Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Bendrijos veiksmų programos „Jaunimas“ (2000–2006 m.) ir Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), galutinis vertinimas /* KOM/2008/0398 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.6.2008 KOM(2008) 398 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Bendrijos veiksmų programos „Jaunimas“ (2000–2006 m.) ir Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), galutinis vertinimas KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Bendrijos veiksmų programos „Jaunimas“ (2000–2006 m.) ir Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), galutinis vertinimas 1. ĮVADAS 2000–2006 m. jaunimui skirta Bendrijos veikla vykdyta dviem būdais: - remiant pagal 2000 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1031/2000/EB, įsteigiantį Bendrijos veiksmų programą „Jaunimas“[1], vykdomus projektus; - remiant Europos jaunimo nevyriausybinių organizacijų ir Europos jaunimo forumo (EJF) veiklą. Ši parama 2004–2006 m. teikta pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 790/2004/EB dėl Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu[2]. Kadangi šios dvi priemonės pabaigoje vertintos bendrai, o nuo 2007 m. sujungtos į vieną programą, Komisija parengė vieną bendrą ataskaitą, kurioje pateikiamos vertinimo išvados ir rekomendacijos, kurios bus taikomos programai „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.). Vertinimai pateikiami šioje svetainėje: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader 2. PROGRAMOS TIKSLŲ PRIMINIMAS 2.1. Programa „Jaunimas“ Programos „Jaunimas“ tikslai – skatinti jaunimo indėlį į Europos kūrimą, stiprinti jaunimo solidarumo jausmą, skatinti jų iniciatyvumą, verslumą bei kūrybingumą ir stiprinti jaunimo srities bendradarbiavimą. Šių tikslų siekta įvairiais veiksmais. - programa „Jaunimas Europai“ remti jaunimo mainai; - Europos savanorių tarnyba (EST) suteikė galimybę savanoriams dalyvauti kokioje nors solidarumo veikloje kitoje nei gimtojoje šalyje; - jaunimui skirtomis iniciatyvomis remta novatoriška, kūrybos ar socialinė jaunimo veikla; - veiksmai, vykdomi drauge su kitomis Bendrijos priemonėmis, skirtomis žinių Europai, visų pirma Socrates ir Leonardo ; - lydimosios priemonės – veikla, skirta finansuoti įvairias paramos priemones, kaip antai jaunimo politikos veikėjų švietimas ir bendradarbiavimas. Kadangi pagal programą buvo skirta daug dotacijų ir ji turėjo būti arti gavėjų, ji buvo administruojama decentralizuotai per nacionalines agentūras (NA). Kai kurios NA ne tik atliko savo funkcijas atitinkamose šalyse, bet ir padėjo visoms NA plėtoti tam tikrus gebėjimus; ši funkcija vadinama SALTO (parama, išsamios žinios ir mokymo galimybės). Pagal programą taip pat remti informacijos centrai, teikę informaciją apie galimybes jaunimui Europos mastu ( Eurodesk tinklas, kurį sudarė po vieną skyrių kiekvienoje šalyje). Kai kurios programos dalys turėjo būti valdomos centralizuotai Europos mastu. Šiuo tikslu Komisija iš pradžių naudojosi Techninės pagalbos biuro (TPB) paslaugomis, o nuo 2006 m. pradėjus veikti Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai (VĮ), šias funkcijas perėmė vienas iš jos skyrių. 