P6_TA(2006)0203
Geresnė teisėkūra 2004 m.: subsidiarumo principo taikymas
Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnės teisėkūros 2004 m.: subsidiarumo principo taikymas.
12-oji metinė ataskaita (2005/2055(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas į2002 m. birželio 5 d. Komisijos komunikatą dėl poveikio vertinimo (KOM(2002)0276),
—atsižvelgdamas į2002 m. birželio 5 d. Komisijos komunikatą dėl veiksmų plano „Reglamentavimo
aplinkos supaprastinimas ir gerinimas“ (KOM(2002)0278),
—atsižvelgdamas į2003 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susi-
tarimą dėl geresnės teisėkūros (1),
—atsižvelgdamas įsavo 2004 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl Bendrijos teisėkūros ir konsultavimosi
procedūros poveikio vertinimo (2),
—atsižvelgdamas į2004 m. lapkričio 25-26 d. Konkurencijos tarybos išvadas,
—atsižvelgdamas į2005 m. kovo 16 d. Komisijos komunikatą „Reglamentavimo gerinimas augimui ir
užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“ (KOM(2005)0097),
—atsižvelgdamas į2005 m. kovo 21 d. Komisijos ataskaitą „Geresnė teisėkūra 2004 m.“ (KOM(2005)
0098),
—atsižvelgdamas į2005 m. birželio 15 d. Europos Komisijos poveikio vertinimo gaires ir jų priedus (SEK
(2005)0791),
—atsižvelgdamas į2005 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Teisės aktų leidėjams pateiktų teisės aktų
pasiūlymų atrankos rezultatai“ (KOM(2005)0462),
—atsižvelgdamas į2005 m. rugsėjo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones
dėl„Geresnės teisėkūros“ ir„Kaip patobulinti ES teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą“ (3),
—atsižvelgdamas į2005 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Dėl ES bendros metodologijos, skirtos
apskaičiuoti teisės aktų nustatytas administracines išlaidas“ (KOM(2005)0518),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2006 m. Komisijos teisės aktų leidybos ir
darbo programos (4),
—atsižvelgdamas įSutartį dėl Konstitucijos Europai,
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įTeisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0082/2006),
A. kadangi minėtame komunikate dėl reglamentavimo gerinimo augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje
skatinti Komisija nustato aiškų ryšįtarp Lisabonos tikslų įgyvendinimo ir geresnio reglamentavimo,
B. kadangi sukurti skaidrią ir aiškią, veiksmingą ir aukštos kokybės reglamentavimo aplinką turėtų būti svar-
biausias Europos Sąjungos politikos tikslas,
C. kadangi reglamentavimo aplinka, kurioje veikia įmonės, yra jų konkurencingumą, tvarų augimą ir, be to,
jųdarbo vietų kūrimo galimybes sąlygojantis veiksnys,2006 12 7 C 297 E/128 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 16 d., antradienisLT
(1) OL C 321, 2003 12 31, p. 1.
(2) OL C 104 E, 2004 04 30, p. 146.
(3) OL C 24, 2006 1 31, p. 39 ir p. 52.
(4) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0524.
D. kadangi kuriant naujus ir paprastinant esamus teisės aktus, poveikio vertinimas galėtų padėti geriau
nustatyti teisės aktų socialinį, ekonominį poveikį ir jų poveikį aplinkai bei sveikatai ir galėtų padėti
mažinti administracinę naštą, kuri trukdo Europos verslo, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), konku-
rencingumui,
E. kadangi Europos teisės aktų leidėjų reputacija tarp ES piliečių ir verslininkų galėtų būti daug geresnė,
ypač todėl, kad teisės aktai, kurie dažnai yra sudėtingų politinių kompromisų rezultatas, nėra aiškūs ir
valstybės narės negali arba nenori jų tinkamai taikyti,
F. kadangi, rengdama teisės aktų projektus, Komisija suteikia galimybę konsultacijų metu ir įvairiose darbo
grupėse pareikšti nuomonę kai kurioms suinteresuotoms šalims, bet kadangi šiųkonsultacijų turinys,
dalyviai ir būdas, kaip Komisija atsižvelgia įjųrezultatus, nėra pakankamai skaidrūs,
G. kadangi minėtoje 2004 m. balandžio 20 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pareiškė esąs iš esmės
teigiamai nusiteikęs panaudoti poveikio vertinimą ES, siekiant pagerinti teisėkūrą, ir kadangi Taryba ir
Komisija daugelyje dokumentų pabrėžė poveikio vertinimo svarbą,
H. kadangi Komisijos poveikio vertinimas atliekamas ne nuosekliai naudojant tą pačią metodologiją ir todėl
jo kokybė nevienoda ir kadangi poveikio vertinimas dažnai panašesnis įpasiūlymo pagrindimą, nei įtikrą
poveikio vertinimą,
I. kadangi vis daugiau įgyvendinančių (arba antrinių) teisės aktų priimama pagal komitologijos procedūrą,
kai Parlamentas deramai nekontroliuoja šio proceso arba neatliekamas teisės aktų poveikio vertinimas,
J. kadangi teisėkūra iš dalies yra mokymosi procesas, kai galima pasimokyti iš padarytų klaidų; kadangi
teisės aktų poveikis nėra pakankamai skaidrus ir kadangi Komisijos pranešimų dėl Bendrijos teisės aktų
įgyvendinimo pagrindas yra tik jų įgyvendinimas valstybėse narėse, jie neleidžia suprasti, ar praktiškaitaikant teisės aktus pasiekiami nustatyti tikslai,
1. pabrėžia, kad visi priimami Bendrijos teisės aktai turėtų visiškai atitikti subsidiarumo ir proporcingumo
principus;
2. pritaria siekiui tobulinti Europos teisėkūrą, kad ji padėtų skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, pabrėžia,
kad būtinos integruotos ir nuoseklios su vadinamuoju geresniu reglamentavimu susijusios iniciatyvos, kuriosremtų tris Lisabonos strategijos ramsčius, jei yra rinkos nesklandumų; pabrėžia, kad geresnio reglamentavimo
iniciatyvos turi būti įgyvendinamos skaidriai ir demokratiškai;
3. skatina atitinkamais principais pagrįstų įstatymų leidybą, kai daugiau dėmesio skiriama kokybei, o ne
kiekybei; mano, kad diskusijos dėl geresnio reglamentavimo —tai priemonė, padedanti suvokti teisėkūrą
kaip procesą, skirtą aiškiai apibrėžtiems politikos tikslams siekti, įpareigojant ir įtraukiant visas suinteresuotas
šalis įvisas šio proceso grandis nuo rengimo iki vykdymo;
4. pataria išbandyti geresnio reglamentavimo programą tam tikrose srityse ir detaliai ją įvertinti prieš
pradedant įgyvendinti platesniu mastu; mano, kad Lamfalussy procedūros taikymo finansų rinkas reglamen-
tuojančių teisės aktų leidybos procese patirtis ir ypač reguliuotojų ir rinkos dalyvių dialogas —naudingas
pavyzdys, kaip galima išbandyti dinamišką teisėkūros procesą;
5. mano, kad Lamfalussy procedūra yra naudinga; mano, kad lemiamą vaidmenį turės priežiūros metodų
sujungimas; pritaria 3 lygmens komitetų atliktam darbui šiuo klausimu ir remia prašymą dėl tinkamų prie-
monių rinkinio; mano, kad konsultantams suteikta teisė lanksčiai veikti galėtų padėti sumažinti techninių
aspektų, apsunkinančių teisės aktų leidybą, naštą ir sukurti dinamiškai rinkai tinkamesnes taisykles; tačiau
pabrėžia, kad tai jokiu būdu neleidžia atsisakyti politinės atsakomybės dėl galutinių aptariamų teisės aktų
tikslų siekimo; primygtinai reikalauja, kad teisės aktų leidėjai atidžiai stebėtų šį procesą, ir pakartoja, kad turi
būti visokeriopai paisoma Parlamento teisės aktų leidybos galių;2006 12 7 C 297 E/129 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 16 d., antradienisLT
6. pažymi, kad reikia vertinti visų teisėkūros pasiūlymų poveikį, kaip nustatyta minėtoje 2004 m. balan-
džio 20 d. rezoliucijoje, pvz., tiesioginis socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos aspektų pasekmių plana-
vimas ir politikos sričių alternatyvų, kurių gali imtis teisės aktų leidėjas, planavimas;
7. mano, kad jei Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto projekto vienos arba daugiau valstybių narių
prašymu, tai turėtų būti paminėta;
8. pabrėžia, kad 2005 m. birželio mėnesį paskelbtas Komisijos atliktas poveikio vertinimas turi turėti
aiškias gaires ir struktūrą siekiant jas nedelsiant vienodai įgyvendinti visuose Generaliniuose direktoratuose;
9. pritaria minčiai, kad poveikio vertinimas būtų atliekamas parengiamuoju etapu, tačiau įspėja, kad tai
negali pakeisti politinių debatų apie teisės aktų projektų privalumus ir trūkumus; pabrėžia, kad vartotojų,
įmonių ir piliečių interesų negalima paversti vien tik išlaidų ir gautos naudos analize; mano, kad teisės aktai
turi būti vykdomi pačioms institucijoms prisiimant visišką atsakomybę, atsižvelgiant įjųpolitinius priori-
tetus; prašo užtikrinti visišką skaidrumą parengiamuoju etapu, pagrįsti siekiamus rezultatus ir prireikus toliau
tikslinti detales; primygtinai reikalauja laikytis bendrų gairių, remiantis trimis Lisabonos strategijos ramsčiais;
taip pat primygtinai reikalauja skirti atitinkamą biudžetą;
10. pabrėžia, kad Komisija, aiškiau ir vadovaudamasi tiksliomis gairėmis, įpoveikio vertinimą turėtų
įtraukti skyrių apie teisės aktų nebuvimo pasekmes, negautos naudos požiūriu, ypač kai tai susiję su sveikata,
gerove ir tvarumu; primygtinai reikalauja, kad ji, atlikdama poveikio vertinimą, taip pat kuo greičiau turiįdiegti savo sukurtą metodą, skirtą apskaičiuoti administracines išlaidas; pažymi, kad toks metodas reika-
lingas siekiant sužinoti išlaidas, susijusias su teisės aktų taikymu ir įgyvendinimu; mano, kad galutinė meto-
dologija turėtų būti įtraukta įpoveikio vertinimą vėliausiai iki 2006 m.;
11. mano, kad, Komisijai siekiant vienodai taikyti poveikio vertinimą, būtina, jog jo kokybė būtų pateikta
nepriklausomai vertinti; nesvarstys pasiūlymų, jeigu prie jų nebus pridėtas nepriklausomai išnagrinėtas
poveikio vertinimas, nebent išimties tvarka Parlamentas netaikytų šio reikalavimo atskirais atvejais;
12. norėtų, kad vadinamasis geresnis reglamentavimas būtų visuotinis, vyktų visapusiškai bendradarbiau-
jant Parlamentui, Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms, ir kad būtų konsultuojamasi su visomis suinte-
resuotomis šalimis, siekiant įtraukti piliečius, kurie kai kuriose valstybėse narėse neseniai išreiškė savo nepasi-
tikėjimą Europos projektu; siūlo daugiau prisidėti konsultavimosi procese dalyvaujantiems vartotojams ir
darbuotojams;
13. pabrėžia, kad konsultavimasis su suinteresuotomis šalimis parengiamuoju etapu skiriasi nuo derybų su
jomis vykstant teisės aktų leidybos procesui, ir nerimauja dėl Komisijos polinkio prieš pateikiant teisėkūros
pasiūlymus vesti dvišales derybas su kiekviena valstybe nare, o tai kartais sąlygoja atsitiktines, nenuoseklias ir
viena kitai prieštaraujančias nuostatas, atskiroms valstybėms narėms taikomas išimtis, ir taip yra iškraipomosvienodos galimybės;
14. mano, jog teisės akto ir poveikio vertinimo rengimo metu būtina, kad suinteresuotoms šalims būtų
suteikta galimybė ir pakankamai laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija informuotų suinteresuotas šalis
apie tai, kaip pasiūlyme buvo atsižvelgta įjųnuomonę; todėl mano, kad Komisija, viešai prieinamoje
duomenų bazėje skelbdama suinteresuotų šalių nuomonę ir poveikio vertinimą, turi laikytis ypatingo skai-
drumo;
15. pažymi, kad daug įgyvendinančių teisės aktų priimama pagal komitologijos procedūrą; mano, kad
tokie teisės aktai turi atitikti tokius pačius kokybės reikalavimus, kaip ir įgyvendinami teisės aktai, todėl bus
atliekamas ir jų poveikio vertinimas, kai tik bus sukurta reikiama vertinimo metodika ir priemonės;2006 12 7 C 297 E/130 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 16 d., antradienisLT
16. yra įsitikinęs, kad jei Parlamento teisės aktų leidybos galios bus pripažįstamos komitologijos procedū-
roje, jis bus daugiau linkęs sutelkti dėmesį į bendruosius principus ir paremti teisės aktų leidybos supaprasti-
nimą ir naujoves;
17. pakartoja, kad Parlamentas ir Taryba taip pat gali taikyti poveikio vertinimą jųsiūlomiems svarbiems
Komisijos pasiūlymų pakeitimams ir pabrėžia, kad toks poveikio vertinimas naudingas tik tada, jei naudo-
jama ta pati metodologija, kaip ir Komisijos;
18. ragina Tarybą ir Komisij ą, konsultuojantis su kitomis institucijomis, artimiausiu metu sukurti poveikio
vertinimo taikymo Europos politikos procese Bendrijos procedūrą ir metodą ir iki 2006 m. rugsėjo mėn.
pasiekti konkrečių susitarimų;
19. perspėja, kad kuriant vadinamojo geresnio reglamentavimo metodus turėtų būti atsižvelgiama įParla-
mento, Tarybos ir Komisijos galių pusiausvyrą ir jų atliekamus vaidmenis; norėtų, kad Parlamentas, remda-
masis ankstesne patirtimi, įneštų prasmingą, puikiai derantį indėlį; pabrėžia, kad būtina politiškai remti teisė-
kūros proceso naujoves;
20. mano, kad labai specializuotus teisės aktus drauge rengiantiems leidėjams neturėtų būti leidžiama
nukrypti nuo demokratiško teisėkūros proceso, bet jie turėtų būti skatinami sutelkti dėmesį į esminius politi-
nius principus ir tikslus ir įtai, kaip juos būtų galima įgyvendinti praktiškai, pakeičiant įsakmų metodą atsa-
kingo dalyvavimo metodu, naudojantis reguliavimo institucijų, kurios taiko teisės aktus, praktine patirtimi irkompetencija;
21. ragina valstybes nares keistis poveikio vertinimo taikymo patirtimi ir tokius vertinimus taikyti savo
teisės aktams;
22. pritaria aktyvesniam valstybinių parlamentų dalyvavimui Komisijos darbo programoje, tačiau priešta-
rauja atsitiktiniam pasiūlymų atrankos ir atmetimo remiantis subsidiarumu ir proporcingumu metodui; reika-
lauja, kad visuose naujuose teisės aktų pasiūlymuose būtų išvardyti galiojantys atitinkamos srities teisės aktai
ir paaiškinta, kaip naujieji teisės aktai bus įtraukti įtąsistemą; prašo, kad Tarybai ir Parlamentui būtų
pateiktos skirtingos alternatyvos ir nuodugni pasekmių analizė, kurią rengiant būtų atsižvelgta įpiliečių
lūkesčius, tris Lisabonos strategijos ramsčius, išlaidas ir administracinę naštą, ypač tenkančią MVĮ;
23. siekdamas garantuoti vienodą teisės aktų leidybos sistemą visoje ES, ragina Komisiją užtikrinti, kad
Taryba jos nepažeistų įvairiomis atskiroms valstybėms narėms taikomomis išimtimis;
24. ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie galiojančio teisės akto poveikį ne vėliau kaip praėjus trejiems
metams nuo naujo teisės akto įsigaliojimo; yra itin susidomėjęs, ar įgyvendinant teisės aktą buvo pasiektas
pradinis tikslas, koks teisės akto poveikis atitinkamo sektoriaus tarptautiniam konkurencingumui, taip pat
koks jo poveikis įvairiems konkuruojančių šalių reglamentams (ar jų nebuvimui) ir kaip teisės akto laikomasi
praktikoje; taip pat ragina Komisij ąreguliariai kritiškai ištirti poveikio vertinimo kiekybinius rezultatus
siekiant sužinoti, ar naudojama metodika padeda sudaryti patikimas prognozes, ir pranešti rezultatus Parla-mentui;
25. pabrėžia būtinybę, kad Parlamentas, o ypač atsakingas pranešėjas, aktyviau stebėtų, kaip Europos teisės
aktai įgyvendinami valstybėse narėse, ir naudotųsi esamu Europos Parlamento ir nacionalinių ir (arba) regio-
ninių parlamentų tinklu;
26. mano, kad EB teisės aktų perkėlimas įvalstybių narių nacionalinę teisę turėtų būti atidžiai ir aktyviai
stebimas, kad būtų išvengta skirtingo aiškinimo ir idealizavimo; norėtų, kad Komisija kartu su konsultantais
ir ekspertų grupėmis ES ir nacionaliniu lygmeniu atliktų aktyvų vaidmenį perkeliant teisės aktus, kadangi
išankstinė galimų sunkumų analizė galėtų padėti įmonėms išvengti vilkinimo ir nereikalingų keblumų; siūlo,
kad Parlamentas, glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionaliniais partneriais, turėtų sukurti atitinkamą perkė-
limo stebėsenos procedūrą;2006 12 7 C 297 E/131 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 16 d., antradienisLT
27. pripažįsta, kad atvirasis koordinavimo metodas (AKM) yra svarbi Lisabonos strategijoje numatyta poli-
tikos priemonė; pabrėžia, kad negalima manyti, jog šis metodas panaikins būtinybę plėsti formalų koordina-
vimą ir bendrąsias politikos priemones šiuo atveju; reikalauja, kad Europos Parlamentas būtų išsamiai infor-
muojamas apie AKM taikymo praktiką ir ragina Komisij ąpateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas šis
metodas; primygtinai reikalauja, kad AKM netaptų lygiagrečia, neskaidria teisėkūros procedūra, kuri pažeistų
EB sutartyje numatytas procedūras ir keltų pavojų parlamentinei kontrolei;
28. paveda Pirmininkui šiąrezoliuciją perduoti Tarybai ir Komisijai.
P6_TA(2006)0204
Vidaus rinką reglamentuojančių galiojančių teisės aktų įgyvendinimas, pasekmės ir
poveikis
Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinką reglamentuojančių galiojančių teisės aktų įgyvendi-
nimo, pasekmių ir poveikio (2004/2224(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos 2002 m. birželio 5 d. komunikatą dėl poveikio įvertinimo (KOM(2002)
0276),
—atsižvelgdamas įKomisijos 2002 m. birželio 5 d. komunikatą dėl veiksmų plano „Reglamentavimo
aplinkos paprastinimas ir gerinimas“ (KOM(2002)0278),
—atsižvelgdamas į2002 m. gruodžio 11 d. dėl Komisijos komunikatą dėl geresnės Bendrijos teisės
taikymo stebėsenos (KOM(2002)0725),
—atsižvelgdamas įParlamento, Tarybos ir Komisijos 2003 m. gruodžio 16 d. sudarytą Tarpinstitucinį susi-
tarimą dėl geresnės teisės aktų leidybos (1),
—atsižvelgdamas įsavo 2004 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl Bendrijos teisės aktų ir konsultavimosi
procedūros įtakos (2),
—atsižvelgdamas įKonkurencijos tarybos 2004 m. lapkričio 25 ir 26 d. išvadas,
—atsižvelgdamas įKomisijos 2005 m. kovo 16 d. komunikatą „Reglamentavimo gerinimas augimui ir
užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“ (KOM(2005)0097),
—atsižvelgdamas įKomisijos 2005 m. kovo 21 d. ataskaitą „Geresnė teisėkūra 2004 m.“ (KOM(2005)
0098),
—atsižvelgdamas įKomisijos 2005 m. birželio 15 d. poveikio įvertinimo gaires ir jų priedus (SEC(2005)
0791),
—atsižvelgdamas į2005 m. rugsėjo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones
dėl„Geresnės teisėkūros“ ir„Kaip patobulinti ES teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą“ (3),
—atsižvelgdamas į2005 m. sausio 27 d. antrąją Komisijos vidaus rinkos strategijos 2003-2006 m. įgyven-
dinimo ataskaitą(KOM(2005)0011),2006 12 7 C 297 E/132 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 16 d., antradienisLT
(1) OL C 321, 2003 12 31, p. 1.
(2) OL C 104 E, 2004 4 30, p. 146.
(3) OL C 24, 2006 1 31, p. 39 ir p. 52.