Dabartinės krizės aplinkybėmis, greta Sirijos patikos fondo, Europos Komisija ES valstybėms narėms taip pat siūlo naują Europos skubiosios pagalbos patikos fondą stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Patikos fondai leidžia ES, jos valstybėms narėms ir prisidedantiems paramos teikėjams tinkamai reaguoti į įvairus nepaprastosios padėties aspektus ir drauge, lanksčiai ir greitai įsikišti, kai poreikiai sparčiai keičiasi. Siūlomo patikos fondo lėšomis bus remiamas stabilumas, didinamas atsparumas ir saugumas, skatinamas ekonominis vystymasis ir gerinamas migracijos valdymas. ES ir valstybės narės turės greitą ir lanksčią priemonę greitesniems rezultatams gauti. Jis padės sutelkti ES paramą. Be to, bus sukurta didesnio politinio matomumo platforma ir užtikrintas labiau integruotas ir darnesnis požiūris. Tikimasi, kad šis patikos fondas bus 2015 m. lapkričio mėn. Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo apčiuopiamas rezultatas. Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai tikisi, kad valstybės narės nuosekliai ir dosniai rems šį fondą.

Dabartinės krizės metu pirmenybė teikiama veiksmams, kurie iš karto turėtų didesnio poveikio migracijos srautams. Kartu, siekiant pašalinti pagrindines priežastis, būtinas ilgalaikis įsipareigojimas šiems klausimams spręsti. Europos Sąjunga siekia stiprinti politinį dialogą, bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis bei patirtimi su šalimis partnerėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir vietos valdžios institucijomis, kad paremtų teigiamą žmogaus raidos elementą – žmonių judumą. Remiantis teisėmis grįstu požiūriu, aprėpiančiu ir žmogaus teises, bus lengviau spręsti problemas, be kita ko, kylančias dėl migracijos tarp pietų šalių, ir gerinti pažeidžiamų migrantų padėtį.

Europos Sąjunga (ES) susiduria su didžiausia po Antrojo pasaulinio karo pabėgėlių krize. Dabartinę padėtį reikėtų vertinti atsižvelgiant į platesnes smurtinių konfliktų ir destabilizavimo kitose pasaulio šalyse aplinkybes. Tai precedento neturinčio masto krizė, kilusi daugiausia dėl konfliktų ir persekiojimų Europos tolimesnėje kaimynystėje. Milijonai moterų, vyrų ir vaikų buvo priversti bėgti iš savo tėvynės dėl smurtinių konfliktų Sirijoje ir Irake arba nestabilumo ir skurdo tam tikruose Afrikos regionuose ir, be kita ko, Europos Sąjungoje ieškoti apsaugos ir deramo gyvenimo sąlygų.

Per Nigerį – vieną skurdžiausių pasaulio šalių – driekiasi pagrindinis tranzitu į Libiją keliaujančių asmenų maršrutas. Europos Sąjunga remia Nigerio vystymąsi ir saugumą . Sahelio regione Europos Sąjunga taip pat remia Malio politinį procesą ir taikos susitarimą su ginkluotomis grupuotėmis Šiaurėje. Remiant Malio ginkluotųjų pajėgų ir saugumo pajėgų mokymą padedama užtikrinti stabilumą . Svarstoma galimybė didinti sienų valdymo paramos mastą. Prekybos žmonėmis ir neteisėto žmonių gabenimo prevencijos rėmimo pastangas taip pat papildo Sąjungos BSGP misijos Nigeryje ir Malyje . ES šiuo metu remia daugiafunkcinio centro steigimą svarbiame tranzito centre Agadese. ES teiks paramą ir informaciją į sunkią padėtį patekusiems migrantams, taip pat rems sugrįžti ar integruotis į priimančiąsias bendruomenes norinčius asmenis.

Libijoje kilęs konfliktas ir tai, jog šioje šalyje nėra valstybinių struktūrų, lėmė, kad per ją driekiasi vienas svarbiausių Užsachario Afrikos gyventojų judėjimo į Europą, pirmiausia į Italiją, maršrutų. Europos Sąjunga aktyviai remia JT vadovaujamą Libijos konflikto šalių dialogą, kuriuo siekiama taikaus ginčo sprendimo, ir yra pasirengusi paremti būsimą nacionalinės vienybės vyriausybę. Kol konfliktas tęsiasi, Komisija teikia humanitarinę ir vystomąją pagalbą Libijoje į sunkią padėtį patekusiems pažeidžiamiems migrantams.

Afrikoje – ypač Užsachario – tebėra patiriamas demografinis spaudimas, neigiamas poveikis aplinkai, ypač didelis skurdas, vidinė įtampa, veikiančios institucijos tebėra silpnos, ir šios problemos kai kuriuose Afrikos regionuose lėmė atvirus konfliktus, dėl jų padidėjo nestabilumas, išaugo gyventojų persikėlimo, nusikalstamumo, terorizmo ir radikalizmo, taip pat neteisėtos migracijos, prekybos žmonėmis ir neteisėto migrantų gabenimo mastas, be to, dar labiau padidėjo humanitarinės išlaidos. Šias problemas Europos Sąjunga sprendžia kartu su partneriais Afrikoje įgyvendindama regionines (Sahelio, Somalio pusiasalio, Gvinėjos įlankos) strategijas, teikdama humanitarinę pagalbą, regione vykdydama vystymosi politikos ir pagalbos programas, taip pat demonstruodama tvirtą ryžtą įgyvendinti atsparumo darbotvarkę.

Serbijai ir buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai jau patvirtinta 1,75 mln. EUR dydžio humanitarinė pagalba, skirta suteikti skubią pagalbą pabėgėliams, kurie per šias šalis tranzitu vyksta į Vengriją.

Su Turkija pradėtas tikslinis dialogas, per kurį siekiama nustatyti, kaip padėti Sirijos pabėgėliams, taip pat kaip stiprinti sienų kontrolę ir kovoti su organizuoto nusikalstamumo tinklais, atsakingais už neteisėtą migrantų gabenimą. Su Turkija aptariamos tolesnio bendradarbiavimo galimybės siekiant surasti Sirijos krizės sprendimą.

Operacijas padeda koordinuoti ES biuras Gaziantepo mieste (Pietų Turkijoje). Šiam tikslui sukurtas Greitojo reagavimo mechanizmas pasienio operacijoms Sirijoje. Be to, ES skatina naudoti regioninės plėtros ir apsaugos programas pagrindinėms Artimųjų Rytų prieglobsčio ir (arba) tranzito šalims paremti . Į ankstesnes regionines apsaugos programas įtraukus plėtros aspektą, regioninėmis plėtros ir apsaugos programomis visų pirma teikiama apsauga tiems asmenims, kuriems jos reikia, taip pat didinamas pabėgėlių, šalies viduje persikėlusių asmenų ir juos priimančių bendruomenių atsparumas ir sprendžiamos užsitęsusios pabėgėlių krizės, kai humanitarinė pagalba negali būti ilgalaikis sprendimas.

Siekiant suderinto ir aktyvesnio atsako regioniniu mastu, įsteigtas Sirijos krizei skirtas ES regioninis patikos fondas . Be paramos pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims, taip pat remiami humanitariniai, stabilizavimo ir vystymo veiksmai Sirijoje, įskaitant vietos valdymo atkūrimą ir pagrindinių paslaugų teikimą. Komisija ragina valstybes nares toliau prisidėti prie fondo finansavimo.

Europos Sąjunga taip pat aktyviai remia regioninius reagavimo prieš grupuotę „Boko Haram“ veiksmus, be kita ko, remdama Daugiašalę jungtinę specialiosios paskirties grupę (angl. MNJTF) Nigeryje, Čade, Kamerūne ir Nigerijoje. Bus dedama daugiau pastangų humanitarinėms problemoms spręsti. Nigerija tebėra viena iš didžiausią neteisėtos migracijos pavojų Europos Sąjungoje keliančių šalių. Su Nigerija šiuo metu vykstančiu dialogu migracijos tema ne tik sprendžiamas bendradarbiavimo kovos su grupuote „Boko Haram“ klausimas, bet ir aptariami readmisijos bei grąžinimo klausimai .

Europos Sąjunga taip pat deda pastangas valdymui ir stabilumui Centrinės Afrikos Respublikoje atkurti. Šiam tikslui įgyvendinti per karinę patariamąją misiją remiami politiniai procesai, ekonomikos atgaivinimas ir stabilizavimas. Jei padėtis Centrinės Afrikos Respublikoje toliau blogėtų, tai turėtų didelės neigiamos įtakos regiono stabilumui, pablogėtų ir taip sunki humanitarinė padėtis, be to, blogėjanti padėtis gali paskatinti gyventojų persikėlimą.

Somalyje Europos Sąjunga per Afrikos Sąjungos misiją Somalyje ir ES karinę mokymo misiją padeda atkurti gyvybingą valstybę ir saugią aplinką. Įgyvendindama vystomojo bendradarbiavimo programą ES labai prisideda prie Somalio stabilizavimo, valstybės kūrimo ir vystymo pagal naująjį kursą.

Emigraciją iš Eritrėjos skatinantys veiksniai – ekonominių perspektyvų nebuvimas ir žmogaus teisių pažeidimai. 2014 m. dėl tarptautinės apsaugos Europos Sąjungoje kreipėsi 36 990 Eritrėjos gyventojų. Ketvirtis milijono ieškojo prieglobsčio Etiopijoje ir Sudane. Šiuo metu ES svarsto, kaip geriausia bendradarbiauti su Eritrėja dėl neteisėtos migracijos problemos išsprendimo. 2014 m. gruodžio mėn. Eritrėjos vyriausybė pranešė, kad anksčiau neribotos trukmės buvusi karo tarnyba nuo 2015 m. sausio 1 d. naujiems šauktiniams sutrumpinama iki aštuoniolikos mėnesių. Labai svarbu stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, nes neribota karo tarnybos trukmė yra labai svarbus migraciją skatinantis veiksnys. Dialogas su Eritrėja taip pat vyksta per Chartumo procesą, o jame dalyvaudama Europos Sąjunga turi galimybę bendrauti su visomis Somalio pusiasalio šalimis. Chartumo procesu siekiama stiprinti regioninį bendradarbiavimą migracijos klausimais. Sutarta dėl Eritrėjai skirtos naujos 200 mln. EUR vertės nacionalinės orientacinės programos, kurioje daugiausia dėmesio skiriama ekonominiam vystymuisi, užimtumui ir valdymui.

Savo namus paliko virš 2 milijonų Pietų Sudano gyventojų. Humanitarinės pagalbos, kurią nuo 2014 m. skyrė ES ir ES valstybės narės, vertė – 377 mln. EUR. Be to, ES finansiškai ir politiškai remia Tarpvyriausybinės vystymo institucijos vadovaujamą procesą ir mechanizmą, skirtą stebėti, kaip laikomasi sprendimo nutraukti karo veiksmus. ES taip pat remia Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pastangas užbaigti Sudane vykstančius konfliktus, kuriais toliau destabilizuojama ši šalis.

Konfliktas Jemene taip pat turi įtakos padėčiai Somalio pusiasalyje, priėmusiame daugiau kaip 250 000 užregistruotų regiono pabėgėlių, iš kurių 95 proc. – iš Somalio pabėgę asmenys. ES nuo 2011 m. aktyviai rėmė pereinamojo laikotarpio veiksmus, o šiuo metu visapusiškai prisideda prie tarptautinių pastangų rasti krizės Jemene politinį sprendimą.

Daug Afrikos šalių, ypač Somalio pusiasalyje, kaip antai Etiopija, Sudanas ir Kenija, taip pat Čado ežero regione, yra priėmusios dideles pabėgėlių bendruomenes ir labai dažnai tokia padėtis užsitęsia. Esamos vystomosios programos ir humanitarinė pagalba jau padeda susieti paramą, rekonstrukciją ir vystymą. Todėl labai svarbu didinti atsparumą.

Europos Komisija ir vyriausioji įgaliotinė toliau ieškos tvarių sprendimų, kaip užkirsti kelią ilgalaikiam asmenų persikėlimui ir spręsti dėl užsitęsusio persikėlimo susidariusią padėtį. Jei nebus vystymosi galimybių, įtampa tarp bendruomenių gali destabilizuoti padėtį ištisuose regionuose ir paskatinti didelio masto vėlesnį judėjimą, be kita ko, į Europą. Kita vertus, jei bus pasirūpinta, kad pabėgėliai ir šalies viduje persikėlę asmenys prisidėtų prie ekonominės naudos kūrimo, sumažės jų ekonominis poveikis ir dėl jų patiriamos išlaidos, bus skatinamas augimas, o tai naudinga ir persikėlusiems asmenims, ir juos priėmusioms bendruomenėms.

Europos Komisija pasiūlys naują, į vystymąsi orientuotą požiūrį į priverstinį persikėlimą, kuris bus įgyvendinamas kartu su nuo krizės pradžios teikiama humanitarine pagalba. Šiais metais Šiaurės Afrikoje ir Somalio pusiasalyje pradėti įgyvendinti bandomieji projektai. Artimųjų Rytų regioninės plėtros ir apsaugos programų pavyzdžiu dar dvi tokios apsaugos programos šiais metais pradėtos įgyvendinti Šiaurės Afrikoje ir Somalio pusiasalyje.

Jungtinės Tautos ir platesnė tarptautinė bendruomenė

Ši krizė – ne vien Europos, bet visos tarptautinės bendruomenės problema. Labai svarbu bendradarbiauti su pagrindiniais tarptautiniais partneriais ir Jungtinėmis Tautomis, visų pirma su UNHCR ir Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP), taip pat su kitomis organizacijomis, kaip antai Tarptautine migracijos organizacija (TMO). Sprendžiant pabėgėlių krizę UNHCR tenka ypatinga atsakomybė. ES toliau stiprina bendradarbiavimą su UNHCR, kad padidintų paramos, kurią teikia labai daug pabėgėlių priėmusioms šalims, efektyvumą ir pagerintų pabėgėlių srautų valdymą Europos Sąjungoje. Be to, ES bendradarbiauja su kitais didelį pajėgumą turinčiais tarptautiniais parteriais (be kita ko, Artimųjų Rytų regione), kad padidintų bendros pagalbos mastą ir suteiktų daugiau persikėlimo galimybių asmenims, kuriems būtina tarptautinė apsauga.

Bendradarbiavimas readmisijos ir neteisėtų migrantų grąžinimo srityje

Būtinas nuoseklios ES atgrasymo nuo neteisėtos migracijos strategijos elementas – veiksminga neteisėtai į priimančiąją šalį atvykusių ir tarptautinės apsaugos reikalavimų neatitinkančių migrantų grąžinimo politika. Šiuo metu iš ES valstybių narių į savo šalis grąžinama palyginti nedidelė dalis migrantų. 2014 m. faktiškai iš ES išvyko mažiau kaip 40 proc. neteisėtų migrantų, kuriems buvo nurodyta išvykti.

Kotonu partnerystės susitarimo su Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno (AKR) grupės šalimis 13 straipsnis yra teisinis pagrindas, kuriuo gali būti grindžiami bendri AKR šalių piliečių grąžinimo ir readmisijos veiksmai. Siekdama, kad readmisijos programos būtų įgyvendinamos veiksmingai, ES pasiryžusi stiprinti bendradarbiavimą su partneriais Afrikoje.

Bus siekiama ne tik visapusiškai įgyvendinti readmisijos susitarimus ir kuo greičiau užbaigti tebevykstančias derybas , bet ir ypač daug dėmesio skiriama su grąžinimu susijusioms praktinėms bendradarbiavimo priemonėms, tarp jų – aktyvesniam remiamo savanoriško grįžimo programų rengimui. Taigi sprendžiant dėl tolesnių veiksmų bus remiamasi svarbia patirtimi, įgyta rengiant neseniai sutartą bandomąjį projektą dėl grąžinimo į Pakistaną ir Bangladešą. Europos Sąjunga turi imtis intensyvesnių veiksmų, kad paskatintų įvairiais maršrutais atvykusių neteisėtų migrantų grįžimą. Šio tikslo ES siekia skirdama paramą Agadese steigiamam daugiafunkciniam centrui.

Ši politikos sritis aptariama ES veiksmų plane dėl grąžinimo , priimtame kartu su šiuo komunikatu.

Kova su organizuoto nusikalstamumo tinklais, atsakingais už neteisėtą migrantų gabenimą ir prekybą žmonėmis

Kova su nusikaltėlių tinklais – labai svarbus Europos Sąjungos pastangų gelbėti gyvybes ir užkirsti kelią migrantų išnaudojimui elementas. Ypač svarbu stiprinti kilmės šalių ir šalių, į kurias vykstama, tarptautinį policijos ir teisingumo struktūrų bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą su atitinkamomis ES agentūromis ir valstybėmis narėmis. Šiuo tikslu daugelyje šalių reikės remti policijos, teisingumo ir sienų valdymo pajėgumų didinimą.

Europos Sąjunga yra svarbi veikėja, padedanti gerinti šalių partnerių pajėgumus sienų valdymo ir savanoriško grįžimo bei reintegracijos įgyvendinimo srityse laikantis integruoto požiūrio, kuriuo užtikrinamas sienų saugumas ir kartu sudaromos sąlygos greitam žmonių ir prekių teisėtų srautų judėjimui.

Europos migracijos darbotvarkėje pateikiamos kelios ES kovos su neteisėto žmonių gabenimo tinklais priemonių stiprinimo iniciatyvos, visų pirma ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų planas . Bendradarbiauti šiais klausimais padės svarbiausiose ES delegacijose dirbantys migracijos ryšių palaikymo pareigūnai ir saugumo ekspertai. Kelios BSGP operacijos ir misijos jau atlieka svarbų vaidmenį kovojant su organizuotu nusikalstamumu.