LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 3.11.2010 
SEK(2010) 1290 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
Lydimasis dokumentas 
  
Persvarstytas pasi ūlymas dėl TARYBOS DIREKTYVOS (Euratomas) 
 
dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo  
KOM(2010) 618 
SEK(2010) 1289 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
Lydimasis dokumentas 
  
Persvarstytas pasi ūlymas dėl TARYBOS DIREKTYVOS (Euratomas) 
 
dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo  
1. Į
ŽANGA  
Šis poveikio vertinimas pridedamas prie persvarstyto panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo Europos S ąjungoje teis ės akto pasi ūlymo, įtraukto į 2010 m. 
Komisijos darbo program ą. Vykdant civilin ę branduolin ę veiklą susidariusiam panaudotam 
branduoliniam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms Europos S ąjungoje taikoma Euratomo 
sutartis.  
2003 m. Komisija pasi ūlė Tarybos direktyv ą (Euratomas) d ėl panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo, o 2004 m. iš dalies pakeist ą pasiūlymą pateikė Tarybai. Po 
išsamių diskusij ų Taryba 2004 m. birželio m ėn. išvadose d ėl branduolin ės saugos ir 
panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyvi ųjų atliekų saugaus tvarkymo paragino prieš 
priimant bet kok į šios srities teis ės aktą pagal Euratomo sutart į išsamiai konsultuotis su 
suinteresuotosiomis šalimis.  
Todėl atsakydama į Tarybos kvietim ą Komisija sureng ė plataus masto konsultacijas su įvairių 
visos ES iniciatyv ų rengėjais. Ji konsultavosi su vyriausyb ėmis, nacionalin ėmis reguliavimo 
institucijomis, radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo organizacijomis, radioaktyvi ųjų atliekų 
gamintojais ir kitomis šalimis valstyb ėse narėse. Taip pat konsultuotasi ir su įvairiomis ES 
institucijomis, nevyriausybin ėmis organizacijomis ir kitais  partneriais. Atsižvelgta į išsamų 
Europos branduolin ės saugos reguliavimo institucij ų grupės (ENSREG) ind ėlį. Tai buvo labai 
svarbu, atsižvelgiant į tai, kad ENSREG, atstovaujanti  ir branduolines programas vykdan čių, 
ir jų nevykdan čių valstybių narių branduolini ų įrenginių saugos ir panaudoto branduolinio 
kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo institucijoms, yra kompetentinga tam tikrais 
specifiniais klausimais. Ypatingas d ėmesys skirtas visuomeniniam aspektui – surengta keletas 
viešųjų konsultacij ų, įskaitant specialias Eurobarome tro apklausas ir atviras vieš ąsias 
konsultacijas. Radioaktyvi ųjų atliekų klausimas ES pilie čiams yra vienas svarbiausi ų. Didelė 
dauguma pilie čių pasisako už ES teis ės aktus šioje srityje. 
2. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Radioaktyvi ųjų atliekų susidaro visose valstyb ėse narėse. Radioaktyvi ųjų atliekų ir panaudoto 
branduolinio kuro susidaro vykdant įvairią nauding ą veiklą, įskaitant elektros energijos 
gamybą branduolin ėse jėgainėse ir radioizotop ų naudojim ą medicinos, pramon ės, žemės ūkio 
ir mokslini ų tyrimų srityse. Branduolin ės jėgainės veikia daugiau kaip pus ėje valstybi ų narių. 
 
LT 3   LT Branduoliniai reaktoriai ir statom i, ir uždaromi; be to, planuoj ama statyti naujus reaktorius. 
Radioaktyvi ąsias atliekas, įskaitant atliekoms priskiriam ą panaudot ą branduolin į kurą, būtina 
surinkti ir atskirti nuo žmoni ų ir gyvenamosios aplinkos labai ilgam.  
Siekiant užtikrinti ilgalaik ę saugą ir tvarum ą, galutinis esam ų ir būsimų radioaktyvi ųjų atliekų 
tvarkymo etapas turi b ūti laidojimas tinkamuose įrenginiuose, kad ir kokios branduolin ės 
energijos ar kitos reikm ės ateityje b ūtų tenkinamos naudojant branduo lines technologijas. Šis 
įpareigojimas negali b ūti perkeltas ateities kartoms. Viso  pasaulio techniniai specialistai 
sutaria, kad panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų saugojimas, net ilgalaikis, – 
tik tarpinis sprendimas, kurio taikym ą būtina nuolat aktyviai kontroliu oti. Tai ne alternatyva 
laidojimui, kuriam b ūdingos pasyviosios saugos savyb ės.  
Nepaisant šio sutarimo ir poslinki ų ES, Tarptautin ėje atomin ės energijos agent ūroje 
(TATENA) ir Branduolin ės energijos agent ūroje, pagrindiniai sprendimai d ėl panaudoto 
branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo iki galutinio etapo vis dar dažnai 
atidėliojami. Daugelyje šali ų būtent ši laukimo politika yra pagrindin ė problema. Siekiant 
pakeisti pad ėtį, būtina prisiimti politinius įsipareigojimus, informuoti visuomen ę ir užtikrinti 
jos dalyvavim ą priimant sprendimus, taip pat skirti pakankamai mokslini ų, technini ų ir 
finansinių išteklių. 
3. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Akivaizdu, kad panaudoto bra nduolinio kuro ir  radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo klausimas – 
tai sritis, kurioje, atsižvelgiant į tarpvalstybin į saugos pob ūdį, nacionalinius teis ės aktus būtina 
papildyti ES teis ės aktais. Kartu Komisija, atsižvelgdama į vidaus rinkos por eikius, privalo 
užtikrinti vienodas veiklos s ąlygas, kad b ūtų išvengta konkurencijos iškraipymo. 
Esami Europos teis ės aktai taikomi ne visai veiklai ir įrenginiams, susijusiems su ilgalaikiu 
panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymu; jie neapima ir toki ų aspektų 
kaip nacionalin ė politika ir jos įgyvendinimas, visuomen ės informavimas ir jos dalyvavimas 
sprendimų priėmimo procese. Tod ėl esamais ES lygmens teis ės aktais ši sritis apr ėpiama 
nepakankamai. 
Po to, kai su vis ų 27 ES valstybi ų narių ir Europos Parlamento parama buvo priimta 
Direktyva 2009/71/Euratomas, kuria  nustatoma Bendrijos branduolini ų įrenginių branduolin ės 
saugos sistema, antrinio ES teis ės akto rengimas panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo srityje yra kitas logiškas žingsnis po Branduolin ės saugos 
direktyvos. 
Bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis Tatenos parengti ir priimti saugos standartai 
nėra teisiškai įpareigojantys, o j ų perkėlimui į nacionalin ę teisę taikomas savanoriškumo 
principas. Su Tatenos parama sudaryta Jungtin ė panaudoto kuro tvarkymo saugos ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos konvencija yra svarbiausia tarptautin ė panaudoto 
branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo srities sutartis. Visos ES valstyb ės narės 
(išskyrus Malt ą) ir Euratomo bendrija yra konvencijos susitarian čiosios šalys. Ta čiau už 
Jungtinės konvencijos nesilaikym ą nenumatyta joki ų sankcijų. Apibendrinant galima teigti, 
kad Tatenos standartuose ir Jungtin ėje konvencijoje išd ėstytais tarptautiniais principais ir 
reikalavimais neužtikrinamas vienodas poži ūris ES lygmeniu, nes n ėra numatytas j ų 
privalomas vykdymas. 
 
LT 4   LT Todėl šiuo metu už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymą ir toliau 
yra atsakingos valstyb ės narės. Dauguma valstybi ų narių turi imtis papildom ų nacionalinio 
lygmens veiksm ų, kad b ūtų užtikrintas atsakingas panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas.  
4. ES  INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendrasis politikos tikslas – sukurti ES panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų 
tvarkymo teisin ę sistemą, kuri būtų glaudžiai susieta su saugiu branduolin ės energijos 
naudojimu elektros energijai gaminti ir jonizuojan čiosios spinduliuot ės naudojimu medicinos, 
pramonės, žemės ūkio, mokslini ų tyrimų ir švietimo srityse. Įgyvendinant bendruosius 
politikos tikslus keliami tokie konkret ūs tikslai:  
– užtikrinti, kad darbuotojai ir pla čioji visuomen ė būtų apsaugoti nuo pavoj ų, susijusių su 
jonizuojan čiąja spinduliuote dabar ir ateityje , šalies viduje ir užsienyje;  
– įgyvendinti aukš čiausius panaudoto branduolin io kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo 
saugos standartus; 
– užtikrinti, kad ateities kartoms neb ūtų nepagrįstai užkraunama našta; 
– užtikrinti ilgalaik į politinį įsipareigojim ą tvarkyti panaudot ą branduolin į kurą ir 
radioaktyvi ąsias atliekas; 
– užtikrinti, kad politiniai sprendimai b ūtų perkelti į aiškias vis ų radioaktyvi ųjų atliekų ir 
panaudoto branduolinio kuro tvarkymo etap ų (nuo susidarymo ir laidojimo) įgyvendinimo 
nuostatas; 
– užtikrinti, kad b ūtų tobulinama tvarkymo sistema, pagr įsta palaipsniu sprendim ų priėmimu 
ir visuomen ės pritarimu; 
– laikantis principo „terš ėjas moka“ užtikrinti pakankamai finansini ų išteklių, kuriais 
prireikus b ūtų galima pasinaudoti ir kurie b ūtų skaidriai tvarkomi. 
5. G ALIMOS POLITIKOS ALTERNATYVOS  
Trys politikos alternatyvos nagrin ėjamos išsamiai. 
Taikant 0 politikos alternatyv ą niekas nesikeist ų.  
Taikant 1 politikos alternatyv ą ES lygmeniu b ūtų įtvirtinti tarptautiniai panaudoto 
branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo principa i ir reikalavimai , išdėstyti 
Tarptautin ės atominės energijos agent ūros saugos standartuose ir Jungtin ėje konvencijoje, – 
jie taptų teisiškai įpareigojantys ir vykdytini. 
Pagal šią alternatyv ą būtų sukurta: 
– Bendrijos sistema, kurioje b ūtų suformuluoti bendrieji panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo Europos S ąjungoje principai; 
– panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo nacionalin ės sistemos, 
kuriose b ūtų paskirstyta atsakomyb ė ir numatytas atitinkam ų valstybės institucij ų veiklos 
ilgalaikis koordinavimas. 
 
LT 5   LT Taikant 2 politikos alternatyv ą būtų žengiama toliau nei pagal  1 politikos alternatyv ą, 
nes būtų nustatyti valstybi ų narių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų 
atliekų tvarkymo nacionalin ėms programoms taikytini konkret ūs reikalavimai.  
Šie reikalavimai b ūtų taikomi panaudoto branduo linio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo 
nacionalini ų programų apimčiai, turiniui ir perži ūrai. 
6. P OVEIKIO VERTINIMAS  
Taikant 0 politikos alternatyv ą prireiktų dėti vis daugiau pastang ų, kad ilgainiui b ūtų 
užtikrinta sauga ir išsau gotos žinios. Be to, kilt ų vis daugiau neaiškum ų ir didėtų pavojus, 
susijęs su politiniais įsipareigojimais, finansavimu, praktin ės patirties maž ėjimu, socialiniais 
konfliktais ir kt., o d ėl to gali sutrikti ilgalaikio saugojimo įrenginių saugus eksploatavimas ir 
laidojimo priemoni ų įgyvendinimas. Tod ėl taikant 0 politikos alternatyv ą ilgainiui galimas 
neigiamas poveikis aplinkos, ekonomin ėje ir socialin ėse srityse, įskaitant nepagr įstai 
užkraunam ą naštą ateities kartoms ir galim ą konkurencijos elektros energijos rinkoje 
iškraipym ą.  
Taikant 1 politikos alternatyv ą būtų prisidedama prie pastang ų ES lygmeniu trumpuoju 
laikotarpiu užtikrinti panaudoto br anduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo vienodo 
aukšto lygio saug ą. Todėl jos įgyvendinimas tur ėtų teigiamą poveikį aplinkos, ekonomin ėje ir 
socialinėje srityse, ta čiau jis grei čiausiai būtų trumpalaikis. J į taikant neb ūtų užtikrintas 
ilgalaikis teigiamas poveikis , nes viskas priklausyt ų nuo to, ar valstyb ės narės laiku planuot ų 
ir įgyvendint ų savo radioaktyvi ųjų atliekų ir atliekoms priskiriam o panaudoto branduolinio 
kuro laidojimo priemones.  
Taikant 2 politikos alternatyv ą ES lygmeniu b ūtų užtikrinta panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo ilgalaik ė vienodo aukšto lygio sauga, kartu užtikrinant, kad 
ateities kartoms neb ūtų nepagrįstai užkrauta našta ir apribotas ateities kart ų gebėjimas tenkinti 
savo poreikius. Tik ši alternat yva leidžia užtikrinti ilgalaik į teigiamą poveikį aplinkos, 
ekonomin ėje ir socialin ėje srityse. 
7. A LTERNATYV Ų PALYGINIMAS  
0 politikos alternatyva nepad ėtų pagerinti pad ėties, susijusios su valstybi ų narių laukimo 
politika. Visos valstyb ės narės, Europos S ąjungos institucijos, pagrindin ės suinteresuotosios 
šalys ir visuomen ė sutaria, kad nieko nedaryti – ne išeitis. 
Taikant 1 politikos alternatyv ą būtų prisidedama prie pastang ų gerinti panaudoto branduolinio 
kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkym ą ES lygmeniu trumpuoju laikotarpiu, nes pagal ši ą 
alternatyv ą tarptautiniai panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo 
principai ir reikalavimai tapt ų teisiškai įpareigojantys ir vykdytini ES lygmeniu. Ta čiau 
taikant ši ą alternatyv ą negalima atmesti, kad il guoju laikotarpiu bus nepagr įstai ištęstas 
sprendimų priėmimo procesas ir laikino ilgal aikio saugojimo laikotarpis. Tod ėl taikant ši ą 
alternatyv ą neužtikrinama panaudoto bra nduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo 
ilgalaikė sauga. 
Tik taikant 2 politikos alternatyv ą būtų užtikrinta ilgalaik ė sauga, padidintas sprendim ų 
priėmimo proceso skaidrumas ir užtikrintas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų 
 
LT 6   LT atliekų tvarus tvarkymas. Ši ą alternatyv ą labai remia suinteresuotosios šalys ir visuomen ė, be 
to, jis geriausiai ati tinka Tarybos ir Europos Parlamento pozicij ą. 
Atsižvelgiant į visa tai, 2 politikos al ternatyvai teiktina pirmenyb ė, nes ją taikant b ūtų 
užtikrinta, kad bus pasiektas bendr asis politikos tikslas. Be to, tai veiksmingiausia alternatyva 
siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo. 
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Pagrindiniai pažangos įgyvendinant politikos tikslus rodikliai: 
– panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo nacionalini ų sistemų, 
kurias taikant b ūtų paskirstyta atsakomyb ė ir numatytas atitinkam ų valstybės institucij ų 
veiklos ilgalaikis koordinavimas, k ūrimo reikalavim ų vykdymo b ūklė ir 
– panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo nacionalini ų program ų 
apimties, turinio ir perži ūros reikalavim ų vykdymo b ūklė. 
Valstybės narės, atsižvelgdamos į Jungtinėje konvencijoje numatytus perži ūros ir pranešim ų 
teikimo etapus, tur ėtų teikti Komisijai ši ų reikalavim ų vykdymo ataskaitas. Remdamasi 
valstybių narių ataskaitomis, Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui pateiks padarytos 
pažangos ataskait ą.  
Valstybės narės, siekdamos nuolat gerinti panaudot o branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų 
atliekų tvarkymą, surengs savo nacionalini ų sistemų ir nacionalini ų program ų tarptautinius 
ekspertų vertinimus. Vis ų ekspertų vertinim ų rezultatai bus pateikti valstyb ėms narėms ir 
Komisijai.