Specialioji ataskaita Ar e. prekybos srityje MVĮ 
teikta ERPF parama buvo 
veiksminga?LT 2014  Nr. 20
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
ISBN 978-92-872-1330-3
doi: 10.2865/17205
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Ar e. prekybos srityje MVĮ 
teikta ERPF parama buvo 
veiksminga?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2014  Nr. 20
02
 Turinys
Dalys
 Terminai ir santrumpos
I-IV Santrauka
1–11  Įvadas
1–3 Kodėl e. prekyba yra svarbi?
4–6 ES informacinės visuomenės strategijos
7–9 Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) parama investicijoms į e. prekybą
10 –11  ERPF valdymo sistema
12–16  Audito apimtis ir tikslai
17– 62  Pastabos
17–27  Valstybių narių veiksmų programos (VP) sudarė tinkamą paramos mažosioms ir vidutinėms 
įmonėms (MVĮ) e. prekybos srityje teikimo, bet ne veiklos rezultatų vertinimo pagrindą
18–19  Visos atrinktos valstybės narės tikrintas VP parengė remdamosi atitinkamomis regioninėmis ar 
nacionalinėmis informacinių ir ryšių technologijų (IRT) strategijomis
20–27  Į visas tikrintas VP buvo įtrauktos e. prekybos priemonės bei susiję tikslai ir rodikliai, tačiau per vėlai 
atliekami su rodikliais susiję pakeitimai kartais trukdė atlikti tinkamą veiklos rezultatų įvertinimą
28–51  Vadovaujančiosios institucijos tiek atrankos, tiek stebėjimo etapais daugiau dėmesio skyrė 
išdirbiams, o ne rezultatams
29–43  Taikant projektų atrankos procedūras buvo retai vertinama, ar atrinkti tie projektai, kurie labiausiai 
prisidėtų prie MVĮ vystymo ir / arba ES informacinės visuomenės tikslų siekimo
44–51  Vadovaujančiosios institucijos daugeliu atveju negalėjo įvertinti projekto poveikio MVĮ vystymui
03 Turinys
52–62  Apskritai MVĮ projektus vykdė sklandžiai, tačiau ne visada buvo įrodoma, kad rezultatai yra 
pasiekti
53–57  Projektų išdirbiai iš esmės atitiko susijusias paraiškas
58–62  Daugelis MVĮ pareiškė, kad įgyvendinus atitinkamą projektą gavo naudos, tačiau gauti rezultatai nebuvo 
sistemingai vertinami
63–68  Išvados ir rekomendacijos
 Komisijos atsakymai
04
 Terminai ir santrumpos
MDP : Metinė darbo programa
B2B : Verslas verslui
B2C : Verslas vartotojui
ESD : Europos skaitmeninė darbotvarkė 
Savaimingumo efektas : Savaimingumas reiškia tai, kad finansavimas yra teikiamas naudos gavėjams, kurie 
būtų padarę tą patį sprendimą net ir negaudami paramos. Tokiais atvejais rezultatai negali būti siejami su 
politika, o naudos gavėjui sumokėta pagalbos suma neturi jokio poveikio. Taigi išlaidų dalis, dėl kurios atsiranda 
savaimingumo efektas, iš esmės yra neveiksminga, kadangi ji nepadeda siekti tikslų.
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas: Iš ERPF teikiama finansinė pagalba, skirta skatinti ES regionų ekonominę ir 
socialinę sanglaudą. ERPF intervencinės priemonės daugiausia įgyvendinamos per veiksmų programas, apimančias 
daug projektų.
ES: Europos Sąjunga
IRT: Informacinės ir ryšių technologijos
Poveikis : Po intervencijos užbaigimo praėjus tam tikram laikui matomos ilgalaikės socialinės ir ekonominės 
pasekmės, kurios gali turėti poveikį tiesioginiams intervencijos naudos gavėjams arba į intervencinės priemonės 
taikymo sritį nepatenkantiems netiesioginiams intervencijos naudos gavėjams, kurie gali būti laimėtojai arba 
pralaimėtojai.
Tarpinė įstaiga : Bet kuri viešoji ar privačioji įstaiga ar tarnyba, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai institucijai arba kuri 
tokios institucijos vardu atlieka su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias pareigas.
Vadovaujančioji institucija : Nacionalinė, regioninė ar vietos valdžios institucija arba valstybinė ar privati įstaiga, 
valstybės narės paskirta valdyti konkrečią veiksmų programą.
VP: Veiksmų programa: Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateiktas nuoseklus prioritetinių sričių rinkinys, 
apimantis daugelį projektų aprėpiančias daugiametes priemones.
Išdirbis : Tai, kas sukuriama ar įvykdoma naudojant intervencijai skirtus išteklius (pvz., MVĮ paskirstytos dotacijos, 
sukurtos interneto svetainės, nupirkta IT programinė įranga).
Rezultatas : Tiesioginių intervencijos naudos gavėjų patiriami betarpiški pokyčiai, jiems baigus dalyvauti 
intervencijoje (pavyzdžiui, padidėjusi apyvarta, klientų skaičiaus padidėjimas, išaugusi prekybos internetu 
procentinė dalis, sukurtos darbo vietos).
MVĮ : Mažos ir vidutinės įmonės: Komisija jas apibrėžė kaip įmones, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių 
metinė apyvarta neviršija 50 milijonų eurų ir / arba bendra balanso suma neviršija 43 milijonų eurų.
05
 Santrauka
I
E. prekybos technologijos laikomos vienu iš būdų, kaip 
pagreitinti ekonominį augimą, toliau plėtoti ben -
drąją rinką ir paspartinti Europos integraciją. Jos ypač 
svarbios mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios 
informacinių ir ryšių technologijų (IRT) diegimo srityje 
vis dar atsilieka nuo didelių įmonių.
II
Todėl Komisija vis dažniau pabrėždavo, kaip yra svarbu 
skatinti e. prekybos patobulinimus, visų pirma vykdant 
vieną jos pavyzdinių iniciatyvų  – Europos skaitmeni -
nės darbotvarkės (ESD) iniciatyvą. Siekiant paskatinti 
MVĮ naudotis IRT, 2007–2013 m. programavimo laiko -
tarpiu iš ERPF biudžeto buvo skirta apie tris milijardus 
eurų.
III
Audito metu buvo nagrinėjama, ar e. prekybos srityje 
MVĮ teikta ERPF parama buvo veiksminga, ir buvo 
padaryta išvada, kad ERPF parama e. prekybos projek -
tams prisidėjo prie internetu teikiamų verslo paslaugų 
prieinamumo. Tačiau dėl stebėjimo trūkumų buvo 
neįmanoma įvertinti, kokiu mastu ji prisidėjo prie ES 
ir valstybių narių IRT strategijų įgyvendinimo ir MVĮ 
vystymosi tikslų pasiekimo. Be to, dėl nepatikimų 
atrankos procedūrų buvo bendrai finansuojami tie 
projektai, kuriuos užbaigus buvo mažai tikėtina, kad 
bus gauta ekonominė nauda.IV
Todėl Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:
a) užtikrinti, kad iš valstybių narių ji gautų nuosek-  
lią ir patikimą informaciją apie vykdant veiksmų 
programas padarytą pažangą ne tik finansinių, bet 
ir veiklos rezultatų atžvilgiu, ypač didelį dėmesį 
skiriant rezultatų rodikliams ir tikslams;
b) primygtinai reikalauti, kad valstybių narių įdiegti 
atrankos kriterijai ir procedūros užtikrintų, kad iš 
visų pateiktų projektų būtų atrenkami tie projek -
tai, kurie sukuria kiek įmanoma didesnę pridėti -
nę vertę, susijusią su e. prekybos plėtojimo MVĮ 
skatinimu ir ESD tikslų pasiekimu, tuo pat metu 
užtikrinant, kad šių procedūrų taikymo laikas tiks -
liniams naudos gavėjams būtų tinkamas, o būtino 
administracinio darbo krūvis  – priimtinas;
c) reikalauti, kad valstybių narių vadovaujančiosios 
institucijos įdiegtų valdymo priemones, skirtas 
stebėti, koks yra dotacijos poveikis remiamų MVĮ 
verslo vystymui.
06
 Įvadas
Kodėl e. prekyba yra 
svarbi?
01 
Elektroninė prekyba (toliau  – e. pre -
kyba) – tai „internetu arba per kitus 
kompiuterinius (internetinės komuni -
kacijos) tinklus atliekant elektronines 
operacijas įmonių, namų ūkių, atskirų 
asmenų ar privačių organizacijų vyk -
domas prekių ar paslaugų pirkimas ar 
pardavimas“1.
02 
E. prekybos technologijos laikomos 
vienu iš būdų, kaip pagreitinti ekono -
minį augimą, toliau plėtoti bendrąją 
rinką ir paspartinti Europos integraciją. 
Tai ypač aktualu mažoms ir vidutinėms 
įmonėms (MVĮ), kurių vaidmenį Euro -
pos ekonomikoje ne kartą yra pripa -
žinusi Taryba, Europos Parlamentas ir 
Komisija, tačiau kurios informacinių ir 
ryšių technologijų (IRT) diegimo srityje 
vis dar atsilieka nuo didelių įmonių.
03 
Todėl visų pirma MVĮ ir darbo vietų kū -
rimo2 srityse siekiant pagerinti bendro 
pobūdžio vystymąsi ir konkurencin -
gumą, nepaprastai svarbu skatinti IRT 
ir ypač e. prekybos naudojimą, kaip 
tai yra pažymėta keliuose Komisijos 
dokumentuose3.ES informacinės 
visuomenės strategijos
04 
Nuo 2000 m. Komisija parengė kelias 
informacinės visuomenės vystymo ES 
strategijas: vadovaudamasi Lisabonos 
strategija ji pradėjo vykdyti e. Europos 
iniciatyvą4 ir 2010 m. Europos informa -
cinės visuomenės strategiją (i2010 stra -
tegiją)5, o 2010 m. ji pradėjo įgyven -
dinti Europos skaitmeninę darbotvarkę 
(ESD), kuri yra viena iš septynių dabar -
tinės strategijos „Europa 2020“, kuria 
siekiama prisidėti prie augimo ir darbo 
vietų kūrimo, pavyzdinių iniciatyvų 
(žr.  1 diagramą ).
05 
ESD yra grindžiama i2010 strategija. 
Joje akcentuojama nuoseklaus įsipa -
reigojimų ES ir visų valstybių narių 
(ir jų regionų) lygmeniu užtikrinimo 
svarba6. Joje pateikti pagal ramsčius 
sugrupuoti veiksmai7. Taikant vieną iš 
ramsčių („Bendrąją skaitmeninę rinką“) 
daugiausia dėmesio, be kitų dalykų, 
skiriama  interneto ir tarpvalstybinių 
operacijų paprastinimo užtikrinimui.  
Trys iš 13 jos tikslų susiję su e. prekyba, 
o vienas tikslas yra konkrečiai susijęs 
su MVĮ, t. y. siekiama, kad iki 2015 m. 
33 % MVĮ prekes parduotų ir jas pirktų 
internetu8. Išnagrinėjus paskutinės 
skaitmeninės darbotvarkės rezultatų 
suvestinę paaiškėjo, kad pirkimus ir 
pardavimus internetu vykdančių MVĮ 
skaičius didėjo lėtai: atitinkamai nuo 
12 % ir 24 % 2009 m. iki 14 % ir 26 % 
2013 m.1 Bendra Eurostato ir EBPO 
apibrėžtis.
2 Manoma, kad interneto 
ekonomika už kiekvieną 
prarastą darbo vietą sukuria 
2,6 darbo vietos; jai gali teikti 
apie 25 % sukurtų grynųjų 
darbo vietų (manoma, kad taip 
buvo Prancūzijoje 1995–
2010 m.). McKinsey “Impact 
d’internet sur l’économie 
française”  (Interneto poveikis 
Prancūzijos ekonomikai), 
2011 m. kovo mėn.
3 COM(2010) 245 final/2, 2010 m. 
rugpjūčio 26 d. – Europos 
skaitmeninė darbotvarkė; 
COM(2011) 777 final, 2011 m. 
lapkričio 15 d. – 2012 m. 
Komisijos darbo programa; 
COM(2013) 739 final, 2013 m. 
spalio 22 d. – 2014 m. 
Komisijos darbo programa.
4 COM(99) 687 final, 1999 m. 
gruodžio 8 d. – „e. Europa – 
informacinė visuomenė 
visiems“.
5 COM(2005) 229 final, 2005 m. 
birželio 1 d.  – „i2010 – Europos 
informacinė visuomenė 
augimui ir užimtumui skatinti“.
6 COM(2010) 245 final/2, p. 7.
7 2010 m. Europos 
skaitmeninėje 
darbotvarkėje 101 veiksmas 
buvo sugrupuotas pagal 
septynis ramsčius. 2012 m. 
Komisija, siekdama atnaujinti 
darbotvarkę, patvirtino 
septynis naujus prioritetus ir 
papildomą 31 veiksmą.
8 Kiti du tikslai – iki 2015 m. 
užtikrinti, kad 50 % asmenų 
pirktų internetu, o 20 % 
asmenų pirktų internetu iš kitų 
šalių.
07 Įvadas
9 Buvo siekiama iki 2015 m. 
padvigubinti mažmeninę 
prekybą sudarančios 
e. prekybos dalį (2010 m. ji 
sudarė 3,4 %) ir interneto 
sektoriaus, išreikšto Europos 
BVP, dalį (2010 m. jis sudarė 
mažiau nei 3 %). COM(2011) 
942 final, 2012 m. sausio 11 d. – 
„Darni sistema, kuria siekiama 
padidinti pasitikėjimą 
bendrąja skaitmenine 
elektroninės prekybos ir 
internetu teikiamų paslaugų 
rinka“.1 diagramaES informacinės visuomenės strategijos
v
2000 2005 2015 2010 2020Lisabonos strategija (2000 m.)
