[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 28.5.2010 KOM(2010) 260 galutinis 2010/0154 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (Nauja redakcija) {SEC(2010) 639} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ĮVADAS Biudžetas yra viena iš pagrindinių ES politikos įgyvendinimo priemonių. Sąjungos ir jos piliečių labui įgyvendinamoms ES politikos sritims 2011 m. numatyta skirti daugiau nei 130 mlrd. EUR. Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis dar svarbiau, kad biudžeto vykdymo mechanizmai veiktų kuo veiksmingiau, palengvintų ES politikos įgyvendinimą ir kartu užtikrintų patikimą Europos mokesčių mokėtojų pinigų tvarkymą. Svarbu, kad šie mechanizmai būtų paprasti ir skaidrūs (ypač galutiniams ES lėšų gavėjams), suteiktų galimybę geriau panaudoti į ES biudžetą neįtrauktus išteklius ir kartu sustiprintų Komisijos atskaitomybę už biudžeto vykdymą, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnyje. Finansiniame reglamente (toliau – FR[1]) išdėstyti visi Sąjungos biudžeto vykdymą reglamentuojantys principai ir taisyklės. Jis yra horizontaliojo pobūdžio, nes taikomas visoms išlaidų sritims ir visoms įplaukoms. FR turi būti peržiūrimas kas trejus metus arba paaiškėjus, kad tai yra būtina, ir šiuo pasiūlymu atliekama tokia peržiūra po trejų metų. Jame taip pat atsižvelgiama į būtinybę dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis iš naujo persvarstyti biudžeto vykdymo mechanizmus atsižvelgiant į būsimus politikos uždavinius[2]. Pirmą kartą ši kas trejus metus atliekama peržiūra vyksta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje numatytą įprastą teisėkūros procedūrą. Tekstas išdėstomas nauja redakcija pagal 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo[3]. Kad teisėkūros institucija susidarytų bendrą siūlomų pakeitimų vaizdą, FR įgyvendinimo taisyklės (toliau – ĮT[4]) pateikiamos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente kartu su FR kaip vienas rinkinys. Įgyvendinimo taisyklės, kuriose pateiktos išsamesnės FR papildančios nuostatos, bus priimtos deleguotuosius įgaliojimus vykdančios Komisijos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį. Atliekant šią peržiūrą neatsižvelgta į Lisabonos sutarties įsigaliojimo nulemtus pokyčius, išskyrus į pasiūlymą įtrauktus valstybių narių įsipareigojimus dėl vidaus kontrolės ir audito ir su jais susijusią valstybių narių atsakomybę pagal pasidalijamojo valdymo principą. Į kitus su Lisabonos sutartimi susijusius pokyčius dėl jų itin specifinio pobūdžio Komisija atsižvelgė pateikdama du atskirus ad hoc pasiūlymus: vieną, susijusį su Europos išorės veiksmų tarnybos įsteigimu[5], ir kitą, susijusį su naujomis biudžeto taisyklėmis[6] (dėl daugiametės finansinės programos įtraukimo į Sutartį ir visų pirma dėl naujosios metinės biudžetinės procedūros). Šiame pasiūlyme remiamasi 2009 m. spalio 19 d. viešosiomis konsultacijomis[7]; iš viso gautos 235 nuomonės, kurias pateikė už Sąjungos lėšų vykdymą atsakingos arba šias lėšas gaunančios suinteresuotosios šalys: tiek piliečiai, tiek viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojai, regioninės ir nacionalinės administracijos. Komisija savo pasiūlymą priėmė remdamasi šių konsultacijų rezultatais, taip pat savo veiklos tarnybų patirtimi ir atliekant ankstesnes peržiūras sukaupta patirtimi. 2. TVARKARAšTIS Dėl FR peržiūros bus deramasi tuo pat metu, kai bus rengiamos laikotarpiui po 2013 m. skirtos programos, taigi ją reikia vertinti atsižvelgiant į šias bendresnes sąlygas. Todėl svarbu, kad visi teisėkūros proceso dalyviai, visų pirma Europos Parlamentas ir Taryba, sutartų dėl įtempto šios peržiūros tvarkaraščio ir dėl poreikio užtikrinti FR įtvirtintų finansinių taisyklių ir sektoriams taikomų pagrindinių teisės aktų turinio darną. Kad tai būtų galima praktiškai įgyvendinti, jie turėtų siekti susitarti dėl teisės aktų rinkinio (FR ir ĮT), kuris galėtų įsigalioti iki 2011 m. pabaigos, – tai labai įtemptas tvarkaraštis, atsižvelgiant į įprastai teisėkūros procedūrai būdingus suvaržymus. 3. DABARTINėS PERžIūROS PAGRINDAS Į FR turėtų būti įtraukti tik pagrindiniai principai (FR II antraštinė dalis) ir pagrindinės biudžeto ir finansų valdymo taisyklės, o detalės turėtų būti nurodytos ĮT ir privalomos teisinės galios neturinčiuose aktuose, pavyzdžiui, vidaus gairėse. Šių principų turi būti laikomasi visuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose[8] ir jų turi paisyti visos institucijos; jie turi išlikti pastovūs, o nukrypti leidžiančių nuostatų skaičius turėtų būti apribotas iki griežto minimumo. Kalbant apie turinį, reikėtų išlaikyti pagrindinius finansinių reformų elementus, visų pirma: finansų pareigūnų vaidmenį, Kolegijos priimamų finansavimo sprendimų, susijusių su veiklos išlaidomis, reikšmę, kontrolės aspekto įtraukimą į veiklos tarnybų darbą, vidaus audito funkcijas, veikla grindžiamą biudžeto sudarymą, apskaitos principų modernizavimą ir pagrindines dotacijoms taikomas taisykles. Viešųjų pirkimų taisyklės turėtų būti išlaikytos ir atitikti viešųjų pirkimų direktyvas. Be to, reikėtų prisiminti, kad dėl visų problemų, kylančių taikant taisykles, FR keisti nebūtina. Didžioji dauguma per viešąsias konsultacijas nurodytų sunkumų kyla ne iš Finansinio reglamento arba tuos sunkumus būtų galima išspręsti aiškinant taisykles. Sunkumai taip pat kyla iš sektoriams taikomų reglamentų, dėl kurių detalumo ir sudėtingumo lygio smarkiai padidėja klaidų ar neteisingo aiškinimo rizika. Kalbant apie metodą, bet koks esminis keitimas įvertintas pagal tokias gaires: - mažinti paramos gavėjų, rangovų ir vykdančiųjų partnerių administracinę naštą; - kai įmanoma, sukurti sverto efektą biudžeto asignavimams; - palengvinti Komisijos pareigą pagal Sutarties 317 straipsnį vykdyti biudžetą ir siekti politikos tikslų tobulinant vykdymo priemones ir paprastinant taisykles ir procedūras; - užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų neteisėtų veikų[9]. 4. REFORMOS POREIKIS Reformos reikia, siekiant pritaikyti finansines taisykles prie naujų biudžeto vykdymo reikalavimų (bendrojo finansavimo su kitais pagalbos teikėjais, specialių finansinių priemonių, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimų), arba kai taikant pagrindinius principus sukuriamas neproporcingai didelis darbo krūvis (palūkanos iš išankstinio finansavimo) arba gali pernelyg sumažėti veiksmingumas (draudimas vykdyti biudžetą per privačiojo sektoriaus įstaigas). Reikia palengvinti ir mažų dotacijų skyrimo ir sutarčių sudarymo sąlygas. Be to, dėl Lisabonos sutartyje nustatytos naujos ĮT taikomos procedūros turėtų būti sukurtas naujas FR ir ĮT sąryšis, todėl reikia nuodugniai peržiūrėti visas finansines taisykles. Todėl kai kurios ĮT nuostatos, kuriose dabar apibrėžtos FR nuostatų išimtys arba nukrypti leidžiančios nuostatos, turėtų būti įtrauktos į patį FR, o ĮT turėtų apsiriboti tik techninėmis detalėmis ir įgyvendinimo procedūromis[10]. Atsižvelgdama į tai, Komisija savo pasiūlymą pagrindė tokiais tikslais: - leisti lanksčiau taikyti biudžeto principus – tai geriau atitiktų veiklos poreikius ir sumažintų nereikalingą administracinę naštą Sąjungos lėšų gavėjams; - racionalizuoti santykius su vykdančiaisiais partneriais, kuriems Komisija paveda valdyti programas arba dalį programavimo veiksmų (projektus), visų pirma atsižvelgiant į vykdančiojo partnerio pobūdį (valstybės narės, agentūros, EIB, viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojai ir t. t.) ir susijusią finansinę riziką (proporcingumą); - pertvarkyti dotacijų tvarką iš realiomis sąnaudomis (gamybos priemonėmis) grindžiamo valdymo į rezultatais (išdirbiu) grindžiamą sistemą, kad būtų galima tiksliau nustatyti politikos tikslus ir smarkiai supaprastinti procedūrinius ir dokumentams keliamus reikalavimus gavėjams, taip pat palengvinti vienkartinių išmokų naudojimą; - užtikrinti patikimą finansų valdymą ir kartu suteikti pakankamai veiksmų laisvės leidimus duodantiems pareigūnams, kad jie galėtų pritaikyti išteklius prie savo veiklos suvaržymų ir kylančios finansinės rizikos; - modernizuoti rizikos valdymo sistemą ir kontrolės priemones, kad jos būtų proporcingos klaidų tikimybei ir susijusioms sąnaudoms. 5. KOMISIJOS SIūLOMI PAKEITIMAI 5.1. Biudžeto principų taikymo išimtys Kalbant apie biudžeto vieningumo principą, reikėtų supaprastinti iš išankstinio finansavimo gaunamas palūkanas reglamentuojančias taisykles (FR 5, 5a straipsniai), nes dėl jų susidaro pernelyg didelė administracinė našta abiem pusėms ir kyla nesusipratimų tarp veiklos vykdytojų bei partnerių (ypač dabar, kai palūkanos mažos). Šios palūkanos renkamos laikantis patikimo finansų valdymo principo ir sudaro nemažą Sąjungos biudžeto įplaukų dalį (+/- 50 mln. EUR per metus). Todėl siūlomais pakeitimais daugiausia dėmesio skiriama dotacijų gavėjams, o prievolė uždirbti palūkanas iš išankstinio finansavimo ir susigrąžinti tokias palūkanas panaikinama, nebent įgaliojimų perdavimo susitarime numatyta kitaip. Vadinasi, nacionalinės agentūros galės pakartotinai panaudoti palūkanas, uždirbtas iš išankstinio programų, kurias jos valdo, finansavimo, o ES įstaigų uždirbtos palūkanos ir toliau turės būti kasmet susigrąžinamos. Dėl šios priemonės Sąjungos įvairios įplaukos kiek sumažės (+/- 15 mln. EUR). Laikantis universalumo principo siūloma dvejopa asignuotųjų įplaukų tvarka (FR 18 straipsnis) išskiriant du atvejus: 1. biudžeto valdymo institucijos iš pradžių skirtos lėšos pakartotinai panaudojamos tam pačiam tikslui ( vidaus asignuotosios įplaukos) ir joms taikoma esama tvarka (gali būti perkeliamos ne ilgesniam negu vienerių metų laikotarpiui, o perkėlus turi būti naudojamos pirmiau nei nauji asignavimai); ir 2. iš įvairių pagalbos teikėjų surinktos ir jų specialiai programai arba veiklai skirtos įplaukos ( išorės asignuotosios įplaukos : ELPA ir trečiųjų šalių įnašas į Sąjungos programą, bendras išorės veiksmų finansavimas su valstybėmis narėmis ir kitais pagalbos teikėjais ir pan.), kurioms turėtų būti taikoma lankstesnė perkėlimo tvarka, kad būtų galima laikytis pagalbos teikėjo nustatytos paskirties. Nustatyta atitinkama ataskaitų teikimo biudžeto valdymo institucijai tvarka. Laikantis biudžeto konkretumo principo reikėtų aiškiau išdėstyti asignavimų perkėlimus reglamentuojančias taisykles ir lanksčiau taikyti kai kurių perkėlimų, dėl kurių sprendimą priėmė Komisija, patvirtinimo procedūrą (FR 21, 23, 26 straipsniai), kad būtų atsižvelgiama į poreikį geriau vykdyti biudžetą, ypač kiek tai susiję su mokėjimų asignavimais, asignuotosiomis įplaukomis ir administraciniais asignavimais, kurie yra bendri kelioms antraštinėms dalims. Taip pat siūloma supaprastinti taisykles, susijusias su perkėlimais, apie kuriuos reikia pranešti biudžeto valdymo institucijai, kad būtų išvengta pasikartojančių vėlavimų juos atliekant. Atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą, kuris apima proporcingumo sąvoką, į FR turėtų būti įtraukta toleruotinos rizikos sąvoka (FR 28b straipsnis). Šio per paskutinę peržiūrą pateikto ir dabar išsamia kontrolės sąnaudų ir naudos analize pagrįsto pasiūlymo tikslas – nustatyti kiekvienos politikos srities toleruotinos klaidų rizikos lygį, atsižvelgiant į kontrolės sąnaudas, klaidų riziką ir politikos naudą. Dėl to kai kuriose srityse reikės nustatyti toleruotinos rizikos lygį virš 2 % reikšmingumo ribos, kurią Audito Rūmai taiko visoms politikos sritims, kad padarytų išvadą dėl pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Teisėkūros institucija nuspręs dėl toleruotinos rizikos lygio ir nustatys sąnaudų požiūriu veiksmingą kontrolės lygį, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucija (t. y. Europos Parlamentas) turėtų tinkamesnį pagrindą vertinti Komisijos atliekamo rizikos valdymo kokybę. Dėl metinio periodiškumo principo FR keisti nesiūloma, išskyrus išorės asignuotųjų įplaukų perkėlimo į kitą laikotarpį taisykles (FR 10 straipsnis), kad būtų atsižvelgta į dvejopą asignuotosioms įplaukoms taikomą tvarką. Vis dėlto Komisija visiškai suvokia kai kurių jos vykdančiųjų partnerių daugiametėse programose (EIB, ITER, Galileo , jungtinių technologijų iniciatyvų valdomose mokslinių tyrimų programose ir t. t.) išreikštą susirūpinimą ir prašymą prieš pasirašant sutartį arba susitarimą su Komisija užtikrinti, kad būtų toliau vykdomas Sąjungos biudžeto įsipareigojimas dėl konkretaus projekto, kuris kartais gali tęstis ilgiau nei dabartinė daugiametė finansinė programa. Reikėtų pastebėti, kad pagal FR 76 straipsnio 3 dalį toks užtikrinimas dabar suteikiamas numatant metines išmokos dalis, kai pagrindiniame teisės akte nustatomos metinės sumos visam daugiametės finansinės programos galiojimo laikui (pvz., struktūrinių fondų atveju) ar net ilgiau (pvz., ITER atveju). Nors toks finansinio programavimo dokumentas[11] yra orientacinis, jame pateikiama tinkama informacija apie metines sumas, numatytas svarbioms programoms, pvz., jungtinėms technologijų iniciatyvoms ir, svarbiausia, jame pateikiama vidutinės trukmės laikotarpio Sąjungos finansavimo perspektyva, kurią nori žinoti kai kurie Sąjungos vykdantieji partneriai. Be to, teisiniuose pagrinduose nustatytomis metinėmis sumomis užtikrinamas tikrumas padidėjo pradėjus plačiau taikyti bendro sprendimo procedūrą, kuri dabar yra įprasta teisėkūros procedūra. Galiausiai su skaidrumo principu susijusių pakeitimų nesiūloma. 