Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo /* KOM/2011/0843 galutinis - 2011/0411 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Partnerystės priemonės pasiūlymu pakeičiama 2007 m. pradėta taikyti bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonė (ICI)[1], kuri buvo pagrindinė ES bendradarbiavimo su išsivysčiusiomis šalimis priemonė. Pagal ICI priemonę įvairiomis ir tinkamomis iniciatyvomis veiksmingai plėtojamas bei stiprinamas bendradarbiavimas su 17 šalių (pramoninių šalių ir dideles pajamas gaunančių teritorijų Šiaurės Amerikoje, Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, taip pat Persijos įlankos regione). Priėmus pasiūlymą dėl ICI+, priemonė neseniai pradėta taikyti besivystančioms šalims. Tačiau kadangi šią priemonę numatyta taikyti tik iki 2013 m. pabaigos, reikia sukurti naują finansinę priemonę. Be to, nuo ICI reglamento įsigaliojimo labai sustiprėjo besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys, kaip antai Indija, Kinija ir Brazilija, kurios vis aktyviau dalyvauja tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, daugiašaliuose forumuose (JT ir G20) ir sprendžiant pasaulines problemas. Nors vystymasis ir skurdo mažinimas tebėra pagrindinis šių šalių uždavinys, jos laipsniškai nebepriskiriamos prie besivystančių šalių. Siekdama išlaikyti savo ekonomikos atsigavimą, ES yra suinteresuota skatinti įtikinamas šių šalių pastangas tinkamai spręsti tokius pasaulinius uždavinius kaip klimato kaita. ES su svarbiausiais partneriais ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis taip pat yra sudariusi plataus masto susitarimus, siekdama spręsti dvišalius ir pasaulinės reikšmės klausimus. Šioms priemonėms (t. y. susitarimams, deklaracijoms, veiksmų planams ir t. t.) įgyvendinti reikia specialios finansinės priemonės, kad ES galėtų veiksmingai rūpintis savo interesais visame pasaulyje ir prireikus spręsti pasaulinės reikšmės klausimus. Taip pat būtina sukurti naują priemonę atsižvelgiant į visus šiuos pokyčius: santykių su Rusija raidą, naujų išbandymų pasaulio ekonomikai ir ekonominei santvarkai keliančią finansų krizę, didėjančią ES ir jos svarbiausių partnerių tarpusavio priklausomybę; kintančius prekybos modelius, didėjantį pilietinės visuomenės ir verslo bei prekybos bendruomenių vaidmenį tiek Europoje, tiek šalyse partnerėse, siekiant aktyvesnio dialogo, integracijos ir mainų. Didėja poreikis spręsti socialines problemas (globalizacijos teikiami pranašumai nevienodai išnaudojami, ekonomikos nuosmukis padarė didelį neigiamą poveikį vartojimui, pajamoms ir darbo vietų kūrimui), tai pat aplinkos apsaugos ir klimato kaitos problemas. Šiomis aplinkybėmis dėl didėjančios besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių svarbos (taip pat Pietų šalių tarpusavio prekybos ir bendradarbiavimo srityse), poreikio derinti paramą vystymuisi, prekybos priemones, verslo dialogus, infrastruktūros ir technologinę plėtrą ir investicijas pažangiam bei integraciniam augimui skatinti, prekybos integraciją, privačiojo sektoriaus plėtrą, socialinę sanglaudą, reformų ir modernizavimo programas, būtina parengti naują priemonę. Šiuo metu ES neturi tinkamos priemonės, pagal kurią galėtų bendradarbiauti su naujosiomis besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis gindama pagrindinius ES interesus svarbiose srityse ir spręsdama pasaulines problemas (pavyzdžiui, susijusias su klimato kaita arba poreikiu skatinti tvarų vystymąsi visais lygmenimis). Nors 2011 m. gruodžio 1 d. priėmus ICI+ į ICI taikymo sritį įtrauktos besivystančios šalys, priemonės taikymo sritis tebėra ribota. Siūloma partnerystės priemone būtų panaikintas šis apribojimas, trukdantis ES veiksmingiausiai palaikyti tarptautinius santykius. Ši priemonė užpildytų minėtą spragą, visų pirma ES galėtų kartu su kitais pasaulinio masto veikėjais įgyvendinti darbotvarkes ne tik vystomojo bendradarbiavimo, bet ir kitose srityse, taip pat prireikus galėtų ginti svarbiausius savo interesus palaikydama santykius su bet kuria kita šalimi partnere. Šia priemone taip pat būtų grindžiami nauji santykiai su šalimis, kurioms nebeteikiama dvišalė parama vystymuisi. Priemone visų pirma būtų siekiama šių konkrečių tikslų: a) įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tarptautinį matmenį remiant ES dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į tokias pasaulines problemas kaip energetinis saugumas, klimato kaita ir aplinkos apsauga, ir bendrai jas sprendžiant; b) gerinti Europos bendrovių, ypač MVĮ, patekimą į rinką ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes užmezgant ekonominės partnerystės ryšius ir bendradarbiaujant verslo bei reguliavimo srityse; c) viešąja diplomatine veikla, bendradarbiavimu švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla skatinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus. Taigi partnerystės priemone bus stiprinami ir remiami ES ir abipusiai interesai, o strategija „Europa 2020“ įgis pasaulinį poveikį, Sąjungai veiksmingai ir lanksčiai palaikant santykius su šalimis partnerėmis siekiant bendradarbiavimo tikslų ir sprendžiant pasaulines problemas. Priemonė bus pasaulinio masto, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims. Išlaidų nebus privaloma laikyti oficialia parama vystymuisi, nors tokią galimybę reikėtų palikti, ypač teikiant pagalbą prekybai ir su prekyba susijusią pagalbą. 2014–2020 m. laikotarpio finansavimo suma yra 1 131 mln. EUR. Partnerystės priemonė bus neatsiejama nuo išorės veiksmų finansinių priemonių bendrosios struktūros, kurią sudaro keturios pagrindinės sritys: politikos sritis, kurioje visų pirma siekiama visais lygmenimis bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, ir bendrųjų prioritetų bei vertybių veiklos sritys – žmogaus teisės ir demokratija, humanitarinė pagalba ir civilinė sauga, krizių valdymas ir prevencija. Vienas svarbiausių strategijos „Europa 2020“ prioritetų yra atkurti ekonomikos augimą, kuris derėtų su Europos vizija ateityje mažinti anglies dioksido kiekį ir siekti tvaraus vystymosi tikslų. Šioje darbotvarkėje pripažįstama, kad nuo sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, kuriose stiprėja vidurinė visuomenės klasė, priklausys tolesnis Europos prekių ir paslaugų, kurių atžvilgiu ES turi lyginamąjį pranašumą, eksportas. Pavyzdžiui, būsima Kinijos, Indijos, Brazilijos ir JAV klimato politika (arba jos nebuvimas) labai paveiks ateities konkurencingumą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, šių regionų mokslinį bendradarbiavimą, taip pat tarptautinę prekybą. Mums yra naudinga skatinti kuo glaudesnį veiksmų derinimą ir bendradarbiavimą. Partnerystės priemonė turėtų padėti remti prekybos, ypač su strateginiais ekonominiais partneriais, politiką[2]. Parama Europos bendrovėms patekti į rinką papildys pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą finansuojamus veiksmus. Užsitęsus ekonomikos krizei, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys atlieka vis svarbesnį vaidmenį kaip atsakingos partnerės sprendžiant pasaulines problemas. ES pripažįsta, jog svarbu, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys prisiimtų didesnę atsakomybę už mažiausiai išsivysčiusias šalis ir kitas besivystančias šalis. Svarbiausius klausimus – skurdo mažinimo, konkurencingumo ir prekybos liberalizavimo, aplinkos apsaugos, klimato kaitos, energetikos, tvaraus vystymosi, deramo darbo, įskaitant svarbiausių darbo standartų laikymąsi ir socialinį dialogą, skaitmeninio raštingumo didinimo ir įtraukties, pandemijų, kibernetinio saugumo, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant piratavimą, – įmanoma išspręsti tik tarptautiniu mastu. Spartėjant globalizacijai labai svarbu, kad vidaus reikalų darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje, ir bendra ES vidaus politika būtų paremta atitinkama išorės finansine parama. Šis vidaus politikos išorės matmuo turėtų padėti užtikrinti didesnę ES išorės veiksmų darną ir nuoseklumą, kartu išvengiant dubliavimo ir užtikrinant didesnį poveikį. Taigi pagal partnerystės priemonę pirmiausia bus remiamos kitos ES išorės politikos kryptys, pvz., prekyba, taip pat su ES klimato kaitos, aplinkos, energetikos, transporto, užimtumo ir socialine politika ir informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusių veiksmų išorės matmuo. Pagal partnerystės priemonę remiant dialogą politikos klausimais su pramoninėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bus itin svarbu įtraukti klimato aspektą ir siekti su klimatu susijusių tikslų. Siekiant, kad ekonomikos augimas neviršytų mūsų aplinkos galimybių, būtina tausoti išteklius. ES kuria tausaus išteklių naudojimo strategiją, kuri bus viena pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų. Ši strategija pakeis ES nustatytas normas, bet ji bus iš tiesų veiksminga tik tada, jeigu išteklius tausos visos stipriausios ekonomikos šalys. Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys turi galimybę peršokti vystymosi etapą, kai taikomi aplinką teršiantys ir netvarūs vartojimo ir gamybos modeliai, kurių, deja, dažnai laikėsi ES ir kitos išsivysčiusios ekonomikos šalys industrializacijos etape, ir ES yra labai suinteresuota padėti joms tai padaryti. Kita vertus, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, ypač Indijoje ir Kinijoje, daugybė žmonių gyvena visiškame skurde ir yra priklausomi nuo sveikų ekosistemų, pavyzdžiui, švaraus vandens, jūrų ir miškų išteklių gausos. Be to, Brazilijos, Pietų Afrikos, Indijos ir Kinijos gamtai būdinga nepaprastai didelė biologinė įvairovė. Šios besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys taip pat formuoja kitų besivystančių šalių, ypač skurdesnių besivystančių, išteklių naudojimą. Bendradarbiavimas siekiant apsaugoti ekosistemas ir tausiai jas valdyti yra abipusis ES ir jos partnerių interesas. Būtina palaikyti dialogą ir praktiškai bendradarbiauti su svarbiausiais pasaulio energijos gamintojais ir vartotojais siekiant spręsti ES energetinio saugumo užtikrinimo uždavinį, ypač kadangi tampame labiau priklausomi nuo importo, ir kartu remti pasaulinę anglies dioksido kiekio mažinimo darbotvarkę, tvarios energijos politiką, pasaulinių energijos rinkų skaidrumą bei nuspėjamumą ir bendradarbiavimą technologijų srityje. Daugėja šalių, nebegaunančių dvišalės paramos vystymuisi, ir jos ieško naujų būdų bendradarbiauti. ES, siekdama toliau būti strategine partnere ir pasaulinių standartų kūrėja technologijų ir inovacijų srityse, turi gebėti šiose srityse užmegzti abipusiais interesais grindžiamus partnerystės ryšius. Taigi ES vidaus politikos išorės kryptys bus visapusiškai įtrauktos į partnerystės priemonės programavimo procesą. Siekiant išvengti dubliavimo, šia priemonė, neviršijant jos riboto finansinio paketo, taip pat bus galima papildyti pagal kitas ES programas vykdomos vidaus politikos išorės matmenį (pavyzdžiui, veiksmus pagal Bendrą strateginę mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros programą „Horizontas 2020“, Konkurencingumo ir MVĮ programą, įskaitant bendradarbiavimą turizmo srityje, Migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą, taip pat programą „Erasmus visiems“). Ją taip pat galima taikyti kitos ES išorės politikos sritimis, pvz., prekybos politikai, remti. Programavimo etape bus siekiama nuoseklumo ir papildomumo su kitomis geografinėmis išorės veiksmų priemonėmis, ypač vystomojo bendradarbiavimo priemone, kartu remiantis diferenciacijos ir koncentracijos principais. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Europos Komisija 2010 m. lapkričio 26 d.–2011 m. sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES išorės veiksmų finansavimo. Šis procesas buvo grindžiamas internete paskelbtu klausimynu kartu su aiškinamuoju dokumentu „Kaip bus finansuojami ES išorės veiksmai po 2013 metų?“ (angl. What funding for EU external action after 2013?), kurį parengė Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pareigūnai. Dauguma (apie 70 proc.) šių konsultacijų dalyvių patvirtino, kad ES finansinė parama duoda reikšmingos papildomos naudos svarbiausiose politikos srityse, kurios remiamos pagal ES išorės veiksmų finansines priemones[3]. Daugelis dalyvių pažymėjo, kad ES papildoma nauda ateityje bus svarbiausias dalykas: jų nuomone, ES turėtų naudotis šiuo lyginamuoju pranašumu (susijusiu su jos svarbiu vaidmeniu pasaulyje, visapusiškomis žiniomis, viršvalstybiniu pobūdžiu ir pagrindinės koordinatorės vaidmeniu) ir masto ekonomija. Beveik visi konsultacijų dalyviai (92 proc.) pritarė diferenciacijos požiūriui, kad būtų atsižvelgiama į paramą gaunančios šalies padėtį, remiamasi patikimais kriterijais bei efektyviu duomenų rinkimu ir taip būtų didinamas ES finansinių priemonių poveikis. Dalyvių nuomonės išsiskyrė dėl priemonių supaprastinimo ir geografinių bei teminių priemonių derinimo. Daugelis bijojo, kad sumažinus ES teminių priemonių skaičių gali sumažėti bendra teminiams veiksmams skiriamų lėšų suma, ir vietoj to ragino supaprastinti teminio finansavimo skyrimo ir įgyvendinimo taisykles. Dauguma dalyvių pritarė, kad reikia didinti ES priemonių geografinį lankstumą siekiant spręsti tarpregionines problemas. Paprašius nustatyti prioritetines sritis, dauguma suinteresuotųjų subjektų pirmenybę teikė „makroekonominiam ir finansiniam stabilumui, ekonomikos augimui“ ir „prekybos ir investicijų rėmimui“, taip pat „energetikai, tausiam išteklių naudojimui ir kovai su klimato kaita“ ir „užimtumui ir socialiniams klausimams (integraciniam augimui ir deramam darbui)“. Dauguma dalyvių taip pat pritarė, kad privatusis sektorius yra svarbiausia ekonominės plėtros varomoji jėga, taigi jis labai prisideda prie tvaraus augimo. Todėl dalyviai ragino labiau plėtoti ES partnerystę su ES ir trečiųjų šalių verslo bendruomene siekiant, kad privatusis sektorius tiek savo finansais, tiek žiniomis vis labiau prisidėtų prie tvaraus vystymosi. Daugelis dalyvių pritarė, kad bendru programavimu ir bendru finansavimu su valstybėmis narėmis galima padidinti ES išorės veiksmų poveikį ir nuoseklumą, supaprastinti pagalbos teikimą ir sumažinti bendras operacijų išlaidas. Kalbant apie veiklos rezultatų vertinimą, daugybė dalyvių pritarė, kad daugiau dėmesio būtų skiriama veiklos stebėjimui įgyvendinant projektus ir programas ir kad būtų labiau supaprastintos išorės finansavimą reglamentuojančios taisyklės, siekiant užtikrinti, kad ES išorės priemonės turėtų reikiamą poveikį. Daug suinteresuotųjų subjektų pritarė informavimo ir komunikacijos veiklos aktyvinimui siekiant didinti ES išorės finansavimo matomumą, ypač paramą gaunančiose šalyse. Tačiau panašu, kad ES matomumą labiau didina veiksminga politika, strategijos ir dalyvavimas trečiosiose šalyse, o ne papildomos komunikacijos išlaidos. Taip pat daugelis dalyvių pritarė, kad reikėtų stiprinti ES, kaip kitų pagalbos gavėjų koordinatorės, vaidmenį ir užtikrinti, kad įgyvendinimo partneriai labiau rūpintųsi ES finansavimo matomumu. Komisija, prieš pateikdama šį pasiūlymą dėl partnerystės priemonės, apsvarstė keturias politikos galimybes: panaikinti ICI, išlaikyti esamą padėtį, iš dalies pakeisti vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), kad būtų galima skirti lėšų ne tik oficialiai paramai vystymuisi, bet ir kitoms sritims, arba sukurti naują priemonę remiantis ICI (ICI+). Nuodugniai įvertinus padėtį, paaiškėjo, kad nei ICI panaikinimas, nei esamos padėties išlaikymas nebūtų politiškai tinkami sprendimai. Lėšų skyrimas tik su skurdo mažinimu susijusiems veiksmams arba tolesnis išimtinis bendradarbiavimas su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis dirbtinai apribotų ES išorės veiksmus ir neatitiktų svarbiausių ES interesų. Pasinaudojus galimybe pakeisti vystomojo bendradarbiavimo priemonę, kad būtų galima skirti lėšų ne tik oficialiai paramai vystymuisi, bet ir kitoms sritims, būtų pasiekta teritorinė darna (viena priemonė vienai šaliai), tačiau rimta kliūtimi laikoma tai, kad būtų sunku valdyti priemonę, kuria būtų siekiama dviejų labai skirtingų tikslų. Poveikio vertinimas Ekonominis poveikis Sukūrus naują partnerystės priemonę, ES turėtų daugiau galimybių remti savo įmones (visų pirma MVĮ) ir produktus. Atsirastų galimybių remti ES įmones trečiosiose šalyse taip skatinant ES konkurencingumą ir inovacijas, papildant pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą ir „Horizontas 2020“ (mokslinių tyrimų ir inovacijų programą) finansuojamus veiksmus. Būtų remiama ES tarptautinė prekyba bei investicijos, o tai galėtų paskatinti užsienio investicijas ES. Ši priemonė taip pat gali būti svarbi Pietų šalių tarpusavio prekybai ir bendradarbiavimui – ją taikant būtų propaguojama atsakinga mūsų partnerių, įskaitant trečiąsias šalis (ypač skurdesnes besivystančias šalis), verslo praktika. Galima bendradarbiauti labai įvairiose srityse, įskaitant klimato kaitą, energetiką[4], aplinkos apsaugą, techninių reglamentų derinimą ir standartizaciją, įmonių socialinę atsakomybę, intelektinės nuosavybės teises, asmens duomenų apsaugą, dalijimąsi geriausia patirtimi ekonomikos, prekybos, investicijų, mokesčių ir finansų srityse, taip pat turizmą. Taip būtų galima padidinti ES ekonominį saugumą ir sukurti naujų darbo vietų, ir tai galiausiai paskatintų ekonomikos augimą. Naująja priemone būtų galima skatinti pažangų ekonominį ES ir šalių partnerių bendradarbiavimą. Taip ES galėtų užtikrinti, kad formuojant ir įgyvendinant politikos kryptis bei programas būtų deramai atsižvelgiama į vertybes, susijusias su aplinkos apsauga, tvaria energetika, socialine sritimi, užimtumu ir kitokia gerove. Socialinis poveikis Derinant ES ir valstybių narių finansavimo priemones ir remiant bendrą veiklą su kitais dvišaliais ir daugiašaliais pagalbos teikėjais naujoji priemonė galėtų turėti reikšmingą poveikį besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių socialinei struktūrai. Ja galėtų būti remiamos socialinės apsaugos sistemų reformos, valstybių užimtumo politika, valstybių profesinio rengimo ir įgūdžių ugdymo politika, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacinių gebėjimų stiprinimo programos, taip pat valstybių minimalios socialinės apsaugos sistemų stiprinimo priemonės. Sukūrus papildomų ekologiškų darbo vietų išaugtų pajamos ir būtų sustiprintos nacionalinės socialinės sanglaudos bei skurdo mažinimo strategijos. Šiuo atžvilgiu priemonė padėtų sėkmingai įgyvendinti tarptautinę socialinę darbotvarkę, kurią remia JT Tarptautinė darbo organizacija ir G8 bei G20. Poveikis aplinkai ES partnerystės ryšiais pagal naująją priemonę bus siekiama skatinti ir remti ekonomikos augimą kartu siekiant ilgalaikio aplinkos tvarumo. Todėl naujoji priemonė turėtų būti labai reikšminga remiant tiek ES, tiek šalių partnerių su aplinka ir klimato kaita susijusius veiksmus ir dialogus politikos klausimais. Pagal šią priemonę teikiant paskatų Europos privačiajam sektoriui galėtų būti remiamas mažu anglies dioksido kiekiu pagrįstas verslo modelis. Remiantis gerais 16-osios Kankune vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos rezultatais, šia priemone galima padėti ES įmonėms formuoti veiksmingas ir ekonomiškai naudingiausias strategijas, pagal kurias būtų siekiama aplinkos tausojimo tikslų šalyse partnerėse. Priemonė taip pat padėtų šalims partnerėms visiškai išnaudoti inovacijų teikiamą aplinkos apsaugos, ekologinę ir efektyvaus energijos vartojimo naudą. Ji galėtų padėti pereiti prie ekologiškos ir tausiu išteklių naudojimu grindžiamos ekonomikos. Didėjant prekių paklausai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse reikia skatinti dalytis geriausia privačiojo sektoriaus patirtimi ir formuoti „žaliųjų viešųjų pirkimų“ politiką. Pagal šią priemonę būtų galima bendradarbiauti, siekiant geriau suprasti biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų irimo pasaulinės reikšmės šalyse ekonominius ir socialinius padarinius. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisėkūros institucijos surengtose diskusijose, kuriose buvo svarstomas Komisijos pasiūlymas dėl ICI+ (COM/2009/197), įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, susitarta, kad veikla besivystančiose šalyse, kuri nėra vystomasis bendradarbiavimas, bus vykdoma remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 2 dalimi ir 209 straipsnio 1 dalimi. Šalims, „kurios nėra besivystančios šalys“, taikoma SESV 212 straipsnio 2 dalis. Todėl, remiantis minėtu susitarimu, siūlomos partnerystės priemonės teisinis pagrindas būtų trys SESV straipsniai: 212 straipsnio 2 dalis, 207 straipsnio 2 dalis ir 209 straipsnio 1 dalis. ES yra sudariusi daugybę – kur kas daugiau negu atskiros valstybės narės – tarptautinių susitarimų su šalimis partnerėmis visame pasaulyje, todėl Sąjungos įtaka juntama beveik visose tarptautinių santykių srityse. 