ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.9.

ETIAS leidimas nėra viza. Šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, piliečiai vis dar galės keliauti be vizos, tačiau, kaip būtina atvykimo oro, jūrų ar antžeminiu transportu į Šengeno erdvę sąlyga, iš jų bus reikalaujama prieš pradedant kelionę gauti kelionės leidimą už tam tikrą mokestį (siūloma suma – 5 EUR). Siekiant nuspręsti, ar patenkinti prašymą vykti į ES, ar jį atmesti, sistema atliks automatinę patikrą (tikimasi, kad 95 % rezultatų bus teigiami) arba prireikus bus atliekama papildoma išankstinė patikra rankiniu būdu, o tada išduodamas kelionės leidimas arba atsisakoma jį išduoti. Šios procedūros rezultatai prašytojui bus pranešami per labai trumpą laiką (per kelias minutes arba daugiausia per 72 valandas, jei reikės atlikti papildomą patikrą). Galutinį sprendimą dėl leidimo vykti į ES visada priims šalies sienos apsaugos pareigūnai, vykdantys sienų kontrolę pagal Šengeno sienų kodeksą.
1.8.

Be to, komunikate pateiktas požiūris į bendro vartojimo ekonomiką neapima svarbių bendro vartojimo ekonomikos klausimų, pavyzdžiui, susijusių su virtualia ir socialine valiuta, kaip šios ekonomikos veiklos priemone, taip pat su žiniomis, informacija ir energetika – sritimis, kuriose veikia ši ekonomika, arba vaidmens, kurį bendro vartojimo ekonomikoje, be kita ko, atlieka bendras kūrimas ir technologijų inovacijos.
2.12

EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlyme patikslinta, kas gali prašyti kokios pagalbos ar informacijos iš ko ir kokiomis sąlygomis. Be to, paaiškinta, kad į centrines institucijas pagalbos gali kreiptis ir teismai bei vaikų gerovės institucijos. Nauja redakcija sukuriamas teisinis pagrindas, kuriuo remdamosi vaiko gerovės institucijos per centrines institucijas galės gauti reikiamos informacijos iš valstybių narių.
4.4.2.

Automatiškai taikant saugios trečiosios šalies, pirmosios prieglobsčio šalies, saugios kilmės šalies sąvokas ir grėsmės saugumui teisinę sąvoką, gali susidaryti diskriminacinė padėtis dėl tautybės arba evakavimo maršrutų. Be to, jei kilmės šalis yra saugi ir kyla grėsmė saugumui, 3 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad turi būti taikoma paspartinta procedūra: taikant šį paspartintą nagrinėjimą dėl skubių terminų jokiu atveju negali būti pažeidžiamos procedūrinės garantijos. Be to, negali atsitikti taip, kad tarptautinės apsaugos prašymai būtų nagrinėjami neindividualiai; tai yra draudžiama Direktyvos 2013/32/ES 10 straipsnio 3 dalies a punkte.
3.4

Komisija tai pripažino ir įvertino dvi galimybes, t. y. atidėti visos FPRD II arba tam tikrų jos dalių taikymą. Tačiau Komisijai paaiškėjo, kad toks dalinis atidėjimas nėra paprastas ir bet kuriuo atveju sukeltų daug naujų didelių problemų, be kita ko, susijusių su painiavos rizika, nedelsiant taikytinų taisyklių atskirimu nuo kitų taisyklių, taip pat poreikiu nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, dėl kurių savo ruožtu kiltų naujų problemų ir tolesnio atidėliojimo pavojus. Be to, reikėtų atsižvelgti ir į išlaidų efektyvumą.
1.7.

