EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2018 06 12 COM(2018) 390 final 2018/0210(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014

{SEC(2018) 276 final}

{SWD(2018) 295 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS Šiame pasiūlyme nustatyta taikymo pradžios data – 2021 m. sausio 1 d. Pasiūlymas teikiamas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Šio pasiūlymo tikslas – sukurti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą (EJRŽF) 2021–2027 m. To fondo tikslas – skirti Sąjungos biudžeto finansavimą siekiant paremti bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), Sąjungos jūrų politiką ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus vandenynų valdymo srityje, ypač atsižvelgiant į 2030 m. Darnaus vystymosi darbotvarkę. Toks finansavimas itin svarbi darnios žuvininkystės ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, aprūpinimo maistu tiekiant jūros gėrybes, tvarios mėlynosios ekonomikos augimo ir sveiko, saugaus, švaraus ir darnaus jūrų ir vandenynų valdymo sąlyga. Kaip pasaulio vandenynų valdymo veiksmų dalyvei ir penktajai didžiausiai jūros gėrybių gamintojai pasaulyje Sąjungai tenka didelė atsakomybė apsaugant, išsaugant ir tausiai naudojant vandenynus ir jų išteklius. Jūrų ir vandenynų išsaugojimas iš tiesų itin svarbus atsižvelgiant į sparčiai didėjantį pasaulio gyventojų skaičių. Jis taip pat atitinka Sąjungos socialinius ekonominius interesus: tvari mėlynoji ekonomika skatina investicijas, darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas; užtikrinamas energetinis saugumas pasitelkiant vandenynų energiją. Be to, saugios jūros ir vandenynai yra būtini norint veiksmingai vykdyti sienų kontrolę ir pasaulio lygmeniu kovoti su nusikaltimais jūroje, taip išsklaidant piliečių susirūpinimą dėl saugumo. Šiems prioritetams reikalinga Sąjungos finansinė parama iš EJRŽF. Tokia parama bus papildoma skiriant specialų finansavimą Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai, tausios žvejybos partnerystės susitarimams (TŽPS) ir Sąjungos narystei regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) ir kitose tarptautinėse organizacijose, taip padedant Sąjungai užtikrinti žuvininkystės ir jūrų sektorių politikos vykdymą. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šio pasiūlymo tikslas – padėti pasiekti BŽP tikslus, skatinti Sąjungos jūrų politikos įgyvendinimą ir stiprinti tarptautinį vandenynų valdymą. Turint omenyje tai, kad su vandenynų erdve susiję iššūkiai ir galimybės yra tarpusavyje susijusios ir reikia jas nagrinėti kaip visumą, tos sritys turėtų būti glaudžiai susijusios. 2018 m. gegužės 2 d. patvirtintame Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) nustatyta biudžeto sistema BŽP ir jūrų politikai finansuoti. Be to, 2018 m. gegužės 29 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Bendrųjų nuostatų reglamento, kad pagerintų koordinavimą ir suderintų pasidalijamojo valdymo fondų (toliau – fondai) paramos įgyvendinimą siekiant pagrindinio tikslo nuosekliai supaprastinti politikos vykdymą. Tos bendrosios nuostatos taikomos pasidalijamojo valdymo EJRŽF daliai. Fondais siekiama papildomų tikslų taikant tokį pat valdymo būdą. Taigi, Bendrųjų nuostatų reglamente nustatyti keli bendrieji tikslai ir bendrieji principai, kaip antai partnerystė ir daugiapakopis valdymas. Jame taip pat įtvirtinti bendri strateginio planavimo ir programavimo elementai, įskaitant nuostatas dėl partnerystės susitarimų, kurie turi būti sudaromi su kiekviena valstybe nare, ir apibūdinamas bendras požiūris į fondų orientavimą į veiklos rezultatus. Atitinkamai jame numatomos įgalinančios sąlygos, veiklos rezultatų peržiūra ir nuostatos dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo. Taip pat nustatomos bendrosios nuostatos, susijusios su tinkamumo finansuoti taisyklėmis, ir speciali finansinių priemonių, , bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonių „InvestEU“ ir finansų valdymo priemonių įgyvendinimo tvarka. Kai kurios nuostatos dėl valdymo ir kontrolės taip pat bendrai taikomos visiems fondams. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Pasiūlymas ir jo tikslai atitinka Sąjungos politiką, visų pirma aplinkos, klimato, sanglaudos, socialinę, rinkos ir prekybos politiką. Fondų, įskaitant EJRŽF, ir kitų Sąjungos programų papildomumas bus aprašytas partnerystės susitarime, kaip numatyta Bendrųjų nuostatų reglamente. Taikant tiesioginio valdymo principą bus kuriama EJRŽF sinergija ir papildomumas su kitais svarbiais Sąjungos fondais ir programomis. Jo lėšomis taip pat bus galima teikti finansavimą finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas, kaip numatyta „InvestEU“ reglamente. EJRŽF parama turėtų būti proporcingai naudojama rinkos nepakankamumui arba neoptimalios investavimo aplinkos problemoms spręsti, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo, ir pasižymėti akivaizdžia Europos pridėtine verte. Taip bus užtikrinta EJRŽF veiksmų ir Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių tarpusavio darna ir išvengta nepagrįsto konkurencijos iškreipimo vidaus rinkoje. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 42 straipsnis, 43 straipsnio 2 dalis, 91 straipsnio 1 dalis, 100 straipsnio 2 dalis, 173 straipsnio 3 dalis, 175 ir 188 straipsniai, 192 straipsnio 1 dalis, 194 straipsnio 2 dalis, 195 straipsnio 2 dalis ir 349 straipsnis. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymo nuostatos įgyvendinamos pasidalijamojo valdymo, tiesioginio valdymo ir netiesioginio valdymo sąlygomis, kaip numatyta Finansiniame reglamente. •Proporcingumo principas Siūlomos nuostatos atitinka proporcingumo principą, nes jos yra tinkamos, reikalingos ir nėra kitų mažiau ribojančių priemonių, kuriomis būtų galima įgyvendinti siekiamus politikos tikslus. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Į 2007–2013 m. Europos žuvininkystės fondo (EŽF) ex post vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta, kaip į pagrindinį poveikio vertinimo elementą siekiant įvertinti galimybę toliau teikti žvejybos sektoriui finansinę paramą po 2020 m. Ex post vertinimas grindžiamas konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, kurios vyko 2016 m. vasario–gegužės mėn. siekiant išsiaiškinti, ką plačioji visuomenė galvoja apie EŽF veiksmingumą ir efektyvumą. Pagrindinės rekomendacijos po 2020 m. – pagerinti finansavimo ir politikos tikslų ryšį su tausiu žuvų išteklių naudojimu ir aplinkos apsauga bei aplinkos ir gamtos išteklių stiprinimu kuo labiau sumažinant neigiamą poveikį jūros aplinkai. Taip pat pabrėžiamas poreikis laikytis labiau strateginio požiūrio padarant akvakultūrą konkurencingesnę ir padidinant gamybą ir geriau atsižvelgti į konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria mažos apimties priekrantės žvejybos įmonės. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Dėl programavimo laikotarpio po 2020 m. pagrindinis konsultavimosi renginys buvo EJRŽF suinteresuotųjų subjektų konferencija „Po 2020 metų. Parama Europos pakrantės bendruomenėms“, kuri vyko Taline 2017 m. spalio mėn. Renginyje dalyvavo 70 pranešėjų ir daugiau nei 300 dalyvių: suinteresuotieji subjektai turėjo galimybę padėti įvertinti finansinę paramą, kurią EJRŽF skiria BŽP ir Sąjungos jūrų politikai per 2014–2020 m. programavimo laikotarpį. Jie taip pat turėjo galimybę numatyti, kaip parama galėtų atrodyti po 2020 m. EJRŽF konferencijoje buvo įvairių suinteresuotųjų subjektų. Iš 300 dalyvių buvo daugiau nei 50 proc. valdžios institucijų atstovų, 12 proc. – pramonės atstovų, 11 proc. – NVO, 14 proc. – žvejybos asociacijų ir organizacijų ir 7 proc. – akademinės bendruomenės. EJRŽF ekspertų grupės nariams (valstybių narių administracinių institucijų atstovams) taip pat buvo sudarytos dvi galimybės dalyvauti diskusijoje ir vykstant svarstymo procesui išreikšti savo nuomonę. Tie posėdžiai vyko atitinkamai 2017 m. lapkričio 6 d. ir 2018 m. sausio 15 d. EJRŽF ekspertų grupių diskusijos vyko remiantis diskusiniu dokumentu ir klausimais, kuriuos Komisija pateikė prieš posėdžius. Iš valstybių narių taip pat gauta pastabų raštu. Be to, buvo išsiųsti raštai patariamosioms taryboms, NVO ir Europos socialiniams partneriams prašant jų pateikti savo nuomones dėl Sąjungos skiriamo žuvininkystės ir jūrų sektorių finansavimo po 2020 m. Konsultavimosi tikslais buvo organizuoti individualūs susitikimai su socialiniais partneriais. Pastabų sulaukta ir iš Periferinių jūrų regionų konferencijos (CPMR), pavyzdžiui, 2017 m. gruodžio mėn. techninis dokumentas „EJRŽF ateitis po 2020 m. Analizės elementai ir galimi scenarijai“ ir 2017 m. spalio mėn. ir 2017 m. kovo mėn. CPMR pastabos dėl EJRŽF po 2020 m. 2018 m. kovo mėn. CPMR politinis biuras priėmė galutinę politikos poziciją dėl EJRŽF ateities. Buvo dar keli praktiniai seminarai ir ataskaitos, iš kurių buvo surinkta informacija vertinimui atlikti, kaip antai politikos aptarimas Europos žuvininkystės ekonomistų asociacijos konferencijoje (2017 m. balandžio mėn.) ir suinteresuotųjų subjektų praktinis seminaras dėl paramos jūrų politikai per Europos jūrų dienas (2017 m. gegužės mėn.). Toliau pateikiama konsultacijų rezultatų santrauka. –Beveik visi suinteresuotieji subjektai griežtai pareiškė, kad ateityje žuvininkystės ir jūrų politikai akivaizdžiai reikia ir toliau taikyti specialiai jai skirtą finansavimo priemonę, kad būtų ir toliau įgyvendinami BŽP tikslai ir išnaudojamos mėlynosios ekonomikos galimybės. –Valstybės narės sutiko, kad fondo tikslais po 2020 m. turėtų būti remiamas aplinkosauginis, ekonominis ir socialinis tvarumas. Suinteresuotieji subjektai minėjo BŽP tikslų įgyvendinimą kaip būsimo fondo prioritetą.

–Po konsultacijų suinteresuotieji subjektai susitarė, kad vienas iš didžiausių 2014–2020 m. EJRŽF trūkumų buvo lėtas įsisavinimas ir vėlyvas veiksmų programų įgyvendinimas iš esmės dėl vėlyvo teisės aktų sistemos patvirtinimo. Tai, kartu su pernelyg griežtais Sąjungos teisės aktais, aiškinimo griežtumu ir nelankstumu ir pernelyg dideliu dėmesiu tinkamumui finansuoti, o ne tikslų ir uždavinių pasiekimui, kelia valstybėms narėms problemų. Šiuo požiūriu dauguma suinteresuotųjų subjektų aiškiai pareiškė, kad reikia mažiau sudėtingų teisės aktų ir paprastesnės teisės aktų sistemos. –Suinteresuotieji subjektai, atrodo, sutaria, kad reikia tam tikro stabilumo lygio, visų pirma, užtikrinant didesnį EJRŽF įgyvendinimo supaprastinimą visais lygmenimis (ir Sąjungos, ir nacionaliniu). Tačiau nuomonės išsiskyrė dėl to, kaip rasti tinkamą didesnio dėmesio orientavimuisi į rezultatus ir paramos gavėjams ir administravimo institucijoms tenkančios administracinės naštos mažinimo pusiausvyrą kartu užtikrinant, kad lėšos būtų išleidžiamos tinkamai. –Savo pastabose valstybės narės pažymėjo, kad stebėsenos ir vertinimo sistema atlieka esminį vaidmenį įrodant fondo veiksmingumą, nes iš jos gaunama informacijos apie su žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos sektorių plėtra susijusius priežastinius ryšius. –Labai išskyrė ir nuomonės dėl paramos žvejybos laivynams: beveik lygiai pusė suinteresuotųjų subjektų buvo už laivynams skirtų priemonių tęsimą ir beveik pusė – prieš. –Dėl akvakultūros sektoriaus visi suinteresuotieji subjektai sutarė, kad dar reikia dirbti ties administraciniu ir teisiniu supaprastinimu siekiant sumažinti licencijavimo procedūrų trukmę nesumažinant aukštų Sąjungos teisėje įtvirtintų aplinkosaugos, vartotojų apsaugos ir gyvūnų sveikatos standartų. Jie patvirtino, kad pagrindinė sektoriaus plėtros kliūtis tebėra administracinė našta ir pernelyg sudėtingi procedūriniai reikalavimai (ir dėl licencijų išdavimo, ir dėl galimybės gauti finansavimą). Be to, 11 valstybių narių grupė ryžtingai pritarė, kad dabartinė Sąjungos parama akvakultūrai būtų ir toliau skiriama iš būsimo fondo, visų pirma, gėlavandenei akvakultūrai. –Dėl mažos apimties priekrantės žvejybos ir žvejybos atokiausiuose regionuose valstybės narės pritaria tam, kad būtų skiriama tikslingesnė ir labiau individualizuota parama ir kad toliau būtų taikomas didesnis paramos lygis ir išliktų palankesnio požiūrio galimybė vykdant išankstinį mokėjimą. Kai kurios valstybės narės mano, jog po 2020 m. mažos apimties priekrantės žvejybos įmonėms, įskaitant vidaus vandenų žvejybos įmones, reikėtų ir toliau taikyti lengvatinį finansinį režimą. Suinteresuotieji subjektai taip pat pripažino poreikį užtikrinti lankstumą atsižvelgiant į vietos ypatumus ir siekiant palengvinti senėjančios darbo jėgos kartų atsinaujinimą. –Visos valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai mano, kad pasidalijamojo valdymo žuvininkystės fondo lėšomis reikėtų ir toliau remti duomenų rinkimą, žvejybos kontrolė ir vykdymo užtikrinimą bei gamintojų organizacijas. –Sąjungos veiksmų stiprinimą naudojant EJRŽF kai kuriose jūrų politikos srityse (mokymo, jūrinių teritorijų planavimo, saugios laivybos ir jūrų stebėjimo, naujoviškų projektų finansavimo ir kt.) kai kurie suinteresuotieji asmenys vertina kaip turintį pridėtinės vertės Europai ir regionams. Atsižvelgiant į tai, kad mėlynoji ekonomika plėtojama labai sudėtingoje aplinkoje, reikėtų toliau užtikrinti įvairių priemonių papildomumą siekiant išvengti dubliavimosi ir susiskaldymo. –Dauguma suinteresuotųjų subjektų taip pat pripažįsta svarbų vaidmenį, kurį pakrantės bendruomenėms atlieka bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP), kuria siekiama užtikrinti, kad būtų priimami vietos problemas atitinkantys vietos sprendimai, ir laiko ją vertinga galimybe žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams aktyviai dalyvauti vietos valdžios institucijų ir valdymo veikloje. Daugelis suinteresuotųjų subjektų norėtų, kad BIVP atliktų svarbesnį vaidmenį plėtojant mėlynąją ekonomiką vietos lygmeniu. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Komisijos tarnybos parengė poveikio vertinimą. Vertinant stebėsenos ir vertinimo veiklos rezultatus buvo remiamasi išorės ekspertų nuomonėmis. Tos nuomonės susijusios su pasiūlymu dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos po 2020 m., grindžiamos 2014–2020 m. laikotarpiui sukurta sistema, ir kai kuriuos rezultatų rodiklius, įskaitant duomenų rinkimo poreikių, šaltinių ir prieinamumo vertinimą. •Poveikio vertinimas Poveikio vertinime nagrinėjami pagrindiniai bendrieji ir konkretieji programos tikslai. Tikslai, be kita ko, susiję su svarbiausiais DFP lankstumo, nuoseklumo ir sinergijos tikslais, supaprastinimu ir dėmesiu veiklos rezultatams. Poveikio vertinime nustatomi ir paaiškinami pagrindiniai sunkumai ir problemos, kurias reikėtų spręsti įgyvendinant būsimą programą, remiantis ankstesnių programavimo laikotarpių vertinimų ir konsultavimosi veiklos rezultatais, svarbiausi naujosios DFP tikslai ir nauji politiniai prioritetai bei kylančios problemos, kurioms išspręsti reikia Sąjungos kišimosi. Remiantis ankstesnių programų patirtimi poveikio vertinime nustatomi bendri prioritetai, susiję su finansuotinais veiksmais (atsižvelgiant į pirmiau nurodytų tikslų pasiekimą), turint omenyje, kad rengiant poveikio vertinimą biudžeto paskirstymas buvo dar nežinomas. Buvo vertinami finansavimo prioritetų subsidiarumo (pridėtinės vertės Sąjungai / Sąjungos veiksmų būtinybės) ir proporcingumo aspektai. Taip pat buvo analizuojami programos taikymo srities ir struktūros pakeitimai. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Nors šis pasiūlymas nėra susijęs su REFIT, juo siekiama sumažinti reglamentavimo naštą ir supaprastinti fondo įgyvendinimą. Taip pat numatomas lengvatinis režimas mažiesiems paramos gavėjams, mažos apimties priekrantės žvejybos įmonėms paramos gavėjoms taikant didesnę pagalbos intensyvumo normą ir skiriant tam tikrų rūšių paramą. •Pagrindinės teisės

teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo Sąjungos finansavimo sąlyga. Reglamente įtvirtintos taisyklės dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų. Bendrųjų nuostatų reglamente numatyta lemiama sąlyga, kuria siekiama užtikrinti Pagrindinių teisių chartijos laikymąsi. Ji taikoma EJRŽF. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Daugiametėje finansinėje programoje numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. Siūlomas EJRŽF biudžetas dabartinėmis kainomis siekia 6 140 000 000 EUR. EJRŽF ištekliai yra pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo. 5 311 000 000 EUR skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 829 000 000 EUR – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. EJRŽF finansinis poveikis išsamiai aprašomas prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Pasiūlymas susijęs su Bendrųjų nuostatų reglamente nustatytomis stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų teikimo sąlygomis. Tos sąlygos įgyvendinamos taikant pasiūlyme numatytą stebėsenos ir vertinimo sistemą. Vertinimai bus atliekami vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo trys institucijos patvirtino, kad galiojančių teisės aktų ir politikos vertinimas turėtų būti tolesnių veiksmų galimybių poveikio vertinimo pagrindas, 22 ir 23 punktais. Programos poveikis vietoje vertinamas pagal programos rodiklius ir tikslus ir išsami analizė, kiek programą galima laikyti svarbia, veiksminga ir efektyvia, kokią pridėtinę vertę Sąjungai ji sukuria ir kiek ji suderinama su kitų sričių Sąjungos politika. Vertinama ir ankstesnė patirtis nustatant bet kokius trūkumus ir problemas arba galimybę toliau tobulinti veiksmus arba jų rezultatus ir padedant kuo labiau padidinti jų naudojimą ir poveikį. •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms) Netaikoma. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Tikslai EJRŽF reglamento pasiūlymu siekiama paremti BŽP aplinkosauginių, ekonominių, socialinių ir užimtumo tikslų įgyvendinimą, skatinti Sąjungos jūrų politikos įgyvendinimą ir padėti Sąjungai vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus vandenynų valdymo srityje. Jis grindžiamas toliau išvardytais keturiais prioritetais, atitinkančiais Bendrųjų nuostatų reglamente nustatytus svarbius politikos tikslus, siekiant kuo labiau padidinti Sąjungos indėlį į tvarios mėlynosios ekonomikos plėtrą: (1)darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; (2)indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; (3)sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas; (4)tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Europos jūrų sektoriuje yra daugiau nei 5 mln. darbo vietų ir generuojama beveik 500 mlrd. EUR per metus; yra galimybė dar sukurti daug daugiau darbo vietų. Dabar apskaičiuota pasaulinės vandenynų ekonomikos vertė – 1,3 trln. EUR, o iki 2030 m. ji turėtų padidėti daugiau nei dvigubai (The Ocean Economy in 2030, EBPO ataskaita). Būtinybė įgyvendinti išmetamo CO2 kiekio tikslus, padidinti išteklių naudojimo efektyvumą ir sumažinti mėlynosios ekonomikos aplinkosauginį pėdsaką yra svarbi varomoji jėga diegiant inovacijas kituose sektoriuose, kaip antai jūrų įrenginių, laivų statybos, vandenynų stebėjimo, dugno valymo, pakrančių apsaugos ir jūrų statybos. Investicijos į jūrų ekonomiką finansuojamos iš Sąjungos struktūrinių fondų, visų pirma, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF). Norint išnaudoti sektoriaus augimo potencialą reikia naudoti naujas investavimo priemones, kaip antai „InvestEU“. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžtas platesnio užmojo klimato aspekto integravimo į visas ES programas tikslas – kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. EJRŽF indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas tinkamu suskirstymo lygmeniu pasitelkus ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jei tokių yra. Rengiant metinio biudžeto projektą, Komisija toliau kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus. Kad EJRŽF potencialas siekiant klimato tikslų būtų visapusiškai išnaudotas, Komisija per rengimo, įgyvendinimo, peržiūros ir vertinimo procesus sieks nustatyti, kokių veiksmų reikėtų imtis. EJRŽF taip pat prisidės prie Sąjungos tikslų aplinkosaugos srityje. Tas indėlis bus stebimas taikant Sąjungos aplinkosaugos rodiklius ir apie jį bus reguliariai pranešama atliekant vertinimus ir rengiant metinę veiklos rezultatų ataskaitą. Supaprastinimas

