LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2008 
SEK(2008) 2264 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus 
vertybinius popierius subjek tais (KIPVPS), derinimo 
 
POVEIKIO VERTINIMO AT ASKAITOS SANTRAUKA  
{KOM(2008) 458 galutinis} 
{SEK(2008) 2263} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITOS SANTRAUKA 
1. KIPVPS  DIREKTYVOS PERSVARSTYMAS  
KIPVPS direktyva 
Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertyb inius popierius subjekt ų (KIPVPS) 
direktyva1 priimta 1985 m. Ja siekta sukurti bendr ą investicini ų fondų rinką, kurioje padid ėtų 
tiek šio sektoriaus, tiek investuotoj ų verslo ir investavimo galimyb ės. Direktyvoje apibr ėžti 
reikalavimai, kuri ų investiciniai fondai tur ėjo laikytis, kad tur ėtų teisę į tarpvalstybin ę 
prekybą. Šių reikalavim ų pagrindin ė paskirtis buvo užtikrinti didel ę investuotoj ų apsaugą. Šia 
direktyva taip pat įvestas pirmasis finansini ų paslaugų pasas.  
KIPVPS direktyva buvo pa grindinis Europos fond ų rinkos pl ėtros veiksnys. 2007 m. birželio 
mėn. valdomas KIPVPS turtas buvo 6 trilijonai eur ų. KIPVPS sudaro maždaug 75 % ES 
investicini ų fondų rinkos. Nepaisant ši ų teigiamų pokyčių, tapo aišku, kad šia direktyva fond ų 
valdytojai ir administrato riai pernelyg varžomi ir trukdoma iki galo pasinaudoti j ų plėtros 
galimybėmis. 2001 m. pakeitimais KIPVPS valdytoj ų investicin ės galios išpl ėstos, bet šio 
sektoriaus veiksmingumo trikdžiai nepašalinti.  
KIPVPS teisin ės sistemos persvarstymas vyko tr imis etapais (žr. 1 schem ą). 2005 m. 
Komisijos žaliąja knyga  dėl ES investicini ų fondų2 pradėta vieša diskusija apie tai, ar reikia 
veiksmų ES mastu ir koki ų. Tiek atlikus Komisijos tarnyb ų tyrimą, tiek pasikonsultavus su 
suinteresuotosiomis šalimis prieita prie tos pa čios išvados – didžiausi ą dėmesį reikėtų skirti 
direktyvos pakeitimui, kad b ūtų pašalintos likusios kli ūtys patekti į rinką ir šiam sektoriui 
būtų sudarytos s ąlygos veiksmingiau valdyti ir administruoti fondus.  
Šie svarstymai pagilinti Baltojoje knygoje dėl investicini ų fondų3 ir jos poveikio vertinime 
(toliau – BKPV). Čia išanalizuoti keli galimi pakeitimai siekiant tiek padidinti fond ų 
sektoriaus pasi ūlos veiksmingum ą, tiek sustiprinti paklaus ą. BKPV ataskaitoje padaryta 
išvada, kad tam tikrais atvejais veiksmai ES mastu b ūtų nepakankamai pagr įsti. 
Pakankamomis arba pageidautinomis laikyt os sektoriaus masto arba nacionalin ės iniciatyvos. 
Kitais atvejais praktiškiausiomis laikytos kitos priemon ės, o ne teis ės aktai. Galiausiai, 
vadovaujantis analiz ės išvada, tam tikrais atvejais reik ėjo keisti teis ės aktus. Taigi baltojoje 
knygoje pranešta apie KIPVPS dire ktyvos pakeitimus, susijusius su penkiais klausimais: 1) 
pranešimų teikimo tvarka, 2) fond ų jungimu, 3) turto telkimu, 4) valdymo įmonės pasu ir 5) 
supaprastintu prospektu. 
                                                 
1 1985 m. gruodžio 20 d. Direktyva 85/611/EEB su pakeitimais, padarytais, inter alia , 2002 m. sausio 
21 d. direktyvomis 2001/107/EB ir 2001/108/EB, kurios taip pat vadinamos direktyvomis KIPVPS III. 
2 Žalioji knyga d ėl ES investicini ų fondų sistemos pagerinimo, COM(2005) 314 galutinis, 2005 m. liepos 
12 d. 
3 Baltoji knyga d ėl investicini ų fondų bendrosios rinkos sistemos gerinimo, COM (2006) 686 galutinis, 
2006 m. lapkri čio 15 d.  
LT 3   LT 2007 m. kovo 22 d. Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinis direktoratas paskelb ė parengiam ąjį 
projektą, kuriuo b ūtų galima remtis viešai konsultuojantis d ėl tų teisės aktų pakeitim ų 
formos. Šios konsultacijos tikslas buvo surinkt i atsiliepimus apie baltojoje knygoje paskelbt ų 
priemonių struktūrą. Respondent ų atsakymai buvo svarbus ir vertingas ind ėlis į analizę, atliktą 
teisės akto pasi ūlymo poveikio vertinimo ataskaitoje.  
1 schema. KIPVPS sistemos persvarstymo procesas  
 Rezultatas 
 
 
 
 
   
Žalioji 
knyga 
 
    
Baltoji 
knyga  
  
 
Parengia-
masis 
projektas 
 
Teisės 
akto 
pasiūlymas Ar nustatyta 
rinkos yd ų? 
Reikia imtis 
veiksmų? 
Kokių 
veiksmų? Veiksmai 
 
 
 
 
TV ekspert ų grupės 
ataskaita ir 
konsultacija  
 
Žaliosios knygos 
viešasis pos ėdis ir 
konsultacija  
 
RV ekspert ų grupės 
ataskaita, viešasis 
posėdis ir konsultacija 
+ 
tyrimai, seminarai 
+ 
BKPV 
 
 
Parengiamasis 
projektas, 
konsultacija taip
taip
paketas 
Sprendim ų 
modelis Analitinė strategija Metai  
    
2004 
  
 
2005 
   
 
2006 
     
2007 
 
2. NUSTATYTOS PROBLEMOS , DĖL KURIŲ REIKĖTŲ KEISTI KIPVPS  DIREKTYV Ą 
2.1. Prekybos fond ų investiciniais vienetais kitose valstyb ėse narėse kliūtys. 1985 m. 
direktyvoje įvesta pranešim ų teikimo tvarka dažnai ilga ir sud ėtinga. Priiman čiosios 
valstybės narės priežiūros institucij ų reikalavimai dažnai pranoksta direktyvoje 
nustatytus reikalavimus ir ne visada laikomasi dviej ų mėnesių termino. Tod ėl ši 
tvarka prilygo antrojo leid imo verstis fondo veikla išdavimui. Apytikriais 
skaičiavimais tiesiogin ės metinės fondų sektoriaus išlaidos pranešimams teikti yra 
25 mln. EUR (neskai čiuojant daugiau kaip 20 mln. EUR pradiniam pranešimui 
pateikti)4. Alternatyviosios s ąnaudos, susijusios su v ėlavimu pateikti produktus 
rinkai, yra dar didesn ės.  
                                                 
4 „A Harmonised, Simplified Approach to UCITS Registration“, EFAMA ir IMA, 2005 m. balandžio 
mėn. 
LT 4   LT Todėl BKPV rekomenduota, kad direktyvos pakeitimais b ūtų: a) sutrumpinti 
pranešimų teikimo terminai, b) pakeista šiuo metu galiojanti prieži ūros institucij ų 
keitimosi informacija tvarka ir c) patikslintas kiekvienos valstybi ų narių valdžios 
institucijos vaidmuo ir atsakomyb ė.  
2.2. Fond ų, kurių dydis mažesnis už optimal ų, gausėjimas . Europos fond ų rinkai būdinga 
mažų fondų gausa. 2006 m. pabaigoje 54 % Europos fond ų valdė mažesnį nei 
50 mln. EUR turt ą. Vidutinis Europos fondas yra daugiau kaip penkis kartus 
mažesnis už vidutin į Amerikos fond ą. Valdyti daug maž ų fondų brangu. Tai trukdo 
pasinaudoti masto ekonomija ir didina s ąnaudas. Apytikriu skai čiavimu per metus 
sutaupytos l ėšos būtų iki 6 mlrd. EUR5.  
BKPV padaryta išvada, kad fond ų sektoriui siekiant visi škai pasinaudoti galima 
masto ekonomija reik ėtų dviejų priemoni ų: 1) teisin ės (tarpvalstybinio) fond ų 
jungimo sistemos ir 2) galimyb ės KIPVPS dalyvauti subjekt ų telkime. 
2.3. Nelankstumas organizuojant sektoriaus vert ės grandin ę. Nors 2001 m. pakeitimais 
įvestas KIPVPS, turin čių juridinio asmens status ą, valdymo įmonės pasas, šiuo metu 
valdymo įmonės negali valdyti KIPVPS kitoje valstyb ėje narėje. Dėl direktyvos 
teksto dviprasmiškumo ir nenuoseklios prieži ūros problem ų svarbios 2001 m. 
nuostatos nebebuvo tokios veiksmingos. Tod ėl fondų grupės privalo įsteigti 
visavertes valdymo įmones visose valstyb ėse narėse, kuriose nori tur ėti fondus.  
BKPV nustatyta, kad akivaizdžiai reik ėtų įvesti veiklos pas ą. Valdymo įmonės paso 
įvedimo prielaida buvo surasti praktišk ų ir veiksming ų sprendim ų, kad būtų 
užtikrinta efektyvi kitose valstyb ėse valdom ų fondų priežiūra ir teis ės aktų 
vykdymas. 
2.4. Neveiksmingas supaprastintas prospektas . Nepaisant paaiškinimo 2004 m. Komisijos 
rekomendacijoje6, supaprastinto prospekto paskirtis b ūti investuotojams naudinga 
priemone, kuria b ūtų grindžiami sprendimai investuoti, nebuvo įgyvendinta. 
Supaprastintas prospektas  yra per ilgas ir sud ėtingas, tod ėl nelabai vertingas 
investuotojams, o kartu f ondams parengti supaprastint ą prospekt ą gana brangu ir 
užima daug laiko.  
BKPV pasi ūlyta siekti naujos supa prastinto prospekto koncep cijos, t. y. pakeisti 
direktyvą didžiausi ą dėmesį skiriant esminiams investuotojams atskleidžiamos 
informacijos principams ir galimybei įgyvendinimo priemon ėmis apibr ėžti detales 
(pvz., formos ir turinio). 
3. BALTOJOJE KNYGOJE PASI ŪLYTŲ TEISĖS AKTO PAKEITIM Ų MODELIAVIMAS  
Modeliuojant naujas nuostatas  apsvarstytos kelios galimyb ės. Šios galimyb ės įvertintos pagal 
veiksmingumo, rinkos integracijos ir investuotoj ų apsaugos kriterijus. J ų poveikis 
susistemintas priedo lentel ėje.  
                                                 
5 „Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?“, Invesco , 2005 m. sausio m ėn. 
6 2004 m. balandžio 27 d. Komisijos rekomendacija 2004/384/EB d ėl kai kurios supaprastinto prospekto 
informacijos, nurodytos Tarybos direktyvos 85/611/EEB I priedo C lentel ėje. 
LT 5   LT 3.1. Prekybos fond ų investiciniais vienetais kitose valstyb ėse narėse kliūčių 
šalinimas  
Pranešim ų teikimo tvarka  
Parengiamajame projekte pristatyta pranešim ų teikimo tvarkos pertvarka. Numatyta, kad 
pranešimus buvein ės valstybės narės priežiūros institucija tiesiogiai perduot ų priimančiosios 
valstybės narės priežiūros institucijai. Priiman čiosios valstyb ės narės valdžios institucijos 
negalėtų prieštarauti tam, kad toje valstyb ėje narėje būtų prekiaujama tinkamus leidimus 
turinčių KIPVPS investiciniais vienetais.  
Parengiamojo projekto konsu ltacijos respondentai iš esm ės pritarė pasiūlymams, bet išreišk ė 
tam tikrą susirūpinimą dėl galimyb ės priiman čiosios valstyb ės narės valdžios institucijoms 
taikyti nevienodas reklamos tais ykles. Rengdamos galutinius pasi ūlymus, Komisijos tarnybos 
palygino dvi galimybes:  
1) palikti priiman čiosios valstyb ės narės priežiūros institucijos atliekam ą prekybos KIPVPS 
investiciniais vienetais tvarkos ex ante  patikrą7, bet sutrumpinti laikotarp į tai patikrai atlikti;  
2) leisti nedelsiant prad ėti prekiauti KIPVPS investic iniais vienetais priiman čiosios valstyb ės 
narės rinkoje – tuomet priiman čiosios valstyb ės narės priežiūros institucija patikras nuolat  
atlieka ex post  ir didžiausi ą dėmesį skiria vietos paskirstymo kanalams.  
Atlikta analiz ė rodo, kad įgyvendinus pirm ąją galimybę (ex ante patikra) dabartin ė padėtis 
pagerėtų nedaug. Su pranešim ų teikimo tvarka susijusios išlaidos pastebimai nesumaž ėtų. 
Taip pat išlikt ų nežinomyb ė, per kiek laiko KIPVPS investiciniai vienetai gal ėtų būti pateikti 
priimančiosios valstyb ės narės rinkai. Pranešim ų teikimo tvarka tuomet ir toliau b ūtų 
patekimo į rinką kliūtis. Dėl to maž ėtų investuotojams prieinam ų fondų pasiūla ir būtų 
stabdoma konkurencija (taip pat jo s teigiamas poveikis investuotoj ų mokamiems fond ų 
mokesčiams). Tod ėl didelę teigiamą įtaką padarytų tik ryžtingas tvarkos supaprastinimas, t. y. 
antroji galimyb ė. Buvo argumentuojama, kad panaikinus priiman čiosios valstyb ės narės 
priežiūros institucijos atliekamas ex ante  patikras gal ėtų sumažėti investuotoj ų apsauga. 
Tačiau išanalizavus poveik į padaryta išvada, kad ši  rizika labai maža.  
3.2. Maž ų fondų gausėjimo problemos sprendimas 
a) Fondų jungimas  
Parengiamajame projekte suinteresuotosioms šalims pateiktas preliminarus ES KIPVPS 
jungimo sistemos modelis. Si ūlomai sistemai priklausyt ų bendrai naudojami jungimo metodai 
(žr. schemas toliau). Ji b ūtų taikoma tiek vidaus, tiek tarpva lstybiniam jungimui. Taip pat 
pasiūlyti tam tikri reikalavimai, susij ę su prieži ūros institucijos pritarimu jungimui, ir 
specifinės investuotoj ų apsaugos nuostatos. 
                                                 
7 Tai yra prieš tai, kai KIPVPS investiciniai vienetai atsiranda priiman čiosios valstyb ės narės rinkoje. 
(Panašiai ex post  patikros atliekamos, kai KIPVPS investiciniais vienetais pradedama prekiauti 
priimančiojoje valstyb ėje narėje.) 
LT 6   LT A B C Po jungimo 
veiksiantis 
fondas 
Pasibaigsiantis  
fondasPasibaigsiantis 
fondas Jungimas sukuriant nauj ą fondą 
(sujungimas) 
A B 
Po jungimo 
pasibaigsiantis 
fondas Po jungimo 
veiksiantis  
fondas Jungimas absorbavimo b ūdu 
(prijungimo schema)  
 
Pasiūlytai koncepcijai iš esm ės pritarė visų kategorij ų suinteresuotosios šalys. Ta čiau buvo 
išsakytas tam tikras susir ūpinimas investuotoj ų apsauga d ėl siūlomų investuotoj ų teisių. Todėl 
poveikio vertinime išan alizuotos dvi galimyb ės: 
1) informacija apie fond ų jungimą teikiama tik po jungimo pasibaigsian čio fondo 
investuotojams; 
2) informacija apie fond ų jungimą teikiama tiek po jungimo pasibaigsian čio, tiek po jungimo 
veiksiančio fondų investuotojams. 
Poveikio analiz ės išvada – n ė viena iš ši ų galimybi ų nėra visiškai tinkama tiek vertinant pagal 
veiksmingum ą, tiek pagal investuotoj ų apsaugą. Pritaikius pirm ąją galimyb ę labiausiai 
sumažėtų administracin ės fondų išlaidos, bet kilt ų tam tikrų investuotoj ų apsaugos problem ų, 
pritaikius antr ąją – sumažėtų investuotoj ų apsaugos rizika, bet ji pernelyg sud ėtinga. Atliekant 
analizę nustatyta, kad naudingiausia b ūtų pasirinkti abiej ų galimybi ų derinį. Tai galėtų reikšti, 
kad informacija b ūtų sistemingai teikiama po jungimo pasibaigsian čio fondo investuotojams, 
o tam tikrais atvejais – ir po jungimo veiksian čio fondo investuotojams. Pavyzdžiui, 
rekomenduojama, kad už sprendim ą dėl fondų jungimo pasi ūlymo atsakinga prieži ūros 
institucija įvertintų galimą jungimo poveik į po jungimo veiksian čio fondo investuotojams ir 
nuspręstų, kad prireikus šie inve stuotojai taip pat gaut ų informacij ą.  
b) Turto telkimas  
BKPV ataskaitoje nurodyti du galimi telkimo metodai: subjekt ų telkimas pla čiąja prasme ir 
finansuojan čiųjų bei finansuojam ųjų subjektų (angl. master-feeder ) struktūros. Šios s ąvokos 
grafiškai pavaizduotos toliau. (Toliau schemoje X – finansuojamasis subjektas, Y – finansuojantysis subjektas.) 
Parengiamajame projekte bendrais bruožais pa teikti KIPVPS direktyvos pakeitimai, b ūtini 
subjektų telkimo sistemai sudaryti. Remiantis pr eliminariu poveikio ve rtinimu, parengiamojo 
projekto pasi ūlymuose didžiausias d ėmesys skiriamas finansuojan čiųjų ir finansuojam ųjų 
subjektų struktūroms. Siūlomą sistemą respondentai įvertino kaip gana nelanks čią. Dauguma 
respondent ų palaikė atrinkto subjekt ų telkimo metodo galimyb ę. Tačiau buvo ir respondent ų, 
kurie paragino Komisij ą apsvarstyti galimyb ę įvesti subjekt ų telkimo pla čiąja prasme sistem ą. 
Todėl poveikio analiz ė
je didžiausias d ėmesys skirtas šioms galimyb ėms: 
1) leisti telkti subjektus pla čiąja prasme; 
LT 7   LT 2) leisti įgyvendinti finansuojan čiųjų ir finansuojam ųjų subjektų struktūras. 
 X A
Y α X C X D 
Y β Y γ 20%20%
30% 50 % 
20% 
50% 50%60%X BSubjektų telkimas pla čiąja prasme 
X 
Y α Y β Y γ Finansuojan čiųjų ir finansuojam ųjų 
subjektų struktūros schema 
(iki) 100 % 
(iki) 100 % (iki) 100 % 
Galimybė telkti subjektus pla čiąja prasme gal ėtų būti labai naudinga sektoriaus dalyviams. 
Galimybė lanksčiai keisti finansuojan čiųjų fondų sudėtį galėtų sudaryti s ąlygas fond ų 
steigėjams savo fondus pritaikyti prie kintan čių tendencij ų ir investuotoj ų poreikių. Tačiau, 
Komisijos nuomone, pritaikyti ši ą galimybę būtų lygu sušvelninti galiojan čias KIPVPS fond ų 
fondų reglamentavimo nuostatas8. Šių diversifikacijos reikalavim ų sušvelninimas gal ėtų turėti 
didelių nenumatyt ų pasekmi ų investuotojams. Tod ėl poveikio vertinimo analiz ėje daroma 
išvada, kad reik ėtų suteikti pirmenyb ę paprastos finansuojan čiųjų ir finansuojam ųjų subjektų 
struktūros galimybei tiek atsižvelgiant į veiksmingum ą, tiek į investuotoj ų apsaugą. 
3.3. Organizacinio nelankstumo problemos sprendimas 
Valdymo įmonės pasas  
Parengiamajame projekte bandyta rasti pusiausvyr ą tarp visapusiško valdymo įmonės paso 
(VĮP) ir prieži ūros problem ų. Į siūlomą sistemą įtrauktos nuostatos siekiant minimaliai 
sukonkretinti fondo buvein ę ir sustiprinti prieži ūros institucij ų bendradarbiavimo 
mechanizmus.  
Kitaip nei kit ų keturių klausim ų atveju, konsultacijo je pagal parengiam ąjį projektą 
respondent ų nuomonės dėl pasiūlymo buvo gana skirtingos. Sekt oriaus respondentai išreišk ė 
nusivylim ą dėl siūlomos paso taikymo srities. Kit ų, daugiausia nacionalini ų valdžios 
institucijų, manymu, si ūlomoje koncepcijoje aiškiai neapibr ėžta atitinkam ų priežiūros 
institucijų atsakomyb ė. Atsižvelgiant į konsultacijos metu iškeltus svarbiausius klausimus, 
poveikio analiz ėje didžiausias d ėmesys sutelktas į šias galimybes: 
1) išlaikyti status quo  (t. y. nieko nedaryti); 
2) VĮP taikyti fondams, kurie turi  juridinio asmens status ą, ir išplėsti jo taikym ą fondams, 
kurie neturi juridini o asmens statuso;  
3) VĮP taikyti fondams, kurie turi  juridinio asmens status ą. 
                                                 
8 Fond ų fondas yra fondas, kurio portfel į daugiausia sudaro fondai (ir likvidumas). KIPVPS direktyvoje, 
be kita ko, nustatytos taisykl ės, kad KIPVPS fond ų fondas turi vis ų pirma laikytis įpareigojimo 
investuoti į bent 5 fondus. 
LT 8   LT Komisijos analiz ė parodė, kad neturint V ĮP sektoriuje iš ties ų mažėja su buveine susijusi ų 
funkcijų lankstumas ir galimyb ės taupyti l ėšas. Parengus parengiam ąjį projektą didžiausios 
pastangos dedamos siekiant sumo deliuoti nuostatas, kuriose neb ūtų reguliavimo sprag ų, 
neapibrėžtumo arba per didel ės naštos, taip: 1) patikslinan t atitinkamai fondo ir valdymo 
įmonės priežiūros institucij ų atsakomyb ę, 2) sukuriant mechanizmus, kad b ūtų sudarytos 
sąlygos fondo prieži ūros institucijai ir depozitoriumui steb ėti ir užtikrinti fondo buvein ėje 
galiojančių taisyklių vykdymą, 3) užtikrinant, kad valdymo įmonė ir jos prieži ūros institucija 
suteiktų visą reikiamą paramą fondo prieži ūros institucijai ir depozitoriumui. 
Pastangos modeliuojant veiksmingas nuostatas rodo, kad d ėl to: 
• valdymo įmonės, fondo prieži ūros institucijos, valdymo įmonės priežiūros institucijos, 
fondo administratoriaus ir depozitoriumo keitimasis informacija b ūtų intensyvus, o 
ataskaitų teikimo įpareigojimai – dideli, 
• liktų daug abejoni ų dėl atitinkamos atsakomyb ės – fondo prieži ūros institucija ir 
depozitoriumas smarkiai priklausyt ų nuo to, kad savo įpareigojimus vykdyt ų valdymo 
įmonė ir valdymo prieži ūros institucija. Susir ūpinimą kelia tai, kad paskatos ir atsakomyb ė 
nebūtų tinkamai paskirstytos, 
• ir toliau likt ų taisyklių vykdymo užtikrinimo problem ų, visų pirma kiek tai susij ę su 
fondais, kurie neturi juridinio asmens  statuso. Kadangi jie yra vienintel ė KIPVPS forma 
13-oje valstybi ų narių, ekonominis valdymo įmonės paso poveikis fondams, kurie turi 
juridinio asmens status ą, turėtų būti nedidelis. 
Todėl poveikio vertinime daroma išvada, kad nuostatos, kuri ų reikėtų VĮP įgyvendinti, b ūtų 
susijusios su didele biurokratija ir didel ėmis administracin ėmis išlaidomis. Jas pritaikius 
priežiūros rizika, susijusi su tarpvalstybiniu fond ų valdymu, neb ūtų visiškai pašalinta. 
Laikomasi nuomon ės, kad galimi tr ūkumai pranoksta numatom ą naudą. Todėl Komisija si ūlo 
direktyvos nuostat ų šiuo klausimu nekeisti ir išlaikyti status quo , kai fond ų valdytojai 
tarpvalstybiniu pagrindu fondus  valdo suteikdami specialius įgaliojimus. Komisija ketina 
prašyti Europos vertybini ų popierių rinkos prieži ūros institucij ų komiteto konsultacij ų dėl 
saugių, veiksming ų ir ekonomišk ų sprendim ų sprendžiant prieži ūros ir rizikos valdymo 
problemas. 
3.4. Supaprastinto prospekto neveiksmingumo problemos sprendimas   
Pagrindin ė informacija investuotojams  
BKPV pateiktas galim ų pakeitim ų, susijusių su supaprastinto prospekto (kur į kai kas laiko 
painiu) apimtimi, turiniu ir net pavadinimu, s ąrašas. Juo remiantis parengiamajame projekte 
pateikta nauja informacijos atskleidimo investuotojams koncepcija – pagrindin ės informacijos 
investuotojams (PII) s ąvoka. Projekte si ūloma sąžiningos, aiškios ir neklaidinan čios 
informacijos rinkinio id ėja. Siūlomai sistemai suinteresuotosios šalys iš esm ės pritarė. Vis 
dėlto respondentai pateik ė skirtingų nuomoni ų dėl to, kad pasi ūlyme nereikalauta, kad PII 
būtų pateikiama vienu dokumentu. Tod ėl analizėje didžiausias d ėmesys skirtas ši ų dviejų 
galimybių poveikiui: 
1) PII pateikiama susijusiais blokais, neb ūtinai viename dokumente; 
2) PII pateikiama viename atskirame dokumente. 
LT 9   LT Pritaikius susijusi ų blokų koncepcij ą būtų galima lanks čiau pateikti informacij ą. Tuomet b ūtų 
įmanoma atskleidžiam ą informacij ą pritaikyti prie konkretau s investuotojo ir (arba) 
naudojam ų paskirstymo kanal ų ir metod ų. Vis dėlto investuotojams tikriausiai b ūtų 
paprasčiau naudotis vienu dokumentu. Jie taip pat gal ėtų palyginti skirtingus produktus. Ši 
galimybė lyginti fondus vidutiniu laikotarpiu tur ėtų paskatinti konkurencij ą ir kartu daryti 
spaudimą mažinti kainas (mokes čius). Be to, atsižvelgiant į taisyklių taikymo s ąnaudas, 
prisitaikyti prie susijusi ų informacijos blok ų koncepcijos se ktoriui kainuot ų brangiau. Taigi 
vieno atskiro dokumento galimyb ė geriau atitin ka investuotoj ų apsaugos ir veiksmingumo 
tikslus.  
4. SIŪLOMŲ PRIEMONI Ų PAKETAS  
Todėl poveikio vertinime rekomenduojama imtis veiksm ų siekiant: 
(1) iš esmės supaprastinti pranešim ų teikimo tvark ą, 
(2) palengvinti fond ų jungimo s ąlygas, 
(3) leisti įgyvendinti finansuojan čiųjų ir finansuojam ųjų subjektų (telkimo) strukt ūras; 
(4) išsamiai pertvarkyti supaprastint ą prospektą. 
Ekonomin ė nauda, kurios reik ėtų tikėtis įgyvendinus si ūlomas priemones, b ūtų tiek statiška – 
sektoriaus atstov ų ir investuotoj ų sutaupytos l ėšos, tiek dinamiška – su konkurencija ir 
didesniu našumu susij ę privalumai. Tiesiogiai padid ėjus veiksmingumui kasmet galima b ūtų 
sutaupyti kelis milijardus eur ų, kurie laipsniškai atsidurt ų investuotoj ų rankose – iš dalies d ėl 
geresnių rezultatų (dėl mažesni ų fondų sąnaudų) ,  i š  d a l i e s  d ėl mažesni ų mokesčių, kurie 
mažėtų padidėjus konkurencijai ir atsiradus galimybe i investuotojams lyginti fondus. D ėl 
didesnio lankstumo orga nizuojant ir vykdant fond ų veiklą ir dėl paprastesni ų procedūrų turėtų 
atsirasti nauj ų verslo galimybi ų ir mažėjant administracinei naštai did ėti fondų sektoriaus 
konkurencingumas, palyginti su kit ų produktų ir rinkų. Labiau integravus investicini ų fondų 
rinką, Europos investuotojai taip pat tur ės didesnį geresnių rezultatų pasiekian čių fondų 
pasirinkim ą. Išlaikant didel ę investuotoj ų apsaugą, kurią jau dabar užtikrina KIPVPS, did ės jų 
patrauklumas tiek Europos S ąjungoje, tiek už jos rib ų. Ilgainiui d ėl šio teigiamo poveikio 
padidės ekonomikos veiksmingumas bei konkuren cingumas ir kartu bus sudarytos s ąlygos 
įvykdyti Lisabonos strategijos tikslus šiame svarbiame sektoriuje. 
LT 10   LT  
Priedas. Glausta poveikio vertinimo analiz ės apžvalga  
(Pageidautinos galimyb ės paryškintos.) 
 Poveikis  Naudinga  
Galimybės investuoto
jo 
apsaugai veiksming
umui  rinkos integracijai  
Pranešim ų teikimas     
(Prekybos tvarkos) ex ante patikra  + - ne 
Nuolatiniai ex post patikrinimai  +/≈ + taip 
Fondų jungimas     
Informacija tik po jungimo pasibaigsian čio 
fondo investuotojams  - + taip 
Informacija visiems investuotojams¹  + - ne 
Subjektų telkimas     
Leisti telkti subjektus pla čiąja prasme  - +/- taip 
Leisti įgyvendinti finansuojan čiųjų ir 
finansuojam ųjų subjektų struktūras + + taip 
Valdymo įmonės pasas (V ĮP)    
Nieko nedaryti²  +/- - ne 
VĮP fondams, kurie turi juridinio asmens 
statusą ir kurie jo neturi  -- ≈ taip 
VĮP taikyti fondams, kurie turi juridinio 
asmens status ą - - taip 
Supaprastintas prospektas     
PII teikiama susijusiais blokais  +/- - ne 
PII pateikiama viename atskirame 
dokumente  + + taip 
¹ Tik tam tikrais atvejais.   
² Nors ši galimyb ė neatrodo akivaizdžiai geresn ė, atlikus analiz ę nustatyta dideli ų kitų dviejų 
galimybių įgyvendinamumo problem ų. 
Vertinimas: + – teigiamas; - – neigiamas; ≈ – neutralus.