(4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(23)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Slovėnijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Konkrečiai, plane pateikiamas tinkamas atsakas į daugelį ekonominių, socialinių ir aplinkos problemų, su kuriomis susiduria Slovėnija. Plane numatytos reformos ir investicijos, kuriomis sprendžiama didelė dalis problemų, nustatytų per Europos semestrą Slovėnijai skirtose rekomendacijose. Visų pirma plane sprendžiamos problemos, susijusios su fiskaline politika ir viešaisiais finansais, socialinės apsaugos sistemomis, užimtumu ir socialine apsauga, verslo aplinka ir investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat su žaliąja ir skaitmenine pertvarka;

(21)sveikatos priežiūros sistemos viešasis finansavimas yra mažesnis už ES vidurkį (2019 m. – 72,8 %, palyginti su 79,7 % ES). Tačiau numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos 2019–2070 m. padidės 1,5 procentinio punkto BVP, o ilgalaikės priežiūros išlaidos iki 2055 m. padvigubės. Be sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros prieinamumo klausimų, kurie jau yra tinkamai aptarti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Slovėnija susiduria su didele fiskalinio tvarumo rizika vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, kurią lemia išlaidos, susijusios su visuomenės senėjimu. Pastaraisiais metais šalis pradėjo visapusiškas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformas. Jos bus įgyvendinamos keliais etapais ir iš esmės suteiks daugiau galimybių naudotis kokybiškomis paslaugomis ir gerins socialines teises bei įtrauktį. Nors taip daromas dar didesnis spaudimas viešiesiems finansams, Slovėnijai bus labai svarbu pasiūlyti priemonių rinkinį, kuriuo būtų sukurta stabili pajamų bazė, kuri nepakenktų fiskaliniam balansui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais;

(19)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus −0,1 % BVP . Numatoma, kad Slovėnija 2023 m. toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos gaivinimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,6 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,4 % BVP);

(18)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (−2,6 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio. Slovėnija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą naudodamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,9 procentinio punkto. Todėl Slovėnija planuoja išsaugoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasi indėlis apima papildomą priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, poveikį (0,4 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP). Didesnis vartotojų kainų padidėjimas, palyginti su BVP defliatoriumi, turėtų įtakos 2022 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų skatinamajam poveikiui, nes padidės valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų vartojimo išlaidos, taip pat socialinių išmokų išlaidos dėl indeksavimo ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos dėl didėjančio spaudimo didinti darbo užmokestį;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Slovėnijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Slovėnija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovėnijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(10)2022 m. balandžio 28 d. Slovėnija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Slovėnijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

(9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovėnija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 28 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Slovėnija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(25)Slovėnija dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Slovėnija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(26)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(27)Slovėnija yra įsipareigojusi iki 2033 m. laipsniškai atsisakyti elektros energijos gamybos naudojant anglis. Kad šis plataus užmojo tikslas būtų pasiektas, Slovėnijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos svarbios reformos ir investicijos, kuriomis siekiama: i) padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį visoje suvartojamoje energijoje; ii) sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos įrenginių elektros tinklo ir integracijai į jį ir iii) gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir didinti viešųjų pastatų renovaciją. Plane numatytos priemonės yra svarbus žingsnis šalinant leidimų išdavimo kliūtis, tačiau Slovėnija galėtų dėti daugiau pastangų. Be savo dabartinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, šalis galėtų imtis papildomų priemonių, kad palengvintų leidimų naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, įskaitant sausumos vėjo ir saulės energijos projektus, išdavimą. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Slovėnija nustatė 27 % tikslą prisidėti prie ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo. Ši dalis, palyginti su atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi (37 %), nustatyta 2030 m., yra gerokai mažesnė, kaip matyti iš Valdymo reglamento (ES) 2018/1999 II priedo. 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį bendrame galutiniame energijos suvartojime Slovėnija pasiekė taikydama ES tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmą pagal Direktyvą 2018/2001/ES (atliekant statistinius perdavimus). Kad pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Todėl dėl didesnio ES lygmens užmojo atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje ir poreikio įvairinti energijos tiekimą, kurį dar labiau išryškino naujos geopolitinės ir energijos rinkos realijos, reikės stiprinti politiką ir priemones, kuriomis būtų remiamas tolesnis perėjimas prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Nors gamtinės dujos sudaro tik 11,3 % energijos rūšių derinio, 2020 m. duomenimis Slovėnija 100 % savo gamtinių dujų importuoja iš Rusijos, palyginti su 44 % ES vidurkiu. Nafta sudaro 30,9 % Slovėnijos energijos rūšių derinio, tačiau tik 13 % jos importuojama iš Rusijos. Dujos vis dar atlieka svarbų vaidmenį Slovėnijos energijos rūšių derinyje ir yra labai svarbus energijos šaltinis pramonei, taip pat kartu užtikrina būtiną lankstumą elektros energijos sektoriuje. Dėl didelės priklausomybės nuo Rusijos dujų gali prireikti gerinti jungtis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir susijusią dujų infrastruktūrą siekiant įvairinti dujų tiekimą. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro;

(28)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Slovėnija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Slovėnija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(29)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(30)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Slovėnijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „REPowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų fiskalinį tvarumą. Nustatyti kompensacines priemones, kad būtų užbaigtas perėjimas nuo darbo jėgos mokesčių, be kita ko, perbalansuojant mokesčius taip, kad būtų daugiau aplinkosaugos ir augimui palankesnių mokesčių.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 28 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

3.Įvairinti iškastinio kuro importą ir mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo, visų pirma toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras ir stiprinant elektros energijos skirstymo tinklą. Didinti energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimą, visų pirma statybos sektoriuje, elektrifikuoti transporto sektorių, užtikrinant, kad energetikos infrastruktūra ir jungtys būtų pakankamai pajėgios.

Priimta Briuselyje