[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.6.2006 KOM(2006) 323 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl operacijų, vykdomų pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimus, ir ateities perspektyvų {SEC(2006) 789} {SEC(2006) 790} KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl operacijų, vykdomų pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimus, ir ateities perspektyvų Turinys 1. Įvadas 3 2. LAIMĖJIMAI 3 2.1. Skolinimo apimtys 3 2.2. EIB veikla regionuose, palyginti su kitomis TFI 5 2.3. Bendradarbiavimas su Bendrijos programomis ir kitomis finansų institucijomis 5 2.4. Pažanga įgyvendinant rizikos pasidalijimo tikslą 7 2.5. EIB naudingumas 8 3. Ateities veiklos kryptys 9 3.1. Regioninės viršutinės ribos 9 3.2. Įgaliojimai dėl rezervo 11 3.3. Garantijos apimtis 11 3.4. Tinkamos šalys 12 3.5. Ryšys su ES politikos kryptimis 12 3.6. Bendradarbiavimas su kitomis TFI 13 3.7. Atskaitomybė ir apskaita 13 ĮVADAS Ši ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai pagal 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimo 2000/24/EB, su pakeitimais (toliau – sprendimas), 2 straipsnį, kuriame nurodoma, kad: „Komisija pateikia pranešimą apie šio sprendimo taikymą ne vėliau kaip iki 2006 m. liepos 31 d.“ Garantijas, kurias pagal šį sprendimą teikia Bendrija, finansuoja Išorės veiksmų garantijų fondas, įsteigtas 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu 2728/94, su pakeitimais (toliau – Garantijų fondas). 2005 m. balandžio 5 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl pirmiau nurodyto Tarybos reglamento dalinio pakeitimo. Šią ataskaitą sudaro dvi dalys: pirmojoje dalyje apžvelgiami Europos investicijų banko (toliau – EIB arba bankas) laimėjimai pagal dabartinius įgaliojimus; antrojoje dalyje apibūdinamos būsimos veiklos kryptys. Prie šios ataskaitos pridedami du Komisijos tarnybų darbo dokumentai: viename aptariama regioninė perspektyva (SEC (2006) 790, 1 priedas), o kitame pateikiamas išsamus dabartinių įgaliojimų įvertinimas (SEC (2006) 789, 2 priedas). Kartu su šia ataskaita Komisija pateikia pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl EIB išorės įgaliojimų atnaujinimo (COM (2006) 324), kuriame atsispindi šioje ataskaitoje išdėstytos kryptys. L AIMĖJIMAI Sprendimu EIB įgaliojamas remti Bendrijos politikos tikslus, finansuojant pasirinktus investicinius projektus. Bankas buvo paragintas labiau atsižvelgti į kitas Bendrijos finansines priemones ir reguliariai konsultuotis su Komisija, kad atitinkamose šalyse būtų tinkamai derinami prioritetai ir veiklos rūšys. Bankui taip pat buvo pasiūlyta siekti 30 % savo paskolų apdrausti nuo komercinės rizikos pagal rizikos pasidalijimo susitarimus trečiųjų šalių garantijų arba kitų garantinių priemonių lėšomis. Šioje dalyje apibendrinama, kaip bankas įvykdė šiuos tikslus; konkrečiai nurodant skolinimo apimtį, koordinavimą su Bendrijos priemonėmis ir kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) bei pažangą, pasiektą pasidalijant riziką. Be to, joje analizuojamas banko veiklos naudingumas. Kaip nurodyta pirmiau, išsamus įvertinimas pateikiamas 2 priede. Skolinimo apimtys Kalbant apie dabartinius EIB išorės skolinimo įgaliojimus, toliau pateiktoje 1 lentelėje parodyta, kad 2005 m. gruodžio 31 d., t. y. praėjus apie 85 % skolinimo įgaliojimų taikymo laiko, pasirašytos paskolos, sudaro 87 % bendros viršutinės skolinimo ribos, kuri lygi 20 660 milijonų eurų, tačiau tarp regionų yra didelių skirtumų. Lentelėje nurodytos operacijos pagal Bendruosius įgaliojimus[1], Įgaliojimus dėl Šiaurės dimensijos aplinkosaugos projektų (Rusijos)[2] (ŠDAP) ir Įgaliojimus dėl Rusijos, Ukrainos ir Baltarusijos[3] (Rusija (VNNV)). 1 lentelė. Pasirašytos paskolos, 2005 m. gruodžio 31 d. Įgaliojimai | Pasirašytos paskolos | Regionas | Viršutinė riba mln. EUR | Iš viso mln. EUR | Viršutinės ribos % | Paskolų skaičius | Vidutinis paskolos dydis mln. EUR | Pietryčių kaimynai (PK) | 9 185 | 7 817 | 85 | 120 | 65 | Viduržemio jūros šalys (VJŠ) | 6 520 | 6 272[4] | 96 | 89 | 70 | Lotynų Amerika ir Azija (LAA) | 2 480 | 1 942 | 78 | 44 | 44 | Pietų Afrikos Respublika (PAR) | 825 | 757 | 92 | 14 | 54 | Priemonė dėl Turkijos atkūrimo ir atstatymo darbų po žemės drebėjimo (TERRA) | 600 | 600 | 100 | 5 | 120 | EB ir Turkijos muitų sąjungos specialioji veiksmų programa (SVP) | 450 | 450 | 100 | 5 | 90 | Šiaurės dimensija (Rusija (ŠDAP)) | 100 | 85 | 85 | 3 | 28 | Rusija, Ukraina, Moldova ir Baltarusija (Rusija (VNNV)) | 500 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso | 20,660 | 17,923 | 87 | 280 | 64 | Likusias sumas pagal įvairiems regionams nustatytas viršutines ribas EIB ketina pasirašyti 2006 m., išskyrus paskolas pagal įgaliojimus dėl ŠDAP, kurie baigė galioti 2005 m. gegužės mėn., ir paskolas pagal įgaliojimus dėl Rusijos (VNNV). Pastaruoju atveju EIB 225 milijonus eurų ketina patvirtinti 2006 m., o likusią sumą − 2007 m. pirmoje pusėje. 2 priede pateiktame suskirstyme pagal sektorius parodyta, kad ryšių sektoriui (transportas ir telekomunikacijos) buvo suteikta 35 % visų paskolų. Daugiau nei pusė paskolų šiame sektoriuje buvo suteikta PK regione. Vandens ir įvairių paslaugų sektoriuje (įskaitant tokias sritis, kaip miestų atnaujinimas) buvo įsavinta 20 % visų paskolų, po lygiai paskirstyto PK ir VJŠ regionams. Energetikos sektoriui teko 19 % paskolų, išmokėtų per aptariamą laikotarpį, kurių didžiąją dalį gauna VJŠ regionas. EIB veikla regionuose, palyginti su kitomis TFI T oliau pateiktoje lentelėje pateikiamas visos EIB 2005 m. skolinimo veiklos įvairiuose regionuose, įskaitant paties banko riziką už Bendrijos įgaliojimų ribų, palyginimas su kitų TFI skolinimo veikla. 2 lentelė. EIB ir kitų TFI paskolų įsipareigojimai 2005 m. (milijardai eurų)[5] Regionas | EIB | Pasaulio bankas[6] | TFK | ERPB | AfPB | AzPB | APB | Turkija | 0,9 | 1,4 | 0,3 | - | - | - | - | Vakarų Balkanai | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,4 | - | - | - | Viduržemio jūros šalys | 1,3 | 0,5 | 0,1 | - | 0,7 | - | - | Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija | 0,1 | 0,5 | 0,7 | 2,0 | - | <0,1 | - | Centrinė Azija | - | 0,2 | <0,1 | 0,3 | - | 0,1 | - | Azija (išskyrus Vidurio Aziją ir Artimuosius Rytus)[7] | 0,6[8] | 6,3 | 1,2 | - | - | 4,5 | - | Lotynų Amerika | 0,1 | 3,9 | 1,2 | - | - | - | 5,5 | Pietų Afrika | 0,1 | - | <0,1 | - | - | - | - | IFC = Tarptautinė finansų korporacija; EBRD = Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas; AfPB = Afrikos plėtros bankas; AzPB = Azijos plėtros bankas; APB = Amerikos plėtros bankas Kaip matyti pirmiau pateiktoje lentelėje, 2005 m. EIB buvo aktyviausia iš TFI Viduržemio jūros regione ir Vakarų Balkanuose ir kartu su Pasaulio banku buvo aktyviausios TFI Turkijoje. Palyginti su kitų TFI veikla, EIB Rytų kaimyninėse šalyse, Azijoje ir Lotynų Amerikoje buvo ne toks aktyvus dėl ribotos atitinkamų įgaliojimų apimties. Bendradarbiavimas su Bendrijos programomis ir kitomis finansų institucijomis Atsižvelgiant į banko remiamų projektų rūšį, bendras finansavimas vyksta nuolat ir paprastai yra būtinas, nes EIB finansavimas sudarys ne daugiau kaip 50 % projekto sumos. Toliau esančioje 3 lentelėje pateikiami duomenys apie pagal įgaliojimus finansuojamus projektus, kurių finansavime dalyvavo ne tik projektų rėmėjai, bet ir Bendrijos programos arba kitos finansų institucijos. 3 lentelė. Bendras finansavimas, 2005 m. gruodžio 31 d. (milijonai eurų) Regionas | Kaina | EIB | PHARE/ ISPA | Daugiašalės institucijos | Dvišalės ir nacionalinės institucijos | Kiti | PK | 9 344 | 3 214 | 1 122 | 1 330 | 881 | 2 797 | VJŠ | 9 041 | 2 787 | - | 1 292 | 1 182 | 3 780 | LAA | 12 423 | 1 338 | - | 718 | 2 398 | 7 969 | PAR[9] | 798 | 50 | - | - | 148 | 600 | Turkijos SVP | 96 | 40 | - | 51 | - | 5 | TERRA | 1 286 | 450 | - | 308 | - | 528 | IŠ VISO | 32 988 | 7 879 | 1 122 | 3 699 | 4 609 | 15 679 | Bankas valdo ES biudžeto išteklius, skirtus įvairių rūšių veiklai narystės ES siekiančiose šalyse, Viduržemio jūros regione ir Pietų Afrikos Respublikoje. Visi ekonomikos ir finansų komiteto nariai tiesiogiai pripažino „glaudesnio ryšio tarp EIB skolinimo ir ES biudžeto išteklių dotacijų ir techninės pagalbos forma“ [10] naudą. Be to, bendradarbiaudamas su kitomis TFI, EIB pasirašė kelis susitarimo memorandumus arba ketinimų protokolus, kuriuose nustatyta bendradarbiavimo sistema, siekiant keistis informacija ir koordinuoti veiklą konkrečiuose regionuose arba pagal konkrečius projektus. Toliau pateiktoje lentelėje išvardijamos ES biudžeto priemonės, kurias valdo bankas ir susitarimo memorandumai, kurie šiuo metu yra pasirašyti su Komisija ir TFI arba dėl kurių vyksta derybos. 4 lentelė. ES finansuojamų priemonių ir SM sąrašas Regionas | ES finansuojama priemonė | SM (ketinimų protokolas) ir kitos susijusios šalys | Narystės siekiančios šalys | - MVĮ finansavimo priemonė, Savivaldybių infrastruktūros priemonė ir Savivaldybių finansavimo priemonė. Pagal šias priemones teikiamos EIB paskolos ir ES subsidijos, skatinant finansų institucijas didinti skolinimą MVĮ ir savivaldybių investiciniams projektams. - Palūkanų normų subsidijos atrinktiems projektams. - Techninė pagalba per Europos rekonstrukcijos agentūrą. | - Susitarimo memorandumai, pasirašyti su Komisija, ERPB, Pasaulio banku, TFK, Šiaurės investicijų banku, Šiaurės aplinkosaugos finansavimo korporacija, Europos plėtros banko taryba ir Juodosios jūros prekybos ir plėtros banku | Viduržemio jūros šalys | - Techninė pagalba projektams rengti ir įgyvendinti. - Rizikos kapitalo investicijos, remiant vietos įmones ir plėtojant vietos vertybinių popierių rinkas. - palūkanų normų subsidijos aplinkosaugos projektams. - Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (FEMIP) patikos fondas, daugiausia finansuojamas valstybių narių lėšomis, teikia išankstinę techninę pagalbą ir rizikos kapitalą. | - Susitarimo memorandumai, pasirašyti su Komisija ir Pasaulio banku - Susitarimo memorandumai, pasirašyti su Komisija ir AfPB - Ketinimų protokolas, pasirašytas su Europos plėtros finansų įstaigomis - - Ketinimų protokolas, pasirašytas su Agence Française de Développement ir Kreditanstalt für Wiederaufbau | Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija | - | - Komisija, ERPB, Pasaulio bankas, Šiaurės investicijų bankas, Juodosios jūros prekybos ir plėtros bankas - Komisija, ERPB (taip pat skritas Vidurio Azijai – vyksta derybos) | Azija | - | - AzPB (vyksta derybos) | Lotynų Amerika | - | - APB - Andina de Fomento korporacija (vyksta derybos) - Amerikos ekonominės integracijos centrinis bankas (vyksta derybos) -Banco Nacional de Desenvolvimento Econômico e Social (vyksta derybos) | Pietų Afrikos Respublika | - Rizikos kapitalo investicijos vietos įmonėms remti. | - | Pažanga įgyvendinant rizikos pasidalijimo tikslą Dabartinė Bendrijos garantija apima visas kredito rizikos rūšis, išskyrus tuos atvejus, kai taikomi rizikos pasidalijimo susitarimai, kurių atveju Bendrijos garantija apima tik specialią politinę riziką, o nepolitinę riziką prisiima ir sumažina pats EIB. 30 % EIB paskolų portfelio buvo numatyta rizikos pasidalijimui pagal dabartinius įgaliojimus. 5 lentelėje matyti, kad 2005 m. gruodžio mėn. pabaigoje banko paskolos, suteiktos pagal rizikos pasidalijimo susitarimus, sudarė 16,7 % visų paskolų, pasirašytų pagal šiuos įgaliojimus. Šios dalys pagal įvairias įgaliojimų regionines antraštes yra labai nevienodos. Numatyta 30 % dalis operacijoms pagal dabartinius įgaliojimus buvo gerokai viršyta LAA, tačiau vargu ar bus pasiekta atskirai PK, VJŠ arba PAR. VJŠ iš esmės tai atspindi vietos rėmėjų mažas galimybes kreiptis į užsienio (įskaitant Europos) bankus, norinčius suteikti garantijas, priimtinas EIB pagal jo dabartines rekomendacijas. Niekas nesikreipė dėl ES garantijos apsidrausti nuo politinės rizikos pagal rizikos pasidalijimą. Tačiau iki narystės daugelis skolinimo operacijų naujosiose valstybėse narėse buvo vykdomos be ES garantijos pagal Pasirengimo narystei priemonę, kurią bankas patvirtino įsigaliojus sprendimui. Kol kas bankas taip pat yra pasirašęs Viduržemio jūros regiono partnerystės priemonę, kurios paskolų paketą sudaro 1 milijardas eurų, skirtą skolinimui Viduržemio jūros regiono šalyse, ir suteikęs 500 milijonų eurų paskolą Pekino oro uostui, abiem atvejais be ES garantijos. Analizuojant visą rizikos pasidalijimą tarp ES biudžeto ir EIB išorės skolinimo operacijų, būtina atsižvelgti ir į paskolas be garantijų. Toliau esančioje 5 lentelėje pateikta paskolų, suteiktų pagal Pasirengimo narystei priemonę, Viduržemio jūros regiono partnerystės priemonę, paskolų, suteiktų su specialiu leidimu, nustatytu 18 straipsnyje, ir paskolų, suteiktų pagal rizikos pasidalijimo susitarimus, klasifikacija. 5 lentelė. Rizikos pasidalijimas, 2005 m. gruodžio 31 d. Įgaliojimai | Pasirašymai | Regionas | Viršutinė riba mln. EUR | Iš viso mln. EUR | Rizikos pasidalijimas mln. EUR | Rizikos pasidalijimo % tik pagal įgaliojimus | Rizikos pasidalijimo % su įgaliojimais ir be įgaliojimų | PK | 9 185 | 7 817 | 830 | 10,6 | 65,3 | VJŠ | 6 520 | 6 272 | 601 | 9,6 | 14,6 | LAA | 2 480 | 1 942 | 1 463 | 75,3 | 80,4 | PAR | 825 | 757 | 80 | 10,6 | 10,6 | TERRA | 600 | 600 | Turkijos SAP | 450 | 450 | Iš viso pagal ES įgaliojimus | 20 060 | 17 838 | 2 974 | 16,7 | 52,1 | Pasirengimo narystei II priemonė | 14 000 | 12 304 | 12 304 | Viduržemio jūros regiono partnerystės priemonė | 1 000 | 364 | 364 | 18 straipsnio projektas | 500 | 500 | Iš viso be įgaliojimų | 15 000 | 13 168 | 13 168 | Galutinė bendra suma | 35 060 | 31 006 | 16 142 | EIB naudingumas EIB įstatuose apskritai nėra numatyta veikla už ES ribų, tačiau jis vykdo operacijas pagal specialius įgaliojimus, skirtus ES politikai remti, kaip nustatyta Komisijos ir Tarybos strateginiuose dokumentuose. Palyginti su kitomis TFI, EIB įgyvendina savo išorės skolinimo įgaliojimus turėdamas mažiau darbuotojų, ir galimų skolininkų yra laikomas gerai organizuota ir efektyvia skolinimo įstaiga, turinčia tiksliai apibrėžtas veiklos kryptis. EIB patirtis ir sąlyginis pranašumas pirmiausia yra susiję su tokiomis sritimis, kaip infrastruktūra, aplinkosauga ir MVĮ, kuriose bankas siekia perduoti projektų rėmėjams savo technines ir ekonomines žinias. Be to, bankas griežtai vertina projektų sąlygas, ypač užtikrindamas ES aplinkosaugos ir viešųjų pirkimų standartų taikymą[11]. Viduržemio jūros regione EIB vis daugiau dėmesio skiria sektorių rėmimui ir į tam, kaip vykdomos sąlygos (dėl tarifų nustatymo, techninės paramos valstybės valdymui ir kt.), taip pat dėl galimybės naudoti techninės paramos lėšas, skirtas projektams rengti ir įgyvendinti. EIB projektų sąlygose taip pat atsižvelgiama į kitus svarbius dalykus, tokie kaip kainos ir tarifų politika, administracinių gebėjimų tobulinimas, nepelningos veiklos nutraukimas, našumo rodikliai, turimas turtas ir pan. Tokios sąlygos įrašomos į finansavimo sutartis ir viso projekto įgyvendinimo metu stebimos. Jeigu sąlygų nesilaikoma, paskolos išmokėjimas gali būti sustabdytas. Viduržemio jūros regione EIB vis daugiau dėmesio skiria sektorių rėmimui ir reformoms, kadangi yra techninės paramos lėšų rengti ir įgyvendinti projektus. Reikėtų pastebėti, kad ES lygmenyje makroekonominės pagalbos ir sąlygų klausimus sprendžia Komisija. Kartu su pirmiau aprašytai privalumais, konkurencinių palūkanų normų forma EIB suteikia galutiniams naudos gavėjams visą Bendrijos garantijos ir patrauklių banko finansavimo išlaidų duodamą finansinę naudą. Be to, EIB teikė paskolas, kurių terminai yra labai ilgi ir kurių šiose šalyse paprastai iš karto negalima gauti. Daugeliu atvejų EIB pagalba projektams taip pat skatino kitų finansinių partnerių dalyvavimą. Kai kuriose šalyse EIB taip pat plėtojo savo galimybes gauti lėšų vietine valiuta ir teikti ja paskolas, ir tai paskatino vietinio kapitalo ir finansų rinkų kūrimą. ATEITIES VEIKLOS KRYPTYS Regioninės viršutinės ribos Nauji įgaliojimai remsis dabartiniais banko laimėjimais, plečiant geografinę veiklos sritį ir didinant sektorių, kuriuose atliekamos operacijos, skaičių, atsižvelgiant į naujus politinius ES prioritetus. Lėšų poreikis artimiausioje ateityje ir potencialios tų lėšų įsavinimo galimybės įvairiuose regionuose yra nevienodi. Šios ataskaitos 1 priede apžvelgiama ateities perspektyva įvairiuose regionuose, kuriems taikomi įgaliojimai, ir analizuojamos banko būsimos veiklos kryptys, atsižvelgiant į minėtus poreikius, tokiu būdu remiant Komisijos pasiūlymus dėl naujų EIB išorės įgaliojimų. Toliau pateiktoje 6 lentelėje palyginamos 2000–2006 m. įgaliojimų viršutinės ribos ir viršutinės ribos, Komisijos pasiūlytos 2007-2013 m. laikotarpiui. 6 lentelė. Dabartinių ir siūlomų EIB įgaliojimų palyginimas ES POLITIKA (ĮGALIOJIMAI) | 2000−2006 m. | 2007−2013 m. | mlrd. EUR | % | mlrd. EUR | % | Pasirengimas narystei | Narystės siekiančios šalys | 10,2 | 49,5 % | 9,0 | 28,6 % | - iš kurių narystės siekiančios šalys 2007–2013 m. | 5,2 | 25,2 % | Tarpinė bendra suma | 10,2 | 49,5 % | 9,0 | 28,6 % | Kaimynystė | Viduržemio jūros regiono šalys (*) | 6,5 | 31,6 % | 10,0 | 31,7 % | Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija | 0,6 | 2,9 % | 5,0 | 15,9 % | Tarpinė bendra suma | 7,1 | 34,5 % | 15,0 | 47,6 % | Plėtros ir ekonominis bendradarbiavimas | Azija ir Lotynų Amerika | Azija | 2,0 | 6,3 % | Lotynų Amerika | 4,0 | 12,7 % | Tarpinė bendra suma | 2,5 | 12,0 % | 6,0 | 19,0 % | Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys ir Pietų Afrikos Respublika | Pietų Afrikos Respublika | 0,8 | 4,0 % | 1,5 | 4,8 % | Tarpinė bendra suma | 0,8 | 4,0 % | 1,5 | 4,8 % | Iš viso regioninių įgaliojimų | 20,7 | 100,0 % | 31,5 | 100,0 % | Įgaliojimai dėl rezervo | 0,0 | 1,5 | IŠ VISO | 20,7 | 33,0 | (*) Po 2003 m. tarpinės peržiūros pakeitus įgaliojimus, viršutinė riba Viduržemio jūros šalims buvo de facto padidinta, Turkijai nebetaikant Viduržemio jūros regiono įgaliojimų, o taikant Pietryčių kaimynų įgaliojimus. 31,5 milijardo eurų suma iš tikrųjų per 7 metus vidutiniškai padidėtų 16 %[12] (arba šiek tiek daugiau kaip 2 % per metus). Kaip nurodoma 1 priede, regioninės viršutinės ribos buvo svarstomos atsižvelgiant į ES politinius prioritetus bei EIB numatomą lėšų įsisavinimo pajėgumų įvertinimą. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dabartiniai įgaliojimai apima atskirus geografinius regionus, o nauji įgaliojimai bus visuotiniai, skirti remti trims ES užsienio politikos sritims (Pasirengimo narystei, Kaimynystės, Plėtros ir ekonominio bendradarbiavimo). Sumos, skirtos įvairiems regionams, dydis priklausys nuo sąlyginės tokių regionų svarbos ES užsienio politikoje. Numatomi asignavimai vienam gyventojui, susiję su įvairiems įgaliojimams siūlomomis viršutinėmis ribomis, yra tokie: Pasirengimas narystei ± 100 eurų; Kaimynystė ir partnerystė ± 40 eurų; Plėtros bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo ± 2 eurai. Įgaliojimai dėl rezervo Atstatymas po stichinių nelaimių arba karinių konfliktų, taip pat pokyčiai politiniu ir strateginiu požiūriu svarbiose šalyse gali pareikalauti didelio papildomo finansavimo, kuriame EIB garantuojamos