Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo Sąjungos laivams nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės /* KOM/2011/0586 galutinis - 2011/0255 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pagrindas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatomi metiniai sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Metinių žvejybos galimybių pagrindinis aspektas – trumpalaikis jų galiojimas. Tai pirmiausia lėmė istorinės priežastys, susijusios su tuo, kaip BŽP numatyta nacionaliniams Sąjungos laivynams padalyti jūrų erdvę ir jos išteklius. Svarbu, kad šis BŽP pagrindu sudaromas visos Sąjungos paktas būtų ir toliau kasmet peržiūrimas. Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos turintiems ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai, pagal kuriuos derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Taikymo sritis Pastaraisiais keleriais metais ES Taryba priėmė metinius sprendimus dėl Atlanto vandenyno bei Šiaurės jūros išteklių žvejybos ir tarptautinių vandenų išteklių žvejybos, kurioje dalyvauja ES laivai, galimybių. Tai buvo pagrindiniai įvairių reglamentuojamų išteklių žvejybos galimybių reglamentai, taikomi greta atskirų išteklių – Baltijos jūros, Juodosios jūros ir giliavandenių žuvų – žvejybos galimybių reglamentų (giliavandenių žuvų išteklių reglamentas priimamas kas dvejus metus). Tačiau mokslinės rekomendacijos dėl išteklių, kurių žvejybos sprendimus Sąjunga priima savarankiškai, būklės pateikiamos jau iki liepos mėn., išskyrus kelias išimtis. Todėl įmanoma parengti tik tų Sąjungos išteklių, dėl kurių Taryba gali pasiekti politinį susitarimą lapkričio mėn. sesijoje, žvejybos galimybių pasiūlymą. Siekdama paspartinti ir palengvinti žvejybos galimybių sprendimų priėmimą, Komisija savo Komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2011) 298 galutinis)[1] numatė turinį, kuris anksčiau buvo pateiktas viename pasiūlyme, padalyti į dvi dalis ir pateikti du pasiūlymus. Šis pasiūlymas yra pirmasis iš dviejų, jis taikomas Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros išteklių, dėl kurių naudojimo lygio Sąjunga sprendimus priima savarankiškai, žvejybai. Pasiūlymai dėl žvejybos galimybių, numatytų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijose arba konsultacijose su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis (bendrų išteklių žvejybos galimybių), priimami metų pabaigoje, kai jau žinomi atitinkamų tarptautinių derybų rezultatai. Pasiūlymo padalijimas į dvi dalis padės pereiti prie paprastesnio ir sistemingesnio metodo, kurį taikant mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami sprendimai bus priimami iš karto po tokių rekomendacijų pateikimo. Remiantis Baltijos išteklių žvejybos galimybių reglamento pavyzdžiu, pasiūlymo priėmimo procesas bus lengvesnis, o veiklos vykdytojai galės anksčiau sužinoti apie savo veiklos galimybes kitais metais. Išteklių padėtis Komisija jau šešerius metus skelbia komunikatą, kuriame apžvelgia bendrą padėtį, pagal kurią derinamas žvejybos galimybių pasiūlymas. Šių metų Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių galima rasti gerų naujienų, kadangi kai kurių išteklių būklė pagerėjo. Tačiau ir toliau rekomenduojama sumažinti daugelio žuvų išteklių leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį iki nulio arba iki kuo žemesnio lygio. Daugelio išteklių dydis neatitinka biologiniu atžvilgiu saugaus išteklių dydžio. Nepaisant pagal BŽP nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių, pažeidžiamoms kategorijoms vis dar priklauso per daug išteklių, o pagausėjo vis dar per mažai išteklių. Atliktoje analizėje patvirtinama, kad reikalingos sustiprintos pereikvotų žuvų išteklių išsaugojimo priemonės. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (angl. ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF, angl. STECF) rekomendacijose 2011 metams dar kartą pabrėžiama prasta daugelio žuvų išteklių Sąjungos vandenyse būklė. Tačiau jose taip pat pažymima, kad kai kurių svarbių išteklių, pvz., Keltų jūros atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir pietinių europinių jūrų velnių, būklė pagerėjo. Atsiliepdamas į Komisijos prašymą, ICES rengia rekomendaciją dėl su didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio (DTLSK, angl. MSY) reikalavimu suderinto išteklių valdymo 2015 m. strategijos. Šį įsipareigojimą Sąjunga prisiėmė, kai 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais pritarė šio susitikimo išvadoms ir susijusiam įgyvendinimo planui. Siūlomame žvejybos galimybių reglamente atsižvelgiama į Komisijai pateiktas mokslines rekomendacijas dėl išteklių būklės, kuriomis grindžiami leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio, atitinkančio daugiamečius išteklių valdymo planus, apribojimai. Išteklių, kuriems netaikomas toks planas, didžiausias leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) siūlomas atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, kaip pateikta Komunikate COM(2011) 298 galutinis. Mokslinės rekomendacijos pirmiausia grindžiamos turimais duomenimis. Įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Tačiau pakankamai duomenų turima tik apie dalį reglamentuojamų išteklių. Likusių išteklių valdymo metodas vis dar turi būti grindžiamas atsargumo principu. Be to, būtina ryžtingai veikti siekiant išspręsti tokių išteklių duomenų trūkumo problemą. Šiuo tikslu siūlomos priemonės turi būti griežtos. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 1. Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Remdamasi Komunikatu dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2011) 298 galutinis), Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma regioninėse patariamosiose tarybose, ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo. Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Per pirminio aptarimo procesą Komisija parengė du konsultacinius dokumentus atskirais svarbiais šio pasiūlymo klausimais, t. y.: - dėl padalijimo – neoficialų dokumentą Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetui dėl pagrindinio žvejybos galimybių reglamento padalijimo 2012 m. - dėl IIB priedo – neoficialų dokumentą Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetui dėl siūlymo persvarstyti IIB priedą dėl žvejybos pastangų siekiant atkurti tam tikrus pietinius europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklius ir norveginių omarų išteklius. Šie pirminio aptarimo dokumentai buvo pateikti valstybėms narėms ir persiųsti regioninėms patariamosioms taryboms (RPT), kad jos galėtų pateikti savo atsiliepimus. Be to, Komisija 2011 m. rugsėjo 8 d. organizavo atvirą seminarą (jame dalyvavo valstybių narių atstovai, Europos Parlamento nariai, žuvininkystės ekspertai, suinteresuotųjų šalių, spaudos ir visuomenės atstovai), kuriame buvo pristatyti ir aptarti mokslinių rekomendacijų rezultatai ir pagrindinės išvados. 2. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Nors pirminio aptarimo procesas sutelktas į techninius aspektus, atsakas į Komisijos konsultacijas dėl žvejybos galimybių rodo daugiau valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir apie būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Atvirose konsultacijose savo pozicijas pateikė trys valstybės narės. Atsiliepdamos į konsultacinį dokumentą, savo nuomonę pateikė keturios regioninės patariamosios tarybos. Kiekvienos atsiliepusios RPT nuomonė gali būti apibendrinta taip: Pietvakarių vandenų RPT - Pietvakarių vandenų RPT pritaria, kad turėtų būti priimta daugiau ilgalaikių išteklių valdymo planų. - Išteklių, apie kuriuos turima mažai duomenų, žvejybos galimybes sumažinti 25 proc. – per daug paprastas ir kartais klaidingas kelias. Reikalingas metodas, kurį taikant būtų labiau atsižvelgiama į individualius atvejus. - Duomenų stokos priežastys gali būti sisteminės, todėl tiek Komisija, tiek valstybės narės turėtų daugiau investuoti į mokslinius tyrimus. Komisija visų pirma turėtų nustatyti aktyvesnio šios srities mokslininkų ir specialistų bendradarbiavimo metodiką. Šiaurės vakarų vandenų RPT - Šiaurės vakarų vandenų RTP pateikė klausimą, kaip ir kada didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principas bus imtas taikyti kelių rūšių žuvų deriniams. - Ši RPT nesutinka su teiginiu, kad nėra įrodymų, jog labai sumažėjo perteklinių pajėgumų – jos nuomone, yra pakankamai įrodymų, kad smarkiai sumažėjo žvejybos pastangų. - Ši RPT nepritaria išteklių, apie kuriuos turima mažai duomenų, žvejybos galimybių sumažinimui 25 proc. ir norėtų, kad Komisija atsižvelgtų į išteklių būklės pokyčių tendencijas pagal ICES rekomendacijas. Pelaginių žuvų rūšių RPT - Naujas žvejybos galimybių konsultacinis dokumentas yra pernelyg paprastas ir jame nėra tinkamai atsižvelgta į išteklių, kurie į jį įtraukti, įvairovę. - Šiai RTP didžiausią susirūpinimą kelia tai, kad išteklių, apie kuriuos turima mažai duomenų, atveju taikomas visiems ištekliams bendras metodas. Šiaurės jūros RPT - Šiaurės jūros RPT nuomone, Komisijos komunikato tonas pernelyg neigiamas. - Ji priminė, kad Taryba didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principo ketino siekti realistiškai ir palaipsniui, o ne įgyvendinti jį tiesiogiai 2012 m. - Jos nuomone, priimtiniausias įvairių Šiaurės jūros išteklių išsaugojimo būdas – parengti regioninius ilgalaikius išteklių valdymo planus, kuriuose būtų atsižvelgiama į mišrią sužvejojamų žuvų kiekių sudėtį. - RTP nepritarė išteklių, apie kuriuos turima mažai duomenų, žvejybos galimybių sumažinimui 25 proc., nes tai būtų nepalanku žvejybos sektoriams, o atsakomybė už įvertinimą iš esmės tenka tik valstybėms narėms; be to, dėl tokio sumažinimo į jūrą būtų išmetama daugiau žuvų. Komisija apsvarstė visas pirmiau minėtas nuomones ir tuos aspektus, kurie atitinka Tarybos reglamento dėl žvejybos galimybių pobūdį, pamėgino įtraukti į pasiūlymą. Kadangi buvo pateikta daug argumentų už tai, kad ištekliam, apie kuriuos turima mažai duomenų, turėtų būti taikomas konkretus metodas, Komisija, vietoj bendro 25 proc. sumažinimo, numatė 15 proc. arba 25 proc. sumažinimą priklausomai nuo įvairių veiksnių, visų pirma nuo turimos informacijos apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir nuo to, ar sužvejojamas žuvų kiekis yra mišrios sudėties. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Naudojamos metodikos klausimu Komisija konsultavosi su dviejomis pagrindinėmis ekspertinėmis organizacijomis – ICES, kuri yra nepriklausoma mokslinė institucija, ir STECF. ICES rekomendacijos grindžiamos ICES sukurta rekomendacijų sistema, kuri naudojama atsižvelgiant į klientų, kuriems priklauso ir Komisija, prašymus. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. 3. Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Pagrindinis Sąjungos tikslas yra pasiekti tokį išteklių žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį, kad galėtų būti taikomas didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio principas. Esminis klausimas – kaip užtikrinti, kad šis mirtingumo dėl žvejybos lygis būtų pasiektas ne vėliau kaip iki 2015 m. Daugeliu atveju tam reikia sumažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį, taigi ir sužvejojamą kiekį. Tačiau spręsti, ar tai turėtų būti padaryta greitai arba palaipsniui, yra vadovų kompetencija. Du pagrindiniai variantai yra a) pasiekti su DTK suderinamą mirtingumo dėl žvejybos lygį kuo greičiau (t. y. 2012 m.) arba b) pasiekti šį lygį iki 2015 m. (t. y. laipsniškai per ateinančius ketverius metus). ICES šiuos du scenarijus vadina atitinkamai DTLSK sistemos rekomendacija ir perėjimo prie DTLSK rekomendacija. Kiekvieno scenarijaus rekomendacijoje nustatyti atitinkami leidžiamo sužvejoti kiekio variantai ir tarpinės vertės. Tačiau prie kiekvienų išteklių ICES pažymi, koks scenarijus jiems labiau tinka. Tuo remiantis šiame pasiūlyme atsižvelgiama į DTLSK rekomendacijas, siūlant, kai įmanoma, BLSK, suderinamą su mirtingumo dėl žvejybos sumažinimu, atitinkančiu pusę 2012 m. didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio tikslo. Komunikate COM(2011) 298 (galutinis) Komisija išreiškė nuomonę, kad ES privalo įvykdyti įsipareigojimą iki 2015 m. pasiekti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio lygį. Ji pasiūlė tai užtikrinti taikant griežtą metodą ir mirtingumo dėl žvejybos lygį iki tikslinio rodiklio sumažinti jau 2012 m. Atsižvelgdama į konsultacijų rezultatus Komisija siūlo su nuosaikesniu metodu derančius BLSK, tačiau ir toliau yra pasiryžusi siekti tikslo. Tai yra priežastis, pagrindžianti čia siūlomą pusinį mirtingumo dėl žvejybos lygio mažinimą. Tačiau DTLSK rekomendacija tinka tik nedaugeliui išteklių. Šiuo pasiūlymu reglamentuojama 83 biologinių išteklių žvejybos galimybės, maždaug pusės jų įvertinimai yra tik kokybiniai, neturima jų populiacijos kiekio duomenų, todėl nenustatyta ir kiekybinių leidžiamų sužvejoti kiekių variantų, kurie būtų taikomi siekiant potencialių mirtingumo dėl žvejybos lygio tikslų. ICES kai kuriais atvejais gali nurodyti tam tikrus požymius, pagal kuriuos galima spręsti, ar išteklių būklė stabili, ar jie didėja ar mažėja, tačiau daugeliu atvejų dėl duomenų stokos rekomendacijų iš viso neįmanoma pateikti. Tačiau svarbu pažymėti, kad šiais metais ICES pateikė nemažai naujų rekomendacijų, t. y. dėl išteklių, kurie iki šiol dar nebuvo įvertinti jos rekomendacijose, būklės. Tai gera žinia, kadangi ji reiškia, kad buvo imtasi priemonių siekiant pagerinti duomenų, kuriais grindžiamos rekomendacijos, kokybę ir kuo tinkamiau panaudoti jau turimus duomenis. Norint kiekybiškai įvertinti išteklių būklę reikia duomenų, apimančių santykinai ilgus laikotarpius, todėl šių metų pastangos turėtų būti tęsiamos ir kuriamas tvirtas vidutinės trukmės valdymo pagrindas. Trylikos išteklių (plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų išteklių) atveju, rekomendacijos bus pateiktos rudenį ir pasiūlymas turės būti atitinkamai atnaujintas. Devynių išteklių atveju, rekomendacijos naudojamos siekiant įgyvendinti taikomus išteklių valdymo planus arba sutartas žvejybos kontrolės taisykles. Atsižvelgiant į dabartines išteklių būklės kaitos tendencijas gali būti išskirti šie atvejai: - Pietiniai europinių jūrų velnių ištekliai (VIIIc). Išteklių dydis didėja ir DTK lygį būtų galima pasiekti jau 2012 m., net jei būtų sužvejojama daugiau žuvų nei dabar. - Keltų jūros atlantinių menkių ištekliai. 2009 m. klasė buvo ypač sėkminga ir smarkiai padidino išteklių dydį. - Į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Keltų jūros juodadėmių menkių ištekliai. Po daugelio metų nepalankių sąlygų vakarų vandenų juodadėmių menkių ištekliai pagaliau turi stiprią 2009 m. klasę. Tačiau didele problema abiejuose rajonuose ir Airijos jūroje išlieka į jūrą išmetamos šios rūšies žuvys. - Šiauriniai ir pietiniai europinių paprastųjų jūrinių lydekų ištekliai. Šie ištekliai išlieka palyginti geros būklės, nors rekomendacijoje vis dar įspėjama apie nerimą keliantį didelį mirtingumo dėl žvejybos lygį ir neatmetama neteisingo sužvejotų kiekių deklaravimo galimybė. - Keltų jūros atlantinių silkių ištekliai. Tai dar vieni svarbūs ištekliai, kurie ir toliau nepraranda geros būklės požymių, todėl galima tikėtis padidinti sužvejojamus kiekius 2012 m. Ne tokios teigiamos tendencijos pastebėtos įvertinus šių išteklių būklę: - Keltų jūros paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai. Šių išteklių žvejybos intensyvumas laikomas atitinkančiu didžiausią tausų leidžiamą sužvejoti kiekį, tačiau mokslininkams šiais metais peržiūrėjus savo įvertinimus, paaiškėjo, kad jų dydis mažesnis nei manyta anksčiau. Tai reiškia, kad norinti išlaikyti su didžiausiu tausiu leidžiamu sužvejoti kiekiu suderinamą žvejybos lygį, reikia mažinti BLSK. - Paprastieji merlangai (įvairūs vakarų vandenų ištekliai). Atsižvelgiant į juodadėmių menkių ir Keltų jūros atlantinių menkių išteklių būklę, atrodo, kad 2009 metai baltųjų žuvų ištekliams buvo geri. Pastebėta ženklų, kad paprastųjų merlangų atveju šie metai taip pat buvo palankūs. Tačiau iš šių trijų baltųjų žuvų rūšių paprastieji merlangai yra mažiausiai vertingi, todėl išmetamų į jūrą šių žuvų kiekis yra labai didelis. Taigi iškrautų žuvų duomenys nėra geras išteklių būklės įvertinimo pagrindas ir mokslininkai negali pateikti tinkamos rekomendacijos. Akivaizdu, kad jei nebus imtasi veiksmų išmetamų į jūrą žuvų problemai spręsti, bus prarasta puiki galimybė atkurti šiuos išteklius į vakarus nuo Škotijos esančiuose vandenyse iki pat Keltų jūros. - Į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų, Airijos jūros ir Kategato sąsiaurio atlantinių menkių ištekliai. Dėl duomenų trūkumo ir toliau sunku tinkamai valdyti šiuos išteklius, jų gausėjimo požymių nėra, nors pastaraisiais metais BLSK buvo kasmet smarkiai mažinamas (25 proc.). - Rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai. Šiuo metu šių išteklių dydis mažiausias per visą istoriją. - Norveginių omarų ištekliai. Įvairių išteklių vienetų (funkcinių vienetų), kurie valdomi taikant atskirus BLSK, padėtis skiriasi. Porcupine pakrantės VII zonoje ICES pastebėjo požymių, kad nuo 2009 m. taikomos erdvinio paskirstymo ir sezoniškumo priemonės gali būti naudingos saugant šiuos pereikvotus išteklius, tačiau tai reiškia, kad reikia dar daugiau pastangų siekiant atitaisyti ankstesniais metais padarytą žalą. Pastebėta ir kitų šios zonos ir į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų funkcinių vienetų būklės gerėjimo požymių, tačiau apie daugybę šių vienetų duomenų vis dar labai trūksta. STECF pritarė ICES pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją išplėtė. 4. Ekspertų patarimų paskelbimas visuomenei Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. Poveikio vertinimas Taryba nebegali žvejybos galimybių reglamentu viena priimti sudėtinių priemonių paketų, dabartinė šio reglamento taikymo sritis nustatyta Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje. Tad jis gerai pritaikytas valdymo pagal rezultatus strategijai. Metinės žvejybos galimybės padidės, jei bus geriau įgyvendinama visa politika, visų pirma laivynų valdymas, struktūrinė parama, kontrolė ir vykdymo užtikrinimas, rinkų reguliavimas ir valdymo priemonių įtraukimas į visą jūrų politiką. Tačiau žvejybos galimybių reglamentą ir toliau būtina naudoti nustatant korekcijas, reikalingas siekiant išsaugoti Europos žvejybos ir perdirbimo pramonės išteklių bazę, taip pat siekiant apsaugoti jūrų aplinką nuo neigiamo per didelio žuvų mirtingumo dėl žvejybos poveikio arba šį poveikį sumažinti. Sąjunga priėmė daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, atlantinių menkių, plekšniažuvių ir kt., valdymo planus. Prieš patvirtinant šiuos planus atliekamas jų poveikio vertinimas. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų taikomi juose nustatyti atitinkamų metų BLSK. Komisija yra įsipareigojusi pateikti BLSK pasiūlymus atsižvelgdama į šiuos planus. Todėl daugelio svarbių išteklių BLSK šiame pasiūlyme nustatyti atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus pagal tų išteklių valdymo planus. Likusiems ištekliams, kurių ilgalaikiai valdymo planai dar neįsigalioję, taip pat siūloma taikyti ilgalaikio tvarumo principu grindžiamas strategijas vengiant trumpalaikio poveikio sprendimų. Daugeliu atveju tai reiškia lėtesnį žvejybos galimybių mažinimą. Įgyvendinant BŽP reformą, kurios materialia išraiška tapo 2011 m. liepos 13 d. pateiktas pasiūlymų rinkinys, buvo atlikta išsami į didžiausią tausų leidžiamą sužvejoti kiekį, kuriuo grindžiamas Komisijos ilgalaikis valdymo metodas, orientuotos politikos analizė ir poveikio įvertinimas. Šiame kontekste buvo nagrinėjamas siekis vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinti su didžiausiu tausiu leidžiamu sužvejoti kiekiu suderinamą išteklių valdymą – Poveikio vertinimo ataskaitoje (SEC(2011) 891) šis siekis nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo. Ilgalaikėje perspektyvoje ekonominis, socialinis ir aplinkos tvarumas yra lygiavertės svarbos bendrieji tikslai. Analizės duomenimis, pasiekus didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio lygį iki nustatytos datos susidarytų trumpalaikių ekonominių ir socialinių sąnaudų. Tačiau jos garantuotai atsipirktų ilgalaikėje perspektyvoje. Tačiau analizėje aiškiai parodoma, kad būtina neatidėliojant pagerinti žinių bazę, jei norima, kad BŽP būtų sėkminga. Šiai žinių bazei reikalingi tiek moksliniai išteklių būklės duomenys, tiek veiklos ekonominiams ir socialiniams aspektams įvertinti ir paveikti būtini duomenys. Būtent remiantis šia analize šiuo pasiūlymu siekiama žengti reikiama linkme ir taikyti papildomus bei suderintus metodus. Pirma, pasiūlyme numatyta ryžtingai siekti didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio tikslo, jei turima tam reikalinga mokslinė bazė – taip kuo geriau išnaudojamos mokslinės rekomendacijos. Antra, tais atvejais, kai trūksta duomenų apie išteklių būklę ir todėl neįmanoma įgyvendinti didžiausiu tausiu leidžiamu sužvejoti kiekiu grindžiamo valdymo, pasiūlyme numatytas griežtas atsargumo principu grindžiamas metodas. Sumažinti atsargumo priemonių būtinybę iš esmės reiškia sumažinti duomenų nepatikimumą. Tai galima padaryti tik jei atitinkamos nacionalinės institucijos ir suinteresuotosios šalys rinks ir mokslininkams pateiks reikiamus duomenis. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 5. Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis. 6. Pasiūlymo santrauka Pasiūlymu nustatomi Sąjungos laivams taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant BŽP tikslo užtikrinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tausų žuvininkystės lygį. 7. Prašymo teikimas Pasiūlymo srities nuostatos taikomos iki 2012 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurias žvejybos pastangų apribojimų nuostatas, kurios taikomos iki 2013 m. sausio 31 d. 8. Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. 9. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį valstybės narės tas galimybes gali savarankiškai paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. 10. Pasirinktos priemonės Siūloma priemonė – reglamentas. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA 11. Paprastinimas Pasiūlyme numatyta valdžios institucijoms (Sąjungos arba nacionalinėms) supaprastinti administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. 12. Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2012 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. 13. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Didesnės nei anksčiau dalies išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir norveginių omarų, žvejybos galimybės, buvo nustatytos remiantis daugiamečiuose tų išteklių valdymo planuose nustatytomis taisyklėmis. Tų išteklių, kuriems valdyti pasiūlyti nauji daugiamečiai planai (paprastųjų stauridžių vakarinių išteklių), ir tų, dėl kurių Taryba ir Komisija įsipareigojo 2009 m. gruodžio mėn. Tarybos posėdyje priimtu pareiškimu (Keltų jūros atlantinių silkių ir į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų juodadėmių menkių išteklių), žvejybos galimybės pasiūlyme nustatytos remiantis tuose planuose ir pareiškime pateiktomis taisyklėmis. Rekomendacijoje dėl atlantinių menkių išteklių į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje ir Kategato sąsiauryje būklės pažymima, kad vis dar nepavyksta užtikrinti, kad šie ištekliai atsinaujintų. Kaip ir praėjusiais metais Komisija siūlo griežtesnę priemonę nei vien BLSK sumažinimas, nustatytas atlantinių menkių plane[2] numatytomis išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, žvejybos taisyklėmis. Tai atitinka atlantinių menkių plano 10 straipsnio 2 dalį, kuri, remiantis gauta rekomendacija, taikoma šioje situacijoje. Kaip nurodyta šiame pasiūlyme, Komisija jau praėjusiais metais siūlė 2011 m. nustatyti nulinį BLSK. Tačiau prie jo pridedama ir 1,5 proc. dalis, leidžiama sužvejoti kaip priegauda per vieną žvejybos reisą, kad būtų galima iškrauti priegaudą, kurios neįmanoma išvengti ir kuri kitu atveju būtų išmesta į jūrą. Ši procentinė dalis atitinka realų priegaudos, kurios neįmanoma išvengti, dydį, kuris numatytas atsižvelgiant į daugumoje žvejybos rūšių naudojamus selektyvius atlantinių menkių žvejybos įrankius. Atlantinių menkių žvejybos pastangoms valdyti nuo 2009 m. taikoma kilovatdienių sistema, kuri bus taikoma ir 2012 m. Paprastųjų jūrų liežuvių išteklių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių bei norveginių omarų išteklių žvejybos pastangoms valdyti 2012 m. bus toliau taikoma dienų, kurias atitinkamo tipo laivas, jau turintis tų išteklių žvejybos įrašų, praleido jūroje, skaičiaus sistema, tačiau siūlomu reglamentu valstybėms narėms ir toliau bus leidžiama taikyti kilovatdienių sistemą, kad kuo efektyviau būtų panaudotos žvejybos galimybės ir skatinama žvejybos sektoriaus palaikoma išteklių išsaugojimo praktika. Atskirai atsižvelgiant į europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų žvejybos pastangų taisykles, pasiūlymu bus racionalizuota sistema, taikoma atleidimo nuo skirtų dienų jūroje taikymo atvejais. Šiuo metu laivams, kurie sužvejoja ne daugiau nei 5 t europinių paprastųjų jūrinių lydekų arba 2,5 t norveginių omarų, netaikomi žvejybos pastangų apribojimai. Jie netaikomi ir laivams, kurių sužvejotos europinės paprastosios jūrinės lydekos sudaro mažiau nei 3 proc. jų viso sužvejoto žuvų kiekio. Remdamasi pirminio aptarimo proceso rezultatais, Komisija siūlo peržiūrėti pastarąjį žvejybos galimybių netaikymo kriterijų, kad jis taptų paskata nežvejoti europinių paprastųjų jūrinių lydekų. Pasiūlyme numatoma stebėti, kiek europinių paprastųjų jūrinių lydekų sužvejojama kiekvieno reiso metu, ir, jei laivo sužvejotos šios rūšies žuvys sudaro mažiau nei 3 proc. bendro per reisą sužvejotų žuvų kiekio, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti per šį reisą jūroje praleistų dienų neįskaičiuoti į visą dienų jūroje skaičių, nustatytą reglamento IIB priede. Šia sistema veiklos vykdytojai bus skatinami sumažinti europinių paprastųjų jūrinių lydekų priegaudą ir taip padėti mažinti šių atsinaujinančių išteklių žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį. Galiausiai, šiame reglamente antrą kartą per visą metinių žvejybos galimybių reguliavimo istoriją numatoma galimybė valstybėms narėms pačioms priimti kai kurių išteklių BLSK, vienok įsipareigojant laikytis BŽP tikslų. 2011/0255 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo Sąjungos laivams nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: 14. pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; 15. 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos Reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF, angl. STECF) parengtas ataskaitas, būtų priimtos priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą; 16. Taryba įsipareigojusi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupę priemones, įskaitant, atitinkamais atvejais, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas; žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002; 17. neseniai priimtame Komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių[4] Komisija numatė pagrindinį metinį žvejybos galimybių reglamentą 2012 m. padalyti į du teisės aktus. Šis dokumentas – pirmasis iš dviejų reglamentų. Visus juo reglamentuojamų išteklių BLSK savarankiškai nustato Sąjunga ir jie taikomi tik Sąjungos laivams; 18. jei su konkrečiais ištekliais siejamas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) galioja tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Būtina numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių ir užtikrintų, kad minėti ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais bus išlaikytas didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis, be kita ko, tuo tikslu taikydama būtinas susijusių duomenų rinkimo, atitinkamų išteklių būklės įvertinimo ir didžiausio tausaus leidžiamo sužvejoti kiekio nustatymo priemones; 19. kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja išsamiai dokumentuojamos žvejybos bandymuose. Šių bandymų tikslas yra išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, kuria siekiama išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir išteklių, kuriuos galima panaudoti, eikvojimo veltui; nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tiekimo užtikrinimui ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Tuo tarpu sužvejojamų žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo selektyvesnės. Siekiant racionaliai valdyti žuvų išmetimą į jūrą, turi būti išsamiai dokumentuojama ne tai, kas iškraunama krante, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali suteikti papildomą kvotos dalį, reikia įtraukti įsipareigojimą naudoti su jutiklių sistema susietas uždarąsias TV stebėjimo sistemų kameras (angl. CCTV), kuriomis būtų išsamiai registruojamos visos paliktos ir į jūrą išmestos sužvejotos žuvys. Sistema, pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau patikima. Tokiu būdu CCTV naudojimas yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio sumažinimo priemones, pvz., išsamus žvejybos dokumentavimas, su sąlyga, kad laikomasi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[5] reikalavimų; 20. BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais. 21. Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl europinių paprastųjų jūrinių lydekų, norveginių omarų, paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje ir vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos esančiuose vandenyse ir atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos esančiuose vandenyse ir Airijos jūroje BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, atitinkamai apibrėžtas 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 811/2004, nustatančiame priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[6], 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones[7], 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 388/2006, nustatančiame jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą[8], 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[9], 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[10], ir 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[11]. 22. Rekomendacijoje dėl atlantinių menkių išteklių į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje ir Kategato sąsiauryje būklės pažymima, kad šie ištekliai vis dar neatsinaujina. Turėtų būti taikomas griežtesnis BLSK nei sumažintas BLSK, nustatytas atlantinių menkių plane[12] numatytomis išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, žvejybos taisyklėmis, kaip nurodyta to plano 10 straipsnio 2 dalyje. 23. Tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK grindžiami atsargumo principu, apibrėžtu Komisijos komunikate dėl atsargumo principo[13], ir Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių apibūdintas metodas, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir nuo to, ar sužvejojamas kiekis yra mišrios sudėties. 24. Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[14], 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. 25. Netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis. 26. Norveginiai omarai sugaunami drauge su kitų rūšių žuvimis žvejojant įvairių priedugnio rūšių žuvis. Rajone, esančiame į vakarus nuo Airijos, kuris vadinamas Porcupine pakrante, būtinos skubios išsaugojimo priemonės siekiant kuo labiau sumažinti sugaunamų norveginių omarų kiekį. Todėl būtina apriboti žvejybos šiame rajone galimybes, leidžiant žvejoti tik pelaginių rūšių žuvis, kurias žvejojant norveginiai omarai nesugaunami. 27. Būtina nustatyti žvejybos pastangų ribas 2012 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos[15]. 28. Šiame reglamente nustatytos Sąjungos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[16], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamas išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvis. 29. Siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2012 m. vasario 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. 30. Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 STRAIPSNIS DALYKAS (1) Šiuo reglamentu Sąjungos laivams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės. (2) Į 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybes įtraukiami: a) 2012 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai ir b) 2012 m. vasario 1 d.– 2013 m. sausio 31 d. laikotarpio žvejybos pastangų apribojimai. 2 straipsnisTaikymo sritis Šis reglamentas taikomas Sąjungos laivams. 3 straipsnisApibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) Sąjungos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; b) Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; (c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienų žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; (d) kvota – Sąjungai arba valstybei narei skirta BLSK dalis; (e) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; (f) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008; (g) Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras; h) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žvejybos žurnalas. 4 straipsnisŽvejybos zonos Šiame reglamente naudojamos tokios žvejybos zonų apibrėžtys: a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos yra apibrėžtos 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo; b) Skagerako sąsiauris – rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; (c) Kategato sąsiauris – rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; (d) VII zona ( Porcupine pakrantė – 16 padalinys) – rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: – 53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, – 53° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, – 51° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, – 51° 30' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, – 51° 00' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, – 51° 00' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, – 53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos; (e) Kadiso įlanka – ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23' 48″ vakarų ilgumos; (f) ŽRVAK (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai yra apibrėžti 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus[17]. II ANTRAŠTINĖ DALIS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS 5 STRAIPSNIS BLSK IR Jų PASKIRSTYMAS Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir, atitinkamais atvejais, su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede. 6 straipsnisSpecialiosios nuostatos dėl tam tikrų BLSK 1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Šie ištekliai nurodyti I priede. 2. Valstybės narės nustatytas BLSK: 31. atitinka bendros žuvininkystės politikos principams ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą ir 32. pasižymi kuo didesne tikimybe, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais jį taikant išteklių naudojimas bus suderinamas su didžiausiu tausiu leidžiamu sužvejoti kiekiu. 3. Iki 2012 m. vasario 28 d. kiekviena susijusi valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) priimtus BLSK, b) valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami BLSK ir 33. išsamius duomenis apie tai, kaip priimti BSLK atitinka 2 dalį. 7 straipsnisPapildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentuojamos žvejybos reisuose 34. Kai kurių išteklių atveju valstybėms narėms leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja išsamiai dokumentuojamos žvejybos bandymuose. Šie ištekliai nurodyti I priede. Papildoma kvotos dalis sudaro tokią procentinę atitinkamai valstybei narei suteiktos kvotos dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos. 35. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis gali būti suteikiama tik tokiomis sąlygomis: 36. laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (angl. CCTV), skirtos visai laive vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti; 37. laivui suteikta papildoma kvotos dalis negali būti didesnė nei 75 proc. į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, ir bet kuriuo atveju dėl tokio kiekio bendra laivui skirta kvota nepadidėja daugiau nei 30 proc. ir 38. visi sužvejotų išteklių, kurių papildoma kvotos dalis yra skirta tam laivui, žuvų kiekiai turi būti įskaičiuoti į bendrą tam laivui skirtą kvotą. Jei pagal a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[18], tvarkant tokius duomenis taikoma minėtoji direktyva. 39. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, nesilaiko šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2012 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti šiuose bandomuosiuose reisuose. 40. Prieš suteikdamos papildomą kvotos dalį valstybės narės Komisijai pateikia šią informaciją: 41. laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose, sąrašą; 42. laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas; 43. bandomuosiuose reisuose dalyvaujančiuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas; 44. apytikrį žuvų kiekį, išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų ir 45. bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2011 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį. 46. Komisija gali pareikalauti, kad iš 2 dalies b punkte nurodytų laivų išmetamų žuvų apytikrio kiekio vertinimas būtų pateiktas peržiūrėti mokslinei patariamajai įstaigai. Jei patvirtinamasis vertinimas negaunamas, valstybės narės atitinkamiems laivams papildomos kvotos dalies nesuteikia, o jai jau yra suteikusios – atšaukia. 8 straipsnisSužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu: 47. tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba 48. sugauti kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota nebuvo išnaudota. 9 straipsnisŽvejybos pastangų apribojimai 2012 m. vasario 1 d.– 2013 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip: 49. IIA priedas taikomas atlantinių menkių ištekliams Kategato sąsiauryje, ICES VIIa ir VIa kvadratuose ir ICES Vb kvadrato Sąjungos vandenyse. 50. IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti; 51. IIC priedas taikomas jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti. 10 straipsnisSpecialiosios žvejybos galimybių suteikimo nuostatos 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį; (c) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; (d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams; (e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 11 straipsnisŽvejybos draudimo laikotarpis 1. 2012 m. gegužės 1 d.–liepos 31 d. Porcupine pakrantėje draudžiama žvejoti arba laikyti laive tam tikrų rūšių – atlantinių menkių, megrimų, europinių jūrų velnių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, norveginių omarų, jūrinių plekšnių, sidabrinių polakų, rombinių rajų, europinių jūrų liežuvių ir paprastųjų dygliaryklių – žuvis. 2. Šiame straipsnyje Porcupine pakrantę sudaro rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Punktas | Platuma | Ilguma | 1 | 52° 27' šiaurės platumos | 12° 19' vakarų ilgumos | 2 | 52° 40' šiaurės platumos | 12° 30' vakarų ilgumos | 3 | 52° 47' šiaurės platumos | 12° 39.600' vakarų ilgumos | 4 | 52° 47' šiaurės platumos | 12° 56' vakarų ilgumos | 5 | 52° 13,5' šiaurės platumos | 13° 53.830' vakarų ilgumos | 6 | 51° 22' šiaurės platumos | 14° 24' vakarų ilgumos | 7 | 51° 22' šiaurės platumos | 14° 03' vakarų ilgumos | 8 | 52° 10' šiaurės platumos | 13° 25' vakarų ilgumos | 9 | 52° 32' šiaurės platumos | 13° 07,500' vakarų ilgumos | 10 | 52° 43' šiaurės platumos | 12° 55' vakarų ilgumos | 11 | 52° 43' šiaurės platumos | 12° 43' vakarų ilgumos | 12 | 52° 38.800' šiaurės platumos | 12° 37' vakarų ilgumos | 13 | 52° 27' šiaurės platumos | 12° 23' vakarų ilgumos | 14 | 52° 27' šiaurės platumos | 12° 19' vakarų ilgumos | 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, Porcupine pakrantėje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. 12 straipsnisŽvejoti draudžiamos rūšys 52. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: 53. milžinryklius ( Cetorinhus maximus ) ir baltuosius ryklius ( Carcharodon carcharias ) Sąjungos ir ne Sąjungos vandenyse; 54. Atlantinius silkiaryklius ( Lamna nasus ) tarptautiniuose vandenyse; 55. europinius plokščiakūnius ryklius ( Squatina squatina ) Sąjungos vandenyse; 56. švelniąsias rajas ( Dipturus batis ) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X pazonių Sąjungos vandenyse; 57. marmurines rombines rajas ( Raja undulata ) ir baltąsias rajas ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ir X pazonių Sąjungos vandenyse; 58. gitaržuves ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII pazonių Sąjungos vandenyse. 59. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 13 straipsnisDuomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus. III ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 14 STRAIPSNIS ĮSIGALIOJIMAS IR TAIKYMAS Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDŲ SĄRAŠAS - I PRIEDAS. Rajonuose, kuriuose galioja BLSK, Sąjungos laivams taikomi BLSK pagal žuvų rūšis ir rajonus (gyvojo svorio tonomis, išskyrus tuos atvejus, kai nurodyta kitaip). - A dalis. Bendrosios nuostatos. - B dalis. Kategato sąsiauris, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV pazonės, Sąjungos vandenys, CECAF rajono Sąjungos vandenys, Prancūzijos Gajanos vandenys. - IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į atlantinių menkių išteklių valdymą Kategato sąsiauryje, ICES VIIa ir VIa kvadratuose ir ICES Vb kvadrato Sąjungos vandenyse. - IIB PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką. - IIC PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklius ICES VIIe kvadrate. PRIEDAS I RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA BLSK, SąJUNGOS LAIVAMS TAIKOMI BLSK PAGAL žUVų RūšIS IR RAJONUS GYVOJO SVORIO TONOMIS, IšSKYRUS TUOS ATVEJUS, KAI NURODYTA KITAIP A DALISBENDROSIOS NUOSTATOS Šio priedo B dalies lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos. Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Toliau šio reglamento taikymo tikslais pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė. Mokslinis pavadinimas | Alfa-3 kodas | Bendrinis pavadinimas | Amblyraja radiata | RJR | Žveogždėtoji raja | Ammodytes spp. | SAN | Tobinės | Argentina silus | ARU | Atlantinė argentina | Beryx spp. | ALF | Paprastieji beriksai | Brosme brosme | USK | Paprastoji brosmė | Capros aper | BOC | Aksominė saulažuvė | Centrophorus squamosus | GUQ | Pilkasis trumpadyglis ryklys | Centroscymnus coelolepis | CYO | Prtugalinis altaakis dygliaryklis | Chaceon maritae | CGE | Gelminis krabas | Champsocephalus gunnari | ANI | Lydžiažiotė ledžuvė | Chionoecetes spp. | PCR | Snieginiai krabai | Clupea harengus | HER | Atlantinė silkė | Coryphaernoides rupestris | RNG | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Dalatias licha | SCK | Šokoladinis dygliaryklis | Deania calcea | DCA | Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | Dipturus batis | RJB | Marmurinė švelnioji raja | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoninis nototetinis dančius | Engraulis encrasicolus | ANE | Europinis ančiuvis | Etmopterus princeps | ETR | Didysis juodasis dygliaryklis | Etmopterus pusillus | ETP | Mažasis juodasis dygliaryklis | Euphausia superba | KRI | Krilis | Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė | Galeorhinus galeus | GAG | Paprastasis sriubinis ryklys | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Raudonoji plekšnė | Hippoglossoides platessoides | PLA | Amerikinė paltusinė plekšnė | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantinis paltusas | Hoplostethus atlanticus | ORY | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Illex illecebrosus | SQI | Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras | Lamna nasus | POR | Atlantinis silkiaryklis | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pilkoji nototenija | Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimai | Leucoraja circularis | RJI | Apvalioji raja | Leucoraja fullonica | RJF | Šagreninė raja | Leucoraja naevus | RJN | Raja gegutė | Limanda ferruginea | YEL | Geltonuodegė plekšnė | Limanda limanda | DAB | Paprastoji gelsvapelekė plekšnė | Lophiidae | ANF | Europiniai jūrų velniai | Macrourus spp. | GRV | Paprastieji grenadieriai | Makaira nigricans | BUM | Atlantinis marlinas | Mallotus villosus | CAP | Paprastoji stintenė | Martialia hyadesi | SQS | Kalmarai | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Juodadėmė menkė | Merlangius merlangus | WHG | Paprastasis merlangas | europinė paprastoji jūrinė lydeka | HKE | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | Micromesistius poutassou | WHB | Šiaurinis žydrasis merlangas | Microstomus kitt | LEM | Europinė mažažiotė plekšnė | Molva dypterygia | BLI | Melsvoji molva | Molva molva | LIN | Paprastoji molva | Nephrops norvegicus | NEP | Norveginis omaras | Pandalus borealis | PRA | Šiaurinė paprastoji krevetė | Paralomis spp. | PAI | Krabai | Penaeus spp. | PEN | Plonaūsės krevetės | Platichthys flesus | FLE | Europinė upinė plekšnė | Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė | Pleuronectiformes | FLX | Plekšniažuvės | Pollachius pollachius | POL | Sidabrinis polakas | Pollachius virens | POK | Ledjūrio menkė | Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas | Raja brachyura | RJH | Trumpauodegė raja | Raja clavata | RJC | Dyglioji raja | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norveginė raja | Raja microocellata | RJE | Šlakuotoji raja | Raja montagui | RJM | Montegju šlakuotoji raja | Raja undulata | RJA | Marmurinė rombinė raja | Elasmobranchii | SKX | Rombinės rajos | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Juodasis paltusas | Rostroraja alba | RJA | Baltoji raja | Scomber scombrus | MAC | Atlantinė skumbrė | Scophthalmus rhombus | BLL | Švelnusis rombas | Sebastes spp. | RED | Didysis jūrinis ešerys | Solea solea | SOL | Europinis jūrų liežuvis | Solea spp. | SOX | Jūrų liežuviai | Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas | Squalus acanthias | DGS | Paprastieji dygliarykliai | Tetrapturus albidus | WHM | Atlantinis baltasis marlinas | Thunnus maccoyii | SBF | Australinis tunas | Thunnus obesus | BET | Didžiaakis tunas | Thunnus thynnus | BFT | Paprastasis tunas arba australinis tunas | Trachurus spp. | JAX | Paprastosios stauridės | Trisopterus esmarkii | NOP | Norveginė menkutė | Urophycis tenuis | HKW | Baltoji siaurapelekė vėgėlė | Xiphias gladius | SWO | Durklažuvė | Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais. Paprastieji beriksai | ALF | Beryx spp. | Amerikinė paltusinė plekšnė | PLA | Hippoglossoides platessoides | Europinis ančiuvis | ANE | Engraulis encrasicolus | Europiniai jūrų velniai | ANF | Lophiidae | Lydžiažiotė ledžuvė | ANI | Champsocephalus gunnari | Atlantinis paltusas | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Didžiaakis tunas | BET | Thunnus obesus | Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | DCA | Deania calcea | Trumpauodegė raja | RJH | Raja brachyura | Melsvoji molva | BLI | Molva dypterygia | Atlantinis marlinas | BUM | Makaira nigricans | Šiaurinis žydrasis merlangas | WHB | Micromesistius poutassou | Paprastasis tunas arba australinis tunas | BFT | Thunnus thynnus | Aksominė saulažuvė | BOC | Capros aper | Švelnusis rombas | BLL | Scophthalmus rhombus | Paprastoji stintenė | CAP | Mallotus villosus | Atlantinė menkė | COD | Gadus morhua | Marmurinė švelnioji raja | RJB | Dipturus batis | Europinis jūrų liežuvis | SOL | Solea solea | Krabai | PAI | Paralomis spp. | Raja gegutė | RJN | Leucoraja naevus | Paprastoji gelsvapelekė plekšnė | DAB | Limanda limanda | Gelminis krabas | CGE | Chaceon maritae | Plekšniažuvės | FLX | Pleuronectiformes | Europinė upinė plekšnė | FLE | Platichthys flesus | Didysis juodasis dygliaryklis | ETR | Etmopterus princeps | Atlantinė argentina | ARU | Argentina silus | Juodasis paltusas | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Paprastieji grenadieriai | GRV | Macrourus spp. | Pilkoji nototenija | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Juodadėmė menkė | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | HKE | europinė paprastoji jūrinė lydeka | Atlantinė silkė | HER | Clupea harengus | Paprastosios stauridės | JAX | Trachurus spp. | Šokoladinis dygliaryklis | SCK | Dalatias licha | Krilis | KRI | Euphausia superba | Pilkasis trumpadyglis ryklys | GUQ | Centrophorus squamosus | Europinė mažažiotė plekšnė | LEM | Microstomus kitt | Paprastoji molva | LIN | Molva molva | Atlantinė skumbrė | MAC | Scomber scombrus | Megrimai | LEZ | Lepidorhombus spp. | Šiaurinė paprastoji krevetė | PRA | Pandalus borealis | Norveginis omaras | NEP | Nephrops norvegicus | Norveginė menkutė | NOP | Trisopterus esmarkii | Norveginė raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Islandinis pjūklapilvis beriksas | ORY | Hoplostethus atlanticus | Patagoninis nototetinis dančius | TOP | Dissostichus eleginoides | Plonaūsės krevetės | PEN | Penaeus spp. | Jūrinė plekšnė | PLE | Pleuronectes platessa | Sidabrinis polakas | POL | Pollachius pollachius | Atlantinis silkiaryklis | POR | Lamna nasus | Prtugalinis altaakis dygliaryklis | CYO | Centroscymnus coelolepis | Didysis jūrinis ešerys | RED | Sebastes spp. | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | RNG | Coryphaernoides rupestris | Ledjūrio menkė | POK | Pollachius virens | Tobinės | SAN | Ammodytes spp. | Apvalioji raja | RJI | Leucoraja circularis | Šagreninė raja | RJF | Leucoraja fullonica | Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras | SQI | Illex illecebrosus | Rombinės rajos | SKX | Elasmobranchii | Šlakuotoji raja | RJE | Raja microocellata | Mažasis juodasis dygliaryklis | ETP | Etmopterus pusillus | Snieginiai krabai | PCR | Chionoecetes spp. | Jūrų liežuviai | SOX | Solea spp. | Australinis tunas | SBF | Thunnus maccoyii | Montegju šlakuotoji raja | RJM | Raja montagui | Atlantinis šprotas | SPR | Sprattus sprattus | Paprastieji dygliarykliai | DGS | Squalus acanthias | Kalmarai | SQS | Martialia hyadesi | Žvaigždėtoji raja | RJR | Amblyraja radiata | Durklažuvė | SWO | Xiphias gladius | Dyglioji raja | RJC | Raja clavata | Paprastasis sriubinis ryklys | GAG | Galeorhinus galeus | Paprastasis otas | TUR | Psetta maxima | Paprastoji brosmė | USK | Brosme brosme | Marmurinė rombinė raja | RJA | Raja undulata | Baltoji siaurapelekė vėgėlė | HKW | Urophycis tenuis | Atlantinis baltasis marlinas | WHM | Tetrapturus albidus | Baltoji raja | RJA | Rostroraja alba | Paprastasis merlangas | WHG | Merlangius merlangus | Raudonoji plekšnė | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Geltonuodegė plekšnė | YEL | Limanda ferruginea | B DALISKATEGATO SĄSIAURIS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PAZONĖS, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GAJANOS VANDENYS Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona: | I ir II zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) | Vokietija | 21 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 7 | Nyderlandai | 17 | Jungtinė Karalystė | 32 | Sąjunga | 77 | BLSK | 77 | . Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona: | III ir IV zonų Sąjungos vandenys (ARU/3/4.) | Danija | 781 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 8 | Prancūzija | 6 | Airija | 6 | Nyderlandai | 37 | Švedija | 30 | Jungtinė Karalystė | 14 | Sąjunga | 882 | BLSK | 882 | . Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona: | V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) | Vokietija | 268 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 6 | Airija | 248 | Nyderlandai | 2 799 | Jungtinė Karalystė | 197 | Sąjunga | 3 518 | BLSK | 3 518 | . Rūšis | Paprastosios brosmės Brosme brosme | Zona: | IIIa; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys (USK/3A/BCD) | Danija | 10 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | 5 | Vokietija | 5 | Sąjunga | 20 | BLSK | 20 | . Rūšis | Aksominės saulažuvės Caproidae | Zona: | VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-) | Danija | pm | Prevencinis BLSK | Airija | pm | Jungtinė Karalystė | pm | Švedija | pm | Sąjunga | pm | BLSK | pm | . Rūšis | Atlantinės silkės Clupea harengus | Zona: | VIIb, VIIc; VIaS(1) (HER/6AS7BC) | Airija | 3 048 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Nyderlandai | 305 | Sąjunga | 3 353 | BLSK | 3 353 | (1) Nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56º 00' šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07º 00' vakarų ilgumos. | . Rūšis | Atlantinės silkės Clupea harengus | Zona: | VI Klaidas(1) (HER/06ACL.) | Jungtinė Karalystė | Turi būti nustatyta | (2) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (3) | BLSK | Turi būti nustatyta | (3) | (1) Klaido ištekliai: nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, iš Kintairo kyšulio brėžiamos į Corsewall punktą. (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą. | . Rūšis | Atlantinės silkės Clupea harengus | Zona: | VIIa(1) (HER/07A/MM) | Airija | 1 031 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Jungtinė Karalystė | 2 929 | Sąjunga | 3 960 | BLSK | 3 960 | (1) Ši zona sumažinama rajonu, prijungiamu prie VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk zonų, kuris apibrėžiamas: – šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, – pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, – vakaruose iki Airijos pakrantės, – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. | . Rūšis | Atlantinės silkės Clupea harengus | Zona: | VIIe ir VIIf (HER/7EF.) | Prancūzija | 416 | Prevencinis BLSK | Jungtinė Karalystė | 416 | Sąjunga | 833 | BLSK | 833 | . Rūšis | Atlantinės silkės Clupea harengus | Zona: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ir VIIk(1) (HER/7G-K.) | Vokietija | 234 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 1 302 | Airija | 18 236 | Nyderlandai | 1 302 | Jungtinė Karalystė | 26 | Sąjunga | 21 100 | BLSK | 21 100 | (1) Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: – šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, – pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, – vakaruose iki Airijos pakrantės, – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. | . Rūšis | Europiniai ančiuviai Engraulis encrasicolus | Zona: | IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (ANE/9/3411) | Ispanija | 3 090 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Portugalija | 3 370 | Sąjunga | 6 460 | BLSK | 6 460 | . Rūšis | Atlantinės menkės Gadus morhua | Zona: | Kategato sąsiauris (COD/03AS.) | Danija | 0 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 0 | Švedija | 0 | Sąjunga | 0 | (1) | BLSK | 0 | (1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 proc. viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. | . Rūšis | Atlantinės menkės Gadus morhua | Zona: | VIb zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys į vakarus nuo 12° 00 vakarų ilgumos ir nuo XII ir XIV zonų (COD/5W6-14) | Belgija | 0 | Prevencinis BLSK | Vokietija | 2 | Prancūzija | 19 | Airija | 7 | Jungtinė Karalystė | 31 | Sąjunga | 59 | BLSK | 59 | . Rūšis | Atlantinės menkės Gadus morhua | Zona: | VIa; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys į rytus nuo 12° 00 vakarų ilgumos (COD/5BE6A) | Belgija | 0 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 0 | Prancūzija | 0 | Airija | 0 | Jungtinė Karalystė | 0 | Sąjunga | 0 | BLSK | 0 | (1) | (1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 proc. viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. | . Rūšis | Atlantinės menkės Gadus morhua | Zona: | VIIa zona (COD/07A.) | Belgija | 0 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 0 | Airija | 0 | Nyderlandai | 0 | Jungtinė Karalystė | 0 | Sąjunga | 0 | BLSK | 0 | (1) | (1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 proc. viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. | . Rūšis | Atlantinės menkės Gadus morhua | Zona: | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (COD/7XAD34) | Belgija | 432 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 7 080 | Airija | 1 403 | Nyderlandai | 1 | Jungtinė Karalystė | 763 | Sąjunga | 9 679 | BLSK | 9 679 | . Rūšis | Atlantiniai silkiarykliai Lamna nasus | Zona: | Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajono Sąjungos vandenys (POR/3-1234) | Danija | pm | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | pm | (1) | Vokietija | pm | (1) | Airija | pm | (1) | Ispanija | pm | (1) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) | Sąjunga | pm | (1) | (1) | BLSK | pm | (1) | (1) Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Jos nedelsiant paleidžiamos. | . Rūšis | Megrimai Lepidorhombus spp. | Zona: | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (LEZ/2AC4-C) | Belgija | 5 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | 4 | Vokietija | 4 | Prancūzija | 26 | Nyderlandai | 20 | Jungtinė Karalystė | 1 509 | Sąjunga | 1 568 | BLSK | 1 568 | . Rūšis | Megrimai Lepidorhombus spp. | Zona: | VI zona, Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (LEZ/56-14) | Ispanija | 327 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 1 276 | Airija | 373 | Jungtinė Karalystė | 903 | Sąjunga | 2 879 | BLSK | 2 879 | . Rūšis | Megrimai Lepidorhombus spp. | Zona: | VII (LEZ/07.) | Belgija | 371 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Ispanija | 4 118 | Prancūzija | 4 996 | Airija | 2 272 | Jungtinė Karalystė | 1 968 | Sąjunga | 13 725 | BLSK | 13 725 | . Rūšis | Megrimai Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (LEZ/8ABDE.) | Ispanija | 750 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 605 | Sąjunga | 1 355 | BLSK | 1 355 | . Rūšis | Megrimai Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (LEZ/8C3411) | Ispanija | 1 091 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 55 | Portugalija | 36 | Sąjunga | 1 182 | BLSK | 1 182 | . Rūšis | Europiniai jūrų velniai Lophiidae | Zona: | VI, Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (ANF/56-14) | Belgija | 147 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 168 | Ispanija | 157 | Prancūzija | 1 810 | Airija | 409 | Nyderlandai | 142 | Jungtinė Karalystė | 1 259 | Sąjunga | 4 092 | BLSK | 4 092 | . Rūšis | Europiniai jūrų velniai Lophiidae | Zona: | VII (ANF/07.) | Belgija | 2 238 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Vokietija | 250 | (1) | Ispanija | 889 | (1) | Prancūzija | 14 362 | (1) | Airija | 1 835 | (1) | Nyderlandai | 290 | (1) | Jungtinė Karalystė | 4 355 | (1) | Sąjunga | 24 219 | (1) | BLSK | 24 219 | (1) | (1) Specialioji sąlyga: iš kurių iki 5 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (ANF/*8ABDE). | . Rūšis | Europiniai jūrų velniai Lophiidae | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (ANF/8ABDE.) | Ispanija | 989 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 5 501 | Sąjunga | 6 490 | BLSK | 6 490 | . Rūšis | Europiniai jūrų velniai Lophiidae | Zona: | VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (ANF/8C3411) | Ispanija | 2 750 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 3 | Portugalija | 547 | Sąjunga | 3 300 | BLSK | 3 300 | . Rūšis | Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Vb ir VIa zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (HAD/5BC6A.) | Belgija | 6 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 7 | Prancūzija | 276 | Airija | 197 | Jungtinė Karalystė | 2 020 | Sąjunga | 2 506 | BLSK | 2 506 | . Rūšis | Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIb-k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (HAD/7X7A34) | Belgija | 111 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 6 658 | Airija | 2 219 | Jungtinė Karalystė | 999 | Sąjunga | 9 987 | BLSK | 9 987 | . Rūšis | Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIa (HAD/07A.) | Belgija | 16 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 71 | Airija | 428 | Jungtinė Karalystė | 473 | Sąjunga | 988 | BLSK | 988 | . Rūšis | Paprastieji merlangai Merlangius merlangus | Zona: | VI, Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (WHG/56-14) | Vokietija | 1 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 30 | Airija | 72 | Jungtinė Karalystė | 139 | Sąjunga | 242 | BLSK | 242 | . Rūšis | Paprastieji merlangai Merlangius merlangus | Zona: | VIIa (WHG/07A.) | Belgija | 0 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 6 | Airija | 35 | Nyderlandai | 0 | Jungtinė Karalystė | 48 | Sąjunga | 89 | BLSK | 89 | . Rūšis | Paprastieji merlangai Merlangius merlangus | Zona: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk (WHG/7X7A-C) | Belgija | 121 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 7 455 | Airija | 3 455 | Nyderlandai | 61 | Jungtinė Karalystė | 1 334 | Sąjunga | 12 426 | BLSK | 12 426 | . Rūšis | Paprastieji merlangai Merlangius merlangus | Zona: | VIII (WHG/08.) | Ispanija | 1 080 | Prevencinis BLSK | Prancūzija | 1 619 | Sąjunga | 2 699 | BLSK | 2 699 | . Rūšis | Paprastieji merlangai Merlangius merlangus | Zona: | IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (WHG/9/3411) | Portugalija | Turi būti nustatyta | (1) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (2) | BLSK | Turi būti nustatyta | (2) | (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. | . Rūšis | Europinės paprastosios jūrinės lydekos Merluccius merluccius | Zona: | IIIa; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys (HKE/3A/BCD) | Danija | 1 366 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | 116 | Sąjunga | 1 482 | BLSK | 1 482 | (1) | (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 49.175 tonų BLSK. | . Rūšis | Europinės paprastosios jūrinės lydekos Merluccius merluccius | Zona: | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (HKE/2AC4-C) | Belgija | 25 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | 997 | Vokietija | 115 | Prancūzija | 221 | Nyderlandai | 57 | Jungtinė Karalystė | 311 | Sąjunga | 1 726 | BLSK | 1 726 | (1) | (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 49.175 tonų BLSK. | . Rūšis | Europinės paprastosios jūrinės lydekos Merluccius merluccius | Zona: | VI ir VII; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/571214) | Belgija | 253 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Ispanija | 8 129 | Prancūzija | 12 552 | (1) | Airija | 1 521 | Nyderlandai | 164 | (1) | Jungtinė Karalystė | 4 956 | (1) | Sąjunga | 27 575 | BLSK | 27 575 | (2) | (1) Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 49.175 tonų BLSK. | Specialioji sąlyga: | Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiose zonose: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (HKE/*8ABDE) | Belgija | 33 | Ispanija | 1 311 | Prancūzija | 1 311 | Airija | 164 | Nyderlandai | 16 | Jungtinė Karalystė | 738 | Sąjunga | 3573 | . Rūšis | Europinės paprastosios jūrinės lydekos Merluccius merluccius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (HKE/8ABDE.) | Belgija | 8 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Ispanija | 5 659 | Prancūzija | 12 708 | Nyderlandai | 16 | (1) | Sąjunga | 18 391 | BLSK | 18 391 | (2) | (1) Šią kvotą galima perkelti į IV zoną ir IIa zonos Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 49.175 tonų BLSK. | Specialioji sąlyga: | Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiose zonose: | VI ir VII zonos Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/*57-14) | Belgija | 2 | Ispanija | 1 639 | Prancūzija | 2 950 | Nyderlandai | 5 | Sąjunga | 4596 | . Rūšis | Europinės paprastosios jūrinės lydekos Merluccius merluccius | Zona: | VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (HKE/8C3411) | Ispanija | 7 870 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 756 | Portugalija | 3 673 | Sąjunga | 12 299 | BLSK | 12 299 | . Rūšis | Melsvosios molvos Molva dypterygia | Zona: | XII zonos tarptautiniai vandenys (BLI/12INT-)(1) | Estija | 1 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Ispanija | 582 | Prancūzija | 14 | Lietuva | 5 | Jungtinė Karalystė | 5 | Kita | 1 | (1) | Sąjunga | 611 | BLSK | 611 | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. | . Rūšis | Paprastosios molvos Molva molva | Zona: | IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų Sąjungos vandenys (LIN/3A/BCD) | Belgija | 6 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | 43 | Vokietija | 6 | (1) | Švedija | 17 | Jungtinė Karalystė | 6 | (1) | Sąjunga | 78 | BLSK | 78 | (1) Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos Sąjungos vandenyse ir IIIb, IIIc ir IIId zonų Sąjungos vandenyse. | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (NEP/2AC4-C) | Belgija | 1 091 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | 1 091 | Vokietija | 16 | Prancūzija | 32 | Nyderlandai | 561 | Jungtinė Karalystė | 18 058 | Sąjunga | 20 849 | BLSK | 20 849 | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | VI; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (NEP/5BC6.) | Ispanija | 28 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 113 | Airija | 189 | Jungtinė Karalystė | 13 620 | Sąjunga | 13 950 | BLSK | 13 950 | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | VII (NEP/07.) | Ispanija | 1 053 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 4 268 | (1) | Airija | 6 473 | (1) | Jungtinė Karalystė | 5 757 | (1) | Sąjunga | 17 551 | (1) | BLSK | 17 551 | (1) | (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip toliau nurodytos kvotos gali būti sužvejota VII zonoje (Porcupine pakrantė – 16 padalinys) (NEP/*07U16): | Ispanija | 285 | Prancūzija | 179 | Airija | 342 | Jungtinė Karalystė | 139 | Sąjunga | 945 | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (NEP/8ABDE.) | Ispanija | 199 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 3 115 | Sąjunga | 3 314 | BLSK | 3 314 | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIc zona (NEP/08C.) | Ispanija | 79 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 3 | Sąjunga | 82 | BLSK | 82 | . Rūšis | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (NEP/9/3411) | Ispanija | 68 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Portugalija | 205 | Sąjunga | 273 | BLSK | 273 | . Rūšis | Plonaūsės krevetės Penaeus spp. | Zona: | Prancūzijos Gajanos vandenys (PEN/FGU.) | Prancūzija | Turi būti nustatyta | (1) (2) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (2) (3) | BLSK | Turi būti nustatyta | (2) (3) | (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Žvejoti krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brasiliensis draudžiama vandenyse, kurių gylis yra mažesnis nei 30 m. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VI; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (PLE/56-14) | Prancūzija | 16 | Prevencinis BLSK | Airija | 215 | Jungtinė Karalystė | 358 | Sąjunga | 589 | BLSK | 589 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIIa (PLE/07A.) | Belgija | 62 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 27 | Airija | 488 | Nyderlandai | 19 | Jungtinė Karalystė | 624 | Sąjunga | 1 220 | BLSK | 1 220 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIIb ir VIIc (PLE/7BC.) | Prancūzija | 13 | Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Airija | 53 | Sąjunga | 66 | BLSK | 66 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIId ir VIIe (PLE/7DE.) | Belgija | 684 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 2 279 | Jungtinė Karalystė | 1 216 | Sąjunga | 4 179 | BLSK | 4 179 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIIf ir VIIg (PLE/7FG.) | Belgija | 76 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 139 | Airija | 21 | Jungtinė Karalystė | 72 | Sąjunga | 308 | BLSK | 308 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIIh, VIIj ir VIIk (PLE/7HJK.) | Belgija | 9 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 17 | Airija | 61 | Nyderlandai | 35 | Jungtinė Karalystė | 17 | Sąjunga | 139 | BLSK | 139 | . Rūšis | Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa | Zona: | VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (PLE/8/3411) | Ispanija | 56 | Prevencinis BLSK | Prancūzija | 224 | Portugalija | 56 | Sąjunga | 336 | BLSK | 336 | . Rūšis | Sidabrinis polakas Pollachius pollachius | Zona: | VI; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (POL/56-14) | Ispanija | 4 | Prevencinis BLSK | Prancūzija | 143 | Airija | 42 | Jungtinė Karalystė | 109 | Sąjunga | 298 | BLSK | 298 | . Rūšis | Sidabrinis polakas Pollachius pollachius | Zona: | VII (POL/07.) | Belgija | 315 | Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Ispanija | 19 | Prancūzija | 7 249 | Airija | 773 | Jungtinė Karalystė | 1 765 | Sąjunga | 10 121 | BLSK | 10 121 | . Rūšis | Sidabrinis polakas Pollachius pollachius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (POL/8ABDE.) | Ispanija | 214 | Prevencinis BLSK | Prancūzija | 1 046 | Sąjunga | 1 260 | BLSK | 1 260 | . Rūšis | Sidabrinis polakas Pollachius pollachius | Zona: | VIIIc (POL/08C.) | Ispanija | 176 | Prevencinis BLSK | Prancūzija | 20 | Sąjunga | 196 | BLSK | 196 | . Rūšis | Sidabrinis polakas Pollachius pollachius | Zona: | IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (POL/9/3411) | Ispanija | 232 | Prevencinis BLSK | Portugalija | 8 | Sąjunga | 240 | BLSK | 240 | . Rūšis | Ledjūrio menkės Pollachius virens | Zona: | VII, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (POK/7/3411) | Belgija | 7 | Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 1 599 | Airija | 800 | Jungtinė Karalystė | 436 | Sąjunga | 2 842 | BLSK | 2 842 | . Rūšis | Rombinės rajos Rajiformes | Zona: | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (SRX/2AC4-C) | Belgija | pm | (1) (2)(3) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | pm | (1) (2)(3) | Vokietija | pm | (1) (2)(3) | Prancūzija | pm | (1) (2)(3) | Nyderlandai | pm | (1) (2)(3) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) (2)(3) | Sąjunga | pm | (1)(3) | BLSK | pm | (3) | (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) kiekį. (2) Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys negali sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik didesnio nei 15 m bendro ilgio laivams. (3) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. | . Rūšis | Rombinės rajos Rajiformes | Zona: | IIIa zonos Sąjungos vandenys (SRX/03A-C.) | Danija | pm | (1) (2) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | pm | (1) (2) | Sąjunga | pm | (1)(2) | BLSK | pm | (2) | (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03A-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) kiekį. (2) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. | . Rūšis | Rombinės rajos Rajiformes | Zona: | VIa, VIb, VIIa–VIIc ir VIIe–VIIk zonų Sąjungos vandenys (SRX/67AKXD) | Belgija | pm | (1) (2) (3) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Estija | pm | (1) (2) (3) | Prancūzija | pm | (1) (2) (3) | Vokietija | pm | (1) (2) (3) | Airija | pm | (1) (2) (3) | Lietuva | pm | (1) (2) (3) | Nyderlandai | pm | (1) (2) (3) | Portugalija | pm | (1) (2) (3) | Ispanija | pm | (1) (2) (3) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) (2) (3) | Sąjunga | pm | (1) (2) (3) | BLSK | pm | (2) | (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/67 AKXD), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/67 AKXD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/67 AKXD), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/67 AKXD), šlakuotųjų rajų (Raja microocellata) (RJE/67 AKXD), apvaliųjų rajų (Leucoraja circularis) (RJI/67 AKXD) ir šagreninių rajų (Leucoraja fullonica) (RJF/67 AKXD) kiekį. (2) Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis), norveginėms rajoms (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ir baltosioms rajoms (Rostroraja alba). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3) Specialioji sąlyga: iš kurių iki 5 % gali būti sužvejota VIId zonos Sąjungos vandenyse (SRX/*07D.). | . Rūšis | Rombinės rajos Rajiformes | Zona: | VIId zonos Sąjungos vandenys (SRX/07D.) | Belgija | pm | (1) (2) (3) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | pm | (1) (2) (3) | Nyderlandai | pm | (1) (2) (3) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) (2) (3) | Sąjunga | pm | (1) (2) (3) | BLSK | pm | (2) | (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/07D), trumpauodegių rajų (Raja brachyuran) (RJH/07D.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/07d.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiate) (RJR/07D.) kiekį. (2) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulate). Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 proc. gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa-c ir VIIe-k zonų Sąjungos vandenyse (SRX/*67AKD). | . Rūšis | Rombinės rajos Rajiformes | Zona: | VIII ir IX zonų Sąjungos vandenys (SRX/89-C.) | Belgija | pm | (1) (2) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | pm | (1) (2) | Portugalija | pm | (1) (2) | Ispanija | pm | (1) (2) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) (2) | Sąjunga | pm | (1) (2) | BLSK | pm | (2) | (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/89-C) ir dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/89-C) kiekį. (2) Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis), ir baltosioms rajoms (Rostroraja alba). Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | IIIa; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys (SOL/3A/BCD) | Danija | 437 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 25 | (1) | Nyderlandai | 42 | (1) | Švedija | 16 | Sąjunga | 520 | BLSK | 520 | (2) | (1) Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos Sąjungos vandenyse, 22–32 pakvadračiuose. (2) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau nei 461 tonas galima sužvejoti IIIa zonoje. | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VI; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (SOL/56-14) | Airija | 41 | Prevencinis BLSK | Jungtinė Karalystė | 10 | Sąjunga | 51 | BLSK | 51 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIa zona (SOL/07A.) | Belgija | 109 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 1 | Airija | 27 | Nyderlandai | 34 | Jungtinė Karalystė | 49 | Sąjunga | 220 | BLSK | 220 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIb ir VIIc zonos (SOL/7BC.) | Prancūzija | 6 | Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Airija | 31 | Sąjunga | 37 | BLSK | 37 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIId (SOL/07D.) | Belgija | 1 427 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 2 854 | Jungtinė Karalystė | 1 019 | Sąjunga | 5 300 | BLSK | 5 300 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIe (SOL/07E.) | Belgija | 27 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 293 | (1) | Jungtinė Karalystė | 457 | (1) | Sąjunga | 777 | BLSK | 777 | (1) Be šios kvotos, laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali leisti sužvejoti papildomą žuvų kiekį, kuris neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIf ir VIIg (SOL/7FG.) | Belgija | 663 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 66 | Airija | 33 | Jungtinė Karalystė | 298 | Sąjunga | 1 060 | BLSK | 1 060 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIh, VIIj ir VIIk (SOL/7HJK.) | Belgija | 30 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Prancūzija | 60 | Airija | 162 | Nyderlandai | 48 | Jungtinė Karalystė | 60 | Sąjunga | 360 | BLSK | 360 | . Rūšis | Europiniai jūrų liežuviai Solea solea | Zona: | VIIIa ir VIIIb (SOL/8AB.) | Belgija | 47 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Ispanija | 8 | Prancūzija | 3 442 | Nyderlandai | 258 | Sąjunga | 3 755 | BLSK | 3 755 | . Rūšis | Jūrų liežuviai Solea spp. | Zona: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (SOX/8CDE34) | Ispanija | 343 | Prevencinis BLSK | Portugalija | 568 | Sąjunga | 911 | BLSK | 911 | . Rūšis | Atlantinis šprotas Sprattus sprattus | Solea solea | VIId ir VIIe (SPR/7DE.) | Belgija | 20 | Prevencinis BLSK | Danija | 1 321 | Vokietija | 20 | Prancūzija | 285 | Nyderlandai | 285 | Jungtinė Karalystė | 2 135 | Sąjunga | 4 066 | BLSK | 4 066 | . Rūšis | Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias | Solea solea | IIIa zonos Sąjungos vandenys (DGS/03A-C.) | Danija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | pm | Sąjunga | pm | BLSK | pm | . Rūšis | Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias | Solea solea | IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (DGS/2AC4-C) | Belgija | pm | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | pm | (1) | Vokietija | pm | (1) | Prancūzija | pm | (1) | Nyderlandai | pm | (1) | Švedija | pm | (1) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) | Sąjunga | (1) | BLSK | pm | (1) | (1) [Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos.] | . Rūšis | Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias | Solea solea | I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (DGS/15X14) | Belgija | pm | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. | Vokietija | pm | (1) | Ispanija | pm | (1) | Parncūzija | pm | (1) | Airija | pm | (1) | Nyderlandai | pm | (1) | Portugalija | pm | (1) | Jungtinė Karalystė | pm | (1) | Sąjunga | pm | (1) | BLSK | pm | (1) | (1) [Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, joms negali būti pakenkta. Jos nedelsiant paleidžiamos.] | . Rūšis | Paprastosios stauridės Trachurus spp. | Zona | VIIIc (JAX/08C.) | Ispanija | pm | (1) (2) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Parncūzija | pm | (1) | Portugalija | pm | (1) (2) | Sąjunga | pm | BLSK | pm | (1) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98[19] 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti šį kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2) Specialioji sąlyga: iki 5 % šios kvotos kiekio gali būti sužvejota IX zonoje. Tačiau apie šios specialios sąlygos taikymą reikia iš anksto pranešti Komisijai (JAX/*09.). | . Rūšis | Paprastosios stauridės Trachurus spp. | Zona | IX (JAX/09.) | Ispanija | pm | (1) (2) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Portugalija | pm | (1) (2) | Sąjunga | pm | BLSK | pm | (1) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti šį kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2) Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos kiekio gali būti sužvejota VIIIc zonoje. Tačiau apie šios specialiosios sąlygos taikymą reikia iš anksto pranešti Komisijai (JAX/*08C). | . Rūšis | Paprastosios stauridės Trachurus spp. | Zona | X; CECAF rajono Sąjungos vandenys(1) (JAX/X34PRT) | Portugalija | Turi būti nustatyta | (2)(3) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (4) | BLSK | Turi būti nustatyta | (4) | (1) Vandenys prie Azorų salų. (2) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti šį kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. | . Rūšis | Paprastosios stauridės Trachurus spp. | Zona | CECAF rajono Sąjungos vandenys(1) (JAX/341PRT) | Portugalija | Turi būti nustatyta | (2)(3) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (4) | BLSK | Turi būti nustatyta | (4) | (1) Vandenys prie Madeiros salos. (2) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti šį kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. | . Rūšis | Paprastosios stauridės Trachurus spp. | Zona | CECAF rajono Sąjungos vandenys(1) (JAX/341SPN) | Ispanija | Turi būti nustatyta | (2) | Prevencinis BLSK | Sąjunga | Turi būti nustatyta | (3) | BLSK | Turi būti nustatyta | (3) | (1) Vandenys prie Kanarų salų. (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą. | IIA PRIEDAS LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ KATEGATO SĄSIAURYJE, ICES VIIa IR Via KVADRATUOSE IR ICES Vb KVADRATO SĄJUNGOS VANDENYSE 1. TAIKYMO SRITIS 1.1. Šis priedas taikomas Sąjungos laivams, turintiems arba naudojantiems bet kuriuos iš Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte apibrėžtų žvejybos įrankių ir esantiems bet kuriame iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų. 1.2. Šis priedas netaikomas laivams, kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 m. Nereikalaujama, kad šie laivai turėtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialiuosius žvejybos leidimus. Atitinkamos valstybės narės tų laivų žvejybos pastangas vertina pagal pastangų grupes, kurioms jie priklauso, taikydamos tinkamus imčių ėmimo metodus. 2012 m. Komisijai reikės mokslinių rekomendacijų, kad galėtų įvertinti tų laivų pastangų naudojimą, siekdama tuos laivus ateityje įtraukti į pastangų valdymo sistemą. 2. REGLAMENTUOJAMI įRANKIAI IR GEOGRAFINIAI RAJONAI Taikant šį priedą, taikomos nuostatos dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų reglamentuojamų žvejybos įrankių grupių ir to priedo 2 punkto a, c ir d papunkčiuose nurodytų geografinių rajonų. 3. LEIDIMAI Valstybė narė gali įtraukti draudimą visuose geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu visiems savo laivams, kurie iki tol nėra vykdę tokios žvejybos veiklos, jei, jos manymu, tai tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų sistemos įgyvendinimą, nebent ji užtikrintų, kad tame rajone nebūtų naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais. 4. DIDžIAUSIOS LEIDžIAMOS žVEJYBOS PASTANGOS 4.1. Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 12 straipsnio 1 nurodytos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos 2012 m. valdymo laikotarpiu (2012 m. vasario 1 d. – 2013 m. sausio 31 d.) kiekvienos valstybės narės kiekvienai žvejybos pastangų grupei yra nustatytos šio priedo 1 priedėlyje. 4.2. Didžiausias metinių žvejybos pastangų lygis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1954/2003[20], neturi poveikio šiame priede nustatytoms didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms. 5. VALDYMAS 5.1. Valstybės narės valdo didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 4 ir 13–17 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas. 5.2. Valstybė narė gali nustatyti valdymo laikotarpius, kuriais atskiriems laivams arba laivų grupėms skiriamos visos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos arba jų dalis. Tokiu atveju dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių atitinkama valstybė narė nustato savo nuožiūra. Tokiais valdymo laikotarpiais valstybė narė gali perskirstyti žvejybos pastangas atskiriems laivams arba laivų grupėms. 5.3. Jei valstybė narė laiką, kurį laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 5.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui. 6. ŽVEJYBOS PASTANGų ATASKAITOS Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas atlantinių menkių išteklių valdymo tikslais yra kiekvienas iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų. 7. DUOMENų PATEIKIMAS 7.1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnių, Komisijos prašymu valstybės narės jai perduoda žvejybos pastangų, kurias praėjusį mėnesį ir ankstesniais mėnesiais panaudojo jų žvejybos laivai, duomenis, naudodamos 2 priedėlyje nurodytą duomenų formatą. 7.2. Duomenys atsiunčiami atitinkamu elektroninio pašto adresu, kurį Komisija praneša valstybėms narėms. Kai ims veikti duomenų perdavimo į žuvininkystės duomenų mainų sistemą (arba bet kokią būsimą duomenų sistemą, priimtą Komisijos) funkcija, valstybė narė iki kiekvieno mėnesio 15 d. į sistemą pateiks duomenis, nurodydama žvejybos pastangas, panaudotas iki praėjusio mėnesio pabaigos. Dieną, kurią sistema bus naudojama duomenims perduoti, Komisija valstybėms narėms praneša ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki pirmos dienos, kurią reikia perduoti duomenis. Pirmajame žvejybos pastangų pranešime, kuris bus siunčiamas į sistemą, nurodomos žvejybos pastangos, panaudotos nuo 2012 m. vasario 1 d. Komisijai paprašius valstybės narės jai pateikia žvejybos pastangų, kurias jų žvejybos laivai panaudojo 2012 m. sausio mėnesį, duomenis. IIA priedo I priedėlis Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos kilovatdienėmis Geografinis rajonas | Reglamentuojamas įrankis | DK | DE | SE | a) Kategato sąsiauris | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 | TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 | TR3 | 441 872 | 0 | 490 | BT1 | 0 | 0 | 0 | BT2 | 0 | 0 | 0 | GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 | GT | 22 645 | 0 | 22 060 | LL | 1 100 | 0 | 25 339 | Geografinis rajonas | Reglamentuojamas įrankis | BE | FR | IE | NL | UK | c) ICES VII a kvadratas | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 | TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 | TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 | BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 | GN |