LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.11 
SEK(2011) 1333 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Lydimasis dokumentas 
Tarybos direktyvos d ėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos pal ūkanų ir 
autorinių atlyginim ų mokėjimams tarp skirting ų valstybių narių asocijuot ų bendrovi ų, 
pasiūlymas (nauja redakcija) 
{KOM(2011) 71 4 galutinis} 
{SEK(2011) 1332 galutinis }  
 
LT    LT SANTRAUKA 
Šis poveikio vertinimas bus prid ėtas prie pasi ūlymo nauja redakcija išd ėstyti Tarybos 
direktyvą 2003/49/EB d ėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos pal ūkanų ir autorini ų 
atlyginim ų mokėjimams tarp skirting ų valstybi ų narių asocijuot ų bendrovi ų (toliau – 
direktyva). Direktyva buvo iš  dalies pakeista direkt yvomis 2004/66/EB, 2004/76/EB bei 
2006/98/EB ir Bulgarijos ir Rumunijos stojim o sutarties VI ir V II priedais. Remiantis 
pakeitimais direktyva prad ėta taikyti nauj ų valstybių narių bendrovėms ir mokes čiams, be to, 
kai kurioms min ėtoms bendrov ėms ir mokes čiams taikomos laikinos nuo tam tikr ų direktyvos 
nuostatų leidžiančios nukrypti nuostatos1. Šiuos teis ės aktus būtų naudinga sujungti į vieną, 
kad būtų supaprastintos taikytinos taisykl ės. 
Direktyva teikiama nauda gali naudotis pelno mokes čiu ES apmokestinamos bendrov ės, 
kurios yra ES valstyb ės narės rezident ės mokesčių tikslais ir kuri ų teisinė forma atitinka vien ą 
iš direktyvos priede išvardyt ų teisinių formų. Direktyva taikoma mok ėjimams tarp asocijuot ų 
bendrovių, t. y. kai viena bendrov ė tiesiogiai valdo ne mažiau  kaip 25 proc. kitos bendrov ės 
kapitalo, arba kai tre čia bendrov ė tiesiogiai valdo ne mažiau  kaip po 25 proc. ir bendrov ės 
mokėtojos, ir bendrov ės gavėjos kapitalo. 
Pagal direktyvos 8 straipsn į Komisija tur ėjo pateikti Tarybai direktyvos veikimo ataskait ą, 
kad būtų išplėsta jos taikymo sritis. Ataskaita pate ikta 2009 m. balandžio 23 d. (COM(2009) 
179), joje padaryta išvada, kad pri ėmus teisinius pakeitimus direktyva geriau veikt ų ir būtų 
pasiekta daugiau jos tiksl ų. 
Problemos aprašymas 
Pagrindin ė problema, kuri ą siekiama išspr ęsti šiuo teis ės aktu – didesnis tarpvalstybini ų 
kapitalo sraut ų apmokestinimas nei šalies vidaus sandori ų. Tarptautini ų mokėjimų atveju 
gavėjas moka pelno mokest į rezidavimo valstyb ėje ir papildom ą išskaičiuojamąjį mokestį 
valstybėje, iš kurios atliekamas mok ėjimas (šaltinio valstyb ė). Valstybi ų narių mokestiniai 
santykiai paprastai reguliuojami remiantis dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartimis 
(DAIS), pagal kurias gali b ūti numatyta atleisti nuo išskai čiuojamųjų mokesčių arba juos 
sumažinti; be to, rezidavimo valstyb ėje mokesčių mokėtojui gali b ūti leidžiama sumažinti jo 
pelno mokest į suteikiant su išskai čiuojamuoju mokes čiu susiet ą mokesčių kreditą. 
Išskaičiuojamieji mokes čiai ir būtinos administracin ės procedūros, kad b ūtų suteikta toki ų 
mokesčių lengvata, yra sklandaus vi daus rinkos veikimo kli ūtis. XX a. paskutiniojo 
dešimtme čio pradžioje Patronuojan čiųjų ir dukterini ų įmonių direktyva buvo suderintas ES 
skirstomam pelnui taikytinas mokes čių režimas2. Tarpvalstybiniams pal ūkanų ir autorini ų 
atlyginim ų mokėjimams tarp asocijuot ų bendrovi ų taikytiną mokesčių režimą Taryba suderino 
tik 2003 m., siekdama, kad tokiems mok ėjimams b ūtų sudarytos vienodos s ąlygos su šalies 
vidaus mok ėjimais, numatant atleidim ą nuo išskai čiuojamųjų mokesčių prie šaltinio. Ši ų 
dviejų priemoni ų taikymo sritis skiriasi d ėl pasirinkt ų skirtingų teisėkūros proced ūrų ir 
naujesnio 2003 m. Patronuojan čiųjų ir dukterini ų įmonių direktyvos pakeitimo. 
                                                 
1 OL L 157, 2003 6 26, p. 49, OL L 168, 2004 5 1, p. 35, OL L 157, 2004 4 30, p. 106, OL L 363, 2006 
12 20, p. 129 ir OL L 157, 2005 6 21, p. 278 ir p. 311. 
2 Tarybos direktyva 90/435/EEB d ėl bendros mokes čių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių 
patronuojan čioms ir dukterin ėms bendrov ėms (OL L 225, 1990 8 20, p. 6), su pakeitimais, padarytais 
Direktyva 2003/123/EB, OL L 7, 2004 1 13, p. 41. 
 
LT    LT Kalbant apie problem ų mastą, 82 proc. atvej ų tiek patronuojan čiosios, tiek dukterin ės 
bendrovės teisinė forma atitinka direktyvos taikymo srit į; direktyva taikoma beveik 95 proc. 
autorinių atlyginim ų mokėjimų ir maždaug 90 proc. pal ūkanų mokėjimų atveju. D ėl 
asociacijos reikalavimo – 12 proc. bendrovi ų dabar nelaikomos asocijuotomis bendrov ėmis, 
nes viena bendrov ė valdo 0–25 proc. kitos bendrov ės kapitalo. Šia iniciatyva bandoma spr ęsti 
kai kurias su tarpvalstybiniais mok ėjimais, kurie nepatenka į direktyvos taikymo srit į, 
susijusias problemas: 
– Sąnaudas mažinan čios įmonės išskaičiuojamųjų mokesčių bando išvengti planuodamos 
mokesčius: bendrovi ų grupės kitoje valstyb ėje narėje gali įsteigti tarpin į vienetą, kad jo 
gaunamam mok ėjimui neb ūtų taikomas mokestis, kur į kitu atveju tekt ų mokėti. Pasirinkimas, 
kurį lemia ne veiksmingumas, o su mokes čiais susiję veiksniai, gali b ūti ne pats geriausias; 
kita vertus, valstyb ės narės praranda mokestines pajamas. 
– Išskaičiuojamųjų mokesčių tarifai skiriasi nelygu valstybi ų narių dvišaliai santykiai. 
Skirtingus tarifus gali lemti skirtingi DAIS. D ėl to gali b ūti iškreipiami ekonominiai 
sprendimai pritraukiant investicijas į šalis, kuriose mokes čiai nėra dideli. 
– Su organizacine forma, sandorio šali ų santykiais, akcij ų nuosavyb ės teisėmis, minimaliais 
kapitalo tur ėjimo laikotarpiais ir pan. susijusios s ąlygos pagal direktyv ą nemokėti 
išskaičiuojamojo mokes čio skatina įmones rinktis tokias galimybes, kurias lemia ne 
veiksmingumo kriterijai, o su mokes čiais susiję veiksniai. 
– Reikalavimai d ėl naudos, kuri ą galima gauti taikant direktyv ą, yra griežtesni, nei 
Patronuojan čiųjų ir dukterini ų įmonių direktyvoje nustatyti reikalavimai d ėl dividend ų 
neapmokestinimo. D ėl skirtingų su dividendais, pal ūkanomis ir autoriniu atlyginimu susijusi ų 
mokesčių režimų gali būti iškraipoma bendrovi ų kapitalo strukt ūra ir nematerialiojo turto 
paskirstymas. 
– Taikant DAIS numatyt ą išskaičiuojamojo mokes čio lengvat ą susiduriama su 
administracin ėmis proced ūromis, dėl kurių įmonėms tenka didel ė administracin ė našta ir 
patiriama daug išlaid ų. Daugeliu atvej ų ši lengvata suteikiama v ėliau, kaip mokes čio 
grąžinimas. D ėl to patiriama likvidumo s ąnaudų. Be to, jei ši lengvata suteikiama kaip 
mokesčių kreditai rezidavimo valstyb ėje, susidaro laiko skirtumas tarp išskai čiuojamojo 
mokesčio ir atskaitos mokes čių deklaracijoje. D ėl to taip pat patiriama likvidumo s ąnaudų. 
Apskaičiuota, kad ES bendrov ėms reikalavim ų laikymosi išlaidos kiekvienais metais sudaro 
apie 126 mln. EUR. 
– Bendrov ės apmokestinamos du kartus: jos moka mokest į šaltinio valstyb ėje ir pelno mokest į 
rezidavimo valstyb ėje. Rezidavimo valstyb ė gali suteikti dvigubo apmokestinimo lengvat ą – 
neapmokestinti toki ų pajamų arba leisti atskaityti prie šaltinio išskai čiuotą mokestį. Tačiau jei 
išskaičiuojamasis mokestis, kuriuo apmokestinama bendra mok ėjimo suma, yra didesnis nei 
grynųjų pajamų, gautų už tokį mokėjimą, apskaičiuotas pelno mokestis (nedideli nominalieji 
tarifai), bendrov ėms tenka didesn ė apmokestinimo našta nei lygiaver čių šalies vidaus 
mokėjimų atveju. 
Kita problema – s ąlygos, kuriomis atleidžiama nuo išskai čiuojamojo mokes čio, kai mok ėjimą 
bendrovė atlieka per nuolatin ę buveinę, t. y. filial ą: mokesčių mokėtojui toks mok ėjimas turi 
būti į atskaitą trauktinos išlai dos. Pagal dabartin ę formuluot ę direktyva neb ūtų taikoma tais 
 
LT    LT atvejais, kai suteikti teis ę į atskaitą atsisakoma d ėl, pvz., neatitikties visiems oficialiems 
reikalavimams, nors sandoris yra iš ties ų susijęs su nuolatin ės buveinės veikla. 
Pagaliau pagal direktyv ą nereikalaujama, kad atleidimas nuo mokes čio prie šaltinio b ūtų 
susietas su mok ėjimo apmokestinimu gav ėjo rezidavimo valstyb ėje. Dėl to mokėjimai gali 
būti neapmokestinti. Susitarus d ėl direktyvos Taryba  paragino Komisij ą pateikti pasi ūlymų 
dėl būtinų pakeitim ų. Komisija pri ėmė pasiūlymą dėl dalinio pakeitimo COM(2003) 841, 
kuriame si ūloma nuo išskai čiuojamojo mokes čio neatleisti bendrovi ų, kurios jau atleistos nuo 
rezidavimo valstyb ėje gaunam ų palūkanų ir autorinio atlyginimo mokes čio. Dėl 
kompromisinio teksto buvo bendrai sutarta, ta čiau 2004–2006 m. vykstant diskusijoms 
Taryboje vieningo susitarimo nepriimta. Pri ėmusi Komunikat ą „2010 m. Komisijos darbo 
programa. Laikas veikti“ (COM(2010) 135 galutinis) Komisija min ėtą pasiūlymą atsiėmė, nes 
rengėsi pateikti š į nauja redakcija išd ėstomos direktyvos pasi ūlymą. 
Pagal dabartin ę tvarką niekada neb ūtų ištaisyti verslo elgsenos  iškraipymai, nepasikeist ų 
reikalavim ų laikymosi išlaidos ir neb ūtų panaikintas dvigubo apmokestinimo pavojus. D ėl to 
būtų mažiau tarpvalstybini ų kapitalo sraut ų, taigi sumaž ėtų kapitalo ir technologij ų 
pervedim ų. Neigiamai b ūtų veikiamas tarpvalstybinio ištekli ų paskirstymo procesas. Taigi, 
nebūtų išnaudotas vidaus rinkos potencialas. 
Iš esmės ši pad ėtis turi poveikio vis ų sektorių ir įvairaus dydžio bendrov ėms, nors 
reikalavim ų laikymosi išlaidos sudaro didesni ąją mažesnių įmonių visų išlaidų dalį. Palūkanų 
atveju šios nagrin ėjamos problemos daugiausia susijusios su finans ų sektoriumi. Vis d ėlto bet 
kurios rūšies veiklos sektoriaus bendrovi ų grupių kapitalo strukt ūrą sudaro akcinis kapitalas ir 
skola. Vadinasi poveikis daromas vis ų rūšių veiklos sektoriams. Kalbant apie autorinius 
atlyginimus, ši mokes čių našta dažniau tenka sektor iams, kurie daugiau susij ę su 
technologijomis ir intelektin ės nuosavyb ės teisėmis. 
Poveikis daromas ir mokes čių administratoriams, nes jie gauna pajam ų iš išskaičiuojamųjų 
mokesčių arba jų mokestin ės pajamos sumaž ėja dėl mokesčių mokėtojų dvigubam 
apmokestinimui pašalinti naudojam ų mokesčių kreditų. 
Subsidiarumas 
Ši iniciatyva b ūtina, nes valstyb ės narės tarpvalstybin ę veiklą apmokestina pagal dvišalius 
mokesčių susitarimus, kuriuos priima po dvišali ų derybų. Po kiekvien ų dvišalių derybų 
priimami skirtingi sprendimai Kai n ėra taikytinos DAIS, išskai čiuojamieji mokes čiai taikomi 
remiantis vienašališkai pagal nacionalin ę mokesčių politiką nustatytomis taisykl ėmis. Šioms 
vidaus rinkos kli ūtims pašalinti koordinuot ų veiksmų spontaniškai nesiimama. Taigi, b ūtina 
imtis veiksm ų ES lygmeniu suderintai ir koordinuotai šios konkre čios srities mokes čių 
politikai užtikrinti.  
Veiksmų Europos lygmeniu tikslinga imtis, nes problema yra tarpvalstybinio pob ūdžio, o bet 
kuri atskira valstyb ė narė negali nustatyti tokios bendros mokes čių politikos, kuri b ūtų 
taikoma tiek šalies viduje, tiek visoje ES. Tod ėl veiksmais ES lygmeniu bus užtikrinta, kad 
valstybės narės būtų įpareigotos nuo išskai čiuojamųjų mokesčių atleisti vienodu mastu.  
 
LT    LT Tikslai 
Šia iniciatyva siekiama sumaži nti vidaus rinkai kuriamas min ėtas tarpvalstybines kli ūtis ir 
mažiausiomis s ąnaudomis išpl ėsti direktyvoje numatyt ą atleidimo nuo išskai čiuojamojo 
mokesčio taikymo srit į. Ypač svarbu pašalinti iškrai pymus, atsiradusius d ėl dividend ų, 
palūkanų ir autorini ų atlyginim ų kapitalo srautams taikytin ų skirtingų mokesčių režimų. 
Taigi, vienas pagrindini ų tikslų – direktyvos taikymo srit į suderinti su Patronuojan čiųjų ir 
dukterinių įmonių direktyvos taikymo sritimi. Taip b ūtų skatinamas finansavimas ir 
technologin ė veikla, taip pat stiprinama konkreti ES politika šiose srityse. 
Politikos galimyb ės 
Svarstytinos politikos galimyb ės:  
– 1 galimyb ė: nesiimti joki ų konkrečių veiksmų. 
– 2 galimyb ė: direktyva teikiamos naudos apr ėptis galėtų būti išplėsta neasocijuot ų įmonių 
vykdomiems tarpusavio mok ėjimams; be to, b ūtų galima papildyti bendrovi ų, kurioms 
taikoma direktyva, r ūšių sąrašą.  
– 3 galimyb ė: sąlygas, kuriomis naudojamasi direktyva ir Patronuojan čiųjų ir dukterini ų 
įmonių direktyva teikiama nauda, suderinti nustatant, kad bendrov ės laikytinos asocijuotomis, 
kai bendrov ė tiesiogiai ar netiesiogiai  valdo 10 proc. kitos bendrov ės kapitalo, ir papildant 
bendrovių, kurioms taikoma direktyva, s ąrašą. 
– 4 galimyb ė: iš dalies pakeisti teisin į direktyvos tekst ą išaiškinant, kad nuolatini ų buveinių 
mokėjimai, susij ę su jos veikla, yra neapmokestinami.  
– 5 galimyb ė: nustatyti prievol ės mokėti mokest į kriterijų, pagal kur į nuo išskai čiuojamojo 
mokesčio nebūtų atleidžiama, jei mok ėjimo gav ėjo pajamos iš mok ėjimo faktiškai 
neapmokestinamos. 
Politikos galimybi ų poveikis  
Pasirinkus 1 galimyb ę nebūtų sumažintos ekonomin ės sąnaudos ir pašalinti iškraipymai d ėl 
išskaičiuojamojo mokes čio ir nebūtų išspręstos pirmiau aprašytos problemos. 
Pasirinkus 2 galimyb ę būtų padarytas poveikis valstybi ų narių mokestin ėms pajamoms. D ėl 
palūkanų mokėjimų – 2008 m. 13 ES valstybi ų narių, kurios iš šalies vykdomiems pal ūkanų 
mokėjimams vis dar taiko išskai čiuojamuosius mokes čius (Belgija, Bulgarija, Čekija, 
Graikija, Vengrija, Airija, Italija, Latvija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slov ėnija ir 
Jungtinė Karalyst ė), ES vidaus mok ėjimai sudar ė maždaug 112 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į 
tai, kad ES šalyse tik 10 proc . bendrosios skolos tenka bendrov ėms ir kad šalyse, kurios 
tarptautinius pal ūkanų mokėjimus apmokestina išskai čiuojamuoju mokes čiu, vidutinis 
išskaičiuojamojo mokes čio tarifas yra 7,1 proc., be ndrosios pajamos iš bendrovi ų tarpusavio 
mokėjimams taikomo išskai čiuojamojo mokes čio sudaro 0,8 mlrd. EUR. Šios už iš šalies 
vykdomus pal ūkanų mokėjimus negautos pajamos veikiausiai kompensuojamos įplaukomis iš 
mažesnių kreditų, teikiam ų už priiman čiosiose šalyse sumok ėtus išskai čiuojamuosius 
 
LT    LT mokesčius. Taigi, d ėl tokio kompensavimo mechanizmo  poveikis grynosioms pajamoms 
turėtų būti labai nedidelis: nuostoliai netur ėtų būti didesni nei 200–300 mln. EUR3. 
Dėl autorinių atlyginim ų mokėjimų – 2008 m. iš šalies vykdomi ES vidaus mok ėjimai, susij ę 
su autoriniais atlyginimais ir licencij ų mokesčiais, sudar ė daugiau nei 31 mlrd. EUR. 22 ES 
šalių, kurios iš šalies vykdomiems autorini ų atlyginim ų mokėjimams taiko 
išskaičiuojamuosius mokes čius, ES vidaus autorini ų atlyginim ų mokėjimai sudaro 
23,3 mlrd. EUR. Bendrosios pajamos visoje ES , gaunamos už iš šalies vykdomus autorini ų 
atlyginim ų mokėjimus, atsižvelgiant į vidutinį 5,5 proc. išskai čiuojamojo mokes čio tarifą, 
veikiausiai sudaro apie 1,3 mlrd. EUR.  Šios už iš šalies vykdomus autorini ų atlyginim ų 
mokėjimus negautos pajamos veikiausiai kompensuojamos įplaukomis iš mažesni ų kreditų, 
teikiamų už priiman čiosiose šalyse sumok ėtus išskai čiuojamuosius mokes čius. Taigi, d ėl 
tokio kompensavimo mechanizmo poveikis grynosioms pajamoms tur ėtų būti labai nedidelis: 
nuostolis septynioms šalims su di džiausiu neigiamu autorini ų atlyginim ų balansu, išreikštu 
BVP dalimi, t. y. Bulgarijai, Čekijai, Graikijai, Lenkijai, Portuga lijai, Rumunijai ir Slovakijai, 
neturėtų būti didesnis nei 100–200 mln. EUR4. 
Šiuo metu direktyva ir Patronuojan čiųjų ir dukterini ų įmonių direktyva taikomos tik 
asocijuotoms bendrov ėms. Direktyva teikiama nauda prad ėjus naudotis nesusijusioms 
įmonėms, būtų sukurtas naujas veiksnys, kuris tur ėtų poveikio vis ų ES valstybi ų narių 
mokestiniams santykiams. 
Pasirinkus antr ąją galimyb ę pagrindinis poveikis bendrov ėms būtų reikalavim ų laikymosi 
išlaidų sumažinimas: kiekvienais metais b ūtų galima sutaupyti iki apytikriai 126 mln. EUR. 
Šis teigiamas poveikis b ūtų svarbus MV Į, kurių minėtos išlaidos yra atitinkamai didesn ės. Šio 
tipo bendrov ėms taip pat b ūtų naudinga, jei b ūtų panaikinti autoriniams atlyginimams taikomi 
išskaičiuojamieji mokes čiai: paprastai jos leidžia naudotis j ų pramonine nuosavybe, nes neturi 
pajėgumų pačios išnaudoti savo išradimus. Kita vertus, dividendai, pal ūkanos ir autoriniai 
atlyginimai b ūtų toliau apmokestinami skirtingai, o tokie iškraipymai tur ėtų poveikio įmonių 
vidaus kapitalo strukt ūrai, ES įmonių intelektin ės nuosavyb ės paskirstymui ir organizacinei 
formai. 
Pasirinkus 3 galimyb ę būtų suvienodintos direktyvomis d ėl dividend ų, palūkanų ir autorini ų 
atlyginim ų apmokestinimo nustatytos s ąlygos. B ūtų sumažinta min ėtų dėl mokesčių 
atsiradusi ų iškraipym ų. Be to, tai b ūtų naudinga, nes įmonės galėtų lanksčiau ir mažesn ėmis 
restruktūrizavimo s ąnaudomis priimti sprendimus d ėl organizacin ės formos, kapitalo 
struktūros, valdymo strukt ūros ir nematerialiojo turto paskirstymo pasirinkimo. Galima 
numatyti, kad bendrov ės galėtų sutaupyti 38,4–58,8 mln. EUR reikalavim ų laikymosi išlaid ų. 
Poveikis valstybi ų narių grynosioms pajamoms b ūtų net mažesnis, nei pasirinkus prieš tai 
minėtą politikos galimyb ę; apytikriai vertinant tai gal ėtų sudaryti 160–310 mln. EUR. Šiuos 
pakeitimus netur ėtų būti labai sunku perkelti į šalies vidaus teis ę, nes jau įgyta patirties 
įgyvendinant Patronuojan čiųjų ir dukterini ų įmonių direktyvą. 
Be to, parengtos dar dvi iniciatyvos, kurias galim a sujungti su 2 ar 3 galimybe ir taip išspr ęsti 
dvi iš aprašyt ų konkrečių problemų. Pasirinkus 4 ir 5 galimybes, be abejon ės, būtų galima 
                                                 
3 Šaltinis: Copenhagen Economics , Palūkanų ir autorini ų atlyginim ų apmokestinimas: galiojan čios 
direktyvos pakeitim ų poveikio vertinimas, 2010 m. spalio m ėn. 
4 Šaltinis: žr. 3 išnaš ą. 
 
LT    LT pasiekti geresnio direktyvos veikimo, tod ėl jos turėtų būti įtrauktos į visus pasi ūlymus dėl 
dalinio pakeitimo.  
Vis dėlto pateiktus skai čiavimus reik ėtų vertinti atsargiai, nes jie pagr įsti tam tikromis 
prielaidomis ir statistiniais duom enis, kuriuos naudojant nebuvo galima įvertinti teisini ų 
aplinkybi ų. 
Politikos galimybi ų palyginimas 
4 ir 5 galimybes galima jungti su 2 ir 3 galimyb ėmis, todėl toliau kalbama tik apie dvi 
alternatyvas: I alternatyv ą, kuriai priskiriamos 2, 4 ir 5 galimyb ės, ir II alternatyv ą, kuriai 
priskiriamos 3, 4 ir 5 galimyb ės. 
Pagal I alternatyv ą būtų veiksmingiau mažinamos reikalavim ų laikymosi išlaidos, ta čiau ji 
būtų ne tokia veiksminga kit ų tikslų gerinti direktyvos veikim ą atžvilgiu ir neb ūtų su jais 
suderinta. Valstybi ų finansai n ėra stabilūs, todėl pasirinkus š į sprendim ą sparčiau mažėtų 
valstybių narių mokestin ės pajamos, j į įgyvendinti b ūtų sunkiau, be to, jis neb ūtų suderintas 
su tikslu pašalinti iškraipymus, atsiradusius d ėl skirting ų direktyvos ir Patronuojan čiųjų ir 
dukterinių įmonių direktyvos taikymo sri čių. 
Taigi, pageidautina rinktis II alternatyv ą, nes pagal j ą galima pasiekti tolygesn į rezultatą. Ji 
nebūtų tokia veiksminga mažinant reikalavim ų laikymosi išlaidas, ta čiau būtų galima pasiekti 
visus šia iniciatyva keliamus tikslus ne taip smarkiai sumažinant mokestines pajamas. Be to, 
ši alternatyva sulauk ė didžiausio Komisijos inicijuotos e viešose konsultac ijose dalyvavusi ų 
suinteresuot ųjų asmenų palaikymo. Kita vertus, pagrindin ę I alternatyvos galimyb ę – 
direktyvos taikymo srit į išplėsti į ją įtraukiant mok ėjimus tarp nesusijusi ų įmonių – palaikė tik 
29 proc. suinteresuot ųjų asmenų. 
Per 2009 m. lapkri čio 23 d. pos ėdį Komisijos ataskaitai d ėl direktyvos aptarti valstyb ės narės 
taip pat tur ėjo galimyb ę išreikšti nuomon ę dėl šių galimybi ų. Apskritai jos buvo labiau 
linkusios pasirinkti inic iatyvas pagal 3 galimyb ę; kai kurios aiškiai atmet ė pakeitimus pagal 2 
galimybę. Daugelis valstybi ų narių sutiko, kad reikia rasti sprendim ą dėl pagal 4 galimyb ę 
siūlomų techninių pakeitim ų. Kalbant apie 5 galimyb ę, klausimas buvo iškeltas per ECOFIN 
tarybos pos ėdį dėl direktyvos, per kur į didžioji dauguma valstybi ų narių pritarė Komisijos 
iniciatyvoms šioje srityje. Ta čiau reikėtų pažymėti, kad 2009 m. lapkri čio 23 d. pos ėdis buvo 
techninio pob ūdžio ir delegacijoms nereik ėjo priimti politin ės pozicijos d ėl iniciatyv ų. Iš 
tiesų, per diskusijas nemažai dalyvi ų nepasisak ė.