Šia priemone būtų skatinama naudoti iš kranto tiekiamą elektros energiją ir taip prisidėti prie tvarių uostų ir tvarios laivybos plėtros. Tai atitinka ES politikos užmojus. Elektros energijos tiekimo iš kranto diegimas Europos uostuose yra viena iš siūlomų priemonių Europos žaliajame kurse nustatytiems plataus užmojo tikslams pasiekti.

Dėl veiksmingesnės sistemos ir kitokio elektros energijai gaminti naudojamo kuro, naudojant sausumos tinklais tiekiamos elektros energijos rūšių derinį anglies dioksido išmetama mažiau nei tuomet, kai elektros energija gaminama laivuose deginant bunkerinį kurą, todėl priemonė taip pat veikiausiai padės sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad nors faktinis išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas priklauso nuo suvartojamos elektros energijos kokybės, numatomas sutaupytos elektros energijos kiekis Nyderlandų elektros energijos rūšių derinyje sudarytų maždaug 28–67 % priklausomai nuo generatoriaus apkrovos, o ateityje šios procentinės dalys turėtų dar padidėti.

Energetikos politika

Priemonė atitinka Direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuria sprendžiamas klausimas, susijęs su elektros energijos tiekimo iš kranto infrastruktūros įrengimu uostuose, kuriuose yra tokios infrastruktūros poreikis, o sąnaudos nėra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai. Priemonė taip pat pripažinta bendro intereso tikslu teikiant valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Reikia prisiminti, kad iš kranto tiekiamos elektros energijos konkurencinė padėtis yra nepalanki dėl vienos svarbios priežasties: jos alternatyva, t. y. jūrų uostuose prisišvartavusiuose laivuose gaminama elektros energija, šiuo metu yra visiškai neapmokestinama: neapmokestinamas ne tik elektros energijai gaminti deginamas bunkerinis kuras (tai atitinka normalią padėtį pagal Direktyvos 2003/96/EB 14 straipsnio 1 dalies a punktą), bet ir pati laivuose gaminama elektros energija (žr. Direktyvos 2003/96/EB 14 straipsnio 1 dalies c punktą). Nors pastarasis atleidimas nuo mokesčio galėtų būti laikomas sunkiai suderinamu su Sąjungos aplinkosaugos tikslais, jis yra grindžiamas praktiniais sumetimais. Iš tiesų, siekiant apmokestinti laivuose gaminamą elektros energiją, laivo savininkas, kuris dažnai yra įsikūręs trečiojoje šalyje, arba operatorius turėtų deklaruoti, kiek elektros energijos suvartota. Be to, deklaruojant reikėtų apskaičiuoti, kiek elektros energijos buvo suvartota valstybės narės, kurioje turi būti mokamas mokestis, teritoriniuose vandenyse. Jeigu tokias deklaracijas reikėtų pateikti kiekvienoje valstybėje narėje, kurios teritoriniuose vandenyse plaukiojama, laivų savininkams būtų užkrauta didžiulė administracinė našta. Panašaus požiūrio laikomasi dėl laivybos vidaus vandenyse ir neprivalomos apmokestinimo tvarkos pagal Direktyvos 15 straipsnio 1 dalies f punktą (faktiškai įgyvendinama Nyderlanduose). Šiomis aplinkybėmis sprendimas nesudaryti sunkumų rinktis mažiau taršią alternatyvą – iš kranto tiekiamą elektros energiją – leidžiant Nyderlandams taikyti lengvatinį mokesčio tarifą gali būti laikomas pagrįstu.

Transporto politika

Priemonė atitinka Komisijos rekomendaciją 2006/339/EB dėl skatinimo Bendrijos uostuose prisišvartavusius laivus naudoti elektros energiją iš kranto ir Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos“.

Vidaus rinka ir sąžininga konkurencija

Vidaus rinkos ir sąžiningos konkurencijos požiūriu šia priemone tik sumažinamas dviejų konkuruojančių elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams šaltinių, t. y. laivuose gaminamos ir iš kranto tiekiamos elektros energijos, mokestinis konkurencijos iškraipymas dėl bunkerinio kuro neapmokestinimo.

Kalbant apie laivų operatorių konkurenciją, visų pirma reikia paminėti, kad šiuo metu nedaug laivų iš kranto tiekiamą elektros energiją naudoja komerciniais tikslais. Todėl dideli konkurencijos iškraipymai gali atsirasti tik tarp laivų, kuriuose, pasinaudojus prašoma priemone, bus pereita prie iš kranto tiekiamos elektros energijos, ir laivų, kuriuose toliau bus naudojama laivuose gaminama elektros energija. Nors sąnaudų prognozės tikslumas labai priklauso nuo naftos kainų pokyčių ir todėl jas parengti yra labai sunku, iš naujausių turimų vertinimo duomenų matyti, kad iš esmės net ir visiškai panaikinus mokestį elektros energijos tiekimo iš kranto sąnaudos daugeliu atvejų nebūtų mažesnės už elektros energijos gamybos laivuose sąnaudas, todėl iš kranto tiekiamą elektros energiją naudojantys laivų operatoriai bet kuriuo atveju neturėtų didelio konkurencinio pranašumo, palyginti su tais, kurie naudoja laivuose gaminamą elektros energiją. Šiuo atveju didelis minėto pobūdžio iškraipymas dar mažiau tikėtinas, nes Nyderlandai laikysis Direktyvoje 2003/96/EB nustatyto minimalaus verslui naudojamos elektros energijos apmokestinimo lygio.

Be to, kaip jau buvo minėta, laivų operatoriai, kurie gauna Direktyvoje 2003/96/EB nustatytu minimaliu lygiu apmokestinamą iš kranto tiekiamą elektros energiją, iš esmės neįgyja ekonominio pranašumo prieš operatorius, elektros energiją gaminančius laive, nes ši elektros energija yra neapmokestinama. Taikant lengvatinį tarifą iš kranto tiekiamai elektros energijai bus sumažinti iš kranto tiekiamos elektros energijos ir (mineralinių) energinių produktų, naudojamų elektrai laivuose gaminti, apmokestinimo tvarkos skirtumai.

Elektros energijos tiekėjai privalo mokėti energijos mokestį ir papildomą tvarios energijos mokestį (OpslagDuurzame Energie, ODE). Energijos mokesčių deklaracijoje jie tiesiogiai taiko lengvatinį tarifą. Tiesioginiai naudos gavėjai yra įrenginių, tiekiančių elektros energiją prisišvartavusiems laivams, operatoriai. Tikimasi, kad operatoriai visą finansinį pranašumą arba jo dalį perduos elektros energijos iš kranto naudotojams, kurie yra vidaus vandenų laivų ir jūrų laivų savininkai. Esami naudotojai ir jų atstovai primygtinai reikalaus, kad uostų administracijos būtų suinteresuotos užtikrinti, kad iš kranto tiekiama elektros energija naudotojams būtų finansiškai patraukli.

Be to, iš kranto tiekiamą elektros energiją galės naudoti visi atitinkami laivai, nepriklausomai nuo vėliavos, su kuria jie plaukioja, taigi nacionaliniams ekonominės veiklos vykdytojams nebus taikoma palankesnė apmokestinimo tvarka nei jų konkurentams iš kitų ES valstybių narių.

Dėl uostų konkurencijos galima numatyti, kad bet koks galimas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, kuris galėtų atsirasti, jeigu laivai imtų keisti savo maršrutus, kad pasinaudotų galimybe naudoti lengvatiniu mokesčio tarifu apmokestintą iš kranto tiekiamą elektros energiją, būtų nedidelis. Kadangi, kaip minėta, naudoti iš kranto tiekiamą elektros energiją, nepaisant mokesčio lengvatos, bent artimiausiu metu veikiausiai nebus ekonomiškiau, nei gaminti elektros energiją laivuose, taip pat mažai tikėtina, kad dėl šios iš kranto tiekiamai elektros energijai taikomos mokesčio lengvatos būtų smarkiai iškraipyta uostų konkurencija ir tai paskatintų laivus keisti maršrutus dėl galimybės naudotis šia alternatyva. Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad uostų pasirinkimas priklauso nuo prekių paskirties vietos, o ne nuo mažesnių prisišvartavimo sąnaudų, susijusių su mokesčio už iš kranto tiekiamą elektros energiją lengvata.

Atsižvelgiant į laikotarpį, kuriam siūloma leisti taikyti lengvatinį mokesčio tarifą, jei dabartinė sistema ir padėtis iš esmės nepasikeis, mažai tikėtina, kad pirmesnėse pastraipose išdėstytos analizės išvados pasikeistų iki priemonės galiojimo pabaigos.