KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus /* COM/2012/040 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus 1. Preliminarios pastabos Tai pirmoji Komisijos ataskaita Europos Parlamentui (EP) ir Tarybai dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 318 straipsniu. SESV 318 straipsnyje nustatyta, kad Komisija: „teikia Europos Parlamentui ir Tarybai Sąjungos finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą pasiektais rezultatais, ypač atsižvelgdama į pagal 319 straipsnį Europos Parlamento ir Tarybos pateiktas pastabas.“ SESV 319 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, patvirtina, kad Komisija ES biudžetą įvykdė. Tame straipsnyje taip pat nustatyta, kad Taryba ir Europos Parlamentas išnagrinėja ataskaitas, finansinę ataskaitą ir SESV 318 straipsnyje minimą įvertinimo pranešimą, taip pat Audito Rūmų metų pranešimą kartu su audituotų institucijų atsakymais į Audito Rūmų pastabas, sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą, kaip reikalaujama pagal SESV 287 straipsnį. Komisija nagrinėja, kaip susieti pagal skirtingas procedūras reikalaujamas ataskaitas deramai atsižvelgiant į skirtingą vertinimo ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo laiką ir apimtį, taip pat kaip išvengti bet kokio darbo dubliavimo, kaip toliau paaiškinta šioje ataskaitoje. Šis procesas bus laipsniškas, kasmet grindžiamas ankstesnių metų patirtimi. Pradedant 2011 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, Komisija sieks priimti vertinimo ataskaitą iki kiekvienų metų lapkričio mėn. vidurio. 2. Įvadas Viena iš pagrindinių SESV 318 straipsnio ypatybių – vertinimo ataskaitoje dėmesys sutelkiamas į Sąjungos finansus, atsižvelgiant į atitinkamomis programomis pasiektus rezultatus. Prisidėdama prie šio bendrų rezultatų ir poveikio vertinimo, Komisija imasi vertinimų finansinių programų vykdymo metu ir jas užbaigus, kad išanalizuotų, kokiu mastu pasiekti programų tikslai, ir nustatytų, koks programų poveikis visuomenei. Programoms įgyvendinti reikia iš pradžių stiprinti pajėgumus ir gali prireikti kelerių metų, kad pokytis sustiprėtų ir įgautų pagreitį, todėl išlaidos pasiskirstytų per kelerius metus. Ilgalaikis poveikis praktiškai juntamas tik praėjus tam tikram laikui ir nebūtinai vienodai ar reguliariai kasmet. Be to, rezultatų vertinimą ir vėliau priimamus sprendimus svarbu pagrįsti duomenų tendencijomis, o ne atskirais skaičių rinkiniais, kad būtų galima prieiti prie patikimų išvadų. Pakankamą ir patikimą informaciją apie konkrečių programų rezultatus ir poveikį paprastai galima gauti tik parėjus keleriems metams po visos programos užbaigimo. Tačiau ES biudžeto metinių išlaidų įvykdymo patvirtinimo procesas yra ypatingas procesas, skirtas apibrėžtam kiekvienų metų išlaidų rezultatui nustatyti. Tai procesas, kuris vykdomas pagal nustatytą tvarkaraštį, dėl to išlaidoms per vienerius metus skirtą procesą galima baigti iki antrų paskesnių metų gegužės mėn. Be to, anksčiau dėmesys biudžeto įvykdymo patvirtinimo procese daugiausiai buvo sutelktas į teisėtumą ir tvarkingumą, o dabar dėmesio sritis plečiama. Todėl finansinių programų vertinimo laikas ir apimtis tiesiogiai nesutampa su metinių išlaidų įvykdymo patvirtinimo laiku ir apimtimi. Europos Parlamento ir Tarybos pastabos dėl finansinės per vienerius metus patirtų išlaidų įvykdymo patvirtinimo procedūros gali ne visada sietis su finansinės programos etapu ir tuo pačiu ar panašiu metu pateiktais vertinimo rezultatais. Daug išsamios informacijos apie skirtingų ES finansinių programų rezultatų ir poveikio vertinimą jau pateikta atskiruose vertinimuose ir poveikio vertinimuose, taip pat metinėse veiklos ataskaitose[1], apibendrinamojoje vadovybės laimėjimų ataskaitoje, veiklos ataskaitose[2] ir tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijos ir rekomendacijos ataskaitoje – visos jos skelbiamos kasmet. Be to, vertinimo ataskaita pagal SESV 318 straipsnį neturėtų dubliuoti vertinimo, kurį reikalaujama atlikti pagal pagrindinius ES programų steigimo aktus. Todėl Komisija svarstė, ar į vertinimo ataskaitą kasmet turėtų sistemiškai būti įtraukiamos visos programos ar kasmet reikėtų įtraukti tik tas programas, apie kurias buvo pakankamai svarbios naujos informacijos. Metai iš metų įtraukiant visas ES finansuojamas programas, kiltų pavojus, kad ataskaita bus labai išplėsta ir nekryptinga, būtų kartojama ankstesnėse ataskaitose pateikta informacija apie tas programas, kuriose nuo ankstesnės ataskaitos nebuvo jokių didelių pokyčių. Kasmet apibrėžtam skaičiui programų skirtos ataskaitos būtų aiškesnės ir kryptingesnės, būtų atsižvelgiama į kiekvienos programos svarbą ir į turimus naujausius vertinimo rezultatus, kartu užtikrinant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų įvertinti įvairūs finansų sektoriai. Siekdama išvengti dubliavimo ir pradėti šį naują atsiskaitymo procesą, Komisija nusprendė šioje vertinimo ataskaitoje išsamiau aprašyti atrinktas politikos sritis. Ataskaita skirta dviem sritims: švietimui ir kultūrai bei moksliniams tyrimams. Šios sritys atrodo tinkamiausios pirmajai ataskaitai, nes jos padeda siekti ES 2020 m. pagrindinių tikslų ir įgyvendinti pavyzdines iniciatyvas.[3] Joms tenka didelė išlaidų suma, 2010 m. – beveik 8 mlrd. EUR. Jos taip pat yra pagrindiniai centralizuotai, o ne kartu su valstybėmis narėmis įgyvendinamos politikos pavyzdžiai. Per ateinančius metus Komisija ketina apžvelgti pagrindines finansines programas, įgyvendinamas centralizuotai, pagal pasidalijamojo ar decentralizuoto valdymo principą, kasmet pasirinkdama skirtingas programas iš tokių sričių kaip regioninė politika arba vienas iš struktūrinių fondų, įmonės, mokesčiai, energetika, judumas ir transportas ar informacinė visuomenė. Tai, kad yra naujausių vertinimo rezultatų apie šioje ataskaitoje toliau aprašytas dvi atrinktas sritis, pastarosios labai tinka apžvalgai, nepaisant to, kad naujausios vertinimo medžiagos šiais metais dėl pasirengimo naujai daugiametei finansinei programai yra apie daugelį finansavimo programų. Kitais metais galimybės gauti naujausių vertinimo rezultatų skirsis, nes vertinimas kuo labiau programuojamas sprendimų priėmimui paremti. Todėl Komisija stengiasi geriau susieti stebėjimo ir vertinimo planus su programų ciklu, t. y. panašu, kad daugiau vertinimų bus rengiant naujus pasiūlymus ir mažiau vertinimų kitais metais. Pagal SESV 318 straipsnį dviejų atrinktų politikos sričių nagrinėjimas turėtų būti siejamas su 2009 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rekomendacija, t. y. su Europos Parlamento ir Tarybos dėl tų sričių pateiktais prašymais. Tačiau biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija 2009 m. rezoliucijoje ir rekomendacijoje nepateikė jokių ypatingų pastabų dėl politikos rezultatų švietimo ir kultūros bei mokslinių tyrimų srityse. Tolesnėse ataskaitos dalyse visų pirma nurodomos įtrauktos programos, tada apibendrinamas jų vaidmuo ir dabartiniai tikslai. Antra, nagrinėjami naujausi pateikti vertinimo rezultatai, iš įvairių požiūrio taškų atsižvelgiama į tai, kokiu mastu programomis padėta siekti jų tikslų ir koks buvo poveikis, palyginti su planuotu poveikiu. Kadangi programos vis dar įgyvendinamos, šioje vertinimo ataskaitoje pateikiamos pagrindinės iki šiol padarytos išvados dėl pažangos. Galiausiai joje taip pat remiamasi ankstesnių programų vertinimais, siekiant susidaryti pagrįstai visapusišką ir darnų vaizdą. Pagrindinių dokumentų sąrašas pateikiamas tarnybų darbiniame dokumente. 3. Švietimas ir kultūra 3.1. Įvadas Švietimo ir kultūros politikos srities bendrieji tikslai: (1) Didinti įgūdžių, kuriais prisidedama prie kompetencijos ir lygių galimybių, lygį ir svarbą, atverti judumo galimybę visiems nuo mažumės besimokantiems ir mokslininkams. (2) Skatinti kūrybingumą, remti kultūrų dialogą, kultūrų ir kalbų įvairovę, taip pat kurti kūrybingos ekonomikos darbo vietų kūrimo potencialą. (3) Stiprinti žmonių dalyvavimą, solidarumą ir mainus, dėmesį sutelkiant į jaunimą. (4) Bendradarbiauti su viso pasaulio partneriais – šalimis arba regionais ir tarptautinėmis organizacijomis, – siekiant remti Europos vertybes visame pasaulyje ir stiprinti žmonių tarpusavio ryšius. (5) Mokymosi visą gyvenimą programa, Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT), programos „Marie Curie“ veiksmai (7BP programa „Žmonės“), programa „Veiklus jaunimas“, programa „Kultūra“ ir programa MEDIA 2007 yra pagrindinės finansinės priemonės, taikomos siekiant bendrųjų tikslų, o jų bendras biudžetas 2007–2013 m. – beveik 14 mlrd. EUR. Šiomis priemonėmis taip pat įgyvendinamos kelios darbotvarkės „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos („Judus jaunimas“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“, „Inovacijų sąjunga“, „Skaitmeninė darbotvarkė“ ir „Kovos su skurdu planas“) ir prisidedama prie pažangos įgyvendinant pagrindinius „Europa 2020“ tikslus švietimo srityje.[4] Papildoma programų nauda yra pagal jas vykdomos veiklos tarptautinis pobūdis – jomis prisidedama prie nacionalinių ar regioninių veiksmų. Be to, Europos veiksmais užtikrinama platesnė rezultatų sklaida, taip geriau informuojami politikos formuotojai visoje Sąjungoje ir už jos ribų. 3.2. Mokymasis visą gyvenimą Mokymosi visą gyvenimą programą sudaro penkios sektorinės programos: (1) „Comenius“ (pradinis ir vidurinis išsilavinimas) (2) „Erasmus“ (aukštasis / tretinis išsilavinimas) (3) „Leonardo da Vinci“ (profesinis rengimas ir mokymas) (4) „Grundtvig“ (suaugusiųjų švietimas) (5) Svarbiausių universaliųjų gebėjimų programa „Transversal“ ir „Jean Monnet“ (parama kompleksinei veiklai, pvz., bendradarbiavimas politikos srityje ir inovacijos). Pagal Mokymosi visą gyvenimą programą remiamas visų švietimo sektorių studentų, moksleivių ir švietimo darbuotojų judumas, suteikiant galimybę dalį laiko skirti mokymuisi pagal kitos valstybės narės švietimo sistemą. Pagal strategiją „Europa 2020“ bendras tikslas – prisidėti prie ES, kaip pažangios žinių visuomenės, pasižyminčios tvaria ekonomine plėtra, raidos, daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnės socialinės sanglaudos. Iš 2011 m. tarpinio vertinimo[5] matyti, kad apskritai Mokymosi visą gyvenimą programa veiksminga sprendžiant sektoriaus poreikius. Nustatyta, kad įvykdytais veiksmais akivaizdžiai papildoma nacionalinė veikla. Taip pat nustatyta, kad pasiekta dauguma programos tikslų, arba nurodoma, kad įgyvendinimo ir veiklos rezultatai byloja apie didelę tikimybę, kad tie tikslai bus pasiekti. Be to, užmegzti