kie -
kiai ir darbų vykdymo vieta. Tai reiškė, 
kad nacionalinės institucijos negalėjo 
užtikrinti išlaidų pagrįstumo arba 
remiamų operacijų tikrumo.Nepagrįstai didelių sąnaudų pavyzdžiai – JK (Anglija)
Trijų iš dešimties vietoje patikrintų projektų atveju konkursų dokumentų analizė parodė, kad negamybinių 
investicijų sąnaudos buvo didesnės, nei buvo būtina atsižvelgiant į tai, kad buvo galima pasinaudoti kitomis 
ne tokiomis brangiomis alternatyvomis. Jų pavyzdžiai: transportavimo oru paslaugos, medienos išvežimas ir 
parengiamieji žemės darbai ir istorinės struktūros restauravimas, kurių atveju atrinkti pasiūlymai atitinkamai 
65 %, 139 % ir 31 % viršijo jų konkurentų pasiūlytą kainą.
Trijų vietoje patikrintų projektų atveju laimėtojo pasiūlymuose buvo pateikta mažiausia kaina. Tačiau nesant 
lyginamųjų standartų sistemos, skirtos pasiūlymų išlaidų pagrįstumui vertinti, rizika, susijusi su išlaidų pagrįs -
tumu, nėra sumažinama, pavyzdžiui, tais atvejais, kai visų pasiūlymų dėl negamybinių investicijų kaina yra 
pernelyg didelė.
Nepagrįstai didelių išlaidų Italijoje (Apulijoje) pavyzdžiai
Paramos akmeninėms sienos sąlygos leido naudos gavėjams naudotis savo pačių ūkyje naudojama darbo jėga 
siekiant pagrįsti dalį darbų išlaidų dalį. Likusios darbų sąnaudos teko išorės rangovams, o išlaidos turėjo būti 
patvirtintos sąskaitomis faktūromis. Be to, kad buvo sistemingai derinamos negamybinių investicijų sąnaudos 
su maksimalia tinkama finansuoti kaina, nebuvo reikalavimo taikyti konkurso tvarkos siekiant atrinkti išorės 
rangovus.
Tai, kad nustatyta maksimali tinkama finansuoti akmeninių sienų vieneto kaina buvo didelė, liudija faktas, kad 
paskelbus 2011 m. kvietimą teikti paraiškas maksimali tinkama finansuoti vieneto kaina buvo 23 % mažesnė 
už kainą, kuri buvo nustatyta paskelbus 2009 m. kvietimą teikti paraiškas. Nepaisant šio sumažinimo, paramos 
negamybinėms investicijoms paklausa viršijo turimą finansavimą.
Dėl konkurencinių konkursų trūkumo, taip pat dėl sisteminio sąnaudų ir aukštų maksimalių tinkamų finansuoti 
vieneto kainų derinimo kyla rizika paramos ekonominiam veiksmingumui.8 langelis 9 langelis
29 Pastabos
Sąnaudų pagrįstumo 
problemų nustatyta 
daugumos Audito Rūmų 
audituotų negamybinių 
investicijų atveju
49 
II priede  pateikta išsami informacija 
apie 28 vietoje aplankytus projektus ir 
atskiri įvertinimai, ar projektai apė -
mė gamybinius komponentus ir ar jų 
sąnaudos buvo pagrįstos. Tai taip pat 
apima Audito Rūmų bendrą jų ekono -
minio veiksmingumo įvertinimą.
50 
Kaip nurodyta 34 dalyje, 71 % audituo -
tų projektų buvo veiksmingi ta prasme, 
kad jie prisidėjo prie tikslų, susijusių 
su tvariu žemės ūkio paskirties žemės 
naudojimu, pasiekimo. Tačiau Audito 
Rūmai 75 % šių projektų nustatė aiškių 
nepagrįstų sąnaudų požymių. Bendra 
sąnaudų veiksmingumo ir pagrįstumo 
analizė parodė, kad iš viso tik 5 iš 28 
audituotų negamybinių investicijų (t. y. 
18 %) suteikė ekonomiškai veiksmingą 
indėlį siekiant agrarinės aplinkosaugos 
tikslų. Investicijų sąnaudų pagrįstumo 
problemos gali būti susijusios ne vien 
tik su projektų imtimi, kadangi nusta -
tytus konkrečius atvejus nulėmė vals -
tybių narių valdymo ir kontrolės siste -
mų trūkumai, apibūdinti 41–48 dalyse.Trūkumai, turintys įtakos 
paramos negamybinių 
investicijų ekonominiam 
veiksmingumui 2007–
2013 m. laikotarpiu,  
2014–2020 m. laikotarpio 
pradžioje dar nebuvo 
ištaisyti
51 
Nuo tada, kai įsigaliojo 2014–2020 m. 
daugiametė finansinė programa, vals -
tybės narės ar regionai, norintys gauti 
EŽŪFKP lėšų, turi pateikti savo naujas 
KPP Komisijai, kad ši jas patvirtintų. 
Tai buvo unikali galimybė Komisijai ir 
valstybėms narėms pašalinti progra -
mų valdymo, ankstesnio laikotarpio 
paramos negamybinėms investicijoms 
stebėjimo ir vertinimo trūkumus. Tai 
dar svarbiau audituotoms valstybėms 
narėms išlaikant ar plečiant investicijų, 
kurios atitinka paramos teikimo reika -
lavimus11, spektrą.
52 
Audito Rūmai įvertino, kokiu mastu 
Komisija ir aplankytos valstybės narės 
nustatė ir ištaisė šios ataskaitos dvie -
juose ankstesniuose skirsniuose pa -
brėžtus trūkumus, siekdamos naujuoju 
programavimo laikotarpiu pagerinti 
negamybinių investicijų ekonominį 
veiksmingumą. Šis vertinimas buvo 
pagrįstas informacija, pateikta ketu -
riose audituotose KPP12, įgyvendinimo 
taisyklėse, gairėse ir valdymo ir kon -
trolės procedūrose, su kuriomis buvo 
galima susipažinti audito metu. Be to, 
Audito Rūmai patikrino Komisijos ir 
keturių valstybių narių komunikaciją, 
kuri buvo vykdoma Komisijai peržiū -
rėjus KPP projektus. Apskritai Audito 
Rūmų įrodymai rodo, kad daugelio 
Audito Rūmų nustatytų trūkumų atve -
ju dar nėra imtasi taisomųjų veiksmų 
(žr. 60–71 dalis).11 JK (Anglijoje) parama 
negamybinėms investicijoms 
palaikys jos integravimą 
į naująją 10 priemonę 
„Agrarinė aplinkosauga ir 
klimatas“, kuri pakeičia 
ankstesniąją 214 priemonę 
„Agrarinė aplinkosaugos 
išmokos“, kaip buvo 
Portugalijos (jos žemyninės 
dalies) atveju. Danijos atveju 
parama negamybinėms 
investicijoms yra išlaikoma 
panašiomis sąlygomis, kaip ir 
ankstesniuoju programavimo 
laikotarpiu, o Italijoje 
(Apulijoje) paramos apimtis 
yra išplėsta siekiant įtraukti 
viešąsias įstaigas kaip 
potencialius naudos gavėjus ir 
naujus negamybinių 
investicijų tipus, pavyzdžiui, 
negyvenamųjų pastatų 
akmens struktūras ar 
tradicinius takus ( Tratturi ).
12 Danijos, Portugalijos 
(žemyninės dalies) ir JK 
(Anglijos) atveju buvo 
patikrintos patvirtintos KPP , 
o Italijos (Apulijos) atveju – 
naujausias turimas tokios 
programos projektas.
30 Pastabos
53 
Viena priežasčių, paaiškinančių ribotą 
iki šiol nustatytą pažangą, yra ta, kad 
Komisija ir valstybės narės nepadarė 
pakankamai, kad laiku nustatytų gali -
mus trūkumus. Visų pirma nacionalinės 
institucijos, siekdamos pagerinti sche -
mos valdymą, neatliko pakankamos 
jų patikrų metu nustatytų pažeidimų 
priežasčių analizės.
54 
Nacionalinių institucijų13 atliktos 
patikros vietoje atskleidė reikšmingą 
pažeidimų dažnį. Portugalijoje (žemy -
ninėje dalyje) 50 % nacionalinių institu -
cijų patikrintų projektų buvo paveikti 
pažeidimų arba galutinis negamybinių 
investicijų naudojimas iš tikrųjų buvo 
produktyvus (pavyzdžiui, gautos grą -
žos prasme). Italijoje (Apulijoje) 27 % 
nacionalinių institucijų patikrintų ne -
gamybinių investicijų buvo paveiktos 
pažeidimų, o JK (Anglijoje) taisyklių dėl 
paramos negamybinėms investicijoms 
pažeidimų buvo aptikta maždaug 10 % 
atvejų. Audito Rūmai negavo duome -
nų apie Danijos institucijų vykdytas 
kontrolės priemones14.
55 
Tačiau nacionalinės institucijos, 
išskyrus Danijos nacionalinę institu -
ciją, ribotai pasinaudojo nustatytais 
pažeidimais. Jos iš esmės jais naudojosi 
siekdamos sumažinti sumas, kurios turi 
būti sumokėtos pažeidimų paveiktiems 
naudos gavėjams, tačiau neišanalizavo 
pažeidimų priežasčių siekiant nustatyti 
schemos valdymo aspektus, kurie turi 
būti pagerinti.56 
Komisija yra atsakinga už teisingo 
negamybinių investicijų schemų įgy -
vendinimo valstybėse narėse priežiūrą. 
Šiuo atžvilgiu audito vizitai yra nepa -
prastai svarbūs siekiant nustatyti trū -
kumus, turinčius įtakos valdymo pro -
cedūrų vykdymui (pavyzdžiui, projektų 
atrankai, išlaidų pagrįstumo patikroms, 
patikimų stebėjimo duomenų patei -
kimui ir t. t.), kurie negali būti aptikti 
atliekant dokumentų patikras. Tačiau 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos 
auditai buvo atlikti per vėlai siekiant 
padėti valstybėms narėms nustatyti ir 
ištaisyti 2007–2013 m. įgyvendinimo 
laikotarpiu aptiktus valdymo trūkumus. 
Be to, šių auditų rezultatais nebuvo 
galima pasinaudoti Komisijai atliekant 
2014–2020 m. KPP peržiūrą ir tvirtinimą 
jokioje audituotoje valstybėje narėje, 
išskyrus Italiją (Apuliją)15. Tai reiškia, 
kad Komisija negalėjo pasinaudoti 
galutiniais šių auditų rezultatais, kad 
galėtų pareikalauti, jog valstybės narės 
savo naujosios KPP prieš jas patvirti -
nant apsvarstytų būtinus taisomuosius 
veiksmus. Komisijai patvirtinus KPP 
ir valstybei narei paskyrus ES lėšų, 
Komisijai yra sudėtingiau užtikrinti, 
kad valstybės narės laiku imtųsi būtinų 
taisomųjų veiksmų16.
57 
2 lentelėje  parodyta, kad trijų iš ke -
turių audituotų valstybių narių audito 
rezultatai prieš patvirtinant naująją 
2014–2020 m. KPP nebuvo gauti.13 2011 m. sausio 27 d. Komisijos 
reglamento (ES) Nr. 65/2011, 
nustatančio išsamias Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai 
taikymo taisykles, 24 
straipsnio 25 dalis (OL L 25, 
2011 1 28, p. 8).
14 Su papildomais duomenimis, 
susijusiais su klaidų tipais ir 
pažeidimų finansine svarba, 
nebuvo galima susipažinti, 
išskyrus Italiją (Apuliją), kur 
dažniausia pažeidimų 
priežastis buvo restauruotų 
sienų kubinių metrų 
apskaičiavimas.
15 Italijos atveju Komisijos 
tarnybos nėra atlikusios 
negamybinių investicijų 
vykdymo Italijoje audito. 
Vietoj to Komisijos auditas 
apėmė paramos 
negamybinėms investicijoms 
Sicilijoje auditą. 2015 m. 
birželio mėn. Komisija dar 
nebuvo patvirtinusi  
Ap ulij os K PP.