5.2. Biudžeto vykdymas 5.2.1. Biudžeto vykdymo būdų racionalizavimas – nuo 5 iki 2 būdų (FR 53 straipsnis ) Su vykdymo būdais susijusios nuostatos yra pagrindinis 2001 m. reformos elementas ir reglamentuoja biudžeto vykdymo užduočių įgaliojimų perdavimo trečiosioms šalims sąlygas. Jų tikslas – užtikrinti, kad nepriklausomai nuo pasirinkto būdo išlaidų vykdymo kontrolės ir skaidrumo lygis turėtų atitikti tą, kurio tikimasi iš Komisijos tarnybų, kaip nustatyta FR. Vis dėlto bėgant metams šios nuostatos pasidarė tokios sudėtingos, kad prarado savo loginį pagrindą. Todėl Komisijos pasiūlymu siekiama aiškiai išskirti : - situacijas, kai biudžetas vykdomas tiesiogiai (Komisijos arba vykdomųjų įstaigų, 53 straipsnio 1 dalies 1 punktas); - ir situacijas, kai biudžetas vykdomas netiesiogiai pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis būdu arba pavedant vykdymo užduotis kitiems subjektams ar asmenims (53 straipsnio 1 dalies 2 punktas). Pasiūlyme išdėstyti bendri visų rūšių netiesioginio valdymo reikalavimai ir numatytos specialios netiesioginio valdymo su valstybėmis narėmis nuostatos (FR 53a straipsnis). Pasiūlymu siekiama rasti tinkamą pusiausvyrą , tai yra palengvinti leidimus duodančio pareigūno užduotį nustatyti konkrečiai veiklai tinkamą biudžeto vykdymo būdą ir sukurti leidimus duodančiam pareigūnui saugesnę aplinką. Ši pusiausvyra sukuriama pasitelkus tokius du elementus: - atsižvelgiama į tarnybų veiklos poreikius, padidinant ex ante kontrolės proporcingumą specifinei veiklos rizikai ir bendrai veiklos kontrolės aplinkai, įskaitant priemones, kurių imasi Komisija, siekdama prižiūrėti ir remti vykdymą. Be to, siūlomos nuostatos siekiant įtraukti tokias rengiamas naujas finansines priemones, kaip EIB finansinės priemonės ir privačiojo ir viešojo sektorių partnerystės susitarimai; - sustiprinta valstybių narių ir subjektų arba asmenų, kuriems perduoti įgaliojimai pagal netiesioginio valdymo principą, atsakomybė ir racionalizuoti Komisijos kontrolės ir audito įsipareigojimai vykdant visų rūšių biudžeto valdymą. Tuo pat metu siūlomos nuostatos sustiprinti patikimą finansų valdymą , kad būtų užtikrina Komisijos atskaitomybė už biudžeto vykdymą. Jos susijusios su: - kontrolės ir audito įsipareigojimais, kurių turi laikytis valstybės narės ir įgaliotieji subjektai, kad užtikrintų tinkamą Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygį; - valdymo patikinimo deklaracijomis , pateiktomis vykdant visų rūšių netiesioginį biudžeto valdymą, kurių neturi atskirai patvirtinti biudžeto valdymo institucija, tai turėtų sustiprinti valstybių narių ir įgaliotųjų subjektų atsakomybę, o leidimus duodantis pareigūnas teikdamas ataskaitas turėtų geresnį patikinimo pagrindą. - Komisijos kontrolės ir audito įsipareigojimais, įskaitant sąskaitų patvirtinimo procedūras ir galimybę sustabdyti arba nutraukti išmokas. 5.2.2. Valstybių narių kontrolės ir audito įsipareigojimai (FR 53a straipsnis) Į šį pasiūlymą įtrauktos naujos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsniu grindžiamos nuostatos, kuriose pateikiami tokie elementai: suderinta administracinė struktūra valstybėse narėse; bendri toms struktūroms taikytini valdymo ir kontrolės įsipareigojimai; metinė valdymo patikinimo deklaracija su nepriklausoma audito išvada, kuria akredituota nacionalinė įstaiga prisiima atsakomybę už jai pavestų Sąjungos lėšų valdymą; finansinis sąskaitų patvirtinimas, Komisijos taikomi sustabdymo ir ištaisymo mechanizmai. Šios nuostatos turėtų būti taikomos tik kitos kartos, t. y. po 2013 m., konkretiems sektoriams taikomiems reglamentams (FR 187 straipsnis). 5.2.3. Mokėjimai ir patikos sąskaitos (FR 61 straipsnio 4 dalis) FR nuostatos apima tik banko sąskaitas, atidarytas gryniesiems pinigams valdyti apskaitos pareigūno atsakomybe. Turėtų būti leidžiama atidaryti patikos sąskaitas , skirtas programoms, kurias pagal netiesioginio valdymo principą įgyvendina finansų institucijos. Šios patikos sąskaitos būtų atidaromos leidimus duodančio pareigūno atsakomybe pritariant apskaitos pareigūnui. Be to, peržiūrėtos su išankstiniu finansavimu susijusios taisyklės (FR 81 straipsnis), numatant vieną išankstinio finansavimo išmoką, kuri būtų tvirtinama atsižvelgiant į veiklos įgyvendinimą. Dėl to ES dotacijų gavėjams būtų užtikrintas didesnis saugumas dėl gaunamos sumos, nes Komisija reguliariai tvirtintų sąnaudų tinkamumą finansuoti mokėdama tarpines išmokas. 5.2.4. Įplaukų operacijos (FR 73b, 74 straipsniai) Siekiant veiksmingiau apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, turėtų būti sustiprintos išieškojimą reglamentuojančios taisyklės. Visų pirma valstybės narės išieškojimą turėtų traktuoti taip, kaip traktuoja savo teritorijoje pateiktus savo pačių reikalavimus. Be to, siūloma supaprastinti įplaukų prognozių tvarką atsižvelgiant į biudžeto poreikius. Duomenis reikėtų registruoti, kai numatomos įplaukos yra susijusios su tam tikru tikimybės laipsniu ir gali būti apskaičiuojamos gaunant priimtiną apytikrę reikšmę. 5.2.5. Viešieji pirkimai (FR 88–107 straipsniai) Atsižvelgiant į 2004 m. viešojo pirkimo direktyva[12] nustatytus apribojimus, peržiūrėtos su viešaisiais pirkimais susijusios nuostatos, siekiant supaprastinti taisykles (taikomas ribinėms vertėms, banko garantijoms), atsižvelgti į specifinį EIB statusą Sutartyje ir tiksliau apibrėžti kai kurių nuostatų, visų pirmą taikomų ekspertų atrankai, taikymo sritį . Be to, tiekėjų duomenų bazė turėtų suteikti galimybę veiksmingiau bendrauti su potencialiais konkursų, kai sutarties vertė yra žemiau viešojo pirkimo direktyvoje nustatytos ribos, dalyviais. Dėl draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje taisyklių į FR 93 straipsnį įtraukta nuostata, leidžianti nukrypti nuo draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, kai to reikia dėl besąlygiškų bendro intereso reikalavimų, visų pirma reikalavimo užtikrinti institucijų veiklos tęstinumą. Šia nuostata siekiama suderinti FR taisykles su atitinkama direktyva. FR 95 straipsnyje įvesta nuostata, kuria ECB ir EIB leidžiama naudotis centrine draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje duomenų baze tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir ES institucijoms. Galiausiai į FR 96 straipsnio 2 dalį įtraukta nuostata, nustatanti patikimą administracinių sprendimų dėl draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje ir finansinių nuobaudų skyrimo skelbimo teisinį pagrindą, atitinkantį duomenų apsaugos reikalavimus. 5.2.6. Dotacijos (FR 108–120 straipsniai) Dotacijas reglamentuojančios taisyklės į FR ir ĮT pirmą kartą įtrauktos 2002 m. redakcijoje. Per 2006 m. peržiūrą padaryta nedaug pakeitimų, kurių, kaip pasitvirtino, nepakanka norint sumažinti veiklos tarnyboms ir gavėjams tenkančią administracinę naštą. Dėl šios naštos tarnybos negali naudoti savo išteklių politikos tikslams ir laiku pasiekti rezultatų, o gavėjai dėl jos susiduria su pernelyg dideliu biurokratizmu. Tai nulemia dvi tiesioginės priežastys: pernelyg didelis viešųjų pirkimų ir dotacijų taisyklių ir procedūrų panašumas, nors šių priemonių paskirtis skirtinga (pirmuoju atveju – įsigijimas, antruoju – paramos teikimas); ir tai, kad vykdant dotacijų kontrolę dėmesys sutelkiamas į realias sąnaudas (realiomis sąnaudomis grindžiama dotacija), o ne į tikėtinus projektų rezultatus (išdirbį). Todėl Sąjungos taikomą tvarką siūloma pertvarkyti į rezultatais grindžiamą sistemą , remiantis apibrėžtais sutartais rodikliais ir tikslais (išdirbiu ir rezultatais), smarkiai supaprastinti vienkartinių išmokų tvarką (vienkartines išmokas, standartinius vieneto įkainius ir nustatyto dydžio išmokas) ir aiškiai jas atskirti nuo bet kokio faktinių įgyvendinimo sąnaudų vertinimo (FR 109 straipsnis). Šis naujas požiūris turėtų būti iš esmės įtvirtintas įgyvendinimo taisyklėse ir apimtų kontrolės metodus (įskaitant veiklos auditą), o kartu būtų užtikrinta, kad būtų paisoma bendrųjų dotacijoms taikomų principų. Dėl šių priežasčių didžiausia vienai vienkartinei išmokai taikoma ribinė vertė (25 000 EUR) turėtų būti išbraukta ir dėl jos turėtų nuspręsti Kolegija priimdama specialią vienkartinių išmokų sistemą. Siekdama užtikrinti, kad vienkartinių išmokų naudojimas būtų leidimus duodančio pareigūno atliekamo rizikos vertinimo dalimi ir kad jų gavėjams būtų taikomos vienodos sąlygos, Komisija turėtų priimti vienkartinių išmokų nustatymo sistemą (apimančią derėjimą su finansuojama veikla, didžiausią sumą, apskaičiavimo pagrindą ir metodą), išskyrus mažos vertės dotacijas (≤ 50 000 EUR). Leidimus duodantis pareigūnas programos trukmės laikotarpiu galėtų nustatyti vienkartines išmokas, standartinius vieneto įkainius ir nustatyto dydžio išmokas, remdamasis preliminariu biudžetu, kurį parengia pareiškėjas atsižvelgdamas į savo vidaus apskaitos praktiką, į kurį įtrauktos tik tokios priimtinų sąnaudų kategorijos, kurias pareiškėjas sistemingai taiko panašioms operacijoms (nėra žalingo ES lėšų naudojimo tendencijų). Tuo pat metu realių sąnaudų tvarka , kuri ir toliau būtų nustatytoji tvarka, turėtų būti peržiūrėta (paaiškintos įvairių tipų sąnaudos, faktiškai patirtos sąnaudos, įnašai natūra, pelnas), o galimas iš veiklos gautas pelnas turėtų būti susigrąžinamas proporcingai (jeigu ES dengia 50 % sąnaudų, susigrąžinama tik 50 % pelno). Kalbant apie laipsnišką dotacijų veiklai mažinimą (FR 113 straipsnio 2 dalis), siūloma šios taisyklės visiškai neatsisakyti, o per ketverius metus peržiūrėti jos taikymą, nes iš principo ji yra pateisinama. ĮT dotacijų skyrimo procedūros peržiūrėtos, kad leidimus duodantis pareigūnas turėtų kuo daugiau galimybių pasirinkti tinkamą procedūrą (sprendimas ar susitarimas, banko garantijos ar dokumentai, kuriais remiantis vertinami veiklos ir finansiniai pajėgumai). Be to, reikėtų palengvinti mažos vertės dotacijų skyrimą: pašalinti pernelyg didelius administracinius reikalavimus, atsižvelgiant į proporcingumo principą, ir padidinti esamą ribinę vertę (nuo 25 000 iki 50 000 EUR). Taip tęsiama 2006 m. pradėta tendencija. Pasitvirtino, kad taisyklės, kuriomis išimtiniais atvejais leidžiama skirti pakopines dotacijas , yra per griežtos, todėl jas reikėtų sušvelninti (FR 120 straipsnio 2 dalis), kad gavėjas galėtų perskirstyti savo dotaciją kaip subsidijas trečiosioms šalims. Dėl to turėtų būti geriau vykdomos programos, skirtos didelei fizinių asmenų grupei, kurią galima pasiekti tik per du lėšų perdavimo lygius (universitetus programos Erasmus tikslais, NVO dėl pinigų pervedimo programų išorės veiksmų srityje). Komisija siūlo palengvinti pakopinių dotacijų procedūras ir panaikinti arba sušvelninti tam tikrus dabartinius apribojimus, jeigu svarbiausias veiklos tikslas yra lėšų perskirstymas, taip pat su sumų išieškojimu susijusius apribojimus, jeigu pirmo lygio gavėjas pateikia atitinkamas garantijas. Principas, ribojantis pirmo lygio gavėjo laisvę perskirstyti dotacijas, išlaikomas. Be to, leidimus duodantiems pareigūnams turėtų būti suteikta lankstumo vykdančiųjų partnerių grupę, pavyzdžiui, tinklo dalimi esantį konsorciumą, laikyti vienu gavėju. FR 109 straipsnio 6 dalimi taip pat suteikta procedūrinio lankstumo skiriant dotacijas EIB, atsižvelgiant į jo ypatingą padėtį pagal Sutartį. Galiausiai siūlomos nuostatos, leidžiančios išplėsti išvadų dėl sistemingų klaidų taikymą pagal realių sąnaudų tvarką , kai tokios klaidos nustatomos per ex post auditą. Šiais atvejais atsakingam leidimus duodančiam pareigūnui turėtų būti leista taikyti tokio pat dydžio finansinių klaidų ištaisymą kitiems neaudituotiems to paties gavėjo įgyvendintiems projektams ir išieškoti atitinkamas sumas, jeigu gavėjas negali įrodyti, kad klaida nepaveikia neaudituotų projektų. 5.2.7. Apdovanojimai (FR nauja VIa antraštinė dalis, 120a straipsnis) Apdovanojimai įteikiami laimėjus konkursus ir yra skirtinga nei dotacijos Sąjungos finansavimo priemonė. Todėl siūloma atskiroje FR antraštinėje dalyje įvesti su apdovanojimais susijusias nuostatas. Jose Sąjungos įnašas visiškai atskiriamas nuo nuorodų į numatomas sąnaudas. 