EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 11 10 JOIN(2022) 49 final BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ES kibernetinės gynybos politika





I. ĮVADAS Dėl neišprovokuotos ir nepateisinamos Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą į Europą grįžęs karas – raginimas visiems abejojantiems ES požiūriu į saugumą ir gynybą, jos gebėjimu propaguoti savo viziją ir ginti savo interesus, taip pat ir kibernetinėje erdvėje, imtis veiksmų. Autoritariniai režimai bando nesilaikyti taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos kibernetinėje erdvėje ir jai pakenkti, kartu su sausumos, jūrų, oro ir kosmoso erdvėmis paversdami ją sritimi, kurioje vis labiau konkuruojama. Pastaraisiais metais suintensyvėjo tiek valstybinių, tiek nevalstybinių subjektų piktavališkas elgesys kibernetinėje erdvėje, įskaitant vis didesnį kibernetinių išpuolių, kuriais siekiama pakenkti karinei ir civilinei ypatingos svarbos infrastruktūrai ES, taip pat misijoms ir operacijoms, vykdomoms dislokuojant pajėgas, skaičių. Kaip matyti iš pastarojo meto išpuolių, kuriais siekta pakenkti energijos tinklams, transporto infrastruktūrai ir kosmoso įrenginiams, ribos tarp civilinių ir karinių kibernetinės erdvės aspektų nėra aiškios. Jie taip pat parodė fizinės ir skaitmeninės infrastruktūros tarpusavio priklausomybę ir didelių kibernetinių incidentų pajėgumą sutrikdyti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą arba jai pakenkti. Tai aiškus priminimas, kad reikia užtikrinti glaudų ES karinį ir civilinį bendradarbiavimą kibernetinėje erdvėje, kad užtikrindama saugumą ji taptų pajėgesnė. ES turi prisiimti didesnę atsakomybę už savo saugumą. Tam reikalingos modernios ir sąveikios Europos ginkluotosios pajėgos. Todėl valstybės narės turi skubiai ir pirmumo tvarka įsipareigoti didinti investicijas į visus įmanomus kibernetinės gynybos pajėgumus, įskaitant aktyvios gynybos pajėgumus. Vykdydama savo visapusišką įsipareigojimą laikytis tarptautinės teisės ir normų kibernetinėje erdvėje ES taip pat turėtų parodyti, kad yra pasirengusi koordinuotai naudotis šiais pajėgumais kibernetinių išpuolių prieš valstybę narę atveju. Kad tai pasiektų, ES turi užtikrinti savo technologinį ir skaitmeninį suverenumą kibernetinėje srityje. ES galimybės veikti priklausys nuo jos gebėjimo įsisavinti ir plėtoti pažangiąsias kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos technologijas ES. Kibernetinės technologijos turi didelį dvejopo naudojimo potencialą, todėl turėtų būti užtikrinama daug didesnė kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos pramonės, mokslinių tyrimų ir plėtros bei inovacijų veiklos sinergija, kad pajėgumai būtų stipresni. Bendra prevencijos ir nustatymo sistema yra svarbi ES gynybos pajėgumų dalis. ES turi būti pajėgi nustatyti išpuolius ankstyvosiose jų stadijose. Nustatant išpuolius surinkti duomenys turi būti paverčiami gynybinės žvalgybos informacija, kuri gali būti naudojama tiek kibernetiniam saugumui užtikrinti, tiek kibernetinei gynybai vykdyti. Toks gynybos ir civilinių kibernetinių bendruomenių bendradarbiavimas yra bendro informuotumo apie padėtį kibernetinėje erdvėje gerinimo pagrindas ir jis taip pat labai svarbus koordinuojant reagavimą į krizes tiek techniniu, tiek operatyviniu lygmenimis. Ginkluotasis konfliktas Ukrainoje taip pat parodė, kad naudinga glaudžiai bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi ir būtina turėti galimybę bendradarbiauti su patikimais privačiais paslaugų teikėjais, veikiančiais kaip kibernetinių išteklių rezervai, kad būtų sustiprintas atsakas didelių kibernetinių išpuolių atveju. Todėl būtina užtikrinti, kad valstybės narės galėtų naudotis patikimų kibernetinių išteklių rezervų parama ir kad tai būtų daroma saugiai ir koordinuotai. Šiame bendrame komunikate, kuris grindžiamas Kibernetinės gynybos politikos metmenimis, siūloma plataus užmojo strategija, kuria siekiama sudaryti sąlygas ES ir jos valstybėms narėms kibernetinėje erdvėje veikti užtikrintai ir atkakliai. Ja siekiama didinti kibernetinės gynybos pajėgumus valstybėms narėms imantis individualių arba bendrų veiksmų ir stiprinti ES kibernetinių bendruomenių veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą. Ja taip pat siekiama sumažinti ES strateginę priklausomybę, susijusią su ypatingos svarbos kibernetinėmis technologijomis, ir stiprinti Europos gynybos technologinę ir pramoninę bazę (EGTPB). Šia politika bus nustatytos veikimo ES taisyklės ir siūlomi būdai, kaip sustiprinti solidarumą ES kibernetinės gynybos srityje, taip pat kaip bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi siekiant sustiprinti atsaką didelių kibernetinių išpuolių atveju. Atsižvelgiant į tarpvalstybinį kibernetinių grėsmių pobūdį, ja bus užtikrinamas abipusiškai naudingos ir poreikius atitinkančios partnerystės kibernetinės gynybos srityje, įskaitant kibernetinės gynybos pajėgumų stiprinimą, plėtojimas ir didesnis šalių partnerių kibernetinis atsparumas. Kaip siūloma 2022 m. kovo mėn. Tarybos priimtame Saugumo ir gynybos strateginiame kelrodyje , šia kibernetinės gynybos politika bus stiprinamas gebėjimas, naudojantis visomis turimomis priemonėmis, užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams prieš ES ir jos valstybes nares, juos nustatyti, nuo jų atsigauti ir nuo jų atgrasyti. Tai atitinka Komisijos skaitmeninius prioritetus, 2020 m. ES kibernetinio saugumo strategijoje nustatytus užmojus, tai, ką Pirmininkė U. von der Leyen paskelbė savo 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį , ir 2022 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos kibernetinio saugumo būklės raidos . 2022 m. Bendrame komunikate dėl investicijų gynybos srityje spragų ES ir jos valstybės narės taip pat raginamos imtis darbo, kuriuo būtų kuriami visi įmanomi kibernetinės gynybos pajėgumai – nuo mokslinių tyrimų, nustatymo ir apsaugos iki reagavimo. II. ES KIBERNETINĖ GYNYBA, KURIA SIEKIAMA APSISAUGOTI NUO KIBERNETINIŲ IŠPUOLIŲ, JUOS NUSTATYTI, NUO JŲ ATGRASYTI IR APSIGINTI 1. Veikti išvien siekiant užtikrinti tvirtesnę kibernetinę gynybą 2018 m. ES nustatė, kad kibernetinė erdvė yra karinių operacijų sritis. 2021 m. priimtoje ES karinėje vizijoje ir strategijoje dėl kibernetinės erdvės, kaip operacijų srities, nustatomos pagrindinės sąlygos ir apibūdinami tikslai, būdai ir priemonės, kurių reikia norint kibernetinę erdvę naudoti kaip operacijų sritį, kuria remiamos ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijos. Kibernetinė gynyba ir susijusių pajėgumų naudojimas visose karinėse kibernetinės erdvės operacijose yra valstybių narių nacionalinė prerogatyva, išnaudojant platesnę ekosistemą, be kita ko, stiprią pramoninę bazę, remiamą plėtojant ES lygmens pajėgumus. ES kibernetinės gynybos bendruomenė, kurią sudaro valstybių narių gynybos institucijos ir kurią remia ES institucijos, įstaigos ir agentūros (EUIBA), turi tam tikrų ypatumų, palyginti su kitomis kibernetinėmis bendruomenėmis, ir joje taikomas kitoks valdymo modelis. Kadangi ES karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo sistema nėra nustatyta, be kita ko, siekiant remti karines BSGP misijas ir operacijas, kyla padidėjusios valstybinių ir nevalstybinių subjektų vykdomų kibernetinių puolimų rizikos problema. Dėl civilinių, diplomatinių ir teisėsaugos kibernetinių bendruomenių ir jų partnerių gynybos srityje bendradarbiavimo bus kuriama didelė pridėtinė vertė visiems susijusiems subjektams. Todėl labai svarbu sudaryti sąlygas tokiam bendradarbiavimui suteikiant tinkamas ir saugias keitimosi informacija priemones ir vykdant pratybas bei kitą veiklą, kuria didinamas tarpusavio pasitikėjimas ir supratimas. Be to, šiuo metu valstybių narių savitarpio operatyvinė pagalba yra ribota. Reikėtų išnagrinėti galimybę toliau plėsti greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komandų koncepciją visoje ES, remiantis susijusiu nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektu „Greitojo reagavimo į kibernetines grėsmes grupės ir savitarpio pagalba kibernetinio saugumo srityje“, be kita ko, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 dalį (tarpusavio pagalbos sąlyga) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 222 straipsnį (solidarumo sąlyga). Taip pat galima pasimokyti iš sėkmingos Ukrainos kibernetinės gynybos Rusijos agresijos karo kontekste, kurios įgyvendinimui labai svarbus privatusis sektorius. Todėl reikėtų išnagrinėti, kokiu mastu privatusis sektorius taip pat galėtų padėti stiprinti atsaką į kibernetinius incidentus. 1.1. Bendro informuotumo apie padėtį ir koordinavimo gynybos bendruomenėje stiprinimas

Atsižvelgdamos į su kibernetiniais išpuoliais susijusio pavojaus mastą, valstybės narės turi galėti naudotis kuo išsamesniu kolektyviniu informuotumu apie padėtį, įskaitant ankstyvo nustatymo pajėgumus, taip pat ištekliais, kad galėtų tinkamai reaguoti ir solidariai bei koordinuotai atsigauti. Kalbant apie informuotumą apie padėtį karinėje srityje, reikia įsteigti ES kibernetinės gynybos koordinavimo centrą, kuris prisidėtų prie didesnio informuotumo apie padėtį gynybos bendruomenėje, įskaitant visus ES karinių pajėgų BSGP vadus. Vyriausiasis įgaliotinis, remdamasis PESCO projektu „Kibernetinės ir informacinės srities koordinavimo centras“ (CIDCC), valstybėms narėms pateiks pasiūlymą dėl ES kibernetinės gynybos koordinavimo centro. Jame bus siekiama pateikti holistinę kibernetinės erdvės, elektromagnetinės aplinkos ir kognityvinės srities analizę, sujungiant įvairius informacijos šaltinius kariniu strateginiu ir operatyviniu lygmenimis. Turėtų būti užmegzti tinkami ryšiai tarp ES kibernetinės gynybos koordinavimo centro ir ES žvalgybos ir situacijų centro (ES INTCEN), taip pat ES karinio štabo žvalgybos, remiantis Bendro žvalgybinės informacijos analizės centro sistema. ES kibernetinės gynybos koordinavimo centras turėtų naudoti išorės informacijos šaltinius, bet taip pat sukurti ir integruoti nepriklausomą aktyvią informacinių technologijų jutiklių sistemą, kad būtų sustiprinta ES priklausančių mazgų, kuriais remiamos karinės BSGP misijos ir operacijos, stebėsena. Taip bus sustiprinti nustatymo pajėgumai ir sukurtas naujas informacijos lygmuo, kad būtų galima toliau tobulinti kibernetinio pavojaus vertinimo ir informuotumo apie padėtį informacinę bazę. Siekiant šių tikslų reikia turėti pajėgumų, kuriais būtų sudaromos sąlygos sukurti ir palaikyti visą parą kasdien prieinamą ir, kai įmanoma, patvirtintą kibernetinės erdvės vaizdą, įskaitant tiek priešininkų, tiek draugiškų pajėgų vykdomas ir vykdysimas kibernetines operacijas, ir užtikrinti jo sukūrimą bei palaikymą. Toks vaizdas padėtų planuoti ir vykdyti ES karines BSGP misijas ir operacijas. Taigi juo karinės pajėgos padės ES būti geriau informuota ir geriau reaguoti į piktavališkus veiksmus kibernetinėje erdvėje. Siekiant didinti tarpusavio pasitikėjimą ir laiku keistis patikima strategine informacija apie didelius kibernetinius incidentus, bus toliau plėtojama ir stiprinama ES kibernetinės gynybos vadų konferencija. Europos gynybos agentūra (EGA) bus konferencijos sekretoriatas, joje taip pat dalyvaus ES karinis štabas, o susitikimai vyks bent du kartus per metus siekiant aptarti operatyvinius klausimus ir kitas aktualias temas. Bus sukurtas operatyvinis karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų tinklas (MICNET) ir jį rems EGA. Visos valstybės narės raginamos dalyvauti MICNET, kuris turėtų pradėti veikti 2023 m. sausio mėn. MICNET bus sudaromos palankesnės sąlygos karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyboms keistis informacija, todėl bus stiprinamas ir labiau koordinuojamas atsakas į kibernetines grėsmes, darančias poveikį ES gynybos sistemoms, įskaitant tas, kurios naudojamos karinėse BSGP misijose ir operacijose. Ilgainiui taip pat bus sudaromos sąlygos į MICNET įtraukti mokymo procesus ir dėl jo veiklos sistemingai nustatyti karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų bendruomenei taikytinus naujus reikalavimus. Siekdama remti informacijos mainus tarp karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų, EGA kartu su valstybėmis narėmis per ateinančius ketverius metus sukurs dalijimosi informacija infrastruktūrą ir susijusias priemones bei procedūras. MICNET taip pat suteiks pagrindą kasmet išbandyti, patvirtinti ir nustatyti naujus reikalavimus bei sprendimus. 1.2. Geresnis veiksmų koordinavimas su civilinėmis bendruomenėmis MICNET turėtų tapti pagrindu, kuriuo remiantis įvairių lygmenų kibernetinė gynybos bendruomenė ir išorės suinteresuotieji subjektai galėtų keistis informacija, ir infrastruktūra šiam keitimuisi informacija. MICNET pasiekus aukštesnį brandos lygį, EGA padės valstybėms narėms nagrinėti galimybes bendradarbiauti su Reagavimo į kompiuterinius saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) tinklu, kurį sudaro nacionalinės CSIRT ir Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba (CERT-EU). Šis bendradarbiavimas galėtų apimti bendrus susitikimus ir pratybas. Taip pat turėtų būti išnagrinėtos privačiojo sektoriaus galimybės dalyvauti atitinkamoje keitimosi informacija ir reagavimo į incidentus veikloje. Kad kibernetinių krizių valdymas būtų veiksmingesnis, ES kibernetinės gynybos vadų konferencija turėtų bendradarbiauti su Europos ryšių palaikymo dėl kibernetinių krizių organizaciniu tinklu (CyCLONe), kuriame valstybės narės ir Komisija suvienija jėgas, kad būtų remiamas didelio masto kibernetinio saugumo incidentų koordinavimas ir valdymas ES. Šis bendradarbiavimas apims dalijimąsi strateginio ir operatyvinio lygmens karine patirtimi ir civiliniu informuotumu apie padėtį. Kadangi ES kibernetinės gynybos koordinavimo centras turėtų būti centrinis mazgas renkant, analizuojant, vertinant ir galiausiai platinant su kibernetine gynyba susijusią informaciją, visų pirma reikalingą karinėms BSGP misijoms ir operacijoms, jis taip pat galėtų būti susietas su tarpinstitucine Kibernetinio saugumo krizių darbo grupe, įsteigta siekiant užtikrinti informacija pagrįstą sprendimų priėmimą ir koordinuotą Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų atsaką į dideles kibernetines krizes strateginiu ir operatyviniu lygmenimis. ES kibernetinės gynybos koordinavimo centras taip pat gali keistis atitinkama informacija su kibernetinės padėties ir analizės centru, steigiamu Komisijoje padedant Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrai (ENISA) ir CERT-EU, kad būtų galima atlikti analizę ir teikti veiksmingesnę krizių valdymo paramą. Be to, valstybės narės ir atitinkamos Europos institucijos, įstaigos ir agentūros neturi bendrų arba sąveikių saugiojo ryšio priemonių ir platformų ir tai tebėra didelė kliūtis. Komisija ir atitinkamos institucijos šiuo metu imasi veiksmų, kad nustatytų kibernetinėje srityje veikiančias saugiojo ryšio priemones. Remdamasi nustatytomis priemonėmis, 2022 m. pabaigoje Komisija pateiks Tarybai rekomendacijas, kad būtų galima susitarti dėl tolesnių veiksmų. ES kibernetinis solidarumas siekiant užtikrinti geresnį bendrą nustatymą ir informuotumą apie padėtį Imantis civilinės paramos veiksmų bendras informuotumas apie padėtį gali dar padidėti. Kibernetinės gynybos bendruomenė galės naudotis stipresniais civiliniais nustatymo ir informuotumo apie padėtį pajėgumais, sukurtais siekiant apsaugoti ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektus. Šiuo tikslu Komisija rengia iniciatyvą, kuria skatinamas ES saugumo operacijų centrų (SOC) infrastruktūros diegimas pradedant pirmuoju etapu, kuris turėtų būti įgyvendinamas artimiausiomis savaitėmis ir kuris vėliau būtų išplėstas ir diegiamas didesniu mastu. Galiausiai ji būtų sudaryta iš kelių daugiašalių SOC platformų, kuriose veiktų į grupes suskirstyti nacionaliniai SOC, teikiant paramą pagal Skaitmeninės Europos programą, kuri papildytų nacionalinį finansavimą. Pakeitus su Skaitmeninės Europos programa susijusius teisės aktus, finansinę paramą, skirtą naujos kartos itin saugioms priemonėms ir infrastruktūrai įsigyti vykdant bendrus viešuosius pirkimus, būtų galima teikti ilgesnį laikotarpį. Taip numatomoje ES SOC infrastruktūroje būtų sudarytos sąlygos pagerinti kolektyvinio nustatymo pajėgumus naudojant naujausią dirbtinį intelektą (DI) ir duomenų analizę, apimančią civilinius ryšių tinklus. Rinkdamos šią gynybinės žvalgybos informaciją apie kibernetines grėsmes valdžios institucijos ir atitinkami subjektai įspėjimus gautų laiku ir galėtų nustatyti didelius incidentus bei į juos veiksmingai reaguoti. Infrastruktūros dydis ir aprėptis priklausys nuo bendro finansavimo, kuris gali būti skiriamas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, atsižvelgiant į pagal daugiametę finansinę programą turimą biudžetą. Veikiant tokiems daugiašaliams SOC taip pat galėtų būti sudarytos sąlygos dalyvauti gynybos subjektams, nustatant gynybos ramstį, susijusį su valdymu ir informacijos, kuria keičiamasi, rūšimi. Šis gynybos ramstis būtų kuriamas kartu su vyriausiuoju įgaliotiniu ir galėtų apimti specialų keitimosi informacija su kariniais subjektais, įskaitant ES kibernetinės gynybos koordinavimo centrą, mechanizmą, kuriam galėtų būti sukurti gynybos lygio saugumo standartai. ES kibernetinis solidarumas parengties, reagavimo ir atsigavimo srityse Dideli kibernetiniai incidentai dažnai būna pernelyg pavojingi, kad viena ar kelios jų paveiktos valstybės narės galėtų su jais susitvarkyti pačios. Tokiais atvejais valstybės narės turi turėti galimybę naudotis savitarpio pagalba ir solidarumu, be kita ko, pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį ir SESV 222 straipsnį. Vyriausiasis įgaliotinis, bendradarbiaudamas su Komisija ir valstybėmis narėmis, išnagrinės galimybes išplėsti greitojo reagavimo į kibernetines grėsmes grupių koncepciją, remdamasis susijusiu PESCO greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komandų projektu, kad būtų galima geriau remti ES valstybes nares ir BSGP misijas bei operacijas. Tokių komandų vaidmuo būtų gavus prašymą ir atsižvelgiant į konkrečius poreikius kiekvienu atveju teikti prie jų pritaikytą ir tikslinę trumpalaikę pagalbą. Tam tikrais atvejais jis taip pat galėtų apimti galimybes gauti paramą iš patikimų privačių partnerių, kad būtų užtikrinamas veiksmingas reagavimas ir atsigavimo veiksmai. Įgyvendindama ES kibernetinės gynybos solidarumo iniciatyvą, Komisija rengiasi veiksmams, kuriais siekiama stiprinti parengtį ir reagavimą visoje ES. Jie apimtų ypatingos svarbos infrastruktūrą valdančių svarbių subjektų testavimą siekiant nustatyti galimą pažeidžiamumą ES rizikos vertinimų pagrindu (remiantis veiksmais, kurių Komisija jau ėmėsi kartu su ENISA), taip pat reagavimo į incidentus veiksmus, kuriais siekiama sušvelninti didelių incidentų poveikį, remti greitą atsigavimą ir (arba) atkurti esminių paslaugų teikimą.

Vykdant ES kibernetinės gynybos solidarumo iniciatyvą galėtų būti padedama palaipsniui kurti ES lygmens kibernetinių išteklių rezervą, grindžiamą patikimų privačių paslaugų teikėjų, kurie būtų pasirengę valstybių narių prašymu imtis veiksmų didelių tarpvalstybinių incidentų atvejais, paslaugomis. Funkcijos ir atsakomybė turėtų būti aiškiai nustatytos ir visapusiškai koordinuojamos su jau veikiančiomis įstaigomis, siekiant užtikrinti, kad parama iš ES lygmens kibernetinių išteklių rezervo būtų teikiama ten, kur jos reikia, ir papildytų kitų galimų formų pagalbą. Nors veiksmų apimtis ir konkrečių intervencinių priemonių išlaidų paskirstymas priklausytų nuo ES finansavimo, ES taip pat suteiktų pridėtinės vertės užtikrindama galimybę naudotis tokiu ES lygmens rezervu ir jo parengimą naudojimui. Siekdama užtikrinti aukštą patikimumo lygį, Komisija taip pat apsvarstys galimybes teikti paramą kuriant tokioms privačioms kibernetinio saugumo bendrovėms skirtas kibernetinio saugumo sertifikavimo schemas. Pratybos yra vienas svarbiausių elementų užtikrinant parengtį. Jas vykdant skatinama kurti bendrą žinių bazę ir įgyti kibernetinės gynybos supratimą, o dėl to gerėja operatyvinė parengtis. Vykdant bendras kibernetinės gynybos pratybas taip pat bus užtikrinamas suinteresuotųjų subjektų sąveikumas ir tarpusavio pasitikėjimas, be kita ko, siekiant remti karines BSGP misijas ir operacijas. Remdamasi CYBER PHALANX pratybų serija ir ES karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų pratybomis, EGA sukurs naują projektą CyDef-X – jame dalyvaus visos valstybės narės ir jis bus ES kibernetinės gynybos pratybų pagrindas. Įgyvendinant šį projektą galėtų būti teikiama savitarpio pagalba pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį. Taip pat turėtų būti išnagrinėta galimybė naudoti specialią kibernetinės gynybos testavimo, mokymo ir pratybų aplinką (pvz., Kibernetinių poligonų susiejimas), be kita ko, naudojantis PESCO projektu „Kibernetinių poligonų susiejimas“. Pratybos taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį gerinant civilinių ir karinių subjektų bendradarbiavimą. Todėl organizuodami pratybas ENISA, EGA ir kiti atitinkami subjektai turėtų sistemingai apsvarstyti galimybę įtraukti dalyvius iš kitų kibernetinių bendruomenių. Siekdamas stiprinti ES pajėgumus užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams, atgrasyti nuo jų ir į juos reaguoti, taip pat laikydamasis 2020 m. ES kibernetinio saugumo strategijos ir strateginio kelrodžio, vyriausiasis įgaliotinis 2023 m. pasiūlys ES kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio tolesnio stiprinimo galimybių, remdamasis ES kibernetinio saugumo būklės elementais ir įgyvendinant priemonių rinkinį iki šiol įgyta patirtimi. Kibernetinės gynybos veiksmai: ·įsteigti ES kibernetinės gynybos koordinavimo centrą, kuris būtų bendro karinio informuotumo apie padėtį centras, ir išnagrinėti galimybes bendradarbiauti su Komisijos padėties ir analizės centru; ·toliau plėtoti ir stiprinti ES kibernetinės gynybos vadų konferenciją; ·skatinti valstybes nares aktyviai dalyvauti MICNET, karinių kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų tinkle, ir siekti bendradarbiavimo su civiliniu CSIRT tinklu; ·parengti naują bendrąjį projektą CyDef-X, skirtą ES kibernetinės gynybos pratyboms remti; ·išnagrinėti galimybes toliau plėtoti greitojo reagavimo į kibernetines grėsmes grupių koncepciją, remiantis PESCO greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komandos projektu; ·išnagrinėti galimybes toliau plėtoti Kibernetinių poligonų susiejimo projektus. Civilinės paramos veiksmai: ·parengti ES kibernetinės gynybos solidarumo iniciatyvą, įskaitant galimą aktą, kuriuo būtų keičiama Skaitmeninės Europos programa siekiant: ostiprinti bendrus ES nustatymo, informuotumo apie padėtį ir reagavimo pajėgumus; opalaipsniui sukurti ES lygmens kibernetinių išteklių rezervą, grindžiamą patikimų privačių paslaugų teikėjų paslaugomis; oremti ypatingos svarbos subjektų galimo pažeidžiamumo testavimą ES rizikos vertinimų pagrindu; ·išnagrinėti galimybes parengti ES lygmens kibernetinio saugumo sertifikavimo schemas, taikytinas kibernetinio saugumo pramonei ir privačioms įmonėms; ·stiprinti kibernetinės gynybos ir kitų kibernetinių bendruomenių bendradarbiavimą strateginiu, operatyviniu ir techniniu lygmenimis. 2. Apsaugoti ES gynybos ekosistemą Pastaraisiais metais labai padaugėjo kibernetinių išpuolių, įskaitant tiekimo grandinių atakas, kuriomis siekiama vykdyti kibernetinį šnipinėjimą, įdiegti išpirkos reikalavimo programinę įrangą arba sutrikdyti veikimą. 2020 m. ataka bendrovės „SolarWinds“ tiekimo grandinėje paveikė daugiau nei 18 000 organizacijų visame pasaulyje, įskaitant vyriausybines agentūras, svarbias bendroves ir gynybos srityje veikiančias bendroves. Tai, kad buvo pasinaudota „Apache“ programinės įrangos Log4j pažeidžiamumu, parodė, kad net programinės įrangos komponentai, kurie nelaikomi pažeidžiamais arba ypatingos svarbos, gali būti naudojami kaip ginklas ES vykdant sėkmingus išpuolius prieš svarbias bendroves ar vyriausybes, įskaitant gynybos srityje Tai akivaizdžiai rodo, kad reikia toliau stiprinti ES gynybos ekosistemoje veikiančių subjektų, įskaitant karinių pajėgų subjektus, gynybos pramonę ir privačius veiklos vykdytojus, kibernetinį atsparumą. Ginkluotosios pajėgos labai priklauso nuo civilinių ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, susijusių su judumu, ryšiais ar energetika. Rusijos išpuolis prieš KA-SAT palydovinį tinklą, kuris sutrikdė ryšius tarp kelių valdžios institucijų, taip pat Ukrainos ginkluotųjų pajėgų ryšius, yra tokio tarpusavio ryšio pavyzdys. Tai rodo, kad būtina užtikrinti tokios ypatingos svarbos infrastruktūros saugumą. Siekdamos spręsti klausimus, susijusius su savo ryšių ir informacinių sistemų (RIS) saugumu, valstybės narės rengia jų karinėms sistemoms taikytinus saugumo standartus ir reikalavimus, kuriais ne visada atsižvelgiama į sąveikumo poreikį ir į tai, kad dvejopo naudojimo produktams taikomi civiliniai standartai. Tai daro neigiamą poveikį valstybių narių gebėjimui veikti išvien kibernetinėje erdvėje, taip pat vykdant karines BSGP misijas ir operacijas, ir dėl to atsiranda kliūčių tarpusavio pagalbai. Be to, būtina skatinti didesnę karinių ir civilinių standartizacijos krypčių sąveiką: kai reikia laikytis panašių, bet skirtingų standartų aptarnaujant civilinius ir karinius klientus, didėja pramonės sąnaudos gaminant dvejopo naudojimo produktus. 2.1. Gynybos ekosistemos kibernetinio atsparumo didinimas Siekiant didinti gynybos ekosistemos kibernetinį atsparumą, reikia imtis tikslinių veiksmų ir investuoti į įvairius subjektus – nuo valstybių narių karinės infrastruktūros ir BSGP misijų ir operacijų iki ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, gynybos pramonės ir atitinkamų mokslinių tyrimų subjektų. Kad BSGP misijos ir operacijos būtų sėkmingos, būtina užtikrinti informacijos, reikalingos priimant informacija pagrįstus sprendimus, apsaugą. ES ir jos valstybės narės turi toliau stiprinti savo karinio vadovavimo ir kontrolės struktūras ir plėtoti bei apsaugoti savo infrastruktūrą. Tai pasakytina ir apie politines ir karines konsultacijas ankstyvaisiais krizių valdymo etapais siekiant veiksmingai naudoti operacijos štabą, įskaitant Karinio planavimo ir vykdymo centrą (MPCC). Tai visų pirma bus sprendžiama toliau plėtojant ES operacijų srities tinklą. Vykdydami karines misijas ir operacijas, kibernetinės gynybos subjektai nagrinėja informaciją, kuri pateikiama įvairiais formatais, skirtingai klasifikuojama ir gaunama iš įvairių šaltinių. Todėl itin svarbu taikyti saugias pažangiąsias technologijas, pvz., dirbtinį intelektą, gaunant paramą iš pramonės. RIS infrastruktūros saugumas turi būti pagerintas taikant tarpusavyje sutartas valdymo procedūras, taip skatinant suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą informacijos, kuria galima naudotis, vientisumu. Be to, vyriausiasis įgaliotinis, kuris taip pat yra EGA vadovas, Komisijai remiant padės valstybėms narėms parengti teisiškai neprivalomas rekomendacijas gynybos bendruomenei, remiantis Direktyva dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (TIS 2), nes gynyba nepatenka į direktyvos taikymo sritį. Tai padės padidinti bendrą kibernetinės gynybos brandą. Komisijos pasiūlymu dėl Kibernetinio atsparumo akto, kuriuo siekiama nustatyti kibernetinio saugumo reikalavimus skaitmeninių elementų turintiems produktams, taip pat bus dar labiau sumažinta išpuolių rizika, susijusi su dvejopo naudojimo produktais, kuriuos, pavyzdžiui, naudoja gynybos pramonė ir vyriausybės gynybos subjektai RIS. Remiantis pasiūlymu, gamintojai turėtų per 24 valandas pranešti ENISA apie aktyviai išnaudojamus pažeidžiamumus, o ji apie tai informuos atitinkamas nacionalines Reagavimo į kompiuterinius saugumo incidentus tarnybas. Šiuo atžvilgiu taip pat būtų svarbu užtikrinti, kad gynybos bendruomenė būtų nedelsiant informuojama apie skaitmeninių elementų turinčių produktų pažeidžiamumą, taip pat apie visas prieinamas ir (arba) taikomas pataisas ir rizikos mažinimo priemones. Taip pat reikia toliau didinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą nuo didelio masto kibernetinių išpuolių, ypač atsižvelgiant į kariuomenės priklausomybę nuo ypatingos svarbos civilinių infrastruktūros objektų. Tarybos prašymu Komisija, vyriausiasis įgaliotinis ir TIS bendradarbiavimo grupė rengia pavojaus, kylančio skaitmeninės infrastruktūros saugumui, scenarijus. Visų pirma juose bus susitelkiama į kibernetinį saugumą energetikos, telekomunikacijų ir transporto sektoriuose, taip pat kosmose. Be to, bus parengti tiksliniai ES ryšių infrastruktūros ir tinklų (įskaitant fiksuotojo ir mobiliojo ryšio infrastruktūrą, palydovinius, povandeninius kabelius ir interneto maršrutus) kibernetinio saugumo rizikos vertinimai. Kalbant apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą nuo žmogaus sukeltų grėsmių, įskaitant hibridines grėsmes, pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl Sąjungos suderinto požiūrio į ypatingos svarbos infrastruktūros objektų atsparumo didinimą valstybės narės raginamos, be kita ko, užtikrinti tinkamą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir krizių koordinavimą. Ypatingos svarbos jūrų infrastruktūros apsaugos, įskaitant povandeninių duomenų kabelių apsaugą, klausimas bus toliau sprendžiamas atliekant būsimą ES jūrų saugumo strategijos ir jos veiksmų plano peržiūrą. Tolesni veiksmai, kuriais siekiama stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų kibernetinį saugumą energetikos sistemoje, nustatyti energetikos sistemos skaitmenizavimo ES veiksmų plane. Kosmoso technologijomis grindžiamos paslaugos tampa vis svarbesnės gynybos srityje, nepriklausomai nuo to, ar jomis naudojamasi siekiant stebėti, didinti informuotumą apie padėtį, tiksliau nustatyti padėtį ar užtikrinti itin saugų ryšį. Todėl jos yra ypatingos svarbos turtas siekiant užtikrinti technologinį suverenumą. Kosmoso technologijomis grindžiamų paslaugų sutrikdymas galėtų turėti didelį poveikį ne tik gynybos sistemoms, bet ir visai visuomenei bei ekonomikai. Jų atsparumas yra labai svarbus bendram kibernetinės gynybos atsparumui, nes jos gali tapti piktavališkų išpuolių taikiniais. Visų pirma, kaip matyti iš išpuolių KA-SAT tinkluose, kosminėse sistemose vis dažniau susiduriama su kibernetinėmis grėsmėmis, kurios gali turėti įtakos kosmoso technologijomis grindžiamų paslaugų prieinamumui ar tęstinumui. Tai kelia pavojų ES strateginiams ir saugumo interesams kosmoso srityje, taip pat kosmoso pajėgumams, kuriais sudaromos sąlygos ir padedama užtikrinti kibernetinę gynybą. Strateginiame kelrodyje paskelbtoje ES kosmoso strategijoje saugumo ir gynybos srityje bus nustatytos priemonės, skirtos kosmoso infrastruktūros ir susijusių paslaugų patikimumui ir kibernetiniam atsparumui didinti, atgrasyti nuo bet kokių piktavališkų veiksmų, susijusių su didesnės rizikos kosminėmis sistemomis ir kosmoso technologijomis grindžiamomis paslaugomis ES, ir į juos reaguoti, konkrečiai sprendžiant kibernetinių grėsmių problemą. Komisija taip pat ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti ES 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinyje rekomenduojamas priemones. Valstybės narės, dar nenustačiusios apribojimų didelės rizikos tiekėjams, turėtų tai padaryti nedelsdamos, atsižvelgdamos į tai, kad ilgainiui tinklų pažeidžiamumas ES gali didėti. Tokia rizika gali būti svarbi karinių išteklių atžvilgiu ir gali turėti įtakos bendrai valstybių narių gynybos aplinkai. Kalbant apie Europos gynybos pramonės ir gynybos mokslinių tyrimų ir plėtros subjektų kibernetinį atsparumą, tokie subjektai patenka į TIS 2 direktyvos taikymo sritį, išskyrus atvejus, kai valstybės narės aiškiai nurodo, kad jos į taikymo sritį nepatenka. Tam reikėtų, kad tokie subjektai turėtų parengtą kibernetinio saugumo rizikos valdymo programą, kurią vykdant būtų užtikrinamas tiekimo grandinės saugumas ir teikiami pranešimai apie incidentus. Privatusis sektorius atlieka svarbų vaidmenį teikiant kibernetinio saugumo paslaugas gynybos ekosistemoje, todėl valstybės narės taip pat turėtų naudotis kibernetinio saugumo sertifikavimo schemomis. ES kibernetinio saugumo sertifikavimo schema, taikoma paslaugas gynybos pramonei teikiančioms bendrovėms, galėtų būti nagrinėjama kaip būdas užtikrinti suderintą pasitikėjimo rinka lygį, remiantis ENISA patirtimi.

2.2. Užtikrinti ES kibernetinės gynybos sąveikumą ir standartų nuoseklumą Sąveikumas ir bendrumas yra svarbūs reikalavimai, kuriuos reikia apsvarstyti jau kibernetinės gynybos pajėgumų projektavimo etape, taip pat atsižvelgiant į vykdant misijas ir operacijas įgytą patirtį, nustatytą vadovaujant ES kariniam štabui, naudojantis EGA pagalba. Siekiant užtikrinti sąveikumą, principai, procesai ir standartai, dėl kurių susitarta nustatant Jungtinio misijų tinklo sistemą, turėtų būti pagrindiniai elementai, taikomi plėtojant nacionalinius kibernetinės gynybos pajėgumus. Bendradarbiavimo pastangas galima palengvinti suderinus naujos kartos kibernetinės gynybos pajėgumams taikomus reikalavimus, o tai gali lemti bendras plėtros ir viešųjų pirkimų iniciatyvas bei integruotą paramą gyvavimo ciklo metu. Dėl šios priežasties EGA ir ES karinis štabas parengs rekomendacijas dėl ES kibernetinės gynybos sąveikumo reikalavimų rinkinio. Į šiuos reikalavimus turi būti atsižvelgiama visais planavimo laikotarpiais, siekiant užtikrinti visus standartizacijos aspektus, kurie yra strateginės įgalinančios priemonės sąveikumo srityje. Kitos strateginės įgalinančios priemonės yra testavimas, vertinimas ir sertifikavimas. Pagal siūlomą Kibernetinio atsparumo aktą bus parengti darnieji kibernetinio saugumo standartai, taikomi aparatinės ir programinės įrangos produktams ir komponentams. Tokie standartai bus taikomi visiems civiliniams ir dvejopo naudojimo produktams, turintiems skaitmeninių elementų, kurie sudaro didelę gynybos sektoriuje naudojamų produktų dalį. Komisija skatins, kai įmanoma, užtikrinti suderinamumą su skaitmeninių produktų kibernetinio saugumo standartais, susijusiais su gynyba. Kaip nustatyta Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų plane (toliau – Sinergijos veiksmų planas), Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, pateiks planą, kaip skatinti naudoti esamus mišrius civilinius ir gynybos standartus ir kurti naujus standartus. Reikėtų toliau plėtoti visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Europos standartizacijos organizacijas, Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO) ir kitus partnerius, bendradarbiavimą, kuo geriau naudojantis Europos gynybos standartizacijos komiteto veikla. Be to, karinėms standartizacijos institucijoms rengiant naujus su kibernetiniu saugumu susijusius standartus gynybos reikmėms skirtiems produktams, turintiems skaitmeninių elementų, jos pirmiausia turėtų remtis darniaisiais standartais, parengtais pagal Kibernetinio atsparumo aktą. Kibernetinės gynybos veiksmai: ·remti valstybes nares joms rengiant TIS 2 pagrįstas teisiškai neprivalomas rekomendacijas gynybos bendruomenei, siekiant prisidėti prie didesnės bendros kibernetinės gynybos brandos nacionaliniu lygmeniu; ·parengti rekomendacijas dėl ES kibernetinės gynybos sąveikumo reikalavimų; ·stiprinti bendradarbiavimą su visais atitinkamais subjektais su gynyba susijusių standartų klausimais Europos gynybos standartizacijos komitete. Civilinės paramos veiksmai: ·parengti pavojaus, kylančio ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, kurie yra svarbūs karinių pajėgų ryšiams ir judumui, scenarijus, kad parengties veiksmai būtų tiksliniai, be kita ko, dėl atliekamo skverbimosi testavimo; ·skatinti civilinių ir karinių standartizacijos institucijų bendradarbiavimą rengiant dvejopo naudojimo produktų darniuosius standartus. 3. Investuoti į kibernetinės gynybos pajėgumus Pastaraisiais metais ES padidėjo investicijos į kibernetinę gynybą, nes valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai vis dažniau vykdo kibernetinę kenkimo veiklą. ES labai svarbu stiprinti savo kibernetinės gynybos pajėgumus. Dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą didesnių investicijų poreikis dar didesnis, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės turėtų pažangiausius kibernetinės gynybos pajėgumus – tiek stacionarius, tiek dislokuojamus. Technologijų tobulinimas yra labai svarbus siekiant išlaikyti pranašumą konkurentų ir priešininkų, kurie taip pat daug investuoja į naujas technologijas, atžvilgiu. Todėl ES ir valstybės narės taip pat turi stiprinti savo bendradarbiavimą ir sąveikumą kibernetinės gynybos srityje, bendrai plėtodamos pajėgumus ir didindamos investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Be to, reikia šalinti dėl strateginės priklausomybės ir EGTPB susiskaidymo atsirandantį pažeidžiamumą. Siekiant įveikti Europos strateginę priklausomybę kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos srityse visų pirma labai svarbūs įgūdžiai ir kompetencijos. Kad Europos gynybos pramonė galėtų pasiūlyti pasaulinio masto aukštųjų technologijų sprendimus , ji turi išlaikyti pagrindinius įgūdžius ir įgyti naujų įgūdžių. Įgūdžių trūkumas daro neigiamą poveikį gynybos sektoriui, nes užkertamas kelias plėtoti pajėgumus visose srityse. Visi veiksmai visiškai atitiks Sąveikos veiksmų plane, Ypatingos svarbos saugumo ir gynybos technologijų veiksmų gairėse (toliau – Veiksmų gairės) ir Spragų analizėje paskelbtus metodus. 3.1. Plėtoti visus įmanomus pažangiausius kibernetinės gynybos pajėgumus Valstybės narės turi atsakomybę ir kompetenciją naudotis kibernetinės gynybos pajėgumais, o ES atlieka svarbų vaidmenį remdama tolesnį konkrečių karinių pajėgumų plėtojimą, grindžiamą doktrinos, organizacijos, mokymų, specifikacijų, personalo, lyderystės, infrastruktūros ir sąveikos (angl. Doctrine, Organisation, Training, Materiel, Personnel, Leadership, Facilities and Interoperability, DOTMLPF-I) sistema, kad kibernetinėje erdvėje būtų sukurta veiksmų laisvė. Reikia dar labiau suvienodinti požiūrį į kibernetinę gynybą visose pajėgumų srityse ir pritaikyti jį prie kintančios geopolitinės aplinkos. Todėl būtina nustatyti trūkstamus esamų pajėgumų elementus ir koordinuotai bei išmatuojamai remti naujų pajėgumų plėtojimą. Tačiau valstybių narių dalyvavimas bendradarbiavimu grindžiamuose kibernetinės gynybos plėtojimo projektuose vis dar nepakankamas ir turėtų būti padidintas siekiant kuo didesnio poveikio ES lygmeniu. Visos valstybės narės turi didinti savo investicijas į visų įmanomų kibernetinės gynybos pajėgumų plėtojimą ir juos plėtoti turi bendradarbiaudamos. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę parengti savanoriškų įsipareigojimų rinkinį nacionaliniams kibernetinės gynybos pajėgumams plėtoti, taip pat tarptautiniams pajėgumams, kurie apimtų ne tik esamus PESCO kibernetinės gynybos projektus, plėtoti. Suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD) procesas galėtų būti naudojamas pradėti dialogui su valstybėmis narėmis dėl kibernetinės gynybos reikalavimų ir nacionalinių kibernetinės gynybos pajėgumų plėtojimo tikslų ir įsipareigojimų įgyvendinimui įvertinti. Komisija, naudodamasi Europos gynybos fondu (EGF), remia ir bendrai finansuoja visų įmanomų kibernetinės gynybos pajėgumų plėtojimą ir mokslinius tyrimus, be kita ko, aktyvios gynybos pajėgumų srityje. Komisija jau padidino iš EGF teikiamas investicijas į kibernetinę gynybą, todėl turėtų būti kuriamos bendros ir (arba) sąveikios Europos priemonės, taikytinos kibernetinės erdvės operacijose ir valdant incidentus, vykdomos gynybinės operacijos informaciniame kare ir taikomos prevencinės priemonės, taip pat didinamas RIS sistemų atsparumas. Investicijos skirtos tokioms sritims kaip informuotumas apie kibernetinę padėtį, saugumo spragų paieška tikruoju laiku ir atsaką užtikrinantys operacijų pajėgumai, kibernetinių operacijų pajėgumai ir kibernetiniai mokymai bei pratybos . Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų vykdyti bendras kibernetines operacijas, ateinančiais metais iš EGF bus teikiama parama reagavimo operacijų ir kibernetinių operacijų pajėgumams. Galiausiai valstybės narės raginamos aktyviai dalyvauti įvairiose bendradarbiavimo sistemose ir naudotis visomis ES lygmeniu sukurtomis priemonėmis, įskaitant EGA kibernetinės gynybos projektų grupę. Vykdoma 2018 m. ES pajėgumų plėtojimo prioritetų peržiūra – savalaikė galimybė atnaujinti bendradarbiavimo ir bendradarbiavimu grindžiamo vystymosi prioritetus, todėl sudaromos sąlygos atitinkamai padidinti bendradarbiavimo pajėgumų plėtojimą. Atliekant konkrečiai su kibernetine gynyba susijusio prioriteto peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į 2022 m. CARD rezultatus, taip pat į 2022 m. gegužės mėn. valstybėms narėms pateiktos Spragų analizės išvadas. Atliekant CARD bus pasiūlyta nuolatinė šio atnaujinto prioriteto įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu pažangos vertinimo sistema ir bus išnagrinėtos naujos galimybės bendradarbiauti su valstybėmis narėmis plėtojant kibernetinės gynybos pajėgumus. Atnaujinti ES pajėgumų plėtojimo prioritetai bus PESCO projektų pagrindas kibernetinės gynybos srityje.

Šiuo atžvilgiu, remdamasis ES karinio komiteto užduotimis, ES karinis štabas, glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, parengs kibernetinės srities operacijų įgyvendinimo planą, kad apžvelgtų dabartinę kibernetinės gynybos pajėgumų įgyvendinimo padėtį ir teiktų paramą valstybėms narėms, kad jų pastangos ir veikla būtų dar labiau suderintos. Šios pastangos grindžiamos ES kibernetinės gynybos koncepcija, taikytina ES vadovaujamose karinėse operacijose ir misijose, atitinkančia Pajėgumų plėtojimo plano (PPP) prioritetus. Pastangų mokslinių tyrimų, susijusių su pagrindinėmis kibernetinės gynybos technologijomis, srityje didinimas Norint galėti nuolat naudotis pažangiausiais kibernetinės gynybos pajėgumais, reikia neatsilikti nuo technologinių naujovių ir jų taikymo su gynyba susijusiose sistemose, visų pirma besiformuojančių ir perversminių technologijų (pvz., dirbtinio intelekto, šifravimo ir kvantinės kompiuterijos). Visų pirma ES turi investuoti į postkvantinę kriptografiją, kad užtikrintų tolesnį savo gynybos sistemų saugumą. Atsižvelgiant į sparčiai tobulėjančias technologijas, bendradarbiavimu grindžiamos pastangos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje turi būti pritaikytos taip, kad būtų pasiektas pakankamai pažangus technologinės parengties lygis, ir jų rezultatus būtų galima greitai integruoti į esamus ir būsimus pajėgumus. Komisija iš EGF finansuoja gynybos srities technologines inovacijas ir remia besiformuojančių ir perversminių, taip pat pažangiųjų technologijų, įskaitant kibernetinę gynybą, plėtrą. Iki 8 proc. EGF biudžeto skiriama sritims, susijusioms su perversminėmis gynybos technologijomis, įskaitant kai kurias su kibernetine gynyba susijusias sritis. Ateinančiais metais finansuojant iš EGF ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų veiksmams ir projektams, susijusiems su naujomis technologijomis, sukurtomis kovoti su naujomis ir kintančiomis grėsmėmis, taip pat didinančioms atsparumą, kibernetinį saugumą, ir jų integravimu į gynybos pajėgumus. Remdamasi besiformuojančių ir perversminių technologijų veiksmų planu EGA kasmet informuos valstybes nares naujų technologijų, įskaitant kibernetinei gynybai taikomas technologijas, aplinkos klausimais. Be to, EGA parengs Europos besiformuojančių ir perversminių technologijų strateginio vertinimo dokumentą, kad padėtų valstybėms narėms nustatyti ilgalaikes strategines kryptis, taip pat sinergijos ir bendradarbiavimo galimybes. Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras (ECCC) priims strateginę investicijų į pagrindines kibernetinio saugumo sritis darbotvarkę, kuria bus vadovaujamasi rengiant būsimas Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ darbo programas, susijusias su kibernetiniu saugumu, atitinkamai remiant mokslinius tyrimus, inovacijas ir pritaikymą rinkoje. Siekiant skatinti sinergiją, ECCC ir EGA taip pat parengs darbo tvarką, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos atitinkamiems darbuotojams keistis informacija apie prioritetus atitinkamai civilinio naudojimo, dvejopo naudojimo ir gynybos technologijų srityse. Veiksmai, susiję su kibernetinės gynybos technologijų poreikiais Reikia imtis tolesnių veiksmų ir juos koordinuoti siekiant užtikrinti sparčią kibernetinės srities technologinę raidą gynybos sektoriuje. Tai apima didesnes pastangas siekiant nustatyti kibernetinei gynybai ir kibernetiniam saugumui užtikrinti skirtas ypatingos svarbos technologijas, kurioms turėtų būti teikiama pirmenybė siekiant sumažinti ES technologinę priklausomybę ir įvertinti, ar dabartinėmis prioritetų nustatymo ir finansavimo priemonėmis pakankamai atsižvelgiama į šią priklausomybę. Šiuo tikslu Komisija kartu su EGA ir valstybėmis narėmis 2023 m. pasiūlys technologijų veiksmų planą ypatingos svarbos kibernetinių technologijų srityje, grindžiamą atitinkamomis konsultacijomis, be kita ko, prireikus su pramonės atstovais. Technologijų veiksmų plane bus nustatytos ES technologiniam suverenumui svarbios kibernetinės technologijos, apimančios tiek kibernetinę gynybą, tiek kibernetinį saugumą, nustatytos technologinės naujovės ir strateginės priklausomybės bei veiksmai jai mažinti. Kibernetinių technologijų veiksmų planu bus remiamasi nustatant strateginius ES finansavimo priemonių prioritetus ir bus siūloma visapusiškai naudotis civilinių ir gynybos mokslinių tyrimų ir plėtros bei pajėgumų plėtojimo programomis ir finansavimo priemonėmis, laikantis jų atitinkamų valdymo taisyklių. Jame taip pat bus pateikti pasiūlymai dėl papildomų būdų skatinti mokslinius tyrimus dvejopo naudojimo srityje, taip pat technologijų plėtrą ir inovacijas kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos srityje ES ir valstybių narių lygmeniu. Atsižvelgdama į tai, 2023 m. Komisija, bendradarbiaudama su ECCC ir EGA, įvertins jau nustatytas ypatingos svarbos technologijas kibernetinės gynybos srityje ir, galbūt padedant Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centrui, dar tiksliau nustatys ir apibrėš esamas priklausomybes . Tai įgyvendinant bus atsižvelgiama į darbą, atliktą pagal EGA metinės stebėsenos dokumentą ir Europos besiformuojančių ir perversminių technologijų strateginio vertinimo dokumentą. Be to, ECCC galėtų vykdyti specialų politikos rėmimo projektą, kuriuo galėtų būti remiamasi rengiant veiksmų gaires technologijų srityje ir kuris suburtų atitinkamus civilinių ir karinių sričių suinteresuotuosius subjektus ir sudarytų sąlygas jų bendradarbiavimui. Vykdant Sinergijos veiksmų plane, Veiksmų gairėse ir Spragų analizėje nustatytą veiklą jau įgyvendinami keli veiksmai, kuriais siekiama stiprinti sinergiją, kad būtų geriau išnaudojamas visas dvejopo naudojimo technologijų potencialas, be kita ko, kibernetinėje srityje. Be to, valstybės narės raginamos visapusiškai naudotis esamomis iniciatyvomis, kuriomis remiami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, visų pirma gynybos srityje EGA gynybos pajėgumų technologijų grupėmis ir susijusiais OSRA pagrindiniais technologijų elementais, EGA ad hoc sistema, EGF ir PESCO. Kalbant apie civilines ir dvejopo naudojimo technologijas, ECCC ir tinklas gali valdyti projektus, turinčius tiek gynybos, tiek civilinį aspektą, kaip nustatyta jų teisiniame pagrinde. Kaip paskelbta Sinergijos veiksmų plane ir Veiksmų gairėse, Komisija taip pat sieks stiprinti ECCC ir EGF veiklos kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos srityje sinergiją, laikydamasi EGF valdymo taisyklių. 3.2. Lanksti, konkurencinga ir novatoriška Europos gynybos pramonė ES reikia stiprios, lanksčios, konkurencingos ir novatoriškos Europos gynybos pramonės, gebančios užtikrinti visus įmanomus pažangiuosius gynybos pajėgumus, įskaitant kibernetinės gynybos pajėgumus. Tačiau kibernetinės gynybos srityje ES gynybos pramonė siekdama pateikti pažangiausius sprendimus šiuo metu iš esmės remiasi civiliniais sprendimais ir išorės rinkomis. Nors technologijos civilinėje srityje greitai tobulėja, o civilinės informacijos ir kibernetinio saugumo produktų rinka sparčiai auga, esama konkrečių karinių reikalavimų, kurių įprasti civiliniai produktai neatitinka. Šiuo metu kibernetinės gynybos srityje naudojamos svarbios aparatinės ir programinės įrangos dalys gaminamos ne ES, o tai gali sukurti pramoninę ir technologinę priklausomybę. ES dalyvavimas pasaulinėje kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos pramonėje taip pat nėra pakankamas. Dėl labai susiskaidžiusios EGTPB labai sumažėja jos gebėjimas didinti konkurencingumą , o dauguma ES kibernetinio saugumo įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Technologiškai suverenių pramonės pajėgumų turėjimas yra ES gebėjimo veikti pagrindas. ES remia stiprios EGPTB kūrimą įgyvendindama įvairias programas ir iniciatyvas. Iš EGF finansuojamos gynybos srities technologinės inovacijos ir remiamas technologijų, kurių pagrindu galiausiai sukuriami bendri pažangieji kariniai pajėgumai ir kuriais prisidedama prie ES gynybos pramonės konkurencingumo, kūrimas, o pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą remiami kibernetinio saugumo moksliniai tyrimai ir dvejopo naudojimo technologijų, įskaitant kvantinę technologiją, šifravimą, saugią debesiją ir dirbtinį intelektą, kūrimas. Reikėtų imtis tolesnių veiksmų, susijusių su ypatingos svarbos technologijomis kibernetinės gynybos srityje ir pramonės poreikių atžvilgiu, kaip nustatyta technologijų veiksmų plane ypatingos svarbos kibernetinių technologijų srityje. Būtina nustatyti tinkamus paramos srautus siekiant, pavyzdžiui, skatinti bendras viešųjų pirkimų pastangas, kaip antai įgyvendinant būsimą Europos investicijų gynybos srityje programą, arba palengvinti prieigą prie kapitalo ir paskolų teikiant finansavimą iš Europos investicijų fondo ir Europos investicijų banko. Siekiant stiprios EGPTB reikia užtikrinti civilinių ir gynybos bendrovių sinergijos naudojimą ir skatinimą. Pagal ES gynybos inovacijų sistemą (EUDIS) siūlomi inovacijų veiksmai, įskaitant MVĮ informavimą ir technologijų žvalgymą, galėtų turėti teigiamą poveikį ES gynybos pramonei ir EGPTB. Komisija taip pat pradės pramonės dialogą, kurio tikslas – plėtoti ES kibernetinės gynybos pramonę, prireikus įtraukiant EGA. Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis siūlo kelias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas pramonės pasirengimas pasiekti rezultatų trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais. Tai reiškia, kad artimiausiu metu reikės išsamiai apžvelgti ES gynybos pramonės gamybos pajėgumus, kad būtų tiksliai nustatytos spragos ir sritys, kuriose reikia pažangos. Ypatingos svarbos kibernetinės srities elementų priklausomybės nuo išorės subjektų, kuri gali būti nustatyta technologijų srities veiksmų gairėse, mažinimas taip pat galėtų būti įgyvendinamas naudojantis naujuoju Europos suverenumo fondu, apie kurį 2022 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbė Pirmininkė U. von der Leyen. Siekiant sumažinti riziką, kad bus įsigytos Europos technologijos arba sprendimai, keliantys su gynyba ir saugumu susijusių pavojų, ir toliau bus naudojama ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo sistema. Valstybės narės, kurios dar nėra sukūrusios nacionalinių tikrinimo mechanizmų, turėtų nedelsdamos tai padaryti.

3.3. Darbo jėga ES kibernetinės gynybos srityje Europa susiduria su tikru ir nerimą keliančiu kibernetinių įgūdžių trūkumu, o Europos kibernetinio saugumo organizacija apskaičiavo, kad jau 2022 m. iš viso reikia turėti 500 000 specialistų. Dėl šio įgūdžių trūkumo ES pajėgumas kurti naujas technologijas ir ginti mūsų ypatingos svarbos infrastruktūrą yra ribotas. Kalbant apie vyriausybės subjektus, pavyzdžiui, gynybos ministerijas ir karines pajėgas, nuožmi konkurencija dėl įgūdžių ir patrauklūs privačiajame sektoriuje siūlomi atlyginimai dar labiau apsunkina kibernetinės srities talentų pritraukimą ir išlaikymą. 2023 m., Europos įgūdžių metais, Komisija pradės įgyvendinti Kibernetinio saugumo įgūdžių akademijos iniciatyvą. Tai bus daugialypė iniciatyva, kurios tikslas – padidinti mokymus kibernetinio saugumo srityje baigusių specialistų skaičių. Ją sudarys daug įvairių su kibernetiniais įgūdžiais susijusių iniciatyvų ir bus užtikrinamas jų koordinavimas, integracija ir bendra komunikacija. Darbuotojai kibernetinės gynybos srityje taip pat galės naudotis Kibernetinio saugumo įgūdžių akademija, kurios veikla organizuojama remiantis keliais veiklos ramsčiais, pavyzdžiui, finansavimu, bendruomenės parama, mokymu ir sertifikavimu, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu ir žinių kūrimu. Europos saugumo ir gynybos koledžas (ESGK) išnagrinės galimybes palengvinti keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais ir tolesnę karinių ir civilinių sričių sinergiją mokymo ir konkrečiai kibernetinės erdvės karinių įgūdžių ugdymo srityje. Remdamiesi ES mokymo reikalavimų analize ir mokymo poreikiais, ESGK, EGA ir valstybės narės toliau plėtos ir organizuos ES institucijoms, BSGP operacijoms ir misijoms, taip pat valstybių narių pareigūnams skirtą kibernetinės gynybos mokymų veiklą ir pratybas. Taip pat bus svarstoma galimybė toliau plėtoti ESGK Švietimo, mokymo, vertinimo ir pratybų kibernetinėje srityje (ŠMVP) platformą, kad būtų sukurta daugiau mokymo pajėgumų. Ji taip pat turėtų apimti konkrečiai veiklos sričiai ir daugiasritėms operacijoms skirtus mokymo kursus. Visų pirma reikėtų siekti sinergijos su PESCO projektu „ES kibernetinis mokslinės kompetencijos ir inovacijų centras“ (ES CAIH). Valstybės narės raginamos kartu su aukštojo mokslo ir akademinėmis institucijomis (civilinėmis ir karinėmis) parengti specialias švietimo programas kibernetinės gynybos srityje, kad būtų kuriamos ir rengiamos bendros kibernetinės gynybos mokymo programos, dalijamasi geriausia patirtimi, kuriama partnerystė ir bendri projektai ir sudaromos palankesnės sąlygos mokančiųjų ir besimokančiųjų mainams. Siekiant užtikrinti sąveikumą ir bendrą kultūrą visoje ES, ESGK skatins valstybių narių mainus ŠMVP srityse. Valstybės narės turėtų stiprinti platesnį mokymo ir švietimo srities subjektų bendradarbiavimą, kurį įgyvendinant techninėse, operatyvinėse, strateginėse ir teisinėse srityse būtų derinami civiliniai ir kariniai aspektai ir būtų kuriamas pagrindas bendroms ir standartizuotoms įvairių lygmenų mokymo programoms, skirtoms civilinėms, teisėsaugos, diplomatinėms ir kibernetinės gynybos bendruomenėms. Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su Europos privačiojo sektoriaus mokymo paslaugų teikėjais ir akademinėmis institucijomis, kad būtų didinamas karinių BSGP misijų ir operacijų personalo kompetencijos ir įgūdžių lygis. Be to, turėtų būti skatinamas valstybių narių, EUIBA, tarptautinių partnerių ir kitų subjektų, įskaitant privatųjį sektorių ir akademinę bendruomenę, bendradarbiavimas kibernetinės gynybos mokymo standartų ir sertifikavimo srityje. ESGK, remdamasis esamomis civilinėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, ENISA parengta Europos kibernetinio saugumo įgūdžių sistema, parengs kibernetinės gynybos įgūdžių sertifikavimo sistemą. Komisija taip pat apsvarstys rinkoje ir akademinėje bendruomenėje naudojamus kibernetinių įgūdžių sertifikavimo metodus, kartu siekdama per Kibernetinio saugumo įgūdžių akademiją skatinti šių metodų sinergiją ir užpildyti spragas, visų pirma skiriant tikslinį ES finansavimą. Kibernetinės gynybos veiksmai: ·parengti besiformuojančių ir perversminių technologijų strateginį vertinimą, kad būtų galima priimti ilgalaikius strateginių investicijų sprendimus; ·parengti ES technologijų veiksmų planą ypatingos svarbos kibernetinių technologijų srityje, apimantį ypatingos svarbos technologijas kibernetinės gynybos ir kibernetinio saugumo srityse, kad būtų įvertintas jų priklausomybės nuo išorės subjektų lygis; ·pasiūlyti būdus, kaip sumažinti priklausomybę nuo išorės subjektų naudojant visas ES priemones, įskaitant SEP, programą „Europos horizontas“ ir EGF, ir numatyti technologinę plėtrą, kad būtų padidintas technologinis suverenumas ir užtikrintas gebėjimas veikti; ·remti kibernetinės gynybos įgūdžių sertifikavimo sistemos kūrimą; ·plėtoti ES kibernetinės gynybos pratybas ir išnagrinėti galimybes toliau plėtoti ESGK ŠMVP kibernetinėje srityje platformą, kad būtų sukurta daugiau mokymo pajėgumų. Civilinės paramos veiksmai: ·įsteigti ES kibernetinio saugumo įgūdžių akademiją, kurioje būtų atsižvelgiama į įvairių profesinių profilių ir veiklos sektorių, be kita ko, gynybos srities darbuotojų, konkrečių įgūdžių poreikį; ·analizuoti kibernetinių įgūdžių sertifikavimo metodus, kartu siekiant skatinti sinergiją ir užpildyti spragas, be kita ko, naudojant ES finansavimą. 4. Partneris bendriems uždaviniams spręsti Partneriams bus naudinga, jei ES kibernetinėje erdvėje bus pajėgesnė ir atsparesnė. Jiems taip pat bus naudinga taikant atitinkamas ES priemones ES teikiama pagalba kibernetinės gynybos srityje ir vykdoma pajėgumų stiprinimo veikla. ES sieks kurti abipusiškai naudingas, poreikiais grindžiamas partnerystes kibernetinės gynybos srityje. Partnerystės kibernetinės gynybos srityje taip pat bus kuriamos šalims partnerėms dalyvaujant karinėse BSGP misijose ir operacijose. Prireikus šis darbas bus grindžiamas esamais dialogais kibernetinio saugumo srityje, taip pat dialogais saugumo ir gynybos klausimais. Vyriausiasis įgaliotinis taip pat išnagrinės neoficialaus ES kibernetinio saugumo diplomatijos tinklo ir ES delegacijų gynybos srities atašė tinklo sinergiją.

4.1. Bendradarbiavimas su NATO Kaip pabrėžiama Strateginiame kelrodyje ir NATO 2022 m. strateginėje koncepcijoje, ES strateginė partnerystė su NATO tebėra labai svarbi užtikrinant saugumą euroatlantinėje erdvėje. ES tebėra visapusiškai įsipareigojusi stiprinti šią svarbią partnerystę, be kita ko, kibernetinės gynybos srityje, ir reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant rasti bendrus sprendimus susiduriant su bendromis grėsmėmis ir problemomis. Remiantis Varšuvos ir Briuselio bendromis deklaracijomis dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, taip pat skaidrumo, abipusiškumo ir įtraukumo, atvirumo ir abiejų organizacijų sprendimų priėmimo autonomiškumo principais, kibernetinis saugumas ir kibernetinė gynyba yra viena iš pagrindinių ES prioritetinių bendradarbiavimo sričių. Remdamasi abipusiškumo principu, ES toliau keisis informacija su NATO karinės konceptualios sistemos klausimais, susijusiais su kibernetinės gynybos aspektų integravimu planuojant ir vykdant karines BSGP misijas ir operacijas. ES sieks kuo didesnio suderinamumo su NATO koncepcijomis ir doktrina kibernetinės gynybos srityje. Atsižvelgdama į didelę kibernetinės gynybos pajėgumų paklausą, ES skatins sinergiją ir papildomumą su NATO visais organizaciniais lygmenimis ir už nacionalinių valstybių ribų. ES bendradarbiaus su NATO, kad sustiprintų kibernetinės gynybos pajėgumų techninį ir procedūrinį sąveikumą, įskaitant pajėgumų plėtojimą pagal Jungtinio misijų tinklo iniciatyvą. Taip bus sudarytos sąlygos plėtoti ir naudoti kibernetinės gynybos pajėgumus galimai užtikrinant jų papildomumą vienas kitu. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas standartų sąveikumui, kuris padeda užtikrinti karinių ryšių ir informacinių sistemų kibernetinį atsparumą ir sąveikumo, prireikus įtraukiant pramonę. Siekdama užtikrinti mokymų atitinkamiems darbuotojams kibernetinės gynybos srityje nuoseklumą, jei reikės, ES taip pat stiprins bendradarbiavimą su NATO, kad suderintų mokymo poreikius ir reikalavimų analizę, rengtų bendras mokymo programas, kursus ir pratybas. Vadovaudamasis abipusiškumo ir nediskriminavimo principais, ESGK suteiks galimybę NATO darbuotojams naudotis jo kibernetinės gynybos mokymo kursais ir sukurs platformą bendriems kursams reklamuoti. ES taip pat propaguos NATO darbuotojų dalyvavimą kibernetinėse pratybose ir krizių valdymo pratybose, turinčiose kibernetinių elementų. ES ir NATO taip pat bendradarbiaus siekdamos toliau gerinti abipusį informuotumą apie padėtį ir nagrinės koordinavimo būdus, be kita ko, stiprindamos NATO reagavimo į kompiuterinius incidentus tarnybos (NCIRC) ir Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos (CERT-EU) bendradarbiavimą. Siekdama skatinti bendradarbiavimą krizių valdymo ir reagavimo kibernetinių aspektų ir padarinių klausimais, ES prisidės prie darbuotojų mainų vykdant karines, civilines ir bendras iniciatyvas ir, jei reikės, prie galimos atitinkamų krizių valdymo sistemų ir iniciatyvų sinergijos plėtojimo, be kita ko, susijusių su didelio masto incidentais. Siekdama užtikrinti abipusį papildomumą ir išvengti nereikalingo pastangų dubliavimo, ES sieks glaudžiau bendradarbiauti su NATO kibernetinės gynybos pajėgumų stiprinimo pastangų šalyse partnerėse klausimu ir keistis su ja informacija šioje srityje. 4.2. Bendradarbiavimas su bendraminčiais partneriais Vyriausiasis įgaliotinis sistemingiau įtrauks kibernetinės gynybos klausimus į esamus ir būsimus dialogus su partneriais kibernetinio saugumo srityje, taip pat saugumo ir gynybos srityje. Kibernetinės gynybos aspektai bus plėtojami dvišaliuose dialoguose, todėl atsiras vis daugiau galimybių kibernetinės gynybos klausimus įtraukti į įvairių formų bendradarbiavimą su ES partneriais. Įgyvendinant ES strateginę partnerystę su Jungtinėmis Valstijomis bus toliau stiprinamas bendradarbiavimas saugumo ir gynybos srityje abipusiškai naudingu būdu, be kita ko, sistemingai keičiantis informuotumo apie padėtį informacija. Reguliarūs ES ir JAV dialogai kibernetiniais klausimais ir ES ir JAV dialogai saugumo ir gynybos klausimais yra patvirtinimas, kad ši transatlantinė partnerystė yra tvirta. Prireikus vyriausiasis įgaliotinis į šiuos dialogus įtrauks atitinkamus kibernetinės gynybos aspektus. Kartu su tarptautiniais partneriais ES toliau rems Ukrainą, be kita ko, vykdydama dialogą kibernetinio saugumo klausimais. Atsižvelgiant į Ukrainos patirtį kuriant kibernetinį atsparumą ir kibernetinės gynybos pajėgumus, keitimasis geriausia patirtimi kibernetinės gynybos srityje, įskaitant keitimąsi informacija apie grėsmių padėtį ir informuotumo apie padėtį informaciją, taip pat atitinkami politikos pokyčiai yra abipusiškai naudingi ir bus toliau ir didesniu mastu vykdomi. Bendraminčiai partneriai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad kibernetinė erdvė veiktų pasauliniu mastu, būtų atvira, stabili ir saugi, ir gali papildyti ES gebėjimą užkirsti kelią piktavališkam elgesiui kibernetinėje erdvėje, nuo jo atbaidyti, atgrasyti ir į jį reaguoti. ES ir toliau yra pasirengusi bendradarbiauti su visais bendraminčiais partneriais imantis plataus masto ir užmojo bei abipusiškai naudingų veiksmų saugumo ir gynybos srityje, be kita ko, kibernetinės gynybos srityje. 4.3. Kibernetinės gynybos pajėgumų stiprinimo parama šalims partnerėms Dėl pasaulinių ir regioninių sunkumų padidėjo ES ir jos partnerių tarpusavio priklausomybė ir išryškėjo poreikis megzti glaudesnes partnerystes saugumo ir gynybos srityje. Tai ypač svarbu ES šalims kandidatėms. Pastarojo meto didelio masto kibernetiniai išpuoliai rodo, kad reikia stiprinti ES bendradarbiavimą ir partnerystę kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos srityse, remiantis esamomis programomis. Atsižvelgiant į tai, kad kibernetinės grėsmės yra tarpvalstybinio pobūdžio, padidinus šalių partnerių, ypač tų, kurių kibernetinės brandos lygis yra žemas, kibernetinį atsparumą bus padedama kurti saugesnę ir patikimesnę kibernetinę erdvę. Taigi ES turėtų geresnes galimybes užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams, juos nustatyti, nuo jų apsiginti ir atgrasyti. ES stiprins bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis saugumo ir gynybos srityse, kad padidintų jų kibernetinį atsparumą, be kita ko, palaikydama esamus dialogus. Prireikus ir abiem pusėms naudingais atvejais ES bendradarbiaus su partneriais, visų pirma su tomis ES šalimis kandidatėmis, kurios laikosi ES bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos, jiems stiprinant savo kibernetinės gynybos pajėgumus. Tai galėtų būti parama politikos ir teisės aktų sistemoms, partnerių ginkluotųjų ir saugumo pajėgų mokymai, konsultavimas, mentorystė ir aprūpinimas įranga. Valstybės narės galėtų nuspręsti teikti partneriams pagalbą operatyvinės kibernetinės gynybos srityje. Be to, ES padės partneriams stiprinti jų pajėgumą prisidėti prie karinių BSGP misijų ir operacijų, nes tai vertingas indėlis į bendras pastangas skatinti taiką ir saugumą. Įgyvendinant Europos taikos priemonę (ETP) bus toliau remiamos ES pastangos padėti kurti gynybos pajėgumus, įskaitant kibernetinės gynybos pajėgumus, šalyse partnerėse, visų pirma ES kaimyninėse šalyse, papildant BSGP krizių valdymo pastangas. Į tai atsižvelgdama prireikus ES taip pat užtikrins geresnį kibernetinės gynybos pagalbos susiejimą su civilinių kibernetinio saugumo pajėgumų stiprinimu, visų pirma pasitelkdama ES kibernetinių pajėgumų stiprinimo valdybą. Kad kibernetinės gynybos ir kibernetinio saugumo pajėgumų stiprinimo veiksmai būtų sėkmingi, reikės veiksmingai koordinuoti atitinkamas ES programas ir priemones, įskaitant EGF, ir valstybių narių veiklą. Teikdama paramą šalims partnerėms joms stiprinant kibernetinės gynybos pajėgumus, ES glaudžiai bendradarbiaus su kitais paramos teikėjais siekdama sukurti informuotumo apie padėtį ir koordinavimo platformas, kad būtų galima teikti kuo geresnę, prie poreikių pritaikytą paramą ir užtikrinti pastangų nuoseklumą ir nesidubliavimą. Kibernetinės gynybos veiksmai: ·stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą kibernetinės gynybos mokymų, švietimo, informuotumo apie padėtį ir pratybų srityse; ·įtraukti kibernetinės gynybos temas į ES vadovaujamus kibernetinius dialogus, taip pat į dialogus su šalimis partnerėmis saugumo ir gynybos klausimais; ·bendradarbiauti su bendramintėmis šalimis, be kita ko, kibernetinės gynybos pajėgumų plėtojimo ir kibernetinio atsparumo srityse; ·didinti partneriams teikiamą paramą kibernetinės gynybos pajėgumų plėtojimo srityje, be kita ko, įgyvendinant Europos taikos priemonę (ETP), visų pirma ES kaimyninėse šalyse ir remiant ES šalis kandidates.