16 2015 m. gegužės mėn. 
Komisijos 2007–2013 m. 
laikotarpio auditų, susijusių su 
JK (Anglija), Portugalija 
(žemynine dalimi) ir Italija 
(Sicilija), rezultatus vis dar 
svarstė Komisija – šie 
svarstymai buvo sprendimo, 
kurį priėmus atitinkamai 
valstybei narei gali būti 
pritaikyti finansiniai 
pataisymai, proceso dalis.
31 Pastabos
58 
Stebėjimas ir vertinimas taip pat turėtų 
leisti Komisijai ir valstybėms narėms 
nustatyti problemas, pasimokyti iš 
klaidų ir šią patirtį pritaikyti rengiant ir 
peržiūrint KPP projektus. Tačiau, kaip 
pranešta 25–31 dalyse, stebėjimas tik 
suteikė informacijos apie patirtas išlai -
das, naudos gavėjų skaičių ir bendras 
investicijas. Atlikus laikotarpio vidurio 
įvertinimus nebuvo suteikta svarbios 
informacijos apie įgyvendinimą ir 
veiklos rezultatus. Tai buvo papildoma 
našta laiku nustatant ir taisant trūku -
mus, turinčius įtakos paramos nega -
mybinėms investicijoms ekonominiam 
veiksmingumui.
59 
Tolesnėse dalyse pateikta Audito 
Rūmų analizė, kokiu mastu Komisija 
ir aplankytos valstybės narės ištaisė 
trūkumus, apie kuriuos buvo pranešta 
dviejuose ankstesniuose šios ataskai -
tos skirsniuose.Papildomumas veiklos 
lygmeniu siekiant paskatinti 
sinergiją nebuvo visuomet 
užtikrinamas
60 
Audito Rūmai nustatė, kad dvi iš 
keturių audituotų valstybių narių 
(Danija ir Italija-Apulija) neįgyvendino 
paramos negamybinėms investicijoms 
kartu taikant kitas paramos schemas 
(žr. 20 dalį). 2014–2020 m. laikotarpiu 
Danija, kaip ir JK bei Portugalija, ketina 
vykdyti negamybines investicijas ir 
jas derinti su kitomis kaimo plėtros 
priemonėmis ir (arba) aplinkosaugos 
schemomis. Naujajame EŽŪFKP regla -
mente numatyta galimybė įgyvendinti 
integruotus projektus, susijusius su in -
vesticijomis į fizinį turtą, pagal kurį tas 
pats naudos gavėjas tokias nuostatas 
taiko vieną kartą už veiksmų, vykdytų 
pagal bent dvi skirtingas priemones 
ar papriemones, įgyvendinimą. Tik 
Danijos KPP pateikiama aiški nuoroda 
į galimybę gauti integruotiesiems pro -
jektams skirtą paramą, apimančią tris 
negamybinių investicijų tipus (šlapynių 
kūrimą, žemumų ekstensyvinimą ir 
gamtinių vandens lygio sąlygų „Natura 
2000“ teritorijose atkūrimą) taikant 
naująją 10 priemonę „Agrarinė aplin -
kosauga ir klimatas“. Paskutiniame 
Italijos (Apulijos) KPP projekte nenu -
matytas negamybinių investicijų vyk -
dymas, jas derinant su kitomis EŽŪFKP 
priemonėmis ar kitomis aplinkosaugos 
schemomis.2 lentelėKomisijos pasirinktas negamybinių investicijų auditų laikas, palyginti su 2014–
2020 m. KPP patvirtinimo datomis
Valstybė narė Komisijos audito data Audito statusas 2014–2020 m. KPP patvirtinimo data
Portugalija (žemyninė dalis) 2014 m. vasario mėn. Vykdoma 2014 m. gruodžio mėn.
JK (Anglija) 2014 m. birželio mėn. Vykdoma 2015 m. vasario mėn.
Danija 2014 m. spalio mėn. Vykdoma 2014 m. gruodžio mėn.
32 Pastabos
61 
Audito Rūmai pažymi, kad Portugalijo -
je (žemyninėje dalyje) parama akme -
ninių sienų priežiūrai, numatytai pagal 
naująją 10 priemonę „Agrarinė aplin -
kosauga ir klimatas“, yra iš esmės tokia 
pati, kaip ir parama, kuri buvo numa -
tyta ankstesniu programavimo laiko -
tarpiu pagal 214 priemonę „Agrarinės 
aplinkosaugos išmokos“. Audito Rūmai 
nenustatė jokių įrodymų, kad nacio -
nalinės institucijos būtų nagrinėjusios 
besidubliuojančios paramos – paramos 
teikiamos akmeninių sienų priežiūrai ir 
restauravimui – problemą (žr. 22 dalį).
Tinkamų rodiklių ir duomenų 
apie veiklos rezultatus 
(išskyrus sąnaudas ir 
išdirbius) trūkumas
62 
Audito Rūmai nustatė, kad trūko ste -
bėjimo rodiklių, kuriais būtų vertinami 
paramos gamybinėms investicijoms 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu rezultatai. Tai apribojo informaciją 
apie veiklos rezultatus, apimant tik 
remiamų ūkių skaičių ir išleistas lėšų 
sumas, kadangi rezultatų rodikliai 
investicijų priemonės atveju buvo ne -
tinkami (žr. 26–29 dalis). Be to, Audito 
Rūmai pažymėjo, kad nė viena aplan -
kytų valstybių narių nebuvo papildžiu -
sios bendrų rodiklių rinkinio rezultatų 
rodikliais, kurie yra konkrečiai taikomi 
atitinkamai negamybinei investicijai. 
Komisija patikrino audituotų valstybių 
narių jų KPP projektuose pasiūlytos 
veiksmingumo sistemos. Šis patikrini -
mas apėmė valstybių narių laikymąsi 
2014–2020 m. stebėjimo ir vertinimo 
sistemos reikalavimų17. Visų pirma 
patikrinimo metu buvo nagrinėjama, ar 
į KPP buvo įtrauktas bendras konteks -
tas, rezultatų ir išdirbių rodikliai ir ar 
buvo pateikti tikėtini tikslai ir orien -
tyrai, susiję su siūlomais biudžetiniais 
asignavimais.63 
Tačiau naujasis bendrų rodiklių rin -
kinys apima rezultatų rodiklius tik 
prioritetinių sričių lygmeniu, prie kurių 
prisideda kelio priemonės. Tai reiškia, 
kad, kaip ir ankstesniu laikotarpiu, 
nėra bendrų rodiklių, kuriais būtų 
vertinami taikant atskiras priemones ar 
papriemones gauti rezultatai. Kadangi 
biudžetiniai asignavimai yra skiriami 
priemonės / papriemonės lygme -
niu, Audito Rūmai mano, kad svarbu 
vertinti atskirų priemonių / papriemo -
nių veiksmingumą, siekiant nustatyti 
problemų priežastį ir veiksmingai 
nukreipti taisomuosius veiksmus. Tai 
bus sudėtinga užduotis, kai rezultatai 
yra vertinami tik prioritetinių sričių 
lygmeniu. Pavyzdžiui, jei konkrečios 
prioritetinės srities tikslai nepasiekia -
mi, bus sudėtinga nustatyti, kurią (-ias) 
priemones ar papriemonę (-es) vyk -
dant yra mažiausiai padaryta pažangos 
arba kurios labiausiai prisideda prie 
nustatytų tikslų pasiekimo. 10 lan -
gelyje  parodyta stebėjimo sistema, 
taikoma 4.4 papriemonei „Negamybi -
nės investicijos“. Jame parodyta, kad 
negamybinių investicijų atveju nebus 
pateikta jokios su rezultatais susijusios 
informacijos apie veiklos rezultatus.
64 
Naujose 2014–2020 m. laikotarpio 
audituotų valstybių narių parengtose 
KPP nepateikta jokių nuostatų dėl pa -
pildomų rodiklių, susijusių su parama 
negamybinėms investicijoms.17 Bendroji stebėjimo ir 
vertinimo sistema yra 
nurodyta 2013 m. gruodžio 
17 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 1305/2013 dėl paramos 
kaimo plėtrai, teikiamos 
Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
lėšomis, kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005, 67 straipsnyje 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 487) ir 
toliau plėtojama Komisijos 
įgyvendinimo reglamente (ES) 
Nr. 808/2014.
33 Pastabos
4.4 priemonei „Negamybinės investicijos“ taikoma stebėjimo sistema
Negamybinės investicijos gali potencialiai prisidėti prie mažiausiai trijų prioritetinių sričių, susijusių su ekosis -
temų išsaugojimo ir gerinimo kaimo plėtros prioritetu:
 ο4 a) biologine įvairovė, įskaitant „Natura 2000“ teritorijas ir teritorijas, kuriose esama gamtinių ar kitokių 
specifinių kliūčių, gamtiniu požiūriu didelės vertės ūkininkavimui skirtas teritorijas, taip pat Europos krašto -
vaizdžių būklė;
 ο4 b) vandentvarka, įskaitant trąšų ir pesticidų valdymą;
 ο4 c) dirvožemio erozijos prevencija ir dirvožemio tvarkymas .
Be negamybinių investicijų, prie šių prioritetinių sričių taip pat gali prisidėti šios priemonės: 1 priemonė – ži -
nių perdavimas ir informacija, 2 priemonė – konsultavimo paslaugos, 10 priemonė – agrarinė aplinkosauga ir 
klimatas, 11 priemonė – ekologinis ūkininkavimas, 12 priemonė – „Natura 2000“ ir vandens pagrindų direkty -
vos išmokos, 13 priemonė – išmokos, susijusios su teritorijomis, kurioms taikomi gamtiniai ar kitokie konkretūs 
apribojimai. 
Tačiau bendri rezultatų rodikliai yra taikomi tik prioritetinių sričių lygmeniu:  
 οRezultatų rodikliai, taikomi 4 a) prioritetinei sričiai: R6 – miškų ir kitų miškingų plotų pagal valdymo sutartis, 
remiančias biologinę įvairovę, % ir R7 – žemės ūkio paskirties žemės pagal valdymo sutartis, remiančias 
biologinę įvairovę ir (arba) kraštovaizdį, %.
 οRezultatų rodikliai, taikomi 4 b) prioritetinei sričiai: R8 – žemės ūkio paskirties žemės pagal valdymo su -
tartis siekiant pagerinti vandentvarką, % ir R9 - miškingos žemės pagal valdymo sutartis siekiant pagerinti 
vandentvarką, %.
 οRezultatų rodikliai, taikomi 4 c) prioritetinei sričiai: R10 – žemės ūkio paskirties žemės pagal valdymo sutar -
tis siekiant pagerinti dirvožemio valdymą ir (arba) užkirsti kelią dirvožemio erozijai, % ir R11 – % miškingos 
žemės pagal valdymo sutartis siekiant pagerinti dirvožemio valdymq ir (arba) užkirsti kelią dirvožemio 
erozijai, %.
Bendri konkrečiai negamybinei investicijai taikomi rodikliai – tai išdirbių rodikliai, kuriais vertinamas remiamų 
projektų skaičius, kadangi bendros išlaidos ir bendros viešosios išlaidos yra taikomos priemonių lygmeniu 
(įskaitant 4.1–4.4 papriemones).
Todėl informacija apie su negamybinėmis investicijomis susijusius veiklos rezultatus bus labai ribota.10 langelis
34 Pastabos
Atrankos procedūrų 
trūkumai
65 
Audito Rūmai nustatė trūkumų, 
turinčių įtakos skaidrumui atrenkant 
projektų paraiškas dėl paramos ne -
gamybinėms investicijoms ir tikrinant 
pareiškėjų atitiktį pagrindiniams atran -
kos kriterijams (žr. 24 dalį). Komisija turi 
mažai galimybių išspręsti šias prob -
lemas KPP tvirtinimo proceso metu, 
kadangi išsamios atrankos procedūros 
yra nustatomos nacionalinėse schemos 
įgyvendinimą reglamentuojančiose 
taisyklėse, paprastai tuomet, kai jau 
yra patvirtintos KPP . Tačiau Komisija 
pareikalavo, kad valstybės narės savo 
KPP apsvarstytų įsipareigojimą tai -
kyti atitinkamus atrankos kriterijus ir 
minimalias projektų paraiškų atrankos 
ribas. Audito Rūmai ankstesnėse savo 
specialiosiose ataskaitose kelis kartus 
rekomendavo taikyti šią praktiką. Bet 
kokiu atveju Komisija, vykdydama 
auditus, gali prižiūrėti teisingą valsty -
bių narių taikomų atrankos procedūrų 
įgyvendinimą.
66 
Kalbant apie audituotas valstybes 
nares, tik JK (Anglija) savo KPP pateikė 
aiškią nuorodą į projektų atranką regla -
mentuojančius principus. Iš pateiktos 
informacijos matyti, kad 3 langelyje  
nurodytos problemos greičiausiai bus 
išspręstos, kaip antai aiški įtraukimo ir 
atmetimo kriterijų apibrėžtis, pareigų 
atskyrimas ir balų sistemos, kuri apims 
minimalią ribą, kurią viršijus pirmeny -
bės tvarka bus suskirstytos paraiškos, 
naudojimą. Kitos audituotos valstybės 
narės daro nuorodą į atrankos krite -
rijus, kurie bus nustatyti vėlesniame 
etape. Tačiau šie kriterijai audito metu 
nebuvo išplėtoti.Pagalbos lygiai, nepatikslinti 
remiantis rentabiliais 
investicijų ypatumais
67 
Audito Rūmai visose valstybėse narėse 
aptiko negamybinių investicijų, į kurių 
rentabilumo charakteristikas nebuvo 
atsižvelgta mažinant didelius suteik -
tos paramos lygius (žr. 35–41 dalis). 
Naujajame EŽŪFKP reglamente nu -
matytas negamybinėms investicijoms 
taikomas maksimalus 100 % paramos 
lygis. Komisija, atlikdama KPP projekto 
peržiūrą, patikrino, ar valstybių narių 
siūlomi paramos lygiai atitinka maksi -
malius reglamente nustatyta paramos 
lygius. Tačiau Audito Rūmai nenustatė 
įrodymų, kad Komisija būtų reikalavusi, 
jog valstybės narės, remdamosi projek -
tų rentabiliais elementais, sumažintų 
negamybinėms investicijoms taikomus 
paramos lygius.
68 
Naujosios audituotų valstybių narių, 
išskyrus Daniją, KPP atspindi didesnę 
negamybinėms investicijoms taikomų 
paramos lygių įvairovę, o tai didina na -
cionalinių institucijų galimybes modu -
liuoti paramą atsižvelgiant į investicijų 
rentabilumo charakteristikas. Apskritai 
tai – nedidelė pažanga, kadangi tik 
JK (Anglija) taikys gerąją konkretaus 
paramos lygio, taikomo kiekvienam 
negamybinės investicijos tipui remian -
tis jos rentabilumo charakteristikomis, 
praktiką. JK (Anglija) sudarinėja išsamų 
kapitalinių darbų galimybių sąrašą, ku -
riame nurodytas paramos lygis siekia 
nuo 10 % iki 100 % priklausomai nuo 
kapitalinių darbų galimybės nerentabi -
lumo charakteristikų. Tačiau pažymėti -
na, kad Audito Rūmai nustatė teisingo 
2007–2013 m. laikotarpiu šios modulia -
vimo procedūros taikymo problemų.
35 Pastabos
Nepagrįstos arba 
nepakankamai pagrįstos 
sąnaudos
69 
Be bendro pobūdžio pareiškimų, 
kuriuose nurodomi valstybių narių ke -
tinimai naudoti orientacines sąnaudas 
ir lyginti skirtingus pasiūlymus, Audito 
Rūmai nustatė konkrečios pažangos 
tikrinant sąnaudų pagrįstumą dvie -
jose valstybės narėse (JK – Anglijoje 
ir Portugalijoje – žemyninėje dalyje) 
pavyzdžių.
70 
JK (Anglijos) atveju naudos gavėjai 
turės pateikti aiškią pirktinos veiklos 
rūšies pirkimo specifikaciją, kvietimą 
dalyvauti konkurse, mažiausiai tris 
raštu paskelbtas kainas, visų pasiūlymų 
įvertinimą, pasirinkto tiekėjo atrankos 
pagrindimą pateikiant nuorodą į iš 
anksto nustatytus ir užregistruotus 
ekonominio veiksmingumo kriterijus. 
Portugalijos (žemyninės dalies) atveju 
orientacinės sąnaudos bus patvirtintos 
taikant nepriklausomus profesionalius 
lyginamuosius standartus. Danija taip 
pat pažymėjo, kad ji ketina naudoti 
orientacines sąnaudas skirtingiems 
pelkių projektų kūrimo etapams. Ta -
čiau kadangi audito metu šios sąnau -
dos nebuvo nustatytos, Audito Rūmai 
negalėjo įvertinti lyginamųjų standar -
tų, kuriais remiantis šios orientacinės 
sąnaudos bus nustatytos, tinkamumo.Kitos tinkamumo problemos
71 
Audito Rūmai nustatė, kad Danijoje na -
cionaliniu lygmeniu planuojama atlikti 
visų tinkamų finansuoti negamybinių 
investicijų, vykdant visų tipų interven -
cijas, galimybių studijas (žr.  3 langelį ). 
Naujajame EŽŪFKP reglamente aiškiai 
nustatyta, kad galimybių studijos – tai 
tinkamos finansuoti išlaidos, net kai 
remiantis jų rezultatais nėra patiriama 
investicinių išlaidų18. Vis dėlto Audito 
Rūmai mano, kad paramos negamybi -
nėms investicijoms skyrimas galimybių 
studijoms pažeidžia ekonomiškumo 
principą, visų pirma atsižvelgiant 
į ankstesniu laikotarpiu įgytą patirtį, 
kuomet atlikus nemažai teigiamų ga -
limybių studijų nebuvo vykdyta jokių 
investicijų. Be to, Audito Rūmai mano, 
kad dėl labai paplitusio galimybių 
studijų naudojimo gali kilti rizika, kad 
kitos bendrosios sąnaudos, kaip antai 
konsultavimo mokesčiai ar profesiona -
lų konsultacijos, gali būti traktuojami 
kaip galimybių studijos, tokiu būdu 
išvengiant taikyti tinkamumo finan -
suoti reikalavimą, kad tokios bendro -
sios sąnaudos privalo būti susietos su 
faktinėmis investicinėmis išlaidomis.18 Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento Nr. 1305/2013 
45 straipsnis.
36
 Išvados ir rekomendacijos
72 
Valstybės narės, įgyvendindamos ES 
kaimo plėtros politiką, gali naudoti ES 
biudžetą, iš kurio suteikiamos dota -
cijos, skirtos negamybinių investicijų 
sąnaudoms padengti. Negamybinės 
investicijos – tai investicijos, kurios 
neturėtų duoti didelės ekonominės 
grąžos investicijų vykdytojams, tačiau 
prisidėti prie tvaraus žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimo. Nega -
mybinės investicijos visų pirma turėtų 
vaidinti papildomąjį vaidmenį pade -
dant siekti agrarinės aplinkosaugos 
tikslų ar įsipareigojimų, kurie gali būti 
prisiimti pagal kitas aplinkosaugos 
schemas, arba didinant saugomų 
teritorijų aplinkosauginę vertę. Dėl jų 
negamybinio pobūdžio valstybės na -
rės negamybinėms investicijoms taiko 
viešosios paramos lygius, kurie yra 
didesni už gamybinėms investicijoms 
taikomus lygius ir dažnai siekia 100 % 
visų investicinių sąnaudų.
73 
Ar negamybinės investicijos ekonomiš -
kai veiksmingai prisidėjo prie tvaraus 
žemės ūkio paskirties žemės naudo -
jimo? Audito Rūmai daro išvadą, kad 
parama negamybinėms investicijoms 
iš esmės prisidėjo prie aplinkosaugos 
projektų, susijusių su tvariu žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimu, pasie -
kimo, tačiau tai nebuvo ekonomiškai 
veiksminga.
74 
Audito Rūmai nustatė, kad valstybės 
narės skyrė negamybinėms investici -
joms skirtą paramą investicijų tipams, 
galintiems veiksmingai tenkinti 
agrarinės aplinkosaugos poreikius. Tai 
patvirtino Audito Rūmų aplankytų pro -
jektų imtis, kurioje 71 % projektų tenki -
no valstybių narių nustatytus agrarinės 
aplinkosaugos poreikius ir tikslus, visų 
pirma susijusius su kraštovaizdžiu ir biologinės įvairovės apsauga. Tačiau 
negamybinių investicijų papildomasis 
vaidmuo padėti pasiekti konkrečių kitų 
agrarinės aplinkosaugos schemų tikslų 
ne visada būdavo užtikrinamas. Dažnai 
negamybinės investicijos nebūdavo 
vykdomos kartu taikant kitas schemas, 
o parama būdavo skiriama naudos 
gavėjams, kurie nebuvo vykdę jokių 
papildomų agrarinės aplinkosaugos 
įsipareigojimų ar gavę naudos iš kitų 
aplinkosaugos paramos programų. 
Audito Rūmų manymu, tai sumažino 
negamybinių investicijų potencialų po -
veikį aplinkai (žr. 19–23 ir 32–34 dalis).
1 rekomendacija.  
Papildomumas ir sinergija 
su kitomis paramos 
schemomis
a) Negamybinių investicijų papil -
domasis vaidmuo turėtų būti 
kiek įmanoma labiau stiprinamas 
siekiant skatinti didesnį sinergijos 
poveikį agrarinės aplinkosaugos 
tikslų pasiekimui. Šiuo tikslu Komi -
sija turėtų skatinti valstybes nares 
vykdyti negamybines investicijas 
užtikrinant didesnę jų sinergiją 
su kaimo plėtros priemonėmis ir 
(arba) aplinkosaugos schemomis. 
Konkrečiau, Komisija nuo 2017 m. 
turėtų prižiūrėti atitinkamų valsty -
bių narių vykdomą įgyvendinimą 
pasitelkusi jų metines įgyvendini -
mo ataskaitas, kurios taip pat turė -
tų apimti negamybinių investicijų 
projektų, kurie buvo įgyvendinti 
kartu su kitomis kaimo plėtros 
priemonėmis ar aplinkosaugos 
schemomis, skaičių ir dalį, įskaitant 
integruotuosius projektus.
b) Valstybės narės turėtų į savo įver -
tinimo planus įtraukti įvertinimą, 
kokiu mastu negamybinės investi -
cijos buvo įgyvendintos taikant ir 
kitas kaimo plėtros priemones ar 
aplinkosaugos schemas.
37 Išvados ir rekomendacijos
75 
Bendrą paramos veiksmingumą 
sumažino valstybių narių atrankos 
procedūrų trūkumai. Dėl šių trūkumų 
valstybės narės finansavo investicijas, 
kurios neatitiko ES finansavimo gavimo 
reikalavimų, ir tokiu būdu neprisidėjo 
prie paramos schemos tikslų pasieki -
mo arba projektų paraiškos buvo at -
renkamos tinkamai nepatikrinus, ar jos 
atitiko esminius atrankos kriterijus. Be 
to, kai kurios valstybės narės naudojo 
nevisiškai skaidrias atrankos procedū -
ras (24 dalis).
2 rekomendacija.  
Negamybinių investicijų 
projektų paraiškų atranka
a) Valstybės narės turėtų užtikrinti, 
kad atrankos procedūros būtų skai -
drios ir veiksmingai įgyvendintos. 
Visų pirma valstybės narės turėtų 
viešai nurodyti visus kriterijus, 
taikytus atrenkant negamybines 
investicijas ir nustatant jų eilišku -
mą pagal svarbą bei veiksmingai 
tikrinti patvirtinamuosius doku -
mentus, įrodančius, kad šių kriteri -
jų buvo laikytasi. Be to, valstybės 
narės taip pat turėtų užtikrinti 
tinkamą organizacijų ir asmenų, 
susijusių su paraiškų perdavimu ir 
atranka, pareigų atskyrimą.
b) Naujuoju programavimo laikotar -
piu Komisija, tinkamai atsižvelgusi 
į jų skaidrumą ir aktualumą, turėtų 
teikti valstybėms narėms gaires 
dėl atrankos kriterijų ir tikrinti, kad 
valstybės narės taikytų tinkamas 
projektų atrankos procedūras.76 
Auditas atskleidė, kad nei Komisija, 
nei valstybės narės neturėjo svarbios 
informacijos apie tiesioginius paramos 
negamybinėms investicijoms rezulta -
tus. Trūko pagrindinių duomenų apie 
tokius veiklos rezultatus kaip išaugęs 
tradicinių struktūrų ar atstatytų kraš -
tovaizdžio elementų skaičius arba tai, 
kokiu mastu negamybinės investicijos 
prisidėjo prie biologinės įvairovės ap -
saugos. Tai paaiškina kelios priežastys. 
Pirma, valstybės narės programavimo 
etape nenustatė pagrindinių rodiklių, 
kuriais remiantis būtų galima patiki -
mai skirstyti išteklius ir vėliau atlikti 
padarytos pažangos palyginimą. Antra, 
bendrais stebėjimo rodikliais, kurie 
buvo naudojami duomenims apie 
veiklos rezultatus valstybių narių ir ES 
lygmenimis apibendrinti, buvo verti -
nami tik sąnaudų ir išdirbių duomenys, 
pavyzdžiui, išleistos sumos, paramą 
gaunančių ūkių skaičius ir bendra 
investicijų apimtis.
77 
Dėl konkrečių rezultatų rodiklių trūku -
mo kai kurios valstybės narės turėjo 
negamybinių investicijų įvertinimą 
susieti su kitų aplinkosaugos schemų 
įvertinimu remiantis pernelyg optimis -
tišku loginiu pagrindu, kad pastarųjų 
veiksmingumas reikštų, kad negamy -
binių investicijų rezultatai buvo tokie 
patys, nepaisant objektyvių duomenų, 
susijusių su paramos negamybinėms 
investicijoms išdavomis, stygiaus 
(žr. 25–31 dalis).
38 Išvados ir rekomendacijos
3 rekomendacija.  
Stebėjimas ir vertinimas
a) Komisija turėtų užtikrinti, kad 
negamybinių investicijų indėlis 
siekiant ES agrarinės aplinkosau -
gos tikslų būtų stebimas arba 
bent jau konkrečiai vertinamas 
atliekant 2014–2020 m. programa -
vimo laikotarpio vertinimus. Šiuo 
tikslu Komisija turėtų patarti toms 
valstybėms narėms, kurioms buvo 
skirta daug negamybinių investici -
jų, nustatyti konkrečius rezultatų 
rodiklius dažniausiai finansuotoms 
negamybinėms investicijoms.
b) Valstybės narės nuo 2016 m. birže -
lio mėn. turėtų pranešti apie šiuos 
rodiklius savo metinėse įgyvendi -
nimo atskaitose. Šios valstybės na -
rės turėtų į savo vertinimo planus 
įtraukti negamybinių investicijų 
rezultatų įvertinimą.
78 
Nors dauguma Audito Rūmų aplankytų 
projektų teigiamai prisidėjo prie vals -
tybių narių agrarinės aplinkosaugos 
poreikių ir tikslų, tam, kad jų indėlis 
būtų ekonomiškai veiksmingas, labai 
svarbu, kad remiamų negamybinių 
investicijų sąnaudos būtų priimtinos 
ir pagrįstos. Tai ypač svarbu esant 
dideliems viešojo finansavimo ly -
giams (siekiantiems iki 100 %), kuomet 
naudos gavėjams gali būti suteikta per 
mažai paskatų pažaboti išlaidas. Tačiau 
Audito Rūmai 75 % šių projektų nusta -
tė aiškių nepagrįstų sąnaudų požymių. 
Dėl šios priežasties tik 5 iš 28 audituo -
tų projektų (18 %) buvo ekonomiškai 
veiksmingi.79 
Negamybinių investicijų sąnaudų 
pagrįstumo problemos nėra susijusios 
vien tik su projektų imtimi, kadangi 
nustatytus konkrečius atvejus nulėmė 
valstybių narių valdymo ir kontrolės 
sistemų trūkumai. Visų pirma jos kom -
pensuodavo investicines sąnaudas re -
miantis vieneto kainomis, kurios buvo 
daug didesnės už faktines realizavimo 
išlaidas arba tinkamai nepatikrindavo 
deklaruotų išlaidų tikrumo arba pa -
tvirtindavo patį brangiausią pasiūlymą 
vykdyti investicijas nereikalaudamos, 
kad naudos gavėjai jas pagrįstų arba 
nepalyginusios siūlomų išlaidų su lygi -
namaisiais standartais.
80 
Be to, audito metu visose audituotose 
valstybėse narėse buvo nustatyta kele -
tas atvejų, kai negamybinėms investici -
joms, kurioms buvo būdingos akivaiz -
džios rentabilios charakteristikos, buvo 
taikomos maksimalios šiam investicijų 
tipui nustatytos paramos normos, o tai 
reiškė, kad daugeliu atvejų jos buvo vi -
siškai finansuotos viešosiomis lėšomis. 
Audito Rūmų nuomone, dėl to, kad 
valstybės narės nesumažino šių didelių 
paramos lygių siekiant atsižvelgti 
į rentabilumo aspektus, buvo permo -
kėtos susijusios investicinės sąnaudos. 
Iš tiesų, atskaičius naudos gavėjams 
suteiktą investicinę naudą, šios sąnau -
dos galėtų būti faktiškai mažesnės už 
suteiktą paramą (žr. 35–50 dalis).
39 Išvados ir rekomendacijos
4 rekomendacija.  
Paramos lygių 
intensyvumas ir sąnaudų 
pagrįstumas
a) Valstybės narės turėtų kiek įma -
noma greičiau apibrėžti kriterijus, 
skirtus negamybinių investicijų, 
kurioms taikomi didžiausi paramos 
dydžiai, rentabilioms charakte -
ristikoms nustatyti. Taikant šiuos 
kriterijus, pavyzdžiui, turėtų būti 
atsižvelgta į ekonominę naudą, 
agronominę naudą, finansinės pa -
ramos, būtinos paskatinti vykdyti 
negamybines investicijas, lygį ir 
pagrindinį paramos lygį, taikomą 
gamybinėms investicijoms toje 
pačioje geografinėje teritorijoje. 
Valstybės narės, remdamosi šiuo 
vertinimu, turėtų moduliuoti para -
mos intensyvumą.
b) Komisija taip pat turėtų pateikti 
papildomas tokių kriterijų nu -
statymo gaires ir skatinti jų įgy -
vendinimą pasitelkus stebėsenos 
komitetą.
c) Valstybės narės turėtų nedels -
damos įgyvendinti procedūras 
siekdamos užtikrinti, kad remiamų 
negamybinių investicijų sąnaudos 
neviršytų rinkos siūlomų pana -
šių prekių, paslaugų arba darbų 
sąnaudų. Konkrečiau, valstybės na -
rės, joms vykdant administracines 
patikras, turėtų nustatyti tinkamus 
lyginamuosius standartus ir (arba) 
orientacines sąnaudas, kuriomis 
vadovaujantis būtų sistemingai 
tikrinamos negamybinių investicijų 
sąnaudos. Šios patikros turi apimti 
įrodymų, kad naudos gavėjai iš 
tikrųjų patyrė šias deklaruotas 
sąnaudas, patikrinimą.d) Komisija turėtų remtis valstybių 
narių pateikta informacija, susi -
jusia su gebėjimu kontroliuoti ir 
patikrinti priemones tvirtinant 
2014–2020 m. laikotarpio KPP , sie -
kiant užtikrinti, kad valstybės narės 
nustatys tinkamas procedūras, 
susijusias su sąnaudų pagrįstumu.
e) Komisija, rengdama savo daugia -
metį auditą planą, turėtų patikrinti, 
kaip veiksmingai valstybės narės 
taiko kontrolės priemones, numa -
tytas siekiant užtikrinti sąnaudų 
pagrįstumą.
81 
Negamybinėms investicijoms skirta 
EŽŪFKP parama ir toliau teikiama 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu, tačiau Komisija ir valstybės narės 
dar neištaisė daugumos Audito Rūmų 
nustatytų trūkumų. Pagrindinė prie -
žastis yra ta, kad jos nesiėmė pakan -
kamų priemonių, kad laiku nustatytų 
trūkumus siekdamos užtikrinti, kad 
prieš prasidedant naujajam laikotarpiui 
galima būtų vykdyti būtinus taisomuo -
sius veiksmus. Viena vertus, valstybės 
narės neišanalizavo pažeidimų, aptiktų 
joms taikant jų pačių kontrolės prie -
mones siekiant pagerinti schemos 
valdymą, priežasčių. Kita vertus, pačios 
Komisijos auditai buvo atlikti per vėlai 
siekiant padėti valstybėms narėms nu -
statyti ir ištaisyti 2007–2013 m. įgyven -
dinimo laikotarpiu nustatytus valdymo 
trūkumus.
40 Išvados ir rekomendacijos
5 rekomendacija.  
Valdymo trūkumų 
nustatymas
a) Valstybės narės prieš atliekant 
pirmąsias 2014–2020 m. laikotarpio 
kontrolės priemones vietoje turėtų 
nustatyti savalaikio klaidų, nusta -
tytų šios kontrolės metu, konso -
lidavimo ir analizės metodą. Šios 
analizės rezultatai turėtų paaiškėti, 
kai bus atlikti negamybinių investi -
cijų schemos valdymo ir kontrolės 
sistemų patobulinimai. Valstybė 
narės nuo 2016 m. birželio mėn. 
turėtų pranešti apie šią pažan -
gą savo metinėse įgyvendinimo 
ataskaitose.b) Komisija, planuodama būsimus 
auditus, turėtų tinkamai atsižvelgti 
į šioje išlaidų srityje Audito Rūmų 
nustatytų trūkumų mastą, nepai -
sant jų ribotos finansinės svarbos.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Augustyn KUBIK, 
2015 m. lapkričio 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Priedai
Pagrindiniai EŽŪFKP priemonės, pagal kurią teikiama parama negamybinėms inves -
ticijoms žemės ūkio srityje, ypatumai
2007–2013  m. programavimo laikotarpis 2014–2020  m. programavimo laikotarpis
Veiksmų 
pavadinimas216 priemonė – parama negamybinėms investicijoms.
Investicijos, kurias įvykdžius reikšmingai nepadidėja žemės ūkio 
paskirties valdos vertė ar pelningumas.4.4 priemonė – parama negamybinėms investicijoms, susijusi su 
agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslų pasiekimu.
Investicijos, kurias įvykdžius reikšmingai nepadidėja žemės ūkio 
paskirties valdos vertė ar pelningumas.
Pagrindimas: Parama būtina toms negamybinėms investicijoms, kurios 
būtinos siekiant įgyvendinti:
–  įsipareigojimus, vykdomus pagal aplinkosaugos schemas;
–  kitus agrarinės aplinkosaugos tikslus;
–  „Natura 2000“ ir kitų didelės gamtinės vertės vietovių 
visuomeninės estetinės vertės didinimą ūkiuose.Parama būtina negamybinėms investicijoms, susijusioms su 
agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslų pasiekimu, įskaitant:
–  rūšių ir buveinių biologinės įvairovės išsaugojimo statusą;
–  „Natura 2000“ ir kitų didelės gamtinės vertės vietovių 
sistemos valstybėse narėse visuomeninės estetinės vertės 
didinimą.