Tikslas: kad iki 2010 m. Europos ekonomika taptų 
konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje
Joje akcentuojama, kad Europai būtina pasinaudoti skaitmeninės 
ekonomikos ir interneto teikiamomis galimybėmis.
e. Europos iniciatyva 
ir veiksmų planai
Tikslas: skatinti 
paslaugų, programų ir 
interneto turinio kokybę. 
Ji apima 10 prioritetų, 
įskaitant e. prekybos 
vystymo spartinimąInformacinės 
visuomenės strategija 
(i2010 strategija)
Tikslas: iki 2010 m. skatinti 
IRT konvergenciją 
įgyvendinant tris 
paprogrames, tarp jų - 
bendros Europos 
informacijos erdvės 
sukūrimo paprogramęTikslas: užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą 
įgyvendinant septynias pavyzdines iniciatyvas, tarp jų - 
Europos skaitmeninės darbotvarkės iniciatyvą.Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo 
strategija „Europa 2020“ (2010 m.)
Europos skaitmeninė darbotvarkė (ESD)
Tikslas: atgaivinti ES ekonomiką ir Europos piliečiams bei 
įmonėms sudaryti sąlygas kuo geriau pasinaudoti skaitmen-
inėmis technologijomis
Tikslai: 13 tikslų – trys speciﬁniai e. prekybos tikslai
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
06 
Komisija, siekdama iki 2015 m. dvigu -
bai padidinti e. prekybos ES apimtis, 
2012 m. sausio mėn. patvirtino ko -
munikatą dėl e. prekybos ir internetu 
teikiamų paslaugų9.
08 Įvadas
Europos regioninės 
plėtros fondo (ERPF) 
parama investicijoms 
į e. prekybą
07 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
pio Bendrijos strateginėse gairėse10 
nurodyta, kaip yra svarbu, kad įmonės, 
o ypač MVĮ naudotųsi IRT siekdamos 
padidinti našumą bei skatinti atvirą ir 
konkurencingą skaitmeninę ekonomi -
ką. Lisabonos strategijos laikotarpio 
vidurio peržiūroje11 taip pat akcen -
tuojama visų ekonomikos sektorių 
naudojimosi IRT ir sanglaudos politikos 
vaidmens skatinant IRT įsisavinimą 
svarba.
08 
MVĮ naudojimosi IRT 2007–2013 m. pro -
gramavimo laikotarpio ERPF biudžetas, 
apimantis ir investicijas į e. prekybą, 
sudaro maždaug tris milijardus eurų, 
t. y. 11 % tiesiogiai MVĮ skirtos para -
mos ir 21 % IRT skirtos paramos. Pasak 
Komisijos, iki 2013 m. lapkričio mėn. 
atrinktiems projektams buvo skir -
ta 57 % minėtojo biudžeto lėšų, taigi 
jų įsisavinimo lygis palyginti su 85 % 
visų struktūrinių fondų lėšų įsisavini -
mo lygiu buvo žemas (taip pat žr. 24 ir 
27 dalis).
09 
Duomenų apie tai, kokios sumos 
buvo konkrečiai skirtos investicijoms 
į e. prekybą, nėra, kadangi taikant 
reglamentuose12 nustatytas ataskaitų 
teikimo kategorijas nereikalaujama, 
kad būtų teikiamos atskiros ataskaitos 
apie paramą e. prekybai. Be to, į išlaidų 
kategoriją, apimančią paramą e. pre -
kybai, taip pat yra įtrauktas švietimas, 
mokymai, tinklų kūrimas bei kitos MVĮ 
paslaugos ir prietaikos.ERPF valdymo sistema
10 
ERPF yra vienas iš sanglaudos politikos 
fondų. Sanglaudos politikos fondai yra 
įgyvendinami vykdant daugiametes 
programas pagal pasidalijamojo val -
dymo tarp Komisijos ir valstybių narių 
tvarką. Kiekvienam programavimo 
laikotarpiui, remdamasi valstybių narių 
pasiūlymais, Komisija tvirtina veiksmų 
programas (VP) kartu su orientaciniais 
finansavimo planais, kurie apima ES ir 
nacionalinius įnašus.
11 
Pagal veiksmų programas finansuoja -
mus projektus atrenka vadovaujančio -
sios institucijos, o įgyvendina privatūs 
asmenys, asociacijos, privačios ar vals -
tybinės įmonės arba vietos, regioninės 
ir nacionalinės viešosios įstaigos.10 2006 m. spalio 6 d. Tarybos 
sprendimas 2006/702/EB dėl 
Bendrijos sanglaudos politikos 
strateginių gairių (OL L 291, 
2006 10 21, p. 11);
11 COM(2005) 24 final, 2005 m. 
vasario 2 d. – „Dirbti kartu 
augimo ir darbo vietų labui“. 
Nauja Lisabonos strategijos 
pradžia.
12 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatantis 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo bei 
panaikinantis Reglamentą (EB) 
Nr. 1260/1999 ir 2006 m. 
gruodžio 8 d. Komisijos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1828/2006, nustatantis 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo, ir 
Europos Parlamento bei 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1080/2006 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
įgyvendinimo taisykles.
09
 Audito apimtis 
ir tikslai
12 
Audito Rūmai nagrinėjo, ar e. prekybos 
srityje MVĮ teikta ERPF parama buvo 
veiksminga. Audito metu dėmesys 
buvo sutelktas į tris pagrindinius audi -
to klausimus:
a) ar valstybių narių parengtos ir Ko -
misijos patvirtintos veiksmų pro -
gramos sudarė tinkamą efektyvaus 
MVĮ skirtų e. prekybos priemonių 
rėmimo pagrindą?
b) ar vadovaujančiosios institucijos 
tinkamai atrinko ir prižiūrėjo e. pre -
kybos projektus?
c) ar ERPF lėšomis bendrai finansuo -
jami e. prekybos projektai buvo 
sėkmingai įgyvendinti ir ar davė 
apčiuopiamos naudos MVĮ para -
mos gavėjoms?
13 
Audito metu daugiausia dėmesio buvo 
skirta iš ERPF 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu teiktai paramai; 
jo metu buvo nagrinėjamos penkios 
veiksmų programos šiose keturiose 
valstybėse narėse: Graikijoje („Skait-  
meninė konvergencija“), Italijoje 
(„Pjemontas“ ir „Emilija -Romanija“), 
Lenkijoje („Novatoriška ekonomika“) 
ir Jungtinėje Karalystėje („Žemutinė 
ir Aukštutinė Škotija“). Visoms šioms 
veiksmų programoms iš ERPF biudžeto, 
skirto MVĮ naudotis IRT, teko 1,6 milijar -
do eurų (51 %).
14 
Šios valstybės narės buvo atrinktos dėl 
to, kad į jų VP buvo įtrauktos e. pre -
kybos priemonės; jos taip pat buvo 
atrinktos remiantis MVĮ naudojimuisi 
IRT skirtais biudžeto asignavimais ir 
šiam tikslui įsipareigotomis sumokėti 
sumomis.15 
Audito metu buvo:
a) peržiūrėta Komisijos e. prekybos ir 
informacinės visuomenės strategi -
nė programa;
b) išnagrinėti atrinktų šalių parengti 
2007–2013 m. laikotarpio nacio -
naliniai ir atitinkami regioniniai 
e. prekybos strategijos dokumentai 
ir išnagrinėtos susijusios veiksmų 
programos;
c) aplankytos nacionalinės ir regio -
ninės institucijos, atsakingos už 
veiksmų programų valdymą atrink -
tose valstybėse narėse;
d) vietoje patikrinti 30 projektų13, 
kurių veikla buvo vykdoma ma -
žiausiai dvejus metus, siekiant 
įvertinti jų poveikį. Bendros audi -
tuotų projektų tinkamos finansuoti 
sąnaudos siekė nuo maždaug 
1 800 eurų iki 527 000 eurų (ERPF 
indėlis į šiuos projektus siekė nuo 
12 % to 74 %). Trims projektams 
buvo suteikta nefinansinė pagalba, 
t. y. buvo teikiamos konsultavimo 
paslaugos;
e) surengtas pažintinis vizitas į vadi -
namąją „IRT čekių schemą“ įgy -
vendinantį regioną (žr.  2 langelį ). 
Tai – Komisijos neseniai pradėtas 
vykdyti bandomasis projektas, 
skirtas įvertinti šį alternatyvų ERPF 
lėšų panaudojimo būdą ir palyginti 
jį su atrankos procedūromis, kurias 
taikant audituoti projektai buvo 
atrinkti ir įgyvendinami.
16 
Audito įrodymai buvo surinkti, remian -
tis interviu su Komisijos ir valstybių na -
rių pareigūnais bei iš projektų vadovų 
gauta informacija.13 Pažymėtina, kad Jungtinėje 
Karalystėje (Žemutinėje ir 
Aukštutinėje Škotijoje) 
projektai buvo įgyvendinami 
dviem lygmenimis (buvo 
vykdomi projektų rėmėjų 
projektai ir MVĮ projektai). 
Į šiuos duomenis įtraukti tik 
MVĮ projektai.
10
 Pastabos
Valstybių narių veiksmų 
programos (VP) sudarė 
tinkamą paramos 
mažosioms ir vidutinėms 
įmonėms (MVĮ) 
e. prekybos srityje 
teikimo, bet ne veiklos 
rezultatų vertinimo 
pagrindą
17 
Audito Rūmai tikrino, ar:
a) valstybės narės parengė savo VP 
remdamosi atitinkamomis IRT 
srities strategijomis;
b) VP buvo įvardyti nustatytiems po -
reikiams patenkinti skirti konkretūs 
tikslai ir priemonės bei tinkami 
veiklos rezultatų stebėjimo tikslai ir 
rodikliai.
Visos atrinktos valstybės 
narės tikrintas VP parengė 
remdamosi atitinkamomis 
regioninėmis ar nacio-  
nalinėmis informacinių ir 
ryšių technologijų (IRT) 
strategijomis
18 
Rengiant veiksmų programas visos 
atrinktos valstybės narės buvo patvir -
tinusios strateginę programą, kurioje 
buvo atsižvelgta į jų poreikius, susiju -
sius su IRT naudojimu / informacine 
visuomene bei MVĮ vystymu ir kon -
kurencingumu. Tačiau tik vienintelės 
Graikijos patikrinta strategija buvo 
labai išsami: joje net buvo pateikta 
organizacinė struktūra, pagal kurią 
atitinkamiems asmenims buvo pri -
skirta atsakomybė tiek dėl strateginių 
tikslų įgyvendinimo, tiek dėl būtinų 
išteklių numatymo ir turimų išteklių 
panaudojimo.19 
Vėliau vadovaujančiosios instituci -
jos savo veiksmų programose į šias 
strategijas atsižvelgė, nors tik Italijos 
(Emilijos -Romanijos) ir Graikijos VP jos 
buvo aiškiai nurodytos. Be to, tik Grai -
kijos vadovaujančioji institucija pačioje 
programavimo laikotarpio pradžioje 
buvo pateikusi nuorodą į ES informa -
cinės visuomenės strategijas. 2010 m. 
gegužės mėn. pradėjus vykdyti Euro -
pos skaitmeninę darbotvarkę, viena 
vadovaujančioji institucija Jungtinėje 
Karalystėje į ją deramai atsižvelgė ir 
atitinkamai pakoregavo savo veiksmų 
programą (žr. 23 dalį ir 1 langelį ).
11 Pastabos
Į visas tikrintas VP buvo 
įtrauktos e. prekybos prie -
monės bei susiję tikslai ir 
rodikliai, tačiau per vėlai 
atliekami su rodikliais susiję 
pakeitimai kartais trukdė 
atlikti tinkamą veiklos rezul -
tatų įvertinimą
20 
Visos vadovaujančiosios institucijos 
buvo įtraukusios į savo VP e. prekybos 
skatinimo priemones, kurios buvo 
arba konkrečiai skirtos MVĮ, arba buvo 
platesnio masto priemonių, susijusių 
su e. verslu ir MVĮ naudojimosi IRT, 
dalis ir tokiu būdu atsižvelgė į susiju -
siose strategijose nustatytus poreikius 
(žr. 18 dalį).
21 
Savo ruožtu Komisija įvertino veiksmų 
programose pateiktas poreikių ana -
lizes ir patikrino, ar nustatyti tikslai 
atitiko šias analizes ir ar jie prisidėjo 
prie ES politikos krypčių įgyvendinimo.22 
Visos vadovaujančiosios institucijos 
buvo nustačiusios savo išdirbių rodi -
klius, taikomus jų VP apibūdintoms 
e. prekybos priemonėms, ir visos, 
išskyrus vieną, taip pat buvo nustačiu -
sios rezultatų rodiklius (žr.  2 diagramą ) 
ir su jais susijusias tikslines vertes. 
Pačioje pradžioje jie pasitarnavo geru 
programos įgyvendinimo stebėjimo 
pagrindu. Vis dėlto tik dviejose (Ita -
lijos -Pjemonto ir Graikijos) VP buvo 
taikomas ESD nustatytas „įmonėms 
skirtos e. prekybos“ rodiklis. Dėl rodi -
klių įvairovės nebuvo galima duomenų 
apibendrinti ir šių suvestinių duomenų 
panaudoti teikiant informaciją aukštes -
niu lygmeniu.
23 
Audito Rūmai nustatė, kad 2009–2013 m. 
Komisija patvirtino kelis su visomis pen -
kiomis nagrinėtomis VP susijusius pakei -
timus. Tačiau trimis atvejais ( Graikijos, 
Italijos -Pjemonto ir Lenkijos) VP pakei -
timuose, kurie buvo atlikti baigiantis 
programavimo laikotarpiui (t. y. 2012 m. 
ir (arba) 2013 m.) rodikliai buvo pakeisti 
(taip pat žr. 19 dalį)14.14 Pjemonto VP buvo pataisyta 
keturis kartus (2009, 2010, 2012 
ir 2013 m.), o Graikijos VP buvo 
pataisyta du kartus (2011 ir 
2012 m.), tačiau abiem atvejais 
rodikliai buvo pataisyti tik 
vieną kartą (2012 m.). Lenkijoje 
pakeitimai buvo atlikti 2011 ir 
2013 m., o rodikliai buvo 
pakeisti abiem atvejais.VP pakeitimo, atlikto atsižvelgiant į naująją ES iniciatyvą, pavyzdys: Jungtinė 
Karalystė (Žemutinė ir Aukštutinė Škotija)
2011 m. kovo mėn. Žemutinės ir Aukštutinės Škotijos VP buvo pataisyta siekiant į ją įtraukti priemones, kurio -
mis siekiama geriau įgyvendinti naujosios ES pavyzdinės iniciatyvos – ESD – tikslai.
Pakeitimas buvo atliktas siekiant įtraukti paramą, skirtą sudaryti galimybes kaimo MVĮ naudotis plačiajuosčiu 
ryšiu, ir suderinti Škotijos vyriausybės skaitmeninę strategiją su ESD.1 langelis
12 Pastabos 2 diagramaSu tikrintose VP naudojamais e. prekybos veiklos rezultatų rodikliais ir tikslinėmis 
vertėmis susijusi išsami informacija ir pokyčiai
Inovacinė ekonomika
(Lenkija)Bendrai ﬁnansuotų projektų 
skaičius (13 100)
Paremtų įmonių skaičius (11 400) Žemutinė ir Aukštutinė Škotija
(Jungtinė Karalystė)Skaitmeninė konvergenci-
ja (Graikija)Įmonių, kurioms buvo skirtas 
ﬁnansavimas siekiant į jų 
kasdienę veiklą integruoti 
IRT, skaičius
(13 561 --> Sumažėjo iki 7 700)Emilija-Romanija (Italija)Pjemontas (Italija)Bendrai ﬁnansuotų projektų 
skaičius (125 susiję su 
paslaugų teikimu, o 250 - su 
informacinių paslaugų 
naudojimu)VP
Įmonių, gaunančių e. prekybai 
skirtą paramą, skaičius (5 700)Paremtų įmonių skaičius (450)Išdirbių rodikliai (ir tikslinės vertės)
Finansuotos užsakymus galinčios priimti įmonės (8,75 %) 
Finansuotos įmonės, galinčios priimti internetinius 
mokėjimus siekiant vykdyti prekybą internetu (1,31 %) 
--> Sujungta į: Finansuotos įmonės, galinčios priimti 
užsakymus ir / arba internetinius mokėjimus 
siekiant vykdyti prekybą internetu (20 %) NėraRezultatų rodikliai (ir tikslinės vertės)
Užsakymų internetu gavusios bendrovės  (60 %)
--> Nebetaikoma 
Užsakymus internetu pateikusios bendrovės (26 %)
--> Pakeista į: Užsakymus internetu pateikusių 
bendrovių skaičius (90) 
Nuo pat pradžių: parengtų e. prekybos 
strategijų skaičius (4 100)
Pusjuodžiu šriftu pažymėtas tekstas/skaičiai: Šiuo metu taikoma
Įprastiniu šriftu pateiktas tekstas/skaičiai: NebetaikomaĮmonių, per specializuotas interneto rinkas vykdančių 
įmonėms skirtus pardavimus (B2B), procentinė dalis (12 %)
Įmonių, kurių IT sistemos sujungtos su kitų įmonių 
sistemomis, procentinė dalis (17 %) 
--> Sujungta ir pakeista į: Įmonių, įdiegusių ir /arba 
integravusių B2B IT sistemą, skaičius (5 300)
Internetu arba per kitus tinklus užsakymus gaunančių 
įmonių procentinė dalis 
(50 %) --> Nebetaikoma
Nuo pat pradžių: Įgyvendinus projektus sukurtų naujų 
darbo vietų skaičius (17 500 visos darbo dienos 
ekvivalentų)
Nuo pat pradžių: Elektroninių paslaugų, kurias 
pasirengta teikti įgyvendinus projektus, skaičius 
(11 000)
Šaltinis: Audito Rūmai.
13 Pastabos
24 
Visų pirma rezultatų rodikliai ir (arba) 
jų tikslinės vertės buvo gerokai pa -
keistos, o tai trukdė įvertinti faktinius 
projekto įgyvendinimo rezultatus. Pa -
keitus tikslines vertes (Graikijos, Italijos 
(Pjemonto) ir Lenkijos veiksmų pro -
gramose) ankstesnės ir naujos vertės 
negalėjo būti palygintos, kadangi buvo 
pakeista rodiklių apibrėžtis (Graikijos 
ir Lenkijos VP) arba matavimo vienetai 
(Graikijos ir Italijos (Pjemonto) VP). Šie 
pakeitimai ne visada buvo pagrįsti biu -
džeto sumažinimais ar išorės veiksniais. 
Dviem atvejais pakeitimai buvo atlikti 
dėl mažos siūlomų vykdyti veiksmų 
paklausos, o tai taip pat sąlygojo žemą 
lėšų įsisavinimo lygį (taip pat žr. 8 ir 27 
dalis).
25 
Audito Rūmai mano, kad dėl šių pa -
keitimų, daromų besibaigiant pro -
gramavimo laikotarpiui (kai faktiniai 
pasiekimai jau žinomi), iškilo rizika, kad 
VP veiksmingumas vystant e. prekybą 
nebus objektyviai įvertintas. Vis dėlto 
Komisija, 2012 ir 2013 m. tvirtindama 
VP pataisas, sutiko su šiais pakeitimais.26 
Be to, Komisija, vykdydama VP stebė -
jimo veiklą, daugiausia dėmesio skyrė 
finansinei informacijai, kuri yra svarbi, 
tačiau kurios nepakanka, kad būtų gali -
ma įvertinti padarytą faktinę pažangą. 
Be to, dviejų vadovaujančiųjų institu -
cijų (Graikijoje ir Jungtinėje Karalys -
tėje) Komisijai pranešti suklasifikuoti 
finansiniai duomenys nebuvo teikiami 
nuosekliai, kadangi jos ne visuomet 
teisingai klasifikuodavo e. prekybos 
projektus pagal Tarybos reglamente15 
nustatytą išlaidų kodą.
27 
Nuo 2003 m. Komisija siekė parengti 
vadovus16, kurių tikslas – skatinti MVĮ 
naudotis politinėmis priemonėmis IRT 
įsisavinimo srityje, kuri apima ir e. pre -
kybą. Be to, 2013 m. ji taip pat pasiūlė 
alternatyvią iniciatyvą („IRT inovacinių 
čekių schemą“), kurią įgyvendinus MVĮ 
būtų paprasčiau vykdyti IRT projek -
tus (žr.  2 langelį ). Šia iniciatyva buvo 
siekiama koreguoti žemą lėšų, skirtų 
MVĮ naudojimosi IRT problemai spręsti, 
įsisavinimo lygį17.15 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatantis 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo bei 
panaikinantis Reglamentą (EB) 
Nr. 1260/1999 (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25).
16 Pavyzdžiui, vadovus 
„Pažangaus MVĮ augimo 
regioninė politika“ ir 
„Skaitmeninės darbotvarkės 
priemonių rinkinys“ (kurie 
pateikti Komisijos Jungtinio 
tyrimų centro 
administruojamame 
pažangiosios specializacijos 
platformos puslapyje http://
s3platform.jrc.ec.europa.eu/
guide ).
17 Pagal priemones, skatinančias 
MVĮ naudotis IRT, skiriamų lėšų 
įsisavinimo lygiai buvo daug 
žemesni už ERPF vidurkį.
14 Pastabos
Vadovaujančiosios 
institucijos tiek atrankos, 
tiek stebėjimo etapais 
daugiau dėmesio skyrė 
išdirbiams, o ne 
rezultatams
28 
Audito Rūmai nagrinėjo, ar vadovau -
jančioji institucija užtikrino, kad:
a) atlikus atrankos procedūrą jai 
būtų suteikta pakankamai infor -
macijos apie įmonių investavimo 
loginį pagrindą ir ar ši informacija 
leido nustatyti, ar įgyvendinami 
projektai gali prisidėti prie VP 
tikslų pasiekimo, tokiu būdu jai 
suteikiant galimybę kiek įmanoma 
labiau padidinti ERPF finansavimo 
potencialą kuriant pridėtinę vertę 
tiek MVĮ vystymo skatinimo, tiek 
prisidėjimo prie ES informacinės 
visuomenės strategijų įgyvendini -
mo požiūriais;b) projekto veiksmingumas būtų 
stebimas įgyvendinant projektą ir 
jam pasibaigus, siekiant įvertinti 
projekto indėlį vystant MVĮ ir sie -
kiant strateginių tikslų.IRT inovacinių čekių schema  – alternatyvi MVĮ skiriamos paramos schema
„IRT inovaciniai čekiai“ – tai supaprastinta schema, kurios tikslas – padėti MVĮ modernizuoti savo esamą verslą 
įsisavinant IRT. Iš tikrųjų ji suteikia jiems nedidelę kredito liniją, kad jie galėtų iš akredituotų tiekėjų nusipirk -
ti iš anksto numatytų produktų ar paslaugų. Schema siekiama MVĮ suteikti skubią paramą ir sumažinti joms 
tenkančią administracinę naštą.
Ši sistema nuo 2013 m. testuojama dviejuose Ispanijos regionuose. Tame regione, kuriame bandomasis pro -
jektas yra labiau pasistūmėjęs į priekį (Mursijoje), procedūra nuo kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo iki 
dotacijų patvirtinimo dienos trunka du mėnesius. Be to, pasak vadovaujančiosios institucijos, administracinės 
sąnaudos nesiekia 10 %.
Tačiau Audito Rūmai nustatė du trūkumus: pirma, nebuvo skirta pakankamai dėmesio siekiant užtikrinti, kad 
projektų finansavimas būtų grindžiamas MVĮ (o ne IRT tiekėjų) poreikiais, ir antra, MVĮ paramos gavėjų nebu -
vo paprašyta pateikti rezultatų rodiklių, taigi nebuvo galima atlikti faktinio projekto įgyvendinimo poveikio 
įvertinimo.2 langelis
15 Pastabos
Taikant projektų atrankos 
procedūras buvo retai verti -
nama, ar atrinkti tie projek -
tai, kurie labiausiai prisidėtų 
prie MVĮ vystymo ir / arba 
ES informacinės visuomenės 
tikslų siekimo
Vadovaujančiosios institucijos 
vertindamos projektų paraiškas 
retai prašydavo pateikti 
verslo planą arba kiekybiškai 
įvertinamus tikslus
29 
ERPF reglamentuose nebuvo reika -
laujama 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu parengti VP skirtų verslo 
planų ar kitų išmatuojamų finansinių 
ar veiklos rodiklių. Tačiau toks reika -
lavimas yra laikomas geros praktikos 
pavyzdžiu vertinant bet kokios vyk -
domos verslo veiklos gyvybingumą 
ir svarbą. Tik dvi vadovaujančiosios 
institucijos (Lenkijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje) audituotų VP atveju prašė 
kartu su projektų paraiškomis pateikti 
verslo planus, nors tai ir nebūdavo 
daroma sistemingai. Todėl tik šešios 
iš 30 įmonių, kurių projektai buvo pati -
krinti, pateikė verslo planus arba kitus 
išmatuojamus finansinius arba veiklos 
tikslus (žr.  3 langelį ).30 
Be šešių pareiškėjų, pateikusių verslo 
planus, dar aštuonios iš 30 įmonių, 
kurių projektai buvo patikrinti, į savo 
projektų paraiškas buvo įtraukusios 
kiekybiškai įvertinamus veiklos tiks -
lus, kurie sudarė patikimą projekto 
įgyvendinimo stebėjimo pagrindą 
(žr. 44–46 dalis).
31 
Likusių 16 (iš 30) patikrintų projektų 
atveju vadovaujančioji institucija netu -
rėjo tinkamos informacijos apie įmonių 
investavimo loginį pagrindimą. Visų 
pirma šiais atvejais į vadovaujančiosios 
institucijos prašomą pateikti informaci -
ją nebuvo įtrauktas verslo planas arba 
bet kokie kiekybiškai įvertinami veiklos 
tikslai.
Išsamaus verslo plano pateikimo projekto paraiškoje pavyzdys
Lenkijoje visų projektų, finansuojamų pagal priemonę, kuria siekiama skatinti verslo verslui (B2B) sprendinius, 
vykdytojų kartu su projektų paraiškomis buvo prašoma pateikti išsamų verslo planą.
Verslo plane buvo reikalaujama pateikti išsamią informaciją, apimančią bendrovės apibūdinimą, projekto 
apibūdinimą (projekto komponentus, siūlomos investicijos pagrindimą bei išsamius su finansiniais, techniniais 
ir žmogiškaisiais ištekliais, kurie yra būtini norint įgyvendinti projektą, susijusius duomenis), numatomą naudą 
(įskaitant tikslus, išmatuojamus išdirbių ir rezultatų rodiklius bei tikslines vertes) ir finansinę informaciją apie 
bendrovę (balansą, pelno ir nuostolio ataskaitą bei pinigų srautų ataskaitas).
Tokia detali informacija leido geriau suprasti projekto loginį pagrindimą ir vėliau atrinkti efektyviausius 
projektus.3 langelis
16 Pastabos
Kai kuriais atvejais audituoti 
projektai neatitiko veiksmų 
programose nustatytų 
priemonės tikslų
32 
Graikijoje penki audituoti bendrai 
finansuoti projektai neatitiko veiksmų 
programose nustatytų priemonės 
tikslų. Nors veiksmų programoje buvo 
akcentuojamas poreikis remti labai 
mažas ir mažas įmones, pagal kvieti -
mus teikti pasiūlymus, kuriais remiantis 
buvo atrinkti audituoti projektai, taip 
pat buvo leista didelėms įmonėms 
teikti paraiškas bendram finansavimui 
gauti (žr.  4 langelį ).33 
Vienos VP priemonės, kuria buvo 
siekiama padėti naujai įsteigtoms 
įmonėms teikti paslaugas internetu, 
atveju (Lenkijoje) Audito Rūmai nusta -
tė, kad siekiant įrodyti, jog įmonė yra 
naujai įsteigta, atrankos etapu užteko 
tik pateikti išrašą iš įmonių registro, nu -
rodant tokios įmonės įsteigimo datą, 
todėl šį atrankos kriterijų buvo labai 
lengva apeiti. Iš tikrųjų iš penkių audi -
tuotų pagal pirmiau minėtą priemonę 
remiamų projektų du projektai buvo 
susiję su nauju įmonių, kurios anksčiau 
egzistavo ir arba nutraukė savo verslo 
veiklą, arba ją labai apribojo ir vėliau 
pavedė ją vykdyti naujai įsteigtai įmo -
nei, juridiniu statusu. Kad gautų iš ERPF 
skiriamą bendrą finansavimą, verslinin -
kai buvo nusprendę įsteigti tinkamu -
mo kriterijus atitinkančią naują ben -
drovę. Dėl to, kad buvo apeitas pirmiau 
minėtas tinkamumo kriterijus, sumažė -
jo šios priemonės veiksmingumas.
Projektų, neatitikusių veiksmų programose nustatytų priemonės tikslų, atranka
Graikijos veiksmų programoje buvo pateikta aiški nuoroda į poreikį remti tas labai mažas įmones turizmo 
sektoriuje, kurios visiškai atitiko joje nustatytus reikalavimus ir kurių IRT patvirtinimo lygis buvo ypač žemas; 
veiksmų programoje taip pat buvo nustatytos šiam tikslui pasiekti skirtos priemonės. Daugelis tikslinių įmonių 
buvo įvertintos kaip užsitikrinusios nedaug vietos internete arba apskritai jos neužsitikrinusios. Teikiant para -
mą tokioms labai mažoms įmonėms taip pat buvo siekiama sumažinti sezoniškumo poveikį Graikijos turizmo 
verslui padidinat ekonominės veiklos, kurią galima vykdyti visus metus, apimtis.
Tačiau kvietimas teikti pasiūlymus buvo parengtas taip, kad jame nebuvo itin akcentuojamos labai mažos arba 
net mažos įmonės. Dėl to dideli viešbučiai taip pat gavo finansavimą (keturi iš septynių turizmo sektoriuje 
įvertintų įmonių priklausė didžiausiems Graikijos viešbučių tinklams).
Šie viešbučiai taip pat turėjo įdiegę plačiai pripažintą verslo modelį, grindžiamą dviem pagrindiniais elemen -
tais: paslaugų pardavimu per kelionių organizatorius (tokiu būdu nebuvo labai svarbu, kad jos būtų parduoda -
mos per interneto svetainę) ir pasikliovimu sezoniškumu (jie dirba šešis mėnesius per metus). Bendrai finan -
suojamų projektų įgyvendinimas neturėjo jokio poveikio pirmiau minėtam verslo modeliui, nors tai ir buvo VP 
ir jos gairėse nustatytas tikslas.4 langelis
17 Pastabos
18 Jungtinės Karalystės (Škotijos) 
atrankos etapas susidėjo iš 
dviejų etapų. Pirmame etape 
vadovaujančioji institucija, 
siekdama atrinkti projekto 
rėmėjus (tarpininkus), taikė 
dviejų dalių procedūrą. Pirmoji 
procedūros dalis leido 
vadovaujančiajai institucijai (ar 
tarpinei įstaigai) nustatyti, ar 
projektas atitiko VP 
tinkamumo kriterijus. 
Sėkmingai šį etapą 
praėjusioms projektų 
paraiškoms tuomet buvo 
taikoma antroji procedūros 
dalis, kurios metu paraiškos Dėl nepatikimų atrankos 
procedūrų buvo bendrai 
finansuojami tie projektai, 
kuriuos užbaigus buvo mažai 
tikėtina, kad bus gauta 
ekonominė nauda.
34 
Buvo nustatyta audituotų VP atran -
kos procedūrų skirtumų, visų pirma 
susijusių su projekto tipais, finansa -
vimo viršutinėmis ribomis ir atrankos 
procedūromis (žr.  3 diagramą )18.3 diagramaSkirtingos valstybių narių taikytos e. prekybos projektų atrankos schemos
Šaltinis: Audito Rūmai.Projektų rėmėjų vykdoma MVĮ projektų 
atranka: „Pirmas atėjai, pirmas gavai“ 
principas
remiantis įvykdytais tinkamumo kriterijaisParaiškų eiliškumo nustatymas 
remiantis esminių kriterijų 
įvertinimu (kurį atlieka išorės 
ekspertai)
Iki 200 000 eurųIki 2010 m.: „Pirmas atėjai, pirmas gavai“ 
principas
remiantis įvykdytais tinkamumo kriterijais
Nuo 2010 m.: paraiškų eiliškumo nustatymas 
remiantis esminių kriterijų įvertinimu Dotacijos: iki 200 000 eurų
ir/arba
Finansinė parama neteikiama: 
patarimai/konsultavimo paslaugosIki 200 000 eurų
„Pirmas atėjai, pirmas gavai“ principas
remiantis įvykdytais tinkamumo 
kriterijais Priklausomai nuo schemos: 
Iki 40 000 eurų (turizmo projektams) 
arba 200 000 eurų (mažmeninės 
prekybos projektams)
Tiesioginės investicijos MVĮTarpininkų (projektų rėmėjų)
ﬁnansavimas Tiesioginės investicijos MVĮTiesioginės investicijos MVĮAtrankos procedūra Investicijų viršutinė riba Paramos tipas
Emilija-Romanija 
(Italija)Pjemontas
(Italija)
Skaitmeninė 
konvergencija 
(Graikija)
Žemutinė ir 
Aukštutinė Škotija
(Jungtinė Karalystė)VP
Novatoriška 
ekonomika
(Lenkija)
18 Pastabos
35 
Dauguma atrankos procedūrų buvo 
vykdomos remiantis „pirmas atėjai, 
pirmas gavai“ principu, kuomet buvo 
taikomi tik tinkamumo kriterijai, 
o juos buvo paprasta įvykdyti. Iki 
2010 m. tik dviejų iš penkių Italijos 
veiksmų programų atveju (Pjemonto, 
Emilijos -Romanijos) vadovaujančioji 
institucija taikė kokybinę esminiais 
kriterijais pagrįstą atrankos procedūrą, 
nustatė paraiškų eiliškumą ir pasitelkė 
ekspertų vertinimus. 2010 m. Lenkija 
nusprendė iš dalies pakeisti savo at -
rankos procedūras ir į atrankos procesą 
įtraukė kokybinį vertinimą ir pasiūlymų 
eiliškumą.
36 
Dėl to, kad trūko griežtų kriterijų ir 
nebuvo atlikta lyginamoji paraiškų 
atranka, o taip pat dėl to, kad projektų 
paraiškose nebuvo išsamios verslo in -
formacijos daugiau nei trečdalio ben -
drai finansuotų projektų ekonominė 
nauda buvo nedidelė arba ji apskritai 
nebuvo užtikrinta:
a) Graikijoje keturi projektai, kurių 
metu buvo kuriama interneto 
svetainė su rezervavimo internetu 
paslauga, buvo nereikalingi. Įmo -
nės, prieš pradėdamos vykdyti pro -
jektą, jau turėjo interneto svetainę 
ir buvo įdiegusios rezervavimo 
internetu paslaugą. Be to, sukurtų 
interneto svetainių maketas buvo 
toks pat kaip ir kitų to pačio tinklo 
viešbučių sukurtų interneto svetai -
nių, kurios pagal tą patį kvietimą 
teikti pasiūlymus taipogi (tokiomis 
pačiomis arba labai panašiomis 
sąnaudomis) buvo bendrai finan -
suojamos iš ERPF lėšų;b) remiantis projektų teikėjų pa -
reiškimais, dešimt iš 30 bendrai 
finansuotų audituotų projektų (visi 
šie 10 projektų buvo vykdomi arba 
Italijoje (Emilijoje -Romanijoje ir 
Pjemonte), arba Graikijoje19) būtų 
buvę įgyvendinti ir be viešojo 
bendro finansavimo. Be to, penki 
iš šių 10 projektų buvo pradėti įgy -
vendinti gerokai anksčiau nei buvo 
pranešta apie gautą dotaciją. Trys 
iš jų buvo pradėti įgyvendinti dar 
prieš įmonėms pateikiant paraišką 
bendram finansavimui gauti. Vi -
siems šiems projektams būdingas 
savaimingumo efektas;
c) vienoje valstybėje narėje (Jungti -
nėje Karalystėje) projektų rėmėjai 
vietoj dotacijų arba kartu su jomis 
įmonėms teikė konsultacijas. Trijų 
konsultacijas gavusių MVĮ projek -
tų atveju, pasak projektų teikėjų, 
ERPF paramos poveikis buvo 
labai nežymus, kadangi visos trys 
įmonės buvo parengusios savo 
e. prekybos strategiją ir savaran -
kiškai bei savo pačių sąnaudomis 
buvo užsitikrinusios savo vietą 
internete. Dviem tokiais atvejais 
konsultacijos įmonėms niekaip ne -
pasitarnavo, todėl įmonės jas laikė 
nenaudingomis.buvo vertinamos remiantis 
konkrečiais kriterijais ir 
apskaičiuojami jų svoriai. 
Antrasis bendros atrankos 
procedūros etapas buvo 
susijęs su projektų rėmėjais, 
kurie buvo atrinkti tam, kad 
remiantis eiliškumo principu 
teiktų paramą MVĮ.
19 Įskaitant keturis 36 dalies 
a punkte minėtus projektus.
19 Pastabos
Atrankos procedūros kartais 
būdavo pernelyg ilgos
37 
Trijų iš penkių audituotų VP atveju 
audituotų projektų tvirtinimas (laiko -
tarpis nuo kvietimo teikti pasiūlymus 
paskelbimo iki dotacijos skyrimo) 
vidutiniškai truko daugiau kaip še -
šis mėnesius (Graikijoje ir Italijoje 
(Emilijoje -Romanijoje ir Pjemonte). 
Tai galėjo turėti įtakos pareiškėjams, 
kurie negalėjo pritraukti pakankamai 
kapitalo ir kuriems iš tikrųjų reikėjo 
daugiau viešosios finansinės paramos, 
dėl kurios trūkumo jie negalėjo vykdyti 
savo projektų.
38 
Kelių mėnesių vėlavimo atvejus galima 
tik iš dalies paaiškinti tuo, kad atrankos 
procedūra apėmė ekspertų vertinimą 
ir esminiais kriterijais pagrįstą gau -
tų paraiškų palyginimą. Toks atvejis 
buvo užfiksuotas Italijoje, kur projektų 
tvirtinimas vidutiniškai truko aštuonis 
(Emilijos -Romanijos VP atveju) arba 
keturiolika mėnesių (Pjemonto VP 
atveju).
39 
Tačiau buvo sudėtinga pagrįsti septy -
nių mėnesių vėlavimo atvejus, kuomet 
taikytos atrankos procedūros taip pat 
buvo paremtos „pirmas atėjai, pirmas 
gavai“ principu, neatliekant jokio esmi -
nio vertinimo ir paraiškų palyginimo, 
kaip buvo Graikijos atveju. („Skaitme -
ninės konvergencijos“ VP). Panašios 
procedūros Jungtinėje Karalystėje 
(„Žemutinės ir Aukštutinės Škotijos“ 
VP) arba Lenkijoje („Novatoriškos 
ekonomikos“ VP) truko nuo dviejų iki 
keturių mėnesių.40 
Su Graikijos VP susijusios atrankos 
procedūros trukmę taip pat galima 
palyginti su „IRT inovacinių čekių“ ini -
ciatyvos bandomojo projekto atrankos 
procedūros trukme, kadangi pagal juos 
remiantis „pirmas atėjai, pirmas gavai“ 
principu buvo finansuojami panašaus 
tipo regioniniu lygmeniu konkre -
čiai apibrėžti standartiniai projektai. 
Vykdant čekių bandomąjį projektą 
Graikijoje per mažiau nei trečdalį bū -
tino laiko buvo atrinkti labai panašūs 
projektai (žr.  2 langelį ).
Daugelyje aplankytų valstybių 
narių vykdant atrankos pro -
cedūras nebuvo atsižvelgta 
į tarpvalstybinį aspektą
41 
Programavimo laikotarpio pradžioje 
vykdant atrankos procedūras, kuriomis 
vadovaujantis visose aplankytose vals -
tybėse narėse buvo atrinkti audituoti 
projektai, išskyrus Graikiją, kurioje tai 
buvo privaloma, nebuvo atsižvelgta 
į tarpvalstybines internetines paslau -
gas, nepaisant to, kad tai yra svarbus 
veiksnys užtikrinant labiau integruotą 
skaitmeninę vidaus rinką (kaip nuro -
dyta i2010 strategijoje ir pabrėžta ESD) 
(taip pat žr. 5 dalį). 2010 m. Lenkija, 
patikrinusi savo atrankos procedūras 
ir kriterijus, atitinkamoje VP nustatė 
projekto tarptautinės dimensijos (siū -
lymo teikti tarpvalstybines paslaugas) 
atrankos kriterijų.
20 Pastabos
42 
Tik septynios iš 22 įmonių, kurių pro -
jektai buvo patikrinti ir kurioms tarp -
valstybinės operacijos buvo svarbios, iš 
tikrųjų įgyvendino projektą, kuris joms 
leido sukurti interneto svetainę arba 
adaptuoti savo pačių svetainę tarp -
valstybinėms operacijoms vykdyti. Dar 
kitoms keturioms įmonėms jau buvo 
sudaryta galimybė savo įmonėje arba 
bendrovių grupėje, kuriai jos priklauso, 
pasinaudoti šiuo komponentu. Tokiu 
būdu pusė įmonių, kurios įgyvendinu -
sios savo atitinkamus projektus, būtų 
galėjusios pasinaudoti tarpvalstybinės 
e. prekybos teikiamomis galimybėmis, 
jomis nepasinaudojo.
43 
Dešimt įmonių iš 23, kurių projektai 
buvo audituoti ir iš kurių buvo galima 
tikėtis, kad jos sukurs daugiakalbę in -
terneto svetainę, turėjo tokią svetainę 
parengusios dviem ar daugiau kalbo -
mis. Iš šių 10 įmonių dvi įmonės prieš 
pradedant įgyvendinti projektą jau 
turėjo sukūrusios daugiakalbę interne -
to svetainę. Likusios aštuonios įmonės 
šiais pajėgumais galėjo pirmą kartą 
pasinaudoti po to, kai įgyvendino savo 
atitinkamus projektus.Vadovaujančiosios instituci -
jos daugeliu atveju negalėjo 
įvertinti projekto poveikio 
MVĮ vystymui
Įgyvendinant daugiau kaip 
pusę tikrintų projektų nebuvo 
prašoma pranešti apie 
į rezultatus orientuotus tikslus
44 
Visos vadovaujančiosios institucijos 
prašė įmonių naudos gavėjų pateikti 
jų projektų įgyvendinimo pažangos 
ataskaitas ir, priklausomai nuo jo truk-  
mės, ataskaitos buvo pateiktos baigus 
įgyvendinti projektą arba jos buvo 
teikiamos ir jo įgyvendinimo metu, 
ir projektui pasibaigus. Tačiau 16 iš 
30 tikrintų atvejų ši informacija buvo 
susijusi tik su fiziniu projekto užbaigi -
mu, t. y. būtinų IT sprendimų pirkimu 
ir  / arba plėtojimu. Be to, ataskaitose 
nebuvo pateikta informacija apie treč -
dalio audituotų projektų trukmę.
45 
Kompetentingos vadovaujančiosios 
institucijos (Graikijoje, Italijoje ir Jung -
tinėje Karalystėje) neprašė pateikti jo -
kių nė su vienu iš 16 projektų susijusių 
į rezultatus orientuotų tikslų. Vienin -
telė informacija, kurios buvo prašoma 
ir kurią pateikė susiję naudos gavėjai, 
buvo faktinės projekto sąnaudos ir 
gauti išdirbiai.
21 Pastabos
46 
Kitų 14 projektų atveju buvo siekia -
ma gauti išsamius verslo informacijos 
stebėjimo duomenis siekiant sudaryti 
vadovaujančiajai institucijai galimybę 
įvertinti tiesioginį projekto įgyvendi -
nimo poveikį įmonės vystymui. Vienos 
vadovaujančiosios institucijos atveju 
mokėjimai buvo susieti su projekto 
rezultatais (žr.  5 langelį ).47 
Po to, kai projektas buvo visiškai 
įgyvendintas, tolesnis sistemingas 
stebėjimas nebuvo vykdomas: tai darė 
tik viena vadovaujančioji institucija 
(Lenkijoje) ir vienas projekto rėmėjas 
(Jungtinėje Karalystėje), kurie tokią 
prievolę buvo nustatę susitarime dėl 
dotacijos. Taigi kitoms vadovaujančio -
sioms institucijoms nebuvo suteikta 
pakankamai informacijos, kuria re -
miantis būtų galima įvertinti suteiktos 
paramos veiksmingumą prisidedant 
prie bendrai finansuojamų įmonių 
ir  / arba nustatytų strateginių tikslų 
plėtotės.
Į rezultatus orientuoto valdymo pavyzdys: mokėjimų susiejimas su veiklos 
rezultatais
Lenkijoje mokėjimai buvo susieti su verslo rezultatų tikslų pasiekimu. Nepasiekus tikslinių verčių tarpinė įstai -
ga turėjo galimybę sumažinti dotacijos sumą.
Taip buvo vieno vertinto projekto atveju, kuomet nepakankamus rezultatus atspindėjo atitinkamam projektui 
skirta 5 % sumažinta viešojo finansavimo lėšų suma (nebuvo pasiektas numatytas pajamų tikslas).5 langelis
Kai kuriais atvejais stebėjimo 
sistemos patikimai nefiksavo 
projekto rezultatų
48 
MVĮ visoms tikrintoms vadovaujan -
čiosioms institucijoms, išskyrus vieną, 
informaciją apie veiklos rezultatus 
teikė standartine ataskaitos forma. 
Tačiau viena vadovaujančioji institu -
cija (Italijoje (Emilijoje -Romanijoje) 
neturėjo tokio standartizuoto forma -
to, todėl jos gautos ataskaitos labai skyrėsi savo kokybe, kadangi kiekviena 
įmonė savarankiškai sprendė, kokius 
duomenis pranešti ir kokiu būdu tai 
padaryti, o tai savo ruožtu reiškė, kad 
vadovaujančioji institucija negalėjo 
įvertinti, ar projektas buvo sėkmin -
gai įgyvendintas. Pavyzdžiui, vienas 
naudos gavėjas nepranešė, kad vienas 
projekto komponentas (internetinių 
pirkinių krepšelis) nebuvo sukurtas, 
o vadovaujančioji institucija nesprendė 
šio klausimo nepaisant to, kad jis buvo 
bendrai finansuojamo projekto dalis.
22 Pastabos
49 
Dviejų kitų vadovaujančiųjų institu -
cijų (Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje) 
atveju į stebėjimo sistemas įvesti 
duomenys nebuvo visiškai patikimi ir / 
arba išsamūs:
a) Italijoje (Pjemonte) vadovaujančioji 
institucija nepatikrino, ar pateikta 
informacija buvo tiksli. Dviejų iš 
keturių įvertintų projektų atveju 
į sistemą įvesta informacija buvo 
klaidinga (vienu atveju ji buvo 
susijusi su išdirbių rodikliu, o kitu 
atveju  – su vienos įmonės, kurios 
veikla buvo bendrai finansuojama, 
darbuotojų skaičiumi).
b) Jungtinėje Karalystėje (Žemutinėje 
ir Aukštutinėje Škotijoje) kadangi 
vadovaujančioji institucija blogai 
nustatė rodiklius, kiekvienas pro -
jekto rėmėjas juos skirtingai inter -
pretavo, todėl jų teikiamos pažan -
gos ataskaitos buvo nenuoseklios.Dėl duomenų stygiaus kartais 
nebūdavo galima stebėti, 
ar ES lėšos taupiai naudojamos
50 
Jungtinėje Karalystėje (Žemutinėje ir 
Aukštutinėje Škotijoje) įmonėms pa -
dėjo tarpininkai (t. y. projektų rėmėjai). 
Kai kuriais atvejais tarpininkai teikė 
nefinansinę pagalbą, t. y. teikė patari -
mus arba konsultavimo paslaugas (taip 
pat žr. 36 dalies c punktą).
51 
Dviem atvejais su tarpininkais susiju -
sios administracinės sąnaudos buvo 
didelės, ypač jas palyginus su „IRT ino -
vacinių čekių“ iniciatyvos bandomojo 
projekto administracinėmis sąnaudo -
mis (žr.  2 langelį ). Kitose valstybėse 
narėse buvo galima nustatyti tikslią 
MVĮ sumokėtą sumą, skirtą naudotis 
IRT, tuo tarpu šiuo atveju nebuvo aiš -
ku, kiek ERPF lėšų iš tikrųjų buvo skirta 
naudos gavėjams remti (žr.  6 langelį ).
Informacijos apie tarpininkų patirtų administracinių sąnaudų taupų naudojimą 
stygius
Škotijoje vadovaujančioji institucija įgyvendino projektus pasitelkusi tarpininkus, t. y. projektų rėmėjus.
Kadangi tarpininkai konsultacinę paramą MVĮ teikė patys,administracinės sąnaudos, įskaitant atlyginimus, 
sudarė didelę padengtų išlaidų dalį: vienas projekto rėmėjas panaudojo 55 % biudžete numatytų lėšų atlygi -
nimams mokėti, o 18 % – rinkodaros veiklai, tuo tarpu kito projekto rėmėjo išmokėti atlyginimai sudarė 82 % 
viso biudžeto. Tačiau kadangi Audito Rūmams nebuvo pateikti jokie susiję duomenys, jie negalėjo padaryti 
išvados, ar šios lėšos buvo taupiai panaudotos. Be to, vienas tarpininkas negalėjo patvirtinti dokumentais, kiek 
laiko jis skyrė tam tikrų jo remiamų MVĮ konsultavimui ir kokia buvo šio darbo apimtis.6 langelis
23 Pastabos
Apskritai MVĮ projektus 
vykdė sklandžiai, tačiau 
ne visada buvo įrodoma, 
kad rezultatai yra pasiekti
52 
Audito Rūmai įvertino, ar:
a) projektai buvo įvykdyti, o jų veikla 
ir toliau buvo vystoma, kaip iš pra -
džių planuota;
b) buvo gauta su projekto įgyvendi -
nimu susijusi numatyta ekonominė 
nauda ir ar ji buvo įvertinta.
Projektų išdirbiai iš esmės 
atitiko susijusias paraiškas
53 
Daugeliu atvejų projektai buvo vykdo -
mi neviršijant biudžeto ir be didesnių 
vėlavimų. Tais atvejais, kai būdavo 
viršijamas biudžetas, susijusios sumos 
būdavo nedidelės ir neturėjo įtakos 
viešojo bendro finansavimo sumai. 
Apie visų projektų įgyvendinimo 
vėlavimo atvejus būdavo pranešama 
vadovaujančiajai institucijai, kuri juos ir 
patvirtindavo.
54 
25 iš 30 audituotų projektų išdirbiai 
buvo pasiekti kaip planuota ir jais buvo 
naudojamasi:
a) sukūrus interneto svetainę 17 įmo -
nių naudos gavėjų galėjo savo 
veiklą perkelti ir į internetą, o de -
vynios jų galėjo vykdyti prekybą 
internetu;b) kitos aštuonios įmonės dar prieš 
įgyvendinant projektą jau buvo 
užsitikrinusios savo vietą internete, 
tačiau nusprendė sukurti naują 
interneto svetainę arba atnaujinti 
esamą svetainę.
Keturiais iš pirmiau minėtų 25 atvejų 
e. prekybos tobulinimai buvo dides -
nės apimties projektų, kuriais buvo 
siekiama skaitmeninti įmonės vidaus 
procedūras, (e. verslo) dalis.
55 
Įgyvendinus likusius penkis audituotus 
projektus (Graikijoje, Italijoje (Pjemon -
te) ir Lenkijoje) nebuvo gauti numatyti 
išdirbiai. Vieno projekto atveju įmonė 
sukurta prietaika nepasinaudojo. Kitų 
keturių projektų atveju, nepaisant 
sukurtų ir įgyvendintų kompiuterinių 
prietaikų, įmonės nesugebėjo rasti 
savo vietos rinkoje arba susidūrė su 
techniniais sunkumais (žr. 57 dalį).
56 
Nors didžiosios projektų daugumos 
atveju pradiniu jų įgyvendinimo etapu 
nebuvo numatytas IT priežiūrai skirtas 
biudžetas (taip buvo padaryta tik ketu -
rių projektų atveju), nė vienai įmonei, 
kurios projektai buvo vertinami, tai 
nesukėlė jokių problemų. Iš tikrųjų IT 
programinė įranga iš esmės buvo skir -
ta užtikrinti mažas priežiūros sąnaudas 
sudarant galimybę patiems vartoto -
jams atlikti patobulinimus ir pakeiti -
mus (taip buvo 14 projektų atveju).
24 Pastabos
57 
Praktiškai nė viena įmonė projekto įgy -
vendinimo metu ar jam pasibaigus ne -
patyrė jokių didelių techninių proble -
mų. Sukurtos kompiuterinės prietaikos 
veikė be pertrūkių. Nustatytos kelios 
išimtys: dvi įmonės Graikijoje, prie 
kurių interneto svetainės ir / arba inter -
netinio rezervavimo puslapio nebuvo 
galima prisijungti, ir trys kitos įmonės 
Lenkijoje ir Italijoje, kurioms nepavyko 
susirasti nišos rinkoje ir todėl jos netu -
rėjo klientų. Šiais trimis atvejais projek -
to tvarumas nebuvo susijęs vien tik su 
IT priežiūros klausimu: vienas projektas 
nebuvo užbaigtas, o kitų dviejų pro -
jektų atveju įmonės baiminosi, kad jos 
negalės tęsti savo ekonominės veiklos 
pasibaigus teisės aktuose nustatytam 
tvarumo laikotarpiui.
Daugelis MVĮ pareiškė, kad 
įgyvendinus atitinkamą 
projektą gavo naudos, tačiau 
gauti rezultatai nebuvo siste -
mingai vertinami
58 
Vos pusės įmonių, kurių projektai buvo 
vertinami (jų buvo 30), buvo paprašy -
ta pateikti rezultatų tikslus (taip pat 
žr. 44–46 dalis). Iš 14 projektų, kurių 
paraiškose buvo pateikti rezultatų 
tikslai, kurie taip pat buvo stebimi, 
rezultatai buvo pasiekti tik aštuo -
nių projektų atveju. Rezultatų tikslai 
apėmė padidėjusią apyvartą, klientų 
skaičiaus ir prekybos internetu procen -
tinės dalies padidėjimą ir / arba darbo 
vietų kūrimą.59 
Kitų įmonių, gaunančių ERPF para -
mą, skirtą e. prekybai plėtoti, atveju 
nebuvo galima nustatyti sąsajos tarp 
gautų išteklių ir įmonės pasiektų verslo 
vystymo rezultatų.
