1Įvadas

2017 m. Komisija pasiekė svarbių laimėjimų vykdydama plataus užmojo darbotvarkę, kuria siekiama stiprinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Liepos mėn. Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (toliau – FIA direktyva). Be to, tikimasi, kad dėl tvirtesnio 20 valstybių narių bendradarbiavimo Taryba netrukus priims Reglamentą, kuriuo įsteigiama Europos prokuratūra.

Šiomis priemonėmis papildoma institucinė ir teisinė Sąjungos biudžeto apsauga, kuri šiandien ES lygmeniu grindžiama Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), Europos Audito Rūmų, kitų Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų darbu, o valstybių narių lygmeniu – įvairių nacionalinių administracinių ir teisminių institucijų darbu. Visos šios institucijos imasi būtinų veiksmų, kad apsaugotų Sąjungos biudžetą laikydamosi SESV 325 straipsnyje nustatytos pareigos. Komisija OLAF įsteigė 1999 m., kad ši atliktų administracinius sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios ES finansiniams interesams, tyrimus ir padėtų valstybėms narėms kovoti su sukčiavimu .

Visi šie aspektai yra svarbūs, nes Sąjunga netrukus priims naują daugiametę finansinę programą. Komisija šiuo metu nagrinėja, kokio biudžeto Europai reikia ateityje. Veiksmingas ir tinkamas Sąjungos biudžeto lėšų panaudojimas yra vienas pagrindinių aspektų didinant ES piliečių pasitikėjimą, taip pat siekiant stiprinti Europos projektą ir jo pridėtinę vertę. Dėl sukčiavimo ir korupcijos mažėja prieinamų lėšų, kurios atneša ES piliečiams naudos, kiekis, be to, šios lėšos gali tapti kitos nusikalstamos veiklos (pvz., terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo) finansavimo šaltiniu, todėl su sukčiavimu ir korupcija reikia kovoti aktyviai ir veiksmingai. Galutinis tikslas yra vienoda aukšto lygio ES biudžeto apsauga visoje ES teritorijoje.

Atsižvelgiant į tai šioje ataskaitoje pateikiami Reglamento Nr. 883/2013 dėl OLAF atliekamų tyrimų (toliau – Reglamentas) taikymo vertinimo rezultatai, kaip to reikalaujama pagal to reglamento 19 straipsnį. Be to, joje išdėstyta, kaip būtų galima prireikus pritaikyti ir sustiprinti su OLAF tyrimais susijusią teisinę sistemą, atsižvelgiant į tikėtiną Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo priėmimą ir į pagrindines vertinimo išvadas.

Prie šios ataskaitos pridedama pagal Reglamento 19 straipsnį priimta OLAF priežiūros komiteto nuomonė dėl Reglamento taikymo. Komisijos vertinimo ataskaita ir Komiteto nuomonė yra atskiri, lygiagrečiai rengti dokumentai.

2Reglamento Nr. 883/2013 vertinimas

Atliekant vertinimą daugiausia dėmesio skirta keturioms pagrindinėms sritims: veiksmingumui, efektyvumui, nuoseklumui, aktualumui. ES pridėtinė vertė nevertinta, nes pagal SESV 317 ir 325 straipsnius ES finansinių interesų apsaugą OLAF užtikrina ES lygmeniu atlikdama konkrečias užduotis, kurių neįmanoma atlikti nacionaliniu lygmeniu. Taip pat vertinti aspektai, susiję su ateities perspektyvomis pasiekti Reglamente nustatytus tikslus, atsižvelgiant į kintančią kovos su sukčiavimu politiką ir sukčiavimo tendencijas.

Vertinimas pagrįstas plataus masto konsultacijomis su daugybe suinteresuotųjų subjektų. 2017 m. kovo 1–2 d., vykstant vertinimo procesui, OLAF surengė konferenciją dėl Reglamento vertinimo . Į konferenciją susirinko beveik 250 dalyvių iš valstybių narių kovą su sukčiavimu koordinuojančių tarnybų, valstybių narių administracinių institucijų, atsakingų už ES fondų valdymą, teisėsaugos institucijų, prokuratūrų ir teisminių institucijų, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų, tarptautinių organizacijų, aukštųjų mokyklų ir nevyriausybinių organizacijų. Su šiomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis ir OLAF darbuotojais taip pat buvo konsultuojamasi per pokalbius ir apklausas.

Buvo vertinamas laikotarpis nuo 2013 m. spalio 1 d. (Reglamento įsigaliojimo diena) iki 2016 m. gruodžio mėn.

Išsamios vertinimo išvados ir naudota metodika aprašytos prie šios ataskaitos pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Tarnybų darbinį dokumentą papildė išorės rangovo atliktas tyrimas.

3Pagrindinės vertinimo išvados

Reglamentas Nr. 883/2013 yra pagrindinis teisinės sistemos, kuria reglamentuojami OLAF įgaliojimai atlikti administracinius tyrimus, susijusius su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria kita neteisėta veikla, kenkiančia ES finansiniams interesams, dokumentas. Jis buvo priimtas po išsamių tarpinstitucinių diskusijų ir pakeitė du nuo 1999 m. galiojusius reglamentus siekiant:

-pagerinti OLAF veiksmingumą, efektyvumą ir atskaitomybę kartu apsaugant jos nepriklausomumą;

-sustiprinti tiriamų asmenų procesines garantijas ir pagrindines teises;

-sustiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, ES institucijomis, įstaigomis, organais ir agentūromis, trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis;

-patobulinti OLAF valdymą.

Vertinimas parodė, kad šie konkretūs tikslai buvo ir išlieka aktualūs siekiant bendro tikslo – apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. Šiuo tikslu OLAF ES lygmeniu vykdo konkrečias užduotis, kurių nebūtų galima atlikti vien nacionaliniu lygmeniu. Per konsultacijas su nacionaliniais ir Sąjungos suinteresuotaisiais subjektais įsitikinta OLAF tyrimų pridėtine verte. Rengiant vertinimą taip pat įsitikinta, kad šie tikslai aktualūs ir atsižvelgiant į Europos prokuratūros įsteigimą.

Reglamentas sudarė sąlygas OLAF vykdyti savo įgaliojimus pasiekiant konkrečių rezultatų. Vertinimo rezultatai parodė, kad dėl konkrečių Reglamento nuostatų akivaizdžiai pagerėjo veiksmingas tyrimų atlikimas. Įtraukus nuostatas, kuriomis sudarytos sąlygos struktūriniam bendradarbiavimui, buvo sustiprintas OLAF ir jos partnerių tarpusaviobendradarbiavimas ir keitimasis informacija. Pavyzdžiui, kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų sukūrimas valstybėse narėse buvo įvardytas kaip svarbus pokytis siekiant stiprinti OLAF ir valstybių narių ryšius.