Paramos gavėjai: –  Ūkininkai ir (arba) žemės valdytojai –  Ūkininkai ir (arba) žemės valdytojai
Operacijų tipai –  Žemės naudojimo paskirties keitimas
– Pelkių atkūrimas
–  Žemės ūkio paskirties žemės pavertimas pelkėmis
– Biotopų / buveinių kūrimas / valdymas
–  Didelės vertės daugiamečių augalų priežiūra–  Kapitaliniai darbai vykdant agrarinės aplinkosaugos ir 
klimato įsipareigojimus
–  Tvorų statymas ir kiti darbai, kurie yra būtini siekiant  
palengvinti rūšių išsaugojimo valdymą
–  Pelkių ir viržynių atkūrimas
–  Kraštovaizdžių ir jo elementų atkūrimas
–  Akmeninės sienosI priedas
42 Priedai
Valstybė 
narėAprašymasEŽŪFKP 
paramos pa -
tvirtinimas  
(eurais)Papildomumas1Nega -
mybinės 
investi -
cijos2Paramos 
lygis  
(%)Aplinkosaugos tikslas3
Tinkamu -
mas3Sąnaudų 
pagrįstu -
mas5Bendras 
ekonominis 
efektyvu -
mas6SąveikaBendroji 
dalisPasiūlyta Skirta
DK7Miško želdiniai 107 786 Taip Iš dalies 60Kraštovaizdžio ir 
biotopų gerinimasTaip Taip Ne Ne
DK Ganymas 29 132 Taip Iš dalies 75Kraštovaizdžio ir 
biotopų gerinimasTaip Iš dalies Ne Ne
DK Pelkė 2 089 870 Taip Taip 100Vandens aplinkos 
apsauga/gerinimasNe Iš dalies Ne Ne
DKPreliminarus šlapy -
nių tyrimas48 523 Taip Ne 100Vandens aplinkos 
apsauga/gerinimasNe Ne Ne Ne
DK Gyvatvorės 6 926 Taip Iš dalies 60Kraštovaizdžio ir 
biotopų gerinimasTaip Taip Ne Ne
DK Ganymas 43 529 Taip Iš dalies 75Kraštovaizdžio ir 
biotopų gerinimasTaip Taip Ne Ne
IT Akmeninės sienos 251 245 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Ne Ne Ne Ne
IT Akmeninės sienos 975 328 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Taip Ne Ne
IT Akmeninės sienos 208 760 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Taip Ne Ne
IT Akmeninės sienos 200 397 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
IT Šlapynės 35 759 Taip Ne 100Biologinė įvairovė, 
kraštovaizdisNe Ne Ne Ne
IT Šlapynės 492 196 Taip Taip 100Biologinė įvairovė, 
kraštovaizdisNe Ne Taip Ne
UK8Kabantis tiltas 407 4089Taip Taip 99 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
UKPrieigos 
ypatumai – šlapynės264 576 Taip Taip 99Viešoji prieiga prie 
laukinės gamtos ir 
jos išsaugojimasTaip Taip Taip Taip
UK Culm Grasslands 294 845 Taip Iš dalies 95Laukinės gamtos 
biologinė įvairovė ir 
jos išsaugojimasNe Ne Ne Ne
UKAkmens siena, 
medžių sodinimas166 883 Taip Iš dalies 65Biologinė įvairovė, 
kraštovaizdisTaip Taip Taip Taip
UKŽemumų 
aukštapelkės1 027 307 Taip Taip 100Laukinės gamtos 
biologinė įvairovė ir 
jos išsaugojimasTaip Iš dalies Ne NeII priedasVietoje patikrintų negamybinių investicijų santrauka
43 Priedai
Valstybė 
narėAprašymasEŽŪFKP 
paramos pa -
tvirtinimas  
(eurais)Papildomumas1Nega -
mybinės 
investi -
cijos2Paramos 
lygis  
(%)Aplinkosaugos tikslas3
Tinkamu -
mas3Sąnaudų 
pagrįstu -
mas5Bendras 
ekonominis 
efektyvu -
mas6SąveikaBendroji 
dalisPasiūlyta Skirta
UK Durpynai 1 710 408 Taip Iš dalies 100Biologinė įvairovė 
ir išteklių apsaugaTaip Taip Ne Ne
UK Durpynai 1 153 002 Taip Taip 100Biologinė įvairovė 
ir išteklių apsaugaTaip Taip Taip Taip
UK Akmens siena 159 183 Taip Iš dalies 68 Kraštovaizdis Taip Taip Taip Taip
UK Durpynai 622 402 Taip Iš dalies 89Biologinė įvairovė 
ir išteklių apsaugaTaip Taip Taip Taip
UK Istoriniai pastatai 284 775 Taip Ne 93 Kraštovaizdis Ne Ne Ne Ne
PT Tradicinės struktūros 21 721 Taip Ne 100 Kraštovaizdis Ne Ne Ne Ne
PT Akmeninės sienos 59 500 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Taip Ne Ne
PT Akmeninės sienos 59 500 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
PT Akmeninės sienos 59 500 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
PT Akmeninės sienos 59 479 Taip Iš dalies 100 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
PT Tradicinės struktūros 25 876 Taip Taip 100 Kraštovaizdis Taip Iš dalies Ne Ne
1 Papildomumas: buvo traktuojama, kad negamybinės investicijos buvo vykdomos papildant viena kitą, kai negamybinių investicijų fondai papildė kitų EŽŪFKP priemonių ir 
(arba) kitų aplinkosaugos schemų mokėjimus. Bendras papildomumas susijęs su tais projektais, kurie nebuvo įgyvendinti taikant kitas schemas, tačiau kurie buvo vykdomi 
siekiant tų pačių bendrų tikslų.
2 Negamybinių investicijų projektų rentabilių komponentų reikšmingumo įvertinimas: investicija buvo laikoma negamybine , kai nebuvo požymių, kad įvykdžius investi -
ciją buvo gauti reikšmingi rentabilūs komponentai ir (arba) ji tokius komponentus apėmė. Kai aptikti rentabilūs elementai buvo laikomi nereikšmingais, Audito Rūmai, 
atsižvelgdami į labai aukštus suteiktos paramos lygius, manė, kad į šiuos elementus turėjo būti atsižvelgta siekiant sumažinti šiuos paramos lygius, investicija buvo laikoma 
iš dalies gamybine.  Investicijos, kurios akivaizdžiai paveikė pagrindinę prekybinę ar gamybinę naudos gavėjo veiklą, buvo laikomos suteikiančiomis „reikšmingą“ rentabilų 
komponentą.
3 Įvertinimas, ar negamybinių investicijų projektai prisidėjo prie siūlomo aplinkosaugos tikslo (-ų) pasiekimo ar ne (Taip / Ne). Tuo atveju, kai negamybinės investicijos buvo 
vertinamos kaip netinkamos finansuoti, Audito Rūmai mano, kad atitinkamas negamybinių investicijų projektas neprisideda prie priemonės tikslų.
4 Negamybinių investicijų projektų tinkamumo finansuoti įvertinimas atsižvelgiant į jų pobūdį ir sąnaudas (Taip / Ne / Iš dalies). „Iš dalies“ reiškia tai, kad yra netinkamų finan -
suoti sąnaudų, kurios neturi įtakos negamybinių investicijų projekto visumai.
5 Negamybinių investicijų projektų sąnaudų pagrįstumo įvertinimas (Taip / ne). Jį atliekant atsižvelgiama į esamas tinkamas konkurso procedūras ir (arba) pagrįstų orientaci -
nių sąnaudų naudojimą ir į tai, ar užtikrinant didelį paramos intensyvumą buvo atsižvelgta į projekto rentabilias charakteristikas.
6 Ekonominis veiksmingumas (Taip / Ne): negamybinės investicijos yra laikomos ekonomiškai veiksmingomis, kai jos atitinka šiuos du kriterijus: i) jos yra veiksmingos, o reiškia 
kad jos yra tinkamos finansuoti, tenkina agrarinės aplinkosaugos poreikius ir (arba) prisideda prie valstybių narių jų KPP nustatyto agrarinės aplinkosaugos tikslo ir ii) nėra 
įrodymų, kad ta pati investicija galėjo būti įvykdyta mažesnėmis sąnaudomis (t. y. investicinės sąnaudos yra pagrįstos). Kai veiksmingos investicijos gali būti įgyvendintos 
mažesnėmis sąnaudomis, tokių investicijų ekonominis naudingumas sumažėja, kadangi tie patys tikslai ir (arba) rezultatai būtų buvę pasiekti mažesnėmis sąnaudomis.
7 Sumos, išreikštos Danijos kronomis, susijusios su Danijos projektais, buvo paverstos eurais naudojantis valiutų keitimo kursu 0,13 euro/DKK.
8 Sumos, išreikštos svarais sterlingų, susijusios su Jungtinės Karalystės projektais, buvo paverstos eurais naudojantis valiutų keitimo kursu 1,18 euro/GBP
9 Išnagrinėtuose dotacijų dokumentuose individualus EŽŪFKP indėlis į kiekvieną Jungtinėje Karalystėje finansuotą projektą nebuvo akivaizdus. Todėl Audito Rūmai naudojo 
vidutinį M216 projektams JK 2007–2015 m. gegužės mėn. taikytą EŽŪFKP bendrojo finansavimo normą, kuri siekė 74 %. Ši norma buvo taikoma apskaičiuojant šiems projek -
tams skirtas EŽŪFKP sumas.
44 Priedai
Poreikių, tikslų ir negamybinių investicijų tipų pagal valstybes nares santrauka
Valstybė 
narėNustatyti poreikiai ir tikslai Negamybinių investicijų tipų aprašymas
JK (Anglija)–  Natūralios laukinės gamtos išsaugojimas
–  Gamtos išteklių apsauga
–  Ūkininkavimo metodų pritaikymas
–  Kraštovaizdžio kokybės ir pobūdžio 
išsaugojimas
–  Viešosios prieigos ir suvokimo skatinimas–  Tradicinės ribos
–  Tvorų statymas kartu vykdant išsaugojimo darbus
–  Elementai, susiję su medžių sodinimu ir valdymu
–  Pelkių ir šlapynių atkūrimas
–  Krūmokšnių ir šakų kontrolė
–  Žemės pavertimas viržynais ir pievomis, kuriose gausu įvairių gyvūnijos rūšių
–  Kraštovaizdžių ir jo elementų atkūrimas
–  Konkrečių rūšių struktūros
–  Prieigos prie ūkių takų ir vartų pokyčiai
Portugalija.  
Žemyninė dalis–  Kraštovaizdžio kokybės ir pobūdžio 
išsaugojimas
–  Ūkininkavimo sistemų ekologinės struktūros 
išsaugojimas siekiant išsaugoti didelės vertės 
gamtos teritorijas
–  Konkrečių buveinių išsaugojimas–  Akmeninės sienos
–  Tradicinės struktūros
–  Pakrančių zonų apsauga
–  Tvorų statymas (siekiant apsaugoti nuo su laukine gamta susijusios veiklos)
–  Tradicinės ribos
–  Vandentvarkos struktūros
Danija–  Natūralios laukinės gamtos išsaugojimas
–  Gamtos išteklių apsauga
–  Ūkininkavimo metodų pritaikymas
–  Kraštovaizdžio kokybės ir pobūdžio 
išsaugojimas
–  Viešosios prieigos ir suvokimo skatinimas–  Kraštovaizdžio ir kultūrinių elementų išsaugojimas
–  Kraštovaizdžio ir biotopą gerinančios vegetacijos kūrimas
–  Pylimų atstatymas
–  Operacijos, kurios skatina kaimo gamtinio paveldo tvarų naudojimą ir viešąją 
prieigą prie jo
–  Nuolatinių šlapynių kūrimas
–  Periodiniai ir vis pasikartojantys potvyniai žemės ūkio paskirties žemėje
–  Krūmokšnių rovimas ir tvorų statymas
–  Hidrologinių sąlygų atkūrimas
–  Žemės ūkio paskirties žemės pavertimas nuolatinėmis pievomis
Italija (Apulija)–  Biologinės įvairovės išsaugojimas
–  Agrarinės miškininkystės sistemų didelės 
gamtinės vertės apsauga ir skleidimas
–  Kraštovaizdžio apsauga–  Akmeninės sienos
–  Mažos sukurtos šlapynės
–  Intervencijos pelkėse, kaip antai bokštuose, skirtuose laukinei gamtai stebėti 
ir takuose
–  Gyvatvorių statymo intervencijosIII priedas
45
Valstybės narės taip pat turi užtikrinti projektų 
tinkamumą finansuoti, įvertinti juos pagal atrankos 
kriterijus, nustatytus konsultuojantis su Stebėjimo 
komitetu, ir nustatyti jų eiliškumą remiantis kokybe. 