2000–2006 m. biudžetas (tik įsipareigojimų asignavimai, milijonais eurų) Europos Sąjungos biudžetas | 624,2 | Kita parama (ELPA ir (arba) EEE, šalys kandidatės) | 90,6 | Iš viso | 714,8 | iš jų: panaudota biudžeto | 701,4 | Apytikslis dalyvių skaičius 2000–2006 m. (tūkstančiais) Jaunimo mainai | 465,8 | Europos savanorių tarnyba | 25,7 | Jaunimui skirtos iniciatyvos | 153,4 | Lydimosios priemonės | 206,9 | Iš viso | 851,8 | 2.2. Jaunimo srityje dirbančių įstaigų skatinimo programa Pagrindinis programos tikslas buvo teikiant veiklos dotacijas remti tarptautinių jaunimo NVO ir EJF (jungiančio apie 100 jaunimo organizacijų) veiklą. Ši veikla turi būti skirta skatinti jaunimą aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir plėsti Bendrijos bendradarbiavimą jaunimo srityje. Programa administruota centralizuotai. 2004–2006 m. biudžetas (tik įsipareigojimų asignavimai, milijonais eurų) Europos Sąjungos biudžetas | 12,9 | Kita parama (ELPA ir (arba) EEE, šalys kandidatės) | 0,2 | Iš viso | 13,1 | iš jų: panaudota biudžeto | 12,9 | 2004–2006 m. skirtų dotacijų skaičius Europos jaunimo forumui | 3 | Europos jaunimo NVO | 234 | 3. VERTINIMAS 3.1. Savybės Galutinis „Jaunimo“ programos vertinimas pagrįstas: - valstybių narių (VN) ir kitų dalyvavusių šalių vertinimo ataskaitomis; - ataskaita, kurią parengė nepriklausomas vertintojas, kuris, be minėtų nacionalinių ataskaitų, rėmėsi savo tyrimų, dažniausiai atliktų teikiant klausimynus pagrindiniams susisijusiems asmenims, rezultatais. Nepriklausomą vertinimą atliko ECORYS pagal 2006 m. su Komisija po konkurso pasirašytą pagrindinę sutartį. Galutinis jaunimo srityje dirbančių įstaigų skatinimo programos vertinimas pagrįstas nepriklausomo vertintojo The Evaluation Partnership , išrinkto per 2006 m. skelbtą ribotą konkursą, parengta ataskaita. 3.2. Metodai „Jaunimo“ programos nepriklausomas vertinimas atliktas analizuojant dokumentus, nustatant rodiklius, susitinkant su susijusiais asmenimis, vykdant apklausas internetu, atliekant šalių tyrimus. Išnagrinėti klausimynų atsakymai, kuriuos pateikė maždaug 2500 jaunimo organizacijų, 900 jaunuolių, 450 socialinių-ugdymo auklėtojų (toliau – su jaunimu dirbantys asmenys). Vertinant antrąją programą nagrinėti dokumentai, klausimynai tinkle, rengtos darbo grupės bei tiesioginiai susitikimai, teikti trumpi elektroniniai klausimynai. 3.3. Vertintojų išvados Abi programos daugeliu aspektų įvertintos labai palankiai. „Jaunimo“ programa atitiko bendrą visos ES jaunimo politiką. Ji taip pat atitiko daugumos gavėjų poreikius. Programa turėjo poveikio jaunimo pilietiškumui, įskaitant ir Europos pilietiškumą, profesinei orientacijai, prisidėjo prie jaunimo solidarumo stiprinimo; mažiau galimybių turinčiam jaunimui ji nebuvo tokia veiksminga. Daug teigiamų programos rezultatų pajuto su jaunimu dirbantys asmenys, ji netiesiogiai teigiamai paveikė ir jaunimo organizacijas. Antrosios programos vertintojai pastebėjo, kad programa pavyko priartinti jos dalyvius visoje Europoje ir Europos institucijas. „Jaunimo“ programai skirtos tinkamos priemones, nors kai kuriose nacionalinėse ataskaitose kalbama apie galimybę jas gausinti. Administravimui sukurta struktūra bendrai įvertinta kaip tinkama ir veiksminga. Daugiausia tobulinimo rekomendacijų susiję su SALTO, Eurodesk ir bendra programos įgyvendinimo stebėjimo tvarka. 3.3.1. „Jaunimo" programos papildomumas ir tinkamumas Įgyvendinant „Jaunimo“ programą plėtota Europos Sąjungos politinė veikla jaunimo srityje, visų pirma 2001 m. baltąja knyga „Naujas postūmis Europos jaunimui“[3] ir 2005 m. Europos jaunimo paktu[4]. Vertintojai pažymėjo, kad „Jaunimo“ programos ir šių politikos veiksmų tikslai papildė vieni kitus. Jie taip pat pažymėjo, kad papildomumas su Socrates ir Leonardo programomis buvo tik dalinis, tad šių programų bendradarbiavimas galėtų būti išplėstas. „Jaunimo“ programa vertinama kaip labai papildanti nacionalines jaunimui skirtas priemones. Programa buvo skirta patenkinti visų gavėjų poreikius, ypač – jaunimo. Su jaunimu dirbantys asmenys teigė, kad programa buvo labai vertinga, tačiau tam, kad ji dar geriau atitiktų poreikius, ji turėtų būti lankstesnė. 3.3.2. „Jaunimo“ programos veiksmingumas Programa įvertinta kaip labai sėkminga kalbant apie dalyvavusio jaunimo pilietiškumo (visų pirma pažiūrų), komunikacijos ir socialinių gebėjimų ugdymo sritis. 90 % mainų dalyvių teigia tapę tolerantiškesniais. Programa buvo veiksminga ir dėl priklausymo Europos Sąjungai suvokimo ugdymo. Kalbant apie aktyvų dalyvavimą reikia pasakyti, kad daug jaunuolių po programos tęsė arba pradėjo veiklą vietos ir tarptautinėse organizacijose; maždaug trečdalis dalyvių teigia dėl programos tapę aktyvesniais tarptautiniu mastu, nors galbūt ne visada tai lėmė programa. Dalyvavimas programoje turėjo poveikio jaunimo, visų pirma jaunųjų savanorių, užimtumui. Tai turėjo įtakos renkantis studijų kryptį. 62 % savanorių teigė, kad programa turėjo įtakos jų profesinei karjerai. Jaunuoliai pabrėžė, kad po dalyvavimo programoje jie tapo solidaresni. Programoje dalyvavo nedaug jaunuolių, turinčių mažiau galimybių (mainų programoje – 21 %, EST – 13 %). Bendrai dalyvių išsilavinimas buvo aukštas. Lyčių lygybės aspektu programa buvo veiksminga. Programa suteikė su jaunimu dirbantiems asmenims galimybę dar geriau suvokti kultūrų įvairovę ir sužinoti naujų darbo metodų. 91 % programoje dalyvavusių su jaunimu dirbančių asmenų teigė, kad, palyginus su kitais mokymais, ši programa buvo vertingesnė. Vertintojai nustatė, kad lydimosios priemonės tiko su jaunimu dirbančių asmenų profesiniam tobulėjimui veiksmingai remti: pavyzdžiui, išaugo dalyvavimas Europos tinkluose. Tačiau jei būtų skirta daugiau dėmesio su jaunimu dirbančių asmenų poreikiams, jų įgytos žinios būtų labiau pritaikomos praktiškai. Taip pat pastebėta, kad su jaunimu dirbantys asmenys nepakankamai informuoti apie programos teikiamas galimybes. Pastebėtas ir netiesioginis teigiamas poveikis – pavyzdžiui, stipresnė tarptautinė savanorius priėmusių organizacijų orientacija. 3.3.3. „Jaunimo“ programos nauda ir tvarumas Programa prisidėta prie neformalaus švietimo. Ji padarė didesnę įtaką jaunimo profesinei veiklai, o ne jaunimo politikai; programa politikai didelės reikšmės neturėjo (nors kai kuriose naujosiose VN tam tikra įtaka buvo jaučiama), tačiau, atrodo, padarė įtaką dėl naujų veiklos būdų. 79 % EST projekte dalyvavusių jaunimo organizacijų mano, kad projektu paskatintas keitimasis gerąja patirtimi. Apklaustųjų organizacijų teigimu, programa padėjo organizacijoms užmegzti naujų tarptautinių ryšių, nors ir prieš tai tam tikri ryšiai buvo. Programa padėjo stiprinti šiuos tinklus ir jų tvarumą. Bendrai programa neturėjo realios įtakos VN institucijų struktūrai, išskyrus kelias naujas VN. Programa neturėjo įtakos administracinių judumo kliūčių mažinimui. 3.3.4. „Jaunimo“ programos efektyvumas Nors decentralizuotai veiklai skiriamos lėšos bendrai įvertintos kaip tinkamos, maždaug pusė nacionalinių institucijų ir NA mano, kad reikėtų padidinti jaunimo mainams skiriamą biudžetą, o maždaug trečdalis jų mano, kad reikėtų padidinti lydimųjų priemonių biudžetą. Nepriklausomi vertintojai mano, kad reikėtų daugiau lėšų skirti NA tam tikrai veiklai plėtoti, pavyzdžiui, patariamajai funkcijai stiprinti; tai yra svarbu norint išvengti, kad projektų teikimo procedūros nepadarytų neigiamos įtakos programos prieinamumui. Administravimo struktūra bendrai įvertinta gerai, tačiau ji dar galėtų būti tobulinama. Sunku daryti išvadas dėl VĮ, kuri nuo 2006 m. pakeitė BAT, veiksmingumo. Darbas su NA vyksta gerai, nors Komisija kartais vėlokai perveda jų valdomas lėšas. Daugiausia pastabų susiję su SALTO ir Eurodesk. SALTO laikoma tinkama struktūra, pripažįstama jos veiklos svarba, tačiau ji galėtų būti dar pagerinta. Kritiškesnių komentarų pateikta dėl Eurodesk vaidmens ir vertės; vertintojai mano, kad Eurodesk veikla turėtų būti dar kartą išnagrinėta. Vertėtų padidinti programos žinomumą, kad į ją būtų labiau įtrauktas mažiau galimybių turintis jaunimas. Be to, turėtų būti tobulinamas programos įgyvendinimo stebėjimas remiantis racionalizuotomis procedūromis, priemonėmis ir rodikliais. 3.3.5. Nuomonių dėl programos įtakos sutapimas Nacionaliniai vertinimai sutapo tiek tarpusavyje, tiek su Europos mastu atliktu vertinimu, ypač kalbant apie programos įtaką. Nacionalinėse ataskaitose teigiama, kad programa padarė didelį poveikį žinioms, gebėjimams ir pažiūroms, netgi padidino jaunimo užimtumą ir pilietiškumą. Didžiausias poveikis padarytas asmeniniu lygiu. Ataskaitose taip pat pabrėžiamas indėlis į neformalų jaunimo švietimą: „Pagrindinis šios programos aspektas – neformalus šveitimas. (...) Programa remti projektai buvo skirti mokyti, o ne gilesnio poveikio nedarantiems „vienkartiniams renginiams“. Neformaliu švietimu parodoma, kad šviesti galima ir už institucinių įstaigų, tokių kaip mokykla, ribų“ (NO). „Dalyvavimas „Jaunimo“ programoje yra vertingas CV įrašas ir gali būti pristatomas būsimiesiems darbdaviams“ (DK). „Dalyvavimas „Jaunimo“ programoje neabejotinai daro įtaką užimtumui ir pagrindinių įgūdžių vystymui“ (UK). Ataskaitose pabrėžiamas indėlis į pilietiškumo ir kultūrų dialogo stiprinimą: „Per įvairią veiklą pasiekta (...) apčiuopiamų ilgalaikių rezultatų: sustiprėjo noras prisiimti socialinius įsipareigojimus, mokytis užsienio kalbų, dirbti kitose Europos šalyse, pagerėjo kitų kultūrų žinios. Kartu sumažėjo ksenofobija“ (DE). „Asmeniniai susitikimai su bendraamžiais iš kitų šalių (...) yra kur kas daugiau nei atostogų susitikimai; tai sukuria naujų aktyvaus dalijimosi patirtimi ir mokymosi erdvių“ (LU). Ataskaitose teigiama, kad iš dalyvavimo programoje gauta nauda visų pirma juntama asmeniškai: „Daugiausiai gaunama tarsi savaime įgyjamų žinių ir kasdienio gyvenimo įgūdžių (...), kaip antai susirasti draugų, išmokti kalbų, o taip pat ir abstraktesnių dalykų – suprasti (...) kitas kultūras, būti atviresniems kitoms kultūroms, (...), kitiems žmonėms, gebėti iš šalies pažvelgti į save ir į kitus ir t.t.“ (BE-NL). „... nemažai [dalyvių] dalyvaujant programoje įgyta patirtis tam tikru mastu paveikė jų gyvenimą (jie tapo savarankiškesni, ėmė geriau save vertinti, pasikeitė pasaulio suvokimas...) arba padarė poveikį gyvenimo keliui, pilietiškumui, atsirado naujų mokymosi ir darbo perspektyvų“ (BE-FR). Mokantis svarbų vaidmenį atliko judumas: „Iki mainų daug dalyvių nebuvo niekada išvykę iš Airijos“ (IE). „Daliai mažiau galimybių turinčių jaunuolių jaunimo mainai suteikė galimybę pirmą kartą išvykti į užsienį“ (EE). Beveik visose ataskaitose daroma išvada, kad programa labai teigiamai paveikė su jaunimu dirbančius asmenis ir jaunimo organizacijas.: „Programa padėjo organizacijoms tapti profesionalesnėmis Europos mastu, ji taip pat padėjo su jaunimu dirbantiems specialistams, kurie informuoja, konsultuoja ir padeda jaunimui vykdyti savo projektus“ (FR). „Jaunimo organizacijoms ypač padėjo užmegzti glaudesnius ryšius ir plėtoti tarptautinę partnerystę“ (AT). „Programa (...) padėjo atsakingoms organizacijoms plėtoti veiklą Europos mastu, stiprino komandos dvasią, nediskriminacinį ir profesionalų Bendrijos veiklos pobūdį“ (SI). „Jaunimo“ programa – tai organizacijas skatinantis veiksnys, gerinantis jos įvaizdį... Tai, kad „Jaunimo“ programa yra ES programa, labai prisideda prie jos prestižo“ (PL). Ataskaitose pabrėžiama, kad programa paskatino dirbti tinkle: „70 % respondentų teigia, kad jie niekada nebūtų ėmęsi iniciatyvos bendradarbiauti Europos mastu, jei nebūtų buvę programos „Jaunimas“. 40 % organizacijų pripažįsta, kad dalyvavimas „Jaunimo“ programoje – tai vienintelė jų patirtis Europos mastu“ (BE-NL). Su jaunimu dirbantys asmenys (...), jų organizacijos ir grupės plėtoja veiklos partnerystę beveik visose programos šalyse“ (CZ). Apie poveikį nacionalinei politikai daugiau kalbama naujosiose VN: „Jaunimo programa (...) neabejotinai padarė teigiamą poveikį jaunimo pažiūroms bei įgūdžiams (...) ir nacionalinei jaunimo politikai bei teisės aktams“ (SK). „Jaunimo“ programa – tai Bendrijos veikla, kuri buvo informacijos apie tai, kaip jaunimo politika vykdoma kitose ES valstybėse narėse, šaltinis“ (PL). Vertinimuose teigiamai apibūdinama įvairi programos veikla ir jos savybės: „Patirtis ir geresnis savanorių savęs vertinimas bei pagausėjęs jų ryšių Europoje tinklas galbūt ilgalaikėje perspektyvoje turės daugiau įtakos nei, pavyzdžiui, jaunimo mainai. Tačiau tikrai gali būti, kad kai kurie jaunimo mainų dalyviai gavo tiek teigiamų įspūdžių, kad tai jausis visą jų gyvenimą“ (SE). 3.3.6. Pagrindinės programos išvados dėl jaunimo srityje veikiančių organizacijų skatinimo Programa suteikė galimybę supažindinti jaunimą su Europos projektu ir jos institucijomis. Programos tikslai gerai atitiko NVO tikslus ir darbo metodus. Programa peržengia finansinės paramos ribas (gavėjų įvaizdžio ir jų administracinių gebėjimų gerinimas). Įpareigojimas turėti gausų tinklą paskatino NVO plėstis į kitas šalis. Daugiau kaip 40 % atsakymus atsiuntusių gavėjų mano, jog jie nebūtų galėję išgyventi be Europos Sąjungos paramos, o tai leidžia manyti, kad programa dažnai laikoma vienintele finansavimo galimybe, nors gali būti, kad gavėjai pervertina paramos nebuvimo poveikį; gali būti, kad skirtos dotacijos pakeičia kitas finansavimo galimybes. Programa patraukė nedideles NVO, kurioms pagalba labiau reikalinga. Tam tikra prasme programa paskatino NVO ir EJF įtraukti jaunimą, kurio organizacijos anksčiau nebuvo įtraukusios. Vertintojai mano, kad dotacijomis prisidėta prie NVO ir EJF patikimumo ir žinomumo tarp jų narių ir galimų rėmėjų gerinimo, tačiau neaišku, ar tai pagerino jų įvaizdį tarp jaunimo. 65 % apklaustų NVO teigė, kad joms nereikėjo keisti jų organizacijos tikslų ar struktūros norint dalyvauti programoje ir kad programa nepadarė didelio poveikio jų vykdomos veiklos apimčiai, tačiau padėjo ją vykdyti profesionaliau. Parama EJF ne visada turėjo įtakos jos narių galimybėms įtraukti daugiau jaunimo ar veiksmingiau ieškoti finansavimo. Dotacijomis ne visada pavyko paskatinti jaunimą asmeniškai įsitraukti į Europos reikalus, tačiau paskatino EJF narius labiau tuo domėtis. Daugiau kaip 50 % į anketos klausimus atsakiusių asmenų mano, kad kandidatūros pateikimo procedūros yra sudėtingos, bet įmanoma jas įveikti. Labai mažai prašymų buvo atmesta dėl jų kokybės, tačiau daug jų atmesta dėl to, kad jie neatitiko administracinių reikalavimų. Dalyviai norėtų turėti galimybę gauti daugiau daugiamečių dotacijų. Programa padėjo NVO ir EJF sustiprėti, o tai atitinka Komisijos, laikančios NVO pilietinės visuomenės kūrimo strategijos šerdimi, lūkesčius. 4. PAGRINDINĖS REKOMENDACIJOS. KOMISIJOS PASTABOS 4.1. Labiau įtraukti mažiau galimybių turinčius jaunuolius Turėtų būti parengta strategija, kaip įtraukti kuo daugiau žemesnį išsilavinimą turinčio jaunimo. Tam reikalinga ir skelbimo strategija, kiek įmanoma labiau tiesiogiai orientuota į visus potencialius programos dalyvius. Siekdama į veiklą įtraukti kuo daugiau mažiau galimybių turinčių jaunuolių, Komisija parengė įtraukties strategiją. Tokio jaunimo įtraukimas laikomas vienu iš atrankos kriterijų. Komisija patobulino tokio jaunimo dalyvavimo masto nustatymo įgūdžius. Be to, į šią rekomendaciją bus atsižvelgta Komisijos informacijos strategijoje. 4.2. Labiau įtraukti jaunimą į projektų rengimą Dalyviai turėtų būti dažniau įtraukiami į projektų rengimą. Šio tikslo padėtų siekti mokymai, kaip rengti, organizuoti ir įgyvendinti projektus. Programos vadovo patarimuose aiškiai pabrėžiama jaunimo įtraukimo svarba. Kartais finansavimo taisyklėse numatoma galimybė į projektus įsitraukusiems jaunuoliams dalyvauti parengiamuosiuose vizituose. 4.3. Labiau remti su jaunimu dirbančius asmenis Rekomenduojama tinkamiau įvertinti mokytojų poreikius, o tai padarius pasiūlyti tiksliau orientuotus, labiau poreikius atitinkančius mokymus. Komisija atsižvelgs į šią rekomendaciją rengdama pastabas dėl SALTO ir nagrinės, kaip tinkamiau konsultuoti su jaunimu dirbančius asmenis dėl mokymų formato, turinio, metodologijos, įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo. 4.4. Gerinti projektų teikėjų paramą NA atlieka labai svarbų pagalbos vaidmenį. Būtų naudinga nustatyti, su kokiomis problemomis susiduriama teikiant projektą. Komisija dar kartą patvirtino „pagalbos metodo“, pagal kurį NA padeda projektų teikėjams, principo svarbą siekiant, kad programa būtų prieinama kuo platesniam žmonių ratui ir kad būtų pasiektas tikslas dėl mažiau galimybių turinčio jaunimo. Ji paaiškino dalyvavimo programoje kriterijus ir sąlygas. Komisija drauge su NA nagrinės, kaip nustatyti pagrindinius sunkumus, su kuriais vis dar susiduria projektų teikėjai. 4.5. Stiprinti NVO ir EJF veiklos veiksmingumą NVO ir EJF veiklos ataskaitose turėtų būti labiau akcentuojama konkrečių veiksmų apimtis ir vertinimas. NVO ir EJF galėtų diegti dalyvių pasitenkinimo vertinimo sistemas. Jie galėtų skatinti savo narius kviesti jaunimą, neturintį politinės ar dalyvavimo NVO patirties; EJF galėtų nustatyti jam priklausančių organizacijų tinkamo jaunimo konsultavimo būdus. Komisija turėtų ir toliau padėti projektų teikėjams pristatant savo kandidatūrą, o apie šią pagalbą turėtų būti plačiau informuojama. Komisija pritaria šioms rekomendacijoms. 4.6. Gerinti įgyvendinimo stebėjimą Su programos įgyvendinimu susijusių duomenų rinkimas turėtų būti dar patobulintas. Siūloma į vieną stebėjimo sistemą sujungti duomenis, susijusius su centralizuota ir decentralizuota veikla. Komisija rengs nuolatinio programos vertinimo strategiją ir nustatys stebėjimo rodiklius. Ji jau pradėjo tobulinti NA pateiktą informacinę priemonę, kurią jos privalo naudoti. Komisija į šią sistemą įtrauks tiek iš NA, tiek iš centralizuoto administravimo sistemos gautą informaciją. 4.7. Gerinti programos žinomumą Rekomenduojama didinti programos žinomumą, norint išplėsti jaunųjų jos dalyvių ratą, ir geriau informuoti su jaunimu dirbančius asmenis apie jiems atsiveriančias galimybes. Programa taptų žinomesnė, jei daugiau dėmesio būtų skiriama keitimuisi gerąja patirtimi. Komisija rengia informavimo strategiją, skirtą geriau informuoti apie programą ir jos rezultatus. Imtasi pirmųjų darbų: patobulinta interneto svetainė, kurioje pristatoma programa, projektų teikėjams nustatytas reikalavimas viešinti programą, papildyta visiems prieinama duomenų, pagrįstų informacija apie projektų rezultatus, bazė. 4.8. Stiprinti NA priemones Kai kurioms NA trūksta išteklių, kad galėtų tinkamai remti projektų teikėjus. Reikėtų pagerinti jų priemones. Komisija, nors ir siekdama kuo labiau riboti administracines sąnaudas, išnagrinės, kaip būtų galima atsižvelgti į šią rekomendaciją rengiant 2009 m. biudžetą. 4.9. Paspartinti lėšų pervedimą NA Komisijai rekomenduojama nevėluoti pervesti lėšų NA. Įsigaliojus „Veiklaus jaunimo“ programai atsiradę pakeitimai leidžia sutrumpinti lėšų NA pervedimo procedūras. Komisija įsipareigojo pervesti lėšas iki gegužės – pirmojo atitinkamais metais atrinktų projektų pradžios termino. 4.10. Dar kartą išnagrinėti SALTO veiklą SALTO bendrai laikoma tinkama struktūra, tačiau kai kuriuos aspektus reikėtų dar kartą apsvarstyti. Komisija išnagrinės, ką ir kaip būtų naudinga keisti. 4.11. Dar kartą išnagrinėti Eurodesk veiklą Nors bendrai Eurodesk laikoma naudinga struktūra, kyla abejonių dėl šio tinklo pridėtinės vertės programoje. Pervarsčius Eurodesk veiklą ji galėtų tapti tinkamesnė. Komisija sutinka su šia rekomendacija, tačiau norėtų pažymėti, kad Eurodesk nauda neapsiriboja tik tuo, kad jie teikia informaciją apie programą. 5. KOMISIJOS IŠVADOS Komisija sutinka su palankiu vertintojų pateiktu abiejų programų įgyvendinimo vertinimu. Ji yra įsitikinusi, kad programomis jauniesiems dalyviams padėta vystyti asmenybę, per neformalaus švietimo teikiamas galimybes – gerinti užimtumą, o taip pat stiprinti jų pilietiškumą ir solidarumą; Komisija mato teigiamą programų poveikį svarbiems sėkmingos jaunimo politikos tarpininkams – su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo organizacijoms. Šie rezultatai patvirtina kitų tyrimų išvadas, kuriomis remdamasi Komisija pasiūlė „Veiklaus jaunimo“ programą, kuria pratęsiama sėkmingiausių senųjų programų veikla. Komisija ketina atsižvelgti į pateiktas rekomendacijas, dėl kurių „Veiklaus jaunimo“ programa bus dar paveikesnė. [1] OL L 117, 2000 5 18, p. 1. [2] OL L 138, 2004 4 30, p. 24. [3] COM(2001) 681 galutinis, 2001 11 21. [4] 2005 m. kovą priėmė Europos Vadovų Taryba.