KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymų dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų ir dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS kuria dėl termino „narkotikai“ apibrėžties iš dalies keičiamas 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje /* SWD/2013/0320 final */





LT || EUROPOS KOMISIJA || Briuselis, 2013 09 17 SWD(2013) 320 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymų dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų ir dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS kuria dėl termino „narkotikai“ apibrėžties iš dalies keičiamas 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje {COM(2013) 619 final} {COM(2013) 618 final} {SWD(2013) 319 final} KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymų dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų ir dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS kuria dėl termino „narkotikai“ apibrėžties iš dalies keičiamas 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 4 2........... Problemos apibūdinimas................................................................................................. 4 3........... Subsidiarumo analizė....................................................................................................... 6 4........... Politikos tikslai................................................................................................................ 7 5........... Politikos galimybės ir vertinimas...................................................................................... 7 6........... Tinkamiausia politikos galimybė..................................................................................... 11 7........... Stebėsena ir vertinimas.................................................................................................. 12 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymų dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų ir dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS kuria dėl termino „narkotikai“ apibrėžties iš dalies keičiamas 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje 1. Įžanga Poveikio vertinimas apima priemones, kuriomis siekiama sumažinti galimybes vidaus rinkoje įsigyti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, keliančių riziką vartotojams, nesukuriant kliūčių teisėtai prekybai. Naujos psichoaktyviosios medžiagos (vadinamosios teisėtos svaigiosios medžiagos – angl. „legal highs“) – tai natūralios arba sintetinės medžiagos, kurios veikia centrinę nervų sistemą ir keičia psichines funkcijas. Dauguma tokių medžiagų turi arba galėtų turėti kitų naudojimo paskirčių (teisėto naudojimo paskirtys), pvz., kaip vaistų veikliosios medžiagos. Naujoms psichoaktyviosioms medžiagoms, priešingai nei tokioms psichoaktyviosioms medžiagoms kaip kokainas arba amfetaminai (neteisėti narkotikai), nėra taikomos kontrolės priemonės pagal JT konvencijas dėl narkotikų. Spartus naujų psichoaktyviųjų medžiagų atsiradimas ir plitimas vidaus rinkoje pastaraisiais metais tapo vienu svarbiausių ES narkotikų politikos iššūkių. Tarybos sprendimu 2005/387/TVR nustatyta ES masto keitimosi informacija apie tokias medžiagas sistema, kurią valdo Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (ENNSC) ir Europolas; naudojantis šia sistema visoje ES vertinama šių medžiagų keliama rizika, taikomos kontrolės priemonės ir baudžiamosios sankcijos. 2011 m. Komisijos vertinime padaryta išvada, kad Tarybos sprendimu nesudaroma galimybių veiksmingai reaguoti į naujų psichoaktyviųjų medžiagų keliamą problemą. 2. Problemos apibūdinimas Vidaus rinkoje vis lengviau galima įsigyti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, kurios taip pat naudojamos pagal įvairias teisėto naudojimo paskirtis, ir šias medžiagas vartoja vis daugiau žmonių. Atsižvelgdamos į galimą riziką, kurią kelia šios medžiagos, valdžios institucijos nustatė įvairias ribojamąsias priemones, kurios gali kliudyti teisėtai prekybai ir trukdyti plėtoti teisėtas paskirtis. Pagrindinės problemų priežastys yra tai, kad valstybės narės nevienodai sprendžia naujų psichoaktyviųjų medžiagų klausimą, o ES priemonė, skirta tokių medžiagų klausimui spręsti, yra neveiksminga. 2.1. Naujų psichoaktyviųjų medžiagų rinka 1997–2012 m. valstybės narės pranešė apie 290 naujų psichoaktyviųjų medžiagų. Apie daugumą jų pranešta keliose valstybėse narėse. Pastaraisiais metais pranešimų skaičius sparčiai augo – 2009 m. jų buvo 24, o 2012 m. – jau 73. Medžiagų, kurios gali atsirasti ateityje, gali būti tūkstančiai. 2.1.1. Rekreacinėms reikmėms vartojamų naujų psichoaktyviųjų medžiagų rinka Pastaraisiais metais naujų psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo rekreacinėms reikmėms mastas didėjo, daugiausia jas vartoja jaunuoliai. 2011 m. „Eurobarometro“ apklausos „Jaunimo požiūris į narkotikus“ rezultatai rodo, kad 5 proc. ES jaunuolių teigė vartoję tokias medžiagas bent kartą gyvenime, daugiausia (16 proc.) – Airijoje. Apskaičiuota, kad žmonių, praėjusiais metais vartojusių naujas psichoaktyviąsias medžiagas, skaičius ES siekia 2,2 mln. Internetas ir socialiniai tinklai sudarė palankias sąlygas naujų psichoaktyviųjų medžiagų plitimui ES – pagal ENNSC momentinių tyrimų rezultatus 2010–2012 m. interneto parduotuvių, kuriose prekiaujama tokiomis medžiagomis, skaičius padidėjo keturis kartus – nuo 170 iki 690. Per pastaruosius trejus metus bent 13 valstybių narių atidarytos specializuotos parduotuvės, kuriose prekiaujama naujomis psichoaktyviosiomis medžiagomis. Tokios medžiagos kartais parduodamos degalinėse, vaizdo įrašų nuomos punktuose, sekso reikmenų ar tabako parduotuvėse. Šias medžiagas gaminančios bendrovės yra įsikūrusios ES nepriklausančiose šalyse (Kinijoje ir Indijoje) ir sparčiai prisitaiko prie ribojamųjų priemonių pasiūlydamos alternatyvių medžiagų. Palyginus su ekstazio rinka apskaičiuota, kad rekreacinėms reikmėms vartojamų naujų psichoaktyviųjų medžiagų rinka siekia 0,5 mlrd. eurų per metus. 2.1.2. Naujų psichoaktyviųjų medžiagų, vartojamų pagal teisėto naudojimo paskirtis, rinka Daug rekreacinėms reikmėms vartojamų naujų psichoaktyviųjų medžiagų vartojamos arba galėtų būti vartojamos pramonėje įvairiais tikslais, kaip antai GBL (gama butirolaktonas), 1-4 BDO (1,4-butandiolis) ir mCPP. Tačiau visoje ES trūksta išsamios informacijos, kadangi dabartine ES priemone tokių duomenų rinkimas nenumatytas, o valstybių narių valdžios institucijos sistemiškai nepraneša apie tokias paskirtis. Nuo 1997 m. ENNSC gauna pranešimų apie apytiksliai penktadalio medžiagų, apie kurias pranešta, teisėto naudojimo paskirtis. Tai sudaro didelę dalį ir atsižvelgiant į tai, kad šios naujos medžiagos dažnai nėra gerai žinomos, šis skaičius gali būti dar didesnis. Laikoma, kad pagal teisėto naudojimo paskirtis vartojamų medžiagų rinka yra didelė, nes daugeliu rinkoje esančių psichoaktyviųjų medžiagų gali būti dar nepradėta prekiauti, be to, jos gali būti naudojamos pagal dvigubą paskirtį (rekreacinėms reikmėms ir pramonėje). 2.2. 1 problema. Rekreacinėms reikmėms vartojamų naujų psichoaktyviųjų medžiagų keliamas pavojus Rekreacinėms reikmėms vartojamos naujos psichoaktyviosios medžiagos gali būti žalingos sveikatai ir kelti pavojų vartotojų saugumui, be to, dėl jų atsiranda grėsmė ir našta visuomenei. Dažniausiai pasireiškiantis žalingas šių medžiagų poveikis sveikatai – jaudulys, kliedėjimas, tachikardija, hipertenzija, mirtinas perdozavimas, užsikrėtimas per kraują plintančiomis infekcijomis (pvz., ŽIV ar hepatitu C), psichikos problemos ir priklausomybė. Rizika padidėja, jei kartu vartojamos kelios naujos psichoaktyviosios medžiagos, arba jei jos vartojamos kartu su neteisėtais narkotikais ar alkoholiu. Informacijos apie šių medžiagų vartojimą trūkumas taip pat padidina riziką. Dažnas naujų psichoaktyviųjų medžiagų vartojimas gali turėti neigiamos įtakos visuomenei, visų pirma šeimos gyvenimui ir bendruomenėms, nes jos gali daryti poveikį psichinei sveikatai ir socialiniams ryšiams. Vartojant tokias medžiagas gali pablogėti vairavimo įgūdžiai, jos gali paskatinti smurtinį elgesį ir nusikalstamumą. Organizuotos nusikalstamos grupuotės tam tikru mastu dalyvauja šioje rinkoje – dažniausiai jos parduoda šias medžiagas kartu su neteisėtais narkotikais. Apskaičiuota, kad su naujų psichoaktyviųjų medžiagų daroma žala sveikatai susijusios išlaidos kasmet siekia 211 mln. eurų, o baudžiamosios teisės priemonių taikymui užtikrinti kasmet reikia nuo 117 iki 144 mln. eurų. 2.3. 2 problema. Teisėtos prekybos vidaus rinkoje kliūtys Ribojamosios priemonės, kurias valdžios institucijos nustato siekdamos apriboti naujų psichoaktyviųjų medžiagų vartojimą rekreacinėms reikmėms, gali kliudyti teisėtai prekybai, nes ekonominės veiklos vykdytojai turi mažiau galimybių įsigyti tokių medžiagų, todėl nukenčia jų verslas. Dėl šių priemonių sudėtingiau vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtoti naujas tų medžiagų naudojimo paskirtis. Valstybėse narėse taikomos įvairios ribojamosios priemonės, be to, skirtingoms medžiagos taikomos skirtingos priemonės. Atsižvelgiant į tai, kokie teisės aktai taikomi, nacionaliniu lygmeniu leidžiamos tik tam tikros naudojimo paskirtys, o nesilaikant reikalavimų baudžiama pagal administracinės ar baudžiamosios teisės aktus. Tai kliudo prekybai, lemia susiskaidymą ir nevienodas veiklos sąlygas, taip pat trukdo bendrovėms vykdyti veiklą visoje vidaus rinkoje. Ribojamosios priemonės gali sukelti grandininės reakcijos poveikį ekonominės veiklos vykdytojams, nes tokios medžiagos dažnai naudojamos gaminant kitas medžiagas ir prekes. Kadangi tikėtina, kad naujų psichoaktyviųjų medžiagų rinka toliau didės, o valstybės narės nustatys daugiau šių medžiagų vartojimo rekreacinėms reikmėms ribojimo priemonių, daugės ir teisėtos prekybos kliūčių. 2.4. Problemos priežastys Pagrindinės šios problemos priežastys: · įvairūs nacionaliniai veiksmai – skirtingi valstybių narių įstatymai ir nekoordinuoti nacionaliniai veiksmai gali turėti neigiamo poveikio teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams ir vartotojams; · ES teisės aktai dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų yra neveiksmingi – Tarybos sprendimu nustatyti ilgai trunkantys ir reakcinio pobūdžio veiksmai, jame nepateikta pakankamai įrodymų, kad būtų galima priimti tinkamus ir tvarius sprendimus dėl medžiagų ir jame nenumatyta pakankamai galimybių taikyti ribojamąsias priemones. 2.5. Pagrindinis scenarijus Jei galiojanti teisės aktų sistema nebus pakeista, tikėtina, kad padėtis dar labiau pablogės. Rekreacinėms reikmėms vartojamų medžiagų rinka greičiausiai augs ir iki 2020 m. gali padvigubėti. Atitinkamai išaugs ir sveikatos priežiūros ir socialinės išlaidos, susijusios su padidėjusiomis galimybėmis įsigyti kenksmingų medžiagų ir jų naudojimu. Tikimasi, kad augs ir pagal teisėto naudojimo paskirtis vartojamų medžiagų rinka, todėl teisėtai prekybai daromas neigiamas skirtingų nacionalinių veiksmų ir neveiksmingų ES teisės aktų poveikis tęsis ir galbūt net padidės. 