Komisija parengė tinkamumo ir atrankos gaires, kad 
padėtų valstybėms narėms ir regionams rengti ir 
įgyvendinti 2014–2020 m. kaimo plėtros programas.
V
Kai paramos lygis pagrįstas standartinėmis sąnau -
domis ir standartinėmis prielaidomis dėl prarastų 
pajamų, valstybės narės turi užtikrinti, jog skaičia -
vimams naudojami tik patikrinami duomenys ir kad 
jie pagrįsti duomenimis, kurie nustatyti remiantis 
atitinkama patirtimi ir kurie prireikus gali būti atski -
rai pateikti regionų ir vietos lygmeniu.
Kai paramos lygis pagrįstas supaprastinto išlaidų 
apmokėjimo galimybėmis, būtina atlikti skaičiavimo 
metodo išsamų ex-ante  vertinimą – šis metodas bus 
taikomas visoms atrinktos kategorijos išlaidoms.
Šie metodai turėtų garantuoti, kad patirtos ir 
deklaruotos sąnaudos yra pagrįstos, ir turėtų padėti 
pagrįsti valstybių narių pasiūlytus mokėjimus.
VI
Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, 
siekdama patikrinti, ar apmokėtos išlaidos atitinka 
taisykles. Kadangi atliekant šiuos auditus taip pat 
buvo nustatyta trūkumų, susijusių su išlaidų pagrįs -
tumu, jau buvo padaryta esminių finansinių pataisų, 
ir jau yra vykdomos kelios atitikties patvirtinimo 
procedūros, kurioms pasibaigus turėtų būti pada -
ryta papildomų finansinių pataisų.Santrauka
I
Investuotojai iš negamybinių investicijų didelės 
ekonominės grąžos negali gauti. Tačiau tai nereiškia, 
kad nereikia tikėtis kokios nors ekonominės grąžos 
ir būti pasirengusiam jos priimti. Daugumos inves -
ticijų atveju grąžos elementas visada yra, net jei 
investicijos yra vien tik negamybinio pobūdžio, pvz., 
pasodinus medžių arba krūmų gyvatvores, kurias 
genant ar pjaunant galima gauti elektros gamybai 
tinkamą biomasę. Todėl sudėtinga pasiekti, kad 
investicijos visomis prasmėmis būtų negamybinės.
Vadovaujančiosios institucijos gali sumažinti pagal -
bos intensyvumą, nors tada, kai siekiama aplinkos 
apsaugos tikslų, tokio sumažinimo poveikis prie -
monės įsisavinimui turi būti apskaičiuotas, kad būtų 
užtikrintas aplinkosaugos tikslų įgyvendinimas.
II
Gamybinių ir negamybinių investicijų didžiausia 
paramos norma skiriasi dėl to, kad pastarosios dėl 
savo pobūdžio neprivalo duoti didelės ekonominės 
grąžos. Taigi, jei nebūtų taikoma didesnė paramos 
norma, nebūtų buvę galima pasiekti agrarinės aplin -
kosaugos ir klimato srities tikslų.
IV
Komisijos reglamento (ES) Nr. 65/2011 24 straipsnio 
2 dalies d punkte reikalaujama, kad valstybės narės, 
atlikdamos administracinius patikrinimus, tikrintų 
pateiktų išlaidų, įvertinamų naudojant tinkamą ver -
tinimo sistemą, pvz., standartines išlaidas, skirtingų 
pasiūlymų palyginimą ar pasitelkiant vertinimo 
komitetą, pagrįstumą. Ši nuostata taikoma 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 46
IX Antra pastraipa
Ši rekomendacijos dalis skirta valstybėms narėms.
IX Trečia pastraipa
Ši rekomendacijos dalis skirta valstybėms narėms.
IX Ketvirta pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Atrankos kriterijus nustato valstybės narės, pasikon -
sultavusios su Stebėjimo komitetu, kuriame Komisija 
dalyvauja patariamojo balso teise.
Komisija parengė tinkamumo ir atrankos kriterijų 
gaires, kad padėtų valstybėms narėms ir regionams 
programuoti ir įgyvendinti 2014–2020 m. kaimo 
plėtros programas.
Komisija ir toliau atliks atitikties auditus valstybėse 
narėse pagal savo audito planus, kad patikrintų, 
ar apmokėtos išlaidos atitinka taisykles, įskaitant 
tinkamas projektų atrankos ir vertinimo procedū -
ras. Priemonės ir mokėjimo agentūros, kurių auditą 
reikia atlikti, nustatomos remiantis rizikos analize, 
kurioje svarbiausias elementas yra išlaidų lygis.
IX Penkta pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Pagal 2014–2020 m. BSVS bus stebimas priemonės 
įgyvendinimas, o atliekant jos vertinimą bus nagri -
nėjami priemonės įgyvendinimo rezultatai siekiant 
susijusių KP tikslų.
IX Šešta pastraipa
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.VII
Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema (BSVS) 
suteikia informacijos apie remiamus subjektus. 
Išsamesnis visų priemonių veiksmingumo siekiant 
programų tikslų vertinimas bus atliktas per ex post  
vertinimą. Tačiau reikia rasti stebėjimo ir vertinimo 
veiksmų pusiausvyrą, atsižvelgiant į pernelyg dide -
lės administracinės naštos riziką ir finansinius apri -
bojimus. Kaupti konkrečius negamybinių investicijų 
rezultatų rodiklius gali būti didelė našta.
VIII
Komisija sugriežtino nuostatas ir rekomendacijas 
dėl išlaidų pagrįstumo 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu.
Audito darbo programa nustatyta remiantis rizikos 
analize, kurioje svarbiausias elementas yra išlaidų 
lygis. Kadangi negamybinėms investicijoms ski -
riamas palyginti mažas finansavimas, pirmenybė 
teikiama finansiškai svarbesnėms priemonėms, 
kurių valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai galėtų 
turėti didesnį finansinį poveikį ES biudžetui.
IX Pirma pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija mano, kad naujuoju 2014–2020 m. pro -
gramavimo laikotarpiu suteikiama galimybė didinti 
kaimo plėtros priemonių sinergiją siekiant politikos 
tikslų. Nors ne visos negamybinės investicijos turi 
tiesiogiai papildyti kitas kaimo plėtros priemones 
ir schemas, tais atvejais, kai toks papildomumas 
yra, Komisija skatins susijusias valstybes nares savo 
metinėse įgyvendinimo ataskaitose nurodyti nega -
mybinių investicijų projektų skaičių ir kokia jų dalis 
yra susijusi su agrarinės aplinkosaugos ir klimato 
srities įsipareigojimų įgyvendinimu.
Komisijos atsakymas 47
Tačiau daugiametis audito planas rengiamas 
atsižvelgiant į rizikos analizę, kurioje išlaidų lygis 
yra svarbus elementas. Kadangi negamybinėms 
investicijoms skiriamas palyginti mažas finansavi -
mas, pirmenybė teikiama finansiškai svarbesnėms 
priemonėms, kurių valdymo ir kontrolės sistemos 
trūkumai galėtų turėti didesnį finansinį poveikį ES 
biudžetui.
Įvadas
08
Gamybinių ir negamybinių investicijų didžiausia 
paramos norma skiriasi dėl to, kad pastarosios dėl 
savo pobūdžio neprivalo duoti didelės ekonominės 
grąžos. Taigi, jei nebūtų taikoma didesnė paramos 
norma, nebūtų buvę galima pasiekti agrarinės aplin -
kosaugos ir klimato srities tikslų.
Pastabos
19
Negamybinėmis investicijomis siekiama prisidėti 
prie kaimo plėtros bendrų tikslų ir prioritetų įgyven -
dinimo. Šia prasme jos papildo kitas kaimo plėtros 
priemones, taikomas siekiant agrarinės aplinkosau -
gos (o 2014–2020 m. laikotarpiu – taip pat ir klimato 
srities) tikslų. Nors negamybinių investicijų ir kitų 
kaimo plėtros priemonių sinergijos galima pasiekti 
nustatant su jų įgyvendinimu susijusį ryšį (t. y. susie -
jant negamybinių investicijų projektus su konkrečių 
įsipareigojimų agrarinės aplinkosaugos ir klimato 
srityse įgyvendinimu), negamybinėmis investicijo -
mis, kaip savarankiškai taikoma priemone, taip pat 
gali būti prisidedama prie agrarinės aplinkosaugos 
ir klimato srities tikslų įgyvendinimo, „Natura 2000“ 
ir didelės gamtinės vertės ūkininkavimo sistemų.IX Septinta pastraipa
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
IX Aštunta pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Tačiau vadovaujančiosios institucijos gali sumažinti 
pagal priemonę teikiamos pagalbos intensyvumą, 
nors tada, kai siekiama aplinkos apsaugos tikslų, 
tokio sumažinimo poveikis priemonės įsisavinimui 
turi būti apskaičiuotas, kad būtų užtikrintas aplinko -
saugos tikslų įgyvendinimas.
IX Devinta pastraipa
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
IX Dešimta pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija ir toliau atliks atitikties auditus valsty -
bėse narėse pagal savo daugiametį audito planą, 
siekdama patikrinti, ar apmokėtos išlaidos atitinka 
taisykles, įskaitant išlaidų pagrįstumą. Priemonės 
ir mokėjimo agentūros, kurių auditą reikia atlikti, 
nustatomos remiantis rizikos analize.
IX Vienuolikta pastraipa
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
IX Dvylikta pastraipa
Komisija šiai rekomendacijai pritaria iš dalies.
Komisija deramai atsižvelgia į Audito Rūmų nustaty -
tus faktus rengdama audito planą.
Komisijos atsakymas 48
27
Komisija rekomendavo valstybėms narėms apibrėžti 
papildomus rodiklius atsižvelgiant į patikimą eko -
nominės grąžos analizę. Tačiau ne visada įmanoma 
nustatyti visų papriemonių papildomus pagrindi -
nius rodiklius ir dėl tokio nustatymo gali išaugti 
administracinė našta.
4 langelis
Išsamūs konkrečių aplinkos ypatumų (pavyzdžiui, 
akmeninių sienų) statistiniai duomenys yra priei -
nami tik retais atvejais ir juos surinkti būtų brangu.
28
BSVS yra viena iš priemonių, kuria gali būti įvertin -
tas investicijų poveikis.
Rezultatų rodikliai, kaip antai hektarų, kuriems 
sėkmingai taikomos žemės valdymo schemos, 
skaičius, yra svarbūs, nes jie naudojami kaip duome -
nys atliekant vertinimą, kuriuo siekiama nustatyti 
atitinkamos priemonių grupės indėlį.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 27 dalies pastabas.
30
2007–2013 m. programavimo laikotarpio vidurio 
laikotarpio vertinimas buvo pernelyg ankstyvas, 
kad būtų galima išmatuoti rezultatus. 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu vietoj vidurio laikotarpio 
vertinimo 2017 m. ir 2019 m. bus teikiamos išsames -
nės įgyvendinimo ataskaitos.
31
Kaupti konkrečius negamybinių investicijų rezul -
tatų rodiklius gali būti didelė našta. Išsamesnis visų 
priemonių veiksmingumo siekiant programų tikslų 
vertinimas bus atliktas per ex post  vertinimą.21
Žr. bendrą atsakymą į 19 dalies pastabas.
22
Komisija laikosi nuomonės, kad iš esmės turi būti 
vengiama įsipareigojimų dubliavimosi, kurio pase -
kmė – dvigubas finansavimas.
