Pasiūlymas TARYBOS REKOMENDACIJA dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Fizinis aktyvumas, įskaitant reguliarų sportavimą ir fizinius pratimus, yra vienas iš veiksmingiausių būdų puoselėti fizinę ir psichinę sveikatą, kovoti su antsvoriu bei nutukimu ir išvengti susijusių ligų. Be to, sportas ir fizinis aktyvumas yra glaudžiai susiję su kitais veiksniais, kaip antai socialiniais ryšiais ir įtrauktimi. Šiuolaikinėje visuomenėje fizinis aktyvumas yra vienas iš svarbiausių sveikatą lemiančių veiksnių, o sportas – esminis viešosios fizinio aktyvumo skatinimo politikos elementas. Turima gausių duomenų apie fizinio aktyvumo ir fizinių pratimų naudą visais gyvenimo etapais[1]; apskritai, kaip yra patvirtinusi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), jie padeda pagerinti gyvenimo kokybę. Mokslinių tyrimų duomenimis, sportas ir fizinis aktyvumas daro didelį poveikį vaikų ir paauglių vystymuisi[2] ir rodo tiesioginį ryšį tarp paauglių sportavimo ir fizinio aktyvumo bei suaugusiųjų fizinio aktyvumo lygio. Be to, atsiranda vis daugiau įrodymų apie teigiamą ryšį tarp fizinių pratimų ir psichinės sveikatos, psichinio vystymosi ir kognityvinių procesų[3]. Sąjungoje pastebėtas teigiamas fizinio aktyvumo lygio ir tikėtinos gyvenimo trukmės ryšys. Tai reiškia, kad aukštesniu fizinio aktyvumo lygiu pasižyminčiose šalyse tikėtina gyvenimo trukmė paprastai būna ilgesnė[4]. Kita vertus, dėl nepakankamo fizinio aktyvumo sveikatai gali būti padarytas neigiamas poveikis, pasireiškiantis kaip, pvz., priešlaikinis mirtingumas, didėjantis antsvorio ir nutukimo paplitimas, krūties ir gaubtinės žarnos vėžys, diabetas ir išeminė širdies liga. Nustatyta, kad 2009 m. visame pasaulyje dideles pajamas gaunančiose šalyse fizinis neaktyvumas buvo ketvirtas pagal svarbą rizikos veiksnys, lemiantis priešlaikinį mirtingumą ir įvairias ligas. Dėl jo kasmet vien tik Europoje per metus miršta daugiau kaip milijonas asmenų[5]. Turimi duomenys rodo, kad tiesioginės ir netiesioginės fizinio aktyvumo stokos sukeltų sveikatos problemų ekonominės sąnaudos yra didelės dėl ligų ir sergamumo, ligų sukelto nedarbingumo ir priešlaikinio mirtingumo, ypač turint omenyje sparčiai senėjančią Europos visuomenę[6]. Atliekant tokius tyrimus siekta nustatyti skaitinę šių sąnaudų vertę. Pavyzdžiui, viename Didžiosios Britanijos vyriausybės užsakymu atliktame tyrime nustatyta, kad Anglijai tai kainuoja šiek tiek daugiau nei 3 mlrd. EUR per metus arba 63 EUR vienam gyventojui[7]. Atsižvelgiant į šiuos faktus, fizinis aktyvumas buvo įtrauktas į pasaulinės neužkrečiamųjų ligų kontrolės tikslus[8]. Sveikatinamasis fizinis aktyvumas (toliau – SFA) Sąjungoje pirmiausia turėtų būti skatinamas valstybių narių lygmeniu. Vis akivaizdžiau suvokiant fizinio aktyvumo svarbą ir teigiamą poveikį ir didėjant su fiziniu neaktyvumu susijusiai finansinei naštai, daugelis valdžios institucijų pradėjo labiau populiarinti SFA. Dauguma valstybių narių nurodė, kad 2010 m. buvo parengusios bent tam tikras rekomendacijas dėl fizinio aktyvumo, o daugelis iš jų taip pat buvo parengusios tikslines strategijas, pagal kurias gyventojai skatinami būti fiziškai aktyvesni ir jiems sudaromos tam palankios sąlygos.[9] Šiuo tikslu skirtingose politikos srityse ar sektoriuose (ypač sporto, sveikatos, transporto ir švietimo) buvo pradėtos įgyvendinti specialios priemonės, o susiję suinteresuotieji subjektai sukaupė daug gerosios patirties pavyzdžių. Siekiant paremti valstybes nares, fizinis aktyvumas skatinamas Sąjungos politikos ir finansinėmis priemonėmis (visų pirma sporto ir sveikatos srityse). Buvo surinkta įrodymų, kuriais remiantis politikos formuotojams parengtos gairės (ES fizinio aktyvumo gairės[10]). 2008 m. už sporto reikalus atsakingi ES valstybių narių ministrai patvirtino šias pagrįstą mokslinę nuomonę iš esmės atitinkančias gaires, kurias parengė įvairioms sritims priklausančių 22 ekspertų iš visos Europos grupė. Jose pakartotos Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijos dėl būtino fizinio aktyvumo, pabrėžta, kaip svarbu vadovautis tarpsektoriniu požiūriu į sveikatinamąjį fizinį aktyvumą, ir pateikta 41 konkreti veiklos gairė. Dar 2007 m. Baltojoje knygoje dėl sporto[11] ir 2007 m. Baltojoje knygoje dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti[12] pabrėžta SFA svarba, o jas paskelbus pradėtos aktyvesnės politinės diskusijos ir gerosios patirties mainai. Nepaisant vis didesnės SFA skatinimui teikiamos reikšmės ir taikomų nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens priemonių, fizinis neaktyvumas Sąjungoje tebėra nepriimtinai didelis (pvz., 2010 m. 60 proc. europiečių teigė, kad mankštinasi ar sportuoja retai arba niekada[13]). Remiantis PSO, Sąjungoje dviejų trečdalių suaugusiųjų fizinis aktyvumas nesiekia rekomenduojamo lygio. Dėl fizinio neaktyvumo europiečiai kasmet vidutiniškai praranda 8 milijonus sveiko gyvenimo dienų[14]. Nors ir įrodyta, kad įvairiose valstybėse narėse padėtis labai skiriasi, dauguma valstybių nepasiekė pagrindinio politikos tikslo – padidinti pakankamą PSO rekomenduojamą ir ES fizinio aktyvumo gairėse nurodytą SFA lygį pasiekusių piliečių dalį. Visos Sąjungos mastu valstybių narių SFA skatinimo politika nebuvo veiksminga. Susidariusi situacija ne tik neatitinka strategijos „Europa 2020“[15], kurioje pabrėžiama būtinybė mažinti nelygybę sveikatos srityje, trukdančią ekonomikos augimui ir konkurencingumui. Ji taip pat nesuderinama su Sąjungos deklaruojamais politiniais siekiais sporto ir sveikatos srityje. Moksliniai tyrimai tik patvirtinta, kad trūksta įrodymais pagrįstos politikos, kad būtų galima imtis veiksmų fizinio neaktyvumo problemai spręsti, tad buvo pradėta raginti suskubti imtis politinių veiksmų fizinio neaktyvumo srityje kaip atskiroje prioritetinėje viešosios politikos srityje.[16] Pagrindinė priežastis, kodėl nepavyksta apgręžti fizinio neaktyvumo didėjimo tendencijos –SFA skatinimo politikos formavimo ir įgyvendinimo trūkumai. Atsižvelgiant į kriterijus, apibrėžiančius veiksmingą SFA politiką, grindžiamą moksline metodika, ir remiantis įrodymais, ekspertų nuomonėmis ir konsultacijomis buvo nustatyti tokie trūkumai: nesivadovaujama tarpsektoriniu požiūriu į SFA (įskaitant įvairių ministerijų ir už SFA atsakingų institucijų bendradarbiavimą); neaiškūs SFA politikos tikslai ir uždaviniai; nepakankamai išsamios nuostatos, reglamentuojančios SFA lygio ir politikos stebėseną bei vertinimą. Iš tikrųjų patikimų duomenų turima retai, nors jie yra svarbūs formuojant ir tobulinant politiką. SFA dar tik pradeda įsitvirtinti kaip savarankiška politikos sritis, dar nėra visiškai pripažinta, kad tai sudėtinga politikos sritis, kurioje būtina imtis daugiasektorinių priemonių, kaip teigiama ES fizinio aktyvumo gairėse. Fizinis aktyvumas dar nėra pakankamai propaguojamas, kad sulauktų tinkamo politinio pripažinimo.[17] Kadangi SFA yra palyginti nauja tema vyriausybių darbotvarkėse, labai svarbu geriau suvokti SFA nulemiančius veiksnius[18] – tai būtina norint imtis priemonių, kad būtų keliamas fizinio aktyvumo lygis ir stiprinami institucijų gebėjimai skatinti SFA. Siekdama spręsti šį klausimą ir atsižvelgdama į atliktą ekspertų darbą, susijusį su 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje[19] įgyvendinimu, bei į turimą kitų sričių informaciją ir kompetencijos lygį (pvz., sveikatos ir transporto sričių), Taryba 2012 m. lapkričio mėn. išvadose dėl SFA skatinimo paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuria būtų skatinama vadovautis tarpsektoriniu požiūriu, grindžiamu ES fizinio aktyvumo gairėmis, įskaitant negriežtos stebėsenos sistemą. Galiausiai iniciatyvos sėkmė labai priklausys nuo suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo, ypač tų, kurie tiesiogiai labiausiai susiję su fiziniu aktyvumu ir turi pakankamų išteklių, kad būtų galima užmegzti ryšį su piliečiais. Todėl veiksmai sporto sektoriuje (ypač visuomeninių organizacijų lygmens ir grindžiami požiūriu, kad sportas turi būti prieinamas visiems) yra itin svarbūs norint sėkmingai skatinti SFA. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Pasiūlymas grindžiamas Komisijos ir valstybių narių darbu, atliktu įgyvendinant 2011–2014 m. ES darbo planą sporto srityje. Dėl pasiūlymo turinio, įskaitant stebėsenos sistemą, buvo daug konsultuotasi su valstybėmis narėmis, ekspertais, suinteresuotaisiais subjektais ir įvairių sričių (be kita ko, sporto, sveikatos, švietimo ir transporto) visuomenės atstovais. Buvo įvairiais lygmenimis konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais dėl jų nuomonės apie būtinybę skatinti fizinį aktyvumą Sąjungos lygmeniu ir tokio skatinimo mastą. 2011 m. sausio mėn. priėmus Komunikatą dėl sporto[20], pagal kurį vienas iš numatytų veiksmų buvo apsvarstyti tokio pasiūlymo galimybę, Komisija reguliariai teikė politikos formuotojams ir suinteresuotiesiems subjektams informaciją apie savo planus ir su šia iniciatyva susijusią vykdomą veiklą bei dalyvavo įvairiuose forumuose, kad gautų grįžtamosios informacijos. 2012 m. vasario 2 d. rezoliucijoje dėl ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje Europos Parlamentas paragino Sąjungą ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas sportuoti ir skatinti sveiką gyvenimo būdą išnaudojant visas sporto teikiamas galimybes, kad sumažėtų sveikatos priežiūrai skiriamos lėšos.[21] Valstybės narės pabrėžė, kad būtina toliau Sąjungos lygmeniu dalytis su SFA susijusia patirtimi ir gerąja praktika ir pritarė naujai Sąjungos politikos iniciatyvai. Valstybės narės patvirtino, kad kyla sunkumų nacionaliniu lygmeniu įtraukiant susijusius sektorius ir trūksta patikimų duomenų. Jos taip pat nurodė, kad būtina nedidinti duomenų rinkimo naštos. Sporto srities suinteresuotieji subjektai (sporto organizacijos, kiti su sportu susiję subjektai, pvz., sporto prekių gamintojai) primygtinai ragino tęsti su SFA susijusius Sąjungos veiksmus. Remiantis 2010 m. internetine apklausa, ne tik Sąjungos institucijos, esamos Sąjungos lygmens sporto ir sveikatos sričių bendradarbiavimo struktūros, ekspertai ir sporto srities suinteresuotieji subjektai, bet ir nemaža Sąjungos piliečių dalis laikosi nuomonės, kad Sąjunga turi prisidėti prie SFA skatinimo. 2012 m. gruodžio 7 d. poveikio vertinimo valdyba pateikė teigiamą nuomonę dėl poveikio vertinimo projekto. Galutinėje poveikio vertinimo ataskaitos versijoje buvo atsižvelgta į valdybos pastabas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Pagal siūlomą iniciatyvą SFA teikiama daug dėmesio: SFA koncepcija yra gana nauja dalykinė sritis, kurioje vyksta sparti mokslo pažanga ir kuri aprėpia tiek fizinį aktyvumą, glaudžiai susijusį su sportu ir fiziniais pratimais, tiek visuomenės sveikatą. Kad būtų pasiekti pasiūlymo tikslai ir paremtos valstybių narių pastangos skatinant SFA, Sąjunga gali imtis veiksmų pagal du teisinius pagrindus: pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 168 straipsnius, kuriais Sąjungai suteikiama papildomoji kompetencija. 165 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga „prisideda prie Europos sporto reikalų skatinimo“ ir kad bus imamasi veiksmų siekiant „plėtoti europinę pakraipą sporto srityje“. 168 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga, savo veikla <...> siekia gerinti visuomenės sveikatą <...> bei pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius“. Sutartyje teigiama, kad Taryba, abiejose srityse (sporto ir visuomenės sveikatos) siekdama šių tikslų, remdamasi Komisijos pasiūlymu gali priimti rekomendacijas. Be to, Sutartyje aiškiai leidžiama Komisijai imtis „bet kokios naudingos iniciatyvos“ siekiant skatinti valstybes nares koordinuoti sveikatos srities politiką, ypač imtis „iniciatyvų, kuriomis siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus periodinei stebėsenai ir vertinimui“. Siūloma rekomendacija siekiama sustiprinti valstybių narių pastangas skatinant SFA ir paremti jas nustatant jų politikos stebėsenos sistemą. Siūloma rekomendacija siekiama sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir politikos koordinavimą ir paskatinti tolesnius gerosios patirties mainus pasinaudojant susijusiomis Sąjungos lygmens sporto ir sveikatos struktūromis. Šioje rekomendacijoje paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Siūlomos iniciatyvos santrauka Atsižvelgiant į Tarybos prašymą šioje rekomendacijoje pateikiami nuoseklios, tarpsektorinės įrodymais grindžiamos SFA skatinimo politikos pagrindiniai elementai ir tokiu būdu šia rekomendacija siekiama padėti valstybėms narėms sudaryti piliečiams galimybes būti (labiau) fiziškai aktyviems. Šioje rekomendacijoje pasiremta akivaizdžiais įrodymais, kad norint sėkmingai plėtoti SFA skatinimo politiką, ją reikėtų grįsti tarpsektoriniu požiūriu. Rekomendacijoje paisoma valstybių narių nustatytų skirtingų (nepaisant to, kad jos vadovaujasi bendrais tikslais ir pagrindinėmis teisėmis) SFA srities prioritetų, kurie skiriasi dėl skirtingų socialinių, ekonominių ir kultūrinių aplinkybių – dėl šios priežasties valstybės ir laikosi skirtingų požiūrių. Sąjungos lygmeniu politikos koordinavimą reglamentuojančiomis nuostatomis siekiama paremti valstybes nares, kad jos galėtų veiksmingai plėtoti ir įgyvendinti SFA politiką. Parengta stebėsenos sistema (kartu su SFA ekspertų parengtais rodikliais) yra pakankamai lanksti priemonė, suteiksianti politikos formuotojams reikiamų duomenų. Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiamas išsamus rodiklių pritaikymo aprašas ir duomenų šaltiniai. Rekomendacijoje valstybės narės raginamos: · vadovaudamosi ES fizinio aktyvumo gairėmis parengti nacionalinę strategiją, atitinkamą veiksmų planą ir tinkamas SFA skatinimo priemones visuose sektoriuose; · stebėti fizinio aktyvumo lygį ir SFA politikos įgyvendinimą naudodamosi stebėjimo sistema ir šios rekomendacijos priede pateiktais rodikliais ir atsižvelgdamos į nacionalines aplinkybes; · glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija nuolat dalydamosi informacija bei gerąja SFA skatinimo patirtimi ir naudodamosi atitinkamomis Sąjungos lygmens struktūromis. Rekomendacijoje Komisija raginama: · padėti valstybėms narėms veiksmingai skatinti SFA ir rengti bei įgyvendinti politiką, atitinkančią ES fizinio aktyvumo gaires; · teikti paramą, reikalingą stebėsenos sistemos sukūrimui ir veikimui, pasinaudodama esamomis šios srities stebėsenos ir duomenų rinkimo priemonėmis; · remdamasi valstybių narių pateikta informacija, reguliariai teikti ataskaitas apie šios rekomendacijos įgyvendinimo eigą. Nors rekomendacija pirmiausia skirta valstybių narių valdžios institucijoms, atsakingoms už SFA skatinimą, ji taip pat padės labiau orientuotis į visos Sąjungos piliečius (pvz., vaikus, dirbančiuosius ir vyresnio amžiaus asmenis) – bus skatinama įgyvendinti tarpsektorinę politiką, teikiančią galimybių būti fiziškai aktyviems. Iniciatyva taip pat priklausys nuo suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo, ypač tų, kurie labiausiai tiesiogiai susiję su fiziniu aktyvumu (pvz., sporto organizacijų). Subsidiarumas Nors pagrindinė atsakomybė už SFA skatinimą ir sporto bei sveikatos politikos formavimą tenka valstybėms narėms, Sąjungos veiksmai gali duoti didelės papildomos naudos, viršijančios tai, ką valstybės narės gebėtų pasiekti savarankiškai. Sąjunga gali suteikti naują politinį akstiną tikslingai veikti SFA srityje. Veiksmingesnė SFA skatinimo politika padės siekti bendrų tikslų, kuriuos valstybės narės yra susitarusios nustatyti kitose politikos srityse. SFA skatinimo politika padės sumažinti didelę socialinę ir ekonominę fizinio neaktyvumo žalą, joje bus nagrinėjami pagrindiniai veiksniai, nulemiantys aktyvų ir sveiką senėjimą, darbuotojų sveikatą ir galiausiai didesnį darbo našumą, dėl to valstybės narės turės daugiau galimybių pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus ekonomikos augimo tikslus. Plėtojant šią politiką taip pat bus skirta dėmesio strategijoje nustatytų veiksnių, nulemiančių nelygybę sveikatos srityje, klausimui, kurį būtina spręsti siekiant ekonomikos augimo ir konkurencingumo. Geresnė SFA politika taip pat padės atsižvelgti į pastarojo meto Tarybos bei Parlamento raginimus imtis veiksmų, kuriais remiama sveika gyvensena, įskaitant fizinį aktyvumą ir sportavimą, ir kurie leistų Sąjungoje spręsti priešlaikinio mirtingumo, sergamumo ir neįgalumo problemą. 2012 m. lapkričio mėn. priimtose Tarybos išvadose dėl SFA šie raginimai dar labiau akcentuojami. Naujausiame Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti įgyvendinimo vertinime taip pat pritariama Europos lygmens politikos iniciatyvai, nes Komisija skatinama suteikti daugiau svarbos naujoms fizinio aktyvumo skatinimo iniciatyvoms.[22] Kadangi šiuo metu valstybėse narėse skiriasi SFA teikiama svarba, pasirinkti metodai ir nacionalinės politikos koordinavimo priemonės, labai paranku, kad šioje rekomendacijoje daugiausia dėmesio skiriama tvirtesniam valstybių narių politikos tarpusavio koordinavimui (patirties mainams, tarpusavio mokymuisi, gerosios praktikos sklaidai). Sąjungos parama ir koordinavimas padės pagerinti valstybių narių gebėjimus skatinti SFA įvairiuose sektoriuose ir formuoti veiksmingesnę politiką. Sąjunga yra tinkamai pasirengusi stiprinti SFA ir SFA politikos stebėsenos bei vertinimo nuostatas ir taip padėti valstybėms narėms stebėti ilgalaikę pažangą šioje srityje. Stebėsenos sistema leis valstybėms narėms gauti įrodymų, kuriais bus galima pagrįsti tikslingesnius SFA skatinimo metodus. Siūloma rekomendacija grindžiama dabartinėmis tarptautinio lygmens strategijomis ir priemonėmis, pvz., 2004 m. gegužės mėn. PSO pasauline mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos strategija[23], 2010 m. Pasaulinėmis rekomendacijomis, pagal kurias suaugusieji per savaitę bent 150 minučių turėtų skirti lengvo intensyvumo fizinei veiklai[24], ir visuotiniu susitarimu, kuris buvo pasiektas 2013 m. gegužės 27 d. Pasaulio sveikatos asamblėjoje ir kuris yra pateiktas suvestinėje rezoliucijoje dėl neužkrečiamųjų ligų (Omnibus Resolution on Non-communicable Diseases)[25]. Rekomendacijoje atsižvelgiama į bendradarbiavimą su PSO Europos regioninio biuru remiantis Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti ir 2013 m. atliktu šios strategijos vertinimu[26]. Rekomendacija siekiama toliau tobulinti fizinio aktyvumo stebėsenos priemones, ypač PSO Europos duomenų apie mitybą, nutukimą ir fizinį aktyvumą bazę (NOPA)[27]. Atliekant tyrimus ir vykdant projektus jau buvo surinkta nemažai valstybių narių pateiktinos šios srities informacijos ir duomenų. Jau yra naudojami įvairūs rodikliai. Papildomų pastangų prireiks renkant duomenis apie kelis rodiklius, ypač ankstyvuoju stebėsenos sistemos taikymo etapu. Tikimasi, kad ilgainiui padidės valstybių narių gebėjimai ir duomenys bus surenkami pažangiau. Stebėsenos sistema turėtų būti įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su PSO ir pasinaudojant SFA ekspertų pagalba. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Apskaičiuoti dabartinį SFA politikai skiriamą biudžetą yra sunku, nes SFA skatinimo išlaidos yra paskirstytos tarp įvairių valstybių ministerijų ir valdžios institucijų, taip pat įvairių NVO ir privačiojo sektoriaus. Be to, Sąjungos šalyse išlaidos SFA nėra išsamiai dokumentuojamos. Šią padėtį sunkina tai, kad SFA iš esmės aprėpia įvairius sektorius, kad daugelis politikos sričių yra netiesiogiai susijusios su SFA ir kad vykdant SFA skatinimo politiką SFA skatinimas paprastai nenurodomas kaip pagrindinis tikslas. Su siūloma SFA politikos įgyvendinimo iniciatyva susijusias išlaidas galiausiai tektų padengti valstybėms narėms. Pagal negriežtos stebėsenos sistemą daugiausia administracinių išlaidų valstybės narės patirtų dėl ataskaitų teikimo reikalavimų. Pirmaisiais metais jos būtų gana nedidelės, o sistemai pradėjus veikti visu pajėgumu toliau mažėtų, nes darbuotojai apsiprastų su stebėsenos tvarka ir ilgainiui būtų gaunama kokybiškesnių duomenų.[28] Sąjungos biudžeto išlaidos būtų susijusios su stebėsenos priemonės kūrimu bei veikimu ir su parama valstybėms narėms stiprinant jų gebėjimus, reikalingus stebėsenai vykdyti. Šios išlaidos būtų įtrauktos į 2014–2020 m. programos „Erasmus+“ sporto paprogramę.[29] Be to, iš Sąjungos biudžeto būtų dengiamos Sąjungos lygmens ekspertų grupės posėdžių organizavimo išlaidos. 2013/0291 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REKOMENDACIJA dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 168 straipsnius, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) akivaizdu, kad fizinis aktyvumas ir fiziniai pratimai yra naudingi visais gyvenimo etapais, dėl to sumažėja rizika susirgti širdies ir kraujagyslių ligomis, kai kurių rūšių vėžiu ir diabetu, pagerėja raumenų ir griaučių sistemos būklė ir kūno masės kontrolė, daromas teigiamas poveikis psichinei sveikatai, psichiniam vystymuisi ir kognityviniams procesams. Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijomis, fizinis aktyvumas yra svarbus visų amžiaus grupių asmenims, ypač vaikams, dirbantiesiems ir vyresnio amžiaus asmenims; (2) fizinis aktyvumas yra tiesiogiai susijęs su sveiku gyvenimo būdu ir darbuotojų sveikata, jis padeda siekti svarbiausių strategijos „Europa 2020“[30] tikslų, visų pirma ekonomikos augimo, našumo ir sveikatos tikslų; (3) nors pastaraisiais metais kai kurių valstybių narių institucijos pradėjo labiau skatinti sveikatinamąjį fizinį aktyvumą (SFA), Europos Sąjungoje fizinio aktyvumo lygis yra neleistinai žemas. Daugelis europiečių nėra pakankamai fiziškai aktyvūs – 60 % niekada nesportuoja ir neatlieka fizinių pratimų arba tai daro retai[31]. Pastebėta tendencija, kad neturintys palankių socialinių ir ekonominių sąlygų asmenys laisvalaikiu mažiau užsiima fizine veikla. Šiuo metu nėra jokių požymių, kad visos Sąjungos mastu ši neigiama tendencija suktų teigiama linkme; (4) visame pasaulyje dideles pajamas gaunančiose šalyse nepakankamas fizinis aktyvumas įvardytas kaip rizikos veiksnys, nulemiantis priešlaikinį mirtingumą ir įvairias ligas, dėl jo kasmet vien tik Europoje miršta maždaug milijonas asmenų[32]. Turima nemažai duomenų apie nepakankamo fizinio aktyvumo sveikatai daromą neigiamą poveikį ir apie tiesioginę ir netiesioginę ekonominę žalą, kylančią dėl fizinio aktyvumo stokos ir susijusių sveikatos problemų, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugumas Europos visuomenių sparčiai senėja; (5) fizinio aktyvumo lygis įvairiose valstybės narėse labai skiriasi. Kai kuriose valstybėse pasiekta didelės pažangos didinant gyventojų, kurių fizinio aktyvumo lygis atitinka minimalų rekomenduojamą lygį, dalį, tačiau daugelyje kitų valstybių padėtis nepasikeitė arba net pablogėjo. Dabartinė politika nebuvo veiksminga visos Sąjungos mastu mažinant fizinio neaktyvumo lygį. Yra daug sektinų pavyzdžių, kaip sėkmingai formuoti ir įgyvendinti SFA politiką; (6) kai kurių sričių (ypač sporto ir sveikatos) politika gali padėti skatinti fizinį aktyvumą ir suteikti Sąjungos piliečiams naujų galimybių būti fiziškai aktyviems. Norint visiškai išnaudoti šias galimybes ir taip padidinti fizinio aktyvumo lygį, būtina skatinti SFA vadovaujantis tarpsektoriniu požiūriu ir į šią veiklą įtraukiant visas susijusias ministerijas, įstaigas ir organizacijas. Kad šis procesas pasistūmėtų į priekį, būtina turėti daugiau ir kokybiškesnių duomenų apie fizinio aktyvumo lygį ir SFA skatinimo politiką; šie duomenys reikalingi norint įvertinti politiką, kad ateityje ji būtų plėtojama ir įgyvendinama veiksmingiau. Tačiau tokių duomenų labai trūksta; (7) ES fizinio aktyvumo gairėse[33], kurias patvirtino už sporto reikalus atsakingi ES valstybių narių ministrai 2008 m. gruodžio mėn. vykusiame susitikime ir Taryba 2012 m. lapkričio ir gruodžio mėn.[34]; propaguojamas tarpsektorinis požiūris, aprėpiantis visas temines sritis, kurios yra svarbios skatinant SFA. Valstybės narės šias gaires kol kas įgyvendina labai netolygiai; (8) 2011 m. komunikate dėl ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimo[35] Komisija ir valstybės narės raginamos, remdamosi ES fizinio aktyvumo gairėmis, toliau siekti, kad būtų parengtos nacionalinės gairės ir apžvalga, būtų tęsiamas koordinavimo darbas ir būtų apsvarstyta galimybė parengti šios srities Tarybos rekomendaciją; (9) Tarybos rezoliucijoje dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje[36] pripažinta, kad būtina stiprinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą tam tikrose prioritetinėse su sportu susijusiose srityse, įskaitant SFA skatinimą. 2012 m. liepos mėn. Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupė išreiškė paramą naujai Sąjungos SFA skatinimo iniciatyvai; (10) 2012 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose dėl SFA skatinimo pripažinta, kad būtina Sąjungos lygmeniu imtis tolesnių veiksmų, o Komisija paraginta pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, į kurią būtų įtraukta negriežta stebėjimo sistema, grindžiama keliais rodikliais pagal ES fizinio aktyvumo gairių temines sritis, PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ: (1) Valstybės narės turėtų: – vadovaudamosi tarpsektoriniu požiūriu (aprėpiančiu sporto, sveikatos, švietimo, aplinkos ir transporto sritis) ir atsižvelgdamos į nacionalinius ypatumus siekti veiksmingos SFA politikos, kaip aprašyta ES fizinio aktyvumo gairėse. Atliktini veiksmai: – priimti nacionalinę SFA skatinimo strategiją, atsižvelgiant į įvairias visuomenės grupes ir laikantis nediskriminavimo bei lyčių lygybės principų; – priimti atitinkamą veiksmų planą; – stebėti fizinio aktyvumo lygį ir SFA politiką naudojantis negriežta stebėjimo sistema[37] bei šios rekomendacijos priede pateiktais rodikliais ir atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes; – per šešis mėnesius po šios rekomendacijos priėmimo įsteigti nacionalinius SFA informacijos centrus, kurie teiktų su minėta stebėsenos sistema susijusią paramą, ir informuoti Komisiją apie tokių centrų įsteigimą; nacionaliniai SFA informacijos centrai visų pirma bus įgalioti koordinuoti duomenų apie fizinį aktyvumą rinkimo procesą vadovaujantis stebėsenos sistemos reikalavimais; duomenys turėtų būti įtraukiami į veikiančią PSO duomenų apie mitybą, nutukimą ir fizinį aktyvumą bazę (NOPA); jie taip pat turėtų palengvinti tarpžinybinį bendradarbiavimą SFA politikos klausimais; – nuolat keistis informacija ir gerąja SFA skatinimo patirtimi, glaudžiai bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Komisija per atitinkamas Sąjungos lygmens struktūras, susijusias su sportu ir sveikata ir sudarančias glaudesnio bendradarbiavimo pagrindą. (2) Komisija turėtų imsis tokių veiksmų: – padėti valstybėms narėms priimti nacionalines strategijas, vadovautis tarspektoriniu požiūriu į SFA politiką ir įgyvendinti atitinkamus veiksmų planus sudarydama palankesnes sąlygas, leidžiančias keistis informacija ir gerąja patirtimi, veiksmingai mokytis vieniems iš kitų, kurti tinklus ir nustatyti veiksmingus SFA skatinimo metodus; – remti SFA stebėsenos sistemos kūrimo ir taikymo veiklą, pasinaudojant esamomis šios srities stebėsenos ir duomenų rinkimo priemonėmis, ir imtis šių veiksmų: – padedant šios srities ekspertams tikslingai remti pajėgumų didinimo ir nacionalinių SFA informacijos centrų ir, prireikus, kitų atitinkamų valdžios institucijų atstovų, mokymo veiklą; – ištirti galimybes surinktus duomenis panaudoti kas dvejus metus rengiant Europos fizinio aktyvumo lygio statistiką[38]; – teikti paramą PSO, kad būtų tobulinami NOPA duomenų bazės fizinio aktyvumo aspektai – ši bazė turėtų būti pritaikyta prie šios rekomendacijos priede pateiktos stebėsenos sistemos; – teikti paramą PSO ir glaudžiai su ja bendradarbiauti rengiant ir skelbiant konkrečiai šaliai skirtas SFA apžvalgas ir SFA tendencijų analizę; – kas trejus metus teikti ataskaitą apie šios rekomendacijos įgyvendinimo pažangą, į ją įtraukiant informaciją, kurią būtina teikti pagal stebėsenos sistemoje numatytą ataskaitų teikimo tvarką, ir kitą valstybių narių pateiktą susijusią informaciją apie SFA politikos plėtrą ir įgyvendinimą; – po šešerių metu atlikti Tarybos rekomendacijos įgyvendinimo įvertinimą. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Siūlomi rodikliai, skirti įvertinti, kaip įgyvendinamos ES fizinio aktyvumo gairės Gairių teminės sritys || Siūlomi rodikliai Tarptautinės fizinio aktyvumo rekomendacijos ir gairės (1–2 gairės) || 1. Nacionalinė rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo 2. Suaugusieji, kurių sveikatinamojo fizinio aktyvumo lygis atitinka PSO rekomenduojamą minimalų lygį 3. Vaikai ir suaugusieji, kurių sveikatinamojo fizinio aktyvumo lygis atitinka PSO rekomenduojamą minimalų lygį Tarpsektorinis požiūris (3–5 gairės) || 4. Nacionalinis SFA skatinimo veiksmų koordinavimo mechanizmas 5. Konkrečiai SFA skatinimui skirtas finansavimas Sportas (6–13 gairės) || 6. Nacionalinė sporto visiems politika ir (arba) veiksmų planas 7. Programa „Sport Clubs for Health“ 8. Struktūra, skirta suteikti daugiau galimybių naudotis laisvalaikio arba mankštinimosi infrastruktūra asmenims, neturintiems palankių socialinių ir ekonominių sąlygų 9. Tikslinės grupės, įtrauktos į nacionalinę SFA politiką Sveikata (14–20 gairės) || 10. Fizinio aktyvumo stebėsena ir priežiūra 11. Konsultavimas fizinio aktyvumo klausimais 12. Mokymas apie fizinį aktyvumą sveikatos priežiūros specialistų mokymo programose Švietimas (21–24 gairės) || 13. Fizinis lavinimas pradinėse ir vidurinėse mokyklose 14. Mokyklų lygmens fizinio aktyvumo skatinimo planai 15. SFA fizinio lavinimo mokytojų ruošimo programoje 16. Aktyvaus vykimo į mokyklą skatinimo planai Aplinka, miestų planavimas, visuomenės sauga (25–32 gairės) || 17. Važiavimo dviračiu / ėjimo pėsčiomis dažnumo lygis 18. Europos gairės dėl laisvalaikio fiziniam aktyvumui skirtos infrastruktūros gerinimo Darbo aplinka (33–34 gairės) || 19. Aktyvaus vykimo į darbą skatinimo planai || 20. Fizinio aktyvumo darbo vietoje skatinimo planai Vyresnio amžiaus žmonės (35–37 gairės) || 21. Bendruomenės veiksmų, skirtų vyresnio amžiaus asmenų fiziniam aktyvumui skatinti, planai Rodikliai / vertinimas (38 gairė) || 22. Nacionalinė SFA politika, įskaitant vertinimo planą Visuomenės informavimas (39 gairė) || 23. Nacionalinės informavimo apie fizinį aktyvumą kampanijos FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas: Tarybos rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[39] Švietimas ir kultūra: Sportas / Biudžeto eilutė 15 01 02 11 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ■ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[40] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslas (-ai) 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Apskritai šiuo pasiūlymu siekiama padėti kurti sveikesnę ir produktyvesnę visuomenę didinant sveikatinamąjį fizinį aktyvumą ES. Veiklos išlaidos, susijusios su siūloma Tarybos rekomendacija, bus įtrauktos į programos „Erasmus+“ sporto skyrių (žr. atitinkamą finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą). Ši finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma susijusi tik su siūlomos ekspertų grupės išlaidomis, t. y. administracinėmis išlaidomis. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas. Ekspertų grupės tikslai: tikslingai remti pajėgumų didinimo ir nacionalinių SFA informacijos centrų ir, prireikus, kitų atitinkamų valdžios institucijų atstovų, mokymo veiklą; teikti paramą PSO, kad būtų tobulinami NOPA duomenų bazės fizinio aktyvumo aspektai – ši bazė turėtų būti pritaikyta prie šios rekomendacijos priede pateiktos stebėsenos sistemos; teikti paramą PSO ir glaudžiai su ja bendradarbiauti rengiant ir skelbiant konkrečiai šaliai skirtas SFA apžvalgas ir SFA tendencijų analizę; Atitinkama VGV / VGB veikla VGB veikla 15.05: Bendradarbiavimo jaunimo ir sporto srityje skatinimas 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Ekspertų grupės veiklos išdavos: - parama, skirta pajėgumų didinimui ir nacionalinių SFA informacijos centrų ir, prireikus, kitų atitinkamų valdžios institucijų atstovų, mokymo veiklai; - parama PSO, kad būtų tobulinami NOPA duomenų bazės fizinio aktyvumo aspektai; - parama PSO rengiant ir skelbiant konkrečiai šaliai skirtas SFA apžvalgas ir SFA tendencijų analizę. Į išlaidas, kurias aprėpia ši finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma, įtrauktos ekspertų susitikimų, susijusių su šia rekomendacija, išlaidos, todėl jos priskiriamos tik administracinėms išlaidoms. Veiklos išlaidos įtrauktos į programos „Erasmus+“ sporto skyrių. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai - SFA stebėsenos sistemos sukūrimas ir taikymas ES lygmeniu; - reguliarių ataskaitų apie SFA teikimas valstybėms narėms. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Specialių poreikių, susijusių su ekspertų grupe, nėra. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Nedalyvaujant ES nebūtų įmanoma įsteigti tokios ekspertų grupės. Kaip paaiškinta iniciatyvos poveikio vertinime, ES veiksmai gali duoti svarbios papildomos naudos, viršijančios tai, ką valstybės narės gebėtų pasiekti savarankiškai. Ekspertų grupė bus pagrindinė struktūra, kurioje bus aptariamas ir per kurią bus kontroliuojamas rekomendacijos įgyvendinimas, ji veiks kaip forumas, koordinuosiantis SFA skatinimo politiką. 1.5.3. Panašios patirties išvados Pagal 2011 m. gegužės mėn. ES Tarybos priimtą pirmąjį ES darbo planą sporto srityje, aprėpiantį 2011–2014 m. laikotarpį, buvo įsteigtos šešios sporto srities ekspertų grupės. Vienai iš šių grupių (Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei) teko svarbus vaidmuo generuoti idėjas, sudarančias Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos SFA srityje pagrindą. Ši iniciatyva tiesiogiai grindžiama šia sukaupta patirtimi. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Pasiūlymas visiškai atitinka programą „Erasmus+“ ir ES darbo planą sporto srityje, į juos abu SFA įtrauktas kaip prioritetinė veiklos sritis. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ■ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] – ■ Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2020 m. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – - vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[41] Iš 2014 m. biudžeto ■ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas – ■ jos padalinių (EAC GD) – ¨ vykdomųjų agentūrų; ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Netiesioginis valdymas deleguojant įgyvendinimo užduotis: – ¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; – ¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); – ¨ EIB arba Europos investicijų fondui; – ¨ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; – ¨ viešosios teisės įstaigoms; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte. – Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Ekspertai susitiks tris kartus per metus, po kiekvieno susitikimo bus parengta ataskaita. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika: bus taikomos standartinės Komisijos ekspertų grupių veiklos kontrolės taisyklės. 2.2.2. Informacija apie vidaus kontrolės sistemos nustatymą: bus taikomos standartinės Komisijos ekspertų grupių veiklos kontrolės taisyklės. 2.2.3. Kontrolės išlaidų ir naudos sąmata ir numatomo klaidų rizikos lygio įvertinimas: bus taikomos standartinės Komisijos ekspertų grupių veiklos kontrolės taisyklės. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones: bus taikomos standartinės Komisijos ekspertų grupių veiklos kontrolės taisyklės. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris […]Išlaidų kategorija………………………………………...……….] || DA / NDA ([42]) || ELPA šalių[43] || šalių kandidačių[44] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą || Bendras biudžetas DG EAC 15.01.02.11 (ekspertų susitikimai) || NDA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės (netaikoma) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris […]Išlaidų kategorija………………………………………...……….] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies aa punktą || [XX.YY.YY.YY.] || || NE || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms Su veikla susijusios iniciatyvos dalies išlaidos įtrauktos į programos „Erasmus+“ sporto skyrių (biudžeto eilutė 15.02.03); šioje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje nurodomos vien tik administracinės išlaidos. 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris || […][Išlaidų kategorija……………...……………………………………………………………….] GD || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m., 2019 m., 2020 m. || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 15 || Įsipareigojimai || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || (2 a) || || || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[45] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų <….> GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos<….> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+1a 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: Netaikoma  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 2019 2020 || IŠ VISO EAC GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Kitos administracinės išlaidos || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 IŠ VISO EAC DG || Asignavimai || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0.084 || 0,532 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m., 2019 m., 2020 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Mokėjimai || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0.084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ■ Pasiūlymo/iniciatyvos daliai, kurią aprėpia ši finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma, nereikia naudoti veiklos asignavimų. Veiklos asignavimai, susiję su siūloma rekomendacija, įtraukti į finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą (programa „Erasmus+“, žr. pirmiau). – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO REZULTATAI Tipas[46] || Vidutinės išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Bendras skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[47] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || 2 KONKRETUS TIKSLAS ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – ■ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m., 2019 m., 2020 m. || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) Kitos administracinės išlaidos || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0.084 || 0,084 || 0,532 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[48] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) || (netaikytina) Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Asignavimų žmogiškiesiems ištekliams poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ■ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)) [49] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT IR JED delegacijose) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - būstinėje || || || || || || || || - delegacijos || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || IŠ VISO || || || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – ■ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[51] Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – ■ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo. – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – ■ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[52] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] Tokios naudos pavyzdžiai: sumažėjusi rizika susirgti širdies ir kraujagyslių ligomis, tam tikrų rūšių vėžiu ir 2 tipo diabetu, geresnė raumenų ir griaučių sistemos būklė ir kūno masės kontrolė. Pvz., žr. The Lancet, Volume 380, Issue 9838, p. 219-229, 2012 m. liepos 21 d. [2] Health at a glance, Europe 2012, OECD. [3] Physical Activity Guidelines Advisory Committee Report 2008, U.S. Department of Health and Human Services. [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks, WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region. [6] Valstybėse narėse atliktų tyrimų duomenys buvo įtraukti į prie šio pasiūlymo pridedamą poveikio vertinimą. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. Naujesniame moksliniame leidinyje buvo pateiktos didesnės dėl fizinio neaktyvumo susidariusios tiesioginės metinės su sveikatos priežiūra susijusios išlaidos ir vienam gyventojui tenkančios netiesioginės išlaidos (šiose šalyse: AUS, CH, USA); taip pat buvo nurodyta, kad šiuo metu sunku palyginti fizinio aktyvumo ekonominio poveikio mastą. The Lancet series: "The pandemic of physical inactivity: global action for public health"; Volume 380, Issue 9838, p. 219-229, 2012 m. liepos 21 d. [8] JT Generalinės asamblėjos aukšto lygio susitikimo neužkrečiamųjų ligų prevencijos ir kontrolės klausimais (Rezoliucija 66/2), 2011 m., ir tolesni veiksmai, dėl kurių buvo sutarta 66-oje Pasaulio sveikatos asamblėjoje (2013 m. gegužės mėn., Ženeva). [9] Darbinis dokumentas: lentelė, kurioje pavaizduota, kaip įgyvendinamos ES fizinio aktyvumo gairės: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] ES fizinio aktyvumo gairės, Rekomenduojami politiniai veiksmai, skirti remti sveikatą gerinantį fizinį aktyvumą; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf. [11] Europos Komisija, Baltoji knyga dėl sporto, COM(2007) 391 galutinis, 2007 7 11. [12] Europos Komisija, Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti, COM(2007) 279 galutinis, 2007 5 30. [13] Europos Komisija, Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 334 „Sportas ir fizinis aktyvumas“, 2010 m. kovo mėn. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all. [15] Europos Komisija, „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3. [16] The Lancet, Volume 380, Issue 9838, p. 219-229, 2012 m. liepos 21 d. [17] „Fizinio aktyvumo atveju mokslas, nagrinėjantis, kaip pakeisti individų elgseną, užgožė pastangas suvokti faktinius gyventojų populiacijoje vykstančius pokyčius. Neproporcingai daug dėmesio skyrus vienam aspektui nebuvo pakankamai sistemingai nagrinėjama struktūrinių ir sisteminių pokyčių būtinybė, kad būtų galima skatinti įvairiems sektoriams <...> priklausančių gyventojų fizinį aktyvumą. (<...> Panaši situacija buvo susiklosčiusi tabako kontrolės srityje, kai iš pradžių atsakomybės našta gulė vien tik ant individų pečių. Kai buvo pradėta žvelgti plačiau ir imta pripažinti visuomenės atsakomybę, vėliau buvo imtasi populiacijos lygmens veiksmų ir sulaukta rūkymo paplitimo pokyčių šiuo lygmeniu.“ The Lancet, Volume 380, Issue 9838, p. 219-229, 2012 liepos 21 d. [18] Be kitų šaltinių tai patvirtina ir neseniai atlikta peržiūra, leidžianti teigti, kad nepaisant kelių išimčių pastaraisiais metais Europoje dar tik pradedama rengti nacionalinės politikos dokumentus, susijusius su fiziniu aktyvumu. Žr. Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents. Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, 805-817. [19] Tarybos rezolucija dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje, OL C 162, 2011 6 1. [20] Europos Komisijos komunikatas „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“, COM(2011) 12 galutinis, 2011 1 18. [21] 2012 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf. [23] PSO pasaulinė mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos strategija, http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf. [24] PSO pasaulinės rekomendacijos dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo, http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html. [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Žr. 22 išnašą. [27] PSO NOPA duomenų bazė, http://data.euro.who.int/nopa/. [28] Poveikio vertinime (V priedas) apskaičiuotos vidutinės vienai valstybei narei tenkančios išlaidos. [29] Poveikio vertinime (V priedas) apskaičiuotos bendros Sąjungos biudžetui tenkančios išlaidos. Vykdydama 2013 m. parengiamuosius veiksmus sporto srityje Komisija, bendradarbiaudama su PSO, ieško būdų, kaip paremti valstybių narių veiklą, susijusią su SFA politikos formavimu ir įgyvendinimu. [30] COM(2010) 2020. [31] Europos Komisija, Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 334 „Sportas ir fizinis aktyvumas“, 2010 m. kovo mėn. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region. [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf. [34] Tarybos išvados dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; Tarybos išvados dėl sveiko senėjimo visą gyvenimą, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf. [35] COM(2011) 12 galutinis. [36] OL C 162, 2011 6 1. [37] Stebėjimo plane nustatyti minimalūs reikalavimai teikti ataskaitas apie bendrus SFA skatinimo aspektus, už kuriuos gali būti atsakingos visos valstybės narės. Stebėjimo sistema plačiau aprašyta prie šios rekomendacijos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. [38] Žr. 2012 m. rugsėjo 17 d. Komisijos sprendimą dėl Eurostato (2012/504/ES): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:LT:PDF. [39] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [40] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte. [41] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [43] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [44] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [45] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [46] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [47] Kaip apibūdinta 1.4.2 dalyje „... konkretus tikslas“ [48] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [49] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“). [50] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [51] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus (2007–2013 m. laikotarpis). [52] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.