Komisijos tarnybų darbo dokumentas - Lydimasis dokumentas Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendro vyno rinkos organizavimo ir iš dalies keičiančio kai kuriuos reglamentus - Poveikio vertinimo apžvalga {KOM(2007) 372 galutinis} {SEK(2007) 893} /* SEK/2007/0894 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.7.2007 SEK(2007) 894 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Lydimasis dokumentas Pasiūlymas dėl TARYBOS REGLAMENTO dėl bendro vyno rinkos organizavimo ir iš dalies keičiančio kai kuriuos reglamentus Poveikio vertinimo apžvalga {KOM(2007) 372 galutinis}{SEK(2007) 893} 1. problemos apibūdinimas Poveikio vertinime[1], kuris pridedamas prie Komisijos komunikato „Tvaraus Europos vyno sektoriaus link“[2], pateiktoje analizėje teigiama, kad Europos vyno sektorius yra itin svarbus dėl įtakos pasaulio vyno rinkai ir dėl pagrindinio vaidmens vyną gaminančių valstybių narių ir regionų žemės ūkio ir kaimo veikloje. Tačiau, nepaisant to, kad didelė ES vyno produkcijos dalis yra plačiai pripažinta ir konkurencinga, sektorius vis dažniau susiduria su tokiais trūkumais: 1. dėl esminių su mityba susijusių visuomenės gyvenimo būdo pokyčių jau dešimtmečius nuolat mažėjantis vartojimas , 2. konkurencingumo praradimas, palyginti su ne ES šalių vynais, 3. netvarios ES vyno sektoriaus rinkos pusiausvyros sutrikimas, 4. vyno politikos teisinio pagrindo sudėtingumas, 5. nepakankamas dėmesys aplinkos apsaugos klausimams. Šiuo požiūriu daugelis bendro rinkos organizavimo (BRO) politikos priemonių tikriausiai nėra veiksmingos siekiant tikslų, kuriuos norima jomis įgyvendinti: - draudimas sodinti naujus vynmedžius neužtikrino visapusiškos gamybos kontrolės; - vynmedžių išnaikinimo schemos taikymas iš esmės sustabdytas; - distiliavimo ir kitos rinkos priemonės skatina perteklinę gamybą, o tai nesudaro sąlygų atkurti rinkos pusiausvyrą; - dėl kai kurių BRO nuostatų taikymo išaugo administracinė našta ; - kai kurios (pvz., ženklinimo ir vyno gamybos technologijų ) taisyklės riboja sektoriaus veiksmingumą ir trukdo kurti naujus gamybos būdus bei rinkodaros metodus. Visų pirma, ženklinimo taisyklės yra pernelyg griežtos ir nevienalytės, todėl sunku kurti vadinamuosius „rūšinius vynus“ (vins de cépage) , t. y. vynus, pagamintus iš vienos ar daugiau vynuogių veislių, kai rinkodaros tikslais pabrėžiamas veislės pavadinimas, o ne geografinė gaminio kilmė; - dėl dabartinio konkrečiuose regionuose pagamintų stalo vynų ir rūšinių vynų išskyrimo nebeliko tinkamo pagrindo skatinti vynų geografinių nuorodų taikymą; - dėl keleto politikos priemonių Pasaulio prekybos organizacijoje šiuo metu daromas spaudimas. 2. TIKSLAI 2006 m. birželio mėn. komunikate pabrėžiama, kad vyno reforma turėtų būti svarstoma atsižvelgiant į tęstinį procesą, kuris prasidėjo 2003 m. bendrąja BŽŪP reforma ir tęsėsi 2004 m. (medvilnės, apynių, alyvų aliejaus, tabako reforma) bei 2005 m. (cukraus reforma). Kita susijusi iniciatyva – naujas Komisijos teisės akto projektas, kuriuo siūloma iš dalies keisti likusį pagrindinį nereformuotą sektorių, t.y. vaisių ir daržovių sektorių[3]. Nauja BŽŪP kryptis – tai ryžtingas žingsnis siekiant, kad žemės ūkio sektorius būtų tvarus ir labiau orientuotas į ateitį bei rinką; be to, tai svarbus indėlis įgyvendinant Lisabonos strategijos[4] ir tvariosios plėtros politikos tikslus, dėl kurių sutarta Geteborgo Europos Vadovų Taryboje[5]. Nauja vyno sektoriaus tvarka taip pat turėtų būti suderinta su pagrindiniais naujos BŽŪP principais, kad prisidėtų prie jos tobulinimo; todėl vyno sektoriaus reforma turėtų būti vykdoma siekiant konkurencingumo ir ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo tikslų. Turėtų būti siekiama šių konkrečių vyno BRO reformos tikslų: - užtikrinti geresnę kokybinę ir kiekybinę pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą, - padidinti Europos vyno konkurencingumą , - užtikrinti geresnį orientavimą į rinką , horizontalų požiūrį ir kompleksinį paramos susiejimą, - apsaugoti gamintojų pajamas, - atsižvelgti į bendresnius visuomenės susirūpinimą keliančius klausimus , tokius kaip sveikata ir vartotojų apsauga bei aplinkosauga, - išsaugoti gaminio autentiškumą ir tradiciškumą, - laikytis tarptautinių įsipareigojimų , - supaprastinti teisės aktus ir sudaryti sąlygas taikyti lankstesnę bei veiksmingesnę teisinę sistemą, - sustiprinti subsidiarumą, priemones pritaikant konkrečioms sąlygoms bei poreikiams, tuo pat metu vadovaujantis tam tikromis bendromis taisyklėmis, kad nebūtų iškreipiama konkurencija, - numatyti sklandžią Bulgarijos ir Rumunijos integraciją į ES, aktyviau modernizuojant ir restruktūrizuojant jų vyno rinkas. 3. SIūLOMAS TEISėS AKTO PROJEKTAS Siūlomas teisės akto projektas apskritai yra pagrįstas išsamios reformos variantu, o konkrečiau – 2006 m. birželio mėn. komunikate pateiktu jos B variantu, kuriame ši galimybė nagrinėjama plačiau. Pagrindiniai nauji dabartinių pasiūlymų elementai, palyginti su išsamios reformos variantu, yra šie: - mažinti vynmedžių išnaikinimo schemos mastą (nuo 400 000 iki 200 000 ha); - sudaryti sąlygas vynininkystės teritorijoms taikyti bendrosios išmokos schemą (BIS) (nors tai neapima naujų su schema susijusių teisių į BIS išmokas nustatymo).Šia priemone į pasiūlymą būtų įtrauktas svarbus BŽŪP reformos varianto elementas (komunikate numatytas 3 variantas); - ypatingą dėmesį skirti Europos vyno reklamos ne ES rinkose priemonėms (taikant nacionalinį paketą) ir informavimo kampanijoms, per kurias ES šalių piliečiai būtų raginami atsakingai ir saikingai vartoti vyną. 4. poveikio analizė ( STATUS QUO IR SIūLOMAS TEISėS AKTO PROJEKTAS) 4.1. EKONOMINIS POVEIKIS VYNO SEKTORIUI 4.1.1. Rinkos pusiausvyra Vertinant vidutinės trukmės 27 ES valstybių vyno sektoriaus perspektyvas galima teigti, kad jei reforma nebūtų vykdoma, didėtų vyno perteklius, todėl šis variantas yra nepriimtinas. Jei būtų įdiegta Komisijos pasiūlyta teisinė sistema, nutraukus rinkos priemonių taikymą ilguoju laikotarpiu būtų užtikrintas geresnis vyno gamybos orientavimas į rinką ir kartu pasiekta rinkos pusiausvyra. Trumpuoju laikotarpiu Komisijos pasiūlymu būtų sudarytos sąlygos nuosekliai mažinti vyno perteklių , vis labiau mažinant gamybos potencialą, skatinant struktūrinę sektoriaus pertvarką ir didinant ES vyno paklausą. 4.1.2. Kainos Jei būtų išsaugotas status quo , dėl didėjančio vyno pertekliaus susidarytų spaudimas intervencinėms priemonėms ir ES biudžetui. Rinkos priemonėmis būtų vis sunkiau veiksmingai administruoti vyno atsargas. Dėl pasikartojančių krizių mažėtų kainos, o kartu mažėtų ir ūkininkų pajamos . Jei būtų įgyvendinama siūloma reforma, ilguoju laikotarpiu būtų pasiektas priimtinas kainų lygis , kuris ir yra tiesioginė rinkos pusiausvyros pasekmė. Tačiau sektorius susidurs su kainų mažėjimu trumpuoju laikotarpiu , kadangi norint stabilizuoti rinką daug dėmesio būtina skirti struktūrinei reformai. Poveikis vyno kainoms įvertintas remiantis statistiniu stalo vyno kainų ir bendrų vyno atsargų santykiu, pagal kurį ir nustatytos kainos. Remiantis skaičiavimo rezultatais, trumpuoju laikotarpiu Komisijos pasiūlymo įgyvendinimo poveikis kainoms būtų mažesnis (–7 %) už poveikį tuo atveju, jeigu reforma nebūtų vykdoma (–11 %) , todėl pirmuoju atveju kainos būtų greitai stabilizuotos. 4.1.3. Konkurencingumas Šiuo metu ES vyno sektoriui, palyginti su konkurentų vyno pramone, būdinga keletas trūkumų: - vyrauja smulkesnės gamybos struktūros , kurioms būdinga didelė gamybos savikaina ir kurios pateikia mažiau produkcijos stambių mažmenininkų poreikiams tenkinti, - ne tokia dinamiška rinkodaros strategija , - daugiau teisinių apribojimų . Dėl šių trūkumų ES vyno užimama rinkos dalis, palyginti su konkuruojančiomis vyno rūšimis, sumažėjo ir vidaus, ir eksporto rinkose. Tai ženklas, kad mūsų vyno sektorius praranda konkurencingumą , ypač žemos ir vidutinės kokybės segmentuose, o tai kelia nerimą . Todėl, jei reforma nebūtų vykdoma , liktų neišspręstos dabartinės problemos. Komisijos pasiūlyme teikiami tinkami problemų spendimo būdai: - geresnis orientavimas į rinką ir struktūrų gerinimas, - lankstesnės vyno gamybos technologijų ir ženklinimo taisyklės, - mažesni teisiniai apribojimai, - parama informavimo veiklai ir ES vyno populiarinimui. Draudimo sodinti naujus vynmedžius panaikinimas nuo 2014 m. labai paskatintų konkurencingumą , kadangi produktyviausiems gamintojams būtų suteikta galimybė optimizuoti savo valdas ir pasirinkti priimtiniausias gamybos apimtis. Galiausiai dėl siūlomų sodrinimo nuostatų gali padidėti atitinkamų gamintojų gamybos savikaina ; kuo mažesnė vyno kaina, tuo didesnis savikainos augimas, o tai yra svarbiau gamintojams, kurie vyną sodrina subsidijuota koncentruota vynuogių misa, o ne sacharoze. 4.1.4. Ekonominis poveikis geriamojo alkoholio sektoriui Jeigu būdu panaikintos subsidijos geriamojo alkoholio distiliacijai, išaugtų distiliavimo įmonių gamybos savikaina, kadangi stalo vyną jiems tektų pirkti rinkos kainomis. Brendžio (40 % stiprumo) savikaina padidėtų apie 0,4 EUR/l, o spirituotų vynų – 0,15 EUR/l. Šis nedidelis savikainos padidėjimas tikriausiai turėtų įtakos ir gaminio mažmeninei kainai. Atsižvelgiant į tai, kad netgi tose šalyse, kuriose taikomi mažiausi akcizai, mažmeninė litrinio brendžio butelio kaina yra maždaug 10 EUR, poveikis brendžio gamybos savikainos didėjimui bus gana ribotas (paprastai mažesnis nei 5 %), o spirituotiems vynams – dar mažesnis. Dėl kainų didėjimo vyno alkoholio vartojimas sumažės maždaug 4 mln. hektolitrų. 4. 2. Socialinis poveikis 4.2.1. Žemės ūkio pajamos Kaip minėta 4.1.2 dalyje, taikant dabartinę vyno sektoriaus tvarką laipsniškai augtų vyno perteklius ir atitinkamai ilguoju laikotarpiu mažėtų kainos, dėl to smarkiai sumažėtų ūkininkų pajamos vyno sektoriuje. Siūloma reforma ilguoju laikotarpiu leistų pasiekti priimtiną pajamų lygį, kuris būtų susijęs su gana didelėmis kainomis . Tačiau, kaip minėta kainų analizėje, ir išsaugant status quo , ir įgyvendinant Komisijos pasiūlymą vyno gamintojai trumpuoju laikotarpiu praras dalį pajamų . Prognozuojamo kainų nuosmukio poveikis pajamoms buvo modeliuojamas remiantis Ūkio apskaitos duomenų tinklo (FADN) informacija ir pasitelkiant keletą „pavyzdinių ūkių“, kurie atitinka pagrindinius keleto vyną gaminančių ES regionų stalo vyno gamintojų tipus. Iš analizės matyti, kad, palyginti su status quo, Komisijos pasiūlymo poveikis pajamoms net trumpuoju laikotarpiu būtų šiek tiek mažesnis visuose regionuose ir leistų greitai stabilizuoti pajamas. 4.2.2. Užimtumas žemės ūkyje Atnaujinus vynmedžių išnaikinimo schemą, per pirmus penkerius vyno reformos taikymo metus sumažės ne tik dirbamų vynuogynų plotai – užimtumas žemės ūkyje sumažės daugiau nei tuo atveju, jei reforma nebūtų vykdoma . Konkrečiai intensyviausio vynuogynų naikinimo metais (2009 m.) užimtumas vyno ūkiuose turėtų sumažėti 5,1 %. Vėliau šis procentinė dalis palaipsniui mažėtų ir vėl sudarytų 3,3 %, o tai sutampa su numatomu užimtumo mažėjimu žemės ūkyje, jei būtų išsaugota dabartinė gamybos tvarka. Trumpai tariant, Komisijos siūloma reforma šiek tiek paspartintų įprastas ilgalaikes tendencijas , susijusias su darbo sąnaudų racionalizavimu ir užimtumo žemės ūkyje mažinimu. Ypač įdomu tai, kad bendras užimtumo lygis pasibaigus reformos pereinamajam laikotarpiui (2013 m.) sutampa su bendru užimtumo lygiu, kuris būtų pasiektas pagal status quo scenarijų dar po dviejų metų (2015 m.). 4.2.3. Užimtumas vyno rinkos grandinėje ir susijusiuose sektoriuose Europos Sąjungoje vyno gamyba ne ūkiuose verčiasi 8 600 vyno rūsių kooperatyvų ar privačių vyno gamyklų, kuriose iš viso dirba apie 76 000 žmonių. Atnaujinus vynmedžių išnaikinimo schemą, kai kurie vynuogių augintojai, kurie siųsdavo produkciją į vyno gamyklas, nutrauks savo veiklą, todėl susijusios vyno gamyklos staiga nustos gaminti vyną. Dėl bendro vyno gamybos mažėjimo būtų galima iš esmės struktūriškai pertvarkyti vyno gamybos sektorių; tai paskatintų vyno kooperatyvus plėstis ar susijungti ir siekti optimaliausio dydžio. Dėl šio proceso gali sumažėti darbo vietų, bet kita vertus būtų esmingiau racionalizuota vyno gamybos pramonė, dėl kurios mažos apimties iškyla tam tikrų efektyvumo problemų. Tuo pačiu išaugus kaimo plėtros priemonių ištekliams galėtų būti paskatinta dabartinė vyno gamintojų veiklos tendencija didinti produkcijos pridėtinę vertę išplečiant veiklą vyno rinkos grandinėje. Dar vienas su vyno gamyba susijęs sektorius – tai vyno distiliavimo gamyklos; 256 distiliavimo gamyklose Italijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje iš viso dirba 6 800 darbuotojų (duomenų iš kitų valstybių narių nėra). Žinoma, dėl distiliavimo priemonių panaikinimo, o ypač dėl priemonių taikymo šalutinių produktų distiliavimui, kuris sudaro didelę jų verslo dalį, kils didelių problemų vyno distiliavimo gamykloms, kai kurias iš jų tikriausiai teks uždaryti. Tačiau kitos distiliavimo gamyklos gali būti pritaikytos prie naujos padėties , atsižvelgiant ir į didelę kitos jų produkcijos dalies, būtent alkoholinių gėrimų, paklausą rinkoje. Iš padidėjusių lėšų kaimo plėtrai galima finansuoti investicijas į naujų technologijų plėtrą, kad būtų galima sumažinti sąnaudas ar rasti naujų rinkų distiliavimo gamyklų produkcijai, arba pradėti restruktūrizavimą, kad būtų rasta galimybių pertvarkyti uždaromas distiliavimo gamyklas. 4.3 . Poveikis aplinkai Vyno gamyba neigiamai veikia aplinką įvairiais būdais (poveikis dirvai, intensyvus augalų apsaugos priemonių (ypač fungicidų) naudojimas, šalutinių vyno gamybos produktų naikinimas, tam tikruose regionuose vis plačiau naudojamas drėkinimas, pernelyg didelė specializacija). Išsaugojus status quo , liktų ir visi aplinką neigiamai veikiantys vyno gamybos veiksniai . Siūloma reforma daugeliu atžvilgių būtų naudinga aplinkai, pirmiausiai dėl to, kad būtų suteikta galimybė bendrosios išmokos schemą taikyti vynuogynams , pagal vyno BRO numatytos paramos priemonės būtų sistemingai susietos su kompleksinio paramos susiejimo taisyklėmis , o naujos lėšos būtų perkeltos į antrąjį ramstį . Intensyvesnis vynuogynų naikinimas galėtų daryti teigiamą poveikį aplinkai, nes apskritai taip būtų mažinamas monokultūrinis ūkis. Kompleksinio paramos susiejimo taisyklės, susijusios su priemoka už visišką veiklos atitinkamame plote nutraukimą ir BIS teisės, suteiktos už naikinamą plotą, padėtų išvengti neigiamo poveikio, kurį sukeltų tai, kad žemė būtų apleista. Galiausiai teigiamą poveikį aplinkai gali daryti ir tai, kad būtų nebetaikomos visos distiliavimo priemonės , jei bus racionaliai tvarkomi šalutiniai vyno gamybos produktai. 4.4 . Įtaka prekybai ir atitiktis PPO reikalavimams Pagrindinės vyno sektoriaus problemos, susijusios su PPO reikalavimais: - vidaus parama: didelė dalis metinių vyno BRO išlaidų priskiriama „gintarinei dėžei“, kuri yra labiausiai prekybą iškraipanti paramos rūšis; - eksporto grąžinamosios išmokos: PPO derybos gali baigtis susitarimu dėl laipsniško eksporto grąžinamųjų išmokų panaikinimo; - kokybės politika ir (arba) geografinės nuorodos: esama kokybės teisinė bazė pagal PPO TRIPS sutartį neleidžia tarptautiniu mastu optimaliai apsaugoti mūsų geografinių nuorodų; - ženklinimo nuostatos: kai kurios trečiosios šalys mano, kad ES taisyklės yra diskriminacinės. Nevykdant reformos beveik visos su PPO susijusios dabartinės vyno sektoriaus tvarkos problemos liktų neišspręstos, todėl ateityje kiltų sunkumų dėl daugelio BRO nuostatų . Vykdant siūlomą reformą vyno BRO labiau atitiktų PPO reikalavimus , nors negarantuojama, kad nacionaliniame pakete „žaliosios dėžutės“ principas bus taikomas visoms siūlomoms priemonėms. 4.5 . Poveikis vyno kokybei, sveikatai ir vartotojų apsaugai 4.5.1. Vyno kokybė Pagal reformos pasiūlymą nutraukus rinkos priemonių taikymą būtų užtikrintas geresnis orientavimas į rinką, o tai tikriausiai turėtų teigiamos įtakos rūšinių vynų segmentui . 4.5.2. Sveikata ir vartotojų apsaugos politika Pagal dabartinį vyno BRO geriamojo alkoholio distiliacija turi neigiamą poveikį visuomenės sveikatai, nes per BRO remiamas vyno perdirbimas į didesnę alkoholio koncentraciją turinčius gėrimus. Sudarant sąlygas gaminti vyno spiritą mažesne savikaina skatinamas jo vartojimas, o tai prieštarauja sveikatos apsaugos reikalavimams. Tikėtina, kad remiamos geriamojo alkoholio distiliacijos nutraukimas ir apskritai siekis sumažinti vyno perteklių užtikrinant geresnį gamybos orientavimą į rinką galėtų turėti teigiamą poveikį visuomenės sveikatai . Be to, siūlomas kokybės politikos, geografinių nuorodų sistemos ir ženklinimo taisyklių supaprastinamas, taip pat švietimo ir informavimo akcijos vartotojams galėtų užtikrinti didesnį skaidrumą. 4.6 . Poveikis valdymo efektyvumui Išsaugojus esamą BRO toliau veiktų sudėtinga sistema , dėl kurios ūkio subjektams būtų užkraunama vis didesnė našta . Tai mažintų jų konkurencingumą ir beveik nebeliktų erdvės subsidiarumui. Taikant Komisijos pasiūlymą sistema būtų labai supaprastinta, iš esmės dėl to, kad būtų nebetaikomos (kai kuriais atvejais – po pereinamojo laikotarpio), kai kurios sudėtingos priemonės (sodinimo teisė, distiliavimas, privatus vyno saugojimas ir viešas alkoholio saugojimas). Be to, pradėjus taikyti nacionalinį paketą, valstybėms narėms leidus pasirinkti alternatyvias priemones ir padidinus vynininkystės regionų kaimo plėtrai skirtų lėšų kiekį, išaugtų subsidiarumas . Galiausiai Komisijos pasiūlymas iš esmės pagrįstas biudžeto neutralumo principu (maždaug 1,3 mlrd. EUR per metus ). Todėl bendras paramos sektoriui lygis nepakis, tiesiog bus finansiškai tikslingiau panaudotos Bendrijos lėšos. [1] SEK(2006) 770, 2006 6 22 d., http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf. [2] KOM(2006) 319, 2006 6 22 d.http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_en.pdf. [3] KOM(2007) 17. [4] KOM(2005) 24. [5] Pirmininkavusios valstybės išvados, 2001 m. birželio 15–16 d.