LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2012 07 11  
SWD(2012) 196 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka 
pridedamas prie 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
dėl baudžiamosios teis ės priemoni ų kovai su S ąjungos finansiniams interesams 
kenkiančiu sukčiavimu pasi ūlymo 
{COM(2012) 363 final} 
{SWD(2012) 195 final}  
 
2 
 1. Problemos apib ūdinimas .............................................................................................. 3 
2. Subsidiarumo principo analiz ė..................................................................................... 4 
3. Svarbiausi politikos tikslai ........................................................................................... 4 4. Galimos politikos priemon ės ....................................................................................... 5 
4.1. Galim ų politikos priemoni ų poveikio vertinimas ........................................................ 6 
4.2. Tinkamiausia priemon ė................................................................................................ 7 
4.3. Steb ėsena ir vertinimas ................................................................................................ 8 
 
 
3 
 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
 
ES ir valstybi ų narių pareiga – kovoti su suk čiavimu ir panašaus pob ūdžio Sąjungos 
finansiniams interesams kenkian čia neteisėta veikla. Ši pareiga nustatyta Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalyje. Be to, SESV 325 straipsnyje 
reikalaujama priimti priemones, kurios tur ėtų atgrasom ąjį poveikį, ir užtikrinti vienodas 
sąlygas. 
 ES jau turi teisini ų priemoni ų, pagal kurias reikalaujama, kad valstyb ės narės nustatyt ų 
minimalias ES finansini ų interesų apsaugos baudžiamosios teis ės taisykles (vis ų pirma 
1995 m. Bendrij ų finansini ų interesų apsaugos konvencija, kiek tai susij ę su sukčiavimu, ir 
protokolai, kiek tai susij ę su korupcija ir pinig ų plovimu). Ta čiau paaišk ėjo, kad tų priemoni ų 
nepakanka norimam apsaugos lygiui pasiekti, ir tai mažina pasitik ėjimą tuo, kad ES stengiasi 
riboti biudžet ą. Visų pirma priemon ės taikomos tik nedidelei daliai neteis ėtų veiksmų, kuriais 
daroma žala ES finansiniams interesams, tod
ėl neatsižvelgiama į daug svarbi ų reiškinių, su 
kuriais dažnai susiduriama realiame gyvenime.  Dabartinė sistema dar n ėra pakankamai tvirta, kad neleist ų prarasti ES skirt ų mokesčių 
mokėtojų pinigų (tiek pajam ų, tiek išlaid ų). Tinkamas pavyzdys – 2010 m. iš viso nustatytas 
13 631 neteis ėtos veiklos, susijusios su ES l ėšomis (vadinamieji pažeidimai), atvejis. Vien d ėl 
šių nustatytų atvejų bendra neteis ėtai gautų ir išleist ų ES viešųjų lėšų suma yra maždaug 
2 mlrd. EUR.  Įvairūs ES viešųjų lėšų apsaugos priemoni ų trūkumai yra susij ę su šiais aspektais:  
• nepakankamu ES finansini ų interesų apsaugos nuostat ų atgrasomuoju poveikiu;  
• galiojančių draudim ų vykdymo tr ūkumais, atsiradusiais d ėl menkų
 pajėgumų nustatyti 
nusikalstamas veikas ir nedidelio tolesni ų priemoni ų masto, nes paprastai teismo proceso 
rezultatai yra labai kukl ūs; ir  
• žemu neteis ėtai išmokėtų lėšų susigrąžinimo lygiu.  
 
Materialin ės baudžiamosios teis ės požiūriu, pagrindin ės minėtų problem ų priežastys yra 
įvairios.  
• Visų pirma, kiek tai susij ę su siekiu apsaugoti ES finansinius interesus, esamose 
nusikalstam ų veikų apibrėžtyse nepakankamai išsamiai nusta tyta, kas yra atsakingas, ir 
nėra reikiam ų jurisdikcijos taisykli ų, kad būtų galimas baudžiamasis persekiojimas 
užsienyje padaryt ų nusikaltim ų atvejais.  
• Antra, nusikalstam ų veikų sąrašas yra neišsamus, ir ne tik d ėl to, kad esamos apibr ėžtys 
nepakankamai taikomos, bet ir d ėl to, kad apskritai ES lygmeniu apskritai nustatyta per 
mažai nusikaltim ų sudėčių, o tai gali reikš ti, kad nuo tam tikr ų rūšių neteisėtų veiksmų 
apsaugos išvis n ėra. 
• Trečia, dažnai sankcij ų rūšių nepakanka, j ų dydžiai – per maži ir, bet kuriuo atveju, 
sankcijos labai skiriasi įvairiose valstyb ėse narėse. Be to, kad tr ūksta atgrasom ųjų 
priemonių ir kad taikyti skirtingas sa nkcijas neteisinga, nevienodos s ąlygos taip pat mažina 
 
4 
 teisminių institucij ų, kurios turi bend radarbiauti nagrin ėdamos su ES finansiniais interesais 
susijusias tarpvalstybine s bylas, tarpusavio pasitik ėjimą. 
• Galiausiai yra pernelyg daug baudžiamosios teis ės taikymo kli ūčių. Visų pirma, nepaisant 
sudėtingų finansini ų tyrimų, kuriais pateisinama baudžiamojo persekiojimo trukm ė, bylų 
nagrinėjimo terminai pasibaigdavo ir bylos tur ėdavo būti nutraukiamos net vykstant teismo 
procesui.  
 
ES finansiniams interesams kenkiama, kai ES priklausan čios lėšos nesurenkamos arba 
netinkamai paskirstomos pažeidžiant teis ės normas. Neteis ėta veikla yra rimtas ir pakankamai 
dažnas reiškinys, tod ėl reikia imtasi papildom ų apsaugos priemoni ų. 
 Dėl visų šių aprašytų priežasčių, būtina imtis ryžting ų veiksmų, siekiant atgrasomosiomis 
priemonėmis nustatyti bendr ą ir proporcing ą apsaugos lyg į. Taip, nusta čius vienodas s ąlygas 
visoje ES, bus sustiprintas ES biudžeto ir finansavimo taisykli ų
 veiksmingumas, galiausiai tai 
padidins bendr ą pasitikėjimą ES finansais, su stiprins baudžiam ąją teiseną. 
2. SUBSIDIARUMO PRINCIPO ANALIZ Ė 
 
ES finansiniai interesai yra susij ę su ES arba jos vardu valdomu turtu ir įsipareigojimais. 
Kadangi jie yra ES lygmens, vien tik valstyb ės narės jų negali tinkamai apsaugoti. Kova su 
sukčiavimu yra bendra ES ir valstybi ų narių atsakomyb ė. 
 Atsižvelgiant į konkrečias šios srities ES taisykles, ES gali geriausiai įvertinti, kokios 
priemonės yra reikalingos ir propo rcingos jos finansiniams interesams apsaugoti.  
Tas pats pasakytina ir apie reikiam ą ES finansini ų interesų apsaugos baudžiamosios teis ės 
nuostatų derinimo mast ą. Tik ES gali sukurti vienodas s ąlygas priimdama privalomuosius 
teisės aktus, kurie b ūtų taikomi visose valstyb ėse narėse, taigi sukurti teisin į pagrindą, kuris 
padėtų pašalinti dabartinius tr ūkumus.  
Ypatinga šios srities ES baudžiamosios teis ės nuostat ų papildoma nauda gal ėtų būti 
naujoviškumas apibr ėžiant svarbiausias naujas nusikaltim ų sudėtis ir vienodai visose 
valstybėse narėse taikytin ų rūšių ir dydži
ų sankcijas, taip b ūtų apibendrinta Bendrij ų 
finansinių interesų apsaugos konvencijos įgyvendinimo steb ėsenos patirtis ir ja pasinaudota. 
3. SVARBIAUSI POLITIKOS TIKSLAI  
 
Atsižvelgiant į nustatytas problemas, galima įvardyti šiuos bendruosiu s, specialiuosius ir 
veiklos tikslus:  Bendrieji tikslai:
 
 neleisti ES prarasti l ėšų, o tokį praradim ą sumažinti; 
 padidinti pasitik ėjimą tuo, kad ES biudžet ą valdo atsakingai. 
 