214 ir 216 priemonės tikslai yra skirtingi ir aiškiai 
nustatyti kaimo plėtros programose. Teikiant 
paramą pagal 214 priemonę įsipareigojama prižiū -
rėti (be kita ko) esamas akmenines sienas, o nega -
mybinės investicijos gali būti naudojamos akmeni -
nių sienų rekonstrukcijai ir (arba) atkūrimui. Tačiau 
kai kuriais atvejais aiškus paramos atskyrimas gali 
būti sudėtingas ir dėl to gali išaugti administracinė 
našta.
23
Žr. bendrą Komisijos atsakymą į 19 dalies pastabas.
24
Kalbant apie 2014–2020 m. programavimo laiko -
tarpį, negamybinėms investicijoms būtina taikyti 
atrankos kriterijus.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 19 dalies pastabas.
3 langelis a)
Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog negamybi -
nės investicijos padės siekti aplinkosaugos tikslų, 
pašalinus galimybių studijas iš tinkamų finansuoti 
sąnaudų gali labai nukentėti tokių investicijų 
įsisavinimas.
Galimybių studijos turėtų padėti nuspręsti, ar verta 
investuoti. Galimybių studijoje gali būti padaryta 
išvada, kad investicijos nepadės siekti paramos 
schemos tikslų. Atvejai, kai galimybių studijoje buvo 
priimta teigiama išvada dėl investicijų, kurios vėliau 
nebuvo padarytos, turi būti išnagrinėti individualiai. 
Biudžeto apribojimai gali būti viena iš priežasčių, 
dėl kurios projektas nebuvo įgyvendintas, nors ir 
buvo atlikta jo galimybių studija.
Komisijos atsakymas 49
41
Žr. bendrą Komisijos atsakymą į 37 ir 38 dalių 
pastabas.
41 Trečia pastraipa
Jei veiklos nauda aplinkai yra gerokai didesnė, prie -
monės gavėjais gali būti laikomos pačios vandens 
agentūros arba šios agentūros ir ūkininkai, neatsi -
žvelgiant į galimą liekamąjį ekonominį pranašumą.
42
Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, 
siekdama patikrinti, ar sąnaudos atitinka taisykles. 
Kadangi atliekant šiuos auditus taip pat buvo nusta -
tyta trūkumų, susijusių su sąnaudų pagrįstumu, jau 
buvo padaryta esminių finansinių pataisų ir jau yra 
vykdomos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, 
kurioms pasibaigus turėtų būti padaryta papildomų 
finansinių pataisų.
50
Žr. Komisijos atsakymą į 33 dalies pastabas.
51
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo 
imtasi toliau nurodytų veiksmų, siekiant pašalinti 
negamybinių investicijų paramos trūkumus progra -
mavimo, valdymo, stebėsenos ir vertinimo srityse:
— parengtos konkrečių priemonių gairės ir hori -
zontaliosios gairės, kuriose pateikta informacija 
apie tinkamumo sąlygas ir atrankos kriterijus, 
taip pat gairės dėl investicijų, įskaitant negamy -
bines investicijas,
— vadovaujančiajai institucijai ir mokėjimo agen -
tūrai tapo privalu atlikti bendrą ex ante  verti -
nimą, siekiant nustatyti gebėjimą patikrinti ir 
kontroliuoti visas į KPP įtrauktas priemones,33
Nors įgyvendinant projektus ne visada buvo laiko -
masi tinkamumo finansuoti sąlygų, gali būti, kad tie 
projektai padėjo siekti priemonės tikslų.
34
Žr. Komisijos atsakymą į 33 dalies pastabas.
36
Dėl savo pobūdžio negamybinės investicijos nelai -
komos duodančiomis reikšmingos ekonominės grą -
žos, tačiau negalima atmesti galimybės gauti tam 
tikros ribotos ekonominės grąžos. Jeigu ekonominė 
grąža yra didesnė, nei aplinkai suteikiama nauda, 
atitinkamos investicijos turėtų būti finansuojamos 
pagal 121 priemonę. Tai, kaip dvi priemonės yra 
atskirtos, vertinama tvirtinant programą.
Bendras Komisijos atsakymas į 37 ir 38 
dalių pastabas
Nors negamybinėse investicijose neturėtų būti 
gamybinių elementų, bet kokioms investicijoms 
būdingas bent jau nedidelis „gamybiškumo“ 
elementas. Tačiau tokios investicijos turėtų likti iš 
esmės negamybinėmis ir jų gamybiniai arba renta -
bilumo ypatumai turėtų būti riboti.
Vadovaujančiosios institucijos gali sumažinti pagal -
bos intensyvumą, nors tada, kai siekiama aplinkos 
apsaugos tikslų, tokio sumažinimo poveikis prie -
monės įsisavinimui turi būti apskaičiuotas, siekiant 
užtikrinti, kad bus įgyvendinti aplinkos apsaugos 
tikslai.
Gamybinių ir negamybinių investicijų didžiausia 
paramos norma skiriasi dėl to, kad pastarosios dėl 
savo pobūdžio neprivalo duoti didelės ekonominės 
grąžos. Taigi, jei nebūtų taikoma didesnė paramos 
norma, nebūtų buvę galima pasiekti agrarinės aplin -
kosaugos ir klimato srities tikslų.
39
Žr. bendrą Komisijos atsakymą į 37 ir 38 dalių 
pastabas.
Komisijos atsakymas 50
216 priemonė nebuvo įtraukta į atitikties auditą, 
kuris buvo atliekamas pirmaisiais 2007–2013 m. 
laikotarpio audito metais, nes tada dėmesys buvo 
sutelktas į agrarinės aplinkosaugos priemones, 
kurioms tenka daugiau kaip 50 % pagal 2 kryptį 
deklaruotų išlaidų. 216 priemonės auditas buvo 
atliktas 2014–2015 m.
57
Tai, kad auditas tebevykdomas, nereiškia, kad vals -
tybė narė nežino preliminarių rezultatų. Portugalijai 
raštas dėl nustatytų faktų buvo nusiųstas 2014 m. 
balandžio mėn., o 2014 m. rugsėjo mėn. įvyko šios 
valstybės narės ir Komisijos dvišalis posėdis. Anglijai 
raštas dėl nustatytų faktų buvo išsiųstas 2014 m. 
liepos mėn., o 2014 m. gruodžio mėn. įvyko šios 
valstybės narės ir Komisijos dvišalis posėdis.
58
Stebėjimo komitetai, kurių nariais yra kaimo plėtros 
programų vadovai, platesnio masto kaimo plėtros 
suinteresuotieji subjektai ir Komisijos tarnybos, 
dalyvaujančios patariamojo balso teise, yra geriau 
pasirengę spręsti problemas ir keistis įgyta patirtimi.
Pagrindinė priežastis, kodėl vidurio laikotarpio verti -
nime nebuvo pakankamai informacijos apie veiklos 
rezultatus, yra jam atlikti pasirinktas laikas. Pirma, 
reikalingas tam tikras trumpiausias laikas, per kurį 
būtų galima parengti ir pradėti įgyvendinimą, antra, 
visiems veiksmams ir visų pirma veiksmams aplin -
kos apsaugos srityje, prireiks laiko, kad to veiksmo 
rezultatas taptų išmatuojamas.
60
Žr. atsakymą į 19 dalies pastabas.
61
Žr. atsakymą į 22 dalies pastabas.
62
Žr. bendrą Komisijos atsakymą į 27 ir 28 dalių 
pastabas.— į rezultatus orientuotas metodas buvo sustiprin -
tas nustatant tikslius programų ir ataskaitų tiks -
lus per visą programavimo laikotarpį, remiantis 
racionalizuota bendra stebėjimo ir vertinimo 
sistema,
— KPP SSGG analize siekiama nustatyti programos 
stebėjimo ir vertinimo pagrindinius rodiklius.
52
Taisomieji veiksmai, skirti galimiems trūkumams 
pašalinti, taip pat gali būti įgyvendinami atliekant 
priimtų programų pakeitimus.
Žr. taip pat Komisijos atsakymą į 51 dalies pastabas.
55
Kai kuriose valstybėse narėse vykstant deryboms 
dėl 2014–2020 m. programos buvo diskutuojama 
dėl gebėjimo kontroliuoti ir tikrinti negamybines 
investicijas ir susijusias priežiūros sutartis.
56
Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, 
siekdama patikrinti, ar išlaidos atitinka taisykles. Jei 
per auditą nustatoma trūkumų, daromos finansinės 
pataisos.
Priemonės ir mokėjimo agentūros, kurių auditą 
reikia atlikti, nustatomos remiantis rizikos ana -
lize. Atsižvelgiama į tokius rizikos veiksnius, kaip 
antai svarba finansiniu požiūriu, kontrolės sistemų 
kokybė, mokėjimo agentūros ypatumai, priemonių 
pobūdis (jų sudėtingumas), ir į visą kitą informaciją 
bei kitų institucijų nustatytus faktus. Atliekant kie -
kybinį rizikos įvertinimą, pagrindinis vaidmuo tenka 
finansinei svarbai. Tai reiškia, kad labiau tikėtina, jog 
didelės išlaidos bus įtrauktos į didžiausios rizikos 
sąrašą ir tikrinamos.
Komisijos atsakymas 51
65
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija 
kelis kartus priminė valstybėms narėms apie pareigą 
nustatyti tvirtus atrankos kriterijus, kurie užtik -
rintų projektų eiliškumą tais atvejais, kai biudžeto 
asignavimų nepakanka visoms tinkamoms projektų 
paraiškoms finansuoti. Siekdama padėti valstybėms 
narėms pašalinti atrankos kriterijų taikymo trūku -
mus ir atsižvelgdama į ankstesnes EAR rekomenda -
cijas, Komisija parengė 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio tinkamumo ir atrankos gaires.
Komisija, atlikdama auditą, gali tikrinti, kaip yra 
taikomi atrankos kriterijai. Atliekant investicinių 
priemonių auditą, yra iš tikrųjų sistemingai tikri -
namas atrankos kriterijų įgyvendinimas. Komisija 
kelioms valstybėms narėms nurodė atlikti finansines 
pataisas dėl trūkumų taikant atrankos kriterijus.
66
Danijos atveju projektai bus atrenkami atsižvelgiant 
į jų ekonominį veiksmingumą siekiant priemonės 
tikslų (pavyzdžiui, sukurtų biotopų plotas ir (arba) 
projekto išlaidos, ir t. t.).
67
Žr. bendrą Komisijos atsakymą į 37 ir 38 dalių 
pastabas.
68
Danijoje KPP buvo supaprastinta sumažinant 
negamybinių investicijų, kurios gali būti remiamos, 
skaičių. Tai galėtų iš dalies paaiškinti mažėjantį anks -
tesnės KPP paramos normos kintamumą.
71
Atsižvelgiant į indėlį, kurį ši papriemonė turėtų 
įnešti siekiant aplinkosaugos tikslų, galimybių stu -
dijų pašalinimas iš tinkamų finansuoti sąnaudų gali 
labai pakenkti šios papriemonės įsisavinimui.63
Priemonių ir papriemonių poveikio vertinimas bus 
vykdomas atsižvelgiant į programų tikslus, kurių 
tos priemonės padeda siekti. Tikslai yra nustatomi 
prioritetinių sričių, kurių tikslai yra nustatyti ex ante , 
lygmeniu. Atsižvelgiant į šiuos tikslus, reguliariai 
stebima programų įgyvendinimo pažanga. Šis 
metodas atspindi politikos orientavimą į rezultatus 
ir sudaro sąlygas geriau įvertinti priemonių bendrą 
poveikį siekiant atitinkamų tikslų.
Valstybės narės gali nustatyti pagrindinių priemo -
nių rinkinio papildomus konkrečioms programoms 
skirtus rodiklius. Tačiau siekiant išlaikyti pagrįstas 
stebėjimo ir (arba) vertinimo išlaidas ir išvengti 
pernelyg didelės administracinės naštos, to netu -
rėtų būti prašoma sistemingai visoms priemonėms 
ir papriemonėms.
