Įvadas

Ekonominis Europos Sąjungos ir jos tarptautinių prekybos partnerių kraštovaizdis keičiasi. Ribos tarp tradicinės gamybos, skaitmeninimo ir paslaugų vis labiau nyksta, o skaitmeniniai sprendimai vis labiau integruojami į pasaulines pramonės vertės grandines. Atsižvelgdama į šias problemas, Komisija, kartu su partneriais iš įvairių institucijų, turėtų atspindėti šią ekonomikos tikrovę savo Europos politikos ir teisės aktų standartizavimo prioritetuose. Siekdama spręsti šias problemas, 2016 m. birželio mėn. komunikate „XXI amžiaus Europos standartai“ (toliau – Komunikatas) Komisija pateikė naują Europos standartizacijos sistemos (ESS) viziją.

Naujoji Komunikate išdėstyta vizija neapsiriboja tradiciniu standartų klausimo sprendimo būdu ES lygmeniu – anksčiau tai buvo vien techninė pagalba ES derinimo poreikiams patenkinti. Naujojoje vizijoje akcentuojamas standartizavimo poveikis visuomenės uždaviniams ir Europos politikai, kaip antai inovacijų skatinimui, kokybės ir saugumo gerinimui, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimo skatinimui, pasaulinių vertės grandinių rėmimui ir bendrosios rinkos plėtojimui.

Be šių išplėstinių politikos rėmimo priemonių Komunikate taip pat pateikiamos naujos iniciatyvos šiems tikslams Europos standartizacijos sistemoje pasiekti. Tai visų pirma yra Bendra standartizacijos iniciatyva (BSI) ir pasiūlymas pradėti tarpinstitucinį dialogą su kitomis teisėkūros institucijomis. Be to, 2016 m. balandžio mėn. Komisija nustatė IRT standartizacijos prioritetus ir savo komunikate „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (toliau – IRT komunikatas) pasiūlė konkrečius veiksmus pagal strateginį dviejų dalių metodą. Pirmoje dalyje Komisija nustatė penkias prioritetines sritis, kuriose veiksmų reikėtų imtis skubiau. Antrojoje dalyje Komisija pasiūlė pradėti aukšto lygio procesą prioritetiniams veiksmams įvykdyti, kad būtų galima įvertinti leidinių teikimo pažangą ir prireikus pritaikyti prioritetus.

Vienas svarbiausių standartizavimo principų – skaidrumas, tam reikia sukurti ryšių ir keitimosi informacija su suinteresuotosiomis šalimis priemones. Europos standartizavimo srityje šis tikslas pasiektas metine Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa ir IRT standartizacijos veiksmų planu.

Šioje ataskaitoje siekiama paaiškinti, kaip atskiri ankstesnių metinių Sąjungos Europos standartizacijos darbo programų, Komunikato „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (toliau – IRT komunikatas) ir Bendros standartizacijos iniciatyvos veiksmai ir dalyviai jau prisidėjo siekiant Komunikate nustatytų tikslų. Ji padalyta į dvi dalis. Vienoje aptariami šios naujos vizijos politikos elementai, o kita yra susijusi su bendradarbiavimu su suinteresuotaisiais subjektais. Prie jos pridedamas Tarnybų darbinis dokumentas, kuriame išsamiai išdėstoma pirmiau minėtų metinių Sąjungos Europos standartizacijos darbo programų įvairių veiksmų ir kitos vykdomos veiklos įgyvendinimo pažanga. Šia ataskaita siekiama paremti Komunikate numatytą tarpinstitucinį dialogą, kurį jį Komisija tęs su kitais teisės aktų leidėjais per vėlesnius mėnesius po Komunikato priėmimo, siekdama sukurti darbo, susijusio su 2019 metų Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa, pagrindą.

Naujosios vizijos politikos elementai

1.Naujovių skatinimas

Standartai yra pripažinta inovacijų paskata. Viena pagrindinių inovacijų priemonių standartizavimo procese – tai susijusių mokslinių ir techninių duomenų rengimas, plačiau žinomas kaip prieš pradedant rengti standartus atliekami moksliniai tyrimai, po kurių parengiamas standartas. Atitinkama sistema nustatyta Reglamentu ES Nr. 1025/2012 (toliau – Reglamentas), padidėjus standartizacijos svarbai inovacijoms Europoje. Nuo 2016 m. kartu su kitomis suinteresuotosiomis šalimis įgyvendinant Bendros standartizacijos iniciatyvos veiksmus Komisija sustiprino šiam tikslui skiriamą dėmesį ir susiejo mokslinius tyrimus bei inovacijas su standartizavimu.

Norint padėti naujoviškoms prekėms pasiekti rinką svarbiausia yra užtikrinti glaudžią ir laiku vykstančią sąveiką tarp mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) bei standartizavimo. Be to, programoje „Horizontas 2020“ vėl pradėta skirti daug dėmesio santykiui tarp jos mokslinių tyrimų projektų ir standartizacijos proceso, būtent – integruojant standartizavimo veiklą į mokslinių tyrimų projektus ir pripažįstant jų potencialą, siekiant skatinti tyrimų ir MTTP rezultatų poveikį. Įvairi iki teisinio įtvirtinimo vykdoma veikla, kuria remiamos medicinos priemonės, aplinkos apsauga, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, efektyvus energijos vartojimas ir metrologija, yra rengiamos pagal programos „Horizontas 2020“ projektus, susijusius su sąveikiosiomis intelektinėmis transporto sistemomis, kibernetiniu saugumu ir privatumu internete, nanotechnologijomis, pažangiosiomis medžiagomis, biotechnologija, energija, įskaitant kuro elementus ir vandenilį, saugia visuomene ir pažangia gamyba ir perdirbimu.

Prieš pradedant rengti standartus atliekami moksliniai tyrimai taip pat padeda įgyvendinti darnias saugumo produktų ir sistemų sertifikavimo schemas.

Komisija dirba kartu su Europos standartizacijos organizacijomis ir kitomis standartus rengiančiomis organizacijomis, forumais ir konsorciumais bei susijusiais suinteresuotaisiais subjektais spręsdama priemonių, kuriomis būtų galima pagerinti IRT standartizacijos ekosistemą, klausimus. Tai, be kita ko, yra atvirųjų šaltinių ir standartizacijos bendruomenių sąveikos skatinimas ir subalansuotos, aiškios ir nuspėjamos esminių standartų patentų (ESP) Europos licencijavimo sistemos nustatymas. 2017 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė su šiuo klausimu susijusį komunikatą.

Komisija plačiai taiko programą „Horizontas 2020“ mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams, kuriais prisidedama prie standartizavimo, finansuoti ir dirba kartu su Europos standartizacijos organizacijomis, vykdydama veiksmus, kuriais gali būti pašalintas atotrūkis tarp mokslinių tyrimų, inovacijų ir standartizavimo. Programoje „Horizontas 2020“ numatyti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšiai yra ypač svarbūs kuriant svarbiausius skaitmeninius technologijų elementus. Didelio masto bandomaisiais projektais sudaromos sąlygos plačiai diegti technologijas pasinaudojant bandymų platformomis, eksperimentiniais įrenginiais ir bandomosiomis linijomis, kaupti žinias ir panaudoti jas standartizavimo procesuose. Remiantis preliminaria valstybių narių ir pramonės atstovų pateikta informacija, nustatytos šios pramoninių platformų iniciatyvos – „susietosios pažangiosios gamyklos“, „sveikatos ir priežiūros“, „išmaniojo žemės ūkio“, „susietojo ir automatizuotojo judumo“, „pažangiosios energetikos“, taip pat kompleksinių pramonės duomenų ir „daiktų interneto“ platformų.

Komunikate dėl Sąjungos mažataršio judumo strategijos konstatuojama, kad „[s]tandartizavimas ir sąveikumas yra būtini norint visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos mastu, ypač elektromobilumo srityje, ir visoje ES turi būti pašalintos kliūtys įkrauti elektra varomas transporto priemones“. Komisija rengiasi priimti pirmąjį iš kelių Komisijos deleguotųjų reglamentų, siekdama papildyti ir (arba) atnaujinti nuorodas į standartus, kurie nurodomi techninėse specifikacijose, nustatytose Direktyvos 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo II priede.

2.Prekių ir paslaugų kokybės, saugos, saugumo ir tvarumo didinimas

Veiksminga standartizavimo politika padeda vykdyti įstatymuose numatytus saugumo reikalavimus parengus atitinkamas pažangias technines specifikacijas ir pateikiant bendrai pripažįstamus bandymo metodus, kuriais siekiama užtikrinti prekių ir paslaugų atitiktį nustatytoms kokybės, saugos, saugumo, energijos ir medžiagų veiksmingumo vertėms. Kokybės, saugos, saugumo ir tvarumo tikslai bendrai papildo vienas kitą, tačiau kai kada gali ir prieštarauti vienas kitam. Siekti standartizavimo darbo tikslų kuo darniau ir užtikrinant savitarpio papildomumą – tai nuolatinis uždavinys.

2.1.Kokybė

Norėdama padėti gerinti paslaugų kokybę, Komisija paprašė Europos standartizacijos organizacijų parengti tokių sričių Europos standartus, kaip pašto paslaugų – šioje srityje standartai padeda plėtoti siuntinių pristatymo sektorių, taip pat horizontaliųjų paslaugų standartus, kuriuos Europos standartizacijos komitetas (CEN) rengia, siekdamas padėti paslaugų teikėjams, pvz., vertinti savo veiklos efektyvumą.