LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.9.2005 
KOM(2005) 446 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
Teminė oro taršos strategija  
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
Teminė oro taršos strategija  
 
(Tekstas svarbus EEE) 
1. ĮVADAS  
Oro tarša kenkia žmoni ų sveikatai ir aplinkai. Švaresnio oro poreikis pripaž įstamas 
jau keletą dešimtme čių, imamasi veiksm ų nacionaliniu ir ES lygiu bei aktyviai 
dalyvaujama tarptautin ėse konvencijose1. ES veiksmai daugiausia buvo skirti 
minimalių aplinkos oro kokyb ės standart ų kūrimui ir r ūgščiojo lietaus bei pažemio 
ozono problem ų sprendimui. Buvo sumažinti dideli ų kurą deginančių įrenginių ir 
mobilių šaltinių išmetami teršalai, pagerinta kuro kokyb ė, o aplinkos apsaugos 
reikalavimai integruoti į transporto ir energetikos sektorius. 
Nepaisant ženklaus pager ėjimo, oro tarša ir toliau turi didel į poveikį. Tokiomis 
aplinkybėmis Bendrijos šeštojoje aplinkosaugos veiksm ų programoje buvo paraginta 
parengti temin ę oro taršos strategij ą, kurios tikslas − pasiekti „ tokią oro kokyb ę, kuri 
neleistų pasireikšti neigiamam poveikiui ir nekelt ų pavojaus žmoni ų sveikatai ir 
aplinkai “2 . Po komunikato d ėl programos Švarus oras Europoje  (CAFE )3 pateikimo 
Komisija išnagrin ėjo, ar galiojan čių teisės aktų pakanka Šeštosios aplinkosaugos 
veiksmų programos tikslams pasiekti iki 2020 met ų. Atliekant ši ą analizę buvo 
įvertinti ateityje numatomi teršal ų išmetimai ir j ų poveikis sveikata i bei aplinkai ir 
pasinaudota turima geriausia moksline ir su sveikata susijusia informacija. Analiz ė 
parodė, kad didelis neigiamas poveikis  išliks netgi veiksmingai įgyvendinant 
galiojančius teisės aktus. 
Atitinkamai šioje temin ėje oro taršos strategijoje (toliau − strategija ) nustatomi 
tarpiniai su ES oro tarša susij ę tikslai ir si ūlomos tinkamos priemon ės jiems pasiekti. 
Joje rekomenduojama, kad galiojantys teis ės aktai b ūtų modernizuoti, labiau 
orientuoti į didžiausius teršalus ir kad b ūtų daugiau nuveikta integruojant 
aplinkosaugos problemas į kitas politikos kryptis ir programas.  
2. D ABARTIN ĖS PADĖTIES ĮVERTINIMAS  
Oro tarša − tai tiek vietinio pob ūdžio, tiek ir tarpvalstybin ė problema, kuri ą sukelia 
tam tikri išmetamieji teršalai, kurie arba vieni, arba d ėl cheminės reakcijos neigiamai 
veikia aplink ą ir sveikat ą. 
Pažemio ozonas ir kietosios dalel ės („smulkiosios dulk ės“) yra daugiausia problem ų 
sveikatai keliantys teršalai. J ų poveikis yra įvairus – nuo nedidelio poveikio 
                                                 
1 Pavyzdžiui, Tolim ų oro teršal ų pernašų konvencija ( CLRTAP ).  
2 Sprendimas 1600/2002/EB, OL L 242, 2002 9 10, p. 1. 
3 KOM(2001) 245. 
 
LT 3   LT kvėpavimo sistemai iki ankst yvos mirties (žr. 2 pried ą). Ozonas neišmetamas 
tiesiogiai, o susidaro lakies iems organiniams junginiams (LOJ) reaguojant su azoto 
oksidais (NOx) saul ės šviesoje. Kietosios dalel ės gali būti tiesiogiai išmetamos į orą 
(vadinamosios pirmin ės dalelės) arba susidaryti atmosferoje kaip „antrin ės dalelės“ iš 
dujų, tokių kaip sieros dioksidas (SO 2), azoto oksidai ir amoniakas (NH 3). 
Ekosistemas taip pat pažeidžia 1) r ūgštinančių medžiag ų − azoto oksid ų, sieros 
dioksido ir amoniako − nusėdimas, d ėl kurio ž ūsta augalija ir gyv ūnija; 2) 
maistingojo azoto perteklius amoniako ir azoto oksid ų pavidalu gali suardyti augal ų 
bendrijas ir nutek ėti į gėluosius vandenis, kiekvienu atveju s ąlygodamas biologin ės 
įvairovės praradim ą (vadinam ąją „eutrofikacij ą“); ir 3) pažemio ozonas, sukeliantis 
fizinę žalą žemės ūkio kultūroms, miškams ir augalams bei sul ėtinantis jų augimą. 
Oro tarša taip pat kenkia statybin ėms medžiagoms, tod ėl ardomi pastatai ir 
paminklai. 
Jau buvo padaryta reikšminga pažanga m ažinant pagrindinius oro teršalus. 1 
paveiksle pavaizduota, kaip nuo 1990 m. įgyvendinant dabartin ę politiką sumažėjo 
azoto oksid ų, sieros dioksido, laisv ųjų organinių junginių ir amoniako.  
Šis sumaž ėjimas turėjo teigiam ą poveikį, nors dviems tre čdaliams Skandinavijoje 
ištirtų ežerų ir vandentaki ų vis dar kyla pavojus d ėl rūgšties nus ėdimo, o apytikriai 
55 % visų ES ekosistem ų kenčia nuo eutrofikacijos. Netgi visapusiškai įgyvendinant 
galiojančius įstatymus, nesi ėmus nauj ų veiksmų aplinkosaugos ir sveikatos 
problemos išliks ir 2020 metais. No rs, palyginti su  pradine 2000 met ų padėtimi, 
ekosistem ų, kurioms tenka r ūgščių nusėdimų perteklius, plotas sumaž ės apytikriai 
44 %, kukliai sumažinus amoniako išmetimus, eutrofikacijos paveikt ų teritorijų 
sumažės tik 14 %. Ta čiau į prognozes nebuvo galima įtraukti galimo amoniako 
išmetimų sumažinimo d ėl bendrosios žem ės ūkio politikos ir kit ų pastarojo meto 
priemonių4. Tik 14 % sumaž ės pernelyg didelio ozono lygio veikiam ų miškų plotas. 
Poveikio sveikatai prasme d ėl ore esan čių PM 2,5 šiuo metu ES statistin ė vidutinė 
gyvenimo trukm ė sumažėjo daugiau kaip 8 m ėnesiais, o tai reiškia, jog kasmet 
prarandama 3,6 milijono gyvenimo met ų. 2 paveiksle pavaizduota, kad netgi 
veiksmingai įgyvendinant dabartines politikos kryptis, šis skai čius sumaž ės tik iki 
apytikriai 5,5 m ėnesio (tai atitinka 2,5 milijono prarast ų gyvenimo met ų arba 
272 000 ankstyv ų mirčių). Dėl ozono apskai čiuota, kad 2020 metais bus apytikriai 
21 000 pagreitint ų mirčių. Tai turi skaudži ų pasekmi ų gyvenimo kokybei. Ypa č 
pažeidžiami vaikai, pagyven ę žmonės bei nuo astmos ir širdies bei kraujagysli ų ligų 
kenčiantys pilie čiai. Vien žala žmoni ų sveikatai 2020 metais finansiškai vertinama 
189−609 milijard ų eurų per metus. Atsižvelgiant į šias išlaidas negalima nesiimti 
tolesnių veiksmų. 
3. S TRATEGIJOS TIKSLAI  
Kad būtų pasiekti Šeštosios aplinkosaugos veiksm ų programos tikslai − „tokia oro 
kokybė, kuri neleist ų pasireikšti neigiamam poveikiui ir nekelt ų pavojaus žmoni ų 
                                                 
4 Preliminariai numatoma, kad d ėl 2003 m. bendrosios žem ės ūkio politikos reformos poveikio amoniako 
išmetimai sumaž ės apytikriai 5 −6 % palyginti su pradine 2000 m. pad ėtimi vien tik d ėl numatomo 
gyvulių skaičiaus sumaž ėjimo. Taip vertinant neatsižvelgiama į numatomo mineralini ų azoto trąšų 
mažesnio naudojimo teigiam ą poveikį. 
 
LT 4   LT sveikatai ir aplinkai “, − negali b ūti viršyti jokios nat ūralios aplinkos kritin ės 
apkrovos ir lygiai. Žmoni ų sveikatos poži ūriu padėtis yra sud ėtingesnė, nes nėra 
žinomas saugus tam tikr ų teršalų, tokių kaip kietosios dalel ės ir pažemio ozonas, 
poveikio lygis. Ta čiau turima tvirt ų su sveikata susijusi ų įrodymų, kad priemon ės, 
kurių imamasi šiems teršalams mažinti, tur ės nauding ą poveikį ES gyventojams. 
Poveikio vertinime5 buvo ištirti įvairūs šių strategini ų tikslų pasiekimo scenarijai: 
nuo visiško tolesnio neveikimo iki vis ų techniškai įmanomų priemoni ų taikymo. Net 
jei visos tokios technin ės priemon ės būtų taikomos nepriklausomai nuo išlaid ų, vis 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 0 5000 10000 15000 20000 25000 
1990 m.  2000 m. 2010 m. 2020 m.  kilotonos  SO2 
NOx 
LOJ 
NH3 
 
2 paveikslas. Daleli ų poveikis mirtingumui 2000 ir 2020 m.(dabartin ė politika)
Pagerėjimas iki 2020 m.:  
- 1,1 mln. prarast ų gyvenimo met ų 
- 76 000 ankstyv ų mirčių 
- statistin ės gyvenimo trukm ės sutrump ėjimas 2,5 m ėn. 
 2020 m. tebeliksian čios problemos:
 - 2,5 mln. prarast ų gyvenimo met ų 
- 272 000 ankstyv ų mirčių 
- statistin ės gyvenimo trukm ės sutrump ėjimas 5,5 m ėn.
 1 paveikslas. 25 ES valst ybėse iš sausumos šaltini ų išmetami teršalai, kuriems taikoma 
Išmetimo nacionalini ų ribų direktyva  
 
LT 5   LT tiek nebūtų įmanoma įgyvendinti toli siekian čių Šeštosios aplinkosaugos veiksm ų 
programos tiksl ų. Todėl atsižvelgiant į susijusią naudą ir išlaidas turi b ūti priimtas 
politinis sprendimas d ėl sveikatos ir aplinkos apsa ugos lygio, kuris gali b ūti pasiektas 
iki 2020 met ų. Buvo atliktas išsamus tyrimas, sk irtas nustatyti skirtingo lygio sieki ų 
išlaidas ir naud ą siekiant rasti išlaid ų atžvilgiu efektyviausi ą lygį, atitinkant į 
Bendrijos Lisabonos ir tvariojo vystymosi stra tegijas. Tyrimas ir skirtingi scenarijai 
yra išsamiai aprašyti prie šio komunikato prid ėtame Poveikio vertinime.  
Pasirinkta strategija nustatomi sveikatos ir aplinkosaugos tikslai (3 priedas) bei 
pagrindini ų teršalų išmetimo mažinimo uždaviniai. Ši e tikslai bus pasiekti etapais. 
Nustatant iki 2020 met ų pasiektinus tikslus, ES pilie čiai bus apsaugoti nuo ore 
esančių kietųjų dalelių ir ozono poveikio, o Europos ekosistemos bus geriau 
apsaugotos nuo r ūgščiojo lietaus, maistingojo azoto pert ekliaus ir ozono. Tai reiškia, 
kad PM 2,5 koncentracija b ūtų sumažinta 75 %, o pažemio ozonas − 60 % nuo to, kas 
techniškai įmanoma iki 2020 met ų. Be to, tiek r ūgštėjimo, tiek ir eutrofikacijos 
grėsmė natūraliai aplinkai bus sumažinta 55 % nuo to, kas techniškai galima.  
Siekiant ši ų tikslų išmetamo SO 2 turės sumažėti 82 %, išmetamo NOx − 60 %, LOJ 
− 51%, amoniako − 27 % ir pirmini ų PM 2,5 − 59 % lyginant su išmetimais 2000 
metais. Daugiausia šie teršal ų išmetimai bus sumažinti valstyb ėse narėse jau 
priimtomis ir įgyvendinamomis priemon ėmis. Apskai čiuota, kad lyginant su 2000 
metų padėtimi, šis sumažinimas nuo kiet ųjų dalelių poveikio tur ėtų išgelbėti 
apytikriai 1,71 milijono gyvenimo met ų ir 2 200 sumažinti ūmios mirties atvejus d ėl 
ozono poveikio. Sumažinimas taip pat ženkliai sumažins r ūgščiojo lietaus žal ą 
miškams, ežerams ir up ėms bei biologinei įvairovei ir geriau apsaugos Europos 
ekosistemas nuo maistingojo azoto išmetimo į atmosferą. 
Strategijos dalis bus įgyvendinta perži ūrint dabartinius aplinkos oro kokyb ės teisės 
aktus, kuriuos sudaro du pagrindiniai elementai:  
(a) galiojančių nuostatų supaprastinimas ir penki ų teisinių priemoni ų 
sujungimas į vieną direktyvą; 
(b) naujų oro kokyb ės standart ų įvedimas ore esan čioms smulkioms 
kietosioms dalel ėms (PM 2,5).  
Išmetimo nacionalini ų ribų direktyva6 taip pat bus perži ūrėta siekiant užtikrinti 
mažesnius azoto oksid ų, sieros dioksido, laki ųjų organini ų junginių, amoniako ir 
pirminių kietųjų dalelių išmetimus, atitinkan čius tarpinius, 2020 metams pasi ūlytus 
tikslus. 
Manoma, kad šioje strategijoje užsibr ėžti tikslai sveikatos apsaugos srityje duos 
mažiausiai 42 milijard ų eurų per metus naud ą. Ši nauda − tai ankstyv ų mirčių, 
susirgimų mažėjimas, mažesnis hospitalizavimo atvej ų skaičius, didesnis darbo 
našumas ir t. t. Nors n ėra susitarta d ėl būdo, kaip pinigais įvertinti žal ą ekosistemai, 
sumažėjusios oro taršos aplinkosaugin ė nauda taip pat bus reikšminga d ėl 
sumažėjusio pavojaus ir sumaž ėjusio ekosistem ų ploto, kur į gali paveikti 
rūgštėjimas, eutrofikacija ir ozonas. Anks čiau pažeistos ekosistemos taip pat grei čiau 
                                                 
6 Direktyva 2001/81/EB, OL L 309, 2001 11 27, p. 22. 
 
LT 6   LT atsinaujins. Be to, bus sumaži nta žala pastatams ir statybin ėms medžiagoms. Taip pat 
žala žemės ūkio kultūroms bus sumažinta apytikriai 0,3 milijardo eur ų per metus. 
Apskaičiuota, kad ši ų uždavinių įgyvendinimas kainuos apytikriai 7,1 milijardo eur ų 
per metus (tai sudaro apytikriai 0,05 % 25 valstybi ų ES BVP 2020 metais). 
Nesitikima užimtumo grynojo pasikeitimo. Maž ėtų gamybos praradimai d ėl ligos, o 
mažas pajamas turin čios grupės, kurias paprastai veikia di džiausi oro taršos lygiai, 
gali gauti daugiausia naudos.  
Aplinkosaugos standartai gali  paskatinti verslo augim ą ir naujoves. ES gali įgyti 
konkurencin į pranašum ą ir išnaudoti galimybes orientuodama mokslinius tyrimus ir 
plėtrą į išteklius taupan čias ir mažiau taršias technol ogijas, kurias kitoms šalims 
galiausiai reik ės perimti. Išsivys čiusios šalys, tokios ka ip JAV ir Japonija, jau 
įgyvendina panaši ą oro taršos politik ą, tokią kaip naujoji JAV Tarpvalstijin ė švaraus 
oro taisykl ė (Clean Air Interstate Rule ). Taip pat akivaizdu, kad besivystan čios šalys, 
tokios kaip Kinija ir Kor ėja, taip pat vis labiau nerimauja d ėl oro taršos, imasi 
teigiamų priemoni ų išmetamiesiems teršalams apriboti ir ieško politinio  bei techninio 
įkvėpimo Europoje. 
4. V EIKSMAI IR PRIEMON ĖS 
Norint pasiekti šiuos strategi nius tikslus, ga liojantys teis ės aktai dėl oro kokyb ės bus 
supaprastinti, o kiti teis ės aktai prireikus perži ūrėti. Bus imtasi nauj ų iniciatyv ų naujų 
transporto priemoni ų atžvilgiu ir, priklausomai nuo kruopštaus poveikio įvertinimo, 
gali būti numatytos naujos priemon ės mažų kurą deginančių įrenginių, laivų ir 
orlaivių išmetamiesiems teršalams. Si ūloma derinti tokias politikos priemones kaip 
Bendrijos strukt ūriniai fondai, tarptautinis bendradarbiavimas, tinkam ų priemoni ų 
geresnis įgyvendinimas ir pasirinkimas.  
4.1. Aplinkosaugos teis ės aktų veiksmingumo gerinimas  
Šioje strategijoje daroma pr ielaida, kad galiojantys teis ės aktai įgyvendinami 
veiksmingai. Šiuo tikslu ir siekdama „geresnio reglamentavimo“, Komisija si ūlo 
supaprastinti galiojan čius teisės aktus d ėl oro kokyb ės, kad palengvint ų 
administracin ę naštą ir kad valstyb ės narės galėtų įveikti sunkumus, patiriamus 
laikantis galiojan čių taisyklių. Komisija taip pat dirb s siekdama pagerinti oro 
kokybės vertinim ų nuoseklum ą, skleis geriausi ą praktinę patirtį ir remsis 
konstruktyviu dialogu su valstyb ėmis narėmis. 
4.1.1. Teis ės aktų dėl oro kokyb ės supaprastinimas 
Prie šios strategijos pridedamas teis ės akto pasi ūlymas, kuris sujungia pagrind ų 
direktyvą7, pirmąją8, antrąją9 ir trečiąją10 antrines direktyvas ir Sprendim ą dėl 
apsikeitimo informacija11. Neseniai priimta ketvirtoji antrin ė direktyva12 bus 
                                                 
7 Direktyva 96/62/EB, OL L 296, 1996 11 21, p. 55. 
8 Direktyva 1999/30/EB, OL L 163, 1999 6 29, p. 41. 
9 Direktyva 2000/69/EB, OL L 313, 2000 12 13, p. 12. 
10 Direktyva 2002/3/EB, OL L 67, 2002 3 9, p. 14. 
11 Sprendimas 97/101/EB, OL L 35, 1997 2 5, p. 14. 
 
LT 7   LT prijungta v ėliau paprastinant „kodifikavimo“ proces ą. Pasiūlyme paaiškinamos ir 
supaprastinamos, panaikinamos pasenusio s nuostatos, modernizuojami ataskait ų 
teikimo reikalavimai ir įvedamos naujos nuostatos d ėl smulkiųjų dalelių.  
Įgyvendinimo stiprinimas 
Pagal pagrind ų direktyvą ir antrines direktyvas oro kokyb ės ribinės vertės taikomos 
visoje valstybi ų narių teritorijoje. Patirtis parod ė, kad yra zon ų, kenčiančių nuo ūmių 
ir išskirtini ų problemų. Todėl naujajame pasi ūlyme tais atvejais, kai valstyb ės narės 
gali įrodyti, kad jos ėmėsi visų tinkamų priemoni ų šiems teis ės aktams įgyvendinti, 
siūloma leisti toms valstyb ėms narėms prašyti prat ęsti atitikties termin ą paveiktose 
zonose, jeigu laikomasi griežt ų kriterijų ir įgyvendinami atitikties užtikrinimo planai.  
Monitoringo ir ataskait ų teikimo modernizavimas 
Valstybės narės stebi oro kokyb ę apytikriai 3 000 viet ų ir reguliariai perduoda ši ą 
informacij ą visuomenei ir Komisijai. Komisija, bendradarbiaudama su Europos 
aplinkosaugos agent ūra, siūlo pereiti prie elektroninio ataskait ų teikimo sistemos, 
pagrįstos bendra informacijos sistema, kurioje naudojamasi INSPIRE erdvinio 
duomenų perdavimo sistema13. Tokiu b ūdu bus sumažinta biurokratija, sumažintas 
atitikties ataskait ų teikimas, racionalizuojami informacijos srautai ir pagerinamos 
visuomen ės galimyb ės susipažinti su informacija. 
PM 2,5 aplinkos ore poveikio žmon ėms kontrol ė 
Turimi duomenys rodo, kad smulkiosios dalel ės (PM 2,5) yra pavojingesn ės už 
didesnes, nors stambesn ės frakcijos (2,5 −10 µm skersmens daleli ų) nepaisyti 
negalima. Taigi, be esamos PM 10 kontrolės, reikia apriboti pernelyg didel į PM 2,5 
poveikio pavoj ų ir sumažinti bendr ą poveikį visiems pilie čiams. Siūloma 25 µg/m3 
aukščiausia riba, kuri var gu ar užkraus papildom ą naštą, išskyrus labiausiai užterštas 
ES teritorijas. Aukš čiausia riba pasirinkta atsižvelgiant į turimoms žinioms apie 
PM 2,5 keliamus pavojus b ūdingą neapibrėžtumą. Taip pat si ūloma, kad valstyb ės 
narės vidutinę miestų taršos koncentracij ą visoje savo teritorijoje prad ėtų mažinti nuo 
išsamesnio PM 2,5 lygių miesto teritorij ų aplinkos ore monitoringo. Visoms 
valstybėms narėms pasiūlytas vienodas tarpinis PM 2,5 sumažinimo 20 % uždavinys, 
kurį reikės pasiekti 2010 −2020 metais. Numatyta, kad šis uždavinys bus perži ūrėtas, 
kai bus turima daugiau oro kokyb ės monitoringo informacijos. Atliekant ši ą peržiūrą, 
pirmiausia bus sprendžiamas diferencijuot ų uždavini ų atskiroms valstyb ėms narėms 
nustatymo pagal jose vyraujant į oro taršos klimat ą klausimas ir ar šie uždaviniai 
turėtų tapti teisiškai įpareigojan čiais. 
4.1.2. Išmetimo nacionalini ų ribų direktyvos perži ūra 
2006 metais Komisija perži ūrės Išmetimo nacionalini ų ribų direktyv ą ir pasiūlys 
peržiūrėtas didžiausias leistinas išmetam ų teršalų ribas, kurios bus pagr įstos šioje 
strategijoje pateiktu scenarijumi. Svarstant pasi ūlymą bus atliktas išsamus poveikio 
vertinimas, pasi ūlymu bus atsižvelgta į integruoto poži ūrio į azoto valdym ą poreikį 
(žiūrėkite 4.2.3. punkt ą). Be to, bus svarstomos supaprastintos įgyvendinimo ir 
ataskaitų teikimo nuostatos ir pirmini ų dalelių mažinimo uždaviniai. Nenumatoma 
                                                                                                                                                         
12 Direktyva 2004/107/EB, OL L 23, 2005 1 26, p. 3. 
13 KOM(2004) 516, 2004 7 23. 
 
LT 8   LT tolesnių pakeitim ų, susijusi ų su kurą deginančiais įrenginiais, galingesniais kaip 
50 MW th, kuriems netaikomos galiojan čios direktyvos d ėl didelių kurą deginančių 
įrenginių14 ir taršos integruota prevencija ir kontrol ė (IPPC )15. Tačiau bus ištirtos 
galiojančių teisės aktų, reglamentuojan čių pramonini ų teršalų išmetim ą, 
supaprastinimo galimyb ės. 
4.1.3. Suderinamumas su kitoms ap linkos politikos kryptimis 
Strategija atitinka klimato kaitos politikos kryptis ir pad ės įvykdyti įsipareigojimus 
sustabdyti biologin ės įvairovės praradim ą ir paremti jos ilgalaikiškesn į atsinaujinim ą. 
Šioje strategijoje numatytomis priemon ėmis taip pat bus skatinama pažanga siekiant 
Bendrijos strategijos d ėl gyvsidabrio16 tikslų, mažinant su kuro deginimu susijus į 
gyvsidabrio išmetim ą, Vandens pagrind ų direktyvos ir b ūsimos Temin ės jūrų 
aplinkos strategijos tiksl ų.  
Vertinant oro taršos politi kos kryptis bus atsižvelgta į dirvožemio, vandens kokyb ės 
ir biologin ės įvairovės monitoring ą, nes visus veikia r ūgštėjimas ir maistingasis 
azotas. Taip pat oro kokyb ės monitoringu ir ataskait ų teikimu bus paremtas 
Sveikatos ir aplinkos apsaugos veiksm ų planas.  
4.2. Oro kokyb ės problem ų sprendimas kitose politikos srityse 
Siekiant įgyvendinti šioje strategijoje užsibr ėžtus tikslus reik ės kitų sektorių pastangų 
ir įsipareigojim ų. 
4.2.1. Energetika 
Veiksmingesnis energijos ir geresnis gamtos ištekli ų panaudojimas gali pad ėti 
sumažinti žalingus išmetamuosius teršalus. ES nustat ė orientacin į uždavinį − iki 
2010 met ų iš atsinaujinan čių energijos šaltini ų gaminti 12 % energijos ir 21 % 
elektros. Ji taip pat nustat ė minimalius biokuro naudojimo uždavinius ir pasi ūlė 
saugos priemones branduolin ės energetikos srityje. B uvo imtasi keleto veiksm ų, 
įskaitant energijos suvartojimo ženklinim ą, pastatų energinį naudingum ą, Bendros 
šilumos ir elektros energijos gamybos direktyv ą bei direktyv ą, susijusią su energij ą 
vartojančių gaminių aplinkosaugos projektavimo reik alavimais, energijos paklausai 
pažaboti. Žaliojoje knygoje d ėl energijos vartojimo efektyvumo taip pat si ūlomi 
būdai, kaip daryti tolesn ę pažangą šioje srityje17.  
4.2.1.1. Mažesni kur ą deginantys įrenginiai 
Šis vis svarbesniu tampantis teršal ų išmetimo šaltinis nereglamentuojamas Bendrijos 
lygiu. Komisija ištirs, ar TIPK direktyva tur ėtų būti išplėsta, kad b ūtų taikoma 
mažesnės kaip 50 MW th galios šaltiniams. Taip pa t bus parengti s uderinti buitini ų 
kuro deginimo aparat ų ir jų kuro techniniai standartai. Jei įmanoma, mažesni 
                                                 
14 Direktyva 2001/80/EB, OL L 309, 2001 11 27, p. 1. Buvo atlikta perži ūra pagal šios direktyvos 4 
straipsnio 7 dal į. Žr. http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm. 
15 Direktyva 96/61/EB, OL L 257, 1996 10 10, p. 26. 
16 KOM(2005) 20. 
17 KOM(2005) 265. 
 
LT 9   LT gyvenamieji ir komerciniai pastatai gal ėtų būti įtraukti į išplėstą Energijos 
efektyvumo direktyv ą18.  
4.2.1.2. LOJ išmetimas degalin ėse 
Atsižvelgdama į laisvųjų organini ų junginių vaidmen į susidarant pažemio ozonui, 
Komisija ištirs galimyb ę toliau mažinti LOJ išmetim ą benzino degalin ėse.  
4.2.2. Transportas 
Laikydamasi Ba ltojoje knygoje d ėl bendrosios transporto politikos užsibr ėžtų 
įsipareigojim ų19, Komisija toliau skatins per ėjimą prie mažiau tarši ų transporto r ūšių, 
alternatyvi ų degalų, grūsčių mažinimo ir išorini ų išlaidų pavertimo transporto 
išlaidomis. Infrastrukt ūros apmokestinimo atžvilgiu, Komisija jau pateik ė 
pasiūlymus dėl kelių infrastrukt ūros mokes čio, taikomo sunkiasvor ėms transporto 
priemonėms (Eurovinjet ė), o bendra vis ų rūšių sistema bus ištirta tinkamu laiku. 
Kitos galimos priemon ės yra pateiktos toliau ir gal ėtų būti papildytos kitomis, kai 
2005 metais bus perži ūrima Baltoji knyga. 
4.2.2.1. Sausumos transportas 
Buvo imtasi iniciatyv ų atgaivinti ir integr uoti Europos geležinkeli ų sistemas. Jas 
palaiko 2004 metais priimtos Gair ės dėl transeuropini ų transporto tinkl ų, kuriose 
pirmenyb ė teikiama aplinkai nekenkian čioms rūšims, įskaitant geležinkelius. Be to, 
Marco Polo  programa skatins įvairiarūšį krovinių transport ą, o Europos palydovin ė 
radijo ryšio navigacin ė programa GALILEO pagerins transporto veiksmingum ą.  
2005 metais bus priimtas pasi ūlymas sumažinti nauj ų lengvųjų automobili ų ir 
furgonų išmetamus teršalus ( EURO V ). Komisija taip pat pateiks pasi ūlymą toliau 
griežtinti teršal ų išmetimo iš sunki ųjų transporto priemoni ų reglamentavim ą. 
Ilgainiui Komisija taip pat ištirs galimyb ę pagerinti tipo patvirtinimo proces ą tokiu 
būdu, kad bandymo ciklo metu išmetami teršalai geriau atspind ėtų vairavim ą 
realiomis s ąlygomis.  
Komisija taip pat svarstys k itas priemones, tokias kaip: 
• diferencijuoto apmokestinimo pagal oro taršos žal ą ir poveik į aplinkosaugos 
požiūriu pažeidžiamose zonos e praktines gaires;  
• valstybės institucij ų įsipareigojimus ir rekomendacijas joms įgyvendinti 
minimalias metines nauj ų švaresnių ir energij ą taupančių transporto priemoni ų 
pirkimų kvotas; 
• bendros mažos taršos zon ų nustatymo sistemos suk ūrimą.  
Senesnės kelių transporto priemon ės neproporcingai daug teršia aplink ą. Todėl 
rengdamos oro kokyb ės tikslų įgyvendinimo planus valstyb ės narės turėtų pagalvoti 
                                                 
18 Direktyva 2002/91/EB, OL L 1, 2003 1 4, p. 65. 
19 KOM(2001) 370, 2001 9 12. 
 
LT 10   LT apie tikslingas jau eksploatuojam ų transporto priemoni ų modernizavimo ir j ų 
eksploatavimo nutraukimo schemas.  
Savo temin ėje miesto aplinkos strategijoje Komisija tiria, kaip geriausiai pad ėti 
valstybėms narėms ir vietos valdžios institucijoms rengti ir įgyvendinti tvaraus 
miesto transporto planus, kuriuose b ūtų sujungti viešojo transporto pagerinimas ir 
transporto paklausos valdymas siekiant  užtikrinti, kad transporto veikla b ūtų 
pakankamai prisidedama prie tiksl ų, susijusių su oro kokybe, triukšmu ir klimato 
kaita, pasiekimo.  
4.2.2.2. Aviacija 
Priemonės su galima klimato kaitos ir oro kokyb ės sąveika bus aptartos b ūsimame 
komunikate d ėl ekonomini ų priemoni ų panaudojimo mažinant orlaivi ų poveikį 
klimato kaitai.  
4.2.2.3. Laivyba  
Laivų išmetami SO 2 ir NOx oro teršalai kelia didel į susirūpinimą, nes manoma, kad 
iki 2020 met ų jie viršys vis ų sausumos šaltini ų išmetamus teršalus ES. Jie 
reglamentuojami Tarptautin ės jūrų organizacijos (IMO) Tarptautin ės konvencijos d ėl 
teršimo iš laiv ų prevencijos VI priede, o viso s VI priedo dar neratifikavusios 
valstybės narės turėtų tai padaryti pirmai progai pasitaikius.  
Komisija pareng ė ES strategij ą dėl laivų išmetam ų teršalų; buvo susitarta ir d ėl 
Direktyvos d ėl sieros jūriniame kure20. Tačiau turi būti padaryta daugiau, ir Komisija 
ketina: 
• pateikti Tarybai rekomendacij ą dėl sprendimo, leidžian čio Komisijai IMO 
sistemoje der ėtis dėl dabartini ų į atmosfer ą išmetam ų teršalų standart ų 
sugriežtinimo; iki 2006 met ų pabaigos Komisija ketina svarstyti pasi ūlymą dėl 
griežtesni ų NOx standart ų, jei iki tos datos IMO nepasi ūlys jokių griežtesni ų 
standartų;  
• parengiant gaires ir svarstan t atleidimo nuo energijos mokes čio galimyb ę skatinti, 
kad uoste esantys laivai naudot ų elektros srov ę iš kranto (pageidautina − iš 
atsinaujinan čių energijos šaltini ų);  
• užtikrinti, kad ES finansavimo programoms, įskaitant Marco Polo  ir Jūrų 
greitkelius , būtų veiksmingai taikomas nedidel ės taršos veiklos kriterijus.  
4.2.3. Žem ės ūkis 
Galvijų auginimas, kiaulienos ir paukš tienos sektoriai bei mineralini ų trąšų 
naudojimas s ąlygoja didži ąją dalį išmetamo amoniako. Paskutine bendrosios žem ės 
ūkio politikos reforma tur ėtų būti sumažintas žem ės ūkio šaltini ų išmetamo 
amoniako kiekis d ėl tokių pakeitim ų: 1) panaikinama s ąsaja tarp finansin ės paramos 
ir įsipareigojimo laikyti tam tikr ą gyvulių skaičių; 2) pašalinamos intensyvinimo 
paskatos – tai s ąlygos mineralini ų trąšų naudojimo sumažinim ą, ir 3) kaip tiesiogini ų 
                                                 
20 KOM(2002) 595. 
 
LT 11   LT išmokų skyrimo s ąlyga įvedamas privalomas kompleksinis paramos susiejimas su 
aplinkosaugos direktyvomis. Tikimasi, kad pad ėtį dar labiau pagerins veiksmingas 
tam tikrų aplinkosaugos direktyv ų, tokių kaip Nitrat ų direktyvos, TIPK direktyvos, 
Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos ir Vandens pagrind ų direktyvos, 
įgyvendinimas. 
Tačiau šių pagerinim ų gali nepakakti strategijos tikslams įgyvendinti. Atsižvelgdama 
į tai, kad azotas susij ęs su keliomis aplinkosaugos pr oblemomis, Komisija sieks 
nuoseklaus ir integruo to azoto valdymo b ūdo21. Pirmenyb ė bus teikiama priemon ėms 
ir politikos kryptims, skirtoms sumažinti „perteklin į“ azoto naudojim ą žemės ūkyje, 
ir tuo pat metu sprendžian čioms nitrat ų vandenyje, amoniako ir nitrito oksido 
išmetimo į orą problemą. Tokiomis politikos kryptimis gal ėtų būti sprendžiamas 1) 
azoto kiekio gyvuli ų pašaruose klausimas, 2) pernelyg gausaus azoto tr ąšų 
naudojimo problema, ir 3) tolesni ų azoto ciklo ir jo poveikio aplinkai mokslini ų 
tyrimų skatinimas.  
Siekdamos laikytis galiojan čių ir naujų išmetamo amoniako viršutini ų ribų, kai bus 
peržiūrima Išmetimo nacionalini ų ribų direktyva, valstyb ės narės turės parengti 
planus ir programas, kad parodyt ų, kaip jos įgyvendins šias naujas  viršutines ribas. 
Siekiant mažinimo tiksl ų gali reikėti parengti nacionalinius veiksm ų planus, įskaitant 
įsipareigojimus, taikomus ūkių lygiu, leidžiant mažinti išmetamuosius teršalus 
palaipsniui per apytikriai dešimt met ų nuo perži ūrėtos Išmetimo nacionalini ų ribų 
direktyvos pri ėmimo.  
Dabartiniame Kaimo pl ėtros reglamente ir Komisijos pasi ūlymuose d ėl kaimo pl ėtros 
2007−2013 metams pateiktos kelios iš žem ės ūkio šaltini ų išmetamo amoniako 
teršalų problemos sprendimo galimyb ės. Tai − su ūkių modernizavimu susijusios 
priemonės, atitinkan čios standartus ir agrarin ės aplinkosaugos reikalavimus. 
Komisija skatina valstybes nares vi sapusiškai pasinaudoti šiomis priemon ėmis. Visų 
pirma valstyb ės narės gali sudaryti agrarin ės aplinkosaugos schemas, kurios yra 
platesnės nei aplinkosaugos teis ės aktų įsipareigojimai ir minimal ūs trąšų naudojimo 
reikalavimai, nustatyti kaimo pl ėtros programose. Schemos taip pat gal ėtų padėti 
pereiti prie veiksmingesnio CLRTAP geros ūkininkavimo praktikos kodo 
įgyvendinimo22.  
4.2.4. Strukt ūriniai fondai 
Struktūriniais fondais bendrai finansuojama daug oro kokyb ės gerinimo priemoni ų 
valstybėse narėse ir regionuose. Į Komisijos sanglaudos politikos reformos 
2007−2013 metams pasi ūlymą23 įtraukti pasi ūlymai, kurie pad ės įgyvendinti šios 
strategijos tikslus. Pavyzdžiui, parama tvarioms transporto sistemoms, tvar ūs ir 
švaresni energijos šaltiniai bei apleistos žem ės atgaivinimas ir pakartotinis 
naudojimas. Aplinkos apsauga įtraukta į tris pasi ūlytus konvergencijos, 
konkurencingumo ir užimtumo bei teritori nio bendradarbiavimo tikslus. Pagal 
pirmąjį, kuris skirtas nepalankiems regionams ir šalims, oro kokyb ė paminėta 
Reglamento d ėl Europos regionin ės plėtros fondo (ERDF) pasi ūlyme24. Ekologini ų 
                                                 
21 Atitinka Tre čiosios tarptautin ės azoto konferencijos (2004 m. spalis, Nandzingas, Kinija) deklaracij ą.  
22 Reikalaujama Tolim ų oro teršal ų pernašų konvencijos Geteburgo protokolo IX priedu. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, 4 straipsnis. 
 
LT 12   LT naujovių ir technologij ų visapusiško panaudojimo užtikrinimas ir aplinkos valdymo 
sistemų įdiegimas MV Į taip pat yra ateities sangla udos politikos prioritetas. 
4.2.5. Tarptautinis matmuo  
Kadangi Europos oras vis la biau teršiamas regioniniu ir  pasauliniu mastu, Bendrija 
privalo siekti pusrutulio taršos svarbos tarptautinio pripažinimo. Komisija, bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis, remdamasi Tolim ų oro teršal ų pernašų 
konvencija, kartu su JAV vadovaus naujajai  pusrutulio oro taršos darbo grupei. 
Komisija taip pat daugiau bendradarbiauja oro taršos srityje su Kinija. ES ir toliau rems pagal konvencij ą vykdomą mokslinę ir monitoringo veikl ą. 
5. T
OLESNI ŽINGSNIAI  
5.1. Vertinimas, perži ūra ir moksliniai tyrimai 
Ši strategija bus perži ūrėta 2010 metais; tai bus įtraukta į galutinį Šeštosios 
aplinkosaugos veiksm ų programos įvertinimą. Nuolatinis politikos kryp čių 
vertinimas tebesit ęs naudojant esamus rodikliu s ir ataskaitose pateikt ą informacij ą. 
Vertinimo darbas bus akt yvesnis ruošiantis perži ūrai. 
Šią strategiją pagrindžiantys tyrimai paremti Bendrijos oro taršos, įskaitant daleli ų 
poveikį sveikatai, moksliniais ty rimais, atliekamais pagal įvairias MTTP pagrind ų 
programas25. Strategija taip pat pagr įsta ekonominiais ir aplin kosauginiais modeliais 
ir priemon ėmis, sukurtais naudojantis Bendrijos MTTP fondais26.  
Ateinančiais metais reik ės daugiau mokslini ų tyrimų apie išmetam ųjų teršalų 
šaltinius, atmosferos chemij ą ir teršalų sklaidą bei oro taršos poveik į sveikatai ir 
aplinkai, įskaitant ilgalaikius Europos epidemiologinius tyrimus. Mums taip pat 
reikės pagerinti ekosistem ų poveikio finansin į įvertinimą ir faktiškai įgyvendint ų 
priemonių išlaidų bei veiksmingumo tyrim ą. Tam reik ės ES MTTP finansavimo, 
Europos Komisijos Jungtinio tyrim ų centro darbo ir valstybi ų narių paramos.  
5.2. Konsultavimosi tvarka 
CAFE programos metu buvo surengta da ugiau kaip šimtas suinteresuot ųjų šalių 
susitikimų ir dviejų mėnesių viešas strategijos aptarimas internete. Daugiau kaip 
10 000 iš 11 578 atsakym ų buvo gauti iš priva čių asmenų. Respondentai aiškiai 
nurodė geresnio visuomen ės informavimo poreik į, didesnį norą būti apsaugoti nuo 
oro taršos ir pasiryžim ą mokėti už pavojaus maž ėjimą tokiu pat b ūdu kaip ir už su 
geriamuoju vandeniu susijusio pavojaus maž ėjimą.  
CAFE prieži ūros grupė ir toliau išliks suinteresuot ųjų šalių būsimų konsultacij ų 
pagrindiniu forumu, ta čiau dabartin ė oro taršos konsultacini ų grupių struktūra turės 
ilgainiui b ūti pakeista. Be to, 2005 m. geguž ę buvo įsteigta darbo grup ė, turėsianti 
padėti atliekant technin į darbą, susijusį su Išmetimo nacionalini ų ribų direktyvos 
                                                 
25 CLEAR klasteris (http://www.nilu.no/clear/); temini s tinklas INTEGAIRE (http://www.integaire.org/). 
26 Sveikatos vertinimas ExternE  ir NewExt  projektų pagrindu; makroekonominiame tyrime buvo 
naudojamas bendrosios pusiausvyros modelis GEM-E3.  
 
LT 13   LT peržiūra. Bus dažniau kreipiamasi į Oro taršos reguliavimo komitet ą įgyvendinimo, 
ypač monitoringo ir ataskait ų teikimo, klausimais. 
6. I ŠVADA  
Oro tarša ir toliau silpnina ES pilie čių bei natūralios aplinkos sveikat ą ir gyvenimo 
kokybę. Šio poveikio mastas pernelyg didelis, kad jo b ūtų nepaisoma, o nieko 
nedarymas, apsiribojant galiojan čių teisės aktų įgyvendinimu, n ėra racionalus 
pasirinkimas. Šia strategija nustatoma ilgalaik ė švaresnio oro Eu ropoje perspektyva.