Jei programų tikslų įgyvendinimo rezultatai yra 
prasti, vadovaujančiosios institucijos gali atlikti išsa -
mesnę analizę atskiros priemonės arba papriemo -
nės lygiu, siekdamos nustatyti problemų priežastis 
ir veiksmingai nukreipti taisomuosius veiksmus.
Ex post  vertintojai toliau nagrinės atskirų priemonių 
ir (arba) papriemonių veiklos rezultatus.
Be to, teisės aktuose arba valstybių narių nustatyti 
rodikliai yra tik pradinis vertinimo taškas. Vertintojai 
gali surinkti papildomos informacijos, pavyzdžiui, 
atlikdami atvejų tyrimus.
10 langelis
2014–2020 m. laikotarpiu vykdomų stebėjimo 
veiksmų objektas taip pat bus visos išlaidos pagal 
papriemones, įskaitant negamybines investicijas 
(4.4). Rodikliai yra viena iš stebėjimo ir vertinimo 
sistemos sudedamųjų dalių.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 63 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 52
1 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija mano, kad naujasis 2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpis suteikia galimybę didinti siner -
giją su kitomis kaimo plėtros priemonėmis siekiant 
politikos tikslų. Nors ne visos negamybinės inves -
ticijos turi tiesiogiai papildyti kitas kaimo plėtros 
priemones ir schemas, tais atvejais, kai toks papil -
domumas yra, Komisija skatins susijusias valstybes 
nares savo metinėse įgyvendinimo ataskaitose 
nurodyti negamybinių investicijų projektų skaičių ir 
kokia jų dalis yra susijusi su agrarinės aplinkosaugos 
ir klimato srities įsipareigojimų įgyvendinimu.
1 rekomendacija b)
Ši rekomendacijos dalis skirta valstybėms narėms.
75
Komisija laikosi nuomonės, kad parama turėtų būti 
teikiama tik projektams, atitinkantiems atrankos 
kriterijus, ir kad atrankos procedūros turėtų būti 
aiškios ir skaidrios.
Veiksmų atranka yra aiškiau apibūdinta 2014–
2020 m. programavimo laikotarpio teisinėje sis -
temoje, o valstybėms narėms ir (arba) regionams 
buvo pateiktos išsamios gairės siekiant užtikrinti, 
kad būtų atrinkti tik geriausi veiksmai ir investicijos, 
padedantys siekti programų tikslų ir prioritetų.
2 rekomendacija a)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.Komisija mano, kad Danijos ketinimas remti gali -
mybių studijas teikiant negamybines investicijas 
atitinka teisės aktų nuostatas: atliekant remiamas 
investicijų galimybių studijas turėtų egzistuoti gali -
mybė padaryti ir neigiamas išvadas dėl investicijų.
Išvados ir rekomendacijos
72
Investuotojai iš negamybinių investicijų didelės 
ekonominės grąžos negali gauti. Tačiau tai nereiš -
kia, kad nereikia tikėtis kokios nors ekonominės 
grąžos ir kad nereikia būti pasirengusiam jos priimti. 
Daugumos investicijų atveju grąžos elementas 
visada yra, net jei investicijos yra vien tik negamy -
binio pobūdžio, pavyzdžiui, pasodinus medžių arba 
krūmų gyvatvores, kurias genant ar pjaunant galima 
gauti elektros gamybai tinkamą biomasę. Todėl 
sudėtinga pasiekti, kad investicijos visomis prasmė -
mis būtų negamybinės.
Vadovaujančiosios institucijos gali sumažinti pagal -
bos intensyvumą, nors tada, kai siekiama aplinkos 
apsaugos tikslų, tokio sumažinimo poveikis prie -
monės įsisavinimui turi būti apskaičiuotas, kad būtų 
užtikrintas aplinkosaugos tikslų įgyvendinimas.
74
Kai negamybinėmis investicijomis siekiama agrari -
nės aplinkosaugos tikslų, papildomumo su kitomis 
KP priemonėmis reikalaujama ne visais atvejais. 
Dauguma atvejų parama negamybinėms investici -
joms buvo susieta su agrarinės aplinkosaugos ir kli -
mato įsipareigojimais. Tačiau įgyvendinti negamybi -
nių investicijų tikslus įmanoma ir nesukuriant sąsajų 
su kokia kita KP priemone. Pavyzdžiui, parama tvo -
ros įsigijimui, siekiant, kad dideli plėšrieji žinduoliai 
nepadarytų žalos galvijams, pasiekiama agrarinės 
aplinkosaugos tikslo per se , net kai nėra sąsajos su 
kitomis kaimo plėtros priemonėmis. Parama nega -
mybinėms investicijoms taip pat gali būti taikoma 
kaip savarankiška papriemonė, kuri padeda siekti 
agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslų.
Komisijos atsakymas 53
3 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Pagal 2014–2020 m. bendrą stebėjimo ir vertinimo 
sistemą (BSVS) bus stebimas priemonės įgyvendi -
nimas, o vertinant bus nagrinėjami jos rezultatai 
siekiant susijusių KP tikslų.
3 rekomendacija b)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
78
Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, 
siekdama patikrinti, ar sąnaudos atitinka taisykles. 
Kadangi atliekant šiuos auditus taip pat buvo nusta -
tyta trūkumų, susijusių su sąnaudų pagrįstumu, jau 
buvo padaryta esminių finansinių pataisų ir jau yra 
vykdomos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, 
kurioms pasibaigus turėtų būti padaryta papildomų 
finansinių pataisų.
79
Pakanka taikyti vieną iš pasiūlymo atrankos metodų 
(t. y. skirtingų pasiūlymų palyginimą, vertinimo 
komiteto vertinimą arba orientacinių sąnaudų paly -
ginimą su kitų panašių projektų sąnaudomis), kad 
būtų galima užtikrinti, jog atrinkti pagrįsti ir tinkami 
pasiūlymai sąnaudų prasme. Įsipareigojimų didini -
mas gali sukurti nereikalingą administracinę naštą.
80
Nors negamybinėse investicijose neturėtų būti 
gamybinių elementų, sunku rasti investicijų, 
kurioms nebūtų būdingas bent jau nedidelis „gamy -
biškumo“ elementas. Kitaip tariant, visiškai negamy -
binio pobūdžio investiciją yra sunku įsivaizduoti.
Tačiau tokios investicijos turėtų išlikti daugiausia 
negamybinėmis ir atitinkamai jų „gamybiškumo“ 
arba rentabilumo ypatumai turėtų būti tinkamai 
ribojami. Taip pat reikėtų deramai įvertinti adminis -
tracinę naštą ir sudėtingumą, susijusius su ekonomi -
nės naudos iš tinkamų finansuoti sąnaudų gavimu.2 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Atrankos kriterijus nustato valstybės narės, pasikon -
sultavusios su Stebėjimo komitetu, kuriame Komisija 
dalyvauja patariamojo balso teise.
Komisija parengė tinkamumo ir atrankos kriterijų 
gaires, kad padėtų valstybėms narėms ir regionams 
programuoti ir įgyvendinti 2014–2020 m. kaimo 
plėtros programas.
Komisija tęs atitikties audito veiksmus valstybėse 
narėse pagal savo audito planus, siekdama patik -
rinti, ar apmokėtos išlaidos atitinka taisykles, 
įskaitant tinkamas projektų atrankos ir vertinimo 
procedūras. Priemonės ir mokėjimo agentūros, 
kurių auditą reikia atlikti, nustatomos remiantis 
rizikos analize, kurioje svarbiausias elementas yra 
išlaidų lygis.
76
Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema suteikia 
informacijos apie remiamus subjektus. Išsamesnis 
visų priemonių veiksmingumo siekiant programų 
tikslų vertinimas bus atliktas per ex post  vertinimą. 
Tačiau reikia rasti stebėjimo ir vertinimo veiksmų 
pusiausvyrą, atsižvelgiant į pernelyg didelės admi -
nistracinės naštos riziką ir finansinius apribojimus. 
Kaupti konkrečius negamybinių investicijų rezultatų 
rodiklius gali būti didelė našta.
77
Išsamesnis visų priemonių veiksmingumo siekiant 
programų tikslų vertinimas bus atliktas per ex post  
vertinimą.
Komisijos atsakymas 54
81
Komisija sugriežtino nuostatas ir rekomendacijas 
dėl išlaidų pagrįstumo 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu ir tai turėtų padėti pašalinti kai kuriuos 
Audito Rūmų nustatytus trūkumus.
Audito darbo programa nustatyta remiantis rizikos 
analize, kurioje svarbiausias elementas yra išlaidų 
lygis. Kadangi negamybinėms investicijoms ski -
riamas palyginti mažas finansavimas, pirmenybė 
teikiama finansiškai svarbesnėms priemonėms, 
kurių valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai galėtų 
turėti didesnį finansinį poveikį ES biudžetui.
5 rekomendacija a)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
5 rekomendacija b)
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija deramai atsižvelgia į Audito Rūmų nustaty -
tus faktus planuodama audito veiksmus.
Tačiau daugiametis audito planas parengiamas 
remiantis rizikos analize, kurioje svarbiausias ele -
mentas yra išlaidų lygis. Kadangi negamybinėms 
investicijoms skiriamas palyginti mažas finansavi -
mas, pirmenybė teikiama finansiškai svarbesnėms 
priemonėms, kurių valdymo ir kontrolės sistemos 
trūkumai galėtų turėti didesnį finansinį poveikį ES 
biudžetui.Be to, valstybės narės, apskaičiuodamos ir išmokė -
damos dotacijas, gali pasinaudoti supaprastintomis 
sąnaudų atlyginimo galimybėmis. Šiuo atveju turi 
būti iš anksto atlikti teisingi ir sąžiningi skaičiavimai, 
kuriuos įmanoma patikrinti.
4 rekomendacija a)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
4 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
4 rekomendacija c)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
4 rekomendacija d)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir jau pradėjo ją 
įgyvendinti.
Tikrindama 2014–2020 m. programavimo laikotarpio 
kaimo plėtros programas, Komisija stengėsi patik -
rinti gebėjimų kontroliuoti ir patikrinti priemones. 
Jei šio paaiškinimo nebuvo arba jis buvo nepa -
kankamai išsamus, valstybės narės turėjo pateikti 
papildomos informacijos.
4 rekomendacija e)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija ir toliau atliks atitikties auditus valsty -
bėse narėse pagal savo daugiametį audito planą, 
siekdama patikrinti, ar apmokėtos išlaidos atitinka 
taisykles, įskaitant išlaidų pagrįstumą. Priemonės 
ir mokėjimo agentūros, kurių auditą reikia atlikti, 
nustatomos remiantis rizikos analize.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
Negamybinės investicijos  – tai investicijos, kurios 
negeneruoja didelės grąžos ar pajamų ir reikšmingai 
nedidina naudos gavėjo valdos vertės, tačiau turi teigiamą 
poveikį aplinkai. Viešoji parama negamybinėms 
investicijoms teikiama iš Europos žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) ir iš nacionalinio bendrojo finansavimo 
lėšų. Šios viešosios paramos dydis dažnai siekia 100 % visų 
investicinių sąnaudų. Audito Rūmai daro išvadą, kad 
parama negamybinėms investicijoms prisidėjo prie 
aplinkosaugos projektų, susijusių su tvariu žemės ūkio 
paskirties žemės naudojimu, tikslų pasiekimo, tačiau tai 
nebuvo ekonomiškai veiksminga. Taip buvo todėl, kad 
75 % aplankytų projektų sąnaudos buvo nepagrįstai 
didelės. Be to, nors daugeliui šių projektų buvo būdingos 
akivaizdžios rentabilios charakteristikos, jie buvo visiškai 
finansuoti viešosiomis lėšomis. Audito Rūmai teikia 
penkias rekomendacijas, skirtas pagerinti negamybinių 
investicijų, kurios bus finansuotos 2014–2020  m. 
programavimo laikotarpiu, ekonominį veiksmingumą.