Specialieji tikslai : 
 laikantis ES pagrindini ų teisių chartijos, deramai padidinti su  ES finansiniais interesais 
susijusių draudimų atgrasom ąjį poveikį; 
 
5 
  laikantis ES pagrindini ų teisių chartijos, geriau įgyvendinti tam tikr ų neteisėtų 
veiksmų, kenkiančių ES viešosioms l ėšoms, draudimus, gerinant tyrim ų rezultatus, be 
kita ko, įtariamųjų nustatym ą ir lėšų iš nelegali ų sandorių gavėjų nustatym ą; 
 laikantis ES pagrindini ų teisių chartijos, deramai padidinti ES vieš ųjų lėšų, kurios 
tampa neteis ėtos veiklos objektu, susigr ąžinimo lyg į; 
 užtikrinti ES finansini ų interesų apsaugos nuostat ų lygiavertiškum ą ir teisingum ą 
visoje ES;  
 padėti didinti bendr ą valstybių narių teismų tarpusavio pasitik ėjimą; 
 didinti tyr ėjų ir potenciali ų nusikalt ėlių informuotum ą apie taisykles, 
reglamentuojan čias ES finansini ų interesų apsaugą. 
Veiklos tikslai:   
 reikėtų nustatyti pakankamai pla čią taikymo srit į, kuri apimt ų nusikaltėlių, kurių žala 
ES viešosioms l ėšoms didžiausia ir (arb a) dažniausia, grupes; 
 reikėtų tinkamai išpl ėsti nusikalstam ų veikų sąrašą, kad į jį būtų įtraukti toki ų rūšių 
veiksmai, kuri ų žala ES viešosioms l ėšoms didžiausia ir (arba) dažniausia; 
 reikėtų numatyti toki ų rūšių ir dydži ų sankcijas, kad b ūtų užtikrintas teisingumas 
apsaugant ES vieš ąsias lėšas visoje ES, kartu užtikrinant proporcingum ą; 
 reikėtų pateikti aiškias ir tinkamas gr etutines taisykles, palengvinan čias įgyvendinim ą.  
4. GALIMOS POLITIKOS PRIEMON ĖS 
 
Išsamiai aptartos penkios galimos priemon ės:   
 1 priemon ė.
 Esamos pad ėties išlaikymas (bazinis scenarijus) kartu su tolesniu esam ų 
priemonių įgyvendinimo steb ėjimu. 
 2 priemon ė.
 Su teisėkūros proced ūra nesusij ę veiksmai, kuriais b ūtų didinamas potenciali ų 
nusikaltėlių ir praktikuojan čių teisinink ų informuotumas apie atitinkamas nuostatas, taip pat 
lengvinamas j ų supratimas ir taikymas, be kita ko, kei čiantis geriausia patirtimi ir byl ų 
informacija.  3 priemon ė.
 Teisėkūros proced ūra priimtas dokumentas, kuriuo Finansini ų interesų apsaugos 
(PIF) konvencija ir jos protokolai tampa dokum entu pagal naujosios Sutarties taisykles, 
didinant jame išd ėstytų nuostatų derėjimą. 
 4 priemon ė.
 Teisėkūros proced ūra priimtas dokumentas, kuriuo reikalaujama, kad valstyb ės 
narės suderint ų savo baudžiamosios teis ės taisykles taip, kad, siekiant apsaugoti ES 
finansinius interesus, b ūtų atitinkamai išpl ėsta taikymo sritis, įvestos naujos specifini ų 
nusikaltim ų rūšys, griežtinamos minimalios sankcijos ir didinami j ų dydžiai. 
 
 
6 
 5 priemon ė. Teisėkūros proced ūra priimtas dokumentas su tiesiogiai taikomomis esmin ėmis 
baudžiamosios teis ės nuostatomis d ėl ES finansini ų interesų apsaugos, įskaitant tikslias 
sankcijų ribas (mažiausias ir didžiausias). 
4.1. Galimų politikos priemoni ų poveikio vertinimas 
1 priemon ė. Siekiant užsibr ėžtų tikslų, ši priemon ė vis dėlto nėra labai veiksminga, gal net 
visai neveiksminga. Nesitikima, kad ši politikos priemon ė turėtų didesnį poveikį 
pagrindin ėms teisėms, šalių teisingumo sistemoms arba ekonomikos ir finans ų sritims negu 
dabartinė teisinė sistema.  
 
2 priemon ė. Manoma, kad šios priemon ės veiksmingumas b ūtų menkas, nes negalima sukurti 
papildomo atgrasomojo poveikio ir paskatinti vykdym ą, kai baudžiamoji teis ė dabar 
netaikoma. Tik ėtina, kad poveikis pagrindin ėms teisėms būtų menkas. Apskai čiuota, kad 
ekonominis ir finansinis poveikis b ūtų +37 mln. EUR ES lygmeniu d ėl valstybių narių teismų 
nagrinėtų bylų veiksmingesni ų tolesnių veiksmų, dėl kurių būtų susigrąžinama daugiau l ėšų, o 
3 mln. EUR papildom ų išlaidų (visų pirma mokymo priemon ėms) tektų Komisijai. Ši galima 
politikos priemon ė atitinka proporcingumo reikalavim ą.  
 3 priemon ė.
 Šios politikos priemon ės veiksmingumas b ūtų tik nežymus ir nesitikima, kad ji 
turėtų didesnį poveikį pagrindin ėms teisėms ar šali ų teisingumo sistemom s už dabar taikomos 
sistemos poveik į. Apskaičiuota, kad d ėl geresnio vykdymo ir l ėšų susigrąžinimo ES biudžete 
atsirastų apie 17 mln. EUR daugiau, o apskai čiuotos valstybi ų narių teisėkūros proceso 
išlaidos tesiekt ų 3 mln. EUR. Turint omenyje ir didel ę struktūrinę svarbą užtikrinant ES 
integralum ą, finansin į pajėgumą ir gerą reputacij ą, ir minimal ų papildom ą kišimąsi, palyginti 
su esama sistema, galima b ūtų teigti, kad priemon ė yra proporcinga siekiamam tikslui. Ta čiau 
jos papildoma nauda apsaugant mokes čių mokėtojų pinigus yra labai ribota. 
 4 priemon ė.
 Manoma, kad šios priemon ės veiksmingumas gal ėtų būti nuo vidutinio iki labai 
didelio mažinant ES finansiniu s nuostolius ir at kuriant pasitik ėjimą tuo, kad stengiamasi riboti 
biudžetą, tačiau šiuo atveju neatsižvelgiama į visas teoriškai įmanomas baudžiamosios teis ės 
priemones ir iki galo nesuderinamos sankcij ų rūšys ir dydžiai. Pla čiau apibr ėžus esamas 
nusikalstamas veikas, did ėtų sankcijų visoje ES lygiavertiškumas, ger ėtų bendras teism ų 
tarpusavio pasitik ėjimas, taigi tarpvalstybini ų bylų atvejais vykdymas ir lėšų susigrąžinimas 
būtų lengvesni. Pla čiau ir naujai apibr ėžus susijusias nusikalstam as veikas, taip pat nusta čius 
griežtesni ų sankcijų už ES finansini ų išteklių nuostolius r ūšis ir dydžius, nuo tokios veikos 
greičiausiai būtų labai atgrasoma . Šios bendros apibr ėžtys ir minimali ų sankcijų taisyklės 
taip pat didina sankcij ų visoje ES lygiavertiškum ą, taigi bendr ą teismų tarpusavio 
pasitikėjimą, dėl kurio tarpvalstybini ų bylų atvejais vykdymas ir lėšų susigrąžinimas būtų 
lengvesni.  Priemonė turėtų vidutinės trukmės poveikį pagrindin ėms teisėms tuo poži ūriu, kad b ūtų 
apibrėžtos naujos nusikalstamos veikos ir išpl ėsta jau esam ų taikymo sritis, sugriežtintos 
nuostatos d ėl minimali ų sankcijų rūšių ir dydži ų. Šios priemon ės padėtų siekti Sąjungos 
pripažintų visuotinės svarbos tiksl ų (žr. chartijos 52 straipsnio 1 dal į), visų pirma suteikt ų
 
veiksming ų atgrasymo priemoni ų ES finansiniams interesams apsaugoti. Atsižvelgiant į tai, 
kad vis gaus ėja pažeidim ų ir įtariamo suk čiavimo atvej ų, o dabartin ės priemon ės pagal PIF 
konvencij ą neveiksmingos, priemon ėmis neviršijama to, kas b ūtina šiam tikslui pasiekti.  
Apskaičiuota, kad d ėl geresnių atgrasymo priemoni ų (sumažinami finansiniai nuostoliai), 
vykdymo ir l ėšų susigrąžinimo (susigr ąžinama daugiau l ėšų), ES lygmeniu b ūtų susigrąžinta 
didelė suma – 471 mln. EUR, palyginti su  santykinai mažomis organizacin ėmis ir 
 
7 
 administracin ėmis išlaidomis – 29 mln. EUR (vis ų pirma teis ėkūros darbui) valstybi ų narių 
lygmeniu.  Turint omenyje ir didel ę struktūrinę svarbą apsaugant ES vieš ąsias lėšas, kartu užtikrinant ES 
integralum ą, finansin į pajėgumą ir gerą reputacij ą, ir kita vertus, deram ą išsamesn į 
nusikalstam ų veikų apibrėžimą ir pagrįstų dydžių minimalias sankcijas, į proporcingumo 
kriterijų atsižvelgta. 
Kadangi ši politikos priemon ė turėtų didelį atgrasom ąjį poveikį, palengvint ų vykdym ą ir 
padėtų susigrąžinti daugiau l ėšų, laikoma, kad jos veiksmingumas b ūtų nuo vidutinio iki labai 
didelio. 
 5 priemon ė.
 Ši priemon ė būtų tokia pat veiksminga kaip ir 4 priemon ė tuo pažiūriu, kad b ūtų 
plačiau ir iš naujo apibr ėžtos nusikalstamos veikos, numatyta pakankamai įvairių rūšių ir 
dydžių sankcijų, taip pat pateiktos taisykl ės, palengvinan čios bausmi ų taikymą už 
nusikalstam ą veiką. Tai turėtų labai teigiam ą atgrasom ąjį poveikį, palengvint ų vykdymą ir 
padėtų susigrąžinti daugiau l ėšų. Šios politikos priemon ės poveikis pagrindin ėms teisėms ir 
baudžiamosios teisenos sistemoms b ūtų vidutinis, kaip ir 4 priemon ės, o papildomas poveikis 
būtų tas, kad ES teis ės aktai būtų tiesiogiai taikom i vykdant baudžiam ąjį persekiojim ą ir 
priimant nuosprend į.  
Šalių teisingumo sistemoms b ūtų daromas esminis poveikis, nes nacionalin ėms 
baudžiamosios teis ės institucijoms reik ėtų tiesiogiai įgyvendinti ES baudžiam ąją teisę.  
Numatoma, kad ekonominis ir  finansinis poveikis b ūtų panašus, kaip ir pasirinkus 4 
priemonę. 
Turint omenyje ir didel ę struktūrinę svarbą apsaugant ES vieš ąsias lėšas, kartu užtikrinant ES 
integralum ą, finansin į pajėgumą ir gerą reputacij ą, ir kita vertus, deram ą išsamesn į 
nusikalstam ų veikų apibrėžimą ir pagrįstų dydžių minimalias sankcijas, į proporcingumo 
kriterijų turėtų būti atsižvelgta, nors kiši masis ir poveikis pagrindin ėms teisėms būtų didesnis, 
nei pasirinkus 4 priemon ę, dėl truputį didesnio teigiamo finansinio poveikio. 
4.2. Tinkamiausia priemon ė 
Pirmiau min ėtas lyginamasis poveikio vertin imas leidžia daryti išvad ą, kad 4 ir 5 priemon ės 
yra veiksmingos siekiant vis ų bendrųjų ir speciali ųjų tikslų. Tačiau veiksmingumo poži ūriu, 
pasirinkus 4 priemon ę, būtų mažiau kišamasi į valstybių narių teisines sistemas.  
 
→ Pagrindinis 4 ir 5 priemoni ų skirtumas yra tas, kad skiriasi valstybi ų narių veikimo laisv ė: pagal 
4 priemon ę PIF nusikaltim ų atveju jos iš esm ės gali taikyti savo įprastą baudžiamosios teis ės 
sistemą bei formuluotes ir išvengti griežt ų ES teksto formuluo čių, o pagal 5 priemon ę būtų griežtai 
laikomasi ES taisykli ų – jas turėtų taikyti valstybi ų narių prokurorai ir baudžiamieji teismai.  
4 galima politikos priemon ė 
 5 galima politikos priemon ė 
 
• Direktyva • Reglamentas 
• ja būtų užtikrinta stipresn ė apsauga, 
suteikiant galimyb ę valstybėms narėms 
nustatyti griežtesnius reikalavimus  • juo būtų nustatytos bendros nekeistinos  
ES finansini ų interes ų apsaugos 
baudžiamosios teis ės taisyklės 
• ja būtų nustatytos minimalios 
nusikalstam ų veikų apibrėžtys, kurias 
valstybės narės galėtų išplėsti, pavyzdžiui, 
įtraukdamos sunkius nusikaltimus arba 
atsakomyb ę už aplaid ų elgesį • juo būtų nustatytos išsamios  atitinkam ų 
nusikalstam ų veikų apibrėžtys 
 
8 
 • ja būtų nustatytos minimalios  sankcijų 
rūšių ir dydžių taisyklės • juo būtų tiksliai nustatytos sankcij ų 
rūšys ir dydžiai  
• į ją būtų įtrauktos papildomos nuostatos, 
kurias valstyb ės narės turėtų perkelti 
laikydamosi savo teisini ų tradicijų • jame būtų pateiktas atskiras baigtinis  
papildom ų nuostatų, kurios tam tikrais 
atvejais gal ėtų skirtis nuo nacionalin ės 
baudžiamosios teis ės aktų tradicijų ir būtų 
nustatomos kitomis priemon ėmis nei šalies 
baudžiamajame kodekse, s ąrašas 
• valstybių narių prokurorai ir teismai 
taikytų nacionalines perk ėlimo į 
nacionalin ės baudžiamosios teis ės aktus 
priemones  • valstybių narių institucijos tiesiogiai  
taikytų reglamento  nuostatas 
 
Todėl, 4 priemon ė yra tinkamiausia priemon ė.  
 Tinkamiausia priemon ė padidintų ES finansini ų interesų apsaugą, tiek baudžiamosios teis ės 
apsaugą išplečiant į sunkios ir (arba) labai žalingos neteis ėtos veiklos sritis, kuri ų dabar PIF 
konvencija neapr ėpia, tiek numatant tinkam ų dydžių minimalias sankcijas, taikytinas tiek 
esamų, tiek nauj ų rūšių nusikaltim ų atvejais, tokiu b ūdu užtikrinant vienodas s ąlygas ir teis ės 
aktų aiškumą visoje ES. 
 4 priemon ė yra proporcinga atsižvelgiant į jos pagr įstus tikslus, kadangi n ė viena iš 
alternatyvi ų priemoni ų nėra vienodai veiksmingas ribot ų išlaidų ir veiksmingumo derinys 
siekiant 3 skirsnyje nustatyt ų tikslų. Nors tam, kad b ūtų galima įgyvendinti tinkamiausi ą 
teisėkūros priemon
ę – šią direktyvą, kai kurioms valstyb ėms narėms tikriausiai teks pakeisti 
savo baudžiamosios teis ės aktus, panašu, kad n ėra dar vienos tiek pat veiksmingos priemon ės 
bendriesiems ir specialiesiems politikos tikslams pasiekti.   
 
4.3. Stebėsena ir vertinimas 
Galimi įgyvendinimo valstyb ėse narėse pavojai d ėl direktyvos perk ėlimo į nacionalin ę teisę 
tvarkaraščio yra nustatyti ir sprendžiami kartu su pasi ūlymu pateiktame įgyvendinimo plane. 
 Numatytas tinkamas steb ėsenos ir vertinimo mechanizmas, pagal kur į reikalaujama, kad 
valstybės narės pranešt ų apie veiksming ą įgyvendinim ą teisės aktų arba ne teis ės aktų 
priemonėmis pagal pasi ūlytų pakeitim ų pobūdį. Valstybi ų narių (pagal SESV 325 straipsnio 5 
dalį), Eurostato, Eurobarometro, b ūsimos Europos nuosprendži ų registrų
 informacin ės 
sistemos (ECRIS) ir Europos Tarybo s pateikti duomenys bus naudingas pad ėties stebėjimo 
pagrindas ir leis atlikti šios iniciatyvos poveikio ex post  vertinimą, lyginant duomenis su iki 
jos įsigaliojimo valstybi ų narių pateiktais duomenimis. Be kiekybini ų duomenų, kuriuos 
pateikė valstybės narės, kiti galimi kokybin ės informacijos apie teisin ę ir praktin ę atitiktį 
šaltiniai bus surinkti iš valstybi ų narių ataskaitų apie suk čiavimą, Teisingumo forumo, 
Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) ir Eurojusto.  
Konkrečią empirin ę analizę, daugiausia d ėmesio skirdama duomen ų rinkimui, atliks 
Komisija, pra ėjus nuo vien ų iki trejų metų nuo pasiūlymo įgyvendinimo dienos.