60 
Trylika įmonių pareiškė, kad įgyven -
dinus projektus padidėjo jų darbo 
efektyvumas, nepaisant to, kad tik 
viena jų savo projekto paraiškoje buvo 
nustačiusi tokio pobūdžio tikslus. Tik 
keturios iš šių 13 įmonių galėjo šiuos 
tikslus kiekybiškai įvertinti. Šešios įmo -
nės nebuvo susiejusios savo bendrai 
finansuojamos svetainės su savo verslo 
vidine programine įranga, o tai reiškė, 
kad kiekvienas internetu gautas už -
sakymas į vidaus sistemas turėjo būti 
įvestas rankiniu būdu.
61 
Daugumos bendrai finansuotų projek -
tų atveju darbo vietų kūrimas daž -
niausiai nebuvo vienas iš tikslų. Tačiau 
įgyvendinant aštuonis projektus darbo 
vietų kūrimas buvo vienas iš tikslų, kurį 
įmonės savo projektų paraiškose buvo 
nustačiusios kaip su rezultatais susijusį 
tikslą.
62 
Su visais aštuoniais projektais susiję 
tikslai buvo pasiekti. Dar penkios įmo -
nės pareiškė, kad įgyvendinus projektą 
jos pasamdė vieną ar daugiau žmonių; 
iš jų keturios galėjo tai pagrįsti. Pusė 
įmonių, kurių projektai buvo vertinami, 
apmokė savo darbuotojus, kaip naudo -
tis pagal projektą sukurtomis kompiu -
terinėmis prietaikomis. Šie mokymai 
buvo pritaikyti individualių įmonių, 
kurios prašė juos surengti, poreikiams, 
todėl pažymėjimai nebuvo išduoti. 
Be to, buvo dažnai rengiami mokymai 
darbo vietoje.
25
 Išvados ir 
rekomendacijos
63 
E. prekybos technologijos laikomos 
vienu iš būdų, kaip pagreitinti ekono -
minį augimą, toliau plėtoti bendrąją 
rinką ir paspartinti Europos integraciją. 
Todėl Komisija vis dažniau pabrėždavo, 
kaip yra svarbu skatinti e. prekybos 
patobulinimus, visų pirma vykdant 
vieną jos pavyzdinių iniciatyvų – ESD 
iniciatyvą. Siekiant paskatinti MVĮ nau -
dotis IRT, 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu iš ES struktūrinių fondų biu -
džeto buvo skirti trys milijardai eurų.
64 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar e. 
prekybos srityje MVĮ teikta ERPF para -
ma buvo veiksminga, ir buvo padaryta 
išvada, kad ERPF parama e. prekybos 
projektams prisidėjo prie internetu tei -
kiamų verslo paslaugų prieinamumo. 
Tačiau dėl stebėjimo trūkumų buvo 
neįmanoma įvertinti, kokiu mastu 
ji prisidėjo prie ES ir valstybių narių 
IRT strategijų įgyvendinimo ir MVĮ 
vystymosi tikslų pasiekimo. Be to, dėl 
nepatikimų atrankos procedūrų buvo 
bendrai finansuojami tie projektai, 
kuriuos užbaigus buvo mažai tikėtina, 
kad bus gauta ekonominė nauda.65 
Valstybių narių veiksmų programos su -
darė tinkamą paramos MVĮ e. prekybos 
srityje teikimo pagrindą. Į šias veiksmų 
programas, atsižvelgiant į šalių nacio -
nalinius ir regioninius poreikius, buvo 
įtrauktos e. prekybos priemonės, kaip 
nustatyta jų atitinkamose IRT strate -
gijose. Tačiau prasmingą padarytos 
pažangos vertinimą kartais apsunkin -
davo tai, kad rodikliai ir tikslinės vertės 
būdavo tikslinamos: šie tikslinimai 
dažnai būdavo atliekami besibaigiant 
programavimo laikotarpiui, juos ne 
visada tinkamai pagrindžiant. Be to, 
Komisijai apie išlaidas, susijusias su 
e. prekybos projektais, būdavo prane -
šama ne visada jas priskiriant teisingai 
kategorijai, o tai trukdė atlikti bendrą 
jų įvertinimą. 2013 m. Komisija lėto 
lėšų įsisavinimo problemą išsprendė 
pasiūliusi taikyti „IRT inovacinių čekių 
schemą“, kaip alternatyvų struktūrinių 
fondų, skirtų paskatinti MVĮ naudotis 
IRT, panaudojimo būdą. Tačiau ji ne -
pakankamai dėmesio skyrė veiklos re -
zultatų priežiūrai, kuri yra nepaprastai 
svarbi norint įvertinti padarytą faktinę 
pažangą (žr. 18–27 dalis).
66 
Vadovaujančiosios institucijos tiek 
atrankos, tiek stebėjimo etapais dau -
giau dėmesio skyrė išdirbiams, o ne 
rezultatams. Taikyti atrankos kriterijai 
buvo riboti, kadangi jais vadovaujantis 
tol, kol užtekdavo lėšų, kartais būdavo 
finansuojami visi reikalavimus atitin -
kantys projektai, neatsižvelgiant į tai, 
ar jie gali sukurti pridėtinę vertę MVĮ 
vystymo ir ES informacinės visuo -
menės tikslų pasiekimo požiūriais 
(29–43 dalys). Be to, vadovaujančiosios 
institucijos daugeliu atveju negalėjo 
įvertinti projekto poveikio MVĮ vys -
tymui. Galiausiai, dviejose atrinktose 
valstybėse narėse jos neatliko būtinų 
į sistemą įvestų duomenų patikimumo 
patikrų (44–51 dalys).
26 Išvados ir rekomendacijos
67 
Apskritai MVĮ projektus vykdė sklan -
džiai, o išdirbiai iš esmės atitiko susiju -
sias paraiškas. Nemažai MVĮ pareiškė, 
kad įgyvendinusios savo projektus jos 
gavo naudos, tačiau buvo įvertinti tik 
mažiau nei pusės audituotų projektų 
rezultatai. Šiais atvejais buvo nustaty -
ta, kad naudos gavo daugiau nei pusė 
susijusių MVĮ (53–62 dalys).
68 
Todėl Audito Rūmai rekomenduoja:
1 rekomendacija
Komisija turėtų užtikrinti, kad iš valsty -
bių narių ji gautų nuoseklią ir patikimą 
informaciją apie vykdant veiksmų 
programas padarytą pažangą ne tik 
finansinių, bet ir veiklos rezultatų 
atžvilgiu. Šiuo tikslu ji turėtų:
a) tvirtinant VP ir atliekant vėlesnius 
pakeitimus vertinti pasiūlytų rezul -
tatų rodiklių aktualumą;
b) sukurti tokią stebėjimo sistemą, 
kuri leistų laiku įvertinti pažangą, 
padarytą siekiant visų nustatytų 
tikslinių verčių, ir atlikti jos palygi -
nimą laiko atžvilgiu;
c) pasiūlyti su ES strateginiais e. pre -
kybos tikslais susijusius standarti -
nius rodiklius.2 rekomendacija
Komisija turėtų primygtinai reikalauti, 
kad valstybių narių įdiegti atrankos 
kriterijai ir procedūros užtikrintų, kad iš 
visų pateiktų projektų būtų atrenkami 
tie projektai, kurie sukuria kiek įmano -
ma didesnę pridėtinę vertę, susijusią su 
e. prekybos plėtojimo MVĮ skatinimu 
ir ESD tikslų pasiekimu, tuo pat metu 
užtikrinant, kad šių procedūrų taikymo 
laikas tiksliniams naudos gavėjams 
būtų tinkamas, o būtino administraci -
nio darbo krūvis  – priimtinas.
Valstybių narių institucijos, atrinkda -
mos projektus, jei reikia, turėtų parei -
kalauti, kad pareiškėjai:
a) pateiktų poreikio įgyvendinti 
atitinkamą projektą pagrindimą, 
geriausia  – pakankamai išsamaus ir 
realistiško verslo plano forma;
b) įrodytų projekto finansinį 
gyvybingumą;
c) įrodytų viešosios finansinės 
paramos poreikį siekiant išvengti 
su savaimingumo efektu susijusių 
išlaidų;
d) paskatintų projektų teikėjus atsi -
žvelgti į jų verslo tarpvalstybinį 
aspektą siekiant iki galo išnau -
doti bendrosios rinkos teikiamas 
galimybes.
27 Išvados ir rekomendacijos
3 rekomendacija
Komisija turėtų reikalauti, kad valsty -
bių narių vadovaujančiosios instituci -
jos įdiegtų valdymo priemones, skirtas 
stebėti, koks yra dotacijos poveikis 
remiamų MVĮ verslo vystymui. Visų 
pirma ji turėtų reikalauti, kad:
a) susitarimuose dėl dotacijų kartu 
su susijusiais tikslais būtų nustatyti 
minimalūs patikimi rodikliai, kurie 
būtų vertinami ir vėliau stebimi 
tiek įgyvendinus projektą ir jam 
pradėjus veikti, tiek paskesniu 
etapu, kuomet yra tikėtina, jog yra 
pasiektas visapusiškas jo poveikis;b) prireikus, būtų įdiegtas mechaniz -
mas, užtikrinantis, kad mokėjimai 
būtų susieti su veiklos rezultatais 
ir leidžiantis juos koreguoti, jei 
veiklos rezultatai yra labai prasti;
c) būtų atliktos reikalingos patikros ir 
patikrinimai siekiant užtikrinti, kad 
į stebėjimo sistemas įvesti duome -
nys būtų patikimi ir nuoseklūs.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2014 m. lapkričio 12 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
28
„Pagrindiniai veiksmų atrankos principai“  ir „išdirbio 
rodikliai, įskaitant kiekybiškai išreikštą tikslinę vertę“  
turi būti įtraukti į 2014–2020 m. ESIF programas, ir 
yra derybų su Komisija objektas. Atrankos principų 
tipas ir išsamūs atrankos kriterijai priklausys nuo 
konkretaus tikslo ir bendrai finansuojamos investici -
jos aplinkybių.
Valstybių narių, kuriose buvo nustatyta trūkumų 
tose srityse, prašoma, kad jos programoje ( ex‑ante  
sąlygos, veiksmų planas), nurodytų, kokių veiksmų 
vadovaujančiosios institucijos planuoja imtis, 
siekdamos pagerinti projektų atrankos procedūras 
ir sumažinti paramos gavėjams tenkančią adminis -
tracinę naštą. Kai tinka, siekiant numatytų patobuli -
nimų, valstybės narės raginamos aktyviai ir tikslin -
gai naudotis technine pagalba.
Be to, Komisija vadovaujančiosioms institucijoms 
siūlys įtraukti Europos Audito Rūmų rekomendacijas 
į atrankos procesą ir skaitmeninio augimo projektų 
atrankos kriterijus.
IV c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai iš dalies.
Visų pirma, Komisija iš esmės sutinka įdiegti mecha -
nizmą, kuriuo užtikrinama, kad mokėjimai būtų 
siejami su veiklos rezultatais. Tačiau susieti ERPF 
e. prekybos išmokas su rezultatais būtų sudėtinga.Santrauka
III
Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui.
Komisija mano, kad ERPF paramos e. prekybos pro -
jektams veiksmingumas leidžia padidinti interneto 
teikiamų verslo paslaugų pasiūlą.
Stebėjimo programavimo lygmeniu klausimas 
sprendžiamas naujuose reglamentuose dėl 
Europos struktūrinių ir investicinių fondų (ESIF) 
2014–2020 m. laikotarpiu: numatyta stiprinti orien -
tavimasį į rezultatus ir intervencinių veiksmų logiką, 
nustatant ex ante  sąlygas. Investicijų į e. prekybą 
atveju specialių ex ante  sąlygų reikalaujama nusta -
tant atitinkamą strateginės politikos skaitmeniniam 
augimui struktūrą.
IV a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija reikalauja, kad 2007–2013 m. laikotarpiu 
vadovaujančiosios institucijos pateiktų ataskaitą 
apie programų įgyvendinimą pagal taikomus ERPF 
reglamentus.
2014–2020 m. ESIF programose daugiau dėmesio 
bus skiriama tikslais pagrįstiems rezultatams. Prio -
ritetinių krypčių lygmeniu rodikliai apims bendrą 
veiklą pagal kryptį, o ne atskirą veiklą pagal visų 
rūšių veiksmus, kurie galėtų būti vykdomi pagal tą 
kryptį.
IV b)
Komisija pritaria rekomendacijai ir paprašys valsty -
bių narių imtis atitinkamų priemonių.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 29
Pastabos
18
Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui dėl strate -
ginės sistemos, įdiegtos visose audituotose vals -
tybėse narėse. Be to, Komisija pabrėžia, kad nau -
jajame ESIF reglamente numatyta geresnė veiklos 
ir orientavimosi į rezultatus sistema 2014–2020 m. 
laikotarpiu. (Žr. atsakymą į IVb punkto pastabas).
22
Į reglamentą, kuriuo reglamentuojamos 
2007–2013 m. programos, neįtrauktas reikalavimas 
stebėjimo tikslais taikyti standartizuotus rodiklius. 
Be to, nėra jokio konkrečiai e. prekybai taikomo 
pagrindinio rodiklio.
„Rezultatų rodiklis“ apima rezultatus, kurių tikimasi 
įgyvendinant konkrečią veiklą. Todėl valstybės 
narės pasirenka tokį rezultato rodiklį, kuriuo geriau -
siai išmatuojamas vykdytos veiklos veiksmingu -
mas. Nors išdirbio rodiklius galima standartizuoti, 
rezultatų rodikliai yra nustatomi kiekvienam atvejui 
atskirai ir atspindi siektiną tikslą.
Bendras atsakymas į 23 ir 25 dalių 
pastabas
Vadovaujančiosios institucijos iš dalies keičia rezul -
tatų rodiklius per visą programos laikotarpį. Komi -
sija pažymi, kad, jei valstybė narė prašo iš dalies 
pakeisti programą, būtina peržiūrėti ir atitinkamus 
programos rodiklius. Jei nuokrypis yra didelis, 
kiekvienu atveju reikia ištirti tokio nuokrypio 
priežastis. Europos Komisija derasi dėl pakeitimų 
ir prašo vadovaujančiųjų institucijų pateikti tvirtą 
pagrindimą. Rezultatų rodikliai atnaujinami juos 
didinant (jei siekis gali būti dar didesnis) ir mažinant 
(jei ekonominė realybė ir vietoje pasiekta pažanga 
nepriklausė nuo vadovaujančiosios institucijos).
Graikijos atveju neseniai, 2012 m. gruodžio mėn. 
atlikti veiksmų programos „Skaitmeninė konver -
gencija“ pakeitimai buvo iš esmės susiję su dideliu 
(apie 300 mln. EUR) biudžeto sumažinimu, siekiant 
sustiprinti veiksmų programos konkurencingumą. 
Šis sumažinimas neišvengiamai padarė poveikį 
rodiklių vertei, dėl to rodikliai turėjo būti patikslinti 
ir atitinkamai pakeisti.Įžanga
05
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, apskritai, išaugo 
internetu perkančių MVĮ dalis, o ES vidurkis – 26 % – 
yra daug arčiau tikslo. Ši santykinė sėkmė yra iš 
dalies paaiškinama tuo, kad buvo pradėta nuo 
aukštesnio taško. Be to, pirkti internetu yra lengva, 
tačiau parduoti – sudėtinga, nes turi būti įdiegta 
platforma su mokėjimo ir pristatymo mechanizmu.
09
Komisija pritaria Audito Rūmų išreikštam susirūpi -
nimui dėl to, kad informacinių ir ryšių technologijų 
(IRT) įdiegimui skirtų lėšų įsisavinimo lygis yra 
žemas. Todėl Komisija parengė ir platina gaires1, 
siekdama paskatinti naudoti politikos priemones 
skirtas IRT įdiegimui MVĮ, įskaitant e. prekybą. 
Pavyzdžiui, tai skatinama Išmaniajame paslaugų 
inovacijų vadove, MVĮ pažangaus augimo vadove, 
MVĮ tarptautinimo vadove, įvairiems skaitmeninį 
augimą skatinantiems pagalbiniams metodams skir -
tame vadove  – „Skaitmeninės darbotvarkės priemo -
nių rinkinys“, ir toliau nurodytame Inovacinių čekių 
IRT inovacijoms diegti suteikimo plane. Komisija per 
savo techninės pagalbos priemonę taip pat sutei -
kia galimybę konsultuotis su skaitmeninio augimo 
ekspertais2.
Be to, 2003 m. Komisija sukūrė MVĮ skirtą Europos 
elektroninio verslo rėmimo tinklą (eBSN), kuris 
veikia kaip politikos koordinavimo platforma, skirta 
nacionaliniams ir regioniniams sprendimus priiman -
tiems subjektams ir viešosios politikos ekspertams 
e. verslo srityje. Tai apima iniciatyvą, kuria skatina -
mas pažangus IT naudojimas ir MVĮ integravimas 
į pasaulines pramonės vertės grandines3.
1 Žr.: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2 Kaip įvykdyta 2013–2014 m. Vengrijos, Graikijos ir Italijos atvejais.
3  Žr.: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Komisijos atsakymas 30
Atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir pagal 
pasidalijamojo valdymo principą, valstybės narės ir 
regionai patys spręs, ar pradėti įgyvendinti inova -
cinių čekių schema pagal savo veiksmų programą. 
Šiuo metu Komisija skatina regionus įtraukti 
schemą į savo inovacijų arba skaitmeninio augimo 
strategijas.
Komisija taip pat pritaria, kad reikia remti paklausa 
pagrįstą paramos schemą, kurioje atsižvelgiama 
į MVĮ verslo poreikius.
Tačiau remiantis iki šiol regionuose įgyta patirtimi, 
dažnai MVĮ nepakanka žinių, kad galėtų tiksliai 
nustatyti, kokia technologija ir (arba) koks IRT 
sprendimas labiausiai tiktų jos verslo koncepcijai, 
ir MV įmonėms reikalinga parama, siekiant nusis -
tatyti ir suformuluoti jos IRT poreikius ir parengti 
atitinkamą verslo planą. Konsultacijos, siekiant 
išanalizuoti ir nustatyti, kokie IRT verslo sprendimai 
labiausiai tiktų MVĮ, taip pat yra IRT inovacinių čekių 
iniciatyvos dalis.
Atsižvelgiant į eksperimentinį IRT inovacinių čekių 
iniciatyvos pobūdį ir į į ribotą įgyvendinimo laiką, iki 
šiol dar nėra jokių rezultatų rodiklių. Ši informacija 
bus pateikta Komisijai kitame stebėjimo komitetų 
tvarkaraštyje iki 2015 m. vidurio.
Programos lygmeniu svarbu pabrėžti, kad 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatų 
rodikliai netaikomi, taikomi tik išdirbio rodikliai. Vis 
dėlto šią informaciją bus prašoma pateikti stebė -
jimo komitetuose.24
2011 m. pradžioje buvo padaryti Lenkijoje įgyvendi -
namos veiksmų programos „Inovacinė ekonomika“ 
rodiklių pakeitimai. Atsižvelgiant į tai, kad veiksmų 
programa buvo patvirtinta 2007 m. pabaigoje ir 
pirmieji kvietimai teikti paraiškas buvo paskelbti 
2008 m. ir 2009 m., pakeitimai buvo atliekami kiek 
įmanoma anksčiau, vos tik įgijus šios programos 
įgyvendinimo patirties programavimo laikotarpio 
viduryje, atsižvelgiant į vadovaujančiosios instituci -
jos pateiktą atitinkamą pagrindimą.
26
Nors Komisija ir pateikė gaires dėl klasifikavimo 
informacinės sistemos principų (žr. 6 išnašą) atsakin -
goms institucijoms, už išlaidų klasifikavimą tebėra 
atsakinga vadovaujančioji institucija.
2 langelis
Europos regioninės plėtros fondo atveju IRT ino -
vacinių čekių schema yra įgyvendinimo mecha -
nizmas, leidžiantis padėti labai mažoms įmonėms 
ir MVĮ sumažinti jų administracinę naštą. Vienos 
visais atvejais tinkančios metodikos nėra. Kiekviena 
schema bus kuriama ir įgyvendinama regioninių ir 
vietos valdžios institucijų dotacijų arba finansinių 
priemonių forma, atsižvelgiant į atitinkamus specifi -
nius veiksnius, konkrečiai, IRT potencialą ir intensy -
vumą kiekviename regione, jų derėjimą su kitomis 
inovacijų valdymo priemonėmis, pajėgumą valdyti 
schemą, ankstesnę tokių priemonių rėmimo patirtį 
arba padėti MVĮ geriau įsisavinti IRT.
Komisijos atsakymas 31
33
Komisija pabrėžia, kad derybose dėl ESIF programų 
2014–2020 m. laikotarpiu ji atidžiai tikrina pagal 
veiksmų programą numatytų veiksmų „pagrindinius 
atrankos principus“, siekdama užtikrinti jų tinka -
mumą konkretiems tikslams ir veiksmų tipams4.
35
Komisija mano, kad vadovaujančioji institucija (arba 
deleguotoji tarpinė įstaiga) turėtų sukaupti pakan -
kamai įrodymų, patvirtinančių, kad atrankos pro -
cedūra yra skaidri ir atitinka programos stebėjimo 
komiteto nustatytus kriterijus.
36 a)
Komisija pabrėžia, kad apibūdintas atvejis jai yra 
žinomas. Komisija ir valstybės narės ėmėsi atitin -
kamų taisomųjų priemonių.
36 b)
Kaip paaiškino valstybių narių valdžios institucijos, 
Italijos projektų atveju kvietimas buvo parengtas 
pagal Reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 ( de mini ‑
mis). Skirtingai nuo kitų pagalbos schemų, šiame 
reglamente reikalavimas dėl skatinamojo poveikio 
nebuvo numatytas. Vis dėlto, kvietime apribo -
tos atgaline data patirtos išlaidos  – jos galimos 
iki 2008 m. sausio 1 d., o iki 2007 m. sausio 1 d. ter -
minas nebuvo pratęstas, kaip kad būtų buvę galima.
4  Bendrųjų nuostatų reglamento 96 straipsnio 2 dalies b punktas: 
iii) pagal kiekvieną investavimo prioritetą remtinų projektų rūšies 
bei pavyzdžių ir jų tikėtino indėlio siekiant i punkte nurodytų 
konkrečių tikslų, įskaitant pagrindinius projektų atrankos principus, 
apibūdinimas ir, kai tinkama, pagrindinių tikslinių grupių, konkrečių 
tikslinių teritorijų ir paramos gavėjų tipų nustatymas, planuojamas 
finansinių priemonių bei didelės apimties projektų naudojimas;29
Pagal pasidalijamojo valdymo principą už išsamių 
atrankos kriterijų nustatymą ir projektų atranką yra 
atsakingos valstybės narės. Tai reiškia, kad, atrink -
dama e. prekybos projektus, vadovaujančioji institu -
cija sprendžia, ar verslo planas turi būti pateiktas 
kaip paraiškos dalis (arba kaip kita informacija, 
laikantis veiksmų programos tikslų), ir dėl to, kas 
joje turi būti nurodyta. Vadovaujančioji institucija 
taip pat tikrina projekto paraiškos ir patvirtinamųjų 
dokumentų kokybę (pvz., verslo planų kokybę).
31
Pagal pasidalijamojo valdymo principą už išsamių 
atrankos kriterijų nustatymą ir projektų atranką yra 
atsakingos valstybės narės. Tai reiškia, kad, atrink -
dama e. prekybos projektus, vadovaujančioji institu -
cija sprendžia, ar verslo planas turi būti pateiktas 
kaip paraiškos dalis (arba kaip kita informacija, lai -
kantis veiklos plano tikslų), ir tai, kas jame turi būti 
nurodyta. Vadovaujančioji institucija taip pat tikrina 
projekto paraiškos ir patvirtinamųjų dokumentų 
kokybę (pvz., verslo planų kokybę).
Komisijos atsakymas į 32 dalies ir 4 
lentelės pastabas
Komisija pabrėžia, kad 32 dalyje ir 4 lentelėje apibū -
dintas atvejis jai yra žinomas. Komisija ir valstybės 
narės ėmėsi atitinkamų taisomųjų priemonių.
Komisijos atsakymas 32
43
Interneto svetainės vertimą galima numatyti atlikti 
atsiradus verslo galimybėms tikslinėje rinkoje užsie -
nyje. Tačiau, priklausomai nuo verslo pobūdžio, 
patirtos išlaidos gali viršyti papildomą naudą.
Bendras atsakymas į 44 ir 45 dalių 
pastabas
Į reglamentą, kuriuo reglamentuojamos 
2007–2013 m. programos, neįtrauktas reikalavimas 
stebėjimo tikslais taikyti standartizuotus rodiklius. 
Be to, nėra jokio konkrečiai e. prekybai taikomo 
pagrindinio rodiklio.
Ataskaitos apie projekto įgyvendinimo pažangą 
nagrinėjamos valstybių narių lygmeniu. Remdamasi 
teisiniu pagrindu, Komisija teikia rekomendacijas 
dėl projekto valdymo pagerinimo.
„Rezultatų rodiklis“ apima rezultatus, kurių tikimasi 
įgyvendinant konkrečią veiklą. Todėl valstybės 
narės pasirenka tokį rezultato rodiklį, kuriuo geriau -
siai išmatuojamas vykdytos veiklos veiksmingu -
mas. Nors išdirbio rodiklius galima standartizuoti, 
rezultatų rodikliai yra nustatomi kiekvienam atvejui 
atskirai ir atspindi siektiną tikslą.
47
Visiškai įgyvendintų projektų sistemingas stebėji -
mas gali būti laikomas gera praktika, tačiau regla -
mentais toks įpareigojimas nenustatytas.
Vadovaujančiosios institucijos turėtų atlikti verti -
nimus, siekdamos įvertinti programos veiksmin -
gumą, efektyvumą ir poveikį. Vertinime turėtų būti 
įvertinta, kaip iš fondų gauta parama padėjo siekti 
tikslų pagal kiekvieną prioritetą.37
Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei ir atitin -
kamais atvejais, siekdama užtikrinti patvirtintų ir 
greitesnių procedūrų taikymą, programų stebėjimo 
komitetuose kelia klausimą dėl projektų atrankos 
trukmės.
40
Komisija pabrėžia, kad intervencijų į Graikijos 
veiksmų programą ir bandomąjį projektą „IRT 
inovaciniai čekiai“ intensyvumas yra skirtingas: 
Graikijos veiksmų programai įgyvendinti skiriama 
nuo 40 000 EUR iki 200 000 EUR, o bandomiesiems 
projektams – nuo 5 000 EUR iki 7 500 EUR. Tuo 
remiantis taip pat būtų galima paaiškinti skirtingą 
atrankos procedūrų trukmę.
Be to, Mursijos IRT inovacinių čekių bandomajame 
projekte atsižvelgiama į regiono didelę patirtį 
kuriant, įdiegiant ir valdant inovacinius čekius.
41
Tarpvalstybinis aspektas priklauso nuo verslo 
pobūdžio. Verslas gali būti vietinis, todėl tarpvals -
tybinė veikla nevykdoma. Toliau plečiant verslą gali 
prireikti parengti daugiakalbę interneto svetainę.
Komisija 2014–2020 m. ERPF programose pabrėžia 
MVĮ tarptautinimo svarbą, nes tyrimai rodo, kad 
už savo valstybės narės ribų veiklą vykdančios MVĮ 
būna konkurencingesnės5.
5  Žr., pvz.: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf
Komisijos atsakymas 33
Komisija pabrėžia, kad jai teikiamos 2014–2020 m. 
laikotarpio rezultatų ataskaitos apima ne kiekvieną 
atskirą projektą, bet bendrus programos ir (arba) 
krypties rezultatus.
60
Komisija pabrėžia, kad gavėjų ataskaitų teikimo 
įsipareigojimų detales, įskaitant kiekybinius ir koky -
binius tikslus ir atsižvelgimą į duomenų surinkimo 
ir ataskaitų apie juos teikimo sąnaudas, palyginti su 
paramos apimtimi, pagal pasidalijamojo valdymo 
principą nustato vadovaujančioji institucija, atsi -
žvelgdama į veiksmų programą ir jos tikslus.
Išvados ir rekomendacijos
64
Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui. Komisija 
mano, kad ERPF paramos e. prekybos projektams 
veiksmingumas leidžia padidinti internete teikiamų 
verslo paslaugų pasiūlą. Stebėjimo programavimo 
lygmeniu klausimas sprendžiamas naujuose regla -
mentuose dėl Europos struktūrinių ir investicinių 
fondų (ESIF) 2014–2020 m. laikotarpiu: numatyta 
stiprinti orientavimąsi į rezultatus ir intervencinių 
veiksmų logiką, nustatant ex ante  sąlygas. Investicijų 
į e. prekybą atveju specialių ex ante  sąlygų reika -
laujama nustatant atitinkamą strateginės politikos 
skaitmeniniam augimui struktūrą.
65
Į reglamentą, kuriuo reglamentuojamos 
2007–2013 m. programos, neįtrauktas reikalavimas 
stebėjimo tikslais taikyti standartizuotus rodik-  
lius. Be to, nėra jokio konkrečiai e. prekybai skirto 
pagrindinio rodiklio, kurį taikant būtų galima vyk -
dyti specialų veiklos stebėjimą.49 a)
Komisija pripažįsta, kad tokia problema yra, bet 
atkreipia dėmesį į ekonomikos ir finansų krizės 
poveikį, dėl kurio žlugo daug įmonių ir buvo 
nutrauktas dalyvavimas finansuojamuose pro -
jektuose, taip pat apskritai pailgėjo intervencijų 
įgyvendinimo laikas. Siekdamos išspręsti šią krizę, 
Pjemonto institucijos sutelkė savo pastangas (įskai -
tant stebėjimą) lėšų įsisavinimui paspartinti.
Vadovaujančioji institucija įgyvendina keletą inicia -
tyvų, kuriomis siekiama nutraukti šią „kritinę“ padėtį 
ir atkurti reguliariai, pastoviai ir tvarkingai vykdomą 
kompiuterizuotą visos informacijos, susijusios su 
finansuojamų projektų pažangos būkle, valdymo 
veiklą.
49 b)
Komisija pripažįsta, jog reikėtų tinkamai nustatyti 
atitinkamus rodiklius, kad vadovaujančioji institu -
cija galėtų kaupti duomenis veiksmų programos 
lygmeniu.
Ši problema sprendžiama naujuose ESIF reglamen -
tuose, skirtuose 2014–2020 m. laikotarpiui.
6 langelis
Audituoti projektai pirmiausiai yra susiję su tarpi -
ninkų teikiamomis kvalifikuotomis konsultacijomis 
ir paramos paslaugomis naujoms ir esamoms įmo -
nėms. Taigi atlyginimai sudaro pagrindinį dotacijų 
sąnaudų elementą.
Be to, rinkodaros sąnaudos susidarė dėl tinklo 
kūrimo renginių, kurie buvo organizuoti tam, kad 
naujų įmonių atstovai galėtų susipažinti su sėkmin -
gai dirbančiais verslininkais. Naujoms įmonėms šie 
renginiai buvo naudingi dėl vėliau atsiradusių verslo 
galimybių.
58
Žr. Komisijos atsakymą į 22 dalies pastabas 
dėl geresnio orientavimosi į rezultatus pagal 
2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamentą.
Komisijos atsakymas 34
1 rekomendacija
Komisija reikalauja, kad 2007–2013 m. laikotar -
piu vadovaujančiosios institucijos praneštų apie 
programų įgyvendinimą pagal taikomus ERPF 
reglamentus.
Tačiau 2014–2020 m. ESIF programose daugiau 
dėmesio bus skiriama tikslais pagrįstiems rezulta -
tams. Prioritetinių krypčių lygmeniu rodikliai apims 
bendrą veiklą pagal kryptį, o ne atskirą veiklą pagal 
visų rūšių veiksmus, kurie galėtų būti vykdomi pagal 
tą kryptį.
1 rekomendacija a)
Komisija sutinka įvertinti siūlomų rezultatų rodiklių 
svarbą tvirtindama veiksmų programas ir vėlesnius 
pakeitimus.
1 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
2014–2020 m. laikotarpiu, siekiant labiau orientuotis 
į rezultatus, prašoma, kad programose būtų aiškiai 
nurodyti bendrieji ir konkrečios programos išdir -
bio rodikliai (su tikslinėmis vertėmis), ir rezultatų 
rodikliai, kurie naudojami siekiant įvertinti pažangą 
investuojant į pakeitimą (nurodant pradinius rodi -
klius ir tikslines vertes). Informacija apie pažangą 
įgyvendinant programas bus dalijamasi su Komisija 
kasmet (nuo 2016 m.), ir tai leis sekti programų įgy -
vendinimą laikui bėgant. Dėl to, kad ši informacija 
bus susisteminta, ją bus galima analizuoti, lyginti ir 
kaupti, nes Komisija taip pat ketina šiuos duomenis 
skelbti.
1 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai iš dalies.Be to, jei valstybė narė prašo padaryti pakeitimą 
programoje, būtina peržiūrėti ir atitinkamus progra -
mos rodiklius.
Antra, nors Komisija ir pateikė gaires6 dėl klasifika -
vimo informacinės sistemos principų atsakingoms 
institucijoms, už išlaidų klasifikavimą tebėra atsa -
kinga vadovaujančioji institucija.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad iniciatyva „IRT 
inovacinių čekių schema“ yra eksperimentinio 
pobūdžio. Iki šiol regionuose įgyta patirtis rodo, 
kad, siekiant atsižvelgti į MVĮ poreikius, tokia ini -
ciatyva iš tiesų reikalinga. Kadangi įgyvendinimo 
laikas buvo ribotas, iki šiol dar nėra jokių rezultatų 
rodiklių. Ši informacija bus pateikta Komisijai kitame 
stebėjimo komitetų tvarkaraštyje iki 2015 m. vidurio.
66
Komisija mano, kad naujajame ESIF reglamente 
numatyta geresnė veiklos ir orientavimosi į rezulta -
tus sistema 2014–2020 m. laikotarpiu.
Visų pirma, Komisija derybose dėl ESIF programų 
2014–2020 m. laikotarpiu atidžiai tikrina pagal 
veiksmų programą numatytų veiksmų „pagrindinius 
atrankos principus“, siekdama užtikrinti jų tinka -
mumą konkretiems tikslams ir veiksmų tipams7.
67
Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui.
6  2009 m. Gairių dokumentas http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick -guides/sfc2007_reporting_categorisation_
data_Note_Art_11.pdf .
  Klausimai ir atsakymai pirmą kartą buvo paskelbti 2009 m., 
o peržiūrėti 2012 m. http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick -guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  - „Taikant kodus, skatinama vadovautis sveika 
nuovoka, taip pat naudotis nacionalinėmis nuostatomis arba 
apibrėžtimis, jei tokios yra.... Komisija suvienodintų apibrėžčių 
nepasiūlė, tačiau yra pasirengusi pateikti savo nuomonę bet 
kuriuo iškilusiu klausimu.
7  Bendrųjų nuostatų reglamento 96 straipsnio 2 dalies b punktas: 
iii) pagal kiekvieną investavimo prioritetą remtinų projektų rūšies 
bei pavyzdžių ir jų tikėtino indėlio siekiant i punkte nurodytų 
konkrečių tikslų, įskaitant pagrindinius projektų atrankos principus, 
apibūdinimas ir, kai tinkama, pagrindinių tikslinių grupių, konkrečių 
tikslinių teritorijų ir paramos gavėjų tipų nustatymas, planuojamas 
finansinių priemonių bei didelės apimties projektų naudojimas;
Komisijos atsakymas 35
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta vals -
tybėms narėms, ir pabrėžia, kad duomenys turėtų 
būti tinkami atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos VP 
aplinkybes.
2 rekomendacija a)
Komisija kelia šiuos klausimus vykdydama dery -
bas dėl ESIF programų projektų, į kuriuos turi būti 
įtraukta informacija apie veiksmų atrankos prin -
cipus. Tačiau atrankos principų tipas ir išsamūs 
atrankos kriterijai priklausys nuo konkretaus tikslo, 
intervencijos tipo ir apimties, ir investicijų aplinky -
bių. Ne visais paramos e. prekybai atvejais tai reikš 
reikalavimą pateikti verslo planą.
2 rekomendacija b)
Komisija sutinka, kad ERPF indėlis į projektą būtų 
pagrįstas sąnaudų ir naudos analize, įrodančia, kad 
projektas yra finansiškai gyvybingas. Tai yra valsty -
bių narių stebėjimo komitetų nustatytas atrankos 
reikalavimas.
2 rekomendacija d)
Komisija remia MVĮ tarptautinimą, nes tarptauti -
niu mastu veikiančios MVĮ sukuria daugiau darbo 
vietų ir yra novatoriškesnės negu tik nacionalinėje 
rinkoje veiklą vykdančios MVĮ8. Taigi, 2014–2020 m. 
ESIF reglamentais taip pat skatinamas bendradar -
biavimas už veiksmų programos teritorijos ribų 
(žr. Bendrųjų nuostatų reglamento 70 straipsnio 
2 dalį). Tačiau nustatant, ar konkrečios paskatos 
dėl projektų tarpvalstybinio aspekto yra tinkamos, 
reikia atsižvelgti į konkrečius programos veiksmus ir 
veiksmų tipus.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5 .Komisija sutinka, kad dotacijų poveikį stebėti yra 
svarbu. Tačiau pažangai ir poveikiui sekti pasirinkti 
rodikliai nebus standartiniai. Jie priklausys nuo 
kiekvienos veiksmų programos konkrečių tikslų. 
Taikytini rodikliai turi atspindėti poreikių įvairovę ir 
regionų ir (arba) valstybių narių politinius veiksmus.
Tačiau strateginės politikos skaitmeniniam augi -
mui struktūra apima standartinius rodiklius, 
skirtus matuoti intervencijų į IRT sritis pažangą, 
kaip numatyta Bendrųjų nuostatų reglamento XI 
priedo 2.1  ex‑ante  sąlygoje.
2 rekomendacija
Komisija pritaria rekomendacijai ir paprašys valsty -
bių narių imtis atitinkamų priemonių.
„Pagrindiniai veiksmų atrankos principai“  ir „išdirbio 
rodikliai, įskaitant kiekybiškai išreikštą tikslinę vertę“  
turi būti įtraukti į 2014–2020 m. ESIF programas, ir 
yra derybų su Komisija objektas. Atrankos principų 
tipas ir išsamūs atrankos kriterijai priklausys nuo 
konkretaus tikslo ir bendrai finansuojamos investici -
jos aplinkybių.
Valstybių narių, kuriose buvo nustatyta trūkumų 
tose srityse, prašoma, kad jos programoje ( ex‑ante  
sąlygos, veiksmų planas), nurodytų, kokių veiksmų 
vadovaujančiosios institucijos planuoja imtis, 
siekdamos pagerinti projektų atrankos procedūras 
ir sumažinti paramos gavėjams tenkančią adminis -
tracinę naštą. Kai tinka, siekiant numatytų patobuli -
nimų, valstybės narės raginamos aktyviai ir tikslin -
gai naudotis technine pagalba.
Be to, Komisija vadovaujančiosioms institucijoms 
siūlys įtraukti Europos Audito Rūmų rekomendacijas 
į atrankos procesą ir skaitmeninio augimo projektų 
atrankos kriterijus.
Komisijos atsakymas 36
3 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. 2014–2020 m. 
teisinėje sistemoje reikalaujama nurodyti programų 
rezultatų rodiklius prioritetinės krypties lygmeniu ir 
išdirbio rodiklius veiksmų lygmeniu programavimo 
laikotarpiu.
3 rekomendacija b)
Iš principo Komisija pritaria rekomendacijai, tačiau 
atsižvelgti į ją praktiškai – negali. E. prekybos 
projektų rezultatams poveikį gali turėti iš anksto 
nežinomi išorės veiksniai, ir dėl šios priežasties 
gali būti sunku susieti ERPF išmokas e. prekybai su 
rezultatais.
3 rekomendacija c)
Komisija pritaria rekomendacijai reikalauti, kad vals -
tybės narės įdiegtų visus reikalingus patikrinimus 
ir kontrolę, kurie užtikrintų, kad duomenys, įvesti 
į stebėjimo sistemas, būtų patikimi ir nuoseklūs.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-021-LT-N  ISSN 1977-5725
Pastaraisiais metais įgyvendindama sanglaudos 
politiką Europos Sąjunga Europos regioninės 
plėtros fondo lėšomis bendrai finansavo 
e. prekybos projektus. Šioje ataskaitoje Europos 
Audito Rūmai, atlikę bendrai ES lėšomis 
finansuotų Graikijoje, Italijoje, Lenkijoje ir 
Jungtinėje Karalystėje vykdytų e. prekybos 
projektų imties auditą, vertina, ar e. prekybos 
projektai sėkmingai padėjo MVĮ naudotis IRT.
Audito Rūmai daro išvadą, kad e. prekybos 
projektams teikiama ERPF parama prisidėjo prie 
verslo paslaugų teikimo internetu apimties 
didinimo. Tačiau jie taip pat daro išvadą, kad dėl 
stebėjimo trūkumų buvo neįmanoma įvertinti, 
kokiu mastu ji prisidėjo prie ES ir valstybių narių 
IRT strategijų įgyvendinimo ir MVĮ vystymosi 
tikslų pasiekimo.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI