AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Visose valstybėse narėse toliau didėja tiesioginis ir netiesioginis COVID-19 pandemijos poveikis. Dabartinė situacija neturi precedento ir reikia imtis prie tokių aplinkybių pritaikytų išimtinių priemonių, be kita ko, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) lėšomis remti pačius pažeidžiamiausius asmenis. Krizė kelia ne tik konkrečių pavojų labiausiai skurstantiems asmenims, bet ir dar didesnių ekonominių sunkumų. Prognozuojama, kad didžiausią poveikį krizės socialinės ir ekonominės pasekmės darys būtent pažeidžiamiausiems visuomenės nariams. Be to, socialinės ir ekonominės COVID-19 pandemijos pasekmės lemia skurstančių žmonių skaičiaus augimą.

2020 m. balandžio 1 d. įsigaliojusios pirmosios Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos (CRII) priemonės jau atnešė daug svarbių Europos struktūrinius ir investicijų fondus reglamentuojančių teisės aktų pokyčių, leidžiančių veiksmingiau reaguoti į dabartinę situaciją. Pagal Išplėstinę atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII+) nustatyta papildomų priemonių. Be to, 2020 m. balandžio 25 d. įsigaliojusiu 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/559 buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 223/2014 (EPLSAF reglamentas): valstybėms narėms suteikta papildomo lankstumo ir likvidumo, kad jos per EPLSAF galėtų kovoti su COVID-19 pandemija.

Padėtis po truputį keičiasi ir daugelis regionų bei valstybių narių rengiasi palaipsniui atšaukti visuomenei ir įmonėms taikytus apribojimus ir atnaujinti ekonomikos veikimą. Tačiau daugeliui ekonomikos sektorių krizė jau padarė tiesioginės ir netiesioginės žalos. Kad ekonomika atsigautų, prireiks laiko, be to, negalima atmesti galimybės, kad vėl bus imtos taikyti izoliavimo priemonės. Tokiomis aplinkybėmis kyla pavojus, kad maisto ir materialinį nepriteklių patiriančių asmenų skaičius augs ir teks imtis papildomų veiksmų reaguoti į socialines COVID-19 pandemijos pasekmes, siekiant užtikrinti socialiai sąžiningą ekonomikos atsigavimą laikantis Europos socialinių teisių ramsčio dokumento.

Komisija jau pasiūlė ypatingų priemonių, kuriomis valdžios institucijoms, organizacijoms partnerėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems įgyvendinant EPLSAF, suteiktas didžiausias galimas lankstumas ir parama, tačiau valstybių narių likvidumo problemos trukdo joms tinkamai reaguoti į COVID-19 krizę ir tenkinti poreikius vietoje.

Todėl norint padėti valstybėms narėms veiksmingai reaguoti į COVID-19 pandemiją, įskaitant jos sukeltas socialines ir ekonomines pasekmes, derėtų imtis papildomų priemonių, įskaitant Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), Europos socialiniam fondui (ESF) ir EPLSAF skirtų išteklių padidinimą. Todėl Komisija siūlo reaguojant į COVID-19 pandemiją vėl iš dalies pakeisti Bendrųjų nuostatų reglamentą (REACT-EU) ir EPLSAF reglamentą, kad minėtiems fondams būtų suteikta papildomų išteklių 2020 m., 2021 m. ir 2022 m.

Papildomų išteklių 2020 m. būtų gauta padidinus 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos bendruosius ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos išteklius. 2021 m. ir 2022 m. papildomus išteklius sudaro išorės asignuotosios pajamos iš [Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės]. Šios sumos valstybėms narėms bus paskirstytos atsižvelgiant į jų santykinę gerovę ir dabartinės krizės poveikio jų ekonomikai ir visuomenei mastą. 0,35 proc. papildomų išteklių turi būti skirta Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai. Nukrypstant nuo taisyklių, taikytinų išorės asignuotosioms pajamoms, kaip apibrėžta Finansiniame reglamente, šiems papildomiems ištekliams, kai tik jie bus priskirti veiklos programoms, turi būti taikomos Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) ir EPLSAF reglamento taisyklės, įskaitant taisykles dėl įsipareigojimų ir įsipareigojimų panaikinimo. Valstybės narės gali naudoti šias sumas investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kad būtų remiama veikla, kuria siekiama įveikti COVID-19 pandemijos sukeltą krizę tuose regionuose, kurių ekonomika ir darbo vietos nukentėjo labiausiai, ir rengiamasi gaivinti ekonomiką investuojant ERPF ar ESF lėšas ar padidinant iš EPLSAF finansuojamoms programoms skiriamas lėšas. Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo poreikius, savanoriškai sprendžia, ar skirti papildomų išteklių EPLSAF. Svarstydamos šį klausimą, valstybės narės turėtų deramai įvertinti labiausiai skurstančių asmenų skaičiaus padidėjimą nuo COVID-19 pandemijos pradžios. Be to, atsižvelgdama į siūlomus Bendrųjų nuostatų reglamento (REACT-EU) pakeitimus, Komisija siūlo nustatyti papildomų valstybių narių likvidumo didinimo priemonių, be kita ko, sudarant sąlygas valstybėms narėms gauti didelį išankstinį finansavimą tuo atveju, kai reikia didinti EPLSAF išteklius, ir atleidžiant valstybes nares nuo prievolės prie išteklių prisidėti nacionaliniu įnašu. Be to, panašiai, kaip siūloma Bendrųjų nuostatų reglamente (REACT-EU), atsižvelgiant į reikmę užtikrinti, kad šie papildomi ištekliai būtų kuo skubiau panaudoti investicijoms vietos lygmeniu ir pradėtų daryti poveikį ekonomikai, siūloma nepratęsti išlaidų (patirtų galutinio naudos gavėjo lygmeniu) tinkamumo finansuoti galutinio termino, kuris ir toliau – taip pat ir papildomiems ištekliams – bus 2023 m. gruodžio 31 d. Tačiau paaiškinama, kad įsipareigojimai, susiję su papildomais ištekliais, panaikinami laikantis taisyklių, kuriomis reglamentuojamas programų užbaigimas (t. y. 2025 m. pateikus visus reikiamus dokumentus pagal 52 straipsnį). Taip pat numatyta pritaikyti elektroninių mainų sistemą, naudojamą oficialiems Komisijos ir valstybių narių mainams pagal 30 straipsnio 4 dalį, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė nedelsiant pateikti prašymus dėl veiklos programų pakeitimų, susijusių su papildomų išteklių skyrimu 2020 m., 2021 m. ir 2022 m.

Be to, COVID-19 pandemija neproporcingai didelį socialinį ir ekonominį poveikį padarė moterims. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vykdant veiklą būtų laikomasi horizontaliojo lyčių lygybės principo, kaip nustatyta EPLSAF reglamento 5 straipsnio 11 dalyje.

Galiausiai Komisija taip pat siūlo papildomų nuostatų, kuriomis valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo naudotis technine pagalba.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Šis pasiūlymas atitinka šioje politikos srityje galiojančias politikos nuostatas, visų pirma Komisijos pasiūlytas ir į Bendrųjų nuostatų reglamentą (REACT-EU) įtrauktas nuostatas, kuriomis, reaguojant į COVID-19 protrūkį, sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti ERPF ir ESF lėšas.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis