KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Galutinis Reglamento (EB) Nr. 614/2007 dėl Aplinkos finansinio instrumento (LIFE+) vertinimas /* COM/2013/0478 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Galutinis Reglamento (EB) Nr. 614/2007 dėl Aplinkos finansinio instrumento (LIFE+) vertinimas 1. ĮŽANGA Programa LIFE yra vienintelė ES finansinė priemonė, kurios pagrindinė paskirtis – Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų įgyvendinimas. Programa pradėta vykdyti 1992 m., ir šiuo metu pagal LIFE+ reglamentą (EB) Nr. 614/2007 vykdoma jau ketvirtą programavimo laikotarpį.[1] Šis reglamentas taikomas 2007–2013 m., jo finansinis paketas – 2,17 mlrd. EUR. Pagal LIFE+ galimos trijų rūšių intervencijos: · veiksmų dotacijos, kurioms skiriama 78 % biudžeto. Dotacijos paskirstomos trims programos komponentams: Gamta ir biologinė įvairovė; Aplinkos politika ir valdymas; Informacija ir ryšiai; · dotacijos NVO veiklai, kurioms skiriama 3 % biudžeto; · viešųjų paslaugų pirkimo sutartys, kurioms skiriama 19 % biudžeto. Pagal reglamento 15 straipsnio 2 ir 3 dalis Komisija parengė: – laikotarpio vidurio peržiūrą, kurią 2010 m. rugsėjo mėn. pateikė Europos Parlamentui ir LIFE+ komitetui;[2] – naujos programos, pakeisiančios LIFE+, pasiūlymą ir pateikė jį Europos Parlamentui ir Tarybai 2011 m. gruodžio mėn.;[3] 2012 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė tyrimo rezultatus su išvadomis ir rekomendacijomis dėl programos LIFE+ ir jos įgyvendinimo.[4] Rengiant galutinį vertinimą surinkus ir išnagrinėjus faktus bei nuomones paaiškėjo, kad nuo 2010 m. atlikto laikotarpio vidurio vertinimo programos LIFE+ pobūdis ir įgyvendinimas, taip pat rezultatų kokybė nelabai pasikeitė. Taigi iš esmės laikotarpio vidurio vertinimo išvados tebėra aktualios ir dabar. Vis dėlto galutiniame vertinime pateikiama tęstinių programos įgyvendinimo patobulinimų, kurie atlikti po ankstesnių įvertinimų, įrodymų.[5] Tolesniuose šio komunikato skirsniuose aptariami pastebėti programos LIFE laimėjimai ir dar neišspręstos problemos bei trūkumai. Komisijos pasiūlyme dėl 2014–2020 m. programos, pakeisiančios LIFE+, jau bandoma spręsti nustatytas problemas ir šalinti trūkumus. 2. LAIMĖJIMAI IR PROBLEMOS 2.1. Laimėjimai LIFE+ sėkmingai padėjo skatinti Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (6AVP)[6] nustatytų prioritetų įgyvendinimą. Programa atliko reikšmingą vaidmenį didinant visuomenės informuotumą apie ES aplinkos politiką ir teisę, gerinant šios srities valdymą ir visuomenės dalyvavimą įgyvendinant ES aplinkos politiką bei teisę. Atliktus vertinimą patvirtinta, kad LIFE+ buvo "sėkminga priemonė, turinti didelę ES pridėtinę vertę".[7] Per dvidešimt programos įgyvendinimo metų, be kiekybinės naudos, vertinamos 600 mln. EUR per metus, LIFE padėjo: · išsaugoti ir atkurti maždaug 4,7 mln. ha žemės; · pagerinti vandens kokybę maždaug 3 mln. ha teritorijoje; · užtikrinti geresnę oro kokybę maždaug 12 mln. žmonių; · išvengti maždaug 300 000 tonų atliekų ir perdirbti dar 1 mln. tonų atliekų; · kasmet 1,13 mln. tonų sumažinti išmetamą CO2 kiekį. Visa tai pasiekta įgyvendinus beveik 50 000 projektinių veiksmų, kaip antai, 194 mln. ha žemės įsigijimas tinklui „Natura 2000“ sukurti, daugiau kaip 95 000 mokymo užsiėmimų, informavimo kampanijos 6,1 mln. žmonių ir 1,2 mln. mokinių ir studentų įtraukimas. ES pridėtinė vertė Programos LIFE+ pridėtinė vertė Europos Sąjungoje – tai visų pirma galimybės keistis gerąja patirtimi ir dalytis žiniomis. Visoje ES suinteresuotieji subjektai gali mokytis iš kitų patirties ir efektyviau spręsti aplinkos problemas. Pavyzdžiui, pagal LIFE+ Gamtos ir biologinės įvairovės komponentą buvo sukurtos bendradarbiavimo platformos, kuriomis naudodamiesi įvairūs partneriai galėjo dar glaudžiau bendradarbiauti ir suinteresuotosios šalys bei sprendimų priėmėjai galėjo dalytis gerąja patirtimi. Be to, programa LIFE+ padėjo geriau paskirstyti atsakomybę ir solidarizuotis siekiant išsaugoti bendrą ES aplinkos turtą. LIFE+ vienkartinės investicijos, kuriomis pašalinamos ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo kliūtys bei išbandomi nauji metodai, atliko katalizatoriaus vaidmenį. Laikotarpio vidurio vertinime padaryta išvada, kad LIFE+ tebėra svarbi priemonė, nes kol kas tai yra vienintelė konkrečiai aplinkai skirta ES finansinė priemonė.[8] Reglamentu sukurta didelė ES pridėtinė vertė užtikrinant, kad: · patys projektai, kuriems skirtos veiksmų dotacijos, būtų aukštos kokybės, be to, jų poveikis padidintas daugelį kartų pasidalijant projektų rezultatais su kuo daugiau politikos formuotojų ir suinteresuotųjų šalių visoje ES; · finansavimą gaunančios NVO galėtų aktyviai dalyvauti formuojant ir įgyvendinant politiką; · viešieji pirkimai būtų gerai suplanuoti ir suderinti su prioritetais, dėl kurių buvo oficialiai susitarta. Tačiau ES pridėtinę vertę mažino lėšų paskirstymo valstybėse narėse sistema, dėl ko kartais nukentėdavo finansuojamų projektų kokybė, ir pernelyg platūs prioritetai, dėl ko buvo skiriama nepakankamai dėmesio tiksliniams poreikiams ir prioritetams. Kadangi LIFE+ prioritetų sąrašas buvo nustatytas reglamente, įgyvendinant programą nebebuvo galima nustatyti reikalavimų, leidžiančių nukreipti projektų finansavimą dar konkretesnėms politikos reikmėms ir prioritetams. Atrankos procesas ir projektų stebėsena Griežta LIFE+ projektų vertinimo ir atrankos sistema užtikrinta, kad būtų finansuojami gerai parengti, todėl dažniausiai ir sėkmingi, projektai. Išorės grupės, turinčios gerų kalbos įgūdžių ir gerai žinančios projektų aplinkybes, reguliariai teikė pagalbą ir stebėjo projektų įgyvendinimą. Naudos gavėjai jaučiasi gavę tinkamą pagalbą tiek iš šių išorės stebėsenos grupių, tiek iš Komisijos techninių reikalų ir finansų specialistų.[9] Veiksmų dotacijos NVO Šio LIFE+ komponento tikslas – padėti Europos aplinkosaugos srityje veikiančioms NVO prisidėti prie darnaus suinteresuotųjų šalių dalyvavimo ES politikos formavimo procese. Gavusios veiksmų dotacijas NVO galėjo dalyvauti ES darbo grupėse, rengti informacinius ir analizės dokumentus, užsiimti informavimo ir konsultacijų veikla bei įgyvendinti ilgalaikius projektus. Atliktų vertinimų rezultatai patvirtina, kad šio tipo intervencijos išlieka aktualios ir kad atrinktos NVO prisidėjo prie ES politikos formavimo. Viešieji pirkimai Komisija naudoja viešuosius pirkimus patvirtinamiesiems tyrimams ir vertinimams atlikti, susitikimams, praktiniams mokymams ir seminarams organizuoti, kompiuterių sistemoms (pv., LIFE interneto svetainei arba „Natura 2000“ informacinei sistemai) kurti ir prižiūrėti. Šis programos LIFE+ komponentas taip pat naudotas siekiant padėti Komisijai vykdyti informavimo, publikavimo ir sklaidos veiklą, kuri atlieka svarbų vaidmenį siekiant politikos tikslų. Tokios sutartys labai padėjo siekti programos tikslų, nors joms skirta palyginti nedidelė LIFE+ biudžeto dalis. Atlikus vertinimą matyti, kad išlaidos viešiesiems pirkimams buvo tinkamos ir atitiko politikos poreikius. Informavimo veikla pasiekė didelę auditoriją; nors sunku įvertinti faktinį tokių priemonių poveikį, tačiau ši veikla atitiko keliamus kokybės reikalavimus ir buvo grindžiama strateginiu poreikiu. 2.2. Dabartinės programos problemos ir veiksmai 2.2.1. Veiksmų dotacijos Strategija ir nuoseklumas Programa LIFE+ įvertinta kaip aktuali ir reikalinga, nes ji didina ES aplinkos politikos vystymo ir įgyvendinimo pridėtinę vertę visoje ES.[10] Tačiau programos tikslai ne visuomet aiškūs ir kartais nevisiškai suderinti su kitomis ES politikos kryptimis. Nepakankamai aiški strategija ir kritinės masės stygius įvardyti kaip programos trūkumai – jie susiję su reglamento apribojimais. Todėl įgyvendinant programą LIFE+, visų pirma jos Aplinkos ir Informacijos ir ryšių komponentus, nebuvo galima atsižvelgti į besivystančių ES politikos prioritetų raidą. Vertinimuose patariama ateityje patobulinti strateginį ir daugiametį planavimą ir leisti lanksčiau rinktis finansines priemones bei jas derinti tarpusavyje. Be to, vertinimuose padaryta išvada, kad LIFE+ Aplinkos ir valdymo komponentas turėtų būti labiau orientuotas į ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimą ir daugkartinį poveikio didinimą. Reglamento 9 straipsnyje numatyta, kad pagal programą LIFE+ neturėtų būti finansuojama veikla, kuri galėtų būti finansuojama iš kitų ES lėšų; dėl to tas pats projektas negali būti finansuojamas pagal kelias ES priemones. Tačiau būtų buvusi naudinga didesnė nacionalinių, regioninių ir vietos programų, vykdomų valstybėse narėse, sinergija. Dėl draudimo finansuoti veiklą už ES ribų šia programa nepavyko taip veiksmingai spręsti dėl tam tikrų veiksnių už ES ribų kylančių ES aplinkos problemų. Komisija toliau stengiasi, kiek leidžia dabartinės LIFE+ sistemos ribos, formuodama ir įgyvendindama politiką labiau atsižvelgti į veiksmų dotacijų rezultatus. Iš esmės patobulintos gairės pareiškėjams, ypač Aplinkos ir valdymo komponento projektų, kuriomis siekiama, laikantis LIFE+ reglamento apribojimų, tiksliau orientuoti galimus naudos gavėjus ir suteikti jiems aiškesnes gaires. Komisija taip pat užtikrino, kad jokiam LIFE+ projektui nebūtų skiriama kitų ES priemonių parama, taip užtikrindama, kad būtų laikomasi LIFE+ reglamento nuostatų. Tačiau per atranką iš tiesų buvo teikiama pirmenybė projektams, kuriuose sukurta sinergija su kitais finansavimo šaltiniais arba integruotai naudotos įvairių šaltinių lėšos, nustatant atrankos kriterijus, pagal kuriuos tokiems projektams skirta papildomų vertinimo taškų. Atsižvelgdama į vertintojų rekomendacijas, Komisija pasiūlė į programą, pakeisiančią LIFE+, įtraukti naują projektų tipą – "integruoti projektai"; integruoti projektai būtų labiau orientuoti į ES politikos įgyvendinimą per ilgesnį laikotarpį ir naudojant papildomą finansavimą. Siūlomoje naujoje programoje taip pat būtų galimybė finansuoti veiksmus už ES ribų, jei to reikia ES aplinkos ar klimato tikslams pasiekti. Administracinės kliūtys Ilgainiui LIFE+ administracinė našta padidėjo, nes sugriežtinti paraiškų ir ataskaitų teikimo reikalavimai, ypač susiję su finansiniu projektų administravimu, todėl susirūpinta efektyvumu. Be to, atrodo, kad 2009 m. LIFE+ skyrių padalijus į du skyrius padidėjo administracinė našta pavieniams tarnautojams. Komisija stengėsi supaprastinti procedūras ir pasiūlė priemonių, kaip naujoje programoje, pakeisiančioje LIFE+, sumažinti administracinę naštą. Paraiškų teikimo ir atrankos procedūra Įvertina, kad projekto paraiškos pateikimo ir atrankos procedūros yra per ilgos ir per sudėtingos, – jas reikėtų paprastinti. Siekiant spręsti šią problemą, 2011 m. internete pradėta teikti elektroninė paraiškos forma. Pirmaisiais bandomaisiais jos naudojimo metais iškilo tam tikrų pradinių sunkumų, kaip antai elektroninės ir popierinės versijų neatitikimas. Šią problemą reikėjo spręsti rankiniu būdu. Po kiekvieno kvietimo teikti paraiškas Komisija organizavo praktinius seminarus galimiems pareiškėjams, kuriuose aiškino paraiškos teikimo procesą siekdama kokybiškesnių paraiškų. Daugiausia tokių praktinių seminarų surengta šalyse, iš kurių gaunama mažai paraiškų ir (arba) iš kurių atrenkama nedaug paraiškų. Komisija taip pat stiprino ir tobulino sklaidą bei stengėsi pritraukti daugiau netradicinių LIFE projektų pareiškėjų, visų pirma biologinės įvairovės srities ir naujų aplinkos ir valdymo temų srities. Komisija sutrumpino projektų atrankos procedūros trukmę nepablogindama jos kokybės. Elektroninė sistema veikia gerai nuo 2012 m. kvietimo teikti paraiškas. Komisija tiria galimybes plačiau naudoti elektronines ataskaitas projektų stebėsenai. Projektų rezultatai ir integracija Vertintojai pataria Komisijai dažniau rengti ex post apsilankymus projektų įgyvendinimo vietose, net jei reglamentu to nereikalaujama. Sukūrus sistemingesnę ex post stebėsenos sistemą būtų patobulinta dabartinė tvarka, nes būtų surinkta duomenų apie tai, kokie projektai iš tiesų davė ilgalaikės naudos. Taip būtų užtikrinta, kad projektų rezultatai būtų geriau panaudojami ir integruojami į formuojamą politiką. Apskritai reikėtų tobulinti žinių perdavimą, ypač ES lygmeniu. Šiuo metu Komisija vykdo daugiau ex post apsilankymų siekdama įvertinti projektų tvarumą ir nustatyti, ko būtų galima pasimokyti ateičiai. Be to, ji dar labiau siekia projektų rezultatus integruoti į politikos formavimą ir įgyvendinimą rengdama praktinius seminarus ir grupių diskusijas, kuriose dalyvauja tiek projektų naudos gavėjai, tiek politikos formuotojai. Gamtos ir Biologinės įvairovės komponentų projektai ir politika jau yra tvirtai susieti, tačiau naujame programavimo laikotarpyje reikėtų labiau pasistengti, ypač dėl Aplinkos ir valdymo komponento. Ryšiai ir informavimo veikla Vertinimuose rekomenduojama gerinti programos LIFE horizontaliąją ryšių ir informavimo veiklą ir stiprinti projektų rezultatų bei žinių sklaidą, ypač ES lygmeniu. Atlikta keletas patobulinimų. Išoriškai aiškiausiai matomas patobulinimas – geresnė LIFE interneto svetainė. Komisija reguliariai išleidžia temines brošiūras apie tai, kaip LIFE projektai padeda spręsti aplinkos problemas; atlikti ir paskelbti trys apibendrinamieji vandens, atliekų ir oro bei triukšmo sritims skirti tyrimai. Komisija skatino tinklų veiklą organizuodama projektų organizatorių susitikimus tiek regionų, tiek ES lygmeniu, kad jie galėtų pasidalyti patirtimi ir techninėmis žiniomis. Itin glaudžiai bendradarbiavo ir keitėsi žiniomis Gamtos ir biologinės įvairovės komponento projektų organizatoriai, todėl buvo galima sukaupti mokslinių žinių apie gamtos išsaugojimą ir biologinę įvairovę ir taip kartu prisidėti prie Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimo. Nacionalinės organizacijos ir valdymas Nacionaliniams informacijos centrams tenka svarbus vaidmuo užtikrinti programos LIFE+ ir nacionalinių programų derėjimą, papildomumą ir koordinavimą. Tačiau atrodo, kad vis dar nėra pakankamo koordinavimo su kitais, visų pirma nacionaliniais finansavimo šaltiniais. Nacionaliniai informacijos centrai nurodo, kad per LIFE+ būtų galima sutelkti daugiau išteklių valstybėse narėse. Nacionalinės strategijos laikomos svarbiomis priemonėmis programai LIFE atskirose valstybėse narėse skatinti, skleisti ir įgyvendinti. Kiekviena valstybė narė pateikė labai skirtingą skaičių pasiūlymų. Tai nulėmė iš dalies ankstesnė valstybės narės patirtis su LIFE ir iš dalies nacionalinių informacijos centrų suteikta pagalba. Todėl lėšų pasiskirstymas valstybėse narėse labai nevienodas. Ir toliau nemažos LIFE paramos sumos tenka Italijai, Ispanijai ir Vokietijai, kai tuo tarpu kai kurioms naujesnėms valstybėms narėms ne taip gerai sekėsi. Komisija rengia mokymus siekdama, kad nacionaliniai informacijos centrai galėtų labiau padėti pareiškėjams ir naudos gavėjams, ir yra parengusi ryšių veiklos gaires. Atrodo, kad reglamente numatytais nacionaliniais asignavimais neužtikrinamas subalansuotas projektų pasiskirstymas ES, tačiau kai kuriose valstybėse narėse nacionalinių informacijos centrų pastangomis padaryta tam tikra pažanga. Tokių sėkmingų pastangų reikėtų imtis ir kitose valstybėse narėse. 2.2.2. Dotacijos NVO veiklai Nors dotacijų pavienių NVO veiklai poveikį sunkiau įvertinti negu veiksmų dotacijų poveikį, pripažįstama, kad programos dotacijos NVO veiklai sukuria didelę pridėtinę vertę, nes NVO prisideda prie politikos formavimo ir įgyvendinimo. Finansavimo reikalavimų atitikimo kriterijai daugelio laikomi tinkamais, tačiau reikalavimas turėti narių daugelyje šalių laikomas prieštaraujančiu nuostatai, kad parama gali būti skiriama tik gavėjui, o ne nariams. Ankstesniuose vertinimuose nustatyta problemų, susijusių su mokėjimo laikotarpiais, dėl ko NVO kildavo likvidumo problemų. Laikotarpio vidurio vertinime rekomenduota pakeisti atrankos procedūros tvarkaraštį arba sudaryti daugiametes pagrindų partnerystės sutartis, taip siekiant spręsti likvidumo problemas ir efektyviau naudoti finansinius išteklius.[11] Komisija pagerino savo grįžtamąjį ryšį su NVO dėl bendrojo finansavimo sprendimų, be to, šiek tiek sutrumpėjo mokėjimo terminai, nors iš esmės šį aspektą sunku pakeisti, nes Komisijos finansinėms procedūroms atlikti reikia daug laiko. Paskutiniame kvietime teikti paraiškas pagal LIFE+ Komisija skyrė daugiau dėmesio metiniams prioritetams ir, siekdama objektyvesnio vertinimo proceso, įvedė išorės vertinimo elementą. Naujoje programoje, pakeisiančioje LIFE, pasiūlyta daugiametės paramos galimybė. Gaudamos stabilesnę paramą NVO galėtų planuoti savo veiklą ilgesniam laikotarpiui. Taip pat bus skatinamas aktyvesnis tinklo narių dalyvavimas įgyvendinant dotacijas. 3. LIFE+ ATEITIS Kaip minėta pirmiau, daugelis vertinimuose pateiktų rekomendacijų buvo nesuderinamos su galiojančiu LIFE+ reglamentu, tačiau į jas atsižvelgta rengiant naują priemonę. 2011 m. gruodžio 12 d. komunikate, pateiktame Europos Parlamentui ir Tarybai, Komisija pasiūlė 2014–2020 m. laikotarpiu naujai Aplinkos ir klimato politikos programai LIFE skirti 3,2 mlrd. eurų. Siūloma naujoji programa bus paremta sėkmingais šiuo metu vykdomos programos LIFE+ aspektais, tačiau bus pertvarkyta siekiant didesnio poveikio, paprastumo ir daugiau lankstumo naudoti didesnį jai skirtą biudžetą. Pagrindiniai siūlomi pakeitimai: · sukurtas Klimato politikos paprogramis (kuriam per visą laikotarpį skirta 800 mln. eurų) su šiais prioritetais: klimato kaitos poveikio švelninimas, prisitaikymas prie jos, valdymas ir visuomenės informavimas; · geriau apibrėžta Aplinkos paprogramio struktūra (2,4 mlrd. eurų visam laikotarpiui), kurią sudaro biologinės įvairovės, aplinkos ir valdymo komponentai; · sukuriami integruotieji projektai, kurie bus parodomieji projektai, skirti aplinkosaugos tikslams pasiekti derinant kitų ES ir (arba) nacionalinių šaltinių lėšas. Integruotaisiais projektais bus užtikrintas didesnis papildomumas ir koordinavimas su gamtos, vandens, atliekų, oro kokybės, klimato kaitos, jos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sričių veiksmais, finansuojamais iš ESI fondų. Aplinkos paprogramis bus skirtas tokių sričių veiksmams paremti: · „Aplinkos ir išteklių naudojimo efektyvumo“; šioje srityje bus ieškoma novatoriškų geresnio aplinkos politikos įgyvendinimo ir aplinkos tikslų integravimo į kitus sektorius sprendimų; · „Biologinės įvairovės“; šioje srityje bus plėtojami ir įgyvendinami gerosios praktikos pavyzdžiai, kaip sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti ekosistemų funkcijas, tačiau kartu skiriant pakankamai dėmesio priminei jos paskirčiai – tinklo „Natura 2000“ teritorijų paramai, visų pirma vykdant integruotuosius projektus, suderintus su valstybių narių prioritetinių veiksmų programomis; · „Aplinkos valdymas ir informavimas“; be informavimo kampanijų taip pat bus skatinama dalytis žiniomis, skleisti geriausią patirtį ir užtikrinti geresnę atitiktį. Klimato politikos paprogramis apima tokias sritis: · „Klimato kaitos poveikio švelninimas“, kuri skirta išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti; · „Prisitaikymas prie klimato kaitos“, kuri skirta atsparumui klimato kaitai didinti; · „Klimato valdymas ir informavimas“, kuri skirta informuotumui didinti, ryšiams gerinti, bendradarbiavimui ir informacijos, susijusios su klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo veiksmais, sklaidai. Projektams finansuoti skirtos dotacijos išliks pagrindine programos intervencijos priemone. Taip pat siūloma skirti dotacijas NVO ir kitų subjektų veiklai, be to, bus tam tikrų galimybių taikyti naujoviškas finansines priemones. Komisijos pasiūlyme teigiama, kad 2014–2020 m. LIFE bus būdingos paprastesnės ir lankstesnės procedūros. 4. IŠVADA Nors vertinimuose nurodyta, kad yra tobulintinų aspektų, apskritai programa LIFE+ laikoma veiksminga ir gerai valdoma. Tuos trūkumus, kuriuos buvo įmanoma, siekta pašalinti baigiamuosiuose dabartinio programavimo laikotarpio etapuose. Į rekomendacijas dėl trūkumų, susijusių su LIFE+ reglamento nuostatomis, atsižvelgta rengiant siūlomą naują 2014–2020 m. programą LIFE. Komisija yra įsitikinusi, kad ES biudžeto lėšos turėtų būti toliau naudojamos valstybių narių ir visos ES pastangoms vystant ir įgyvendinant ES politiką paremti. ES aplinkos politika turėtų būti įgyvendinama tiek per konkrečią aplinkai skirtą priemonę, tiek integruojant aplinkos aspektą į kitas biudžeto požiūriu reikšmingesnes finansines priemones. Atsižvelgiant į ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo skirtumus ir neatitikimus, išlieka poreikis turėti specialią aplinkos ir klimato srities intervencijų priemonę. Komisijos pasiūlymu dėl naujos programos LIFE siekiama toliau kurti ir plėtoti dabartinę programą, kuri reglamentuojama sėkmingu LIFE+ reglamentu. [1] OL L 149, 2007 6 9. [2] http://ec.europa.eu/environment/life/publications/lifepublications/evaluation/index.htm#mte2010 [3] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/COMM_PDF_COM_2011_0874_F_ EN.pdf?reference=IP/11/1526&format=PDF&aged=0&language=EN&guiLanguage=en [4] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/121214_conclusions.pdf [5] Daugiau informacijos pateikta EPEC (2008), pateikiama https://ec.europa.eu/dgs/environment/pdf/epec_report_life.pdf; SEC (2008) 2633 FINAL COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT On the implementation of the programme for financial support to European non-governmental organisations primarily active in the field of environment protection; COWI (2009) Ex-Post Evaluation of Projects and Activities Financed under the LIFE Programme; EB Audito Rūmų (2009 m.) Specialioji ataskaita Nr. 11/2009 „Komisijos vykdytas LIFE gamta projektų valdymas ir jų tvarumas‟; Arcadis (2010) Mid-term evaluation of the Implementation of the LIFE+ Regulation; ir SEC (2011) 1541 Final COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT IMPACT ASSESSMENT accompanying the document on the Proposal for a Regulation on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE). [6] OL L 242, 2002 9 10. [7] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/pdf/2020/1_EN_impact _assesment_part1_v4.pdf [8] SEC (2010) 1120 KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI, LIFE+ reglamento laikotarpio vidurio peržiūra, p.5 [9] Laikotarpio vidurio peržiūra, p. 9. [10] SEC (2010) 1120 KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI, LIFE+ reglamento laikotarpio vidurio peržiūra, p. 10. [11] SEC (2010) 1120 KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI, LIFE+ reglamento laikotarpio vidurio peržiūra, p. 8.