paskolos gali naudingai papildyti arba gali būti derinamos su EB biudžeto pagalba, siekiant garantuoti, kad ES laiku imtųsi svarbių veiksmų. Be to, ES atsaką gali tekti pritaikyti pasirinktiems sektoriams ir sąlygoms. Per kelerius paskutinius metus buvo labai sunku greitai sutelkti didelius EIB išteklius tokių rūšių veiklai remti (pvz., cunamis bei Gazos ruožas ir Vakarų krantas). Siekiant, kad tokie pokyčiai nesumažintų dabartinių regioninių viršutinių ribų ir kad juos prireikus būtų galima greitai derinti su biudžetiniais ištekliais, bendruosiuose skolinimo įgaliojimuose siūloma numatyti „įgaliojimus dėl rezervo“, stengiantis palengvinti ES pagalbos planavimą ir paspartinti tokios pagalbos suteikimą. Įgaliojimai dėl rezervo pirmiausia bus taikomi stichinių nelaimių (daugiausia potvynių, gaisrų, žemės drebėjimų, uraganų (taifūnų, cunamių)) atveju arba atstatymui po karinių konfliktų. Įgaliojimai dėl rezervo taip pat gali būti taikomi skatinant EIB teikti paskolas tam tikrose politiniu ir (arba) strateginiu požiūriu ES svarbiose šalyse arba regionuose, kurie neatitinka būtinų sąlygų EIB veiklai, tačiau gali tas sąlygas įvykdyti per vidutinės trukmės laikotarpį, įskaitant perspektyvias šalis, su kuriomis galima pasirašyti bendradarbiavimo sutartis. Remiantis ankstesne patirtimi, reikėtų atidėti lėšas dviem ir (arba) trims svarbiems įvykiams, atsižvelgiant į pasiūlytą 1,5 milijardo eurų viršutinę ribą. Šalys, potencialiai atitinkančios įgaliojimų dėl rezervo reikalavimus, bus išvardytos Tarybos sprendime nustatytuose įgaliojimuose pagal atskirus regionus. Įgaliojimai dėl rezervo bus vykdomi bendru Komisijos ir EIB sprendimu, pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų komitetu, taikant komitologijos procedūrą, pagal kurią tuo pačiu metu turi būti informuojamas Europos Parlamentas. Garantijos apimtis Prireikus EIB toliau plėtos savo operacijų be Bendrijos garantijos apimtį ir taikymo sritį. Visų pirma per 2007–2013 m. laikotarpį bus didinamas finansavimas Kroatijoje, Turkijoje ir Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje pagal Pasirengimo narystei priemonę, suteiktą EIB, kuri ateityje turėtų būti išplėsta, įtraukiant likusią Vakarų Balkanų dalį, atsižvelgiant į jų narystės proceso pažangą. Preliminariai numatoma, kad šiam regionui per 2007–2013 m. laikotarpį EIB paskolintų apie 4 milijardus eurų. Be to, 2007–2013 m. banko skolinimo apimtys Viduržemio jūros šalyse be ES garantijos, naudojantis jau veikiančia Nicos priemone, turėtų padidėti beveik iki 2 milijardų eurų. Atsižvelgdamas į ankstesnę patirtį (Pekino oro uosto projektą), bankas taip pat galėtų plėtoti strateginių ad hoc projektų finansavimą savo rizika investuoti tinkamose šalyse, ypač Azijoje ir Lotynų Amerikoje. Komisijos pasiūlyme išaiškinamas garantijos, kuri apsiribos suverenaus arba politinio pobūdžio rizika, pobūdis. Bendrijos garantija bus taikoma visoms finansavimo operacijoms, pasirašytoms su vyriausybe arba vykdomoms su jos garantija. Be to, garantija gali būti taikoma visoms operacijoms, pasirašytoms su vietos valdžios institucijomis arba vyriausybės ir (arba) jos kontroliuojamomis įmonėmis, jeigu yra atliktas tokių operacijų EIB kredito rizikos įvertinimas, atsižvelgiant į kredito rizikos būklę atitinkamoje šalyje. Politinė rizika, kurią apima Bendrijos garantija, bus nustatyta pagal dabartinius įgaliojimus, t.y. valiutos nepervedimas, turto nusavinimas, karas arba pilietiniai neramumai ir atsisakymas vykdyti teisingumą, pažeidus sutartį. Siekiant suderinti įgyvendinimo nuostatas, susijusias su garantijos taikymu tokiai rizikai, ypač atsisakymu vykdyti teisingumą, pažeidus sutartį, su Daugiašalės investicijų garantijų agentūros (DIGA) nuostatomis, Komisijos ir EIB sudarytoje garantijos sutartyje bus daromi tam tikri techniniai patikslinimai. Galiausiai Komisija siūlo išplėsti garantijos apimtį, taikant ją abiejų rūšių finansavimo operacijoms, nurodytoms EIB įstatuose, t.y. paskoloms ir garantijoms. Pagal dabartinius įgaliojimus garantija taikoma tik paskoloms. Šis apimties išplėtimas nebus susijęs su jokiu rimtu EIB finansuotinų projektų pakeitimu. Kadangi Bendrijos garantija paskoloms ir garantijoms apims suverenią arba politinę riziką, Bendrijos biudžetas abiejų operacijų atžvilgiu prisiims vienodą riziką (vienodomis sąlygomis). Kad šis garantijos apimties išplėtimas būtų įtrauktas, Garantijų fondo reglamente reikia padaryti techninį pakeitimą. Tinkamos šalys Remiantis praktika, nustatyta pagal dabartinius įgaliojimus dėl Rusijos, Ukrainos, Moldovos ir Baltarusijos, pasirinktos atskiros šalys, kurioms taikoma Kaimynystės politika ir Plėtros bendradarbiavimo bei ekonominio bendradarbiavimo politika, reikalavimus atitiks tada, kai jos įvykdys tam tikras sąlygas, numatytas ES aukšto lygio susitarimuose, sudarytuose su tam tikra šalimi dėl politinių arba makroekonominių aspektų. Komisija, pasikonsultavusi su EIB, nustatys, kada konkreti šalis bus įvykdžiusi atitinkamas sąlygas. Atitinkamų šalių sąrašas yra įtrauktas į pasiūlymą dėl teisės akto. Šis požiūris garantuos, kad EIB veikla pasirinktose šalyse būtų vykdoma patikimu politiniu ir makroekonominiu pagrindu ir visais atžvilgiais būtų suderinta su ES veiksmais atitinkamose valstybėse. Tada EIB operacijas atitinkamoje šalyje būtų galima vykdyti pasirašius ir ratifikavus pagrindų sutartį tarp EIB ir tam tikros šalies ir jai įsigaliojus. Pasiūlyme numatyta, kad, atsižvelgiant į didelį susirūpinimą keliančią politinės arba ekonominės padėties raidą konkrečioje šalyje, Komisija ir EIB gali priimti sprendimą sustabdyti EIB finansavimo operacijas tokioje šalyje. Ryšys su ES politikos kryptimis Siekiant toliau skatinti labiau remti ES užsienio politikos kryptis kiekviename konkrečiame regione, reikia stiprinti ryšį tarp EIB prioritetų ir ES politikos krypčių. Tai galima pasiekti stiprinant Komisijos ir banko tarpusavio dialogo ir bendradarbiavimo pagrindus, nustatant regioninės politikos kryptis ir šalių strategijas bei projektų lygiu. Be to, finansinės paramos ES politikai veiksmingumą ir svarbą daugeliu atvejų gali padidinti ryšys ir poveikis, kuriuos galima pasiekti derinant ES biudžeto ir skolinimo galimybes (rizikos kapitalą, techninę pagalbą, bendrą finansavimą, tikslines palūkanų normų subsidijas). Šio bendradarbiavimo mastas bus plėtojamas pagal atskirus regionus, atsižvelgiant į EIB svarbą regione, taip pat į ryšio su EIB politikos kryptimis aprėptį Pasirengimo narystei politikos, Europos kaimynystės politikos ir Plėtros bei ekonominio bendradarbiavimo politikos sistemoje. Komisija planuoja EIB veiklos sritis įtraukti į savo regioninių arba šalių strategijų dokumentus ir veiksmų planus, nustatant prioritetus ir laukiamą rezultatą. Šios ataskaitos bus rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant su EIB. EIB taip pat bus pakviestas dalyvauti įvairiuose regioniniuose komitetuose, įsteigtuose padedant Komisijai. Be to, Komisija planuoja išankstines EIB konsultacijas dėl atskirų projektų. EIB finansavimo operacijai nebus taikoma Bendrijos garantija, jeigu Komisija pateiktų neigiamą nuomonę apie tokią operacijų EIB įstatų 21 straipsnyje nustatyta tvarka. Galiausiai yra numatomas metinės atskaitomybės procesas, kad būtų įvertintas EIB finansavimo operacijų indėlis į ES užsienio politikos tikslų įgyvendinimą. Bendradarbiavimas su kitomis TFI Komisijos pasiūlyme nurodoma, kad EIB turi labiau stiprinti koordinavimą, bendradarbiavimą ir prireikus bendrą finansavimą su TFI ir Europos dvišalėmis institucijomis. Prireikus ketinama sukurti tvirtesnę bendradarbiavimo sistemą remiantis galiojančiais susitarimo memorandumais. Šioje srityje susitarimo memorandumo forma Komisija, EIB ir ERPB pasirašys trišalę sutartį, kurioje bus nustatyti bendradarbiavimo būdai, susiję su operacijomis Rytų Europoje, Pietų Kaukaze, Rusijoje bei Centrinėje Azijoje. Bendradarbiavimo būdai pagal trišalę sutartį apima EIB ir ERPB intervenciją į šiuos regionus, apskritai teikiant skolininkams sutartus „bendrus pasiūlymus“, kurių kiekviename daugeliu atvejų numatoma finansuoti pusę sumos. Vadinasi, galutinis gavėjas apskritai galės naudotis bendru paketu ir ta pačia kaina. Trišalės sutarties taikymą kontroliuos priežiūros komitetas, sudarytas iš minėtų trijų institucijų aukšto lygio pareigūnų. Atskaitomybė ir apskaita Komisija siūlo didinti savo atskaitomybę Europos Parlamentui ir Tarybai, kad pastarosios institucijos galėtų geriau kontroliuoti EIB išorės įgaliojimus. Be to, naujajame Finansiniame reglamente nustatytose apskaitos taisyklėse reikalaujama, kad EIB laiku pateiktų Komisijai išsamesnius finansinius, apskaitos ir prireikus rizikos vertinimo duomenis, kurių reikia rengiant jos metines ataskaitas ir atsakant į Audito Rūmų klausimus. 2010 m. Komisija atliks įgaliojimų tarpinę peržiūrą, kuri prireikus padės perskirstyti teisiniame pagrinde nustatytus prioritetus. Peržiūrą parengs Komisija, remdamasi inter alia EIB veiklos ataskaita bei EIB nepriklausomo vertinimo skyriaus pateiktu įvertinimu. [1] 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 2000/24/EB su pakeitimais, padarytais 2000 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimu 2000/688/EB, 2000 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimu 2000/788/EB, 2001 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimu 2001/778/EB, 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/47/EB ir 2006 m. vasario 27 d. Tarybos sprendimu 2006/174/EB. Į bendruosius įgaliojimus yra įtrauktas ir 1999 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas 199/786/EB. [2] 2001 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/777/EB. [3] 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 2005/48/EB. Iki šiol Komisija yra patvirtinusi, kad tik Rusija ir Ukraina įvykdė tam tikras sąlygas, kad būtų galima pradėti vykdyti EIB operacijas pagal šiuos įgaliojimus. [4] Alžyro vyriausybei panaikinus visas neišmokėtas EIB paskolas valstybiniam sektoriui, liks 407 milijonai eurų laisvų lėšų, kurias bus galima panaudoti naujoms operacijoms. [5] Taikomas 2005 m. ECB paskelbtas vidutinis EUR ir USD valiutų kursas. Pateikti 2005 m. fiskalinių metų įvairių TFI duomenys, kartais apimantys laikotarpį nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d. [6] Pasaulio banko duomenys apima TRPB (Tarptautinio rekonstrukcijos ir plėtros banko) paskolas ir TPA (Tarptautinės plėtros asociacijos) koncesijų finansavimą. [7] Pasaulio banko ir AzPB pateikti duomenys tik apie Aziją (be Vidurio Azijos ir Artimųjų Rytų) ir Ramiojo vandenyno regioną. [8] Į šią sumą įskaičiuota 0,5 milijardo eurų paskola Pekino oro uostui, suteikta pagal įgaliojimus, taikomus už Bendrijos ribų. [9] Išskyrus 130 milijonų eurų kredito linijas, tiesiogiai suteiktas dvišalėms (regioninėms) institucijoms (Europos EPFI ir Pietų Afrikos Respublikos plėtros institucijoms). [10] 2006 m. kovo mėn. EFK ataskaita ECOFIN tarybai. [11] Šiuo atžvilgiu verta paminėti neseniai pradėtą „Europos aplinkosaugos principų“ iniciatyvą, kurioje dalyvauja EIB, EPRB, EPB Taryba, Šiaurės investicijų bankas, Šiaurės aplinkosaugos finansavimo korporacija. Iniciatyva skirta suderinti aplinkosaugos principus, praktiką ir standartus, susijusius su projektų finansavimu. Pirkimų atžvilgiu EIB siekia užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių ES viešųjų pirkimų principų, tokių kaip lygios galimybės, nediskriminavimas ir skaidrumas. [12] Skaičiai sumažinti atsižvelgiant į ENR tarptautinį statybos kainų indeksą.