[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 12.11.2007

KOM(2007) 703 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Mokymasis visą gyvenimą – žinioms, kūrybiškumui ir naujovėms skatinti Tarybos ir Komisijos parengtas darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2008 m. pažangos bendros ataskaitos projektas{SEK(2007) 1484}

1. ĮžANGA

Švietimas ir mokymas yra esminiai ekonominių ir socialinių pokyčių veiksniai. Lankstumo ir užimtumo garantijos, kurių reikia norint kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, iš esmės galimos tik užtikrinus, kad visi piliečiai įgytų bendruosius gebėjimus ir visą gyvenimą atnaujintų savo įgūdžius[1]. Mokantis visą gyvenimą ugdomas kūrybiškumas, remiamos naujovės ir atsiranda galimybė visapusiškai dalyvauti ekonominiame ir socialiniame gyvenime.

Būtent todėl Taryba darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010“ nusistatė ambicingus tikslus, kurių siekiant padedama įgyvendinti Lisabonos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo gaires. Pasiekti šiuos tikslus galima tik nuolatinėmis ir ilgalaikėmis pastangomis. Pažanga neišvengiamai bus netolygi. Siekdamos nustatyti, kiek pažengta į priekį, ir nukreipti pastangas į tas sritis, kuriose patiriama daugiausiai sunkumų, Taryba ir Komisija kas dvejus metus rengia bendras ataskaitas.

Trečiojoje bendroje ataskaitoje[2] pabrėžiama didelė pažanga vykdant švietimo ir mokymo reformas ir nurodomi kylantys uždaviniai. Ypač daug pastangų reikės dėti toliau nurodytose srityse.

- Įgūdžių gerinimas. Žemos kvalifikacijos žmonėms socialinė ir ekonominė atskirtis gresia labiausiai. Nemažėjantis mokyklos nebaigusių jaunuolių skaičius, menkas vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą bei nedideli migrantų įgūdžiai – daugeliui šalių rūpinčios problemos. Be to, ateities darbo rinkose žiniomis grįstoje ekonomikoje iš mažėjančios darbo jėgos bus reikalaujama dar gilesnių įgūdžių. Spręsti įgūdžių gerinimo problemą taps kaip niekad svarbu.

- Mokymosi visą gyvenimą strategijos. Dauguma šalių padarė pažangą rengdamos unifikuotas ir visiems svarbias strategijas. Akivaizdžios pažangos pasiekta ikimokyklinio ugdymo, kvalifikacijų sistemų rengimo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi įteisinimo srityse. Vis dėlto daug šalių vis dar neplėtoja naujoviškų mokymosi partnerysčių ir neužtikrina kokybiško, veiksmingo ir teisingo švietimo ir mokymo tvaraus finansavimo[3], be to, sulėtėjo investicijų augimas. Veiksmingas reformų įgyvendinimas – visiems aktualus uždavinys.

- Žinių trikampis – švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės. Žinių trikampiui tenka vienas svarbiausių vaidmenų skatinant darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Todėl labai svarbu spartinti reformas, remti meistriškumą aukštajame moksle bei universitetų ir verslo partnerystę, užtikrinti, kad visi švietimo ir mokymo sektoriai visapusiškai atliktų savo vaidmenį skatinant kūrybiškumą ir naujoves.

2. PAžANGOS PASIEKTA DAUGELYJE SRIčIų

Pažangos Europoje pasiekta daugelyje sričių. Tai nereiškia, kad pažanga visur vienoda ar kad galima dėti mažiau pastangų. Didžiausias uždavinys išlieka paspartinti reformą. Tačiau dauguma šalių jau pradėjo ar rengiasi pradėti reformas toliau aptariamose srityse.

2.1. Mokymosi visą gyvenimą strategijos ir kvalifikacijų sistemos

Aiškios mokymosi visą gyvenimą strategijos [4], apimančios nacionalinius politinius prioritetus ir skirtingų sektorių tarpusavio ryšius, jau parengtos daugumoje šalių[5].

Daugumoje šių strategijų pateikiama išsami mokymosi visą gyvenimą vizija, atsižvelgiama į įvairių rūšių ir lygių švietimą ir mokymą. Vis dėlto kai kuriose strategijose dėmesys sutelkiamas tik į formalias švietimo ir mokymo sistemas ar į atskirus mokymosi visą gyvenimą proceso etapus.

Jau yra ženklų, rodančių, kad švietimo ir mokymo politika vis dažniau formuojama atsižvelgiant į faktinę informaciją[6]. Tai būtina, jei norima užtikrinti sistemų nuoseklumą ir optimalų išteklių paskirstymą. Nuoseklumą stiprina ir tai, kad kai kuriose šalyse prioritetas – skatinti lanksčius mokymosi būdus ir perėjimą iš vienos sistemos dalies į kitą.

Kvalifikacijų sąrangos bei neformalaus ir savaiminio mokymosi įteisinimas

Su Europos kvalifikacijų sąranga mokymuisi visą gyvenimą[7] susietos nacionalinės kvalifikacijų sąrangos taip pat jau plėtojamos daugelyje šalių[8]. Jas plėtojant vis daugiau dėmesio skiriama mokymosi pasiekimams.

Kiek lėčiau diegiamos neformalaus ir savaiminio mokymosi įteisinimo sistemos[9]. Svarbiausias uždavinys šiuo metu yra baigti bandymus ir pereiti prie visapusiško šios sistemos taikymo nacionalinėse kvalifikacijų sistemose, įskaitant ir aukštąjį mokslą.

Portugalijoje 2000 m. įsteigtas Gebėjimų pripažinimo, įteisinimo ir sertifikavimo centrų tinklas. Šiuo metu įteisinimo procese dalyvauja kone 58 000 suaugusiųjų. Šiuose centruose vertinami ir įteisinami su tam tikromis kvalifikacijomis susiję gebėjimai. Sertifikavimo procese dalyvauja egzaminuojanti išorės komisija, prireikus organizuojamas papildomas mokymas.

2.2. Ikimokyklinis ugdymas

Ikimokyklinio ugdymo svarba vis labiau pripažįstama visoje Europoje. Jo reikšmę didinant veiksmingumą ir teisingumą rodo naujų metodų ir politinių priemonių taikymas. Taikomos tokios priemonės, kaip mokymo turinio persvarstymas[10], mokytojų gebėjimų didinimas[11], tam tikrų ikimokyklinio ugdymo lygių paskelbimas privalomais[12], kokybės vertinimas[13] ir didėjančios investicijos, leidžiančios, pavyzdžiui, padidinti ikimokyklinio ugdymo įstaigų darbuotojų skaičių[14].

Daugelyje šalių sėkmingai vykdyti bandomieji projektai ir programos. Dabartinis uždavinys – pereiti nuo bandomųjų projektų prie investicijomis (visų pirma į kvalifikuotus darbuotojus) grindžiamo bendro įgyvendinimo.

2000–2005 m. keturmečių dalyvavimas švietimo sistemoje ES 27 padidėjo maždaug 3 procentiniais punktais ir viršijo 85 %. 2005 m. Prancūzijoje, Belgijoje, Italijoje ir Ispanijoje švietimo veikloje dalyvavo kone visi (daugiau kaip 99 %) ketverių metų vaikai, o Airijoje, Lenkijoje ir Suomijoje – mažiau kaip 50 % keturmečių[15].

2.3. Aukštasis mokslas Lisabonos darbotvarkėje užima garbingą vietą

Aukštojo mokslo modernizavimas yra ypatingai svarbus tiek žinių trikampiui, tiek Lisabonos strategijai. Ir Europos, ir nacionaliniu lygmeniu vis daugiau dėmesio skiriama valdymo, finansavimo ir patrauklumo klausimams. Jie papildo Bolonijos reformas.

Didžiulė pažanga padaryta didinant universitetų autonomiją. Jiems suteikta didesnė finansinė nepriklausomybė bei suformuoti nauji atskaitomybės mechanizmai. Šiuo metu išbandomas naujų formų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas, visų pirma susijęs su aukštojo mokslo įstaigų valdymu, taip pat su mokymo programų rengimu[16] bei mokymosi pasiekimų apibrėžimu[17].

Aukštojo mokslo įstaigų grupė šiuo metu rengia Gerosios patirties universitetų modernizavimo srityje pavyzdžių rinkinį, skirtą politikams ir plačiajai visuomenei.

2.4. Švietimas ir mokymas platesniame ES politiniame kontekste

Didžioji dauguma valstybių narių pagal Lisabonos procesą vykdomose 2005–2008 m. nacionalinėse reformų programose švietimo, mokymo ir įgūdžių gerinimą laiko svarbiu siekiu. Tai rodo svarbų jų indėlį įgyvendinant Jungtines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires .

Didelės pažangos pasiekta susiejant iš struktūrinių fondų finansuojamas veiklos programas ir darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ prioritetus. Ši sąsaja ypač akivaizdi bendrų rodiklių ir lyginamųjų standartų srityje.

Nemenka pažanga padaryta ir plėtojant orientacines Europos priemones , padedančias įgyvendinti reformas. 2006 m. ir 2007 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė rekomendacijas dėl bendrųjų gebėjimų, judumo kokybės, aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo, o netrukus turėtų susitarti ir dėl Europos kvalifikacijų sąrangos.

3. SRITYS, KURIOSE PADARYTA NEPAKANKAMA PAžANGA

3.1. Mokymasis visą gyvenimą

Svarbiausiu uždaviniu ir toliau lieka mokymosi visą gyvenimą strategijų įgyvendinimas. Tam reikia tvirto institucijų įsipareigojimo, veiklos koordinavimo ir partnerystės su visomis suinteresuotosiomis šalimis. Ilgalaikės pastangos ketinimus gali paversti politinėmis priemonėmis, kurios duotų rezultatų ateityje. Lemiamos reikšmės turi tinkama sklaida ir geresnis finansavimas. Nuveikti reikia dar daug ką.

2000–2003 m. didėjusios valstybės išlaidos švietimui 2004 m. nustojo augusios.

Procentais nuo BVP išreikštos visų ES šalių bendros valstybės išlaidos švietimui nuo 4,7 % 2000 m. išaugo iki 5,2 % 2003 m., tačiau 2004 m. sumažėjo iki 5,1 %. Šių išlaidų skirtumai įvairiose šalyse yra didžiuliai: pavyzdžiui, Rumunijoje – 3,3 % BVP, o Danijoje 8,5 %. Privatus švietimo institucijų finansavimas, skaičiuojant procentais nuo BVP, nuo 2000 m. šiek tiek išaugo, tačiau 2004 m. augimas sulėtėjo[18].

Nustatant nacionalinius siekius buvo iš dalies atsižvelgiama į ES lyginamuosius standartus, tačiau dar ne visos šalys nustatė savo tikslus[19].

3.2. Pagrindiniai įgūdžiai

Didžiausios problemos yra susijusios su mokyklos nebaigiančiais asmenimis , vidurinio išsilavinimo įgijimu bei bendrujų gebėjimų ugdymu . Nuo 2000 m. padaryta šiokia tokia pažanga, tačiau jos nepakanka, kad iki 2010 m. būtų pasiekti ES nustatyti standartai. Kai kuriose šalyse 2000–2006 m. padėtis netgi pablogėjo. Keliose šalyse 2006 m. mokyklos nebaigusių asmenų skaičius buvo itin didelis – daugiau kaip 20 %.

Pernelyg daug Europos jaunuolių iš švietimo sistemos pasitraukia taip ir neįgiję įgūdžių, kurių reikia norint sėkmingai dalyvauti žinių visuomenėje bei sklandžiai pereiti į darbo rinką[20]. Jiems ne tik gresia socialinė atskirtis, bet ir pačioje jaunystėje užkertami keliai į mokymąsi visą gyvenimą.

Mokyklos nebaigiantys asmenys. ES 27 kas šeštas 18–24 m. jaunuolis (15,3 %) palieka mokyklą įgijęs tik pagrindinį išsilavinimą ir nebedalyvauja jokiame tolesniame švietime ar mokyme. Norint iki 2010 m. pasiekti ES nustatytą 10 % siekį, būtina spartesnė pažanga. Kalbant apie vidurinį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičių, pažanga buvo lėta, tačiau nepaliaujama. Pastaraisiais metais šis skaičius didėjo, tačiau nepakankamai, kad būtų galima iki 2010 m. pasiekti nustatytą tikslą, kad bent 85 % 22 m. amžiaus žmonių būtų įgiję ne mažesnį nei vidurinį išsilavinimą. Iš turimų rodiklių matyti, kad mažinant prastai skaitančių mokinių skaičių pažangos padaryta nebuvo[21]. |

Daugumoje šalių migrantų ir etninių grupių atstovų pasiekimai srityse, kuriose siekiama ES standartų, yra mažesni[22]. Todėl jiems reikia skirti daugiau dėmesio. Ikimokyklinio ugdymo etapu vykdoma integracija pagerintų kalbos žinias ir padidintų galimybes sėkmingai mokytis toliau.

Iniciatyvas, susijusias su mokyklos nebaigiančiais asmenimis ir nepalankia socialine ir ekonomine padėtimi , reikia plėtoti aktyviau. Prie to galėtų prisidėti užklasinė (kultūrinė arba sporto) veikla, vietos partnerystė, didesnis tėvų įsitraukimas, tėvų mokymosi poreikių patenkinimas bei mokinių ir mokytojų gerovės mokykloje gerinimas.

Nė vienoje iš nacionalinių ataskaitų užsienio kalbų mokymasis nebuvo laikomas prioritetu.

3.3. Mokytojų rengimas

Bendrųjų dalykų ir profesijos mokytojams sunkumų kelia didėjantis klasių heterogeniškumas, naujų gebėjimų paklausa, būtinybė skirti dėmesio kiekvieno mokinio asmeniniams mokymosi poreikiams. Naujų uždavinių kyla ir dėl didėjančios mokyklų autonomijos.

Daug vyresnių mokytojų artimiausiu metu turės pakeisti jauni specialistai. Todėl reikėtų didinti šios profesijos patrauklumą.

Iš visų mokinių pasiekimams įtaką darančių veiksnių didžiausią poveikį turi mokytojų rengimo kokybė[23]. Tačiau dabartinės mokytojų rengimo sistemos neretai neužtikrina tinkamo mokytojų parengimo. Ypač tai pasakytina apie tęstinį mokytojų mokymą ir profesinį tobulinimąsi . Mokytojams kelti kvalifikaciją privaloma tik 11 valstybių narių.

3.4. Aukštasis mokslas – meistriškumas, partnerystė ir finansavimas

Šalys skiria daugiau dėmesio universitetų vaidmens mokslinių tyrimų ir naujovių srityje stiprinimui, o universitetų ir verslo partnerystė tampa vis dažnesniu reiškiniu. Stipriausi partnerystės ryšiai užmezgami Šiaurės šalyse ir Jungtinėje Karalystėje; kitos šalys šioje srityje dar turi daug ką nuveikti.

Siekdamos meistriškumo aukštojo mokslo institucijos turėtų sutelkti dėmesį į švietimą, mokslinius tyrimus ir žinių perdavimą. Šiuo metu mokymui skiriama mažiau dėmesio. Siūlomas steigti Europos technologijų institutas [24] – švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių integravimo pavyzdys – paskatins pokyčius švietimo ir mokslinių tyrimų institucijose.

Vokietijos federacinė ir žemių vyriausybės pradėjo įgyvendinti meistriškumo iniciatyvą, pagal kurią 2006–2011 m. konkurso tvarka atrinktuose universitetuose vykdomiems aukščiausio lygio moksliniams tyrimams bus papildomai skiriama 1,9 mlrd. EUR. Iniciatyvą sudaro trys veiksmų grupės, susijusios su antrosios ir trečiosios pakopos studijas siūlančiomis aukštosiomis mokyklomis; universitetuose ir ne universitetuose atliekamų mokslinių tyrimų ir įmonių veiklos sąsajomis; nuosekliomis geriausių mokslinius tyrimus vykdančių universitetų strategijomis.

Svarbus uždavinys – toliau didinti investicijas , taip pat ir iš privačių šaltinių. Keletas vyriausybių ėmėsi specialių priemonių privačioms investicijoms skatinti, pavyzdžiui, mokesčių lengvatų[25], viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės ar rėmimo programų[26], kitos įvedė ar padidino mokestį už mokslą ar registracijos mokesčius[27].

Valstybės išlaidos ES aukštojo mokslo institucijoms, įskaitant švietimą ir mokslinius tyrimus, 2004 m. ES 27 buvo 1,1 % BVP. Šios išlaidos varijuoja nuo 0,6 % Maltoje iki 2,5 % Danijoje. Vis dėlto bendras išlaidų lygis gerokai mažesnis nei JAV. Iš esmės taip yra todėl, kad JAV privatus finansavimas yra daugiau nei septynis kartus didesnis. Išlaidos vienam aukštojoje mokykloje studijuojančiam asmeniui JAV yra daugiau nei dvigubai didesnės už ES vidurkį[28].

Nors didinant universitetų autonomiją ir atskaitomybę padaryta pažanga, sukaupta nedaug duomenų apie paramą universitetų darbuotojams ir vadovams sprendžiant šį uždavinį.

3.5. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą

ES lyginamojo standarto, nustatyto suaugusiųjų dalyvavimo mokymesi visą gyvenimą srityje, pasiekti, atrodo, nepavyks. Reikia dėti daugiau pastangų didinant gyventojų įgūdžius bei siekiant didesnių lankstumo ir užimtumo garantijų visoje darbo rinkoje.

Siekiant nustatyto šios srities ES standarto (12,5 %) iki 2005 m. buvo daroma nuosekli pažanga[29]. Tačiau 2006 m. švietimo ir mokymo veikloje dalyvavo vidutiniškai 9,6 % 25–64 m. europiečių, t. y. šiek tiek mažiau nei 2005 m. Bendrieji duomenys slepia paradoksą: labiau išsilavinę suaugusieji yra daugiau nei šešis kartus labiau linkę dalyvauti mokymesi visą gyvenimą nei žemos kvalifikacijos suaugusieji.

Menkas vyresnio amžiaus ir nekvalifikuotų darbuotojų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą ypač daug problemų kelia tais atvejais, kai bendras visų gyventojų dalyvavimo mastas yra menkas[30]. Be to, žema kvalifikacija dažniausiai yra būdinga migrantams. Demografinės ir darbo rinkos tendencijos rodo, kad ateityje išryškės aukštesnės kvalifikacijos poreikis, o nekvalifikuotų darbuotojų galimybės sumažės. Bus būtina skirti daugiau dėmesio šių grupių mokymui.

3.6. Profesinio rengimo patrauklumas ir aktualumas

Reikia toliau siekti didinti profesinio rengimo kokybę ir patrauklumą . Tai svarbiausias Kopenhagos proceso prioritetas[31].

Kai kurios šalys[32] parengė pažangias ir nuoseklias kokybės užtikrinimo sistemas, kitos[33] jas rengia šiuo metu.

Vis dažniau mokymosi programose ir kvalifikacijų aprašuose naudojami mokymosi pasiekimais pagrįsti metodai didina profesinio rengimo reikšmę darbo rinkoje . Dar viena teigiama ypatybė – daugiau dėmesio vėl imta skirti mokymuisi stažuotėse ir darbo vietose. Tačiau nustatant būsimuosius įgūdžių ir kvalifikacijos poreikius kol kas padaryta menka pažanga.

Profesinis rengimas kartais nukenčia ir dėl silpnos integracijos su kitomis švietimo sistemos dalimis. Profesinį rengimą galima pasitelkti siekiant švietimo ir mokymo sistemoje išlaikyti asmenis, kurie neturi potencialo baigti mokyklą, tačiau kurių įgytas išsilavinimas užtikrina pagrindinius profesiniam rengimui būtinus įgūdžius. Reikia toliau daryti pažangą mažinant kliūtis perėjimui iš profesinio rengimo sistemos į aukštesnio lygmens ar aukštojo mokslo sistemą.

3.7. Tarptautinis judumas

Padaryta didelė pažanga diegiant ir naudojant Europasą[34]. Tačiau tarptautinis besimokančių asmenų judumas kol kas iš esmės įmanomas tik dėl ES programų. Didžioji dalis nacionalinių priemonių yra susijusios su aukštuoju mokslu. Profesinio rengimo srityje judumo galimybės ypatingai menkos.

Liuksemburgo universitete judumas yra privalomas. Visi pagrindinių studijų studentai dalį laiko privalo studijuoti užsienyje.

4. TOLESNI VEIKSMAI

4.1. Mokymasis visą gyvenimą siekiant veiksmingumo ir teisingumo

Mokymosi visą gyvenimą strategijų trūkumai, susiję su nepakankamu jų nuoseklumu ir visapusiškumu, kol kas nėra pašalinti. Didžiausias uždavinys šiuo metu – šių strategijų įgyvendinimas. Daugeliu atveju šis procesas pradėtas visai neseniai. Strategijų patikimumas priklauso nuo jų sąsajų su politinėmis priemonėmis, nuo valdžios institucijų pajėgumų tikslingai panaudoti išteklius bei nuo gebėjimo suburti nacionalines institucijas ir visų lygių suinteresuotąsias šalis, sudarant mokymosi partnerystes.

Žinių bazės gerinimas

Reikia gerinti žinias apie švietimo ir mokymo politikos ekonominį ir socialinį poveikį[35]. Plėtojant Europos masto ir nacionalinius mokslinius tyrimus, susijusius su švietimo ir mokymo politika ir praktika, reikėtų remtis tiek veiksmingumo, tiek teisingumo siekiais.

Mokymasis vieniems iš kitų bei politikų ir suinteresuotųjų šalių patirties mainai – svarbūs ir remtini žinių ir patirties šaltiniai. Reikia toliau stebėti, kaip plėtojamos ir įgyvendinamos mokymosi visą gyvenimą strategijos, ir pateikti pažangos vertinimą 2010 m. bendroje ataskaitoje.

Tvarusis finansavimas

Finansavimo dydis, veiksmingumas ir tvarumas išlieka lemiami veiksniai. Daug šalių išbando naujas priemones ir iniciatyvas, susijusias su investicijomis iš privačių šaltinių, pavyzdžiui, fizinių asmenų, namų ūkių ir darbdavių. Šias pastangas reikia toliau stiprinti.

Įgūdžių gerinimas

Didesnės investicijos į ankstyvąjį ugdymą užtikrina didžiausią teisingumo ir veiksmingumo grąžą[36]. Anksti įgyjami bendrieji įgūdžiai – veiksmingas tolesniam mokymuisi būtinų pagrindų formavimo, geresnių rezultatų užtikrinimo ir bendro įgūdžių lygio kėlimo būdas. Taip palengvinamas perėjimas į darbo rinką, įgyjama pakankamai įgūdžių.

Tačiau reikėtų gerinti profesinio rengimo įvaizdį ir reputaciją, didinti patrauklumą. Tam, kad būtų lengviau patekti į pirminio profesinio rengimo sistemą, padidėtų judumas ir atsirastų daugiau galimybių grįžti į bendrojo švietimo sistemą, reikėtų toliau plėtoti lanksčias modulines sistemas. Integruotos orientavimo visą gyvenimą sistemos turėtų būti prieinamos visiems piliečiams.

Nepalankių socialinių ir ekonominių sąlygų šalinimas

Švietimas ir mokymas gali padėti įveikti nepalankias socialines ir ekonomines sąlygas arba dar labiau jas įtvirtinti. Švietimo ir mokymo sistemų trūkumai lemia didžiules išlaidas, kurios dažnai yra nematomos, tačiau visiškai realios. Todėl užtikrinti lygias galimybes patekti į švietimo sistemą ir joje dalyvauti, užtikrinti vienodas sąlygas ir teisingus rezultatus – turi likti prioritetas.

Migrantų potencialo panaudojimas

Migracija į mokyklas atneša ne tik įvairovę, bet ir naujų poreikių bei mokymo problemų. Migrantų veikla, dalyvavimas ir pasiekimai paprastai yra menkesni už vidutinius. Tai iš dalies paaiškinama tokiais veiksniais, kaip socialinė ir ekonominė aplinka bei kalbos žinios, tačiau taip pat įrodyta, kad problemą aštrina ir pati švietimo ir mokymo politika bei sistemos[37]. Todėl šiai situacijai būtina skirti ypatingą dėmesį.

Kokybiškas mokymas

Reikia gerinti profesinį mokytojų pasirengimą ir tolesnį tobulinimąsi. Tai pagerintų švietimo ir mokymo rezultatus. Labai svarbu įtraukti mokytojus į naujovių diegimo ir reformų procesą. Komisija ne tik nustatė uždavinius[38], bet ir vykdo viešąsias konsultacijas mokyklų klausimais[39]. Darbo programoje sudarytos visos sąlygos nustatytiems uždaviniams spręsti.

4.2. Naujovės ir kūrybiškumas. Švietimas – svarbiausia žinių trikampio dalis

Švietimas yra esminė žinių trikampio dalis ir lemiamas darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo veiksnys. Pačiame žinių trikampio centre – universitetai . Tai gyvybiškai svarbūs kompetencijos centrai, kuriuose mokoma, atliekami moksliniai tyrimai, perduodamos žinios. Reikia dėti kur kas daugiau pastangų siekiant aukštųjų mokyklų ir verslo partnerystės.

Norint užtikrinti mokslinius tyrimus ir naujoves, reikia, kad gyventojai turėtų įvairių įgūdžių. Visose švietimo ir mokymo sistemose ir lygmenyse reikia plėtoti meistriškumą, kūrybiškumą ir mokymosi mokytis įgūdžius. Skatinant naujovių diegimą svarbų vaidmenį atlieka ir vidurinės , ir profesinės mokyklos . Pavyzdžiui, kokybiškas profesinis rengimas gali prisidėti prie naujovių diegimo darbo vietoje.

4.3. Geresnis valdymas: optimalus programos „Švietimas ir mokymas 2010“ rezultatų panaudojimas

Darbo programos rezultatai matyti ir Europos, ir nacionaliniu lygiu. Orientacinių Europos priemonių plėtotė, bendra susijusių suinteresuotųjų šalių veikla, mokymasis vieniems iš kitų padeda gauti informacijos ir remti šalių reformas. Daugumos valstybių narių Lisabonos nacionalinėse reformų programose pabrėžiami švietimo ir mokymo uždaviniai ir žmogiškųjų išteklių plėtra.

Reikėtų toliau didinti švietimo ir mokymo srityje taikomo atviro koordinavimo metodo veiksmingumą, poveikį ir politinę reikšmę. Daugiausia dėmesio nacionaliniu ir Europos lygiu turėtų sulaukti šie veiksniai:

- bendra švietimo ir mokymo politika, ypač mokymosi visą gyvenimą perspektyvoje, nustatant strateginius visą sistemą apimančius prioritetus;

- sąsajų su tam tikromis politikos sritimis (pavyzdžiui, inovacijų, užimtumo ir socialine politika, įmonių, mokslinių tyrimų ir struktūriniu finansavimu) gerinimas;

- aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir suaugusiųjų mokymosi plėtotės įtraukimas į bendrą darbo programą;

- stiprūs Lisabonos jungtinių gairių ir darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo ir plėtotės ryšiai;

- pokyčių šalyse stebėjimas, pereinant nuo mokymosi vieniems iš kitų prie tarpusavio vertinimo;

- užtikrinimas, kad mokymosi vieniems iš kitų rezultatai pasiektų ministrus ir kitus politinių sprendimų priėmėjus;

- aktyvesnis dalyvavimas pilietinės visuomenės gyvenime;

- tolesnis rodiklių ir lyginamųjų standartų plėtojimas, atsižvelgiant į 2007 m. gegužės mėn. Tarybos išvadas;

- optimalus Bendrijos fondų ir programų (visų pirma 2007–2013 m. mokymosi visą gyvenimą programos ir ES sanglaudos politikos priemonių) naudojimas ir įgyvendinimas.

Kad į darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010“ numatytus prioritetus būtų visapusiškai atsižvelgiama formuojant nacionalinę politiką, būtina vykdyti konkrečius 2006 m. bendroje ataskaitoje nustatytus veiksmus.

Reikėtų parengti darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ ir mokymosi visą gyvenimą strategijų įgyvendinimo priemones. Socialinės ir ekonominės politikos, visų pirma Lisabonos reformų ir nacionalinių socialinės sanglaudos strategijų, formuotojai ir vykdytojai turėtų koordinuoti savo veiklą.

Reikėtų toliau plėtoti nacionalinius tikslus ir rodiklius. Juos plėtojant reikėtų atsižvelgti į Europos tikslus ir lyginamuosius rodiklius. Tiek politika, tiek praktika turėtų būti planuojamos remiantis žiniomis ir vertinimu. Rengiant nacionalines reformas galima vadovautis Europos lygiu sutartais bendraisiais principais, gairėmis ir rekomendacijomis.

4.4. Pasirengimas laikotarpiui po 2010 m.

Darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010“ numatyta praktinė parama valstybėms narėms, reformuojančioms savo švietimo ir mokymo sistemas. Nuo programos pradžios 2002 m. padaryta didelė pažanga. Tačiau kad švietimo ir mokymo reformos subrandintų vaisius, reikia laiko. Dar neišspręstos didžiosios problemos, kyla ir naujų uždavinių. Šį darbą, įskaitant bendradarbiavimą vykdant Bolonijos ir Kopenhagos procesus, po 2010 m. reikia ne tik tęsti, bet ir dar labiau sustiprinti. Todėl jau dabar reikėtų pradėti mąstyti apie svarbiausius darbo programos prioritetus po 2010 m. Atsižvelgiant į lemiamą švietimo ir mokymo vaidmenį įgyvendinant Darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategiją, šie prioritetai turėtų būti glaudžiai susieti su Lisabonos proceso siekiais.

PRIEDAS 1

Countries' situation in relation to adoption of explicit lifelong learning strategy, qualifications framework, validation of non-formal/informal learning and national targets in benchmark areas Y = Country has strategy, framework, validation system or national targets in place D = Country is developing strategy, framework, or validation system N = Country does not have framework, validation system or national targets P = Country has LLL policies in place but no explicit strategy |

Countries | Explicit National Lifelong Learning Strategies | National Qualification Frameworks | System for validation of non-formal and informal learning | National targets set in all or some EU benchmark areas |

AT | Y | D | D | N |

Be fr | Y | D | D | Y |

Be nl | Y | D | Y | Y |

BG | D | D | N | N |

CY | D | N | N | N |

CZ | Y | D | D | N |

DE | Y | D | N | N |

DK | Y | D | Y | Y |

EE | Y | D | N | Y |

EL | Y | N | N | Y |

ES | Y | D | D | Y |

FI | Y | D | Y | Y |

FR | P | Y | Y | Y |

HR | Y | D | N | Y |

HU | Y | D | N | Y |

IE | D | Y | Y | Y |

IS | P | N | D | N |

IT | P | D | D | N |

LI | P | N | N | N |

LT | Y | D | D | Y |

LU | P | D | D | N |

LV | Y | D | N | Y |

MT | D | Y | N | Y |

NL | P | D | Y | Y |

NO | Y | N | Y | N |

PL | D | N | D | Y |

PT | P | D | Y | Y |

RO | D | N | D | Y |

SE | Y | N | D | N |

SI | D | D | Y | Y |

SK | Y | D | D | Y |

TR | D | D | N | N |

UK | Y | Y | D | Y |

ANNEX 2

(STATISTICAL ANNEX)

PROGRESS AGAINST THE FIVE REFERENCE LEVELS OF AVERAGE EUROPEAN PERFORMANCE ( BENCHMARKS ) AND OTHER KEY INDICATORS IN EDUCATION AND TRAINING

Based on Commission Staff Working Document

Progress towards the Lisbon Objectives in Education and Training – Indicators and Benchmarks SEC (2007) 1284

Country Codes

EU | European Union | PT | Portugal |

BE | Belgium | RO | Romania |

BG | Bulgaria | SI | Slovenia |

CZ | Czech Republic | SK | Slovakia |

DK | Denmark | FI | Finland |

DE | Germany | SE | Sweden |

EE | Estonia | UK | United Kingdom |

EL | Greece |

ES | Spain | EEA | European Economic Area |

FR | France | IS | Iceland |

IE | Ireland | LI | Liechtenstein |

IT | Italy | NO | Norway |

CY | Cyprus |

LV | Latvia | Candidate Countries |

LT | Lithuania | HR | Croatia |

LU | Luxembourg | TR | Turkey |

HU | Hungary |

MT | Malta | Others |

NL | Netherlands | JP | Japan |

AT | Austria | US/USA | United States of America |

PL | Poland |

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

[pic]

Key results:

* As regards the number of maths, science and technology (MST) graduates the benchmark will be over-achieved; the progress required has already been made in 2000-2003.

* There is some progress in lifelong learning participation. However, much of it is a result of changes in survey methodology in several Member States, which led to higher nominal participation rates and thus overstate overall progress.

* There is constant improvement as regards early school leavers, but faster progress is needed in order to achieve the benchmark.

* As regards upper secondary completion there has been only little progress.

* Results for low achievers in reading have not improved (but this is based only on two reference years).

Methodological remarks : The starting point in the year 2000 is set in the graph as zero and the 2010 benchmark as 100. The results achieved in each year are thus measured against the 2010 benchmark. A diagonal line shows the progress required, i.e. each year an additional 10% of progress would have to be achieved to reach the benchmark. If a line stays below this diagonal line, progress is not sufficient. As regards participation in lifelong learning, there have been many breaks in time series: some countries have revised their data collection methods between 2002 and 2003. The application of the new methods led to higher results from 2003, and thus progress is overstated between 2002 and 2003. The line 2002-2003 on lifelong learning participation is therefore dotted. For low achievers in reading (data from PISA survey) there are only results for 16 EU countries and for two years. Data from the 2006 PISA survey will become available in December 2007.

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

Overview on the 3 school level benchmarks

Situation (latest year available) and progress achieved since 2000 | Low achievers in reading (15 years old, %) | Early school leavers (18-24, %) | Upper secondary attainment (20-24, %) |

Reference year | 2003 | 2006 | 2006 |

EU average | 19.8 | 15.3 | 77.8 |

Belgium | ++ | 0 | 0 |

Bulgaria | nd | + | ++ |

Czech Republic | - | 0 | 0 |

Denmark | ++ | + | ++ |

Germany | ++ | + | - |

Estonia | nd | + | ++ |

Ireland | 0 | ++ | ++ |

Greece | - | + | ++ |

Spain | - | - | - |

France | - | + | 0 |

Italy | - | ++ | ++ |

Cyprus | nd | ++ | ++ |

Latvia | ++ | + | ++ |

Lithuania | nd | ++ | ++ |

Luxembourg | (++) | - | - |

Hungary | ++ | + | 0 |

Malta | nd | ++ | ++ |

Netherlands | (-) | ++ | ++ |

Austria | - | + | 0 |

Poland | ++ | + | ++ |

Portugal | ++ | + | ++ |

Romania | nd | ++ | + |

Slovenia | nd | (++) | ++ |

Slovakia | - | - |

Finland | ++ | + | - |

Sweden | - | - | + |

United Kingdom | nd | ++ | + |

Croatia | nd | ++ | ++ |

Turkey | ++ | ++ |

Iceland | - | + | ++ |

Norway | - | ++ | - |

Performance today (latest data) Dark/green Above EU average Light/pink Below EU average white No data Compared to 2000 ++ improving more than EU average + improving, but less than EU average 0 less than 1% change - getting worse () results not comparable or unreliable nd No data |

KEY COMPETENCES

Percentage of pupils with reading literacy proficiency level one and lower

(on the PISA reading literacy scale) 2000-2003

[pic]

% with low reading skills | All | Girls | Boys |

In 2000 the share of low performing 15-year olds in reading was 19.4% (data available for 16 Member States only). According to the benchmark this proportion should decrease by one fifth by 2010 (and thus reach 15.5%). While the share has decreased in some Member States (notably Latvia and Poland), no progress on this objective has been achieved at EU level since 2000 (2003: 19.8%). However, there are currently only two data points and the latest data refer to 2003 (data from the 2006 PISA survey round will become available in December 2007).

Additional notes:

EU figure: weighted average based on number of pupils enrolled and data for 16 countries (NL and LU not representative in 2000, hence their results have been put in brackets, UK not representative in 2003; SK did not participate in 2000).

EARLY SCHOOL LEAVERS

Share of the population aged 18-24 with only lower-secondary education

and not in education or training, 2000-2006

[pic]

Early school leavers, % | All | Females | Males |

In 2006 early school leavers in the EU 27 represented about 15% of young people aged 18-24. There has been continuous improvement in recent years in reducing the share, but progress will need to be faster to reach the EU benchmark of 10% in 2010.

However, several Member States, notably the Nordic countries and many of the new Member States, already have shares of less than 10%.

Additional notes :

BG, PL, SI: 2001 instead of 2000 results,

CZ, IE, LV, SK, HR 2002 instead of 2000 results

EE: 2005 instead of 2006 results for females

COMPLETION OF UPPER SECONDARY EDUCATION BY YOUNG PEOPLE

Percentage of the population aged 20-24 having completed

at least upper-secondary education, 2000-2006

[pic]

Upper secondary att. | All | Females | Males |

The share of young people (aged 20-24) who have completed upper-secondary education has only slightly improved since 2000. There was thus little progress in achieving the benchmark of raising this share to at least 85% by 2010. However, some countries with a relatively low share, notably Portugal and Malta, have made considerable progress in the recent past. It should also be noted that many of the new Member States already perform above the benchmark set for 2010 and that four of them, the Czech Republic, Poland, Slovenia and Slovakia, and in addition Norway and Croatia, already have shares of 90% and above.

Additional notes :

CY: Pupils usually living in the country but studying abroad are not yet covered by the survey. Hence results for CY are understated.

Since the 5 December 2005 release, Eurostat has been applying a refined definition of the “upper secondary” educational attainment level in order to improve the comparability of results in the EU. For the 1998 data onwards ISCED level 3c programmes shorter than two years no longer fall under the “upper secondary” level but come under “lower secondary”. This change implies revision of the results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition cannot yet be implemented in EL, IE and AT, where all ISCED 3c levels are still included.

GRADUATES IN MATHEMATICS, SCIENCE AND TECHNOLOGY (MST)

Growth of tertiary graduates from mathematics, science and technology fields in %,

Average annual growth rate 2000-2005

[pic]

Graduates per 1000 aged 20-29 | Average Growth per year | Share of female graduates, % |

The number of mathematics, science and technology (MST) graduates in EU 27 has increased since 2000 by over 170,000 or by more about 25%. The EU has thus already achieved the benchmark of increasing the number of MST graduates by 15% by 2010. More limited progress has been achieved as regards the second goal of reducing the gender imbalance. The share of female MST graduates has increased from 30.8% in 2000 to 31.2% in 2005. While Slovakia, Portugal and Poland showed the strongest annual growth in the number of MST graduates (> 12%), Bulgaria, Estonia, Greece and Romania perform best as regards gender balance.

Additional notes :

For countries with breaks in series growth rates were calculated for years without breaks. PL: Growth based on 2001-2005, RO: growth based on 2000-2002 and 2003-2005. HR: growth 2003-2005, SE: growth 2000-2003, HU: growth 2000-2003

BE: Data for the Flemish community exclude second qualifications in non-university tertiary education; the data also exclude independent private institutions (although the number is small) and the German-speaking community.

EE: 2000 data exclude Master’s degrees (ISCED level 5A).

IT: 2005 result estimated by the Commission.

CY: Data exclude tertiary students graduating abroad. Over half of the total number of Cypriot tertiary students study abroad. The fields of study available in Cyprus are limited.

LU: Luxembourg has no complete university system, most MST students study and graduate abroad.

AT: 2000: ISCED level 5B refers to the previous year. HU: 2004: Changes in data collection on graduates by fields led to breaks in the time series.

PL: Data for 2000 exclude advanced research programmes (ISCED level 6).

RO: 2000-2002 data exclude second qualifications and advanced research programmes (ISCED level 6). There is therefore a break in the series in 2003

SE: 2004: Changes in data collection on graduates by fields led to breaks in the time series.

UK: National data used for 2000.

LI: 2003-2004 data exclude tertiary students graduating abroad.

PARTICIPATION IN LIFELONG LEARNING

Percentage of population aged 25-64 participating in education and training

in the four weeks prior to the survey, 2000-2006

[pic]

LLL participation, % Source: Eurostat | All | Females | Males |

The percentage of the working age population who participated in education and training (in the 4 weeks prior to the survey) amounted to 9.6 % in 2006. Since breaks in time series overstate progress, the real increase was limited. Additional efforts are needed to reach the benchmark of a 12.5% participation rate in 20101.The Nordic countries, the UK, Slovenia and the Netherlands currently show the highest participation rates.

1Data used for assessing the benchmark refer to a 4-week period of participation (LFS 2004). If a longer period were used, rates would be higher. Eurostat data from the LFS ad hoc module on lifelong learning carried out in 2003 (referring to a 12-month period) show a participation rate of 42% (4.4% in formal education; 16.5% in non-formal learning and nearly one European out of three declared having taken some form of informal learning).

Additional notes :

Due to introduction of harmonised concepts and definitions in the survey, breaks in time series were noted in several countries for different years (between 2000 and 2006)

BG, PL, SI: 2001 instead of 2000

CZ, IE, LV, SK, HR: 2002 instead of 2000

SE, HR, IS: 2005 instead of 2006

PARTICIPATION IN PRE-PRIMARY EDUCATION

Participation rates of 4-year-olds in education, 2000-2005

[pic]

Participation in % of 4 y olds | 2000 | 2004 | 2005 |

EU-27 | 82.8 | 84.6 | 85.7 |

Belgium | 99.2 | 99.9 | 100 |

Bulgaria | 67.0 | 72.6 | 73.2 |

Czech Republic | 81.0 | 91.2 | 91.4 |

Denmark | 90.6 | 93.4 | 93.5 |

Germany | 81.4 | 84.3 | 84.6 |

Estonia | 78.2 | 83.9 | 84.2 |

Ireland | 51.1 | 46.6 | 45.4 |

Greece | 53.9 | 57.2 | 57.8 |

Spain | 99.0 | 100 | 99.3 |

France | 100 | 100 | 100 |

Italy | 100 | 100 | 100 |

Cyprus | 55.7 | 61.2 | 61.4 |

Latvia | 60.6 | 69.1 | 72.2 |

Lithuania | 51.0 | 54.5 | 56.8 |

Luxembourg | 94.9 | 83.5 | 96.3 |

Hungary | 89.5 | 92.3 | 90.7 |

Malta | 100 | 97.5 | 94.4 |

Netherlands | 99.5 | 74.0 | 73.4 |

Austria | 79.5 | 82.1 | 82.5 |

Poland | 33.3 | 35.7 | 38.1 |

Portugal | 72.3 | 79.9 | 84.0 |

Romania | 60.3 | 75.2 | 76.2 |

Slovenia | 67.7 | 77.8 | 75.9 |

Slovakia | : | 71.7 | 74.0 |

Finland | 41.9 | 46.1 | 46.7 |

Sweden | 72.8 | 87.7 | 88.9 |

United Kingdom | 100 | 92.9 | 91.8 |

Croatia | : | 42.4 | 44.7 |

Turkey | : | 3.4 | 5.0 |

Iceland | 90.9 | 95.1 | 95.3 |

Liechtenstein | : | 52.2 | 50.6 |

Norway | 78.1 | 86.9 | 88.9 |

Japan | 94.9 | 95.2 | 94.7 |

USA | 61.7 | 64.1 | 65.3 |

Source: Eurostat (UOE) |

Between 2000 and 2005 participation of 4 year olds in education (mostly in pre-primary, in some countries already in primary) increased in EU 27 by about 3 percentage points to reach over 85 %. In 2005 in France, Belgium, Italy and Spain nearly all 4-year olds (over 99%) participated in education, while participation rates were below 50% in Ireland, Poland and Finland.

Additional notes:

Data include participation in both pre-primary and primary education.

BE: Data exclude independent private institutions, but these are attended by only a very limited number of children. Data from the German-speaking community are missing.

IE: There is no official provision of ISCED level 0 education. Many children attend some form of ISCED level 0 education, but for the most part data are missing.

NL: In 2002 the reference date for collecting these data was changed from 31 December to 1 October.

EDUCATIONAL ATTAINMENT OF THE ADULT POPULATION

Adult population ( 25- to 64-year-olds ) with tertiary attainment

[pic]

% of adults (25-64) with tertiary attainment |

2000 | 2006 |

EU-27 | 19.4 | 22.9 |

Belgium | 27.1 | 31.8 |

Bulgaria | 18.4 | 21.9 |

Czech Rep | 11.5 | 13.5 |

Denmark | 25.8 | 34.7 |

Germany | 23.8 | 23.9 |

Estonia | 28.9 | 33.3 |

Ireland | 21.6 | 30.8 |

Greece | 16.9 | 21.5 |

Spain | 22.5 | 29.9 |

France | 21.6 | 25.5p |

Italy | 9.6 | 12.9 |

Cyprus | 25.1 | 30.5 |

Latvia | 18.0 | 21.1 |

Lithuania | 22.4 | 26.8 |

Luxembourg | 18.3 | 24.0 |

Hungary | 14.0 | 17.7 |

Malta | 5.4 | 12.0 |

Netherlands | 24.1 | 39.5 |

Austria | 14.2 | 17.6 |

Poland | 11.4 | 17.9 |

Portugal | 9.0 | 13.5 |

Romania | 9.2 | 11.7 |

Slovenia | 15.7 | 21.4 |

Slovakia | 10.2 | 14.5 |

Finland | 32.6 | 35.1 |

Sweden | 29.7 | 30.5 |

UK | 28.1 | 30.7 |

Croatia | 15.4 | 16.3 |

Iceland | 23.7 | 29.5 |

Norway | 31.6 | 33.6 |

Source: Eurostat (LFS) |

In 2006 23% of the working age population of the EU had attained tertiary education, an increase of more than 3 percentage point compared to 2000. Finland, Denmark and Estonia were the countries with the highest share of population with tertiary attainment, while some Member States still had shares of less than 15%. However, in some of these countries tertiary enrolment has expanded considerably in the recent past.

Additional notes

Tertiary includes ISCED levels 5 and 6.

LT: 2001 results instead of 2000

HR: 2002 results instead of 2000

INVESTMENT IN HUMAN RESOURCES

Total public expenditure on education as a percentage of GDP, 2000-2004

[pic]

Education spen-ding, % of GDP | Public | Private |

Belgium | : | 6.06 | 5.99 | 0.34 |

Bulgaria | 4.19 | 4.24 | 4.57 | 0.65 |

Czech Republic | 4.04 | 4.51 | 4.42 | 0.61 |

Denmark | 8.28 | 8.33 | 8.47 | 0.32 |

Germany | 4.45 | 4.71 | 4.60 | 0.91 |

Estonia | 5.57 | 5.43 | 5.09 | : |

Ireland | 4.29 | 4.41 | 4.75 | 0.32 |

Greece | 3.71 | 3.94 | 4.22 | 0.20 |

Spain | 4.28 | 4.28 | 4.25 | 0.61 |

France | 5.83 | 5.88 | 5.81 | 0.54 |

Italy | 4.47 | 4.74 | 4.59 | 0.46 |

Cyprus | 5.44 | 7.30 | 6.71 | 1.17 |

Latvia | 5.64 | 5.32 | 5.08 | 0.82 |

Lithuania | 5.63 | 5.18 | 5.20 | 0.48 |

Luxembourg | : | 3.80 | 3.93 | : |

Hungary | 4.50 | 5.85 | 5.43 | 0.52 |

Malta | 4.52 | 4.78 | 4.99 | 0.46 |

Netherlands | 4.86 | 5.12 | 5.18 | 0.50 |

Austria | 5.66 | 5.50 | 5.45 | 0.39 |

Poland | 4.87 | 5.62 | 5.41 | 0.59 |

Portugal | 5.42 | 5.61 | 5.31 | 0.13 |

Romania | 2.88 | 3.44 | 3.29 | : |

Slovenia | : | 6.02 | 5.96 | 0.86 |

Slovakia | 4.15 | 4.34 | 4.21 | 0.76 |

Finland | 6.08 | 6.41 | 6.43 | 0.13 |

Sweden | 7.31 | 7.47 | 7.35 | 0.20 |

United Kingdom | 4.64 | 5.38 | 5.29 | 0.95 |

Croatia | : | 4.53 | 4.50 | : |

Turkey | 3.48 | 3.74 | : | : |

Iceland | 5.93 | 7.81 | 7.59 | 0.75 |

Norway | 6.81 | 7.62 | 7.58 | 0.05 |

Japan | 3.82 | 3.70 | 3.65 | 1.23 |

United States | 4.94 | 5.43 | 5.12 | 2.37 |

Source: Eurostat (UOE). EU level results represent Commission estimates. 2000 result estimate by DG Education and Culture. |

Between 2000 and 2003, public spending on education as a percentage of GDP increased considerably in EU Member States. However, in 2004, the upward trend stopped and there was a slight decline compared to the year before. However, as a result of GDP growth in absolute terms public education spending still increased. The available data show strong differences in spending levels between countries.

Additional notes:

Data covers formal education including formal adult education

'Private' refers to expenditure on educational institutions from private sources

DK: Expenditure on post-secondary non-tertiary levels of education not available.

EL, LU, PT: Imputed retirement expenditure not available.

CY: Including financial aid to students studying abroad.

PL, SK, NO: Including child care expenditure at pre-primary level.

FR: Without French Overseas Departments.

HR: Expenditure on educational institutions from public sources.

LU: Expenditure at tertiary level not included.

PT: Expenditure at local level of government not included.

UK, JP, US: Adjustment of GDP to the financial year, which differs from the calendar year.

TR, IS: Expenditure at pre-primary level not included.

TR: Expenditure at regional and local levels of government not included.

US: Expenditure on educational institutions from public sources

[1]Komisijos komunikatas „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų:

derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“, COM (2007) 359.

[2]Ši ataskaita yra pagrįsta nacionalinių ataskaitų ir veiklos analize, remiantis tam tikrais rodikliais

ir lyginamaisiais standartais. Žr. 2 priedą ir SEC (2007) 1284 „Lisabonos uždavinių vykdymas švietimo ir

mokymo srityje. 2007 m. rodikliai ir lyginamieji standartai“. Ji taip pat remiasi švietimo ir mokymo srityje

taikomo atviro koordinavimo metodo rezultatais, visų pirma orientacinėmis ES priemonėmis, mokymusi

vieniems iš kitų vykdant reformas valstybėse narėse bei panašiais mainais pagal Kopenhagos ir Bolonijos

procesus. Pirmąją bendrą ataskaitą žr. Tarybos dok. 6905/04 EDUC 43, antrąją – OL C 79, 2006 4 1, p. 1.

[3] Komisijos komunikatas „Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumas ir teisingumas“, COM (2006)

481.

[4] Taryba sutiko, kad valstybės narės parengtų nuoseklias ir išsamias mokymosi visą gyvenimą strategijas

iki 2006 m. (2002 m. birželio mėn. Tarybos rezoliucija dėl mokymosi visą gyvenimą, 2004 m. bendra ataskaita ir

2005 m. pavasario Europos Vadovų Taryba).

[5] Žr. 1 priedą.

[6] BE (Flandrija), DE, EE, EL, HU, UK. BG, CY, ES, IE, TR savo strategijose tai nurodo kaip būtiną sąlygą. Taip

pat žr. SEC (2007) 1098 „Žiniomis grįstos švietimo ir mokymo politikos ir praktikos link“.

[7] COM (2006) 479.

[8] Žr. 1 priedą.

[9] Žr. 1 priedą.

[10] DE, DK.

[11] CZ.

[12] CY, DK, EL, PL.

[13] ES, LT, HR, NO.

[14] AT, BE (Flandrija), CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO.

[15] Žr. 2 priedą.

[16] CY.

[17] BG, LU, SE, TR.

[18] Žr. 2 priedą.

[19] Žr. 1 priedą.

[20] Komisijos komunikatas „Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime

skatinimas“. COM (2007) 498.

[21] Žr. 2 priedą.

[22] SEC (2007) 1284, p. 50, 75.

[23] Komisijos komunikatas „Dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo“, COM (2007) 392.

[24] COM(2006) 604 galutinis/2.

[25] ES, SE, SI, SK, TR.

[26] AT, FR, HU, IE, LU, LV, UK.

[27] AT, DE, IE, NL, SI, UK, HR.

[28] SEC(2007) 1284, p. 67.

[29] Pažanga buvo ryški tik dėl duomenų rinkimo pertrūkių keliose šalyse – dėl to registruota pažanga buvo

didesnė nei faktinė. Žr. 2 priedą.

[30] SEC(2007) 1284, p. 81.

[31] Tarybos išvados dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje ateities

prioritetų. 2006 m. spalio 30 d. Tarybos dokumentas Nr. 14474/06.

[32] AT, DE, DK, FI, IE, SE, NO.

[33] BG, CZ, ES, LU, MT, SI.

[34] 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2241/2004/EB, OL L 390, 2004 12 31,

p. 6.

[35] Žr. SEC(2007) 1098.

[36] COM(2006) 481, p. 5.

[37] SEC(2007) 1284, p. 51.

[38] Komisijos komunikatas „Dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo“, COM (2007) 392.

[39] SEC (2007) 1009 „XXI a. mokyklos“.