ryšiai su pagrindinėmis tikslinėmis grupėms. Įvertinta, kad programa padeda gerinti studentų įgūdžius, prisitaikymo ir įsidarbinimo galimybes, skatina darbo rinkų atvirumą ir efektyvumą. Ji skatina profesinį universitetų darbuotojų tobulėjimą, gerina Europos švietimo veiksmingumą. Iš tarpinių rezultatų taip pat matyti, kad nuo 1987 m. paprograme „Erasmus“ pasinaudojo 2,4 mln. studentų: nors iš pradžių ne taip gausiai, bet iki 2013 m. užsibrėžtas tikslas – 3 mln. studentų. Tokios rūšies mainų rinkos vertę patvirtina daugiau negu 40 % darbdavių, kurie mano, kad tarptautinę patirtį turintys absolventai turi didesnę kompetenciją negu tie, kurie tokios patirties neturi. Ta pačia programa kasmet pasinaudoja daugiau negu 40 000 universitetų darbuotojų. Mokymosi visą gyvenimą programos tarpiniame vertinime paminėta, kad panašiai daugiau negu 77 000 asmenų pasinaudojo pagal paprogramę „Leonardo da Vinci“ remiamomis mokymosi arba mokymo judumo galimybėmis. 85 % judumo programos „Leonardo da Vinci“ dalyvių mano, kad jų mokymo stažuotės buvo naudingos jų karjerai. Tarpiniame vertinime nurodoma, kad pasitvirtino Mokymosi visą gyvenimą programos papildoma nauda – mokymosi visose srityse ir pagal visas paprogrames Europos mastas išsiplėtė. Akivaizdi didelė aukštojo mokslo paprogramės „Erasmus“ papildoma nauda[6], peržengianti įkvėpimo ar įtakos darymo ribas. Apskritai daroma išvada, kad Mokymosi visą gyvenimą programos veiksmingumas ir efektyvumas tinkamas, o tikslai – vis dar aktualūs. Nustatytos įgyvendinimo problemos daugiausia kyla dėl neigiamų išorės veiksnių, kaip antai potencialių dalyvių kalbos žinių trūkumas. Ši problema daugiausia tiesiogiai sprendžiama paprograme „Erasmus“. Tačiau tarpiniame vertinime nustatyti aiškūs ženklai, kad įvairių paprogramių veiklos rezultatai nėra vienodi ir užsibrėžtų tikslų lygis kai kuriais atvejais neproporcingas skiriamoms lėšoms, ypač paprogramės „Comenius“ atveju. Konkrečių veiklos tikslų skaičius – didelis, tai gali neigiamai veikti jau ir taip suskaidytą Mokymosi visą gyvenimą programą. Be to, kai kurie konkretūs tikslai nepakankamai aiškiai susieti su bendraisiais tikslais, o keliais atvejais tikslai kartojasi. Šie nustatyti faktai labai svarbūs kuriant supaprastintą siūlomą programą „Erasmus visiems“. 3.3. Europos inovacijos ir technologijos institutas Neseniai įsteigto Europos inovacijos ir technologijos instituto tikslas – integruoti aukštąjį mokslą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Jo prioritetai – ilgalaikei inovacijų veiklai surasti komercinį panaudojimą, visų pirma veiklos pradžios ir papildomos veiklos pradžios etapais. Pirmąsias žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), kurios pradėjo darbą 2010 m., remia EIT, bet 75 % ŽIB biudžeto sudaro lėšos iš kitų šaltinių. Per pirmąjį vertinimą patvirtinta, kad EIT apskritai pasiekė savo pagrindinius veiklos tikslus veiklos pradžios etapu, nors būta vėlavimo dėl jiems būdingo sudėtingumo.[7] Tačiau vertinime taip pat pažymėta, kad šiuo ankstyvuoju plėtros etapu EIT vis dar siekia tikslo būti pavyzdiniu modeliu. Reikia, kad vykdydamas savo funkcijas institutas sukauptų pakankamai patirties ir ekspertinių žinių. Taip pat nustatyta, kad reikėtų didinti pasaulinės klasės universitetų ir inovacijos centrų dalyvavimą bei gerinti papildančius EIT ir kitų ES programų ryšius. Reikėtų išaiškinti dalyvių atrankos procesą ir kriterijus. Šie vertinimo metu nustatyti faktai padėjo rengiant naujausią Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti EIT reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 294/2008), o atsižvelgiant į vertinimo rezultatus bus parengtas veiksmų planas. 3.4. Programos „Marie Curie“[8] veiksmai Programos „Marie Curie“ veiksmai skirti mokslininkų judumui ir mokymui remti ir finansuojami iš Mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos pagal programą „Žmonės“. Naujausiame tarpiniame 7BP vertinime prieita prie išvados, kad programa „Žmonės“ iki šiol buvo sėkminga ir kad veiksmai, kurių imtasi, gerai struktūrizuojami ir subalansuojami. Veiksmais nustatomi vertingi ES mokslininkų darbo sąlygų ir užimtumo standartų kriterijai. Likusiais 7BP metais rekomenduota nediegti naujų paramos schemų. 3.5. Programa „Veiklus jaunimas“ Įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, programa „Veiklus jaunimas“ siekiama remti tarptautines besimokančiųjų judumo ir užimtumo galimybes jaunimui ir su jaunimu dirbantiems žmonėms, taip pat asmeninį tobulėjimą ir verslumo dvasią. Programos „Veiklus jaunimas“ tarpiniame vertinime nurodyta, kad nuo 2007 m. daugiau negu 500 000 jaunimo arba su jaunimu dirbančių žmonių dalyvavo programos remiamuose projektuose.[9] Iki 2011 m. didesnėms įdarbinamo galimybėms užtikrinti išduota daugiau negu 130 000 Jaunimo pasų – neformalaus mokymosi galimybių pažymėjimų, kuriais geriau registruojami patobulinti įgūdžiai. Tarpiniame vertinime patvirtinama programos papildoma nauda. Nustatyta, kad ji padeda mažiau galimybių turinčiam jaunimui – tai unikalus, palyginti su kitomis programomis, bruožas. 