5.2.8. TFI valdomos finansinės priemonės (FR nauja antraštinė dalis VI B , 120b, 120c straipsniai) Vis dažniau pripažįstama, kad finansinėmis priemonėmis galima sukurti tinkamą sverto efektą ES lėšoms, ypač kai jos naudojamos kartu su kitais fondais (garantijų fondais, rizikos kapitalu, mišriomis priemonėmis, kuriomis derinama Bendrijos dotacija ir paskola ar garantija). Siūloma numatyti naujos rūšies finansinį įnašą , nes šios finansinės priemonės, kurias dabar daugiausia įgyvendina EIB ir EIF, negali būti lyginamos su paslaugomis arba dotacijomis. Joms turi būti taikomos specialios nuostatos, kuriomis atsižvelgiama į jų vykdymo ypatumus (atnaujinamieji fondai, per bankų tinklus skiriami pakopiniai įnašai), ir kartu turi būti paisoma atsakomybės principų (tokių kaip rizikos dalijimasis arba bendras finansavimas ir nuobaudos už įsipareigojimų nevykdymą) ir patikimo finansų valdymo principų (rizikos, susijusios su viešųjų lėšų naudojimu, ribojimas). 5.2.9. Audito Rūmų ataskaitos ir pranešimai apie preliminariai nustatytus faktus (143 ir 144 straipsniai) Siūlomi keli pakeitimai, susiję su metinėmis ir specialiosiomis Audito Rūmų ataskaitomis, siekiant atsižvelgti į dabartinę praktiką (prieštaravimo procedūrą, kiekvienos institucijos atsakymo spausdinimą šalia arba po EAR pastabos, valstybių narių atsakymų perdavimą) arba racionalizuoti tvarkaraštį. Galiausiai nauja nuostata įteisinama EAR pranešimo apie preliminariai nustatytus faktus siuntimas Komisijos nariams, įstaigoms ir valstybėms narėms. 5.2.10. Sąjungos patikos fondai (FR 164 straipsnis) Siūloma leisti Komisijai sukurti ir valdyti Sąjungos patikos fondus, skirtus išorės veiksmams, kurie būtų naudojami ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmams po ekstremaliųjų situacijų (pvz., Haityje) arba teminėms priemonėms, kuriuose būtų sutelkti Sąjungos biudžeto įnašai ir kitų pagalbos teikėjų lėšos. Pagrindinis tokios vykdymo priemonės tikslas – suteikti galimybę Sąjungai veikti kaip pagrindiniam ir labiau matomam veikėjui paramos vystymuisi srityje. 5.2.11. Galimybė imti paskolas pastatams įsigyti (FR 179 straipsnio 3 dalies b punktas) Skaidrumo ir sąnaudų veiksmingumo sumetimais Komisija siūlo numatyti galimybę imti paskolas vieninteliu atveju – kai institucijos numato pirkti sau patalpas. Tai smarkiai supaprastintų esamą sistemą ir sąnaudų požiūriu būtų veiksmingiau, nes institucijos turėtų galimybę gauti naudos iš mažesnių palūkanų normų dėl Sąjungos kredito reitingo (AAA) finansų rinkoje ir galėtų plėtoti ilgalaikę nekilnojamojo turto politiką (visų pirma delegacijų, OIB ir OIL atveju). Praktiškai į biudžetą būtų įtraukiamos metinės paskolos dalys (t. y. paskolos grąžinimas), tačiau pačios pastatams skirtos paskolos neturi būti traukiamos į biudžetą, nes jomis finansuojamas ne biudžetas, o turto įsigijimas. Todėl pakeitimas įtrauktas ne į FR 14 straipsnį, bet į 179 straipsnį. ĮT 96 straipsnis, kuriame apibrėžtos iš laikinųjų įsipareigojimų dengiamos administracinės išlaidos, taip pat pakeistas, o kiekvienos metinės (arba periodinės) dalies mokėjimas turi būti traktuojamas kaip pasikartojančios administracinės išlaidos, panašiai kaip nuomos mokėjimas. 5.2.12. Lankstus požiūris į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus Komisijos pasiūlymu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus, visų pirma mokslinių tyrimų srityje, kadangi to labai pageidauja dauguma veiklos vykdytojų. Siūlomas lankstus požiūris turėtų būti taikomas įvairiems viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimams, priklausomai nuo jų struktūros ir tikslios finansuojamos veiklos apibrėžties (aiškiai nustatyti projektai ir MTP temos). Todėl siūloma prie esamų dviejų galimų struktūros formų (Bendrijos įstaigos pagal FR 185 straipsnį , kadangi jungtinės technologijų iniciatyvos šiandien yra partnerių konsorciumas, veikiantis kaip privatus juridinis asmuo arba kaip vien sutartiniais santykiais grindžiamas tinklas, gaunantis dotaciją pagal FR 108 straipsnį ) pridėti dvi naujas formas. Visų pirma numatyta: - leisti privačiojo sektoriaus įstaigoms pavesti įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus ir tuo tikslu valdyti ES lėšas (pvz., skirti dotacijas) pagal netiesioginio valdymo sistemą ( FR 53 straipsnio 1 dalies 2 punkto g papunktis ); - numatyti, kad, vykdant deleguotus įgaliojimus, būtų priimtas supaprastintas finansinio reglamento modelis, taikomas pagrindiniu teisės aktu sukurtoms įstaigoms, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ( FR 185a straipsnis ). Tokiame finansinio reglamento modelyje būtų išdėstyti bendrieji principai, kurie būtų privalomi siekiant užtikrinti patikimą ES lėšų valdymą ir tinkamą Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Tačiau viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms būtų taikomos jų pačių taisyklės (apskaitos, vidaus ir išorės audito, viešųjų pirkimų ir t. t.) pagal taikomą nacionalinę teisę ir pagrindinį teisės aktą. Todėl būtų galima pasirinkti geriausiai tikslus ir įgyvendinamą veiklą atitinkančią struktūrą: nuo sutartiniais santykiais grindžiamos tvarkos iki institucinės (įteisintos) struktūros, pastaroji apimtų Sąjungos įstaigą (FR 185 straipsnis), privačiojo sektoriaus įstaigą (FR 53 straipsnio 1 dalies 2 punkto g papunktis) ir mišrią įstaigą (FR 185a straipsnis ir 53 straipsnio 1 dalies 2 punkto e papunktis). 5.3. Baigiamosios nuostatos (FR 182–187 straipsniai) Dabar numatyta reguliariai kas trejus metus atliktina FR peržiūra neužtikrina pakankamai teisinio tikrumo ir finansinių taisyklių stabilumo. Be to, peržiūros mechanizmas yra labai nelankstus, juo neatsižvelgiama į ES biudžeto daugiamečio programavimo ciklą ir susijusius sektoriams taikomus teisės aktus. Todėl siūloma ateityje Finansinį reglamentą peržiūrėti bet kuriuo metu, kai paaiškėja, kad tai yra būtina, nesilaikant specialių laiko apribojimų. ê 1605/2002 (pritaikytas) ð naujas 2010/0154 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui ð Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ï taikomo finansinio reglamento (Nauja redakcija) TURINYS | 1 DALIS | BENDROSIOS NUOSTATOS ... | I ANTRAŠTINĖ DALIS | TAIKYMO SRITIS ... | II ANTRAŠTINĖ DALIS | BIUDŽETO PRINCIPAI ... | 1 skyrius | Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai ... | 2 skyrius | Metinio periodiškumo principas ... | 3 skyrius | Subalansuotumo principas ... | 4 skyrius | Apskaitos vieneto principas ... | 5 skyrius | Universalumo principas ... | 6 skyrius | Konkretumo principas ... | 7 skyrius | Gero √ Patikimo ∏ finansų valdymo principas ... | 8 skyrius | Skaidrumo principas ... | III ANTRAŠTINĖ DALIS | BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA ... | 1 skyrius | Biudžeto sudarymas ... | 2 skyrius | Biudžeto sandara √ struktūra ∏ ir pateikimas ... | IV ANTRAŠTINĖ DALIS | BIUDŽETO VYKDYMAS ... | 1 skyrius | Bendrosios nuostatos ... | 2 skyrius | Biudžeto vykdymo būdai ... | 3 skyrius | Finansų pareigūnai ... | 1 skirsnis | Pareigų atskyrimo principas ... | 2 skirsnis | Leidimus duodantis pareigūnas ... | 3 skirsnis | Apskaitos pareigūnas ... | 4 skirsnis | Avansinių lėšų administratorius … | 4 skyrius | Finansų pareigūnų atsakomybė … | 1 skirsnis | Bendrosios taisyklės … | 2 skirsnis | Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams ... | 3 skirsnis | Taisyklės, taikomos apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administratoriams ... | 5 skyrius | Įplaukų operacijos ... | 1 skirsnis | Nuosavųjų išteklių naudojimas ... | 2 skirsnis | Gautinų sumų įvertinimas Ö apskaičiavimas Õ ... | 3 skirsnis | Gautinų sumų nustatymas ... | 4 skirsnis | Leidimas išieškoti sumas ... | 5 skirsnis | Išieškojimas ... | 6 skyrius | Išlaidų operacijos ... | 1 skirsnis | Išlaidų paskirties nustatymas ... | 2 skirsnis | Išlaidų patvirtinimas ... | 3 skirsnis | Leidimas išlaidoms ... | 4 skirsnis | Išlaidų apišmokėjimas ... | 5 skirsnis | Išlaidų operacijų terminai ... | 7 skyrius | IT sistemos ... | 8 skyrius | Vidaus auditorius ... | V ANTRAŠTINĖ DALIS | VIEŠIEJI PIRKIMAI ... | 1 skyrius | Bendrosios nuostatos ... | 1 skirsnis | Taikymo sritis ir konkursų nugalėtojų nustatymo principai ... | 2 skirsnis | Skelbimas ... | 3 skirsnis | Viešųjų pirkimų procedūros ... | 4 skirsnis | Garantijos ir kontrolė ... | 2 skyrius | Nuostatos, taikomos sutartims, kurias Bendrijos √ Sąjungos ∏ institucijos sudaro savo pačių sąskaita ... | VI ANTRAŠTINĖ DALIS | DOTACIJOS ... | 1 skyrius | Dotacijų taikymo sritis ir formos ... | 2 skyrius | Principai ... | 3 skyrius | Dotacijų skyrimo procedūra ... | 4 skyrius | Mokėjimas ir kontrolė ... | 5 skyrius | Vykdymas ... | VII ANTRAŠTINĖ DALIS | SĄSKAITŲ √ ATASKAITŲ ∏ PATEIKIMAS IR APSKAITA ... | 1 skyrius | Sąskaitų √ Ataskaitų ∏ pateikimas ... | 2 skyrius | Informacija apie biudžeto vykdymą ... | 3 skyrius | Apskaita ... | 1 skirsnis | Bendrosios nuostatos ... | 2 skirsnis | Bendrosios sąskaitos ... | 3 skirsnis | Biudžetinės sąskaitos ... | 4 skyrius | Turto inventorius ... | VIII ANTRAŠTINĖ DALIS | IŠORĖSINIS AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMOAS Ö PATVIRTINIMAS Õ ... | 1 skyrius | Išorėsinis auditas ... | 2 skyrius | Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo √ patvirtinimo ∏ ... | ANTRA DALIS | SPECIALIOSIOS NUOSTATOS ... | I ANTRAŠTINĖ DALIS | EUROPOS ŽEMĖS ŪKIO GARANTIJŲ FONDAS ... | II ANTRAŠTINĖ DALIS | STRUKTŪRINIAI FONDAI, SANGLAUDOS FONDAS, EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDAS IR EUROPOS ŽEMĖS ŪKIO FONDAS KAIMO PLĖTRAI ... | III ANTRAŠTINĖ DALIS | MOKSLINIAI TYRIMAI ... | IV ANTRAŠTINĖ DALIS | IŠORĖS VEIKLA ... | 1 skyrius | Bendrosios nuostatos ... | 2 skyrius | Veiklos vykdymas ... | 3 skyrius | Viešieji pirkimai ... | 4 skyrius | Dotacijos ... | 5 skyrius | Sąskaitų auditas ... | V ANTRAŠTINĖ DALIS | EUROPOS ĮSTAIGOS ... | VI ANTRAŠTINĖ DALIS | ADMINISTRACINIAI ASIGNAVIMAI ... | VII ANTRAŠTINĖ DALIS | EKSPERTAI ... | TREČIA DALIS | PEREINAMOSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS ... | I ANTRAŠTINĖ DALIS | PEREINAMOSIOS NUOSTATOS ... | II ANTRAŠTINĖ DALIS | BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS ... | EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 322 straipsnį, taip pat į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę[13], perdavę teisės akto projektą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, ombudsmenui ir duomenų apsaugos pareigūnui, perdavę teisės akto projektą susipažinti nacionaliniams parlamentams, perdavę teisės akto projektą susipažinti Europos centriniam bankui ir Europos investicijų bankui, veikdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą[14], kadangi: ò naujas (1) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[15] buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi reikia padaryti naujų pakeitimų, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija. ê 1605/2002 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (2) Nuo tada, kai buvo priimtas 1977 m. gruodžio 21 d. finansinis reglamentas, taikomas Europos Bendrijų bendrajam biudžetui[16], situacija smarkiai pasikeitė, ypač dėl biudžeto plėtojimo finansinės perspektyvos, institucinių pokyčių ir per keletą etapų vykusios Bendrijos plėtros, aukščiau minėtas finansinis reglamentas buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Pirmiausia atsižvelgiant į reikalavimus supaprastinti teisės aktus ir administracines nuostatas ir sugriežtinti Bendrijos finansų valdymą, 1977 m. gruodžio 21 d. finansinis reglamentas, siekiant aiškumo, turėtų būti iš pagrindų pakeistas. ò naujas (3) Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatyti biudžeto principai ir finansinės taisyklės, kurių turi būti laikomasi visuose teisės aktuose ir kurių turi laikytis visos institucijos. Turi būti išlaikyti pagrindiniai to reglamento principai, sąvoka ir struktūra, taip pat pagrindinės biudžeto ir finansų valdymo taisyklės. Nukrypti nuo šių pagrindinių principų leidžiančias nuostatas reikėtų peržiūrėti ir kuo labiau supaprastinti, atsižvelgiant į jų tolesnį aktualumą, jų papildomą vertę metiniam Sąjungos biudžetui (toliau – biudžetui) ir į suinteresuotosioms šalims dėl jų tenkančią naštą. Būtina išlaikyti ir stiprinti pagrindinius finansų reformos elementus, t. y. finansų pareigūnų vaidmenį, kontrolės aspekto įtraukimą į veiklos tarnybų darbą, vidaus auditorius, veikla grindžiamą biudžeto sudarymą, apskaitos principų ir taisyklių, taip pat pagrindinių dotacijoms taikomų principų modernizavimą. ê 1995/2006 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (4) Siekiant užtikrinti 2007–2013 m. laikotarpiu priimtų pagrindinių teisės aktų ir finansinio √ šio ∏ reglamento suderinamumą, reikėtų atsižvelgti į minėtuose teisės aktuose numatytas biudžeto pajamas ir išlaidas įgyvendinančias nuostatas. ò naujas (5) Atsižvelgiant į praktinę patirtį, reikėtų padaryti keletą Finansinio reglamento pakeitimų, siekiant pritaikyti jį prie kintančių biudžeto vykdymo reikalavimų, pvz., bendrojo finansavimo su kitais pagalbos teikėjais, padidinti išorės pagalbos veiksmingumą ir palengvinti tokių specialių finansinių priemonių, kaip sudarytosios su Europos investicijų banku, naudojimą arba įgyvendinimą per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. ê 1605/2002 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (6) Šis reglamentas √ Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ∏ turėtų apsiriboti √ apsiribojo ∏ tik bendrųjų principų ir pagrindinių taisyklių, reglamentuojančių visą biudžeto sektorių, kuriam taikoma Sutartis √ taikomos Sutartys ∏, išdėstymu, tuo tarpu vykdymo nuostatos, siekiant, kad taisyklių hierarchija būtų aiškesnė ir būtų lengviau skaityti Finansinį reglamentą √ Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ∏, turėtų būti perkeltos į reglamentą dėl šio reglamento vykdymo taisyklių √ buvo išdėstytos 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[17] ∏. Dėl šių priežasčių Komisija turėtų būti įgaliota priimti vykdymo taisykles. ð Tačiau Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo galimybė deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti įgyvendinimo priemones suteikiama tik tuomet, kai siekiama papildyti ar iš dalies keisti neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas. Todėl kai kurios Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 išdėstytos nuostatos turėtų būti įtrauktos į šį reglamentą. Komisijos priimtos įgyvendinimo priemonės turėtų apsiriboti tik techninėmis detalėmis ir įgyvendinimo procedūromis. ï ê 1605/2002 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (7) Biudžetas turėtų būti sudaromas ir vykdomas laikantis keturių pagrindinių biudžeto teisės principų (vieningumo, universalumo, konkretumo, metinio periodiškumo) ir biudžeto tikslumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, gero √ patikimo ∏ finansųinio valdymo ir skaidrumo principų. ê1605/2002 4 konstatuojamoji dalis (8) Šis reglamentas turėtų dar kartą įtvirtinti šiuos principus ir apsiriboti kuo mažesniu išimčių, taikomų griežtai nustatytais atvejais, skaičiumi. ê 1605/2002 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (9) Laikantis vieningumo principo, šiame reglamente turėtų būti nurodyta, kad jis taip pat taikomas Europos Sąjungos sutarties nuostatų dėl bendros užsienio ir saugumo politikos bei policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose įgyvendinimo einamosioms Ö veiklos Õ išlaidoms, kai jos yra priskirtos biudžetui. Vieningumo ir biudžeto tikslumo principas reiškia, kad visos Bendrijų, o taip pat ir Sąjungos, įplaukos ir išlaidos, kai jos yra priskirtos biudžetui, turi būti įtrauktos į biudžetą. (10) ð Taisyklės, kuriomis reglamentuojamos iš išankstinio finansavimo gaunamos palūkanos, turėtų būti supaprastintos, nes dėl jų atsiranda pernelyg didelė administracinė našta tiek Sąjungos lėšų gavėjams, tiek Komisijos tarnyboms ir kyla nesusipratimų tarp Komisijos tarnybų ir veiklos vykdytojų bei partnerių. Siekiant supaprastinti taisykles, visų pirma taikomas dotacijų gavėjams, ir vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, prievolė uždirbti palūkanas iš išankstinio finansavimo ir susigrąžinti tokias palūkanas nebeturėtų būti taikoma. Tačiau turėtų būti galimybė įtraukti tokią prievolę į įgaliojimų perdavimo susitarimą, kad būtų galima pakartotinai panaudoti palūkanas, uždirbtas iš išankstinio programų, kurias valdo kai kurie įgaliotieji subjektai, finansavimo, arba jas susigrąžinti. ï ê 1605/2002 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (11) Laikantis metinio periodiškumo principo, reikėtų išsaugoti skirtumą tarp diferencijuotų ir nediferencijuotų asignavimų. Sprendimus dėl asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams perkėlimo į kitą laikotarpį turėtų priimti kiekviena institucija. Papildomus laikotarpius reikėtų numatyti tik tais atvejais, kai tai yra absoliučiai būtina, konkrečiai – EAGGF mokėjimų atveju. Atsižvelgiant į metinio periodiškumo principą, vVeiklos poreikiams patenkinti reikėtų √ išlaikyti dabartinį ∏ nustatyti didesnio lankstumo ir skaidrumo √ reikalavimų lygį ∏ reikalavimus. Perkelti asignavimus į kitą ataskaitinį laikotarpį turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, kai patiriamos išlaidos dėl tiesioginių išmokų ūkininkams iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF), įkurto 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo[18]. ê 1995/2006 9 ir 10 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) ð naujas (12) Daugiausia naujų žemės ūkio √ su žemės ūkio sritimi susijusiuose ∏ reglamentuose numatytų valstybių narių mokėjimo prašymų bus √ paprastai būna ∏ n biudžetinių metų pradžioje. Todėl (nuo n-1 metų lapkričio 15 d.) EŽŪGF išankstinių įsipareigojimų, pagal kuriuos padengiamos einamosios valdymo išlaidos (priskiriamos n metų biudžetui), didžiausią ribinę vertę reikėtų padidinti iki trijų ketvirtadalių atitinkamų asignavimų, numatytų paskutiniame patvirtintame žemės ūkio biudžete. Tekstas, susijęs √ Nuostatose, susijusiose ∏ su administracinių išlaidų išankstinių įsipareigojimų riba, turėtų būti iš dalies keičiamas taip, kad jame √ turėtų būtų nurodomi ∏ asignavimai, dėl kurių sprendimą priėmė biudžeto valdymo institucija, ir nenurodomi asignavimų perkėlimai. (13) EŽŪGF priskiriamų nediferencijuotų asignavimų naudojimas veterinarinėms priemonėms nepagrįstai trukdo įgyvendinti tokias priemones, ypač dėl nustatytų perkėlimų į kitą ataskaitinį laikotarpį galimybių apribojimų. Todėl šioms išlaidoms finansuoti turėtų būti leista naudoti diferencijuotus asignavimus, kadangi jie labiau atitinka daugiametį veiksmų pobūdį. ò naujas (14) Asignuotosioms įplaukoms taikomose perkėlimo į kitą laikotarpį taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į išorės ir vidaus asignuotąsias įplaukas. Siekiant paisyti pagalbos teikėjo nustatytos paskirties, išorės asignuotosios įplaukos turėtų būti automatiškai perkeliamos į kitą laikotarpį ir panaudojamos iki tol, kol įvykdomos visos su programa arba veikla, kuriai ji priskirta, susijusios operacijos. Kai išorės asignuotosios įplaukos gaunamos praėjusiais programos arba veiklos metais, taip pat turėtų būti galima jas panaudoti pirmaisiais tolesnės programos arba veiklos metais. Vidaus asignuotąsias įplaukas galima perkelti į kitą laikotarpį ne ilgesniam negu vienerių metų laikotarpiui, jeigu nenurodyta kitaip pagrindiniame galiojančiame teisės akte arba tinkamai pagrįstais atvejais. ê 1605/2002 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (15) Subalansuotumo principas yra pagrindinė biudžeto taisyklė. Dėl šios priežasties būtina pabrėžti, kad paskolų prašymas yra nesuderinamas su Bendrijos √ Sąjungos ∏ nuosavų išteklių sistema. Tačiau subalansuotumo principas √ neturėtų būti laikomas ∏ nesudaro kliūtimičių skolinimosi ir skolinimo operacijoms, garantuotoms Sąjungos bendrojo biudžeto. ê 1605/2002 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (16) Pagal EB sSutarties √ dėl Europos Sąjungos veikimo ∏ 277 √ 320 ∏ straipsnįio pirmą dalį ir Euratomo sutarties 181 straipsnio pirmą dalį taip pat turėtų būti nustatytas apskaitos vienetas, naudojamas biudžetui sudaryti bei vykdyti ir sąskaitoms pateikti. ê 1605/2002 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (17) Laikantis universalumo principo, turėtų būti √ buvo ∏ nebetaikomas įmokų grąžinimas ir pakartotinis naudojimas, √ ir ∏ juos kuriuos iš dalies turėtų pakeitėsti įplaukų paskirstymas ir galimybė perskirstyti atlaisvintus asignavimus. Šios pataisos nedaro įtakos sSpecialioms struktūriniams fondams taikytinoms taisyklėms √ tai neturėjo įtakos ∏. (18) ð Su asignuotosiomis įplaukomis susijusį nukrypimą reikėtų pakeisti, kad būtų atsižvelgta į vidaus asignuotųjų įplaukų, kurios atsiranda iš biudžeto valdymo institucijos patvirtintų asignavimų, ir į išorės asignuotųjų įplaukų, surinktų iš įvairių pagalbos teikėjų ir jų paskirtų specialiai programai arba veiklai, ypatumus. Be to, išorės pagalbos teikėjams ir toliau turėtų būti leidžiama bendrai finansuoti išorės veiksmus, visų pirma humanitarinius veiksmus, netgi tais atvejais, kai pagrindiniame teisės akte to nėra aiškiai numatyta. Siekiant palengvinti nekilnojamojo turto atsargų valdymą, į vidaus asignuotųjų įplaukų sąrašą turėtų būti įtrauktos pastatų pardavimo ar panašių operacijų įplaukos. ï ò naujas (19) Kiek tai susiję su asignuotųjų įplaukų pateikimu biudžeto projekte, reikėtų daugiau skaidrumo, numatant, kad į biudžeto projektą, kuriame nurodomos jo sudarymo dieną žinomos sumos, būtų įtrauktos asignuotųjų įplaukų sumos. ê 1995/2006 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (20) Šiuo metu prieš priimdama dovanojamą turtą, pavyzdžiui, dovanas arba palikimą, už kurį mokamas mokestis, Komisija privalo gauti biudžeto valdymo institucijos leidimus. Siekiant išvengti nereikalingų ir sudėtingų procedūrų, iki tol, kol Komisijai √ leidžiama ∏ gali priimti dovanojamą turtą, pavyzdžiui, dovanas arba palikimą, už kurį mokamas mokestis, biudžeto valdymo institucijos leidimus gauti turėtų būti privaloma tik tuo atveju, kai dovanojamo turto vertė viršija tam tikrą vertę ir už jį mokami dideli mokesčiai. ê 1605/2002 7 konstatuojamoji dalis (21) Laikantis konkretumo principo, institucijoms yra būtinas tam tikras lankstumas perkeliant asignavimus. Šis reglamentas turėtų suteikti teisę siūlyti bendrą finansinių ir administracinių išteklių paskirstymą pagal paskirtį. Asignavimų perkėlimo procedūros taip pat turėtų būti derinamos su visomis kitomis institucijomis, atsižvelgiant į tai, kad asignavimų personalui ir funkcionavimui perkėlimas yra kiekvienos institucijos kompetencija. Komisija asignavimus veiklos išlaidoms gali perkelti iš vieno skyriaus į kitą toje pačioje antraštinėje dalyje, bet ne daugiau kaip 10 % tiems finansiniams metams skirtų asignavimų, įrašytų eilutėje, iš kurios yra daromas perkėlimas. Biudžeto valdymo institucijai turėtų būti leidžiama sudaryti rezervus tik dviem atvejais: kai nėra pagrindinio teisės akto arba kai negalima užtikrinti, kad asignavimai yra pakankami. ê 1995/2006 13 ir 14 konstatuojamosios dalys ð naujas (22) Reikėtų supaprastinti asignavimų perkėlimus reglamentuojančias taisykles ir aiškiau išdėstyti tam tikras jų dalis, nes praktika parodė, jog jos yra sudėtingos ir neaiškios. ð Būtina užtikrinti geresnį biudžeto vykdymą, ypač kiek tai susiję su mokėjimų asignavimais, asignuotosiomis įplaukomis ir administraciniais asignavimais, kurie yra bendri kelioms antraštinėms dalims. Todėl turėtų būti leidžiama lanksčiau taikyti kai kurių perkėlimų patvirtinimo procedūrą. ï (23) Siekiant veiksmingumo, Komisijai turėtų būti leidžiama savarankiškai spręsti dėl asignavimų perkėlimų į kitą laikotarpį iš rezervo tais atvejais, kai biudžeto sudarymo metu nėra atitinkamą veiksmą reglamentuojančio pagrindinio teisės akto, bet jis priimamas tais metais. ð Be to, siekiant išvengti pasikartojančių vėlavimų atliekant perkėlimus (informaciją apie juos reikia pateikti biudžeto valdymo institucijai), būtina supaprastinti tų perkėlimų procedūrą ir tipologiją. Pirmiausia paaiškėjo, kad galimybė Komisijai priimti sprendimus dėl nepanaudotų biudžeto asignavimų perkėlimų tarptautinių humanitarinių nelaimių ir krizių atvejais yra aktuali ir veiksminga. Todėl ta galimybė turėtų būti suteikiama ir panašių įvykių, įvykusių po gruodžio 1 d., atveju. Tais atvejais, siekdama skaidrumo, Komisija turėtų iš karto pranešti apie savo sprendimą biudžeto valdymo institucijai. Komisija taip pat turėtų savarankiškai, neviršydama tam tikrų ribų, priimti sprendimą dėl perkėlimų iš neatidėliotinos pagalbos rezervo. ï ê 1995/2006 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (24) Komisijos vykdomus administracinius asignavimų perkėlimus reglamentuojančios taisyklės turėtų būti pritaikytos prie naujos veikla grindžiamo biudžeto (VGB) sudarymo √ suderintos su veikla grindžiamo biudžeto (VGB) sudarymo ∏ struktūraos. Todėl reikėtų numatyti galimybę netaikyti „pranešimo procedūros“. Finansinių metų paskutinį mėnesį Komisijai turėtų būti leista savarankiškai priimti sprendimą dėl personalo išlaidoms skirtų asignavimų perkėlimų, taikant tam tikras ribas. ê 1605/2002 11 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (25) Gero √ Patikimo ∏ finansų valdymo principas turėtų būti apibrėžiamas remiantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principais, o tai, kaip šių principų laikomasi, turėtų būti tikrinama pagal kiekvienai veiklai nustatytus išmatuojamus rodiklius, kurie leistų įvertinti rezultatus. Laikydamosi Komisijos nustatytų gairių √ rekomendacijų ∏, institucijos turėtų atlikti ex ante ir ex post vertinimus. ê 1995/2006 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (26) Reikėtų √ taip pat ∏ aiškiai nustatyti, kad patikimam finansų valdymui užtikrinti būtina veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, ir reikėtų apibrėžti pagrindines vidaus kontrolės sistemų savybes ir tikslus. (27) ð Kiek tai susiję su nuostatomis dėl proporcingumo, sąvoka „toleruotina klaidų rizika“ turėtų būti laikoma leidimus duodančio pareigūno atliekamo rizikos vertinimo dalimi. Institucijos turėtų galėti nutolti nuo 2 % reikšmingumo ribos, kurią taiko Audito Rūmai, kad padarytų išvadą dėl pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Toleruotinos rizikos lygiai būtų tinkamesnis pagrindas biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai įvertinti Komisijos atliekamo rizikos valdymo kokybę. Todėl teisėkūros institucija turėtų nustatyti toleruotinos klaidų rizikos lygį kiekvienai politikos sričiai, atsižvelgdama į kontrolės sąnaudas ir naudą. ï ê 1605/2002 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (28) Galiausiai, lLaikantis skaidrumo principo, turėtų būti tobulinama informacija apie biudžeto vykdymą ir Ö ataskaitas Õ sąskaitas. Taip pat turėtų būti nustatytas griežtas biudžeto paskelbimo terminas, paliekant Komisijai galimybę preliminariai paskelbti biudžetą laikotarpiu nuo Europos Parlamento pirmininko pareiškimo apie galutinį biudžeto priėmimą iki jo paskelbimo Europos √ Sąjungos ∏ Bendrijų oficialiajame leidinyje . Taip pat turėtų √ Turėtų ∏ būti išsaugota galimybė numatyti neigiamą rezervą. ê 1995/2006 6 konstatuojamoji dalis (29) Siekiant užtikrinti lėšų iš biudžeto panaudojimo skaidrumą, būtina sudaryti galimybę susipažinti su informacija apie tokių lėšų gavėjus nustatant tam tikrus būtinus apribojimus, kad būtų apsaugoti viešieji ir privatūs interesai, ir atsižvelgiant į Europos žemės ūkio garantijų fondo konkretų ataskaitinį laikotarpį. ê 1605/2002 13 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (30) Dabartinės nuostatos dėl biudžeto sudarymo ir pateikimo turėtų būti suderintos ir supaprastintos, panaikinant praktinės naudos neturintį skirtumą tarp papildančių biudžetų ir keičiančių biudžetų. (31) ð Kalbant apie biudžeto sudarymą, svarbu aiškiai apibrėžti Komisijos rengiamo biudžeto projekto struktūrą ir pateikimą. Prieš biudžeto projektą pateikiamo bendrojo įvado turinį reikėtų aprašyti išsamiau. Tai pat būtina įtraukti nuostatą dėl ateinančių metų finansinio programavimo ir dėl Komisijai suteikiamos galimybės pateikti darbinius dokumentus, siekiant pagrįsti biudžeto prašymus. ï ê 1605/2002 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (32) Komisijos biudžeto skyriuje √ skirsnyje ∏ asignavimai ir ištekliai turėtų būti nurodomi pagal paskirtį, t. y. biudžetas turėtų būti sudarytas pagal veiklas, siekiant padidinti biudžeto valdymo skaidrumą ir atsižvelgiant į gero √ patikimo ∏ finansų valdymo, ir ypač našumo bei efektyvumo tikslus. ê 1605/2002 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (33) Institucijoms turėtų būti suteikta galimybė lanksčiai valdyti privalomuosius biudžeto punktus √ pagal teisės aktus numatytus etatus ∏ atsižvelgiant į tai, kas yra leidžiama biudžete, ypač dėl to, kad dabar valdyme daugiau dėmesio turi būti kreipiama į rezultatus, o ne į priemones. Tačiau šią √ lankstumo galimybę ∏ laisvę ir toliau reikėtųia apriboti, nustatant biudžeto asignavimams dvi ribas – finansiniams metams ir visam paskirstytų punktų √ etatų ∏ skaičiui.; Bbe to, √ negalėtų ∏ negali būti jokios laisvės dėl √ AD 16, AD 15 ir AD 14 ∏ lygiųA 1, A 2 ir A 3 lygių pareigybių. ê 1995/2006 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (34) Siekiant geriau atspindėti Kiek tai susiję su biudžeto vykdymu, √ reikėtų nurodyti ∏ konkrečias bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ypatybes., būtina įvesti keletą su biudžeto vykdymu susijusių patikslinimų. Siekiant teisinio aiškumo, pagal EB sSutartį √ dėl Europos Sąjungos veikimo ∏ ir pagal ES sutarties V ir VI antraštines dalis taikomų pagrindinių aktų rūšys turėtų būti nustatytos ne įgyvendinimo taisyklėse, o finansiniame reglamente. Be to, reikėtų įrašyti √ įtraukti ∏ konkrečią nuostatą, kad būtų tinkamai atspindėta, kokių rūšių parengiamųjų priemonių galima imtis BUSP srityje. ê 1605/2002 16 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (35) Turėtų būti aiškesni įvairūs galimi biudžeto vykdymo būdai: arba būdas, kai biudžetą centralizuotai vykdo Komisija, arba būdas, kai jį vykdo Komisija kartu su valstybėmis narėmis, arba decentralizuotas biudžeto vykdymo būdas, kai trečiosios šalys gauna išorinę pagalbą, arba biudžeto vykdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis. Centralizuotą valdymą turėtų vykdyti arba tiesiogiai Komisijos departamentai, arba netiesiogiai, valdymą patikėdami Bendrijos teise arba nacionaline viešąja teise reglamentuojamoms institucijoms. Vykdymo būdai turėtų užtikrinti, kad bus laikomasi Bendrijos lėšų apsaugojimo tvarkos, koks subjektas bebūtų atsakingas už viso biudžeto ar tam tikros jo dalies įvykdymą, ir patvirtinti, kad pagal Sutarties 274 straipsnį galutinė atsakomybė už biudžeto vykdymą priklauso Komisijai. (36) ð Kalbant apie vykdymo būdus, kuriais visų pirma reguliuojamos vykdymo įgaliojimų perdavimo trečiosioms šalims sąlygos, laikui bėgant taisyklės pasidarė pernelyg sudėtingos ir jas reikėtų supaprastinti. Be to, reikėtų laikytis pirminio įgaliojimų perdavimo išorės vykdytojams tikslo – užtikrinti, kad nepriklausomai nuo vykdymo būdo išlaidų vykdymo kontrolės ir skaidrumo lygis turėtų atitikti tą, kurio tikimasi iš Komisijos tarnybų. Todėl reikėtų aiškiai išskirti tokias situacijas, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisija arba jos vykdomosios įstaigos, ir situacijas, kai biudžetą netiesiogiai vykdo trečiosios šalys. Tai turėtų padėti nustatyti bendrą netiesioginio valdymo tvarką su galimybe ją pritaikyti prie konkretiems sektoriams taikomų taisyklių, ypač kai biudžetą pagal pasidalijamojo valdymo principą netiesiogiai vykdo valstybės narės. Tokią bendrą tvarką pirmiausia turėtų sudaryti pagrindiniai principai, kurių Komisija turės laikytis, kai nuspręs netiesiogiai vykdyti biudžetą, ir pagrindiniai principai, kurių turės laikytis šalys, kurioms šios užduotys bus pavestos. Komisija turėtų galėti taikyti Sąjungos taisykles ir procedūras arba sutikti taikyti įgaliotojo subjekto taisykles ir procedūras su sąlyga, kad pastaroji garantuos lygiavertę Sąjungos finansinių interesų apsaugą. ï ê 1605/2002 17 ir 18 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) ð naujas (37) Kadangi Komisija yra atsakinga už biudžeto vykdymą, ji negali pavesti kitai institucijai jokių viešosios valdžios užduočių, kurioms įgyvendinti būtina teisė veikti savo nuožiūra. Šiame reglamente šis principas turėtų būti naujai suformuluotas ir jame turėtų būti nurodyta užduočių, kurias galima pavesti kitoms institucijoms, apimtis. Taip pat turėtų būti nurodyta, kad privataus sektoriaus institucijos, išskyrus tas, kurios teikia viešąsias paslaugas tam tikromis konkrečiomis sąlygomis, neturėtų galėti imtis vykdyti jokios biudžeto vykdymo priemonės, o tik teikti specialistų technines ir administracines paslaugas arba atlikti parengiamuosius ar pagalbinius darbus. (38) Laikantis skaidrumo ir gero finansų valdymo principų, viešojo sektoriaus institucijoms arba institucijoms, teikiančioms viešąsias paslaugas, kurioms Komisijos vardu yra patikėti biudžeto vykdymo uždaviniai, turėtų būti taikomos skaidrios viešųjų pirkimų procedūros, veiksminga vidaus kontrolė, sąskaitų sistema, kuri yra atskirta nuo kitos jų veiklos, ir išorinis auditas. (39) ð Subjektų – kitų nei valstybės narės, kurioms netaikomas ex ante vertinimas, – ex ante vertinimo taisyklės turėtų būti pritaikytos, siekiant garantuoti, kad visi įgaliotieji subjektai ir asmenys užtikrintų tokią Sąjungos finansinių interesų apsaugą, kurios reikalaujama pagal šį reglamentą. Vykdant Komisijos priežiūros užduotis, reikėtų numatyti kontrolės ir audito įpareigojimus, įskaitant sąskaitų patvirtinimo procedūras, taikomas visų tipų biudžeto valdymui. ï ò naujas (40) Siekiant atsižvelgti į veiklos poreikius ir palengvinti potencialių lėšų gavėjų arba vykdančiųjų partnerių atliekamą vykdymą, reikalavimai turėtų likti proporcingi specifinei veiklos rizikai ir bendrai veiklos kontrolės aplinkai. Vertinant trečiosios šalies arba subjekto gebėjimus laikytis tokių reikalavimų, reikėtų atsižvelgti į užduočių ir priemonių, kurias Komisija vykdo prižiūrėdama ir remdama veiklos vykdymą, pobūdį. Be to, siekiant geresnių biudžeto ir politikos rezultatų, į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos tokios naujos finansinės priemonės, kaip antai finansinės priemonės ir privačiojo ir viešojo sektorių partnerystė. ò naujas (41) Patirtis su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis (VPP), kurios pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnį oficialiai laikomos Sąjungos įstaigomis, rodo, kad reikia įtraukti papildomų alternatyvų, norint padidinti priemonių pasirinkimą, kad būtų įtrauktos įstaigos, kurių taisyklės lankstesnės ir privačiojo sektoriaus partneriai gali lengviau jas taikyti nei tas, kurios taikomos Sąjungos institucijoms. Tokioms alternatyvoms turėtų būti taikomas netiesioginis valdymas. Alternatyva turėtų būti įstaiga, įsteigta remiantis pagrindiniu teisės aktu, kuriai taikomos finansinės taisyklės ir kuri turėtų atsižvelgti į principus, būtinus patikimam Sąjungos lėšų finansiniam valdymui užtikrinti. Šie principai turėtų būti priimti deleguotuoju reglamentu ir turėtų būti grindžiami tais principais, kurių turi laikytis įstaigos, kurioms pavestos biudžeto vykdymo užduotys. Kita alternatyva turėtų būti įstaigų, kurias reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, VPP susitarimų vykdymas. ò naujas (42) Valstybių narių pagrindiniai kontrolės ir audito įsipareigojimai, kai jos netiesiogiai vykdo biudžetą pagal pasidalijamojo valdymo principą, kurie šiuo metu nustatyti tik konkretiems sektoriams taikomuose reglamentuose, pagal Sutarties 317 straipsnį turėtų būti įtraukti į šį reglamentą. Todėl būtina įtraukti nuostatas, kuriomis išdėstoma nuosekli visų susijusių politikos sričių sistema, suderinta administracinė struktūra nacionaliniu lygiu, bendri toms struktūroms taikytini valdymo ir kontrolės įsipareigojimai, metinė valdymo patikinimo deklaracija su nepriklausoma audito nuomonė ir metinė valstybių narių deklaracija, kuria jos prisiima joms pavestą atsakomybę už Sąjungos lėšų valdymą, finansinis sąskaitų patvirtinimas, Komisijos taikomi sustabdymo ir koregavimo mechanizmai. Išsamios nuostatos turėtų likti konkretiems sektoriams taikomuose reglamentuose. ê 1605/2002 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (43) Vadovaujantis Sutarties √ 322 ∏ 279 straipsniuo c punktu, šiame reglamente √ turėtų būti ∏ yra apibrėžti √ finansų pareigūnų, visų pirma ∏ leidimus duodančių pareigūnų, apskaitos pareigūnųo ir vidaus auditoriaus įgaliojimai ir pareigos. Leidimus duodantys pareigūnai √ turėtų būti ∏ yra visiškai atsakingi už visas įplaukų ir išlaidų operacijas, atliktas jų atsakomybės ribose, ir jie √ turėtų ∏ privalo atsakyti už savo veiksmus, prireikus taikant ir drausmines priemones. Dėl šios priežasties jų įgaliojimus reikėtų dar labiau sustiprinti, panaikinant centralizuotą išankstinę kontrolę ir ypač reikalavimą, kad finansų kontrolierius iš anksto tvirtintų įplaukų ir išlaidų operacijas, o apskaitos pareigūnas tikrintų, ar mokėjimas yra teisėtas. Apskaitos pareigūnas ir toliau √ turėtų likti ∏ lieka atsakingas už tinkamą mokėjimų atlikimą, įplaukų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą. Jis valdo √ turėtų valdyti ∏ iždą, tvarkytio sąskaitas ir yra √ būti ∏ atsakingas už institucijos finansiniųės atskaitomybės √ ataskaitų ∏ parengimą. Vidaus auditorius √ turėtų vykdyti ∏ vykdo savo pareigas vadovaudamasis tarptautiniais apskaitos √ audito ∏ standartais. Jo užduotis yra √ turėtų būti ∏ tikrinti tinkamą valdymo ir kontrolės sistemų, vykdomų leidimus duodančių pareigūnų, funkcionavimą. Vidaus auditorius nedalyvauja finansinėse operacijose ir nekontroliuoja tokių operacijų prieš tai, kai leidimus duodantys pareigūnai priima sprendimus; visą atsakomybę už šiuos sprendimus dabar