3. Subsidiarumo analizė Pagal SESV 114 straipsnio 1 dalį Europos Parlamentas ir Taryba įgaliojami nustatyti priemones valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatoms, skirtoms vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui, suderinti, o pagal SESV 114 straipsnio 3 dalį reikalaujama, kad Komisija šiais pasiūlymais užtikrintų aukštą sveikatos, saugos ir vartotojų apsaugos lygį. ES privalo užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą rengiant ir įgyvendinat visas ES politines priemones (SESV 168 straipsnio 1 dalis) ir apsaugoti vartotojų sveikatą, saugą ir ekonominius interesus (SESV 169 straipsnio 1 dalis). Siekiant išspręsti medžiagų, kurios kelia didelę riziką, problemą, ES įgaliojama tokioms medžiagoms taikyti baudžiamosios teisės nuostatas dėl neteisėtos prekybos narkotikais (SESV 83 straipsnio 1 dalis). ES yra geriau pasirengusi negu valstybės narės imtis veiksmų, kuriais būtų apribojamos vartotojų galimybės įsigyti kenksmingų naujų psichoaktyviųjų medžiagų vidaus rinkoje, ir užtikrinti, kad skirtingais nacionaliniais veiksmais nebūtų kliudoma teisėtai prekybai. Siekiant užtikrinti, kad kenksmingas naujas psichoaktyviąsias medžiagas būtų galima nustatyti ir skubiai pašalinti iš rinkos visose valstybėse narėse bei mažinti dėl valstybių narių veiksmų atsirandančias teisėtos prekybos kliūtis ir jų išvengti, būtina imtis ES lygmens veiksmų. 4. Politikos tikslai Pagrindiniai ES veiksmų dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų politikos tikslai: · mažinti teisėtos prekybos naujomis psichoaktyviosiomis medžiagomis kliūtis ir jų išvengti; · apsaugoti vartotojų sveikatą nuo kenksmingų naujų psichoaktyviųjų medžiagų keliamos rizikos ir užtikrinti jų saugą. Konkretūs tikslai: · spręsti grėsmę sveikatai, visuomenei ir saugai, taip pat tiesioginę riziką visuomenės sveikatai keliančių medžiagų klausimą; · gerinti gebėjimus skubiai nustatyti ir įvertinti naujas psichoaktyviąsias medžiagas, taip pat spręsti jų klausimą, atsižvelgiant į jų keliamą riziką; · palengvinti teisėtą prekybą tokiomis medžiagomis vidaus rinkoje; · pagerinti nacionalinių kovos su kenksmingomis naujomis psichoaktyviosiomis medžiagomis, kurios kelia susirūpinimą tarpvalstybiniu lygmeniu, priemonių suderinimą ir sumažinti jų išstūmimo iš vienų valstybių narių į kitas riziką. 5. Politikos galimybės ir vertinimas Politikos galimybės suskirstytos į keturias grupes, įskaitant status quo. Atmestos šios galimybės: specializuotų ir interneto parduotuvių reguliavimas; ES lygmens naujų psichoaktyviųjų medžiagų leidimų sistemos sukūrimas; visiško draudimo nustatymas; ES veiksmų nutraukimas. 5.1. Politikos galimybių apžvalga 1 grupė. Žinių apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas ir jų analizės gerinimas Ši grupė apima galimybes stiprinti su naujomis psichoaktyviosiomis medžiagomis susijusius ES lygmens mokslinius tyrimus ir analitinius gebėjimus siekiant sudaryti sąlygas veiksmingesniam ES atsakui. 1) Status quo ENNSC ir Europolas tik lygina ir analizuoja valstybių narių pateiktą informaciją apie medžiagų sudėtį ar tikėtiną poveikį. 2) ENNSC, mokslinių tyrimų institutų ir kriminalistikos laboratorijų struktūrinio bendradarbiavimo palengvinimas ES skiria finansinę paramą ENNSC, mokslo tiriamųjų institucijų, įskaitant Jungtinį tyrimų centrą (JRC) ir kriminalistikos laboratorijų struktūriniam bendradarbiavimui visoje ES siekdama teikti informaciją apie konkrečias medžiagas ir padėti rengti bei skleisti naujų psichoaktyviųjų medžiagų analizės duomenis. 3) ES lygmens mokslinių tyrimų infrastruktūros sukūrimas Mokslinių tyrimų infrastruktūrą sudaro dabartinis ES mokslinių tyrimų centras (JRC) arba agentūra (ENNSC). Jos užduotys būtų tos pačios, kurios nurodytos 2 galimybės aprašyme. 2 grupė. Naujų psichoaktyviųjų medžiagų problemos sprendimas taikant individualų arba grupinį metodą. Ši grupė apima galimybes spręsti naujų psichoaktyviųjų medžiagų problemą vertinant atskirų medžiagų arba medžiagų grupių keliamą riziką (ir priimant priemones dėl jų). 1) Individualus metodas (status quo) Kiekviena medžiaga stebima ir vertinama atskirai, o sprendimas dėl ribojamųjų priemonių nustatymo priimamas remiantis konkrečia tos medžiagos keliama rizika. 2) Medžiagų grupėms taikomas metodas Panašių medžiagų grupės stebimos, vertinamos ir joms nustatomos ribojamosios priemonės. Grupė apibrėžiama atsižvelgiant į panašią cheminę sandarą (bendras metodas) arba farmakologinį poveikį (lyginamasis metodas). 3) Individualus metodas, pagrįstas informacija apie kryptingai sudarytą medžiagų grupę Kiekviena medžiaga stebima ir vertinama atskirai (kaip numatyta pagal 1 galimybę), tačiau informacija renkama apie kitas tos pačios grupės medžiagas. Taip galima iš anksto numatyti tam tikrų medžiagų atsiradimą, tačiau kiekvienos medžiagos rizikos vertinimas bus atliekamas atskirai. 3 grupė. Laikinosios priemonės Ši grupė apima galimybes laikinai apriboti galimybę vartotojų rinkoje įsigyti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, kurios, kaip įtariama, kelia tiesioginę riziką visuomenės sveikatai, kaip rodo su šių medžiagų vartojimu siejami mirties atvejai ir sunkūs padariniai sveikatai, apie kuriuos pranešta, bei paplitęs šių medžiagų vartojimas keliose valstybėse narėse. Ribojamosios priemonės taikomos, kol bus atliktas medžiagų rizikos vertinimas, tačiau jos netaikomos medžiagų naudojimui komercinėms ir mokslinėms reikmėms arba produktams, kurių sudėtyje yra medžiagos, kurią naudoti leidžiama pagal kitus ES teisės aktus. 1) Laikinųjų priemonių netaikymas (status quo) Tarybos sprendimu nenustatyta galimybė visoje ES nustatyti laikinąsias priemones. Sprendimas dėl galimybių įsigyti medžiagos apribojimo priimamas tik atlikus rizikos vertinimą ir yra galutinis. 2) ES rekomendacija nustatyti laikinąsias priemones Komisija pateikia valstybėms narėms rekomendaciją nustatyti laikinąsias priemones, kurias taikant medžiaga būtų nedelsiant pašalinta iš rinkos, būtų uždraustas jos platinimas, pardavimas, eksponavimas ar siūlymas vartotojams (šis apribojimas nebūtų taikomas naudojimui pramoninėms ir mokslinėms reikmėms). Šią rekomendaciją įgyvendinančios valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad medžiaga būtų pašalinta iš rinkos. 3) ES sprendimas nustatyti laikinąsias priemones Ši galimybė yra tokia pati kaip 2 galimybė, tačiau priemonės valstybėms narėms yra privalomos. Sprendimą jas nustatyti Komisija priima įgyvendinimo aktu. Šių priemonių nesilaikymo atveju būtų taikomos nacionaliniu lygmeniu nustatytos administracinės sankcijos. 4 grupė. Galutinis sprendimas dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų Ši grupė apima galimybes spręsti medžiagos problemą atlikus rizikos vertinimą. Komisija nustato medžiagos keliamos rizikos sveikatai, visuomenei ir saugai lygį (rizika gali būti maža, vidutinė arba didelė) ir nusprendžia, kokio pobūdžio ribojamąją priemonę nustatyti, jei jos reikia. Ji atsižvelgs į šiuos kriterijus: vartojamos medžiagos sukelta žala sveikatai (sužalojimus, ligas bei fizinės ir psichinės būklės pablogėjimą); socialinę žalą asmenims ir visuomenei (pvz., žalą socialinėms funkcijoms, organizuotą nusikalstamumą, neteisėtą pelną); riziką saugai (ligų plitimą, poveikis kelių eismo saugai). 1) ES sprendimas taikyti medžiagoms ribojamąsias priemones, pagrįstas baudžiamosiomis sankcijomis arba nesiimant veiksmų (status quo) Remdamasi rizikos vertinimo rezultatais Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo valstybėms narėms nustatomas reikalavimas medžiagai taikyti baudžiamosios teisės kontrolės priemones (naujai psichoaktyviajai medžiagai taikomi neteisėtiems narkotikams taikytini nacionaliniai įstatymai) arba nurodo kodėl tai nebūtina. Kadangi neteisėtiems narkotikams taikomi nacionaliniai įstatymai turi atitikti Pamatinį sprendimą 2004/757/TVR dėl prekybos narkotikais, pamatinio sprendimo nuostatos taip pat taikomos kontroliuojamoms naujoms psichoaktyviosioms medžiagoms. Išimtys suteikiamos tik JT konvencijose dėl narkotikų nustatytoms teisėto medžiagos naudojimo paskirtims. 2) Status quo ir ES rekomendacija taikyti medžiagoms vartotojų rinkos ribojamąsias priemones, pagrįstas administracinėmis sankcijomis Komisija turi tris veiksmų galimybes: jei medžiaga kelia mažą riziką, apribojimai netaikomi; jei medžiaga kelia vidutinę riziką, Komisija rekomenduoja valstybėms narėms pašalinti medžiagą iš rinkos, uždrausti jos platinimą, pardavimą, eksponavimą ar siūlymą vartotojams (naudojimas komercinėms, pramoninėms ir mokslinėms reikmėms nebūtų ribojamas); jei medžiaga kelia didelę riziką, taikomos baudžiamosios teisės nuostatos, kaip status quo. 3) Status quo ir ES sprendimas taikyti medžiagoms vartotojų rinkos ribojamąsias priemones, pagrįstas administracinėmis sankcijomis Ši galimybė yra tokia pati kaip 2 galimybė, tačiau jei medžiaga kelia vidutinę riziką, vietoje rekomendacijos Komisija priima sprendimą tai medžiagai taikyti vartotojų rinkos apribojimą, kuris yra privalomas ir bus priimtas įgyvendinimo aktu. 5.2. Politikos galimybių vertinimas 1 grupė. Žinių apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas gerinimas Status quo nepadeda pasiekti politikos tikslų. Esant šiai padėčiai teigiamas poveikis visuomenės sveikatai ir saugai yra nedidelis, o suinteresuotųjų šalių pritarimas – menkas. ES arba valstybėms narėms neatsiras papildomų išlaidų. ENNSC, mokslinių tyrimų institutų ir kriminalistikos laboratorijų struktūrinis bendradarbiavimas daro didelį teigiamą poveikį. Renkant naujų psichoaktyviųjų medžiagų daromos žalos įrodymus ES veiksmai tampa veiksmingesni. 2014–2020 m. tam reikės apie 3,7 mln. eurų iš ES biudžeto. Suinteresuotosios šalys tokiai galimybei pritaria. ES mokslinių tyrimų infrastruktūra daro tokį patį poveikį, tačiau tai būtų neproporcinga, nes ją sukurti kainuoja 5,1 mln. eurų, o jos veiklai vykdyti kasmet reikėtų 1,4 mln. eurų. Suinteresuotosios šalys nelinkusios pritarti tokiai galimybei. 2 grupė. Naujų psichoaktyviųjų medžiagų problemos sprendimas taikant individualų arba grupinį metodą Individualus metodas (status quo) daro vidutinį teigiamą poveikį politikos tikslams. ES veiksmai netampa veiksmingesni, nes nepagerinamas ES pajėgumas numatyti rinkos pokyčius, tačiau pateikiant patikimų kiekvienos medžiagos keliamos rizikos įrodymų daromas teigiamas poveikis sveikatai ir saugai. Šis metodas yra naudingas teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams, nes apribojamos tik kenksmingos medžiagos. Suinteresuotosios šalys pritaria šiam metodui. Grupinis metodas daro vidutinį teigiamą poveikį politikos tikslams, nes jį taikant galima numatyti rinkos pokyčius, ir teigiamą poveikį sveikatai ir saugai, tačiau poveikis pagrindinėms teisėms ir teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams yra neigiamas, nes medžiagoms gali būti nustatytos ribojamosios priemonės nepaisant to, kad neturima pakankamai įrodymų apie jų daromą žalą. ES ir valstybėms narėms atsiras nedaug papildomų išlaidų, o suinteresuotosios šalys pritaria šiam metodui. Individualus metodas, pagrįstas informacija apie kryptingai sudarytą medžiagų grupę turi didelį teigiamą poveikį siekiant politikos tikslų, nes jis apima abiejų minėtų metodų privalumus. Jis daro didelį teigiamą poveikį sveikatai ir saugai, be to, ES ir valstybėms narėms neatsiras papildomų išlaidų. Šis metodas yra naudingas teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams; jam taip pat labai pritaria suinteresuotosios šalys. 3 grupė. Laikinosios priemonės Netaikant laikinųjų priemonių (status quo) daromas didelis neigiamas poveikis siekiant politikos tikslų, nes rinkoje toliau bus galima įsigyti medžiagų, kurios gali daryti žalą. Suinteresuotosios šalys nelinkusios pritarti tokiai galimybei. ES rekomendacija nustatyti laikinąsias priemones turi vidutinį teigiamą poveikį politikos tikslams, nes kenksmingos medžiagos sparčiai pašalinamos iš vartotojų rinkos. Tačiau išstūmimo rizikos neišvengiama, kadangi tikėtina, kad ne visos valstybės narės įgyvendins šią rekomendaciją. ES ir valstybėms narėms atsiras ribotų papildomų išlaidų (susijusių su rekomendacijos įgyvendinimu). Visoje ES taikant bendrą metodą tam tikroms medžiagoms pagerės teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojų veiklos sąlygos. Neigiamas poveikis verslui ir tam tikroms veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą vartojimo rekreacinėms reikmėms rinkoje, pagrindinėms teisėms yra pateisinamas. Ši galimybė yra proporcinga ir jai pritaria suinteresuotosios šalys. ES sprendimo nustatyti laikinąsias priemones poveikis panašus, tačiau didesnis, nes sprendimą įgyvendinti privalo visos valstybės narės. Tai pareikalaus daugiau išlaidų nei rekomendacija, tačiau bus veiksmingiau sumažinta išstūmimo rizika ir pasiektas didesnis teigiamas poveikis visuomenės sveikatai. Visoje ES taikant bendrą metodą tam tikroms medžiagoms pagerės teisėto naudojimo paskirčių rinkos veiklos vykdytojų veiklos sąlygos. Ši galimybė yra proporcinga ir jai labai pritaria suinteresuotosios šalys. 4 grupė. Galutinis sprendimas dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų Status quo turi mažą teigiamą poveikį siekiant politikos tikslų, nes, nors esama padėtis ir padeda gerinti nacionalinių veiksmų nuoseklumą, nesudaroma galimybių proporcingai spręsti vidutinę riziką keliančių medžiagų problemą. Daromas neigiamas, tačiau pateisinamas, poveikis pagrindinėms teisėms. Abejojama dėl proporcingumo, o suinteresuotosios šalys nelinkusios pritarti tokiai galimybei. Status quo papildžius galimybe priimti ES rekomendacijas dėl apribojimų vartotojų rinkoje būtų daromas vidutinis teigiamas poveikis siekiant politikos tikslų, nes taip būtų sudarytos sąlygos imtis medžiagų daromai žalai proporcingesnių veiksmų. Tačiau neišvengiama išstūmimo rizikos. Sveikatos apsaugai ir saugai daromas vidutinis, o ES ir nacionaliniams biudžetams (kiek tai susiję su įgyvendinimo užtikrinimu) – mažas teigiamas poveikis. Tai taip pat būtų naudinga teisėto naudojimo paskirčių rinkos veiklos vykdytojams, nes jų veiklai neturėtų įtakos ribojamosios priemonės (taikomos vidutinę riziką keliančioms medžiagoms), o tam tikroms reikmėms būtų leista naudoti net ir didelę riziką keliančias medžiagas. Neigiamas poveikis veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą vartojimo rekreacinėms reikmėms rinkoje, pagrindinėms teisėms ir verslui yra pateisinamas. Ši galimybė yra proporcinga medžiagų keliamai rizikai ir jai pritaria suinteresuotosios šalys. Status quo papildžius galimybe priimti ES sprendimus, kuriais būtų nustatytos ribojamosios priemonės vartotojų rinkoje, daromas panašus, tačiau didesnis, poveikis, nes sprendimas valstybėms narėms yra privalomas. Tai pareikalaus daugiau išlaidų nei ankstesnė galimybė, tačiau bus veiksmingiau sumažinta išstūmimo rizika ir neigiamas kenksmingų medžiagų poveikis sveikatai ir saugai. Ši galimybė yra proporcinga ir jai labai pritaria suinteresuotosios šalys. 6. Tinkamiausia politikos galimybė Atlikus poveikio lyginamąjį vertinimą nustatyta, kad siekiant tikslų veiksmingiausias būtų šis su teisėkūros procedūra susijusių ir nesusijusių galimybių derinys: 1) ENNSC, mokslinių tyrimų institutų ir kriminalistikos laboratorijų struktūrinio bendradarbiavimo palengvinimas; 2) individualus metodas, pagrįstas informacija apie kryptingai sudarytą medžiagų grupę; 3) ES sprendimas nustatyti laikinąsias priemones; 4) status quo ir ES sprendimas taikyti medžiagoms vartotojų rinkos ribojamąsias priemones, pagrįstas administracinėmis sankcijomis. Tinkamiausia galimybė daro didelį teigiamą poveikį visuomenės sveikatai ir saugai. Ją įgyvendinant būtų sudaromos galimybės imtis spartesnių ES veiksmų, nes taikant laikinąsias priemones galima anksčiau iš vartotojų rinkos pašalinti medžiagas, dėl kurių reikia imtis skubių veiksmų, taip pat sutrumpėja laikas, per kurį priimamos (įgyvendinimo aktais) tiesiogiai taikomos ribojamosios priemonės. Įgyvendinant tinkamiausią galimybę labai pagerėja ES pajėgumas iš anksto numatyti pokyčius ir imtis tinkamų veiksmų sprendžiant naujų psichoaktyvių medžiagų problemą. Ji yra naudinga teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams. Nors veiklos vykdytojų, vykdančių veiklą vartojimo rekreacinėms reikmėms rinkoje, verslui ir pagrindinėms teisėms daromas neigiamas poveikis, jis yra pateisinamas būtinybe spręsti medžiagų keliamos rizikos problemą ir kompensuojamas teisėto naudojimo paskirčių rinkos ekonominės veiklos vykdytojams daromu teigiamu poveikiu. Įgyvendinant tinkamiausią politikos galimybę užtikrinama tinkama pusiausvyra – suderinama būtinybė apsaugoti atskirus asmenis visuomenę nuo rekreacinėms reikmėms vartojamų naujų psichoaktyviųjų medžiagų keliamos rizikos ir poreikis mažinti teisėtos prekybos kliūtis ir jų išvengti. Naujų psichoaktyviųjų medžiagų naudojimo teisėtoms reikmėms rinka taip pat geriau sujungiama su vidaus rinka. Pateikiant laipsniškesnes ir labiau pritaikytas galimybes, kurios yra proporcingos rizikos lygiui, sumažinamas neigiamas ribojamųjų priemonių poveikis ekonominės veiklos vykdytojams ir vartotojams. Teigiamas šios politikos galimybės poveikis kompensuoja ES ir valstybėms narėms tenkančias išlaidas. Įgyvendinant šią galimybę laikomasi subsidiarumo principo, nes ji yra susijusi tik su tomis medžiagomis, kurios kelia problemų visoje ES, o atsakomybė už medžiagas, kurios yra vietos lygmens problema, tenka valstybėms narėms. Taip pat laikomasi proporcingumo principo, nes taikant priemones, pritaikytas prie medžiagų keliamos rizikos lygio, neviršijama to, kas būtina tikslams pasiekti. 7. Stebėsena ir vertinimas ENNSC ir Europolas kasmet teiks šios priemonės įgyvendinimo ataskaitas. Komisija nuolat vertina jos įgyvendinimą, veikimą, veiksmingumą, efektyvumą ir papildomą naudą. Kas penkerius metus ji atliks priemonės vertinimą, jo rezultatus pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus pasiūlys atitinkamus pakeitimus.