Šiuos prastus rezultatus lemia įvairios priežastys. Svarbus veiksnys yra susijęs su gamybos išteklių prieinamumu ir kokybe. Potencialų augimą stabdo nepakankamos investicijos į pagrindinę įrangą, švietimą ir mokymą, palyginti pasenusios gamybos technologijos, darbo jėgos senėjimas, nepakankama moterų ir migrantų kilmės asmenų integracija į darbo rinką ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas arba įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Pavyzdžiui, Čekijoje užimtumo lygis pasiekė 80 % ir darbo jėgos trūkumas tapo rimta problema. Bulgarijoje nemaža dalimi investicijų siekiama pakeisti mašinas ir įrangą, kurios visiškai neatitinka šiuolaikinio lygio. Be to, naujos technologijos lėtai pasiekia tas įmones, kurios neužima pirmaujančių pozicijų technologijų srityje, ir tai trukdo didinti bendrą daugumos įmonių, ypač MVĮ, efektyvumą.

Demografiniai pokyčiai ir didelė valdžios sektoriaus skola kelia didelių sunkumų užtikrinant viešųjų finansų kokybę ir tvarumą. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu daugiau nei pusė valstybių narių susiduria su vidutine arba didele rizika tvarumui. Keliose šalyse, visų pirma Belgijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Portugalijoje, rizika kyla dėl numatomos didelės valstybės skolos. Be to, esama problemų, susijusių su prognozuojamu viešųjų išlaidų didėjimu dėl visuomenės senėjimo. Kai kuriais atvejais tvarumą didinančios pensijų reformos buvo atšauktos, o tai prisidėjo prie būsimų fiskalinių sunkumų Italijoje ir Rumunijoje. Pažanga reformuojant pensijų sistemas buvo prislopinta tose valstybėse narėse, dėl kurių Taryba 2019 m. priėmė su pensijomis susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Todėl Belgijai, Čekijai, Vokietijai, Airijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Liuksemburgui, Maltai, Austrijai, Lenkijai, Rumunijai, Slovėnijai ir Slovakijai lieka politinių uždavinių.

Pažanga reformuojant sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas valstybėse narėse yra nevienoda. Fiskaliniu požiūriu tvarus, veiksmingas, įperkamas ir prieinamas kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų teikimas padeda išsaugoti ir atkurti gerą sveikatą visiems ir taip prisideda prie našios ir atsparios darbo jėgos kūrimo. Be to, dar yra galimybių gerinti fiskaliniu požiūriu tvarios, veiksmingos ir adekvačios ilgalaikės priežiūros teikimą. Kai kurioms valstybėms narėms konkrečiai skirtose rekomendacijose raginta ypatingą dėmesį skirti sveikatos priežiūros ir (arba) ilgalaikės priežiūros sistemoms. Įgyvendindamas šias rekomendacijas tam tikrą pažangą padarė Kipras, Lietuva, Latvija ir Slovakija. Tik nedidelę pažangą padarė Belgija, Bulgarija, Airija, Vengrija, Malta, Austrija, Portugalija, Rumunija ir Suomija, o Čekija ir Slovėnija pažangos nepadarė.

Bulgarijoje, kurioje disbalansas buvo nustatytas 2019 m., disbalanso nebėra. Padaryta didelė pažanga stiprinant finansų sektoriaus valdymą ir sprendžiant neišspręstus reguliavimo klausimus. Be to, sumažėjo įmonių skola ir neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis, nors tarp įmonių pastarasis tebėra didelis.

Išorės pozicijų perbalansavimas dar nebaigtas. Šiuo metu einamosios sąskaitos deficitą turi tik kelios valstybės narės, tačiau kai kurios valstybės narės, turinčios didelę išorės skolą, turi išlaikyti apdairias einamosios sąskaitos pozicijas ir vengti konkurencingumo sumažėjimo. Be to, kai kuriose valstybėse narėse (pvz., Vokietijoje, Nyderlanduose) išliko didelis einamosios sąskaitos perteklius, todėl euro zonos perteklius sudaro 3,3 % BVP. Tai reiškia, kad pastaraisiais metais Europos šalių ekonomika nuolat sutaupydavo daugiau, nei investuodavo, ir taip, palyginti su likusiu pasauliu, sukaupė turto. Dėl mažos eksporto paklausos pastaruoju metu einamosios sąskaitos perteklius šiek tiek sumažėjo, o kai kuriais atvejais padidėjo einamosios sąskaitos deficitas. Dabartinėmis aplinkybėmis perbalansavus einamosios sąskaitos deficitą ir perteklių būtų galima sėkmingai veikti mažos infliacijos ir mažų palūkanų normų aplinkoje ir sumažinti priklausomybę nuo užsienio paklausos. Daugelyje šalių, kurios yra grynosios skolininkės, reikia reformų konkurencingumui didinti ir išorės skolai mažinti. Šalyse, kurios yra grynosios skolintojos, reikėtų pasinaudoti tolesnių viešųjų ir privačiųjų investicijų finansavimo mažomis palūkanomis galimybe. Darbo užmokesčio augimą skatinančių sąlygų stiprinimas taip pat prisidėtų prie perbalansavimo.

Esant palankioms ekonominėms sąlygoms, makroekonominis disbalansas palaipsniui išsilygina. Po plataus masto pokrizinio finansinio įsiskolinimo mažinimo proceso buvo panaikinta dalis disbalanso ir kai kurios netvarios tendencijos, visų pirma didelis einamosios sąskaitos deficitas, pernelyg didelis kreditų augimas, skatinantis būsto kainų augimą, ir apskritai didelės vienetui tenkančios darbo sąnaudos, dėl kurių mažėja sąnaudų konkurencingumas. Tačiau nepaisant pažangos, padarytos mažinant finansinį įsiskolinimą, privačiojo, viešojo sektoriaus ir išorės skola tebėra didelė ir jai sumažinti reikia daugiau laiko. Be to, kai kuriais atvejais finansų sektoriuje išlieka tam tikras pažeidžiamumas.

2 langelis. Dabartinė sanglaudos politikos fondų programavimo padėtis

Daugelyje valstybių narių viešosios investicijos labai priklauso nuo ES lėšų. Programuojant sanglaudos politikos fondus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui atsižvelgta į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl investicijų. Tos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos orientuotos į strateginės europinės svarbos sritis. Kalbant apie 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimą, Komisija pasiūlė dar labiau susieti jį su Europos semestru. Per 2019 m. semestro ciklą ji pateikė sanglaudos politikos fondų investicijų gaires ir visoms valstybėms narėms pasiūlė konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl su investicijomis susijusios politikos; jas Taryba priėmė. 2019 m. vasario mėn. paskelbus šalių ataskaitas, 2019 m. pavasarį visose valstybėse narėse buvo surengti renginiai, kuriais pradėtas neoficialus dialogas dėl 2021–2027 m. programavimo. Komisijos tikslas – priimti visas programas, kai tik bus priimti atitinkami teisės aktai. Pasidalijamojo valdymo atveju tai taip pat priklausys nuo valstybių narių pasirengimo parengti ir aptarti savo programų projektus.

6.Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu

Komisijos, Tarybos ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas ir bendradarbiavimas yra labai svarbūs Europos semestro veiksmingumui. Komisija siūlo daug galimybių keistis nuomonėmis su visais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, reguliariai dalyvaujant susitikimuose su socialiniais partneriais, pilietine visuomene, Europos Parlamentu ir nacionaliniais parlamentais. Kalbant apie Europos Parlamentą, Komisijos nariai yra pasirengę atvykti į Europos Parlamentą prieš kiekvieną svarbų Europos semestro ciklo etapą. Prieš patvirtindami šiandienos dokumentų rinkinį, Komisijos nariai su Parlamentu bendravo Parlamento EMPL ir ECON komitetų posėdžiuose. Komisija taip pat rengia reguliarius susitikimus su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis Briuselyje ir valstybėse narėse. Metams bėgant šios pastangos užmegzti atvirą ir vaisingą dialogą padėjo plėtoti vis didesnį bendrą supratimą apie Europos ir nacionalinės politikos iššūkius ir jų sprendimus.

Atsižvelgdama į praeityje įdėtas pastangas, Komisija yra įsipareigojusi palaikyti tikrą politinį dialogą su valstybėmis narėmis ir užtikrinti, kad jos politinės rekomendacijos būtų nacionalinės politikos proceso dalis, be kita ko, stiprinant nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu. Šie mainai vyksta per techninio ir politinio pobūdžio vizitus kiekvienoje valstybėje narėje ir dvišalius susitikimus du kartus per metus Briuselyje. Be to, prieš paskelbiant šalių ataskaitas, dėl jų analitinio turinio konsultuojamasi su nacionalinėmis valdžios institucijomis. Šių metų naujovė – Komisija kreipėsi į nacionalines valdžios institucijas dėl bendros svarbos temos pasirinkimo išsamesnei analizei šalių ataskaitose. Dauguma nacionalinių valdžios institucijų dėmesį sutelkė į temas, susijusias su žaliąja ir skaitmenine pertvarka bei jos poveikiu ekonomikai, pramonei ir darbo jėgai – tai aiškus ženklas, kad interesai ir prioritetai derinami su naująja Komisijos ekonomine darbotvarke. Komisija taip pat siekia padėti valstybėms narėms sparčiau įgyvendinti reformas vykdydama Struktūrinių reformų rėmimo programą, pagal kurią visoms ES valstybėms narėms jų prašymu teikiama techninė parama, kad jos galėtų parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias reformas. Tai, be kita ko, apima reformų iššūkius, nurodytus konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose.

7.Tolesni veiksmai

Europos semestras suteikia galimybę Komisijai, valstybėms narėms, socialiniams partneriams ir suinteresuotiesiems subjektams palaikyti nuolatinį dialogą ištisus metus. Su šiuo komunikatu skelbiamos šalių ataskaitos pagrįstos techninio ir politinio lygmenų išsamios informacijos mainais, vykusiais tarp vyriausybių, nacionalinių institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, įskaitant 2019 m. gruodžio mėn. surengtus dvišalius susitikimus. Jose nustatyti faktai bus pristatyti valstybių narių sostinėse, po to bus surengti tolesni dvišaliai ir daugiašaliai susitikimai. Visus metus Europos semestro pareigūnai toliau bendradarbiauja su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais valstybėse narėse. Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Komisijos nariai lankysis valstybėse narėse, kad sužinotų parlamentų, vyriausybių, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie šalių ataskaitose pateiktas analizes ir išvadas. Be to, šalių ataskaitose nustatytus faktus Komisija aptars su Europos Parlamentu.

Atsižvelgdamos į nustatytus iššūkius valstybės narės iki balandžio mėn. vidurio savo nacionalinėse reformų programose nurodys savo ekonominius ir socialinius prioritetus. Parengusios stabilumo (euro zonos valstybės narės) ir konvergencijos (euro zonai nepriklausančios valstybės narės) programas jos taip pat pristatys savo daugiametes patikimų viešųjų finansų strategijas. Pagal Energetikos sąjungos valdymo reglamentą pateiktuose galutiniuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose valstybės narės išdėstė, kaip jos planuoja pasiekti savo energetikos ir klimato srities tikslus. Siekiant tinkamai ir tvariai reaguoti į iššūkius, Komisija rekomenduoja, kad rengiant šias programas dalyvautų visi pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, socialiniai partneriai, regionų ir vietos valdžios institucijos ir prireikus pilietinės visuomenės organizacijos.

1 priedėlis. Integruota makroekonominio ir fiskalinio disbalanso priežiūra



Makroekonominio disbalanso procedūra (MDP) Stabilumo ir augimo paktas (VLT – vidutinio laikotarpio tikslas / PDP – perviršinio deficito procedūra) Pastabos AT Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas, taikoma skolos taisyklė BE Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma skolos taisyklė BG Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas CY Perviršinis disbalansas Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas, taikoma skolos taisyklė CZ Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas DE Disbalansas Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas DK Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas EE Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas EL Perviršinis disbalansas Prevencinė dalis Taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė Kol Graikija vykdė programą, jai nebuvo privalu teikti stabilumo programų, todėl 2019 m. vertinimas atliekamas nesant vidutinio laikotarpio tikslo. IE Disbalansas Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas ES Disbalansas Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė FR Disbalansas Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė HR Disbalansas Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas, taikoma skolos taisyklė HU Prevencinė dalis (procedūra dėl didelio nukrypimo) VLT neįgyvendintas, taikoma skolos taisyklė IT Perviršinis disbalansas Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma skolos taisyklė LT Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas LU Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas LV Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas MT Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas NL Disbalansas Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas PL Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas PT Disbalansas Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė SI Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma skolos taisyklė SE Disbalansas Prevencinė dalis VLT įgyvendinamas SK Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas RO Disbalansas Prevencinė dalis (procedūra dėl didelio nukrypimo) VLT neįgyvendintas FI Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas UK Prevencinė dalis VLT neįgyvendintas, taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė

2 priedėlis. Pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų