Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa /* COM/2011/0834 final/2 - 2011/0394 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas Įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės, labai prisideda prie Sąjungos augimo ir užimtumo. Jei Sąjunga nori įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus, didžiausias dėmesys turi būti skiriamas konkurencingumui. Rinkos nepakankamumui šalinti Sąjungos taikomos reglamentavimo priemonės, įskaitant pažangius teisės aktus ir biurokratijos, su kuria susiduria Sąjungos įmonės, mažinimą, tačiau kai kuriais atvejais veiksminga priemonė gali būti viešasis finansavimas ES lygmeniu. Toks finansavimas jau taikomas. Pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP) finansuojama atitinkama veikla. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[1] pripažinta, kad tokią finansinę paramą reikia toliau teikti ir plėtoti. Šiuo metu Komisija pasiūlė Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME), kuriai 2014–2020 m. laikotarpiu būtų skirta 2,5 mlrd. EUR. Bendrosios aplinkybės Sąjungos įmonės susiduria su pasaulinio masto konkurencija. Tačiau joms ją įveikti trukdo rinkos nepakankamumas, dėl kurio jos yra mažiau pajėgios konkuruoti su kitų pasaulio šalių įmonėmis. Todėl ES MVĮ darbo ir išteklių naudojimo našumas mažesnis, o augimas lėtesnis nei, pavyzdžiui, JAV įmonių; be to, joms sunkiau nei didesnėms Europos įmonėms sekasi sėkmingai prisitaikyti prie besikeičiančių pagrindinių sąlygų. MVĮ patiriami sunkumai dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės ir padidėjusių pagrindinių produktų ir išteklių kainų dar labiau padidėjo. Veiksmai, kuriais siekiama įveikti minėtą rinkos nepakankamumą, pirmiausiai priskiriami valstybių narių ir regionų atsakomybei, tačiau kai kuriose srityse akivaizdu, kad naudingesni gali būti ES lygmens veiksmai. Pavyzdžiui, Sąjunga gali padėti stiprindama bendrąją rinką, skatindama nacionalinių priemonių suderinamumą ir nuoseklumą, siekdama skatinamojo geriausios patirties skleidimo poveikio arba užtikrindama masto ekonomiją. Be sklandaus bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo, ES gerina verslo aplinką, kad būtų užtikrintos tvirtos ir įvairios ES įmonės ir MVĮ galimybės konkuruoti pasauliniu mastu ir prisitaikyti prie mažo anglies dioksido kiekio ir išteklius tausojančių technologijų ekonomikos. Ši programa siūloma kaip priemonė pagrindiniam rinkos nepakankamumui, stabdančiam Sąjungos įmonių, visų pirma MVĮ, augimą, įveikti. Kalbant apie konkurencingumą ir verslumą pagrindinės problemos, su kuriomis toliau susiduria Sąjungos įmonės, yra: – sunkumai, kuriuos siekiant gauti finansavimą patiria MVĮ, kurioms sunkiai sekasi įrodyti savo kreditingumą ir sunku gauti rizikos kapitalo; – menkas verslumas – tik 45 proc. Europos piliečių norėtų būti savarankiškai dirbančiais asmenimis, palyginti su 55 proc., pvz., Jungtinėse Amerikos Valstijose; – naujoms įmonėms ir augimui nepalanki verslo aplinka, susijusi su nevienodu reglamentavimu ir per didele biurokratija; – ribotos MVĮ galimybės prisitaikyti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių ir klimato kaitos neskatinančių technologijų ir energiją bei išteklius tausojančios ekonomikos dėl ribotų finansinių priemonių ir ribotos kompetencijos; – ribotos MVĮ galimybės patekti į kitų šalių (tiek priklausančių bendrajai rinkai, tiek jai nepriklausančių) rinkas. Dėl šių sunkumų neįsteigiama pakankamai įmonių, o tos, kurios įsteigiamos, dažnai yra neperspektyvios arba pasižymi prastais veiklos rezultatais naujai įsteigtų įmonių našumo ir perspektyvumo požiūriu. Makrolygmeniu pastebima, kad ES praranda konkurencinį pranašumą. Remiantis strategija „Europa 2020“ Programa parengta siekiant sukurti palankias sąlygas Europos įmonėms, kad jos klestėtų, ir užtikrinti, kad MVĮ galėtų visapusiškai išnaudoti didžiules bendrosios rinkos galimybes, taip pat skatinti jas ieškoti kitų rinkų. Reikia ypač stengtis skatinti MVĮ, kurios yra pagrindinis Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltinis, kuriose dirba daugiau kaip 67 proc. privačiojo sektoriaus darbuotojų ir kurioms tenka daugiau kaip 58 proc. bendros ES apyvartos, plėtrą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas turizmo srities įmonių konkurencingumo didinimui siekiant įgyvendinti naujus Lisabonos sutartyje nustatytus Sąjungos įgaliojimus, nes šiame sektoriuje sukuriama didelė dalis Sąjungos BVP ir veikia daug MVĮ. Pasiūlymo tikslai Programa bus siekiama šių bendrų tikslų: · didinti Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus, konkurencingumą ir tvarumą; · skatinti verslumo kultūrą ir MVĮ steigimą bei augimą. Pagal Programą finansuojama veikla bus siekiama: · gerinti pagrindines sąlygas Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektorių, konkurencingumui ir tvarumui skatinant įgyvendinimo suderinamumą bei nuoseklumą ir informacija grindžiamą politikos formavimą Sąjungos lygmeniu. Geresnė ekonomikos ir reglamentavimo aplinka gali būti užtikrinta lyginamąja analize, dalijimusi geriausia patirtimi ir sektorių iniciatyvomis. MVĮ politika bus plėtojama ir MVĮ konkurencingumas skatinamas remiantis Smulkiojo verslo akto (SVA) ir strategijos „Europa 2020“ tikslais. Sąjungos veiklą sudarys principo „pradėk nuo mažo“ taikymo formuojant Sąjungos ir valstybių narių politiką skatinimas, geriausios patirties nustatymas ir dalijimas ja, siekiant prisidėti prie SVA įgyvendinimo, ir pagalba MVĮ kuo geriau išnaudoti bendrosios rinkos galimybes. Bus stiprinami verslo sektoriai, įskaitant gamybos ir paslaugų sektorius, ir pasirinkti sektoriai, kuriuose veikia didelė dalis MVĮ; · skatinti verslumą, įskaitant tam tikrų tikslinių grupių: bus supaprastintos administracinės procedūros ir ugdomi verslumo įgūdžiai ir požiūris, visų pirma naujų verslininkų, jaunimo ir moterų, ir skatinama verslininkams suteikti dar vieną galimybę; · didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma: finansinėmis augimo priemonėmis, įskaitant naujas nuosavo kapitalo ir skolos platformas, kuriomis siekiama užtikrinti nuosavo kapitalo priemonę ir paskolų garantijas, MVĮ bus padedama lengviau gauti lėšų. Pirma, pagal nuosavo kapitalo priemonę, taikomą investicijoms įmonės plėtros etapu, per finansų tarpininkus MVĮ bus teikiamas komercinio pobūdžio grąžintinas kapitalas, paprastai – rizikos kapitalo forma. Antra, pagal paskolų priemonę tiesioginiais arba pagal kitokiais dalijimosi rizika susitarimais su finansų tarpininkais MVĮ paskoloms bus suteikiamos garantijos; · didinti galimybes patekti į Sąjungos ir pasaulio rinkas: per Europos įmonių tinklą bus teikiamos į augimą orientuoto verslo rėmimo paslaugos siekiant pagerinti plėtros bendrojoje rinkoje ir už jos ribų galimybes. Pagal Programą taip pat bus remiamas MVĮ verslas ne Sąjungos rinkose. Be to, bus remiamas tarptautinis bendradarbiavimas pramonės srityje visų pirma mažinant ES ir pagrindinių jos prekybos partnerių reglamentavimo ir verslo aplinkos skirtumus. Papildoma ES nauda Papildoma Sąjungos lygmens veiklos nauda siejama su šiais pagrindiniais penkiais veiksniais: · bendrosios rinkos stiprinimo naikinant rinkos susiskaldymą tokiose srityse kaip rizikos kapitalo investicijos, tarpvalstybinis skolinimas bei kredito vertės didinimas ir informacinius bei organizacinius suvaržymus, dėl kurių MVĮ negali pasinaudoti bendrosios rinkos siūlomomis galimybėmis. Pavyzdžiui, pagrindinis finansinės priemonės tikslas bus didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą tame rinkos segmente, kuriame netaikomos valstybių narių priemonės, kuris susijęs tik su investicijomis ir atskiros šalies parama. Didžiausias dėmesys bus skiriamas į augimą orientuotų įmonių, kurių tikslas – patekti į tarptautines rinkas, finansavimo didinimui, tarpvalstybinei veiklai ir tarpvalstybinės MVĮ finansavimo rinkos plėtrai. Visa tai galima įgyvendinti tik Sąjungos lygmens programa; · demonstracinio ir katalizatoriaus poveikio skleidžiant pramoninę ir politikos geriausią patirtį. Pagal dabartinę programą geriausius verslumo ir MVĮ skatinimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis pavyzdžius galima rasti tarp Europos įmonių apdovanojimo konkurso dalyvių. Apdovanojimų tikslas – apdovanoti geriausias valdžios institucijų priemones, pavyzdžiui, paprastinimo ir administracinės naštos mažinimo srityse. Kasmet nacionaliniuose konkursuose dalyvauja apie 400 projektų; apie 56 projektus šalys atrenka Europos konkursui, kuriame Europos vertinimo komisija atrenka šešis geriausius projektus. Iš 250 atrinktų nacionalinių projektų daugiau kaip 30 gavo apdovanojimą ir visoje Europoje buvo pristatomi kaip geriausios patirties pavyzdžiai. Įgūdžių perdavimu ir žinių skleidimu tarpvalstybiniu mastu padedama derinti valstybių narių politiką, užmegzti naujų sričių partnerystę ir mažinti Europos šalių ekonomikos skirtumą. Kasmet Komisijos ir Sąjungai pirmininkaujančios valstybės narės rengiamoje SVA konferencijoje Europos nacionalinės ir vietos administracijos turi galimybę pristatyti sėkmingas iniciatyvas. Ši konferencija tapo pagrindiniu skatinimo dalytis gerąją patirtimi Sąjungoje ir kitose šalyse renginiu. Pavyzdžiui, paskutinėje Budapešte vykusioje SVA konferencijoje dalyvavo 340 dalyvių iš ES valstybių narių ir 30 iš kitų šalių. Praktiniuose seminaruose buvo pristatyti 28 gerosios patirties pavyzdžiai. Dėl finansinių priemonių: EIF padeda užtikrinti nuolatinį dalijimąsi geriausia patirtimi tiek garantijų, tiek rizikos kapitalo srityje. Pripažįstama, kad yra daromas itin didelis katalizatoriaus poveikis rizikos kapitalui; · masto ekonomijų tose srityse, kuriose atskiroms valstybėms narėms būtų sunku pasiekti reikiamą kritinę masę. Pavyzdžiui, MVĮ rėmimo užsienyje srityje papildoma Europos nauda sukuriama sutelkiant nacionalines pastangas ir sukuriant paslaugas, kurioms, jei jos būtų teikiamos nacionaliniu lygmeniu, trūktų kritinės masės (pvz., remiant intelektinės nuosavybės teisės (INT) įgyvendinimo užtikrinimą). Kinijos INT MVĮ pagalbos tarnyba, sukurta pagal dabartinę programą, teikia konsultacijas, kurių mažesnių valstybių narių MVĮ kitaip negautų[2]. Sąjungos intervencinėmis priemonėmis galima padėti išvengti pastangų dubliavimosi, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą su ne valstybėmis narėmis. Turizmo atveju sukuriama aiškios papildomos naudos imantis iniciatyvų Sąjungos lygmeniu, visų pirma Europos masto apklausomis ir tyrimais, kuriais siekiama geriau suprasti paklausą ir pasiūlą, įtvirtinant žinių bazę, be kurios nebūtų galima palyginti duomenų ir užtikrinti nuoseklumo visoje Sąjungoje[3]; plėtojant bendras tarpvalstybines skatinimo strategijas, kuriomis Europa būtų reklamuojama kaip aukštos kokybės ir tvaraus turizmo vieta[4]; nustatant geriausiąją patirtį, kuri gali būti naudinga konkretiems sektoriams, kaip antai jūrų ir pakrančių turizmui; taip pat prailginant turizmo sezoną (tai būtų galima geriau padaryti skirtingoms valstybėms narėms keičiantis informacija nei kiekvienai šaliai atskirai); · nacionalinių priemonių suderinamumo ir nuoseklumo skatinimo keičiantis geriausia patirtimi Europos lygmeniu ir lyginamąja analize. Vienas geriausių sėkmingos lyginamosios analizės, finansuojamos pagal dabartinę programą, pavyzdžių – verslo steigimo procedūrų supaprastinimas. Nuo 2008 m. atskirų šalių padėtis ir pažanga kasmet buvo stebimi atsižvelgiant į tris paprastinimo aspektus (dėl kurių Konkurencingumo taryba įgaliojo atlikti lyginamąją analizę): vidutinį laikotarpį, administracines išlaidas ir ribotos turtinės atsakomybės akcinės bendrovės steigimo procedūras. Veiklą sudarė kas pusmetį rengiami valstybių narių paskirtų ekspertų (Nacionalinių verslo steigimo koordinatorių tinklo) posėdžiai. Jų tikslas buvo parengti vertinimo metodus, nustatyti pažangą ir skatinti šią pažangą dalijantis gerąja patirtimi ir informacija. Nuo 2002 m. registracijos laikas sutrumpėjo 70 proc., o išlaidos sumažėjo daugiau nei perpus. Sėkmingai įgyvendinus šią priemonę, tikslai buvo peržiūrėti 2011 m. vasario mėn. Smulkiojo verslo akto (SVA) peržiūros dokumente; · unikalios ES institucijų įgytos patirties: – tokią patirtį turi ES finansų įstaigos, Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) – jų patirtis rengiant ir įgyvendinant MVĮ palankias finansavimo schemas neturi precedento. Patirtis, kurią sukaupė EIF per daugiau kaip 10 metų, yra unikalus ir vertingas turtas. Nuo 2007 m. jis veikia kaip investuotojas į 19 KIP remiamų rizikos kapitalo fondų, dažnai atlikdamas labai svarbų vaidmenį – į siekiančias plėstis MVĮ pritraukdamas iš viso daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR investicijų. Kalbant apie ankstesnę veiklą, pagal pirmosios kartos ES rizikos kapitalą (1998–2000 m. augimo ir užimtumo iniciatyvos ETP steigimo programą) daugiau kaip 98 proc. investuotų pinigų paramos gavėjai, įskaitant „Skype“ (IP telefonija), „Vertaris“ (popieriaus perdirbimas) ir „Solaire Direct“ (fotovoltinės struktūros) jau yra, arba galiausiai turėtų būti, gražinę; – apčiuopiamų rezultatų pasiekė Europos įmonių tinklas: daugiausia dėmesio jis skyrė MVĮ tarptautinimui (vidaus rinkoje ir už jos ribų) skatinti, per jį buvo teikiama informacija apie Sąjungą, taip pat suteikta galimybė įsilieti į sprendimų priėmimo procesą. Jo vaidmuo ypač svarbus sprendžiant su informacijos asimetriškumu susijusias problemas, su kuriomis susiduria MVĮ, ir mažinant tarpvalstybinių sandorių išlaidas. Europos įmonių tinklo vertė – bendri metodai ir priemonės, kuriais gali naudotis kvalifikuoti paslaugų teikėjai, kuriems įgaliojimus suteikė ir kuriuos (bendrai) finansuoja jų regioninės ir (arba) nacionalinės valdžios institucijos. Suderinamumas su kitų sričių politika ir programomis Svarbu, kad formuojant visų sričių Sąjungos politiką ir rengiant finansavimo programas būtų atsižvelgta į konkrečius MVĮ interesus ir padėtį. Būsima finansinė programa bus parengta taip, kad mažosioms įmonėms būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos dalyvauti finansavimo programose – bus supaprastintos taisyklės, sumažintos dalyvavimo išlaidos, paspartintos finansavimo skyrimo procedūros ir nustatyta „vieno langelio“ sistema, kuri bus naudinga Sąjungos paramos gavėjams. Dėl savo svarbos siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų šešiose iš septynių strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų („Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“, „Inovacijų sąjunga“, „Judus jaunimas“, „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir „ Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“) paminėtas MVĮ verslo aplinkos gerinimas. Naujajai programai ypač svarbi pavyzdinė iniciatyva „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“, kurioje išdėstytas naujas strateginis požiūris, susijęs su Europos konkurencingumu, mažųjų ir vidutinių įmonių steigimu bei augimu ir verslumo kultūros skatinimu. Siūloma naujoji programa taip pat bus taikoma kaip priemonė kitiems politiniams tikslams įgyvendinti. Sąsajos su kitomis programomis ir iniciatyvomis bus užtikrintos pasitelkiant Europos įmonių tinklą, per kurį pagal principą „iš viršaus į apačią“ bus skleidžiama informacija, skatinamos minėtos sąsajos ir pagal principą „iš apačios į viršų“ renkami suinteresuotųjų subjektų atsiliepimai. Per jį toliau bus MVĮ teikiama informacija, patarimai ir parama, susijusi su aplinkos programomis ir jų laikymusi. Bus užtikrinta kuo didesnė sąveika su kitomis programomis. Pavyzdžiui, naujojoje programoje siūlomos garantijos bus įgyvendinamos drauge su garantijomis, finansuojamomis Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis ir pagal mikrokreditų priemonę „Pažanga“. Rizikos kapitalo priemonėmis bus papildytos programoje „Horizontas 2020“ (naujojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrojoje programoje) nustatytos priemonės. Programa taip pat bus siekiama išvengti sutapimų su kitomis programomis, visų pirma verslumo skatinimo ir įgūdžių srityse. Bus taip pat atidžiai apsvarstytas siūlomos naujosios programos derėjimas su siūloma partnerystės priemone. Bus svarbu, kad Sąjungos išorės veikla papildytų vidaus darbotvarkės išorės aspektą užtikrinant tvarų Europos augimą ir darbo vietų kūrimą. Programos valdymas Kaip nurodyta Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[5], programos valdymas bus iš esmės perduotas tretiesiems asmenims: – ES finansines priemones Komisijos vardu įgyvendins Europos investicijų banko grupė; – kitus veiksmus gali valdyti vykdomosios įstaigos, atsižvelgiant į teigiamai vertinamą[6] Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos (KIVĮ) dabartinės daugiametės finansinės programos valdymą. Bus atlikta išlaidų ir naudos analizė. KIP valdymo perdavimas tretiesiems asmenims itin pasiteisino paprastinimo požiūriu, nes KIVĮ dėl savo specializacijos sugebėjo supaprastinti ir parengti MVĮ pritaikytas procedūras. KIVĮ taip pat gali būti perduotos valdyti kitų būsimų finansavimo programų su MVĮ susijusios dalys. Tai gali būti kai kurios programos „Horizontas 2020“ dalys, minėtą įstaigą paverčiant „vieno langelio“ sistema, skirta MVĮ, norinčioms pasinaudoti Sąjungos finansavimo programomis. Naudojantis vienos vykdomosios įstaigos paslaugomis būtų paprasčiau naudotis IT priemonėmis ir elektroniniais portalais, taigi MVĮ būtų dar lengviau pasinaudoti minėtomis programomis. Paprastinimas Komisijos su šia programa kaip ir su kitomis programomis pagal Daugiametę finansinę programą (DFP) susijęs prioritetas – supaprastinti reglamentavimo aplinką ir sudaryti didesnes galimybes ES įmonėms, visų pirma MVĮ, gauti finansavimą. Šis principas taikomas Konkurencingumo ir MVĮ programai (COSME) – ji pagrįsta tik Finansinio reglamento taisyklėmis netaikant jokių išimčių. Todėl finansavimą siekiančioms gauti įmonėms užtikrinamos paprastos, suderintos ir standartizuotos administracinės procedūros. Peržiūrėjus Finansinį reglamentą mažosioms įmonėms bus lengviau dalyvauti finansinėse programose, pavyzdžiui, bus supaprastintos taisyklės, sumažintos dalyvavimo išlaidos, pagreitintos finansavimo skyrimo procedūros ir taikomas „vieno langelio“ principas, kad būtų lengviau gauti Sąjungos finansavimą. Siūloma nauja vienkartinių sumų sistema. Šie aspektai atitinka suinteresuotųjų subjektų viešose konsultacijose dėl KIP ateities nurodytus poreikius: · supaprastinti administracines procedūras ir Europos įmonių tinklo procedūras supaprastinant pasiūlymų rengimą; · dažniau taikyti vienkartines sumas ir fiksuoto dydžio sumas; · atsisakyti reikalavimo nurodyti su projektu dirbančių asmenų vardus, pavardes; · supaprastinti sutartims sudaryti būtinus administracinius dokumentus; · atsisakyti reikalavimo, kad privatūs paramos gavėjai pateiktų banko garantijas. Programos įgyvendinimas bus grindžiamas visomis pakeisto Finansinio reglamento nuostatomis, visų pirma toliau paprastinant ataskaitų teikimo reikalavimus, įskaitant dažnesnį ataskaitų teikimą internetu. Be to, siekiant MVĮ sudaryti daugiau galimybių gauti finansavimą, bus kuo labiau suderintos dalyvavimo visose kitose būsimose Sąjungos finansavimo programose ir atitikties reikalavimams taisyklės. Tokias finansines priemones įmonėms paprasta naudoti, nes jos į banką ar rizikos kapitalo fondus kreipiasi pateikdamos įprastą finansavimo prašymą, o ne projekto pasiūlymą, kaip tai daroma finansavimo dotacijomis atveju. Dėl EIF ar kitų atitinkamų finansų įstaigų įgyvendinamų finansinių priemonių, Komisijos pasiūlymas dėl nuosavo kapitalo ir skolų platformų ir peržiūrėtas Finansinis reglamentas lems finansinių priemonių administracinius reikalavimus. Taisyklės bus kuo labiau supaprastintos, kad būtų nustatyta pusiausvyra tarp tarpininkams ir paramos gavėjams taikomų ataskaitų teikimo reikalavimų ir patikimo finansinio valdymo, įskaitant audito reikalavimus. Be to, Komisija supaprastintas KIVĮ parengtas procedūras taikys panašių tipų projektams. Bus dalijamasi geriausia patirtimi, pavyzdžiui, susijusia su KIVĮ įgyvendintu dotacijų susitarimų, sutarčių ir procedūrų supaprastinimu. Paprastinimo veiklą taip pat gali sudaryti lankstesnių dotacijų susitarimų įgyvendinimo metodų nustatymas siekiant išvengti vėlesnių pakeitimų. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis KIP bus baigta 2013 m. gruodžio 31 d. Dėl būsimos programos poveikio vertinimo Komisija surengė viešas konsultacijas kreipdamasi į plačią auditoriją, įskaitant viešąsias ir privačias organizacijas bei asmenis; konsultacijas sudarė keturi etapai: – 2010 m. lapkričio 8 d.–2011 m. vasario 11 d. vykdyta internetinė apklausa (įskaitant konkrečią apklausą dėl finansinių priemonių[7]); – 2011 m. sausio 25 d. surengta vieša konferencija; – susitikimai su valstybių narių atstovais Verslumo ir inovacijų programos komiteto posėdyje ir bendrame KIP komitetų posėdyje; – 2011 m. vasario 2 d. KIP strateginės patariamosios valdybos posėdis. Per šias konsultacijas paaiškėjo, kad daugelis dabartinės programos dalių veikia tinkamai ir kad daugelis pritaria, kad toliau būtų taikoma Sąjungos programa, pagal kurią siekiama remti MVĮ ir kurti palankią verslo aplinką. Su MVĮ galimybėmis gauti finansavimą susijusios problemos buvo taip pat aptartos 2010 m. rugsėjo mėn. ir 2011 m. kovo mėn. rengtuose MVĮ finansų forumo grupės posėdžiuose. Dabartinės programos vertinimas Pagal dabartinę VIP atliekamas tiek konkrečių programų, tiek bendrosios programos vertinimas. Dauguma siūlomos programos veiksmų tęsiami Verslumo ir inovacijų programos pagal VIP veiksmai. VIP vertinimų pagrindinių išvadų santrauka pateikta toliau. Tarpinis vertinimas Atliekant tarpinį VIP vertinimą[8] buvo vertinami pradiniai VIP rezultatai daugiausia dėmesio skiriant Europos įmonių tinklo įsteigimui ir pagal VIP bei ankstesnių programų finansuojamų finansinių priemonių poveikiui. Atlikus vertinimą patvirtinta, kad VIP buvo sėkmingai sprendžiamos problemos, susijusios su svarbiausiomis Europos MVĮ patiriamomis kliūtimis ir suvaržymais, kaip antai su reglamentavimo ir administracine našta ir ribotomis galimybėmis gauti finansavimą. Pagal VIP finansuojamos finansinės priemonės yra būtinos rinkos nepakankamumui ir naujų įmonių bei augančių MVĮ patiriamiems finansiniams suvaržymams visoje Sąjungoje šalinti. VIP finansinės priemonės laikytos naujovišku rinkos nepakankamumo, susijusio su MVĮ finansavimu, šalinimo būdu. Rekomendacijos dėl tolesnio gerinimo buvo: · nustatyti standartinius stebėsenos rodiklius, kad būtų fiksuojama Programos pažanga ir apie ją pranešama; · gerinti Europos įmonių tinklo grįžtamosios informacijos funkciją; · supaprastinti VIP struktūrą, kad būtų geriau susieta atskira veikla ir bendrieji VIP tikslai. Galutinis vertinimas Atliekant galutinį VIP vertinimą[9] buvo vertinama Programos svarba, veiksmingumas, efektyvumas, informacija ir žinomumas, naudingumas ir tvarumas daugiausia dėmesio skiriant šioms pagrindinėms sudedamosioms dalims: finansinėms priemonėms, Europos įmonių tinklui ir inovacijoms. Atliekant vertinimą buvo išsamiai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir paramos gavėjais, t. y. buvo vykdomos apklausos ir pokalbiai. Vertinimo išvados buvo teikiančios vilčių. Išvadose nurodoma, kad VIP galima pasiekti numatytą poveikį, įgyvendinti poreikius ir išspręsti problemas bei klausimus, dėl kurių ji buvo parengta; be to, ji įgyvendinama itin veiksmingai Europos lygmeniu. Prieita prie išvados, kad jos tikslai labai susiję su pramonės poreikiais ir atitinka strategijos „Europa 2020“ tikslus. Programa įvertinta kaip esanti labai naudinga galutiniams paramos gavėjams, visų pirma MVĮ. Nustatyta, kad VIP priemonėmis, visų pirma finansinėmis priemonėmis, buvo veiksmingai sudarytos sąlygos tikram pateikimui į rinką. Buvo pateiktos šios rekomendacijos, kaip toliau gerinti VIP įgyvendinimą: · plėtoti sistemingo valdymo procesą, siekiant Programos su įvairiomis sritimis susijusių tikslų ir susiejant aukšto lygio tikslus su finansuojamais pavieniais veiksmais ir priemonėmis; · nustatyti aiškesnes sąsajas su kitais pramonės politikos aspektais, pvz., su nuorodomis į Smulkiojo verslo akto prioritetus ar atitinkamas strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas; · plėtoti stebėsenos sistemą ir rodiklius, kurie, nors ir buvo naudingi vertinant Programos veiklos rezultatus, vis dar nėra suderinti. Veiklos rezultatų vertinimui ir veiklos rodikliams jau skiriama daugiau dėmesio dabartinėje programoje; jie taip pat bus svarbūs naujojoje programoje. Naujoje programoje bus atsižvelgta į nurodytas rekomendacijas, visų pirma stiprinti Programos intervencijos logiką ir labiau ją susieti su Sąjungos strateginiais prioritetais. Poveikio vertinimas Prie šio Komisijos pasiūlymo pridėtas atliktas Programos priemonių poveikio vertinimas. Šiame poveikio vertinime svarstytos keturios galimybės: – pagal 1 galimybę – įprastinės veiklos scenarijų – naujoji programa apimtų tuos pačius konkurencingumo ir su MVĮ susijusius aspektus kaip tikimasi pagal VIP 2013 m.; – pagal 2 galimybę būtų nutrauktos visos dabartinės finansinės intervencinės priemonės; – pagal 3b galimybę išliktų ta pati intervencijos aprėptis, o biudžetas šiek tiek padidėtų; – pagal 3c galimybę biudžetas būtų didinamas kryptingai, finansinė parama būtų skiriama tik finansinėms priemonėms ir Europos įmonių tinklui. Atlikus poveikio vertinimą padaryta išvada, kad priimtiniausia galimybė yra šiek tiek padidinti biudžetą, nes taip būtų užtikrinta pusiausvyra skatinant našumą, kritinę masę, suderinamumą bei veiksmingumą ir šalinant rinkos nepakankamumą bei reglamentavimo trūkumus. Atsižvelgiant į Poveikio vertinimo valdybos nuomonę, ataskaita buvo pagerinta tokiu būdu: – tekste buvo išsamiau išdėstytos vertinimo išvados ir suinteresuotųjų subjektų nuomonės; – buvo išsamiai įvertintas socialinis poveikis; – buvo išsamiau įvertintas ir paaiškintas politikos nuoseklumas ir suderinamumas su kitomis ES programomis. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 ir 195 straipsniais. Jame pateiktos šios nuostatos: – 1 straipsniu nustatoma Programa; – 2 straipsnyje apibrėžiami bendrieji tikslai, o 3 straipsnyje – konkretūs tikslai; – 4 straipsnyje aprašomas Programos biudžetas; – 5 straipsnis susijęs su trečiųjų šalių dalyvavimu; – 6–9 straipsniuose aprašomos Programos veiklos sritys; – 10 straipsnyje apibrėžiama metinė veiklos įgyvendinimo programa; – 11 straipsnyje apibrėžiama paramos priemonių, kurių privalo imtis Komisija, taikymo sritis; – 12 straipsnyje pateikiamos stebėsenos ir vertinimo nuostatos; – 13 straipsnyje pateikiamos finansinės paramos formos; – 14 straipsnyje pateikiama informacija apie finansinių priemonių įgyvendinimą; – 15 straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų gynimo; – 16 straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl komiteto; – 17–19 straipsniuose nurodomi deleguotieji aktai, įgaliojimų perdavimas ir skubos tvarkos nuostatos; – 20 straipsnyje nustatoma šio reglamento įsigaliojimo data. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Siūlomos ES intervencinės priemonės atitinka Lisabonos sutartį, nes jomis konkrečiai siekiama šalinti politikos trūkumus, susijusius kaip antai su koordinavimo ir veiksmingų tinklų nebuvimu, ir rinkos nepakankamumą, pvz., informacijos asimetriškumo problemas, kurios gali būti sprendžiamos tik ES lygmeniu. Manoma, kad labai svarbu užtikrinti koordinuotą ir konsoliduotą politiką siekiant glaudesnio pagrindinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo, dalijimosi informacija, idėjomis ir rūpesčiais ir padedant geriau informuoti valdžios institucijas ir plačiąją visuomenę. Nė dėl vienos svarstytos būsimos programos priemonės nacionalinės iniciatyvos nebus keičiamos ES lygmens priemonėmis ir nebus priimami ES lygmeniu privalomi sprendimai. ES intervencinėmis priemonėmis siekiama veiksmingesnių nacionalinių priemonių suteikiant joms ES aspektą, jas geriau koordinuojant ir šalinant tarpvalstybines privačių subjektų ar valdžios institucijų bendradarbiavimo kliūtis. Nacionalinių ir regioninių subjektų bei struktūrų bendradarbiavimas skatinamas „horizontalaus“ tinklų kūrimo, o ne „vertikalios“ centralizacijos priemonėmis. ES veikla turi būti proporcinga, kitaip tariant, pastangos ir taikomos priemonės turi būti visapusiškai pagrįstos tikslais. Todėl atsižvelgiant į ES ekonomikos patiriamus sunkumus manoma, kad tokio masto ES veikla dėl savo investicijų pritraukimo poveikio (angl. „crowding-in effect“) ir didinamojo poveikio turės teigiamo poveikio visoje Europoje. Dėl biudžeto suvaržymų siūlomos ES lygmens priemonės buvo pasirinktos atidžiai apsvarsčius papildomą ES naudą. Remiantis pateikta analize galima daryti išvadą, kad siūlomos ES lygmens intervencinės priemonės verslumui ir konkurencingumui skatinti yra visiškai pateisinamos, visų pirma atsižvelgiant į MVĮ poreikius. POVEIKIS BIUDŽETUI Finansinių asignavimų Programos įgyvendinimui 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu skiriama 2,522 mlrd. EUR suma[10]. 2011/0394 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 ir 195 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2010 m. kovo mėn. Komisija priėmė komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[11] (toliau strategija „Europa 2020“). 2010 m. birželio mėn. jį patvirtino Europos Vadovų Taryba. Strategija „Europa 2020“ yra atsakas į ekonomikos krizę, ja siekiama parengti Europą kitam dešimtmečiui. Joje nustatyti penki plataus užmojo klimato ir energijos, užimtumo, inovacijų, švietimo ir socialinės įtraukties tikslai, kurie turi būti įgyvendinti iki 2020 m., ir pagrindiniai augimo skatinimo veiksniai, kad Europa taptų dinamiškesnė ir konkurencingesnė. Joje taip pat pabrėžiama, kad svarbu padidinti Europos ekonomikos augimą ir užtikrinti aukštą užimtumo lygį, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių, klimato kaitos neskatinančių, išteklius ir energiją tausojančių technologijų ekonomiką ir socialinę sanglaudą; (2) kad įmonėms tektų svarbiausias vaidmuo užtikrinant Europos ekonomikos augimą, 2010 m. spalio mėn. Komisija priėmė komunikatą „Integruota globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys – konkurencingumui ir tvarumui“[12], kurį 2010 m. gruodžio mėn. savo išvadose patvirtino Europos Vadovų Taryba. Tai yra strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva. Komunikate išdėstyta strategija, kuria siekiama skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą išlaikant ir remiant tvirtą, įvairų ir konkurencingą Europos pramonės pagrindą, visų pirma gerinant pagrindines įmonių sąlygas, ir stiprinant kelis bendrosios rinkos aspektus, įskaitant su verslu susijusias paslaugas; (3) 2008 m. birželio mėn. Komisija priėmė komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius. Europos iniciatyva „Small Business Act“[13], kurį 2008 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba. Smulkiojo verslo akte (SVA) nustatyta visapusiška mažųjų ir vidutinių įmonių politikos sistema, juo skatinamas verslumas ir teisėje bei politikoje įtvirtinamas principas „pradėk nuo mažo“ siekiant užtikrinti didesnį MVĮ konkurencingumą. SVA nustatyta 10 principų ir politiniai bei teisėkūros veiksmai, kuriais siekiama skatinti MVĮ augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes. Įgyvendinant SVA padedama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų. Kai kurie su MVĮ susiję veiksmai jau nustatyti pavyzdinėse iniciatyvose; (4) 2011 m. vasario mėn. Komisijos komunikate „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“[14], kurį 2011 m. gegužės mėn. patvirtino Konkurencingumo taryba, vertinamas SVA įgyvendinimas ir dabartinėmis ekonomikos sąlygomis, kuriomis sunku gauti finansavimą ir patekti į rinkas, veikiančių MVĮ poreikiai. Apžvalgoje bendrai aptariama per pirmuosius dvejus SVA įgyvendinimo metus padaryta pažanga, nustatomi nauji veiksmai, kuriais siekiama spręsti dėl ekonomikos krizės kilusius sunkumus, apie kuriuos pranešė suinteresuotieji subjektai, ir siūlomi būdai, kaip geriau suprasti ir įgyvendinti SVA, nustatant aiškų suinteresuotųjų subjektų vaidmenį ir pagrindinį vaidmenį skiriant verslo organizacijoms; (5) be 2011 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymo[15], Komisija parengė teisinių aktų pasiūlymų ir dokumentų dėl 2014–2020 m. Sąjungos biudžeto paketą. Daugiametėje finansinėje programoje paaiškinta, kaip bus siekiama politikos tikslų, susijusių su Europos augimo skatinimu ir darbo vietų kūrimu, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių ir labiau aplinką tausojančių technologijų ekonomika ir svarbiu pasaulyje Europos vaidmeniu; (6) siekiant padėti didinti Sąjungos įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą ir tvarumą, žinių visuomenės pažangą ir plėtrą, grindžiamą tvariu ekonomikos augimu, reikėtų nustatyti Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (toliau – Programa); (7) Komisija įsipareigojo į Sąjungos išlaidų programas įtraukti klimato politiką ir su klimatu susijusiems tikslams tiesiogiai skirti bent 20 proc. Sąjungos biudžeto lėšų. Svarbu užtikrinti, kad rengiant, planuojant ir įgyvendinant Programą būtų skatinamas klimato kaitos poveikio švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos, taip pat rizikos prevencija. Šiame reglamente nustatytomis priemonėmis turėtų būti padedama skatinti perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių ir klimato kaitos neskatinančių technologijų ekonomikos ir visuomenės; (8) Sąjungos konkurencingumo politika siekiama nustatyti institucines ir politines priemones, kuriomis būtų sukurtos tokios sąlygos, kuriomis būtų galima užtikrinti tvarų įmonių augimą. Didesnis našumas yra pagrindinis tvaraus pajamų augimo šaltinis, o didesnės pajamos padeda užtikrinti geresnį gyvenimo lygį. Konkurencingumas taip pat priklauso nuo įmonių gebėjimo visapusiškai išnaudoti galimybes, kaip antai Europos bendrąją rinką. Tai ypač svarbu MVĮ, kurios sudaro 99 proc. Sąjungos įmonių, kuriose sukuriama dvi iš trijų darbo vietų privačiame sektoriuje ir 80 proc. naujų darbo vietų ir kurios sukuria daugiau kaip pusę bendros Sąjungos įmonių sukuriamos pridėtinės vertės. MVĮ yra pagrindinis ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės integracijos skatinimo veiksnys; (9) dėl rinkos, politinių ir institucinių trūkumų, mažinančių Sąjungos įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą, pastaruosius kelerius metus konkurencingumas buvo pagrindinis Sąjungos politikos formavimo aspektas; (10) todėl Programa turėtų būti siekiama šalinti Sąjungos ekonomikos konkurencingumui pasaulyje neigiamos įtakos turintį rinkos nepakankamumą, visų pirma problemas, dėl kurių įmonės nėra pakankamai pajėgios konkuruoti su kitų pasaulio šalių įmonėmis; (11) Programa visų pirma turėtų būti skirta MVĮ, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties[16]. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas labai mažoms, su amatais susijusioms ir socialinėms įmonėms. Dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas konkrečioms jaunų, naujų bei galingų verslininkų ir verslininkių, taip pat tam tikrų tikslinių grupių, kaip antai migrantų ir verslininkų, priklausančių socialiai remtinoms bei pažeidžiamoms grupėms, pvz., neįgalių asmenų, savybėms ir poreikiams. Programa taip pat turėtų būti skatinami vyresni piliečiai tapti ir išlikti verslininkais ir skatinama verslininkams suteikti dar vieną galimybę; (12) daugelis Sąjungos konkurencingumo problemų yra susijusios su MVĮ sunkumais gauti finansavimą, nes joms sunku įrodyti kreditingumą ir gauti rizikos kapitalo. Tai turi neigiamos įtakos naujų įmonių lygiui bei kokybei ir įmonių augimui. Siūlomų finansinių priemonių papildoma nauda Sąjungai inter alia susijusi su bendrosios rizikos kapitalo rinkos stiprinimu ir visos Europos MVĮ finansų rinkos plėtojimu; Sąjungos veiksmais turėtų būti papildomos MVĮ taikomos valstybių narių finansinės priemonės. Subjektai, kuriems patikėtas veiksmų įgyvendinimas, turėtų užtikrinti papildomumą ir vengti dvigubo finansavimo ES lėšomis; (13) Europos įmonių tinklo papildoma nauda Europos MVĮ susijusi su „vieno langelio“ sistema, skirta verslui remti padedant įmonėms didinti jų konkurencingumą ir ieškoti verslo galimybių bendrojoje rinkoje ir už jos ribų. Metodiką, darbo metodus ir Europos masto nuostatas, taikomas verslo paramos paslaugoms, galima racionalizuoti tik Sąjungos lygmeniu. Visų pirma tinklas padėjo MVĮ rasti bendradarbiavimo ar technologijų perdavimo partnerių ir gauti patarimų dėl finansavimo šaltinių, intelektinės nuosavybės, ekologinių inovacijų ir tvarių produktų. Be to, per jį buvo teikiami atsiliepimai apie Sąjungos teisės aktus ir standartus. Jo ypatingas vaidmuo yra ypač svarbus sprendžiant su informacijos asimetriškumu susijusias problemas ir mažinant su tarpvalstybiniais sandoriais susijusias išlaidas; (14) ribota tarptautinė MVĮ veiklos aprėptis tiek Europoje, tiek kitose šalyse mažina konkurencingumą. Pagal tam tikrus apskaičiavimus šiuo metu eksportuoja arba per trejus pastaruosius metus tam tikrą laiką eksportavo 25 proc. Sąjungos MVĮ, iš kurių tik 13 proc. reguliariai eksportavo už Sąjungos ribų ir tik 2 proc. investavo už savo šalies ribų. Atsižvelgdama į Smulkiojo verslo aktą, kuriuo Sąjunga ir valstybės narės raginamos remti ir skatinti MVĮ pasinaudoti už Sąjungos ribų augančiomis rinkomis, ES remia Europos verslo organizacijų tinklą daugiau kaip 20 užsienio rinkų. Ji teikia finansinę paramą ES ir Japonijos bendradarbiavimo pramonės srityje centrui, verslo įstaigoms Honkonge, Malaizijoje ir Singapūre, Europos verslo ir technologijų centrui Indijoje, ES MVĮ centrams Kinijoje ir Tailande ir Kinijos MVĮ intelektinės nuosavybės teisių pagalbos tarnybai. Papildoma Europos nauda sukuriama šioje srityje telkiant nacionalines pastangas, vengiant dubliavimosi, skatinant bendradarbiavimą ir siūlant paslaugas, kuriomis nebūtų pasiekiama kritinės masės, jei jos būtų teikiamos nacionaliniu lygmeniu; (15) siekdamos padidinti Europos įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą, valstybės narės ir Komisija turi sukurti palankią verslo aplinką. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas MVĮ interesams ir sektoriams, kuriuose jos veikia aktyviausiai. Būtinos Sąjungos lygmens iniciatyvos, kuriomis MVĮ būtų sudaromos vienodos sąlygos ir skatinamas dalijimasis informacija bei žiniomis Europos lygmeniu; (16) kitas konkurencingumui neigiamos įtakos turintis veiksnys yra gana menkas ES verslumas. Tik 45 proc. Sąjungos piliečių (ir mažiau nei 40 proc. moterų) norėtų būti savarankiškai dirbančiais asmenimis, palyginti su 55 proc. Jungtinėse Amerikos Valstijose ir 71 proc. Kinijoje[17]. Didelės papildomos Europos naudos sukuriama demonstraciniu ir katalizatoriaus poveikiu, pvz., Europos apdovanojimais ir konferencijomis, taip pat darnos ir nuoseklumo didinimo priemonėmis, pvz., lyginamąja analize ir dalijimusi geriausia patirtimi; (17) kai kuriems sektoriams sunkumų sukelia ir galimybių suteikia pasaulinė konkurencija, demografiniai pokyčiai, riboti ištekliai ir naujos socialinės tendencijos. Pavyzdžiui, kad gautų naudos ir panaudotų neišnaudotas dideles kiekvieno poreikiams pritaikytų produktų paklausos galimybes, prisitaikyti turi su pasaulinio masto sunkumais susiduriantys dizainu grindžiami sektoriai, kuriems priklauso daug MVĮ. Kadangi šių sunkumų patiria visos šių sektorių Sąjungos MVĮ, būtina imtis Europos lygmeniu suderintų veiksmų; (18) kaip nurodyta 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikate „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“[18], kurį 2010 m. spalio mėn. išvadose patvirtino Europos Vadovų Taryba, turizmas yra svarbus Sąjungos ekonomikos sektorius. Šio sektoriaus įmonės iš esmės prisideda prie Sąjungos bendrojo vidaus produkto ir darbo vietų kūrimo ir turi daug verslo plėtros galimybių, kadangi jame daugiausia veikia MVĮ. Lisabonos sutartyje pripažįstama turizmo svarba ir nurodoma konkreti Sąjungos šioje srityje kompetencija, papildanti valstybių narių veiksmus. Akivaizdu, kad Sąjungos lygmens iniciatyva turizmo sektoriui suteikia papildomos naudos, nes teikiama informacija ir atliekama analizė, plėtojamos tarpvalstybinės skatinimo strategijos ir dalijamasi geriausia patirtimi; (19) Programoje turėtų būti nurodyti tikslai, bendras šiems tikslams įgyvendinti skirtas finansinis paketas, įvairių rūšių įgyvendinimo priemonės, stebėsenos, vertinimo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos priemonės; (20) Programa turėtų būti papildytos kitos Sąjungos programos, o kiekviena priemonė turėtų būti taikoma pagal jai nustatytas konkrečias procedūras. Taigi tos pačios tinkamos finansuoti išlaidos neturėtų būti finansuojamos dvigubai. Siekiant papildomos naudos ir didelio Sąjungos finansavimo poveikio, reikėtų plėtoti glaudžias Programos, kitų Sąjungos programų ir struktūrinių fondų sąsajas; (21) visomis Programoje numatytomis atitinkamomis iniciatyvomis ir veiksmais turėtų būti atsižvelgta į skaidrumo ir lygių lyčių galimybių principus. Be to, tomis iniciatyvomis ir veiksmais turėtų būti paisoma visų piliečių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių; (22) šiame reglamente visam Programos įgyvendinimo laikotarpiui turėtų būti nustatytas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą, kaip nurodyta XX/YY/201Z Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais, biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[19] 17 punkte; (23) siekiant užtikrinti, kad finansavimas būtų naudojamas tik rinkos, politiniams ir instituciniams trūkumams šalinti, ir siekiant išvengti rinkos iškraipymo, pagal Programą teikiamas finansavimas turėtų atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles; (24) Europos ekonominės erdvės susitarime ir asociacijos susitarimų protokoluose numatytas susijusių valstybių dalyvavimas Sąjungos programose. Kitos trečiosios šalys programose galėtų dalyvauti, kai tai numatyta pagal susitarimus ir procedūras; (25) Programa turėtų būti stebima ir vertinama, kad būtų galima ją koreguoti; (26) Sąjungos finansiniai interesai viso išlaidų ciklo metu turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei tinka, sankcijas; (27) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti metinę Programos įgyvendinimo veiklos programą. Komisija šiuos įgaliojimus turėtų vykdyti remdamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[20]; (28) įgaliojimas priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteiktas atsižvelgiant į konkrečias dalyvavimo ir tam tikrų užduočių perdavimo trečiosioms šalims taisykles. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais; (29) atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Dalykas 1 straipsnis Nustatymas Nustatoma 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpio Sąjungos veiksmų, kuriais siekiama padidinti įmonių konkurencingumą, programa, kurioje ypatingas dėmesys skiriamas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (toliau – Programa). 2 straipsnis Bendrieji tikslai 1. Programa bus prisidedama prie toliau nurodytų bendrųjų tikslų ypatingą dėmesį skiriant konkretiems Europos ir pasaulinio lygmens MVĮ poreikiams: (a) didinti Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus, konkurencingumą ir tvarumą; (b) skatinti verslumo kultūrą ir MVĮ steigimą bei augimą. 2. 1 dalyje nurodytų tikslų įgyvendinimas vertinamas pagal šiuos rodiklius: (a) Sąjungos pramonės sektoriaus augimo procentinę dalį, palyginti su viso bendrojo vidaus produkto (BVP) augimu; (b) Sąjungos ekologinės pramonės produkcijos apimties padidėjimą; (c) pasikeitusią MVĮ tenkančią administracinę naštą; (d) MVĮ augimą pridėtinės vertės ir darbuotojų skaičiaus požiūriu; (e) MVĮ apyvartos rodiklį. 3. Programa remiamas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas ir padedama siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Visų pirma Programa padedama siekti pagrindinio tikslo, susijusios su užimtumu. II SKYRIUS Konkretūs tikslai ir veiklos sritys 3 straipsnis Konkretūs tikslai 1. Konkretūs Programos tikslai: (a) gerinti pagrindines Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus įmones, konkurencingumo ir tvarumo sąlygas; (b) skatinti verslumą, įskaitant tam tikrų tikslinių grupių; (c) didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma; (d) didinti galimybes patekti į Sąjungos ir pasaulio rinkas. 2. Įgyvendinant Programą skatinama būtinybė įmonėms prisitaikyti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių, klimato kaitos neskatinančių, energiją ir išteklius tausojančių technologijų ekonomikos. 3. Programos poveikis siekiant 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų vertinamas pagal veiklos rezultatų rodiklius. Tie rodikliai nustatyti I priede. 4 straipsnis Biudžetas 1. Programos įgyvendinimo finansinis paketas – 2,522 mlrd. EUR, iš kurių apie 1,4 mlrd. EUR skiriama finansinėms priemonėms. 2. Pagal šį reglamentą nustatyto finansinio paketo lėšomis gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su Programai valdyti ir jos tikslams siekti būtina parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir ryšių veiksmais, įskaitant bendrus pranešimus apie Sąjungos politikos prioritetus, kiek jie susiję su bendraisiais šios programos tikslais, išlaidas, susijusias su IT tinklais, kurių tikslas – informacijos apdorojimas ir keitimasis ja, kartu su visomis kitomis techninės ir administracinės pagalbos išlaidomis, kurias Komisija patiria valdydama Programą. 3. Skirto finansavimo lėšos taip pat gali būti naudojamos techninės ir administracinės pagalbos, būtinos perėjimui nuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1639/2006/EB[21] priimtų priemonių prie šios programos užtikrinti, išlaidoms padengti. Jei būtina, asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. ir skirti panašioms išlaidoms, kad būtų galima valdyti veiksmus, nebaigtus iki 2020 m. gruodžio 31 d. 5 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas 1. Programoje gali dalyvauti: (a) Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas ir kitos Europos šalys, kai tai numatyta pagal susitarimus ir procedūras; (b) stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir galimos kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytas atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose; (c) Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys, kai tai numatyta pagal susitarimus ir procedūras, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytas atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, asociacijos susitarimų protokoluose ir Asociacijos tarybos sprendimuose. 2. 1 dalyje nurodytose šalyse, jei toje dalyje nustatytos sąlygos neįgyvendinamos arba tos šalys nusprendžia nedalyvauti Programoje, arba kitose trečiosiose šalyse įsisteigę subjektai gali dalyvauti įgyvendinant šios programos veiksmus. 3. Šie subjektai negali gauti Sąjungos finansinės paramos, išskyrus atvejus, kai tai neišvengiamai būtina Programai įgyvendinti, visų pirma Sąjungos įmonių konkurencingumo ir patekimo į rinką atveju. Ši išimtis netaikoma pelno siekiantiems subjektams. 6 straipsnis Veiksmai, kuriais siekiama gerinti pagrindines Sąjungos įmonių konkurencingumo ir tvarumo sąlygas 1. Komisija remia veiksmus, kuriais siekiama didinti ir užtikrinti Sąjungos įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą ir tvarumą, kad būtų galima padidinti nacionalinių politinių priemonių, kuriomis skatinamas Europos įmonių konkurencingumas, tvarumas ir augimas, veiksmingumą, suderinamumą ir nuoseklumą. 