Pasiūlymu siekiama supaprastinti EJRŽF įgyvendinimą palyginti su labai sudėtinga struktūra 2014–2020 m. 2014–2020 m. EJRŽF iš tikrųjų grindžiamas tiksliu ir griežtu finansavimo galimybių ir tinkamumo finansuoti taisyklių (toliau – priemonės) aprašymu, dėl kurio valstybėms narėms ir paramos gavėjams buvo sunku jį įgyvendinti. Todėl po 2020 m. bus sukurta supaprastinta EJRŽF sistema atsižvelgiant į šiuos aspektus: –4 prioritetai – tie prioritetai apibūdina EJRŽF paramos mastą pagal BŽP, jūrų politikos ir tarptautinių vandenynų valdymo veiksmų tikslus. –Paramos sritys – reglamento straipsniuose nenustatytos griežtos priemonės, bet kiekvienam prioritetui apibūdintos įvairios paramos sritys ir sukuriama lanksti įgyvendinimo struktūra. –Sąjungos lygmeniu nėra iš anksto nustatytų priemonių arba tinkamumo finansuoti taisyklių – pagal pasidalijamojo valdymo principą programą rengia pačios valstybės narės ir joje nurodo tinkamiausias EJRŽF prioritetų įgyvendinimo priemones. Joms bus numatyta lanksti galimybė nusistatyti tinkamumo finansuoti taisykles. Įvairios valstybių narių programose numatytos priemonės gali būti remiamos taikant EJRŽF ir Bendrųjų nuostatų reglamente įtvirtintas taisykles, jeigu tos priemonės patenka į nustatytas paramos sritis. –Tam tikrų sričių sąlygos ir apribojimai – būtina sudaryti netinkamų finansuotų veiksmų sąrašą siekiant išvengti neigiamo poveikio žuvininkystės išteklių išsaugojimui, pavyzdžiui, apskritai uždraudžiant investuoti į žvejybos pajėgumų didinimą. Be to, su žvejybos laivynu susijusios investicijos ir kompensacijos (žvejybos veiklos nutraukimas visam laikui, neeilinis žvejybos veiklos nutraukimas, laivo įsigijimas, variklio keitimas) bus leidžiamos tik jeigu jos atitinka BŽP išsaugojimo tikslus. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad finansinė parama būtų tikslingai skiriama tiems tikslams pasiekti. –Rezultatų rodikliai – EJRŽF paramos veiksmingumas bus vertinamas remiantis rodikliais. Valstybės narės teiks ataskaitas apie nustatytas tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, o Komisija atliks metinę veiklos rezultatų peržiūrą remdamasi valstybių narių parengtomis metinėmis veiklos rezultatų ataskaitomis, kad būtų galima anksti nustatyti galimas įgyvendinimo problemas ir taisomuosius veiksmus. Šiuo tikslu bus sukurta bendra stebėsenos ir vertinimo sistema. Nacionalinėse programose dėmesys turėtų būti sutelkiamas į kiekvienos valstybės narės pasirinktus strateginius prioritetus, o ne vardijamos iš galiojančio tinkamų finansuotų veiksmų sąrašo išrinktos priemonės. Įdiegus tokią sistemą programos įgyvendinimas bus optimizuotas siekiant politikos tikslų pagal veiklos rezultatus, nuolat vykstant Komisijos ir valstybių narių dialogui apie rezultatų pasiekimą. Taigi trys veiksmingo supaprastinimo principai yra lankstumas, orientavimasis į rezultatus ir abipusis pasitikėjimas tarp Komisijos ir valstybių narių. Pagal pasidalijamojo valdymo principą programas rengs valstybės narės ir tvirtins Komisija. Atsižvelgdama į regionalizavimo principą ir siekdama paskatinti valstybes nares rengiant programas laikytis labiau strateginio požiūrio Komisija parengs kiekvienos jūros baseino analizę ir joje išvardys bendrus pranašumus ir trūkumus, susijusius su BŽP tikslų įgyvendinimu. Tokia analizė padės ir valstybėms narėms, ir Komisijai derėtis dėl kiekvienos programos, atsižvelgiant į regionines problemas ir poreikius. Vertindama programas Komisija atsižvelgs į BŽP aplinkosauginius ir socialinius ekonominius sunkumus, darnios mėlynosios ekonomikos socialinius ekonominius veiklos rezultatus, problemas jūrų baseinų lygmeniu, jūrų ekosistemų išsaugojimą ir atkūrimą, jūrą teršiančių šiukšlių kiekio mažinimą ir klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos. Supaprastinimas taip pat bus užtikrinamas taikant Bendrųjų nuostatų reglamentą dėl fondų, kuriame daugiausia nuostatų yra susijusios su įgyvendinimu, stebėsena ir kontrole. Išteklių skyrimas EJRŽF bus įgyvendinamas naudojant dvi įgyvendinimo sistemas: –valstybėse narėse pagal pasidalijamojo valdymo principą įgyvendinant nacionalinėmis strategijomis grindžiamas EJRŽF programas, –tiesiogiai Komisijos pagal tiesioginio valdymo principą. Pagal pasiūlymą 2014–2020 m. pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo išteklių dalys lieka nepakitusios. Atsižvelgiant į tai, 5 311 000 000 EUR siūloma skirti pasidalijamajam valdymui (86,5 proc.) ir 829 000 000 EUR – tiesioginiam valdymui (13,5 proc.). Taip paskirstant lėšas galima išlaikyti tinkamą pagal pasidalijamojo valdymo principą ir tiesiogiai valdomų išteklių pusiausvyrą. Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, atskaičius Jungtinės Karalystės programos vertę (243 mln. EUR), valstybėms narėms nominaliai liktų 96,5 proc. per 2014–2020 m. laikotarpį skirtos sumos. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma, siekiant įgyvendinti BŽP tikslus, valstybėms narėms skiriamos sumos bus nustatomos remiantis 2014–2020 m. dalimis. Taip pat siūloma tam tikrų pasidalijamojo valdymo paramos sričių sumas skirti konkretiems tikslams: –kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms skirtų duomenų rinkimui ir tvarkymui (bent 15 proc. kiekvienai valstybei narei skirtos finansinės paramos, išskyrus žemynines šalis), –atokiausiems regionams (tikslinė suma, į kurią įtraukiama ir papildomų sąnaudų kompensavimo tvarka, ir struktūrinė parama). Sąlygos

2030 m. Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje vandenynų išsaugojimas ir tausus naudojimas nustatytas kaip vienas iš 17 darnaus vystymosi tikslų (14-asis DVT). Sąjunga yra visapusiškai įsipareigojusi siekti šio tikslo ir jį įgyvendinti. Atsižvelgdama į tai, ji įsipareigojo skatinti tvarią mėlynąją ekonomiką ir tas įsipareigojimas dera su jūrinių teritorijų planavimu, biologinių išteklių išsaugojimu ir geros aplinkos būklės pasiekimu, uždrausti tam tikrų rūšių žvejybos subsidijas, dėl kurių susidaro pertekliniai pajėgumai ir pereikvojami žuvų ištekliai, panaikinti subsidijas, skatinančias neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą ir neskirti naujų panašaus pobūdžio subsidijų. Toks rezultatas turėtų būti pasiektas iki 2020 m. vykstant Pasaulio prekybos organizacijos deryboms dėl žvejybos subsidijų. Be to, kai 2002 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais ir 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) vyko Pasaulio prekybos organizacijos derybos, Sąjunga įsipareigojo panaikinti subsidijas, dėl kurių susidaro pertekliniai pajėgumai ir pereikvojami žuvų ištekliai; Be to, BŽP reglamento 42 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos finansinė pagalba iš EJRŽF turi būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP taisyklių. Todėl taikytinų BŽP taisyklių neatitinkančios paramos gavėjų paraiškos nebus priimamos. Be to, Komisijai bus suteikti įgaliojimai imtis veiksmų dėl valstybių narių, neatitinkančių BŽP taisyklių. Darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas Vykdant BŽP užtikrinama, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Planu siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių žuvų populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (angl. MSY). Taip pat užtikrinama, kad jūrų ekosistemai būtų daromas kuo mažesnis neigiamas žvejybos veiklos poveikis ir kad vykdant akvakultūros ir žvejybos veiklą būtų užkertamas kelias jūrų aplinkos nykimui (BŽP reglamento 2 straipsnis). Per pastaruosius kelerius metus daug pasiekta atkuriant žuvų išteklius iki sveikų lygių, padidinant Sąjungos žvejybos sektoriaus pelningumą ir išsaugojant jūrų ekosistemas. Tačiau vis dar yra nemenkų sunkumų įgyvendinant socialinius ekonominius ir aplinkosaugos BŽP tikslus. Tam reikia, kad parama būtų skiriama ir po 2020 m., visų pirma, jūrų baseinuose, kuriuose pažanga buvo lėtesnė. Žvejyba yra itin svarbi daugelio Sąjungos pakrantės bendruomenių išgyvenimui ir kultūros paveldui, visų pirma, ten, kur mažos apimties priekrantės žvejyba atlieka svarbų vaidmenį. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje žvejų bendruomenių vidutinis amžius viršija 50 metų, kartų atsinaujinimas ir veiklos įvairinimas vis dar kelia sunkumų. Parama pagal 1 prioritetą siekiama įgyvendinti aplinkosaugos, ekonominius, socialinius ir užimtumo BŽP tikslus, kaip apibrėžta BŽP reglamento 2 straipsnyje. Tokia parama turėtų būti užtikrinama, kad žvejybos veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą; Visų pirma, EJRŽF parama bus siekiama pasiekti ir išlaikyti tausiąją žvejybą remiantis MSY ir kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų ekosistemai. Tokia parama aprėps inovacijas ir investicijas į veiklą ir technologijas, kuriomis užtikrinama nedidelį poveikį daranti, klimato kaitos poveikiui atspari ir mažai anglies dioksido į aplinką išskirianti žvejyba. Įpareigojimas iškrauti laimikį yra vienas iš pagrindinių BŽP iššūkių. Tai reiškia, kad žvejybos sektoriuje reikės iš esmės keisti praktiką ir kartais tai bus susiję su didelėmis finansinėmis išlaidomis. Taigi EJRŽF skirs paramą inovacijoms ir investicijoms, kuriomis prisidedama prie įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo, taikant didesnę pagalbos intensyvumo normą nei kitiems veiksmams, kaip antai investicijoms į selektyviosios žvejybos įrankius, uostų infrastruktūros gerinimą ir nepageidaujamo laimikio pardavimą. Didžiausias 100 proc. pagalbos intensyvumas taip pat bus skiriamas skaidrių žvejybos galimybių mainų tarp valstybių narių sistemų (toliau – keitimasis kvotomis) projektavimui, plėtojimui, stebėsenai, vertinimui ir valdymui siekiant sumažinti žvejybą stabdančios žuvų rūšies poveikį, kurį sukelia įpareigojimas iškrauti laimikį. Parama pagal 1 prioritetą taip pat gali apimti inovacijas ir investicijas į žvejybos laivus siekiant pagerinti sveikatos, saugos ir darbo sąlygas, energijos vartojimo efektyvumą ir laimikio kokybę. Tačiau dėl tokios paramos neturėtų padidėti žvejybos pajėgumai arba gebėjimas rasti žuvį ir ji neturėtų būti skiriama tiesiog už pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę privalomų reikalavimų laikymąsi. Kalbant apie sveikatos, saugos ir darbo sąlygas žvejybos laivuose, bus leidžiama taikyti didesnę pagalbos intensyvumo normą nei kitiems veiksmams. Žuvininkystės kontrolė yra itin svarbi įgyvendinant BŽP. Todėl pagal pasidalijamojo valdymo principą EJRŽF rems Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemos kūrimą ir įgyvendinimą, kaip numatyta Kontrolės reglamente. Tam tikri įpareigojimai pagal peržiūrėtą Kontrolės reglamentą (laivų buvimo vietos nustatymo ir elektroninio duomenų perdavimo sistemos, nuotolinio elektroninio stebėjimo sistemos, nuolatinis varomojo variklio galios matavimas ir įrašymas) pateisina konkrečią paramą, skiriamą sparčiam ir veiksmingam vykdymo užtikrinimui valstybėse narėse ir žvejų bendruomenėse. Be to, valstybių narių investicijos į kontroliuojamą turtą galėtų būti naudojamos ir jūrų stebėjimo ir bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos tarnybų funkcijas tikslais. BŽP sėkmę taip pat lemia mokslinių rekomendacijų dėl žvejybos valdymo buvimas ir atitinkamai žvejybos duomenų buvimas. Atsižvelgiant į problemas ir išlaidas, susijusias su patikimų ir išsamių duomenų gavimu, būtina remti valstybių narių veiksmus renkant ir tvarkant duomenis pagal Duomenų rinkimo pagrindų reglamentą ir pildyti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas. Tokia parama užtikrins sinergiją renkant ir tvarkant kitų rūšių jūrų duomenis. EJRŽF lėšomis taip pat bus remiamas veiksmingas žiniomis grindžiamas BŽP įgyvendinimas ir valdymas tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemonėmis, teikiant mokslines rekomendacijas, Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemos kūrimas ir įgyvendinimas, patariamųjų tarnybų veikimas ir savanoriški tarptautinėms organizacijoms skirti įnašai. Tikslinis laivyno valdymas siekiant išsaugojimo tikslų Atsižvelgiant į sunkumus siekiant tausiai naudoti jūrų biologinius išteklius laikantis BŽP išsaugojimo tikslų, EJRŽF lėšomis bus remiamas žuvininkystės ir žvejybos laivynų valdymas. Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis gali būti finansuojamas žvejybos veiklos nutraukimas visam laikui laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama bus veiksmų planų priemonė, kuria bus pritaikomi laivyno segmentai atsižvelgiant į nustatytą struktūrinį perteklinį pajėgumą, kaip numatyta BŽP reglamento 22 straipsnio 4 dalyje, ir bus įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama bus skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Anksčiau tokia parama veiklos nutraukimui visam laikui nebuvo pakankamai tikslinė ir ją skiriant nebuvo veiksmingai sprendžiamos problemos, susijusios su struktūriniu žvejybos laivyno disbalansu. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą tokia parama bus skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma ją skirti tik suteikiant „su sąnaudomis nesusijusį finansavimą“, kaip numatyta Bendrųjų nuostatų reglamente. Pagal tą mechanizmą Komisija atlygins valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu Komisija deleguotuoju aktu nustatys tokias sąlygas, kad jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu. Kompensacija už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą Atsižvelgiant į didelį žvejybos nenuspėjamumą dėl išimtinių aplinkybių žvejai gali patirti didelių ekonominių nuostolių. Siekiant sušvelninti tas pasekmes EJRŽF lėšomis galima remti kompensaciją už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą, susijusį su tam tikrų išsaugojimo priemonių (t. y. daugiamečių planų, išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo tikslų, žvejybos laivų žvejybos pajėgumų pritaikymo prie turimų žvejybos galimybių priemonių ir techninių priemonių) įgyvendinimu, skubos priemonėmis (pvz., žvejybos įmonės uždarymu), dėl nenugalimos jėgos aplinkybių nutrauktu tausios žvejybos partnerystės susitarimu, gaivaline nelaime arba ekologiniu įvykiu. Tokia parama bus suteikiama tik jeigu tokių aplinkybių poveikis žvejams yra didelis, t. y. jeigu atitinkamo laivo komercinė veikla sustabdoma bent 90 dienų iš eilės ir jeigu su sustabdymu susiję ekonominiai nuostoliai sudaro daugiau nei 30 proc. atitinkamos įmonės vidutinės metinės apyvartos per nurodytą laikotarpį. Mažos apimties priekrantės žvejybai ir atokiausiems regionams taikomas lengvatinis režimas

Mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažiau nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamieji žvejybos įrankiai. Tam sektoriui tenka beveik 75 proc. visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo sveikų žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems bus taikomas lengvatinis režimas skiriant 100 proc. pagalbos intensyvumo normą, siekiant paskatinti tausią žvejybą. Be to, tam tikros paramos sritys bus skirtos tik mažos apimties žvejybai laivyno segmente, kuriame žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes, t. y. norint įsigyti naudotą laivą ir pakeisti arba modernizuoti laivo variklį. Be to, valstybės narės į savo programą įtrauks veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kuri bus stebima remiantis rodikliais, kuriems bus nustatyti orientyrai ir tikslai. Atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl darnaus tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, bus įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui bus skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Tokia parama bus ribojama kaip bendros finansinės paramos sumos procentinė dalis. Be to, atokiausiems regionams bus taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams. Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas Jūrų ir pakrantės biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas yra didžiausias sunkumas siekiant užtikrinti jūrų ir vandenynų sveikatą. Pagal pasidalijamojo valdymo principą EJRŽF padės siekti šio tikslo teikiant paramą žvejams, kad jie surinktų iš jūros pamestus žvejybos įrankius ir šiukšles, ir investuojant į uostus, kad juose būtų įrengtos tinkamos pamestų žvejybos įrankių ir šiukšlių priėmimo priemonės. Fondo lėšomis bus taip pat remiami veiksmai, kuriais siekiama pasiekti arba palaikyti gerą jūrų aplinkos būklę, kaip numatyta Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje, siekiant įgyvendinti ta direktyva nustatytas erdvės apsaugos priemones, valdyti, atkurti ir stebėti „Natura 2000“ teritorijas ir apsaugoti rūšis pagal Buveinių ir Paukščių direktyvas. Pagal tiesioginio valdymo principą EJRŽF padės skatinti švarias ir sveikas jūras ir įgyvendinti Europos strategiją dėl plastiko žiedinėje ekonomikoje, numatytą 2016 m. sausio 16 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, atsižvelgiant į tikslą pasiekti arba išlaikyti gerą jūrų aplinkos būklę. Pagalba užtikrinant Sąjungoje aprūpinimą maistu Žuvininkystės ir akvakultūra padeda užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybą. Tačiau šiuo metu Sąjunga importuoja daugiau nei 60 proc. savo žuvininkystės produktų ir todėl labai priklauso nuo trečiųjų šalių. Gana sunku skatinti vartotojus vartoti Sąjungoje pagal aukštus kokybės standartus pagamintą žuvų baltymą, kurį vartotojai gali įsigyti prieinamomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis svarbų vaidmenį atlieka akvakultūra. Taigi EJRŽF gali remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos griozdiškos licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal BŽP reglamentą parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą bus galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai – visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju parama bus teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas. Aprūpinimas maistu taip pat priklauso nuo veiksmingų ir gerai organizuotų rinkų, kuriose gerinamas tiekimo grandinės ir vartotojų informavimo skaidrumas, stabilumas, kokybė ir įvairovė. Šiuo tikslu EJRŽF lėšomis gali būti remiama prekyba žvejybos ir akvakultūros produktais, laikantis bendro rinkos organizavimo (BRO) tikslų. Visų pirma, gali būti remiamas gamintojų organizacijų kūrimas, gamybos ir prekybos planų įgyvendinimas, naujų realizavimo rinkų skatinimas ir informacijos apie rinką rinkimas ir sklaida. Perdirbimo pramonė taip pat atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų buvimą ir kokybę. EJRŽF lėšomis gali būti remiamos tikslinės investicijos į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti BRO tikslų. Iš naujausių duomenų matyti, kad Sąjungos perdirbimo sektoriaus veiklos rezultatai yra geri, tad tokia parama bus teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir per „InvestEU“, bet ne dotacijos. Didelės investicijos gali būti remiamos Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis. Sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas Darbo vietų kūrimą pakrantės regionuose lemia vietoje skatinama tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra, dėl kurios atsigauna tų regionų socialinė struktūra. Tikėtina, kad vandenynų sektoriai ir paslaugos augs sparčiau nei pasaulio ekonomika ir iki 2030 m. bus svarbus indėlis į užimtumą ir ekonomikos augimą. Kad mėlynasis augimas būtų tvarus, jį turėtų skatinti inovacijos ir investicijos į naujas jūrų įmones ir bioekonomiką, įskaitant tvaraus turizmo modelius, atsinaujinančiąją vandenynų energiją, naujovišką aukštos klasės laivų statybą ir naujas uostų paslaugas, kurias teikiant kuriamos darbo vietos ir kartu remiama vietos plėtra. Nors viešosios investicijos į tvarią mėlynąją ekonomiką turėtų būti daromos visose Sąjungos biudžeto srityse, EJRŽF lėšos bus konkrečiai sutelkiamos į tvarios mėlynosios ekonomikos plėtros sąlygų užtikrinimą ir problemų sprendimą skatinant investicijas ir kuriant naujas rinkas ir technologijas arba paslaugas. Tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra labai priklauso nuo partnerystės su vietos suinteresuotaisiais subjektais, kurie padeda užtikrinti pakrantės ir vidaus bendruomenių ir ekonomikų gyvybingumą. EJRŽF suteiks tokių partnerysčių skatinimo priemones. Šiuo tikslu jo lėšomis bus remiama pasidalijamojo valdymo bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP). 2014–2020 m. BIVP yra labai sėkminga priemonė. Tokios strategijos iš tiesų skatina ekonomikos įvairovę vietos sąlygomis plėtojant pakrantės ir vidaus bendruomenes, akvakultūrą ir tvarią mėlynąją ekonomiką. Jomis turėtų būti užtikrinama, kad vietos bendruomenės geriau išnaudotų tvarios mėlynosios ekonomikos siūlomas galimybes ir iš jų pasipelnytų pasitelkdamos aplinkos, kultūros, socialinius ir žmogiškuosius išteklius ir juos stiprindamos. Palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu EJRŽF lėšomis remiamų BIVP strategijų taikymo sritis bus plečiama: kiekviena vietos partnerystė turėtų atitikti pagrindinį savo strategijos tikslą užtikrindama subalansuotą visų svarbių vietos tvarios mėlynosios ekonomikos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir atstovavimą jiems. Pagal pasidalijamojo valdymo principą tvari mėlynoji ekonomika EJRŽF lėšomis taip pat bus remiama renkant, valdant ir naudojant duomenis siekiant papildyti žinias apie jūrų aplinkos būklę. Tokia parama turėtų būti siekiama įvykdyti Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos reikalavimus, remti jūrinių teritorijų planavimą ir gerinti duomenų kokybę ir sklaidą Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinkle; pagal tiesioginio ir netiesioginio valdymo principus EJRŽF sutelks dėmesį į tvarią mėlynąją ekonomiką skatinančias sąlygas remdamas integruotą jūrų politikos valdymą, mokslinių tyrimų sklaidą ir įgyvendinimą, tvarios mėlynosios ekonomikos inovacijas ir technologijas, jūrų įgūdžių, raštingumo vandenynų klausimais ir socialinių ekonominių duomenų apie tvarią mėlynąją ekonomiką tobulinimą, klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų tvarios mėlynosios ekonomikos skatinimą ir projektų rengimo ir naujoviškų finansavimo priemonių kūrimą. Tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas 60 proc. vandenynų viršija nacionalinės jurisdikcijos ribas. Vadinasi, jiems taikoma pasidalijamoji tarptautinė atsakomybė. Dauguma problemų, su kuriomis susiduriama vandenynuose, yra tarpvalstybinio pobūdžio, kaip antai didelis išteklių išeikvojimas, klimato kaita, rūgštėjimas, tarša ir mažėjanti biologinė įvairovė, tad reikalingas bendras atsakas. Pagal Jungtinių Tautų Organizacijos jūrų teisės konvenciją, kurios šalis yra Sąjunga, siekiant reglamentuoti ir valdyti žmogaus veiklą vandenynuose sukurta daug jurisdikcijos teisių, įstaigų ir specialių sistemų. Pastaraisiais metais bendrai sutariama, kad jūrų aplinką ir žmogaus veiklą jūroje reikėtų valdyti veiksmingiau, kad didėjantis spaudimas vandenynams būtų mažinamas; Kaip pasaulinių procesų dalyvė Sąjunga ryžtingai įsipareigoja skatinti tarptautinį vandenynų valdymą, kaip numatyta 2016 m. lapkričio 10 d. bendrame komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinis vandenynų valdymas: mūsų vandenynų ateitį užtikrinsianti darbotvarkė“. Sąjungos vandenynų valdymo politika yra nauja politika, integruotai aprėpianti vandenynus. Tarptautinis vandenynų valdymas svarbus ne tik siekiant 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės tikslų, visų pirma, 14-jo darnaus vystymosi tikslo („Išsaugoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ir juos tausiai naudoti darniam vystymuisi“), bet ir užtikrinant saugiai, švariai ir tvariai valdomas jūras ir vandenynus būsimosioms kartoms. Sąjunga turi įvykdyti tuos tarptautinius įsipareigojimus ir skatinti geresnį tarptautinį vandenynų valdymą dvišaliu, regioniniu ir daugiašaliu lygmenimis, be kita ko, siekiant užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, patobulinti tarptautinio vandenynų valdymo sistemą, sumažinti vandenynams ir jūroms daromą spaudimą, sukurti tvarios mėlynosios ekonomikos sąlygas ir aktyviau vykdyti tarptautinius vandenynų mokslinius tyrimus ir kaupti duomenis. EJRŽF lėšomis tie tarptautiniai įsipareigojimai ir tikslai bus remiami pagal tiesioginio valdymo principą. Veiksmais, kuriais EJRŽF skatinamas tarptautinis vandenynų valdymas, siekiama patobulinti bendrą tarptautinių ir regioninių procesų, susitarimų, taisyklių ir institucijų sistemą, kad žmogaus veikla vandenynuose būtų reglamentuojama ir valdoma. EJRŽF lėšomis bus finansuojami tarptautiniai susitarimai, kuriuos Sąjunga yra sudariusi srityse, nepatenkančiose į Tausios žvejybos partnerystės susitarimus (TŽPS), sudarytus su įvairiomis trečiosiomis šalimis, ir Sąjungos teisinės narystės regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) mokestis. TŽPS ir RŽVO bus ir toliau finansuojamos pagal skirtingus Sąjungos biudžeto straipsnius. Kalbant apie saugumą ir gynybą, būtina užtikrinti geresnę sienų apsaugą ir jūrų stebėjimą. Pagal Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją, kurią 2014 m. birželio 24 d. priėmė Europos Sąjungos Taryba, ir su ja susijusį 2016 m. gruodžio 16 d. veiksmų planą informacijos mainai ir Europos pasienio ir pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimas, kuriame dalyvauja Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, yra itin svarbūs tiems tikslams pasiekti. Tad EJRŽF lėšomis bus remiamas jūrų stebėjimas ir pasienio apsaugos tarnybų bendradarbiavimas ir pagal pasidalijamojo valdymo, ir pagal tiesioginio valdymo principus, be kita ko, perkant turtą įvairios paskirties jūrų veiksmams vykdyti. Taip pat bus sudaroma galimybė atitinkamoms agentūroms skirti paramą jūrų stebėjimo ir saugumo srityje pagal tiesioginio valdymo principą.

2018/0210 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 ir 188 straipsnius, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį, 195 straipsnio 2 dalį ir 349 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)2021–2027 m. laikotarpiui būtina nustatyti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) veiklą. To fondo tikslas turėtų būti skirti Sąjungos biudžeto finansavimą siekiant paremti bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), Sąjungos jūrų politiką ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus vandenynų valdymo srityje. Toks finansavimas itin svarbi darnios žuvininkystės ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, aprūpinimo maistu tiekiant jūros gėrybes, tvarios mėlynosios ekonomikos augimo ir jūrų bei vandenynų geros būklės, saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo sąlyga; (2)kaip pasaulinio vandenynų valdymo veiksmų dalyvei ir penktajai didžiausiai jūros gėrybių gamintojai pasaulyje Sąjungai tenka didelė atsakomybė apsaugant, išsaugant ir tausiai naudojant vandenynus ir jų išteklius. Jūrų ir vandenynų išsaugojimas iš tiesų itin svarbus atsižvelgiant į sparčiai didėjantį pasaulio gyventojų skaičių. Jis taip pat atitinka Sąjungos socialinius ekonominius interesus: tvari mėlynoji ekonomika skatina investicijas, darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, pasitelkiant vandenynų energiją užtikrinamas energetinis saugumas. Be to, jūrų ir vandenynų sauga ir saugumas yra būtini norint veiksmingai vykdyti sienų kontrolę ir pasaulio lygmeniu kovoti su nusikaltimais jūroje, taip išsklaidant piliečių susirūpinimą dėl saugumo; (3)siekiant pagerinti koordinavimą ir suderinti pasidalijamojo valdymo fondų (toliau – fondai) paramos įgyvendinimą atsižvelgiant į pagrindinį tikslą – nuosekliai supaprastinti politikos vykdymą, – buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. xx/xx [reglamentas, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas). Tos bendrosios nuostatos taikomos pasidalijamojo valdymo EJRŽF daliai. Fondais siekiama papildomų tikslų, jiems taikomas toks pat valdymo būdas. Taigi, Reglamentu (ES) Nr. [reglamentu, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] nustatytos bendrųjų tikslų ir bendrųjų principų grupės, kaip antai partnerystė ir daugiapakopis valdymas. Jame taip pat įtvirtinti bendri strateginio planavimo ir programavimo elementai, įskaitant nuostatas dėl partnerystės susitarimų, kurie turi būti sudaromi su kiekviena valstybe nare, ir apibūdinamas bendras požiūris į fondų orientavimą į veiklos rezultatus. Atitinkamai jame numatomos įgalinančios sąlygos, veiklos rezultatų peržiūra ir nuostatos dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo. Taip pat nustatomos bendrosios nuostatos, susijusios su tinkamumo finansuoti taisyklėmis, ir speciali finansinių priemonių, „InvestEU“ naudojimo, bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonių ir finansų valdymo priemonių įgyvendinimo tvarka. Kai kurios nuostatos dėl valdymo ir kontrolės taip pat bendrai taikomos visiems fondams; fondų, įskaitant EJRŽF, ir kitų Sąjungos programų tarpusavio papildomumas turėtų būti aprašytas partnerystės susitarime, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. [Bendrųjų nuostatų reglamente]; (4)Šiam reglamentui taikomos horizontalios finansinės taisyklės, kurias remdamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsniu priėmė Europos Parlamentas ir Taryba. Šios taisyklės nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. xx/xx [Reglamentu dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] (toliau – Finansinis reglamentas), jos visų pirma apibrėžia biudžeto sudarymo ir vykdymo (dotacijų, viešųjų pirkimų, apdovanojimų, netiesioginio vykdymo) procedūrą ir numato su finansais susijusių asmenų atsakomybės kontrolę. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima Sąjungos biudžeto apsaugą tais atvejais, kai esama visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo taikymas yra būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo Sąjungos finansavimo sąlyga; (5)taikant tiesioginio valdymo principą turėtų būti kuriama EJRŽF sinergija ir papildomumas su kitais svarbiais Sąjungos fondais ir programomis. Finansavimas taip pat turėtų būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. [„InvestEU“ reglamente]; (6)EJRŽF parama turėtų būti proporcingai naudojama rinkos nepakankamumui arba neoptimalios investavimo aplinkos problemai spręsti ir ja neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Parama turėtų pasižymėti akivaizdžia Europos pridėtine verte; (7)pagal šį reglamentą finansavimo tipai ir įgyvendinimo būdai turėtų būti atrenkami remiantis jų gebėjimu pasiekti veiksmams nustatytus prioritetus ir rezultatus, visų pirma, atsižvelgiant į kontrolės priemonių sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Kartu reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius bei su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. [Reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] 125 straipsnio 1 dalyje; (8)daugiametėje finansinėje programoje pagal Reglamentą (ES) Nr. xx/xx numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. EJRŽF biudžetas dabartinėmis kainomis turėtų siekti 6 140 000 000 EUR. EJRŽF ištekliai turėtų būti pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo. 5 311 000 000 EUR turėtų būti skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 829 000 000 EUR – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma įgyvendinant BŽP tikslus, per 2021–2027 m. programavimo laikotarpį valstybėms narėms pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas sumas reikėtų nustatyti remiantis 2014–2020 m. EJRŽF dalimis. Konkrečias sumas reikėtų skirti atokiausiems regionams, kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms naudojamų duomenų rinkimui ir tvarkymui, o sumas, skiriamas žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui ir neeiliniam žvejybos veiklos nutraukimui, reikėtų riboti;

(9)Europos jūrų sektoriuje yra daugiau nei 5 mln. darbo vietų ir uždirbama beveik 500 mlrd. EUR per metus; yra galimybė dar sukurti daug daugiau darbo vietų. Dabar apskaičiuota pasaulinės vandenynų ekonomikos vertė – 1,3 trln. EUR, o iki 2030 m. ji turėtų padidėti daugiau nei dvigubai. Būtinybė įgyvendinti išmetamo CO2 kiekio tikslus, padidinti išteklių naudojimo efektyvumą ir sumažinti mėlynosios ekonomikos aplinkosauginį pėdsaką yra svarbi varomoji jėga diegiant inovacijas kituose sektoriuose, kaip antai jūrų įrenginių, laivų statybos, vandenynų stebėjimo, dugno valymo, pakrančių apsaugos ir jūrų statybos. Investicijos į jūrų ekonomiką finansuojamos iš Sąjungos struktūrinių fondų, visų pirma, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir EJRŽF. Norint išnaudoti sektoriaus augimo potencialą reikia naudoti naujas investavimo priemones, kaip antai „InvestEU“; (10)EJRŽF turėtų būti grindžiamas keturiais prioritetais: darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir tvarios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; sąlygų mėlynajai ekonomikai augti ir pakrančių bendruomenėms klestėti sudarymas; tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Šiuos prioritetus reikėtų įgyvendinti taikant pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemones; (11)po 2020 m. EJRŽF turėtų būti grindžiamas paprastesne struktūra iš anksto Sąjungos lygmeniu pernelyg griežtai nenustatant jokių priemonių ir išsamių tinkamumo finansuoti taisyklių. Vietoj to reikėtų aprašyti bendras kiekvieno prioriteto paramos sritis. Taigi valstybės narės turėtų parengti savo programą joje nurodydamos tinkamiausias prioritetų įgyvendinimo priemones. Įvairios valstybių narių programose numatytos priemonės galėtų būti remiamos taikant šiame reglamente ir Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] įtvirtintas taisykles, jeigu tos priemonės patenka į šiame reglamente nustatytas paramos sritis. Tačiau būtina sudaryti netinkamų finansuotų veiksmų sąrašą siekiant išvengti neigiamo poveikio žuvininkystės išteklių išsaugojimui, pavyzdžiui, apskritai uždraudžiant investuoti į žvejybos pajėgumų didinimą. Be to, investicijos į laivyną ir su juo susijusios kompensacijos turėtų būti skiriamos tik jeigu laikomasi BŽP išsaugojimo tikslų; (12)2030 m. Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje vandenynų išsaugojimas ir tausus naudojimas nustatytas kaip vienas iš 17 darnaus vystymosi tikslų (14-asis DVT). Sąjunga yra visapusiškai įsipareigojusi siekti šio tikslo ir jį įgyvendinti. Atsižvelgdama į tai, ji įsipareigojo skatinti tvarią mėlynąją ekonomiką (tas įsipareigojimas dera su jūrinių teritorijų planavimu, biologinių išteklių išsaugojimu ir geros aplinkos būklės siekiu), uždrausti tam tikrų rūšių žvejybos subsidijas, dėl kurių susidaro pertekliniai pajėgumai ir pereikvojami žuvų ištekliai, panaikinti subsidijas, skatinančias neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą ir neskirti naujų panašaus pobūdžio subsidijų. Toks rezultatas turėtų būti pasiektas vykstant Pasaulio prekybos organizacijos deryboms dėl subsidijų žuvininkystei. Be to, kai 2002 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais ir 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) vyko Pasaulio prekybos organizacijos derybos, Sąjunga įsipareigojo panaikinti subsidijas, dėl kurių susidaro pertekliniai pajėgumai ir pereikvojami žuvų ištekliai; (13)atsižvelgiant į klimato kaitos stabdymo svarbą ir Sąjungos įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, pagal šį reglamentą klimato veiksmus reikėtų įtraukti į visas politikos kryptis ir siekti bendro tikslo skirti 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų klimato tikslams. Tikimasi, kad pagal šį reglamentą vykdomais veiksmais bus prisidėta prie siekio 30 proc. viso EJRŽF finansinio paketo skirti klimato tikslams. EJRŽF veiklos rengimo ir įgyvendinimo metu bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus pakartotinai vertinami per atitinkamus vertinimo ir peržiūros procesus; (14)EJRŽF turėtų prisidėti prie Sąjungos tikslų aplinkosaugos srityje. Tą indėlį reikėtų stebėti taikant Sąjungos aplinkosaugos rodiklius ir jo duomenis reguliariai įtraukti į vertinimus ir metines veiklos rezultatų ataskaitas; (15)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (toliau – BŽP reglamentas) 42 straipsnį, Sąjungos finansinė pagalba EJRŽF lėšomis turėtų būti suteikiama tik jeigu laikomasi BŽP taisyklių. Taikytinų BŽP taisyklių nesilaikančių paramos gavėjų paraiškos neturėtų būti priimamos; (16)siekiant atitikti konkrečias BŽP sąlygas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, ir prisidėti prie BŽP taisyklių laikymosi, reikėtų priimti nuostatas, papildančias taisykles dėl mokėjimo termino pertraukimo, sustabdymo ir finansinių pataisų, kaip išdėstyta Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. Kai valstybė narė ar paramos gavėjas nesilaiko įsipareigojimų pagal BŽP arba Komisija turi įrodymų, dėl kurių galima daryti prielaidą apie tokį nesilaikymą, Komisijai turėtų būti leidžiama kaip atsargumo priemonę taikyti mokėjimų terminų pertraukimą. Greta mokėjimo termino pertraukimo galimybės, siekiant išvengti akivaizdžios grėsmės padengti netinkamas finansuoti išlaidas, Komisijai turėtų būti leidžiama sustabdyti mokėjimus ir taikyti finansines pataisas, jei valstybė narė smarkiai nesilaiko BŽP taisyklių; (17)per pastaruosius kelerius metus įgyvendinant BŽP daug pasiekta atkuriant žuvų išteklius iki geros būklės lygių, padidinant Sąjungos žvejybos sektoriaus pelningumą ir išsaugant jūrų ekosistemas. Tačiau vis dar yra nemenkų sunkumų įgyvendinant socialinius ekonominius ir aplinkosaugos BŽP tikslus. Tam reikia, kad parama būtų skiriama ir po 2020 m., visų pirma tuose jūrų baseinuose, kuriuose pažanga buvo lėtesnė; (18)žvejyba yra itin svarbi daugelio Sąjungos pakrantės bendruomenių išgyvenimui ir kultūros paveldui, visų pirma ten, kur svarbų vaidmenį atlieka mažos apimties priekrantės žvejyba atlieka. Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje žvejų bendruomenių vidutinis žvejų amžius viršija 50 metų, kartų atsinaujinimas ir veiklos įvairinimas vis dar kelia sunkumų; (19)pasitelkiant EJRŽF turėtų būti siekiama įgyvendinti aplinkosaugos, ekonominius, socialinius ir užimtumo BŽP tikslus, apibrėžtus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje. Tokia parama turėtų būti užtikrinama, kad žvejybos veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą; (20)EJRŽF parama turėtų būti siekiama pasiekti ir išlaikyti tausiąją žvejybą remiantis didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu (MSY) ir kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų ekosistemai. Tokia parama turėtų aprėpti inovacijas ir investicijas, susijusias su nedidelį poveikį darančios, klimato kaitos poveikiui atsparios ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios žvejybos praktika ir metodais; (21)įpareigojimas iškrauti laimikį yra vienas iš pagrindinių BŽP iššūkių. Tai reiškia, kad žvejybos sektoriuje reikės iš esmės keisti praktiką ir kartais tai bus susiję su didelėmis finansinėmis išlaidomis. Iš EJRŽF turėtų būti galima skirti paramą inovacijoms ir investicijoms, kuriomis prisidedama prie įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo, taikant didesnę pagalbos intensyvumo normą nei kitiems veiksmams, kaip antai investicijoms į selektyviosios žvejybos įrankius, uostų infrastruktūros gerinimą ir nepageidaujamo laimikio pardavimą. Didžiausias 100 proc. pagalbos intensyvumas taip pat turėtų būti skiriamas skaidrių žvejybos galimybių mainų tarp valstybių narių sistemų (keitimosi kvotomis) kūrimui, plėtojimui, stebėsenai, vertinimui ir valdymui siekiant sumažinti žvejybą stabdančios žuvų rūšies efektą, kurį sukelia įpareigojimas iškrauti laimikį; (22)paramą EJRŽF lėšomis turėtų būti galima skirti inovacijoms ir investicijoms į žvejybos laivus siekiant pagerinti sveikatos, saugos ir darbo sąlygas, energijos vartojimo efektyvumą ir laimikio kokybę. Tačiau dėl tokios paramos neturėtų padidėti žvejybos pajėgumai arba gebėjimas rasti žuvį ir ji neturėtų būti skiriama tiesiog už tai, kad laikomasi pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę privalomų reikalavimų. Sukūrus sistemą be griežtų taisyklių, apibrėžti tikslias tokių investicijų tinkamumo finansuoti taisykles turėtų pačios valstybės narės. Kalbant apie sveikatos, saugos ir darbo sąlygas žvejybos laivuose, pažymėtina, kad reikėtų leisti taikyti didesnę pagalbos intensyvumo normą nei kitiems veiksmams; (23)žuvininkystės kontrolė yra itin svarbi įgyvendinant BŽP. Taigi EJRŽF lėšomis pagal pasidalijamojo valdymo principą turėtų būti remiamas Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemos kūrimas ir įgyvendinimas, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (toliau – Kontrolės reglamentas). Tam tikrais Kontrolės reglamente įtvirtintais įpareigojimais t. y. susijusiais su privaloma laivų buvimo vietos nustatymo ir elektroninio duomenų perdavimo sistema mažos apimties priekrantės žvejybos laivuose, privaloma nuotolinio elektroninio stebėjimo sistema ir nuolatiniu varomojo variklio galios matavimu ir įrašymu, yra grindžiama iš EJRŽF skiriama specialioji parama. Be to, valstybių narių investicijos į kontrolės išteklius galėtų būti naudojamos ir jūrų stebėjimo ir bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos tarnybų funkcijas tikslais; (24)BŽP sėkmė priklauso nuo to, ar turima mokslinių rekomendacijų dėl žvejybos valdymo, taigi ir žvejybos duomenų. Atsižvelgiant į problemas ir išlaidas, susijusias su patikimų ir išsamių duomenų gavimu, būtina remti valstybių narių veiksmus renkant ir tvarkant duomenis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2017/1004 (toliau – Duomenų rinkimo pagrindų reglamentas) ir prisidedant prie patikimų mokslinių rekomendacijų rengimo. Tokia parama turėtų užtikrinti sinergiją su kitų rūšių jūrų duomenų rinkimo ir tvarkymo veikla; (25)EJRŽF lėšomis reikėtų remti veiksmingą žiniomis grindžiamą BŽP įgyvendinimą ir valdymą pagal tiesioginio ir netiesioginio valdymo principus, teikiant mokslines rekomendacijas, kuriant ir įgyvendinant Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemas, užtikrinant patariamųjų tarnybų veikimą ir teikiant savanoriškus tarptautinėms organizacijoms skirtus įnašus; (26)atsižvelgiant į sunkumus siekiant įgyvendinti BŽP išsaugojimo tikslus, EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti žvejybos valdymo ir žvejybos laivynų valdymo veiksmus. Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis turėtų būti galima finansuoti žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui tuose laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama turėtų būti kaip priemonė įtraukta į veiksmų planus, skirtus struktūrinį perteklinį pajėgumą turintiems laivyno segmentams pritaikyti, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje, ir turėtų būti įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant jį kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama turėtų būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą parama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui turėtų būti skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma tokią paramą skirti tik suteikiant su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. Pagal tą mechanizmą Komisija turėtų atlyginti valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu tas sąlygas Komisija turėtų nustatyti deleguotuoju aktu ir jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu; (27)atsižvelgiant į didelį žvejybos veiklos nenuspėjamumą, dėl išimtinių aplinkybių žvejai gali patirti didelių ekonominių nuostolių. Siekiant sušvelninti tas pasekmes EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti kompensaciją už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą, susijusį su tam tikrų išsaugojimo priemonių, t. y. daugiamečių planų, išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo tikslų, žvejybos laivų žvejybos pajėgumų pritaikymo prie turimų žvejybos galimybių priemonių ir techninių priemonių, įgyvendinimu, skubos priemonių įgyvendinimu, tausios žvejybos partnerystės susitarimo pertraukimu dėl nenugalimos jėgos aplinkybių, gaivaline nelaime arba ekologiniu įvykiu. Parama turėtų būti suteikiama tik jeigu tokių aplinkybių poveikis žvejams yra didelis, t. y. jeigu atitinkamo laivo komercinė veikla sustabdoma bent 90 dienų iš eilės ir jeigu su sustabdymu susiję ekonominiai nuostoliai sudaro daugiau nei 30 proc. atitinkamos įmonės vidutinės metinės apyvartos per nurodytą laikotarpį. Nustatant tokios paramos skyrimo sąlygas reikėtų atsižvelgti į ungurių žvejybos ypatumus; (28)mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažesnio nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamųjų žvejybos įrankių. Tam sektoriui tenka beveik 75 proc. visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo geros būklės žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems turėtų taikyti lengvatinį režimą skirdamas 100 proc. intensyvumo lygio pagalbą, be kita ko, su kontrole ir jos vykdymo užtikrinimu susijusiems veiksmams, siekiant paskatinti tausią žvejybos praktiką. Be to, tam tikros paramos sritys, t. y. parama norint įsigyti naudotą laivą ar pakeisti arba modernizuoti laivo variklį, turėtų būti siejamos tik su mažos apimties žvejyba tuose laivyno segmentuose, kuriuose žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes. Be to, valstybės narės į savo programą turėtų įtraukti veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kurią reikėtų stebėti remiantis rodikliais, kuriems turėtų būti nustatyti orientyrai ir tikslai;

(29)atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir kuriuose esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, turėtų būti įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui turėtų būti skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat turėtų būti galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Turėtų būti nustatyta, kokią didžiausią bendros finansinės paramos sumos procentinę dalį, tokia parama gali sudaryti. Be to, atokiausiems regionams turėtų būti taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams; (30)pagal pasidalijamojo valdymo principą EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti jūrų ir pakrantės biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugą ir atkūrimą. Tuo tikslu turėtų būti galima skirti kompensaciją žvejams, kad jie surinktų iš jūros pamestus žvejybos įrankius ir šiukšles, ir paramą investicijoms į uostus, kad juose būtų įrengtos tinkama pamestų žvejybos įrankių ir šiukšlių priėmimo infrastruktūra. Paramą taip pat turėtų būti galima skirti veiksmams, kuriais siekiama pasiekti arba išlaikyti gerą jūrų aplinkos būklę, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB (toliau – Jūrų strategijos pagrindų direktyva), erdvės apsaugos priemonių įgyvendinimui pagal tą direktyvą, „Natura 2000“ teritorijų valdymui, atkūrimui ir stebėsenai remiantis prioritetinėmis veiksmų programomis pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva), taip pat rūšių apsaugai pagal Direktyvą 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (Paukščių direktyva). Pagal tiesioginio valdymo principą EJRŽF lėšomis reikėtų remti jūrų švaros ir geros būklės užtikrinimą ir įgyvendinti Europos strategiją dėl plastiko žiedinėje ekonomikoje, numatytą 2016 m. sausio 16 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos strategija dėl plastiko žiedinėje ekonomikoje“, atsižvelgiant į tikslą pasiekti arba išlaikyti gerą jūrų aplinkos būklę; (31)žuvininkystė ir akvakultūra padeda užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybą. Tačiau šiuo metu Sąjunga importuoja daugiau nei 60 proc. savo žuvininkystės produktų ir todėl labai priklauso nuo trečiųjų šalių. Svarbus uždavinys yra skatinti vartotojus vartoti Sąjungoje pagal aukštus kokybės standartus pagamintus žuvų baltymus, kuriuos vartotojai gali įsigyti prieinamomis kainomis; (32)EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos apsunkinančios licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą turėtų būti galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai turėtų būti visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju parama turėtų būti teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas; (33)aprūpinimas maistu taip pat priklauso nuo veiksmingų ir gerai organizuotų rinkų, kuriose gerinamas tiekimo grandinės ir vartotojų informavimo skaidrumas, stabilumas, kokybė ir įvairovė. Šiuo tikslu EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti prekybą žvejybos ir akvakultūros produktais, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (BRO reglamentas) tikslų. Visų pirma, turėtų būti galima skirti paramą gamintojų organizacijų kūrimui, gamybos ir prekybos planų įgyvendinimui, naujų realizavimo rinkų skatinimui ir informacijos apie rinką rinkimui ir sklaidai; (34)perdirbimo pramonė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų pasiūlą ir kokybę. EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti tikslines investicijas į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti bendro rinkos organizavimo tikslų. Tokia parama turėtų būti suteikiama tik pasitelkiant finansines priemones ir „InvestEU“, bet ne skiriant dotacijas; (35)darbo vietų kūrimą pakrantės regionuose lemia vietoje skatinama tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra, dėl kurios atsigauna tų regionų socialinė struktūra. Tikėtina, kad vandenynų sektoriai ir paslaugos augs sparčiau nei pasaulio ekonomika ir iki 2030 m. užtikrins svarbų indėlis į užimtumą ir ekonomikos augimą. Kad mėlynasis augimas būtų tvarus, jį turėtų skatinti inovacijos ir investicijos į naujas jūrų įmones ir bioekonomiką, įskaitant tvaraus turizmo modelius, atsinaujinančiąją vandenynų energiją, naujovišką aukštos klasės laivų statybą ir naujas uostų paslaugas, kurias teikiant kuriamos darbo vietos ir kartu remiama vietos plėtra. Nors sąlygos viešosioms investicijoms į tvarią mėlynąją ekonomiką turėtų būti sudaromos visose Sąjungos biudžeto srityse, EJRŽF lėšos turėtų būti konkrečiai sutelkiamos į tvarios mėlynosios ekonomikos plėtros sąlygų užtikrinimą ir problemų sprendimą skatinant investicijas ir kuriant naujas rinkas ir technologijas arba paslaugas. Paramą tvarios mėlynosios ekonomikos plėtojimui reikėtų skirti pagal pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo principus; (36)tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra labai priklauso nuo partnerystės su vietos suinteresuotaisiais subjektais, kurie padeda užtikrinti pakrantės ir vidaus bendruomenių ir ekonomikų gyvybingumą. EJRŽF turėtų suteikti tokių partnerysčių skatinimo priemones. Šiuo tikslu jo lėšomis turėtų būti galima pagal pasidalijamojo valdymo principą remti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (BIVP). Toks požiūris turėtų skatinti ekonomikos įvairovę vietos sąlygomis plėtojant pakrantės ir vidaus bendruomenes, akvakultūrą ir tvarią mėlynąją ekonomiką. BIVP strategijomis turėtų būti užtikrinama, kad vietos bendruomenės geriau išnaudotų tvarios mėlynosios ekonomikos siūlomas galimybes ir iš jų pasipelnytų pasitelkdamos aplinkos, kultūros, socialinius ir žmogiškuosius išteklius ir juos stiprindamos. Taigi kiekviena vietos partnerystė turėtų atitikti pagrindinį savo strategijos tikslą užtikrindama subalansuotą visų svarbių vietos tvarios mėlynosios ekonomikos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir atstovavimą jiems; (37)pagal pasidalijamojo valdymo principą tvarią mėlynąją ekonomiką EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti renkant, tvarkant ir naudojant duomenis, kuriais siekiama papildyti žinias apie jūrų aplinkos būklę. Tokia parama turėtų būti siekiama įvykdyti Direktyvos 92/43/EEB ir Direktyvos 2009/147/EB reikalavimus, remti jūrinių teritorijų planavimą ir gerinti duomenų kokybę ir sklaidą pasitelkus Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą. (38)Pagal tiesioginio ir netiesioginio valdymo principus EJRŽF turėtų sutelkti dėmesį į tvarią mėlynąją ekonomiką skatinančias sąlygas remdamas integruotą jūrų politikos valdymą, mokslinių tyrimų sklaidą ir įgyvendinimą, tvarios mėlynosios ekonomikos inovacijas ir technologijas, jūrų įgūdžių, vandenynų klausimų išmanymo ir socialinių ekonominių duomenų apie tvarią mėlynąją ekonomiką tobulinimą, klimato poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų tvarios mėlynosios ekonomikos skatinimą ir projektų rengimo ir naujoviškų finansavimo priemonių kūrimą. Pirmiau išvardytose srityse reikėtų tinkamai atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį; (39)60 proc. vandenynų viršija nacionalinės jurisdikcijos ribas. Vadinasi, jiems taikoma pasidalijamoji tarptautinė atsakomybė. Dauguma problemų, su kuriomis susiduriama vandenynuose, yra tarpvalstybinio pobūdžio, kaip antai didelis išteklių išeikvojimas, klimato kaita, rūgštėjimas, tarša ir mažėjanti biologinė įvairovė, tad reikalingas bendras atsakas. Pagal Jungtinių Tautų Organizacijos jūrų teisės konvenciją, kurios šalis pagal Tarybos sprendimą 98/392/EB yra Sąjunga, siekiant reglamentuoti ir valdyti žmogaus veiklą vandenynuose sukurta daug jurisdikcijos teisių, institucijų ir specialių sistemų. Pastaraisiais metais bendrai sutariama, kad jūrų aplinką ir žmogaus veiklą jūroje reikėtų valdyti veiksmingiau, kad didėjantis neigiamas poveikis vandenynams būtų mažinamas; (40)kaip pasaulinių procesų dalyvė Sąjunga ryžtingai įsipareigoja skatinti tarptautinį vandenynų valdymą, kaip numatyta 2016 m. lapkričio 10 d. bendrame komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinis vandenynų valdymas: mūsų vandenynų ateitį užtikrinsianti darbotvarkė“. Sąjungos vandenynų valdymo politika yra nauja politika, integruotai aprėpianti vandenynus. Tarptautinis vandenynų valdymas svarbus ne tik siekiant 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės tikslų, visų pirma, 14-jo darnaus vystymosi tikslo („Išsaugoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ir juos tausiai naudoti darniam vystymuisi“), bet ir užtikrinant, kad būsimosios kartos galėtų džiaugtis saugiomis, apsaugotomis, švariomis ir tvariai valdomomis jūromis ir vandenynais. Sąjunga turi įvykdyti tuos tarptautinius įsipareigojimus ir skatinti geresnį tarptautinį vandenynų valdymą dvišaliu, regioniniu ir daugiašaliu lygmenimis, be kita ko, siekiant užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, patobulinti tarptautinio vandenynų valdymo sistemą, sumažinti vandenynams ir jūroms daromą neigiamą poveikį, sukurti tvarios mėlynosios ekonomikos sąlygas ir aktyviau vykdyti tarptautinius vandenynų mokslinius tyrimus ir kaupti duomenis; (41)veiksmais, kuriais EJRŽF skatinamas tarptautinis vandenynų valdymas, siekiama patobulinti bendrą tarptautinių ir regioninių procesų, susitarimų, taisyklių ir institucijų sistemą, kad žmogaus veikla vandenynuose būtų reglamentuojama ir valdoma. EJRŽF lėšomis turėtų būti finansuojami tarptautiniai susitarimai, kuriuos Sąjunga yra sudariusi srityse, nepatenkančiose į Tausios žvejybos partnerystės susitarimus (TŽPS), sudarytus su įvairiomis trečiosiomis šalimis, ir Sąjungos teisinės narystės regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) mokestis. TŽPS ir RŽVO bus ir toliau finansuojami pagal skirtingus Sąjungos biudžeto straipsnius; (42)kalbant apie saugumą ir gynybą, būtina užtikrinti geresnę sienų apsaugą ir jūrų saugumą. Pagal Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją, kurią 2014 m. birželio 24 d. priėmė Europos Sąjungos Taryba, ir su ja susijusį 2014 m. gruodžio 16 d. veiksmų planą informacijos mainai ir Europos pasienio ir pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimas, kuriame dalyvauja Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, yra itin svarbūs tiems tikslams pasiekti. Tad EJRŽF lėšomis reikėtų remti jūrų stebėjimą ir pasienio apsaugos tarnybų bendradarbiavimą ir pagal pasidalijamojo valdymo, ir pagal tiesioginio valdymo principus, be kita ko, perkant įrangą įvairios paskirties jūrų veiksmams vykdyti. Taip pat turėtų būti sudaroma galimybė atitinkamoms agentūroms skirti paramą jūrų stebėjimo ir saugumo srityje pagal tiesioginio valdymo principą; (43)pagal pasidalijamojo valdymo principą kiekviena valstybė narė turėtų parengti vieną bendrą programą, kurią turėtų patvirtinti Komisija. Atsižvelgdama į regionalizavimo principą ir siekdama paskatinti valstybes nares rengiant programas laikytis labiau strateginio požiūrio Komisija turėtų parengti kiekvienos jūros baseino analizę ir joje išvardyti bendrus pranašumus ir trūkumus, susijusius su BŽP tikslų įgyvendinimu. Tokia analizė turėtų padėti tiek valstybėms narėms, tiek Komisijai derėtis dėl kiekvienos programos, atsižvelgiant į regionines problemas ir poreikius. Vertindama programas Komisija turėtų atsižvelgti į BŽP aplinkosauginius ir socialinius ekonominius sunkumus, darnios mėlynosios ekonomikos socialinius ekonominius veiklos rezultatus, problemas jūrų baseinų lygmeniu, jūrų ekosistemų išsaugojimą ir atkūrimą, jūrą teršiančių šiukšlių kiekio mažinimą ir klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos; (44)EJRŽF paramos veiksmingumą valstybėse narėse reikėtų vertinti remiantis rodikliais. Valstybės narės turėtų teikti ataskaitas apie pažangą, padarytą siekiant nustatytų rodiklių tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių, o Komisija turėtų atlikti veiklos rezultatų peržiūrą remdamasi valstybių narių parengtomis metinėmis veiklos rezultatų ataskaitomis, kad būtų galima anksti nustatyti galimas įgyvendinimo problemas ir taisomuosius veiksmus. Šiuo tikslu turėtų būti sukurta bendra stebėsenos ir vertinimo sistema; (45)pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus EJRŽF veiklą reikia vertinti remiantis informacija, surinkta pagal konkrečius stebėsenos reikalavimus, vengiant pernelyg griežto reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma, valstybėms narėms. Tam tikrais atvejais tie reikalavimai gali apimti pamatuojamus rodiklius, kuriuos taikant vertinamas EJRŽF poveikis vietoje; (46)Komisija turėtų vykdyti su EJRŽF ir jo veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. EJRŽF skirtais finansiniais ištekliais taip pat turėtų būti prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politinius prioritetus, kiek jie susiję su EJRŽF prioritetais; (47)pagal Reglamentą (ES) Nr. [Reglamentą dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių], Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) galėtų atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra galėtų tirti sukčiavimo ir kitas nusikalstamas veikas, darančias poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Reglamentą (ES) Nr. [Reglamentą dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad valdant ir įgyvendinant EJRŽF būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. [Reglamente dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] ir Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]; (48)siekiant padidinti Sąjungos lėšų naudojimo skaidrumą ir užtikrinti patikimesnį finansų valdymą, visų pirma, sugriežtinant viešąją naudojamų lėšų kontrolę, valstybės narės interneto svetainėje reikėtų skelbti tam tikrą informaciją apie EJRŽF lėšomis finansuojamą veiklą, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. Kai valstybė narė paskelbia informaciją apie EJRŽF lėšomis finansuojamą veiklą, turi būti laikomasi asmens duomenų apsaugos taisyklių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 2016/679;

(49)siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šio reglamento elementus pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma nepriimtinumo riba ir nepriimtinumo laikotarpio trukmė, susijusios su paraiškų priimtinumo kriterijais, apibrėžiamos su išsaugojimo priemonių įgyvendinimu susijusios sąlygos siekiant numatyti su sąnaudomis nesusijusį finansavimą nutraukiant žvejybos veiklą visam laikui, apibrėžiami papildomų sąnaudų, susijusių su konkrečiais atokiausių regionų trūkumais, apskaičiavimo kriterijai, nustatomi valstybių narių reikalavimų nesilaikymo atvejai, dėl kurių gali būti nutraukiamas mokėjimo terminas, nustatomi sunkūs valstybių narių reikalavimų nesilaikymo atvejai, dėl kurių mokėjimai gali būti sustabdomi, apibrėžiami taikytinų finansinių pataisų lygio nustatymo kriterijai ir fiksuotosios normos arba ekstrapoliuotų finansinių pataisų taikymo kriterijai, iš dalies keičiamas I priedas ir sukuriama stebėsenos ir vertinimo sistema. Siekiant, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos perėjimui nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 508/2014 nustatytos sistemos prie šiuo reglamentu nustatytos sistemos, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai taip pat turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl pereinamojo laikotarpio sąlygų nustatymo; (50)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl veiksmų programų tvirtinimo ir dalinio keitimo ir nacionalinių darbo planų duomenų rinkimo, mokėjimų sustabdymo ir finansinių pataisų srityse tvirtinimo ir dalinio keitimo; (51)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl nacionalinių darbo planų duomenų rinkimo srityje pateikimo procedūrų, formato ir tvarkaraščių ir metinių veiklos rezultatų ataskaitų, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS. BENDROJI SISTEMA I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) veikla. Jame nustatomi EJRŽF prioritetai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir konkrečios tokio finansavimo teikimo taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios taisyklės, taikytinos EJRŽF pagal Reglamentą (ES) Nr. [reglamentą, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. 2 straipsnis Geografinė taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente nenurodyta kitaip. 3 straipsnis Apibrėžtys 1.Šiame reglamente, nedarant poveikio 2 daliai, vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 5 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. [reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 2 straipsnyje. 2.Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Reglamento (ES) Nr. [dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; (2)bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA) – sistemų, sukurtų tarpvalstybiniam ir sektoriniam keitimuisi informacija tarp jūrų stebėjimo institucijų paremti, siekiant padidinti jų informuotumą apie jūroje vykdomą veiklą; (3)pakrančių apsaugos tarnyba – nacionalinės institucijos, vykdančios pakrančių apsaugos funkcijas, įskaitant saugią laivybą, jūrų saugumą, jūrų muitinės veiklą, neteisėtos prekybos ir kontrabandos prevenciją ir jų mažinimą, susijusios jūrų teisės vykdymo užtikrinimą, jūrų sienų kontrolę, jūrų stebėjimą, jūros aplinkos apsaugą, paiešką ir gelbėjimą, reagavimą į avarijas ir nelaimes, žuvininkystės kontrolę ir kitą su šiomis funkcijomis susijusią veiklą;

(4)Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (EMODnet) – partnerystė, kurios funkcija yra rinkti jūrų duomenis ir metaduomenis siekiant užtikrinti, kad tokie fragmentiški ištekliai būtų lengviau prieinami visuomenei ir privatiems naudotojams ir kad šie galėtų jais naudotis, ir siūlyti kokybiškus, sąveikius ir suderintus jūrų duomenis; (5)tiriamoji žvejyba – išteklių, kurie per pastaruosius dešimt metų nebuvo žvejojami arba nebuvo žvejojami tam tikrų tipų žvejybos įrankiais ar tam tikrais būdais, žvejyba; (6)žvejys – fizinis asmuo, užsiimantis verslinės žvejybos veikla, kurią pripažįsta atitinkama valstybė narė; (7)žvejyba vidaus vandenyse – žvejybos veikla versliniais tikslais vidaus vandenyse, vykdoma laivais arba kitais įrenginiais, įskaitant žvejybai ant ledo naudojamus įrenginius; (8)tarptautinis vandenynų valdymas – Sąjungos iniciatyva, kuria siekiama tobulinti bendrą tarptautinius ir regioninius procesus, susitarimus, sąlygas, taisykles ir institucijas apimančią sistemą taikant nuoseklų sektorinį taisyklėmis grindžiamą požiūrį, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vandenynai būtų geros būklės, saugūs, apsaugoti, švarūs ir tvariai valdomi; (9)jūrų politika – Sąjungos politika, kurios tikslas yra skatinti integruotą ir nuoseklų sprendimų priėmimą siekiant maksimaliai užtikrinti darnų Sąjungos, visų pirma, pakrančių, salų ir atokiausių regionų, taip pat tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant nuoseklią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą; (10)jūrų saugumas ir stebėjimas – veikla, kuria siekiama išsamiai suprasti visus su jūrų sritimi susijusius įvykius ir veiksmus, kurie galėtų paveikti saugios laivybos ir jūrų saugumo, teisėsaugos, gynybos, sienų kontrolės, jūrų aplinkos apsaugos, žuvininkystės kontrolės, prekybos ir Sąjungos ekonominių interesų sritis, ir, jei reikia, užkirsti jiems kelią ir juos valdyti; (11)jūrinių teritorijų planavimas – procesas, kurį vykdydamos atitinkamos valstybės narės valdžios institucijos analizuoja ir organizuoja žmogaus veiklą jūrų teritorijose ekologiniams, ekonominiams ir socialiniams tikslams pasiekti; (12)gamybinės akvakultūros sektoriaus investicijos – investicijos į akvakultūros įrenginius arba jų statybą, plėtimą ar modernizavimą; (13)jūrų baseinų strategija – integruota programa, kuria siekiama spręsti iškilusius bendrus valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių jūrų ir su jomis susijusių sričių sunkumus jūros baseine arba viename ar daugiau pabaseinių ir skatinti bendradarbiavimą ir koordinavimą siekiant užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; ją rengia Komisija bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis, jų regionais ir, jei reikia, su kitais suinteresuotaisiais subjektais; (14)mažos apimties priekrantės žvejyba – žvejyba, vykdoma žvejybos laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų įrankių, išvardytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnio 1 dalyje; (15)tvari mėlynoji ekonomika – visa Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktus atitinkanti bendrojoje rinkoje sektoriuose ir tarp sektorių vykdoma ekonominė veikla, susijusi su vandenynais, jūromis, pakrantėmis ir vidaus vandenimis, įskaitant Sąjungos atokiausius regionus ir žemynines šalis, naujus sektorius ir ne rinkos prekes bei paslaugas. 4 straipsnis Prioritetai EJRŽF prisideda prie BŽP ir jūrų politikos įgyvendinimo. Jo veiklos prioritetai yra šie: (1)darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; (2)indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; (3)sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas; (4)tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas.

Suteikiant paramą EJRŽF lėšomis prisidedama prie Sąjungos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslų įgyvendinimo. Tas indėlis stebimas taikant IV priede nustatytą metodiką. II SKYRIUS Finansinė programa 5 straipsnis Biudžetas 1.EJRŽF įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 6 140 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2.Pagal II antraštinę dalį EJRŽF skiriama finansinio paketo dalis įgyvendinama pagal pasidalijamojo valdymo principą, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. [reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] ir Reglamento (ES) Nr. [Reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] 63 straipsnyje. 3.Pagal III antraštinę dalį EJRŽF skiriamą finansinio paketo dalį tiesiogiai įgyvendina Komisija, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. [Reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] 62 straipsnio 1 dalies a punkte, arba ji įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą, kaip numatyta to reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte. 6 straipsnis Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai 1.II antraštinėje dalyje numatyto pasidalijamojo valdymo finansinio paketo dalis – 5 311 000 000 EUR dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į išskaidymą pagal metus, nustatytą V priede. 2.Veiksmams atokiausiuose regionuose kiekviena suinteresuotoji valstybė narė iš savo V priede nustatytos Sąjungos finansinės paramos skiria bent: (a)102 000 000 EUR Azorų saloms ir Madeirai; (b)82 000 000 EUR Kanarų saloms; (c)131 000 000 EUR Gvadelupai, Prancūzijos Gvianai, Martinikai, Majotui, Reunjonui ir Sen Martenui. 3.21 straipsnyje nurodyta kompensacija neviršija 50 proc. kiekvienos 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytos skiriamos sumos. 4.Bent 15 proc. kiekvienai valstybei narei skiriamos Sąjungos finansinės paramos skiriama 19 ir 20 straipsniuose nurodytoms paramos sritims. Prieigos prie Sąjungos vandenų neturinčios valstybės narės, atsižvelgdamos į savo kontrolės ir duomenų rinkimo užduočių aprėptį, gali taikyti mažesnę procentinę dalį. 5.17 straipsnio 2 dalyje ir 18 straipsnyje nurodytoms paramos sritims kiekvienoje valstybėje narėje iš EJRŽF skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija didesnės iš šių dviejų ribų: (a)6 000 000 EUR; arba (b)10 proc. valstybei narei skirtos Sąjungos finansinės paramos.

6.Remiantis Reglamento (ES) Nr. [reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 30–32 straipsniais EJRŽF lėšomis gali būti remiama techninė pagalba veiksmingam šio fondo administravimui ir naudojimui valstybės narės iniciatyva. 7 straipsnis Finansinis paskirstymas pasidalijamajam valdymui Ištekliai, kuriuos 2021–2027 m. galima skirti valstybių narių įsipareigojimams, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje, nustatyti V priedo lentelėje. 8 straipsnis Tiesioginio ir netiesioginio valdymo biudžeto ištekliai 1.III antraštinėje dalyje nurodyta tiesioginio ir netiesioginio valdymo finansinio paketo dalis – 829 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2.1 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota teikiant EJRŽF įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę pagalbą, kaip antai pradedant vykdyti parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas. Visų pirma, Komisijos iniciatyva EJRŽF lėšomis ir neviršijant 5 straipsnio 1 dalyje nustatytos 1,7 proc. finansinio paketo viršutinės ribos, gali būti remiama: (a)techninė pagalba įgyvendinant šį reglamentą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. [reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 29 straipsnyje; (b)tausios žvejybos partnerystės susitarimų rengimas, stebėsena bei vertinimas ir Sąjungos dalyvavimas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veikloje; (c)Europos vietos veiklos grupių tinklo sukūrimas. 3.EJRŽF lėšomis remiamos su šio reglamento įgyvendinimu susijusių informavimo ir komunikacijos veiksmų sąnaudos. III SKYRIUS Programavimas 9 straipsnis Pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamos paramos programavimas 1.Pagal Reglamento (ES) Nr. [reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 16 straipsnį kiekviena valstybė narė parengia atskirą 4 straipsnyje nurodytų prioritetų įgyvendinimo programą. 2.II antraštinėje dalyje numatyta parama organizuojama II priede išvardytose paramos srityse.

3.Be Reglamento (ES) Nr. [reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 17 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į programą įtraukiama: (a)padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti p