LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 3.12.2008 
SEC(2008) 2886 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Priedas 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
ES INVAZINI Ų RŪŠIŲ STRATEGIJOS K ŪRIMAS 
 
{COM(2008) 789 galutinis} 
{SEC(2008) 2887}  
 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
I. Problemos pob ūdis ir iniciatyvos tikslo nustatymas 
„Svetimos r ūšys“ tai r ūšys, užveisiamos už nat ūralaus praeityje buvusi o arba dabartinio 
paplitimo arealo rib ų ir sugeban čios išgyventi bei v ėliau daugintis. „Invazin ės svetimos r ūšys“ 
tai rūšys, kurių introdukcija ir (arba) paplitimas kelia pavoj ų biologinei įvairovei1. Atlikus 
Tūkstantmečio ekosistem ų įvertinimą paaiškėjo, kad invazin ės svetimos r ūšys daro įtaką 
visoms ekosistemoms2. Dėl padidėjusios prekybin ės veiklos biologini ų invazijų problema 
sparčiai didėja. Invazin ės rūšys (IR)3 neigiamai veikia biologin ę įvairovę, pvz., 
konkuruodamos su kitais organizmais ir pakeisdamos buvein ės struktūrą, būdamos toksiškos, 
tapdamos parazit ų šaltiniu ar patogen ų vektoriumi, hibridizuoda mosi su giminingomis r ūšimis 
ar atmainomis, maitindamosi vietin ės kilmės organizmais, keisdamos vietin į maitinimosi 
tinklą (pvz., invaziniai augalai mažina maisting ųjų medžiag ų kiekį), suardydamos augal ų 
apdulkinimo procesus, na ikindamos vietines r ūšis, suardydamos ekosistemos strukt ūrą 
(keisdamos energijos ir maisting ų medžiag ų srautus bei buveini ų ir ekosistem ų fizines 
savybes). IR gali užkimšti vandens kelius, daryti žal ą miško pramonei, pas ėliams ir pastatams 
bei miesto vietov ėms. IR prevencijos, kontrol ės ir (arba) likvidavimo s ąnaudos bei žala 
aplinkai ir ekonomikai yra didel ės. Kontrol ės sąnaudos, palyginti mažesn ės nei „įsiveržėlio“ 
daromos nuolatin ės žalos sąnaudos, dažnai yra didel ės. Šių sąnaudų galima b ūtų išvengti arba 
jas sumažinti nusprendus taikyti preven cines priemones ir stabdyti introdukcij ą 
ankstyvesniame etape. 
 
050010001500200025003000
1500 1600 1700 1800 1900 2000
Introdukcijos dataRūšių skaičiusEuropai svetimos r ūšys
 Europinės kilmės svetimos r ūšys
 
ŠALTINIS: DAISIE projektas (žr. B pried ą) 
                                                 
1 Pagrindiniai Biologin ės įvairovės konvencijos principai (B ĮK sprendimas COP VI/23). 
2 Žr. pried ą. 1 diagrama. Pagrindini ų veiksnių įtaka bioįvairovei (ekosistemoms). T ūkstantmečio 
ekosistem ų įvertinimas (MA, 2005 m.). 
3 Dokumente naudojamas terminas „invazin ės rūšys“ apima terminus „invazin ės svetimos r ūšys“, kaip tai 
įvardyta Biologin ės įvairovės konvencijoje, ir „invazin ės nevietin ės rūšys“. Plačiąja prasme invazin ės 
rūšys apibūdinamos kaip r ūšys, kurių introdukcija ir (arba) paplitimas kelia pavoj ų biologinei įvairovei 
arba turi kit ų nenumatyt ų pasekmių. 
LT 3   LT Padidėjęs europie čių mobilumas bei asmen ų ir preki ų mobilumas apskritai, turi daug 
privalumų. Tačiau jis taip pat padidina labai lengvai plintan čių invazinių rūšių tikslingos 
introdukcijos galimybes bei galimyb ę organizmams „keliautojams“ arba organizmams 
teršalams įsiveisti netikslingai, pasinaudojant pr ekybos ar kitais keliais. Invazin ės rūšys 
nepripažįsta valstybi ų sienų. Invazini ų rūšių įtaka ir su jomis susijusios s ąnaudos did ės ir 
toliau, kadangi tikimasi , kad ateityje invazini ų rūšių proporcingai did ės (žr. pateikt ą 
diagramą). Tai bendra vis ų valstybių narių, Europos ir pasaulio problema. Tod ėl labai svarbu 
ir Europos mastu imtis priemoni ų prieš šią pasaulinę grėsmę. 
Tam tikrose srityse yra su IR susijusi ų politinių nuostatų ir teisės aktų įgyvendinimo geros 
praktikos pavyzdži ų. galima rasti politini ų nuostatų įgyvendinimo geros praktikos pavyzdži ų, 
tačiau visa tai – pavieniai atveja i. Vargu ar turimomis pavien ėmis priemon ėmis galima labai 
sumažinti rizik ą, kurią invazinės rūšys kelia Europos gamtai ir ekosistemoms. Šiuo metu n ėra 
mechanizm ų, kuriais tarp kaimynini ų šalių būtų palaikomas metod ų derinimas arba bendras 
nuoseklumas. Kadangi yra daugyb ė ES teisės aktų, kuriais iš dalies apimami skirtingi su IR 
susijusių problemų aspektai, koordinuotas įgyvendinimas yra sud ėtingas. 
Bendrija įsipareigojo labai sumažinti invazini ų rūšių įtaką biologinei įvairovei. Norint 
prisidėti prie šio proceso vykdymo, šioje ve rtinimo ataskaitoje siekiama apibr ėžti politikos 
galimybes ir priemones, kurias galima tai kyti nedelsiant, kol kuriama „ES invazini ų rūšių 
strategija“. Dabartin ės politikos kryptys ir te isinis kontekstas yra išd ėstyti Poveikio vertinimo 
ataskaitos 1 skyriuje, kurioje ta ip pat pateikiama konsultacij ų ir ekspert ų nuomoni ų, pateiktų 
rengiant komunikat ą, apžvalga. 2 skyriuje apžvelgiamas invazini ų rūšių Europoje klausimas ir 
aprašomi įvairūs introdukcijos b ūdai. Pateikiami įtakos aplinkai ir ekonomikai pavyzdžiai bei 
pagal turimus duomenis apžvelgiamos susijusios s ąnaudos. Taip pat teigiama, kad reikia imtis 
veiksmų Europos mastu. 3 skyriuje pristatomi ES invazini ų rūšių strategijos tikslai. 
II. Skirting ų metodų naudojimo galimyb ės, siekiant tiksl ų 
4 skyriuje pristatomos ke turios politikos galimyb ės tikslams pasiekti be i keletas horizontali ųjų 
aspektų, kurie tiesiogiai susij ę su visomis galimyb ėmis. Šios  galimybės nėra nesuderinamos 
ar viena kit ą paneigian čios. Jos yra viena už kit ą intensyvesn ės ir veiksmingesn ės. 
Didesniam intensyvumui reikia didesni ų išteklių, todėl galimyb ės priklauso nuo pasiryžimo 
investuoti.  B galimyb ėje išvardytos priemon ės nėra pavien ės. Jas reikėtų vertinti kaip viena 
kitą papildan čias priemones , sudarančias dalį strategijos, kuria siekiama šiuo metu d ėti dar 
daugiau pastang ų sprendžiant su IR susijusias problem as ir maksimaliai išnaudoti dabartines 
priemones ir teis ės aktus.  Kai kurias iš ši ų priemoni ų įmanoma įgyvendinti jau dabar , 
tačiau kai kurioms kitoms prireiks keleri ų metų. Siūlomos priemon ės apima tikslin ės ir 
netikslinės introdukcijos prevencijos veiksmus, ankstyvo persp ėjimo ir informavimo sistem ą, 
likvidavimo priemones, priemones, kuriomis neleidžiama įsiveisusioms r ūšims plisti, bei j ų 
kontrolės priemones. Nustatytos galimyb ės:  
• A galimyb ė. Dabartin ė situacija . Tęsti esančių priemoni ų įgyvendinim ą. 
• B galimyb ė. Maksimalus esam ų priemoni ų išnaudojimas . Siekiama kuo geriau išnaudoti 
esamus teis ės aktus, kurti ir įgyvendinti savanoriškas elgesio taisykles, kurti ankstyvojo 
perspėjimo ir informavimo sistem ą, nuolat atnaujinti Europos invazini ų rūšių sąrašą, 
didinti visuomen ės informuotum ą, dalintis geriausia praktika bei įgyvendinti likvidavimo ir 
kontrolės priemones nacionaliniu mastu. 
LT 4   LT • B+ galimyb ė. Pritaikyti esamus teis ės aktus . Pagal ši ą galimybę reikėtų iš dalies keisti 
teisės aktus, praple čiant jų taikymo srit į, kad į IR klausimus b ūtų oficialiai atsižvelgta. 
• C galimyb ė. Išsami, speciali ES teisin ė priemon ė. Šioje galimyb ėje įtrauktos visos 
pagrindin ės B galimyb ėje aprašytos priemon ės, tačiau kartu raginama skubiai parengti 
naujus teis ės aktus, kurie pad ėtų išsamiai sp ęsti su IR susijusius klausimus. 
Taip pat svarstoma galimyb ė parengti horizontalias, visoms galimyb ėms bendras ir su jomis 
tiesiogiai susijusias priemones, tokias kaip informacijos skleidimas, švietimas ir visuomen ės 
sąmoningumo ugdymas, informacin ės bazės kūrimas ir finansavimas. 
5 skyriuje apibendrintos galimyb ės ir pateikiamas bendras palyginimas ir vertinimas. 6 
skyriuje pateiktos išvados, o 7 skyriuje nustatyti steb ėsenos aspektai bei rodikliai, kuriais 
remiantis bus galima vertinti pažang ą, padarytą rengiant išsami ą ES invazini ų rūšių strategiją.