LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011 12 15 
SEK(2011) 1598 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Inovacijos – tvarios ateiti es garantas. Ekologini ų inovacijų veiksmų planas 
{KOM(2011) 899 galutinis} 
{SEK(2011) 1599 galutinis} {SEK(2011) 1600 galutinis} 
 
 
LT    LT  
Atsakomyb ės apribojimas.  Ši santrauka įpareigoja tik j ą rengiant dalyvavusias Komisijos 
tarnybas; nuo jos iš anksto nepriklauso joks  galutinis Komisijos priimamas sprendimas. 
 
 
 1 BENDROSIOS  APLINKYB ĖS 
 
Strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ėje iniciatyvoje „Inovacij ų sąjunga“1 numatytas 
Ekologini ų inovacijų veiksmų planas, kuriame daugiausia d ėmesio skiriama tam tikroms 
kliūtims, problemoms ir galimyb ėms siekti aplinkosaugos tiksl ų taikant ekologines inovacijas. 
„Inovacijų sąjungoje“ taip pat skelbi ama, kad šiuo planu bus skatinamos ekologin ės 
inovacijos technologij ų srityje, verslo procesuose ir organizacin ėse permainose, siekiant 
spręsti trūkstamų išteklių2, oro, vandens ir dirvos taršos, tausaus vandens naudojimo 
problemas ir skatinti augim ą ir darbo viet ų kūrimą. Planas skirtas sritims, kuriose bendrosios 
inovacijų politikos priemoni ų nepakanka, kad b ūtų skatinamos ekologin ės inovacijos. Šis 
planas pad ės panaudoti patirt į, sukauptą skatinant ekologini ų inovacijų kūrimą ir įsisavinim ą, 
visų pirma vykdant Aplinkosaugos technologij ų veiksmų planą3.  
 Be to, Ekologini ų inovacijų veiksmų planas pad ės siekti tiksl ų, numatyt ų strategijos „Europa 
2020“ pavyzdin ėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“
4, kurioje nustatyta, kad 
tausaus ištekli ų naudojimo principu turi b ūti grindžiama ES energetikos, transporto, klimato 
kaitos, pramon ės, prekių, žemės ūkio, žuvininkyst ės, biologin ės įvairovės ir region ų 
vystymosi politika. Ekologin ės inovacijos – tai vienas iš b ūdų didinti ištekli ų naudojimo 
efektyvum ą. 
 
PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
 
Ekologinės inovacijos – tai vienas iš b ūdų tobulinti aplinkosaug ą ir didinti ištekli ų naudojimo 
efektyvum ą, taip didinant konkurencingum ą.  
 To galima siekti kuriant naujus technologinius  ir netechnologinius sprendimus bei naujus 
principus, taikomus verslo valdymui arba m ūsų prekių ir paslaug ų vartojimo ir naudojimo 
įpročiams keisti. Kol kas ekologin ės inovacijos diegiamos nepakankamai spar čiai, todėl šį 
procesą yra galimybi ų spartinti, siekiant didinti ištekli ų produktyvum ą bei konkurencingum ą 
ir padėti apsaugoti aplink ą.  
 Siekiant saugios ir sveikos gamtin ės aplinkos visame pasaulyje turi svariai prisid ėti ir 
partneriai iš tre čiųjų šalių. Tačiau šiuo metu ekologin ės naujov ės ir aplinkosaugos 
technologijos yra daugiausia kuriamos išsivys čiusiose šalyse ir sklinda po pasaulio 
ekonomik ą nepakankamai spar čiai ir nepakankamu mastu.  
 
SUBSIDIARUMO
 ANALIZ Ė 
 
Ekologinės inovacijos minimos Lisabonos sutarties 173 ir 191 straipsniuose; ES ir valstyb ėms 
narėms tenka bendra atsakomyb ė už jų įgyvendinim ą. Inovacij ų srityje ES koordinuoja, remia 
ir papildo valstybi ų narių inovacijų politiką, tačiau jos pakeisti negali. Siekiant įgyvendinti 
koordinuot ą politiką, kuria vadovaujantis b ūtų galima išspr ęsti ekologin ėms inovacijoms 
trukdančias kliūtis, būtina ES lygmens intervencija, kurios pavien ės ES valstyb ės narės 
atskirai neatliks.   
                                                
 
1  COM(2010) 546 final, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ė iniciatyva „Inovacij ų sąjunga“. 
2 Ištekliai – tai ne tik žaliavos, kaip antai kuras , mineralai ir metalai, bet ir maistas, žem ė, vanduo, oras, biomas ė 
bei ekosistemos. 
3 COM(2004) 38 final, Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Skatinti technologijas ilgalaikei 
plėtrai: Europos S ąjungos veiksm ų planas ekotechnologij ų naudai“. 
4 Žr. COM(2011) 21 „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. 
 
 2 ES lygmens veiksmai b ūtini ir reaguojant į geografiniu poži ūriu vis sud ėtingesnes inovacijas, 
kai keliamoms problemoms spr ęsti reikalingas glaudesnis bendr adarbiavimas su subjektais, 
veikiančiais ne atskirose valstyb ėse narėse. Todėl nekyla abejoni ų dėl ekologini ų inovacijų 
iniciatyvos Europos prid ėtinės vertės.  
 
ES INICIATYVOS  TIKSLAI 
 
Nagrinėjant problem ą paaiškėjo, kad būtina integruotai tobul inti Europos ekologini ų inovacijų 
veiklos aspektus, susijusius ir su pasi ūla, ir su paklausa. Ekologini ų inovacijų veiksmų planas 
padės paspartinti ekologini ų inovacij ų kūrimą ir įsisavinim ą, nes bus įveikiamos šias 
inovacijas stabdan čios kliūtys ir siekiama bendro tikslo – 
 
• padidinti ekologini ų inovacijų mastą ir įsisavinim ą Europoje, taip sukurti veiksmingus 
aplinkosaugos problem ų sprendimo b ūdus, padėti Europai tausiau naudoti išteklius ir 
didinti jos konkurencingum ą. 
 
1 konkretus tikslas. Taikyti „Inovacij ų sąjungos“ iniciatyvos principus ekologin ėms 
inovacijoms. To bus siekiama įgyvendinant šiuos veiklos tikslus:  
- sukurti ekologin ėms inovacijoms palanki ą aplinkosaugos reglamentavimo sistem ą;  
- integruoti ekologini ų inovacijų aspektus į atitinkamas politikos sritis ir iniciatyvas, 
visų pirma inovacij ų politikos srityje;  
- 2012 m. Europos Komisija pateiks pasi ūlymus dėl tinkamesnio ES l ėšų skyrimo 
ekologinėms inovacijoms pagal ateinan čio laikotarpio ES finansines perspektyvas.  
 2 konkretus tikslas. Skatinti ekologines inovacijas Europoje. To bus siekiama įgyvendinant 
šiuos veiklos tikslus:  
- stiprinti MV Į gebėjimus ekologini ų inovacijų srityje, didinant bendradarbiavim ą ir 
skleidžiant geriausi ą patirtį (nuo 2011 m.); 
- didinti rinkos pasitik ėjimą ir pasirengim ą investuoti į atsirandan čias ekologines 
inovacijas (nuo 2011 m.). 
 3 konkretus tikslas. Gerinti pasaulio rink ų sąlygas ekologin ėms inovacijoms. To bus siekiama 
įgyvendinant šiuos veiklos tikslus:  
- atverti pasaulio rinkas ekologin ėms inovacijoms; 
- gerinti pasaulio, ypa č besivystan čių šalių, gebėjimus ekologini ų inovacijų srityje. 
 
POLITIKOS
 GALIMYB ĖS  
 
1 galimyb ė – tai bazinis scenarijus, pagal kur į toliau įgyvendinamos jau galiojan čios arba 
rengiamos ES politikos strategijos, nesiimant jokios kitos ekologin ėms inovacijoms skirtos 
politikos. Su šiuo baziniu scenarijum lyginamos kitos galimyb ės. 2 galimyb ė yra 
paprasčiausia Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano t ąsa. 3 galimyb ė susijusi su 
strategijos „Europa 2020“ pavyzdini ų iniciatyv ų įgyvendinimo veiksm ų deriniu. 4 galimyb ė 
susijusi su tam tikrais MV Į skirtais veiksmais ekologini ų inovacijų srityje, o pagal 5 galimyb ę 
numatomos platesnio masto reguliavimo priemon ės ekologin ėms inovacijoms paremti.  
 
1 galimyb ė. Nutraukti Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano  įgyvendinim ą 
 
Pasinaudojus šia galimybe, bent ribot ą laikotarp į toliau būtų vykdoma keletas priemoni ų ir 
politikos strategij ų, tačiau jų orientavimas į ekologines inovacijas gali b ūti ribotas arba jo 
išvis gali b ūti atsisakyta. Vis ų pirma ekologin ės inovacijos b ūtų skatinamos šiomis 
priemonėmis: 
 
 3  
- strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ėmis iniciatyvomis, įskaitant iniciatyvas 
„Inovacijų sąjunga“, „Globalizacijos epochai skiriama pramon ės politika“, „Tausiai 
išteklius naudojanti Europa“ ir „Nauj ų įgūdžių ir darbo viet ų kūrimo darbotvark ė“; 
- aplinkosaugos politika, pagal kuri ą ir toliau bus kuriamos ekologini ų inovacijų rinkos 
ir paskatos; 
- inovacijų finansavimu KIP ir LIFE+ program ų lėšomis. 
 
2 galimyb ė. Tęsti Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano  įgyvendinim ą 
 
Dabartinį veiksmų planą sudaro 29 veiksmai, įskaitant 9 prioritetinius veiksmus (žr. 1 pav.). 
Pasirinkus ši ą galimybę, būtų tęsiamas darbas keturiose pagrindin ėse srityse. Pirma, b ūtų 
toliau skatinami ekologiniai moksliniai tyrimai, kartu pritraukiant priva čias ir viešas 
investicijas. Antra, b ūtų sprendžiamas ekologini ų inovacijų diegėjams rinkoje susidariusi ų 
nepalanki ų sąlygų klausimas. Tre čia, būtų toliau skleidžiamos aplinkosaugos technologijos 
užsienio šalyse ir, galiausiai, t ęsiamas suinteresuot ųjų šalių (viešųjų įstaigų, įmonių, tyrėjų, 
finansų institucijų ir pan.) bendradarbiavimas.  
 Toliau įgyvendinant Aplinkosaugos technologij ų veiksmų planą, didelis d ėmesys būtų 
skiriamas technologijoms (išskyrus socialines ir organizacines ekologines inovacijas) ir 
neprivalomam valdymui (pasitel kiant aukšto lygio darbo grup ę).  
 
1 pav. Veiksmai pasirinkus Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano galimyb ę
 
A1 Didinti mokslini ų tyrimų, demonstravimo ir sklaidos veiksm ų mastą ir juos tikslingai nukr eipti. Gerinti atitinkam ų 
programų koordinavim ą 
A2 Steigti technologij ų platformas  
A3 Steigti Europos technologij ų testavimo, veiklos rezultat ų tikrinimo ir standartizavimo tinklus  
A4 Parengti ir suderinti svarbiausioms prek ėms, procesams ir paslaugoms tai komus veiklos kiekybinius tikslus  
A5 Sutelkti finansines priemones kartu prisiimti investavimo į aplinkosaugos technologijas rizik ą  
A6 Skatinti sistemišk ą sąnaudų perėmimą rinkos priemon ėmis 
A7 Skatinti aplinkosaugos technologij ų įsigijimą 
A8 Gerinti verslo ir vartotoj ų informuotum ą 
A9 Remti ekologines technologijas besivystan čiose šalyse ir skatinti užsienio investicijas  
 
3 galimyb ė. Įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas  
 
Pasinaudojus 3 galimybe b ūtų įgyvendinami visi įsipareigojimai ekologini ų inovacijų srityje 
pagal strategij ą „Europa 2020“, vis ų pirma perži ūrimi aplinkosaugos teis ės aktai, į inovacijų 
partnerystes įtraukiami ekologini ų inovacij ų aspektai arba remiamas ekologini ų įgūdžių 
ugdymas. Nors šiuos veiksmus jau įsipareigota įgyvendinti, pasirinkus ši ą galimybę jiems 
būtų aiškiai priskirti atsakingi asmenys. 
 3 galimyb ė grindžiama įgyvendinant Aplinkosaugos technologij ų veiksmų planą įgyta 
patirtimi – nuo ekologišk ų technologij ų pereiti prie ekologini ų inovacijų ir veiksm ų planui 
suteikti veiksmingesn ę struktūrą.  
 
4 galimyb ė. Vykdyti MV Į
 skirtus veiksmus  
 
Norėdamos pasinaudoti atsirandan čiomis galimyb ėmis, MV Į turi aktyviai kurti ir naudoti 
ekologines naujoves5. 4 galimyb ė susijusi su MV Į poreikiais ekologini ų inovacijų srityje, ją 
                                                 
5 8-ojo Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano forumo deklaracija „Ekologini ų inovacij ų skatinimas 
mažosiose ir vidutin ėse įmonėse“, 2010 m. birželio m ėn. 
 
 4 taikant b ūtų didinamas intervencijos mastas, įtraukiant ir netechnologines ekologines 
inovacijas, akcentuojamas pasaulinis aspektas ir bendradarbiavimas. Susij ę veiksmai 
skirstomi į dvi plačias sritis: su ekologin ėmis inovacijomis susij ę papildomi veiksmai, 
vykdomi ne pagal strategijos „Europa 2020“ pavyz dines iniciatyvas, ir  pasaulinio masto 
veiksmai.   
5 galimyb ė. Vykdyti plataus masto ES ekologini ų inovacijų politiką 
 
Pagal šią galimybę numatomi veiksmai, kurie gali b ūti įgyvendinami taikant kitas galimybes 
(o ne vien j ų vietoje). Šie veiksmai plat esnio užmojo, labiau susij ę su reguliavimu ir skirti 
ilgesniam laikotarpiui. Ta čiau ši galimyb ė taip pat grindžiama bendraisiais principais, o ne 
orientuota į veiklą, kaip 3 ir 4 galimyb ės. Todėl ir už naudojamas priemones b ūtų atsakingi 
pačių įvairiausių valdžios lygmen ų veikėjai.  
 
POVEIKIO
 ANALIZ Ė  
 
Politikos galimyb ės palygintos atsižvelgiant į jų tinkamum ą pasiekti tikslus, j ų galimą poveikį 
ir įgyvendinamum ą.  
 
1 galimyb ė. Aplinkosaugos technologij ų veiksmų planas ne įgyvendinamas  
 
Pagal šią galimybę Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano įgyvendinimas nutraukiamas. 
Toliau vykdoma dabartin ė politika inovacij ų, aplinkosaugos ir kitose srityse, neskiriant 
ypatingo d ėmesio ekologin ėms naujov ėms.  
 Be to, nutraukus Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano įgyvendinim ą, dabartin ė veikla, 
kuria siekiama nustatyti ES aplinkosaugos technologij ų tikrinimo  (ATT) sistem ą ir kuri 
atliekama vykdant ATT bandom ąją programą ir susijusius mokslini ų tyrimų ir bandomuosius 
veiksmus, daugiau nebebus remiama ES lygmeniu. Grei čiausiai bus kuriamos ir išbandomos 
nacionalin ės programos, kurios gali skirtis vienos nuo kit ų ir nebus tarpusavyje pripažintos, 
dėl to jos beveik nedarys jokio poveikio žali ųjų technologij
ų skatinimui už nacionalini ų rinkų 
ribų. Tikėtina, kad tarptautinis bendradarbiavimas pad ėtų sukurti tarptautin į ATT proced ūrų 
standartą, tačiau tame ES nedalyvaut ų. Kyla pavojus, kad nebus atsižvelgta į ES politikos ir 
pramonės pobūdį. Apskritai, b ūtų prarasta galimyb ė prekiauti ES aplinkosaugos 
technologijomis.  Nors manoma, kad ateinan čiame finansin ės perspektyvos laikotarpyje finansin ė parama 
ekologinėms inovacijoms ir toliau bus teikiama, grei čiausiai nutraukus Aplinkosaugos 
technologij ų veiksmų plano įgyvendinim ą ji bus skiriama ne taip tikslingai, nes tr ūks Europos 
ekologini ų inovacijų sistemos – vieno iš šio plano prioritet ų – gero išmanymo.  
 Apskritai, sumenkt ų ekologini ų inovacijų mastas ir nustatant politik ą į jas būtų atsižvelgiama 
mažiau nei dabar. Su šiuo baziniu scenarijumi lyginamos kitos galimyb ės. 
 
2 galimyb ė. Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano įgyvendinimas t
ęsiamas  
 
Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano poveikis yra netiesioginis: tai n ėra aiškiai 
apibrėžta programa, turinti savo biudžet ą. Tai sistema, apimanti skirtingas intervencijos 
priemones ir daranti poveik į kitų dažnai platesnio masto ne  aplinkos srities konkre čių 
programų ir schemų kryptims ir dydžiui.  
 
 
 5 Jei Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano įgyvendinimas b ūtų tęsiamas, ir toliau b ūtų 
skiriamas d ėmesys aplinkosaugos technologijoms ir b ūtų palankiai veikiamos inovacijos 
aplinkosaugos technologij ų srityje, konkurencija ekologijos pramon ėje (ir susij ęs užimtumas), 
aplinka ir sveikata. Kada ngi Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano veiksmai yra 
savanoriški, o ataskait ų teikimo reikalavimai minimal ūs, tiesiogin ė administracin ė našta būtų 
ribota ir daugiausia susijusi su plano veiksmams atlikti reikalingais žmogiškaisiais ištekliais.  
Pagal 2 galimyb ę numatoma pasiekti daugum ą konkrečių tikslų, tačiau siūlomų 
priemoni ų poveikis yra gana nedidelis daugiausia d ėl to, kad jos yra orientuotos tik į 
aplinkosaugos technologijas, d ėl nesugeb ėjimo perorientuoti veiksmus atsižvelgiant į 
įgytą patirtį ir dėl nederėjimo su naujais politiniais tikslais. 
 
3 galimyb ė. Įgyvendinamos strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ės iniciatyvos  
 
Perėjimas nuo aplinkosaugos technologij ų prie ekologini ų inovacijų pramonės sektoriams 
suteiks konkurencin į pranašum ą ir gali lemti teigiamas permainas aplinkosaugos, ekonomikos 
ir užimtumo srityse.  Tausesnis ištekli ų naudojimas taip pat pad ės kovoti su klimato kaita ir 
skatins ekonomikos augim ą. Be to, aiškiai į tausų išteklių naudojim ą orientuotas Ekologini ų 
inovacijų veiksmų planas atitikt ų strategijos „Europa 2020“ tikslu s. Socialinio poveikio srityje 
tikimasi ne tik teigiamo poveikio sveikata i (pvz., mažesnio poveikio aplinkai priimant 
tvaresnius sprendimus), bet ir užimtumo srityje.   Administracin ė našta gali nežymiai išaugti, pavyzdžiui, jei b ūtų pateikti neprivalomi veiklos 
planai.  
 
3 galimyb ė – išsamus politinis at sakas siekiant konkre čių tikslų ir sprendimas, puikiai 
papildantis „Inovacij ų sąjungos“ iniciatyv ą. Siūlomų priemoni ų poveikis yra didelis.  
 
4 galimyb ė. Vykdomi MV Į skirti veiksmai  
 
Pasirinkus ši ą galimybę bus deramai atsižvelgiama į ekologines naujoves diegian či
ų MVĮ 
poreikius – bus akcentuojamas bendradarbiavimas ir MV Į bus geriau parengtos išnaudoti 
rinkos siūlomas galimybes (pavyzdžiui, ge riau pasirengti dirbti rinkos s ąlygomis).  
 
Pagal 4 galimyb ę siūlomos politin ės priemon ės, padedan čios tinkamai atsižvelgti į 
ekologines naujoves diegian čių MVĮ poreikius. Si ūlomų priemoni ų poveikis yra didelis.  
 
5 galimyb ė. Vykdoma plataus masto ES ekologini ų inovacijų politika  
 
Siekiant sistemingai diegti ekologines naujoves, b ūtini mokslini ų tyrimų subjekt ų, 
ekonomini ų suinteresuot ųjų šalių ir politikos formuotoj ų koordinuoti veiksmai. Pasinaudojus 
šia galimybe b ūtų siekiama nustatyti poveik į aplinkai atspindin čias kainas ir taip pagerinti 
rinkos sąlygas ekologin ėms inovacijoms. Ši galimyb ė orientuota į veiksnius, lemian čius didelį 
išteklių ir energijos vartojim ą, taip pat tai, kad išmetama daug teršal ų ir susidaro daug atliek ų. 
Pagal ją taikomas įprastine aplinkos politika neapsiribojantis radikalus principas. Aprašyt ų 
veiksmų būtinumas n ėra ginčijamas literat ūros šaltiniuose; d ėl jo nesigin čyta ir per 
konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis rengiant š į poveikio vertinim ą.  
 Įgyvendinus ši ą galimyb ę bus pasiektas reikšmingas ilgal aikis poveikis. Didelis bus ir 
socialinis poveikis – d ėl susijusi ų užimtumo poky čių gali pasikeisti sektoriaus strukt ūra; 
poveikis konkurencingumui taip pat gali b ūti svarus (kai ES neatsižvelgia į galimą prekybos 
poveikį). 
 
 
 6 POLITIKOS  GALIMYBI Ų PALYGINIMAS 
 
Toliau lentel ėje apžvelgiami apibendrinti politikos galimybi ų poveikio rezultatai, atsižvelgiant 
į jų planuojam ą platesnį poveikį ir įgyvendinamum ą. 
 
2 pav. Politikos galimybi ų palyginimas su 1 galimybe  
Apibendrinimo lentel ė ir vertinimo kriterijai
1 galimyb ė*2  g a l i m y b ė3 galimyb ė4 galimyb ė5 galimyb ė
TinkamumasTinkamumas 
strategini ų tikslų 
atžvil giu – vidutinis didelisvidutinis / 
didelis didelis**
PoveikisPoveikis inovacij ų 
sistemai– + +++ ++
++
Poveikis aplinkai – + ++ ++ +++
Poveikis 
konkurencingumui– + ++ +++
 -/++ ***
ES pridėtinė vertė – ++ +++ ++++++
Įgyvendina-
mumasKiek prisidedama 
siekiant didesnio 
poveikio– ++ +++ ++
+
Veiksmų laiko – <2 metai <2–5 metai <2–5 metai >5 metai
** 5 galimyb ė vertinama kaip labai tinkama, vis ų pirma siekiant gerinti rinkos s ąlygas ilguoju laikotarpiu.
*** Poveikis konkurencingumui trumpuoju laikotarpiu gali b ūti neigiamas (pvz., ištekli ų mokesčiai gali 
pabloginti daug ištekli ų naudojan čių pramonės šakų konkurencingum ą).* Tikrasis neigiamo poveikio, kur į sukels ETAP nutraukimas, mastas priklausys nuo kit ų ES intervencij ų, 
 
Apibendrinant įvairias sud ėtines dalis ir atsižvelgiant į tikslingos ir patobulintos ekologini ų 
inovacijų politikos iniciatyvos reikalingum ą, taip pat į jos įgyvendinamum ą per pagr įstą 
laikotarpį, geriausiai nauj ą politinę aplinką atitinka 3 galimyb ė. Kita vertus, pasirinkus 4 
galimybę būtų tiesiogiai sprendžiamos konkre čių MVĮ problemų priežastys. Pagal 5 galimyb ę 
numatoma radikalaus per ėjimo prie tausiai išteklius naudojan čios, konkurencingos ir tvarios 
ekonomikos ilgalaik ė vizijos. Taigi, manoma, kad tinkamiausias yra 3 ir 4 galimybi ų 
derinys, nes j į įgyvendinant politikos darbotvark ė būtų pritaikyta ekologin ėms 
inovacijoms vidutin ės trukmės laikotarpiu ir b ūtų tiesiogiai reaguojama į MVĮ poreikius 
ekologini ų inovacij ų srityje . Be to, 3 ir 4 galimyb ės gerai dera tarpusavyje, papildo viena 
kitą ir joms nereikia sunkiai pasiekiam ų kompromis ų. Suderintais veiksmais pagal abi 
galimybes galima geriausiai pasiek ti nustatytus tikslus ir išspr ęsti problemas.  
 Be to, 3 ir 4 galimybi ų derinimas – puikus atsakas į argumentus, iškeltus per pla čias viešąsias 
konsultacijas, nes, pavyzdžiui, skiriamas d ėmesys MV Į poreikiams finansavimo, mokymo ir 
bendradarbiavimo srityse (4 galimyb ė). Verslo sektorius ir valstyb ės narės paragino imtis 
veiksmų ekologini ų inovacijų bendrųjų sąlygų atžvilgiu (3 galimyb ė). Sugriežtinta valdymo 
struktūra (3 galimyb ė), kurią taikant labiau akcentuojamas politikos mokymasis, 
koordinavimas ir darbotvark ės parengimas, sulauk ė didelio pritarimo tiek per aukšto lygio 
darbo grup ės susitikimus, tiek per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. 
Suinteresuotosios šalys pritar ė tikslingam poži ūriui į užsienio partnerius  diegiant ekologines 
inovacijas (4 galimyb ė) ir veiklai pasitelkiant įkurtus tinklus ir kanalus, kad b ūtų išvengta 
kartojimosi.   
 
 7 STEBĖJIMAS  IR VERTINIMAS 
 
Ekologini ų inovacijų veiksmų plano, kur į galima laikyti plataus ma sto politikos programa, 
vykdymą yra sudėtinga steb ėti ir vertinti. Be to, renkantis rodiklius bus b ūtina atsižvelgti į 
išplėstą šio plano apimt į. Todėl, vertinant vis ų pirma platesn į poveikį, bus remiamasi 
netiesioginiais rodikliais (d ėl ribotos prieigos prie tinkam ų duomenų arba jų nebuvimo) arba 
kokybiniu įvertinimu.  
 Stebėjimo veikla gali b ūti atliekama dviem lygmenimis: 
– teikiant ataskaitas apie veikl ą, vykdom ą pagal Ekologini ų inovacijų veiksmų planą, tokią 
kaip ekologini ų inovacijų forumai, aukšto lygio darbo grup ės veikla, dalyvavimas tarnyb ų 
konsultacijose, konkret ūs tyrimai („vidaus ataskait ų teikimas“); 
– renkant vis ų Ekologini ų inovacij ų veiksmų plano veiksm ų įgyvendinimo pagrindinius 
stebėjimo rodiklius, bendradarbiaujant su diegian čiosiomis institucijomis („išor ės ataskaitų 
teikimas“). 
 Vertinimo veikl ą sudarys: 
• pažangos, pasiektos įgyvendinant vis ų atskirų Ekologini ų inovacijų veiksmų plano 
veiksmų tikslus, kiekybini ų ir kokybini ų įrodymų rinkimas (kai įmanoma, Ekologini ų 
inovacijų veiksmų plano vertinimas bus grindžiamas atskir ų veiksmų įvertinimais); 
• analizės rezultatai ir Ekologini ų inovacijų veiksmų plano komandos veiklos poveikis 
(Ekologini ų inovacijų veiksmų plano įnašo siekiant tiksl ų vertės priskyrimo analiz ė). 
 Siekiant geresn ės kokybės vertinimo, si ūloma vertinti Ekologini ų inovacijų veiksmų planą 
tiek iš vidaus, tiek iš išor ės. Tuo atžvilgiu la bai pravers Ekologini ų inovacij
ų stebėjimo 
centras, rinksiantis duomenis apie rinkas ir tendencijas. Ankstesn ė Aplinkosaugos 
technologij ų veiksmų plano vykdymo patirtis parod ė, kad priskirti poveik į šio plano 
veiksmams yra sud ėtinga. Atliekant nuolatin į vidaus vertinim ą bus renkami naudingi 
duomenys.