prisiima leidimus duodantys pareigūnai. ò naujas (44) Kiek tai susiję su įgalioto leidimus duodančio pareigūno pareigomis, reikėtų paaiškinti kai kurias nuostatas, ypač tas, kurios susijusios su vidaus kontrolės procedūromis, kurias jis vykdo ex ante ir ex post, ir su jo atskaitomybe. Šiuo atžvilgiu jo metinės veiklos ataskaitos turinį reikėtų atnaujinti, atsižvelgiant į praktiką, t. y. įtraukti reikiamą finansinę ir valdymo informaciją, siekiant pagrįsti jo patikinimo pareiškimą dėl pareigų vykdymo. ê 1995/2006 24 konstatuojamoji dalis ð naujas (45) ð Reikėtų paaiškinti Komisijos apskaitos pareigūno atsakomybę, ypač reikėtų patikslinti, kad jis yra vienintelis asmuo, turintis teisę nustatyti apskaitos taisykles ir suderintus sąskaitų planus, tuo tarpu visų kitų institucijų apskaitos pareigūnai nustato savo institucijoms taikytinas apskaitos procedūras. ï Reikėtų aiškiau apibrėžti apskaitos pareigūnų atsakomybę už ataskaitų patvirtinimą remiantis leidimus duodančio pareigūno jiems pateikta finansine informacija. Šiuo tikslu apskaitos pareigūnamsui turėtų būti suteikiami įgaliojimai patikrinti informaciją, kurią gavo įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, ir prireikus pareikšti išlygas. ò naujas (46) Siekiant palengvinti tam tikrų programų arba veiklos, pavestos finansų institucijoms, vykdymą, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė atidaryti patikos sąskaitas. Finansų institucijų apskaitos knygose turėtų būti nurodyta, kad tokios banko sąskaitos atidarytos Komisijos vardu arba jos pavedimu. Jas turėtų valdyti finansų institucija leidimus duodančio pareigūno atsakomybe ir turėtų būti galimybė atidaryti jas ne tik eurais, bet ir kitomis valiutomis. ê 1605/2002 20 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (47) Leidimus duodančių pareigūnų, apskaitos pareigūnų ir avansinių lėšų administratorių atsakomybė nesiskiria √ neturėtų skirtis ∏ nuo kitų pareigūnų ir darbuotojų atsakomybės ir pagal Europos Bendrijų pareigūnų Tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų darbuotojų įdarbinimo sąlygas jiems turėtų būti taikomos galiojančios drausminės ir finansinio kompensavimo priemonės. √ Tačiau ∏ Kita vertus, atsižvelgiant į apskaitos pareigūnų ir avansinių lėšų administratorių pareigų specialų pobūdį, tam tikros specifinės nuostatos, įvardijančios jų netinkamo elgesio atvejus, turėtų ir toliau galioti.; Be to, reikėtų išsamiau paaiškinti leidimus duodančių pareigūnų atsakomybę. Su sukčiavimu nesusijusiais atvejais, siekiant, kad paskyrimų institucija gautų būtinas ekspertų išvadas, kiekviena institucija finansiniams netikslumams tirti √ turėtų ∏ sudarytio specialią komisiją, kuri √ turėtų ∏ nustatytio, ar yra toks netikslumas, dėl kurio pareigūnui ar kitam darbuotojui reikėtų taikyti drausminę priemonę ar reikalauti finansinės kompensacijos, ir kuri, nustačiusi problemas sistemoje, apie jas praneštų leidimus duodančiam pareigūnui arba vidaus auditoriui. Tačiau sukčiavimo atvejais, šiame reglamente turėtų būti nuorodos į galiojančias nuostatas dėl Europos Bendrijų √ Sąjungos ∏ finansinių interesų apsaugos ir kovos su √ Sąjungos ∏ Europos Bendrijų ir Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnų korupcija. ê 1995/2006 23 konstatuojamoji dalis (48) Reikėtų sudaryti galimybę kelioms institucijoms įsteigti bendras finansinių pažeidimų komisijas. ò naujas (49) Kiek tai susiję su įplaukų operacijomis, siekiant atsižvelgti į biudžeto poreikius, būtina optimizuoti gautinų sumų apskaičiavimo taisykles. Duomenis reikėtų registruoti, kai numatomos įplaukos yra susijusios su tam tikru tikimybės laipsniu ir gali būti apskaičiuojamos gaunant priimtiną apytikrę reikšmę. Supaprastinti reikėtų pradedant taikyti tam tikras specialias nuostatas dėl gautinos sumos sąmatos patikslinimo arba panaikinimo procedūrų. ê 1995/2006 26 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (50) Reikalavimų galiojimui turėtų būti nustatytas senaties terminas. Priešingai negu daugelyje valstybių narių, √ Sąjungoje ∏ Bendrijoje netaikomas senaties terminas, pagal kurį finansiniai reikalavimai po tam tikro laikotarpio nustoja galioti. Senaties terminas taip pat netaikomas √ Sąjungos ∏ Bendrijos skolų iš trečiųjų asmenų išieškojimui. Tokio senaties termino nustatymas atitinka patikimo finansų valdymo principą. (51) ðLėšų susigrąžinimo taisyklės turėtų būti aiškiau išdėstytos ir patobulintos. Paaiškinimo pirmiausia reikia siekiant patikslinti, kad nustatytos gautinos sumos panaikinimas nereiškia, kad atsisakoma Europos Sąjungos nustatytos teisės į grąžintinas sumas. Be to, siekiant sustiprinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, valstybės narės turėtų traktuoti Sąjungos lėšas, kurias prašoma kompensuoti, taip pat, kaip jų teritorijoje esančių viešųjų bendrovių reikalavimus. ï (52) Atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl laikinai surinktų baudų valdymo[19], baudos, nuobaudos ir sankcijos, taip pat bet kokios iš jų gautos pajamos turėtų būti užfiksuotos kaip biudžeto įplaukos tais metais, kurie eina po to, kai remiantis sprendimais, pagal kuriuos jos yra paskirtos, išnaudojamos visos teisinės gynimo priemonės. Šios taisyklės išimtis: sumą, ne didesnę kaip 2 % visos baudų arba nuobaudų sumos, kuri turi būti įrašyta į biudžetą, reikėtų atidėti ir skirti tuo komunikatu įsteigtam fondui paremti. ê 1605/2002 21 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (53) Turėtų būti apibrėžtos išlaidų biudžetinių ir teisinių įsipareigojimų sąvokos ir jų taikymo sąlygos. Siekiant sumažinti neveikiančių įsipareigojimų apimtį, turėtų būti apribotas laikas, per kurį remiantis bendrais biudžetiniaso įsipareigojimais būtų galima prisiimti atskirą teisinį įsipareigojimą. Be to, būtina √ reikėtų ∏ numatyti, kad atskiras įsipareigojimas panaikinamas, jei per trejus metus pagal jį nebuvo jokio mokėjimo. ò naujas (54) Kiek tai susiję su mokėjimais, taip pat vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, reikėtų paaiškinti įvairias mokėjimų rūšis. Be to, išankstinio finansavimo mokėjimus turėtų reguliariai tvirtinti atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, vadovaudamasis Komisijos apskaitos pareigūno nustatytomis apskaitos taisyklėmis. Šiuo tikslu reikėtų įtraukti atitinkamas nuostatas į sutartis, sprendimus dėl dotacijų, susitarimus dėl dotacijų ir įgaliojimų perdavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis. ê 1605/2002 22 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (55) Šis reglamentas turėtų apibrėžti mokėjimų tipus, kuriuos gali atlikti leidimus duodantysis pareigūnaias. Tokie mokėjimai iš esmės turi √ turėtų ∏ priklausyti nuo priemonės veiksmingumo ir jos rezultatų. Turėtų būti panaikintos miglotos avanso ir mokėjimo į sąskaitą sąvokos; jJei visa suma neišmokama iš karto, mokėjimai gali būti išankstiniai, tarpiniai ir galutinio likučio išmokėjimas. ê 1605/2002 23 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (56) Šis reglamentas turėtų nustatyti, kad tTikrinimo ir tvirtinimo, leidimo ir mokėjimo operacijos √ turėtų ∏ būtių atliktos per tokį laiką, kuris yra nustatytas įgyvendinimo taisyklėse, ir kad tais atvejais, kai to termino nesilaikoma, kreditoriai turėtų teisę iš biudžeto gauti delspinigius. ò naujas (57) Institucijoms turėtų būti leista suteikti išankstinį sutikimą oficialiai priimti elektroniniu būdu perduodamus dokumentus. Be to, vadovaujantis Komisijos sprendimais dėl elektroninių ir skaitmeninių dokumentų, finansinės nuostatos dėl įsipareigojimams taikomų patikrinimų turėtų būti atnaujintos ir jose turėtų būti aiškiai pripažinta teisinė elektroninių pavedimų formų ir sąskaitų vertė registruojant teisinius įsipareigojimus. ê 1995/2006 25 konstatuojamoji dalis (58) Reikėtų aiškiau apibrėžti Komisijos vidaus auditoriaus ir Bendrijų įsteigtų įstaigų santykį. Tokios įstaigos turėtų vykdyti savo vidaus auditą, kurio ataskaitos būtų teikiamos jų valdančiosioms taryboms, o Komisijos vidaus auditorius ataskaitas apie Komisijoje taikomas procedūras ir sistemas turėtų teikti Komisijos narių kolegijai. Reikėtų užtikrinti, kad Komisijos vidaus auditorius tik patvirtintų, kad įstaigų vidaus auditas atitinka tarptautinius standartus, ir šiuo tikslu jis turėtų turėti galimybę atlikti vidaus audito veiklos kokybės įvertinimus. ê 1995/2006 27 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (59) Šiame Finansiniame reglamente turėtų atsispindėti Ö bendrųjų Õ pagrindinių sutarčių svarba viešųjų pirkimų valdymui. Jame turėtų būti skatinama naudoti tarpinstitucines viešųjų pirkimų procedūras ir sudaryta galimybė institucijai ir valstybės narės susitariančiajai institucijai taikyti bendras viešųjų pirkimų procedūras. ê 1605/2002 24 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (60) Turėtų būti nustatyta, kad sutartims, kurias savo sąskaita sudaro Bendrijų institucijos, būtų taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų, koordinuojančių viešųjų darbų, paslaugų ir tiekimo sutarčių sudarymo tvarką, taisyklės; taisyklės, taikomos sutartims, sudarytoms trečiųjų šalių vardu, turėtų taip pat neprieštarauti tų direktyvų principams. ê Regulation 1995/2006 28 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (61) √ Kiek tai susiję su viešųjų pirkimų taisyklėmis ∏, Rreikėtų atlikti tam tikrus patikslinimus, kad šis reglamentas atitiktų 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo[20]. √ Sąjungos ∏ Bendrijos institucijoms reikėtų suteikti šioje direktyvoje valstybėms narėms numatytą galimybę nustatyti konkrečias procedūras, taikomas slaptomis paskelbtoms sutartims, kai jų vykdymui privaloma imtis specialių saugumo priemonių arba kai to reikia valstybės narės apsaugai užtikrinti. ê 1605/2002 25 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (62) Siekiant išvengti klaidų √ pažeidimų ∏ ir kovoti su sukčiavimu bei korupcija, taip pat skatinti gerą √ patikimą ∏ bei našų valdymą, kandidatai ar paraiškų teikėjai √ konkurso dalyviai ∏, padarę tokius netinkamus veiksmus arba turintys konfliktuojančių interesų, turėtų būti šalinami iš konkursų. ê 1995/2006 29 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (63) Laikantis Direktyvos 2004/18/EB nuostatų, būtina aiškiau išdėstyti draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje taisykles. Be to, sSiekiant teisinio tikrumo ir proporcingumo, šiame finansiniame reglamente reikėtų nurodyti ilgiausią laikotarpį, kuriuo draudžiama dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. √ Be to, ∏ Aatsižvelgiant į Direktyvą 2004/18/EB, reikėtų nustatyti draudimo dalyvauti viešųjųuosiuose pirkimųuose Ö procedūrose Õ taisyklių išimtį, kai prekės perkamos ypač palankiomis sąlygoms iš tiekėjo, kuris galutinai nutraukia savo verslo veiklą, arba iš bankrutuojančios įmonės administratorių ar likvidatorių, jeigu susitarta su kreditoriais, arba pagal nacionalinę teisę vykdoma tokio paties pobūdžio procedūra. (64) ð Siekiant sustiprinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, taip pat reikėtų patobulinti draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje taisykles. Kaip numatyta Direktyvoje 2004/18/EB, reikėtų paminėti pinigų plovimą. Be to, situacijos, kurioms esant kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių atžvilgiu buvo priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl teisės pažeidimo, susijusio su jų profesiniu elgesiu, arba dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje, pinigų plovimo ar panašių nusikalstamų pažeidimų, žalingų Sąjungos finansiniams interesams, draudžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, turėtų būti taikomos ir asmenims, įgaliotiems atstovauti, priimti sprendimus arba tikrinti šiuos kandidatus arba konkurso dalyvius. Tačiau dėl proporcingumo priežasčių draudimas dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje neturėtų būti taikomas kandidatams ir konkurso dalyviams, kurie gali įrodyti, kad ėmėsi atitinkamų priemonių prieš susijusius atstovauti įgaliotus asmenis. Galiausiai siekiant užtikrinti institucijos veiklos tęstinumą, derybų procedūrų atveju, kai dėl techninių arba meninių priežasčių, arba dėl priežasčių, susijusių su išimtinių teisių apsauga, sutartį galima pasirašyti tik su konkrečiu ūkinės veiklos vykdytoju, reikėtų įtraukti nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, remiantis bankrotu arba analogiška situacija, sunkiu profesiniu nusižengimu ir kai nesilaikoma socialinių įsipareigojimų. ï ê 1995/2006 30 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (65) Pagal viešųjų pirkimų procedūrą konkurso kandidataims ar dalyviaims finansiniame reglamente turėtų būti nustatyta pareiga √ privalėtų ∏ patvirtinti, jei to prašoma, duomenis apie pasiūlymą teikiančio juridinio subjekto savininkus arba jo valdymą, kontrolę ir jo atstovavimo įgaliojimus arba patvirtinti, kad jų subrangovai nėra patekę nei į vieną iš situacijų, √ dėl kurių neleidžiama dalyvauti konkursuose ∏ nurodytų finansinio reglamento 93 straipsnyje. Iš konkurso dalyvių nereikėtų reikalauti patvirtinti, kad jie nėra patekę nei į vieną iš situacijų, kurioms esant draudžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, kai jie joje dalyvauja siekdami sudaryti labai mažos vertės sutartis. ê 1995/2006 31 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (66) Siekiant padidinti viešųjų pirkimų procedūrų veiksmingumą, institucijos, vykdomosios agentūros √ įstaigos ∏ ir √ šiame ∏ finansiniame reglamente nurodytos įstaigos turėtų naudotis bendra kandidatų ar konkurso dalyvių, patekusių į situacijas, kurioms esant draudžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, duomenų baze. (67) ðNors Europos centrinis bankas (ECB) ir Europos investicijų bankas (EIB) turi specialų statusą Sąjungos struktūroje, jų nuosavi ištekliai naudojami finansiniams Sąjungos interesams. Todėl šios institucijos turėtų galėti naudotis centrinės draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje duomenų bazės, sukurtos siekiant apsaugoti finansinius Sąjungos interesus, informacija ir turėtų į ją atsižvelgti, kai savo atsakomybe sudaro sutartis pagal savo viešųjų pirkimų taisykles. ECB ir EIB taip pat turėtų pranešti Komisijai informaciją apie konkurso dalyvius, kurių atžvilgiu priimamas galutinis sprendimas dėl sukčiavimo ar panašių nusikalstamų pažeidimų, žalingų finansiniams Sąjungos interesams. ï ê 1605/2002 26 ir 27 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) ð naujas (68) Skaidrumo sumetimais kandidatams ir paraiškų teikėjams √ konkurso dalyviams ∏ turėtų būti tinkamu būdu pranešta apie konkurso √ nugalėtoją ∏ laimėtoją. (69) Stiprinant leidimus duodančių pareigūnų įgaliojimus, turėtų būti apsieinama be dabartinio Viešųjų pirkimų ir sutarčių patariamojo komiteto tikrinimo. ê 1995/2006 32 ir 33 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) (70) Siekiant atsižvelgti į konkurso nelaimėjusių dalyvių interesus, tikslinga numatyti, kad sutarties, kuriai taikoma Direktyva 2004/18/EB, negalima pasirašyti nepasibaigus pagrįstam status quo laikotarpiui. (71) Reikėtų aiškiau apibrėžti √ šiame ∏ finansiniame reglamente nurodytas institucijų pareigas sustabdyti viešųjų pirkimų procedūrą arba sutarties vykdymą sukčiavimo ir pažeidimų atvejais siekiant labiau taikyti √ kitas ∏ to reglamento atitinkamas nuostatas. ò naujas (72) Kiek tai susiję su administracinėmis ir finansinėmis nuobaudomis, sprendimams, kuriais nustatomos tokios nuobaudos, skelbti turėtų būti priimtas patikimas teisinis pagrindas, atitinkantis duomenų apsaugos reikalavimus. Duomenų apsaugos ir teisinio saugumo tikslais toks sprendimų skelbimas turėtų likti neprivalomas. ê 1605/2002 28 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (73) √ Sąjungos ∏ Bendrijos dotacijų skyrimo ir stebėjimo sistemoje turėtų būti konkrečios nuostatos dėl skaidrumo principų įgyvendinimo, vienodų sąlygų taikymo, bendrojo finansavimo, ð nesiekiančio pelno, proporcingai mažinamo dotacijų veiklai skyrimo ï, draudimo skirti dotacijas atgaline data ir kontrolės. ê 1605/2002 29 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (74) Siekiant išvengti dotacijų susikaupimo, turėtų būti negalima skirti dotacijas du kartus tai pačiai priemonei finansuoti ar einamosioms išlaidoms padengti tais pačiais metais. ê 1605/2002 30 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (75) Taip pat, kaip taisyklėse dėl viešųjų pirkimų, dotacijų skyrimui reikėtų taip pat nustatyti, kokiais pagrindais tam tikroms šalims neskiriamos dotacijos, kad institucijos galėtų tinkamai kovoti su sukčiavimu ir korupcija. ê 1605/2002 31 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (76) Siekiant užtikrinti aiškias institucijos ir naudos gavėjo teises ir pareigas bei jų laikymąsi, dotacija turėtų būti skiriama, sudarant raštišką susitarimą. ê 1995/2006 34, 35 ir 36 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) (77) √ Tačiau siekiant paprastumo ∏, Būtina supaprastinti dotacijų skyrimo taisykles. Rreikalavimai atlikti patikrinimus ir suteikti garantijas turėtų būti labiau proporcingi susijusiai finansinei rizikai. Būtina √ Reikėtų ∏ aiškiau apibrėžti dotacijų sąvoką, visų pirma kai finansuojama skolinimo veikla arba akcijų paketai ir su žuvininkystės rinkomis susijusios išlaidos. Siekiant √ užtikrinti patikimą ∏ pagerinti dotacijų valdymą ir supaprastinti procedūras, turėtų būti galima skirti dotacijas institucijos sprendimu arba pagal rašytinį susitarimą su gavėju. (78) Siekiant aiškumo ir skaidrumo, be labiau įprasto būdo atlyginti faktiškai patirtas išlaidas turėtų būti leidžiama atlikti vienkartinius ir nustatyto dydžio mokėjimus. (79) Siekiant teisinio aiškumo, į finansinį reglamentą reikėtų įtraukti įgyvendinimo taisyklėse šiuo metu nustatytas pelno nesiekimo taisyklės išimtis. Be to, reikėtų aiškiai nustatyti, kad dotacijų tam tikriems veiksmams paskirtis yra padėti sustiprinti finansinius pajėgumus arba gauti pajamų. ê 1525/2007 1, 4 ir 5 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) (80) 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių[21] nustatytos, inter alia , Europos politinių partijų finansavimo iš Sąjungos biudžeto taisyklės. Europos politinių partijų finansavimą reglamentuojančias Šias taisykles reikėtų adaptuoti, siekiant geriau atsižvelgti į ypatingas politinių partijų veiklos sąlygas, įskaitant darbotvarkių ir politinių iššūkių pokyčius, turinčius poveikį biudžetui, kurių politinės partijos negali numatyti rengdamos savo metines darbo programas ir biudžetus. Šiuo tikslu reikėtų numatyti ribotą galimybę vienų metų lėšas perkelti į kitų metų pirmąjį ketvirtį. (81) Siekiant padidinti partijų galimybes rengti ilgalaikius finansinius planus, atsižvelgti į kasmet kintančius finansavimo poreikius ir labiau skatinti partijas pasikliauti ne vien viešuoju finansavimu, Europos politinėms partijoms turėtų būti leista sudaryti ribotus finansinius rezervus iš nuosavų išteklių, gautų ne iš Sąjungos biudžeto, o iš kitų šaltinių. Pirmiau nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos yra taisyklės nesiekti pelno išimtys ir neturėtų sukurti precedento. ê 1995/2006 37, 38, 41 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) (82) Paaiškėjo, jog taisyklė, kad dotacijas reikėtų skirti remiantis kvietimu teikti pasiūlymus, yra tinkama. Tačiau patirtis parodė, kad tam tikrais atvejais dėl veiksmo pobūdžio neįmanoma pasirinkti gavėjų; tokiais atvejais √ ta ∏ ši taisyklė turėtų būti netaikoma. (83) Reikėtų patikslinti taisyklę, kad nė vienam gavėjui neturėtų būti skiriama daugiau negu viena dotacija tam pačiam veiksmui. Kai kuriuose pagrindiniuose teisės aktuose leidžiama derinti Bendrijos √ Sąjungos ∏ finansavimą iš įvairių šaltinių, o ateityje, siekiant užtikrinti išlaidų veiksmingumą, tokių atvejų gali √ pasitaikyti dažniau ∏ daugėti. Tačiau šiame finansiniame reglamente reikėtų aiškiai nustatyti, kad iš √ Sąjungos ∏ Bendrijos biudžeto tos pačios išlaidos negali būti finansuojamos du kartus. (84) √ Tam tikrais atvejais ∏ Tturėtų būti √ netaikomi ∏ panaikinti tam tikri gavėjų atitikimo reikalavimams apribojimai, kad dotacijas galima būtų skirti fiziniams asmenims ir tam tikrų kategorijų subjektams, kurie neturi juridinio asmens statuso. Laikantis proporcingumo principo, labai mažos vertės dotacijų atveju leidimus duodančiamtis pareigūnuias √ turėtų būti leidžiama ∏ gali nereikalauti, kad pareiškėjai patvirtintų, jog jie nėra patekę į kurią nors iš situacijų, kurioms esant draudžiama dalyvauti viešųjųuosiuose pirkimųuose Ö procedūrose Õ pagal √ šį ∏ atitinkamas finansinio reglamentąo nuostatas. (85) Dabartinėje šiame finansiniame reglamente nustatytoje taisyklėje nepakankamai aiškiai apibrėžiami viešųjų pirkimų standartai, kurių turi laikytis dotacijų gavėjai, todėl ją reikėtų supaprastinti. Taip pat reikėtų aiškiai numatyti atvejį, kai veiksmų įgyvendinimui būtina skirti finansinę paramą trečiosioms šalims. ò naujas (86) Atsižvelgiant į praktinę patirtį, reikėtų tiksliau išdėstyti vienkartinių išmokų tvarką (vienkartinės išmokos, standartiniai vieneto įkainiai ir nustatyto dydžio išmokos) ir aiškiai jas atskirti nuo bet kokio realių sąnaudų ex post patikrinimo. Kontrolės priemonės turėtų būti pritaikytos prie šio naujo metodo, suteikiant galimybę prašyti veiklos auditų, o išvadas taikyti ir neaudituotiems to paties lėšų gavėjo projektams, kai panašiuose projektuose nustatomos pasikartojančios klaidos. Galiausiai tam tikromis sąlygomis reikėtų suteikti galimybę lėšų gavėjui perskirstyti savo dotaciją kaip subsidijas trečiosioms šalims, siekiant palengvinti teisingą programų, skirtų daugeliui fizinių asmenų, kuriuos galima pasiekti tik per du lėšų perdavimo etapus, vykdymą. Šį perskirstymą atlikti turėtų būti leidžiama tol, kol pirmo lygio lėšų gavėjas pateikia atitinkamas garantijas, o susitarime dėl dotacijos yra atitinkamos nuostatos, kuriomis siekiama apriboti vertinimo ribą renkantis netiesioginius lėšų gavėjus, ir nurodoma skiriamų lėšų suma. ò naujas (87) Apdovanojimai, kaip nauja finansinės paramos rūšis, turėtų būti reglamentuojami ne pagal dotacijų skyrimo tvarką, o specialiomis taisyklėmis, kuriose nebūtų nuorodų į numatomas sąnaudas. Apdovanojimai turėtų būti metinės darbo programos dalis, o kai viršijama tam tikra viršutinė riba, juos turėtų skirti lėšų gavėjas arba rangovas po to, kai Komisija patvirtina jų skyrimo sąlygas ir kriterijus. ò naujas (88) Finansinės priemonės tampa vis naudingesnės, siekiant padidinti Sąjungos lėšų veiksmingumą, kai tos lėšos sutelkiamos kartu su kitomis lėšomis arba susijusios su sverto efektu. Kadangi tokių finansinių priemonių negalima lyginti su paslaugomis arba dotacijomis, reikia nustatyti naują finansinės paramos rūšį. ê 1605/2002 32 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (89) Apskaitos ir sąskaitų pateikimo srityje turėtų būti nustatyta, kad yra dviejų rūšių sąskaitos – bendrosios sąskaitos ir biudžeto sąskaitos, ir kad bendrosios sąskaitos sudaromos naudojant apskaitos kaupiamosiosuoju pagrindu √ apskaitos ∏ sistemą, o biudžeto sąskaitos yra skirtos biudžeto rezultatų Ö ataskaitai Õ sąskaitai ir ataskaitoms apie biudžeto įvykdymą parengti. ê 1995/2006 44 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (54) Apskaitai ir ataskaitoms taikomų taisyklių srityje ð reikėtų supaprastinti ataskaitų pateikimą, numatant, kad Sąjungos ataskaitas sudaro tik konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir suvestinės biudžeto ataskaitos. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad konsolidavimas taikomas tik iš Sąjungos biudžeto finansuojamoms institucijoms, siekiant atsižvelgti į specialų ECB nepriklausomumo statusą. Galiausiai ï finansiniame reglamente tTurėtų būti numatyta galimybė Komisijos apskaitos pareigūnui, vadovaujantis tarptautiniais standartais, nustatyti, kurių subjektų, be tų, kurie gauna Bendrijos √ Sąjungos ∏ subsidijas, atskaitomybė √ ataskaitos ∏ konsoliduojamosa, laikant, jog ataskaitų konsolidavimas nereiškia lėšų perkėlimo iš finansiškai savarankiškų įstaigų į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą ir neturi įtakos jų finansiniam ar veiklos savarankiškumui bei jų ataskaitų patvirtinimo procedūroms. ò naujas (55) Siekiant aiškiai atskirti Komisijos apskaitos pareigūno pareigas ir atsakomybę nuo institucijų arba įstaigų, kurių ataskaitos konsoliduojamos, apskaitos pareigūnų pareigų ir atsakomybės, reikėtų numatyti, kad kiekviena institucija arba įstaiga parengtų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą ir ją iki kitų finansinių metų kovo 31 d. nusiųstų biudžeto valdymo institucijai ir Audito Rūmams. ê 1605/2002 33 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (90) Principai, kuriais remiasi bendrosios sąskaitos ir pagal kuriuos pateikiamosa finansinės atskaitomybė √ ataskaitos ∏, turėtų būti grindžiami tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos principais ir √ 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąja Tarybos direktyva 78/660/EEB, grindžiama Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, ∏ Europos Parlamento bei Tarybos direktyvomis dėl tam tikrų √ tipų bendrovių ∏ įmonių √ metinių atskaitomybių ∏ metinės atskaitomybės√ [22] ∏, kai jos yra svarbios viešųjų paslaugų srityje. ê 1605/2002 34 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (91) Nuostatos dėl informacijos teikimo apie biudžeto vykdymą turėtų būti pritaikytos, √ siekiant įtraukti nuostatą apie tai, ∏ ir informacijai apie tai, kaip naudojami į kitus laikotarpius perkelti asignavimai, kaip jie skiriami ir naudojami iš naujo, informacijai, teikiamai įvairioms √ Sąjungos ∏ Bendrijos teisinėms institucijoms, taip pat turėtų būti tobulinamos mėnesinių duomenų teikimo ir pranešimų apie vykdymą priemonės; tokia informacija biudžeto valdymo institucijai turėtų būti siunčiama tris kartus per metus. ê 1605/2002 35 konstatuojamoji dalis (92) Turėtų būti suderinti institucijų taikomi apskaitos metodai, ir šioje srityje Komisijos apskaitos pareigūnas turėtų turėti iniciatyvos teisę. ê 1605/2002 36 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (93) Turėtų būti nurodyta, kad kompiuterizuotos finansų valdymo sistemos neturi apriboti Audito Rūmų galimybės susipažinti su pirminiais dokumentais. ò naujas (94) Būtina atnaujinti Sąjungos apskaitos taisykles ir principus, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų (TVSAS) taisykles. ò naujas (95) Nuostatos, susijusios su laikinosiomis ir galutinėmis ataskaitomis, turėtų būti atnaujinamos, visų pirma siekiant nustatyti ataskaitų informaciją, kuri turi būti pateikiama su ataskaitomis, siunčiamomis Komisijos apskaitos pareigūnui konsolidavimo tikslais. Taip pat reikėtų pateikti nuorodą į vadovybės pareiškimo raštą, kurį iš biudžeto finansuojamos institucijos ir įstaigos prideda prie savo siunčiamų galutinių ataskaitų Audito Rūmams, ir į vadovybės pareiškimo raštą, pridedamą prie siunčiamų Sąjungos galutinių konsoliduotųjų ataskaitų. Galiausiai reikėtų nustatyti ankstesnį terminą, kad Audito Rūmai galėtų pateikti savo pastabas dėl institucijų, išskyrus Komisiją ir iš biudžeto finansuojamas įstaigas, laikinųjų ataskaitų, kad šios institucijos galėtų parengti savo galutines ataskaitas, atsižvelgdamos į Audito Rūmų pastabas. ê 1605/2002 37 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (96) Reglamentuojant išorėsinio audito ir biudžeto įvykdymo Ö patvirtinimo Õ klausimus, svarbu nurodyti, kad nors Komisija yra visiškai atsakinga už biudžeto vykdymą, tais atvejais, kai biudžeto valdyme dalyvauja ir valstybės narės, jos turi bendradarbiauti su Audito Rūmais audito procese ir su biudžeto valdymo institucija, sprendžiant biudžeto įvykdymo Ö patvirtinimo Õ klausimus. ê1605/2002 38 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (97) Siekiant √ Terminais iki priimant sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo turėtų būti ∏ sukurtosi optimaliosas sąlygosas sąskaitų √ ataskaitų ∏ pateikimui ir sprendimuio dėl biudžeto įvykdymo Ö patvirtinimo Õ procedūrosai, turėtų būti iš dalies pakeisti įvairių etapų terminai iki priimant sprendimą dėl biudžeto įvykdymo. ê 1605/2002 39 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (98) Komisija Europos Parlamento prašymu turėtų jam pateikti bet kurią informaciją, kurios reikia sprendimo dėl atitinkamų √ susijusių ∏ finansinių metų biudžeto įvykdymo Ö patvirtinimo Õ priėmimo sklandžiai procedūrai pagal EB sSutarties √ 319 ∏ 276 straipsnį. ê 1605/2002 40 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (99) Turėtų būti nustatytos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms √ Sąjungos ∏ Bendrijos politikos kryptims.; Ttokios nuostatos turėtų atitikti pagrindinius šio reglamento principus. ê 1605/2002 41 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (100) Atrodo, kad yra būtina nustatyti nuostatas dėl galimybės nuo lapkričio 15 dienos ateinantiems finansiniams metams numatyti išankstinius įpareigojimus ir administracinius asignavimus EAGG fondui. ê 1995/2006 45 ir 46 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) ð naujas (101) Atsižvelgiant į tai, kad įsteigtas EŽŪGF, kuris nuo 2007 m. turi pakeisti Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪOGF) dėl rinkos priemonių finansavimo nuo 2007 m. sausio 1 d., reikėtų patikslinti tam tikrus finansiniame reglamente naudojamus terminus. Taip pat rReikia aiškiai nustatyti, kad laikinuosius įsipareigojimus galima numatyti praėjus įprastam dviejų mėnesių laikotarpiui nuo valstybių narių išlaidų suvestinių gavimo, kai tikimasi sprendimo dėl asignavimų perkėlimo. Reikia aiškiau išdėstyti finansinio reglamento specialias nuostatas dėl asignavimų perkėlimų. (102) (59) Reikėtų taip pat patikslinti terminus, kad nuoroda būtų daroma tik į struktūrinius fondus, Sanglaudos fondą, Europos žuvininkystės fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir pasidalijamojo valdymo principu valdomas lėšas, susijusias su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve. Nuorodas į pasirengimo narystei struktūrines priemones (ISPA) ir žemės ūkio priemones (SAPARD) reikėtų išbraukti, kadangi jas ð netiesiogiai ï valdo trečiosios šalys, ð ir jos nėra valdomos pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis ï. Remiantis naujais pagrindiniais teisės aktais dėl struktūrinių veiksmų 2007–2013 m., numatančiais force majeure aplinkybę, √ šio ∏ finansinio reglamento nuostatą dėl galimybės vėl panaudoti asignavimus, kurių įsipareigojimai buvo panaikinti, reikėtų taikyti tik tais atvejais, kai Komisija padarė akivaizdžią klaidą. ê 1605/2002 42 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (103) Reglamentuojant ð specialias šio reglamento nuostatas dėl struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žuvininkystės fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir pasidalijamojo valdymo principu valdomas lėšas, susijusias su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve ï struktūrinių fondų valdymą, būtina ir toliau taikyti nuostatą, įrašytą į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų[23], su paskutiniais pakeitimais Reglamentu (EB) Nr. 1447/2001[24], dėl kreditinių mokėjimų grąžinimo ir naujo jų panaudojimo. ð Be to, nukrypstant nuo perkėlimo į kitą laikotarpį taisyklės, turėtų būti leidžiama iki programos užbaigimo perkelti į kitą laikotarpį finansinių metų pabaigoje turimus įsipareigojimų asignavimus, atsiradusius iš kreditinių mokėjimų susigrąžinimo, ir panaudoti tuos įsipareigojimų asignavimus, kai nebėra kitų įsipareigojimų asignavimų. ï ê 1995/2006 47 ir 48 konstatuojamosios dalys (pritaikytas) (61) Finansinį reglamentą reikia papildyti √ Reikėtų išlaikyti ∏ nuostatąa dėl asignuotųjų √ įplaukų ∏ pajamų, gautų likvidavus Europos anglių ir plieno bendriją ir dėl galimybės panaudoti atitinkamus asignavimus. (62) Tuo atveju, kai visiškai ar iš dalies neįgyvendinami projektai, būtina leisti vėl panaudoti šiems projektams skirtus asignavimus, kurių įsipareigojimai buvo panaikinti. Tačiau tai turėtų būti įmanoma tik taikant griežtas sąlygas ir tik mokslinių tyrimų srityje, nes mokslinių tyrimų projektų finansinė rizika yra didesnė nei projektų kitose politikos srityse. ê 1605/2002 43 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (104) Reglamentuojant tiriamuosius √ mokslinių tyrimų ∏ darbus, biudžeto pateikimą būtina √ susieti ∏ derinti su nuostatomisa dėl √ veikla grindžiamo ∏ biudžeto sudarymo veiklos pagrindu., išlaikant Vvaldymo lankstumą, kuriuo naudojasi dabartinis Jungtinis tyrimų centras (JRC), reikėtų √ išlaikyti ∏. (105) ð Be to, reikia aiškiau nustatyti JRC dalyvavimą viešųjų pirkimų ir dotacijų procedūrose, kai jis vykdo veiklą, kuri visiškai arba iš dalies finansuojama iš bendrojo biudžeto, bet ne iš tų biudžeto eilučių mokslinių tyrimų lėšų, kurios paprastai skiriamos JRC. Kai JRC dalyvauja dotacijų ir viešųjų pirkimų procedūrose kaip trečioji šalis, jam turėtų būti netaikomos nuostatos dėl draudimo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kriterijų, administracinių ir finansinių nuobaudų, ekonominių ir finansinių pajėgumų ir garantijų pateikimo. Be to, būtina atsižvelgti į technines mokslines paslaugas, kurias JRC teikia kitoms institucijoms arba Komisijos tarnyboms pagal vidaus administracinius susitarimus, kurioms netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Galiausiai siekiant veiksmingai vykdyti šias užduotis, tos įplaukos, kurios atsiranda vykdant su tomis užduotimis susijusią veiklą, turėtų būti išimtinai laikomos išorės asignuotosiomis įplaukomis. ï ê 1605/2002 44 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (106) Reglamentuojant išorinius veiksmus, turėtų būti leidžiama decentralizuotai valdyti išorinę pagalbą, jei Komisijai yra pateiktos gero finansų valdymo garantijos, ir pagalbą gaunanti valstybė jai atsiskaito už gautas lėšas. ê 1605/2002 45 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (107) Finansavimo susitarimuose ar sutartyse, kurias pasirašo pagalbą gaunanti valstybė arba jos nacionalinis subjektas, Bendrija arba tarptautinė viešojo sektoriaus institucija ir fiziniai arba juridiniai asmenys, kuriems taikoma privatinė teisė, turi remtis bendraisiais viešųjų pirkimų principais, nustatytais šio reglamento V antraštinės dalies pirmoje dalyje ir IV antraštinės dalies antroje dalyje, išorinių veiksmų srityje. ò naujas (108) Kalbant apie specialias nuostatas, susijusias su išorės veiksmų vykdymu, būtina atsižvelgti į pasiūlytus pakeitimus ir supaprastinimą, susijusius su įvairiais valdymo būdais. ò naujas (109) Siekiant sustiprinti tarptautinį Sąjungos vaidmenį išorės veiksmų ir vystymosi srityje, padidinti jos regimumą ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti leidžiama įkurti ir valdyti Europos patikos fondus veiksmams ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmams po ekstremaliųjų situacijų arba teminėms priemonėms. Nors tie patikos fondai neįtraukti į biudžetą, jie turėtų būti valdomi pagal šiame reglamente nustatytas finansines taisykles, kiek tai būtina Sąjungos lėšų naudojimo saugumui ir skaidrumui užtikrinti. Tuo tikslu Komisija turėtų pirmininkauti kiekvieno patikos fondo valdyboje, įkurtoje, siekiant užtikrinti pagalbos teikėjų atstovavimą ir priimti sprendimus dėl lėšų panaudojimo. Be to, Komisijos apskaitos pareigūnas turėtų būti kiekvieno patikos fondo apskaitos pareigūnas. ò naujas (110) Kiek tai susiję su subjektais, kuriems pagal netiesioginio valdymo principą pavesta vykdyti išorės veiksmus, laikotarpis, per kurį šie subjektai gali sudaryti sutartis ir dotacijų susitarimus, turėtų būti ne ilgesnis nei treji metai po įgaliojimų perdavimo susitarimo su Komisija pasirašymo, jeigu nėra specialių išimtinių ir išorės aplinkybių. Tačiau tas galutinis terminas neturėtų būti taikomas daugiametėms programoms, kurios vykdomos pagal struktūrinių fondų procedūras. Išsamios taisyklės, kaip panaikinti asignavimus pastaruoju atveju, turėtų būti išdėstytos konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse. ò naujas (111) Kiek tai susiję su specialiomis išorės veiksmams taikomomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, būtina leisti trečiųjų šalių piliečiams dalyvauti konkursų procedūrose, kai įgyvendinimas vyksta be pagrindinio teisės akto ir esant tinkamai pagrįstoms išimtinėms aplinkybėms. ê 1605/2002 46 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (112) Turėtų būti įtraukta papildoma √ speciali ∏ antraštinė dalis su bendrosiomis Europos įstaigų valdymui skirtomis nuostatomis. ê 1995/2006 50 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (113) Siekiant palengvinti valdymą, institucijoms turėtų būti sudaryta galimybė tarpinstitucinių Europos Ö įstaigų Õ tarnybų direktoriams perduoti leidimus duodančio pareigūno atitinkamuose toms Ö įstaigoms Õ tarnyboms biudžeto skirsniuose įrašytų asignavimų valdymo įgaliojimus. Nors atitinkamų finansinio reglamento straipsnių turinys neturėtų būti keičiamas, reikėtų šiek tiek pakeisti jų struktūrą siekiant √ Todėl tikslinga ∏ aiškiau išdėstyti nuostatas dėl perįgaliojimo, kai Ö įstaigų Õ tarnybų direktoriai perduoda leidimų davimo įgaliojimus. ê 1605/2002 47 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (114) √ Tikslinga išlaikyti ∏ Aatskirąoje antraštinęėje dalįyje, √ kurioje būtų pateiktos ∏ turėtų būti specialios administraciniams asignavimams skirtos taisyklės. Taip pat turėtų būti nuostatos, kurios leistų abiem biudžeto valdymo institucijomss skyriams laiku pareikšti savo nuomonę dėl statybos projektų, kurie gali turėti reikšmingos finansinės įtakos biudžetui. ê 1605/2002 48 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Institucijų sąskaitų konsolidavimui nustatytų terminų pakeitimus reikėtų atidėti iki 2005 finansinių metų, kad liktų laiko sukurti tam būtinas vidaus procedūras. ê 1995/2006 51 konstatuojamoji dalis ð naujas (115) Reikėtų aiškiau apibrėžti procedūrą, pagal kurią biudžeto valdymo institucija gali pateikti nuomonę dėl statybos projekto. Be to, ð kad institucijoms būtų leista plėtoti ilgalaikę nekilnojamojo turto politiką ir gauti naudos iš mažesn