2. Komisija gali remti veiksmus, kurių tikslas plėtoti naujas konkurencingumo strategijas. Tokius veiksmus gali sudaryti: (a) priemonės, kuriomis siekiama geriau rengti, įgyvendinti ir vertinti politines priemones, turinčias įtakos įmonių konkurencingumui ir tvarumui, įskaitant geresnį reagavimą į nelaimes, ir užtikrinti atitinkamų infrastruktūrų, pasaulinio lygio grupių ir verslo tinklų, pagrindinių sąlygų ir tvarių produktų, paslaugų ir procesų kūrimą; (b) priemonės, kuriomis siekiama skatinti valstybių narių, Programoje dalyvaujančių kitų šalių ir pagrindinių Sąjungos konkurentų bendradarbiavimą politikos formavimo srityje ir dalijimąsi gerąja patirtimi, ir nagrinėti tarptautinius konkurencingumo politikos aspektus; (c) parama MVĮ politikos plėtojimui ir politikos formuotojų bendradarbiavimui, visų pirma siekiant sudaryti sąlygas, kad MVĮ galėtų lengviau pasinaudoti programomis ir priemonėmis. 3. Komisija gali remti iniciatyvas, kuriomis siekiama pagreitinti konkurencingų pramonės sektorių, pagrįstų įvairių sektorių veikla srityse, kuriose didelę dalį sudaro MVĮ ir sukuriama didelė dalis Sąjungos BVP, atsiradimą. Tokiomis iniciatyvomis skatinamas naujų rinkų plėtojimas ir prekių bei paslaugų teikimas, grindžiamas konkurencingiausiais verslo modeliais arba pakeistomis vertės grandinėmis. Šiomis iniciatyvomis taip pat siekiama didinti našumą, veiksmingą išteklių vartojimą, tvarumą ir įmonių socialinę atsakomybę. 7 straipsnis Veiksmai, kuriais siekiama skatinti verslumą 1. Komisija padeda skatinti verslumą gerindama pagrindines sąlygas, turinčias įtakos verslumo plėtojimui. Komisija remia įmonių plėtrai ir augimui palankią verslo aplinką. 2. Ypatingas dėmesys skiriamas jauniems verslininkams, naujiems ir potencialiems verslininkams bei verslininkėms, taip pat konkrečioms tikslinėms grupėms. 3. Komisija gali remti valstybių narių priemones, kuriomis ugdomas visų pirma galimų ir naujų verslininkų verslumas, verslumo įgūdžiai ir požiūris. 8 straipsnis Veiksmai, kuriais siekiama didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą 1. Komisija remia veiksmus, kuriais siekiama didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą jų steigimo ar augimo etapu ir kurie papildo valstybių narių nacionalinio ir regioninio lygmens MVĮ finansavimo priemones. Siekiant užtikrinti papildomumą šie veiksmai bus kuo labiau suderinti su sanglaudos politikos veiksmais ir nacionaliniu lygmeniu. Vykdomais veiksmais siekiama skatinti tiek nuosavo kapitalo, tiek skolų finansavimo pasiūlą. 2. Įgyvendindama 1 dalyje nurodytus veiksmus ir atsižvelgdama į rinkos paklausą Komisija rengia priemones, kuriomis siekiama gerinti tarpvalstybinį ir daugiašalį finansavimą, taip padedant MVĮ tarptautinti savo veiklą pagal Sąjungos teisę. 3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti veiksmai išsamiau paaiškinti II priede. 9 straipsnis Veiksmai, kuriais siekiama didinti galimybes patekti į rinką 1. Siekdama toliau didinti Sąjungos įmonių konkurencingumą ir galimybes patekti į rinką, Komisija toliau remia Europos įmonių tinklą. 2. Komisija gali remti veiksmus, kuriais siekiama didinti MVĮ galimybes patekti į bendrąją rinką, įskaitant informacijos teikimą ir informuotumo didinimą. 3. Konkrečiomis priemonėmis siekiama padėti MVĮ patekti į rinkas už Sąjungos ribų ir sustiprinti tose rinkose teikiamas paramos paslaugas. Pagal Programą MVĮ gali būti teikiama parama standartų ir intelektinės nuosavybės teisių prioritetinėse trečiosiose šalyse klausimais. 4. Veiksmais pagal Programą gali būti siekiama skatinti tarptautinį bendradarbiavimą pramonės srityje, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis pramonės ir reglamentavimo klausimais. Konkrečiomis priemonėmis gali būti siekiama mažinti Sąjungos ir kitų šalių pramonės produktams taikomų reglamentavimo sistemų, pramonės politikos ir verslo aplinkos gerinimo skirtumus. III SKYRIUS Programos įgyvendinimas 10 straipsnis Metinė veiklos programa 1. Siekdama įgyvendinti Programą Komisija priima metinę veiklos programą pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą tikrinimo procedūrą. Metinėse veiklos programose nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Jose taip pat pateikiamas finansuotinų veiksmų aprašymas, kiekvienam veiksmui skirta suma ir preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis, taip pat atitinkami veiksmingumo siekiant rezultatų ir įgyvendinant tikslus stebėsenos rodikliai. Be to, jose pateikiami su dotacijomis susiję prioritetai, būtini vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo suma. 2. Komisija Programą įgyvendina pagal Finansinį reglamentą (Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [naująjį finansinį reglamentą]). 3. Programa įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinta, kad remiamais veiksmais būtų atsižvelgta į būsimas aplinkybes ir poreikius, visų pirma atlikus 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą tarpinį vertinimą, ir kad jie atitinka kintančias rinkas, ekonomiką ir visuomenės pokyčius. 11 straipsnis Paramos priemonės 1. Be priemonių pagal 10 straipsnyje nurodytą veiklos programą, Komisija reguliariai imasi paramos priemonių, kaip antai: (a) analizuoja ir stebi sektorių ir įvairių sektorių konkurencingumo problemas; (b) nustato gerąją patirtį bei politikos metodus ir toliau juos plėtoja; (c) atlieka įmonių konkurencingumui itin svarbių Sąjungos priemonių poveikio vertinimą, siekdama nustatyti taikomų teisės aktų sritis, kurios turi būti supaprastintos, arba sritis, kuriose reikia siūlyti naujas teisėkūros priemones; (d) atlieka įmonėms įtakos turinčių teisės aktų, konkrečios pramonės politikos ir su konkurencingumu susijusių priemonių vertinimą. 2. Šios 1 dalyje nurodytos pagalbinės priemonės nėra būtinai priskiriamos metinėms veiklos programoms, nurodytoms 10 straipsnyje. 12 straipsnis Stebėsena ir vertinimas 1. Komisija stebi Programos įgyvendinimą ir valdymą. 2. Komisija rengia metinę stebėsenos ataskaitą, kurioje nagrinėjamas remiamų veiksmų veiksmingumas ir efektyvumas finansinio įgyvendinimo, rezultatų ir, jei įmanoma, poveikio požiūriu. Ataskaitoje informacijos apie su klimatu susijusių išlaidų sumą ir paramos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų poveikį pateikiama tiek, kad ją renkant MVĮ nepatirtų nepagrįstos administracinės naštos. 3. Ne vėliau kaip iki 2018 m. Komisija parengia vertinimo ataskaitą dėl visų pagal Programą remiamų veiksmų tikslų įgyvendinimo (rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo veiksmingumo ir papildomos Europos naudos, kad būtų galima priimti sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. Vertinimo ataskaitoje taip pat nagrinėjama paprastinimo sritis, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, tai, kaip priemonėmis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. 4. Parengiama vertinimo ataskaita dėl priemonių ilgalaikio poveikio ir poveikio tvarumo, kad į ją būtų galima atsižvelgti priimant sprendimą dėl vėlesnių priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo. 5. Parengiami pagrindiniai veiklos rodikliai, kuriais remiamasi vertinant pagal Programą remiamų veiksmų tikslų įgyvendinimo mastą. Rodikliai apskaičiuojami pagal iš anksto nustatytą bazinį scenarijų, atitinkantį padėtį iki veiksmų įgyvendinimo. 6. Visos susijusios šalys Komisijai pateikia visus stebėsenai ir vertinimui atlikti būtinus duomenis ir informaciją. IV SKYRIUS Finansinės nuostatos ir finansinės paramos formos 13 straipsnis Finansinės paramos formos Sąjungos finansinę paramą pagal Programą galima netiesiogiai įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [naujojo finansinio reglamento] XX straipsnyje išvardytiems subjektams perduodant biudžeto įgyvendinimo užduotis. 14 straipsnis Finansinės priemonės 1. Finansinės priemonės pagal Programą taikomos siekiant padėti į augimą orientuotoms MVĮ gauti finansavimą. Finansines priemones sudaro nuosavo kapitalo priemonė ir paskolų garantijų priemonė. 2. Į augimą orientuotoms MVĮ skirtos finansinės priemonės gali, jei tinka, būti taikomos kartu su valstybių narių ir jų valdymo institucijų [pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/201X [naujojo reglamento dėl struktūrinių fondų] 33 straipsnio 1 dalies a punktą] nustatytomis finansinėmis priemonėmis ir Sąjungos finansuojamomis dotacijomis, taip pat pagal šį reglamentą. 3. Finansinėmis priemonėmis siekiama išsaugoti iš Sąjungos biudžeto teikiamų lėšų vertę. Jos gali duoti priimtiną grąžą kitų partnerių ar investuotojų tikslams pasiekti. 4. Pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [naujojo finansinio reglamento] 18 straipsnio 4 dalį pajamos ir grąžinamos sumos pagal vieną finansinę priemonę priskiriamos tai finansinei priemonei. Pagal finansines priemones, nustatytas dar 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje, gautos su tuo laikotarpiu pradėta veikla susijusios pajamos ir grąžinamos sumos priskiriamos 2014–2020 m. laikotarpio finansinei priemonei. 15 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, taikydama sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atlikdama veiksmingas patikras, o nustačiusi pažeidimų, susigrąžindama neteisėtai išmokėtas sumas ir, jei tinka, taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijos gavėjų, rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių, kurie yra gavę Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. 3. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) pagal Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytą tvarką gali atlikti ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimą vietoje ir tikrinimą, siekdama nustatyti, ar būta su dotacijos susitarimu, dotacijos sprendimu ar sutarčių dėl Sąjungos finansavimo susijusio sukčiavimo, korupcijos ar kitokios neteisėtos veikos, turinčios neigiamos įtakos Sąjungos finansiniams interesams, atvejų. 4. Nepažeidžiant 1–2 šio straipsnio dalių, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat dotacijų susitarimuose ir sprendimuose bei sutartyse dėl dotacijų, kurie sudaromi įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti auditą, patikrinimą vietoje ir tikrinimą. V SKYRIUS Komitetas ir baigiamosios nuostatos 16 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas. Šis komitetas yra toks, koks apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Jeigu daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 17 straipsnis Deleguotieji aktai 1. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 18 straipsnį dėl šio reglamento I priede nustatytų rodiklių pakeitimų, jei įrodoma, kad jie nėra tinkami pažangai, padarytai įgyvendinant Programos bendruosius ir konkrečius tikslus, vertinti. 2. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 18 straipsnį dėl šio reglamento II priede nustatytų konkrečių veiksmų keitimo, jei to reikia dėl ekonominių rinkos pokyčių arba atsižvelgiant į Konkurencingumo ir inovacijų programos paskolų garantijos priemonės ir Septintosios bendrosios programos rizikos pasidalijimo finansinės priemonės rezultatus. 3. Jei dėl tokių greitai besikeičiančių ekonominių sąlygų būtina imtis neatidėliotinų priemonių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 19 straipsnyje nustatyta tvarka. 18 straipsnis Įgaliojimų suteikimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui po [pagrindinio teisės akto įsigaliojimo dienos]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 straipsnyje nurodytus suteiktus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti suteikti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jokiam jau įsigaliojusiam deleguotajam teisės aktui. 4. Priėmusi deleguotąjį aktą Komisija apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius po pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 19 straipsnis Skubos tvarka 1. Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Deleguotojo teisės akto pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai išdėstomos skubos tvarkos taikymo priežastys. 2. Europos Parlamentas arba Taryba gali išreikšti prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto 18 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Tokiu atveju, gavusi Europos Parlamento ir Tarybos pranešimą apie sprendimą dėl prieštaravimo, Komisija nedelsdama panaikina aktą. 20 straipsnis Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Sprendimas 1639/2006/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. 2. Tačiau pagal Sprendimą 1639/2006/EB inicijuoti veiksmai ir su tais veiksmais susiję finansiniai įsipareigojimai toliau vykdomi pagal tą sprendimą tol, kol bus įgyvendinti. 3. 4 straipsnyje nurodytos finansavimo lėšos gali būti naudojamos techninės ir administracinės pagalbos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo pagal Sprendimą 1639/2006/EB priimtų priemonių prie šios programos, išlaidoms padengti. 21 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Bendrųjų ir konkrečių tikslų rodikliai Bendrasis tikslas || 1. Didinti Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus, konkurencingumą ir tvarumą; Poveikio rodiklis[22] || Dabartinė padėtis || 2020 m. ilgalaikis tikslas ir orientyras Pramonės konkurencingumo didėjimas[23] MVĮ tenkančios administracinės naštos pasikeitimas (naujos įmonės įsteigimo dienų skaičius) ES ekologinės pramonės produkcijos apimties didėjimas (procentais, palyginti su ankstesniais metais) || 2009 m.: -3.1 proc., 2008 m.: -0.3 proc., 2007 m.: +0.7 proc. 2009 m.: 3,1 proc. mažesnis MVĮ įsteigimo dienų skaičius – 7 darbo dienos. 6–7 proc. metinis augimas per paskutinius kelerius metus. || 1 proc. metinis augimas, o 2015 m. – 5 proc. augimas. 2020 m. trumpesnis MVĮ įsteigimo laikotarpis – 3 darbo dienos. Per kitą dešimtmetį siekiama, kad vidutinis metinis augimas būtų 8 proc.; o produkcija iki 2015 m. padidėtų 50 proc. Bendrasis tikslas || 2. Skatinti verslumo kultūrą ir MVĮ steigimą bei augimą Poveikio rodiklis || Dabartinė padėtis || 2020 m. ilgalaikis tikslas ir orientyras MVĮ augimas pridėtinės vertės ir darbuotojų skaičiaus požiūriu MVĮ ir kitų galutinių paramos gavėjų per Europos įmonių tinklą (EIT) ir internetines apklausas pateikti atsiliepimai apie Programos papildomą naudą, naudingumą ir svarbą (kurie vertinami atliekant Programos vertinimą) MVĮ apyvartos rodiklis (įsteigtos įmonės ir nebeveikiančios įmonės) || 2010 m. MVĮ priklausė daugiau kaip 58 proc. visos ES apyvartos (BPV); MVĮ iš viso dirbo 87,5 mln. darbuotojų (67 proc. ES privataus sektoriaus darbo jėgos). 78 proc. MVĮ ir kitų galutinių paramos gavėjų išreiškė pasitenkinimą ir pateikė teigiamų atsiliepimų dėl papildomos EIT naudos. || Siekiama, kad per metus MVĮ bendroji pridėtinė vertė padidėtų 4 proc., o darbuotojų skaičius – 1 proc. Siekiama, kad pasitenkinimas papildoma EIT nauda būtų daugiau kaip 80 proc. Konkretus tikslas || Gerinti pagrindines ES įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus įmones, konkurencingumo ir tvarumo sąlygas; Rezultatų rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (rezultatas) Konkurencingumo didinimas Priimtų paprastinimo priemonių skaičius Veiklos kokybės ir papildomos naudos patikrų skaičius Įmonių Europos tvarios gamybos ir produktų priemonių, įskaitant EMAS, ekologinį ženklą ir ekologinį projektavimą, įsisavinimo lygis || Komisijos paprastinimo programa atnaujinta 2010 m.; iki 2012 m. ja siekiama 25 proc. sumažinti biurokratiją. Iki 2010 m. kasmet buvo priimamos 5 praprastinimo priemonės. 2010 m. buvo pradėtos aplinkos, transporto, užimtumo ir pramonės politikos patikros, kuriose dalyvavo suinteresuotieji subjektai. Buvo pateikta pastabų dėl teisės aktų ir veiklos papildomos naudos. Apie 35 000 ISO 14001 AVAS pažymėjimų ir 4 500 EMAS registracijų, 18 000 ES ekologinio ženklo licencijų. || Per metus apie 7 paprastinimo priemonės. Atsiliepimų metodas ir tinkamumo patikros bus taikomi taip pat kitų sričių politikai, kad būtų galima padaryti pramonei naudingus supaprastinimus. Siekiant geresnio reglamentavimo numatyta atlikti apie 12 patikrų. Daug įmonių stebi savo veiklos rezultatus, taiko aplinkos valdymo sistemas, padidina išteklių naudojimo našumą ir pagerina su aplinka susijusios veiklos rezultatus. Didelė dalis produkcijos yra susijusi su veiksmingu išteklių vartojimu ir yra ekologiški produktai. MVĮ politikos plėtojimas MVĮ tyrimus taikančių valstybių narių skaičius Didesnis Europos įmonių apdovanojimų viešinimas ES mastu pasitelkiant visų valstybių narių žiniasklaidą Trumpesnis įmonės įsteigimo laikotarpis ir mažiau sunkumų jas steigiant || MVĮ tyrimus taikančių valstybių narių skaičius – 15 valstybių narių. 2010 m. visose valstybėse narėse buvo 60 žiniasklaidos pranešimų. Trumpesnis įmonės įsteigimo laikotarpis – 7 darbo dienos. || MVĮ tyrimus taikančių valstybių narių skaičius – 21 valstybė narė. Žiniasklaidos pranešimų skaičius visose valstybėse narėse – 80. Trumpesnis įmonės įsteigimo laikotarpis – 5 darbo dienos. Naujos verslo koncepcijos Naujų produktų ir (arba) paslaugų skaičius rinkoje Papildomo eksporto lygis ir atitinkamos pinigų sumos Suinteresuotųjų subjektų atsiliepimai apie veiklos kokybę ir papildomą naudą || Iki šiol ši veikla buvo susijusi tik su riboto masto analitiniu darbu. || Bendras naujų produktų ir (arba) paslaugų skaičius 2017 m. – 5 (2018 m. – 15, o 2019 m. – 25). 2017 m. nesitikima jokio poveikio eksportui. Siekiama, kad 2018 m. pirmosios kartos dalyvaujančių MVĮ eksporto dalis padidėtų 20 proc. Siekiama, kad 2017 m. pabaigoje atlikus apklausą bent 70 proc. 2014 m. dalyvaujančių MVĮ nurodytų teigiamą poveikį savo apyvartai. Turizmas Paraiškų finansavimui gauti skaičius MVĮ (ir tendencijos), pateikusių paraiškas dėl su turizmu susijusių finansavimo galimybių, procentinė dalis Europos turizmo kokybės ženklą naudojančių subjektų skaičius Vietovių, kuriose taikomi pagal projektą „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“ skatinami tvaraus turizmo plėtros modeliai || Bendras paraiškų finansavimui gauti skaičius (visų kvietimų teikti pasiūlymus atveju) – 75 paraiškos per metus (2011 m. vidurkis). Iki šiol nepaskelbta jokių tiesiogiai MVĮ skirtų kvietimų teikti paraiškas. Iki šiol joks subjektas nenaudoja Europos turizmo kokybės ženklo (vyksta pasirengimas). Iš viso skirti 98 patraukliausios Europos turizmo vietovės apdovanojimai (vidutiniškai 20 apdovanojimų per metus: 2007 m. – 10 apdovanojimų, 2008 m. – 20 apdovanojimų, 2009 m. – 22 apdovanojimai, 2010 m. – 25 apdovanojimai, 2011 m. – 21 apdovanojimas). || Bendras paraiškų finansavimui gauti skaičius (visų kvietimų teikti pasiūlymus atveju) – daugiau kaip 100 paraiškų per metus. 30 proc. kvietimų teikti pasiūlymus tiesiogiai skirta MVĮ. 50 proc. vertinimo sistemų, tinkamų dalyvauti Europos turizmo kokybės ženklo projekte. 200 ar daugiau vietovių, kuriose taikomi pagal projektą „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“ skatinami tvaraus turizmo plėtros modeliai (iki 30 per metus). Konkretus tikslas || Skatinti verslumą, įskaitant tam tikrų tikslinių grupių Rezultatų rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (rezultatas) Verslumo skatinimas Atsiliepimai apie visuomenės suvokimą apie verslumą (ES piliečių, norinčių būti savarankiškai dirbančiais asmenimis, procentinė dalis pagal Eurobarometro apklausos rezultatus) Valstybių, įgyvendinančių ES lygmeniu parengtus sprendimus verslumo klausimais, skaičius Nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamų programų, kuriose gali dalyvauti kitų valstybių narių MVĮ, skaičius MVĮ taikomų paprastinimo priemonių skaičius || 45 proc. rodiklis 2007–2009 m. beveik nepakito. 2010 m. ES lygmeniu parengtus sprendimus verslumo klausimais įgyvendino 22 valstybės. Nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamų programų, kuriose gali dalyvauti kitų valstybių narių MVĮ, skaičius – 5. 2010 m. priimtos 5 paprastinimo priemonės. || ES piliečių, norinčių būti savarankiškai dirbančiais asmenimis, skaičių padidinti iki 50 proc. ES lygmeniu parengtus sprendimus verslumo klausimais įgyvendinančių valstybių skaičius – 25. Nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamų programų, kuriose gali dalyvauti kitų valstybių narių MVĮ, skaičius – 10. Per metus apie 7 paprastinimo priemonės. Konkretus tikslas || Didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma Rezultatų rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (rezultatas) Finansinės augimo skatinimo priemonės Įmonių, kurioms suteiktos paskolų (kreditų) garantijos, skaičius ir paskolų vertė Įmonių, į kurias investuotas rizikos kapitalas, skaičius ir investicijų vertė (iš kurių tarpvalstybinių sandorių) || Siūlomos priemonės dar netaikomos; be to, jos skiriasi nuo dabartinių priemonių, todėl dabartinių priemonių duomenų negalima palyginti. || Įmonių, kurioms suteiktos paskolų (kreditų) garantijos, skaičius (+/- 95 000) ir paskolų vertė (+/- 10,7 mlrd. EUR) Įmonių, į kurias investuotas rizikos kapitalas, skaičius (+/- 180) ir investicijų vertė (+/- 220 mln. EUR) Konkretus tikslas || Didinti galimybes patekti į Sąjungos ir pasaulio rinkas Rezultatų rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (rezultatas) Europos įmonių tinklas Pasirašytų partnerystės susitarimų skaičius Didesnis tinklo prekės ženklo ir prekės ženklo kultūros pripažinimas (pvz., šio prekės ženklo žinomumas tarp MVĮ) Klientų pasitenkinimo rodiklis (MVĮ, išreiškiančių pasitenkinimą ir nurodančių tam tikros paslaugos papildomą naudą, procentinė dalis) MVĮ, kurioms teikiamos paramos paslaugos, skaičius Tarpininkavimo renginiuose ir įmonių misijose dalyvaujančių įmonių skaičius || Europos įmonių tinklas 2010 m. pasirašyta 1 950 partnerystės susitarimų. Didesnis tinklo prekės ženklo ir prekės ženklo kultūros pripažinimas – dar neįvertintas. Klientų pasitenkinimo rodiklis (MVĮ, išreiškiančių pasitenkinimą ir nurodančių tam tikros paslaugos papildomą naudą, procentinė dalis) – 78 proc. 2010 m. paramos paslaugos buvo teikiamos 435 000 įmonių. 2010 m. tarpininkavimo renginiuose ir įmonių misijose dalyvavo 45 000 įmonių. || Europos įmonių tinklas Pasirašytų partnerystės susitarimų skaičius – 3 000 susitarimų per metus. Didesnis tinklo prekės ženklo ir prekės ženklo kultūros pripažinimas – 30 proc. MVĮ. Klientų pasitenkinimo rodiklis (MVĮ, išreiškiančių pasitenkinimą ir nurodančių tam tikros paslaugos papildomą naudą, procentinė dalis) – iki 80 proc. MVĮ, kurioms teikiamos paramos paslaugos, skaičius – 500 000 įmonių per metus. Tarpininkavimo renginiuose ir įmonių misijose dalyvaujančių įmonių skaičius – 60 000 įmonių per metus. Parama MVĮ, vykdančioms veiklą ne ES rinkose Tarptautinę veiklą ne ES vykdančių (eksportą, importą, tiesiogines užsienio investicijas ir kitą veiklą) MVĮ dalis (procentais) || 13 proc. (2009 m.) || 17 proc. (2017 m.) Tarptautinis bendradarbiavimas pramonės srityje Geresnio ES ir trečiųjų šalių taisyklių dėl pramonės produktų suderinimo atvejų skaičius ES Smulkiojo verslo akto sričių ir gerosios patirties pavyzdžių, taikomų kaimyninėse šalyse ir šalyse kandidatėse, skaičius || Manoma, kad su pagrindiniais prekybos partneriais (JAV, Japonija, Kinija, Brazilija, Rusija, Kanada ir Indija) vykdant bendradarbiavimą reglamentavimo klausimais techninės taisyklės iš esmės suderintos vidutiniškai 2 atitinkamose srityse. Manoma, kad iš 10 Smulkiojo verslo akto politikos sričių bent 3 buvo suderintos vidutiniškai trijuose politiniuose regionuose (šalyse kandidatėse, rytų kaimynystės politikos šalyse ir Viduržemio jūros kaimynystės politikos šalyse). || 2017 m. – 3 atitinkamose srityse su pagrindiniais prekybos partneriais (JAV, Japonija, Kinija, Brazilija, Rusija, Kanada ir Indija) iš esmės suderintos techninės taisyklės. 2017 m. – 5 SVA politikos sritys trijuose politiniuose regionuose (šalių kandidačių regione, Rytų kaimynystės politikos šalyse ir Viduržemio jūros kaimynystės politikos šalyse). II PRIEDAS Veiksmai, kuriais siekiama didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą 1. Veiksmus, kuriais siekiama padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, sudaro nuosavo kapitalo priemonė ir paskolų garantijų priemonė. 2. Konkurencingumo ir MVĮ programos nuosavo kapitalo priemonė – augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė – įgyvendinama kaip bendra ES nuosavo kapitalo finansinė priemonė, kuria nuo ankstyvojo laikotarpio (įskaitant parengiamąjį laikotarpį) iki augimo laikotarpio remiamas ES įmonių augimas ir moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos ir kuri finansiškai remiama pagal programą „Horizontas 2020“ ir šią programą. Augimui skatinti skirtai nuosavo kapitalo priemonei taikoma ta pati įgyvendinimo sistema kaip ir moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti skirtai nuosavo kapitalo priemonei, kuri bus nustatyta pagal programą „Horizontas 2020“, remiantis toliau išdėstytomis sąlygomis. 3. Paskolų garantijų priemonė įgyvendinama kaip ES įmonių augimui ir moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti skirtos bendros ES skolų finansinės priemonės dalis taikant tą pačią įgyvendinimo sistemą kaip skolų priemonės pagal programą „Horizontas 2020“ MVĮ paklausa pagrįsta sistema (RSI II) remiantis toliau išdėstytomis sąlygomis. 4. Nuosavo kapitalo ir paskolų garantijų priemonės atitinka Finansinio reglamento ir deleguotojo akto, kuriuo pakeičiamos įgyvendinimo taisyklės, nuostatas dėl finansinių priemonių ir išsamesnius konkrečius veiklos reikalavimus, kurie bus išdėstyti Komisijos rekomendacijose. 5. Nuosavo kapitalo ir paskolų garantijų priemonėmis bus papildytos finansinės priemonės, kurias valstybės narės taiko MVĮ įgyvendindamos sanglaudos politiką. 6. Nuosavo kapitalo ir paskolų garantijų priemonėmis galima, jei tinka, sutelkti valstybių narių finansines lėšas siekiant joms skirti struktūrinių fondų lėšų dalį pagal [Struktūrinių fondų reglamento 33 straipsnio 1 dalies a punktą]. 7. Pajamos ir sumų grąžinimas, kurie susiję su GIF 2 pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB), priskiriami prie Konkurencingumo ir MVĮ programos. 8. Į augimą orientuotoms MVĮ skirtos finansinės priemonės įgyvendinamos pagal atitinkamas ES valstybės pagalbos taisykles. Augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė 1. Augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemone didžiausias dėmesys skiriamas fondams, kurie teikia rizikos kapitalą ir mišrųjį finansavimą, kaip antai subordinuotąsias ir dalyvavimo paskolas, besiplečiančioms ir augančioms įmonėms, visų pirma toms, kurios veikia tarpvalstybiniu mastu, ir gali investuoti į neseniai įsteigtas įmones drauge taikant moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę pagal programą „Horizontas 2020“. Su augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemone susijusios investicijos neviršija 20 proc. visų ES investicijų, išskyrus kelių etapų fondų atveju, kai finansavimas pagal augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę ir technologinei plėtrai ir inovacijoms skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę teikiamas proporcingai, remiantis fondų investavimo politika. Augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemone vengiama išpirkimo arba pakaitinio kapitalo, skirto įgytai įmonei likviduoti. Komisija gali nuspręsti pakeisti 20 proc. ribą atsižvelgdama į rinkos sąlygas. 2. Paramą sudaro vienos iš šių rūšių investicijos: (a) tiesioginės Europos investicijų fondo (EIF) ar kitų subjektų, kuriems patikėtas įgyvendinimas Komisijos vardu, investicijos arba (b) EIF ar kitų subjektų, kuriems patikėtas įgyvendinimas Komisijos vardu, drauge su privačiais investuotojais ir (arba) nacionalinėmis viešosiomis finansų įstaigomis nustatytos tarpvalstybiniu mastu investuojančių fondų fondų ar investicinių priemonių investicijos. Paskolų garantijų priemonė 1. Paskolų garantijos priemonę įgyvendina EIF ar kiti subjektai, kuriems pavestas įgyvendinimas Komisijos vardu. Pagal šią priemonę numatomos: · garantijų sistemų priešinės garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai; · tiesioginės garantijos ir kiti rizikos pasidalijimo susitarimai visiems kitiems finansų tarpininkams, kurie įgyvendina atitikties reikalavimams kriterijus. 2. Paskolų garantijų priemonę sudaro du veiksmai: · pirmas veiksmas – skolų finansavimas paskolomis, įskaitant subordinuotąsias ir dalyvavimo paskolas, arba išperkamąja nuoma. Mažinami tam tikri siekiančių gauti finansavimą MVĮ sunkumai, atsirandantys dėl tariamos didelės jų rizikos arba priimtino įkaito nebuvimo; · antras veiksmas – MVĮ skolų finansinių portfelių pakeitimas vertybiniais popieriais. Pagal atitinkamus rizikos pasidalijimo susitarimus su tikslinėmis įstaigomis sutelkiamas papildomas MVĮ skolų finansavimas. Tokie sandoriai remiami su sąlyga, kad paramą teikiančios įstaigos didelę gaunamo likvidumo arba sutelkto kapitalo dalį per priimtiną laikotarpį panaudos naujoms MVĮ paskoloms. Tokio skolų finansavimo dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant į užtikrintą portfelio rizikos dydį ir dėl jo bei laikotarpio deramasi atskirai su kiekviena paramą teikiančia įstaiga. 3. Paskolų garantijų priemonę, išskyrus vertybinių popierių portfelio paskolas, sudaro 150 000 EUR paskolų, kurių mokėjimo terminas 12 mėnesių. Paskolų garantijų priemonė parengiama taip, kad remiamų inovacinių MVĮ ataskaitas būtų galima teikti pagal suteiktų paskolų skaičių ir dydį. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir ataskaitų teikimo taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa, pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[24] Politikos sritis – įmonės ir pramonė. Veiklos rūšys: konkurencingumas, pramonės politika, inovacijos ir verslumas. Dabartinė politikos sritis atitinka dabartinę VGB sistemą. Patvirtinus tarpinstitucinį susitarimą dėl 2014–2020 m. finansinės perspektyvos 2014 m. biudžetiniams metams gali būti nustatyta nauja biudžeto struktūra. 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[25] x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Siūlomos programos daugiametis strateginis tikslas – strategijos „Europa 2020“, kurioje drauge su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo pavyzdinėmis iniciatyvomis nustatytos priemonės ilgalaikiam ES įmonių tvarumui ir konkurencingumui ateityje skatinti, įgyvendinimas. Programa taip pat bus skatinama verslumo kultūra ir MVĮ steigimas bei augimas. Visų pirma siūloma programa bus prisidedama siekiant pagrindinio užimtumo tikslo (įdarbinti 75 proc. 20–64 m. amžiaus asmenų). 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1. gerinti pagrindines Sąjungos įmonių, įskaitant turizmo sektoriaus įmones, konkurencingumo ir tvarumo sąlygas; 2. skatinti verslumą, įskaitant tam tikrų tikslinių grupių; 3. didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą; 4. didinti galimybes patekti į Sąjungos ir pasaulio rinkas. Su šiais konkrečiais tikslais susiję vidutinės trukmės tikslai išdėstyti reglamento I priede. Atitinkama VGV / VGB veikla Patvirtinus tarpinstitucinį susitarimą dėl 2014–2020 m. finansinės perspektyvos gali būti nustatyta nauja biudžeto struktūra. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Pagrindinis siūlomos programos tikslas – siekti teigiamų Europos Sąjungos ir jos įmonių ekonominės padėties pokyčių, kaip antai didesnio augimo, didesnio užimtumo ir didesnio steigiamų įmonių skaičiaus. Pastangos visų pirma bus dedamos siekiant prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų ir jos pagrindinių tikslų, remiant pavyzdinės iniciatyvos „Integruota globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ ir Smulkiojo verslo akto peržiūros veiklą. Pagrindinis Programos tikslas ir vaidmuo – skatinti šiuolaikinės veiksmingos Europos konkurencingumo politikos plėtojimą, koordinavimą ir įgyvendinimą visų pirma daugiausia dėmesio skiriant MVĮ. Tiksliau 1.4.2 punkte nurodyti konkretūs tikslai bus įgyvendinti: – didesnėmis į augimą orientuotų ir galinčių tapti tarptautinėmis MVĮ galimybėmis gauti finansavimą; – didesne parama verslui ir geresnėmis informacijos paslaugomis vidaus rinkoje ir už jos ribų veikiančioms MVĮ; – geresniu dalijimusi geriausia patirtimi ir informacija, lyginamąja analize ir politikos koordinavimu regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis; – didesniu tikslinių sektorių konkurencingumu. Pagrindinės problemos priežastys, kurios turėtų būti sprendžiamos naująja programa, pirmiausia įtakos turi Europos firmoms, kurios yra pagrindiniai suinteresuotieji subjektai. Kapitalo nuosavybės, valdymo ir finansavimo metodų požiūriu įtaka yra didesnė MVĮ nei didesnėms firmoms, todėl būtinos pritaikytos politinės intervencinės priemonės. Kadangi MVĮ yra pagrindinis ES darbo vietų kūrimo šaltinis, jų plėtra tiesiogiai veikia darbo jėgą. Sprendžiant MVĮ patiriamas problemas ženkliai pagerėtų ES užimtumo perspektyvos. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Pasitelkiant dabartinės programos rezultatais grindžiamą valdymo metodą ir metinę rezultatų stebėseną buvo sėkmingai patvirtinti programos pasiekimai ir padidintas ES atskaitingumas. Remiantis šia patirtimi ir atsižvelgiant į gautas vertinimo rekomendacijas, naujoji programa grindžiama aiškia intervencijos logika (pagal kurią konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, realiais ir per nustatytą laiką įvykdytinais veiklos tikslais padedama siekti bendrųjų tikslų) ir nustatytais atitinkamais poveikio bei rezultatų rodikliais. Atsižvelgiant į laiko intervalą tarp rezultatų pasiekimo ir jų poveikio bendriesiems tikslams, jų siekiant padaryta pažanga bus vertinama, kaip taisyklė, kas trejus metus, o pažanga, padaryta siekiant veiklos tikslų – kasmet. Visas rodiklių sąrašas pateiktas Komisijos reglamento pasiūlymo I priede. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Siūloma programa bus siekiama padėti Komisijai, valstybėms narėms ir pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams rengti, koordinuoti ir vykdyti veiksmingą su konkurencingumu ir verslumu susijusią politiką ir remti veiksmus, kuriais siekiama įveikti ilgalaikes problemas, susijusias su: – sunkumais gauti finansavimą; – nedideliu steigiamų MVĮ skaičiumi; – pramonės specializacijos problemomis; – mažomis galimybėmis prisitaikyti prie tvarumo uždavinių; – ribota tarptautine MVĮ veikla; – maža verslumo motyvacija ir – nepalankia verslo aplinka. Trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu naująja programa bus sprendžiami politikos, rinkos ir instituciniai trūkumai, susiję su: – nepakankamu politikos koordinavimu; – informacijos asimetriškumu; – didelėmis sandorių išlaidomis ir – reglamentavimo aplinkos susiskaldymu. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda ES turi išskirtinių galimybių sukurti Europos platformą nacionalinio, regioninio ir Europos lygmens suinteresuotųjų subjektų keitimuisi informacija politikos klausimais ir abipusiam mokymuisi konkurencingumo ir su MVĮ susijusios politikos srityse. ES veikla suteikiama papildomos naudos nacionalinio ir (arba) regioninio lygmenų veiklai, duomenys renkami ir analizuojami ir statistinės priemonės bei metodai ir bendri rodikliai rengiami Europos mastu. Tokie visos Europos mastu surinkti įrodymai yra būtini siekiant patikimai išanalizuoti pagrindinius konkurencingumui ir MVĮ poveikį darančius veiksnius. 1.5.3. Panašios patirties išvados VIP vertinimas Komisija atliko tarpinį ir galutinį VIP vertinimus, kuriuos baigė atitinkamai 2009 m. balandžio mėn. ir 2011 m. balandžio mėn., ir KIP vertinimą, kurį baigė 2010 m. kovo mėn. Remiantis šiais VIP ir KIP vertinimais nustatyta, kad Programos tikslai susiję ir suderinti su strateginiais ES politikos tikslais. Nepaisant riboto biudžeto, padaryta aiški pažanga, visų pirma įgyvendinant su MVĮ susijusią veiklą. Iš apklausų ir kitų įrodymų matyti aiški papildoma Europos nauda. KIVĮ vertinimas Dalis VIP biudžeto patikėta Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai (KIVĮ). Atlikus 2011 m. gegužės mėn. baigtą vertinimą padaryta išvada, kad KIVĮ veikė gerai ir efektyviai bei veiksmingai įgyvendino iniciatyvas, už kurių veiklą ji buvo atsakinga. Patvirtinta, kad biudžetas buvo išnaudotas beveik 100 proc. Viešos konsultacijos Atliekant poveikio vertinimą buvo pradėtos viešos konsultacijos dėl galimos KIP pakeisiančios programos. Buvo kreipiamasi į savo nuomonę pageidaujančias pareikšti viešąsias ir privačias organizacijas ar viešuosius ir privačius asmenis, kaip antai įmones, verslo organizacijas, mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmėjus ir regionines bei viešąsias administravimo institucijas. Viešas konsultacijas sudarė apklausa internetu, vieša konferencija, skirtingų KIP vadybos komitetų posėdžiai su valstybių narių atstovais ir KIP strateginės patariamosios tarybos posėdis. Per šias konsultacijas paaiškėjo, kad daugelis dabartinės programos dalių veikia tinkamai ir kad daugelis pritaria, kad toliau būtų taikoma ES programa, kurios tikslas – remti MVĮ ir kurti palankią verslo aplinką. Su MVĮ galimybėmis gauti finansavimą susijusios problemos buvo taip pat aptartos 2010 m. rugsėjo mėn. ir 2011 m. kovo mėn. MVĮ finansų forumo grupės posėdžiuose. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Komisija užtikrins, kad butų veiksmingai suderintos Sąjungos ir valstybių narių iniciatyvos ir skirtingos susijusių sričių Sąjungos iniciatyvos, daugiausia dėmesio skirdama papildomai Europos naudai ir dubliavimosi mažinimui. Bus užtikrinta kuo didesnė sinergija su kitomis programomis, visų pirma sukuriant priemonę, kurią taip pat bus galima taikyti kitiems politikos tikslams. Sąsajos su kitomis programomis ir iniciatyvomis bus užtikrintos pasitelkiant Europos įmonių tinklą, per kurį pagal principą „iš viršaus į apačią“ bus skleidžiama informacija, skatinamos minėtos sąsajos ir pagal principą „iš apačios į viršų“ renkami suinteresuotųjų subjektų atsiliepimai. Naujoji programa nesutaps su kitomis programomis: jos veikla nebus skirta su inovacijomis susijusiam rinkos nepakankamumui šalinti; jie bus sprendžiami remiantis programa „Horizontas 2020“. Visų pirma programoje „Horizontas 2020“ numatytomis finansinėmis priemonėmis daugiausia dėmesio bus skiriama moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamų įmonių finansavimui, o naujosios programos tikslas bus MVĮ, esančios augimo ir tapimo tarptautinėmis etapuose. Atsižvelgiant į šį naujosios programos tikslą, ji taip pat nesutaps su Europos mikrokreditų priemone „Pažanga“ (mikrokreditų priemonė). Ši priemonė buvo iš dalies nustatyta kaip Sąjungos atsakas į krizę, dėl kurios padidėjo nedarbas ir socialinė atskirtis. Mikrokreditų priemonės „Pažanga“ tikslas – didinti pažeidžiamų grupių, visų pirma socialinės ekonomikos sektoriaus, galimybes gauti mikrokreditų. Tas pats tikslas bus taikomas po 2013 m. ją pakeisiančiai priemonei, kuria taip pat bus skatinamos investicijos į socialines įmones. Be to, siūlomos programos garantijų priemonės bus taikomos kartu su struktūrinių fondų garantijų priemonėmis. MVĮ garantijų priemonę pakeisiančia priemone daugiausia dėmesio bus skiriama garantijoms, kuriomis bus skatinamas tarpvalstybinis ir daugiašalis skolinimas, ir pakeitimui vertybiniais popieriais remiantis Europos Audito Rūmų rekomendacijomis. Taip bus labai papildytos tokios programos kaip JEREMIE, kurioje dėmesys sutelktas į nacionalinį ir regioninį lygmenis. Bus taip pat atidžiai apsvarstytas siūlomos naujosios programos derėjimas su siūloma partnerystės priemone. Bus svarbu, kad Europos Sąjungos išorės veikla papildytų vidaus darbotvarkės išorės aspektą užtikrinant tvarų Europos augimą ir darbo vietų kūrimą. Siekiant įgyvendinti naujosios programos tikslus ir remiantis tuo, kas nustatyta Komisijos komunikate dėl kitos DFP, būtina atsižvelgti į tam tikrus MVĮ interesus ir aplinkybes rengiant Sąjungos politiką ir finansavimo priemones. Būsima finansinė programa bus parengta taip, kad mažosioms įmonėms būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos dalyvauti finansavimo programose – bus supaprastintos taisyklės, sumažintos dalyvavimo išlaidos, paspartintos finansavimo skyrimo procedūros ir nustatyta „vieno langelio“ sistema, kuri bus naudinga Sąjungos paramos gavėjams. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. – X Finansinis poveikis (mokėjimų asignavimai) nuo 2014 m. iki 2024 m. (o finansinių priemonių – iki 2035 m.) ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[26] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas X Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – X vykdomosioms įstaigoms – X Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[27] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis X Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis Pastabos Numatoma, kad veiklą iš dalies tiesiogiai valdys Komisija ir iš dalies netiesiogiai – deleguotosios vykdomosios įstaigos. Dėl kitų netiesioginių valdymo galimybių: atsižvelgdama į siūlomoje programoje numatytą veiksmų ir projektų pobūdį Komisija svarsto galimybę pasinaudoti esama vykdomąja įstaiga. Šiai įstaigai bus perduotos tik su politiniais sprendimais nesusijusios užduotys. Be to, numatytas bendras tam tikros analitinės veiklos ir lyginamosios analizės valdymas, kurį kartu vykdys Europos Taryba, OECD, Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacija ir Europos kelionių komisija. Finansinės priemonės bus įgyvendinamos pasitelkiant Europos investicijų fondą. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir ataskaitų teikimo taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas Būsimą programos įgyvendinimą nuolat užtikrins Europos Komisija, tiesiogiai per Komisijos tarnybas ir netiesiogiai per tarpininkus, kaip antai EIF ir vykdomąsias įstaigas, kuriems gali būti patikėta įgyvendinti kai kurias Programos dalis. Komisija parengs metinę stebėsenos ataskaitą, kurioje bus nagrinėjamas remiamos veiklos efektyvumas ir veiksmingumas, atsižvelgiant į finansinį įgyvendinimą, rezultatus ir, jei įmanoma, poveikį, kad galėtų atlikti būtinus politikos ir finansavimo prioritetų pakeitimus. Veiklos rezultatai bus vertinami pagal nustatytus suderintus rodiklius. Stebėsenos ir vertinimo sistema iš esmės priklausys nuo dabartinės programos sistemos, tačiau bus pagerinta duomenų rinkimo bei analizės sistema ir vertinimo bei stebėsenos metodas (remiantis dabartinės programos vertinimų rekomendacijomis): – bus nustatyti nauji konkretūs rodikliai ir stebėsenos tvarka; – bus nustatytos kryžminės nuostatos į pavyzdinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius, siekiant kontroliuoti Programos valdymo procesą ir labiau prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ stebėsenos proceso; – bus taikomi faktų palyginimo metodai, siekiant, jeigu reikia, palyginti atrinktus paramos gavėjus ir paramos negavusius subjektus ir atskirti Programos poveikį siūlomiems rodikliams nuo besikeičiančių ekonominių sąlygų poveikio; – jeigu reikia, bus atliekamas teminis įvairių būsimos programos dalių vertinimas. Bus būtina atlikti naujosios programos tarpinį ir ex post vertinimą, kad būtų galima įvertinti pažangą, padarytą siekiant tikslų, ir rezultatus. Tarpinis vertinimas bus baigtas iki 2017 m. pabaigos, kad juo būtų galima pasiremti rengiant Programą pakeisiančią priemonę. Ex post vertinimas bus atliktas per dvejus metus po Programos užbaigimo. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Programos biudžetas bus vykdomas taikant finansines priemones, dotacijas ir viešuosius pirkimus. Su kiekvienos rūšies išlaidomis susijusi rizika yra skirtinga. Remiantis Europos Audito Rūmų audito ir Komisijos ex post audito rezultatais nustatyta galima toliau nurodytų pagrindinių rūšių su šia programa susijusi rizika. Finansinių priemonių atveju nustatyta pagrindinė rizika yra susijusi su tarptautinių finansų tarpininkų ir galutinių paramos gavėjų atitiktimi reikalavimams, sutarties sąlygų laikymusi (Komisijos reikalavimų perkėlimu į sutarties dokumentus), proceso laikymusi (Komisijos nustatytų procesų nesilaikymu) ir veiklos rezultatais (iš anksto nustatytų tikslų neįgyvendinimu). Šių rūšių rizikos problema bus sprendžiama atsižvelgiant į tai, kad: · svarbius valdymo ir kontrolės proceso aspektus įgyvendina tarptautiniai finansų tarpininkai; · Komisija turi iš esmės pasikliauti tarptautinių finansų tarpininkų valdymo kontrolės sistemomis; · yra svarbu užtikrinti tinkamą įgyvendinimo kontrolės lygį ir aiškiai apibrėžtas visų susijusių partnerių pareigas; · pagrindinis ex ante GD finansų skyriaus atliekamas patikrinimas taikomas tik biudžeto operacijoms, atliekamoms su tarptautiniais finansų tarpininkais ir nesusijusioms su konkrečiu projektu. Dotacijų atveju dėl sudėtingų išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklių ir gana ribotos tam tikrų paramos gavėjų (MVĮ) valdymo kompetencijos gali atsirasti didelė rizika, kad bus deklaruojamos neteisingos išlaidos (pvz., paramos gavėjams nurodant nepatirtas su MVĮ savininkais(vadovais) susijusias išlaidas). Neturint išsamios duomenų bazės, kurioje būtų kaupiama informacija apie paramos gavėjus, projektus ir deklaruojamas išlaidas gali būti sunku nustatyti rizikingus paramos gavėjus ir galimą dvigubą išlaidų dengimą arba neatitikimus, todėl kovos su sukčiavimu veikla būtų neefektyvi. Viešųjų pirkimų atveju dėl viešųjų konkursų arba viešųjų konkursų specifikacijų nenustatytų klaidų arba neištaisytų netikslumų gali būti netinkamai vykdomos sutartys. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Pirmiau nurodytų skirtingų rūšių rizikai šalinti numatyti skirtingi kontrolės metodai. 1. FINANSINĖS PRIEMONĖS Informacija apie vidaus kontrolės sistemos nustatymą Finansinėms priemonėms numatoma valdymo ir kontrolės sistema grindžiama šiomis priemonėmis: – ex ante tarptautinių finansų tarpininkų vertinimu; – rizika grindžiama stebėsena, įtraukta remiantis standartizuotu ataskaitų teikimu; – prevencine veikla, parengiant atitikties, sutarties sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos rezultatų įgyvendinimo reikalavimus; – sutartinių teisių gynimo priemonėmis, kuriomis remiantis galima imtis taisomųjų veiksmų neteisingai įgyvendinant atitikties, sutarties sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos rezultatų įgyvendinimo reikalavimus; – ex ante GD mokėjimų į tarptautinių finansų tarpininkų patikos sąskaitą kontrole; – su interesais susijusių priemonių derinimu; – dalyvavimu valdyme; – teisėmis atlikti tarptautinių finansų tarpininkų, tarpininkų padalinių ir galutinių paramos gavėjų auditą; – audito seka, apimančia įgyvendinimo grandinę; – Komisijos pareigūnų atliekamu reikalavimų laikymosi ir veiklos rezultatų auditu; – visapusiško užtikrinimo gerinimu, atsižvelgiant į vidaus kontrolės ir vidaus audito sistemą, kurią taiko tarptautiniai finansų tarpininkai ir tarpininkų padaliniai nagrinėdami atitikties, sutarties sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos rezultatų įgyvendinimo reikalavimus; – išorės auditorių tikrinamomis finansinėmis ataskaitomis; – kasmet tarptautinių finansų tarpininkų teikiamomis užtikrinimo ataskaitomis. Tikrinimas, kad procesai veikia taip, kaip numatyta, bus užtikrinamas keliais informacijos kanalais: – su GD vidaus kontrolės sistemų padėtimi susijusiomis valdybos žiniomis, įgytomis kasdieniu darbu ir patirtimi; – GD oficialia priežiūra, tolesniais veiksmais ir stebėsenos priemonėmis; – metinės vidaus kontrolės standartų peržiūros rezultatais („visapusiškas pagrindinių reikalavimų atitikimas“); – rizikos vertinimo rezultatais; – ex ante ir ex post kontrole, įskaitant išimčių ir (arba) vidaus kontrolės trūkumų ataskaitas; – GD išorės finansinio audito rezultatais; – GD Vidaus audito skyriaus atliekamu auditu ir konsultaciniu darbu; – išorės vertintojų atliekamu programų vertinimu. Daugiau apie kontrolės sistemos tinkamumą bus galima sužinoti iš Vidaus audito skyriaus, Vidaus audito tarnybos arba Europos Audito Rūmų audito rezultatų. Pagal kontrolės sistemą atliekamos kontrolės išlaidų ir naudos apskaičiavimas Numatyta kontrolė suvokiama plačiąja prasme, remiantis Rėmimo organizacijų komiteto (COSO) pavyzdine vidaus kontrolės apibrėžtimi, kurioje kontrolė apibrėžiama kaip „procedūra,