27 valstybės narės derina savo veiklą pagal bendrąją politiką bei strategijas ir tai suteikia ES pakankamą kritinę masę, kad ji galėtų spręsti pasaulines problemas. ES taip pat turi išskirtinių galimybių puoselėti savo normas bei standartus ir, bendradarbiaudama tarptautiniu lygmeniu, siekti, kad jie taptų tarptautiniais standartais. Siūloma partnerystės priemonė duos daugiau papildomos naudos negu dabartinė padėtis, nes ji atitinka strategiją „Europa 2020“, grindžiamą bendradarbiavimu siekiant ekologiškai tvaraus augimo, daugiau dėmesio skiriant ES interesams bendradarbiaujant su besiformuojančios rinkos ekonomikos bei pramoninėmis šalimis ir labiau stengiantis pagerinti verslo, investicijų, prekybos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų aplinką. Pagal šią priemonę su šalimis partnerėmis turėtų būti parengta iniciatyvi abipusius interesus atitinkanti darbotvarkė, ypatingą dėmesį skiriant ES strateginiams partneriams. Naujoji partnerystės priemonė taip pat padėtų geriau vykdyti ES įsipareigojimus trečiosioms šalims, su kuriomis ji yra sudariusi partnerystės ir bendradarbiavimo (arba bendruosius) susitarimus. Ji padidintų ES išorės politikos, pagal kurią ES vertybių propagavimas ir interesų rėmimas siejami su konkrečia bendradarbiavimo veikla, patikimumą ir nuoseklumą. Partnerystės priemonė taip pat galėtų skatinti bendrus ES ir valstybių narių projektus pagal sudarytus susitarimus, nes ES ir jos valstybės narės yra saistomos tų susitarimų nuostatų. Galiausiai pagal šią priemonę – kartu su ES įsipareigojimais dalyvauti regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo procesuose bei organizacijose – būtų remiama ES regioninė ir dvišalė politika. ES ekonominio bendradarbiavimo veikla, verslo dialogai ir kitokie išorės veiksmai ekonomikos srityje gali būti labai veiksminga užsienio politikos priemonė. Jais galima padėti didinti ES matomumą ir įtaką pasaulyje. Tai gali padėti pasiekti Europos tikslą tapti viena svarbiausių tarptautinės ekonominės ir politinės arenos dalyvių tiek palaikant dvišalius santykius, tiek daugiašalėse organizacijose, kaip antai G20. Be to, palyginti su dabartine padėtimi, kai taikoma ICI, taikant partnerystės priemonę būtų galima dažniau ir sėkmingiau organizuoti bendrus veiksmus su ES valstybėmis narėmis ir naujoviškais būdais telkti išteklius. Daugiau lėšų bus galima skirti bendrai finansuojamiems veiksmams, kurie vykdomi bendradarbiaujant su ES valstybių narių dvišalės pagalbos ar finansų įstaigomis arba agentūromis, remti. Daugiametis programavimas teiktų galimybių užsiimti sistemingesne ir darnesne veikla. Gali būti lengviau užmegzti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšius, įtraukiant Europos verslo bendruomenės suinteresuotųjų subjektų. Taip pat prireikus būtų galima dotacijas derinti su paskolomis. Pasirinkta priemonė Komisija mano, kad jei vystomojo bendradarbiavimo priemonės taikymo sritis būtų išplėsta, į ją įtraukiant su vystimųsi nesusijusius veiksmus, gali atsirasti prieštaravimų tarp įvairių tikslų ir gali būti labai vėluojama priimti sprendimus ir įgyvendinti veiksmus. Komisija rekomenduoja sukurti vieną bendrą naują priemonę, pagal kurią aiškiai apibrėžtose veiklos srityse būtų ginami svarbiausi ES interesai ir sprendžiamos pasaulinės problemos. Todėl Komisija rekomenduoja pasiūlyti naują priemonę. Manoma, kad naujosios priemonės pasiūlymas yra geriausiais pasirinkimas. Plačiai pritariama minčiai, kad reikėtų remtis dabartiniu finansinių priemonių rinkiniu; kartu būtina atsižvelgti į institucinius pakeitimus įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Pasirinkus šią priemonę dabartinė priemonių struktūra, kurią suinteresuotieji subjektai ir ES valstybės narės laiko tinkama ir pakankama, liktų iš esmės nepakeista. Tačiau naujoji partnerystės priemonė, kuria siekiama pasaulinio poveikio ir konkrečių tikslų, padės nuodugniai suderinti dabartinius politikos formavimo, programavimo ir rezultatų siekimo metodus. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Siūlomas finansinis asignavimas partnerystės priemonei 2014–2020 m. laikotarpiu yra 1 131 mln. EUR dabartinėmis kainomis. Ši suma atitinka siūlomos 2014–2020 m. finansinės programos 4 išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“. Siekiant užtikrinti nuspėjamumą, aukštojo mokslo srities veiklai trečiosiose šalyse pagal programą „Erasmus visiems“ finansavimas bus skiriamas, atsižvelgiant į ES išorės veiksmų tikslus, dviem daugiamečiais asignavimais – atitinkamai pirmiesiems 4 metams ir paskutiniesiems 3 metams. Šis finansavimas bus įtrauktas į partnerystės priemonės orientacines daugiametes programas remiantis nustatytais atitinkamų šalių poreikiais ir prioritetais. Dėl svarbių nenumatytų aplinkybių arba reikšmingų politinių pokyčių šiuos asignavimus bus galima pakeisti taip, kad jie atitiktų ES išorės politikos prioritetus. Šių lėšų naudojimui bus taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. [--], kuriuo sukuriama programa „Erasmus visiems“[5], nuostatos. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI Supaprastinimas Vienas iš Komisijos prioritetų pagal šį naująjį reglamentą, kaip ir pagal kitas daugiametėje finansinėje programoje nustatytas programas, yra supaprastinti reguliavimo aplinką ir sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos paramą teikti šalims partnerėms ir regionams, pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems gavėjams su sąlyga, kad jie siektų šiame reglamente nustatytų tikslų. Pagal naująjį Partnerystės priemonės reglamentą būtų galima greičiau priimti įgyvendinimo priemones, todėl daugiau laiko liktų bendradarbiavimui. Be to, persvarsčius Finansinį reglamentą (šis persvarstymas yra itin reikšmingas specialioms nuostatoms dėl išorės veiksmų), pilietinės visuomenės organizacijoms ir MVĮ bus lengviau dalyvauti finansavimo programose: pavyzdžiui, bus supaprastintos taisyklės, sumažintos dalyvavimo išlaidos ir paspartintos finansavimo skyrimo procedūros. Komisija ketina įgyvendinti šį reglamentą nauja lankstesne persvarstytame Finansiniame reglamente nustatyta tvarka. Įgyvendinimo taisyklės nustatytos [data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. … dėl Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo bendrųjų taisyklių ir procedūrų nustatymo. 2011/0411 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, įstatymo galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) šis reglamentas yra viena iš tiesioginės paramos Europos Sąjungos išorės politikai priemonių. Juo bus pakeistas 2006 m. gruodžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (ICI)[6]; (2) per praėjusį dešimtmetį Sąjunga nepaliaujamai stiprino savo dvišalius santykius su daugybe pramoninių ir kitų dideles pajamas gaunančių šalių ir teritorijų, esančių įvairiuose pasaulio regionuose, visų pirma Šiaurės Amerikoje, Rytų Azijoje ir Australazijoje, taip pat Pietryčių Azijoje ir Persijos įlankos regione; (3) be to, nuo 2007 m. Sąjunga stiprina ir plėtoja bendradarbiavimą ir partnerystę su Azijos, Vidurinės Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančiomis ir pereinamojo laikotarpio šalimis, taip pat su Iraku, Iranu, Jemenu ir Pietų Afrika pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę; (4) bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais pagal geografines programas, kaip nustatyta pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę, apima tik tas finansavimo priemones, kurios atitinka oficialios paramos vystymuisi kriterijus, nustatytus Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) Paramos vystymuisi komiteto (DAC); (5) siekiant stiprinti ir plėtoti bendradarbiavimą su Indija, Kinija ir vidutines pajamas gaunančių šalių grupei priklausančiomis Azijos bei Lotynų Amerikos šalimis tose srityse, kurioms netaikoma vystomojo bendradarbiavimo priemonė, buvo imtasi parengiamųjų veiksmų, kaip antai verslo dialogų, prekybos skatinimo ir mokslinių mainų; (6) be to, Sąjunga stiprina dvišalius santykius su kitomis vidutines pajamas gaunančiomis sparčiai besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis, į bendradarbiavimo partnerystę ir dialogus politikos klausimais įtraukdama sritis ir temas, kurių neaprėpia vystomasis bendradarbiavimas. Taip pat plėtojami santykiai su Rusija, be kita ko, remiantis Sąjungos ir Rusijos partneryste siekiant modernizavimo ir pabrėžiant, kad Rusija tiek dvišaliuose santykiuose, tiek pasaulio politikoje yra svarbi strateginė Sąjungos partnerė; (7) Sąjungai svarbu plėtoti santykius su partneriais, kurie vis aktyviau dalyvauja tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, Pietų šalių tarpusavio prekyboje ir bendradarbiavimo veikloje, daugiašaliuose forumuose, įskaitant Dvidešimties finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų grupę (G20), užtikrinant pasaulinę valdyseną ir sprendžiant pasaulines problemas. Sąjunga turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir įtraukią tarptautinę santvarką, siekti kurti bendras visuotines viešąsias gėrybes, ginti svarbiausius ES interesus ir didinti informuotumą apie ES šiose valstybėse; (8) ES reikia pasaulinio masto finansinės priemonės, pagal kurią ji galėtų finansuoti oficialios paramos vystymuisi kriterijų neatitinkančias priemones, būtinas ES santykiams su atitinkamomis šalimis partnerėmis plėtoti ir stiprinti, ypač palaikant dialogus politikos klausimais ir užmezgant partnerystės ryšius; (9) nors pasaulinio masto veikėjams bus skiriamas ypatingas dėmesys, šio reglamento taikymo sritis turėtų aprėpti visą pasaulį, kad būtų galima remti bendradarbiavimo priemones, skirtas besivystančioms šalims, kuriose Sąjunga turi svarbių interesų, atitinkančių šio reglamento tikslus; (10) strategijoje „Europa 2020“[7] Sąjunga patvirtino savo tolesnį pasiryžimą vidaus ir išorės politika remti pažangų, tvarų ir integracinį augimą sujungiant visus tris – ekonominį, socialinį ir aplinkos – ramsčius; (11) palaikydama santykius su partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra pasiryžusi siekti deramo darbo visiems, taip pat siekti, kad būtų ratifikuojami ir veiksmingai įgyvendinami tarptautiniu mastu pripažinti darbo standartai ir daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai; (12) kova su klimato kaita yra pripažįstama vienu svarbiausių Sąjungos uždavinių; tai sritis, kurioje būtina imtis skubių tarptautinių veiksmų. Remiantis Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[8] išreikštu ketinimu bent 20 proc. padidinti klimato problemoms spręsti skiriamą Sąjungos biudžeto dalį, šis reglamentas turėtų padėti siekti minėto tikslo; (13) Sąjunga yra pasiryžusi padėti pasiekti pasaulinius biologinės įvairovės tikslus iki 2020 m. ir įgyvendinti susijusią išteklių sutelkimo strategiją; (14) pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, ypač jos tikslus, susijusius su klimato kaita, perėjimu prie ekologiškesnės ekonomikos ir tausiu išteklių naudojimu, prekyba ir investicijomis, verslo ir reguliavimo sričių bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, taip pat turėtų remti viešąją diplomatinę veiklą, bendradarbiavimą švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veiklą; (15) be to, viena priemone remiant įvairias bendradarbiavimo ir partnerystės iniciatyvas turėtų būti pasiekta masto ekonomija, naudingos sąveikos, didesnis veiksmingumas, supaprastintas sprendimų priėmimas bei valdymas ir didelis Sąjungos išorės veiksmų matomumas; (16) siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, būtina remtis diferenciacijos ir lankstumo požiūriu kuriant bendradarbiavimo su svarbiausiomis šalimis partnerėmis modelius, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas kartu neprarandant gebėjimo prireikus imtis veiksmų visame pasaulyje; (17) Sąjunga, siekdama veiksmingiau remti savo interesus palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, turėtų gebėti lanksčiai ir tinkamu laiku reaguoti į kintančius ir (arba) nenumatytus poreikius priimdama specialias orientacinėse daugiametėse programose nenumatytas priemones; (18) kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi, atsižvelgiant į šių veiksmų mastą, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos mastu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo ir proporcingumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini šiems tikslams pasiekti; (19) siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus priede išsamiai nustatytose bendradarbiavimo srityse. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; (20) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Reglamentą Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[9]. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo įgaliojimų pobūdį, visų pirma į jų priklausomybę nuo politikos arba jų finansinį poveikį, juos nustatant iš esmės reikėtų taikyti nagrinėjimo procedūrą, išskyrus atvejus, kai tai yra nedidelės finansinės reikšmės techninės įgyvendinimo priemonės; (21) Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo bendrosios taisyklės ir procedūros nustatytos [data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. …/… (toliau – Bendras įgyvendinimo reglamentas); (22) Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendimu 2010/427/ES, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir tikslai 1) Šiuo reglamentu nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė, siekiant stiprinti ir remti ES ir abipusius interesus. Pagal šią partnerystės priemonę remiamos priemonės, kuriomis veiksmingai ir lanksčiai siekiama tikslų palaikant Sąjungos dvišalius, regioninius arba daugiašalius santykius su trečiosiomis šalimis ir sprendžiamos pasaulinės problemos. 2) Pagal šią priemonę finansuojamais veiksmais siekiama šių konkrečių Sąjungos tikslų: a) įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tarptautinį matmenį remiant Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į tokias pasaulines problemas kaip energetinis saugumas, klimato kaita ir aplinkos apsauga, ir bendrai jas sprendžiant. Pažanga siekiant šio tikslo vertinama pagal tai, kaip svarbiausios šalys partnerės perima strategijos „Europa 2020“ politikos kryptis ir tikslus; b) gerinti Europos bendrovių patekimą į rinką ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes užmezgant ekonominės partnerystės ryšius ir bendradarbiaujant verslo bei reguliavimo srityse. Pažanga siekiant šio tikslo vertinama pagal Sąjungai tenkančią užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalį ir pagal prekybos bei investicijų srautus į šalis partneres, kurioms konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą; c) viešąja diplomatine veikla, bendradarbiavimu švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla skatinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus. Pažangą siekiant šio tikslo galima vertinti, inter alia, remiantis nuomonių tyrimais arba atliekamais vertinimais. 2 straipsnis Taikymo sritis 1) Pagal šį reglamentą leidžiama bendradarbiauti su visomis trečiosiomis šalimis, regionais ir teritorijomis. 2) Tačiau pagal šį reglamentą pirmiausia remiamos bendradarbiavimo priemonės, skirtos toms išsivysčiusioms ir besivystančioms šalims, kurios vis aktyviau dalyvauja tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, daugiašaliuose forumuose, užtikrinant pasaulinę valdyseną ir sprendžiant pasaulines problemas, taip pat tose srityse, kuriose Sąjunga turi svarbių interesų. 3 straipsnis Bendrieji principai 1) Palaikydama dialogą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis Sąjunga siekia remti, plėtoti ir įtvirtinti laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principus, kuriais ji yra pagrįsta. 2) Siekiant padidinti Sąjungos paramos poveikį, remiamasi diferenciacijos ir lankstumo požiūriu, kai tinka, kuriant bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis modelius, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas. 3) Atitinkamose savo kompetencijos srityse Sąjunga ir valstybės narės skatina daugiašalį požiūrį į pasaulines problemas ir bendradarbiavimą su tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis bei organais, įskaitant tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus ir programas, OECD, taip pat Dvidešimties finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų grupę (G20) ir kitus dvišalius paramos teikėjus. 4) Formuodama politiką, atlikdama strateginį planavimą bei programavimą ir įgyvendindama priemones, Sąjunga šiuo reglamentu siekia užtikrinti darną ir nuoseklumą su kitomis išorės veiksmų sritimis, visų pirma su besivystančioms šalims skirta vystomojo bendradarbiavimo priemone ir su kitomis svarbiomis Sąjungos politikos kryptimis. 5) Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, kai tinka, grindžiamos bendradarbiavimo politika, nustatyta tokiomis priemonėmis kaip Sąjungos ir atitinkamų trečiųjų šalių bei regionų susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai, ir siejamos su tomis sritimis, kuriose Sąjunga turi konkrečių interesų, politikos prioritetų bei strategijų. 6) Šiame reglamente nustatyta Sąjungos parama įgyvendinama pagal Bendrą įgyvendinimo reglamentą. 4 straipsnis Bendradarbiavimo sritys Bendradarbiavimo sritys Sąjungai teikiant pagalbą pagal šį reglamentą yra išsamiai išvardytos priede. Komisijai pagal 7 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio priedo pakeitimo arba papildymo. 5 straipsnis Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas 1) Komisija patvirtina orientacines daugiametes programas pagal Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Ši procedūra taip pat taikoma išsamiems persvarstymams, po kurių reikšmingai keičiama strategija arba jos programavimas. 2) Orientacinėse daugiametėse programose nustatomi Sąjungos strateginiai ir (arba) abipusiai interesai bei prioritetai, konkretūs tikslai ir laukiami rezultatai. Orientacinės daugiametės programos, skirtos šalims ar regionams, kuriems yra parengtas bendrasis pagrindų dokumentas ir jame nustatyta išsami Sąjungos strategija, rengiamos remiantis šiuo dokumentu. 3) Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nustatomos prioritetinės sritys, kurioms turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos bendrai, pagal prioritetinę sritį ir pagal šalį partnerę ar šalių partnerių grupę atitinkamu laikotarpiu skirtos orientacinės lėšos, taip pat dalyvavimui pasaulinio masto iniciatyvose; tinkamais atvejais šios lėšos gali būti nurodomos nustatant jų ribas. 4) Orientacinės daugiametės programos prireikus tikslinamos atsižvelgiant į bet kokias pagrindų dokumento, pagal kurį jos parengtos, laikotarpio vidurio arba ad hoc peržiūras. 5) Orientacinėse daugiametėse programose gali būti nustatytas nepaskirtų lėšų rezervas. Dėl šių lėšų skyrimo sprendžiama remiantis Bendru įgyvendinimo reglamentu. 6) 1 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra netaikoma neesminiams orientacinių daugiamečių programų pakeitimams, techniniams patikslinimams, orientacinių lėšų perskirstymams tarp prioritetinių sričių arba pradinio bendrojo asignavimo didinimui arba mažinimui mažiau kaip 20 proc., jeigu šie pakeitimai nedaro poveikio orientacinėse daugiametėse programose nustatytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Apie tokius pakeitimus per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. 7) Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nurodyta procedūra gali būti taikoma orientacinių daugiamečių programų pakeitimams, kai Sąjunga turi skubiai imtis veiksmų. 6 straipsnis Komitetas Komisijai padeda Partnerystės priemonės komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 7 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1) 4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai suteikiami visam šio reglamento galiojimo laikotarpiui. 2) Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti suteiktus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 3) Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 4) Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 8 straipsnis Orientacinė finansavimo suma 1) Orientacinė finansavimo suma šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu yra 1 131 000 000 EUR. Metinius asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą, laikydamasi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. 2) Kaip nurodyta reglamento, kuriuo sukuriama programa „Erasmus visiems“, 13 straipsnio 2 dalyje, siekiant skatinti tarptautinį aukštojo mokslo matmenį, preliminari 1 812 100 000 EUR suma pagal įvairias išorės veiksmų priemones (Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, partnerystės priemonę ir Europos plėtros fondą), bus skirta veiklai, susijusiai su judumu mokymosi tikslais iš ES nepriklausančių šalių ir į jas, ir bendradarbiavimui bei politiniam dialogui su tų šalių valdžios institucijomis ir kitomis organizacijomis. Šių lėšų naudojimui taikomos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Erasmus visiems“, nuostatos. 3) Lėšos bus skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: atitinkamai pirmiesiems 4 metams ir likusiems 3 metams. Šios lėšos atsispindės daugiamečiame preliminariame minėtų priemonių biudžete, atsižvelgiant į atitinkamos šalies reikmes ir prioritetus. Iš esmės ir neplanuotai pasikeitus aplinkybėms ar atsiradus didelių politinių pokyčių, sumas bus galima keisti, kad būtų geriau atspindimi pasikeitę prioritetai. 9 straipsnis Europos išorės veiksmų tarnyba Šis reglamentas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas. 10 straipsnis Įsigaliojimas 1. Šis reglamentas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. 2. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS IŠSAMUS BENDRADARBIAVIMO PAGAL PARTNERYSTĖS PRIEMONĘ SRIČIŲ SĄRAŠAS Siekiant 1 straipsnyje nustatytų tikslų Sąjungos parama gali būti teikiama, inter alia, šiose bendradarbiavimo srityse: a) parama konkrečioms iniciatyvoms, įskaitant mokslinius tyrimus, studijas, bandomąsias sistemas arba bendrus projektus, kad būtų galima veiksmingai ir lanksčiai siekti bendradarbiavimo tikslų Sąjungai palaikant santykius su atitinkamomis trečiosiomis šalimis; b) Sąjungos ir trečiųjų šalių ekonominių, socialinių, kultūros, valdžios ir mokslo subjektų bendradarbiavimo, partnerystės ryšių ir bendrų iniciatyvų skatinimas; c) prekybos, įskaitant Pietų šalių tarpusavio prekybą, santykių ir prekybos integracijos procesų palengvinimas (ir parama jiems), Sąjungos investicijų srautų ir ekonominės partnerystės ryšių rėmimas, be kita ko, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms; d) Sąjungos ir trečiųjų šalių politinės, ekonominės, reguliavimo, aplinkos, socialinės, mokslinių tyrimų ir kultūros srities subjektų bei nevyriausybinių organizacijų dialogų politikos klausimais ir dialogų konkrečiuose sektoriuose rėmimas; e) informavimo veiklos ir intelektinių mainų rėmimas, kultūros dialogų stiprinimas; f) Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų arba abipusių interesų rėmimas tokiose srityse kaip klimato kaita, aplinkos apsauga, įskaitant biologinę įvairovę, tausus išteklių naudojimas, žaliavos, energetika, transportas, mokslas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimtumas ir socialinė politika, tvarus vystymasis, įskaitant deramo darbo skatinimą ir įmonių socialinę atsakomybę, Pietų šalių tarpusavio prekyba ir bendradarbiavimas, švietimas, kultūra, turizmas, informacinės ir ryšių technologijos, sveikata, teisingumas, muitinės, mokesčiai, finansai, statistika ir bet kurios kitos konkretiems Sąjungos interesams arba abipusiams Sąjungos ir trečiųjų šalių interesams svarbios sritys; g) Sąjungos pažinimo, suvokimo ir matomumo trečiosiose šalyse didinimas. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. …… dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[10] 19 antraštinė dalis: Išorės santykiai 19 05 veikla: Ryšiai ir bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis. Šio biudžeto skyriaus (19 05) antraštinė dalis atitinka dabartinę 2007–2013 m. finansinių priemonių struktūrą. Siūloma 2014–2020 m. laikotarpiu palikti tą pačią veiklą (19 05), bet šio skyriaus antraštinę dalį pakeisti taip: 19 05: Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal partnerystės priemonę 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[11] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Šia finansavimo priemone siekiama remti toliau nurodytą strateginį tikslą, kaip nustatyta 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas – II dalis“ (COM/2011/500, Strategijos „Europa 2020“ biudžetas – II dalis. Politikos dokumentas „Išorės veiksmai“, p. 42): „Planuoti ES politiką, kuria remiamas tokių svarbių pasaulinių uždavinių, kaip kova su klimato kaita, prarastos biologinės įvairovės atkūrimas ir visuotinių viešųjų gėrybių bei išteklių apsauga, sprendimas. Šį planavimą reikėtų toliau stiprinti. Komisija siūlo parengti iniciatyvią ES ir abipusių interesų su trečiosiomis šalimis darbotvarkę, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams.“ 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 19 05 veiklos srityje bus siekiama šių trijų konkrečių tikslų: 1) įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tarptautinį matmenį remiant Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant; 2) gerinti Europos bendrovių patekimą į rinką ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes užmezgant ekonominės partnerystės ryšius ir bendradarbiaujant verslo bei reguliavimo srityse; 3) stiprinti pagrindinę Europos poziciją pasaulio ekonomikoje ir jos vaidmenį pasaulyje remiant viešąją diplomatinę veiklą, bendradarbiavimą švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veiklą bei tinklus, siekiant remti ES vertybes ir interesus. Atitinkama VGV / VGB veikla 19 05 veiklos antraštinę dalį pakeisti taip: Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal partnerystės priemonę. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Pažangi partnerystės priemonė suteiktų galimybę remti ES politiką visame pasaulyje. Poveikis ES ekonomikai ir ES dialogams ekonomikos klausimais su šalimis partnerėmis Įgyvendindama naują partnerystės priemonę ES turėtų daugiau galimybių remti savo įmones (visų pirma MVĮ) ir produktus. Atsirastų finansinių galimybių remti ES įmones trečiosiose šalyse, taip skatinant ES konkurencingumą ir inovacijas, kartu papildant pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą ir „Horizontas 2020“ (mokslinių tyrimų ir inovacijų programą) finansuojamus veiksmus, ir remti ES tarptautinę prekybą bei investicijas, o tai galėtų paskatinti užsienio investicijas ES. Galima bendradarbiauti labai įvairiose srityse, įskaitant klimato kaitą, aplinkos apsaugą, techninių reglamentų derinimą ir standartizaciją, įmonių socialinę atsakomybę, intelektinės nuosavybės teises, asmens duomenų apsaugą, dalijimąsi geriausia patirtimi ekonomikos, prekybos, mokesčių ir finansų srityse, Pietų šalių tarpusavio prekybą ir bendradarbiavimą. Taip būtų galima padidinti ES ekonominį saugumą ir galbūt sukurti naujų darbo vietų, o tai galiausiai paskatintų ekonomikos augimą. Ši priemonė galėtų sustiprinti ES prekybos santykius su šalimis partnerėmis ir taip padaryti teigiamą poveikį ES mokėjimų balansui ir ekonominiams bei prekybos santykiams su visu pasauliu kartu laikantis patekimo į rinką ir atviros rinkos principų. Ji taip pat galėtų padėti sumažinti protekcionizmo riziką, remti tarptautinį konkurencingumą bei tebevykstantį globalizacijos procesą ir užtikrinti, kad tai būtų naudinga visoms valstybėms, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ principus. Naujoji partnerystės priemonė taip pat padėtų remti ES konkurencingumą kryptinga žmogiškųjų išteklių plėtra: ekonominė gerovė nebūtų įmanoma be aukštos kvalifikacijos specialistų, gebančių kurti naujoves ir dirbančių mokslo bei technologinės plėtros srityse. Ekonominis poveikis šalims partnerėms Naujoji priemonė galėtų skatinti pažangų ekonominį ES ir šalių partnerių bendradarbiavimą. Taip ES galėtų užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant politikos programas būtų deramai atsižvelgiama į vertybes, susijusias su aplinkos apsauga, tvaria energetika, socialine sritimi, užimtumu ir kitokia gerove. Didesnės ES bendrovių investicijos taip pat prisidėtų prie šalių, kuriose investuojama, ekonomikos augimo. Veiksmais, kuriais siekiama didinti įmonių socialinę atsakomybę, bus pagerintos socialinės, darbo bei aplinkos apsaugos taisyklės ir įgyvendinimas šalyje partnerėje. Teikiant techninę pagalbą pagal šią priemonę būtų galima nustatyti tvarius ekonomikos augimo fiskalinio konsolidavimo būdus ir taip padėti šalims kontroliuoti savo finansus. Taip pat būtų galima remti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti administravimo veiksmingumą, efektyviai naudoti darbuotojų perlaidas ir skatinti naujas investicijas bei technologijų perdavimą pagal nacionalines industrializacijos programas arba infrastruktūros plėtrą, siekiant skatinti tausiau naudoti išteklius ir didinti tvarumą, be kita ko, energijos gamybos ir naudojimo srityje. Poveikis ekonomikos valdysenai Partnerystės priemonė taip pat turėtų daryti poveikį ekonomikos valdysenai. Prasidėjus krizei buvo įgyta skaudžios su rinkų trūkumais susijusios patirties. Atsirado poreikis persvarstyti valdžios vaidmenį, iš naujo nustatyti valstybės santykį su rinka ir ieškoti būtų stiprinti piliečių pasitikėjimą tiek rinka, tiek valstybe. Krizė parodė, kad viešoji politika yra būtinas šalių ekonomikos ramstis ekonominių sukrėtimų metu, nes vyriausybės sustabdė finansų rinkų nuosmukį, todėl pavyko išvengti finansinės katastrofos. Tačiau dėl vėlesnių finansinių sunkumų daugelyje šalių padidėjo poreikis mažinti viešąsias išlaidas ir daugeliu atvejų tai reiškė, kad reikia supaprastinti valstybės administravimą. Atsižvelgiant į šias pastangas, reikia iš naujo įvertinti valdžios veiksmų vaidmenį siekiant geresnės ir veiksmingesnės valdysenos, patikimų institucijų ir veiksmingų taisyklių bei procedūrų. Kitas svarbus valdysenos klausimas yra susijęs su kova su korupcija, skaidrumu ir sąžiningumu. Naująją priemonę galima panaudoti kovos su korupcija priemonėms tobulinti ir jų įgyvendinimui stiprinti. Naujomis iniciatyvomis būtų galima geriau koordinuoti kovą su korupcija ir skaidrumo didinimą pasauliniu mastu ir labiau remtis susijusiomis tarptautinėmis konvencijomis, geriausios patirties pavyzdžiais bei gairėmis. Galiausiai reikia pažymėti, kad skatinant tvarius ekonomikos pokyčius bus itin svarbu remti visapusišką strateginių partnerių dalyvavimą pasaulio aplinkos politikos formavimo ir valdysenos procesuose, ypač pagal daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus. Socialinis poveikis ES ekonomikai ES siekia sutelkti dėmesį į tarpusavyje susijusias socialinės politikos sritis ir nustatyti strategines kryptis, pagal kurias būtų siekiama ne tik ekonomikos augimo, bet ir platesnių tikslų. Tai galima geriau pasiekti palaikant ekonominį bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis, stiprinant nacionalines ir tarptautines reguliavimo sistemas ir dedant pastangas gerinti nacionalinės, regioninės arba pasaulinės ekonomikos valdyseną. Šios strategijos ir požiūriai galėtų turėti teigiamą poveikį ES užimtumo ir socialinei politikai, pavyzdžiui, ES socialinės apsaugos gerovės modeliui, ekologiškų darbo vietų kūrimui, strategijos „Europa 2020“ socialinei darbotvarkei ir t. t. Didėjanti besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių konkurencija taip pat gali sustiprinti strategines Europos pastangas skirti daugiau išteklių profesiniam mokymui ir perkvalifikavimui, mokymo bei mokslinių tyrimų kokybės gerinimui ir nacionalinių socialinės apsaugos sistemų pertvarkymui. Socialinis poveikis šalims partnerėms Derinant ES ir jos valstybių narių finansavimo priemones ir remiant bendrą veiklą su kitais dvišaliais ir daugiašaliais pagalbos teikėjais naujoji priemonė galėtų turėti reikšmingą poveikį besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių socialinei struktūrai. Pagal šią priemonę būtų galima remti socialinės apsaugos sistemų reformas, valstybių užimtumo politiką, valstybių profesinio rengimo ir įgūdžių ugdymo politiką, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacinių gebėjimų stiprinimą ir programas, taip pat valstybių minimalios socialinės apsaugos sistemų stiprinimo priemones. Ši priemonė labai padėtų kurti papildomas ekologiškas darbo vietas, didinti vienam gyventojui tenkančias pajamas ir rengti veiksmingas nacionalines socialinės sanglaudos bei skurdo mažinimo strategijas. Šiuo atžvilgiu priemonė padėtų sėkmingai įgyvendinti tarptautinę socialinę darbotvarkę, kurią remia JT Tarptautinė darbo organizacija ir G8 (G20). Poveikis aplinkai ES ir šalyse partnerėse Ateityje vieni svarbiausių naujosios priemonės strateginių prioritetų bus ekologiškai tvarus ekonomikos augimas, strategijos įgyvendinimas ir parama šalims partnerėms vykdyti ekologiškai tvaresnio ekonomikos augimo politiką. ES partnerystės ryšiais pagal naująją priemonę bus siekiama skatinti ir remti ekonomikos augimą ir siekti ilgalaikio aplinkos tvarumo. Todėl naujoji priemonė turėtų būti labai reikšminga remiant tiek ES, tiek šalių partnerių su aplinka ir klimato kaita susijusius veiksmus ir dialogus politikos klausimais. Pagal šią priemonę teikiant paskatų Europos privačiajam sektoriui būtų galima remti mažu anglies dioksido kiekiu pagrįstą verslo modelį. Remiantis gerais 16-osios Kankune vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos rezultatais, šia priemone galima padėti ES įmonėms formuoti veiksmingas ir ekonomiškai naudingiausias strategijas, pagal kurias bus siekiama aplinkos tausojimo tikslų šalyse partnerėse. Ši priemonė taip pat padėtų išnaudoti visapusišką inovacijų teikiamą aplinkosauginę, ekologinę ir efektyvaus energijos vartojimo naudą šalių partnerių ekonomikai. Pagal šią priemonę būtų galima bendradarbiauti siekiant geriau suprasti biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų irimo pasaulinės reikšmės šalyse ekonominius ir socialinius padarinius. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Pažanga siekiant trijų konkrečių tikslų bus stebima remiantis šiais trimis rodikliais: 1) strategijos „Europa 2020“ politikos krypčių ir tikslų perėmimas šalyse, kurios yra svarbiausios ES strateginės partnerės, ir įtaka šių šalių politikos formavimui; 2) ES tenkanti užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalis, taip pat prekybos ir investicijų srautai į šalis partneres, kurioms konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą; 3) geresnis ES suvokimas šalyse, kurios yra svarbiausios strateginės partnerės, ir geresnis tarpusavio supratimas, nustatomas remiantis, inter alia, tyrimais ir (arba) vertinimais. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Žr. šio pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio akto aiškinamąjį memorandumą ir poveikio vertinimą. Siūloma partnerystės priemone būtų panaikintos kliūtys, trukdančios ES veiksmingiausiai palaikyti tarptautinius santykius. ES galėtų kartu su kylančiomis pasaulio valstybėmis įgyvendinti darbotvarkes ne tik vystomojo bendradarbiavimo, bet ir kitose srityse, taip pat ES galėtų prireikus visame pasaulyje ginti svarbiausius savo interesus palaikydama santykius su bet kuria kita šalimi partnere. Siūlomos partnerystės priemonės, palyginti su ankstesne bendradarbiavimo su pramoninėmis šalims priemone, svarbiausios savybės yra šios: Geografinė aprėptis: visas pasaulis, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams (pramoninėms šalims, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims ir Rusijai). Tikslas: pirmiausia remti ES interesus ir strategiją „Europa 2020“, veiksmingai ir lanksčiai palaikant dvišalius ar regioninius santykius su šalimis partnerėmis siekiant bendradarbiavimo tikslų ir sprendžiant pasaulines problemas. Prioritetinės sritys: strategijos „Europa 2020“ tarptautinio matmens įgyvendinimas, dialogai politikos klausimais, pasaulinių problemų sprendimas, bendradarbiavimas verslo ir reguliavimo srityse, dvišalis, trišalis ir regioninis bendradarbiavimas, viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla. Programavimas: neprivaloma laikytis oficialios paramos vystymuisi reikalavimų; daugiametės ilgalaikių investicijų programos, taip pat programose nenumatytos nuostatos siekiant greitai reaguoti į aplinkos pokyčius ir imtis ad hoc veiksmų. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda ES yra sudariusi daugybę – kur kas daugiau negu atskiros valstybės narės – tarptautinių susitarimų su šalimis partnerėmis visame pasaulyje, kurių įtaka juntama iš esmės visose tarptautinių santykių srityse. 27 valstybėms narėms derinant savo veiklą pagal bendrąją politiką ir strategijas, tik ES įgyja pakankamą kritinę masę, kad galėtų spręsti pasaulines problemas. Atskiros valstybės narės negali pasiekti tokio patikimumo ir neutralumo, kokį turi ES kaip pasaulinio masto veikėja. ES taip pat turi išskirtinių galimybių propaguoti savo normas bei standartus ir bendradarbiaudama tarptautiniu lygmeniu siekti, kad jie taptų tarptautiniais standartais. Siūloma partnerystės priemonė duos daugiau papildomos naudos, palyginti su dabartine padėtimi, nes ji atitinka strategiją „Europa 2020“, grindžiamą bendradarbiavimu siekiant ekologiškai tvaraus augimo, daugiau dėmesio skiriant ES interesams bendradarbiaujant su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bei pramoninėmis šalimis ir labiau stengiantis pagerinti verslo, investicijų, prekybos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų aplinką. Pagal šią priemonę su šalimis partnerėmis turėtų būti parengta iniciatyvi abipusius interesus atitinkanti darbotvarkė, ypatingą dėmesį skiriant ES strateginiams partneriams. Naujoji partnerystės priemonė taip pat padėtų geriau vykdyti ES įsipareigojimus trečiosioms šalims, su kuriomis ji yra sudariusi partnerystės ir bendradarbiavimo (arba bendruosius) susitarimus. Ji padidintų ES išorės politikos, pagal kurią ES vertybių propagavimas ir interesų rėmimas siejami su konkrečia bendradarbiavimo veikla, patikimumą ir nuoseklumą. Partnerystės priemone taip pat būtų galima skatinti bendrus ES ir valstybių narių projektus pagal sudarytus susitarimus, nes ES ir jos valstybės narės yra saistomos tų susitarimų nuostatų. Galiausiai pagal šią priemonę – kartu su ES įsipareigojimais dalyvauti regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo procesuose – būtų remiama regioninė ir dvišalė ES politika. 1.5.3. Panašios patirties išvados 2009 m. atlikus išorės veiksmų finansinės priemonės laikotarpio vidurio peržiūrą (COM/2009/196) buvo padaryta išvada, kad ribota vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) taikymo sritis trukdė finansuoti veiklą, kuri konkretiems partneriams nebuvo skirta kaip oficiali parama vystymuisi, tačiau kuri globalizacijos sąlygomis būtų davusi abipusės naudos. Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) nebuvo laikoma tinkama šiai problemai spręsti, nes jos pagrindinis tikslas yra remti besivystančių šalių ekonominę plėtrą ir gerovę, konkrečiau kalbant, naikinti skurdą šalyse partnerėse ir regionuose siekiant tvaraus vystymosi, taip pat Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Šis apribojimas darė poveikį dinamiškiausiems pasaulio regionams (pavyzdžiui, Lotynų Amerikai, Azijai, Pietų Afrikai) ir ES neturėjo finansinės priemonės, pagal kurią galėtų remti su globalizacija susijusią tarptautinių santykių raidą, ypač dalyvaujant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims. Šiuo tikslu biudžeto valdymo institucija, siekdama laikinai kompensuoti teisės aktų trūkumus, sukūrė Lotynų Amerikai ir Azijai skirtus parengiamuosius veiksmus. 2009 m. balandžio mėn. Europos Komisija pasiūlė tolesnį teisėkūros veiksmą (COM/2009/197) siekiant leisti finansuoti priemones, skirtas šalims pagal VBP reglamentą, išplečiant dabartinės pramoninėms šalims skirtos priemonės (ICI) geografinę aprėptį, į ją įtraukiant besivystančias Azijos ir Lotynų Amerikos šalis (įskaitant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis), taip pat Iraną, Iraką, Jemeną ir Pietų Afriką. Minėtoje laikotarpio vidurio peržiūroje taip pat buvo pripažinta, kad ICI, kuria remiamasi teikiant šį naujos priemonės pasiūlymą, suteikė lankstų pagrindą, kuriuo remiantis atsirado galimybė plėtoti bendradarbiavimą su daugiau pramoninių ir dideles pajamas gaunančių teritorijų, nors tam skirtas finansinis paketas buvo gana nedidelis. Be minėtos laikotarpio vidurio peržiūros, ankstesniais metais buvo atlikti pagal ICI priemonę finansuojamų pavyzdinių programų – Japonijai ir Korėjos Respublikai skirtos ES programos „Gateway“ (ES paviljonų prekybos mugėse finansavimo) ir ES centrų (universitetų konsorciumų, įgyvendinančių „ES studijų“ modulius ir skleidžiančių svarbiausią informaciją apie ES labai plačiai auditorijai) – vertinimai, kurie davė labai gerų rezultatų. 2010 m. atlikus Vadovų mokymo programos (ETP) (vadovams skirtų kalbų kursų ir mokymo programų) vertinimą[12] nustatyta, kad ETP teikia išskirtinių galimybių, susijusių su programos struktūra (pažintis su Japonijos ir Korėjos verslo kultūra yra neįkainojami pranašumai) ir tikslinėmis grupėmis (programą vertina tiek didelės, tiek mažosios ir vidutinės įmonės). Programa teikia galimybių galimiems dalyviams iš valstybių narių, kuriose nėra panašių iniciatyvų. Be to, ji didina ES matomumą pasaulyje. ETP turi teigiamą poveikį ES bendrovėms, norinčioms pradėti ir (arba) plėtoti savo verslo veiklą Japonijoje ir Korėjoje, nes padeda ES bendrovėms patekti į Japonijos (Korėjos) rinkas; ji daro tvarų (ne trumpalaikį ir ne laikiną) poveikį ES bendrovių verslui ir padeda plėsti ES bendrovių verslo galimybes kitose Azijos šalyse. 2010 m. atliktas ES centrų (skirtų viešajai diplomatinei veiklai) iniciatyvos vertinimas[13] atskleidė, kad „šie centrai duoda apčiuopiamos papildomos naudos; ši iniciatyva yra naudinga Komisijai. Centrų atliekamo darbo reikšmė yra kur kas didesnė už Komisijos išlaidas šiai programai.“ Programa sėkmingai įgyvendinama tose šalyse, kurios pirmosios prisijungė prie šios iniciatyvos (JAV ir Kanadoje); jos įgyvendinimas sėkmingai stiprinamas Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje. ES finansavimas gali tapti pradinėmis lėšomis veiklai pradėti, daugiausia todėl, kad palengvinamas finansavimas iš kitų šaltinių, kurie susiejami su šia iniciatyva siekiant užtikrinti jos ilgalaikį tvarumą. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Lisabonos sutartyje nustatyti Sąjungos išorės veiksmų bendrieji principai bei tikslai ir nustatyta nauja institucinė struktūra (ypač EIVT), todėl su išorės veiksmais siejami dideli lūkesčiai tiek pačioje ES, tiek tarp nacionalinių ir regioninių partnerių, įskaitant daugiašalius santykius. Partnerystės priemonė (PP) bus neatsiejama nuo išorės veiksmų finansinių priemonių bendrosios struktūros, kurią sudaro keturios pagrindinės sritys: politikos sritis, kurioje visų pirma siekiama dvišaliu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis bendradarbiauti su šalims partnerėmis, ir bendrųjų prioritetų bei vertybių veiklos sritys – žmogaus teisės ir demokratija, humanitarinė pagalba ir civilinė sauga, krizių valdymas ir prevencija. PP priskiriama pirmajai sričiai (bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis). Jos pagrindinis tikslas yra ES politika remti strategijos „Europa 2020“ darbotvarkę, spręsti didžiausias pasaulines problemas, taip pat parengti iniciatyvią ES ir pramoninių bei besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių abipusius interesus atitinkančią darbotvarkę, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams. Vienas pagrindinių strategijos „Europa 2020“ prioritetų yra atkurti ekonomikos augimą. Šioje darbotvarkėje pripažįstama, kad nuo sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, kuriose stiprėja vidurinė visuomenės klasė, priklausys tolesnis Europos prekių ir paslaugų, kurių atžvilgiu ES turi lyginamąjį pranašumą, eksportas. Partnerystės priemonė turėtų padėti remti prekybos politiką[14], ypač skirtą strateginiams ekonominiams partneriams. Parama Europos bendrovėms patekti į rinką papildys pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą finansuojamus veiksmus. Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys taip pat atlieka vis svarbesnį vaidmenį kaip atsakingos partnerės sprendžiant pasaulines problemas: tokius klausimus kaip skurdo mažinimas, migracija, konkurencingumas ir prekybos liberalizavimas, aplinkos apsauga, klimato kaita, energetika, skaitmeninio raštingumo didinimas ir įtrauktis, pandemijos, kibernetinis saugumas, terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas galima išspręsti tik tarptautiniu mastu. Spartėjant globalizacijos tempui labai svarbu, kad vidaus darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje, ir bendra ES vidaus politika būtų papildyta atitinkama išorės politika. Šiuo vidaus politikos išoriniu matmeniu ES išorės veiksmai turėtų būti geriau suderinti, nuoseklesni ir papildyti, kartu užtikrinant, kad nebūtų dubliavimo. Todėl pagal partnerystės priemonę pirmiausia bus remiami su klimato kaitos, aplinkos, energetikos, prekybos ir tvaraus vystymosi politika, taip pat su informacinėmis ir ryšių technologijomis susiję išorės veiksmai. ES, siekdama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos ir pasiekti vienašališkai nustatytus plataus užmojo tikslus, jau parengė pažangiausią pasaulyje paskatų, taisyklių ir teisės aktų rinkinį. Taikant šią sistemą įgyta visapusiškų ir konkrečių politinių įžvalgų, kuriomis galima ir reikėtų remtis, siekiant paskatinti svarbiausius ES strateginius partnerius siekti panašių tikslų. Tokie veiksmai akivaizdžiai būtų naudingi aplinkai ir kartu paskatintų plataus masto investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, gebėjimų stiprinimą ir programas, naujas ekologiškesnes technologijas ir naujas ES pramonės prekybos galimybes. Pagal partnerystės priemonę palaikant dialogą politikos klausimais su pramoninėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bus itin svarbu įtraukti klimato aspektą ir siekti su klimatu susijusių tikslų. Siekiant, kad ekonomikos augimas neviršytų mūsų planetos aplinkos galimybių, reikės tausoti išteklius. ES kuria tausaus išteklių naudojimo strategiją, kuri bus viena iš pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų. Ši strategija, inter alia, pakeis ES požiūrį, bet ji bus iš tiesų veiksminga tik tada, kai išteklius tausos visos stipriausios ekonomikos šalys. Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys gali pakeisti aplinką teršiančius ir netvarius vartojimo ir gamybos modelius, kurių, deja, dažnai laikėsi ES ir kitos išsivysčiusios ekonomikos šalys industrializacijos etape, ir ES yra labai suinteresuota padėti joms tai padaryti. Kita vertus, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, ypač Indijoje ir Kinijoje, daugybė žmonių gyvena visiškame skurde ir yra priklausomi nuo sveikų ekosistemų, pavyzdžiui, švaraus vandens, jūrų ir miškų išteklių gausos. Brazilijos, Pietų Afrikos, Indijos ir Kinijos gamtai būdinga nepaprastai didelė biologinė įvairovė. Dialogas ir bendradarbiavimas siekiant tokios ekonomikos, kuri padėtų apsaugoti ekosistemas ir tausiai jas valdyti, atitinka ES ir jos partnerių abipusius interesus. Būtina palaikyti dialogą ir praktiškai bendradarbiauti su svarbiausiais pasaulio energijos gamintojais ir vartotojais siekiant spręsti ES energetinio saugumo užtikrinimo uždavinį – ypač kadangi ES tampa labiau priklausoma nuo importo – ir kartu remti pasaulinę anglies dioksido kiekio mažinimo darbotvarkę, tvarios energijos politiką, pasaulio energijos rinkų skaidrumą bei nuspėjamumą ir bendradarbiavimą technologijų srityje. Šalys, kurios nebelaikomos besivystančiomis šalimis, ieško naujų būdų bendradarbiauti technologijų ir inovacijų srityse. ES, siekdama ir toliau būti strategine partnere ir pasaulinių standartų kūrėja šiose srityse, turi gebėti jose užmegzti bendradarbiavimo partnerystę. Apibendrinant galima pasakyti, kad ES vidaus politikos išorės kryptys bus visapusiškai įtrauktos į partnerystės priemonės programavimo procesą; siekiant išvengti veiksmų dubliavimo, ši priemonė, neviršijant jos nustatyto finansinio paketo galimybių, taip pat papildys pagal kitas ES programas vykdomos vidaus politikos išorės matmenį (pavyzdžiui, veiksmus pagal Bendrą strateginę mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros programą „Horizontas 2020“, Konkurencingumo ir MVĮ programą, įskaitant bendradarbiavimą turizmo srityje, programą „Erasmus visiems“, Migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą). Programavimo etape bus siekiama nuoseklumo ir papildomumo su kitomis geografinėmis išorės veiksmų priemonėmis, ypač vystomojo bendradarbiavimo priemone, kartu remiantis diferenciacijos ir koncentracijos principais. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 1 1 iki 2020 12 31 – x Finansinis poveikis nuo 2014 1 1 iki 2020 12 31 – ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – po to – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[15] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[16] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Europos Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Už stebėjimą ir vertinimą atsakingi tiek Komisijos darbuotojai, tiek išorės specialistai. Užduočių vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą įvairiais būdais, kai įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos informacijos apie pažangą ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti. Samdomi nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį. Visų pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į rezultatus orientuotos stebėsenos (angl. ROM) sistemoje gaunama glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą. Vykdant projektų vertinimus, kuriems vadovauja už projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams. Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis. Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui, sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones ir projektus. Visi šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Partnerystės priemonės veiklos aplinkai būdinga toliau nurodyta rizika, kad nebus pasiekti šios priemonės tikslai: – projektų ir programų įgyvendinimas įvairiose geografinėse teritorijose: PP bus skirta taikyti visame pasaulyje, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams. Pagal ją bus tęsiamas dabartinis bendradarbiavimas su pramoninėmis šalimis ir teritorijomis (kurioms skirta dabartinė ICI priemonė), tačiau taip pat bus pradedami nauji projektai ir (arba) programos kartu su šalių, su kuriomis iki šiol buvo daugiausia bendradarbiaujama teikiant oficialią paramą vystymuisi, grupe. Dėl priemonės pasaulinio masto gali kilti logistikos ir (arba) išteklių problemų, trukdančių vykdyti stebėseną ir ypač bet kokią veiklos priežiūrą vietoje; – pradedant naujas programas ir projektus, taip pat dėl rizikos, kad kai kurioms šalims partnerėms nepakaks institucinių ir administracinių gebėjimų, gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti priemones; – dėl tokio bendradarbiavimo priežiūros ir kiekybinio vertinimo ES ir šalyse partnerėse sunkumų gali susilpnėti Komisijos gebėjimas pranešti apie rezultatus ir už juos atsiskaityti; – dėl ekonominės (politinės) darbotvarkės gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti paramos priemones; – kadangi PP yra nauja priemonė, dėl jos įgyvendinimui remti delegacijose bei Komisijos būstinėje skiriamų žmogiškųjų išteklių ir administracinių asignavimų stokos šią priemonę gali būti sunku tinkamai valdyti. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Komisijos vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pateikti pakankamą patikinimą, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai. Siekiant užtikrinti Komisijos veiklos veiksmingumą bei efektyvumą ir sumažinti didelę riziką jos išorės bendradarbiavimo aplinkoje, kartu su visais Komisijos bendro strateginės politikos ir planavimo proceso elementais, vidaus audito aplinka ir kitais Komisijos vidaus kontrolės standartų reikalavimais bus taikomos šios priemonės: – prireikus, decentralizuotas bendradarbiavimo valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose; – aiškūs finansinės atsakomybės šaltiniai perduodant Komisijos būstinėje dirbančio perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno (direktoriaus/tarnybos vadovo) įgaliojimus delegacijos vadovui; – reguliarios ES delegacijų ataskaitos Komisijos būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas; – svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui; – reikšminga Komisijos būstinės parama ir rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu); – reguliari ex post kontrolė; – projektų ir programų ciklo valdymo metodika, įskaitant: – kokybiškas paramos priemones, taikomas pagalbos planavimui, jos teikimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai ir t. t.; – programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės stebėjimą vietoje; – reikšmingus vertinimo ir audito elementus. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Kadangi išorės veiksmų aplinka yra labai rizikinga, sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kiek įmanoma anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir koregavimų kontrolę mokėjimo procese. Praktikoje tai reiškia, kad vykdant atitikties kontrolę bus daugiausia remiamasi reikšmingais daugiamečiais ex ante tikrinimais, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. Atitikties reikalavimams sistemą sudaro šios svarbios dalys:  prevencinės priemonės;  privalomas pagrindinis bendradarbiavimo valdymo personalo mokymas, taip pat apie sukčiavimą;  atitikties ex ante vertinimai siekiant užtikrinti, kad visi įgyvendinimo partneriai imtųsi tinkamų kovos su sukčiavimu priemonių, siekdami užkirsti kelią sukčiavimui valdant ES lėšas ir nustatyti tokio sukčiavimo atvejus;  Komisija 2008 m. Akroje pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą ir susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį užtikrinamas punktualesnis, išsamesnis ir reguliaresnis duomenų teikimas apie paramos lėšas ir dokumentus;  nustatomieji ir taisomieji veiksmai;  ex ante operacijų tikrinimai, atliekami Komisijos tarnybų pagal visas sutartis ir mokėjimo operacijas;  išorės auditas ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą;  tikrinimai atgaline data (grindžiami rizika) ir lėšų susigrąžinimas. Be to, kilus įtarimui, kad pažeidimai yra tyčiniai (sukčiavimas), galima taikyti šias priemones:  mokėjimų termino sustabdymą, apie tai pranešant atitinkamam ūkio subjektui;  specialų auditą (ad hoc / teismo ekspertizės);  išankstinio perspėjimo sistemą ir sustiprintą sutarčių stebėjimą;  sutarties sustabdymą ir (arba) nutraukimą;  atmetimo procedūrą. Komisijos tarnybos visapusiškai bendradarbiaus su OLAF įgyvendinant veiksmų planą pagal Komisijos naująją kovos su sukčiavimu strategiją, Komisijos narių kolegijos priimtą 2011 m., siekiant užtikrinti, kad, inter alia: – vidaus kontrolė, kuria siekiama kovoti su sukčiavimu, būtų visapusiškai suderinta su Komisijos kovos su sukčiavimu strategija; – remiantis sukčiavimo rizikos valdymo požiūriu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos sritis ir reikiamus veiksmus; – sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti); – prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams analizuoti. 2.4 Kontrolės išlaidų ir naudos įvertinimas Partnerystės priemonės vidaus kontrolės ir valdymo išlaidos turėtų būti panašios į EuropeAid apskaičiuotas išorės veiksmų priemonių valdymo išlaidas (t. y. 6 proc. finansinio paketo). Visų EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc. nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. laikotarpiu finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo. Skaičiuojant valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones, mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat sudarytas paramos gavėjų). EuropeAid planuoja ilgainiui mažinti valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai. Nors ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur kas mažesnės negu rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Apibūdinimas…………………...……….] || DA / NDA ([17]) || ELPA[18] šalių || šalių kandidačių[19] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje || 19 01 04 08 – Išsivysčiusių šalių priemonė (IVP). Administracinio valdymo išlaidos 19 05 01 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis 19 05 02 – Korėjos pusiasalio energetikos vystymo organizacija (KEDO) 19 05 03 – Bandomasis transatlantinių metodų globaliems sunkumams įveikti projektas 19 09 03 – Kita bendradarbiavimo veikla nei oficiali vystymo pagalba Lotynų Amerikoje 19 09 02 – Parengiamieji veiksmai. Bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių Lotynų Amerikos šalių grupe 19 10 04 – Kita bendradarbiavimo veikla nei oficiali vystymo pagalba (Azija, Vidurinė Azija, Irakas, Iranas ir Jemenas) 19 10 01 03 – Parengiamieji veiksmai – Verslo ir mokslo mainai su Indija 19 10 01 04 – Pasirengimo veiksmai verslo ir mokslo mainams su Kinija 19 10 01 05 – Parengiamieji veiksmai – Bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių Azijos šalių grupe || DA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija…………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje || 19 01 04 08 – Partnerystės priemonė (PP). Administracinio valdymo išlaidos. 19 05 01 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis 19 05 02 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis –ankstesnės 2007–2013 m. programos užbaigimas (buvusi biudžeto eilutė 19 05 01) Pastaba. Kitos dabartinės biudžeto eilutės 19 09 ir 19 10 skyriuose liks iki veiksmų užbaigimo („p. m.“ įsipareigojimų atveju). || DA || NE || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje || || GD: FPI || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ||  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis, 2011 m. kainas indeksuojant 2 proc.) || || || || || || || || || 19 05 01 – Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal partnerystės priemonę || Įsipareigojimai || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1 089,710 || Mokėjimai (a) || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110 || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[20] || || || || || || || || || 19 01 04 08 – Partnerystės priemonė (PP) – administracinio valdymo išlaidos (b) || || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290 || IŠ VISO asignavimų FPI GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1 131,000 || Mokėjimai || =2+2a +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400 a) Veiklos išlaidų mokėjimai apskaičiuoti pagal standartinį projektų 4 metų ciklą: 20 proc.–30 proc.–30 proc.–20 proc. b) 4 proc. finansinio paketo sumos skirta administracinės paramos išlaidoms. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO || GD: FPI || ||  Žmogiškieji ištekliai || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111 ||  Kitos administracinės išlaidos || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116 || IŠ VISO FPI GD || Asignavimai || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 mln. EUR || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018–2020 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1 154,227 Mokėjimai || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO || REZULTATAI || Rezultato rūšis[21] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || 1 KONKRETUS TIKSLAS Strategijos „Europa 2020“ išorės matmens rėmimas, politiniai dialogai, pasaulinių problemų sprendimas || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 70,861 || || 74,571 || || 79,023 || || 84,164 || || 90,100 || || 96,884 || || 103,880 || || 599,483 || 2 KONKRETUS TIKSLAS Ekonominės partnerystės ryšiai, bendradarbiavimas verslo ir reguliavimo srityse || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 26,740 || || 28,140 || || 29,820 || || 31,760 || || 34,000 || || 36,560 || || 39,200 || || 226,220 || 3 KONKRETUS TIKSLAS Viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 24,567 || || 25,840 || || 27,372 || || 29,137 || || 31,182 || || 33,522 || || 35,932 || || 207,452 || Nepaskirtas rezervas || || 6,685 || || 7,035 || || 7,455 || || 7,940 || || 8,500 || || 9,140 || || 9,800 || || 56,555 || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 128,853 || || 135,586 || || 143,670 || || 153,001 || || 163,782 || || 176,106 || || 188,812 || || 1 089,710 Pastaba. 1 131,000 mln. EUR finansinio paketo paskirstymas konkretiems tikslams: 1 tikslui – 53 proc., 2 tikslui – 20 proc., 3 tikslui – 18 proc. Nepaskirtas rezervas: 5 proc. pagal poreikius bus paskirstyta 3 tikslams. Paskirstymas rezultatams nėra tinkamas dėl priemonės pobūdžio (nėra nustatyto rezultatų skaičiaus ir nėra vidutinių išlaidų). 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Santrauka – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Žmogiškieji ištekliai || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111 Kitos administracinės išlaidos || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,1160 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[22] || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Žmogiškieji ištekliai || 3,565 || 3,658 || 3,778 || 3,925 || 4,139 || 4,384 || 4,631 || 28,080 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1,282 || 1,456 || 1,652 || 1,875 || 2,079 || 2,310 || 2,557 || 13,210 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290 IŠ VISO || 8,224 || 8,462 || 8,750 || 9,090 || 9,512 || 9,991 || 10,489 || 64,517 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 17,4 || 17,3 || 17,1 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[23] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 13,0 || 12,9 || 12,8 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 2,0 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 19 01 04 08[24] || - būstinėje || || || || || || || || - delegacijose || 39,4 || 40,4 || 41,8 || 43,4 || 45,7 || 48,4 || 51,2 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || IŠ VISO || 71,8 || 72,5 || 73,5 || 74,9 || 77,2 || 79,9 || 82,7 Žmogiškieji ištekliai pagal 5 išlaidų kategoriją – tai naujajai partnerystės priemonei valdyti reikalingas personalas. Jie apima dabartinius FPI darbuotojus, valdančius dabartinę ICI priemonę, t. y. 3,6 AD; 7 AST; 4,3 AC, 2 AL Vašingtone = 17 FTE, o papildomų darbuotojų poreikis įvertintas 4 AD, 3 AST, 9 AC = 16 FTE. 19 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Programų ir projektų ciklo valdymas Išorės personalas || Programų ir projektų ciklo valdymas 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[25] Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – ý Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[26] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] Skirta JAV, Japonijai, Kanadai, Korėjos Respublikai, Australijai ir Naujajai Zelandijai; kai kurioms Azijos pramoninėms šalims ir teritorijoms, neįtrauktoms į Paramos vystymuisi komiteto (DAC) šalių paramos gavėjų sąrašą (Singapūrui, Honkongui, Makao, Taivanui ir Brunėjui), ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalims (Bahreinui, Kuveitui, Omanui, Katarui, Saudo Arabijai ir Jungtiniams Arabų Emyratams), taip pat neįtrauktoms į DAC oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąrašą. [2] „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010) 612), 2010 11 9. [3] Šios sritys – taika ir saugumas, skurdo mažinimas, humanitarinė pagalba, investicijos didinant narystės ES siekiančių ir kaimyninių šalių stabilumą ir ekonomikos augimą, pasaulinių problemų sprendimas, ES ir tarptautinių standartų bei vertybių propagavimas, parama užsienio valstybių ekonomikos augimui ir konkurencingumui. [4] „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“, COM(2011) 539, 2011 9 7. [5] OL L … [6] OL L 405, 2006 12 30. [7] „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM (2010) 2020. [8] COM(2011) 500. [9] OL L 55, 2011 2 28, p. 13–18. [10] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [11] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [12] Vertinimo nuoroda: Vadovų mokymo programos Japonijoje ir Korėjoje tarpinis vertinimas. 2010 m. vasario mėn. „Deloitte consulting“. [13] Vertinimo nuoroda: http://www.eeas.europa.eu/eu-centres/docs/2010_evaluation_en.pdf. [14] „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM/2010/612), 2010 11 9. [15] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [16] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [1