Europos regionų komiteto nuomonė „Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas vykdant novatorišką ir tvarią energetikos pertvarką regionų ir vietos lygmeniu“

(2020/C 39/16)

Pranešėjas : Witold STĘPIEŃ (PL/EPP), Lodzės vaivadijos tarybos narys Pamatinis dokumentas : Nuomonė savo iniciatyva

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas vykdant greitą, veiksmingą ir daugiapakopę energetikos pertvarką

1. atkreipia dėmesį į tai, kad norint vykdyti novatorišką ir tvarią energetikos pertvarką reikia iš esmės pakeisti visą energetikos sistemą – gamybą, perdavimą ir vartojimą – ir tai padarytų tiesioginį poveikį infrastruktūrai, rinkai, aplinkai ir visuomenei. Tai galimybė sukurti saugesnę, teisingesnę ir skaidresnę energijos rinką, tarpvalstybinius tinklus, pagerinti prieigą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir jos paskirstymą, pašalinti energijos nepriteklių ir užtikrinti vartotojų ir gaminančių vartotojų (angl. prosumers ) teises energetikos sistemoje;

2. pripažįsta Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiosios ataskaitos išvadas ir visiškai pritaria, kad, norint užtikrinti, kad pasaulio temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, reikia nedelsiant imtis veiksmų ir iš esmės visiems sektoriams pereiti prie tvarios ir mažataršės energetikos sistemos ( 1 ) . Šios pertvarkos mastas yra toks, kad reikės integruotų sprendimų ir glaudaus bendradarbiavimo visais valdymo ir pilietinės visuomenės lygmenimis siekiant darnaus vystymosi ir Paryžiaus susitarimo tikslų;

3. palankiai vertina tai, kad Europos Parlamentas ( 2 ) pripažino į ateitį orientuoto požiūrio būtinybę siekiant užtikrinti teisingą pertvarką ES piliečiams ir remti didžiausią iškastinio kuro mažinimo poveikį patiriančius regionus, nes perėjimas prie klimato požiūriu neutralios Europos didina ekonomikos konkurencingumą, apsaugo planetą ir gerina mūsų piliečių sveikatą ir gerovę;

4. palankiai vertina išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pasiūlymą dėl Europos žaliojo kurso, numatant pirmąją Europos klimato teisę, skirtą 2050 m. poveikio klimatui neutralizavimo tikslui įtvirtinti, ir ypač įsteigiamą naują Teisingos pertvarkos fondą, kuris padės anglių pramonės regionams pereiti prie švarios energijos, kartu didinant Europos konkurencingumą;

5. ragina Komisiją ir valstybes nares remti tvirtą vidutinės trukmės tikslą, atitinkantį energetikos sąjungos tikslus, kaip itin svarbų žingsnį, kad iki 2050 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas būtų lygus nuliui ( 3 ) , ir padidinti Sąjungos nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų ( 4 ) užmojį siekiant iki 2030 m. visos ekonomikos mastu Sąjungoje bent 50 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu; ypatingą dėmesį atkreipia į sektorius, kuriems netaikoma ATLPS, nes jų išmetamas teršalų kiekis dar nėra ribojamas ES apyvartinių taršos leidimų sistemos; pakartoja savo raginimą ES lygmeniu siekti platesnio užmojo ir realistiškų tikslų energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri iki 2030 m. turėtų būti padidinta iki 40 %, srityse ir plačiai remti novatoriškų technologijų, kurios leistų siekti tolesnės pažangos, kūrimą;

6. ragina užtikrinti tinkamą visų valdymo lygmenų dalyvavimą ir įgalėjimą kuriant, įgyvendinant ir stebint veiksmingus ir į tikslus orientuotus veiksmus klimato kaitos ir energetikos srityse;. pabrėžia, kad didelė atsakomybės dalis tenka valstybėms narėms ir ES, nes jos nustato pagrindines sąlygas; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai įtraukti savo bendruomenes, pritraukti privačius investuotojus ir imtis plataus užmojo ir savalaikių veiksmų ne tik kaip administratorės, bet ir kaip energetinių paslaugų teikėjos ir svarbios energijos paslaugų pirkėjos (pvz., elektros tinklai, šildymo paslaugos, viešasis transportas, apšvietimas); be to, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali rodyti pavyzdį ir įkvėpti savo bendruomenes;

Žinių perdavimas ir sanglaudos skatinimas siekiant sudaryti sąlygas vieno greičio energetikos pertvarkai Europoje. Parama anglių pramonės regionams ir daug anglies dioksido išskiriantiems regionams bei saloms

7. pažymi, kad klimato kaita yra pasaulinė problema, o ES padarytos pažangos siekiant iki 2050 m. neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos turi siekti ir trečiosios šalys, prisiimdamos panašius įsipareigojimus; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į pavojų ES pasauliniam konkurencingumui, kylantį dėl trečiųjų šalių, kurių klimato srities tikslai nėra tokie aukšti; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares klimato kaitą toliau laikyti strateginiu diplomatiniu prioritetu, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos pasaulio mastu;

8. pabrėžia, kad energetikos pertvarką svarbu valdyti arčiausiai piliečių esančiais lygmenimis, taip pat svarbu suprasti vietos ir regionų ypatumus ir finansinius, istorinius, geografinius ir geopolitinius apribojimus ir poreikius; ragina valstybes nares, remiant Europos institucijoms, rodyti daugiau solidarumo ir plėtoti vieno greičio, tvarią energetikos pertvarką, kartu skatinant ekonominę plėtrą ir socialinę sanglaudą Europoje; ypatingą dėmesį reikėtų sutelkti į tuos anglių kasybos regionus ir salas, kurie susiduria su gyventojų skaičiaus mažėjimo problema ir kurie pajus šios pertvarkos pasekmes, nes bus naikinamos darbo vietos, ir tokius regionus bei salas remti;

9. palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, įskaitant paramos anglių pramonės regionams ir daug anglies dioksido išskiriantiems pereinamojo laikotarpio regionams ir švarios energijos ES saloms iniciatyvas, kuriomis siekiama remti ir teikti techninę pagalbą ekonominiu ir socialiniu požiūriu silpnesniems regionams, kurių ypatumai trukdo vykdyti šią pertvarką, o jos tinkamas įgyvendinimas tampa sunkesnis ir labiau neatidėliotinas;

10. atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu dvylikoje ES šalių (įskaitant Jungtinę Karalystę) NUTS 2 lygiu yra 41 anglių pramonės regionas, o anglies sektoriuje sukuriama apie 240 000 tiesioginių darbo vietų anglių kasyklose ir anglimis kūrenamose elektrinėse ir apie 215 000 netiesioginių darbo vietų. Be to, yra regionų, kurie yra labai priklausomi nuo veiklos, kurios metu išskiriama daug anglies dioksido (įskaitant geležį, plieną ir durpes); todėl ragina ES ir valstybes nares teikti finansinę ir techninę paramą siekiant užtikrinti tiekimo saugumą regionuose, kuriuos paveikė sisteminiai pokyčiai, ir sušvelninti neigiamus socialinius ir ekonominius pertvarkos aspektus;

11. pažymi, kad daugiau kaip 2 200 gyvenamų Europos salų, kuriose gyvena 12 mln. žmonių, energetikos pertvarka yra itin aktuali, nes šiose salose yra ne tik aukštos energijos kainos, bet ir jos labai priklauso nuo iškastinio kuro. Kartu salos gali tapti vertingomis bandymų laboratorijomis, kuriose būtų galima ieškoti įvairių lanksčių ir tvarių energetikos sprendimų, kaip pereiti prie sistemos be iškastinio kuro ir apriboti dabartines iškastinio kuro subsidijas;

12. remia regioninių inovacijų centrų vystymą siekiant sutelkti mokslinius tyrimus, akademinę bendruomenę ir pramonę; pažymi, kad šie centrai turėtų veikti kaip konsultacinės grupės – informuoti piliečius ir vietos bendruomenes ir didinti jų sąmoningumą bei sudaryti sąlygas kurti ir interaktyviai įgyvendinti regionines inovacijų strategijas;

13. kadangi pereinant prie švarios energijos jau sukurta 2 mln. darbo vietų visoje ES, ragina įsteigti regioninius profesinio mokymo centrus, kurie, vykstant energetikos pertvarkai, teiktų gebėjimų stiprinimo (įskaitant skaitmeninius įgūdžius) ir mokymo paslaugas, kad darbo įgūdžiai būtų perkeliami į tvaresnę pramonę;

14. taip pat ragina daugiau dėmesio skirti energetikos pertvarkai pagal programas „Erasmus“ ir „Erasmus+“ siekiant didinti sąmoningumą ir asmenims, patiriantiems pertvarkos poveikį, gerinti sąlygas didinti savo galimybes per dalijimąsi idėjomis ir žiniomis; pakartoja, kad remia „strategines partnerystes“ ( 5 ) , kurioms taikomas decentralizuotas valdymas, kad būtų sudarytos sąlygos vietos ir regionų valdžios institucijoms keistis geriausia patirtimi energetikos inovacijų srityje vykdant tarpvalstybinius ir tarptautinius projektus;

15. pabrėžia, kad anglių pramonės ir daug anglies dioksido išskiriantys regionai, atsižvelgiant į jų ekonominį vystymąsi ir energijos svarbą civilizacijos raidai, nusipelno pripažinimo. Daugelis jų yra sukaupę specialiųjų žinių ir jiems nesvetimas kultūrinis sąmoningumas apie besikeičiančių energijos gamybos būdų svarbą ir yra atviri inovacijoms siekiant ekonominio ir socialinio vystymosi energetikos sektoriuje. Šiomis tradicijomis (šiais ištekliais) ir galimybėmis reikėtų pasinaudoti kuriant regionines strategijas, įskaitant žinių perdavimą ir perkvalifikavimą, žinias ir darbą nukreipiant į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir inovacijas;

Investicijos į perspektyvią energetikos pertvarką Europoje

16. pažymi, kad energetikos pertvarka yra puiki galimybė investuoti į perspektyvią infrastruktūrą ir paskatinti pokyčius, kurie pagerintų visų europiečių gyvenimo kokybę; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pakankamai išteklių, suteikti atitinkamus įgaliojimus ir paramą siekiant paspartinti energetikos pertvarką visoje Europoje;

17. atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen paskelbtą iniciatyvą įsteigti naują Teisingos pertvarkos fondą ir ragina jo finansavimą glaudžiai susieti su 2021–2027 m. sanglaudos politika, kad būtų sudarytos sąlygos susijusiems NUTS 2 lygio anglių pramonės regionams stiprinti savo veiklos programas, nes jie susiduria su didžiausiais sunkumais žalinant ekonomiką ir užtikrinant teisingą energetikos pertvarką savo piliečiams. Šis asignavimas neturėtų būti apskaičiuojamas laikantis XXII priede siūlomų viršutinių ribų, o turėtų būti skiriamas kaip papildomas finansavimas. Tada šias papildomas lėšas būtų galima skirti NUTS 2 lygio regionams numatytoms ERPF ir ESF programoms stiprinti per artimiausius septynerius metus ir aktyviai skatinti ES pridėtinę vertę;

18. ragina ne tik labiau atsižvelgti į klimato apsaugą nustatant biudžetą, bet ir imtis veiksmingų priemonių, kad būtų palaipsniui nutrauktas tiesioginių ir netiesioginių subsidijų iškastiniam kurui teikimas (pvz., šiuo metu orlaivių degalams taikomą atleidimą nuo mokesčių), siekiant sukurti vienodas sąlygas atsinaujinančiųjų išteklių energijai, skatinti keisti elgseną ir skirti būtinus išteklius teisingai pertvarkai remti; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina išrinktosios Europos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pradėtą diskusiją dėl anglies dioksido kainų reguliavimo ir pasienio anglies dioksido mokesčio;

19. pabrėžia bendro finansavimo normų svarbą ES fondams, kad mažos bendruomenės ir salos galėtų lengviau gauti finansavimą; ragina stiprinti jų gebėjimus, kad jie galėtų veikti kaip energetikos pertvarkos „laboratorijos“, t. y. kurti novatoriškus sprendimus ir koordinuoti politikos priemones, daugiausiai dėmesio skiriant politikos sistemoms, reguliavimo priemonėms, finansavimui, bendradarbiavimui ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui;

20. palankiai vertina pasiūlymą dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, kuriame daugiausiai dėmesio skiriama tvariam vystymuisi, ir pakartoja savo raginimą daugiau kaip 30 % biudžeto lėšų skirti klimato politikos integravimui; ragina didinti paramą pažangiosios specializacijos strategijų kūrimui siekiant plėtoti ir Europos rinkoje siūlyti naujoviškus produktus ir procesus ( 6 ) ; palankiai vertina pagal programą „Europos horizontas“ siūlomą mokslinių tyrimų sritį, susijusią su poveikį klimatui neutralizuojančiais ir pažangiaisiais miestais, siekiant skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas visoje ES;

21. rekomenduoja finansavimo normą padidinti nuo siūlomų 60 % iki 70 % pelno siekiančioms organizacijoms ir 100 % – valdžios institucijoms ir ne pelno organizacijoms LIFE paprogramėje dėl perėjimo prie švarios energijos ir stengtis toliau pritraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir mažesnes organizacijas, pavyzdžiui, vietos energetikos agentūras; palankiai vertina „InvestEU“ fondo įsteigimą ir siūlo pasinaudoti šia galimybe siekiant palengvinti energetikos pertvarką, ypač pažeidžiamuose regionuose; siūlo šiose programose numatyti galimybę projektams, įgyvendinamiems pereinamojo laikotarpio regionuose, skirti papildomų balų;

22. atsižvelgdamas į valstybės pagalbos sistemą po 2020 m., ragina padidinti leistinos valstybės pagalbos dalį ir užtikrinti pakankamą lankstumą su energetikos pertvarka susijusiems projektams anglių pramonės regionuose, daug anglies dioksido išskiriančiuose regionuose ir salose, taip pat vietos bendruomenėse, siekiant skatinti verslo sektoriaus investicijas;

23. ragina sukurti mechanizmus labiau remti ir finansuoti energetikos pertvarkos projektus regionuose, kurie priskiriami anglių pramonės ar daug anglies dioksido išskiriantiems regionams, dėl keleto priežasčių: 1) nelaukiant, kol pertvarkos padariniai nepataisomai pakenks šiems regionams; 2) siekiant sudaryti sąlygas kiek galima labiau padidinti įmonėms, ypač didžiosioms, teikiamą paramą atsižvelgiant į jų galimybes investuoti šiose vietovėse ir jų galimą sverto poveikį; 3) siekiant sudaryti sąlygas imtis kitų pertvarkos poveikį švelninančių priemonių, pavyzdžiui, padidinti ERPF finansavimą; 4) anglių pramonės regionus reikėtų priskirti remiamoms vietovėms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus ir atitinkamai pritaikyti ES valstybės pagalbos teisės aktus šiems regionams;

24. pakartoja raginimą mažinti biurokratiją ir supaprastinti mechanizmus, susijusius su vietos ir regionų valdžios institucijų projektų rengimu ir gebėjimų stiprinimu; primena savo raginimą toliau teikti konkrečiai pritaikytą techninę pagalbą ir tokiu būdu padėti miestams ir regionams užtikrinti investicijas į plataus užmojo projektus, siekiant tiek pasinaudoti Europos investicijų banko JASPERS ir ELENA programomis, tiek parengti tinkamus finansuoti projektus, įskaitant mažesnės apimties projektus; šiomis aplinkybėmis laukia pasiūlymų dėl Europos klimato banko, apie kuriuos paskelbė išrinktoji Europos Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen;

25. ragina siekti didesnės įvairių finansavimo šaltinių sąveikos ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis, taip pat užtikrinti tvirtesnę viešojo ir privačiojo finansavimo sinergiją siekiant veiksmingiau pereiti prie švarios energijos;

26. pritaria tam, kad būtų sukurta finansinė priemonė, skirta teikti finansinę ir techninę paramą anglių pramonės regionams ir daug anglies dioksido išskiriantiems regionams kuo ankstyvesniu projektų rengimo etapu; rekomenduoja naujai parengtas regionines strategijas susieti su išsamiais iškastinio kuro ir netvarios praktikos atsisakymo planais, kartu sudarant galimybes užtikrinti aukštos kokybės užimtumą;

Inovacijų skatinimas ir strateginis technologijų taikymas

27. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau atlieka tarpininkių ir socialinių, Vyriausybinių ir technologinių inovacijų katalizatorių vaidmenį suteikdamos suinteresuotiesiems subjektams organizacines ir institucines platformas dalyvauti ir kartu plėtoti strategijas siekiant teisingos, tvarios ir inovatyvios energetikos pertvarkos;

28. 2 kiekio atkreipia dėmesį į tai, kad rinkoje jau yra įvairių techninių sprendimų siekiant ekonomiškai efektyvios, neutralizuoto poveikio klimatui Europos ir kad naudojant dabartines technologijas tarpusavyje sujungtoje energetikos sistemoje galima sumažinti iki 86 % išmetamo COkiekio ( 7 )

29. atkreipia dėmesį į būtinybę skatinti plėtoti inovatyvius energijos kaupimo sprendimus, kurie nepriklauso nuo negausių ar geografiškai sutelktų gamtos išteklių; be to, ragina daryti pažangą anglies dioksido surinkimo, naudojimo ir saugojimo komercinių technologijų ir procesų, skirtų tiems pramoniniams procesams, kurie, remiantis turimomis žiniomis, negali tapti visiškai nepriklausomi nuo iškastinio kuro (pvz., integruotos plieno liejyklos), srityje;

30. pabrėžia, kad pagrindinės kliūtys, trukdančios greitai įdiegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, yra susijusios su finansinių ir žmogiškųjų išteklių trūkumu, esamomis politikos priemonėmis, teisės aktais ir organizacinėmis struktūromis, kurios vis dar priklauso nuo iškastiniu kuru grindžiamų vertės grandinių, taip pat su socialiniais ir kultūriniais veiksniais, pavyzdžiui, nepakankamu visuomenės pritarimu, nes anglių kasybos regionuose gali būti naikinamos darbo vietos ir sumažėti gyventojų skaičius; todėl sutinka, kad inovacijas turėtų lemti konkrečios vietos aplinkybės ir jomis reikėtų nedelsiant spręsti poveikio visai sistemai ir bendruomenei klausimą užkertant kelią procesams, kuriems nepritaria visuomenė;

31. ragina dar labiau supaprastinti administracines procedūras ir mažinti reglamentavimo kliūtis, susijusias su naujų ir novatoriškų technologijų ir verslo modelių kūrimu ir įgyvendinimu;

32. ragina gerinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vientisumą ir veikimą, kartu teikiant paramą pažeidžiamiems regionams ir grupėms, užtikrinant tvarų patikimos ir įperkamos energijos tiekimą;

Sudėtingoms problemoms spręsti reikalingi bendri sprendimai – reikia sudaryti sąlygas prisidėti įgyvendinant Paryžiaus susitarimą visais lygmenimis

33. pabrėžia, kad būtina į šį procesą įtraukti ne tik visus subjektus – piliečius, pramonę, privatųjį sektorių – bet, visų pirma, dvejojančius dalyvius, atkreipiant jų dėmesį į visapusišką papildomą energetikos pertvarkos naudą: geresnė oro kokybė, sveikata, aplinka, žaliosios erdvės, biologinė įvairovė, pigesnė energija ir kt.;

34. palankiai vertina tai, kad priimtas dokumentų rinkinys „Švari energija visiems“ ( 8 ) ir pabrėžia veiksmingo visuomenės dalyvavimo bei regionų bendradarbiavimo rengiant ir įgyvendinant nacionalinius energetikos ir klimato srities planus svarbą ( 9 ) ; ragina valstybes nares vykstant energetikos pertvarkai ( 10 ) plėtoti nuolatinį daugiapakopį dialogą klimato kaitos ir energetikos klausimais su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir stiprinti sistemingą horizontalų ir vertikalų politinių ir techninių sprendimų priėmimo koordinavimą, atsižvelgiant į tai, kad šis dialogas su regionų ir vietos valdžios institucijomis bei energetikos agentūromis yra labai svarbus, nes jos turi išsamių vietos žinių;

35. pabrėžia, kad skubiai reikia visapusiškai išnaudoti nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų ir vietos bei regionų lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų papildomumą, remiant savanoriškus vietos ir regionų lygmens integruotus planus ( 11 ) , suderinant ataskaitų teikimo reikalavimus ir kuo labiau didinant poveikį įvairiems sektoriams ( 12 ) ir valdžios lygmenims;

36. pabrėžia, kad daugiau kaip 9 000 vietos ir regionų valdžios institucijų visoje Europoje yra įsipareigojusios siekti plataus užmojo tikslų sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kovoti su klimato kaita dalyvaudamos iniciatyvose, pavyzdžiui, Europos merų pakte, ir rengdamos strategijas ir veiksmų planus tiesiogiai atsižvelgiant į savo bendruomenės poreikius ir tvarios ateities viziją;

Į gyventojus orientuotos energetikos pertvarkos formavimas

37. pripažįsta, kad piliečiai ir energetikos bendruomenės dabar gali pasinaudoti precedento neturinčiomis galimybėmis ir tapti gaminančiais vartotojais (aktyviais rinkos dalyviais); palankiai vertina švarios energijos dokumentų rinkinyje numatytą oficialų vietos energetikos bendruomenių kūrimą bei ragina aiškiai nustatyti teises ir pareigas bei reikalavimus siekiant gauti nacionalinio lygmens paramą, kad būtų galima visapusiškai išnaudoti tokių struktūrų potencialą;

38. kartoja savo raginimą, kad tam, kad vartotojai taptų labiau nepriklausomi ir atsakingi už savo energijos suvartojimą, reikia įrengti įperkamus, ekonomiškai efektyvius, veiksmingus, galinčius gerokai sumažinti sukčiavimo atvejų skaičių, patogius naudoti, saugius ir jų poreikius bei lūkesčius informacijos, vartojimo valdymo ir sąskaitų už energiją mažinimo srityje atitinkančius pažangiuosius tinklus ir skaitiklius (užtikrinant, kad būtų patenkinami galutinio vartotojo ekonominiai interesai);

39. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti gaminančius vartotojus visapusiškai išnaudoti decentralizuotos gamybos galimybes, sudarant sąlygas plėtoti elektros energijos tinklus ir užtikrinant reguliavimo tikrumą tiek mažoms, tiek ir didelėms investicijoms į energetiką, taip pat pagerinti vartotojų prieigą prie skaitmeninių perdavimo ir skirstymo sistemų, paslaugų ir platformų;

40. pabrėžia, kad siekiant paspartinti energetikos pertvarką būtinos aiškios rinkos taisyklės, stabili politika, supaprastintos ir lanksčios administracinės procedūros ir tikslinės finansinės paramos priemonės;

Įvairių sektorių sisteminių pokyčių sinergijos stiprinimas

41. 2 ir iš kurių beveik 75 % yra laikomi neefektyviai energiją vartojančiais pastatais pripažįsta šiluminės energijos sektorių kaip esminę sektorių susiejimo dalį ir ekonomiškai efektyviausią sprendimą, leidžiantį, naudojant jau turimas technologijas, integruoti iki 87 % ir daugiau sudarančią kintančių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį kartu suteikiant lankstumo ir užtikrinant bendrą integruotą ir tvarią energijos sistemą ( 13 ) ; pažymi, kad šiuo metu patiriama itin didelių energijos nuostolių, pavyzdžiui, dėl perteklinės šilumos elektros gamybos metu – jų teoriškai pakaktų aprūpinti visus Europoje esančius pastatus ( 14 ) , kurie tiesiogiai išskiria 36 % COir iš kurių beveik 75 % yra laikomi neefektyviai energiją vartojančiais pastatais ( 15 )

42. pabrėžia, kad, vykdant tvarią energetikos pertvarką, reikia atsižvelgti į visą energetikos sistemą tarpusavyje susiejant gamybą, tiekimą, paskirstymą ir vartojimą; visiškai pritaria svarbiausiam privalomam tikslui siekti veiksmingumo ir įsipareigoti iki 2030 m. dabartinį 32 % tikslą padidinti iki 40 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kad iki 2050 m. būtų lėtinamas žmogaus sukelto visuotinio atšilimo tempas ir neutralizuotas poveikis klimatui, taip pat ragina siekti integruotos ir tarpsektorinės energijos rinkos, kurioje energijos nuostoliai būtų reguliuojami, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – tiekiama veiksmingai;

43. atkreipia dėmesį į iššūkius, susijusius su tvarios energetikos pertvarkos įgyvendinimu atokiausiuose regionuose. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas ragina Europos Komisiją pripažinti šiems regionams būdingus suvaržymus ir priimti teisės aktus, kuriais jiems bent jau būtų sudarytos tokios pačios sąlygos, kaip ir kitiems Europos regionams;

44. pabrėžia, kad energetikos pertvarka suteikia galimybę formuoti saugesnę ir perspektyvesnę energetikos sistemą didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant vartojimą, didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taip pat kuriant infrastruktūrą ir jungtis visoje Europoje, kad būtų galima greitai reaguoti į tiekimo sutrikimus; todėl pritaria, kad būtų plėtojama miesto ir kaimo vietovių sąveika siekiant derinti jų potencialą, susijusį su atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba ir energijos nuostolių valdymu, kuriant optimizuotą ir atsparesnę energetikos infrastruktūrą, užtikrinančią mažesnius energijos nuostolius;

45. pabrėžia žiedinės ekonomikos kaip neatsiejamos tvarios energetikos pertvarkos dalies svarbą, taikant gyvavimo ciklo koncepcijas infrastruktūros, produktų ir paslaugų paklausai ir pasiūlai; viešieji pirkimai atveria dideles galimybes mažinti klimato poveikį. Tai turėtų būti paremta ekologinio projektavimo reikalavimais, standartais ir informacinėmis sistemomis, skirtais gyvavimo ciklo duomenims, tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu; pabrėžia, kad inovacinių sprendimų viešieji pirkimai yra strateginė priemonė paremti šį integruotą požiūrį, pagal kurį vietos ir regionų valdžios institucijos gali itin svariai prisidėti užtikrinant energetikos pertvarkos įgyvendinimą įvairiuose sektoriuose ir plėtrą;

46. pabrėžia, kad siekiant daugiapakopio perėjimo, regionų ir savivaldybių atveju vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų paskirti energetikos vadybininkus, kurie efektyviai koordinuotų skirtingų lygmenų vykdomą klimato ir energetikos politiką;

47. ragina Komiteto narius įsteigti jungtinę grupę, kurią sudarytų anglių pramonės ir daug anglies dioksido išskiriančių regionų atstovai, taip pat ekspertai ir susiję suinteresuotieji subjektai, kurie nagrinėtų konkrečius pasiūlymus dėl novatoriškos ir tvarios energetikos pertvarkos ir keistųsi geriausia patirtimi visoje ES.

Briuselis, 2019 m. spalio 9 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Pagal Paryžiaus susitarimo tikslus atitinkantį pasaulinį scenarijų iki 2050 m. 70–85 % elektros energijos turėtų būti pagaminama iš atsinaujinančiųjų išteklių. Remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) 2017 m. statistiniais duomenimis, energijos tiekimo sektorius yra didžiausias tiesiogiai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) šaltinis ES (28 %).

(2) 2019 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (2019/2582(RSP)).

(3) COM(2018) 773 final.

(4) Nacionaliniu lygmeniu nustatytais įpareigojančiais veiksmais ES ir jos valstybės narės įsipareigojo iki 2030 m. išmetamą ŠESD kiekį Sąjungoje sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu.

(5) CDR 3950/2018 (OL C 168, 2019 5 16, p. 49).

(6) COM/2018/374 final.

(7) HRE 2050 scenario compared to 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

(8) Dokumentų rinkinyje „Švari energija visiems“ nustatyti 2030 m. tikslai: privalomas bent 32 % tikslas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje ir bent 32,5 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas, kuris 2023 m. galbūt bus peržiūrėtas ir padidintas.

(9) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

(10) CDR 830/2017 (OL C 342, 2017 10 12, p. 111).

(11) Pavyzdžiui, tvarios energijos ir klimato veiksmų planai (SECAP) pagal Merų paktą.

(12) Įskaitant elektros energiją, šildymą ir vėsinimą, transportą, atliekas, žemės ūkį ir jų subsektorius.

(13) HRE 2050 scenario compared to 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en).

(14) Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective (en).

(15) EASME, High energy performing buildings - Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.