EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 11 23 COM(2017) 693 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita



Turinys Akronimai ir santrumpos 1. ĮŽANGA 2. ES ATLPS INFRASTRUKTŪRA 2.1. Veiklos rūšys, įrenginiai ir orlaivių naudotojai, kuriems taikoma sistema 2.2. Sąjungos registras ir Europos Sąjungos sandorių žurnalas (ESSŽ) 3. ANGLIES DIOKSIDO RINKOS VEIKIMAS 2016 M. 3.1. Pasiūla. Į apyvartą išleisti ATL 3.1.1. Ribos 3.1.2. Išduoti ATL 3.1.3. Tarptautiniai kreditai 3.2. Paklausa. Iš apyvartos išimti ATL 3.3. Pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimas 4. AVIACIJA 5. RINKOS PRIEŽIŪRA 5.1. Teisinis ATL pobūdis ir apmokestinimo tvarka 6. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA, ATASKAITŲ APIE JĮ TEIKIMAS IR TIKRINIMAS 7. ADMINISTRACINIŲ PROCEDŪRŲ APŽVALGA

8. TAISYKLIŲ LAIKYMASIS IR JŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS 9. IŠVADOS IR PERSPEKTYVA PRIEDAS Akronimai ir santrumpos APR Akreditavimo ir patikrų reglamentas KI Kompetentinga institucija CCS Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas ŠPM Švarios plėtros mechanizmas PTMV Patvirtinti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai CORSIA Tarptautinės aviacijos anglies dioksido kompensavimo ir mažinimo sistema EA Europos akreditacijos organizacija EEE Europos ekonominė erdvė EEX Europos energetikos birža EIB Europos investicijų bankas TMV Išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai

ES ATLPS Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ESSŽ Europos Sąjungos sandorių žurnalas ŠESD Šiltnamio efektą sukeliančios dujos ICAO Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija ICE ICE Future Europe BĮ Bendras įgyvendinimas PRR Piktnaudžiavimo rinka reglamentas FPRD2 Antroji finansinių priemonių rinkų direktyva SATR Stebėsenos ir ataskaitų teikimo reglamentas SATT Stebėsena, ataskaitų teikimas ir tikrinimas SATTA Stebėsena, ataskaitų teikimas, tikrinimas ir akreditacija RSR Rinkos stabilumo rezervas NAĮ Nacionalinė akreditacijos įstaiga NER Naujiems rinkos dalyviams skirtas rezervas PFC Perfluorangliavandeniliai RES Atsinaujinantys energijos ištekliai TNAC Bendras apyvartoje esančių ATL skaičius

1.ĮŽANGA Nuo 2005 m. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) yra ES pramonės ir elektros energijos sektoriuose išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo strategijos pamatas. Ji labai padeda siekti ES tikslo iki 2020 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį 20 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Nors ES šį tikslą tikriausiai viršys, norint iki 2030 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc., kaip numatyta 2030 m. ES klimato ir energetikos politikos strategijoje, reikėtų nuolat daryti pažangą. 2030 m. vidaus tikslą ES valstybės narės įgyvendins kartu, mažindamos išmetamųjų teršalų kiekį ir ATLPS, ir ne ATLPS sektoriuose. Tačiau gerai veikianti, pertvarkyta ES ATLPS bus pagrindinis mechanizmas siekiant šio tikslo – padėti 43 proc., palyginti su 2005 m. lygiu, sumažinti išmetamą ŠESD kiekį sektoriuose, kuriems taikoma ši sistema. Kad ES ATLPS galėtų pasiekti šį tikslą, 2015 m. liepos mėn. Komisija pateikė teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymą reformuoti ES ATLPS ketvirtuoju prekybos laikotarpiu (2021–2030 m.). Pasibaigus plataus masto trišalių dialogų procesui, 2017 m. lapkričio pradžioje dėl šio pasiūlymo buvo pasiektas politinis susitarimas.

Ši Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita pateikta remiantis Direktyvos 2003/87/EB (ES ATLPS direktyvos) 10 straipsnio 5 dalies ir 21 straipsnio 2 dalies reikalavimais. Kaip numatyta toje direktyvoje, ataskaitos tikslas – reguliariai, kasmet, pristatyti pokyčius Europos anglies dioksido rinkoje. 1 lentelė. Ankstesnių metų anglies dioksido rinkos padėties ataskaitos Nuoroda Apimamas laikotarpis Politinės aplinkybės COM(2012) 652 2008–2011 m. Įvertinti reguliavimo veiksmų poreikį atsižvelgiant į didėjantį apyvartinių taršos leidimų perteklių COM(2015) 576 2013–2014 m. 1-oji energetikos sąjungos būklės ataskaita COM(2017) 48 2015 m. 2-oji energetikos sąjungos būklės ataskaita Ši ataskaita skirta 2016 metams, bet joje taip pat apžvelgiamos tam tikros 2017 m. pasiūlytos ar sutartos iniciatyvos.Palyginti su ankstesne ataskaita, į ją įtrauktas naujas skyrius, kuriame aptariama netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo sistema, ir nauja informacija apie rinkos stabilumo rezervo pertekliaus rodiklį, pirmą kartą paskelbtą 2017 m. gegužės mėn. Jeigu nenurodyta kitaip, šioje ataskaitoje naudoti tie duomenys, kurie buvo viešai paskelbti ir kuriuos Komisija turėjo iki 2017 m. birželio 30 d. Intarpuose visoje ataskaitoje pateikiama bendro pobūdžio aprašomoji informacija apie įvairius ES ATLPS aspektus.

2.ES ATLPS INFRASTRUKTŪRA 2.1.Veiklos rūšys, įrenginiai ir orlaivių naudotojai, kuriems taikoma sistema ES ATLPS veikia 31 Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybėje. Taikant šią sistemą ribojamas beveik 11 000 elektrinių ir gamybos įrenginių ir šiek tiek daugiau nei 500 orlaivių, skraidančių tarp EEE oro uostų, naudotojų išmetamųjų teršalų kiekis. Ji apima maždaug 45 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio. Nuo trečiojo etapo (2013–2020 m.)* stacionarių įrenginių sektoriai, kuriems taikoma ES ATLPS, yra daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai, įskaitant jėgaines ir kitus kurą deginančius įrenginius, kurių vardinė šiluminė galia didesnė nei 20 MW (išskyrus pavojingų ar komunalinių atliekų deginimo įrenginius), naftos perdirbimo įmones, kokso krosnis, geležies ir plieno, cemento klinkerio, stiklo, kalkių, plytų, keramikos, plaušienos, popieriaus ir kartono, aliuminio, naftos chemijos produktų, amoniako, nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybą, anglies dioksido surinkimą, transportavimą vamzdynais ir geologinį saugojimą. Aviacijos srityje iki 2016 m. pabaigos ES ATLPS apėmė tik EEE viduje vykdytus skrydžius, kol Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) patvirtino pasaulinę koncepciją. 2016 m. spalio mėn. ICAO susitarė dėl rezoliucijos dėl tarptautinės aviacijos anglies dioksido kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA), ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2021 m. Atsižvelgdama į tai, Komisija pasiūlė toliau laikytis EEE vidaus koncepcijos ir po 2016 m. (žr. 4 skirsnį). ES ATLPS taikoma išmetamam anglies dioksidui (CO2), nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybos įrenginių išmetamam azoto suboksidui (N2O) ir aliuminio gamybos įrenginių išmetamiems perfluorangliavandeniliams (PFC). Nors dalyvavimas ES ATLPS yra privalomas, kai kuriuose sektoriuose ji taikoma tik tam tikrą galios ribą viršijantiems įrenginiams. Be to, dalyvaujančios šalys gali neįtraukti į sistemą nedidelių įrenginių, jeigu įgyvendintos priemonės, kuriomis tų įrenginių išmetamas kiekis sumažinamas kiekiu, lygiu išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimui, kuris būtų buvęs pasiektas, jeigu įrenginiai būtų buvę įtraukti į sistemą. Dalyvaujančios šalys taip pat gali įtraukti į ES ATLPS daugiau sektorių ir ŠESD. * Informaciją apie pirmąjį ir antrąjį ES ATLPS etapus galima rasti čia: https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/pre2013_en. 2017 m. dalyvaujančių šalių pateiktų 21 straipsnio ataskaitų duomenimis, 2016 m. iš viso buvo 10 790 teisėtai veikiančių įrenginių, palyginti su maždaug 10 950 įrenginių 2015 m. ir maždaug 11 200 įrenginių dar ankstesniais metais. Kaip ir ankstesniais metais, 2016 m. ES ATLPS daugiausia sudeginta iškastinio kuro. Tačiau 29 šalys taip pat pranešė apie biomasės naudojimą (palyginti su 27 šalimis 2015 m.) eksploatuojant 2 079 įrenginius (19 proc. visų įrenginių). Tik dvi šalys (Lichtenšteinas ir Malta) nepranešė apie biomasės naudojimą. 2016 m. deginant biomasę išmesta maždaug 141 mln. tonų CO2 (8 proc. ES ATLPS ataskaitoje nurodyto išmetamo kiekio), palyginti su maždaug 125 mln. tonų CO2 2015 m. (maždaug 7 proc. ES ATLPS ataskaitoje nurodyto išmetamo kiekio). Tos pačios dvi šalys, kaip ir ankstesniais metais (Vokietija ir Švedija), pranešė apie nedidelį trijų orlaivių naudotojų sunaudojamą biodegalų kiekį (palyginti su keturiais 2015 m.). Pagal kategorijas, remiantis metiniu išmetamųjų teršalų kiekiu , iš 2016 m. duomenų matyti, kad, kaip ir ankstesniais metais, maždaug 72 proc. įrenginių priklauso A kategorijai, beveik 21 proc. – B kategorijai ir šiek tiek daugiau nei 7 proc. – C kategorijai. Pranešama, kad daugiau nei 6 202 įrenginiai laikomi mažai taršiais įrenginiais (57,5 proc. visų įrenginių). ES ATLPS įrenginių, kuriuose vyksta deginimas, yra visose dalyvaujančiose šalyse, daugumoje iš jų esama naftos perdirbimo, plieno gamybos, cemento, kalkių, stiklo, keramikos, plaušienos ir popieriaus gamybos įrenginių. Kalbant apie ES ATLPS veiklos rūšis, papildomai įtrauktas į sąrašą kaip kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų šaltiniai, nurodoma, kad leidimai vykdyti pirminio aliuminio ir perfluorangliavandenilių (PFC) gamybos veiklą išduoti 13-oje šalių (Graikijoje, Islandijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Norvegijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Vokietijoje), o nitrato rūgšties ir N2O gamybos veiklą – 21-oje šalyje (išskyrus Airiją, Daniją, Estiją, Islandiją, Kiprą, Latviją, Lichtenšteiną, Liuksemburgą, Maltą ir Slovėniją). Apie kitus N2O gamybos sektorius (adipo rūgšties ir glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybos sektorius) pranešama, kad jie veikia atitinkamai trijose šalyse (Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje) ir dviejose šalyse (Prancūzijoje ir Vokietijoje). Tos pačios dvi šalys (Norvegija ir Prancūzija), kaip ir pernai, pranešė apie CO2 surinkimo ir saugojimo veiklą. Aštuonios šalys (Islandija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Prancūzija, Slovėnija, Vokietija) pasinaudojo galimybe pagal ES ATLPS direktyvos 27 straipsnį neįtraukti į ES ATLPS mažųjų teršėjų. Kaip 2015 m., 2016 m. neįtrauktas išmetamųjų teršalų kiekis sudarė maždaug 4 mln. tonų CO2 (maždaug 0,22 proc. viso patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio). 2017 m. pateiktų 21 straipsnio ataskaitų duomenimis, kol kas septynios šalys (Belgija, Danija, Kroatija, Lichtenšteinas, Lietuva, Prancūzija, Vengrija) pasinaudojo galimybe pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 601/2012 (toliau – Stebėsenos ir ataskaitų reglamentas) 13 straipsnį leisti stacionariesiems įrenginiams, keliantiems nedidelę riziką, naudoti supaprastintus stebėsenos planus. Nuo 2015 m. prisijungė tik Danija. Keturios šalys (Belgija, Islandija, Lenkija ir Suomija) pranešė apie šios nuostatos taikymą apie mažai taršių orlaivių naudotojams (Belgija prisijungė nuo 2015 m.). Kalbant apie orlaivių naudotojų dalyvavimą, pranešta, kad 2016 m. stebėsenos planą turėjo 503 orlaivių naudotojai (palyginti su 524 – 2015 m. ir 611 – 2014 m.). Tai reiškia, kad ES ATLPS dalyvaujančių orlaivių naudotojų skaičius stabilizuojasi. Beveik 60 proc. (300) naudotojų, apie kuriuos pranešama, buvo komerciniai, o kiti 40 proc. (203) – nekomerciniai. Iš viso 249 (beveik 50 proc.) laikomi mažaisiais teršėjais (palyginti su 274 (52 proc.) – 2015 m. ir 329 (54 proc.) – 2014 m.). 2.2.Sąjungos registras ir Europos Sąjungos sandorių žurnalas (ESSŽ) Sąjungos registre ir Europos Sąjungos sandorių žurnale (ESSŽ) atsekama bendrųjų ir aviacijos sektoriaus leidimų nuosavybė ir su jais susiję sandoriai, registruojant sąskaitose turimus kiekius ir sandorius tarp sąskaitų. Juos administruoja ir prižiūri Komisija, o dalyvaujančios 31 šalies nacionalinių registrų administratoriai yra kontaktiniai asmenys, su kuriais gali susisiekti daugiau kaip 15 000 sąskaitų turėtojų (įmonių arba fizinių asmenų) atstovai. Sąjungos registre saugomos stacionariųjų įrenginių ir orlaivių naudotojų sąskaitos, o ESSŽ automatiškai tikrinami, dokumentuojami ir sankcionuojami visi sandoriai tarp sąskaitų, taip užtikrinant, kad visi pervedimai atitiktų ES ATLPS taisykles. Taigi Europos teršėjams, anglies dioksidu prekiaujančioms įmonėms ir 31 nacionalinei institucijai siūloma priemonė su ES ATLPS susijusiai veiklai vykdyti: skirstyti nemokamus ATL stacionarius įrenginius eksploatuojantiems veiklos vykdytojams ir orlaivių naudotojams, registruoti išmetamųjų teršalų kiekį, leisti teršėjams, profesionalioms anglies dioksidu prekiaujančioms įmonėms ir fiziniams asmenims vykdyti sudarytus sandorius tarp sąskaitų pervedant ATL ir leisti teršėjams savo išmetamųjų teršalų kiekį kompensuoti grąžinant ATL. * 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

2016 m. Sąjungos registras ir toliau teikė patikimas paslaugas Europos teršėjams (stacionariesiems įrenginiams ir orlaivių naudotojams), anglies dioksidu prekiaujančioms įmonėms ir nacionalinėms valdžios institucijoms. Registre buvo atlikti keli techniniai ir panaudojimo galimybių patobulinimai. Tie pagerinimai susiję su vartotojų duomenų tvarkymo, sąskaitų ir sandorių funkcijomis ir autentiškumo patvirtinimo sistema, kuri buvo iš esmės patobulinta ir prie jos dabar prisijungiama per „EU Login“. 2017 m. vasarą Komisija pradėjo apklausą dėl Sąjungos registro vartotojų sąsajos ir paprašė vartotojų pateikti savo nuomones apie dabartinį sąsajos veikimą. Tikslas – toliau gerinti vartotojų naudojimąsi registru. 3.ANGLIES DIOKSIDO RINKOS VEIKIMAS 2016 M. Šiame skyriuje pateikiama informacija apie ES ATLPS pasiūlą ir paklausą. Skirsnyje apie pasiūlą pateikiama informacija apie ribas, nemokamai paskirstomus ATL, programą „NER 300“, aukcionus, nuo visų ATL pardavimo aukcione principo nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą elektros energijos sektoriui ir tarptautinių kreditų naudojimą. Šių metų ataskaitoje atsirado vienas naujas elementas – skyrius apie netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo sistemas. Kalbant apie paklausą, pateikiama informacija apie patikrintą išmetamųjų teršalų kiekį ir būdus suderinti ATL pasiūlą ir paklausą, kaip antai rinkos stabilumo rezervą (RSR). 3.1.Pasiūla. Į apyvartą išleisti ATL 3.1.1.Ribos Didžiausias leidžiamas kiekis yra bendras sistemoje nustatytas ŠESD kiekis, kuris gali būti išmestas, siekiant užtikrinti, kad išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas būtų pasiektas ir atitiktų prekybos laikotarpiu į apyvartą išleistų ATL skaičių. Trečiajame etape taikoma bendroji visos ES riba, kuria pakeičiama ankstesnė nacionalinių didžiausių leidžiamų kiekių sistema. 2013 m. stacionariųjų įrenginių išmetamo kiekio didžiausia leidžiama riba buvo 2 084 301 856 ATL. Ši riba kasmet mažinama taikant 1,74 proc. linijinį mažinimo koeficientą, siejamą su bendruoju metiniu vidutiniu 2008–2012 m. suteiktų ATL skaičiumi, taip užtikrinant, kad ATL skaičius, kurį gali panaudoti stacionarieji įrenginiai, 2020 m. bus 21 proc. mažesnis nei 2005 m. Iš pradžių buvo nustatyta, kad aviacijos sektoriaus riba bus 210 349 264 aviacijos ATL per metus, t. y. 5 proc. mažiau nei 2004–2006 m. vidutinis metinis aviacijos išmetamųjų teršalų kiekio lygis. 2014 m. sausio 1 d. jis padidėjo 116 524 aviacijos ATL, nes prie ES ATLPS prisijungė Kroatija. Ta didžiausia riba turėjo atitikti 2008 m. teisės aktą*, pagal kurį į ES ATLPS buvo įtraukta aviacija ir kuriame buvo nustatyta, kad į ES ATLPS būtų įtraukti visi iš EEE, į ją ir jos viduje vykdomi skrydžiai. Tačiau 2013–2016 m., siekiant padėti ICAO įgyvendinti pasaulinę priemonę, ES ATLPS taikymo sritis buvo laikinai apribota įtraukiant tik EEE viduje vykdomus skrydžius. Taigi 2013–2016 m. į apyvartą išleistų ATL skaičius buvo gerokai mažesnis nei pirminė riba. Atsižvelgdama į 2016 m. spalio mėn. padarytą pasaulinės priemonės įgyvendinimo pažangą, Komisija pasiūlė taikyti tą požiūrį ir po 2016 m. (žr. 4 skirsnį). * 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys. 2 lentelėje pateiktas didžiausias leidžiamas stacionariesiems įrenginiams skirtų ATL kiekis ir metinis į apyvartą išleidžiamų aviacijos ATL skaičius kiekvienais trečiojo ES ATLPS etapo metais. 2 lentelė. 2013–2020 m. didžiausias leidžiamas ES ATL kiekis



Metai



Didžiausias leidžiamas kiekis per metus (įrenginiai) Į apyvartą išleidžiamų aviacijos ATL skaičius per metus

2013 m.

2 084 301 856 32 455 312

2014 m.

2 046 037 610 41 681 025

2015 m.

2 007 773 364 48 543 026

2016 m.

1 969 509 118 38 034 475

2017 m.

1 931 244 873 37 833 819

2018 m.

1 892 980 627

2019 m.

1 854 716 381

2020 m.

1 816 452 135 3.1.2.Išduoti ATL 3.1.2.1.Nemokamai paskirstyti ATL Nors trečiajame etape ATL pardavimas aukcione yra numatytasis apyvartinių taršos leidimų paskirstymo ES ATLPS dalyvaujančioms įmonėms metodas, nemažas nemokamų ATL kiekis toliau skirstomas iki 2020 m. ir vėliau. Taikomi šie principai: Nemokami ATL pramoniniams įrenginiams skirstomi siekiant pažaboti galimą anglies dioksido nutekėjimo riziką (išvengti situacijos, kai dėl su ES klimato politika susijusių išlaidų įmonės perkelia gamybą į trečiąsias šalis, kuriose taikomi mažesni išmetamo ŠESD kiekio apribojimai, ir dėl to gali padidėti bendras jų išmetamas kiekis). Sektoriai ir jų pošakiai, kuriems, kaip manoma, būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įtraukiami į anglies dioksido nutekėjimo sąrašą*, kuris šiuo metu apima 2015–2019 m. laikotarpį. * Galiojantis anglies dioksido nutekėjimo sąrašas paskelbtas čia: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/ALL/?uri=CELEX:32014D0746. ·elektros gamybai nemokamų ATL nebeskiriama; ·nemokami ATL skirstomi pagal suderintas visoje ES taikomas taisykles; ·siekiant didinti motyvaciją mažinti išmetamų ŠESD kiekį ir paskatinti našiausių įrenginių eksploatavimą, nemokamų ATL paskirstymas grindžiamas veiklos rodikliais; ·sukurtas ES masto naujiems rinkos dalyviams skirtas rezervas (NER), sudarantis 5 proc. viso trečiajam etapui skirto ATL kiekio. Per trečiąjį etapą 3,39 proc. viso turimų ATL kiekio bus nemokamai skirta pramoniniams ir elektros energijos gamybos įrenginiams už jų pagaminamą šilumą. Ši dalis dar didės dėl leidimų, kurie bus nemokamai paskirstyti naujiems rinkos dalyviams iki 2020 m. Neįmanoma nustatyti, kokia NER dalis bus panaudota ateinančiais metais. Tačiau 2015 m. Komisijos poveikio vertinime pažymėta, kad atsižvelgiant į tendencijas tikimasi, kad iš NER bus papildomai nemokamai paskirstyta 2 proc. didžiausio leidžiamo ATL kiekio. Todėl numatoma, kad per trečiąjį etapą nemokamai skiriami ATL sudarys apie 41 proc. viso kiekio. Be to, maždaug 2 proc. bendro didžiausio leidžiamo kiekio panaudojama novatoriškoms mažo anglies dioksido kiekio technologijoms finansuoti pagal programą „NER 300“. Todėl per trečiąjį etapą aukcione parduodamų ATL dalis sudaro 57 proc. Trečiajame etape nauji įrenginiai ir įrenginiai, kurių pajėgumai gerokai didinami, atitinka reikalavimus gauti papildomų nemokamų ATL iš NER. Atėmus 300 mln. programai „NER 300“ skirtų ATL, pradiniame NER liko 480,2 mln. ATL. Visam trečiajam etapui 654 įrenginiams rezervuota 139,9 mln. ATL. Likusį NER, kurį sudaro 340,3 mln. ATL, bus galima paskirstyti ateityje. Tačiau numatoma, kad didelė dalis šių ATL liks nepaskirstyta.

Iki 2017 m. birželio mėn. paskirstyti numatytų ATL kiekis sumažintas apie 301,9 mln. ATL, nes kai kurie įrenginiai buvo uždaryti arba jų gamybos apimtis ar gamybos pajėgumai buvo sumažinti, palyginti su duomenimis, kuriais iš pradžių remtasi apskaičiuojant trečiajam etapui skirtą ATL kiekį. 2013 m. 2014 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. Nemokamai paskirstyti ATL

(28 ES valstybės narės ir EEE ELPA valstybės) 903,0 874,8 847,6 821,3 796,2 Iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstyti ATL (plyno lauko investicijos ir pajėgumų didinimas) 11,2 14,6 17,3 18,3 17,6 Dėl įmonių uždarymo arba gamybos ar gamybos pajėgumų pokyčių likę nepaskirstyti nemokami ATL 40,2 58,6 69,9 65,5 67,5 Kadangi nemokamų ATL paklausa viršijo turimą jų kiekį, visiems įrenginiams, kuriems taikoma ES ATLPS, skirtų ATL kiekis sumažintas ta pačia procentine dalimi, taikant tarpsektorinį korekcinį koeficientą (pagal ATLPS direktyvą). Korekcinis koeficientas buvo apskaičiuotas 2013 m. sumažinus nemokamų ATL kiekį apie 6 proc. ir ši procentinė dalis kasmet didėja, kol 2020 m. ji pasieks apie 18 proc. 2016 m. balandžio 28 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas tarpsektorinio korekcinio koeficiento vertes, nustatytas Komisijos sprendime 2013/448/ES (žr. priedo 5 priedėlį), pripažino negaliojančiomis nuo 2017 m. kovo 1 d. Tad 2017 m. sausio 24 d. Komisija peržiūrėjo tame sprendime nustatytas vertes, kad jos atitiktų Teisingumo Teismo sprendimą.

3.1.2.2.Programa „NER 300“ Programa „NER 300“ yra didelio masto programa mažo anglies dioksido kiekio energetikos inovacijų parodomiesiems projektams finansuoti. Jos tikslas – komerciniu mastu ES pademonstruoti aplinką tausojančias anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ir novatoriškas atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas. Programa „NER 300“ finansuojama iš pajamų, gautų 300 mln. ATL iš trečiajam ES ATLPS etapui sukurto NER pakeitus į pinigines lėšas. Pajamos, gautos pakeitus ATL į pinigines lėšas, skirtos projektams, atrinktiems per du kvietimo teikti paraiškas etapus, kurie vyko 2012 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. liepos mėn. Paskelbus du kvietimus teikti pasiūlymus buvo patvirtinti 2,1 mlrd. EUR vertės 38 atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektai ir 1 anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektas, aprėpiantys 20 ES valstybių narių. Keturi iš jų jau įgyvendinti: bioenergetikos projektas „BEST“ Italijoje, bioenergetikos projektas „Verbiostraw“ Vokietijoje, vėjo elektrinių parkas „Blaiken“ Švedijoje ir nuo 2017 m. liepos 1 d. jūros vėjo elektrinių parkas „Veja Mate“ Šiaurės jūroje Vokietijoje. Iš viso trylikoje projektų jau priimtas galutinis investavimo sprendimas, o keturi projektai atšaukti. Komisija pasiūlė atšauktuose projektuose nepanaudotas lėšas, kurių vertė sudaro bent 436 mln. EUR, reinvestuoti į esamas finansines priemones, t. y. energetikos parodomųjų projektų finansavimo priemonę „InnovFin“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonę, abi priemones administruoja Europos investicijų bankas (EIB). Tam 2017 m. gegužės mėn. Klimato kaitos komitete valstybės narės patvirtino svarbų „NER 300“ sprendimo pakeitimą. 4 lentelė. Programos „NER 300“ projektai, kuriems finansavimas skirtas pagal pirmąjį ir antrąjį kvietimus teikti paraiškas 1-asis kvietimas teikti pasiūlymus 2-asis kvietimas teikti pasiūlymus Planuojami projektai 1 17 Projektai, dėl kurių priimtas galutinis investavimo sprendimas 11 2 Vykdomi projektai 4 0 Atšaukti projektai 4 0 Iš viso 20 19 Kitų kvietimų teikti pasiūlymus pagal programą „NER 300“ skelbti nenumatoma. Šiuo metu Komisija sutelkia dėmesį į finansuoti atrinktų projektų įgyvendinimą ir spartų nepanaudotų lėšų reinvestavimą. 3.1.2.3.Netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimas Kaip paaiškinta 3.1.2.1 skirsnyje, daug energijos naudojančios pramonės šakos, kuriose, kaip laikoma, kyla anglies dioksido nutekėjimo rizika, atitinka reikalavimus gauti nemokamų ATL tiesioginėms anglies dioksido išlaidoms padengti. Be to, ES valstybės narės gali suteikti valstybės pagalbą, kad kompensuotų daug elektros energijos naudojančių pramonės šakų netiesiogines išlaidas, susijusias su anglies dioksidu , t. y. susijusias su padidėjusiomis elektros energijos kainomis, kurias dėl ES ATLPS nustato elektros energijos gamintojai. Siekdama užtikrinti vienodą netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimą visose valstybėse narėse ir kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje, Komisija priėmė 2013–2020 m. ES ATLPS valstybės pagalbos gaires*. Gairėse, be kita ko, nustatyti reikalavimus atitinkantys sektoriai ir didžiausios kompensuotinos netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų sumos. Šiuo tikslu teikiama valstybės pagalba yra dalinė ir ilgainiui mažėja**, tad išlaikomos paskatos efektyviai vartoti elektrą ir pereiti prie žaliosios elektros energijos laikantis ES ATLPS tikslų. * Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės, OL C 154, 2012 6 5, p. 4. ** Didžiausia tinkamų finansuoti išlaidų dalis sumažėja nuo 85 proc. 2013–2015 m. iki 75 proc. 2019–2020 m. Iki šiol Komisija yra patvirtinusi 10 valstybės pagalbos sistemų netiesioginėms su anglies dioksidu susijusioms išlaidoms kompensuoti. 5 lentelėje trumpai pristatomos nuo 2013 m. patvirtintos netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo sistemos. 5 lentelė. Netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo sistemos, patvirtintos pagal 2012 m. ATLPS gaires Valstybė narė Patvirtinta didžiausia viršutinė netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo sistemų riba / (vidutinė metinė patvirtinta didžiausia viršutinė riba) mln. Sistemos taikymo trukmė Valstybių narių įplaukos iš aukcionų 2016 m. (neįskaitant aviacijai skirtų ATL) mln. UK 113 GBP / (13–50) 2013–2020 m. 419 EUR DE 756 EUR / (203–350) 2013–2020 m. 846 EUR BE 113 EUR / (38) 2013–2020 m. 107 EUR NL 156 EUR / (78) 2013–2020 m. 142 EUR EL 160 EUR / (40) 2013–2020 m. 147 EUR LT 13,1 EUR / (1–3) 2014–2020 m. 21 EUR SK 250 EUR / (35) 2014–2020 m. 65 EUR FR 364 EUR/ (61) 2015–2020 m. 231 EUR FI 149 EUR/ (30) 2016–2020 m. 71 EUR ES 5 EUR/ (1–3) 2013–2015 m. 365 EUR 106 EUR / (6–25) 2016–2020 m.

3.1.2.4.ATL pardavimas aukcione Nuo ES ATLPS trečiojo etapo ATL pardavimas aukcione pirminėje rinkoje yra pagrindinis ATL paskirstymo būdas. Šiame etape daugiau kaip pusė ATL turi būti parduota aukcione ir ši santykinė dalis prekybos laikotarpiu nuolat didės. Aukcionai reglamentuojami Aukcionų reglamentu*, kuriame nurodomi terminai, taip pat administravimo ir kiti aspektai, susiję su tuo, kaip turėtų vykti aukcionai, kad būtų užtikrintas atviras, skaidrus, suderintas ir nediskriminacinis procesas. * 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų, OL L 302, 2010 11 18, p. 1. Per ataskaitinį laikotarpį aukcionai vyko šiose aukcionų platformose: ·Europos energetikos biržoje (toliau – EEX) – bendroje aukcionų platformoje, skirtoje 25 valstybėms narėms, dalyvaujančioms centralizuotuose viešuosiuose pirkimuose, ir Lenkijai, kuri nusprendė centralizuotuose viešuosiuose pirkimuose nedalyvauti, tačiau dar nepaskyrė savo aukcionų platformos. Nuo 2016 m. rugsėjo 5 d. EEX aukcionus vykdo kaip antroji bendra aukcionų platforma, kuri buvo paskirta 2016 m. liepos 13 d.; ·EEX – atskiroje aukcionų platformoje, skirtoje Vokietijai; ·„ICE Future Europe“ (toliau – ICE) – atskiroje aukcionų platformoje, skirtoje Jungtinei Karalystei. Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija dar nepradėjo vykdyti ATL pardavimo aukcione. 2016 m. EEX, parduodanti ATL aukcione 27 valstybių narių (25 valstybių narių, bendradarbiaujančių bendroje aukcionų platformoje, Vokietijos ir Lenkijos) vardu, pardavė 89 proc. viso aukcionuose parduoto ATL kiekio, o ICE Jungtinės Karalystės vardu pardavė 11 proc. viso ATL kiekio. 2017 m. gegužės 4 d. visose platformose pagal Aukcionų reglamentą buvo įvykę 1000 aukcionų. Iki 2017 m. birželio 30 d. aukcionų skaičius pasiekė 1036. 6 lentelėje pateikiama EEX ir ICE aukcionuose parduotų ATL skaičiaus apžvalga iki 2017 m. birželio 30 d., įskaitant ankstyvuosius paprastųjų ATL aukcionus . Paprastųjų ATL skaičiai buvo nustatyti atsižvelgiant į Sprendimą 1359/2013/ES atidėti 2014, 2015 ir 2016 m. 900 mln. ATL pardavimą aukcionuose. Aviacijos ATL kiekiai nustatyti atsižvelgiant į laikinai leidžiančias nukrypti nuostatas, aviacijos sektoriui nustatytas Sprendime Nr. 377/2013/ES ir Reglamente (ES) Nr. 421/2014. Metai



Paprastieji ATL Aviacijos ATL 2012 m. 89 701 500 2 500 000 2013 m. 808 146 500 0 2014 m. 528 399 500 9 278 000 2015 m. 632 725 500 16 390 500 2016 m. 715 289 500 5 997 500 2017 m. (iki balandžio 1 d.) 241 935 000 0 Dažniausiai aukcionai vyko sklandžiai, be didelių problemų ar incidentų, o galutinės aukcionų kainos paprastai atitiko antrinės rinkos kainas. Dėl perėjimo nuo pereinamojo laikotarpio aukcionų platformų prie jas pakeitusių bendrų aukcionų platformų maždaug savaitę 2016 m. rugpjūčio mėn. 25 dalyvaujančiose valstybėse narėse nebuvo vykdoma jokių aukcionų. 2016 m. gegužės 25 d. EEX aukcionas Lenkijai ir 2016 m. gruodžio 14 d. ICE aukcionas Jungtinei Karalystei buvo atšaukti laikantis Aukcionų reglamento nuostatų. Lenkijai skirtas aukcionas buvo atšauktas dėl to, kad nepasiekta rezervinė kaina, o Jungtinei Karalystei skirtame aukcione ATL skaičius, kuriam buvo pateikti pirkimo pasiūlymai, buvo mažesnis nei aukcione parduodamų ATL skaičius. Iš viso, įskaitant du minėtuosius, buvo atšaukti penki aukcionai iš daugiau nei tūkstančio pagal Aukcionų reglamentą nuo 2012 m. pabaigos vykdytų aukcionų. Paprastųjų ATL galutinių aukciono kainų, dalyvių skaičiaus ir pasiūlymų patenkinimo santykio apžvalga nuo 2013 m. iki 2017 m. birželio 30 d. pateikta priedo 2 priedėlyje. Aukcionų platformos išsamius kiekvieno aukciono rezultatus skelbia tam skirtose svetainėse. Papildomą informaciją apie aukcionų vykdymą, įskaitant dalyvavimą, pasiūlymų patenkinimo santykį ir kainas, galima rasti valstybių narių ataskaitose, kurias skelbia Komisija . Visos aukcionuose gautos pajamos nuo 2012 m. iki 2017 m. birželio 30 d. sudarė daugiau nei 18,4 mlrd. EUR (vien 2016 m. bendros įplaukos sudarė 3,79 mlrd. EUR). ES ATLPS direktyvoje numatyta, kad bent 50 proc. aukcione gautų pajamų, įskaitant visas pajamas, gautas iš ATL, paskirstytų siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo, valstybės narės turėtų panaudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams įgyvendinti. 2016 m. valstybės narės iš ATLPS apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione gavo 3,79 mlrd. EUR pajamų. Remiantis Komisijai pateikta informacija, valstybės narės maždaug 80 proc. tų pajamų 2016 m. išleido arba planavo išleisti nustatytiems su klimatu ir energetika susijusiems tikslams , tačiau tarp jų esama skirtumų. 3.1.2.5.Nuo visų ATL pardavimo aukcione principo nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas elektros energijos sektoriui

2016 m. elektros energijos gamintojams nemokamai paskirstytų ATL skaičius nurodytas 1 lentelėje, priedo 1 priedėlyje, o didžiausias ATL skaičius per metus nurodytas 1 priedėlio 2 lentelėje. 2009–2016 m. bendra ataskaitoje nurodyta paramos investicijoms vertė yra maždaug 11 mlrd. EUR. Apie 80 proc. šių investicijų skirta infrastruktūrai modernizuoti ir modifikuoti, o likusios investicijos buvo susijusios su švariomis technologijomis arba tiekimo įvairinimu. Keli investicijų pavyzdžiai – elektros energijai gaminti sunaudojamo energijos kiekio sumažinimas Lietuvoje, izoliacijos keitimas veikiančiose garų paskirstymo linijose Čekijoje irkogeneracinio įrenginio, daugiausia kūrenamo gamtinėmis dujomis, statyba Bulgarijoje. Visi nemokamai nepaskirstyti ATL parduodami aukcione. 1 pav. parodytas ATL skaičius, kurį 2013–2016 m. užsisakė reikalavimus atitinkančios valstybės narės. 1 pav. Nemokamai paskirstyti ATL pagal 10c straipsnį 2 pav. parodyta, kiek 10c straipsnio ATL paskirstyta, parduota aukcionuose arba liko nepanaudota. Pavyzdžiui, 82 mln. nepanaudotų ATL atimta iš 2013–2016 m. Lenkijos ATL, kuriais prekiaujama aukcione, dalies, bet dar nemokamai nepaskirstyta ar neįtraukta į aukcione parduotiną skaičių. 2 pav. ATL pasiskirstymas (paskirstyti, parduoti aukcione, likę nepanaudoti) Paskirstyti ATL Aukcione parduoti ATL Likę nepanaudoti ATL 7 lentelėje parodytas skaičius, kiek nepanaudota ir iki 2016 m. išskaičiuota ATL, kuriais buvo prekiaujama aukcione 2013–2016 m., ir likusių nepanaudotų ATL skaičius.

7 lentelė. Nepanaudotų 10c straipsnio ATL tvarkymas 2013–2016 m. Valstybė narė Nepanaudotų 10c straipsnio ATL, kuriais prekiaujama aukcione, skaičius (mln.) Likusių nepanaudotų ATL skaičius (mln.) BG 6,9 0,0 CY 0,0 0,0 CZ 0,1 0,2 EE 0,2 0,3 HU 0 0,9 LT 0,3 0,6 PL 0,0 82,8 RO 8,8 6,6 Iš viso 16,3 90,5 3.1.3.Tarptautiniai kreditai ES ATLPS dalyviai gali naudotis Kioto protokolo švarios plėtros mechanizmo (ŠPM) ir bendro įgyvendinimo (BĮ) tarptautiniais kreditais, kad įvykdytų savo ES ATLPS įsipareigojimus iki 2020 m. Tie kreditai yra finansinės priemonės, atitinkančios toną įgyvendinant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo projektą iš atmosferos pašalinto ar joje sumažinto CO2 kiekio . Trečiajame etape kreditai nebėra grąžinami tiesiogiai, juos galima iškeisti į ATL bet kada per kalendorinius metus. ES ATLPS dalyviai naudojasi kreditais laikydamiesi įvairių kokybinių standartų: kreditai nepriimami iš branduolinių, apželdinimo miškais ir miškų atsodinimo projektų, o nauji po 2012 m. įregistruoti projektai turi būti vykdomi mažiausiai išsivysčiusiose šalyse. Taip pat taikomas didžiausias kreditų skaičius, kurį gali panaudoti stacionariuosius įrenginius eksploatuojančios įmonės ir orlaivių naudotojai. * Už ŠPM ir BĮ projektus suteikiami Kioto anglies dioksido kreditai: atitinkamai patvirtinti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai (PTMV) ir išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai (TMV). Komisijos reglamente (ES) Nr. 389/2013 nustatyta, kad trečiųjų šalių, kurioms 2013–2020 m. laikotarpiu netaikomi teisiškai privalomi kiekybiniai teršalų mažinimo tikslai, kaip nustatyta Kioto protokolo Dohos pakeitime, arba kurios nedeponavo ratifikavimo dokumentų, susijusių su tuo pakeitimu, išduoti TMV Sąjungos registre laikomi tik jeigu patvirtinta, kad jie susiję su iki 2013 m. įvykusiu išmetamųjų teršalų mažinimu.

**2013 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1123/2013 dėl teisių naudotis tarptautiniais kreditais nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (OL L 299, 2013 11 9, p. 32). Nors tikslus per antrąjį ir trečiąjį etapus (2008–2020 m.) suteiktų teisių naudoti kreditus skaičius iš dalies priklausys nuo būsimo patikrinto išmestų teršalų kiekio, rinkos analitikai apskaičiavo, kad jis sieks apie 1,6 mlrd. kreditų. 2017 m. birželio 30 d. duomenimis, iš viso buvo panaudota arba į ATL pakeista 1,48 mlrd. tarptautinių kreditų, t. y. daugiau kaip 90 proc. didžiausio leidžiamo kiekio sąmatos. 3 pav. pavaizduotas tarptautinių kreditų keitimas. Visa apžvalga pateikta priedo 3 priedėlyje.

3 pav. Tarptautinių kreditų keitimo iki 2017 m. birželio 30 d. suvestinė

3.2.Paklausa. Iš apyvartos išimti ATL Remiantis Sąjungos registro duomenimis, apskaičiuota, kad 2016 m. iš ES ATLPS dalyvių įrenginių išmesta 2,9 proc. mažiau ŠESD nei 2015 m. Tai rodo išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo tendenciją nuo sistemos trečiojo etapo pradžios 2013 m.



Metai



2011



2012



2013



2014



2015



2016 Patikrintas bendras išmetamųjų teršalų kiekis 1904 1867 1908 1814 1803 1750 Pokytis, palyginti su x–1 metais –1,8 % –2 % 2,2 % –4,9 % –0,6 % –2,9 % Patikrintas elektros energijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekis 1,185 1,181 1,128 1,039 1,031 982 Pokytis, palyginti su x–1 metais –0,3 % –4,4 % –7,9% –0,8 % –4,8 % Patikrintas pramoninių įrenginių išmetamųjų teršalų kiekis 720 686 780 775 772 768 Pokytis, palyginti su x–1 metais –4,6 % 13,7 % –0,7 % –0,4 % –0,5 %



Realusis BVP augimo tempas ES 28



1,7 %



–0,5 %



0,2 %



1,7 %



2,2 %



1,9 % BVP duomenys, pateikti adresu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 (žiūrėta 2017 m. liepos mėn.). Patikrintas išmestų aviacijos teršalų kiekis atskirai nurodytas 4 skirsnyje. Kaip parodyta lentelėje, deginimo veikla yra lemiamas skatinamasis veiksnys mažinant patikrintą išmetamųjų teršalų kiekį. Savanoriškai panaikintų ATL skaičius 2016 m. siekia 63 573 ATL. Iš viso iki šiol įregistruoti 267 933 ATL panaikinimo atvejai. 3.3.Pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimas Trečiojo etapo pradžioje ES ATLPS buvo būdingas didelis ATL pasiūlos ir paklausos pusiausvyros sutrikimas, dėl jo 2013 m. atsirado apie 2,1 mlrd. ATL perteklius. Perteklius buvo šiek tiek sumažintas 2014 m. ir po to gerokai sumažėjo – iki 1,78 mlrd. ATL 2015 m. ir iki 1,69 mlrd. ATL 2016 m. Tai atspindi tolesnio ATL pasiūlos mažėjimo 2016 m., paskutiniais atidėjimo priemonės metais, 200 mln. poveikis. Kadangi 2016 m. išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo maždaug 2,9 proc., mažesnė paklausa iš dalies atsvėrė pasiūlos mažėjimo poveikį pertekliui. Tam struktūriniam ATL pasiūlos ir paklausos disbalansui ištaisyti 2015 m. susitarta sukurti rinkos stabilumo rezervą (RSR) ir taip užtikrinti didesnį aukcione parduodamų ATL pasiūlos lankstumą. Galiausiai atidėti ATL bus perkelti į rezervą, kuris pradės veikti nuo 2019 m. sausio mėn. Esminis RSR veikimo elementas yra bendras apyvartoje esančių ATL skaičius (TNAC). Jeigu TNAC viršys iš anksto nustatytą viršutinę ribą (833 mln. ATL), į rezervą bus įtraukiami papildomi ATL, o jeigu šis skaičius bus mažesnis už iš anksto nustatytą viršutinę ribą (jeigu ATL bus mažiau nei 400 mln.)*, ATL iš rezervo bus išimami. Taigi ATL į rinkos stabilumo rezervą įtraukiami arba iš jo išimami, jeigu apyvartoje esančių ATL skaičius nepatenka į iš anksto nustatytą intervalą. Atidėti ir vadinamieji nepaskirstyti** ATL taip pat bus įtraukti į rezervą. * Arba jeigu bus patvirtintos priemonės pagal ES ATLPS direktyvos 29a straipsnį. ** Nepaskirstyti ATL yra ATL, kurie nebuvo paskirstyti pagal ES ATLPS direktyvos 10a straipsnio 7 dalį, t. y. ATL, likę naujiems rinkos dalyviams skirtame rezerve, ir kurie gauti taikant 10a straipsnio 19 ir 20 dalis, t. y. ATL, kuriuos buvo numatyta nemokamai paskirstyti įrenginiams, bet jie liko nepaskirstyti (iš dalies) nutraukus įrenginių eksploatavimą arba gerokai sumažinus jų pajėgumus. Dėl anglies dioksido nutekėjimo koeficiento taikymo sektoriams, neįtrauktiems į anglies dioksido nutekėjimo rizikos sąrašą einamuoju laikotarpiu, de facto nepaskirstyti ATL, taip pat visi ATL, kurie nebuvo paskirstyti pagal ATLPS direktyvos 10c straipsnį, nenumatyti perkelti į rinkos stabilumo rezervą pagal Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 3 dalį. Todėl tokie ATL neaptariami poveikio vertinime (žr. 225 p., SWD(2015) 135 final), pridedamame prie ATLPS peržiūros pasiūlymo. Bendras apyvartoje esančių ATL skaičius, kuris yra svarbus sprendžiant, ar papildyti RSR arba išimti iš jo dalį ATL, apskaičiuojamas pagal šią formulę: TNAC = pasiūla – (paklausa + RSR esantys ATL) ATL pasiūlą sudaro iš antrojo ES ATLPS etapo (2008–2012 m.) perkelti leidimai, leidimai, kuriais prekiaujama aukcionuose, nemokamai paskirstomi leidimai ir leidimai naujiems rinkos dalyviams skirtame rezerve (NER), o paklausą lemia įrenginių išmetamas teršalų kiekis ir panaikinti ATL. Daugiau informacijos rasite priedo 4 priedėlyje pateiktoje 1 lentelėje.

TNAC nustatymo pradinis taškas yra bendras po antrojo etapo likusių ATL, kurie nebuvo grąžinti arba panaikinti, skaičius. Šis bendras sukauptų 1 749 540 826 ATL skaičius yra tikslus apyvartoje esančių ATLPS ATL skaičius trečiojo ES ATLPS prekybos laikotarpio pradžioje. Anglies dioksido rinkos padėties ataskaita leidžia konsoliduoti pasiūlos ir paklausos duomenis, kurie skelbiami laikantis ES ATLPS direktyvoje ir jos įgyvendinimo nuostatose nustatytų ataskaitų teikimo įsipareigojimų terminų. Šie terminai, atitinkami duomenys ir jų aprėptis pateikti priedo 4 priedėlio 2 lentelėje. 4 pav. parodyta 2016 m. pasiūlos ir paklausos sudėtis. Svarbūs duomenys taip pat buvo paskelbti pranešant apie bendrą apyvartoje esančių ATL skaičių (TNAC) RSR tikslais . 4 pav. Bendros pasiūlos ir paklausos sudėtis iki 2016 m. pabaigos Pasiūla (bendra, mln. ATL) Paklausa (bendra, mln. ATL) Nemokamai paskirstyti ATL Panaikinti ATL Pakeisti tarptautiniai kreditai Patikrintas išmestų teršalų kiekis Nemokamai paskirstyti ATL (NER) Nemokamai paskirstyti ATL (10c straipsnis) EIB į pinigines lėšas pakeisti ATL (iš „NER 300“) Aukcionai Ankstyvuosiuose aukcionuose parduoti ATL Sukaupti ATL 2019 m. pradės veikti RSR ir kiekvienų metų gegužės mėn. viduryje Komisija reguliariai skelbs ankstesnių metų TNAC. 2017 m. gegužės mėn. TNAC paskelbtas pirmą kartą ir jį sudarė 1 693 904 897 ATL. 5 pav. pateikti suvestinių ES ATLPS pasiūlos ir paklausos iki 2016 m. pabaigos duomenų pokyčiai. 2013 m. pasiūla viršijo 2 mlrd. ATL, o paklausa truputį sumažėjo iki maždaug 1,9 mlrd. ATL. 2014 m. ir bendra pasiūla, ir paklausa sumažėjo iki maždaug 1,8 mlrd. ATL. 2015 m. pasiūla dar sumažėjo iki 1,5 mlrd. ATL, o paklausa sumažėjo tik nedaug. Paskesniais metais išmetamųjų teršalų kiekis liko stabilus arba mažėjo, bet ATL pasiūla gerokai sumažėjo dėl atidėjimo priemonės. Taigi 2013 m. ATL perteklius padidėjo iki daugiau kaip 2 mlrd. ATL, 2014 m. išliko pastovus, o 2015 m. sumažėjo iki maždaug 1,8 mlrd. ATL. 2016 m. išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo, palyginti su 2015 m., bet paklausa vis dar viršijo pasiūlą. Todėl 2017 m. gegužės mėn. paskelbtas TNAC yra žemiausias nuo dabartinio prekybos laikotarpio pradžios. 5 pav. 2013–2016 m. pasiūlos ir paklausos pokyčiai paklausa pasiūla bendras antrajame etape sukauptų ATL skaičius perteklius 4.AVIACIJA Aviacijos sektorius dalyvauja ES ATLPS nuo 2012 m. Pirminiai teisės aktai buvo taikomi visiems skrydžiams į Europos ekonominę erdvę (EEE) ir iš jos. Tačiau ES nusprendė apriboti 2012–2016 m. įsipareigojimus, kad jie būtų taikomi tik EEE vidaus skrydžiams, siekiant padėti ICAO sukurti pasaulinę aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonę. 2016 m. ICAO asamblėja susitarė dėl rezoliucijos dėl tarptautinės aviacijos anglies dioksido kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA), ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2021 m. CORSIA laikoma anglies dioksido kompensavimo sistema, kuria siekiama stabilizuoti tarptautinės aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekį, kad jo lygis atitiktų 2020 m. lygį. ES valstybės narės pranešė apie savo ketinimą prisijungti prie ICAO pasaulinės sistemos nuo pat pradžių, jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos. Kol pasaulinė priemonė nepradėta taikyti, Komisija pasiūlė taikyti tą pačią ES ATLPS koncepciją aviacijos sektoriui ir po 2016 m., t. y. kad geografinė aprėptis ir toliau būtų EEE teritorija. Pasiūlyme paliktos tos pačios išimtys, išlaikoma ta pati ATL paskirstymo – nuo 2021 m. taikant linijinį mažinimo koeficientą – oro transporto bendrovėms koncepcija ir numatoma atlikti naują peržiūrą siekiant apsvarstyti CORSIA įgyvendinimo ES teisėje būdus peržiūrint ES ATLPS direktyvą. Politinis susitarimas dėl šio pasiūlymo buvo pasiektas 2017 m. spalio mėn.

Kalbant apie aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio pokyčius ES ATLPS, 2016 m. patikrintas išmetamųjų teršalų kiekis augo ir toliau ir sudarė 61 mln. tonų CO2, t. y. padidėjo 7,9 proc., palyginti su 2015 m. Nemokamai paskirtų ATL kiekis 2016 m. siekė šiek tiek daugiau nei 32,0 mln. ATL. 2016 m. sausio–gruodžio mėn. aukcionuose parduota maždaug 6,0 mln. ATL. 2017 m., kol dar nepriimtas teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymas dėl aviacijos sektoriui skirtos ES ATLPS, ATL išduodami atsižvelgiant į taikymo sritį EEE viduje. Pakoreguotas nemokamai paskirtų ATL kiekis 2017 m. siekė šiek tiek daugiau nei 32,0 mln. ATL. Be to, beveik 1,1 mln. nemokamų ATL paskirta iš specialaus naujiems rinkos dalyviams ir sparčiai augantiems veiklos vykdytojams skirto rezervo. Tai pirmasis metinis paskirstymas iš keturių per 2013–2020 m. laikotarpį. ATL, kurie 2017 m. bus parduoti aukcionuose, skaičius bus proporcingas bendram išduotų ATL skaičiui. 9 lentelėje pateikta patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio, nemokamai paskirstytų ATL ir aukcionuose parduodamų ATL aviacijos sektoriuje apžvalga nuo trečiojo ES ATLPS etapo pradžios. 9 lentelė. Patikrintas išmetamųjų teršalų kiekis ir aviacijos sektoriui paskirti ATL



Metai



2013



2014



2015



2016 2017



Patikrintas išmetamųjų teršalų kiekis (mln. tonų anglies dioksido ekvivalento) 53 495 902 54 822 754 57 085 143 61 124 583



Patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio pokytis, palyginti su x–1 metais 1 326 852 2 262 389 4 039 440



Nemokamų ATL paskirstymas (28 ES valstybės narės ir EEE ELPA valstybės) 32 455 312 32 403 025 32 152 526 32 036 975 32 018 239 Nemokamai paskirstyti ATL iš specialaus naujiems rinkos dalyviams ir sparčiai augantiems veiklos vykdytojams skirto rezervo 0 0 0 0 1 085 080 ATL, kuriais prekiaujama aukcionuose, skaičius 0 9 278 000 16 390 500 5 997 500 4 730 500 Aviacijos sektoriui paskirtų ATL, kuriais prekiaujama aukcione, skaičiai 2013–2015 m. atspindi 2013 m. teisės aktų leidėjo sprendimą sustabdyti ir apriboti klimato srities įsipareigojimus, kad jie aprėptų tik EEE viduje vykdomus skrydžius, tokiu sprendimu siekiant paremti ICAO kuriamą pasaulinę priemonę. Aviacijos sektoriui reikalavimų vykdymas buvo atidėtas ir 2012 ir 2013 m. aviacijos sektoriaus ATL nebuvo parduodami aukcionuose. Tad 2012 m. kiekiai aukcionuose buvo parduodami 2014 m., o 2013 ir 2014 m. išmetamųjų teršalų kiekio reikalavimus aviacijos sektorius pradėjo vykdyti 2015 m. 5.RINKOS PRIEŽIŪRA Didelė dalis su ATL susijusių sandorių yra sudaryti kaip išvestinės finansinės priemonės (ateities, išankstiniai, pasirinkimo ir apsikeitimo sandoriai), kurioms jau taikomi ES finansų rinkas reglamentuojantys teisės aktai. Šiuo metu jie keičiami naująja Finansų rinkos direktyva (FPRD2* teisės aktų rinkiniu), kuri bus taikoma nuo 2018 m. sausio mėn. Pagal naująją direktyvą ATL taip pat bus priskiriami prie finansinių priemonių. Tai reiškia, kad tradicinėms finansų rinkoms (toms, kurios apima ir prekybą anglies dioksido išvestinėmis finansinėmis priemonėmis pirmaujančiose platformose arba ne biržoje) taikytinos taisyklės taip pat bus taikomos antrinės anglies dioksido rinkos neatidėliotinų sandorių segmentui ir taip šiame segmente ir išvestinių finansinių priemonių rinkoje bus sudarytos vienodos skaidrumo, investuotojų apsaugos ir vientisumo sąlygos . Be to, pateikiant kryžmines nuorodas į FPRD2 finansinių priemonių apibrėžtis, bus taikomos ir kitų finansų rinkos teisės aktų nuostatos. Visų pirma Piktnaudžiavimo rinka reglamentas (PRR)** – jis bus taikomas su ATL susijusiems sandoriams ir elgesiui ir pirminėje, ir antrinėje rinkose. Be to, į Pinigų plovimo prevencijos direktyvą įtraukus kryžminę nuorodą į FPRD2***, pagal FPRD licencijuotos anglies dioksidu prekiaujančios įmonės antrinėje su ATL susijusių neatidėliotinų sandorių rinkoje turės privalomai atlikti išsamius savo klientų patikrinimus. **** * 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES. ** 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB. *** 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB. **** Išsamūs patikrinimai jau yra privalomi pirminėje rinkoje ir antrinėje apyvartinių taršos leidimų išvestinių finansinių priemonių rinkoje. Ir FPRD2, ir Piktnaudžiavimo rinka reglamente (PRR) (abu priimti 2014 m.) numatyti tam tikri bendrosios tvarkos pakeitimai, kuriuos reikia atlikti, kad ji būtų pritaikyta anglies dioksido rinkos ypatumams (žr. 2015 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaitą). 2016 ir 2017 m. priimtos kelios priemonės, kuriomis reglamentuojami išsamūs FPRD2 ir PRR nuostatų aspektai. 5.1.Teisinis ATL pobūdis ir apmokestinimo tvarka Įvairiose šalyse ATL skirtingai vertinami teisiškai ir galioja skirtinga jų apmokestinimo tvarka, nes šie du aspektai nėra reglamentuoti ATLPS direktyvoje. Vietoj to šalys, teikdamos ataskaitas pagal 21 straipsnį, įpareigojamos kasmet teikti ataskaitą apie nacionalinę tvarką, susijusią su teisiniu ATL pobūdžiu ir apmokestinimo tvarka. Tačiau, nepaisant nesuderintų teisės aktų nuostatų, per pastarąjį dešimtmetį išsivystė brandi ir labai likvidi rinka. Dabartine reglamentavimo sistema užtikrinamas būtinasis skaidrios ir likvidžios anglies dioksido rinkos teisinis pagrindas, taip pat rinkos stabilumas ir vientisumas. Nacionaliniu lygmeniu ATL vertinami skirtingai: nuo finansinių priemonių ir nematerialiojo turto iki nuosavybės teisių ir biržos prekių. Remiantis 2017 m. pagal 21 straipsnį pateiktomis ataskaitomis, bent keturios dalyvaujančios šalys įgyvendino ar numatė įgyvendinti nacionalinės teisės aktų pakeitimus, daugiausia susijusius su FPRD2 įgyvendinimo pakeitimais. Kalbant apie ATL apmokestinimo tvarką, tik trys šalys praneša, kad išduodamiems ATL taikomas pridėtinės vertės mokestis (PVM). Ir priešingai, daugumoje dalyvaujančių šalių (visose, išskyrus Estiją, Islandiją, Kiprą ir Lichtenšteiną) PVM mokamas atliekant su ATL susijusius sandorius antrinėje rinkoje. Dauguma valstybių narių pranešė taikančios atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą su ATL susijusiems vidaus sandoriams. Bendrovėms skirti ATL gali būti papildomai apmokestinami (pvz., taikant pelno mokestį). Penkiolika šalių pranešė, kad tokia apmokestinimo tvarka netaikoma. Kaip minėta ankstesnėje anglies dioksido rinkos ataskaitoje, šiuo metu Komisija atlieka teisinio ES ATLPS leidimų pobūdžio tyrimą. Neseniai priimtame 2017 m. kovo 8 d. prejudiciniame sprendime Teisingumo Teismas ATL pobūdžio neapibrėžė (žr. priedo 5 priedėlį).

6.IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA, ATASKAITŲ APIE JĮ TEIKIMAS IR TIKRINIMAS Kad ES ATLPS veiksmingai veiktų, išmetamo ŠESD kiekio stebėsena, ataskaitų apie jį teikimas ir tikrinimas (SATT) turi būti patikimi, skaidrūs, nuoseklūs ir tikslūs. Ši veikla papildoma patikima akreditavimo sistema, skirta tinkamai trečiųjų šalių tikrintojų kvalifikacijai užtikrinti. Suderinti SATT reikalavimai pateikiami Stebėsenos ir ataskaitų teikimo reglamente (SATR) ir Akreditavimo ir tikrinimo reglamente (ATR). ES ATLPS stebėsenos sistema sukurta kaip sudedamųjų dalių metodas, todėl veiklos vykdytojai turi galimybę pakankamai lanksčiai užtikrinti išlaidų veiksmingumą, o kartu ir didelį duomenų apie stebimą išmetamųjų teršalų kiekį patikimumą. Šiuo tikslu leidžiama taikyti kelis stebėsenos metodus (skaičiavimais arba matavimais grindžiamą metodą, taip pat – išimties tvarka – alternatyvius metodus). Atskirose įrenginio dalyse skirtingi metodai gali būti derinami. Orlaivių naudotojai gali taikyti tik skaičiavimais grindžiamus metodus, o kuro sąnaudos yra pagrindinis skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nustatytinas parametras. Įrenginiams ir orlaivių naudotojams taikant SATR nustatytą reikalavimą turėti kompetentingos institucijos patvirtintą stebėsenos planą, užtikrinama, kad stebėsenos metodai nebūtų pasirenkami savavališkai ir kad nebūtų atliekami laikini jų pakeitimai. Trečiajam etapui ir tolesniam laikotarpiui skirtu ATR pristatytas visoje ES taikytinas suderintas tikrintojų akreditavimo metodas. Kad tikrintojas, kuris yra juridinis asmuo arba juridinis subjektas, galėtų vykdyti tikrinimo veiklą pagal ATR reikalavimus, jį turi akredituoti nacionalinė akreditacijos įstaiga (NAĮ). Naujoji suvienodinta akreditavimo sistema naudinga tuo, kad, taikant tarpusavio pripažinimo principą, tikrintojams leidžiama veikti visose dalyvaujančiose šalyse, taip išnaudojamos visos vidaus rinkos galimybės ir padedama užtikrinti, kad tikrintojų nepritrūktų. 6.1 Bendrieji pokyčiai Komisija toliau siekia tobulinti savo teikiamas rekomendacijas ir šablonus, kad padėtų nuosekliai įgyvendinti SATR ir ATR reikalavimus. Šiuo požiūriu parengtos naujos ES ATLPS patikrų gairės, kuriomis siekiama padėti koordinuoti veiksmus, kurių valstybės narės imasi atsižvelgdamos į Europos Audito Rūmų joms skirtą rekomendaciją įdiegti nuoseklesnes ir veiksmingesnes ES ATLPS įgyvendinimo kontrolės sistemas, įskaitant patikras. Komisija taip pat toliau skatina šalis tobulinti ES ATLPS SATTA įgyvendinimą. Prireikus rekomendacijos buvo paaiškintos, o kai kuriems pagrindiniams klausimams, nustatytiems kiekvienai šaliai padėti skirtuose veiksmų planuose, aptarti surengti mokymo renginiai. Pripažįstama, kad taisyklių laikymosi užtikrinimo sistema tapo veiksmingesnė, nes pagal SATR šalims leista elektroninių pranešimų teikimą padaryti privalomą. Dauguma dalyvaujančių šalių nurodo naudojančios pagal Komisijos nustatytus būtiniausius reikalavimus parengtus šablonus ar sukurtas sistemas. 2017 m. keturiolika valstybių narių nurodė taikančios kokią nors automatizuotą IT sistemą ES ATLPS ataskaitoms teikti (palyginti su 13 – 2016 m. ir 10 – 2015 m.). Kaip nurodyta ankstesnėje anglies dioksido rinkos ataskaitoje, 2016 m. gegužės mėn. Komisija įgyvendino internetinę ATLPS SATTA deklaravimo sistemą, sukurtą siekiant padėti dalyvaujančioms šalims įgyvendinti su ES ATLPS stebėsenos planais, metinėmis išmetamo teršalų kiekio ataskaitomis, tikrinimo ataskaitomis ir tobulinimo ataskaitomis susijusius įsipareigojimus. 6.2 Taikoma stebėsena Remiantis 2017 m. pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, daugumoje įrenginių naudojami skaičiavimais grindžiami metodai. Ataskaitose nurodyta, kad tik 150 įrenginių (mažiau nei 1,5 proc.) 23 šalyse naudojamos nuolatinio išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistemos, daugiausia Vokietijoje ir Čekijoje. Tokių šalių yra viena daugiau nei ankstesniais metais, o įrenginių – vienu mažiau. Tik 11 šalių nurodė, kad alternatyvus metodas taikomas iš viso 36 įrenginiuose, kurie išmeta apie 5,1 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento (palyginti su 6,6 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento ankstesniais metais). Nyderlandai praneša apie alternatyvų metodą taikančių įrenginių skaičiaus sumažėjimą (9, palyginti su 12 ankstesniais metais) ir su jais susijusių išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą perpus. Du įrenginiai (vienas Jungtinėje Karalystėje ir vienas Nyderlanduose) išmeta daugiau nei pusę viso teršalų kiekio, apie kurį pranešama taikant alternatyvų metodą. Būtiniausius SATR nustatytus pakopų reikalavimus atitinka dauguma įrenginių. Pranešama, kad tik 105 C kategorijos įrenginiai (palyginti su 113 ankstesniais metais ir 118 dar ankstesniais), t. y. 13 proc. (palyginti su 14 proc. ankstesniais metais), bent vienu parametru neatitiko reikalavimo taikyti aukščiausias pagrindiniams taršos šaltinių srautams skirtas pakopas. Šie nukrypimai leidžiami tik tuo atveju, jeigu veiklos vykdytojas įrodo, kad taikyti aukščiausią pakopą nėra techniškai įmanoma arba dėl to patiriamos nepagrįstai didelės išlaidos. Kai tos sąlygos nebetaikomos, veiklos vykdytojas turi atitinkamai patobulinti savo stebėsenos sistemą. 2013 m. ataskaitiniu laikotarpiu pranešta, kad aukščiausių pakopų vienaip ar kitaip neatitiko 137 C kategorijos įrenginiai (16 proc. viso skaičiaus). Taigi galima pastebėti, kad kiekvienais ES ATLPS trečiojo etapo metais C kategorijos įrenginių aukščiausios pakopos taisyklių laikomasi vis geriau. Be to, iš 22 dalyvaujančių šalių ataskaitų (tiek pat, kaip ir ankstesniais dvejais metais) matyti, kad iš viso 22 proc. B kategorijos įrenginių tam tikra prasme leidžiama nukrypti nuo SATR nustatytų reikalavimų, palyginti su 26 proc. ankstesniais metais ir 28 proc. dar ankstesniais, ir tai vėlgi rodo, kad aukščiausios pakopos taisyklių laikomasi vis geriau. 6.3 Akredituota tikrinimo veikla Bendras tikrintojų skaičius 21 straipsnio ataskaitose nenurodomas, tačiau, remiantis kuro deginimui tikrinti (pagrindinė akreditavimo sritis) akredituotų tikrintojų skaičiumi, pagrįstai apskaičiuota, kad 2016 m. patikroms atlikti iš viso buvo akredituota bent 130 skirtingų tikrintojų. 2017 m. valstybių narių pateiktose 21 straipsnio ataskaitose nurodoma, kad 2016 m. su aviacija susijusioms patikroms atlikti akredituoti 47 atskiri tikrintojai. Europos akreditacijos organizacija (EA) pateikia centrinę nuorodą į atitinkamas nacionalines akreditavimo įstaigas (NAĮ) ir jų akredituotų ES ATLPS tikrintojų sąrašus . Tikrintojų tarpusavio pripažinimo visose dalyvaujančiose šalyse tvarka taikoma sėkmingai: dauguma dalyvaujančių šalių (29 – visos, išskyrus Prancūziją ir Latviją) pranešė, kad jų teritorijoje veikia bent vienas užsienio tikrintojas. Nustatyta, kad tikrintojai gerai laikosi ATR. 2016 m. tik Lenkija pranešė apie akreditacijos sustabdymą, o Švedija – apie jos atšaukimą (kiekvienu atveju vieno tikrintojo). Tai galima palyginti su 2015 m. duomenimis, pagal kuriuos tais metais nebuvo nė vieno akreditacijos sustabdymo ar atšaukimo atvejo, ir su 2014 m., kuriais vieno tikrintojo akreditacija buvo sustabdyta ir vieno – atšaukta. 2016 m. tik Lenkija pranešė apie vieno tikrintojo akreditacijos taikymo srities sumažinimą, palyginti su keturiomis šalimis, kurios 2015 m. pranešė apie tokį sumažinimą penkiems tikrintojams, ir trimis šalimis, kurios 2014 m. pranešė apie sumažinimą šešiems tikrintojams. Šiais metais mažiau šalių pranešė apie skundus dėl tikrintojų (aštuoni, palyginti su devyniais ankstesniais metais). Bendras skundų skaičius taip pat sumažėjo 17 proc. Pranešta, kad 96 proc. gautų skundų išspręsta (tiek pat, kiek ankstesniais metais). Devynios šalys (palyginti su vienuolika ankstesniais metais) pranešė, kad, NAĮ ir kompetentingoms institucijoms keičiantis informacija, nustatyta tikrintojų neatitikties reikalavimams atvejų. 7.ADMINISTRACINIŲ PROCEDŪRŲ APŽVALGA ES ATLPS dalyvaujančiose šalyse taikomi skirtingi požiūriai, susiję su už jos įgyvendinimą atsakingomis kompetentingomis institucijomis. Kai kuriose šalyse įgyvendinant ES ATLPS dalyvauja kelios vietos valdžios institucijos, o kitose jos įgyvendinimo metodas daug labiau centralizuotas. 21 straipsnio ataskaitose pateikiama aukšto lygio kiekvienos dalyvaujančios šalies organizacinės struktūros apžvalga. Po praėjusio ataskaitinio laikotarpio didelių pokyčių dalyvaujančių šalių administracinėse procedūrose nepastebėta. Remiantis 2017 m. pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, kiekvienoje šalyje įgyvendinant ES ATLPS dalyvavo vidutiniškai 5 kompetentingos institucijos . Kalbant apie koordinavimą tarp institucijų, pranešama apie įvairias priemones ir metodus, kaip antai, teisėkūros priemones centriniu lygmeniu tvarkant stebėsenos planus ar išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitas (12 šalių), privalomų centrinės kompetentingos institucijos nurodymų ir rekomendacijų teikimą vietos valdžios institucijoms (10 šalių), reguliariai dirbančias darbo grupes ar valdžios institucijų atstovų susitikimus (15 šalių), bendros IT platformos naudojimą (13 šalių) ir kt. Septynios šalys (Estija, Italija, Islandija, Kipras, Lichtenšteinas, Liuksemburgas ir Vengrija) nurodė netaikančios nė vienos iš pirmiau minėtų priemonių.

Kalbant apie taikomus administracinius mokesčius (susijusius su leidimų išdavimu ir stebėsenos planų patvirtinimu), 14 šalių (Airija, Estija, Graikija, Kipras, Latvija, Lichtenšteinas, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Slovakija, Švedija ir Vokietija) (palyginti su 16 ankstesniais metais) pranešė, kad jos įrenginių operatoriams jokių mokesčių netaiko. Orlaivių naudotojai mokesčių nemoka 15-oje šalių (Belgijoje, Čekijoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Kipre, Latvijoje, Lichtenšteine, Lietuvoje, Liuksemburge, Maltoje, Nyderlanduose, Slovakijoje, Švedijoje ir Vokietijoje) (palyginti su 16 ankstesniais metais). Įvairiose šalyse ir įvairiose dalyvaujančiose tarnybose mokesčiai gerokai skiriasi. Pavyzdžiui, mokesčiai už įrenginių leidimų išdavimą ir stebėsenos planų patvirtinimą gali būti nuo 5 iki 7 621 EUR, o aviacijos sektoriuje mokesčiai už stebėsenos planų patvirtinimą gali būti nuo 5 iki 2 400 EUR. Apskritai dalyvaujančių šalių sistemos yra labai veiksmingos ir atitinka jų administracinį organizavimą. Reikėtų toliau stiprinti ir skatinti vietos valdžios institucijų tarpusavio ryšių palaikymą ir kompetentingų institucijų dalijimąsi geriausia patirtimi, taip pat vykdant veiklą ES ATLPS atitikties forume. Šiuo klausimu 2016 m. surengta 7-oji ES ATLPS atitikties konferencija ir du atskiri su atitikties forumu susiję mokymo renginiai. Ši metinė konferencija padeda užtikrinti, kad būtų kuo plačiau žinoma apie atitikties forumo, visų pirma apie penkių jo stebėsenos ir ataskaitų teikimo, akreditavimo ir tikrinimo, aviacijos, elektroninio duomenų perdavimo bei anglies dioksido surinkimo ir laikymo darbo grupių, veiklą. 8.TAISYKLIŲ LAIKYMASIS IR JŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS ES ATLPS direktyvoje numatyta 100 EUR (indeksuota) bauda už viršytą taršos normą už kiekvieną išmestą anglies dioksido toną, už kurią laiku negrąžinta nė vieno leidimo. Kitos už ES ATLPS įgyvendinimo pažeidimus taikomos nuobaudos nustatomos pagal konkrečios šalies nacionalines nuostatas. ES ATLPS taisyklių labai gerai laikomasi: kasmet už maždaug 99 proc. išmetamųjų teršalų kiekio laiku grąžinamas reikiamas ATL skaičius. 2016 m. nebuvo išimtis. Iki 2017 m. balandžio 30 d. galutinio termino visą išmestų teršalų kiekį atitinkančio ATL skaičiaus negrąžino mažiau kaip 1 proc. įrenginių operatorių, pateikusių 2016 m. išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitas. Tie įrenginiai paprastai nedideli ir išmeta maždaug 0,4 proc. ES ATLPS teršalų kiekio. Aviacijos sektoriuje taisyklių taip pat buvo labai gerai laikomasi: taisyklių laikėsi orlaivių naudotojai, išmetantys daugiau nei 99 proc. ES ATLPS aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio. Kompetentingos institucijos ir toliau atlieka įvairias taisyklių laikymosi patikras pagal metines išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitas. Remiantis 2017 m. pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, visos dalyvaujančios šalys tikrina, ar metinės išmetamųjų teršalų ataskaitos yra išsamios (100 proc. ataskaitų, išskyrus Prancūziją (77 proc.), Švediją (3 proc.) ir Jungtinę Karalystę (62 proc.)). Ataskaitose taip pat nurodoma, kad šalys vidutiniškai tikrina daugiau nei 75 proc. ataskaitų nuoseklumą pagal stebėsenos planus (visos šalys) ir apie 75 proc. – pagal paskirstymo duomenis (visos šalys, išskyrus Maltą, Norvegiją ir Suomiją). Dvidešimt penkios šalys pranešė, kad jos taip pat atlieka kryžmines patikras, lygindamos ataskaitų duomenis su kitais duomenimis. Tik trys šalys (Latvija, Slovakija ir Slovėnija) pažymi, kad kompetentingos institucijos neatlieka nuodugnių išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitų patikrų. Remiantis 2017 m. pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, 16 šalių (Belgijos, Bulgarijos, Danijos, Graikijos, Ispanijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Kroatijos, Lenkijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Norvegijos, Prancūzijos, Slovakijos, Suomijos ir Švedijos) kompetentingos institucijos atliko konservatyvius skaičiavimus, susijusius su trūkstamais 2016 m. 125 įrenginių duomenimis. Tačiau apie 68 iš jų Jungtinė Karalystė buvo pateikusi išmetamųjų teršalų ataskaitas ankstesniais nei 2016 metais, remdamasi veiklos vykdytojų pranešimais apie naujas nustatytas ankstesnių laikotarpių klaidas. Atėmus Jungtinės Karalystės duomenis iš visos 2016 m. sumos, 15 šalių pateikė konservatyvius skaičiavimus dėl 57 įrenginių (maždaug 0,5 proc. visų įrenginių), palyginti su 45 įrenginiais (0,4 proc.) 2015 m. ir 37 įrenginiais (0,3 proc.) 2014 m. Pranešama, kad atitinkamas 2016 m. išmetamųjų teršalų kiekis buvo 1,9 mln. tonų CO2 (palyginti su 8,3 mln. tonų ankstesniais metais ir 9,1 mln. dar ankstesniais), maždaug 0,1 proc. viso išmetamųjų teršalų kiekio (palyginti su beveik 0,5 proc. per ankstesnius dvejus metus). Dažniausiai kaip konservatyvaus įvertinimo priežastis nurodoma tai, kad iki kovo 31 d. nebuvo pateikta išmetamųjų teršalų kiekio ataskaita arba išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitos nevisiškai atitiko SATR ir (arba) ATR reikalavimus. Tik keturios šalys pateikė konservatyvius vertinimus dėl trūkstamų aviacijos sektoriaus duomenų apie 18 orlaivių naudotojų (maždaug 3,5 proc. viso skaičiaus), kurie visi yra labai maži teršėjai (iš viso išmetantys mažiau nei 0,2 proc. aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio). Tai galima palyginti su 103 orlaivių naudotojais (beveik 20 proc.), apie kuriuos ankstesniais metais pranešė aštuonios šalys. Kompetentingų institucijų patikros taip pat vis dar svarbios ir papildo vertintojo darbą. 2016 m. visos dalyvaujančios šalys patvirtino, kad atliks papildomas įrenginių patikras. Dauguma šalių (išskyrus Latviją, Slovėniją ir Vengriją) praneša taikančios panašų požiūrį į orlaivių naudotojus. Tačiau tik 17 šalių (Airija, Austrija, Čekija, Graikija, Islandija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Nyderlandai, Norvegija, Prancūzija, Suomija, Vengrija ir Vokietija) pranešė, kad 2016 m. atliko įrenginių patikras vietoje. 2016 m. pranešta, kad baudos už viršytą taršos normą taikytos tik 14 įrenginių keturiose šalyse (Bulgarijoje – 1, Lenkijoje – 1, Rumunijoje – 6 ir Jungtinėje Karalystėje – 6). Pranešta, kad aviacijos sektoriuje baudos už viršytą taršos normą skirtos 48 orlaivių naudotojams (Belgijoje – 1, Vokietijoje – 4, Ispanijoje – 4 ir Jungtinėje Karalystėje – 39). Dešimt šalių patvirtino skyrusios baudų (be baudų už viršytą taršos normą) 2016 m. ataskaitiniu laikotarpiu. Pranešimų apie įkalinimo bausmes nebuvo, bet pranešama apie 56 įrenginiams ir 8 orlaivių naudotojams skirtas baudas ar oficialius perspėjimus, kurių bendroji finansinė vertė sudarė 1 573 389 EUR. Maždaug šeštadalis tos sumos susijęs su kompetentingų institucijų ir prekybos asociacijų nustatytais 19 įrenginių Jungtinėje Karalystėje, kuriuose buvo vykdoma veikla be leidimo. Dabar tie veiklos vykdytojai jau turi leidimus ir įrenginių, apie kuriuos praneša Jungtinė Karalystė, skaičius padidėjo daugiausia dėl jų. Dažniausi 2016 m. nustatyti pažeidimai buvo veiklos vykdymas neturint leidimo (21 atvejis), nepranešimas apie pajėgumų pasikeitimą (14 atvejų), patikrintų metinių išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitų nepateikimas iki nustatyto termino (9 atvejai), leidimo sąlygų nesilaikymas (6 atvejai) ir tinkamai patvirtinto stebėsenos plano neturėjimas (5 atvejai). Tarp kitų atvejų buvo metinė išmetamųjų teršalų kiekio ataskaita, neatitinkanti SATR reikalavimų, pakankamo ATL skaičiaus negrąžinimas iki balandžio 30 d. ir patobulinimo ataskaitų nepateikimas. 9.IŠVADOS IR PERSPEKTYVA 2016 m. ES ATLPS ir toliau buvo ES pavyzdinė ekonomiškai veiksmingos kovos su klimato kaita priemonė. Taikant sistemą pavyko užtikrinti dalyvaujančių įmonių įrenginių išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą 2,9 proc. ir tai rodo išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo tendenciją nuo trečiojo etapo pradžios 2013 m., o ATL perteklius anglies dioksido rinkoje nukrito iki mažiausio lygio nuo dabartinio prekybos laikotarpio pradžios. Šiuo požiūriu pirmąkart 2017 m. gegužės mėn. paskelbtas rinkos stabilumo rezervo pertekliaus rodiklis yra pagrindas 2019 m. pradėti rinkos stabilumo rezervo, kuris yra ES ATLPS struktūrinis sprendimas vidutinės trukmės laikotarpiu Europos anglies dioksido rinkai stabilizuoti, veiklą. Svarbi pažanga padaryta ir aviacijos srityje. Remdamasi 2016 m. ICAO rezoliucija dėl pasaulinio aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, Komisija ėmėsi veiksmų siekdama aviacijai toliau taikyti dabartines ES ATLPS priemones, atsižvelgiant į įsigaliosiančią pasaulinę sistemą ir planuojant sparčiai ją įgyvendinti. Be to, ketvirtaisiais trečiojo etapo metais ES ATLPS struktūra, kaip paaiškėjo, išlieka tvirta. Taisyklių laikymosi lygis nuolat išlieka labai didelis – jų laikosi ir stacionariųjų įrenginių operatoriai, ir orlaivių naudotojai, o administracinis organizavimas dalyvaujančiose šalyse vertinamas kaip veiksmingas.

1000-asis aukcionas 2017 m. gegužės mėn. tapo simboliniu sklandaus ATL teikimo rinkai infrastruktūros veikimo ženklu. Pasibaigus daugiau nei dvejus metus trukusioms deryboms dėl pasiūlymo reformuoti ES ATLPS ketvirtuoju prekybos laikotarpiu, 2017 m. lapkričio mėn. buvo pasiektas svarbus susitarimas, o tai rodo, kad Europos Sąjunga vykdo prisiimtus Paryžiaus įsipareigojimus konkrečiais veiksmais. Peržiūrėta ir iš esmės sustiprinta ES ATLPS bus svarbi ES prisidedant prie Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo siekiant visame pasaulyje pereiti prie mažataršių technologijų. Komisija toliau stebės Europos anglies dioksido rinką ir kitą ataskaitą pateiks 2018 m. pabaigoje. PRIEDAS 1 priedėlis 1 lentelė. Nemokamų ATL skaičius, užsakytas elektros sektoriui modernizuoti Pagal 10c straipsnį valstybės narės užsakytų nemokamų ATL skaičius VN 2013 2014 2015 2016 BG 11 009 416 9 779 243 8 259 680 6 593 238 CY 2 519 077 2 195 195 1 907 302 1 583 420 CZ 25 285 353 22 383 398 20 623 005 15 831 329 EE 5 135 166 4 401 568 3 667 975 2 934 380 HU 7 047 255 n. d. n. d. n. d. LT 322 449 297 113 269 475 237 230 PL 65 992 703 52 920 889 43 594 320 31 621 148 RO 15 748 011 8 591 461 9 210 797 7 189 961 Iš viso 133 059 430 100 568 867 87 532 554 65 990 706

2 lentelė. Didžiausias nemokamų ATL, per metus skiriamų pagal elektros energijos sektoriui taikomą nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo visų ATL pardavimo aukcione principo, skaičius Didžiausias ATL skaičius per metus 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Iš viso 13 542 000 11 607 428 9 672 857 7 738 286 5 803 714 3 869 143 1 934 571 54 167 999 2 519 077 2 195 195 1 907 302 1 583 420 1 259 538 935 657 575 789 10 975 978 26 916 667 23 071 429 19 226 191 15 380 953 11 535 714 7 690 476 3 845 238 107 666 668 5 288 827 4 533 280 3 777 733 3 022 187 2 266 640 1 511 093 755 547 21 155 307 7 047 255 0 0 0 0 0 0 7 047 255 582 373 536 615 486 698 428 460 361 903 287 027 170 552 2 853 628 77 816 756 72 258 416 66 700 076 60 030 069 52 248 393 43 355 049 32 238 370 404 647 129 17 852 479 15 302 125 12 751 771 10 201 417 7 651 063 5 100 708 2 550 354 71 409 917 151 565 434 129 504 488 114 522 628 98 384 792 81 126 965 62 749 153 42 070 421 679 923 881 2 priedėlis 1 pav. Paprastųjų ATL aukcionų nuo 2013 m. iki 2017 m. birželio 30 d. apžvalga ___ Galutinė aukciono kaina . Pasiūlymų patenkinimo santykis 3 priedėlis 1 lentelė. Tarptautinių kreditų keitimo iki 2017 m. birželio 30 d. suvestinė