Be to, būtina ne tik geriau išaiškinti teisės aktus ir stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą pirmiau nurodytose srityse, bet ir koordinuoti Europos išorės politiką Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos atžvilgiu, nes šiame regione neseniai įvyko didelės permainos, kurių didelė dalis buvo drastiškos, o kai kuriais atvejais sukėlė nestabilumą ir konfliktus. Pastaraisiais metais terorizmo grėsmė ypač išaugo visų pirma dėl aktyvių konflikto zonų, tapusių įkvepiančiais traukos ir mokymosi centrais daugeliui Europos piliečių. Be to, nuolatiniai konfliktai regione, įskaitant įšaldytus, skatina tam tikrus asmenis ir jų grupes telktis siekiant rengti teroro aktus. Komitetas mano, kad visų pirma reikia prisiimti aiškesnius įsipareigojimus dėti pastangas stabilizuoti padėtį šiame regione, jį vystyti ir demokratizuoti. Kova su skurdu, korupcija ir politine bei socialine atskirtimi turi tapti prioritetu.
2.7.

Atsižvelgdama į ekonominius aspektus Komisija nagrinėjamus direktyvų projektus pateisina tam tikromis prielaidomis, visų pirma tuo, kad: a) dar nepanaudotas didelis Europos elektroninės prekybos rinkos potencialas; b) sukūrus bendrąją skaitmeninę rinką, būtų paskatintas augimas Europoje; c) ES įmonės galės padidinti savo konkurencingumą, nes gebės lengviau prekiauti ne tik savo nacionalinėje, bet ir kitose rinkose; d) jeigu vartotojams bus suteiktos vienodos teisės ir aukšto lygio apsauga, padidės jų pasitikėjimas ir jie dažniau ryšis pirkti užsienyje; e) jeigu su sutarčių teise susijusios kliūtys būtų panaikintos, internetu tarpvalstybiniu mastu prekiautų maždaug 122 000 daugiau įmonių. Tarpvalstybinės ES prekybos vertė galėtų padidėti maždaug 1 mlrd. EUR. Didesnė konkurencija mažmeninės prekybos internetu srityje paskatintų mažmeninių kainų mažėjimą visose valstybėse narėse (vidutiniškai maždaug 0,25 % ES lygmeniu), todėl ES namų ūkių vartojimas tiesiogiai padidėtų maždaug 18 mlrd. EUR; f) be to, platesnis gaminių ir paslaugų pasirinkimas padėtų užtikrinti didesnę vartotojų gerovę. Internetu iš kitų valstybių imtų pirkti 7,8–13 mln. papildomų vartotojų. Apskritai realusis Sąjungos BVP kasmet padidėtų maždaug 4 mlrd. EUR.
4.2.2

Be to, pasiūlyme reikalaujama, kad valstybinės užimtumo tarnybos ir kiti EURES partneriai savo ruožtu užtikrintų geresnę prieigą prie EURES portalo per savo pačių darbo paieškos portalus. Kai kuriose šalyse labai sunku susisiekti su EURES patarėju. Daugelis darbo ieškotojų, ypač jaunimas, taip pat susiduria su biurokratinėmis ir finansinėmis kliūtimis.
3.3.4

Ketvirtas ramstis: didinti regiono patrauklumą. Turizmo sektorius yra svarbus ekonominiu požiūriu, nes tai viena iš pagrindinių ir sparčiausiai augančių veiklos rūšių regione. Daugeliu atvejų jis sudaro pakrančių regionų (beje, vis dažniau ir nuo jūros nutolusių regionų) ekonomikos pagrindą. Ryškus augimo potencialas matyti jau vien kruizinių kelionių sektoriuje. Per pastaruosius dešimt metų kruizinių kelionių paklausa visame pasaulyje, galima sakyti, padvigubėjo. Ši tendencija matyti Adrijos ir Jonijos jūrų regione, kur ekonomika sparčiai auga. Be to, labai vertingas regiono kultūrinis ir archeologinis paveldas, kurį reikėtų kuo labiau išnaudoti. Naujoji makroregioninė strategija turėtų padėti užsiimantiems turizmo veikla įveikti vidinius ir išorės iššūkius (didėjančią konkurenciją iš kitų keliautojų pamėgtų vietų, sezoninius svyravimus ir kt.) ir prasiskverbti į naujas rinkas, kuriomis iki šiol turizmo sektorius nesidomėjo (pavyzdžiui, turistų su negalia ir vyresnio amžiaus turistų). Makroregioninis požiūris į pakrančių, jūrinį ir kitokį turizmą galėtų paskatinti stiprinti valdymą ir įtraukti privačius subjektus bei tarptautines finansų įstaigas.
4.5.1

Požiūris, kurio laikomasi ECB atžvilgiu, atrodo, nepakankamas. Be to, EESRK nepritaria Komisijos teiginiui, kad sutartimi reikia „stiprinti demokratinę atskaitomybę ECB“, nes ECB yra institucija, kurioje sprendimai jau priimami balsų dauguma (skirtingai nei Taryboje). Be to, ECB problemos ir vaidmuo yra kitokio pobūdžio, todėl negalima kalbėti tik apie priežiūrą, o susidaro įspūdis, kad būtent tai pabrėžiama Komisijos komunikate. Šios problemos susijusios su ECB įgaliojimų išplėtimu: be įgaliojimų stabilumo ir infliacijos srityse, suteikti įgaliojimus ir augimo ir užimtumo srityse.
4.1

Bendrieji Europos užimtumo tikslai turėtų būti papildyti atskiroms tikslinėms grupėms skirtais tikslais: Siekiant bendro užimtumo tikslo, ateityje taip pat turėtų būti nustatyti išmatuojami ES atskirų tikslinių grupių, pavyzdžiui, ilgalaikių bedarbių, moterų, vyresnio amžiaus asmenų ir ypač jaunimo užimtumo tikslai. Konkrečių užimtumo politikos tikslų formulavimo priskyrimas valstybių narių kompetencijai iki šiol nebuvo labai naudingas. Todėl reikėtų nustatyti konkretų rodiklį, taikomą siekiant iš esmės sumažinti nedirbančių ir nesimokančių žmonių (angl. not in education, employment or training – NEETs) skaičių.
1.3

Pasisako už tai, kad ne mažiau kaip 20 proc. visos ES paramos būtų skiriama socialinei integracijai ir žmogaus raidai ir kad asignavimai šioms sritims būtų padidinti perskiriant kitose srityse nepanaudotus išteklius. Be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad ši procentinė dalis bendrai numatoma švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sektoriams neužtikrinant lėšų paskirstymo ir skyrimo atskirai, todėl nėra jokios garantijos, kad socialinė apsauga nebus palikta nuošalėje. Socialinės apsaugos samprata gali apimti ir sveikatos priežiūrą, bet sunku ją susieti su švietimu, išskyrus tuo atvejus, kai švietimas yra tam tikrų socialinės apsaugos programų pagrindas arba priedas. Taigi reikėtų siekti pusiausvyros, kuri leistų koordinuoti šiuos tris esminius veiksnius.
1.1

Ši Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė parengta dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas greitojo reagavimo mechanizmas (GRM), kurį taikydamos valstybės narės galės veiksmingiau kovoti su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu (PVM), nes, visų pirma, per trumpesnį laiką bus galima gauti leidimą taikyti nukrypstančias priemones nustatant, kam tenka prievolė sumokėti PVM. Be to, šia priemone pašalinama tikimybė, kad kovai su sukčiavimu PVM bus taikomos teisinio pagrindo Europos teisės aktuose neturinčios nacionalinės priemonės.
2.1

Daugiamečio menkių išteklių plano (1) peržiūros klausimas yra labai svarbus ne tik todėl, kad reikia užtikrinti menkių išteklių gerovę, bet ir todėl, kad pagal šį planą kontroliuojamos keleto laivynų žvejybos pastangos (jūroje praleistos dienos). Be to, jame numatyta esant tam tikroms biologinėms sąlygoms kasmet automatiškai mažinti žvejybos pastangas ir bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK). Šie mažinimai vyksta nepaisant to, ar menkių ištekliai atsigauna, ir tuo atveju, kai atsigavimas vyksta griežtai nesilaikant plane nustatytų sąlygų. Pastangos mažinamos ypač drastiškai: kaip pavyzdį galima paminėti Škotijos baltamėsių žuvų laivyną, kur kiekvienam laivui skiriamų jūroje praleidžiamų dienų skaičius iki 2014 m. turi sumažėti 50 proc. 2011 m. lygio. Žvejybos pastangos mažinamos norint atitinkamai sumažinti menkių mirtingumą, tuo tarpu perpus sumažinus jūroje praleistą laiką perpus sumažės ir visa žvejyba.
3.5

Be to, EESRK Komisijai siūlo apsvarstyti galimybę veiksmų plane apibrėžti prioritetines sritis, kurias pirmiausiai reikėtų finansuoti. Tai galėtų būti tos aplinkos politikos sritys, kuriose a) jau daugelį metų Europos pažanga ypač menka, b) akivaizdu, kad tam tikrus aplinkosauginius tikslus bus labai sunku pasiekti ir c) technologijos išlieka brangios.
4.16

Be to, kaip jau EESRK yra pabrėžęs, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei darbuotojai bus tinkamai apmokyti, kadangi naujų darbo vietų kūrimas yra glaudžiai susijęs su naujais įgūdžiais. Be to, „EESRK mano, kad priemonės, stiprinančios lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros saugumo aspektą (plačiąja prasme), šiuo metu yra prioritetinės.“ Tikslu turėtų būti stabilus užimtumas.
5.6.2

Daugelyje nuomonių EESRK išreiškė savo poziciją dėl veiksmų sričių, kuriose reikėtų imtis priemonių užtikrinant geresnį išsilavinimą ir kvalifikacijas, siekiant, be kita ko, užtikrinti, kad jauni žmonės įgytų darbo rinkoje paklausų išsilavinimą (26). Siekiant panaikinti darbo rinkoje esančius neatitikimus tarp pasiūlos ir paklausos, kurie, be kita ko, kyla dėl nepakankamos kvalifikacijos, riboto geografinio judumo arba netinkamo darbo užmokesčio (27), mokymo institucijos turi savo mokymo planus priderinti ir prie darbo rinkos poreikių. Be to, darbdaviai turi išplėsti savo vykdomą naujų darbuotojų paiešką, kaip ir valdžios institucijos, kurios turi investuoti į veiksmingas aktyvias darbo rinkos priemones. Studentai taip pat yra atsakingi už tai, kokios bus jų galimybės ateityje įsidarbinti.
3.2

Komisijos prielaidos grindžiamos optimistiškomis Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos ir konkrečių valstybių narių veiksmų planų rezultatų lūkesčiais. Be to, energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas 20 proc. laikomas savaime suprantamu, nors iš valstybių narių gaunama informacija rodo, kad kai kuriais atvejais pažanga žymiai lėtesnė. Atsižvelgus į pagrindinį energijos vartojimo efektyvumo elementą elektros energijos ir šilumos gamyboje – į vadinamąjį taršos anglies dioksidu intensyvumą – elektrinių modifikavimo vėlavimas ir atidėliojimas gali tapti rimta problema ir lemti energijos trūkumą. Be to, Tarptautinės energetikos agentūros tyrimai rodo, kad 80 proc. sudaranti pasaulio energijos sektoriaus tarša iki 2020 m. iš esmės nesikeis. Todėl artimiausią dešimtmetį taip pat svarbu investuoti į CO2 surinkimo ir saugojimo technologijas, kad ateityje būtų sumažintas išmetamo anglies dioksido kiekis.
4.5

Komitetas džiaugiasi, kad valstybės narės gali, jei to pageidauja, tęsti darbo rinkos tyrimą. Komitetas taip pat pritaria, kad didele priėmimo apimtimi gali būti pasinaudota kaip pagrindu atmesti prašymus. Be to, darbo rinkos tyrimuose ir nustatant priėmimo kvotas turi dalyvauti atitinkamų šalių socialiniai partneriai ir valstybinės įdarbinimo agentūros. Kvotos turi būti nustatytos taip, kad atskirų leidimų išdavimo procedūra neužsitęstų pernelyg ilgai.
1.1

EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti šiame dokumente svarstomą reglamentą, kadangi juo siekiama supaprastinti ir suderinti pacientams teikiamą informaciją. Tačiau, EESRK mano, kad valstybėse narėse šiuo metu taikomos nevienodos receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso taisyklės yra tinkamos ir suprantamos informacijos apie vaistus teikimo kliūtis. Todėl EESRK ragina Komisiją imtis veiksmų suderinti ir nustatyti receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinį statusą, taikomą vaistams, turintiems tą (-as) pačią (-as) veikliąją (-iąsias) medžiagą (-as) ir skiriamiems tomis pačiomis dozėmis toms pačioms terapinėms indikacijoms, vienodai supakuotiems ir platinamiems pagal skirtingus prekybinius pavadinimus, užregistruotus valstybėse narėse.
1.1

EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymą sunku įgyvendinti, jis gali pareikalauti labai didelių papildomų sąnaudų ir padidinti administracinę naštą. Be to, pasiūlymas neatitinka vieno pagrindinių tikslų, apibrėžtų Direktyvoje 2002/15/EB, t. y. nustatyti būtiniausius darbo laiko organizavimo reikalavimus siekiant pagerinti asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, sveikatos apsaugą ir saugą, kelių eismo saugumą bei suvienodinti konkurencijos sąlygas. Iš tiesų, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, nustatantį vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisykles, mobilus darbuotojas negali dirbti ilgiau nei 48 valandas (vidutiniškai) per savaitę, tuo tarpu nepriklausomas vairuotojas galės dirbti 86 valandas per savaitę nepažeisdamas minėto reglamento nuostatų.
3.5.6

Be to, vykdant žemės ūkio veiklą, reikėtų raginti taikyti tvarius drenavimo ir drėkinimo metodus ir, apskritai, naudoti sukurtą pažangiausią techniką. Ten, kur įrengtos perkėlos, kanalai turėtų būti dalijami į nedideles sekcijas, kur būtų laikomas vietos vanduo ir taip trukdoma kauptis vandeniui, formuotis erozijai bei su tuo susijusiai taršai ir sudaromos palankesnės sąlygos vandeniui iš naujo įsisunkti. Vandens laikymas vietoje, be abejonės, susijęs su valymo paslaugomis, kurias reikėtų apsvarstyti kartu su specialistais.
5.3

Suderintos mokumo taisyklės sukuria pasitikėjimą ne tik tarp vartotojų, bet ir tarp priežiūros institucijų. Toks pasitikėjimas yra lemiamas veiksnys siekiant, kad veiktų Europos rinka, grindžiama savitarpio pripažinimu ir buveinės šalies kontrole. Tačiau dabartinės ES mokumo taisyklės („Mokumas I“) yra jau pasenusios. Jose neatsižvelgiama į konkrečius rizikos veiksnius, su kuriais susiduria subjektai, teikiantys draudimo apsaugą, todėl skirtingą riziką prisiimančioms įmonėms taikomi vienodi mokumo reikalavimai. Be to, dabartinėse mokumo taisyklėse daugiausia dėmesio skiriama finansinių reikalavimų atitikčiai, sistema grindžiama taisyklėmis, o ne gero valdymo principais, ji tinkamai neužtikrina grupės priežiūros. Be to, dabartinėje ES teisinėje sistemoje vis dar palikta pernelyg daug laisvės valstybėms narėms pasirinkti skirtingas nacionalines sistemas, todėl susilpnėja tarptautinės veiklos priežiūra ir sumažėja vienodų veiklos sąlygų galimybių. Dėl šių trūkumų galiojanti tvarka nebeatitinka pramonės, tarptautinių ir tarp sektorių vykstančių pokyčių. Kitaip tariant, pasiūlyme priimti direktyvą apibrėžti nauji mokumo standartai atspindi tendencijas, kurių jau laikosi įvairių šalių su rizika susiduriantys ūkio subjektai ir priežiūros institucijos.
2.4

Tokiomis aplinkybėmis EESRK pažymi, kad be akcizų visos valstybės narės turi keletą kitų mokesčių, dėl kurių bendras mokesčių tarifas padidėja iki 85 proc. (kai kuriais atvejais ir daugiau) degalų kainos degalinėse. Akcizas sudaro nuo 30 iki 60 proc. degalų kainos. Skirtumas gali būti susijęs su PVM ir kitais mokesčiais (paprastai vietiniais), kuriems Komisija negali turėti įtakos. Taigi, net ir pasiekus mokesčių suderinimą 2016 m., liks daug nesuderintų mokesčių. Be to, pramoninė gazolio kaina yra mažesnė už pramoninę benzino kainą. Todėl, nebent šiam klausimui atsirastų naujų argumentų, o šį procesą reikia stebėti, benzino ir gazolio kainos degalinėse išliks skirtingos ir išliks skirtumai tarp šalių, tegu (galbūt) ir mažesni nei yra dabar. Nei EMD, nei šis pasiūlymas iš esmės neprisidės prie vienodų sąlygų konkurencijai sudarymo.
4.2.2

Kaip ir 2004 m. direktyvos atveju Komitetas pritaria ketinimui suderinti veiksmus, susijusius tik su komerciniu mastu padarytais pažeidimais, galinčiais labai pakenkti bendrajai rinkai. Be to, Komitetas mano, kad būtų naudinga tiksliau apibrėžti „komercinį“ klastojimo pobūdį ir paaiškinti, kad suklastoti gaminiai ar paslaugos skirti parduoti dideliais kiekiais ir gali padaryti rimtą ekonominę žalą ir tai, kad tai kelia pavojų žmonėms, nepriklausomai nuo parduoto kiekio, arba kad šiuos nusikaltimus darantys asmenys siekia nelegalaus finansinio pasipelnymo. Baudžiamosios sankcijos kelia akivaizdžią didesnę ar mažesnę grėsmę viešajai tvarkai: nusikaltimas ir bausmė turi būti proporcingi žalai, tačiau gali kilti klausimas, kaip skirti „intelektinės nuosavybės teisių pažeidimus komerciniu mastu“ ir „sunkius pažeidimus“ ir, ar siūlomos bausmės dydis atitinka proporcingumo principui, kuris yra neatsiejama baudžiamosios teisės dalis. Be to, dalijimasis rinkmenomis internetu ar kopijavimas (ar muzikinio kūrinio perdirbinys) asmeniniais tikslais, intelektinių ir meno kūrinių demonstravimas šeimos nariams ar artimiesiems mokslo ir žinių įgijimo tikslais tiesiogiai nepriskiriami siūlomo teisės akto taikymo sričiai, todėl būtų naudinga tai aiškiai apibrėžti.
5.5

EESRK kol kas abejoja sistema „play or pay“, pagal kurią visi veiklos vykdytojai privalo teikti universaliąsias paslaugas, nuo kurių gali būti atleisti tie, kurie prisideda prie universaliųjų paslaugų finansavimo. Tokio pobūdžio sistema praktiškai išbandyta tiktai Suomijoje ir reikšmingų rezultatų nedavė. Be to, kompensacijų fondo steigimas taip pat neatrodo tinkama išeitis. Tokią sistemą bandyta taikyti tik vienoje valstybėje narėje — Italijoje, ir ji nepasiteisino.
6.9

Turi būti sustiprintas ES vaidmuo. Be to, turi būti parengta Bendrijos teisinės bazės dalį sudaranti Europos saugumo strategija, kurios tikslas — veiklos veiksmingumo ir skaidrumo didinimas. Saugumo politikos srityje būtina įgyvendinti „bendrų Europos pastangų“ idėją. EESRK pasiūlė (11), kad saugumo srityje būtų naudojamas Bendrijos sprendimų priėmimo metodas suteikiant iniciatyvos teisę Komisijai, o bendro spendimo priėmimo įgaliojimus — Parlamentui. Taryba turėtų atsisakyti reikalavimo vieningai balsuoti ir priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma. Be to, turėtų būti suteikta atitinkama kompetencija Teisingumo Teismui.
1.1

EESRK remia Komisijos siekį modernizuoti, supaprastinti ir suderinti atliekas reglamentuojančius teisės aktus. Jis remia atliekų prevencijos ir perdirbimo strategijos kryptis ir patį principą. Noras pasiekti, kad teisės aktai būtų taikomi bendrai ir vienodai, turi būti remiamas, siekiant išvengti iškraipymų aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos srityse bei konkurencijos iškraipymų atliekų rinkoje. Jis pabrėžia apibrėžimų ir priedų aiškumo bei tikslumo svarbą siekiant išvengti kreipimosi į teismą ir teisminių procedūrų. Tačiau apgailestauja dėl aukštesnių tikslų dokumente trūkumo atliekų prevencijos srityje. Komitetas pabrėžia, kad bet kokios pastangos įgyvendinti tvarųjį vystymąsi reikalauja veiksmingos atliekų prevencijos ir atnaujinimo politikos, mažėjant ir brangstant žaliavų ištekliams, todėl rekomenduoja Europos lygiu parengti priemones, siekiant užtikrinti nustatytų tikslų įgyvendinimą tiek kokybės, tiek kiekybės požiūriu. Šis aspektas yra silpnoji dokumento vieta. Be to, atrodo, kad Komisijos manymu, palengvinant leidimo naudoti atliekų tvarkymo įrenginius gavimo tvarką būtų skatinamas atliekų perdirbimas. Toks požiūris yra klaidingas ir jo laikymasis turės neigiamų pasekmių aplinkai ir kels pavojų sveikatai. Be to, jis nesuderinamas su Orhuso konvencijos nuostatomis, susijusiomis su visuomenės informavimu atliekų klausimu. Iš tikrųjų leidimų išdavimas apima su aplinkos apsauga susijusius techninius aspektus; jis yra viešo pobūdžio ir vykdomas laikantis informavimo ir kontrolės reikalavimų. Jis visiškai nėra kliūtis atliekų apdorojimo ir perdirbimo plėtojimui, o priešingai — suteikia būtinas garantijas, kadangi kontroliuojama ar laikomasi standartų ir ar administracijos diegia geriausias šiuolaikines technologijas.
2.3.5.3

Be to, visos ES institucijos turi imtis veiksmingų priemonių tuose lygmenyse, kuriuose per mažai moterų dalyvauja priimant sprendimus, kaip numatyta 2004 m. gegužės 1 d. Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1 d straipsnyje (77) 96 (7). Nuolat turėtų būti stebimi ir skelbiami veiksmingomis priemonėmis pasiekti rezultatai.
3.14

Todėl EESRK mano, kad šie klausimai turėtų būti išsamiai aptariami ES strategijoje, tačiau, deja, taip nėra. Komitetui kyla klausimas, ar tokia padėtis susiklostė ne dėl to, kad ES Komisijos strategijai numatytas 25 metų laikotarpis vis dėlto yra (gerokai) per trumpas. EESRK negali pritarti Komisijos pastabai, kad per šį laikotarpį sunkiai tikėtinas didelis neatsinaujinančių išteklių stygius ir tarsi dėl to nenagrinėjamas neatsinaujinančių išteklių klausimas. Komisija turi išreikšti aiškią nuomonę dėl neatsinaujinančių išteklių perspektyvų pasibaigus dabartinės strategijos laikotarpiui. Todėl iš pat pradžių būtina pratęsti strategijos trukmę, pvz., 50 arba netgi 100 metų, o išteklių naudojimo požiūriu tai juk yra gana trumpas laiko tarpas. Žinoma, kai laikotarpis ilgas, reikia numatyti tarpinius ilgalaikių tikslų etapus. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija 2005 m. komunikate numatė būtent tokį veikimo būdą (4).
4.2.2

konkurencingesnės automobilių pramonės labiau integruotoje vidaus rinkoje. Rinkos susiskaldymas mokesčių atžvilgiu šiuo metu turi didelę įtaką galutinėms automobilių kainoms ir verčia automobilių gamintojus gaminti ir prekiauti skirtingais to paties modelio variantais įvairiose valstybėse narėse vien dėl su mokesčiais susijusių priežasčių. Tai reiškia, kad jie negali pasinaudoti tikrosios vidaus rinkos teikiamais masto ekonomijos privalumais; taigi naudos negauna ir vartotojai. Be to, dideli registracijos mokesčiai paprastai turi neigiamos įtakos sprendimui įsigyti naują automobilį ir lėtina automobilių parko atsinaujinimą įsigyjant mažiau teršiančius ir saugesnius automobilius;