LT    LT  
 EUROPOS 
KOMISIJA  
Briuselis, 30.1.2013  
COM(2013) 31 final 
2013/0016 (COD) 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
dėl geležinkeli ų saugos 
 
(nauja redakcija) 
(Tekstas svarbus EEE) 
{SWD(2013) 8 final} 
{SWD (2013 ) 9 final }  
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. PASIŪLYMO  APLINKYB ĖS 
1.1. Naujausi ES politikos poky čiai geležinkeli ų srityje 
2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje „Ben dros Europos transporto erdv ės kūrimo planas. 
Konkurencingos efektyviu ištekli ų naudojimu grindžiamos transporto sistemos k ūrimas“ 
(2011 m. baltoji knyga) Komisija pateik ė savo bendros Europos geležinkeli ų erdvės sukūrimo 
viziją ir paaiškino, kad šis uždavi nys reiškia sukurti tarptautin ę geležinkeli ų rinką, kurioje 
Europos geležinkelio įmonės galėtų teikti paslaugas be neb ūtinų techninių ir administracini ų 
suvaržym ų. 
Be to, 2012 m. Europos Tarybos išvadose pabr ėžiama, kaip svarbu pasinaudoti visiškai 
integruotos bendrosios rinkos, įskaitant tinkl ų pramonės sektori ų, ekonomikos augimo 
skatinimo potencialu1. 2012 m. geguž ės 30 d. Komisijos komunikate  „Stabilumo, ekonomikos 
augimo ir darbo viet ų užtikrinimo veiksmai“2 taip pat akcentuojama svarba toliau mažinti 
reguliavimo našt ą ir kliūtis patekti į geležinkeli ų sektorių ir šalims rekomenduojama, koki ų 
priemonių tam imtis. Be to, transpor to sektoriaus svarba pabr ėžiama 2012 m. birželio 6 d. 
Komisijos priimtame komunikate „Geresn ė bendrosios rinkos valdysena“3. 
Per pastar ąjį dešimtmet į padaryta milžinišk ų ES geležinkeli ų rinkos pakeitim ų, palaipsniui 
įvestų trimis geležinkeli ų teisės aktų rinkiniais (su keliais papildomais teis ės aktais), kuriais 
siekiama atverti nacionalines ri nkas, ES lygiu užtikrinti didesn į geležinkeli ų 
konkurencingum ą bei sąveiką ir išlaikyti aukšt ą saugos lyg į. Nepaisant dideli ų ES teisės aktų, 
kuriais kuriama geležinkelio transporto paslaug ų rinka, poky čių, ES vidaus transporto rinkoje 
geležinkeli ų dalis teb ėra labai maža. Tod ėl Komisija ketina pasi ūlyti ketvirt ą geležinkeli ų 
teisės aktų rinkinį, kad geležinkeli ų paslaugų kokybė ir našumas b ūtų padidinti pašalinus 
likusias rinkos kli ūtis. Ši direktyva yra ketvirto geležinkeli ų teisės aktų rinkinio dalis, kurioje 
daugiausia d ėmesio skiriama tam, kad administracin ės ir technin ės kliūtys būtų pašalintos, 
visų pirma, parengus bendr ą saugos ir s ąveikos taisykli ų metodą, siekiant didesn ės visoje ES 
veikiančių geležinkelio įmonių masto ekonomijos; sumažinus administracines išlaidas ir 
paspartinus administracines proced ūras; ir šalinant pasl ėptą diskriminacij ą. 
1.2. Teisinė geležinkeli ų saugos sistema 
Kad ir toliau b ūtų galima kurti bendr ą geležinkeli ų transporto paslaug ų rinką, būtina sukurti 
bendrą geležinkeli ų saugos reguliavimo sistem ą. Iki šiol valstyb ės narės yra suk ūrusios 
daugiausia nacionalin ėms linijoms taikomas savas saugos ta isykles ir standartus, grindžiamus 
nacionalin ėmis technin ėmis ir eksploatavimo koncepcijomis. Tuo pa čiu metu princip ų, 
požiūrių ir kultūriniai skirtumai apsunkino galimyb ę įveikti technines kli ūtis ir prad ėti vykdyti 
tarptautin ę transporto veikl ą. 
Priėmus Direktyv ą 91/440/EEB, 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyv ą 95/18/EB d ėl 
geležinkelio įmonių licencijavimo4 ir 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
                                                 
1 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/127599.pdf. 
2 COM(2012) 299 final. 
3 COM(2012) 259 final. 
4 OL L 143, 1995 6 27, p. 70. 
 
LT 3   LT direktyvą 2001/14/EB d ėl geležinkeli ų infrastrukt ūros pajėgumų paskirstymo, mokes čių už 
naudojim ąsi geležinkeli ų infrastrukt ūra ėmimo ir saugos sertifikavimo5 žengti pirmieji 
žingsniai Europos geležinkeli ų transporto rinkos reguliavi mo srityje, atveriant rink ą 
tarptautin ėms krovini ų vežimo geležinkeliais paslaugoms. Vis d ėlto pasirod ė, kad saugos 
srities nuostatos n ėra pakankamos, ir valstyb ėse narėse taikom ų saugos reikalavim ų skirtumai 
pakenkė tinkamam ES geležinkeli ų transporto sektoriaus veikimui. 
Priėmus 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2004/49/EB d ėl 
saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakei čiančią Tarybos direktyv ą 95/18/EB d ėl 
geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyv ą 2001/14/EB d ėl geležinkeli ų infrastrukt ūros 
pajėgumų paskirstymo, mokes čių už naudojim ąsi geležinkeli ų infrastrukt ūra ėmimo ir saugos 
sertifikavimo6 padaryta didel ė pažanga kuriant bendr ą geležinkeli ų saugos reguliavimo 
sistemą. Siekiant atgrasyti valstybes nares nuo nacionalin ėms linijoms skirt ų, nacionalin ėmis 
techninėmis ir eksploatavimo koncepcijomis grindžiam ų saugos taisykli ų ir standart ų 
rengimo, šioje direktyvoje nustatyti saugos taisykli ų turinio, geležinkelio įmonių saugos 
sertifikavimo, saugos institucij ų uždavinių ir funkcij ų bei avarij ų tyrimo tvarkos vienodinimo 
principai. 
1.3. Kodėl būtina iš dalies keisti Direktyv ą 2004/49/EB? 
Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnio  7 dalyje nustatyta, kad „I ki 2009 m. balandžio 30 d. 
agentūra įvertina saugos sertifikavimo eig ą ir pateikia Komisijai ataskait ą kartu su 
rekomendacijomis d ėl strategijos, ku ria vadovaujantis b ūtų artėjama prie vieningo Bendrijos 
saugos sertifikato“, kuris pakeist ų dabartinę dviejų dalių sistemą (A ir B dalys). Bendro ES 
saugos sertifikato suk ūrimas ir taikymas visuomet buvo ilgalaik ės perspektyvos tikslas. D ėl jo 
reikalingumo abejoni ų niekada nebuvo – tik nebuvo numatytas jo įvedimo laikas.  
Savo 2009 met ų laikotarpio vidurio atas kaitoje Europos geležinkeli ų agentūra (toliau – 
agentūra) paaiškino, kad teikti rekomendacij ą dar per anksti ir kad, prieš pradedant svarstyti š į 
klausimą iš esmės, reikia tur ėti daugiau informacijos. 2012 m. liepos m ėn. agentūra pateikė 
ataskaitą, kurioje pateikta per ėjimo prie bendrojo saugos sertifikato strategijos 
rekomendacija7. 
Vadovaudamasi agent ūros rekomendacija Komisija mano, kad dabartin ė reguliavimo sistema 
yra pakankamai brandi, kad b ūtų galima palaipsniui pereiti prie bendro saugos sertifikato. 
Kad šis tikslas b ūtų pasiektas, turi b ūti persvarstytas nacionalini ų saugos institucij ų vaidmuo 
ir perskirstyta atsakomyb ė tarp tų institucijų ir agentūros. 
Geležinkeli ų saugos direktyvos persvarstymas – tai taip pat galimyb ė pataisyti tekst ą taip, kad 
jame atsispind ėtų geležinkeli ų rinkoje, kuri oje atsirado nauj ų profesionali ų dalyvių ar 
subjektų, įvykę pokyčiai. Iš sunki ų avarijų geležinkeliuose patirtie s matyti, kad šie rinkos 
dalyviai gali prisiimti svarbias  pareigas saug os srityje. Anks čiau vertikaliai integruotos 
geležinkelio įmonės galėjo viduje kontroliuoti vis ų procesų, pavyzdžiui, riedmen ų techninės 
priežiūros ar krovos veiklos, kokyb ę. Dabartin ė veiklos ar paslaug ų užsakymo tendencija 
lemia nauj ų rinkos dalyvi ų, kuriems daromas vis didesnis ekon ominis ir finansinis spaudimas, 
atsiradimą, o vidaus kontrol ės mastas maž ėja. Kad sauga nesumaž ėtų, reikia sukurti nauj ą 
                                                 
5 OL L 75, 2001 3 15, p. 29. 
6 OL L 164, 2004 4 30, p. 44. 
7 Rekomendacija d ėl perėjimo prie bendrojo ES saugos sertifikato, ERA/REC/10/2011, 2012 7 3. 
 
LT 4   LT sutartimis ar kitokiais susitarimais grindžiam ą stebėsenos būdą, kuris pad ėtų užtikrinti, kad 
visi svarb ūs sektoriaus dalyviai taikyt ų pavojaus kontrol ės priemones. 
Dar kita svarbi direktyvos teksto keit imo priežastis susijusi su nacionalin ėmis saugos 
taisyklėmis. Šiuo tikslu suburta specialioji darbo grup ė, ir į jos išvadas atsižvelgta rengiant š į 
pasiūlymą.  
Kiti teksto pakeitimai susij ę su: 
• esamų nuostatų paaiškinimu ir naujomis apibr ėžtimis: siekiama užtikrinti didesn į panašių 
nuostatų, įtrauktų į Direktyv ą XX dėl geležinkeli ų sistemos s ąveikos Europos S ąjungoje 
(toliau – S ąveikos direktyva), nuoseklum ą; 
• teisės aktų sistemos poky čių nulemtais atnaujinimais: nuostatos d ėl nacionalini ų taisyklių, 
taip pat nuorodos į komitologijos proced ūras ir deleguotuosius aktus; 
• redakciniais pakeitimais: sujungti ankstesn i direktyvos teksto pakeitimai, pakeisti 
straipsnių ir pried ų numeriai, panaikintos pase nusios nuostatos ir nuorodos į kitas 
Ketvirtojo geležinkeli ų dokument ų rinkinio dalis. 
2. KONSULTACIJ Ų SU SUINTERESUOTOSIOMIS  ŠALIMIS  REZULTATAI  
IR POVEIKIO  VERTINIMAI 
Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas pareng ė poveikio vertinim ą, kuris pridedamas 
prie teisėkūros proced ūra priimam ų aktų, kuriais siekiama padi dinti bendros Europos 
geležinkeli ų erdvės efektyvum ą ir konkurencingum ą sąveikos ir saugos srityje, pasi ūlymų. 
2011 m. birželio m ėn. sukurta poveikio vertinimo iniciatyvin ė grupė. Joje buvo pakviesti 
dalyvauti visi generaliniai direktoratai, ta čiau pagrindin ės suinteresuotos tarnybos yra Įmonių 
ir pramon ės generalinis direktoratas, Užimtumo, socialini ų reikalų ir lygių galimybi ų 
generalinis direktoratas, Gene ralinis sekretoriatas, Teis ės tarnyba, Žmogišk ųjų išteklių ir 
saugumo generalinis direktoratas, Mokslini ų tyrimų generalinis direktoratas, Biudžeto 
generalinis direkt oratas, Regionin ės politikos generalini s direktoratas, Ener getikos generalinis 
direktoratas ir Pl ėtros generalinis direktoratas. 
Komisijos tarnybos su sektoria us atstovais nuolatos aptari a bendros Europos geležinkeli ų 
erdvės kūrimo pažang ą. 2010–2011 m. jos taip pat atliko Reglamento Nr. 881/2004, 
įsteigiančio Europos geležinkelio agent ūrą, ex post  įvertinimą. 
Siekiant pad ėti Komisijai atlikti poveikio vertinim ą, išorės konsultantui pavesta parengti 
poveikio vertinimo tyrim ą ir surengti su suinte resuotosiomis šalimis tikslines konsultacijas. 
Tikslinės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis prasid ėjo 2011 m. lapkri čio 18 d. nuo 
internetin ės apklausos. Ši apklausa baigta 2011 m.  gruodžio 30 d. Tuomet atlikta svarbiausi ų 
suinteresuot ųjų šalių apklausa, o 2012 m. vasario m ėn. – surengtas suinteresuot ųjų šalių 
seminaras. 
Atsižvelgiant į techninį iniciatyvos pob ūdį, su visuomene konsultuotasi nebuvo. Ta čiau 
Komisija pasir ūpino, kad su visomis suinteresuotosiomis šalimis b ūtų pasikonsultuota laiku, o 
per diskusijas aptarti visi pagr indiniai iniciatyvos aspektai. 
 
LT 5   LT Daugiau informacijos apie poveikio vertinim ą ir konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis 
rezultatus pateikta poveik io vertinimo ataskaitoje8. 
3. TEISINIAI  PASIŪLYMO  ASPEKTAI 
Šiame skirsnyje išsamiai aptariami ir paaiškinami esminiai direktyvos teksto pakeitimai. 
Pastabos apie redakcinius pakeitimus ir  akivaizdžius pataisymus neteikiamos. 
I SKYRIUS 1 straipsnis. N ėra pastabų. 
2 straipsnis. Taikymo sritis labiau suderinama su S ąveikos direktyva. 
3 straipsnis. Naujos apibr ėžtys ir keli pakeitimai, kuriais siekiama didesnio nuoseklumo su 
panašiomis apibr ėžtimis, pateiktomis S ąveikos direktyvoje. 
II SKYRIUS 4 straipsnis. Išaiškinamas geležinkeli ų tinklo dalyvi ų vaidmuo ir atsakomyb ė, siekiant 
atsižvelgti į naujausius rinkos ir teisin ės sistemos poky čius. 
5, 6 ir 7 straipsniai. Atnaujinti d ėl pasikeitusios teisin ės sistemos. 
8 straipsnis. Pritaikytos su nacionalin ėmis taisykl ėmis susijusios nuostatos, siekiant atsižvelgti 
į teisinės sistemos poky čius (technini ų sąveikos specifikacij ų priėmimas), jos taip pat 
suderintos su S ąveikos direktyva. 
9 straipsnis. N ėra pastabų. 
III SKYRIUS 10 straipsnis. Įdiegiama geležinkelio įmonėms taikoma bendro saugos sertifikato sistema, kuri 
pakeičia ankstesn ę saugos sertifikato sistem ą ir jo dvi dalis: „A dal į“ ir „B dal į“. 
11 straipsnis. Ankstesnis 11 stra ipsnis pritaikytas prie per ėjimo prie bendro saugos sertifikato, 
atsižvelgiant į naują agentūros vaidmen į. 
12 straipsnis. Ankstesnis 11 straipsnis be dideli ų
 pakeitimų. 
13 straipsnis. N ėra pastabų. 
14 ir 15 straipsniai. Atnaujinta a nkstesnio 14a straipsnio pakartotin ė numeracija. 
Ankstesnis 15 straipsnis. Paseno. 
IV SKYRIUS 
                                                 
8 Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, pridedamas prie dokumento „Pasi ūlymai dėl teisėkūros 
procedūra priimam ų aktų, kuriais siekiama ES geležinkeli ų rinkoje panaikinti likusias administracines ir 
technines s ąveikos ir saugos kli ūtis“. 
 
LT 6   LT 16–18 straipsniai. Pakeit imai, atsižvelgiant į naują nacionalini ų saugos institucij ų vaidmen į 
pereinant prie bendro saugos sertifikato, ir atsakomyb ės tarp tų institucij ų ir agent ūros 
perskirstymas. 
V SKYRIUS 19 straipsnis. N ėra pastabų. 
20 straipsnis. Tekstas aiškiau išd ėstytas, daugiausia d ėmesio skiriant nacionalin ės tyrimo 
įstaigos ir teismini ų institucij ų bendradarbiavimui, kai po av arijos atliekamas tyrimas. 
21–25 straipsniai. N ėra pastabų. 
VI SKYRIUS 26 straipsnis. Nauja nuostata d ėl deleguot ųjų aktų, įtraukta atsižvelgiant į Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo įsigaliojim ą. 
27 straipsnis. Atsižvelgiant į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo įsigaliojim ą, pataisyta 
komiteto proced ūra. 
28 straipsnis. Atnaujintas ankstesnis 31 straipsnis. 29 straipsnis. Ankstesnis 32 straipsnis, be pastab ų. 
Ankstesnis 26 straipsnis. Paseno. Ankstesni Direktyvos 2004/49/EB 29 ir 30 straipsniai susij ę su direktyv ų 95/18/EB ir 
2001/14/EB pakeitimais. Jie bus nebeaktual ūs, kai įsigalios naujos redakcijos pirmasis 
geležinkeli ų dokument ų
 rinkinys, kuriuo panaikinam os šios dvi direktyvos. 
30 straipsnis. Pereinamojo laikotarpio nuostatos. 31 straipsnis. Naujas straipsnis, susij ęs su agent ūros nuomoni ų ir rekomendacij ų vaidmeniu. 
32 straipsnis. Ankstesnis  33 straipsnis su perk ėlimo į nacionalin ę teisę paaiškinimais. 
33 straipsnis. Direktyvos 2004/ 49/EB panaikinimas, išd ėstymas nauja redakcija. 
34 straipsnis. Ankstesnis 34 straipsnis d ėl įsigaliojimo, pataisytas. 
35 straipsnis. Ankstesnis 35 straipsnis d ėl adresatų, pataisytas. 
I PRIEDAS. Ankstesnis I PRIEDAS su tam tikrais pataisymais. 
Ankstesnis II PRIEDAS. Nebeaktualus d ėl nacionalini ų taisyklių pataisymo. 
Ankstesnis III PRIEDAS. Nebeaktualus d ėl įgyvendinimo akto įvedimo. 
Ankstesnis IV PRIEDAS. Nebeaktualus d ėl bendro ES saugos sertifikato sistemos įvedimo. 
Ankstesnis V PRIEDAS. Nebeaktualus d ėl įgyvendinimo akto įvedimo. 
Naujas II priedas. Atitikmen ų lentelė. 
 
LT 7   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
2013/0016 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl geležinkeli ų saugos 
 
(nauja redakcija) 
(Tekstas svarbus EEE) 
 
LT 8   LT EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo  sSutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į 
jos71  ⌦ 91 ⌫ straipsnio 1 dal į, 
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasi ūlymą1, 
teisėkūros proced ūra priimamo akto projekt ą perdavus nacionaliniams parlamentams, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę2, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę3, 
laikydamiesi įprastos teis ėkūros proced ūros, 
kadangi: 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 1 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Siekiant įgyvendinti pastangas sukurti vien ą bendrą geležinkelio transporto paslaug ų rinką, 
kurias inicijavo 1991  m. liepos 29  d. Tarybos direktyva 91/440/EEB d ėl Bendrijos 
geležinkeli ų plėtros4, būtina sukurti bendr ą saugos geležinkeliuose normin ę bazę. Iki šiol 
valstybės narės yra suk ūrusios daugiausia nacionalin ėms linijoms taikomas savas saugos 
taisykles ir standartus, grindžiamus nacionalin ėmis technin ėmis ir eksploatavimo 
koncepcijomis. Tuo pa čiu metu princip ų, požiūrių ir kultūriniai skirtumai apsunkin o galimyb ę 
įveikti technines kli ūtis ir prad ėti vykdyti tarptautin ę transporto veikl ą. 
 
Ø naujas 
(1) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB d ėl 
saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakei čianti Tarybos direktyv ą 95/18/EB 
dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyv ą 2001/14/EB d ėl geležinkeli ų 
infrastrukt ūros pajėgumų paskirstymo, mokes čių už naudojim ąsi geležinkeli ų 
infrastrukt ūra ėmimo ir saugos sertifikavimo5 buvo iš esm ės pakeista. Kadangi reikia 
padaryti papildom ų pakeitimų, dėl aiškumo ji tur ėtų būti išdėstyta nauja redakcija; 
                                                 
1 OL C , , p.. 
2 OL C , , p.. 
3 OL C , , p.. 
4 OL L 237, 1991  8 24, p. 25.  Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2001/12/ EB (OL L 75, 2001  3 15, p. 1.)  
5 OL L 164, 2004 4 30, p. 44. 
 
LT 9   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 2 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Direktyva 91/440/EEB, 1995  m. birželio 19  d. Tarybos direktyva 95/18/EB d ėl geležinkelio 
įmonių licencijavimo6 ir 2001  m. vasario 26  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2001/14/EB d ėl geležinkeli ų infrastrukt ūros pajėgumų paskirstymo, mokes čių už naudojim ąsi 
geležinkeli ų infrastrukt ūra ėmimo ir saugos sertifika vimo7 numato pirmuosius žingsnius 
Europos geležinkeli ų transporto rinkos regulia vimo srityje, atveriant rink ą tarptautin ėms 
prekių vežimo geležinkeliais paslaugoms. Vis d ėlto nuostatos saugos srityje pasirod ė esančios 
nepakankamos, o ir saugos reikalavim ų skirtumai išlieka, kas kenkia optimaliam Bendrijos 
geležinkelio transporto funkcionavimui. Ypa č svarbu suderinti saugos taisykli ų turinį, 
geležinkelio įmonių saugos sertifikavim ą, saugos institucij ų uždavinius ir vaidmen į bei eismo 
įvykių tyrimą. 
 
Ø naujas 
(2) Direktyvoje 2004/49 nusta tyta bendra geležinkeli ų saugos reguliavimo sistema: 
suderintas saugos taisykli ų turinys, geležinkelio įmonių saugos sertifikavimas, 
nacionalini ų saugos institucij ų užduotys bei vaidmenys ir avarij ų tyrimas. Ta čiau 
siekiant ir toliau d ėti pastangas, kad b ūtų sukurta bendra vežimo geležinkeliais 
paslaugų rinka, tą direktyvą reikia iš esm ės persvarstyti; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 3 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Daugelyje v alstybių narių metro, tramvaj ų ir kitokio b ėginio transporto sistem ų veiklą 
reglamentuoja vietin ės arba regionin ės saugos taisykl ės, jas dažnai priži ūri vietos arba regiono 
valdžios institucijos, o s ąveikos ar licencijavimo Bendrijoje reikalavimai t ų siste mų neapima. 
Be to, tramvaj ų eismą dažnai reglamentuoja keli ų eismo saugos teis ės aktai, tod ėl geležinkeli ų 
saugos taisykl ės tramvajams gali b ūti nevisiškai taikomos. D ėl šių priežasčių ir vadovaujantis 
subsidiarumo principu kaip nustatyta Sutarties 5  straipsnyje, valstyb ės narėms reiktų leisti 
tokias vietin ės reikšmės geležinkeli ų transporto sistemas išbrauk ti iš šios direktyvos taikymo 
srities.  
 
Ø naujas 
(3) daugelyje valstybi ų narių metro, tramvaj ų ir kitokio lengvojo b ėginio transporto 
sistemų veikimą reglamentuoja vietos arba  regiono lygmens saugos taisykl ės, tas 
sistemas dažnai priži ūri vietos arba regiono valdžios institucijos, o s ąveikos ar 
licencijavimo reikalavimai S ąjungoje toms sistemoms netaikomi. Be to, tramvaj ų 
eismą dažnai reglamentuoja keli ų eismo saugos teis ės aktai, tod ėl geležinkeli ų saugos 
taisyklės tramvajams gali b ūti taikomos ne visa apimtimi. D ėl šių priežasčių tokios 
                                                 
6 OL L  143, 1995 6 27, p.  70. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2001/13/EB (OL L 75, 2001  3 15, p. 26.)  
7 OL L  75, 2001 3 15, p.  29. Direkt yva su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/844/EB 
(OL L 289, 2002  10 26, p. 30).  
 
LT 10   LT vietos geležinkeli ų sistemos tur ėtų būti pašalintos iš šios direktyvos taikymo srities. 
Tačiau tai netrukdo valstyb ėms narėms šios direktyvos nuosta tas vietos geležinkeli ų 
sistemoms taikyti savanoriškai, jei, j ų nuomone, tai b ūtina;  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 4 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Bendrijos geležinkeli ų transporto sistemos saugos lygis apskritai yra aukštas, ypa č palyginus 
su kelių transportu. Svarbu pažym ėti, kad per dabartin į restruktūrizavimo etap ą, per kurį bus 
atskiriamos anks čiau buvusi ų bendrų geležinkelio įmonių funkcijos ir kuris past ūmės 
geležinke lių transporto sektori ų nuo vidin ės prie viešosios kontrol ės, saugos klausimai yra 
nagrinėjami mažiausiai. Tada, kai atitinkamai praktiškai įmanoma ir įvertinant geležinkelio 
transporto priemoni ų konkurencingum ą, sauga tur ėtų būti toliau tobulinama, atsižv elgiant į 
mokslo ir technikos pažang ą. 
 
Ø naujas 
(4) Sąjungos geležinkeli ų sistemos saugos lygis apskritai yra aukštas, ypa č palyginti su 
kelių transportu. Atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažang ą sauga tur ėtų būti dar 
labiau padidinta, kai racionaliu poži ūriu tai praktiškai įmanoma ir įvertinant tik ėtiną 
geležinkeli ų transporto konkurencingumo padid ėjimą; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
(5) Visi  pagrindiniai  geležinkeli ų transporto  sistemos eksp loatuotojai  dalyviai , 
geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai ir geležinkelio įmonės, turėtų būti visiškai 
atsakingios  už tos  sistemos saug ą, kiekvienas už savo dal į. Kai tik  tikslinga, jie tur ėtų 
bendradarbiauti pavojaus kontrol ės priemoni ų įgyvendinimo srityje. Valstyb ės narės 
turėtų aiškiai skirti ⌦ šią ⌫ tiesiogin ę atsakomyb ę už saugą ir ⌦ nacionalini ų ⌫ 
saugos institucij ų uždavinį parengti nacionalin ę saugos  norminę bazę reguliavimo 
sistemą bei prižiūrėti visų veikiančių subjektų veiklos vykdytoj ų veiklą;. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 6 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Infrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių atsakomyb ė už geležinkeli ų transporto 
sistemų eksploatavim ą nekliudo kitiems subjektams — gamintojams, technin ės priežiūros 
atlikėjams, vagon ų tvarkytojams, paslaug ų teikėjams ir perkan čiosioms įmonėms — prisiimti 
atsakomyb ę už savo produktus ar ba paslaugas pagal 1996  m. liepos 23  d. Tarybos direkty vos 
96/48/EB d ėl transeuropin ės greitųjų geležinkeli ų transporto sistemos s ąveikos8 ir 2001  m. 
kovo 19  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/16/EB d ėl transeuropin ės 
paprastųjų geležinkeli ų transporto sistemos s ąveikos9 arba kitų svarbių Bendrij os teisės aktų 
nuostatas.  
                                                 
8 OL L  235, 1996 9 17, p.  6. 
9 OL L 110, 2001  4 20, p. 1.  
 
LT 11   LT  
Ø naujas 
(6) infrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių atsakomyb ė už geležinkeli ų sistemos 
eksploatavim ą nėra kliūtis kitiems dalyviams, pavyzdžiui, gamintojams, vež ėjams, 
siuntėjams, pripildytojams,  krovėjams, už technin ę priežiūrą atsakingiems subjektams, 
techninės priežiūros paslaug ų teikėjams, vagon ų tvarkytojams, paslaug ų teikėjams ir 
perkančiosioms įmonėms prisiimti atsakomyb ę už savo produktus ar paslaugas. 
Siekiant išvengti pavojaus, kad atsakomyb ė nebus tinkamai prisiimta, kiekvienas 
atitinkamas dalyvis tur ėtų būti įpareigotas prisiimti atsakomyb ę už savo konkret ų 
procesą. Kiekvienas geležinkeli ų sistemos dalyvis tur ėtų būti atsakingas kit ų dalyvių 
atžvilgiu už išsam ų ir teising ą visos reikiamos informacijos perdavim ą, kad būtų 
galima patikrinti, ar transporto priemon ės yra tinkamos eksploatuoti. Vis ų pirma tai 
susiję su informacija apie transporto priemon ės būklę ir istoriją, techninės priežiūros 
dokumentais, krovos veiklos atsekamumu ir važtaraš čiais; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 7 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Transeuropini ų geležinkeli ų tinklų posistemi ų saugos reikalavimai yr a nustatyti Direktyvoje 
96/48/EB ir Direktyvo je 2001/16/EB. Vis d ėlto tos direktyvos nenustato bendr ųjų reikalavim ų 
sistemos lygmeniu ir išsamiai nenagrin ėja saugos reglamentavimo, valdymo ir prieži ūros. 
Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS) nusta čius minimaliuosius posistemi ų saugos 
lygius, vis svarbiau bus nustatyti ir saugos tikslus  sistemos lygmeniu.  
 
Ø naujas 
(7) kiekviena geležinkelio įmonė, infrastrukt ūros valdytojas ir už technin ę priežiūrą 
atsakingas subjektas tur ėtų užtikrinti, kad j ų rangovai ir kitos šalys taikyt ų pavojaus 
kontrolės priemones. Šiuo tikslu jie tur ėtų taikyti bendruosiuose saugos b ūduose 
(BSB) išd ėstytus steb ėsenos metodus. J ų rangovai tur ėtų taikyti šį procesą sudarydami 
sutartis. Kadangi tokios suta rtys yra svarbi geležinkelio įmonių ir infrastrukt ūros 
valdytojų saugos valdymo sistemos dalis, geležinkelio įmonės ir infrastrukt ūros 
valdytojai, gav ę Europos S ąjungos geležinkeli ų agentūros (toliau – agent ūra) arba 
nacionalin ės saugos institucijos prašym ą, turėtų jas supažindinti su savo sutartimis 
priežiūros vykdymo tikslais; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 8 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Palaipsniui tur ėtų būti įvedami bendrieji saugos tikslai  (BST) ir bendrieji saugos b ūdai, (BSB) 
siekiant užtikrinti, kad b ūtų išlaikytas aukštas saugos lygis, o tada ir ten, kur  būtina ir 
praktiškai įmanoma, — pagerintas. Juose tur ėtų būti numatytos saugos lygio ir veikian čių 
subjektų veiklos įvertinimo Bendrijos ir valstybi ų narių lygmeniu priemon ės. 
 
LT 12   LT  
Ø naujas 
(8) siekiant užtikrinti, kad b ūtų išlaikytas aukštas saugos lygis, o kai b ūtina ir kai 
racionaliu poži ūriu tai praktiškai įmanoma, tas saugos lygis b ūtų padidintas, 
palaipsniui įdiegti bendrieji saugos tikslai (BST) ir BSB. Jie tur ėtų būti naudojami 
kaip priemon ės vertinti veiklos vykdytoj ų saugą ir veiklos rezultatus S ąjungos lygiu ir 
valstybėse narėse. Siekiant įvertinti, ar sistemos atiti nka BST, taip pat palengvinti 
geležinkeli ų saugos steb ėseną, parengti bendrieji sa ugos rodikliai (BSR); 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 9 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Informacijos apie geležinkeli ų transporto sistemos saug ą trūksta ir ji paprastai n ėra viešai 
prieinama. Tod ėl siekiant įvertinti, ar ta sistema atitinka BST, bei palengvinti saugos 
geležinkeliuose veiklos steb ėseną, būtina nustatyti bendruosius saugos rodiklius (BSR). Vis 
dėlto pereinamojo laikotarpio metu gali b ūti taikomi nacionaliniai BSR apibr ėžimai ir tod ėl 
sudarant pirm ąjį BSR paketo projekt ą, turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į BSR bendr ųjų 
apibrėžimų tobulinimo lygm enį. 
 
Ø naujas 
(9) nacionalin ės taisyklės, kurios dažnai pagr įstos nacionaliniais techniniais standartais, 
laipsniškai pakeistos taisykl ėmis, pagr įstomis BST, BSB ir technin ėmis sąveikos 
specifikacijomis (TSS) įvestais bendraisiais standart ais. Siekiant pašalinti s ąveikos 
kliūtis, nacionalini ų taisyklių skaičius turėtų būti sumažintas – tai pavykt ų į TSS 
taikymo srit į įtraukus vis ą Sąjungos geležinkeli ų sistemą ir išsprendus likusius TSS 
klausimus. Šiuo tikslu valstyb ės narės turėtų atnaujinti savo nacionalini ų taisyklių 
sistemą, panaikinti pasenusias taisykles ir informuoti apie tai Komisij ą ir agentūrą; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 10 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Nacionalin ės saugos taisykl ės, kurios dažnai yra pagr įstos nacionaliniais techniniais 
standartais, tur ėtų būti laipsniškai pakei čiamos taisykl ėmis, pagr įstomis TSS įvestais 
bendraisiais standartais. Nauj ų konkrečių nacionalini ų taisyklių, kurios n ėra pagrįstos tokiais 
bendraisiais standartais,  įvedimas tur ėtų būti minimalus. Naujos nacionalin ės taisyklės turėtų 
atitikti Bendrijos teis ės aktus ir tur ėtų palengvinti art ėjimą prie vieningo poži ūrio į saugą 
geležinkeliuose suformavimo. Tod ėl prieš kuriai nors valstybe i narei priimant nacionalin ę 
saugos taisykl ę, pagal kuri ą reikalaujama aukštesnio saugos lygio, nei to reikalauja BST, 
visos suinteresuotos šalys tur ėtų pasitarti. Tokiais atvejai naujos taisykl ės projektą turėtų 
išnagrinėti Komisija, kuri tur ėtų priimti sprendim ą, jei paaišk ėtų, jog ta isyklės projektas 
neatitinka Bendrijos teis ės aktų arba sukuria savavališko diskriminavimo priemones ar 
paslėptus geležinkeli ų transporto tarp valstybi ų narių apribojimus.  
 
LT 13   LT  
Ø naujas 
(10) atsižvelgiant į tai, kad geležinkeli ų sistemos s ąveikos kli ūtys bus šalinamos laipsniškai 
ir kad reik ės laiko, kad b ūtų priimtos TSS, reik ėtų imtis priemoni ų, kad būtų išvengta 
padėties, kai valstyb ės narės priima naujas nacionalines taisykles arba imasi projekt ų, 
kuriais didinamas esamos sistemos įvairialypiškumas. Saugos valdymo sistema – tai 
pripažinta avarij ų prevencijos priemon ė, ir geležinkelio įmonėms tenka atsakomyb ė 
neatidėliotinai imtis taisom ųjų priemoni ų, kad avarijos v ėl nepasikartot ų. Valstyb ės 
narės neturėtų sumažinti geležinkelio įmonių atsakomyb ės nustatydamos naujas 
nacionalines taisykles iš  karto po avarijos;  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 11 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Dabartinė padėtis, kuriai esant savo vaidmen į ir toliau atlieka nacionalin ės saugos  taisyklės, 
turėtų būti laikoma pereinamojo laikotarpi o stadija, kada galiausiai art ėjama prie pad ėties, 
kuriai esant bus taikomos europietiškos taisykl ės. 
 
Ø naujas 
(11) vykdydami savo pareigas ir įsipareigojimus, infrastrukt ūros valdytojai ir geležinkelio 
įmonės turėtų įgyvendinti S ąjungos reikalavimus atitinkan čią ir bendrus elementus 
turinčią saugos valdymo sistem ą. Informacija apie saug ą ir saugos valdymo sistemos 
įgyvendinim ą turėtų būti pateikiama agent ūrai ir atitinkamos valstyb ės narės 
nacionalinei saugos institucijai; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 12 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
BST, BSB ir BSR tobulinimas  bei poreikis palengvinti art ėjimą prie vieningo poži ūrio į saugą 
geležinkeliuose suformav imo reikalauja technin ės paramos Bendrijos lygmeniu. Europos 
geležinkeli ų Agentūra, įsteigta Europos Parlamento ir  Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 881/200410, yra įkurta tam, kad išleist ų rekomendacijas d ėl BST, BSB ir BSR, toliau 
derintų priemones ir kontroliu otų saugos Bendrijos gel ežinkeliuose tobulinim ą. 
 
Ø naujas 
(12) siekiant užtikrinti aukšt ą geležinkeli ų saugos lyg į ir vienodas s ąlygas visoms 
geležinkelio įmonėms, joms tur ėtų būti taikomi tie patys saugos reikalavimai. Kad 
licencijuota geležinkelio įmonė turėtų galimybę naudotis geležinkeli ų infrastrukt ūra, ji 
turėtų turėti saugos sertifikat ą. Saugos sertifikate tur ėtų būti pateikta įrodymų, kad 
geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistem ą ir geba laikytis atitinkam ų 
saugos standart ų ir taisykli ų. Tarptautinio vežimo paslaugoms teikti tur ėtų pakakti tik 
vieno saugos valdymo sistemos patvirtinimo S ąjungos lygiu; 
                                                 
10 Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 3.  
 
LT 14   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 13 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Vykdydami savo pareig as ir atsakomyb ę, geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai ir 
geležinkelio įmonės turėtų įgyvendinti Bendrijos reikalavimus atitinkan čią ir bendruosius 
elementus turin čią saugos valdymo sistem ą. Informacija saugos klausimais ir apie saugos 
valdymo sistemos įgyvendinim ą turėtų būti pateikiama aptariamosios valstyb ės narės saugos 
institucijai.  
 
Ø naujas 
(13) steb ėsenos, atitikties vertinimo, prieži ūros, pavojaus analiz ės ir vertinimo srityse 
parengti Direktyva 2004/49/EB grindžiami  suderinti metodai, kurie turi b ūti taikomi 
geležinkelio įmonėms ir nacionalin ėms saugos institucijoms. Tokia reguliavimo 
sistema yra pakankamai brandi, kad b ūtų galima palaipsniui pereiti prie visoje 
Sąjungoje galiojan čio bendro saugos sertifikato. Per ėjus prie bendro saugos sertifikato 
sumažėtų geležinkelio įmonėms tenkanti administracin ė našta, tod ėl toks per ėjimas 
turėtų užtikrinti didesn į geležinkeli ų sistemos veiksmingum ą ir efektyvum ą;  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 14 OJ L 220 
(pritaikytas) 
Saugos valdymo sistemoje tur ėtų būti atsižvelgta į faktą, kad 1989  m. birželio 12  d. Tarybos 
direktyva 89/391/EB d ėl priemoni ų darbuotoj ų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti 
nustatymo11 ir svarbios atskiros dire ktyvos yra be išimties taiko mos geležinkeli ų transporte 
dirbančių darbuotoj ų sveikatos apsaugai ir saugai da rbe. Saugos valdymo sistemoje tur ėtų būti 
atsižvelgta ir į 1996  m. liepos 23  d. Tarybos direktyv ą 96/49/EB d ėl valstybi ų narių teisės 
aktų, susijusių su pavojing ų krovinių veži mu geležinkeliais, suderinimo12. 
 
Ø naujas 
(14) bendras saugos sertifikatas tur ėtų būti išduodamas remiantis įrodymais, kad 
geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistem ą. Tokiems įrodymams surinkti 
gali reikėti ne tik patikrinti geležinkelio įmonę vietoje, bet ir vykdyti prieži ūrą, kurios 
tikslas – įvertinti, ar geležinkelio įmonė ir toliau tinkamai tai ko savo saugos valdymo 
sistemą po to, kai jai buvo išduotas be ndras saugos sertifikatas;  
                                                 
11 OL L  183, 1989 6 29, p.  1. 
12 OL L  235, 1996 9 17, p.  25. Direktyv a su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 
2003/29/EB (OL L 90, 2003  4 8, p. 47). 
 
LT 15   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 15 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Siekiant užtikrinti aukšt ą saugos geležinkeliuose lyg į ir vienodas s ąlygas visoms geležinkelio 
įmonėms, joms tur ėtų būti taikomi tie patys saugos reikalav imai. Saugos sertifikatas tur ėtų 
būti įrodymu , kad geležinkelio įmonė įsteigė savo saugos valdymo sistem ą ir pajėgia laikytis 
atitinkam ų saugos standart ų ir taisykli ų. Dėl tarptautinio pervežimo paslaug ų turėtų pakakti 
to, kad saugos valdymo sistema b ūtų patvirtinama vienoje valstyb ėje narėje, o patv irtinimui 
būtų suteikiamas pripažinimas Bendrijos mastu. Antra vertus, d ėl to, kad laikomasi 
nacionalini ų taisyklių, kiekvienoje valstyb ėje narėje turėtų būti taikomas papildomas 
sertifikavimas. Galutiniu tikslu tur ėtų būti visoje Bendrijoje galiojan čio be ndro saugos 
sertifikato suk ūrimas.  
 
Ø naujas 
(15) infrastrukt ūros valdytojui tur ėtų tekti svarbi atsakomyb ė už jo geležinkeli ų tinklo 
projektavimo, technin ės priežiūros ir eksploatavimo saug ą. Infrastrukt ūros valdytojui 
turėtų būti taikomas reikalavimas iš nacionalin ės saugos institucijos gauti su jo saugos 
valdymo sistema susijusius įgaliojimus saugos srityje, taip pat kitos nuostatos tam, kad 
būtų įvykdyti saugos reikalavimai; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 16 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Greta saugos sertifikate nustatyt ų saugos reikalavim ų licencijuotos geležinkelio įmonės turėtų 
laikytis nacionalini ų reikalavim ų, derančių su Bendrijos teis ės aktais ir taikom ų 
nediskriminuojant, siejant su sveikatos, saugos ir socialin ėmis sąlygomis, įskaitant teis ės aktų 
nuostatas d ėl vairavimo laiko, bei darbuotoj ų ir vartotoj ų teisėmis kaip numatyta Direktyvos 
95/18/EB 6 ir 12  straipsniuose.  
 
Ø naujas 
(16) traukinio personalo sertifikavimas naujiems rinkos dalyviams dažnai yra ne įveikiama 
kliūtis. Valstyb ės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonės, ketinan čios vykdyti 
veiklą atitinkamame tinkle, gal ėtų naudotis traukinio pe rsonalo mokymui ir 
sertifikavimui, kurie b ūtini norint įvykdyti nacionalini ų taisyklių reikalavimus, 
reikalingomis priemon ėmis; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 17 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Kiekvieno geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo pagrindin ė atsakomyb ė yra saugus jo 
geležinkeli ų tinklo projektavimas, technin ė priežiūra ir valdymas. Kartu su geležinkelio 
įmonių saugos sertifikavimu geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojui tur ėtų būti taikoma 
nuostata, kad jo saugos sistem ai valdyti in stitucija tur ėtų suteikti įgaliojimus saugos srit yje bei 
kitos nuostatos tam, kad b ūtų laikomasi saugos reikalavim ų. 
 
LT 16   LT  
Ø naujas 
(17) už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas tur ėtų būti sertifikuotas atlikti prekini ų 
vagonų priežiūrą. Jei už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas yra infrastrukt ūros 
valdytojas, šis sertifikavimas tur ėtų būti įtrauktas į įgaliojimų saugos srityje išdavimo 
procedūrą. Tokiam subjektui išduotas sertifikatas tur ėtų užtikrinti, kad kiekvienas 
prekinis vagonas, už kur į jis atsakingas, atitikt ų šioje direktyvoje nustatytus technin ės 
priežiūros reikalavimus. Šis sertifikatas tur ėtų galioti visoje S ąjungoje, o j į išduoti 
turėtų įstaiga, galinti tikrinti subjekto sukurt ą techninės priežiūros sistem ą. Kadangi 
prekiniai vagonai dažnai naudojami teikiant ta rptautinio vežimo paslaugas ir kadangi 
už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas gali nor ėti pasinaudoti dirbtuv ėmis, 
veikiančiomis keliose valstyb ėse narėse, sertifikavimo įstaiga tur ėtų turėti galimyb ę 
vykdyti kontrol ę visoje Sąjungoje; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 18 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad pad ėtų pareiškėjams, pageidaujantiems patekti į 
rinką kaip geležinkelio įmonės. Pirmiausia jos tur ėtų pateikti informacij ą ir nedelsiant vei kti 
dėl prašymų saugos sertifikavimo klausimais. Tarptautines pervežimo paslaugas teikian čioms 
geležinkelio įmonėms yra svarbu, kad skirtingose valstyb ėse narėse būtų panaši tvarka. Nors 
galimoje numatyti ateityje saugos  sertifikate bus nacionalin ės dalys,  vis dėlto turėtų būti 
įmanoma suvienodinti j ų bendrąsias dalis ir palengvinti vieningo sertifikato pavyzdžio 
kūrimą. 
 
Ø naujas 
(18) nacionalini ų saugos institucij ų organizacin ė struktūra, teisinė struktūra ir sprendim ų 
priėmimas tur ėtų būti visiškai neprikla usomi nuo geležinkelio įmonės, infrastrukt ūros 
valdytojo, pareišk ėjo ir perkan čiosios įmonės. Savo užduotis jos tur ėtų vykdyti atvirai 
ir nediskriminuodamos, taip pat bendradarbiauti su agent ūra, kad būtų sukurta bendra 
geležinkeli ų erdvė ir kad b ūtų koordinuojami j ų sprendimo pri ėmimo kriterijai. 
Efektyvumui padidinti dvi  arba daugiau valstybi ų narių gali nuspr ęsti sujungti 
atitinkam ų nacionalini ų saugos institucij ų personalą ir išteklius; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 19 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Traukinio personalo sertifikavimas ir leidim ų leisti eksploatuoti naudojamus riedmenis 
įvairiuose nacionaliniuose tinkluose išdavima s naujiems subjektams dažnai yra ne įveikiamos 
kliūtys. Valstyb ės narės turėtų užtikrinti, kad mokymo priemon ės ir nacionalini ų taisyklių 
reikalavimams vykdyti b ūtinas traukinio personalo sertifikavimas b ūtų prieinami geležinkelio 
įmonėms, teikian čioms paraiškas gauti saugos sertifikat ą. Turėtų būti nustatyta bendra 
leidimų eksploatuoti naudojamus riedmenis išdavimo tvarka.  
 
LT 17   LT  
Ø naujas 
(19) kai nacionalin ės saugos institucijos prašoma priži ūrėti skirtingose valstyb ėse narėse 
įsisteigusią geležinkelio įmonę, agentūra turėtų informuoti kitas susijusias 
nacionalines saugos institucij as ir užtikrinti reikiam ą priežiūros veiklos koordinavim ą; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 20 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Traukinių mašinist ų vairavimo laiko trukm ė ir poilsio pertraukos bei traukinio personalas, 
atliekantis saugos srities užduotis, turi svarbi ą įtaką geležinkeli ų transporto sistemos saugos 
lygiui. Šie aspektai nustatyti Sutarties 137 -139 straipsniuose ir jau yra Sektori ų dialogo 
komiteto, įsteigto pagal Komisijos sprendim ą 98/500/EB13, ir socialini ų partnerių derybų 
objektas.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 21 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Saugios Bendrijos geležinkeli ų transporto sistemos pl ėtra reikalauja, kad b ūtų nustatytos 
suvienodintos atitinka mų licencijų išdavimo s ąlygos traukini ų mašinistams ir saugos užduotis 
atliekančiam lydin čiajam personalui, d ėl kurių Komisija paskelb ė apie ketinim ą artimiausioje 
ateityje pasi ūlyti papildomus teis ės aktus. Viso kito persona lo, atsakingo už pagrindines 
užduotis saugos srityje, kvalifik aciniai reikalavimai jau yr a išsamiau nurodyti Direktyvoje 
96/48/EB ir Dire ktyvoje 2001/16/EB.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 22 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Kaip dalis naujos bendros s augos geležinkeliuose kontrol ės sistemos dalis saugai 
geležinkeliuose kontroliuoti ir priži ūrėti visose valstyb ėse narėse turėtų įsteigtos nacionalin ės 
institucijos. Siekiant palengvinti j ų bendradarbiavim ą Bendrijos lygmeniu, joms tur ėtų būti 
duotas toks pat mažiausias užduo čių skaičius ir atsakomyb ė. Nacionalin ėms saugos 
institucijoms tur ėtų būti suteiktas aukštas nepriklausomyb ės laipsnis. Savo užduotis jos tur ėtų 
vykdyti atvirai ir nediskriminuodamos taip, kad pad ėtų sukurti viening ą Bendrijos 
geležinke lių transporto sistem ą ir turėtų bendradarbiauti siekiant, kad b ūtų derinami 
sprendimų priėmimo kriterijai, ir pirmiausia - dėl tarptautinio pervežimo paslaugas teikian čių 
geležinkelio įmonių saugos sertifikavimo.  
                                                 
13 1998  m. geguž ės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB d ėl sektorių dialogo komitet ų, skatinan čių 
socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (OL L  225, 1998  8 12, p. 27).  
 
LT 18   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 23 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
(2320) katastrofos geležinkeliuose įvyksta retai. Vis d ėlto jų pasekmės gali būti pražūtingos ir 
sukelti visuomen ės susirūpinimą dėl geležinkeli ų transporto  sistemos saugos. Tod ėl 
siekiant išvengti pasikartojimo, visosi  tokiose  eismo įvykiai  avarijos  turėtų būti 
ištiriamosi  saugos poži ūriu, o tyrim ų rezultatai tur ėtų būti paviešinami. D ėl kKitosų 
avarijosų ir riktaių ⌦ taip pat tur ėtų būti atliekami saugos tyrimai, jei tos avarijos ir 
riktai ⌫ galėtų būti svarbūsiais galimų katastrof ų ženklais ir, kai būtina, turėtų būti 
saugos tyrim ų objektu .; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 24 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
(2421) Ssaugos tyrimas tur ėtų vykti  būti atliekamas  atskirai nuo to paties įvykio  rikto  
teisminio tyrimo, ir  ⌦ turėtų ⌫ būti suteikiant a galimybęė jo metu susipažinti su 
daiktiniais įrodymais ir liudytoj ų parodymais. J į turėtų atlikti nuolat veikianti, nuo 
geležinkeli ų transporto sektoriausuje  veikiančių subjektų dalyvių nepriklausoma 
institucija įstaiga . Institucija  Įstaiga  turėtų veikti taip, kad b ūtų išvengta bet koki ų 
⌦ kokio ⌫ interesų konflikto ir bet koki ųo galimųo įtraukimo  sąsajų į su tiriamųjų 
įvykių priežastimiss ; ir pirmiausia, jeigu organi zacine ir teisine strukt ūra ji yra 
glaudžiai susijusi su nacionaline saugos institucija  arba geležinkeli ų transporto 
sistemos kontrol ės reguliavimo  institucija, jos funkcinei nepriklausomybei tai netur ėtų 
daryti įtakos. Jos tyrimai tur ėtų būti atliekami kaip galima atviriau. Kiekvienam 
įvykiui tirti tirian čioji tyrimo  įstaiga tur ėtų įsteigti  sudaryti  atitinkam ą tyrimo grup ę, 
turinčią būtiną patirtį, kurios reikia, kad b ūtų nustatytos tiesiogin ės ir netiesiogin ės 
įvykio priežastys;.  
 
Ø naujas 
(22) kad tyrimo įstaigos veikla b ūtų efektyvesn ė ir siekiant pad ėti jai atlikti jos pareigas, 
tyrimo įstaiga tur ėtų turėti galimyb ę laiku patekti į avarijos viet ą, prireikus deramai 
bendradarbiaudama su teismine institucija. Tyrim ų ataskaitose ir bet kokios išvadose ir 
rekomendacijose pateikiama tolesniam geležinkeli ų saugos didinimui svarbi 
informacija, ir jos tur ėtų būti viešai skelbiamos S ąjungos lygiu. Saugos rekomendacij ų 
adresatai tur ėtų imtis reikiam ų veiksmų ir pranešti apie juos tyrimo įstaigai; 
(23) valstyb ės narės turėtų nustatyti taisykles d ėl nuobaud ų, taikomų pažeidus šios 
direktyvos nuostatas, skyrimo ir užtikrinti, kad jos b ūtų įgyvendinamos. Tos 
nuobaudos tur ėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; 
(24) kadangi šioje direktyvoje pasi ūlytų veiksmų tikslų, t. y. koordinuoti valstyb ėse narėse 
veiklą ir taip reguliuoti ir priži ūrėti saugą, tirti avarijas ir nusta tyti bendruosius saugos 
tikslus, bendruosius saugos b ūdus, bendruosius saugos rodiklius ir bendr ų saugos 
sertifikatų bendruosius reikalavimus, valstyb ės narės negali deramai pasiekti ir 
kadangi t ų tikslų būtų geriau siekti S ąjungos lygiu, laikydamasi Europos S ąjungos 
sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo S ąjunga gali patvirtinti 
 
LT 19   LT priemones. Pagal tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šia direktyva 
neviršijama to, kas b ūtina nurodytiems tikslams pasiekti; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 25 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Tyrimų ataskaitos ir bet kokios išvados ir rekomendacijos pateikia svarbi ą informacij ą 
tolesniam saugos geležinkeliuose tobulinimui ir tur ėtų būti paviešinamos Bendrijos lygmeniu. 
Tie, kam saugos rekomendacijos skirtos, tur ėtų jas vykdyti ir tirian čiajai įstaigai atsiskaityti 
apie veiksmus, kuri ų buvo imtasi.  
 
Ø naujas 
(25) siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šios direktyvos nuostatas, 
Komisijai tur ėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Su tarties 290 straipsn į priimti aktus d ėl 
bendrųjų saugos b ūdų ir jų persvarstymo, taip pat d ėl bendrųjų saugos rodikli ų ir 
bendrųjų saugos tiksl ų persvarstymo. Labai svarbu, kad Komisija per parengiam ąjį 
darbą deramai konsultuot ųsi, taip pat ir su ekspertais. Komisija, atlikdama su 
deleguotaisiais aktais susijus į parengiam ąjį darbą ir rengdama j ų tekstus, tur ėtų 
užtikrinti, kad atitinkami dokumentai b ūtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami 
Europos Parlamentui ir Tarybai; 
(26) siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo s ąlygas, Komisijai tur ėtų 
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susij ę su saugos valdymo sistemai ir jos 
sudėtinėms dalims keliamais reikalavimais, už prekini ų vagonų priežiūrą atsaking ų 
subjektų sertifikavimo sistemos persvarstymu ir jos taikymo išpl ėtimu įtraukiant kitus 
riedmenis, taip pat su pagrindiniu avarij ų ir riktų tyrimo ataskaitos turiniu. Tais 
įgaliojimais tur ėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasa rio 16 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos reglament ą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybi ų narių 
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrol ės mechanizm ų 
taisyklės ir bendrieji principai14; 
(27) šios direktyvos perk ėlimo į nacionalin ę teisę įpareigojimas tur ėtų būti susijęs tik su 
tomis nuostatomis, kuriose, palyginti su ankstesne direktyva, yra esmini ų pakeitim ų. 
Įsipareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas yra s ąlygotas ankstesn ės direktyvos; 
(28) ši direktyva netur ėtų daryti poveikio valstybi ų narių įsipareigojimui, susijusiam su IV 
priedo B dalyje nurodytais direktyv ų perkėlimo į nacionalin ę teisę terminais, 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 26 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Kadangi pasi ūlytų veiksmų tikslų, o būtent: derinti valstyb ėse narėse veiklą, susijusią su 
saugos kontrole ir prieži ūra, eismo įvykių tyrimu ir bendr ų saugos tiksl ų, bendrų saugos būdų, 
bendrų saugos rodikli ų ir bendr ų saugos sertifikat ų reikalavimais nustatymu Bendrijos 
lygmeniu, valstyb ės narės atskirai negali visi škai pasiekti, o d ėl veik smų masto jie yra 
                                                 
14 OL L 55, 2011 2 28, p. 13. 
 
LT 20   LT lengviau pasiekiami Bendrijos lygmeniu, Bend rija, vadovaudamasi subsidiarumo principu 
kaip nustatyta Sutarties 5  straipsnyje, gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje 
nustatytą proporcingumo princip ą šioje direktyvoje nenumatoma  nieko, kas n ėra būtina 
siekiant tų tikslų. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 27 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Priemonės, būtinos šios direktyvos įgyvendinimui, tur ėtų būti patvirtintos vadovaujantis 
1999  m. birželio 28  d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijos naudojimosi 
jai suteiktais įgaliojimais tvark ą15. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 28 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Šia direktyva siekiama pe rtvarkyti ir sujungti s varbius Bendrijos teis ės aktus d ėl saugos 
geležinkeliuose. Tod ėl nuostatos d ėl geležinkelio įmonių saugos sertifikavimo, anks čiau 
išdėstytos Direktyvoj e 2001/14/EB, tur ėtų būti panaikintos kartu su visomis nuorodomis į 
saugos sertifikavim ą. Direktyvoje 95/ 18/EB buvo nustatyti dirban čio personalo kvalifikacijos 
saugos srityje reikalavimai ir riedmen ų saugos reikalavimai, kuri uos apima šia direktyva 
nustatyti reikalavimai d ėl saugos sertifikavimo, ir tod ėl jie nebetur ėtų būti licencijavimo 
reikalavim ų dalimi.  Kad licencijuota geležinkelio įmonė galėtų patekti į geležinkeli ų 
infrastrukt ūrą, ji turėtų turėti saugos sertifikat ą. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16. 29 
konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 
Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles d ėl baudų, taikomų pažeidus šios direktyvos 
nuostatas, skyrimo ir užtikrinti, kad jos b ūtų įgyvendinamos. Tos baudos tur ėtų būti 
veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.  
                                                 
15 OL L  184, 1999 7 17, p.  23. 
 
LT 21   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
I SKYRIUS 
BENDROSIOS  NUOSTATOS 
1 straipsnis 
Dalykas 
Šios direktyvos tikslas — ⌦ Šia direktyva nustatomos nuostatos, siekiant ⌫ užtikrinti 
saugos  Bendrijos  ⌦ Sąjungos ⌫ geležinkeli ųuose saugos  plėtrą plėtojimą ir tobulinim ą bei 
užtikrinti geresnes galimybes patekti į geležinkeli ų transporto paslaug ų rinką, taikant tokias 
priemones: 
 a) suderinant valstybi ų narių kontrolės reguliavimo  struktūrą; 
 b) nustatant ⌦ geležinkeli ų sistemos ⌫ veikiančių subjektų dalyvių atsakomyb ę; 
 c) siekiant  geriau suderinti  nacionalines taisykles,  nustatantyti  bendruosius saugos 
tikslus ir bendruosius saugos b ūdus, kad Ö palaipsniui b ūtų pašalintas poreikis 
taikyti  nacionalines taisykles ; 
 d) reikalaujant  kiekvienoje Ö kiekvienai  valstyb ėjeei narėjeei nustatant 
reikalavim ą įsteigti ⌦ nacionalin ę ⌫ saugos institucij ą ir avarijų ir bei riktų tyrimo 
įstaigą instituciją; 
 e) nustatant be ndruosius geležinkeli ų saugos valdymo, kontrol ės reguliavimo  ir 
priežiūros principus. 
2 straipsnis 
Taikymo sritis 
1. Ši direktyva taikoma valstybi ų narių geležinkeli ų transporto  sistemai, kuri gali b ūti 
suskirstoma į struktūriniuses  ir eksploatavimo  Ö funkcinius  posistemiuses . Direktyva 
apima saugos reikalavimus, taikomus visai sistemai, įskaitant ⌦ saugų ⌫ geležinkeli ų 
infrastrukt ūros saugos  valdym ą, ir eismo valdym ą bei geležinkelio įmoniųÖ ,  ir 
infrastrukt ūros valdytoj ų Ö ir kitų geležinkeli ų sistemos dalyvi ų  tarpusavio s ąveiką. 
2. Ö Ši direktyva netaikoma toliau nurodytoms sistemoms:  
Įgyvendindamos ši ą direktyvą, valstybės narės gali netvirtinti priemoni ų, susijusių su: 
 
LT 22   LT  a) metro, tramvaj ų ir kitas  lengvojo  bėginio transporto sistema oms; 
 b) tinklus ams, kurie funkciniu poži ūriu yra atskirti n uo likusios geležinkeli ų 
transporto sistemos dalies  ir yra skirti tik vietini ų, miesto ar priemiestini ų keleivių 
pervežimo vietos, miesto ar priemiesti niais maršrutais paslaugoms teikti;  bei vien tik 
tuose tinkluose veikian čia geležinkelio įmone  taip pat geležinkelio įmonėms, kurios 
vykdo veikl ą tik tokiuose tinkluose ; 
⌦ 3. Į šios direktyvos įgyvendinimo priemoni ų taikymo srit į valstybės narės gali 
neįtraukti: ⌫ 
 ac ) privačiąos geležinkeli ų infrastrukt ūrąos Ö ir tik tokioje infrastrukt ūroje 
naudojam ų transporto priemoni ų, jei  , kurią naudoja vien tik  infrastrukt ūros 
savininkas Ö tą infrastrukt ūrą  naudoja tik  savoms  krovini ų per vežimo 
operacijoms  veiklai  vykdyti; 
 Ö b) infrastrukt ūros ir transporto priemoni ų, skirtų tik vietos, istorin ėms ar turizmo 
reikmėms.  
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio1 dalis 
 d) transporto priemones, kurios laikomos paveldu ir naudojamos nacionaliniuose 
tinkluose,  jei tai atitinka nacionalines sa ugumo taisykles ir reglamentavim ą, siekiant 
užtikrinti saug ų tokių transporto priemoni ų judėjimą; 
 e) geležinkelius, kurie yra pa veldo objektas, muziejinius ir turistinius geležinkelius, 
kurie eksploatuojami savo tinkle, įskaitant dirbtuves arba tran sporto priemones, kurie 
yra tokio geležinkelio nuosavyb ė arba yra nuo jo priklausomi, arba darbuotojus, 
kurie dirba tokiame geležinkelyje.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
3 straipsnis 
Sąvokų apibrėžimai  Apibrėžtys 
Šioje direktyvoje taikomi tokie apibr ėžimai  vartojam ų sąvokų apibrėžtys: 
 a) „geležinkeli ų transporto sistema“ — tai strukt ūrinių ir eksploatavimo posistemi ų 
visuma, kaip apibr ėžta Direktyvoje 96/48/EB ir Direktyvoje 2001/16/EB, bei visos 
tos sistemos valdymas ir eksploatavimas;  
 
Ø naujas 
 a) geležinkeli ų sistema – S ąjungos geležinkeli ų sistema, apibr ėžta Direktyvos [xx d ėl 
geležinkeli ų sistemos s ąveikos] 2 straipsnyje; 
 
LT 23   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
 b) „geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas“ — tai institucija ar įmonė, arba jos dalis, 
kuri pirmiausia yra atsakinga už geležinkeli ų infrastrukt ūros sukūrimą ir technin ę 
priežiūrą kaip apibr ėžta Direktyvos 91/440/EEB 3  straipsnyje, bei gali b ūti atsakinga 
ir už infrastrukt ūros kontrol ės bei saugos sistem ų valdym ą. Geležinkeli ų 
infrastrukt ūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali b ūti paskiriamos 
skirtingoms institucijoms arba įmonėms; 
 
Ø naujas 
 b) infrastrukt ūros valdytojas – infrastrukt ūros valdytojas, kaip apibr ėžta Direktyvos 
2001/14/EB 2 straipsnyje16; 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
 c) „ geležinkelio įmonė“ — tai  geležinkelio įmonė, kaip apibr ėžta Direktyvosje  
2001/14/EB Ö 2 straipsnyje  apibrėžta geležinkelio įmonė, taip pat  ir bet kuri kita  
valstybinė ar privati  viešojo arba priva čiojo sektoriaus  įmonė, kurios veiklos sritis — 
teikti  kuri užsiima  prekių krovinių ir (arba) keleivi ų pervežimuo  geležinkeliais 
paslaugas,  ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauk ą; ši sąvoka apima ir tas 
įmones, kurios teikia vien  tik traukos paslaugas; 
 d) „ techninės sąveikos specifikacijaos  (TSS)“  — tai  specifikacijaos , apimanti čios 
kiekvieną posistem įę ar jos  dalį, kad būtų laikomasi pagrindini ų esminių reikalavim ų 
ir užtikrinama transeuropin ės greitųjų geležinkeli ų transporto  sistemos ir paprast ųjų 
geležinkeli ų transporto sistemos  sąveika,  kaip  apibrėžta Ö Direktyvos xx d ėl 
geležinkeli ų sistemos s ąveikos  Direktyvoje 96/48/EB ir Direktyvoje 2001/16/EB  
Ö 2 straipsnyje  ;  
 e) „ bendrieji saugos tikslai (BST)“  — tai  pavojaus priimtinumo kriterijais išreikšti 
saugos lygiai, kuriuos turi pasiekti  atitikti  bent jau  skirtingos geležinkeli ų transporto  
sistemos dalys (pvz., paprast ųjų geležinkeli ų transporto  sistema, greit ųjų geležinkeli ų 
transporto  sistema, ilgieji geležinkelio t uneliai ar linijos, naudojamos vien  tik prekių 
krovinių vežimui) ir visa sistema apskritai; 
 f) „bendrieji saugos b ūdai (BSB)“ — tai būdai, kurie turi b ūti sukurti tam, kad b ūtų 
apibūdinama, kaip yra įvertinami saugos lygiai, saugos tiksl ų pasiekimas ir kaip 
laikomasi kit ų saugos reikalavim ų; 
 ⌦ f) bendrieji saugos b ūdai (BSB) — b ūdai, kuriais apib ūdinamas saugos lygi ų 
vertinimas ir saugos tiksl ų įgyvendinimas bei kit ų saugos reikalavim ų laikymasis; ⌫ 
                                                 
16 OL L 75, 2001 3 15, p. 29. 
 
LT 24   LT  g) „  ⌦ nacionalin ė ⌫ saugos institucija“  — tai  nacionalin ė įstaiga  institucija , kuriai 
patikėtos saugos  geležinkeli ųuose saugos užtikrinimo  užduotys pagal ši ą direktyvą, 
arba bet kuri dvišal ė įstaiga  institucija , kuriai ⌦ kelios ⌫ valstybės narės patikėjo 
šias užduotis, siekdamos užtikrinti unifikuot ą vieningą specializuot ų tarptautini ų 
infrastrukt ūrų saugos režim ą; 
 h) „ nacionalin ės saugos  taisyklės“ — tai  visos Ö privalomos  taisyklės, kurios 
apima valstyb ės narės lygiu įvestus geležinkeli ų saugos Ö arba techninius  
reikalavimus ir taikomos daugiau nei vienai  geležinkelio įmonei  Ö įmonėms  , 
nepriklausomai nuo to, kokia įstaiga jas nustato  tas taisykles išleidžian čios 
institucijos ; 
 i) „ saugos valdymo sistema“  — tai  viešosios  geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo 
arba geležinkelio įmonės įsteigta organizacija  ⌦ nustatyta organizacin ė 
struktūra ⌫ ir priemon ės, kuriomis siekiama užtikrinti saug ų valdytojo ar įmonės 
veiklos valdym ą; 
 j) „ atsakingas tyr ėjas“ — tai  asmuo, atsakingas už eismo įvykio  tyrimo 
organizavim ą, vykdym ą ir kontrol ę; 
 k) „ avarija“  — tai  nepageidaujamas arba nety činis netikėtas įvykis arba aiški  ⌦ tam 
tikra ⌫ tokių įvykių seka  virtinė, sukelianti žalingus padari nius; avarijos skirstomos 
į šias kategorijas  taip: susidūrimai, nuried ėjimai nuo b ėgių, avarijos pervažose, d ėl 
judančių riedmenų įvykusios avarijos, kuri ų metų nukentėjo žmonės, gaisrai ir kitai ; 
 l) „ katastrofaos“  — tai  bet kurie  koks  traukini ų susidūrimasi  ar traukini ų 
nuriedėjimasi  nuo bėgių, dėl kurių žuvo ne mažiau kaip vienas asmuo ar buvo 
⌦ sunkiai ⌫ sužaloti penki ar daugiau asmen ų, arba buvo padaryta didel ė žala 
riedmenims, infrastrukt ūrai arba aplinkai bei bet kuris  kitas  panašius  avarija  eismo 
įvykis , padariusi ęs akivaizd ųžią įtaką poveikį saugos  geležinkeli ųuose saugos  
kontrolei  reguliavimui  ar saugos valdymui; ⌦ pirmiau minima ⌫ „didelė žala“ — 
tai žala, kuri ąos visą mastą tiriančioji institucija  tyrimo įstaiga  iškart gali įvertinti 
esant  ne mažesneiu  bendra suma  kaip 2 milijonai eur ų; 
 m) „ riktas“  — tai  bet koks įvykis, susij ęs su traukini ų eksploatavimu ir paveikiantis 
eksploatavimo  ⌦ veiklos ⌫ saugą, išskyrus avarijas arba katastrofas; 
 n) „ tyrimas“  — tai  procesas, atliekamas siekiant užkirsti keli ą kitai avarijai arba 
riktui, apimantis informacijos surinkim ą ir analiz ę, išvadų padarym ą, įskaitant 
priežasčių nustatym ą, ir tam tikrais atvejais — saugos rekomendacij ų pateikimą; 
 o) „ priežastys“  — tai  veiksmai, neveikimas, įvykiai ar s ąlygos arba j ų derinys, kuris 
baigėsi nulėmę avarijąa arba riktąu; 
 p) „Agent ūra“ — tai Europos geležinkeli ų agentūra, Bendrijos saugos 
geležinkeliuos e ir sąveikos agent ūra; 
 
Ø naujas 
 p) lengvasis b ėginis transportas – miest ų ir (arba) priemies čių bėginio transporto 
sistema, kurios paj ėgumas ir greitis yra mažesni nei geležinkelio ir metro sistem ų, 
tačiau pajėgumas ir greitis yra dide sni nei tramvajaus sistem ų. Lengvajam b ėginiam 
 
LT 25   LT transportui gali b ūti skiriamos atskiros kelio juostos arba tos pa čios kelio juostos kaip 
kitam keli ų transportui; be to, lengvojo b ėginio transporto priemon ės paprastai negali 
būti jungiamos prie tolim ųjų keleivini ų ar krovinini ų transporto priemoni ų (ir 
atvirkščiai); 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
 q) „ notifikuotosios įstaigos  institucijos“  — tai  įstaigos  institucijos , kurios atsako už 
sąveikos sudedam ųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą arba už 
posistemi ų EB „EB“  procedūrų, skirtų posistemi ų patikrai,  patikros proced ūros 
įvertinimą kaip apibr ėžta Direktyvoje 96/48/EB ir Direktyvoje 2001/16/EB ; 
 r) „ sąveikos sudedamosios dalys“  — tai  bet kuri įrengimo  nedaloma įrengimo  
sudedamoji dalis, sudedam ųjų dalių grupė, mazgas ar sukomplektuotas blokas, 
įtrauktas arba numatomas įtraukti į posistem įę, nuo kuri ų tiesiogiai ar netiesiogiai 
priklauso transeuropin ės greitųjų geležinkeli ų transpo rto sistemos arba paprast ųjų 
geležinkeli ų transporto sistemos  sąveika,  kaip  apibrėžta Ö Direktyvos xx d ėl 
geležinkeli ų sistemos s ąveikos 2 straipsnyje  Direktyvoje 96/48/EB  ir Direktyvoje 
2001/16/EB . „Sudedamoji dalis“ savo pra sme apima ir materialius, ir nematerialius 
objektus, pvz., programin ę įrangą; 
 
Ð 2008/110/EB. 1 straipsnio 2 
dalis (pritaikytas) 
Ö naujas 
 s) „ valdytojas“  – geležinkeli ų transporto priemon ę pagal paskirt į eksploatuojantis  
⌦ asmuo arba subjektas ⌫ fizinis ar juridinis asmuo , kuris, b ūdamas transporto 
priemonės savininku  yra jos savininkas  arba  turėdamasi  teisę ją naudoti, eksploatuoja 
šią transporto priemon ę ir yra įregistruotas kaip transporto priemon ės valdytojas  
tokiu statusu  Ö nacionaliniame tr ansporto priemoni ų registre, nurodytame  2008 
m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos  direktyvos  2008/57/EB  
⌦ Direktyvos XX ⌫ dėl Bendrijos  geležinkeli ų sistemos s ąveikos (nauja 
redakcija17) (toliau – Geležinkeli ų sąveikos direktyva)  33 straipsnyje  ⌦ 43 
straipsnyje ⌫ nurodytame  nacionaliniame transporto priemoni ų registre ; 
 t) „ už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas“  – už transporto priemon ėsę 
⌦ techninę priežiūrą ⌫ atsakingas subjektas, įregistruotas tokiu statusu 
nacionaliniame transporto priemoni ų registre; 
 u) „ transporto priemon ė“ – Ö nuolatinės arba kei čiamos sud ėties  eismui tinkama  
geležinkeli ų transporto priemon ė, su traukos sistema arba be jos,  ant savo  ratų 
važiuojanti  geležinkeli ų linijomis važiuojanti savo ratais, naudojanti trauk ą ar jos 
nenaudojanti . Transporto priemon ę sudaro vienas ar kelis strukt ūriniai ir funkciniai 
posistemiai ar toki ų posistemi ų dalys .; 
                                                 
17 OL L 191, 2008 7 18, p. 1.  
 
LT 26   LT  
Ø naujas 
 v) gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina s ąveikos sudedam ąją dalį 
arba posistem į, arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokias dalis arba 
posistemį ir parduoda tokias dalis arba posistem į savo vardu arba naudodamas savo 
prekės ženklą; 
 w) siunt ėjas – įmonė, kuri pati ar per tre čiuosius asmenis siun čia pavojinguosius 
krovinius;  
 x) krov ėjas – įmonė, kraunanti supakuotus krovinius, įskaitant pavojingus krovinius, 
mažas talpyklas ar kilnojam ąsias cisternas į vagoną ar konteiner į, arba kraunanti 
konteiner į, biriųjų krovinių konteiner į, daugiaelement į dujų konteiner į, konteinerin ę 
cisterną arba kilnojam ąją cisterną į vagoną;  
 y) pripildytojas – įmonė, kuri pripildo krovini ų (įskaitant pavojingus krovinius) 
cisterną (cisternin į vagoną, vagoną su nuimamosiomis cisternomis, kilnojam ąją 
cisterną ar konteinerin ę cisterną), vagoną, didįjį ar maž ąjį konteiner į, skirtus 
suverstiniams kroviniams vežti, arba sekcin į vagoną ar daugiaelement į dujų 
konteiner į. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
II SKYRIUS 
SAUGOS  TOBULINIMAS  PLĖTOJIMAS  IR VALDYMAS 
4 straipsnis 
Ö Geležinkeli ų sistemos dalyvi ų vaidmuo pl ėtojant ir didinant   Saugos  
geležinkeli ųuose  saugą plėtra ir tobulinimas  
1. Valstyb ės narės Ö ir agentūra  užtikrina, kad sauga  geležinkeli ųuose sauga  apskritai  būtų 
valdoma  visuotinai ⌦ užtikrinama ⌫, o kai  ir ten, kur  racionaliu poži ūriu tai  pagrįstai 
praktiškai įmanoma,  – nuolat didinama  tobulinama , atsižvelgiant į Bendrijos  ⌦ Sąjungos ⌫ 
teisės aktų ir mokslo ir technikos pažangos raid ą bei teikiant pirmenyb ę katastrof ų 
prevencijai. 
Valstybės narės užtikrina, kad saugos taisykl ės būtų nustatomos, taikomos ir įsigaliotų atvirai 
ir nediskriminuojant, skatinan t vieningos Europos geležinkeli ų transporto sistemos pl ėtrą. 
2. Valstyb ės narės užtikrina , kad įvedant priemones saugai geležinkeliuose pl ėtoti ir tobulinti, 
būtų vadovaujamasi sisteminiu poži ūriu. 
 
LT 27   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Î1 2008/110/EB 1 straipsnio 3 
dalis 
Ö naujas 
2. Valstybės narės užtikrina, kad atsakomyb ė už saug ų geležinkeli ųtransporto  sistemos 
eksploatavim ą ir su tuo susijusi ų pavojų kontrolę būtų priskirta geležinkeli ų infrastrukt ūros 
valdytojams ir geležinkelio įmonėms, įpareigojant juos:   
a) įgyvendinti b ūtinas pavojaus kontrol ės priemones, tam tikrais atvejais 
bendradarbiaujant tarpusavyje,  
b) taikyti ⌦ Sąjungos ir ⌫ nacionalines saugos  taisykles ir standartus ,  
c) vadovaujantis šia direktyva, įsukurti saugos valdymo sistemas. 
Nepažeidžiant civilin ės atsakomyb ės pagal valstybi ų narių teisės aktų reikalavimus, 
kiekvienam geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojui ir geležinkelio įmonei priskiriama 
atsakomyb ė už jam (jai)  priklausan čią sistemos dal į ir saugiųą jos eksploatavim ą veik lą, 
(įskaitant medžiag ų tiekimą ir sutarčių dėl paslaug ų sudarym ą) su naudotoj ų vartotojais , 
klientųais, ⌦ atitinkam ų ⌫ darbuotoj ųais ir trečiųjųosiomis  šaliųmis sudarym ą atžvilgiu . 
Ö Infrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių saugos valdymo sistemose taip pat 
atsižvelgiama į pavojus, susijusius su tre čiųjų šalių veikla.  
34. Visa tai nepažeidžia kiekvieno  ⌦ Kiekvienas ⌫ gamintojaso , eksploatavimo  
⌦ techninės priežiūros ⌫ paslaugų tiekėjo teikėjas, Î1 valdytojas , techninės priežiūros 
teikėjo paslaugų teikėjas ir perkan čiojisios  įmonės atsakomyb ės užtikrinti  ⌦ užtikrina savo 
tiekiamų ⌫, kad riedmenųys, įrangosa , priedųai, įtaisųai ir teikiam ųos paslaugųos atitiktų 
atitiktį konkrečius nustatytiems  reikalavimamsus  ir konkre čias naudojimo s ąlygomsas  taip , 
kad geležinkelio įmonė ir (arba) geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas gal ėtų ⌦ saugiai jais 
naudotis ⌫ juos paleisti saugiai eksploatuoti . 
 
Ø naujas 
4. Visi dalyviai, atliekantys svarb ų vaidmen į, susijusį su saugos užtikrinimo veikla, 
įgyvendina reikiamas pavojaus kontrol ės priemones, o kai tikslinga, bendradarbiauja su kitais 
veikėjais. Be geležinkelio įmonių ir infrastrukt ūros valdytoj ų prie tų dalyvių dar priskiriami: 
(a) už transporto priemoni ų techninę priežiūrą atsakingi subjektai; 
(b) siuntėjai, krovėjai ir pripildytojai, kurie atlieka tam tikr ą vaidmen į, susijusį su 
krovos veiklos sauga; 
(c) gamintojai, kurie atsako už saugi ų geležinkeli ų transporto priemoni ų, 
transporto priemon ės dalių, komponent ų ar pabloki ų, geležinkeli ų 
infrastrukt ūros, energijos ir b ėgių kelio kontrol ės valdymo projektavim ą ir 
gamybą, taip pat už tai, kad b ūtų išduoti išankstiniai su ta transporto priemone 
susiję techninės priežiūros dokumentai.  
 
LT 28   LT 5. Kiekviena geležinkelio įmonė, infrastrukt ūros valdytojas ir už technin ę priežiūrą atsakingas 
subjektas užtikrina, kad j ų rangovai taikyt ų pavojaus kontrol ės priemones. Šiuo tikslu 
kiekviena geležinkelio įmonė, infrastrukt ūros valdytojas ir už technin ę priežiūrą atsakingas 
subjektas taiko bendruosius steb ėsenos proces ų būdus, išvardytus Reglamente (ES) 
Nr. 1078/201218. Jų rangovai tur ėtų taikyti š į procesą sudarydami sutartis. Geležinkelio 
įmonės, infrastrukt ūros valdytojai ir už technin ę priežiūrą atsakingi subjektai, gav ę agentūros 
ar nacionalin ės saugos institucijos prašym ą, supažindina jas su savo sutartimis. 
6. Bet kuris geležinkeli ų sistemos dalyvis, aptik ęs saugos pavoj ų, susijusį su technin ės įrangos 
(įskaitant strukt ūrinius posistemius) defektais ir kons trukcijos neatitiktimi ar gedimais, 
praneša apie t ą pavojų kitoms suinteresuotosioms šalims, kad jos gal ėtų imtis vis ų reikiamų 
taisomųjų veiksmų, kuriais b ūtų nuolatos užtikrinama geležinkeli ų sistemos sauga. 
7. Jeigu geležinkelio įmonės pasikeičia transporto priemon ėmis, visi dalyviai kei čiasi visa 
informacija apie saug ų eksploatavim ą. Tokia informacija apima informacij ą apie transporto 
priemonės būklę ir istorij ą, technin ės priežiūros dokument ų elementus, krovos veiklos 
atsekamum ą ir važtaraš čius. Ji yra pakankamai išsami, kad geležinkelio įmonė galėtų įvertinti 
transporto priemon ės eksploatavimo pavojus. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
5 straipsnis 
Bendrieji saugos rodikliai 
1. Siekdamos palengvinti įvertinimą, ar yra pasiekti ⌦ BST ⌫ BSR , ir sudaryti s ąlygas  
numatyti  bendrą saugos  geležinkeli ųuose saugos  bendrajaiosios  raidaios  stebėtiseną, iš 
18 straipsnyje nurodyt ų nacionalini ų saugos institucij ų metinių ataskaitų valstybės narės 
surenka informacij ą apie bendruosius saugos rodiklius (BSR). 
Pirmasis BSR ataskaitinis laikotarpis yra 2006  m.; apie j ų vykdymą atsiskaitoma metin ėje 
ataskaitoje ateinan čiais metais.  
BSR nustatomi taip, kaip nurodyta I priede. 
 
Ø naujas 
2. Komisija įgaliojama pagal 26 straipsn į priimti deleguotuosius aktus d ėl I priedo 
persvarstymo, vis ų pirma, kad atsižvelgiant į technikos pažang ą būtų atnaujinti BSR ir 
pritaikyti bendrieji avarij ų išlaidų apskaičiavimo būdai. 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 4 
dalis (pritaikytas) 
2. Iki 2009 m. balandžio 30 d. I priedas yra perži ūrimas, pirmiausiai siekiant į jį įtraukti 
bendrųjų saugos rodikli ų (BSR) bendras s ąvokų apibrėžtis ir bendrus nuostoli ų dėl avarijų 
                                                 
18 OL L 320, 2012 11 17, p. 8. 
 
LT 29   LT skaičiavimo metodus. Ši priemon ė, skirta iš dalies pakeisti  neesmines šios direktyvos 
nuostatas, patvirtinama taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su 
tikrinimu.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
6 straipsnis 
Bendrieji saugos b ūdai 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 5 
dalies a punktas (pritaikytas) 
1. Pirmąją bendrųjų saugos būdų (BSB) grup ę, apimančią bent jau 3 dalies a punkte aprašytus 
būdus, Komisija priima iki 2008 m. balandžio 30 d. Jie skelbiami Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje.  
Antrąją BSB grup ę, apimančią likusius 3 dalyje aprašytus b ūdus, Komisija priima iki 2010 m. 
balandžio 30 d. Jie skelbiami E uropos Sąjungos oficialiajame leidinyje.  
Šios priemon ės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas jas papildant, 
patvirtinamos taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
2. BSB ir pataisyt ų BSB projektus parengia Agent ūra, vadovaudamasi įpareigojimais, 
patvirtintais laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nurodytos tvarkos.  
BSB projektas yra parengiamas išnagrin ėjus dabartinius valst ybėse narėse galiojan čius būdus. 
31. BSB  Bendruosiuose saugos b ūduose  apibūdinamas, kaip yra įvertinamias  pasiektas  saugos 
lygis  ⌦ lygių ⌫, ir saugos tiksl ųai įgyvendinimoas  bei kaip  laikomasi  ir atitikties  kitiemsų 
saugos reikalavimams ų vertinimo b ūdas, parengiant ir nustatant: 
 a) pavojaus analiz ės ir įvertinimo b ūdus, 
 b) b ūdus, kuriuos taikant vertinama,  įvertinančius kaip laikomasi pagal 10 ir 
11 straipsnius išduot ų saugos sertifikat ų ir įgaliojimų saugos srityje reikalavim ų; 
 ir  
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 5 
dalies b punktas 
 c) tuo mastu, kokiu j ų dar neapima TSS – būdus patikrinti, ar geležinkeli ų transporto 
sistemos strukt ūrinių posistemi ų eksploatavimas ir j ų priežiūra atliekama 
vadovaujantis susijusiais es miniais reikalavimais. .  
 
LT 30   LT  
Ø naujas 
 c) nacionalini ų saugos institucij ų taikytinus prieži ūros būdus ir geležinkelio įmonių, 
infrastrukt ūros valdytoj ų ir už technin ę priežiūrą atsaking ų subjektų taikytinus 
stebėsenos būdus; 
 d) visus kitus saugos valdymo sistemos proces ą apimančius būdus, kuriuos reikia 
suderinti S ąjungos lygiu. 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 5 
dalies c punktas 
4. BSB reguliariai atnaujinami, atsižvelgiant į įgytą jų taikymo patirt į ir pasaulin ę saugos 
geležinkeliuose  raidą bei 4 straipsnio 1 daly je nustatytus valstybi ų narių įsipareigojimus. Ši 
priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines ši os direktyvos nuostatas, inter alia, j ą papildant, 
patvirtinama taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
 
Ø naujas 
2. Komisija agent ūrai išduoda įgaliojimus parengti naujus BS B, nurodytus 1 dalies d punkte, 
persvarstyti ir atnaujinti visus BSB, kad b ūtų atsižvelgta į technologij ų ar socialini ų 
reikalavim ų pokyčius, ir Komisijai pateikti reikiamas rekomendacijas.  
Rengdama rekomendacijas agent ūra atsižvelgia į naudotoj ų ir suinteresuot ųjų šalių nuomonę. 
Rekomendacijas sudaro ataskaita apie ši ų konsultacij ų rezultatus ir ataskaita, kurioje 
vertinamas planuojam ų priimti nauj ų BSB poveikis. 
3. BSB reguliariai persva rstomi, atsižvelgiant į įgytą jų taikymo patirt į ir bendr ą saugos 
geležinkeliuose raid ą, taip pat siekiant vi suotinai užtikrinti saug ą ir kai racionaliu poži ūriu tai 
praktiškai įmanoma – nuolatos j ą didinti. 
4. Komisija įgaliojama pagal 26 straipsn į priimti deleguotuosius aktu s, kuriais nustatomi BSB 
ir persvarstyti BSB. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
5. Atsižvelgdamos į BSB priėmimą ir jų persvarstym ą pataisymus , valstybės narės parengia 
visus būtinus jų savo  nacionalini ų saugos  taisyklių pakeitimus. 
7 straipsnis 
Bendrieji saugos tikslai 
1. BST rengiami, tvirtinami ir kei čiami pagal šiame straipsnyje nustatyt ą tvarką. 
2. BSB ir pataisyt ų BSB projektus parengia Agent ūra, vadovaudamasi  įpareigojimais, 
patvirtintais laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nurodytos tvarkos.  
 
LT 31   LT  
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 6 
dalies a punktas (pritaikytas) 
3. Pirmasis BST projekto paketas grindžiamas valstybi ų narių esamų tikslų ir veiklos rodikli ų 
saugos srityje analize ir juo užti krinama, kad jokioje valstyb ėje narėje esami geležinkeli ų 
sistemos veiklos rodiklia i saugos srityje nepablog ėtų. Komisija j į priima iki 2009 m. 
balandžio 30 d. ir jis skelbiamas Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . Ši pri emonė, skirta 
iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, j ą papildant, patvirtinama 
taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
Antrasis BST projekto paketas grindžiamas patirtimi, įgyta kuriant ir įgyvendinant pirm ąjį 
BST paket ą. Jame numatomos visos prioritetin ės sritys, kuriose sauga turi b ūti toliau 
stiprinama. Komisija j į priima iki 2011 m. balandžio 30 d. ir jis skelbiamas Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje . Ši priemon ė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos 
nuostatas, inter alia, j ą papildant, patvirtinam a taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą 
reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
1.4. BST  Bendraisiais saugos tikslais  nustatomi  pavojaus  priimtinumo kriterijais išreikštus  
⌦ minimalūs ⌫ saugos lygiaius , kuriuos turi pasiekti  atitikti  bent jau  įvairios geležinkeli ų 
transporto  sistemos dalys bei visa sistema kiekvienoje valstyb ėje narėje ir kurie išreiškiami 
pavojaus priimtinumo kriterijais, taikytinais : 
a) a) individualiamaus  pavojuiaus , susijusiamo  su keleiviais, personalu ( įskaitant 
rangovų personalą), pervažų naudotojais ir kita is subjektais bei,  nepažeidžiant 
dabartinių nacionalini ų ir tarptautini ų taisykli ų dėl atsakomyb ės, — 
individualiamaus  pavojuiaus , susijusiamio  su ⌦ pašaliniais asmenimis 
geležinkelio zonoje ⌫ leidimo neturin čių asmenų buvimu geležinkelio įmonės 
patalpose, lygius ; 
(b) b) pavojuiaus  visuomenei lygius . 
 
Ø naujas 
2. Komisija agent ūrai suteikia įgaliojimą parengti persvarstytus BST ir Komisijai pateikti 
reikiamas rekomendacijas. 
3. BST reguliariai persvarstomi, atsižvelgiant į bendrą geležinkeli ų saugos raid ą. 
Persvarstytuose BST atsižvelgiama į prioritetines sritis, kuriose sauga turi b ūti toliau 
didinama. 
4. Komisija įgaliojama pagal 26 straipsn į priimti deleguotuosius ak tus, kuriais nustatomi 
persvarstyti BST. 
 
LT 32   LT  
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 6 
dalies b punktas (pritaikytas) 
5. BST reguliariai atnaujinami, atsižvelgiant į pasaulin ę saugos geležinkeliuose raid ą. Ši 
priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines ši os direktyvos nuostatas, inter alia, j ą papildant, 
patvirtinama taikant 27 straipsnio 2a dalyj e nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
5.6 Valstybės narės patvirtina visus b ūtinus jų savo  nacionalini ų taisyklių pakeitimus, 
siekdamos,  kad būtų pasiekti bent jau  BST, o  taip pat ir pataisyti  persvarstyti  BST pagal prie 
jų pridėtus įgyvendinimo grafikus. Apie tas taisykles  jos praneša Komisijai vadovaudamosi 
8 straipsniuo  3 dalimi . 
8 straipsnis 
Nacionalin ės saugos  taisyklės 
Taikydamos ši ą direktyvą, valstybės narės nustat o privalomas nacionalines saugos taisykles ir 
užtikrina, kad jos b ūtų paskelbtos ir prieinamos visiems infrastrukt ūros valdytojams, 
geležinkelio įmonėms, pareišk ėjams saugos sertifikatui gauti ir pareišk ėjams suteikti 
įgaliojimus saugos srityje aiškia, apt ariamosioms šalims suprantama kalba.   
 
Ø naujas 
1. Valstyb ės narės gali nustatyti naujas nacionalines taisykles tik šiais atvejais: 
a) jei BSB neapima taisykli ų, susijusių su esamais saugos b ūdais;  
b) jei tai yra neatid ėliotina prevencin ė priemonė, ypač po avarijos. 
Valstybės narės užtikrina, kad nacionalin ėse taisykl ėse būtų atsižvelgta į būtinybę laikytis 
sistemingo poži ūrio. 
2. Jeigu valstyb ė narė ketina patvirtinti nauj ą nacionalin ę taisyklę, tos taisykl ės projektą ji 
perduoda agent ūrai ir Komisijai, naudodamasi tinkama IT  sistema pagal Reglamento (ES) Nr. 
…/… [Agent ūros reglamento] 23 straipsn į. 
3. Jei agent ūra sužino apie koki ą nors nacionalin ę taisyklę (ir kai apie j ą pranešta, ir kai 
nepranešta), kuri tampa perteklin ė arba prieštarauja BSB ar kokiems nors kitiems S ąjungos 
teisės aktams, priimtiems po to, kai prad ėta taikyti nacionalin ė taisyklė, taikoma Reglamento 
(ES) Nr. …/… [Agent ūros reglamento] 22 straipsnyje nustatyta tvarka.  
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad su nacionalin ėmis taisykl ėmis būtų galima susipažinti 
nemokamai ir tokia kalba, koki ą gali suprasti visos suinteresuotosios šalys. 
5. Nacionalin ėms taisykl ėms, apie kurias pranešta pagal š į straipsnį, Direktyvoje 98/34/EB 
nustatyta pranešimo tvarka netaikoma. 
 
LT 33   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
2. Iki 2005  m. balandžio 30  d. valstyb ės narės praneša Komisijai apie galiojan čias atitinkamas 
nacionalines saugos taisykles taip, ka ip nurodyta II priede, ir nurodo j ų taikymo srit į. 
Be to, pran ešime pateikiama informacija apie principin į taisyklių turinį, pateikiant nuorodas į 
juridinius tekstus, apie teis ės aktų formą ir apie įstaigą ar organizacij ą, kuri atsako už j ų 
paskelbim ą. 
3. Ne vėliau kaip pra ėjus ketveriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, pagal 
straipsnio dalies nuostatas Agent ūra įvertina nacionalini ų saugos taisykli ų paskelbimo ir 
galimybės su jomis susipažinti b ūdą. Taip pat ji teikia Komisijai atitinkamas rekomendacijas 
dėl tokių taisyklių skelbimo, siekiant, kad b ūtų palen gvintos galimyb ės susipažinti su 
atitinkama informacija.  
4. Valstyb ės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokius nacionalini ų saugos 
taisyklių, apie kurias buvo pranešta, pakeitimus ir apie bet kokias naujas  tokias taisykles, 
kurios gal ėjo būti priimtos, nebent tos taisykl ės būtų susijusios su TSS įgyvendinimu.   
5. Siekdama išlaikyti kiek galima mažesn į įvedamų naujų konkrečių nacionalini ų taisyklių 
skaičių ir tuo užkirsti keli ą vėliau dėl to kylan čioms kliūtims bei siekdama palaipsniui 
suvienodint i saugos taisykles, Komisija kontroliuoja, kaip valstyb ės narės įveda naujas 
nacionalines taisykles.  
6. Jeigu, pri ėmus BST, valstyb ė narė numato įvesti naujas saugos tais ykles, pagal kurias b ūtų 
reikalaujama aukštesnio saugos lygio nei esantis pagal BST, a rba jeigu valstyb ė narė numato 
įvesti naujas saugos taisykles, kurios gal ėtų paveikti kit ų valstybių narių geležinkelio įmonių 
veiklą aptariamosios valstyb ės narės teritorijoje, valstyb ė narė tinkamu laiku konsultuojasi su 
visomis suinteresuotomis šalimis ir taiko straipsnio 7  dalyje numatyt ą tvarką. 
7. Valstyb ė narė pateikia saugos taisykli ų projektą Komisijai išnagrin ėti, nurodydama j ų 
įvedimo priežastis.  
Jeigu Komisija nustato, kad saugos taisykli ų projektas yra nesuderi namas su BSB arba su 
nuostata pasi ekti bent jau BST, arba kad jas sudaro savavališkos diskriminuojan čios 
priemonės arba pasl ėptas pervežimo geležinkeliais tarp valstybi ų narių veiklos apribojimas, 
laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nurodytos tvarkos priimama s aptariamajai valstybei narei 
skirtas sprendimas.  
Jeigu Komisija rimtai abejoja d ėl saugos taisykli ų projekto suderinamumo su BSB arba d ėl 
galimybių pasiekti BST, arba mano, kad taisyk les sudaro savavališkos diskriminuojan čios 
priemonės arba pasl ėptas pervežimo geležinkeliais tarp valstyb ių narių veiklos apribojimas, 
Komisija nedelsdama apie tai praneša aptariam ajai valstybei narei, kuri sustabdo taisykli ų 
patvirtinim ą, įsigaliojim ą arba įgyvendinim ą tol, kol laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nurodytos 
tvarkos per šešis m ėnesius nėra priima mas sprendimas.  
9 straipsnis 
Saugos valdymo sistemos 
 
LT 34   LT 1. Geležinkeli ų Iinfrastrukt ūros valdytojai ir geležinkelio įmonės įsteigia  sukuria  savas saugos 
valdymo sistemas, siekdamios  užtikrinti, kad geležinkeli ų transporto  sistema ⌦ galėtų ⌫ 
pasiektų atitikti  bent jau  BST, kad sistema atitikt ų 8 straipsnyje ir II priede aprašytas 
nacionalines saugos taisykles  bei atitikt ų TSS nustatytus saugos reikalavimus ir siekdamos 
užtikrinti,  kad būtų taikomos atitinkamos BSB dalys ⌦ bei taisykl ės, apie kurias pranešta 
pagal 8 straipsn į ⌫ . 
2. Saugos valdymo sistema atitinka III priede nustatytus  reikalavimus ir nurodytus elementus , 
pritaikytus vykdomos veiklos pob ūdžiui, mastui ir kitoms s ąlygoms. Ji užtikrina, kad b ūtų 
kontroliuojami visi pavojai, susij ę su geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo ar geležinkelio 
įmonės veikla, įskaitant technin ę priežiūrą ir medžiag ų tiekimą bei rangov ų naudojim ą. 
Nepažeidžiantsdama  esančių dabartini ų nacionalini ų ir tarptautini ų taisyklių dėl atsakomyb ės, 
taikant  saugos valdymo sistem ąa ⌦ taip pat ⌫ tam tikrais atvejais ir kur įmanoma,  
atsižvelgiama  (tais atvejais, kai tai tikslinga ir racionalu)  į pavojus, kylan čius kaip kit ų šalių 
veiklos padarinys. 
 
Ø naujas 
Komisija įgyvendinimo aktais nustato sa ugos valdymo sistemos sudedam ąsias dalis. Tie 
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nustatytos nagrin ėjimo 
procedūros. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
3. Bet kurio geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo saugos valdymo sistemojea  atsižvelgiama  į 
įvairių tinkle veikian čių geležinkelio įmonių veiklos įtaką poveikį ir numatomos  nuostata os, 
leidžiančiaos visoms geležinkelio įmonėms veikti vadovaujantis TSS ir nacionalin ėmis 
saugos  taisyklėmis bei pagal j ų saugos sertifikate nustatytas s ąlygas. Be to, ši sistema  Kuriant  
⌦ saugos valdymo sistemas ⌫ toliau tobulinama,  siekiant  siekiama  suderinti geležinkeli ų 
infrastrukt ūros valdytojo ir vis ų jo infrastrukt ūroje veikian čių geležinkelio įmonių avarinių 
atvejų tvarką. 
4. Kasmet iki birželio 30 d. visi geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai ir geležinkelio įmonės 
pateikia ⌦ nacionalinei ⌫ saugos institucijai metin ę saugos ataskait ą už prieš tai ėjusius  
ankstesnius kalendorinius metus. Saugos ataskaitoje pateikiama: 
a) informacija apie tai, kaip yra  vykdomusi  visos  pačios organizacijos saugos 
tikslusai  ir apie saugos plan ų vykdymo rezultatus; 
b) informacija apie nacionalini ų saugos rodikli ų ir I priede nustatyt ų BSR 
tobulinim ą tiek, kiek tai svarbu atsiskaitan čiai organizacijai; 
c) saugos vidaus audito rezultatai; d) ⌦ nacionalinei ⌫ saugos institucijai galin čios būti svarbiomis pastabos d ėl 
geležinkeli ų eksploatavimo ir geležinkeli ų
 infrastrukt ūros valdymo tr ūkumų ir 
veikimo sutrikim ų. 
 
LT 35   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
Ö naujas 
III SKYRIUS 
SAUGOS  SERTIFIKAVIMAS  IR ĮGALIOJIMAI Ų SUTEIKIMAS  
SAUGOS  SRITYJE  
10 straipsnis 
Saugos sertifikatai  Ö Bendras saugos sertifikatas   
 
Ø naujas 
1. Teisė naudotis geležinkeli ų infrastrukt ūra suteikiama tik geležinkelio įmonėms, turinčioms 
bendrą saugos sertifikat ą. 
2. Bendrą saugos sertifikat ą agentūra išduoda remdamasi įrodymais, kad geležinkelio įmonė 
pagal 9 straipsn į sukūrė savo saugos valdymo sistem ą ir atitinka TSS ir kituose atitinkamuose 
teisės aktuose nustatytus reikalavimus, kad kontroliuot ų pavojus ir tinkle saugiai teikt ų 
transporto paslaugas.  
3. Bendrame saugos sertifikate nurodomas geležinkeli ų eksploatavimo veiklos, kuriai 
sertifikatas taikomas, r ūšis ir mastas. Jis galioja visoje S ąjungoje lygiavertei veiklai.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
1. Kad geležinkelio įmonė turėtų galimybę naudotis geležinkeli ų infrastrukt ūra, ji privalo 
turėti šiame skyriuje numatyt ą saugos sertifikat ą. Saugos sertifikatas gali b ūti galiojantis 
visame valstyb ės narės geležinkeli ų tinkle arba tik nustatytoje jos dalyje.  
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 7 
dalies a punktas 
Saugos sertifikato paskirtis – įrodyti, kad siekdama kontroliuoti rizik ą ir teikti saugias 
transporto paslaugas tinkle, geležinkelio įmonė sukūrė saugos vald ymo sistem ą ir gali laikytis 
TSS, kituose atitinkamuose Bendrijos teis ės aktuose ir nacionalin ėse saugos taisykl ėse 
nustatytų reikalavim ų. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
2. Saugos sertifikatas susideda iš:  
 
LT 36   LT a) liudijimo, pat virtinančio, kad geležinkelio įmonė priėmė saugos valdymo sistem ą taip, kaip 
aprašyta 9  straipsnyje ir III priede,  
ir 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 7 
dalies b punktas 
b) liudijimo, patvirtinan čio nuostat ų, kurias geležinkelio įmonė priėmė siekd ama laikytis 
konkrečių saugiam paslaug ų teikimui atitinkamame tinkle b ūtinų reikalavim ų, pripažinim ą. 
Šie reikalavimai gali apimti TSS ir nacionalini ų saugos taisykli ų taikymą, įskaitant tinklo 
eksploatavimo taisykles, personalui išduot ų sertifikat ų pripaž inimą ir leidim ą pradėti 
eksploatuoti geležinkelio įmonių naudojamas transporto priemones. Sertifikavimas 
grindžiamas geležinkelio įmonės pateiktais dokumentais, apib ūdintais IV priede.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
3. Saug os institucija, vadovauda masi straipsnio 2  dalies nuostatomis, sertifikuoja toje 
valstybėje narėje, kurioje geležinkelio įmonė pradeda savo veikl ą. 
Pagal straipsnio 2  dalies nuostatas išduotame sertifikate turi b ūti tiksliai nurodyta tuo 
sertifikatu apimam a geležinkeli ų transporto veiklos r ūšis ir mastas. Pagal straipsnio 2  dalies a 
punktą išduotas sertifikatas galioja visoje Bendrijoje toms pa čioms vežimo geležinkeliais 
veikloms.   
4. Valstyb ės narės, kurioje geležinkelio įmonė planuoja eksploatuoti papildo mas vežimo 
geležinkeliais paslaugas, saugos inst itucija išduoda pagal straipsnio 2  dalies b punkt ą būtiną 
papildom ą nacionalin į sertifikat ą.  
 
Ø naujas 
4. Prieš tris m ėnesius iki naujos paslaugos teikimo pradžios geležinkelio įmonė atitinkamai 
nacionalinei saugos institucijai perduoda  dokumentus, kuriais patvirtinama, kad: 
a) geležinkelio įmonė taikys eksploatavimo taisykles, įskaitant nacionalines 
taisykles, su kuriomis ji supažindinta pagal 8 straipsnio 4 dal į, ir įvertins savo 
veiklą, atsižvelgdama į Komisijos reglamento (EB) Nr. 352/200919 
reikalavimus, užtikrindama vis ų pavojų valdymą pagal savo saugos valdymo 
sistemą ir imdamasi vis ų reikiamų priemoni ų, kad veikla b ūtų vykdoma 
saugiai;  
(b) geležinkelio įmonė ėmėsi priemoni ų, kad su tinklo (- ų), kuriame (-iuose) ji 
siūlo vykdyti veikl ą, infrastrukt ūros valdytoju (-ais) b ūtų bendradarbiaujama ir 
koordinuojama veikla; 
(c) geležinkelio įmonė ėmėsi reikiam ų priemoni ų, kad užtikrint ų saugų paslaugos 
teikimą; 
                                                 
19 OL L 108, 2009 4 29, p. 4. 
 
LT 37   LT d) geležinkelio įmonė turi licencij ą, išduotą pagal Tarybos direktyv ą 95/18/EB20; 
e) jos numatomos veiklos r ūšis ir mastas atitinka nurodytuosius jos bendrame 
saugos sertifikate. 
Jeigu nacionalin ė saugos institucija turi abejoni ų dėl vienos ar daugiau s ąlygų įvykdymo, ji 
paprašo geležinkelio įmonės suteikti daugiau informacijos. Ta čiau dėl tokio apsikeitimo 
informacija negali b ūti stabdomas ar atidedamas ve iklos vykdymas. Jeigu nacionalin ė saugos 
institucija randa įrodymų, kad viena ar daugiau s ąlygų neįvykdytos, ji perduoda klausim ą 
svarstyti agent ūrai, ir agent ūra imasi tinkam ų priemoni ų, įskaitant sertifikato panaikinim ą. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
Ö naujas 
5. Bendras  Ssaugos sertifikatas atnaujinamas ne re čiau kaip kart ą per kas penkerius  metusai  
geležinkelio įmonės prašymu. Sertifikatas visiškai arba iš dalies atnaujinamas tada, kai tik iš 
esmės pakinta veiklos r ūšis arba jos mastas. 
Bendro  Ssaugos sertifikato tur ėtojas nedelsdamas praneša Ö agentūrai  kompetentin gai 
saugos institucijai  apie visus pagrindinius atitinkamos  bendro  saugos sertifikato dalies  sąlygų 
pokyčius. Kompetentingai saugos institucijai  Ö Agentūrai  jis praneša ir tada, kai tik 
įvedamos naujos personalo kate gorijos arba naujos riedmen ų rūšys. 
Ö Agentūra  Saugos institucija  gali reikalauti, kad atitinkama  bendras  saugos sertifikataso  
dalis  būtų pakeičiama  persvarstomas  įvykus esminiams saugos kontrol ės reguliavimo  
sistemos poky čiams. 
6. Jeig u saugos institucija nustat o, kad saugos sertifikato tur ėtojas nebeatitinka sertifikavimo 
sąlygų, pagal kurias jam buvo išduotas sertifikatas, ji panaikina sertifikato a ir (arba) b dal į, 
nurodydama savo sprendimo priežastis. Saugos institucija, panaikinus i pagal straipsnio 4  dalį 
išduotą papildom ą nacionalin į sertifikat ą, nedelsdama apie tai praneša saugos institucijai, 
išdavusiai sertifikat ą pagal jos sprendimo 2  dalies a punkt ą. 
Taip pat saugos institucija priva lo panaikinti saugos sertifikat ą, jeigu akivaizdu, jog saugos 
sertifikato tur ėtojas metus po išdavimo nenaudojo se rtifikato numatytais tikslais.  
 
Ø naujas 
6. Jeigu nacionalin ė saugos institucija nustato, kad bendro saugos sertifikato tur ėtojas 
nebeatitinka sertifikavimo s ąlygų, ji paprašo agent ūros sertifikat ą panaikinti. Agent ūra gali 
panaikinti bendr ą saugos sertifikat ą, nurodydama tokio savo spre ndimo priežastis. Agent ūra 
nedelsdama informuoja visas nacionalines saugos institucijas apie tinkl us, kuriuose veikia ta 
geležinkelio įmonė. 
                                                 
20 OL L 143, 1995 6 27, p. 70. 
 
LT 38   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
Ö naujas 
76. Ö Agentūra  Saugos institucija  per mėnesį praneša Agent ūrai Ö nacionalin ėms saugos 
institucijoms  apie straipsnio2 dalies a punkte nurodytus  Ö bendro  saugos sertifikato  
išdavimą, atnaujinim ą, pakeitim ą ar panaikinim ą sertifikatus , kurie buvo išduoti,atnaujinti, 
papildyti ar panaikinti . Institucija  Ji nurodo geležinkelio įmonės pavadinim ą ir adres ą, 
išdavimo dat ą, saugos  sertifikato taikymo srit į ir galiojim ą, o atšaukimo  panaikinimo  atveju 
— ir savo sprendimo priežastis. 
7. Iki 2009  m. balandžio 30  d. Agent ūra įvertina saugos sertifikavimo  eigą ir pateikia 
Komisijai ataskait ą kartu su rekomendacijomis d ėl strategijos, kuria vadovaujantis b ūtų 
artėjama prie vieningo Bendrijos saugos sert ifikato. Vadovaudamasi rekomendacijomis, 
Komisija imasi atitinkam ų veiksmų.  
 
Ø naujas 
8. Agentūra nuolatos kontroliuoja bendr ų saugos sertifikat ų išdavimo ir nacionalini ų saugos 
institucijų vykdomos prieži ūros priemoni ų veiksmingum ą, o prireikus Komisijai teikia 
rekomendacijas d ėl patobulinim ų. Tai gali b ūti rekomendacija d ėl saugos valdymo sistemos 
procesą apimančio BSB, kur į reikia suderinti S ąjungos lygiu, kaip nur odyta 6 straipsnio 1 
dalies d punkte. 
 
Ø naujas 
11 straipsnis 
Bendrų saugos sertifikat ų paraiškos 
1. Bendrų saugos sertifikat ų paraiškos teikiamos agent ūrai. Sprendim ą dėl paraiškos agent ūra 
priima nedelsdama ir bet kokiu atveju – ne v ėliau kaip per keturis m ėnesius po to, kai pateikta 
visa reikalaujama informacija ir bet kokia agent ūros prašyta papildoma informacija. Jeigu 
pareiškėjo prašoma pateikti papildomos informacijos, tokia informacija pateikiama nedelsiant. 
2. Agentūra pateikia išsamius nurodymus, kaip gauti bendr ą saugos sertifikat ą. Ji išvardija 
visus reikalavimus, kurie nustatyti taikant 10 straipsnio 2 dal į, ir paskelbia visus svarbius 
dokumentus. 
3. Pareišk ėjams leidžiama nemokamai susipažinti su paraišk ų teikimo rekomendaciniu 
dokumentu, kuriame aprašomi ir paaiškinami bendr ų saugos sertifikat ų reikalavimai ir 
pateikiamas reikalaujam ų dokument ų sąrašas. Platindamos ši ą informacij ą nacionalin ės 
saugos institucijos bendradarbiauja su agent ūra. 
 
LT 39   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
11 ⌦ 12 ⌫ straipsnis 
Saugos  Įįgaliojimų saugos srityje  suteikimas infrastrukt ūros valdytojams 
1. Kad infrastrukt ūros valdytojui  būtų leista valdyti ir eksploatuoti geležinkeli ų infrastrukt ūrą, 
geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas  turi įgyti įgaliojimus  saugos srityje  iš valstyb ės narės, 
kurioje jis yra įsisteigęstas, ⌦ nacionalin ės ⌫ saugos institucijos jis  turi gauti  saugos 
įgaliojimus . 
Saugos  Įįgaliojimai saugos srityje  susideda  apima  iš: 
a) įgaliojimus ų, kuriais  patvirtinamasn čių, kad geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas pri ėmė 
saugos valdymo sistem ą taip,  9 straipsnyje  ⌦ nustatytos infrastrukt ūros valdytojo saugos 
sistemos pri ėmimas ⌫ kaip aprašyta  9 straipsnyje  ir IIIpriede, ; jie apima proced ūras ir 
nuostatas, pagal kurias b ūtų vykdomi reikalavimai, b ūtini, kad  geležinkeli ų infrastrukt ūra 
būtų saugiai projektuojama, priži ūrima ir eksploatuojama, tam tikrais atvejais įskaitant eismo 
kontrolės ir signalizacijos sistemos technin ę priežiūrą ir eksploatavim ą. 
ir 
b) įgaliojimų, patvirtinan čių, kad geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas pr iėmė sąlygas, pagal 
kurias laikosi konkre čių reikalavim ų, būtinų, kad geležinkeli ų infrastrukt ūra būtų saugiai 
projektuojama, priži ūrima ir eksploatuojama, tam tikrais atvejais įskaitant eismo kontrol ės ir 
signalizacijos sistemos technin ę priežiūrą ir eksp loatavimą. 
2. Saugos  Įįgaliojimai saugos srityje  atnaujinami geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo 
prašymu ne re čiau kaip  kas penkerius  metai us. Įgaliojimai visiškai arba iš dalies atnaujinami 
tada, kai tik įvyksta esminiai infrastrukt ūros, signalizacijos ar energijos tiekimo arba 
infrastrukt ūros eksploatavimo ir technin ės priežiūros princip ų pokyčiai. Saugos  Įįgaliojimų 
saugos srityje  turėtojas apie ⌦ visus ⌫ tokius poky čius nedelsdamas praneša nacionalinei  
saugos institucijai. 
Nacionalin ė Ssaugos institucija gali pareikalauti, kad saugos  įgaliojimai saugos srityje  būtų 
peržiūrimi persvarstomi  įvykus esminiams poky čiams  saugos kontrol ės reguliavimo  
sistemosje  pokyčiams . 
Jeigu nacionalin ė saugos institucija nustato, kad įgaliotas geležinkeli ų infrastrukt ūros 
valdytojas nebeatitinka saugos  įgaliojimų saugos srityje  sąlygų, ji panaikina tuos įgaliojimus, 
nurodydama tokio sprendimo priežastis. 
 
Ø naujas 
3. Nacionalin ė saugos institucija priima sprendim ą dėl saugos įgaliojimų paraiškos 
nedelsdama ir bet kok iu atveju – ne v ėliau kaip per keturis m ėnesius po to, kai buvo pateikta 
visa reikalaujama informacija ir be t kokia prašyta papildoma informacija. 
 
LT 40   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
34. Nacionalin ė Ssaugos institucija per vien ą mėnesį praneša A agentūrai apie suteiktus, 
atnaujintus, papildytus  pakeistus ar panaikintus saugos  įgaliojimus saugos srityje . Pranešime 
ji nurodo geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo pavadinim ą ir adresą, įgaliojimų suteikimo 
datą, saugos  įgaliojimų saugos srityje  taikymo srit į ir galiojim ą, o panaikinimo atveju — ir 
tokio sprendimo priežastis. 
12 straipsnis  
Reikalavimai paraiškai saugos sertifikatui gauti ir įgaliojimams saugos srityje suteikti  
1. Sprendim ą dėl paraiš kos saugos sertifikatui gauti ar įgaliojimams saugos srityje suteikti 
saugos institucija priima nede lsdama ir bet kokiu atveju — ne ilgiau kaip per keturis m ėnesius 
po to, kai saugos institucijai buvo pateikta visa reikalaujama informacija ir bet kokia pra šyta 
papildoma informacija. Jeigu pareišk ėjo prašoma pateikti papildom ą informacij ą, tokia 
informacija pateikiama nedelsiant.  
2. Siekiant palengvinti nauj ų geležinkelio įmonių steigimąsi ir galimyb ę teikti paraiškas kit ų 
valstybių narių geležinkelio įmonėms, saugos institucija pateikia  išsamius paaiškinimus d ėl 
saugos sertifikato gavimo. In stitucija išvardija visus 10  straipsnio 2  dalyje nustatytus 
reikalavimus ir leidžia pareišk ėjui susipažinti su visa is svarbiais dokumentais.  
Konkretūs paaiškinimai pateik iami geležinkelio įmonėms, teikian čioms paraišk ą saugos 
sertifikatui, susijusiam su paslaugomis apibr ėžtoje ribotoje infrastrukt ūros dalyje, gauti, 
tiksliai nurodant aptariamajai daliai galiojan čias taisykles.  
3. Su dokumentu, paaiškinan čiu kaip pateikti p araišką, aprašančiu ir paaiškinan čiu saugos 
sertifikatų reikalavimus ir nurodan čiu dokument ų, kurie turi b ūti pateikiami, s ąrašą, 
pareiškėjams leidžiama susipažinti nemokamai. Visos paraiškos saugos sertifikatams gauti 
pateikiamos saugos institucijos nurod yta kalba.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
13 straipsnis 
Galimybė naudotis mokymo priemon ėmis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad geležinkelio įmonės, teikiančios paraiškas saugos sertifikatui 
gauti,  nešališkai ir nediskriminuojamos tur ėtų galimyb ę naudotis traukini ų mašinist ų ir 
traukinius lydin čio personalo mokymo priemon ėmis kas kart ą tada , kai tik  tokie mokymai yra 
būtini paslaugoms teikti j ų tinkle arba,  siekiant įvykdyti reikalavimus saugos sertifikatui gauti 
⌦ ir reikalavimus licencijoms ir sertifikatams gauti pagal Direktyv ą 2007/59/EB21 ⌫ . 
                                                 
21 OL L 315, 2007 12 3, p. 51. 
 
LT 41   LT Į siūlomas paslaugas turi b ūti įtraukiamas mokymas, kurio metu suteikiamos b ūtinos žinios 
apie maršrutus, eksploatavimo taisykles ir tvark ą, signalizacijos ir kontrol ės komand ų 
sistemą, bei veikian čiuose  maršrutuose, kuriais teikiamos paslaugos,  taikomą avarinių 
situacijų tvarką. 
Valstybės narės ⌦ taip pat ⌫ užtikrina, kad geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai ir j ų 
personalas, atliekantis es mines saugos užduotis, tur ėtų galimyb ę nešališkai ir 
nediskriminuojamias  naudotis mokymo priemon ėmis. 
Jeigu į mokymo paslaugas ne įeina neįtrauktas  egzaminas ir pažym ėjimų išdavimas, valstyb ės 
narės užtikrina, kad geležinkelio įmonės turėtų galimybę gauti tok į pažymėjimą, jeigu jo 
reikalaujama išduodant saugos sertifikat ą. 
Nacionalin ė Ssaugos institucija užtikrina, kad mokymo paslaug ų teikimas arba tam tikrais 
atvejais — pažym ėjimų išdavimas atitikt ų ⌦ Direktyvoje 2007/59/EB, ⌫ TSS arba 
8 straipsnyje ir II priede  aprašytose  ⌦ nurodytose ⌫ nacionalin ėse saugos  taisyklėse 
nustatytus saugos  reikalavimus. 
2. Jeigu mokymo priemones  paslaugas  galima gauti  teikia  tik naudojantis  vieni ntelės viena  
geležinkelio įmonės ar geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojaso  paslaugomis , valstybės narės 
užtikrina, kad mokymai  kitoms geležinkelio įmonėms teikiam ų tokių paslaugų kaina  būtų 
prieinami pagal  sąnaudomis  pagrįstaą sąnaudomis , priimtina ą ir nediskriminacin ėuojančią 
kainą, o kurią ją nustatant,  galėtųi būti numatomas pelnas. 
3. Atrenkant  Įdarbindamos  naujus traukini ų mašinistus, traukini ų palydovus ir esmines saugos 
užduotis vykdant į personalą, geležinkelio įmonės turi turėti galimyb ę atsižvelgti į bet kokius 
anksčiau kitose geležinkelio įmonėse gautus mokymus, kvalifikacij ą ir įgytą patirtį. Dėl to 
tokiam personalui suteikiama galimyb ė susipažinti su visais dokumentais, liudijan čiais apie jo 
mokymą, kvalifikacij ą ir patirtį, gauti dokument ų kopijas ir apie juos pranešti. 
4. Visais atvejais kiekviena geležinkelio įmonė ir kiekvienas geležinkeli ų infrastrukt ūros 
valdytojas  ⌦ Geležinkelio įmonės ir infrastrukt ūros valdytojai ⌫ atsako už mokym ų lygį ir 
jo savo  personalo, atliekan čio su sauga susijus į darbą, kvalifikacij ą taip, kaip nurodyta  
9 straipsnyje ir III priede . 
 
Ð 2008/57/EC Art. 40 
--- 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 8 
dalis (pritaikytas) 
Ö naujas 
14a straipsnis 
Transporto priemoni ų techninė priežiūra 
1. Kiekviena transporto priemon ė, prieš pradedant j ą eksploatuoti ar nau doti tinkle, turi tur ėti 
jai skirtą už technin ę priežiūrą atsakingą subjektą; šis subjektas registruojamas nacionaliniame 
 
LT 42   LT transporto priemoni ų registre pagal Geležinkeli ų sąveikos  dDirektyvos XX d ėl geležinkeli ų 
sistemos s ąveikos  4333  straipsnį. 
2. Už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas gali b ūti geležinkelio įmonė, infrastrukt ūros 
valdytojas arba transporto priemon ės valdytojas. 
3. Nepažeidžiant 4 straipsnyje nurodytos geležinkelio įmonių ir infrastrukt ūros valdytoj ų 
atsakomyb ės už saug ų traukinio eksploatavim ą, subjektas, taikydamas technin ės priežiūros 
sistemą, užtikrina, kad transporto priemon ės, už kuri ų techninę priežiūrą jis yra atsakingas, 
veiktų saugiai. Šiam tikslui už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas užtikrina, kad 
transporto priemoni ųės techninė priežiūra būtų prižiūrimos  atliekama  atsižvelgiant į: 
a) kiekvienos transporto priemon ės techninės priežiūros dokumentus,  
b) galiojan čius reikalavimus, įskaitant technin ės priežiūros taisykles ir TSS 
nuostatas. 
Už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas pats atlieka technin ę priežiūrą arba naudojasi 
techninės priežiūros dirbtuvi ų, su kuriomis sudaryta sutartis, paslaugomis. 
4. Kiekvien ą už prekini ų vagonų techninę priežiūrą atsaking ą subjektą sertifikuoja įstaiga  
institucija , kuri turi b ūti yra akredituota arba pripažinta pagal Ö Komisijos reglament ą (ES) 
Nr. 445/201122  5 dalį, arba atitinkama  nacionalin ė saugos institucija. Akreditavimo proceso 
metu turi b ūti vadovaujamasi nepriklausomumo, kompetencijos ir nešališkumo kriterijais 
pagal atitinkamus EN 45 000 serijos Europos standartus.  Pripažinimo proceso metu taip pat 
remiamasi nepriklausomumo, kompetenci jos ir nešališkumo kriterijais. 
Jei už technin ę priežiūrą atsakingas subjektas yra geležinkelio įmonė ar infrastrukt ūros 
valdytojas, atitikt į atitikim ą Ö Reglamentui (ES) Nr. 445/2011  pagal 5 dal į 
patvirtinamiems reikalavimams  patikrina atit inkama nacionalin ė saugos institucija 
vykdydama proced ūras, nurodytas  pagal  ⌦ 12 straipsnyje ⌫ nurodytas proced ūras 10 ir 11  
straipsniuose , ir jis turi b ūti patvirtinamastas  šiose proced ūrose nurodytais  numatytais  
sertifikatais. 
5. Remdamasi Agent ūros rekomendacija Komisija per 2010 m. gruodžio 30 d. patvirtina 
priemonę, kuria sukuriama už prekini ų vagonų priežiūrą atsakingo subjekto sertifikavimo 
sistema. Taikant ši ą sistemą išduoti sertifikatai tu ri patvirtinti atitikim ą 3 dalyje nurodytiems 
reikalavimams.  
Priemonė apima reikalavimus, susijusius su:  
a) subjekto sukurta prieži ūros sistema;  
b) subjektui išduoto sertifikato forma ir galiojimu;  
c) institucijos arba institucij ų, atsaking ų už sertifikat ų išdavimą ir užtikrinan čių 
sertifi kavimo sistemos veikimui b ūtiną kontrol ę, akreditavimo arba 
pripažinimo kriterijais;  
                                                 
22 OL L 122, 2011 5 11, p. 22. 
 
LT 43   LT d) sertifikavimo sistemos taikymo data, įskaitant pereinam ąjį vienerių metų 
laikotarpį egzistuojantiems už prieži ūrą atsakingiems subjektams.  
Ši priemon ė, skirta iš dalies  pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas j ą papildant, 
patvirtinama taikant 27 straipsnio 2a dalyje nurodyt ą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
Remdamasi Agent ūros rekomendacija Komisija per 2018 m. gruodžio 30 d. persvarsto ši ą 
priemonę, kad būtų įtraukos visos transporto priemon ės ir, jei būtina, atnaujinta sertifikavimo 
sistema, taikoma prekiniams vagonams.  
56. Pagal 45  dalį išduoti sertifikatai  galioja visoje ⌦ Sąjungoje ⌫ Bendrijoje . 
7. Agentūra įvertina pagal 5 dal į įgyvendint ą sertifikavimo proces ą ir vėliausiai pra ėjus trims 
metams po atitinkamos priemon ės įsigaliojimo pateikia ataskait ą Komisijai.  
 
Ø naujas 
6. Ne vėliau kaip 2014 m. geguž ės 31 d. agent ūra įvertina už technin ę prekinių vagonų 
priežiūrą atsakingo subjekto sertifikavimo sistem ą, apsvarsto galimyb ę išplėsti tos sistemos 
taikymą visoms transporto priemon ėms ir Komisijai pateikia ataskait ą. 
7. Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 24 d. Komisija įgyvendinimo aktais priima už technin ę 
priežiūrą atsakingo subjekto sertifikavimo vis ų transporto priemoni ų atžvilgiu bendras 
sąlygas. 
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrin ėjimo 
procedūros. 
Reglamentu (ES) Nr. 445/2011 nustatyta prekini ų vagonų sertifikavimo sistema taikoma ir 
toliau, kol bus priimti pirmoje pastraipoje minimi įgyvendinimo aktai. 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 8 
dalis (pritaikytas) 
Ö naujas 
⌦ 15 straipsnis ⌫ 
⌦ Už technin ę priežiūrą atsaking ų subjektų sertifikavimo sistem os taikymo išimtys  ⌫ 
18. Valstyb ės narės gali nuspr ęsti įgyvendinti savo įsipareigojimus nustatyti už technin ę 
priežiūrą atsaking ą subjektą ir jį sertifikuoti kitomis priemon ėmis nei  Ö 14 straipsnyje 
nustatyta sertifikavimo sistema  taikant  alternatyvias priemones  šiais atvejais: 
a) transporto priemon ės registruotos tre čiojoje šalyje, o j ų techninė priežiūra 
atliekama  ir prižiūrimos  pagal šios  tos šalies įstatymus; 
b) transporto priemon ės naudojamos tinkluose arba linijose, kuri ų vėžės plotis 
skiriasi nuo pagrindinio Bendrijos  ⌦ Sąjungos ⌫ geležinkeli ų tinklo, ir j ų 
atitikimas 14 straipsnio  3 dalyje nurodytiems reikalavimams yra užtikrintas 
sudarius tarptautinius susitarimus su tre čiosiomis šalimis; 
 
LT 44   LT (c) transporto priemon ėms nurodytos  ⌦ taikomas ⌫ 2 straipsnisio  2 dalyje , o ir 
karineiės įrangaios  bei specialiamus  transportuias, kuriam  prieš teikiant 
paslaugą ⌦ eksploatavimo pradži ą ⌫ reikalingas nacionalin ės saugos 
institucijos ad hoc  išduotas leidimas. Šiuo atveju nukrypimai leidžiami  išimtys 
suteikiamos  ne ilgesniam negu penkeri ų metų laikotarpiui. 
2. Šios alternatyvios priemon ės ⌦ 1 dalyje nurodytos kitos priemon ės ⌫ įgyvendinamos 
taikant išimtis,  kurias suteikia  atitinkamai  nacionalin ėei saugos institucijai  ⌦ arba 
agentūra ⌫ nustačius išimties tvark ą: 
(a) registruojant transporto priemones pagal Geležinkeli ų sąveikos  Ddirektyvos xx 
dėl geležinkeli ų sistemos s ąveikos  4333  straipsnį, jei tai susij ę su už technin ę 
priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu; 
b) išduodant saugos sertifikatus ir suteikiant įgaliojimus geležinkelio ų įmonėms ir 
infrastrukt ūros valdytojams pagal šios direktyvos 10 ir 1211  straipsnius, jei tai 
susiję su už technin ę priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu arba 
sertifikavimu. 
3. Šiose  nukrypimai  išimtys  nurodomosi  ir pagrindžiamosi  metinėje šios direktyvos  18 
straipsnyje nurodytoje kas metinėje saugos ataskaitoje. Jei paaišk ėja, kad Bendrijos  
⌦ Sąjungos ⌫ geležinkeli ų sistemoje kyla nepateisin amas pavojus saugai, A agentūra 
nedelsdama informuoja apie tai Komisij ą. Komisija užmezga ryš į su atitinkamomis šalimis ir, 
prireikus, pareikalauja, kad valstyb ė narė panaikint ų ⌦ savo ⌫ sprendim ą dėl išimties 
suteikimo  nukrypimo . 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
15 straipsnis  
Saugos sertifika tų suvienodinimas  
1. Vadovaujantis 10  straipsnio 2  dalies b punktu ir IV priedu, iki 2009  m. balandžio 30  d. 
priimami sprendimai d ėl bendrųjų suvienodint ų reikalavim ų, o laikantis 27  straipsnio 2  dalyje 
nurodytos tvarkos — sprendimai d ėl dokument ų, paaiški nančių paraiškų teikimo tvark ą, 
bendro formato.  
2. Vadovaudamasi įpareigojimu, kuris priimamas laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nurodytos 
tvarkos, Agent ūra rekomenduoja bendruosius suvienodintus reikalavimus ir bendr ąjį 
dokument ų, paaiškinan čių paraiškų teikimo tvark ą, formatą. 
 
LT 45   LT IV SKYRIUS 
⌦ NACIONALIN ĖS ⌫ SAUGOS  INSTITUCIJOS  
16 straipsnis 
Užduotys 
1. Kiekviena valstyb ė narė įkuria saugos institucij ą. Tokiosa  institucijosa  gali būti už 
transporto srit į atsakinga ministerija, kuri  savo  organizacin ėe prasme , teisinėe struktūra bei 
sprendimų priėmimaso  būdu yra nepriklausomia  nuo bet kurios geležinkelio įmonės, 
geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo, pareišk ėjo ar perkan čiosios įmonės. 
 
Ø naujas 
2. Nacionalinei saugos institucijai patikimos bent šios užduotys: 
a) pagal Direktyvos XX d ėl geležinkeli ų sistemos s ąveikos 18 straipsnio 2 dal į 
leisti prad ėti eksploatuoti energijos ir infrastrukt ūros posistemius, kurie sudaro 
geležinkeli ų sistemą; 
b) priži ūrėti, kad sąveikos sudedamosios dalys atitikt ų esminius reikalavimus taip, 
kaip reikalaujama Direktyvos [XX] d ėl geležinkeli ų sistemos s ąveikos [X] 
straipsnyje; 
c) pagal Direktyvos [XX] d ėl geležinkeli ų sistemos s ąveikos 42 straipsn į suteikti 
Europos transporto priemon ės numerį; 
d) paprašius agent ūrai, padėti jai išduoti, atnaujinti, pake isti ir panaikinti bendrus 
saugos sertifikatus, išduotus pagal 10 straipsn į, patikrinti, ar juose nustatytos 
sąlygos ir reikalavimai įvykdyti, ir ar geležinkelio įmonės vykdo veikl ą 
laikydamosi S ąjungos arba nacionalin ės teisės reikalavim ų;  
e) Išduoti, atnaujinti, pake isti ir panaikinti saugos įgaliojimus, suteiktus pagal 12 
straipsnį, patikrinti, ar juose nustatytos s ąlygos ir reikalavimai įvykdyti ir ar 
infrastrukt ūros valdytojai vykdo veikl ą laikydamiesi S ąjungos arba 
nacionalin ės teisės reikalavim ų; 
f) kontroliuoti, skatinti taik yti saugos reguliavimo sistem ą (įskaitant nacionalini ų 
taisyklių sistemą), prireikus užtikrinti jos taikym ą ir atnaujinti j ą; 
(g) priži ūrėti geležinkelio įmones pagal Reglamento (ES) Nr. 1158/201023 IV 
priedą ir Reglament ą (ES) Nr. 1077/201224;  
                                                 
23 OL L 326, 2010 12 10, p.11. 
24 OL L 320, 2012 11 17, p. 3. 
 
LT 46   LT (h) priži ūrėti, kad transporto priemon ės būtų tinkamai užregistruotos 
nacionaliniame transporto priemoni ų registre ir kad jame saugoma su sauga 
susijusi informacija b ūtų tiksli ir nepasenusi. 
3. Valstyb ės narės, kurioje veikl ą vykdo geležinkelio įmonė, nacionalin ė saugos institucija 
imasi reikiam ų priemoni ų veiksmams koordinuoti su agent ūra ir kitomis saugos 
institucijomis, kad užtikrint ų dalijimąsi visa svarbia informacija apie konkre čią geležinkelio 
įmonę, ypač apie žinomus pavojus ir jos veikl ą saugos srityje. Nacionalin ė saugos institucija 
taip pat kei čiasi informacija su kitomis atitinkamomis nacionalin ėmis saugos institucijomis, 
jei nustato, kad geležinkelio įmonė nesiima reikiam ų pavojaus kontrol ės priemoni ų. 
Ji nedelsdama informuoja agent ūrą apie visus priži ūrimos geležinkelio įmonės veiklos saugos 
srityje trūkumus. Agent ūra imasi 10 straipsnio 6 dalyje numatyt ų reikiamų veiksmų. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
2. Saugos institucijai patikimos mažiausiai tokios užduotys:  
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 9 
dalies a punktas 
 a) leidim ų pradėti eksploatuoti geležinkeli ų transporto sistem ą sudaran čius 
struktūrinius posistemius pagal Geležin kelių sąveikos direktyvos 15 straipsn į, išdavimas ir 
patikrinimas, ar j ų eksploatavimas ir prieži ūra atitinka susijusius esminius reikalavimus;  
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 9 
dalies b punktas 
--- 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16  
 c) prieži ūra, ar sąveikos elementai atitinka pagrindinius reikalavimus taip, kaip 
reikalaujama Direktyvos 96/48/EB 12  straipsnyje ir Direktyvos 2001/16/EB 12  straipsnyje;  
 d) leidim ų pradėti eksploatuoti naujus ir iš esm ės pakeistus riedm enis, kuri ų dar 
neapima TSS, išdavimas;  
 e) pagal 10 ir 11  straipsnius išduodam ų saugos sertifikat ų ir įgaliojimų saugos srityje 
išdavimas, atnaujinimas ir tiesiogiai susijusi ų dalių panaikinimas bei patikrinimas, ar yra 
laikomasi juose nustatyt ų sąlygų ir reikalavim ų, ir ar geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai 
bei geležinkelio įmonės veikia pagal Bendrijos ar nacionalini ų teisės aktų reikalavimus;  
 f) saugos reguliavimo sistemos, įskaitant nacionalini ų saugos taisykli ų sistemą, 
stebėsena, rėmimas ir tam  tikrais atvejais - privertimas j ą vykdyti bei jos tobulinimas;  
 
LT 47   LT  
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 9 
dalies c punktas 
 g) prieži ūra, ar transporto priemon ės yra tinkamai įregistruotos nacionaliniame 
transporto priemoni ų registre ir ar jame saugoma s u sauga susijusi informacija yra tiksli ir 
nepasenusi;  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos užduotys negali b ūti perkeliamos ar sutartimi 
perduodamos kuriam nors geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojui, geležinkelio įmonei ar 
perkančiajai įmonei. 
17 straipsnis 
Sprendim ų priėmimo principai 
1. Savo užduotis ⌦ nacionalin ės ⌫ saugos institucija  ⌦ institucijos ⌫ atlieka atvirai, kit ų 
nediskriminuodamosa ir skaidriai. Pirmiausia ji  ⌦ jos ⌫ leidžia visoms šalims b ūti 
išklausytoms ir nurodo savo sprendim ų priežastis. 
Institucija  ⌦ Jos ⌫ nedelsdamosa  reaguoja į prašymus ir paraiškas, nedelsdamosa  nusiunčia 
savo prašymus d ėl informacijos pateikimo ir visus savo sprendimus priima per keturis 
mėnesius po to, kai buvo pateikta visa prašoma informacija. Ji  ⌦ Jos ⌫ bet kada gali 
paprašyti infrastrukt ūros valdytoj ų, geležinkelio įmonių ar kitų turinčių teisę įstaigų suteikti 
jai joms  techninę pagalbą vykdant 16 straipsnyje nurodytas užduotis. 
Nacionalin ės kontrolės reguliavimo  sistemos tobulinimo procese ⌦ nacionalin ė ⌫ saugos 
institucija konsultuojasi su visais sus ijusiais ir suinteresuotais asmenimis, įskaitant 
geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojus, geležinkelio įmones, gamintojus ir technin ės 
priežiūros paslaug ų teikėjus, vartotoj ų naudotojų ir personalo atstovus. 
2. ⌦ Agentūra ir nacionalin ės ⌫ Ssaugos institucija  ⌦ institucijos ⌫ netrukdomosa  
atlieka visus patikrinimus ir tyrimus, kuri ų jai joms  reikia savo užduotims atlikti  vykdyti , jai 
joms  suteikiama galimyb ė susipažinti su visais svarbi ais dokumentais ir su geležinkeli ų 
infrastrukt ūros valdytoj ų, geležinkelio įmonių patalpomis, įranga ir aparat ūra. 
3. Valstyb ės narės imasi b ūtinų priemoni ų užtikrinti, kad ⌦ nacionalini ų ⌫ saugos 
institucijųos priimtus sprendimus b ūtų galima perži ūrėti teisme. 
4. Siekdamos suvienodinti sprendim ų priėmimo kriterijus visoje Bendrijoje, 
⌦ Nacionalin ės ⌫ saugos institucijos aktyviai kei čiasi nuomon ėmis ir patirtimi 
Ö agentūros sukurtame tinkle, kad suvienodint ų savo sprendim ų priėmimo kriterijus visoje 
Sąjungoje  . Jų bendradarbiavimo tikslas — palengvinti ir suderinti geležinkelio įmonių, 
kurioms pagal Direktyvos 2001/14/EB 15  straipsnį buvo paskirtos tarptautin ės traukinio 
linijos, saugos sertifikavim ą. 
Agentūra padeda saugos institucijoms vykdyti šias užduotis.  
 
LT 48   LT  
Ø naujas 
5. Agentūros ir nacionalini ų saugos institucij ų bendradarbiavimo visais klausimais, susijusiais 
su patikrinimais vietoje, kurie susij ę su bendro saugos sertifikat o išdavimu ir geležinkelio 
įmonių priežiūra po bendro saugos sertifikato iš davimo, apimtis nustatoma agent ūros ir 
nacionalini ų saugos institucij ų sutartyse ar kitoki uose susitarimuose.  
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
18 straipsnis 
Metinė ataskaita 
Nacionalin ė Ssaugos institucija kasmet skelbia savo veiklos pra ėjusiais metais metin ę 
ataskaitą ir nusiun čia ją Aagentūrai ne vėliau kaip iki  rugsėjo 30 d. Ataskaitoje pateikiama 
informacija apie: 
a) saugos  geležinkeli ųuose saugos pl ėtojimą tobulinim ą, įskaitant valstyb ės narės 
lygmeniu konsoliduotus I priede nustatytus BSR; 
b) svarbius teis ės aktų ir reglament ų pakeitimus, susijusius su sauga  
geležinkeli ųuose sauga ; 
c) saugos sertifikavimo ir saugos  įgaliojimų saugos srityje  išdavimo tobulinim ą; 
d) geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių priežiūros 
rezultatus ir su ja susijusi ą patirtį; 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 10 
dalis (pritaikytas) 
Ö naujas 
(e) pagal 14a  ⌦ 14 ⌫ straipsnio 8 dal į nustatytas išimtis. ; 
Ö f) visus valstyb ėje narėje veiklą vykdančių geležinkelio įmonių patikrinimus ar 
auditus, atliekamus vykdant prieži ūros veiklą.  
 
LT 49   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
V SKYRIUS 
AVARIJ Ų IR RIKTŲ TYRIMAS 
19 straipsnis 
Įsipareigojimai ištirti 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad visus  ⌦ po ⌫ katastrof ų geležinkeli ų transporto  sistemoje 
21 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga atlikt ų tyrimąus, kurioų tikslas — galimas saugos  
geležinkeli ųuose saugos  pagerinimas ir eismo įvykių avarijų prevencija, atlikt ų 21 straipsnyje 
nurodyta tyrimo įstaiga . 
2. Be katastrof ų, 21 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga gali tirti tas avarijas ir riktus ( įskaitant 
struktūrinių sistemų ⌦ posistemi ų ⌫ ar Europos geležinkeli ų sistemos s ąveikos sudedam ųjų 
dalių techninius gedimus), kurie  šiek tiek kitokiomis s ąlygomis b ūtų galėję sukelti katastrofas. 
Tyrimo įstaiga savo nuoži ūra nusprendžia, ar imtis tokios  avarijos ar rikto tyrimo. Savo  
Priimdama  sprendim ąe ji atsižvelgia: 
a) į avarijos ar rikto rimtum ą; 
b) į tai, ar jis yra avarij ų ar riktų sekos  virtinės, tiesiogi ai susijusios su visa 
sistema, dalis; 
c) į jo poveik į saugai  geležinkeli ųuose saugai  Bendrijos  Sąjungos  lygmeniu, 
ir 
d) į geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytoj ų, geležinkelio įmonių, nacionalini ų 
saugos institucij ų ar valstybi ų narių prašymus. 
3. Tyrimo mast ą ir tvarką, kurios tur ėtų būti laikomasi atliekant tokius eismo įvykių tyrimus, 
nustato  tyrimo įstaiga nustato,  atsižvelgdama į 20 ir 22 straipsniusose  nurodytus  principus ir 
tikslus  bei priklausomai  nuo  to pagal tai , ko saugos gerinimo srityje ⌦ ji ⌫ tikimas i 
pasimokyti iš tokios avarijos ar rikto. 
4. Tyrimas niekaip n ėra susijęs su kaltinink ų ar atsakomyb ės nustatymu. 
20 straipsnis 
Tyrimo statusas 
 
LT 50   LT 1. Valstyb ės narės, tyrimo  teisinį statusą apibrėžia vadovaudamosi  savo atitinkamaos  teisineės 
sistemaos  ribose , nustato tyrimo teisin į statusą, kuris  kas atsakingiems tyr ėjams suteikia 
galimybę savo užduot į atlikti veiksmingiausiaiu  būdu ir per trumpiausi ą laikotarp į. 
2. Vadovaujantis valstyb ėse narėse galiojan čiais teisės aktais i r tam tikrais atvejais 
bendradarbiaujant su institucija, atsakinga už teismin į tyrimą, tyrėjams kaip galima grei čiau 
suteikiama:  
 
Ø naujas 
2. Vadovaudamosi galiojan čiais teisės aktais valstyb ės narės užtikrina visapus į už teismin į 
tyrimą atsaking ų institucij ų bendradarbiavim ą ir užtikrina, kad tyr ėjams kuo grei čiau būtų 
suteikta: 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
(a) galimyb ė susipažinti su avarijos ar ba rikto vieta, susijusiai s riedmenimis, 
susijusia geležinkeli ų infrastrukt ūra bei eismo kontrol ės ir signalizacijos 
prietaisais; 
b) teis ė nedelsiant sudaryti daiktini ų įrodymų sąrašą ir apžiūros ar analiz ės tikslais 
⌦ kontroliuojamai ⌫ paimti nuolaužas, nuimti  geležinkeli ų infrastrukt ūros 
prietaisus ar komponentus; 
c) galimyb ė susipažinti su  ir naudotis  su traukinyje  transporto priemon ėje 
esančiųais įrašymo prietais ųais bei aparat ūrosa, skirta  įrašyti  naudojam ų 
pranešimamsus  žodžiu įrašyti  ir registruoti  signalizacijos ir eismo kontrol ės 
sistemos veiklai ą registruoti,  ⌦ turiniu ⌫ ir juo naudotis ; 
d) galimyb ė susipažinti su auk ų kūnų apžiūros rezultatais; 
e) galimyb ė susipažinti su trauki nio ir kito geležinkeli ų personalo, susijusio su  
patekusio į avarijąa arba riktąu, apklausos  ⌦ apžiūros ⌫ rezultatais; 
f) galimyb ė apklausti į avariją arba riktą patekusį geležinkeli ųo personalą ir kitus 
liudininkus; 
g) galimyb ė susipažinti su bet kokia geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo, 
susijusių geležinkelio įmonių ir ⌦ nacionalin ės ⌫ saugos institucijos turima 
svarbia informacija ar įrašais. 
3. Tyrimas vykdomas nepriklausomai nuo bet kokio teisminio tyrimo. 
21 straipsnis 
Tyrimo įstaiga 
1. Kiekviena valstyb ė narė užtikrina, kad 19 straipsnyje nurodyt ų avarijų ir riktų tyrimus 
atliktų nuolat veikianti įstaiga, kuri ą sudaro bent vienas tyr ėjas, avarijos arba rikto atveju 
galintis atlikti atsakingo tyr ėjo funkcijas. Šios  įstaigosa  organizacin ėe, teisinės struktūraos ir 
 
LT 51   LT sprendimų priėmimaso  prasme  yra nepriklausomia  nuo bet kurio geležinkeli ų infrastrukt ūros 
valdytojo, geležinkelio įmonės, ⌦ mokesčių surinkimo įstaigos ⌫ kaltintojo , mokesčių 
⌦ pajėgumo paskirstymo ⌫ įstaigos ir notifikuotosios institucijos  įstaigos  bei nuo bet 
kokios šalies, kurios interesai gal ėtų kirstis su tirian čiosios  tyrimo  įstaigos uždaviniais. Be to, 
funkciškai ji yra nepriklausoma nuo ⌦ nacionalin ės ⌫ saugos institucijos ir bet kurios 
geležinkeli ų kontrolės reguliavimo  įstaigos. 
2. Savo užduotis tyrimo įstaiga vykdo nepriklausomai nuo straipsnio 1 dalyje nurodyt ų 
organizacij ų ir gali gauti pakankamai ištekli ų savo nepriklausomumui užtikrinti  būti 
nepriklausom a. Jos tyr ėjamas suteikiamas statusas, duodantis  suteikiantis  būtinas 
nepriklausomumoyb ės garantijas. 
3. Valstyb ės narės numato nuostat ą, kad geležinkelio įmonės, geležinkeli ų infrastrukt ūros 
valdytojai ir tam tikrais atvejais ⌦ nacionalin ė ⌫ saugos institucija b ūtų įpareigojamia  
nedelsiant pranešti tyrimo įstaigai apie 19 straipsnyje nurodyt as avarijas ir riktus. Tyrimo 
įstaiga yra paj ėgi reaguoti į tokias ataskaitas ir imtis b ūtinų priemoni ų, kad tyrimas b ūtų 
pradėtas ne vėliau kaip per savait ę po to, kai buvo gauta avarijos arba rikto ataskaita. 
4. Savo užduotis pagal ši ą direktyvą tyrimo įstaiga gali derinti su darbu, atliekamu tiriant 
kitus, nei geležinkeli ų avarijos ar riktai geležinkelyje , įvykius ir tiek, kiek tokie tyrimai 
nekelia gr ėsmės jų jos nepriklausomumuiybei . 
5. Jei būtina, tyrimo įstaiga gali paprašyti kit ų valstybių narių tyrimo įstaigų ar agent ūros 
pagelbėti kompetencija arba atlikti technines apži ūras, analizes ar vertinimus. 
6. Valstyb ės narės gali patik ėti tyrimo įstaigai užduot į atlikti kit ų, nei nurodytieji 
19 straipsnyje, geležinkeli ų avarijų ir riktų geležinkelyje  tyrimą. 
7. Siekdamos sukurti bendrus tyrimo  metodus, nustatyti bendrus paskesni ų saugos 
rekomendacij ų ⌦ įgyvendinimo kontrol ės ir derinimo su technikos ir mokslo pažanga ⌫ 
principus bei suderinti juos su mo kslo ir technikos pažangos raida , tyrimo įstaigos aktyviai 
keičiasi nuomon ėmis ir patirtimi. 
Agentūra padeda tyrimo įstaigoms atlikti ši ą užduotį. 
22 straipsnis 
Tyrimo tvarka 
1. 19 straipsnyje nurodyt ą avariją arba riktą tiria valstyb ės narės, kurioje avarija arba riktas  jis 
įvyko, tyrimo įstaiga. Jeigu ne įmanoma nustatyti, kurioje valstyb ėje narėje jis  avarija ar riktas  
įvyko arba jeigu jis  avarija ar riktas  įvyko dviej ų valstybių narių pasienio įrenginyje arba 
netoli jo, atitinkamos įstaigos susitaria, kuri iš j ų atliks  atlieka  tyrimą, arba susitaria j į atlikti 
bendrai. Pirmuoju atveju kitai įstaigai leidžiama dalyvauti tyrime ir dalytis visais tyrimo 
rezultatais. 
Kitos valstyb ės narės tyrimo įstaigos kvie čiamos dalyvauti tyrime jei  tada , kai  tik toje 
valstybėje narėje įsteigta ir licencijuota geležinkelio įmonė yra susijusiu  su avarija arba riktu. 
Ši straipsnio dalis nekliudo valstyb ėms narėms susitarti, kad, esant kitoms aplinkyb ėms, 
atitinkamos įstaigos tyrim ą turėtų atliktųi veikdamos kartu. 
 
LT 52   LT 2. Įstaiga, atsakinga  uUž tyrimą atsakinga įstaiga,  dėl kiekvienamos  avarijos arba rikto 
tyrimuio  parengia atitinkamas priemones  pasirūpina reikiamomis priemon ėmis, kurias sudar o 
t. y. tyrimui atlikti b ūtina eksploatacine ė ir technine ė kompetencija. Kompetencija gali b ūti 
gaunama įstaigoje ar už jos rib ų, priklausomai nuo tiriamos avarijos arba rikto pob ūdžio. 
3. Tyrimas atliekamas kaip galima  kuo atviriau, taip,  kad visos šalys gal ėtų būti išklausytos ir 
galėtų dalytis rezultatais. Atitinkamas geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojas ir susijusios  
geležinkelio įmonės, ⌦ nacionalin ė ⌫ saugos institucija, aukos ir j ų giminės, sugadinto 
turto savininkai, gamintojai, avarin ės pagalbos tarnybos be i personalo ir naudotoj ų vartotojų 
atstovai nuolat informuojami apie tyrim ą ir jo eigą bei tiek, kiek praktiškai įmanoma, jiems 
suteikiama galimyb ė pateikti savo nuomones ir poži ūrius į tyrimą bei leidžiama pateikti 
atsiliepimus apie ataskait ų projektuose esan čią informacij ą. 
4. Avarijos vietos apži ūrą tyrimo įstaiga užbaigia per trumpiausi ą laikotarp į, siekdama,  kad 
geležinkeli ų suteiktų infrastrukt ūros valdytojuias  galimyb ę galėtų atstatyti  atkurti  
infrastrukt ūrą ir kaip galima  kuo  greičiau ją atidaryti ų vežimo geležinkeliais paslaugoms 
teikti. 
23 straipsnis 
Ataskaitos 
1. Apie 19 straipsnyje nurodytos avarijos arba rikto tyrim ą turi būti parengiama  ataskaita 
parengiama  tokia forma, kuri atitikt ų avarijos arba rikto r ūšį ir rimtum ą bei tyrimo išvad ų 
aktualumą. Kaip nurodyta 19 straipsnio 1 dalyje, ataskaitose išd ėstomi tyrimo tikslai, o tam 
tikrais atvejais — pateikiamos rekomendacijos  saugos srityje  rekomendacijos . 
2. Galutin ę ataskaitą tyrimo įstaiga paviešina per įmanomą trumpiausi ą laikotarp į ir paprastai 
ne vėliau kaip per 12 m ėnesių nuo įvykio datos. Ataskaitos strukt ūra yra kaip galima 
panašesnė į V priede nustatyt ą struktūrą. Ataskaita, įskaitant saugos rekomendacijas saugos 
srityje , nusiunčiama 22 straipsnio 3 dalyje nurodytoms atitinkamoms šalims ir kit ų valstybių 
narių įstaigoms ir suinteresuotoms šalims. 
 
Ø naujas 
Komisija įgyvendinimo aktais nustato avarij ų ir riktų tyrimo ataskait ų turinį. Tie 
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrin ėjimo 
procedūros. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
3. Kasmet ne v ėliau kaip iki  rugsėjo 30 d. tyrimo įstaiga paskelbia metin ę ataskaitą apie 
praėjusiais metais atliktus tyrimus, saugos srityje  išleistas saugos  rekomendacijas ir veiksmus, 
kurių buvo imtasi vadovaujantis anks čiau išleistomis rekomendacijomis. 
 
LT 53   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
24 straipsnis 
Agentūrai siunčiama informacija 
1. Per savait ę po sprendimo prad ėti tyrimą tyrimo įstaiga apie tai praneša A agentūrai. 
Pranešime nurodoma įvykio data, laikas ir vieta bei jo r ūšis ir pasekm ės, susijusios su mirties 
atvejais, sužalojimais ar  ir materialine žala. 
2. Tyrimo įstaiga agent ūrai nusiunčia Agentūrai 23 straipsnio 2 daly je nurodytos galutin ės 
ataskaitos ir 23 straipsnio 3 dalyje nurodytos metin ės ataskaitos kopij ą. 
25 straipsnis 
Rekomendacijos  sSaugos srityje  rekomendacijos  
1. Tyrimo įstaigos išleistaos  saugos  rekomendacijaos  saugos srityje  nėra pagrindas apkaltinti 
ar uždėti nustatyti  atsakomyb ę dėl įvykusios  avarijos arba rikto. 
2. Rekomendacijos yra skirtos ⌦ agentūrai, nacionalinei ⌫ saugos institucijai ir, kai to  tai 
reikalauja  būtina dėl rekomendacijos pob ūdžiois , kitoms valstyb ės narės įstaigoms ar 
institucijoms arba kitoms valstyb ėms narėms. Valstyb ės narės ir jų ⌦ nacionalin ės ⌫ 
saugos institucijos imasi b ūtinų priemoni ų užtikrinti, kad į tyrimo įstaigų išleistas 
rekomendacijao s būtų tinkamai atsižvelgta ir tam tikrais atvejais imtasi veiksm ų. 
3. ⌦ Nacionalin ė ⌫ Ssaugos institucija ir kitos institucijos ar įstaigos arba tam tikrais 
atvejais,  kitos valstyb ės narės, kurioms rekomendacijos bu vo skirtos, bent jau kasme t kartą 
per metus  tyrimo įstaigai parengia atsakom ąją ataskaitą apie priemones, kuri ų pagal 
rekomendacijas buvo imtasi ar yra planuojama imtis. 
VI SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS  NUOSTATOS 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 11 
dalis (pritaikytas) 
26 straipsnis  
Priedų patikslinimas  
Priedai patikslinami atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažang ą. Ši priemon ė, skirta iš dalies 
pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, pa tvirtinama taikant 27 st raipsnio 2a dalyje 
nurodytą reguliavimo proced ūrą su tikrinimu.  
 
LT 54   LT  
Ø naujas 
26 straipsnis 
Naudojimasis įgaliojimais 
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Ko misijai suteikiami šiame straipsnyje 
nustatytomis s ąlygomis. 
2. Įgaliojimai priimti 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nur odytus deleguotuosius 
aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.  
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuri uo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 
straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguot uosius aktus. Sprendimu d ėl 
įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti 
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kit ą dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje  arba vėlesnę jame nurodyt ą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojan čių 
deleguotųjų aktų teisėtumui. 
4. Priėmusi deleguot ąjį aktą, Komisija apie j į vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir 
Tarybai. 
5. Pagal 5 straipsnio 2 dal į ir 7 straipsnio 2 dal į priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo 
atveju, jeigu per du m ėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie š į aktą 
dienos nei Europos Parlamentas, ne i Taryba nepareiškia prieštaravim ų arba jeigu dar 
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad 
neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis prat ęsiamas dviem 
mėnesiais. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
Ö naujas 
27 straipsnis 
Komiteto darbo tvarka 
1. Komisijai padeda Direktyvos 96/48/EB 21  straipsniu įsteigtas Komitetas.  
Ö 1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas yra komitetas, kaip apibr ėžta Reglamente 
(ES) Nr. 182/2011.  
2. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir  7 straipsniai atsižvelgiant į 
jo 8 st raipsnį. 
Ö 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.  
Sprendimo 1999/468/EB 5  straipsnio 6  dalyje nustatytas la ikotarpis yra trys m ėnesiai.  
 
LT 55   LT  
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 12 
dalies a punktas (pritaikytas) 
2a. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1 –4 dalys ir 7 
straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsn į. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
3. Kai daro ma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7  straipsniai, 
atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. 
 
Ð 2008/110/EB 1 straipsnio 12 
dalies b punktas 
--- 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
28 straipsn is 
Įgyvendinimo priemon ės 
1. Bet kokias priemones d ėl šios direktyvos įgyvendinimo valstyb ės narės gali pateikti 
Komisijai. Atitinkami sprendimai priimami laikantis 27  straipsnio 2  dalyje nustatytos tvarkos.  
2. Valstyb ės narės prašymu ar jos pa čios iniciat yva Komisija ypatingais atvejais išnagrin ėja 
nuostatų dėl saugos sertifikato ir įgaliojimų saugos srityje suteikimo taikym ą ir vykdym ą ir, 
laikydamasi 27  straipsnio 2  dalyje nustatytos tvarkos, per du m ėnesius nuo tokio prašymo 
gavimo nusprendžia, ar susij usi priemon ė gali būti toliau taikoma. Apie savo sprendim ą 
Komisija praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir valstyb ėms narėms. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
VII  SKYRIUS  
BENDROSIOS  IR BAIGIAMOSIOS  NUOSTATOS  
29 straipsnis  
Direktyvos 95/18/EB pakeitimai  
Direktyva 95/18/EB iš dalies kei čiama taip:  
 
LT 56   LT  1. 8 straipsnis pakei čiamas taip:  
„8 straipsnis  
 Reikalavim ų, susijusi ų su profesine kompetencija, turi b ūti laikomasi tada, kai 
paraišką teikianti geležinkelio įmonė turi ar turės valdymo strukt ūrą, kurioje b ūtų 
žinių ir (arba) patirties, b ūtinos vykdyti saugi ą ir patikim ą licencijoje nurodytos 
veiklos rūšies operatyvin ę kontrolę ir priežiūrą.“.» 
 2. Priedo II skirsnis išbraukiamas.  
30 straipsnis  
Direktyvos 2001/14/EB pa keitimai  
Direktyva 2001/14/EB iš dalies kei čiama taip:  
 1. Pavadinimas pakei čiamas taip:  
 „2001  m. vasario 26  d. Europos Parlamento ir Ta rybos direktyva 2001/14/EB d ėl 
geležinkeli ų infrastrukt ūros pajėgumų paskirstymo ir mokes čių už naudojim ąsi 
geležinkeli ų infrastrukt ūra ėmimo“  
 2. 30  straipsnio 2  dalies f punktas pakei čiamas taip:  
 „(f) prieigos priemoni ų pagal 1991  m. liepos 29  d. pagal Tarybos direktyvos 
91/440/EEB d ėl Bendrijos geležinkeli ų plėtros25 su pakeitimais, padarytais 
2004  m. balandžio 30  d. Eu ropos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB, 
iš dalies pakei čiančia Tarybos direktyv ą 91/440/EEB d ėl Bendrijos 
geležinkeli ų plėtros26 10 straipsnį.“» 
 3. 32  straipsnis išbraukiamas.  
 4. 34  straipsnio 2  dalis pakei čiama taip:  
 ‘2. Valstyb ės narės prašym u arba jos pa čios iniciatyva, Komisija ypatingais atvejais 
išnagrinėja nuostat ų dėl mokesčių ėmimo ir paj ėgumų skirstymo taikym ą ir vykdym ą 
ir, laikydamasi 35  straipsnio 2  dalyje nustatytos tvarkos, per du m ėnesius nuo tokio 
prašymo gavimo nusprendžia, ar susijusi priemon ė gali būti toliau taikoma. Apie 
savo sprendim ą Komisija praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir valstyb ėms 
narėms.“»  
31 ⌦ 28 ⌫ straipsnis 
Ataskaita ir tolesni Bendrijos  ⌦ Sąjungos  ⌫ veiksmai 
                                                 
25 OL L 237, 1991  8 24, p. 25.  
26 OL L 164, 2004 4 30, p.  164. 
 
LT 57   LT Iki 2007  m. balandžio 30  d. ir po to kas penkeri metai Komis ija pateikia Europos Parlamentui 
ir Tarybai ataskait ą apie šios direktyvos įgyvendinim ą. 
 
Ø naujas 
Remdamasi agent ūros pateikta svarbia informacija Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai 
iki [konkreti data, kuri ą turi įrašyti Europos S ąjungos leidini ų biuras – penkeri metai po 
įsigaliojimo dienos ], o vėliau kas penkerius metus pateikia šios direktyvos įgyvendinimo 
ataskaitą. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Kai būtina, prie ataskaitos pridedami si ūlymai dėl tolesnių Bendrijos  ⌦ Sąjungos ⌫ 
veiksmų. 
32 ⌦ 29 ⌫ straipsnis  
Nuobaudos 
Valstybės narės nustato nuobaud ų, taikomų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas 
vadovaujantis šia direktyva, taisykles ir imasi vis ų priemoni ų, būtinų užtikrinti, kad jos b ūtų 
įgyvendinamos. Numatytos nuobaudos turi b ūti veiksmingos, proporcingos, 
nediskriminuojamosn čios ir atgrasomosan čios. 
Apie šias taisykles valstyb ės narės praneša Komisijai iki 33  ⌦ 32 ⌫ straipsnioyje  ⌦ 1 
dalyje ⌫ nurodytos datos ir nedelsdamos praneša apie bet kokius v ėlesnius jas paveikian čius 
pakeitimus. 
 
Ø naujas 
30 straipsnis 
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 
Direktyvos 2004/49/EB III ir V priedai taikomi iki įgyvendinimo akt ų, nurodyt ų šios 
direktyvos 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 9 straipsnio 2 daly je, 14 straipsnio 7 dalyje ir 23 
straipsnio 2 dalyje, taikymo pradžios.  
Iki [konkreti data, kuri ą turi įrašyti Europos S ąjungos leidini ų biuras – dveji metai po 
įsigaliojimo dienos ] nacionalin ės saugos institucijos ir tolia u išduoda saugos sertifikatus 
vadovaudamosi Direktyvos 2004/49/EB nuostatomis.  Tokie saugos sertifikatai galioja iki 
juose nurodytos galiojimo pabaigos datos. 
31 straipsnis 
Agentūros rekomendacijos ir nuomon ės 
 
LT 58   LT Šios direktyvos taikymo tikslais agent ūra teikia rekomendac ijas ir nuomones pagal 
Reglamento…/… [Agent ūros reglamento] 15 straipsn į. Šios rekomendacijos ir nuomon ės bus 
pagrindas taikyti pagal ši ą direktyvą priimtą Sąjungos priemon ę. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
Ö naujas 
33 ⌦ 32 ⌫ straipsnis 
Įgyvendinimas  ⌦ Perkėlimas  ⌫ 
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teis ės aktai, būtini, kad ⌦ 2, 3, 4, 
8, 10, 16, 18, 20 straipsni ų ir I priedo ⌫ šios direktyvos  būtų laikomasi ne v ėliau kaip nuo  
Ö [konkreti data, kuri ą turi įrašyti Europos S ąjungos leidini ų biuras – dveji metai po 
įsigaliojimo dienos ]  priima istatymus ir kitus  teises aktus, kurie, isigalioj ę neveliau kaip iki  
2006 m. balandžio 30 d ., igyvendi na šią direktyv ą. Jos nedelsdamos apie tai praneša 
Komisijai.  Ö Jos nedelsdamos pateikia Komisijai t ų teisės aktų nuostatų tekstą.  
2. Valstybės narės, tvirtindamos  priimdamos  šias  tas priemones, daro jose nuorod ą į šią 
direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. ÖĮ jas taip pat įtraukiamas 
teiginys, kad jau galiojan čiuose įstatymuose ir kituose teis ės aktuose esan čios nuorodos į 
direktyvas, kurios panaikinamos šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyv ą. 
Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvark ą ir teiginio formuluot ę.  Nuorodos 
darymo tvark ą nustato valstyb ės narės.  
 
Ø naujas 
Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimt ų nacionalin ės teisės 
aktų pagrindini ų nuostatų tekstus. 
3. Pareiga perkelti ši ą direktyv ą į nacionalin ę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kipro 
Respublikai ir Maltos Respublikai, kol j ų teritorijose n ėra geležinkeli ų sistemos. 
Tačiau viešajam arba priva čiam subjektui pateikus oficiali ą paraišką tiesti geležinkelio linij ą, 
kuria naudosis viena arba  daugiau geležinkelio įmonių, šios valstyb ės narės per metus nuo 
paraiškos gavimo priima šios direktyvos įgyvendinimo teis ės aktus. 
33 straipsnis 
Panaikinimas 
Direktyva 2004/49/EB, iš dalies pakeista di rektyvomis, išvardytomis II priedo A dalyje, 
panaikinama [konkreti data, kuri ą turi įrašyti Europos S ąjungos leidini ų biuras – dveji metai 
po įsigaliojimo dienos ], nepažeidžiant valstybi ų narių įsipareigojim ų dėl II priedo B dalyje 
išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalin ę teisę terminų ir taikymo. 
Nuorodos į panaikint ą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III 
priede pateikt ą atitikmen ų lentelę. 
 
LT 59   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
34 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Ši direktyva įsigalioja ⌦ dvidešimt ą ⌫ dieną ⌦ po ⌫ jos paskelbimo Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje  dieną. 
 
Ø naujas 
10 ir 11 straipsniai taikomi nuo [konkreti data, kuri ą turi įrašyti Europos S ąjungos leidini ų 
biuras – dveji metai po įsigaliojimo dienos ]. 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 (pritaikytas) 
35 straipsnis 
Kam skirta  Adresatai  
Šis direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje 
⌦Europos Parlamento vardu Tarybos vardu ⌫ 
⌦Pirmininkas Pirmininkas ⌫ 
 
LT 60   LT  
Ð 2009/149/EB 1 straipsnis ir 
priedas (pritaikytas) 
I PRIEDAS  
BENDRIEJI  SAUGOS  RODIKLIAI  
⌦ Nacionalin ės ⌫ Ssaugos institucijos kasmet ⌦ turi ⌫ praneštia  apie bendruosius 
saugos rodiklius. Pirmasis ataska itinis laikotarpis yra 2010 metai.  
Apie rodiklius, susij usius su 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodyta veikla, tur ėtų būti 
atsiskaitoma atskirai (jeigu jie pateikiami).  
Jeigu po ataskaitos pateikimo nustatoma nauj ų faktų arba klaid ų, atsiradus pirmai patogiai 
galimybei ir ne v ėliau kaip kit ų metų metinėje ataskaitoje ⌦ nacionalin ė ⌫ saugos 
institucija ⌦ turi ⌫ papildytio  arba pataisytio  konkrečių metų rodiklius. 
2002 m. gruodžio 16 d.  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 d ėl 
geležinkeli ų transporto statistikos1 1 antraštiniame  punkte išvardytiems avarij ų rodikliams 
taikomas tiek, kiek informacija yra prieinama. 
1. Avarijų rodikliai  
1.1. Visas ir s ąlyginis (tenkantis traukinio nuv ažiuotiems kilometrams) dideli ų avarijų 
skaičius, suskirstytas pagal šias avarij ų ⌦ avarijos ⌫ rūšis: 
i) traukini ų susidūrimai  ⌦ susidūrimas su geležinkeli ų transporto priemon ėmis ⌫ , 
įskaitant susid ūrimus su kli ūtimis gabarito ribose,  
⌦ii) traukini ų susidūrimas su kli ūtimi gabarito ribose, ⌫ 
iii) traukini ų nuriedėjimai  ⌦ nuriedėjimas ⌫ nuo bėgių, 
iv) avarijos geležinkelio pervažose, įskaitant avarijas, į kurias pateko geležinkelio 
pervažose esantys p ėstieji, 
v) avarijos  dėl ⌦ su ⌫ judančiaisų riedmenimis ų ⌦ susijusios ⌫ avarijos, per 
kurias nukent ėjo žmonės, išskyrus savižudybes, 
vi) gaisrai geležinkelio riedmenyse, 
vii) kita. 
Apie kiekvien ą didelę avariją atsiskaitoma  ⌦ turi būti atsiskaitoma ⌫ pagal pirmin ės 
avarijos r ūšį, net jeigu antrin ės avarijos pasekm ės yra skaudesn ės, pvz.  pavyzdžiui , gaisras, 
kilęs traukiniui nuried ėjus nuo bėgių. 
                                                 
1 OL L 14, 2003 1 21, p. 1. 
 
LT 61   LT 1.2. Visas ir s ąlyginis (tenkantis tra ukinio nuvažiuotiems kilome trams) sunkiai sužalot ų ir 
žuvusių asmenų pagal avarij ų rūšis skaičius, suskirstytas į šias kategorijas: 
i) keleiviai  ⌦ keleivis ⌫ (taip pat ir skai čius, tenkantis visam keleivio nuvažiuot ų 
kilometrų skaičiui ir keleivinio traukinio nuvažiuot ų kilometrų skaičiui), 
(ii) darbuotojai  ⌦ darbuotojas ⌫ , įskaitant rangov ų personalą, 
iii) geležinkelio pervaž ų naudotojai, 
iv) pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje  ⌦ pažeidėjai ⌫ , 
v) kiti ⌦ kita ⌫. 
2. Pavojingų krovinių rodikliai  
Visas ir s ąlyginis (tenkantis traukinio nuv ažiuotiems kilometrams) avarij ų, susijusi ų su 
pavojingų krovinių vežimu, skai čius, suskirstytas į šias kategorijas: 
i) avarijos, susijusios su bent vienau  pavojingus krovinius vežan čiau geležinkeli ųo 
transporto priemone  riedmeniu , kaip apibr ėžta priedėlyje, 
ii) avarij ų, per kurias pavojingi kroviniai pateko į aplinką, skaičius. 
3. Savižudybi ų rodikliai  
Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuv ažiuotiems kilometrams) savižudybi ų skaičius. 
4. Avarijų grėsmės rodikliai  
Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skai čius: 
i) lūžusių bėgių, 
ii) bėgių kelio šonini ų išlinkimų ⌦ ir bėgių kelio nesutap čių ⌫, 
iii) klaidingo signalizavimo atvej ų, 
iv) pravažiuot ų draudžiam ųjų signalų, 
v) eksploatuojam ų riedmenų sugadintų ratų ir ašių. 
⌦ (vi) eksploatuojam ų riedmenų sugadintų ašių. ⌫ 
Apie kiekvien ą grėsmę, dėl kurios įvyko arba ne įvyko avarijos, turi b ūti pranešta. Apie 
grėsmę, dėl kurios įvyko avarija, pranešama  ⌦ turi būti pranešama ⌫ pagal BSR d ėl avarijų 
grėsmės; apie įvykusias dideles avarijas praneš ama ⌦ turi būti pranešama ⌫ pagal 1 
antraštiniame punkte nurodyt ą BSR dėl avarijų. 
5. Rodikliai ekonominiam avarij ų poveikiui įvertinti  
Visa suma eurais ir s ąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skai čius: 
 
LT 62   LT – žūčių ir sunkių sužalojim ų skaičius, padaugintas iš išvengtos aukos vert ės (angl. 
Value of Preventing a Casualty, VPC),  
– aplinkai padarytos žalos vert ė, 
– riedmenims arba infrastrukt ūrai padarytos materialin ės žalos vert ė, 
– vėlavimų dėl avarijų vertė. 
Saugos insti tucijos praneša arba apie vis ų avarijų ekonomin į poveikį, arba tik apie dideli ų 
avarijų ekonomin į poveikį. Šis pasirinkimas aiškiai nuro domas 18 straipsnyje minimoje 
metinėje ataskaitoje.  
VPC – tai visuomen ės nustatyta išvengtos aukos vert ė, ir ja negalima  vadovautis skiriant 
kompensacij ą į avarijas patekusiems subjektams.  
 
Ø naujas 
Agentūra apskai čiuoja vieneto išlaidas pagal duomen is, surinktus iki šios direktyvos 
įsigaliojimo. 
 
Ð 2009/149/EB 1 straipsnis ir 
priedas (pritaikytas) 
6. Rodikliai, susij ę su infrastrukt ūros technine sauga ir jos diegimu  
6.1. Bėgių kelių, kuriuose veikia automatin ė traukinių apsauga (ATP, angl. Automatic Train 
Protection ), procentin ė dalis ir traukinio nuvažiuot ų kilometr ų naudojant veikian čias ATP 
sistemas procentin ė dalis. 
6.2. Geležinkelio pervaž ų skaičius (iš viso, tenkantis geležinkeli ų kelio kilometrui ir tenkantis 
bėgių kelio kilometrui) pagal šiuos  aštuonis geležinkelio pervaž ų tipus: 
a) aktyviosios geležinkelio pervažos su: 
i) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų įspėjimo sistema; 
ii) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų apsaugos sistema; 
iii) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo sistema; 
iv) automatine naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo sistema ir ⌦ centralizuota ⌫ 
bėgių apsauga; 
v) geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotoj ų įspėjimo sistema; 
vi) geležinkelio pervažos su  rankinio valdymo naudotoj ų apsaugos sistema; 
vii) geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo 
sistema; 
b) pasyviosios geležinkelio pervažos. 
 
LT 63   LT 7. Saugos valdymo rodikliai  
Geležinkeli ų iInfrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių atlikti vidaus auditai, kaip 
nurodyta saugos valdymo sistemos  dokumentuose. Bendras atlikt ų auditų skaičius ir 
reikalaujam ų (ir (arba) planuojam ų) auditų skaičius procentine išraiška. 
8. Apibrėžimai  
Bendrieji BSR ir avarij ų ekonominio poveikio vertinimo metod ų apibrėžimai pateikti 
priedėlyje. 
 
LT 64   LT Priedėlis 
BENDRIEJI BSR  IR AVARIJ Ų EKONOMINIO POVEIKIO VERTINIMO METOD Ų APIBRĖŽIMAI  
1. Avarijų rodikliai  
1.1. Didel ė avarija – avarija, į kurią pateko bent vienas  judantis  geležinkeli ųo riedmuo  
transporto priemon ė ir žuvo ar buvo sunkiai sužeistas bent  vienas asmuo arba padaryta didel ė 
žala riedmenims, b ėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai ar ba ilgam buvo sustabdytas 
eismas. Ši s ąvoka neapima avarij ų dirbtuvėse, sandėliuose ir depuose. 
1.2. Didel ė žala riedmenims, b ėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai – 150000 EUR arba 
didesnės vertės žala. 
1.3. Laikoma, kad „eismas sustabdytas ilgam“, jei traukini ų eismas pagrindiniu geležinkeli ų 
keliu sustabdomas šešioms valandoms arba ilgiau. 
1.4. Traukinys – tai vieno ar daugiau lokomotyv ų arba automotrisi ų traukiamas  vienas  ar 
daugiau geležinkeli ųo riedmenų transporto priemoni ų arba viena judanti automotris ė, kuriems 
suteiktas tam tikras numeris arba nurodyta konkreti paskirtis, riedantys iš pradin ės nustatytos 
vietos į galutinę nustatyt ą vietą. Vieninis lokomotyvas, t.  y. pavyzdžiui,  lokomotyvas, 
netraukiantis jokio geležinkelio riedmens, laikomas traukiniu. 
1.5. Traukini ų susidūrimai, įskaitant susid ūrimus su kli ūtimis gabarito ribose  – priekinis, 
galinis arba šoninis susid ūrimas, kai vieno traukinio dalis susiduria su kito ⌦ traukinio ar 
geležinkeli ų transporto priemon ės ⌫ traukinio  dalimi arba su ⌦ manevruojamaisiais 
riedmenimis ⌫ : 
 i) manevruojamaisiais geležinkeli ų riedmenimis;  
 ii) objektais, stacionariai įtaisytais arba laikinai esan čiais bėgių kelyje a rba šalia jo 
(išskyrus objektus pervažose, kuriuos pamet ė pervažą kertanti transporto priemon ė 
arba pervažos naudotojas).  
⌦ 1.6. Susid ūrimas su kli ūtimis gabarito ribose – traukinio dalies susid ūrimas su objektais, 
stacionariai įtaisytais arba laikinai esan čiais bėgių kelyje arba šalia jo (išskyrus pervažose 
esančius objektus, kuriuos pamet ė pervažą kertanti transporto priemon ė arba pervažos 
naudotojas). Ši s ąvoka apima ir susid ūrimą su kontaktin ėmis oro linijomis. ⌫ 
1.67. Traukinio nuried ėjimas nuo b ėgių – įvykis, kai bent vienas traukinio ratas nuvažiuoja 
nuo bėgių. 
1.78. Avarijos geležinkelio pervažo se – geležinkelio pervažoje įvykusios avarijos, į kurias 
patenka bent vienas  geležinkeli ųo riedmuo  transporto priemon ė ir viena ar daugiau pervaž ą 
kertančių transporto priemoni ų, kiti pervaž ą kertantys eismo dalyviai (pvz., p ėstieji) arba kiti 
pervažą kertančios transporto priemon ės arba pervažos naudotojo pamesti objektai, laikinai 
esantys bėgių kelyje arba šalia jo. 
1.89. Avarijos  dėl su judančiaisų riedmenimis ų ⌦ susijusios ⌫ avarijos , per kurias 
nukentėjo žmonės – avarijos, per kurias vien ą ar kelis asmenis partrenkia geležinkeli ųo 
transporto priemon ė riedmuo  arba prie jo  jos pritvirtintas ar nuo jo  jos atitrūkęs objektas. 
Tokiose avarijose nukent ėjusiais asmenimis taip pat laikomi asmenys, kurie iškrenta  iš 
 
LT 65   LT geležinkeli ųo riedmens  transporto priemoni ų iškritę asmenys , ir riedmeniu  keliaujantys  
asmenys, iškrit ę iš riedmens  kurie iškrenta  arba yra  partrenkiamiti  nepritvirtint ų objektų 
⌦ kelionės metu transporto priemoni ų viduje ⌫ . 
1.910. Gaisrai riedmenyse – tai gaisrai ir sprogimai geležinkeli ųo riedmenyse  transporto 
priemonėse (taip pat kroviniuose), įvykę riedmeniui  jai joms  važiuojant iš išvykimo stoties į 
paskirties viet ą, taip pat įvykę stovint išvykimo stotyje, atvykimo stotyje ar tarpin ėse stotelėse 
bei manevruojant. 
1.1011. Kitų rūšių avarijos  ⌦ avarija ⌫ – visos avarijos, išskyrus jau min ėtas avarijas 
(traukinių susidūrimus, traukinio nuried ėjimus nuo b ėgių, avarijas geležinkelio pervažose, 
avarijas d ėl judančių riedmenų, per kurias nukent ėjo žmonės, ir gaisrus riedmenyse). 
1.1112. Keleivis – geležinkeliu keliaujantis asm uo, išskyrus traukini o brigados narius. 
Renkant statistinius avarij ų duomenis įtraukiami ir keleiviai, m ėginantys įlipti į judantį 
traukinį ar išlipti iš jo. 
1.1213. ‘ ⌦ Darbuotojas ⌫ Darbuotojai  (įskaitant rangov ų personal ą ir savisamdžius 
rangovus) – asmenys, kuri ų profesinės pareigos susijusios su geležinkeliu ir kurie jas vykdo 
avarijos metu. Darbuotojams priskiriamios  traukinio brigados nari ai ir darbuotojai, kuri ų 
veikla susijusi su geležinkelio  riedmenų ir infrastrukt ūros įrenginių tvarkymu. 
1.1314. Geležinkelio pervažos ⌦ naudotojas ⌫ naudotojai  – ⌦ asmuo ⌫ asmenys , 
geležinkelio pervaža kertantisys  geležinkeli ų kelią bet kokiomis transporto priemon ėmis arba 
pėsčiomis. 
1.1415. Pašaliniai as menys geležinkelio zonoje  ⌦ Pažeidėjas ⌫ – draudžiamoje 
geležinkelio zonoje esantisys  asmuoenys , išskyrus geležinkelio pervaž ų naudotojus. 
1.1516. Kiti (tre čiosios šalys) – visi asmenys, neapibr ėžti kaip „keleiviai“, „darbuotojai, 
įskaitant rangov ų personal ą“, „geležinkelio pervažos ⌦ naudotojas ⌫ naudotojai “ arba 
„pašaliniai asmenys geležinkelio zonoje “ ⌦ pažeidėjai ⌫ . 
1.1617. ‘ ⌦ Žūtis ⌫ Žūtys (žuvęs asmuo) – d ėl avarijos iš  karto žuv ęs arba per 30 dien ų 
miręs asmuo, išskyrus savižudybes. 
1.1718. Sužalojimai  ⌦ Sužeistas ⌫ (sunkiai sužeistas asmuo) – sužeistas asmuo, d ėl 
avarijos paguldytas stacionariaj am gydymui ilgesniam nei 24 valand ų laikotarpiui, išskyrus 
bandymus nusižudyti. 
2. Pavojingų krovinių rodikliai  
2.1. Avarija, susijusi su pavojing ų krovinių vežimu – avarija arba riktas, apie kuriuos reikia 
pranešti pagal RID1/ADR 1.8.5 skirsn į. 
2.2. Pavojingias  kroviniaiys  – medžiagos ir gaminiai, kuri uos draudžiama vežti pagal RID 
arba kuriuos leidžiama vežti tik RID nustatytomis s ąlygomis. 
                                                 
1 Pavojing ų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisykl ės (angl. Regulations concerning the 
International Carriage of Dangerous Goods by Rail , RID), patvirtintos pagal 2008 m. rugs ėjo 24 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2008/68/EB d ėl pavojing ų krovinių vežimo vidaus keliais 
(OL L 260, 2008 9 30, p. 13). 
 
LT 66   LT 3. Savižudybi ų rodikliai  
3.1. Savižudyb ė – tyčinis veiksmas, siekiant save sužeisti, d ėl kurio asmuo miršta ir kur į 
registruoja ir atitinkamai klasifikuoja kompetentinga nacionalin ė valdžios institucija. 
4. Avarijų grėsmės rodikliai  
4.1. Lūžęs bėgiai ⌦ bėgis ⌫ – į dvi arba daugiau dali ų lūžęs bėgis arba b ėgis, nuo kurio 
atskilus metalo gabalui važiuojamajame paviršiuje susidaro ilgesnis kaip 50 mm ir gilesnis kaip 10 mm plyšys. 
4.2. Bėgių kelio ⌦ šoninis išlinkimas ir b ėgių kelio nesutaptis ⌫ šoniniai išlinkimai
 – bėgių 
kelio vientisumo ir geometrijos pažeidimai, d ėl kurių būtina uždrausti geležinkeli ų transporto 
eismą tame bėgių kelyje arba nedelsiant sumažinti leistin ą greitį, kad būtų užtikrintas 
saugumas . 
4.3. Klaidingas signalizavimas – (infrastrukt ūros arba geležinkelio  riedmens) signalizacijos 
sistemos ⌦ techninis ⌫ veikimo  sutrikimas, d ėl kurio perduodama ne tokia griežta kaip 
reikalaujama informacija. 
4.4. Pravažiuotas draudžiamasis signalas (SPAD, angl Signal Passed at Danger ) – atvejis, kai 
bet kuri traukinio da lis važiuoja pažeisdama sankcionuoto jud ėjimo kriterijus. 
Nesankcionuotas jud ėjimas reiškia jud ėjimą, kai: 
– pravažiuojamas geležinkelio šviesoforo ar semaforo draudžiamasis signalas, 
įsakantis sustoti, kai neveikia Automatin ės traukini ų kontrolės sistema (ATCS, angl. 
Automatic Train Control System ) arba ATP sistema, 
– viršijamas saugos užtikrinimo atstumas, numatytas ATCS arba ATP sistemoje, 
– pravažiuojama vieta, apie kuri ą buvo nurodyta žodžiu arba raštu taisykli ų nustatyta 
tvarka, 
– pravažiuojami sustojimo ženklai (išskyrus aklakeli ų užkardas) arba pravažiuojama 
nevykdant rankini ų signalų nurodym ų. 
Į atvejus, kai riedmenys  transporto priemon ės be prikabintos traukos priemon ės arba 
nevaldomas traukinys pravažiuoja draudžiam ąjį signalą, neatsižvelgiama. Į atvejus, kai d ėl 
kokios nors priežasties laiku neužsideg ė draudžiamasis signalas, kad vairuotojas gal ėtų iki 
signalo sustabdyti traukin į, neatsižvelgiama. 
Nacionalin ės saugos institucijos gali pateikti duomenis apie kiekvien ą iš keturi ų rodiklių 
atskirai; jos ⌦ privalo ⌫ pateiktiia  bent vien ą suvestinį rodiklį, apimant į duomenis apie 
visus keturis rodiklius. 
4.5. „Sugadintasi  ⌦ ratas ⌫ ratai ir ašys “ reiškia, kad sugadintos pagrindin ės rato ar ašies 
dalys ir tod ėl atsiranda avarijos (traukinio nuried ėjimo nuo b ėgių arba susid ūrimo) pavojus. 
⌦4.6. „Sugadinta ašis“ reiškia, kad sugadintos pagrindin ės ašies dalys ir tod ėl atsiranda 
avarijos (traukinio nuried ėjimo nuo b ėgių arba susid ūrimo) pavojus. ⌫ 
 
LT 67   LT 5. Bendri avarij ų ekonominio poveiki o vertinimo metodai 
 
Ø naujas 
Agentūra parengia vieneto išlaid ų apskaičiavimo metodik ą, naudodama duomenis, surinktus 
iki šios direktyvos įsigaliojimo. 
 
Ð 2009/149/EB 1 straipsnis ir 
priedas (pritaikytas) 
5.1. I švengtos aukos vert ę (VPC) sudaro:  
1. Pati saugos vert ė: „noro mok ėti“ (WTP, angl. Willingness to Pay) vert ės, 
apskaičiuotos remiantis nurodytosios pirmenyb ės tyrimais, atliktais valstyb ėje 
narėje, kuriai jos taikomos.  
2. Tiesiogin ės ir netiesiogin ės ekono minės išlaidos: valstyb ėje narėje nustatyta 
išlaidų vertė, kurią sudaro:  
– medicinos ir reabilitacijos išlaidos,  
– teismo išlaidos, su policijos darbu, priva čiais nelaiming ų atsitikim ų 
tyrimais, greitosios pagalbos teikimu susijusios išlaidos, administracin ės 
draudimo išlaidos,  
– produktyvumo nuostoliai: jei avarija neb ūtų įvykusi, preki ų, kurias gal ėjo 
pagaminti, ir paslaug ų, kurias gal ėjo suteikti į avariją patekęs asmuo 
vertė visuomenei.  
5.2. Bendrieji principai, taikomi apskai čiuojant pa čią saugos vert ę ir ti esiogines bei 
netiesiogines ekonomines išlaidas.  
Pačios saugos vert ės apskai čiavimas: vertinan t, ar turimos s ąmatos yra tinkamos, 
atsižvelgiama į šiuos veiksnius:  
– sąmatos turi b ūti susijusios su mirtingumo rizikos mažinimo transporto sektoriuje 
vertinimo s istema ir b ūti pagrįstos WTP pagal nurodytosios pirmenyb ės metodus,  
– vertėms apskai čiuoti naudojama respondent ų imtis turi reprezentuoti atitinkam ą 
populiacij ą. Visų pirma imtis turi atspind ėti amžių ir pajamas, taip pat kitas svarbias 
socialines ekonomines  arba demografines populiacijos charakteristikas,  
– WTP verčių apskaičiavimo metodas: apklausos strukt ūra turi būti parengta taip, kad 
klausimai respondentams b ūtų aiškūs ir prasmingi.  
Tiesiogin ės ir netiesiogin ės ekonomin ės išlaidos apskai čiuojamos remianti s faktinėmis 
visuomen ės išlaidomis.  
5.3. Aplinkai padarytos žalos vert ė – remiantis geležinkelio įmonių arba infrastrukt ūros 
valdytojų patirtimi įvertintos j ų išlaidos d ėl avarijos paveiktos teritorijos pirminei b ūklei iki 
geležinkelio avarijos atkurti.  
 
LT 68   LT 5.4. Riedmenims arba infrastrukt ūrai padarytos materialin ės žalos vert ė – naujų riedmenų ar 
infrastrukt ūros, kurių funkcionalumas ir techniniai parame trai yra tokie patys kaip sugadint ų 
ir nebepataisom ų riedmen ų ir infrastrukt ūros funkcionalumas ir techninia i parametrai, 
įsigijimo išlaidos ir pataisom ų riedmenų ar infrastrukt ūros remonto j ų būklei iki avarijos 
atkurti išlaidos. Abiej ų rūšių išlaidas geležinkelio įmonės arba infrastrukt ūros valdytojai turi 
apskaičiuoti remdamiesi savo patirtimi. Taip pat įtraukiamos geležinkelio riedmen ų nuomos 
išlaidos, atsižvelgiant į tai, kad sugadintais riedmenimis negalima naudotis.  
5.5. Vėlavimų dėl avarijų vertė – dėl avarijų atsiradusi ų vėlavimų, darančių poveikį 
geležinkelio transporto naudot ojams (keleiviams ir krovin ių vežimo paslaug ų naudotojams), 
piniginė vertė, apskaičiuojama taikant š į modelį: 
VT = sutaupyto kelion ės laiko pinigin ė vertė 
Traukinio keleivio laiko vert ė (valandomis)  
VTP = [darbo reikalais važiuojan čių keleivių VT]*[darbo reikalais 
važiuojan čių kelei vių metinis procentinis vidurk is + [ne darbo reikalais 
važiuojan čių keleivių VT]*[ne darbo reikalais važiuojan čių keleivių metinis 
procentinis vidurkis]  
VT apskai čiuota eurais keleiviui vienai valandai  
Prekinio traukinio laiko vert ė (valandomis)  
VTF = [pre kinių traukinių VT]*[(tonkilometriai) /(traukinio nuvažiuoti 
kilometrai)]  
VT apskai čiuota eurais krovinio tonai vienai valandai  
Prekių kiekio, pervežto vienu traukini u per metus, vidurkis tonomis = 
(tonkilometriai)/(traukinio nuvažiuoti kilometrai)  
CM = traukinio 1 minut ės vėlavimo vert ė 
Keleivinis traukinys  
CMP = K1*(VTP/60)*[(keleivio nuvažiuot i kilometrai)/(traukinio nuvažiuoti 
kilometrai)]  
Keleivių, pervežtų vienu traukiniu per metus, skai čiaus vidurkis = (keleivio 
nuvažiuoti kilometrai)/(traukinio nuva žiuoti kilometrai)  
Prekinis traukinys  
CMF = K 2* (VT F/60) 
Koeficient ų K1 ir K2 vert ės patenka į intervalą tarp laiko vert ės ir vėlavimų 
vertės, apskaičiuotų pagal nurodytosios pirmenyb ės tyrimus, siekiant atsižvelgti 
į tai, kad d ėl vėlavimų prarastas laikas  vertinamas kur kas nepalankiau nei 
įprastas kelion ės laikas.  
Vėlavimų dėl avarijų vertė = CMP*(keleivini ų traukinių vėlavimo laikas 
 
LT 69   LT minutėmis) + CMF*(prekini ų traukinių vėlavimo laikas minut ėmis) 
 
Modelio apimtis  
Vėlavimų vertė turi būti skaičiuojama vis oms avarijoms – ir didelėms, ir nedidel ėms. 
Apskaičiuojant vėlavimų vertes vertinami:  
– faktiniai v ėlavimai geležinkeli ų keliuose, kuriose įvyko avarijos,  
– faktiniai v ėlavimai arba, jei j ų vertės negalima apskai čiuoti, prognozuojami 
vėlavimai kituose paveikt uose geležinkeli ų keliuose.  
6. Rodikliai, susij ę su infrastrukt ūros technine sauga ir jos diegimu  
6.1. Automatin ė traukinių apsauga – sistema, kuri ą taikant kontroliuojamas greitis ( įskaitant 
automatinio sustojimo suveikus signalizacijai funkcij ą) ir taip užtikrinama, kad b ūtų tinkamai 
reaguojama į signalus ir laikomasi grei čio apribojim ų. 
6.2. Geležinkelio pervaža – infrastrukt ūros valdytojo įregistruota geležinkelio ir pravažiavimo 
susikirtimo viename lygyje vi eta, kuria gali naudotis vieš ųjų ar priva čiųjų pravažiavim ų 
naudotojai. Geležinkelio pervažo ms nepriskiriami pravažiavimai tarp stoties platform ų ir tik 
darbuotojams skirti pr avažiavimai tarp b ėgių kelių. 
6.3. Pravažiavimas – viešasis ar privatusis kelias, gatv ė ar greitkelis, įskaitant p ėsčiųjų ir 
dviračių takus, arba kitas žmon ėms, gyvuliams, transporto priemon ėms arba technikai skirtas 
kelias. 
6.4. Aktyvioji geležinkelio pervaža – geležinkel io pervaža, kurios naudotojai apsaugomi nuo 
artėjančio traukinio arba įspėjami apie j į įjungiant įtaisus, kai kirsti pervaž ą yra nesaugu. 
– Apsauga užtikrinama naudojant šiuos fizinius įtaisus: 
– pusės kelio užtvarus arba viso kelio užtvarus, 
– vartus. 
– Įspėjama naudojant geležinkelio pervažose įrengtą stacionari ą įrangą: 
– regimuosius įtaisus: šviesoforus, 
– girdimuosius įtaisus: varpelius, ragelius, sirenas ir pan., 
– fizinius įtaisus, pvz., vibracij ą sukeliančius greičio ribojimo kalnelius. 
Aktyviosios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas: 
 1. Geležinkelio pervaža su  automatine pervažos naudotoj ų apsaugos ir (arba) 
įspėjimo sistema – geležinkelio perv aža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisai 
įjungiami art ėjant traukiniui ⌦ arba kurioje naudojama centralizuota b ėgių 
apsauga ⌫ . 
 
LT 70   LT  Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas: 
i) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų įspėjimo sistema; 
ii) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų apsaugos sistema; 
iii) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo sistema; 
iv) geležinkelio pervažos su automatine naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo sistema ir 
bėgių apsauga. 
‘⌦ centralizuota ⌫ Bbėgių apsauga – signalas arba kitokia traukini ų 
apsaugos sistema, kuri leidžia traukiniui važiuoti tik tuo atveju, jei geležinkelio 
pervažos naudotojai yra apsaugoti ir geležinkelio pervažoje n ėra kliūčių; šiuo 
tikslu naudojamos prieži ūros ir (arba) kli ūčių aptikimo priemon ės. 
 2. Geležinkelio pervaža su rankine pervažos  naudotoj ų apsaugos ir (arba) įspėjimo 
sistema – geležinkelio pervaža,  kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisusai  
įjungiami  ⌦ geležinkeli ų darbuotojas ⌫ rankiniu b ūdu ir kurioje n ėra 
centralizuotos  ⌦ bėgių apsaugos ⌫ geležinkelio signalo, leidžian čio traukiniui 
važiuo ti tik tuo atveju, jei įjungta geležinkelio pervaž os apsaugos ir (arba) įspėjimo 
sistema . 
 Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas: 
 v) geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotoj ų įspėjimo sistema; 
 vi) geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotoj ų apsaugos sistema; 
 vii) geležinkelio pervažo s su rankinio valdymo naudotoj ų apsaugos ir įspėjimo 
sistema. 
6.5. Pasyvioji geležinkelio perv aža – geležinkelio pervaža,  kurioje neveikia jokia įspėjimo ir 
(arba) apsaugos sistema, įjungiama, kai pervaž ą kirsti nesaugu. 
7. Saugos valdymo rodikliai  
7.1. Auditas – sistemingas, nepriklausomas, dokumentais grindžiamas procesas, kurio 
paskirtis – gauti auditui b ūtinų duomen ų ir objektyviai juos įvertinti siekiant nustatyti 
atitikties audito kriterijams mast ą. 
8. Matavimo vienet ų apibrėžimai  
8.1. Traukinio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vien ą traukinio 
nuvažiuot ą kilometrą. Naudojamas atstumas yra iš tikr ųjų nuvažiuotas atstumas, jei žinomas; 
priešingu atveju naudojama s ⌦ turi būti naudojamas ⌫ tipinis tinklo atstumas nuo išvykimo 
vietos iki paskirties vietos. Atsižvelgiama  ⌦ Turi būti atsižvelgiama ⌫ tik į 
atsiskaitan čiosios šalies teritorija nuvažiuot ą atstumą. 
8.2. Keleivio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieno keleivio vežim ą 
geležinkeliu vien ą kilometr ą. Atsižvelgiama  ⌦ Turi būti atsižvelgiama ⌫ tik į 
atsiskaitan čiosios šalies teritorija nuvažiuot ą atstumą. 
 
LT 71   LT 8.3. Geležinkeli ų kelio kilometras – tai valstybi ų narių geležinkelio tinklo, kurio apr ėptis 
nustatyta 2 straipsnyje, ilgis kilometrais. Jeigu geležinkelis yra daugiakelis, turi b ūti 
skaičiuojamas tik atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos. 
8.4. Kilometrais išreikštas b ėgių kelių ilgis – kilometrais išmatuotas valstybi ų narių 
geležinkeli ų tinklo, kurio apr ėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis. J į matuojant įskaičiuojamas 
kiekvienas daugiakelio geležinkelio b ėgių kelias. 
 
LT 72   LT  
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
II PRIEDAS  
PRANEŠIMAS APIE NACIONALIN ĖS SAUGOS TAISYKLES  
Nacionalin ės saugos taisykl ės, apie kurias pranešama Komisijai laikantis 8  straipsnyje 
nustatytos tvarkos, apima:  
 1. esamas nacionalini ų saugos tiksl ų ir saugos būdų taisykles;  
 2. saugos valdymo sistem ų reikalavim ų ir geležinkelio įmonių saugos 
sertifikavimo taisykles;  
 
Ð 2008/110/EB Art. 1.13 
--- 
 
Ð Klaidų ištaisymas, OL L 220, 
2004 6 21, p. 16 
 4. bendrąsias geležinkeli ų tinklo, kuri o dar nėra TSS, valdymo taisykles, įskaitant 
signalizacijos ir eismo valdymo sistemos taisykles;  
 5. taisykles, nustatan čias papildom ų vidaus tvarkos taisykli ų (įmonių taisyklių), 
kurias turi sudaryti geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojai ir geležinkelio  įmonės, 
reikalavimus;  
 6. taisykles, nustatan čias reikalavimus personalui, vykdan čiam svarbias saugos 
užduotis, įskaitant atrankos kriterijus, sveikatos tinkamum ą ir profesin į mokymą bei 
sertifikavim ą tiek, kiek viso to dar n ėra TSS;  
 7. avarijų ir riktų tyrimo taisykles.  
 
LT 73   LT III PRIEDAS  
SAUGOS VALDYMO SISTEMOS  
1. SAUGOS VALDYMO SISTEM OS REIKALAVIMAI  
Visos svarbios saugos valdymo sistemos dalys turi b ūti dokumentuotos, pirmiausia nurodant 
atsakomyb ės paskirstym ą geležinkeli ų infrastrukt ūros valdytojo ar gelež inkelio įmonės 
viduje. Sistemoje parodoma, kaip užtikrinama valdymo kontrol ė įvairiuose lygiuose, kaip yra 
įtraukiamas vis ų lygių personalas ir j ų atstovai ir kaip yra užtikrinamas nuolatinis saugos 
valdymo sistemos tobulinimas.  
2. PAGRINDINIAI SAUGOS V ALD YMO SISTEMOS ELEMENT AI 
Pagrindiniai saugos valdymo sistemos elementai yra šie:  
a) aukščiausio organizacijos vadovo pa tvirtinta saugos politika,  su kuria supažindinami 
visi darbuotojai;  
b) organizacijos kiekybiniai ir kokybin iai tikslai saugos valdymo ir st iprinimo srityje 
bei šių tikslų pasiekimo planai ir tvarka;  
c) c) tvarka, skirta tam, kad b ūtų laikomasi dabartini ų, naujų ir pakeist ų techninių ir 
eksploatavimo standart ų ar kitų norminių sąlygų kaip nustatyta:  
– TSS,  
arba 
– 8 straipsnyje ir II priede nurodyt ose nacionalin ėse saugos taisykl ėse, 
arba 
– kitose svarbiose taisykl ėse, 
arba 
– institucijų sprendimuose  
bei tvarkos, siekiant garantuoti, kad laikomasi standart ų ir kitų norminių sąlygų per 
visą įrangos ir eksploatavimo laik ą; 
d) tvarka ir b ūdai, skirti įvertinti pavoj ų ir įgyvendinti pavojaus kontrol ės priemones, 
kai tik pakitusios eksploatavimo s ąlygos arba naujos medžiagos sukelia nauj ą pavojų 
infrastrukt ūrai arba eksploatavimui;  
e) personalo mokymo program ų ir sistem ų teikimas, siekiant užtikrinti, kad per sonalo 
kompetencija ir užduo čių atlikimas b ūtų atitinkamai valdomas;  
 
LT 74   LT f) priemonės, skirtos tam, kad organizacijoje ir tam tikrais atvejais — tarp toje pa čioje 
infrastrukt ūroje veikian čių organizacij ų — būtų pateikiama pakankamai 
informacijos;  
g) tvarka ir formatas, skirtas apib ūdinti, kaip yra dokumentuojama informacija saugos 
srityje ir tvarkos, nustatan čios esmin ės saugos informacijos kontrol ę, paskyrimas;  
h) tvarka, skirta užtikrinti, kad b ūtų pranešama apie avarijas, riktus, vos ne įvykusius ir 
kitus pav ojingus įvykius, kad jie b ūtų ištiriami, išanalizuojami ir kad b ūtų imamasi 
būtinų prevencini ų priemoni ų; 
i) su atitinkamomis valdžios institucijomis suderint ų veiksmų planų ir pavojaus signal ų 
bei informacijos pateikimas avariniais atvejais;  
j) nuostatos dėl periodinio vidinio saugos valdymo sistemos audito.  
 
LT 75   LT IV PRIEDAS  
PAREIŠKIMAI D ĖL KONKRE ČIOS TINKLO DALIES SAUGOS SERTIFIKATO  
Kad saugos institucija gal ėtų išduoti saugos sertifikat ą, skirtą konkrečiai tinklo daliai, 
pateikiami šie dokumentai:  
– dokumentai iš geležinkelio įmonės apie TSS ar TSS dalis ir tam tikrais atvejais — 
apie nacionalines saugos taisykles bei kitas j ų veiklai taikomas taisykles, j ų personalą 
ir jų riedmenis bei kaip saugos  sistema užtikrina, kad b ūtų jų laikomasi,  
– dokumentai iš geležink elio įmonės apie įvairias pagal darbo sutart į ar veiklos sutartis 
dirbančio personalo kategorijas, įskaitant įrodymą, kad personalas atitinka TSS 
reikalavimus arba nacionalines ta isykles ir buvo tinkamai sertifikuotas,  
– dokumentai iš geležinkelio įmonės api e įvairias eksploatuojamas riedmen ų rūšis, 
įskaitant įrodymą, kad jie atitinka TSS arba nacionalini ų taisyklių reikalavimus ir 
buvo tinkamai sertifikuoti.  
Siekiant išvengti dvigubo darbo ir sumažinti informacijos kiek į, apie elementus, kurie atitinka 
TSS i r kitus Direktyvos 96/48/EB bei Dire ktyvos 2001/16/EB reikalavimus tur ėtų būti 
pateikiama tik informacijos santrauka.  
 
LT 76   LT V PRIEDAS  
AVARIJ Ų IR RIKT Ų TYRIMO ATASKAITOS PRINCIPINIS TURINYS  
1. SANTRAUKA  
Santrauka apima trump ą įvykio apib ūdinimą, kada ir kur jis įvyko ir kokios yra jo pasekm ės. 
Santraukoje nurodomos tiesiogin ės priežastys, prisid ėję veiksniai bei tyrimo metu nustatytos 
paslėptos priežastys. Pacituojamos pagrindin ės rekomendacijos, o informacija pateikiama 
tiems, kam ji skirta.  
2. TIESIOGINIAI FAKT AI APIE ĮVYKĮ 
1. Įvykis:  
– įvykio data, tikslus laikas ir vieta,  
– įvykių ir avarijos vietos apib ūdinimas, įskaitant gelb ėjimo ir avarini ų paslaugų 
tarnybų pastangas,  
– sprendimas prad ėti tyrimą, tyrėjų komandos sudarymas bei tyrimo vykdymas.  
2. Įvykio fonas:  
– į įvykį patekęs personalas bei kitos įvykio šalys ir liudininkai,  
– traukiniai ir j ų sudėtis, įskaitant ir į įvykį patekusių riedmenų vienetų registracijos 
numerius,  
– infrastrukt ūros ir signalizacijos sistemos apib ūdinimas: b ėgių rūšys, iešmai, 
blokavimai, sign alai, traukini ų apsauga,  
– ryšio priemon ės, 
– įvykio vietoje ar netoli jos atlikti darbai,  
– geležinkelio avarini ų situacijų veiksmų plano paleidimo priežastys ir įvykių virtinė, 
– viešosios gelb ėjimo tarnybos avarini ų situacijų veiksmų plano paleidimo priežastys,  
policijos, medicinos pagalba ir įvykių seka.  
3. 3. Mirties atvejai, sužalojimai ir materialin ė žala:  
– keleiviai ir tre čiosios šalys, personalas, įskaitant sutarties šalis,  
– kroviniai, bagažas ir kitas turtas,  
– riedmenys, infrastrukt ūra ir aplinka.  
4. Išorinės aplinkyb ės: 
 
LT 77   LT – oro sąlygos ir geografin ės nuorodos.  
3. TYRIMO FAKT Ų APRAŠYMA S IR APKLAUSOS  
1. Parodym ų santrauka (taikoma asmens tapatyb ės apsauga):  
– geležinkelio personalas, įskaitant sutarties šalis,  
– kiti liudininkai.  
2. Saugos valdymo sistema:  
– organizacin ė sistema bei įsakymų davimo ir vykdymo tvarka,  
– reikalavimai personalui ir kaip jie vykdomi,  
– vidinių patikrinim ų ir auditų tvarka ir j ų rezultatai,  
– įvairių infrastrukt ūroje veikian čių subjektų sąveika.  
3. Taisykl ės ir reglamentai  
– atitinkamos Bendrijos ir n acionalinės taisyklės bei reglamentai,  
– kitos taisykl ės, pavyzdžiui, valdymo taisykl ės, vietinės instrukcijos, reikalavimai 
personalui, eksploatavimo normos bei taikomi standartai.  
4. Riedmen ų ir technin ės aparatūros funkcionavimas:  
– signalizacijos ir kontro lės komand ų sistema, įskaitant įrašus iš automatini ų duomenų 
įrašymo prietais ų, 
– infrastrukt ūra, 
– ryšio įranga,  
– riedmenys, įskaitant įrašus iš automatini ų duomenų įrašymo prietais ų, 
5. Eksploatavimo sistemos dokumentacija:  
– priemonės, kurių ėmėsi personalas e ismui kontroliuoti ir signalams si ųsti, 
– pasikeitimas žodin ėmis žinut ėmis, susijusiomis su įvykiu, įskaitant dokumentuotus 
įrašus,  
– priemonės, kurių buvo imtasi apsaugoti ir išlaikyti saugi ą įvykio viet ą. 
6. Žmogaus, mašinos ir organizacijos s ąveika:  
– darbo r ežimas, taikomas į įvykį patekusiam personalui,  
– sveikatos ir asmeninio pob ūdžio aplinkyb ės (įskaitant fizinio ar psichologinio streso 
buvimą), turėjusios įtakos įvykiui  
 
LT 78   LT – įrangos dizainas, darantis įtaką žmogaus ir mašinos s ąveikai.  
7. Anksčiau buvę panašaus  pobūdžio įvykiai.  
4. ANALIZĖ IR IŠVADOS  
1. Galutin ė ataskaita apie įvykių seką: 
– išvadų dėl įvykio, grindžiamo faktais, nustatytais pagal 3 antraštin į punktą, 
nustatymas.  
2. Svarstymas  
– faktų, nustatyt ų pagal 3 antraštin į punktą, analizė, siekiant padaryti išvadas apie 
įvykio priežastis ir apie gelb ėjimo tarnyb ų veiklą. 
3. Išvados:  
– tiesioginės ir betarpiškos įvykio priežastys, įskaitant pad ėjusius veiksnius, susijusius 
su veiksmais, kuri ų ėmėsi dalyvav ę asmenys, arba riedmen ų ar technin ės aparatūros 
būklė, 
– paslėptos priežastys, susijusios su įgūdžiais, tvarkomis ir eksploatavimu,  
– pagrindin ės priežastys, susijusios su reguliavimo sistemos s ąlygomis ir saugos 
valdymo sistemos taikymu.  
4. Papildomos pastabos:  
– nepakankamumas ar tr ūkumai, nustatyti tyrimo metu, ta čiau neturintys tiesioginio 
ryšio su išvadomis apie įvykio priežastis.  
5. PRIEMON ĖS, KURIŲ BUVO IMTASI  
– priemonių, kurių jau buvo imtasi ar kurios buvo patvirtintos kaip įvykio pasekm ė, 
įregistravimas.  
6. REKOMENDACIJOS  
 
LT 79   LT  
 
Ï 
II PRIEDAS  
A DALIS 
Panaikinama direktyva su išvardytais jos pakeitimais 
(nurodyta 32 straipsnyje) 
Direktyva 2004/49/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 44) 
Direktyva 2008/57/EB (OL L 191, 2008 7 18, p. 1) 
Direktyva 
2008/110/EB (OL L 345, 2008 12 23, p. 62) 
Komisijos direktyva 
2009/149/EB (OL L 313, 2009 11 28, p. 65) 
Klaidų ištaisymas 
2004/49/EB (OL L 220, 2004 6 21, p. 16) 
 
B DALIS 
Perkėlimo į nacionalinius teis ės aktus terminai 
(nurodyti 32 straipsnyje) 
Direktyva Perk ėlimo terminas 
2004/49/EB 2006 m. balandžio 30 d. 
2008/57/EB 2010 m. liepos 19 d. 
2008/110/EB 2010 m. gruodžio 24 d. 
2009/149/EB 2010 m. birželio 18 d. 
 
LT 80   LT III PRIEDAS  
ATITIKMEN Ų LENTEL Ė 
Direktyva 2004/49/EB Ši direktyva 
1 straipsnis 1 straipsnis 
2 straipsnis 2 straipsnis 
3 straipsnis 3 straipsnis 
4 straipsnis 4 straipsnis 
5 straipsnis 5 straipsnis 
6 straipsnis 6 straipsnis 
7 straipsnis 7 straipsnis 
8 straipsnis 8 straipsnis 
9 straipsnis 9 straipsnis 
10 straipsnis 10 straipsnis 
11 straipsnis 12 straipsnis 
12 straipsnis 11 straipsnis 
13 straipsnis 13 straipsnis 
14a straipsnio 1–7 dalys 14 straipsnis 
14a straipsnio 8 dalis 15 straipsnis 
15 straipsnis -- 
16 straipsnis 16 straipsnis 
17 straipsnis 17 straipsnis 
18 straipsnis 18 straipsnis 
19 straipsnis 19 straipsnis 
20 straipsnis  20 straipsnis 
21 straipsnis 21 straipsnis  
22 straipsnis 22 straipsnis 
23 straipsnis 23 straipsnis 
 
LT 81   LT 24 straipsnis 24 straipsnis 
25 straipsnis 25 straipsnis 
26 straipsnis -- 
-- 26 straipsnis 
27 straipsnis 27 straipsnis 
28 straipsnis -- 
29 straipsnis -- 
30 straipsnis -- 
31 straipsnis 28 straipsnis 
32 straipsnis 29 straipsnis 
-- 30 straipsnis 
-- 31 straipsnis 
33 straipsnis 32 straipsnis 
-- 33 straipsnis 
34 straipsnis 34 straipsnis 
35 straipsnis 35 straipsnis 
I priedas I priedas 
II priedas -- 
III priedas -- 
IV priedas -- 
V priedas -- 
-- II priedas