95 % dalyvavusio jaunimo mano, kad jie išmoko geriau bendradarbiauti su kita kalba kalbančiais žmonėmis, o 66 % mano, kad dėl patirties, įgytos dalyvaujant bendrai finansuojamuose projektuose, padidėjo jų įsidarbinimo galimybės. Be to, vertinimas ir naujausios stebėjimo apžvalgos[10] patvirtina, kad programa efektyviai skatinamas aktyvus jaunimo dalyvavimas visuomenės gyvenime. Tačiau nustatyta, kad dėl labai gausių tikslų ir veiksmų nesusitelkiama į pagrindinius programos tikslus ir mažėja jos vidinė darna. Pagal būsimos programos „Erasmus visiems“ sistemą bus suteikiama galimybė pergrupuoti ir peržiūrėti esamus tikslus, kad jie būtų nuoseklesni ir darnesni. 3.6. Programa „Kultūra“ Programa „Kultūra“ remiamas tarptautinis kultūros sektoriaus darbuotojų judumas, skatinamas kultūros vertybių bei meno kūrinių populiarinimas užsienyje ir kultūrų dialogas. Svarbiausia programos papildoma nauda – pagalba didinamas informuotumas apie esamą bendrą Europos paveldą, skatinamas kultūrų dialogą, saugoma ir remiama Europos kultūrų įvairovė ir turtingumas, skatinamas tarptautinis menininkų ir (arba) kultūros specialistų ir jų darbų judumas. Įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ES veiksmais remiami kultūros ir kūrybinės veiklos sektoriai (pvz., Europos kultūros sostinės renginiai, grožinės literatūros vertimai, ES apdovanojimai ir kt.) padeda skatinti inovacijas, darbo vietų kūrimą, vietos ir regionų plėtrą bei socialinę įtrauktį. Vien tik 2010 m. beveik 20 000 menininkų ir kultūros darbuotojų pasinaudojo judumo valstybėse narėse galimybe pagal vykdomus tarptautinius bendradarbiavimo projektus, o dėl suteiktos paramos ES populiarinta keli tūkstančiai darbų. Dėl to su Europos kultūros darbais galėjo susipažinti milijonai europiečių: pavyzdžiui, 2010 m. per Europos paveldo dienas, kurios bendrai finansuojamos iš programos lėšų, 25 mln. žmonių aplankė daugiau negu 22 600 visuomenei atvirų paveldo vietų. Laikotarpio vidurio vertinime nurodoma, kad programos vaidmuo skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, savitarpio mokymąsi ir sektoriaus profesionalų ugdymą ir sudarant Europos piliečiams geresnes sąlygas susipažinti su kitų Europos šalių kūriniais yra unikalus.[11] Tačiau vertinime taip pat prieita prie išvados, kad esamus tris konkrečius programos tikslus reikia pritaikyti prie realių projektų vykdytojų poreikių. Bendradarbiavimo projektų patirtis taip pat rodo aiškią problemą, kaip reikėtų suprasti, išreikšti ir remti programos tikslus. Kiek tai susiję su pačios programos valdymu, dar būtų galima toliau tobulinti kai kuriuos informacinių sistemų, kuriomis remiama programa, aspektus. Atsižvelgiant į šią patirtį, Komisijos pasiūlymu dėl būsimos bendrosios programos „Kūrybiška Europa“ siekiama atlikti reikiamus pritaikymus, kad būtų galima įveikti dabar Europos kultūros ir kūrybinės veiklos sektorius užgriuvusius sunkumus. 3.7. MEDIA 2007 Įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, pagrindinis programos MEDIA tikslas – stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą. Programa remiamas specialistų mokymas ir tinklų kūrimas, taip pat Europos filmų ir audiovizualinių darbų tarpvalstybinis platinimas. Naujas MEDIA gamybos garantinis fondas Europos audiovizualinių kūrinių gamintojams palengvina galimybes gauti finansavimą. Programa „MEDIA Mundus“ remiamas ES ir trečiųjų šalių specialistų bendradarbiavimas. Komisijos apskaičiavimu, dėl MEDIA gamybos garantinio fondo sverto poveikio filmų kūrėjams bus suteikta daugiau negu 100 mln. EUR paskolų. Kasmet pagal MEDIA kūrybos schemą remiama beveik 300 naujų filmų, o pagal MEDIA platinimo schemą remiami filmai sudaro 50 % kino teatruose rodomų europietiškų filmų. Apskaičiuota, kad vienas iš programos MEDIA 2007 lėšų investuotas euras paskatina 6 eurų investiciją iš privačių šaltinių, dauginamasis poveikis finansuojant kino teatrų sektorių – net 14 kartų. Programos MEDIA 2007 tarpiniame vertinime prieita prie išvados, kad įgyvendinant programą sėkmingai siekiama jos pagrindinio tikslo. Ji labai padeda remti kultūrų įvairovę Europoje. Patvirtintas bendrai finansuojamų veiksmų efektyvumas ir tai, kad jie nacionalinėms priemonėms teikia papildomą naudą. Turimuose „MEDIA Plus“ ir MEDIA 2007 vertinimuose parodyta, kad abiem programomis prisidėta prie didesnio audiovizualinių darbų kūrimo Europos šalyse, kurios turi nevienodus audiovizualinės gamybos pajėgumus.[12] Tačiau tarpiniame vertinime taip pat prieita prie išvados, kad programos MEDIA paramos transliavimo sektoriui ir interaktyvaus darbo internetu ir atsijungus kūrimui efektyvumas buvo menkas. Nors dedamos pastangos programą MEDIA pritaikyti, kai kuriais atvejais programos tradiciniai intervencijos būdai neleidžia visiškai atitikti sektoriaus sparčiai kintančių poreikių. Komisija pasiūlė šią padėtį ištaisyti įgyvendinant būsimą programą „Kūrybiška Europa“. 4. Moksliniai tyrimai[13] 4.1. Įvadas Pagal Sutartį, strategiją „Europa 2020“ ir pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“[14] keliami trys bendrieji Europos mokslinių tyrimų politikos tikslai: (1) Žiniomis ir inovacijomis pagrįstos ekonomikos vystymas. (2) Mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų sutelkimas ir koordinavimas tinkamu lygmeniu, kad būtų galima spręsti visuomenei kylančius uždavinius, kaip antai klimato kaita, energijos ir išteklių vartojimo efektyvumas, sveikata ir senėjanti visuomenė. (3) Žinių bazės stiprinimas ir mokslinės kompetencijos pasiekimas Europoje. Septintoji bendroji programa (7BP) yra pagrindinė Europos Sąjungos politikos priemonė mokslinių tyrimų srityje, o jos bendras biudžetas – daugiau negu 50 mlrd. EUR.[15] Iš 7BP investuojama į pažangiausius pasaulinės klasės mokslinius tyrimus ir tokie tyrimai remiami. 7BP įgyvendinama vykdant keturias specialiąsias programas: „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“[16] ir „Pajėgumai“. Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ lėšos teikiamos bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje projektams, kuriuos vykdo tarptautiniai pramonės konsorciumai ir mokslo įstaigos šiomis dešimt temų: sveikata; maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė, biotechnologija; informacinės ir ryšių technologijos; nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; energetika; aplinka (įskaitant klimato kaitą); transportas (įskaitant aeronautiką); socialiniai ir ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; kosmosas; saugumas.[17] Pagal specialiąją programą „Idėjos“ lėšos teikiamos asmenims ir jų grupėms, dalyvaujantiems mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose naujose mokslo ir technologijų pažangos srityse. Programą įgyvendina Europos mokslinių tyrimų taryba. Ši taryba įsteigta siekiant sustiprinti kompetenciją, dinamiškumą ir kūrybingumą, taip pat padidinti Europos patrauklumą pačių mokslininkų iniciatyva vykdomiems mokslinių tyrimų projektams. Veiksmai pagal specialiąją programą „Pajėgumai“ skirti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir MVĮ mokslinių tyrimų pajėgumams pagerinti. Pagal ją taip pat įgyvendinamos mažesnio masto programos: Mokslas visuomenėje, Žinių regionai, Mokslinių tyrimų potencialas, Tarptautinis bendradarbiavimas ir Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas. Per pirmuosius ketverius 7BP metus (2007–2010 m.) užbaigti 245 konkursai, kuriems pateikta 59 140 paraiškų[18] ir kuriuose dalyvavo 312 600 paraiškų teikėjų. Iš šių paraiškų beveik 12 500 paraiškų pateikė 69 300 dalyvių, kurie buvo atrinkti deryboms dėl finansavimo, o bendra numatyta ES įnašo dalis buvo 20,4 mlrd. EUR[19]. 2010 m. 35 % dalyvių paraiškų, kurios buvo atrinktos, pateikė aukštojo ir vidurinio mokslo sektorius, taigi daugiausia universitetai. 27 % dalyvių buvo iš pramonės, o mokslinių tyrimų organizacijoms atstovavo dar 24 % dalyvių. Komisija skiria ypatingą dėmesį MVĮ finansavimui pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“, siekdama atitinkamo tikslo – 15 % finansavimo pagal 7BP sprendimus[20]. Didesnį dėmesį skiriant MVĮ dalyvavimui pagal programos „Bendradarbiavimas“ temas, kiek daugiau negu 14 % programos „Bendradarbiavimas“ biudžeto tenka MVĮ. Kadangi pagal 2011 m. ir 2012 m. darbo programas numatyti MVĮ skirti konkursai, 15 % tikslas turėtų būti pasiektas iki 7BP pabaigos 2013 m. Tai, kad 7BP veikloje dalyvauja 169 šalys, akivaizdžiai rodo BP tarptautinį pobūdį. 7BP vykdoma 2007–2013 m. Čia pateikti faktai pagrįsti 7BP tarpiniu vertinimu, kuris atliktas 2010 m., ir kiek platesnio masto 6BP ex post vertinimu, kuris pateiktas 2009 m. 4.2. 6-oji ir 7-oji bendrosios programos 6BP ex post vertinimo ataskaitoje pripažįstama, kad bendroji programa veikia kaip galingas mechanizmas, pagreitinantis tuos mokslinius tyrimus ir plėtrą Europoje, kuriuos galima vykdyti tik Europos lygmens veiksmais. Nurodoma, kad pagal 6BP vykdyta veikla sukurta Europos papildoma nauda, apskritai prisidėta prie didesnio pramonės konkurencingumo, sukurti tinklo išorės veiksniai ir sustiprinta žinių infrastruktūra Europoje.[21] Kalbant konkrečiai apie visos programos veiklos rezultatus, nurodyta, kad į 6BP buvo įtraukti aukščiausios klasės projektai, kuriuos dalyvavo aukščiausios kvalifikacijos mokslininkai ir puikiai valdomi konsorciumai. Jie padėjo padidinti mokslininkų judumą ir internacionalizuoti mokslininkų grupes. Tai padėjo Europai pagerinti savo pajėgumus vykdyti tarptautiniu lygmeniu konkurencingus mažai tirtų mokslo ir technologijų sričių bei visuomenei ir pramonei svarbių mokslinių tyrimų sričių mokslinius tyrimus. Kalbant apie sritis, kuriose būtina gerinti padėtį, dar nesiseka pasiekti tikslo, kad tarp dalyvių būtų 40 % moterų, o tai ypač sunkus uždavinys, nes moterys sudaro tik apie 30 % ES mokslinių tyrimų darbo jėgos. Be to, moterys netgi mažiau atstovaujamos pačiuose aukščiausiuose lygiuose, nors tikėtina, kad padėtis laikui bėgant turėtų palaipsniui gerėti. Reikėtų pridurti, kad nepaisant pripažintos didelių bendrovių ir MVĮ dalyvavimo moksliniuose tyrimuose svarbos, siekiant sumažinti mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų atotrūkį, pramonės dalyvavimas mažėjo, vertinant tiek finansavimo dalimi, tiek dalyvių skaičiumi. Pramonės dalyvavimas sumažėjo nuo 39 % 4BP iki 31 % 6BP, o dabar 7BP tesudaro tik 25 %. Vis dar yra įrodymų, kad mažąsias įmones nuo dalyvavimo sulaiko procedūrų sudėtingumas ir vėlavimas sudaryti sutartis. Taip yra nepaisant lūkesčių, kad pramonė dalyvaus pagal jungtines technologijų iniciatyvas, kurios plėtojamos lėtai. Vis dėlto, vertinama, kad 7BP kuria ir skatina daugelio nacionalinių mokslinių tyrimų centrų plataus masto veiklą tinkle, atverdama galimybes mokslininkams ir papildydama esamas lėšas, pvz., per Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę. Pasitvirtino jos vaidmuo skatinant bendrus mokslinius tyrimus, kuriems būdingas platus tarptautinis mastas – programoje dalyvauja 169 šalių iš viso pasaulio.[22] Nesvarbu, pagal ką būtų sprendžiama: pagal dalyvaujančių mokslininkų skaičių, geografinį grupių pasiskirstymą ar nagrinėjamų temų įvairovę, vertinime nurodoma, kad 7BP mastas įspūdingai didelis.[23] Konkrečiai 7BP tarpiniame vertinime taip pat daroma išvada, kad nors 7BP apibrėžiama kaip pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje mokslinių tyrimų ir plėtros programa, joje yra kelios pagrindinės sudėtinės dalys, kuriomis grindžiami inovacijų procesai ir pajėgumai, kuriais remiamas pramonės ir rinkos veiksmingumas. Nurodomi būdai, kuriais skirtingų šalių ir skirtingų sektorių mokslinių tyrimų grupės bendradarbiauja, kurdamos ypatingą dinaminių inovacinių sistemų aspektą. Tai padeda įsitikinti, kad pramonės, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo atstovai pasiekia aukštą tarpdalykinio bendradarbiavimo ir orientavimosi į pritaikymą lygį.[24] Vertinime pripažįstama, kad BP įgyvendinama teisingai, pabrėžiant, kad pastaraisiais metais labai pagerėjo BP vertinimo organizavimas[25], kad procedūrų lygmeniu veiksmingai skelbiami ir vykdomi konkursai ir kad šiomis procedūromis užtikrinama, kad lėšos būtų skiriamos pagrįstai laiku ir sąžiningai[26]. Kartu abiejuose BP lygmens vertinimuose nurodoma, kad labai reikia toliau paprastinti BP, pabrėžiant įvairias problemas, susijusias su jų veikimo sudėtingumu. 6BP ex post vertinime teigiama, kad 6BP ir toliau būdingas sudėtingas administravimas. Ekspertai pažymėjo, kad ši našta ypač didelė naujiems dalyviams, nesvarbu, kas jie būtų: MVĮ, jauni mokslininkai, dalyviai iš naujųjų valstybių narių ar iš trečiųjų šalių[27]. Praėjus dvejiems metams, 2010 m., 7BP tarpinio vertinimo komisija pabrėžė, kad mokslininkų bendruomenė palankiai įvertino kelis 7BP įgyvendintus pakeitimus ir jie buvo neabejotinai sėkmingi, ypač vienintelio registravimo sistema, elektroninė paraiškos teikimo priemonė ir mažesni audito reikalavimai. Vis dėlto ekspertų nusivylimą kelia nedidelė pažanga sprendžiant daugelį žinomų problemų[28]. 4.2.1. Programa „Bendradarbiavimas“ Programa „Bendradarbiavimas“ yra vienas iš pagrindinių tarpvalstybinio bendradarbiavimo viešojo finansavimo šaltinių ES, užtikrinantis papildomą Europos naudą. Esamuose vertinimuose pabrėžiama programos svarba visoje Europoje kuriant tinklus. 7BP tarpiniame vertinime prieita prie išvados, kad bendradarbiavimo projektai yra Europos mokslinių tyrimų erdvės pagrindas ir kad 7BP šalinamas didelis nacionalinės mokslinių tyrimų veiklos atotrūkis – taip užtikrinama kritinė masė ir papildoma nauda daugelyje sričių. Nurodyta, kad dauguma veiklos pagal 7BP nebūtų įvykdyta be ES lygmens finansavimo.[29] Viena iš pagrindinių darbo kuriant mokslinių tyrimų tinklus ir juos formuojant išvadų yra ta, kad BP buvo labai svarbios skatinant vis didesnį keitimąsi žiniomis. Remiantis viena studija, 6BP padėjo sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę visoje Europoje didindama mokslinių tyrimų integraciją ir koordinavimą, taip pat padėjo padidinti konkurencingumą. Studijoje pabrėžiama, kad labai pasikeitė daugelio 6BP dalyvių požiūriai ir elgesys, visų pirma labiau keičiamasi žiniomis tarptautiniu mastu ir pagausėjo bendrų mokslinių tyrimų.[30] Be to, vienoje iš 7BP vertinimo išvadų nurodoma, kad pagrindinė bendrų ES lygmens sveikatos mokslinių tyrimų papildoma nauda gaunama dėl tarptautinio bendradarbiavimo, skirtingos veiklos integravimo ir dalyvių skirtinguose projektuose bei Europos pastangų koncentravimo į kelis, bet svarbesnius prioritetus. Taip pat nurodoma, kad transporto veiklos moksliniai tyrimai pagal 7BP vykdomi remiantis tvirtesniu ir platesniu požiūriu į problemų sprendimą, įskaitant įvairių transporto rūšių integraciją, infrastruktūros vaidmens svarbą ir naudojimo modelius. Pasitvirtino, kad daugiarūšio transporto veikla, kai derinamos skirtingos transporto rūšys, pvz., sausumos, geležinkelio, oro ir vandens transporto, duoda didelę papildomą Europos naudą, nes šie klausimai retai kada sprendžiami nacionalinėmis programomis. 7BP vertinime taip pat parodyta, kad programa „Bendradarbiavimas“ vystomas mažesnių valstybių narių potencialas ir pajėgumai dalyvauti ir bendradarbiauti. 4.2.2. Programa „Idėjos“ Iš 7BP tarpiniame vertinime nustatytų faktų daroma išvada, kad vykdant programą „Idėjos“ iš esmės laikytasi kompetencijos principo projektų atrankoje, būtent, kad finansuojami geriausi mokslininkai, įvertinta, kad pasiūlymų kokybė iš esmės aukšta, o dėl finansavimo vyksta arši konkurencija. Pabrėžta, kad Europos mokslinių tyrimų tarybai pasisekė pritraukti ir finansuoti pasaulinės klasės mokslinius tyrimus, atlikti svarbų vaidmenį remiant ES talentus mokslinių tyrimų srityje. Nustatyta, kad pačių mokslininkų iniciatyva vykdomų konkurencinių mokslinių tyrimų pasiūlymų derinių finansavimas leido Europos mokslinių tyrimų tarybai finansuoti mokslinius tyrimus, kurie tiesiogiai svarbūs įgyvendinant ES politiką ir gali padėti spręsti būsimas problemas. Europos mokslinių tyrimų tarybos finansuojamus projektus mokslinių tyrimų bendruomenė palankiai vertina kaip pavyzdinius ir išskirtinės pažangos projektus. 4.2.3. Programa „Pajėgumai“ Iš dabar turimų duomenų matyti, kad 7BP padidino aukšto lygio mokslinių tyrimų ir žinių Europoje pajėgumus, tapdama darbo tinkle gija daugiau negu 500 nacionalinių mokslinių tyrimų infrastruktūrų[31] įvairiose srityse, ir teikia aukšto lygio švietimą ir mokymą jauniems mokslininkams pasinaudojant ryšiais, kurie skatinami per mokslinių tyrimų infrastruktūras. Be to, 7BP remiamos mokslinių tyrimų infrastruktūros vertinamos dėl poveikio Europos konkurencingumui, kaip inovacijų rėmimo ir mokslinių tyrimų rinkos galimybių pramonei kūrimo bandymų vieta.[32] 5. Išvados Ataskaitoje pagal SESV 318 straipsnį Komisija užsibrėžė apžvelgti pagrindinius naujausio vertinimo rezultatus, sutelkdama dėmesį į skirtingus dviejų pagrindinių ES intervencijos sričių – švietimo ir kultūros bei mokslinių tyrimų – raidos skirtingais etapais rezultatus. Ataskaitoje iš esmės nagrinėjami dėl ES finansavimo pasiekti rezultatai ir poveikis, remiantis naujausiais ir išsamiausiais atrinktų programų ir veiksmų vertinimais, kartais papildomai remtasi ankstesnių vertinimų rezultatais. Joje apžvelgiami pagrindiniai naujausių vertinimų rezultatai, susiję su atrinktomis programomis, juos palyginant su išsamesnėmis ataskaitomis ir kitais jau turimais dokumentais apie konkrečius programų aspektus. Ataskaitoje apžvelgiamos švietimo ir kultūros bei mokslinių tyrimų sritys, daugiausiai atsižvelgiant į ryšį su ES 2020 m. pagrindiniais tikslais ir pavyzdinėmis iniciatyvomis, turima informacija, susijusia su veiklos rezultatais ir vertinimu, taip pat centralizuoto valdymo metodu. Ataskaitoje remiamasi išsamia informacija iš gausių tekste nurodytų šaltinių. Siekiama apžvelgti programų tikslus, kurių įgyvendinimas finansuojamas iš ES lėšų, ir padarytą poveikį bei pasiektus rezultatus, atsižvelgiant į programos įgyvendinimo etapą atitinkamų vertinimų metu. Kiek tai susiję su švietimu ir kultūra, ataskaitoje parodoma, kad esamomis finansavimo priemonėmis, atsižvelgiant į įgyvendinimo etapą, sėkmingai pasiekta apčiuopiamų rezultatų ir pasiekta arba manoma, kad bus pasiekta, dauguma tų priemonių tikslų. Be to, ataskaitoje pateikiama įvairių konkrečių sukurtos papildomos naudos pavyzdžių, inter alia, tarptautinio aspekto įtvirtinimas tarpvalstybiniu bendradarbiavimu ir platesne žinių sklaida arba sverto poveikio sukūrimu, pavyzdžiui, programos MEDIA 2007 atveju. Ataskaitoje taip pat nurodomos sritys, kuriose padėtį reikia gerinti, kaip antai poreikis geriau apibrėžti tikslus ir jiems skirti dėmesį arba gerinti valdymą – abu trūkumai išspręsti pasiūlytomis paskesnėmis programomis. Mokslinių tyrimų srityje, kaip nurodyta ataskaitoje, bendrosiomis programomis pasiekti arba siekiami nustatyti rezultatai. Bendrosios programos pripažįstamos kaip galingas mechanizmas, pagreitinantis tuos mokslinius tyrimus, kuriuos galima vykdyti tik Europos lygmens veiksmais. Be to, jos pripažinimo sulaukė ir dėl sukurtos papildomos Europos naudos, didesnio pramonės konkurencingumo, sukurtų tinklo išorės veiksnių ir sustiprintos žinių infrastruktūros Europoje. 7BP aiškiai svariai prisidedama prie Europos mokslo ir Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtros, o jos mastas didelis ir įspūdingas. Ataskaitoje taip pat pripažįstama, kad viena iš toliau tobulintinų sričių – poreikis toliau BP paprastinti ir įgyvendinti. Šiuo klausimu jau imtasi veiksmų kuriant naujas kitos finansinės programos programas, būtent pateikus programos „Horizontas 2020“ pasiūlymus. Kasmet apžvelgiant apibrėžtą skaičių programų, kurių svarbiais vertinimais jau galima naudotis, šioje ataskaitoje vidutinės trukmės laikotarpiu bus galima apžvelgti įvairias finansines programas pagal skirtingus valdymo metodus. Šioje ataskaitoje nurodytais vertinimais taip pat remtasi rengiant pasiūlymus pagal naują daugiametę 2014–2020 m. laikotarpio finansinę programą. Vertinimo vykdymo patirtis taip pat padeda rengti būsimus vertinimus, siekiant sustiprinti procesą ir pagerinti rezultatus. Savo darbu Komisija ir toliau užtikrins didesnį koordinavimą, keitimąsi informacija ir Komisijos bei valstybių narių programavimo, organizavimo ir stebėjimo bei vertinimo panaudojimo įgyvendinant kito laikotarpio finansinę programą darną. Rengdama šią ataskaitą Komisija taip pat kelia klausimą apie šios ataskaitos funkciją ir laiką, atsižvelgdama į metinį biudžeto įvykdymo patvirtinimą, ypač atsižvelgdama į tai, kad apžvelgtų vertinimo laikotarpių laikas ir trukmė skiriasi, palyginti su konkretesniu metiniu biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesu. Komisija toliau nagrinėja, kaip plėtoti šios ataskaitos turinį, atsižvelgdama į SESV 318 straipsnyje išdėstytus kriterijus, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos išreikštą susidomėjimą, ir yra pasirengusi ataskaitą pritaikyti, atsižvelgusi į jų pateiktas pastabas apie ataskaitą. [1] Kiekvienas generalinis direktorius arba tarnybos vadovas pateikia savo institucijos metinės veiklos ataskaitą, nurodydami finansinę ir valdymo informaciją. Šioje ataskaitoje nurodomi pasiekti pagrindiniai politikos tikslai ir pagrindinė generalinio direktorato arba tarnybos veikla, atsižvelgiant į atitinkamus panaudotus išteklius. [2] Veiklos ataskaitose pateikiami pagrindiniai Komisijos biudžeto projekte (BP) paprašytų išteklių pagrindimo aspektai. Jie apima išsamią informaciją apie išteklius (žmogiškuosius ir finansinius) pagal veiklos rūšį, taip pat susijusius tikslus, rodiklius ir rezultatus. Be to, įtraukiami pagrindiniai laimėjimai ir vertinimo rezultatai. Taigi, jais pagrindžiamas Komisijos BP, kiek tai susiję su veiklos informacija (tikslais, rodikliais, vertinimo rezultatais ir rezultatais), t. y. aprašoma, kokią naudą gauna paramos pagal ES programas gavėjai. [3] COM(2010) 2020 galutinis. [4] Iki 2020 m. sumažinti mokyklos nebaigusių 18–24 m. amžiaus asmenų skaičių iki mažesnės negu 10 % ribos (sumažėjimas nuo 17,6 % 2000 m. iki 14,4 % 2009 m.); iki tos pačios datos padidinti tretinį išsilavinimą įgijusių 30–34 m. amžiaus asmenų skaičių iki 40 % (padidėjimas nuo 22,4 % 2000 m. iki 32,3% 2009 m.). [5] Mokymosi visą gyvenimą programos (2007–2013 m.) tarpinis vertinimas, 2011 m., pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf. [6] Išsamesnės informacijos apie ES papildomą naudą žr. SEC(2011) 867, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – ES biudžeto papildoma nauda – pridedamas prie dokumento COM(2011) 500 „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“. [7] Europos inovacijos ir technologijos instituto vertinimas, 2011 m., pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/eitreport_en.pdf. [8] Nors programos „Marie Curie“ veiksmai yra iš Septintosios bendrosios programos finansuojamos programos „Žmonės“ dalis, jie įtraukti į švietimo ir kultūros politikos sritį pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo nomenklatūrą ir todėl už juos atsiskaitoma šioje dalyje. [9] Programos „Veiklus jaunimas“ tarpinis vertinimas, 2011 m., pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf. [10] Programos „Veiklus jaunimas“ stebėjimo apžvalgos pateikiamos adresu http://ec.europa.eu/youth/focus/doc/monitoring_survey/report_monitoring_survey_2011.pdf. [11] Programos „Kultūra" (2007–2013 m.) tarpinis vertinimas, 2011 m. pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf. [12] Programos MEDIA 2007 tarpinis vertinimas, 2010 m., pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/media_en.pdf. Programų MEDIA Plus ir MEDIA mokymo galutinis vertinimas, 2007 m., pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/evaluation/reports/media%20plus/rapport_finale_m_plus.pdf. [13] Šioje dalyje kalbama apie mokslinių tyrimų veiklą, įtrauktą į bendrojo biudžeto 8 antraštinę dalį „Moksliniai tyrimai“. Veikla pagal Septintąją bendrąją programą, kuri yra kitų politikos sričių dalis pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo nomenklatūrą, nėra įtraukta. [14] SEC(2010) 1161. [15] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), OL L 412/2006. [16] Už pasiektus programos „Marie Curie“ veiksmų tikslus atsiskaitoma „Švietimo ir kultūros“ dalyje, nes nuo 2010 m. šią programą valdo Švietimo ir kultūros GD. [17] Programos „Bendradarbiavimas“ dalį (kosmosas ir saugumas) valdo Įmonių GD, o INFSO GD atsakingas už informacinių ir ryšių technologijų dalies valdymą. [18] Skaičiai pagrįsti reikalavimus atitinkančių paraiškų skaičiumi, neįtraukiant per pirmąjį etapą pateiktų paraiškų, jeigu konkursas buvo vykdomas dviem etapais. [19] Čia ir kitose trijose paskesnėse pastraipose nurodyti skaičiai yra iš Ketvirtosios 7BP stebėjimo ataskaitos. 2010 m. stebėjimo ataskaita pateikiama adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [20] Tikslas – užtikrinti, kad bent 15 % programos lėšų tektų MVĮ. [21] Šeštosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos (2002–2006 m.) vertinimas pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf. [22] Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [23] Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [24] Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [25] 6BP ex post vertinimas, p. vii. [26] 7BP tarpinis vertinimas, p. 7. [27] 6BP ex post vertinimas, p. 36. [28] 7BP tarpinis vertinimas, p. 56–57. [29] Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas pateikiamas adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [30] „NetPack“. Bendrijos mokslinių tyrimų struktūrizuojantis poveikis. Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bendrosios programos tinklo formavimo poveikis. Galutinė ataskaita Europos Komisijai pateikiama adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp6-evidence-base/evaluation_studies_and_reports/evaluation_studies_and_reports_2009/structuring_effects_of_community_research_-_the_impact_of_the_framework_programme_for_rtd_on_network_formation.pdf#view=fit&pagemode=none. [31] Atkreipkite dėmesį į tai, kad kai kurias mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal programą „Pajėgumai“ dalis, IRT grindžiamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų dalis valdo Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD. [32] Fotkis C. (2010 m.) 7BP tarpinis vertinimas. 7BP remiamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų iniciatyvų Europos mokslinių tyrimų erdvėje analizės pateikiamos adresu http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/experts_analysis/c.%20fotakis_-_research_infrastructure.pdf#view=fit&pagemode=none.