LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2014 08 08  
COM(2014) 508 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl Europos sistemin ės rizikos valdybos (ESRV) misijos ir strukt ūros 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl Europos sistemin ės rizikos valdybos (ESRV) misijos ir strukt ūros 
1. ĮVADAS  
2008 m. pasaulin ė finansų krizė atskleid ė Europos S ąjungos reguliavimo ir 
priežiūros sistemos spragas. Prieži ūra valstyb ėse narėse buvo nevientisa, per menkas 
dėmesys skirtas finans ų sistemos tarpusavio ryšiams, prieži ūros institucijos 
nepakankamai keit ėsi informacija ir derino veiksmus, neakcentavo 
makroprudencin ės priežiūros. Remiantis 2009 m. J. de Larosière'o ataskaitos1 
rekomendacijomis, 2010 m. buvo įsteigta nauja už ES masto makroprudencin ę 
priežiūrą atsakinga institucija – Europos sistemin ės rizikos valdyba (ESRV), tapusi 
naujos Europos finans ų priežiūros institucij ų sistemos (EFPIS), kuri ą dar sudaro trys 
Europos atskir ų sektorių mikroprudencin ės institucijos, t. y. Europos prieži ūros 
institucijos (EPI)2, dalimi. 
Atsižvelgiant į reglamento, kuriuo įsteigta ESRV3, 20 straipsn į, šioje ataskaitoje 
remiantis pastar ųjų trejų metų patirtimi perži ūrima ESRV misija ir strukt ūra, 
įskaitant su ESRV pirmininko skyrimu sus ijusius klausimus. Remiantis reglamento 
5 straipsnio 1 dalimi, įsigaliojus reglamentui, t. y. 2010 m. gruodžio 16 d., ESRV 
pirmininku pirmai penkeri ų metų kadencijai paskirtas ECB pirmininkas. V ėlesnių 
kadencijų ESRV pirmininkas bus skiriamas laikan tis tvarkos, kuri bus nustatyta. Ši 
ataskaita parengta taip  pat atsižvelgiant į ataskaitų rengimo reikalavim ą, nustatyt ą 
antrojo ESRV reglamento4 8 straipsnyje, kuriame nurodyta ECB paramos teikimo 
ESRV tvarka.  
Siekiant nuoseklumo ir kadangi keturios institucijos sudaro t ą pačią priežiūros 
sistemą, Komisija nusprend ė lygiagrečiai atlikti ESRV ir EPI perži ūrą ir vienu metu 
priimti bei paskelbti dvi perži ūros ataskaitas – vien ą, skirtą ESRV, ir kit ą, skirtą 
EPI. Šios ataskaitos tikslas – laikantis abiej ų ESRV reglament ų nuostatų dėl 
peržiūros įvertinti ESRV misij ą ir struktūrą nuo pat jos įsteigimo. Atlikdama ESRV 
peržiūrą Komisija, b ūdama ESRV bendrosios valdybos ir kit ų ESRV valdymo arba 
patariamųjų organų nare, rėmėsi ne tik savo tiesiogine patirtimi, bet ir iš įvairių 
šaltinių gauta informacija. Pirma, Komisija išanalizavo 2013 m. geguž ės 24 d. 
vykusio EFPIS perži ūros viešo svarstymo informacij ą. Antra, ji įvertino per 
konsultacij ų procesą, vykusį nuo 2013 m. balandžio 26 d. iki liepos 31 d., gautus 
atsiliepimus. Š į procesą sudarė viešos konsultacijos ir tikslin ės konsultacijos, 
apimančios detalesnius ir techniškesnius kl ausimus, pateiktus EPI, nacionalin ėms 
institucijoms, atitinkamoms institucijoms ir agent ūroms, taip pat pagrindiniams 
suinteresuotiesiems subjektams. Komisija iš viso gavo 137 atsakymus (94 buvo 
susiję su viešomis konsultacijomis ir 43 – su tikslin ėmis konsultacijomis). Tre čia, 
Komisija atsižvelg ė į ESRV aukšto lygio grup ės ESRV perži ūros klausimais 
                                                 
1 Finansin ės priežiūros aukšto lygio darbo grup ė (pirmininkas – Jacques de Larosière), Ataskaita, 
2009 m. vasario 25 d., http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/de_larosiere_report_en.pdf .  
2 EPI steigimo reglamentus žr. OL L 331, 2010 12 15, p. 12.  
3  2010 m. lapkri čio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 d ėl Europos 
Sąjungos finans ų sistemos makrolygio rizikos ribojimo prieži ūros ir Europos sistemin ės rizikos 
valdybos įsteigimo (OL L 331, 2010 12 15, p. 1) (ESRV reglamentas). 
4  2010 m. lapkri čio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos centriniam bankui 
pavedami konkret ūs uždaviniai, susij ę su Europos sistemin ės rizikos valdybos veikla (OL L 331, 
2010 12 15, p. 162). 
 
3 pateiktą medžiag ą5, taip pat į EPI bendr ą nuomonę dėl ESRV perži ūros6. Be to, 
Komisija atsižvelg ė į kitus Tarptautinio valiutos f ondo (TVF) pateiktus tyrimus ir 
ataskaitas šiuo klausimu7.Galiausiai atidžiai išnagrin ėtas Europos Parlamento (EP) 
užsakytas tyrimas8, susijęs su ESRV perži ūra, ir EP rezoliucija su rekomendacijomis 
Komisijai d ėl ESRV perži ūros9, taip pat ankstesn ės diskusijos. Remdamasi iš ši ų 
įvairių išorės šaltinių – toliau jie vadinami suintere suotaisiais subj ektais – gauta 
informacija Komisija ėmėsi vertinimo, reikalaujamo atitinkamame teis ės akte10.  
Vertinti ESRV veikim ą šiuo metu yra sud ėtinga dėl dviejų pagrindini ų priežasčių. 
Pirma, sunku įvertinti ESRV, kaip žvelgian čios į ateitį makroprudencin ės 
institucijos, veiklos rezultatus, nes ji įsteigta pa čiame finans ų krizės įkarštyje, nors 
jos pirminis įgaliojimas yra užkirsti keli ą tokioms kriz ėms. Antra, 
tebeįgyvendinamos dvi svarbios finans ų sistemos reformos, kurios tur ės poveikį 
ESRV vaidmeniui, b ūtent: kuriamas euro zonos ir glaudžiai bendradarbiauti su ECB 
pradėjusių ne euro zonos valstybi ų narių bendras prieži ūros mechanizmas (BPM)11 
ir rengiamos naujos Kapitalo reikalavim ų direktyvos ir reglamento (KRD IV / 
KRR)12 nuostatos d ėl makroprudencini ų priemoni ų. Nepaisant to, tolesniuose šios 
ataskaitos skirsniuose nagrin ėjama ligi šiol vykdyta ESRV veikla, išryškinant 
pagrindinius ESRV privalumus ir laim ėjimus ir nurodant sritis, kurios gal ėtų būti 
tobulinamos.  
                                                 
5  ESRV, Aukšto lygio grup ė ESRV perži ūros klausimais, Pagalba rengiant ESRV perži ūrą (numatyta 
ESRV reglamente), 2013 m. kovo m ėn.;  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6  EPI bendra nuomon ė dėl Europos sistemin ės rizikos valdybos perži ūros (ESRV, 2013 m. gruodžio 17 
d., ESAs-2013-035;  
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf). 
7  European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation —Technical 
Note on Macroprudential Oversight and the Role of the ESRB ; TVF šalies ataskaita Nr. 13/70, 2013 m. 
kovo mėn. 
8 Europos Parlamentas, Review of the New European System of Financial Supervision (ESFS) – Part 2:  
The Work of the European Systemic Risk Board (ESRB)  (Autoriai: Samuel McPhilemy ir John Roche 
(„Oxford Analytica“)), 2013 m. spalio m ėn.;  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf.  
9  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai d ėl Europos 
finansų priežiūros institucij ų sistemos (EFPIS) perži ūros (2013/2166(INL));  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//LT.  
10  Žr. ESRV reglamento 20 straipsn į ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010 8 straipsn į. Laukiama 
ECB nuomon ės. 
11  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui 
pavedami special ūs uždaviniai, susij ę su rizikos ribojimu pagr įstos kredito įstaigų priežiūros politika 
(OL L 287, 2013 10 29, p. 63) (BPM reglamentas). 
12  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 d ėl prudencini ų 
reikalavim ų kredito įstaigoms ir investicin ėms įmonėms ir kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas 
(ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2013/36/ES d ėl galimyb ės verstis kredito įstaigų veikla ir d ėl riziką ribojančios 
kredito įstaigų ir investicini ų įmonių priežiūros, kuria iš dalies kei čiama Direktyva 2002/87/EB ir 
panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB  (OL L 176, 2013 6 27, p. 338). 
 
4 2. ESRV  VEIKIMAS (MISIJA IR STRUKT ŪRA) NUO JOS ĮSTEIGIMO  
2.1. ESRV misija 
ESRV įgaliojimai pla čiai apibrėžti ESRV reglamente. ESRV atsako už S ąjungos 
finansų sistemos makroprudencin ę priežiūrą, siekdama prisid ėti prie sistemin ės 
rizikos, kuri kyla finansiniam stabilumui d ėl pokyčių finansų sistemoje, prevencijos 
ar mažinimo. Ji prisideda prie sklandaus vidaus rinkos veikimo ir taip užtikrina 
finansų sektoriaus ind ėlį į tvarų ekonomikos augim ą. ESRV reglamente sistemin ė 
rizika apibr ėžta kaip „nesklandum ų finansų sistemoje, d ėl kurių galėtų atsirasti 
didelių neigiamų pasekmių vidaus rinkai ir realiajai ekonomikai, rizika. Sisteminiu 
požiūriu tam tikros reikšm ės gali tur ėti bet kokie finansiniai tarpininkai, rinkos ir 
infrastrukt ūra13.“  
ESRV reglamente pabr ėžiamas prevencinis ESRV vaidmuo , t. y. ji tur ėtų „prisidėti 
prie sistemin ės rizikos <...> prevenc ijos“ ir siekti, kad „b ūtų išvengta plataus masto 
finansinių sunkumų laikotarpi ų“. Be to, ESRV tur ėtų nustatyti sistemin ę riziką ir 
suklasifikuoti j ą pagal prioritetus. 
Vykdydama jai suteiktus makroprudencinius įgaliojimus ESRV atlieka įvairias 
pagrindines funkcijas, t. y. stebi rizik ą, vertina rizik ą ir galiausiai, jei reikia, teikia 
įspėjimus ir rekomendacijas d ėl taisomųjų veiksmų14. Be politikos rekomendacij ų, 
ESRV paskelb ė kelis dokumentus, susijusius su jo s veikla ir analitiniu darbu: 
ketvirtines rizikos lenteles, ataskaitas patariamajam moksliniam komitetui (PMK) ir kitus dokumentus bei komentarus, taip pat dv i metines ataskaitas. ESRV reglamente 
nustatyta, kad ESRV gali teikti tik neprivalomus įspėjimus ir rekomendacijas, ta čiau 
jiems taikoma proced ūra „veikti arba paaiškinti“. Kadangi priemon ės yra 
neprivalomos, ESRV gali laisvai bendrauti su bet kuria vieš ąja institucija, susijusia 
su finansiniais klausimais, be to, galim a rengti platesnes rekomendacijas. ESRV 
naudojasi savo įtaka ir autoritetu (t. y. reputacijo s galia) siekdama užtikrinti, kad 
reaguojant į jos įspėjimus ir politikos rekomendacijas b ūtų imtasi tinkam ų veiksmų. 
Įspėjimai ir rekomendacijos gali b ūti skelbiami viešai, kiekvienu konkre čiu atveju 
ESRV bendrajai valdybai pri ėmus sprendim ą. Kol kas ESRV yra paskelbusi 
septynis politikos rekomendacij ų dokumentus
15.  
2014 m. sausio 1 d. įsigaliojus makroprudencinei si stemai, nustatytai KRD IV / 
KRR, ESRV pl ėtoja analitin ę ir organizacin ę sistemą, kad gal ėtų imtis nauj ų 
teisės aktais jai suteikt ų užduočių, t. y. valstyb ėms narėms teikti nuomones ir 
(arba) rekomendacijas d ėl naujų makroprudencini ų priemoni ų (t. y. anticiklinio 
kapitalo rezerv ų, sistemin ės rizikos rezervo) naudojimo, įskaitant galimyb ę pagal 
KRR 458 straipsn į nustatyti griežtesnius prudenci nius reikalavimus (lankstumo 
sąlyga). Siekdama paskatinti makroprudencin ės sistemos veikim ą, 2014 m. kovo 
                                                 
13  Žr. ESRV reglamento 2 straipsnio c punkt ą. 
14  Žr. ESRV reglamento 3 straipsn į. 
15  Rekomendacija d ėl skolinimo užsienio valiutomis (OL C 342, 2011 11 22, p. 1); Rekomendacija d ėl 
kredito įstaigų finansavimo JAV doleriais (OL C 72, 2012 3 10, p. 1); Rekomendacija d ėl nacionalini ų 
institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 2); Rekomendacija 
dėl kredito įstaigų finansavimo (OL C 119, 2013 4 25, p. 1); Rekomendacija d ėl pinigų rinkos fond ų 
(OL C 146, 2013 5 25, p. 1); Rekomendacija d ėl makroprudencin ės politikos tarpini ų tikslų ir 
priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1); Rekomendacija d ėl anticiklinio rezervo norm ų nustatymo 
gairių (ESRB/2014/1; 2014 6 30). 
 
5 mėn. ESRV paskelb ė Pagrindin ę ataskaitą16, kurioje pateikta pirmoji naujos ES 
makroprudencin ės sistemos apžvalga, taip pat išsam ų vadovą17, kurio tikslas – 
patarti nacionalin ėms valdžios institucijoms, kaip naudoti naujas priemones. 
Ateityje svarbus vaidmuo šioje srityje te ks ir ECB. Remiantis BPM reglamento 5 
straipsniu, euro zonoje ir glaudž iai bendradarbiauti su ECB prad ėjusiose ne euro 
zonos valstyb ėse narėse ECB bus nustatytos konkre čios makroprudencin ės 
kompetencijos sritys ir ECB gal ės reikalauti didesni ų makroprudencini ų rezervų, 
negu nustatyta nacionaliniu lygmeniu.  
2.2. ESRV strukt ūra 
ESRV organizacin ė struktūra yra sud ėtinga ir atspindi siek į turėti būtinų 
ekspertini ų žinių ir nacionaliniu ( įtraukiant nacionalinius centrinius bankus ir 
priežiūros institucijas), ir Europos ( įtraukiant ECB, Komisij ą, Ekonomikos ir 
finansų komitetą (EFK) ir EPI) lygmeniu.  ESRV institucin ę sistemą sudaro 
bendroji valdyba, valdymo komitetas, pata riamasis techninis komitetas (PTK) ir 
patariamasis mokslinis komitetas (PMK). Ši ų įvairių organų darbą palaiko ESRV 
sekretoriatas18. ESRV bendroji valdyba, kuri ą dabar sudaro 67 nariai, yra 
pagrindinis ESRV sprendim ų priėmimo organas. Visi balsavimo teis ę turintys dabar 
esami 38 bendrosios valdybos nariai19 turi po vien ą balsą, bendroji valdyba 
sprendimus paprastai priima paprasta dauguma. Rekomendacijai priimti arba 
įspėjimui ar rekomendacijai viešai paskelbti reikia dviej ų trečdalių daugumos20. 
Balsavimo teis ės neturin čių bendrosios valdybos nari ų (dabar 29 nariai) grup ę 
sudaro po vien ą kiekvienos valstyb ės narės kompetenting ų nacionalini ų priežiūros 
institucijų aukšto lygmens atstov ą ir EFK pirmininkas. Apskritai, suinteresuotieji 
subjektai mano, kad bendrosios valdybos ba lsavimo tvarka yra tinkama. Valdymo 
komitetas, kur į sudaro 14 bendr osios valdybos nari ų, yra atsakingas už bendrosios 
valdybos pos ėdžių rengimą. PTK sudarytas panašiai kaip bendroji valdyba, tik 
lygmuo yra techniškesnis. PMK sudarytas siekiant į ESRV darb ą įtraukti kitoki ą ir 
labiau išorin ę mokslin ę perspektyv ą. Jį sudaro 15 nari ų, kurių gebėjimų ir 
kompetencijos sritys labai įvairios. 
ESRV naudojasi ECB analitine, fina nsine ir administracine parama . Steigiant 
ESRV, ECB priiman čiąja įstaiga pasirinktas d ėl daugelio priežas čių. Pirmiausia 
buvo siekiama pasinaudoti turima ECB kompet encija finansinio stabilumo srityje. 
Naudingu laikytas ir makroprudencin ės politikos panašumas į pinigų politikos 
funkciją. Kad ESRV ateityje gal ėtų sėkmingai veikti, labai svarbia laikyta galimyb ė 
ESRV gauti ECB analitin ę, finansinę ir administracin ę paramą. Dar svarbiau tai, kad 
ESRV gal ėtų būti naudingas ECB matomumas, savara nkiškumas ir puiki reputacija. 
                                                 
16  Flagship Report on Macro-prudential Policy in the Banking Sector ;  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8.  
17  ESRB Handbook on Operationalising Macro-prudential Policy in the Banking Sector ; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9.  
18  Reglamento (ES) Nr. 1096/2010 2 straipsnio e punktas. 
19  ECB pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas; nacionalini ų centrinių bankų valdytojai; Komisijos 
narys; Europos prieži ūros institucijos (Europos bankininkyst ės institucijos) pirmininkas; Europos 
priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesini ų pensijų institucijos) pirmininkas; Europos 
priežiūros institucijos (Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucijos) pirmininkas; patariamojo 
mokslinio komiteto pirmininkas ir du pirmininko pavaduotojai; patariamojo techninio komiteto 
pirmininkas. 
20  ESRV reglamento 10 straipsnis. 
 
6 Taigi buvo nuspr ęsta, kad pirmuoju ESRV pirmininku penkerius metus tur ėtų būti 
ECB pirmininkas. Kadangi ESRV neturi įgaliojimų reikalauti privalomo vykdymo ir 
pasitelkia įtikinėjimą ir koleg ų spaudim ą, laikyta tinkama ESRV pirmininku 
pasirinkti gerai žinom ą ir patikim ą asmenį. ESRV reglamento perži ūros straipsnyje 
konkrečiai nurodyta ESRV pirmininko skyrimo arba rinkimo tvarka21. 
ESRV yra atskaitinga Parlamentui ir Tarybai. Reikalaujama, kad ESRV Europos 
Parlamentui ir Tarybai teikt ų informacij ą apie savo veiksmus22. Bent kart ą per 
metus, o plataus masto finansini ų sunkumų atveju ir dažniau, ESRV pirmininkas 
kviečiamas į Europos Parlamento pos ėdžius. ESRV pirmininko klausymas paprastai 
rengiamas t ą pačią dieną kaip ir ECB pirmininko klausymas. Bent du kartus per 
metus ESRV pirmininkas taip pat rengia konfidencialias žodines diskusijas su 
Europos Parlamento Ekonomikos ir pinig ų politikos komiteto pirmininku ir 
pirmininko pavaduotojais.  
ESRV yra EFPIS dalis, taigi reng iant steigimo reglamentus ypa č daug dėmesio 
skirta ESRV ir EPI s ąveikai. Vienas iš svarbi ų dalykų, kurių išmokta per finans ų 
krizę, yra tai, kad, norint tur ėti stabilią finansų sistemą, mikroprudencin ės priežiūros 
institucijos turi palaikyti glaud ų ryšį su naująja makroprudencine institucija. Abu 
naujos prieži ūros sistemos rams čiai labai svarb ūs siekiant vertingos mikrolygio ir 
makrolygio sinergijos, kad abipusiškai b ūtų didinamas poveikis finansiniam 
stabilumui ir gaunama naudos iš  visiškai integruotos prieži ūros sistemos. Glaudži ą 
sąveiką užtikrina kryžmin ė keturių institucij ų narystė. EPI reglamentuose23 taip pat 
nurodoma tvarka, kurios turi laikytis EPI, įgyvendindamos ESRV rekomendacijas, 
ir kaip EPI turi naudotis savo įgaliojimais, siekdama užtikrinti, kad laiku b ūtų imtasi 
veiksmų atsižvelgiant į vienai ar kelioms kompetentingoms nacionalin ėms 
priežiūros institucijoms skirtas rekomendacijas. ESRV ir EPI bendradarbiavimas 
svarbus ir testavimo nepalankiausiomis s ąlygomis srityje.  
3. ESRV  DARBO VERTINIMAS . PAGRINDINIAI PRIVALUMAI IR TOBULINTINOS 
SRITYS  
Suinteresuotieji subjektai daugeliu atžvilgi ų yra patenkinti per pirmuosius kelerius 
metus po ESRV įsteigimo jos vykdytu dar bu. Beveik visi pabr ėžė 
makroprudencin ės priežiūros svarb ą ir poreik į koordinuoti valstybi ų narių 
naudojamas makroprudencines priemones. Ta čiau apskritai suinteresuotieji 
subjektai man ė, kad dar per anksti pateikti pagr įstą nuomonę apie ESRV įspėjimų ir 
rekomendacij ų poveikį. ESRV k ą tik baigė kurti savo poveikio vertinimo sistem ą ir 
dar reikia laiko, kad b ūtų galima geriau ir išsamiau vertinti adresat ų reakciją. 
Nors ESRV laikoma pagrindine EFPIS sudedam ąja dalimi, daug suinteresuot ųjų 
subjektų nurodė sritis, kurias reik ėtų tobulinti. Šios tobulintinos sritys daugiausia 
yra susijusios su organizacine tapatybe , vidaus valdymu ir esamomis priemon ėmis 
(pvz., įspėjimais ir rekomendacijomis).   
3.1. P AGRINDINIAI PRIVALUMAI  
ESRV privalumus ir laim ėjimus pabr ėžė daug suinteresuot ųjų subjektų. ESRV turi 
unikalios ir pla čios kompetencijos, jai pavyko pad ėti politikos formuotojams geriau 
                                                 
21  Žr. ESRV reglamento 20 straipsn į kartu su 5 straipsniu. 
22  Žr. ESRV reglamento 19 straipsn į. 
23  Žr. EPI steigimo reglament ų 36 straipsn į (žr. 2 išnaš ą). 
 
7 suvokti finansinio stabilumo klausimus, ji ėmėsi naudingo ir daug žadan čio 
analitinio darbo, vis ų pirma susijusio su tarpusavio s ąsajų tyrimu.  
Kalbant apie ESRV įgaliojimus ir galias, didž ioji dauguma suinteresuot ų subjektų 
laikėsi nuomon ės, kad ESRV įgaliojimai yra pakankamai plat ūs ir visi 
suinteresuotieji subjektai buvo patenkinti tuo, kad ESRV įgaliojimai yra 
perspektyvinio ir prevencinio pob ūdžio. Visi suinteresuotieji  subjektai taip pat buvo 
patenkinti tuo, kad ESRV įspėjimai ir rekomendacijos yr a neprivalomi, ir man ė, kad 
tai puikiai dera prie ESRV pla čių įgaliojimų ir veiklos apr ėpties. Nė vienas 
suinteresuotasis subjektas neman ė, kad šioje srityje reikia koki ų nors poky čių. 
Plačiai sutariama, kad proced ūra „veikti arba paaiškinti“ tur ėtų ir toliau b ūti 
pagrindin ė įspėjimų ir rekomendacij ų sistemos dalis, o pati sistema tur ėtų gebėti 
veikti laiku ir lanks čiai. 
Per visą krizę ESRV buvo unikalus aukš čiausio lygio diskusij ų finansinio 
stabilumo klausimais forumas  centrinių bankų atstovams, nacionalin ėms priežiūros 
institucijoms ir Europos institucijoms. ESRV į vieną vietą sutelkia labai įvairią 
finansų sektorių ir valstybi ų kompetencij ą, ir daugelis suinteresuot ųjų subjektų tai 
laiko didžiausiu privalumu. Apskritai suinteresuotieji subjektai teigiamai vertina ir 
ESRV sekretoriato vaidmen į. Labai svarb ų vaidmen į sekretoriatas atliko nustatant 
vidaus proced ūras, plėtojant darbo metodus ir prie mones (pvz., ESRV interneto 
svetainę, ESRV IT program ą) ir veiksmingai rengiant ir organizuojant pos ėdžius. 
Sekretoriatas taip pat ak tyviai dalyvavo analitin ėje ESRV veikloje. Ta čiau, kai kuri ų 
suinteresuot ųjų subjektų nuomone, ESRV sekretoriatui skirta nepakankamai 
išteklių. 
ESRV pad ėjo į finansų politiką ir taisykles įtraukti makroprudencin į aspektą. 
Makroprudencin ė politika buvo didžiausia naujov ė J. de Larosière’o ataskaitoje. Iki 
įsteigiant ESRV, Europos S ąjungoje nebuvo institucijos, kuri aktyviai dalyvaut ų 
vykdant makroprudencin ę priežiūrą. EPI iš esm ės remiasi nacionaliniu lygmeniu jau 
vykdoma veikla, o ESRV kompetencijos sri tis buvo beveik visai neištirta. Savo 
veikla, ypa č įspėjimais ir rekomendacijomis, bet ne vien tuo, ESRV pavyko pad ėti 
politikos formuotojams labiau suvokti sistemin ę riziką ir finansinio stabilumo 
problemas.  
Europos S ąjungoje diegiant makroprudencin ę sistemą, ESRV tenka svarbus 
vaidmuo. Patariamasis techninis komitetas aktyviai dalyvauja visose valstyb ėse 
narėse nustatant nuosekli ą sistemą. Šia tema komitetas pareng ė dvi rekomendacijas, 
jas abi patvirtino ir paskelb ė bendroji valdyba. Viena rekom endacija yra susijusi su 
būtinybe steigti nacionalines makr oprudencines institucijas, turin čias konkre čius 
įgaliojimus; kitoje rašoma apie makroprudencin ės politikos tikslus ir priemones. 
Rekomendacija d ėl makroprudencini ų institucij ų turėjo labai ap čiuopiamą poveikį. 
Reaguodamos į ją – bet taip pat ir d ėl to, kad 2014 m. sausio m ėn. įsigaliojo KRD 
IV / KRR ir dabar reikalaujama, kad valstyb ės narės paskirtų „paskirtąją institucij ą“, 
atsakingą už naujų makroprudencinio rezervo priemoni ų taikymą – visos valstyb ės 
narės jau įsteigė arba dabar steigia nacionalines makroprudencines institucijas (nors 
reikia pažym ėti, kad ne visoms šioms instituc ijoms dabar atstovaujama ESRV). 
Naujas ESRV vaidmuo – valstybi ų narių makroprudencin ės politikos koordinator ė 
pagal KRD IV / KRR – ati tinka ESRV reglamente įvardytą tikslą tiesiogiai prisid ėti 
prie integruotos S ąjungos prieži ūros strukt ūros, būtinos siekiant skatinti valstybes 
nares laiku ir nuosekliai imtis politini ų veiksmų ir taip išvengti skirting ų požiūrių 
bei pagerinti vidaus rinkos veikim ą. Atsižvelgiant į būsimą ECB makroprudencin ę 
kompetencij ą euro zonoje ir glaudžiai bendradarbiauti su ECB prad ėjusiose ne euro 
zonos valstyb ėse narėse, reikės užtikrinti tinkam ą ECB ir ESRV s ąveiką. 
 
8 ESRV atlieka svarb ų analitin į darbą, susijus į su horizontaliaisiais 
makroprudenciniais klausimais (pvz ., per didelio masto bankininkyst ės sistema, 
tarpusavio s ąsajos). Šiuo atžvilgiu itin įdomi yra pastaruoju metu vykdoma veikla, 
susijusi su poveikio persidavimo per kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo 
sandorius b ūdais, arba tarpbankiniu finansavimu. Daug suinteresuot ųjų subjektų 
pabrėžia šios pastarojo meto veiklos svarb ą ir teigia, kad j ą reikia toliau pl ėtoti. 
Norint užtikrinti, kad makroprudencin ės rizikos vertinimas b ūtų grindžiamas 
išsamia ir tikslia informacija , labai svarbu, kad makroprudencin ės priežiūros 
institucijos dalyvaut ų ESRV veikloje, o ESRV – EPI veikloje. Apskritai manoma, 
kad ESRV ir EPI bendradarbiavimas yra s ėkmingas, bet daug suinteresuot ųjų 
subjektų norėtų, kad būtų daugiau dirbama kartu, pavyzdžiui, sudaromos bendros 
rizikos lentel ės. Taip pat verta pažym ėti, kad ESRV tenka vi s svarbesnis vaidmuo 
atliekant testavim ą nepalankiausiomis s ąlygomis, ir daug suinteresuot ųjų subjektų 
tai palankiai vertina.  
Suinteresuot ųjų subjektų nuomone, dabar taikoma atskaitomyb ės sistema yra 
tinkama , nes sudarytos s ąlygos tinkamam dialogui, ka rtu užtikrintas visiškas 
neskelbtinos informacijos konfidencialumas. 
3.2. T OBULINTINOS SRITYS  
Suinteresuot ųjų subjektų nurodytos tobulintinos sritys daugiausia susijusios su 
trimis aspektais: ESRV organizaci ne tapatybe, ESRV vidaus strukt ūra ir darbo 
organizavimo formomis, taip pat turimomis priemon ėmis ir įgaliojimais, kuriuos 
būtų galima pl ėsti ir įtraukti ankstyvojo įspėjimo funkcij ą. 
3.2.1.  Organizacin ė tapatybė  
Kadangi ESRV pirmininko funkcijos pirmuosius penkerius metus po ESRV 
įsteigimo  patikėtos ECB pirmininkui , ESRV gal ėjo pasinaudoti ECB matomumu, 
savarankiškumu ir puikia re putacija. Pirmojo pirmininko įgaliojimai nustos galioti 
praėjus penkeriems metams nuo ESRV reglamento įsigaliojimo, t. y. 2015 m. 
gruodžio 16 d., taigi reik ės persvarstyti reglament ą ir užtikrinti teisin į aiškumą. 
Kadangi ESRV neturi įgaliojimų reikalauti privalomo vykdymo ir pasitelkia 
įtikinėjimą ir kolegų spaudim ą, labai gerai, kad ESRV pirmininko pareigas eina 
gerai žinomas ir patikimas asmuo.  
Daugelis suinteresuot ųjų subjektų pabrėžė, kad reikia stiprinti ESRV tapatyb ę. 
Daug suinteresuot ųjų subjektų primygtinai teigia, kad reikia didinti ESRV 
savarankiškum ą, tačiau ir toliau leisti jai pasikliau ti ECB reputacija ir kompetencija. 
Šis klausimas nagrin ėtas ir EP rezoliucijoje. Keli suinteresuotieji asmenys pasi ūlė, 
kad tokiu atveju b ūtų galima nustatyti dviej ų pakopų valdymo strukt ūrą. ESRV 
pirmininko pareigas ir toliau eit ų ECB pirmininkas, bet b ūtų sukurtas naujas visos 
darbo dienos generalinio direktoriaus etatas. ECB pirmininkas ir toliau b ūtų ESRV 
bendrosios valdybos – aukš čiausiojo ESRV sprendim ų priėmimo organo – 
pirmininkas, o generalinis direktorius b ūtų atsakingas už kasdien ę ESRV veikl ą ir 
galėtų ESRV atstovauti tam tikruose pagrindi niuose organuose, pavyzdžiui, EFK. 
Paskirti vykdom ąjį pirminink ą rekomenduota ir EP rezoliucijoje.  
3.2.2.  Vidaus strukt ūra ir darbo organizavimo formos  
Pasak daugumos suinteresuot ųjų subjektų, dabar nustatyta ESRV strukt ūra ir 
valdymo sistema gal ėtų būti tobulinamos siekiant užtikrinti veiksmingesn į 
sprendimų priėmimą.  
 
9 Bendrosios valdybos nari ų skaičių būtų galima sumažinti . Beveik visi 
suinteresuotieji subjektai nurod ė, kad bendrosios valdybos dy dis (67 nariai) gali b ūti 
potenciali problema, o keli suinteresu otieji subjektai panašiai pamin ėjo ir 
patariamojo techninio komiteto dyd į. Nors tai, kad sutelkta labai įvairių sričių 
kompetencija, paprastai laikoma geru dalyku, daug suinteresuot ųjų subjektų 
pažymėjo, kad dėl dabar esamo dydžio bendroji valdyba turi tr ūkumų, susijusių su 
tuo, kaip vyksta susirinkimai ir diskusijo s, su galimybe keistis konfidencialia ir 
neskelbtina informacija ir su sklandžiu sprendim ų priėmimu. Gerokai mažesnis 
valdymo komitetas (t. y. 14 bendrosios valdybos nari ų) labiau tinka aptarti 
neskelbtinus klausimus, bet jis ne įgaliotas priimti sprendimus, o jo vaidmuo 
apsiriboja tik bendrosios valdybos pos ėdžių rengimu. Kai kurie suinteresuotieji 
subjektai užsimin ė, kad, ėmus dažniau rengti valdymo komiteto pos ėdžius, galb ūt 
būtų išplėstas ir jo vaidmuo. Daug suinteresuot ųjų subjektų teigia, kad bendrosios 
valdybos nari ų skaičių tikrai galima sumažinti (pavyzdžiui, nustatant, kad 
valstybėms narėms atstovauja tik po vien ą atstovą) arba daugiau įgaliojimų galima 
suteikti valdymo komitetui, kurio sud ėtį taip pat b ūtų galima keisti, ypa č dėl to, kad 
buvo sukurtas BPM, bet ne vien d ėl to. 
Keli suinteresuotieji subjektai taip pat si ūlė iš dalies keisti bendrosios valdybos 
sudėtį, siekiant iš naujo nusta tyti ESRV veiklos sritis įvairiuose sektoriuose, ir 
stiprinti Europos perspektyv ą. Nariai gal ėtų atstovauti, pavyzdžiui, kelioms tos 
pačios valstyb ės narės arba net keli ų valstybių narių institucijoms. Dar vienas 
veiksnys, įvardytas kaip galb ūt didinantis tam tikr ą palankum ą bankams, yra tai, kad 
ESRV sekretoriato darbuotojai yra iš centrini ų bankų, taigi jie nat ūraliai labiau 
linksta dėmesį sutelkti į bankų, o ne kit ų finansų sektorių klausimus (nacionaliniai 
centriniai bankai dažniausiai yra atsakingi už bank ų priežiūrą). Be to, taip pat reikia 
pripažinti, kad sistemin ės rizikos pagrindinis šaltinis paprastai b ūna bankai, taigi 
toks dėmesio sutelkimas motyvuojamas ir didesne bank ų sektoriaus keliama rizika.  
Buvo siūlymų peržiūrėti abiejų patariam ųjų komitetų sudėtį. Per konsultacijas d ėl 
abiejų patariam ųjų komitetų veiklos gauta skirting ų atsiliepim ų. Kalbant apie PTK, 
daug respondent ų gyrė komitetą už reguliar ų indėlį rengiant ESRV bendrosios 
valdybos darbotvark ę. Tačiau buvo ir atsiliepim ų, kad komitetas yra per daug 
orientuotas į bankus ir kad jo poži ūryje į sisteminę riziką jaučiamas palankumas tam 
tikroms valstyb ėms. Siūlyta sumažinti PTK, kaip galb ūt ir bendrosios valdybos, 
narių skaičių. Kalbant apie PMK, suinteresuotieji subjektai pažym ėjo, kad šis 
komitetas ne taip dažnai teik ė rezultatų kaip PTK. Ta čiau iš esm ės jo veikla 
paprastai laikyta naujoviškesne ir k ūrybiškesne negu PTK.  Keli respondentai pasi ūlė 
sujungti abu patariamuosius komitetus, ka rtu sujungiant techninio komiteto darbo 
metodus ir mokslinio komiteto k ūrybišką požiūrį.  
3.2.3.  ESRV priemoni ų rinkinys 
Daug suinteresuot ųjų subjektų mano, kad ESRV komunikacij ą ir sąveiką su kitomis 
institucijomis ir įstaigomis reik ėtų tobulinti ir kad per daug pasikliaujama 
formaliomis įspėjimo ir rekomendacij ų priemonėmis. 
Suinteresuotieji subjektai paragino užtikrinti didesn į skaidrum ą, kaip priemon ę, 
kuria būtų sustiprinta proced ūra „veikti arba paaiškinti“ (pavyzdžiui, įspėjimų ir 
rekomendacij ų skelbimas, didesnis skaidrumas, susij ęs su adresat ų tolesniais 
veiksmais, ir pan.).  
Suinteresuotieji subjektai taip pat pasi ūlė stiprinti proced ūrą „veikti arba 
paaiškinti“, palaikant geresnius ryšius su kitomis Europos įstaigomis, ypa č EFK . 
Geresnė ir ankstyva s ąveika gal ėtų sustiprinti ESRV veiksm ų poveikį ir padidinti 
 
10 valstybių narių suvokim ą, kokį poveikį jų politiniai sprendimai turi finansiniam 
stabilumui. Keli suinteresuotieji subjektai pabr ėžė (tai taip pat pabr ėžta patariam ųjų 
techninio ir mokslinio komitet ų aukšto lygio specialist ų ataskaitoje), kad vis ą darbo 
dieną dirbantis ESRV generalinis direktorius24 galėtų padėti sklandžiau bendrauti su 
potencialiais adresatais ankstyvuoj u etapu, taigi ESRV veiksmai b ūtų 
veiksmingesni. 
Kalbant apie ESRV veiksmus teis ės aktų srityje, kai kurie suinteresuotieji 
subjektai pasi ūlė geriau nustatyti t ų veiksmų ribas , kad neb ūtų kišamasi v ėlesniu 
teisėkūros etapu arba teis ės aktą jau priėmus. Galimyb ė numatyti tai, ko reikia, dar 
ankstyvuoju etapu gal ėtų padėti išvengti neefektyvumo d ėl vėlesnio įsikišimo, kaip 
buvo KRD IV / KRR atveju. Atsižvelgiant į tai teigiama, kad ESRV dalyvavimas 
galėtų būti ribotas ir ESRV tur ėtų tik nustatyti sritis, kuriose ateityje reik ėtų imtis 
teisėkūros veiksm ų. Kiti suinteresuotieji subjektai si ūlė, kad su ESRV gal ėtų būti 
konsultuojamasi prieš finansinio stabilumo srityje priimant teis ės akto pasi ūlymą.  
Suinteresuotieji subjektai laikosi nuomon ės, kad ESRV išor ės komunikacija 
galėtų būti geresnė. ESRV vaidmuo yra steb ėti ir vertinti finans ų sistemos rizik ą, 
bet įgyvendindama makroprudencin ę politiką tai rizikai sumažinti ji pasikliauna ir 
kitomis įstaigomis bei valstyb ėmis narėmis. Todėl jos veiklos rezultatai priklauso 
nuo to, kaip gerai ji valdo ryšius su k itais suinteresuotaisiais subjektais ir 
valstybėmis narėmis. Savo veiklos tikslais ji taip pat pasikliauna t ų įstaigų teikiama 
informacija. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mato galimybi ų dar gerinti ESRV 
komunikacijos – tiek vidaus, tiek su k itais EFPIS organais ir Europos centrini ų 
bankų sistema (ECBS) ir net su užsienio ir tarptautiniais kolegomis (JAV Finansinio 
stabilumo prieži ūros taryba, Finansinio stabilumo taryba, Bazelio bank ų priežiūros 
komitetu, TVF), rinkos  dalyviais ir pla čiąja visuomene – kokyb ę ir vykdym ą laiku. 
Potencialus vis ą darbo dien ą dirbančio generalinio direktoriaus vaidmuo gal ėtų 
padėti padidinti ESRV matomum ą ir sudaryti s ąlygas laikytis iniciatyvesn ės ir 
nuoseklesn ės komunikacijos strategijos.  
Suinteresuotieji subjektai mato poreik į tobulinti duomen ų mainų t a r p  E S R V  i r  
EPI Europos finans ų priežiūros institucij ų sistemoje procesus . ESRV reikaling ų 
gauti duomen ų patvirtinimo procesas yra išsamus ir ilgas, o tai gali paveikti jos 
rezultatų pateikim ą laiku ir j ų poveikį. Daug tvirtinimo veiksm ų yra dubliuojami. 
Teigiama, kad, norint padidinti veiksmingum ą ir produktyvum ą, šie procesai tur ėtų 
būti supaprastinti. Ilga i trunkantis duomen ų gavimas reiškia, kad ESRV gali 
nesuspėti pateikti įspėjimų ir rekomendacij ų prieš rizikai išaišk ėjant, o tai gali 
neigiamai paveikti vis ą jos gebėjimą teikti ankstyvuosius įspėjimus. 
ESRV priemoni ų rinkinys gal ėtų būti išplėstas ir gal ėtų būti įtraukta daugiau 
neprivalom ų įgaliojimų. ESRV per pastaruosius  trejus metus pateik ė oficialių 
rekomendacij ų. Kai kurie suinteresuotieji su bjektai kritikavo rekomendacij ų 
pateikimo laik ą – kelios rekomendacijos pateiktos per v ėlai, o vienu atveju 
rekomendacijos pateiktos problem ą jau išsprendus. Procesas, kurio laikomasi 
bendrajai valdybai tvirtinant ESRV rekomendacijas, ir tai, kad ESRV 
rekomendacijos rengiamos labai oficialiai, laikoma labiausiai tik ėtinomis v ėlavimo 
priežastimis. Adresatams jos kartais atrod ė per oficialios, ir tai skatino juos laikytis 
gynimosi pozicijos. Laikan tis laipsniškesnio poži ūrio būtų galima sustiprinti ESRV 
veiksmų poveikį ir dar ankstyvuoju etapu prad ėti konstruktyv ų dialogą su galimais 
adresatais. Dar b ūtų įmanoma pl ėsti ESRV galimybes vykdyti neprivalomus 
                                                 
24  Žr. 3.2.1 skirsn į. 
 
11 įgaliojimus, pavyzdžiui, skelbiant raštus ar ba viešuosius pareiškimus, kaip priemon ę 
didinti ankstyvojo įspėjimo funkcijos lankstum ą. Siūlyta, kad šiuo atžvilgiu gal ėtų 
būti svarbus vis ą darbo dien ą dirbantis ESRV generalinis  direktorius, nes padid ėtų 
ESRV matomumas, taigi ir jos geb ėjimas daryti įtaką įspėjimų ir rekomendacij ų dar 
oficialiai nepaskelbus. 
4. I ŠVADA  
Sunku vertinti ESRV, kaip į ateitį žvelgian čios makroprudencin ės institucijos, 
veiklos rezultatus, nes ji visai neseniai įsteigta. Nepaisant to, iš atsiliepim ų, kuriuos 
Komisija gavo iš suinteresuot ųjų subjektų, matyti, kad per pirmuosius trejus 
veikimo metus ESRV pavyko įsitvirtinti kaip svarbiai sudedamajai Europos 
priežiūros sistemos daliai. Suinteresuotieji subjektai pripaž įsta, kad per vis ą krizę 
ESRV buvo unikalus diskusij ų finansinio stabilumo klau simais forumas ir kad d ėl 
jos politikos formuotojai ėmė geriau suvokti finans ų politikos ir taisykli ų 
makroprudencin į aspektą. ESRV teb ėra svarbi sudedamoji EFPIS dalis. 
Tačiau, turint omenyje šiuos laim ėjimus, vert ėtų atkreipti d ėmesį ir į svarbius ESRV 
sistemos aspektus, kad ES lygmens makroprudencin ė priežiūra taptų produktyvesn ė.  
Kai kurias sritis ESRV gal ėtų pagerinti trumpuoju laikotarpiu ir tam nereik ėtų jokių 
teisės aktų pakeitimų. Pavyzdžiui:  
- Iniciatyvesn ės komunikacijos strategija ir ankstyvesn ė sąveika su 
potencialiais adresatais . Tai gal ėtų būti, pavyzdžiui, geresnis keitimasis 
informacija su EFK ir aktyvesnis ESRV dalyvavimas EFK diskusijose ir posėdžiuose. ESRV taip pat gal ėtų plačiau vykdyti neprivalomus įgaliojimus, 
pavyzdžiui, skelbdama raštus arba vieš uosius pareiškimus, taip ankstyvojo įspėjimo, 
prieš bet kok į įspėjimą ar rekomendacij ą oficialiai paskel biant, funkcija tapt ų 
lankstesnė. 
- Dažnesni valdymo komiteto pos ėdžiai.  Tai galėtų būti būdas išplėsti valdymo 
komiteto vaidmen į leidžiant jam atidžiau steb ėti, kaip tarp bendrosios valdybos 
posėdžių veikia ESRV darbo strukt ūros. 
- Mažiau formalizmo rengiant ESRV rekomendacijas . Tai galb ūt padėtų 
sutrumpinti rekomendacij ų priėmimo terminus ir pagreitinti ESRV reakcij ą, taigi 
būtų geriau vykdoma ankstyvojo įspėjimo funkcija.  
- Subalansuoti d ė
mesį ir skirti j į ne vien bank ų rizikai.  ESRV ėmė plėsti savo 
perspektyv ą ir pastaruoju metu vis dažn iau imasi su bankais nesusijusi ų klausimų. 
Tokia tendencija yra sveikintina ir  skatintina, nes svarbu, kad ESRV įgaliojimai ir 
toliau apimt ų įvairius sektorius. 
Be to, daug suinteresuot ųjų subjektų įvardytų dalykų, kuriems ir toliau reikia skirti 
dėmesio, yra susij ę su pačiais ESRV steigimo reglamentais. Tai ypa č pasakytina 
apie pirmininkavimo tvark ą (kadangi ECB pirmininkas buvo paskirtas pirmiems 
penkeriems metams, t. y. iki 2015 m. gruodžio 16 d.); vis ą darbo dien ą dirbančio 
generalinio direktoriaus etato suk ūrimą; sprendim ų priėmimo strukt ūros pokyčius 
(pavyzdžiui, bendrosios valdybos  ir valdymo komiteto sud ėties pakeitimai, 
mažesnis bendrosios valdybos nari ų skaičius, platesni valdymo komiteto sprendim ų 
priėmimo įgaliojimai ir pan.). Komisija ketina toliau nagrin ėti techninius ir teisinius 
įvairių iškeltų klausimų aspektus ir imtis parengiamojo darbo, kad įvertintų galimus 
šių klausimų sprendimo variantus. Vis ų pirma bus nagrin ėjama:  
 
12 - Organizacin ė tapatybė. Reikia padidinti ESRV matomum ą ir savarankiškum ą, 
bet kartu leisti jai toliau pasikliauti ECB re putacija ir kompetencija. Komisija toliau 
svarstys š į klausim ą. Vienas variantas, kur į būtų galima toliau nagrin ėti, yra 
galimybė nustatyti dviej ų pakopų valdymo strukt ūrą – ECB pirmininkas ir toliau 
pirmininkaut ų ESRV, o naujas vis ą darbo dien ą dirbantis generalinis direktorius 
būtų atsakingas už kasdien ę ESRV veikl ą. 
- Vidaus valdymas.  Būtų naudinga atlikti dabar nusta tytos ESRV vidaus strukt ūros 
reformą. Visų pirma reikia paprastinti sprendim ų priėmimo dalyvaujant bendrajai 
valdybai ir valdymo komitetui tvark ą ir tam sumažinti be ndrosios valdybos nari ų 
skaičių arba perduoti daugiau įgaliojimų valdymo komitetui. Gali b ūti daugiau 
galimybių didinti padedan čių patariamųjų komitetų veiksmingum ą ir produktyvum ą.  
- Priemoni ų rinkinys.  ESRV pastaruosius trejus metus pateik ė oficialių įspėjimų ir 
rekomendacij ų. Tačiau dar yra galimybi ų plėsti ESRV priemoni ų rinkinį ir įtraukti 
daugiau neprivalom ų įgaliojimų, kad būtų daugiau lankstumo ir skatinama 
ankstyvoji intervencija. Kita vertus, galb ūt yra galimybi ų aiškiau įvardyti su teis ės 
aktų pakeitimais susijus į ESRV vaidmen į. 
Techninį ir teisinį darbą, kurio imsis Komisija, bus galima atlikti atsižvelgiant į 
svarbius bendros finansin ės struktūros elementus, kuri ų šiandien dar n ėra: įvairūs 
bankų sąjungos rams čiai dar ne iki galo nustatyti; valstyb ės narės dar steigia 
nacionalines makroprudencines institucijas;  dar nenustatyta, kam ECB ir (arba) 
BPM turi tekti makroprudencin ė atsakomyb ė. Prieš siūlant bet kokius galimus su 
ESRV reforma susijusius teis ėkūros veiksmus, reikia didesnio aiškumo d ėl visų šių 
elementų, nes tai tikrai tur ės poveikio pasi ūlymo strukt ūrai.