EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 05 30 COM(2018) 367 final 2018/0191(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2018) 265 final}

{SWD(2018) 276 final}

{SWD(2018) 277 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Švietimo, mokymo ir jaunimo klausimai neseniai atsidūrė ES lyderių dėmesio centre. 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaracijoje jie ragino siekti „Sąjungos, kurios piliečiai turėtų naujų kultūrinės bei socialinės raidos ir ekonomikos augimo galimybių“ ir ragino kurti „Sąjungą, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti bei rasti darbą visame žemyne“. 2017 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl programos „Erasmus+“ ateities pabrėžė, kad būsima programa galiausiai turėtų būti skirta visiems jauniems žmonėms ir kad šiuos aukštesnius siekius kitu programavimo laikotarpiu turėtų atspindėti didesnis biudžetas, kad būtų galima visapusiškai išnaudoti programos potencialą. 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge vykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija iškilmingai paskelbė ir pasirašė dokumentus, reglamentuojančius Europos socialinių teisių ramstį, kurio pirmasis principas nustato, kad kiekvienas žmogus turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti gebėjimus, kurie leistų visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje. 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose akcentuota Sąjungos politikos socialinio, švietimo ir kultūros aspektų svarba sutelkiant europiečius ir kuriant bendrą mūsų ateitį, o valstybės narės, Taryba ir Komisija paragintos, atsižvelgiant į jų atitinkamą kompetenciją, daryti pažangą siekiant intensyvinti judumą ir mainus, be kita ko, pagal gerokai sustiprintą, įtraukią ir išplėstą programą. 2018 m. vasario 14 d. komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ Komisija pabrėžė, kad naudojant ES biudžetą reikės įvykdyti Sąjungos lyderių duotus pažadus, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, ir remti jaunimą bei Europos piliečių judumą. Komunikate taip pat pabrėžtas ne tik tvirtas sutarimas, kad reikia skatinti judumą ir mainus, be kita ko, taikant iš esmės sustiprintą, įtraukią ir išplėtotą programą „Erasmus+“, bet ir tai, kad ši programa padeda jaunimui įgyti darbo rinkai reikalingų įgūdžių, skatina kultūrų supratimą ir stiprina Sąjungos socialinę struktūrą. 2018 m. gegužės 2 d. priimtame Komisijos komunikate „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ pasiūlyta „kitoje finansinėje programoje labiau orientuotis į jaunimą. Tai bus pasiekta daugiau kaip du kartus padidinant programos „Erasmus+“ – vieno iš ryškiausių Sąjungos sėkmės pavyzdžių – [...] biudžetą“. Numatyta naujojoje programoje „daugiau dėmesio skirti įtraukumui ir pasiekti daugiau jaunuolių iš palankių sąlygų neturinčių šeimų. Tai sudarys sąlygas daugiau jaunuolių išvykti į kitą šalį mokytis ar dirbti“. Todėl Komisija pasiūlė „galingesnę programą „Erasmus“, kurios biudžetas per programos laikotarpį pasieks 30 mlrd. EUR“. Taip pat pasiūlyta skirti 700 mln. EUR naujai iniciatyvai „DiscoverEU“, pagal kurią jaunimui bus suteikta galimybių geriau pažinti ES šalis. Būsimos programos (toliau – Programa) užmojai visapusiškai dera su Komisijos siekiu iki 2025 m. sukurti Europos švietimo erdvę, kaip nustatyta 2017 m. lapkričio 14 d. Komisijos komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“. Kuriant Europos švietimo erdvę siekiama tokios Europos, „kurioje sienos netrukdo mokytis, studijuoti ir atlikti mokslinius tyrimus. Žemyno, kuriame jau įprasta leisti laiką kitoje valstybėje narėje studijų, mokymosi ar darbo tikslais ir kuriame norma, be gimtosios kalbos, kalbėti dviem kitomis kalbomis. Žemyno, kuriame žmonės labai aiškiai jaučia savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvokia Europos kultūros paveldą bei jo įvairovę“. Programa bus svarbiausias veiksnys, remiantis Europos švietimo erdvės kūrimą. Tikslas – sustiprinti jau išbandytą programą visoms besimokančių asmenų kategorijoms, kad ir kokiu lygmeniu – aukštojo mokslo, bendrojo lavinimo, profesinio mokymo ir suaugusiųjų švietimo – jie mokytųsi, taip pat neformaliai, darbo su jaunimu ar aktyvaus dalyvavimo būdais besimokantiems asmenims. Jei norime, kad Programoje dalyvautų daugiau žmonių, reikia ne tik didinti finansines investicijas į Programą, bet ir (tai irgi labai svarbu) užtikrinti dalyvavimo priemonių, taisyklių ir sąlygų derinį, kad būtų galima siekti masto ekonomijos, įdiegti supaprastinimo priemonių, kad palengvėtų administracinė našta, ir taip šalinti judumo kliūtis ir didinti Programos aktualumą, patrauklumą ir įtraukumą. Siekiama patrigubinti dalyvių skaičių tuo pačiu metu nustatant kokybines priemones ir paskatas, kurios padėtų geriau pasiekti mažiau galimybių turinčius besimokančius asmenis. Europiečiai turi įgyti gebėjimų, kurių reikia vis mobilesnėje, daugiakultūriškesnėje ir labiau skaitmeninėje visuomenėje. Reikmė spręsti šį uždavinį ir investuoti į veiklą, kuri padėtų žmonėms mokymosi visą gyvenimą perspektyvoje įgyti tinkamų žinių, įgūdžių ir kompetencijos, be kita ko, išmokti kalbų, yra akivaizdi. Tai padės jiems tapti atsparesniems, pagerins jų galimybes gauti darbą, taip pat skatins socialinę sanglaudą. Be to, Europa turi daugiau investuoti į skaitmeninius įgūdžius ir perspektyvias sritis, tokias kaip klimato kaita, švari energija, dirbtinis intelektas, robotika, duomenų analizė, menas, dizainas ir pan. Visos šios sritys daro esminį poveikį būsimam tvariam Europos ekonomikos augimui ir sanglaudai. Programa, kuria skatinamos inovacijos ir mažinamas Europos žinių, įgūdžių ir kompetencijos atotrūkis, gali reikšmingai prisidėti prie šio siekio. Tikslingi veiksmai padės Sąjungai išlaisvinti inovacijų, kūrybiškumo ir verslumo potencialą skaitmeninėje ekonomikoje. Kultūros ir kūrybiškumo rėmimas švietimo sistemose prisidės prie Europos visuomenės atsparumo didinimo. Kad būsimos Programos kokybinis poveikis būtų didesnis nei dabartinės, reikėtų siekti labiau ir geriau pritraukti įvairių amžiaus grupių ir įvairios kultūrinės, socialinės ir ekonominės padėties žmones. Reikėtų pritraukti tuos, kurie turi mažiau galimybių, įskaitant neįgaliuosius ir migrantus, taip pat atokiose vietovėse gyvenančius Sąjungos piliečius. Mokinių judumas mokymosi tikslais kol kas buvo daugiau išimtis nei taisyklė. Kalbant apie aukštųjų mokyklų studentus, stažuotojus, pameistrius, jaunimą apskritai, pagal dabartinę programą buvo neįmanoma patenkinti didžiulės ir vis augančios judumo mokymosi tikslais paklausos. Todėl reikia toliau dėti pastangas, kad Programa būtų įtraukesnė ir, remiantis puikiais šios srities Sąjungos programomis per pastaruosius trisdešimt metų pasiektais rezultatais, toliau didinti jos veiksmingumą. Visų pirma to bus siekiama teikiant daugiau ir palankesnių judumo galimybių mokiniams ir profesinių mokyklų moksleiviams, pameistriams ir jaunimui. Reikėtų optimizuoti dotacijas visų rūšių judumo veiklai, be kita ko, užtikrinant didesnes dotacijas tam tikrų kategorijų studentams ir kitiems besimokantiems asmenims, įskaitant judumą aukštojo mokslo srityje. Bus išplėstos neformaliojo mokymosi veikloje dalyvaujančio jaunimo judumo galimybės, kad galėtų dalyvauti daugiau jaunuolių. Bus imtasi priemonių skatinti jaunuolius įsitraukti ir mokytis dalyvauti pilietinėje visuomenėje, didinant informuotumą apie Sąjungos bendras vertybes, suburiant jaunuolius ir vietos, nacionalinio ar Europos lygmens sprendimų priėmėjus bei prisidedant prie Europos integracijos proceso. Be to, Programa taip pat turėtų pasiekti didesnę tikslinę grupę Sąjungoje ir už jos ribų, nes bus aktyviau naudojamasi informacinėmis ir ryšių technologijomis, mišriuoju judumu (fizinio ir virtualiojo judumo deriniu) ir virtualiuoju bendradarbiavimu. Kad Programa taptų įtraukesnė ir visų pirma kad būtų patenkinami tam tikrų tikslinių grupių, pavyzdžiui, besimokančių suaugusiųjų, poreikiai, bus propaguojamas lankstesnio formato (pavyzdžiui, trumpalaikis, grupinis ar virtualusis) judumas mokymosi tikslais. Geroji įtraukties jaunimo srityje patirtis galėtų būti išplėsta ir į kitas sritis. Kad Programoje galėtų dalyvauti organizacijos, turinčios mažai ar jokios patirties arba nedidelius veiklos pajėgumus, visų pirma bendruomenės lygmens organizacijos ar organizacijos, dirbančios su mažiau galimybių turinčiais asmenimis, bus parengtas konkretus veiksmas – nedidelio masto partnerystė. Programoje bus atsižvelgta į visoje Europoje plintančią riboto dalyvavimo demokratiniame gyvenime tendenciją ir menkas žinias ir informuotumą apie Europos reikalus, darančius poveikį visų Europos piliečių gyvenimui. Daugelis žmonių nenoriai įsitraukia ir dalyvauja savo bendruomenės ar Sąjungos politiniame ir socialiniame gyvenime ar patiria sunkumų tą darydami. Be to, nors 70 proc. (o jaunimo grupėje – dar daugiau) europiečių šiandien jaučiasi esą Sąjungos piliečiai, labai trūksta žinių ir supratimo, kas yra Europos Sąjunga, kaip ji veikia ir kokios pridėtinės vertės ji teikia savo piliečiams. Europinės tapatybės ir jaunimo dalyvavimo demokratiniuose procesuose stiprinimas yra labai svarbus Sąjungos ateičiai. Programa labiau nei iki šiol gali prisidėti prie informuotumo apie Europos Sąjungą didinimo ir žinių skleidimo žmonėms. Svarbų vaidmenį plėtojant pilietiškumo ugdymą ir skleidžiant žinias apie Sąjungos reikalus turi atlikti švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse veikiančios organizacijos ir institucijos. Įvertinus jaunų europiečių supratimą apie Europos Sąjungą, paaiškėjo, kad jų žinios yra menkos ir apsiriboja pagrindiniais faktais. Beveik devyni iš dešimties Sąjungos jaunuolių mano, kad mokyklose turėtų būti daugiau mokoma apie Sąjungos piliečio teises ir pareigas. Taip pat reikia pasakyti, kad mokymas Europos Sąjungos klausimais nacionalinėse mokymo programose yra labai fragmentuotas, o aktyvaus dalyvavimo aspektas dažniausiai išvis nepaliečiamas. Kyla bendra reikmė suteikti jaunimui daugiau galimybių tapti aktyviais visuomenės nariais, norėti ir gebėti visapusiškai dalyvauti Europos visuomenės ir demokratiniame gyvenime. Norint pasiekti pirmiau išdėstytus tikslus ir įveikti uždavinius būtina remti ir skatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį organizacijų, veikiančių švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse, bendradarbiavimą. Organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas – novatoriškų būdų, kuriais būtų remiami besimokantys asmenys ir jų asmeninis, ugdomasis ir profesinis tobulėjimas, katalizatorius. Jis daro konkretų teigiamą poveikį žmonėms, pavyzdžiui, padeda jiems įgyti daugiau bendrųjų gebėjimų, mažina mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, padeda pripažinti savanoriaujant ar neformaliojo mokymosi būdu įgytą kompetenciją, didina aukštąjį išsilavinimą įgyjančių asmenų skaičių ir padeda įgyvendinti Bolonijos reformas. Jis padeda sklisti idėjoms, gerajai patirčiai ir ekspertinėms žinioms ir taip prisideda prie kokybiško švietimo. Tačiau pagal dabartinę programą „Erasmus+“ vykdomos bendradarbiavimo veiklos intensyvumas ir pajėgumas tebėra nepakankamas, visų pirma nedidelių ir bendruomenės lygmens organizacijų atžvilgiu. Bendradarbiavimo lygis skirtingose šalyse, sektoriuose ir regionuose įvairuoja. Dar yra ką tobulinti kalbant apie mokyklų, suaugusiųjų švietimo institucijų ir jaunimo asociacijų dalyvavimą. Tokia padėtis trukdo vykdyti institucines reformas ir modernizuoti švietimo, mokymo ir jaunimo sistemas nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Programos tarptautiškumas yra esminis ir kompleksinis elementas, aktualus judumo, bendradarbiavimo ir politinio dialogo veiklai. Visų pirma reikia intensyvinti tarptautinį judumą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis, ypač su plėtros, kaimynystės, pramoninėmis ir besiformuojančiomis šalimis, taip siekiant paremti su globalizacijos keliamais iššūkiais susiduriančias Europos institucijas ir organizacijas. Tuo pačiu metu labai svarbu užtikrinti sinergiją su Sąjungos išorės priemonėmis, kad būtų siekiama išorės veiksmų tikslų – prisidėti prie žmonių ir institucijų vystymosi trečiosiose valstybėse, įskaitant besivystančias šalis, ir įtraukti tų šalių jaunimą, nes tik taip galima sukurti atsparesnę visuomenę ir padidinti kultūrų tarpusavio pasitikėjimą. Programoje turės būti atsižvelgta į kompleksinius klausimus, susijusius su visomis Sąjungos programomis, tokius kaip supaprastinta prieiga prie Programos pačioms įvairiausioms tikslinėms grupėms (pavyzdžiui, paprastesnės taisyklės ir administracinės procedūros, racionalizuotos internetinės priemonės), drauge užtikrinant konkurencingą ir skaidrią projektų atranką, tinkamą dotacijų valdymo ciklą su minimalia finansine rizika Sąjungai. Be to, reikėtų supaprastinti tarptautinės veiklos įgyvendinimo sąlygas, kad ši veikla taptų prieinamesnė. Šiame pasiūlyme nustatyta taikymo diena – nuo 2021 m. sausio 1 d.; atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu, pasiūlymas teikiamas 27 valstybių narių Sąjungai.

•Suderinamumas su galiojančiomis politikos nuostatomis Programa yra viena iš 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos finansavimo priemonių, kuria siekiama investuoti į žmones, socialinę sanglaudą ir vertybes. Ji yra svarbi Sąjungos lygmens priemonė, Europos lygmeniu finansuojanti veiklą, kuria remiamas judumas mokymosi tikslais, bendradarbiavimas ir novatoriškos politikos plėtotė švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse. Sąjungos politika švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse siekiama formuoti Europos švietimo erdvę ir drauge kurti visuotinę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę sistemą ir susijusias sektorines mokyklinio ugdymo, profesinio mokymo, aukštojo mokslo ir suaugusiųjų švietimo darbotvarkes, toliau vykdyti bendradarbiavimą jaunimo politikos srityje pagal 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją ir plėtoti europinį sporto, visų pirma mėgėjų sporto, aspektą. Programa yra svarbi priemonė, remianti šių Sąjungos politikos sričių įgyvendinimą ir taip prisidedanti prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, socialinės sanglaudos ir europinės tapatybės stiprinimo, kaip nurodyta Programos tiksluose. Visų pirma pagal Programą bus remiama a) mokyklų raida ir kokybiškas mokymas; b) Kopenhagos profesinio mokymo procesas; c) atnaujinta ES aukštojo mokslo darbotvarkė ir Bolonijos procesas; d) atnaujinta Europos suaugusiųjų švietimo darbotvarkė; e) atnaujinta ES jaunimo strategija ir f) ES darbo planas sporto srityje. Šios politikos sritys ir toliau priklausys nuo paramos, teikiamos laikantis į Programą integruoto mokymosi visą gyvenimą principo. Be to, Programa prisidės prie „Europos įgūdžių darbotvarkės“ įgyvendinimo siekiant bendro įsipareigojimo užtikrinti strateginį įgūdžių ir kompetencijos vaidmenį išsaugant darbo vietas, ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Ji taip pat nuo 2015 m. kovo 17 d. padeda valstybėms narėms siekti Paryžiaus deklaracijoje dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą iškeltų tikslų. Be to, Programa prisidės prie Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų, visų pirma ketvirtojo tikslo, siekimo, kad būtų užtikrintas įtraukus ir lygiateisiškas kokybiškas švietimas ir skatinamos mokymosi visą gyvenimą galimybės visiems. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir programomis Programa derės su kitomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma su išorės bendradarbiavimo priemonėmis, Europos struktūrinių ir investicijų fondais (ESI fondais), išplėstu Europos socialiniu fondu (ESF+), Europos regioninės plėtros fondu (ERDF) ir juos papildys. 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje ES užsienio ir saugumo politikos strategijoje ir 2017 m. gegužės 19 d. Tarybos priimtame Europos konsensuse dėl vystymosi pabrėžiama švietimo ir žmogaus socialinės raidos svarba sprendžiant uždavinius, susijusius su demografinėmis tendencijomis už Sąjungos ribų. Veiksmai švietimo, mokymo ir jaunimo politikos srityse yra lemiami sprendžiant migracijos keliamas problemas ir užkertant kelią radikalizacijai ir ekstremizmui. Todėl bus siekiama Programos sinergijos su Prieglobsčio ir migracijos fondu ir Vidaus saugumo fondu. Programos tikslai ir intervencija potencialiai gali papildyti būsimą Teisių ir vertybių programą. Teisių ir vertybių programa siekiama skatinti ir didinti piliečių žinias apie mūsų bendrą istoriją ir plėtoti demokratinį piliečių dalyvavimą Sąjungos lygmeniu. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžtas didelių užmojų tikslas integruoti klimato aspektą į visas ES programas ir siekti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama 25 proc. ES išlaidų. Programos indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas tinkamu suskirstymo lygmeniu pasitelkus ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jei tokių yra. Rengiant metinio biudžeto projektą, Komisija toliau kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus. Kad Programos potencialas siekiant klimato tikslų būtų visapusiškai išnaudotas, Komisija, rengdama, įgyvendindama, peržiūrėdama ir vertindama Programą, sieks nustatyti, kokių veiksmų reikėtų imtis. Programa derės ir su būsima programa „Kūrybiška Europa“ ir ją labai papildys. Pagal „Erasmus“ remiamas švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse veikiančių organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas padės žmonėms įgyti žinių, įgūdžių ir kompetenciją, kurių reikia norint įveikti socialinius ir ekonominius iššūkius ir išnaudoti inovacijų, kūrybiškumo ir verslumo potencialą, ypač skaitmeninėje ekonomikoje. Veikla, susijusi su visais kūrybiškumo aspektais švietimo sistemoje ir asmens svarbiausių gebėjimų ugdymu, bus esminė abiejų programų sąsaja, kaip nustatyta „Naujojoje kultūros darbotvarkėje“. Jaunimo srityje Programa derės su Europos solidarumo korpuso veikla ir ją papildys skirtingų rūšių veikla. Europos solidarumo korpusas siekia padidinti jaunimo ir organizacijų dalyvavimą prieinamoje ir kokybiškoje solidarumo veikloje, o siūlomoje Programoje „Erasmus“ numatyta kitų rūšių veikla, pavyzdžiui, tarpvalstybinis judumas mokymosi tikslais, jaunimo dalyvavimo veikla, organizacijų bendradarbiavimo skatinimo veikla ir veikla, kuria siekiama remti politikos plėtotę. Abi programos turės bendrą valdymo ir įgyvendinimo mechanizmą. Mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Programa derės su programa „Europos horizontas“. Ši programa prireikus papildys Programos remiamą Europos universitetų iniciatyvą, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspektą, ir taip prisidės prie naujų bendrų ir integracinių ilgalaikių ir tvarių švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų kūrimo. Skaitmeninių įgūdžių srityje „Erasmus+“ nuostatas dėl šių gebėjimų ugdymo papildys programa „Skaitmeninė Europa“ papildys, nes pagal ją bus remiama pažangių skaitmeninių įgūdžių, kurių reikia norint naudotis pažangiausiomis technologijomis (pavyzdžiui, dirbtiniu intelektu ar itin našiomis kompiuterinėmis sistemomis), bendradarbiaujant su atitinkamais pramonės sektoriais, plėtotė ir įgijimas. Kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnyje, įgyvendinant Programą bus atsižvelgiama į ypatingą atokiausių Sąjungos regionų padėtį ir siekiama padidinti jų dalyvavimą visuose Programos veiksmuose, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Bus siekiama, kad būsima Programa veiktų kaip vertingų judumo mokymosi tikslais formatų kitose Sąjungos politikos srityse skatinimo priemonė. Pagal 3 pagrindinį veiksmą bus nustatytas naujas veiksmas, kuriuo bus siekiama remti organizacijų ar asmenų, kurie priklauso tikslinei kitų politikos sričių (pavyzdžiui, viešojo sektoriaus, žemės ūkio ir kaimo plėtros, verslo, teisėsaugos) grupei, judumą. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Sąjungos veikla švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse yra įtvirtinta SESV 165 ir 166 straipsniuose, kuriais Sąjungai suteikiama papildomoji kompetencija su tikslu prisidėti prie kokybiško švietimo plėtotės, profesinio mokymo politikos ir jaunimo politikos įgyvendinimo ir Europos sporto reikalų skatinimo. •Subsidiarumo principas Nors už atitinkamų sričių turinį ir politikos organizavimą atsako pačios valstybės narės, Programa siekiama paskatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį judumą ir bendradarbiavimo projektus ir remti politikos europinio aspekto plėtotę. Smulkiesiems dalyviams dalyvauti Programoje bus lengviau. Apskritai bus remiama tarpvalstybinė veikla, tačiau – išimtiniais atvejais – ir nacionalinė veikla su stipriu europiniu aspektu, pavyzdžiui, veikla, susijusi su konkrečiu Europos klausimu ar politikos prioritetu. Todėl organizacijos, kurių organizaciniai pajėgumai yra menkesni, ir mažai ar jokios tarpvalstybinio bendradarbiavimo patirties neturintys dalyviai, pavyzdžiui, bendruomenės lygmens organizacijos ir organizacijos naujokės, galės įgyti pirmosios patirties ir žinių, susijusių su naudojimusi Sąjungos lėšomis, kad ateityje galėtų dalyvauti tarpvalstybinėje bendradarbiavimo veikloje.

Šios iniciatyvos tikslų valstybės narės negali deramai ir pakankamai pasiekti dėl finansuojamo judumo mokymosi tikslais ir bendradarbiavimo veiklos tarpvalstybinio pobūdžio, didelio masto ir plačios geografinės aprėpties, jų poveikio prieigai prie judumo mokymosi tikslais ir Sąjungos integracijai apskritai bei dėl didesnio tarptautiškumo. Kaip matyti iš „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo, pavienės švietimo įstaigų ar valstybių narių iniciatyvos, nors veiksmingos ir vertingos nacionaliniu lygmeniu, yra nepakankamo masto ir apimties ir negali padaryti poveikio visai Europai. Kalbant apie apimtį, bendra pavienių šalių ir sektorių aprėptis tebelieka ribota, palyginti su dabartine programa „Erasmus+“. •Proporcingumo principas Pasiūlymas tikslingiau ir racionaliau apima visus švietimo ir mokymo sektorius – mokyklinį ugdymą, profesinį mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, taip pat jaunimo ir sporto sritis. Programa bus sustiprinta jau išbandytais veiksmais, kurių poveikis įrodytas „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinime. Siekiant padidinti Programos poveikį, bus padidintas judumo mokymosi tikslais ir bendradarbiavimo veiklos mastas didžiausio potencialo sektoriuose, kad būtų patenkinta didelė paklausa ir sprendžiami 1 dalyje nurodyti uždaviniai. Esami veiksmai (pavyzdžiui, suaugusiųjų švietimo, sporto ir „Jean Monnet“) bus racionalizuoti ir bus padidintas jų tikslingumas, atsižvelgiant į 2014–2020 m. programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo rezultatus ir konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. Siekiant padidinti Programos aprėptį bus propaguojami nauji ir lankstūs formatai (pavyzdžiui, virtualusis bendradarbiavimas, trumpalaikis ar grupinis judumas). Bus nustatyti ir keli nauji veiksmai, skirti naujiems uždaviniams spręsti ir politiniams prioritetams tenkinti (pavyzdžiui, Europos universitetai ir „Jean Monnet“ kitose švietimo ir mokymo srityse). Šios priemonės laikomos tinkamiausiomis siekiant padidinti Programos įtraukumą ir veiksmingumą. Siūlomi patobulinimai bus integruoti į dabartinę Programos struktūrą, o jiems įgyvendinti bus naudojamasi esamais mechanizmais, taip užtikrinant kuo didesnį ankstesnės programos tęstinumą ir stabilumą. Taigi, šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas Pirmiau minėtas 2014–2020 m. programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimas, kuriuo vertinta „Erasmus+“ įgyvendinimo 2014–2016 m. pažanga ir ilgalaikis ankstesnių programų poveikis, parodė, kad dabartinė programa „Erasmus+“ teikia unikalių rezultatų švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse ir yra labai palankiai vertinama tiek suinteresuotųjų šalių, tiek plačiosios visuomenės. Vertinimo ataskaitoje pabrėžta didelė europinė „Erasmus+“ ir ankstesnių šios srities programų europinė pridedamoji vertė. Taip pat nustatyta, kad visos ankstesnės programos buvo labai veiksmingos, tačiau „Erasmus+“, palyginti su ankstesnėmis programomis, yra nuoseklesnė, aktualesnė ir iš dalies veiksmingesnė. Be to, pabrėžtas teigiamas Programos, kuri apima mokymąsi įvairiuose kontekstuose ir visais gyvenimo etapais (mokymosi visą gyvenimą principas), integruotumo poveikis. Įgyvendinimo būdai taip pat vertinti kaip iš esmės aiškūs ir tikslingi. Vertinime nustatyta ir tobulintinų dalykų, visų pirma: –kalbant apie aktualumą, vertinimo ataskaitoje nurodyta reikmė geriau pritraukti mažiau galimybių turinčius asmenis ir sudaryti palankesnes sąlygas mažesnių organizacijų dalyvavimui, kad padidėtų Programos įtraukumas; sustiprinti priemones, kuriomis padedama geriau suprasti Europos integraciją ir pajusti priklausymo Europai jausmą, ypač tarp pačių jauniausių; –kalbant apie veiksmingumą, veiklos mastas didžiausio potencialo sektoriuose, kuriems iki šiol buvo skiriamas palyginti nedidelis finansavimas, turėtų išaugti mokyklinio ugdymo, profesinio mokymo ir jaunimo sektoriuose, tačiau drauge turėtų būti prisidedama prie Programos įtraukumo didinimo; –kalbant apie efektyvumą, turėtų būti toliau paprastinama paraiškų ir ataskaitų teikimo tvarka, o internetinės procedūros toliau racionalizuojamos, kad sumažėtų administracinė našta naudos gavėjams. Pasiūlymu iš esmės atsižvelgiama į išorės vertintojo išvadas ir rekomendacijas, susijusias su būsimos Programos patobulinimu. Svarbiausios laikotarpio vidurio vertinimo išvados išsamiau aprašytos Poveikio vertinimo ataskaitoje (1.3.1), o išsami vertinimo išvadų ir rekomendacijų analizė pateikiama prie laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitos pridėtame Tarnybų darbiniame dokumente. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Atliekant „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimą visose programos šalyse, nuo 2016 m. lapkričio mėn. ir beveik visus 2017 m. vyko didelio masto viešos konsultacijos ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis. Konsultuotasi įvairiais būdais: pusiau struktūruotais interviu, programos dalyvių internetinėmis apklausomis, atvejų tyrimais ir 2017 m. vasario 28 d. pradėtomis ir tris mėnesius trukusiomis viešomis konsultacijomis, taip siekiant surinkti plačiosios visuomenės ir visų suinteresuotųjų grupių nuomones. Buvo surinkti Programos įgyvendinimo įstaigų ir naudos negaunančių subjektų bei įstaigų, atsakingų už panašių programų įgyvendinimą, duomenys ir nuomonės. Ad hoc konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis vyko taip pat dėl „Jean Monnet“ veiklos ir dėl studentų paskolų garantijų sistemos. Iš suinteresuotųjų subjektų iš viso gauta daugiau kaip milijonas atsakymų. Programos šalys pateikė jų valdomų „Erasmus+“ veiksmų įgyvendinimo ir poveikio atitinkamose teritorijose nacionalines ataskaitas. Konsultacijų metu surinkti duomenys parodė, kad valstybės narės, mokslo įstaigos ir dalyviai pritaria tolesniam Programos stiprinimui, drauge išsaugant jos stabilumą ir tęstinumą bazinės struktūros ir įgyvendinimo mechanizmų atžvilgiu. Konsultuojantis nustatytos svarbiausios sritys, kurias ateityje būtų galima patobulinti, buvo susijusios su reikme toliau paprastinti Programos taisykles ir mažinti administracinę naštą, visų pirma decentralizuotiems tarptautiniams aukštojo mokslo veiksmams, ir padidinti Programos įtraukumą. Buvo pasiūlyta peržiūrėti lėšų paskirstymą tarp Programos sektorių ir vėliau tuose sektoriuose vykdomos veiklos apimtį. Suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė, kad būsima Programa turėtų likti integruota ir grindžiama mokymosi visą gyvenimą koncepcija, ir paragino supaprastinti procedūras ir procesus, be kita, ko racionalizuojant internetines priemones ir didinant biudžeto lankstumą. Tai visų pirma aktualu kalbant apie tarptautinius Programos veiksmus aukštojo mokslo srityje, kuriuos nacionalinės agentūros atskiruose regionuose valdo skirtingais būdais ir nelanksčiai. Suinteresuotieji subjektai taip pat ragino didinti sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų fondais.

Rengiant naujas finansines programas, galiosiančias po 2020 m., 2018 m. sausio 9 d. – 2018 m. kovo 9 d. surengtos atskiros viešos konsultacijos, kuriomis, inter alia, siekta sulaukti nuomonių dėl būsimos programos struktūros. Konsultacijose patvirtinta, kad dabartinė programa „Erasmus+“ yra laikoma viena sėkmingiausių ir aktualiausių Sąjungos programų. Suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad, palyginti su panašiomis nacionalinėmis programomis, „Erasmus+“ teikia europinės pridėtinės vertės. Programos integruota struktūra ir valdymo būdai buvo laikomi tinkamais ir atitinkančiais tikslą. Kalbant apie svarbiausius būsimos programos iššūkius, konsultacijose patvirtintos ankstesnių konsultacijų išvados (reikmė veiksmingai pritraukti nepalankiausioje padėtyje esančias tikslines grupes, palengvinti bendruomenės lygmens organizacijų ir naujokų dalyvavimą; nepakankamas finansavimas laikomas kliūtimi, neleidžiančia išnaudoti viso programos potencialo, reikmė toliau supaprastinti paraiškų ir ataskaitų teikimo procesus). Be to, suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad studentų paskolų garantijų sistemos pridėtinė vertė yra ribota. Kalbant apie būsimos Programos tikslus, suinteresuotosios šalys pabrėžė reikmę sutelkti dėmesį į prioritetus, kuriais siekiama didesnės socialinės įtraukties ir sąžiningumo, švietimo ir mokslo modernizavimo, ir skirti daugiau dėmesio europinei tapatybei, aktyviam pilietiškumui ir dalyvavimui demokratiniame gyvenime. Suinteresuotųjų šalių svarbiausios pastabos buvo susijusios su trumpalaikio judumo galimybėmis, mokinių judumo galimybėmis ir platesniu suaugusiųjų judumu, diplomų tarpusavio pripažinimu, aktyvesniu virtualiųjų priemonių ir nedidelio masto projektų naudojimu, didesniu programos biudžetu, stipresniais ryšiais su kaimyninėmis šalimis, platesne geografine aprėptimi, kad būtų galima bendradarbiauti su likusiu pasauliu, didesniu lankstumu ir didesnėmis tarpsektorinio bendradarbiavimo galimybėmis. Suinteresuotosios šalys taip pat ragino užtikrinti didesnę sinergiją su Europos socialiniu fondu ir pagerinti projektų rezultatų sklaidą ir veiksmingą panaudojimą. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis išsamiau aprašytos pirmiau minėtoje laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje ir poveikio vertinimo ataskaitoje (žr. ataskaitos II priedą). •Nepriklausomas tyrimas Atlikdama pirmiau minėtą laikotarpio vidurio vertinimą, Komisija rėmėsi išorės rangovo patirtimi ir kitais patikimais tyrimais. Savo ataskaitoje rangovas apibendrino programos „Erasmus+“ įgyvendinimo 2014–2016 m. ir ankstesnių programų įgyvendinimo 2007–2013 m. vertinimo išvadas. Analizė apėmė visus programos sektorius: švietimą, mokymą, jaunimą, sportą „Jean Monnet“ ir studentų paskolų garantijų sistemą. Vertinti visi finansuojami veiksmai. Be to, vertinimo ataskaitoje pateiktas tikslinis šiuo metu pagal programą „eTwinning Plus“ išbandomų veiksmų vertinimas. Vertinimas buvo grindžiamas penkiais kriterijais (aktualumas, nuoseklumas, veiksmingumas, efektyvumas ir Sąjungos pridėtinė vertė). Be to, prie ataskaitos pridėtos kelios atskiros ataskaitos: studentų paskolų garantijų sistemos ir „Jean Monnet“ vertinimo ataskaita, 2017 m. vasario mėn. pradėtų ir tris mėnesius trukusių viešų konsultacijų apžvalginė ataskaita ir nacionalinių institucijų ataskaitų santrauka. Rangovas savo ataskaitoje nurodė įvairių tobulintinų sričių ir pateikė susijusių rekomendacijų. Kaip jau minėta, Komisija savo ataskaitoje dėl programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo rėmėsi šiomis išvadomis ir rekomendacijomis. •Poveikio vertinimas Vertinant poveikį dėmesys buvo sutelktas į dvi galimybes: (1)tęsti Programą jos nekeičiant ir tik pakoregavus jos biudžetą, kad būtų atsižvelgta į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos (ES 27), kad būtų užtikrinta minimali kritinė Sąjungos lygmens investicijų į švietimą, mokymą, jaunimą ir sportą masė, kad būtų galima ir toliau gauti teigiamus rezultatus. Veiksmingumą būtų galima iš dalies padidinti racionalizuojant tam tikrus veiksmus ir didinant jų tikslingumą; (2)sustiprinant Programą, didinant jos įtraukumą, ją išplečiant ir patobulinant, kad būtų galima geriau spręsti laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje ir vėlesnėse konsultacijose nustatytus uždavinius, be kita ko, atsižvelgiant į naujausius politikos pokyčius. Tinkamiausia galimybė, nustatyta poveikio vertinimo ataskaitoje, yra sustiprinta Programa, suderinta su pirmiau minėtu 2018 m. gegužės 2 d. komunikatu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Poveikio vertinime numatyta įvairių tarpinių variantų, sutelkiant dėmesį į galimus dabartinės programos patobulinimus ir naujoves, tačiau išsaugant dabartinę integruotą programos struktūrą ir įgyvendinimo mechanizmus. Pateiktas orientacinis prioritetų sąrašas, į kurį įtrauktus patobulinimus ir naujoves būtų galima įgyvendinti, jei programos biudžetas ateinančios daugiametės finansinės programos laikotarpiu būtų šiek tiek padidintas, o likusius patobulinimus ir naujoves būtų galima įgyvendinti tik gerokai padidinus bendrą biudžetą. Finansuojamų veiksmų taikymo sritis ir mastas galėtų: –likti tokie patys, su panašiu biudžetu, pagerinant veiksmingumą ir supaprastinant, racionalizuojant ir tikslingiau įgyvendinant tam tikrus veiksmus, kad Programa būtų įgyvendinama taip pat veiksmingai, kaip 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, arba –padidinus Programos biudžetą, įvairių dabartinių veiksmų taikymo sritis ir mastas galėtų būti išplėsti ir galėtų būti visapusiškai imamasi naujos veiklos (įskaitant daug kainuojančią veiklą), taip išplečiant Programos taikymo sritį ir padidinant europinę pridėtinę vertę.

Antroji galimybė laikyta tinkamiausia politikos galimybe dėl toliau nurodytų priežasčių. –Kalbant apie programos tikslus, tinkamiausia politikos galimybė geriausiai tenkina reikmę turėti priemonę, kuri veiksmingai padėtų siekti Sąjungos tikslų po 2020 m., visų pirma reikmę aktyviau vykdyti visų kategorijų besimokančių asmenų judumą ir mainus ir reikmę dėti daugiau pastangų pasiekti mažiau galimybių turinčius besimokančius asmenis ir teikti daugiau bendradarbiavimo, įskaitant mažesnių organizacijų, galimybių, taip sutelkiant europiečius, stiprinant europinę tapatybę ir įsipareigojimą puoselėti bendras Europos vertybes didėjančio populizmo laikais. –Kalbant apie prioritetus, tinkamiausia politikos galimybė gali padėti geriau suderinti veiksmus su Sąjungos lygmens prioritetais, be to, būtų atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės grįžtamąjį ryšį, gautą atliekant laikotarpio vidurio vertinimą ir vykdant programos „Erasmus“ trisdešimtmečio kampaniją. Galimybė apima tam tikrų dabartinių veiksmų racionalizavimą ir tikslingumo didinimą. Pavyzdžiui, kai kurie veiksmai bus tikslingai orientuoti į veiklą, kuria skatinama kompetencijos perspektyviose srityse plėtotė; kitais veiksmais bus siekiama skatinti inovacijas švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse; „Jean Monnet“ veikla bus iš dalies perorientuota, kad joje galėtų dalyvauti, pavyzdžiui, mokiniai, o suaugusiųjų švietimo sektoriaus veikla bus orientuota į specialias tikslines grupes (nekvalifikuotus asmenis). Tuo pačiu metu, pritaikant tam tikrus dabartinius veiksmus ir nustatant naujas priemones (pavyzdžiui, trumpalaikio ar grupinio judumo, virtualiojo bendradarbiavimo), pasiūlymu didinamas Programos įtraukumas. Be to, tinkamiausia politikos galimybė apima tam tikro lygio lankstumą, kad būtų galima atsižvelgti į naujus prioritetus ir reikmes, kurių gali kilti jau prasidėjus programavimo laikotarpiui. –Kalbant apie įgyvendinimo mechanizmą, tinkamiausia politikos galimybė, kuria siekiama išsaugoti dabartinį – unikalų – dabartinės programos „Erasmus+“ valdymo būdų derinį, remiantis teigiama programos įgyvendinimo patirtimi, kaip nustatyta atliekant laikotarpio vidurio vertinimą, padės sutelkti dėmesį į įgyvendinimą ir rezultatus ir kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Nacionalinės agentūros, įsteigtos visose dabartinėje programoje „Erasmus+“ dalyvaujančiose šalyse (netiesioginis valdymas), ir toliau bus atsakingos už didžiosios lėšų dalies, t. y. didžiumos judumo ir bendradarbiavimo veiklai skirtų lėšų, valdymą. Nacionalinės agentūros yra pasirengusios valdyti didelės apimties, tačiau palyginti nebrangius veiksmus, tačiau jos turi būti arti naudos gavėjų, prisitaikyti prie nacionalinių švietimo, mokymo ir jaunimo sistemų įvairovės ir prisiderinti prie nacionalinių prioritetų. Tiesioginis valdymas ir toliau būtų taikomas tam tikriems specialiems veiksmams, kurie 1) neturi kritinės biudžeto masės, kad juos būtų galima decentralizuoti, 2) nereikalauja Europos ar pasaulio lygmens intervencijos, 3) tėra pradėti kurti (koncepcijos lygmens) ir prieš decentralizaciją turi būti išbandyti arba 4) reikalauja meistriškumu grindžiamos konkurencijos. Be to, tinkamiausia politikos galimybė leis tam tikro lygio lankstumą, kad būtų galima atsižvelgti į naujus prioritetus ir reikmes, kurių gali kilti jau prasidėjus daugiamečio programavimo laikotarpiui. Šis pasiūlymas visiškai dera su tinkamiausia politikos galimybe. 2018 m. balandžio 13 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę su išlygomis dėl to, kad reikėtų pakoreguoti poveikio vertinimo ataskaitos projektą, kad būtų įtrauktos valdybos rekomendacijos dėl tam tikrų svarbių aspektų. Todėl ataskaita buvo peržiūrėta siekiant: (1)pateikti aiškesnį loginį pagrindą, paaiškinti veiksmingumo padidėjimą ir pridėtinę vertę, kuri būtų sukurta, jei siūlomi veiksmai, visų pirma „Jean Monnet“, sporto ir suaugusiųjų švietimo srityse, būtų tęsiami arba išplėsti; (2)geriau išanalizuoti naujų iniciatyvų efektyvumą ir aktualumą ir paaiškinti siūlomus veiksmus, susijusius su mokinių judumu; nustatyti siūlomų naujų ar tęsiamų veiksmų prioritetinį sąrašą ir geriau pabrėžti potencialią riziką ir jos mažinimo būdus; (3)paaiškinti įtraukties sąvoką ir jos poveikį programai „Erasmus“ ir toliau nagrinėti potencialią sinergiją su kitomis būsimomis Sąjungos programomis ir priemonėmis. Nuomonės apie poveikio vertinimo ataskaitą ir jos koregavimas išsamiau aptariami jos pirmame priede. •Supaprastinimas Vadovaujantis vienu iš kompleksinių daugiametės finansinės programos tikslų po 2020 m., šiuo pasiūlymu siekiama sumažinti naudos gavėjams ir įgyvendinimo įstaigoms tenkančią naštą. Taisyklės ir procedūros, pavyzdžiui, paraiškų atranka, ataskaitų teikimas, stebėsena ir kontrolė, yra kiek įmanoma suderintos su visoms finansavimo priemonėms taikomomis taisyklėmis ir procedūromis, taip pat kiek įmanoma taikomos bendros horizontaliosios Finansinio reglamento taisyklės. Bendrų rodiklių ir atrankos kriterijų supaprastinimas ir racionalizavimas taip pat padės sumažinti tiesioginę naudos gavėjų ir nacionalinių agentūrų naštą. Be to, administracinė našta naudos gavėjams bus sumažinta dėl patobulintų internetinių priemonių visapusiško naudojimo. Patobulinimai ir naujovės bus integruoti į dabartinę programos struktūrą ir bus naudojamasi esamais įgyvendinimo mechanizmais. Siekiant kuo labiau užtikrinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio tęstinumą, bus nustatyta nesudėtinga ir proporcinga procedūra, pagal kurią bus galima pakartotinai paskirti nacionalines agentūras, kurios dabartiniu programavimo laikotarpiu buvo atsakingos už programos įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, ir nepriklausomas audito įstaigas, kurios buvo atsakingos už auditą. Tokia nesudėtinga įgyvendinimo įstaigų skyrimo procedūra padės rengiantis būsimai Programai sutaupyti išteklių nacionaliniu lygmeniu. Pasiūlymu taip pat siekiama toliau supaprastinti ir racionalizuoti Programos struktūrą. Remiantis laikotarpio vidurio vertinimo rekomendacijomis, bus racionalizuota kai kurių veiksmų struktūra, kad jie būtų tikslingesni ir kad būtų išvengta dubliavimo, pavyzdžiui, diferencijuojant inovacijų partnerystę ir partnerystę, kuria siekiama tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo ir gerosios patirties mainų. Be to, didžioji dalis judumo veiksmų bus sutelkti į vieną pagrindinį veiksmą, perkeliant mokinių judumą iš 2 pagrindinio veiksmo (organizacijų bendradarbiavimas) į 1 pagrindinį veiksmą (pavienių asmenų judumas mokymosi tikslais). Programos veiksmai, įskaitant sporto srities, nuo šiol bus skirstomi vadovaujantis pagrindinio veiksmo logika, todėl pagerės tarpsektorinė dinamika. Daugiau dalyvavimo Programoje galimybių bus suteikta mažesnėms, pavyzdžiui, bendruomenės lygmens, organizacijoms, naujokams ir sunkiai pasiekiamoms žmonių grupėms. Paraiškų teikimo procedūra ir administracinė Sąjungos projektų valdymo našta gali atgrasyti potencialius dalyvius. Nors dalyviai palankiai vertina supaprastintą išlaidų apmokėjimą ir dotacijų skyrimą (fiksuotosiomis sumomis, vieneto įkainiais ir fiksuotąja norma), biurokratizmas kai kuriems dalyviams, ypač mažesnėms organizacijoms (pavyzdžiui, mokyklų, suaugusiųjų švietimo ir jaunimo sektoriuose), tebėra didelė problema. Pasiūlyme numatyta įgyvendinti specialiai tokiems smulkiems dalyviams skirtą veiksmą (nedidelio masto partnerystę), kurio administravimo kriterijai ir reikalavimai, palyginti su įprastiniais bendradarbiavimo projektais, bus mažesni; taip siekiama sumažinti prieigos kliūtis mažesnių organizacinių pajėgumų organizacijoms ir naujokams. Įgyvendinant šį veiksmą taip pat bus remiami lankstūs formatai (iš esmės tai bus tarpvalstybinė, tačiau – išimtiniais atvejais – ir nacionalinė veikla su stipriu europiniu aspektu), padėsiantys organizacijoms pasiekti mažiau galimybių turinčius asmenis. Kitų Sąjungos judumo programų su stipriu mokymosi aspektu iš kitų politikos sričių integracija į Programą prisidės prie didesnio įgyvendinimo nuoseklumo, tolesnio supaprastinimo ir didesnio veiksmingumo. Tai taip pat palengvins naudos gavėjų ir suinteresuotųjų šalių galimybes dalyvauti judumo mokymosi tikslais programose, nes taip bus priartėta prie vieno langelio principo, pagal kurį visos Sąjungos judumo galimybės būtų teikiamos pagal programą „Erasmus“, įgyvendinimo. Be to, kaip teigta laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje, reikia gerokai supaprastinti tarptautinių Programos veiksmų įgyvendinimą. Šiuo metu dalis šių veiksmų yra finansuojami keturių skirtingų Sąjungos išorės bendradarbiavimo priemonių ir Europos plėtros fondo lėšomis. Šie veiksmai bus supaprastinti sumažinant išorės bendradarbiavimo priemonių skaičių ir racionalizuojant „Erasmus“ veiksmų įgyvendinimo pagal šias priemones programavimo procedūras. •Pagrindinės teisės Pasiūlymas visiškai atitinka ES pagrindinių teisių chartiją. Visų pirma šiuo pasiūlymu visapusiškai atsižvelgiama į Chartijos 14 straipsnį („Teisė į mokslą“), 15 straipsnį („Laisvė pasirinkti profesiją ir teisė dirbti“), 21 straipsnį („Diskriminacijos uždraudimas“), 23 straipsnį („Moterų ir vyrų lygybė“), 24 straipsnį („Vaiko teisės“), 26 straipsnį („Neįgaliųjų asmenų integravimas“), 31 straipsnį („Tinkamos ir teisingos darbo sąlygos“) ir 32 straipsnį („Vaikų darbo uždraudimas ir jaunų žmonių apsauga darbe“). 4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl 2021–2027 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos, Programos įgyvendinimo tuo pačiu laikotarpiu finansinis paketas bus 30 000 000 000 EUR. Daugiau informacijos apie poveikį biudžetui ir reikiamus žmogiškuosius bei administracinius išteklius pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Valdymo, ataskaitų teikimo ir atskaitomybės, komunikacijos, matomumo ir rezultatų panaudojimo tikslais Programos įgyvendinimas bus nuolat stebimas. Pagrindiniai veiklos rodikliai pateikiami siūlomo reglamento Priede, tačiau Komisija ketina nustatyti papildomą nuolatinės stebėsenos veiklą, kaip paaiškinta Poveikio vertinimo 5.1 skyriuje. Šia stebėsenos veikla bus siekiama įvertinti pažangą, padarytą siekiant Programos įgyvendinimo ir rezultatų siektinų reikšmių, ir užfiksuoti veiklos rodiklius trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, remiantis iš anksto nustatytais tikslais ir lyginamaisiais standartais. Be to, programavimo laikotarpiu kelis kartus bus įvertinti sudėtingesni, didesnių užmojų ir ilgalaikio poveikio rodikliai; tai bus daroma atliekant oficialų būsimos Programos laikotarpio vidurio arba ex post vertimą arba specialiais nepriklausomais tyrimais ir apklausomis, kuriuos vykdytų išorės ekspertai. Norint įvertinti tam tikrų Programos veiksmų priežastinį poveikį, taip pat galima pasinaudoti atitinkamais tyrimais. Atsižvelgiant į 2014–2020 m. programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitos rezultatus, bus siekiama Programos naudos gavėjams ir įgyvendinimo įstaigoms neužkrauti jokios nereikalingos su stebėsena ir vertinimu susijusios naštos (apklausų skaičius ir dažnumas, respondentų imtys, renkamų duomenų kiekis ir sudėtingumas ir t. t.). Valstybės narės prie stebėsenos ir vertinimo prisidės teikdamos nacionalines Programos įgyvendinimo atitinkamose teritorijose ataskaitas. Vertinimas bus atliekamas vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo trys institucijos susitarė, kad galiojančių teisės aktų ir politikos vertinimas turėtų būti tolesnių veiksmų galimybių vertinimo pagrindas, 22 ir 23 punktais. Programos poveikis vietos lygmeniu bus vertinamas remiantis programos rodikliais ir siektinomis reikšmėmis ir išsamia Programos aktualumo, efektyvumo, veiksmingumo, ES pridėtinės vertės ir nuoseklumo su kitomis ES politikos sritimis analize. Taip pat bus įtraukiama įgytos patirties pavyzdžių, kad būtų galima nustatyti trūkumus, problemas ar tolesnio veiksmų ar jų rezultatų tobulinimo potencialą ir kad būtų galima kiek įmanoma padidinti jų panaudojimą ar poveikį. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomo reglamento I skyriuje „Bendrosios nuostatos“ nurodytas jo dalykas, pateiktos reglamente vartojamų terminų apibrėžtys, taip pat bendrieji ir konkretūs Programos tikslai. Programa siekiama švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto priemonėmis remti žmonių išsilavinimą, profesinį ir asmeninį tobulėjimą Europoje ir už jos ribų, taip prisidedant prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir socialinės sanglaudos ir europinės tapatybės stiprinimo. Ji yra svarbiausia priemonė, padedanti remti Sąjungos politiką švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse. Kiekvienai iš trijų Programos politikos sričių (švietimas ir mokymas, jaunimas ir sportas) yra nustatyti konkretūs tikslai. Kiekviena iš trijų politikos sričių turi tris pagrindinius veiksmus: judumas mokymosi tikslais (1 pagrindinis veiksmas), organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas (2 pagrindinis veiksmas) ir politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas (3 pagrindinis veiksmas). II–IV skyriuose nustatyti veiksmai, kuriais siekiama remti Programos įgyvendinimą kiekvienoje iš politikos sričių ir pagal kiekvieną pagrindinį veiksmą atitinkamose – švietimo ir mokymo (II skyrius), jaunimo (III skyrius) ir sporto (IV skyrius) – srityse. V skyriuje „Finansinės nuostatos“ nustatomas 2021–2027 m. Programos biudžetas ir numatomos Sąjungos finansavimo formos. Svarbiausias orientacinis dydis – 30 000 000 000 EUR. Taip pat nustatyta, kad papildomų finansinių įnašų gali būti skiriama pagal išorės priemones. Kai kuriems veiksmams nustatytos minimalios sumos ar ribos, leisiančios teisės aktų leidėjams valdyti skirtingų Programos aspektų įgyvendinimą. VI skyriuje „Dalyvavimas Programoje“ nurodoma, kurios trečiosios šalys gali būti asocijuotosios Programos valstybės, ir sąlygos, kuriomis jos gali visapusiškai dalyvauti Programoje drauge su valstybėmis narėmis. Šios trečiosios valstybės turi tenkinti visas sąlygas, šiuo reglamentu nustatytas valstybėms narėms, pavyzdžiui, prievolę įsteigti nacionalinę agentūrą. Tačiau organizacijos ir asmenys iš kitų trečiųjų valstybių taip pat gali dalyvauti tam tikroje pagal Programą remiamoje veikloje. Šiame skyriuje taip pat nustatomos specialios taisyklės, taikytinos tiesioginiam ir netiesioginiam valdymui pagal Finansinį reglamentą, visų pirma taisyklės, susijusios su teise teikti paraišką dėl finansavimo ir ekspertų dalyvavimu vertinimo komitete, nurodytame Finansinio reglamento 150 straipsnio 3 dalyje. VII skyriuje „Programavimas, stebėsena ir vertinimas“ pateiktos nuostatos dėl Komisijai perduodamų įgaliojimų priimti darbo programas ir įgaliojimų peržiūrėti ir (arba) papildyti veiklos rodiklius. Jame taip pat nustatyti Programos įgyvendinimo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo reikalavimai. VIII skyriuje „Informavimas, komunikacija ir viešinimas“ nustatyti visiems dalyviams taikytini reikalavimai, susiję su visų pagal Programą remiamų veiksmų informacijos sklaida, viešinimu ir tolesniais veiksmais. IX skyriuje „Valdymo ir audito sistema“ pateikiama nuostatų dėl Programos įgyvendinimo įstaigos steigimo ir veikimo. Kalbant apie valdymą, siūlomą įgyvendinimo mechanizmą sudaro netiesioginio valdymo ir tiesioginio valdymo derinys. Toks valdymo būdų derinimas grindžiamas esamomis dabartinės programos struktūromis. Už didžiąją dalį Programos lėšų atsakys nacionalinės agentūros. X skyriuje „Kontrolės sistema“ nustatyta būtina priežiūros sistema, kuria užtikrinama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos finansinių interesų apsaugą.

XI skyriuje „Kitų Sąjungos politikos sričių, programų ir fondų papildomumas“ nustatyta, kad Programa įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas bendras jos nuoseklumas ir papildomumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis ir fondų papildymo principas. Numatytos specialios taisyklės, pagal kurias užtikrinamas Programos ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų papildomumas. XII skyriuje „Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos“ išdėstytos būtinos nuostatos dėl deleguotųjų įgaliojimų perdavimo Komisijai, kad būtų užtikrintas perėjimas nuo ankstesnės programos prie šios. Kalbant apie komitetą, kurio reikalaujama Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 ir kuris padėtų Komisijai priimti įgyvendinimo aktus, tai būtų komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama programa „Erasmus+“, 36 straipsniu. Baigiamosiose nuostatose nustatyta siūlomo reglamento, kuris bus privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse nuo 2021 m. sausio 1 d., įsigaliojimo data. 2018/0191 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 straipsnio 4 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)vykstant staigiems ir dideliems technologinės revoliucijos ir globalizacijos nulemtiems pokyčiams, investicijos į judumą mokymosi tikslais, bendradarbiavimą ir novatoriškos politikos plėtotę švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse daro esminį poveikį įtraukios, glaudžios ir atsparios visuomenės kūrimui ir Sąjungos konkurencingumo palaikymui ir drauge prisideda prie europinės tapatybės stiprinimo ir demokratiškesnės Sąjungos; (2)2017 m. lapkričio 14 d. komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Komisija išdėstė savo viziją, pagal kurią iki 2025 m. turėtų būti sukurta Europos švietimo erdvė, kurioje sienos netrukdytų mokytis; Sąjunga, kurioje būtų įprasta vykti studijuoti ar mokytis – įvairiais būdais ir įvairioje aplinkoje – į kitą valstybę narę ar, be gimtosios, kalbėti dviem kitomis kalbomis; Sąjunga, kurioje žmonės labai aiškiai jaustų savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvoktų Europos kultūros paveldą bei jo įvairovę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija pabrėžė reikmę stiprinti jau išbandytą programą „Erasmus+“ toms besimokančių asmenų kategorijoms, kurioms ji jau yra taikoma, ir pritraukti mažiau galimybių turinčius besimokančius asmenis; (3)švietimo, mokymo ir jaunimo svarba Sąjungos ateičiai yra atspindėta 2018 m. vasario 14 d. Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“, kuriame pabrėžiama, kad būtina įgyvendinti Geteborge vykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir jo pirmąjį principą dėl švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą. Komunikate pabrėžta reikmė intensyvinti judumą ir mainus, be kita ko, įgyvendinant gerokai sustiprintą, įtraukią ir išplėstą programą, kaip buvo raginama 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose; (4)2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos iškilmingai paskelbtuose ir pasirašytuose dokumentuose, reglamentuojančiuose Europos socialinių teisių ramstį, nustatytas pirmasis ramsčio principas, pagal kurį kiekvienas žmogus turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti gebėjimus, kurie leistų visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje; (5)2016 m. rugsėjo 16 d. Bratislavoje 27 valstybių narių lyderiai pabrėžė savo ryžtą suteikti jaunimui geresnių galimybių. 2017 m. kovo 25 d. pasirašytoje Romos deklaracijoje 27 valstybių narių, Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento ir Europos Komisijos vadovai įsipareigojo sukurti Sąjungą, kurioje jaunimas įgytų geriausią išsilavinimą bei gautų geriausią mokymą ir galėtų studijuoti bei rasti darbą visoje Sąjungoje, Sąjungą, kuri saugotų mūsų kultūros paveldą ir skatintų kultūrų įvairovę;

(6)2014–2020 m. programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje patvirtinta, kad sukūrus bendrą švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programą buvo gerokai supaprastintas ir racionalizuotas programos valdymas ir padidinta jo sinergija, tačiau reikia tolesnių patobulinimų, kad būtų galima dar labiau konsoliduoti 2014–2020 m. programos veiksmingumo didinimo rezultatus. Konsultacijose dėl laikotarpio vidurio vertinimo ir dėl būsimos Programos, valstybės narės ir suinteresuotosios šalys primygtinai ragino išlaikyti programos taikymo sritį, struktūrą ir įgyvendinimo mechanizmus, tačiau taip pat patobulinti kai kuriuos aspektus, pavyzdžiui, padidinti programos įtraukumą. Jie taip pat išreiškė visapusišką paramą programos integruotumo išsaugojimui ir mokymosi visą gyvenimą paradigmai. Europos Parlamentas 2017 m. vasario 2 d. rezoliucijoje dėl programos „Erasmus +“ įgyvendinimo palankiai įvertino integruotą programos struktūrą ir paragino Komisiją būsimoje Programoje visapusiškai išnaudoti mokymosi visą gyvenimą dimensiją stiprinant ir skatinant bendradarbiavimą sektorių lygmeniu. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė reikmę išsaugoti programos tarptautiškumą ir išplėsti jį į kitus švietimo ir mokymo sektorius; (7)viešose konsultacijose dėl Sąjungos finansavimo vertybių ir judumo srityse šios tendencijos buvo patvirtintos ir buvo pabrėžta reikmė didinti būsimos Programos įtraukumą ir toliau pirmenybę teikti švietimo ir mokymo programų modernizavimui, taip pat stiprinti prioritetus, susijusius su europinės tapatybės, aktyvaus pilietiškumo ir dalyvavimo demokratiniame gyvenime skatinimu; (8)2018 m. gegužės 2 d. priimtame komunikate „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ Komisija ragino kitoje finansinėje programoje labiau orientuotis į jaunimą, visų pirma daugiau nei dvigubai padidinti 2014–2020 m. programą „Erasmus+“ – vieną ryškiausių Sąjungos sėkmės pavyzdžių. Naujojoje programoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama įtraukumui ir mažiau galimybių turinčių jaunuolių pritraukimui. Programa turėtų padėti daugiau jaunuolių išvykti į kitą šalį mokytis ar dirbti; (9)tokiomis aplinkybėmis būtina parengti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1288/2013 sukurtą 2014–2020 m. švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programą „Erasmus+“ pakeisiančią švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programą (toliau – Programa). 2014–2020 m. programos, apimančios mokymąsi įvairiuose kontekstuose (formalųjį, neformalųjį ir savaiminį) ir visais gyvenimo etapais, integruotumas turėtų būti išsaugotas, kad būtų galima paskatinti lankstesnes mokymosi trajektorijas, leidžiančias žmonėms įgyti gebėjimų, kurių reikia XXI a. iššūkiams įveikti; (10)Programai turėtų būti suteikta dar daugiau galimybių prisidėti prie Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srities politikos tikslų ir prioritetų įgyvendinimo. Nuosekliai taikomas mokymosi visą gyvenimą principas yra esminis aspektas valdant pokyčius, kuriuos žmonėms tenka įveikti įvairiais gyvenimo etapais. Siekiant toliau įgyvendinti šį principą, būsimoje Programoje reikėtų išlaikyti glaudų ryšį su visa strategine Sąjungos politinio bendradarbiavimo švietimo, mokymo ir jaunimo srityje sistema, įskaitant politines mokyklinio ugdymo, aukštojo mokslo, profesinio mokymo ir suaugusiųjų švietimo darbotvarkes, drauge stiprinant ir plėtojant naują sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis ir politikos sritimis; (11)Programa – svarbiausias Europos švietimo erdvės kūrimo veiksnys. Ji turėtų būti parengta taip, kad galėtų papildyti programą, pakeisiančią bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą, ir „Europos įgūdžių darbotvarkę“, kuriomis siekiama užtikrinti strateginę įgūdžių ir kompetencijos svarbą išsaugant darbo vietas, ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Ji turėtų padėti valstybėms narėms siekti Paryžiaus deklaracijoje dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą nustatytų tikslų; (12)remiantis 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatu „Įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija“, Programa turėtų derėti su atnaujinta naująja Europos Sąjungos jaunimo strategija – Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistema (2019–2027 m.); (13)rengiant Programą turėtų būti atsižvelgta ir į Sąjungos darbo planą sporto srityje – [...] m. Sąjungos lygmens bendradarbiavimo sporto srityje programą. Turėtų būti užtikrintas Sąjungos darbo plano ir pagal Programą remiamų sporto srities veiksmų suderinamumas ir papildomumas. Atsižvelgiant į svarbų sporto vaidmenį skatinant fizinį aktyvumą, sveiką gyvenseną, socialinę įtrauktį ir lygybę, visų pirma daugiausia dėmesio reikia skirti mėgėjiškam sportui. Programa turėtų prisidėti prie Europos bendrų vertybių propagavimo per sportą, gero valdymo ir sąžiningumo sporte, taip pat prie švietimo, mokymo ir įgūdžių ugdymo sporte ir per sportą; (14)Programa turėtų prisidėti prie Sąjungos inovacinio pajėgumo didinimo, visų pirma remiant judumo ir bendradarbiavimo veiklą, kuria skatinama kompetencijos perspektyviose studijų srityse ar disciplinose (tokiose kaip mokslas, technologijos, inžinerija ir matematika, klimato kaita, aplinka, švari energija, dirbtinis intelektas, robotika, duomenų analizė, menas ir dizainas) plėtotė, kad žmonėms būtų padedama įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijos, kurių prireiks ateityje; (15)sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad bendrais abiejų programų ištekliais būtų naudojamasi veiklai, kuria stiprinamos ir modernizuojamos Europos aukštojo mokslo institucijos, remti. Prireikus „Europos horizontas“ papildys Programos remiamą Europos universitetų iniciatyvą, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspektą, ir taip prisidės prie naujų bendrų ir integracinių ilgalaikių ir tvarių švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų kūrimo. Sinergija su programa „Europos horizontas“ padės užtikrinti švietimo ir mokslinių tyrimų integraciją aukštojo mokslo institucijose; (16)Programa turėtų būti įtraukesnė – turėtų būti geriau pritraukiami mažiau galimybių turintys asmenys, be kita ko, siūlant lankstesnio formato judumą mokymosi tikslais ir skatinant nedidelių organizacijų, visų pirma naujokių ir bendruomenės lygmens organizacijų, tiesiogiai dirbančių su įvairių amžiaus grupių palankių sąlygų neturinčiais besimokančiais asmenimis, dalyvavimą. Reikėtų skatinti virtualaus formato, pavyzdžiui, virtualiojo bendradarbiavimo, mišriojo ir virtualiojo judumo, naudojimą, kad būtų galima pritraukti daugiau dalyvių, visų pirma tų, kurie turi mažiau galimybių, ir tų, kuriems fizinis persikėlimas į šalį, kuri nėra nuolatinės gyvenamosios vietos šalis, galėtų kelti problemų; (17)komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Komisija pabrėžė esminį švietimo, kultūros ir sporto vaidmenį skatinant aktyvų jaunosios kartos pilietiškumą ir bendras vertybes. Europinės tapatybės stiprinimas ir aktyvaus dalyvavimo demokratiniuose procesuose skatinimas turi lemiamos svarbos Europos ateičiai ir mūsų demokratinėms visuomenėms. Studijos, mokymasis, darbas, dalyvavimas jaunimo ir sporto veikloje užsienyje padeda stiprinti europinę tapatybę ir jos įvairovę, puoselėti priklausymo kultūrinei bendruomenei jausmą ir skatinti aktyvų visų amžiaus grupių asmenų pilietiškumą. Judumo veiklos dalyviai turėtų įsitraukti į savo vietos bendruomenės ir priimančiosios bendruomenės veiklą ir dalytis patirtimi. Taip pat turėtų būti remiama veikla, susijusi su visų kūrybiškumo aspektų stiprinimu švietimo, mokymo ir jaunimo srityse ir svarbiausių asmeninių gebėjimų plėtote; (18)siekiant suteikti daugiau judumo, bendradarbiavimo ir politinio dialogo su trečiosiomis šalimis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, galimybių, turėtų būti padidintas Programos tarptautiškumas. Remiantis sėkmingu tarptautinės veiklos aukštojo mokslo ir jaunimo srityje įgyvendinimu vykdant ankstesnes švietimo, mokymo ir jaunimo programas, tarptautinio judumo veikla turėtų būti išplėsta į kitus sektorius, pavyzdžiui, į profesinio mokymo sektorių; (19)bazinė 2014–2020 m. programos struktūra – trys skyriai (švietimas ir mokymas, jaunimas ir sportas) ir trys pagrindiniai veiksmai – laikoma sėkminga ir turėtų būti išsaugota. Reikėtų patobulinti pagal Programą remiamų veiksmų derinimą ir racionalizavimą; (20)Programa turėtų būti sustiprintos dabartinės judumo mokymosi tikslais galimybės, visų pirma tuose sektoriuose, kuriuose Programa galėtų būti veiksmingiausia, kad jos būtų pasiekiamesnės ir kad būtų patenkinta didelė paklausa. Tai turėtų būti daroma visų pirma teikiant daugiau ir palankesnių judumo veiklos galimybių aukštųjų mokyklų studentams ir mokiniams ar profesinių mokyklų moksleiviams. Menkų įgūdžių suaugusių besimokančių asmenų judumas turėtų būti integruotas į bendradarbiavimo partnerystės programas. Turėtų būti išplėstos neformaliojo mokymosi veikloje dalyvaujančio jaunimo judumo galimybės, kad galėtų dalyvauti daugiau jaunuolių. Taip pat, atsižvelgiant į sverto efektą, reikėtų stiprinti švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto sričių darbuotojų judumo galimybes. Vadovaujantis tikros Europos švietimo erdvės vizija, Programa turėtų būti skatinamas judumas ir mainai ir propaguojamas studentų dalyvavimas švietimo ir kultūrinėje veikloje – to turėtų būti siekiama remiant procesų skaitmenizaciją, pavyzdžiui, Europos studento pažymėjimo iniciatyvą. Ši iniciatyva gali būti svarbus žingsnis užtikrinant, kad judumas taptų realybe visiems – pirmiausia suteikiant aukštojo mokslo institucijoms galimybę siųsti ir priimti daugiau mainuose dalyvaujančių studentų tuo pačiu metu didinant studentų judumo kokybę, tačiau taip pat palengvinant studentų prieigą prie įvairių paslaugų (bibliotekos, transporto, apgyvendinimo) dar iki atvykimo į užsienio įstaigą; (21)Programa turėtų paskatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime, be kita ko, remiant projektus, kuriuose dalyvaujantis jaunimas įsitraukia ir mokosi dalyvauti pilietinėje visuomenėje, didinant informuotumą apie Europos bendras vertybes (įskaitant pagrindines teises), suburiant jaunuolius ir vietos, nacionalinio ar Sąjungos lygmens sprendimų priėmėjus, taip pat prisidedant prie Europos integracijos proceso; (22)Programa turėtų pasiūlyti jaunimui daugiau galimybių atrasti Europą per užsienyje įgyjamą mokymosi patirtį. Aštuoniolikmečiams, visų pirma tiems, kurie turi mažiau galimybių, turėtų būti suteikta galimybė pirmą kartą ir bent trumpai vienam ar su grupe patirti, ką reiškia keliauti Europoje, dalyvaujant neformalioje švietimo veikloje, kuria siekiama sustiprinti priklausymo Europos Sąjungai jausmą ir atrasti jos kultūrinę įvairovę. Programa turėtų padėti nustatyti įstaigas, atsakingas už dalyvių pritraukimą ir atranką, ir remti veiklą, kuria skatinamas patirties mokymosi aspektas; (23)be to, Programa turėtų stiprinti kalbų mokymąsi, visų pirma aktyviau naudojantis internetinėmis priemonėmis, nes e. mokymasis teikia papildomų lankstumo ir prieigos privalumų mokantis kalbų; (24)Programa turėtų remti priemones, kuriomis stiprinamas švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse veikiančių organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas, pripažįstant esminį jų vaidmenį teikiant žmonėms žinias, ugdant gebėjimus ir kompetenciją, kurių reikia kintančiame pasaulyje, taip pat deramai išnaudojant inovacijų, kūrybiškumo ir verslumo potencialą, ypač skaitmeninėje ekonomikoje; (25)2017 m. gruodžio 14 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino valstybes nares, Tarybą ir Komisiją įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis Europos bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityje būtų pakeltas į aukštesnį lygį, be kita ko, skatinant, kad iki 2024 m. atsirastų Europos universitetai, kuriuos sudarytų taikant principą „iš apačios į viršų“ sukurti visos Sąjungos universitetų tinklai. Programa turėtų remti šiuos Europos universitetus;

(26)2010 m. Briugės komunikate raginta remti profesinį meistriškumą siekiant pažangaus ir tvaraus augimo. 2017 m. komunikate „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose“ profesinio mokymo ir inovacijų sistemų susiejimas laikomas regiono lygmens pažangiosios specializacijos strategijų dalimi. Programa turėtų suteikti priemonių, kuriomis būtų galima atsiliepti į šiuos raginimus, ir paremti profesinio meistriškumo centrų tarptautinių platformų, glaudžiai integruotų į vietos ir regionines augimo, inovacijų ir konkurencingumo strategijas, kūrimą. Šie meistriškumo centrai turėtų veikti kaip kokybiškų profesinių įgūdžių „varikliai“ sektorinių iššūkių kontekste ir drauge remti bendrus struktūrinius pokyčius ir Sąjungos socialinę ir ekonominę politiką; (27)siekiant padidinti virtualiojo bendradarbiavimo mastą, Programa taip pat turėtų remti sistemiškesnį interneto platformų (pavyzdžiui, „eTwinning“, „School Education Gateway“, Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninės platformos, Europos jaunimo portalo ir aukštojo mokslo interneto platformos) naudojimą; (28)Programa turėtų prisidėti prie įgūdžių ir kvalifikacijos skaidrumo ir pripažinimo didinimo, taip pat prie mokymosi kreditų ar mokymosi rezultatų vienetų perkėlimo, kad būtų geriau užtikrinama kokybė ir remiamas neformaliojo ir savaiminio mokymosi patvirtinimas, įgūdžių valdymas ir orientavimas. Šiuo tikslu Programa taip pat turėtų remti nacionalinio ir Sąjungos lygmens kontaktinius centrus ir tinklus, kurie sudaro palankesnes sąlygas mainams visoje Europoje, ir lankstesnių mokymosi trajektorijų kūrimą, kad būtų galima judėti tarp įvairių švietimo, mokymo ir jaunimo sričių ir formalios bei neformalios aplinkos; (29)Programa turėtų išnaudoti ankstesnių „Erasmus+“ dalyvių potencialą ir remti visų pirma tokių tinklų kaip buvusių programos dalyvių tinklas, ambasadoriai ir „EuroPeers“ veiklą, skatinant juos populiarinti Programą; (30)siekiant užtikrinti sąsajas su kitomis Sąjungos priemonėmis ir remti kitas Sąjungos politikos sritis, judumo galimybių turėtų būti suteikta pačiuose įvairiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešajame, žemės ūkio ar verslo, dirbantiems žmonėms, kad jie įgytų mokymosi užsienyje patirties, kuri leistų jiems bet kuriuo gyvenimo etapu augti ir tobulėti tiek profesinėje, tiek asmeninėje srityje, ir visų pirma geriau suvokti savo europinę tapatybę ir suprasti Europos kultūrų įvairovę. Programa turėtų pasiūlyti prieigą prie visų Sąjungos tarpvalstybinio judumo galimybių su stipriu mokymosi aspektu ir supaprastinti judumo programų pasiūlą naudos gavėjams ir šios veiklos dalyviams. Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos išplėsti „Erasmus“ projektus; turėtų būti nustatyta specialių priemonių, padedančių „Erasmus“ projektų vykdytojams teikti paraiškas dotacijai gauti ar siekti sinergijos naudojantis Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir migracijos, saugumo, teisingumo ir pilietybės, sveikatos ir kultūros programomis; (31)svarbu skatinti mokymą, mokymąsi ir mokslinius tyrimus Europos integracijos srityje, taip pat skatinti diskusijas šiais klausimais aukštojo mokslo ir kitose švietimo ir mokymo sistemos srityse remiant „Jean Monnet“ veiksmus. Šiais laikais, kai kvestionuojamos bendros vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga ir kurios yra neatskiriama europinės tapatybės dalis, o piliečių dalyvavimo lygis yra menkas, labai svarbu ugdyti europinės tapatybės jausmą ir įsipareigojimą. Programa turėtų toliau prisidėti prie Europos integracijos studijų meistriškumo plėtotės; (32)atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant vertinimą ar peržiūrą; (33)šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [reference to be updated as appropriate] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte; (34)siekiant užtikrinti kritinę asignavimų masę, kad būtų galima pasiekti kiekviename iš toliau nurodytų sektorių numatytą įgyvendinimo pažangą ir rezultatus, turėtų būti apibrėžtas bazinio paketo, skirto švietimo ir mokymo srities veiklai, kurią valdys nacionalinės agentūros, paskirstymas nustatant minimalius asignavimus kiekvienam sektoriui (aukštojo mokslo, mokyklinio ugdymo, profesinio mokymo ir suaugusiųjų švietimo); (35)Programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [naujasis Finansinis reglamentas] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir netiesioginiu vykdymu; (36)finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; (37)trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Programoje pagal Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant Sąjungos programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Reglamentu turėtų būti suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. Visapusiškas trečiųjų valstybių dalyvavimas Programoje turėtų priklausyti nuo sąlygų, nustatytų specialiuose susitarimuose dėl atitinkamos trečiosios valstybės dalyvavimo Programoje. Visapusiškas dalyvavimas galimas tik įvykdžius prievolę įsteigti nacionalinę agentūrą ir valdyti dalį Programos veiksmų decentralizuotai. Asmenims ir subjektams iš trečiųjų šalių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti tam tikruose Programos veiksmuose, kaip nustatyta darbo programoje ir Komisijos skelbiamuose kvietimuose teikti pasiūlymus. Įgyvendinant Programą, asmenims ir subjektams iš labai mažų Europos valstybių galėtų būti nustatyta speciali tvarka; (38)vadovaujantis Komisijos komunikatu „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, Programoje turėtų būti atsižvelgta į ypatingą šių regionų padėtį. Bus imtasi priemonių atokiausių regionų dalyvavimui visuose veiksmuose paskatinti. Reikėtų skatinti šių regionų ir trečiųjų valstybių, visų pirma kaimyninių šalių, žmonių ir organizacijų mainus judumo tikslais ir bendradarbiavimą. Šios priemonės bus stebimos ir reguliariai vertinamos; (39)pagal [reference to be updated as appropriate according to a new Decision on OCTs] Tarybos sprendimo 2013/755/ES 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Įgyvendinant Programą reikėtų atsižvelgti į suvaržymus, atsirandančius dėl šių šalių ir teritorijų atokumo, o jų dalyvavimas Programoje turėtų būti stebimas ir reguliariai vertinamas; (40)laikydamasi Finansinio reglamento, Komisija turėtų patvirtinti darbo programas ir pranešti apie jas Europos Parlamentui ir Tarybai. Darbo programose turėtų būti nustatytos priemonės, būtinos įgyvendinimui siekiant Bendrųjų ir konkrečiųjų Programos tikslų, dotacijų gavėjų atrankos ir skyrimo kriterijai, taip pat kiti būtini elementai. Darbo programos ir jų pakeitimai turėtų būti priimami įgyvendinimo aktais laikantis nagrinėjimo procedūros; (41)vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Į tuos reikalavimus reikėtų įtraukti specialius, išmatuojamus ir realistiškus rodiklius, iš kurių ilgainiui būtų matyti raidos tendencijos ir kurie būtų Programos poveikio vietos lygmeniu vertinimo pagrindas; (42)Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis reikėtų užtikrinti tinkamą viešinimą, reklamavimą ir informavimą apie galimybes ir pagal Programą remiamų veiksmų rezultatus sklaidą. Viešinimo, reklamavimo ir informacijos sklaidos veiklą reikėtų vykdyti pasitelkiant visas Programos įgyvendinimo įstaigas, prireikus padedant kitoms svarbiausioms suinteresuotosioms šalims; (43)siekiant veiksmingesnio plačiosios visuomenės informavimo ir Komisijos iniciatyva vykdomų komunikacijos veiksmų tvirtesnio ryšio, šiuo reglamentu komunikacijos veiklai skirti ištekliai taip pat turėtų būti naudojami koordinuotai komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jeigu ji susijusi su bendruoju šio reglamento tikslu; (44)siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Programa turėtų kuo labiau išnaudoti esamus įgyvendinimo mechanizmus. Todėl Programos įgyvendinimą reikėtų patikėti Komisijai ir nacionalinėms agentūroms. Jei įmanoma ir siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksmingumą, nacionalinė agentūra turėtų būti ta pati įstaiga, kuri buvo paskirta valdyti ankstesnę programą. Atliekant ex ante atitikties vertinimą vertinami tik tie reikalavimai, kurie yra nauji ir būdingi Programai, išskyrus pateisinamais atvejais, pavyzdžiui, rimtų atitinkamos nacionalinės agentūros veiklos trūkumų ar nepatenkinamų rezultatų atveju; (45)siekdama užtikrinti patikimą finansų valdymą ir teisinį tikrumą kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje, kiekviena nacionalinė institucija turėtų paskirti nepriklausomą audito įstaigą. Jei įmanoma ir siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksmingumą, nepriklausoma audito įstaiga turėtų būti ta pati įstaiga, kuri buvo paskirta imtis ankstesnėje programoje nurodytų veiksmų;

(46)valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad būtų priimtos visos deramos teisinių ir administracinių kliūčių šalinimo priemonės ir būtų užtikrintas sklandus Programos veikimas. Be kita ko, jei įmanoma ir nepažeidžiant Sąjungos teisės aktų dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo, reikia spręsti klausimus, dėl kurių kyla sunkumų gaunant vizas ir leidimus gyventi. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/801 valstybės narės raginamos nustatyti pagreitintą priėmimo tvarką; (47)atsiskaitymo už veiklą sistema turėtų būti užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai, laiku ir tinkamu detalumo lygiu. Šie duomenys turėtų būti perduodami Komisijai laikantis atitinkamų duomenų apsaugos taisyklių; (48)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (49)siekiant supaprastinti reikalavimus naudos gavėjams, reikėtų kuo labiau naudoti supaprastintas fiksuotomis sumomis, vieneto įkainiais ir fiksuotąja norma finansuojamas dotacijas. Nustatant supaprastintas dotacijas, kuriomis remiama judumo veikla pagal Programą, kaip nustatyta Komisijos, turėtų būti atsižvelgiama į gyvenimo lygį ir pragyvenimo išlaidas priimančioje šalyje. Komisija ir siunčiančiųjų šalių nacionalinės agentūros turėtų turėti galimybę remdamosi objektyviais kriterijais koreguoti šias supaprastintas dotacijas, visų pirma kad užtikrintų prieigą mažiau galimybių turintiems žmonėms. Vadovaujantis nacionaline teise valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos toms dotacijoms netaikyti jokių mokesčių, įskaitant socialinius. Nuo tokių mokesčių turėtų būti atleidžiami viešieji ar privatieji subjektai, teikiantys tokią finansinę paramą atitinkamiems asmenims; (50)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; (51)būtina užtikrinti pagal Programą vykdomų veiksmų papildomumą su valstybių narių veikla ir kita Sąjungos veikla, ypač su veikla, susijusia su švietimu ir mokymu, kultūra ir žiniasklaida, jaunimu ir solidarumu, užimtumu ir socialine įtrauktimi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, pramone ir įmonėmis, skaitmenine politika, žemės ūkiu ir kaimo plėtra itin daug dėmesio skiriant jauniems ūkininkams, aplinkosauga ir klimatu, sanglauda, regionine politika, migracija, saugumu ir tarptautiniu bendradarbiavimu ir vystymusi; (52)nors dabartinė reguliavimo sistema ankstesniu programavimo laikotarpiu leido valstybėms narėms ir regionams sukurti sinergiją tarp programos „Erasmus+“ ir kitų Sąjungos priemonių, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, kurie taip pat remia Sąjungos švietimo, mokymo ir jaunimo sistemų kokybinę plėtotę, potencialas kol kas nėra pakankamai išnaudojamas, todėl sisteminis projektų poveikis ir poveikis politikai yra ribotas; siekiant maksimizuoti poveikį, turėtų būti vykdoma veiksminga nacionalinių įstaigų, atsakingų už įvairių priemonių valdymą, komunikacija ir bendradarbiavimas nacionaliniu lygmeniu; Programa turėtų suteikti aktyvaus šių priemonių susiejimo galimybių; (53)siekiant peržiūrėti ar papildyti Programos veiklos rodiklius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, susijusius su Priedu. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti su deleguotaisiais aktais susijusiame parengiamajame darbe, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (54)reikėtų užtikrinti tinkamą ankstesnės programos užbaigimą, visų pirma kiek tai susiję su daugiamečio jos valdymo tęstinumu, pavyzdžiui, su techninės ir administracinės pagalbos finansavimu. Reikėtų užtikrinti, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. pagal ankstesnę programą vykdytai ir iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtai veiklai prireikus būtų teikiama techninė ir administracinė pagalba; (55)šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma tų, kurie yra įtraukti į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi teisės į lyčių lygybę ir teisės į nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, ir skatinama taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsnius; (56)šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir nustatyta su finansais susijusių asmenų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo Sąjungos finansavimo sąlyga; (57)kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl finansuojamos judumo ir bendradarbiavimo veiklos tarpvalstybinio pobūdžio, didelio masto ir plačios geografinės aprėpties, poveikio prieigai prie judumo mokymosi tikslais ir Sąjungos integracijai apskritai bei dėl didesnio tarptautiškumo to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (58)Reglamentas (EB) Nr. 1288/2013 turėtų būti panaikintas nuo 2021 m. sausio 1 d.; (59)siekiant užtikrinti pagal Programą teikiamos finansavimo paramos tęstinumą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu sukuriama Sąjungos veiksmų švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse programa „Erasmus“ (toliau – Programa).

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)mokymasis visą gyvenimą – įvairių formų (formalusis, neformalusis ir savaiminis) mokymasis, vykstantis visais gyvenimo etapais, įskaitant ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, bendrąjį lavinimą, profesinį mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, ir padedantis gerinti asmenines, pilietines, kultūrines, socialines ir (arba) su užimtumu susijusias žinias, įgūdžius ir požiūrį arba dalyvavimą visuomenės veikloje, įskaitant konsultavimo ir orientavimo paslaugas; (2)judumas mokymosi tikslais – fizinis persikėlimas į šalį, kuri nėra gyvenamosios vietos šalis, studijuoti, mokytis ar gauti žinių neformaliojo ar savaiminio mokymosi būdu. Jis gali būti papildytas tokiomis priemonėmis kaip kalbinė pagalba ir mokymas ir (arba) e. mokymasis ir virtualusis bendradarbiavimas. Tam tikrais atvejais gali būti mokomasi naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijų priemonėmis; (3)neformalusis mokymasis – oficialiai švietimo ir mokymo sistemai nepriklausantis savanoriškas mokymasis, kurio metu užsiimama sąmoninga (tikslinga, metodiška ir planuojama) veikla ir naudojamasi tam tikra mokymosi parama; (4)savaiminis mokymasis – mokymasis iš kasdienės veiklos ir patirties, kuris nėra organizuotas ar struktūruotas tikslų, laiko ar mokymosi paramos atžvilgiu. besimokančio asmens požiūriu jis gali būti nesąmoningas; (5)jaunimas – 13–30 m. amžiaus asmenys; (6)mėgėjiškas sportas – organizuotas sportas, kuriuo vietos lygmeniu užsiima sportininkai mėgėjai, ir sportas visiems; (7)aukštosios mokyklos studentas – asmuo, besimokantis aukštojo mokslo institucijoje, be kita ko, pagal trumpojo ciklo, bakalauro studijų, magistrantūros, doktorantūros ar lygiavertes programas. Terminas taip pat apima jaunus absolventus; (8)darbuotojai – asmenys, kurie kaip specialistai arba kaip savanoriai dalyvauja švietimo, mokymo ar neformaliojo mokymosi veikloje; tai gali būti dėstytojai, mokytojai, instruktoriai, mokyklų vadovai, su jaunimu dirbantys asmenys, sporto treneriai, ne švietimo srities darbuotojai ir kiti mokymosi skatinimo veikloje dalyvaujantys specialistai; (9)profesinės mokyklos moksleivis – asmuo, besimokantis pagal pirminio ar tęstinio profesinio mokymo programą pradedant vidurinio ir baigiant povidurinio lavinimo lygmeniu. Terminas taip pat apima asmenis, neseniai baigusius tokias programas; (10)mokinys – asmuo, besimokantis bet kokio lygmens, pradedant ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra ir baigiant bendruoju lavinimu, bendrojo ugdymo įstaigoje, kurį nacionalinės institucijos laiko galinčiu dalyvauti Programoje atitinkamoje teritorijoje; (11)suaugusiųjų švietimas – bet kokios formos formaliojo, neformaliojo ar savaiminio pobūdžio neprofesinis suaugusiųjų švietimas, vykstantis po pirminio švietimo; (12)trečioji valstybė, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė – trečioji valstybė, kuri Programoje visapusiškai nedalyvauja, tačiau kurios teisės subjektai Programoje dalyvauti gali išimties tvarka ir tinkamai pagrįstais Sąjungos interesus atitinkančiais atvejais; (13)trečioji valstybė – šalis, kuri nėra valstybė narė; (14)partnerystė – kelių institucijų ir (arba) organizacijų susitarimas vykdyti bendrą veiklą ir projektus; (15)jungtinis magistro laipsnis – laipsnis, suteikiamas baigus integruotą ne mažiau kaip dviejų aukštojo mokslo institucijų programą ir patvirtinamas vienu diplomu, kurį drauge išduoda ir parašais patvirtina visos dalyvaujančios institucijos ir kuris oficialiai pripažįstamas tose šalyse, kuriose įsikūrusios dalyvaujančios institucijos; (16)tarptautinis – bet kuris veiksmas, kuriame dalyvauja bent viena trečioji valstybė, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė;

(17)virtualusis bendradarbiavimas – bendradarbiavimas naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijų priemonėmis; (18)aukštojo mokslo institucija – bet kuri aukštojo mokslo institucija, kuri, nepriklausomai nuo jos pavadinimo, pagal nacionalinę teisę ar praktiką suteikia pripažįstamus kvalifikacinius ar mokslo laipsnius arba kitas pripažįstamas aukštojo mokslo kvalifikacijas, ir bet kuri aukštojo mokslo institucija, kurią nacionalinės institucijos laiko galinčia dalyvauti Programoje atitinkamoje teritorijoje; (19)tarpvalstybinis – bet kuris veiksmas, kuriame dalyvauja bent dvi šalys, kurios yra valstybės narės arba trečiosios šalys, kurios yra Programos asocijuotosios valstybės; (20)jaunimo dalyvavimo veikla – neformalių jaunimo grupių ir (arba) jaunimo organizacijų vykdoma nemokyklinė veikla, kuriai būdingas neformalusis ugdymas; (21)su jaunimu dirbantis asmuo – specialistas ar savanoris, dalyvaujantis neformaliojo ugdymo(si) veikloje ir teikiantis paramą jauniems žmonėms jų asmeninės socialinės ir profesinės raidos metu; (22)ES jaunimo dialogas – dialogas su jaunimu ir jaunimo organizacijomis, kurio metu nuolat bendrai apžvelgiami Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje prioritetai, įgyvendinimas ir tolesnė veikla; (23)Programos asocijuotoji trečioji valstybė – trečioji valstybė, kuri yra Susitarimo su Sąjunga, pagal kurį jai leidžiama dalyvauti Programoje, šalis, vykdanti visas šiame reglamente nustatytas pareigas, susijusias su valstybėmis narėmis; (24)teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą; (25)mažiau galimybių turintys asmenys – žmonės, dėl ekonominių, socialinių, kultūrinių, geografinių ar sveikatos priežasčių, dėl savo kaip migrantų kilmės arba dėl negalios ar mokymosi sunkumų susiduriantys su kliūtimis, kurios neleidžia jiems veiksmingai naudotis Programos teikiamomis galimybėmis; (26)nacionalinė institucija – nacionalinio lygmens institucija, atsakinga už Programos valdymo stebėseną ir priežiūrą valstybėje narėje ar Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje; (27)nacionalinė agentūra – viena ar daugiau atitinkamos valstybės narės ar Programos asocijuotosios trečiosios valstybės įstaigų, atsakingų už Programos įgyvendinimo valdymą nacionaliniu lygmeniu. Valstybėje narėje ar Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje gali būti daugiau nei viena nacionalinė agentūra. 3 straipsnis Programos tikslai 1.Bendrasis Programos tikslas – švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto priemonėmis remti žmonių išsilavinimą, profesinį ir asmeninį tobulėjimą Europoje ir už jos ribų, taip prisidedant prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir socialinės sanglaudos ir europinės tapatybės stiprinimo. Todėl Programa yra svarbi Europos švietimo erdvės kūrimo priemonė, remianti Europos strateginio bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje ir susijusių sektorinių darbotvarkių įgyvendinimą, padedanti toliau vykdyti bendradarbiavimą jaunimo politikos srityje pagal 2019–2027 m. Sąjungos jaunimo strategiją ir plėtoti europinį sporto aspektą. 2.Konkretūs Programos tikslai: (a)skatinti asmenų judumą mokymosi tikslais, taip pat bendradarbiavimą, įtrauktį, meistriškumą, kūrybiškumą ir inovacijas organizacijų ir švietimo ir mokymo politikos lygmeniu; (b)skatinti jaunimo judumą neformaliojo mokymosi tikslais ir aktyvų dalyvavimą, taip pat bendradarbiavimą, įtrauktį, kūrybiškumą ir inovacijas organizacijų ir jaunimo politikos lygmeniu; (c)skatinti sporto trenerių ir darbuotojų judumą mokymosi tikslais, taip pat bendradarbiavimą, įtrauktį, kūrybiškumą ir inovacijas sporto organizacijų ir sporto politikos lygmeniu. 3.Programos tikslų siekiama trijų rūšių veikla: (a)judumas mokymosi tikslais (1 pagrindinis veiksmas);

(b)organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas (2 pagrindinis veiksmas) ir (c)politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas (3 pagrindinis veiksmas). Tikslų taip pat siekiama įgyvendinant „Jean Monnet“ veiksmus, kaip nustatyta 7 straipsnyje. Veiksmai, remiami pagal kiekvieną iš pagrindinių veiksmų, išdėstyti II skyriuje („Švietimas ir mokymas“), III skyriuje („Jaunimas“) ir IV skyriuje („Sportas“). II SKYRIUS ŠVIETIMAS IR MOKYMAS 4 straipsnis 1 pagrindinis veiksmas

Judumas mokymosi tikslais Švietimo ir mokymo srityje pagal Programos 1 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)aukštųjų mokyklų studentų ir darbuotojų judumas; (b)profesinių mokyklų moksleivių ir darbuotojų judumas; (c)mokinių ir mokyklų darbuotojų judumas; (d)suaugusiųjų švietimo darbuotojų judumas; (e)kalbų mokymosi galimybės, įskaitant tas, kuriomis remiama judumo veikla. 5 straipsnis 2 pagrindinis veiksmas

Organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas Švietimo ir mokymo srityje pagal Programos 2 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)bendradarbiavimo ir patirties mainų partnerystė, įskaitant nedidelio masto partnerystę, kuria skatinamos platesnės ir įtraukesnės galimybės dalyvauti Programoje; (b)partnerystė, kuria siekiama meistriškumo, visų pirma Europos universitetų, profesinio meistriškumo centrų ir jungtinio magistro laipsnio partnerystė; (c)inovacijų partnerystė, kuria didinamas Europos inovacinis pajėgumas;

(d)interneto platformos ir virtualiojo bendradarbiavimo priemonės, įskaitant „eTwinning“ paramos tarnybas, taip pat Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninių platformų priemonės. 6 straipsnis 3 pagrindinis veiksmas

Politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas Švietimo ir mokymo srityje pagal Programos 3 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)Sąjungos švietimo ir mokymo bendros ir sektorių politikos darbotvarkių rengimas ir įgyvendinimas, be kita ko, prisidedant tinklui „Eurydice“ ar kitų atitinkamų organizacijų veiklai; (b)Sąjungos priemonių, kuriomis skatinama kompetencijos, įgūdžių ir kvalifikacijos kokybė, skaidrumas ir pripažinimas, rėmimas; (c)politinis dialogas ir bendradarbiavimas su svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant švietimo ir mokymo srities Sąjungos masto tinklus, Europos nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas; (d)priemonės, kuriomis prisidedama prie kokybinio ir įtraukaus Programos įgyvendinimo; (e)sąsajos su kitomis Sąjungos priemonėmis ir kitų Sąjungos politikos sričių rėmimas; (f)informacijos sklaidos ir informuotumo apie Europos politikos rezultatus ir prioritetus ir apie Programą didinimo veikla. 7 straipsnis „Jean Monnet“ veiksmai Pagal Programą mokymas, mokymasis, moksliniai tyrimai ir diskusijos Europos integracijos klausimais remiami tokiais veiksmais: (a)„Jean Monnet“ veiksmai aukštojo mokslo srityje; (b)„Jean Monnet“ veiksmai švietimo ir mokymo srityje; (c)tokių institucijų, kaip Europos universitetinis institutas (Florencija), įskaitant jo Tarptautinio valdymo mokyklą. Europos kolegija (Briugė ir Natolinas). Europos viešojo administravimo institutas (Mastrichtas). Europos teisės akademija (Tryras). Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūra (Odensė) ir Tarptautinis Europos mokymo centras (Nica), rėmimas, siekiant Europos interesus atitinkančio tikslo. III SKYRIUS JAUNIMAS 8 straipsnis 1 pagrindinis veiksmas

Judumas mokymosi tikslais

Jaunimo srityje pagal Programos 1 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)jaunimo judumas; (b)jaunimo dalyvavimo veikla; (c)„DiscoverEU“ veikla; (d)su jaunimu dirbančių asmenų judumas. 9 straipsnis 2 pagrindinis veiksmas

Organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas Jaunimo srityje pagal Programos 2 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)bendradarbiavimo ir patirties mainų partnerystė, įskaitant nedidelio masto partnerystę, kuria skatinamos platesnės ir įtraukesnės galimybės dalyvauti Programoje; (b)inovacijų partnerystė, kuria didinamas Europos inovacinis pajėgumas; (c)interneto platformos ir virtualiojo bendradarbiavimo priemonės. 10 straipsnis 3 pagrindinis veiksmas

Politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas Jaunimo srityje pagal Programos 3 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)Sąjungos jaunimo politikos darbotvarkės rengimas ir įgyvendinimas, be kita ko, prisidedant tinklui „Youth Wiki“; (b)Sąjungos priemonės, kuriomis skatinama kompetencijos ir įgūdžių kokybė, skaidrumas ir pripažinimas, visų pirma naudojant „Youthpass“; (c)politinis dialogas ir bendradarbiavimas su atitinkamomis svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant jaunimo srities Europos masto tinklus, Europos nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas, ES jaunimo dialogas ir parama Europos jaunimo forumui; (d)priemonės, kuriomis prisidedama prie kokybinio ir įtraukaus Programos įgyvendinimo; (e)sąsajos su kitomis Sąjungos priemonėmis ir kitų Sąjungos politikos sričių rėmimas; (f)informacijos sklaidos ir informuotumo apie Europos politikos rezultatus ir prioritetus ir apie Programą didinimo veikla.

IV SKYRIUS SPORTAS 11 straipsnis 1 pagrindinis veiksmas

Judumas mokymosi tikslais Sporto srityje pagal Programos 1 pagrindinį veiksmą remiamas sporto trenerių ir darbuotojų judumas. 12 straipsnis 2 pagrindinis veiksmas

Organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas Sporto srityje pagal Programos 2 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)bendradarbiavimo ir patirties mainų partnerystė, įskaitant nedidelio masto partnerystę, kuria skatinamos platesnės ir įtraukesnės galimybės dalyvauti Programoje; (b)pelno nesiekiantys sporto renginiai, kuriais siekiama toliau plėtoti europinį sporto aspektą. 13 straipsnis 3 pagrindinis veiksmas

Politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas Sporto srityje pagal Programos 3 pagrindinį veiksmą remiami tokie veiksmai: (a)Sąjungos sporto ir fizinio aktyvumo politikos darbotvarkės rengimas ir įgyvendinimas; (b)politinis dialogas ir bendradarbiavimas su atitinkamomis svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant sporto srities Europos nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas; (c)informacijos sklaidos ir informuotumo apie Europos politikos rezultatus ir prioritetus ir apie Programą didinimo veikla, įskaitant sporto prizus ir apdovanojimus. V SKYRIUS FINANSINĖS NUOSTATOS 14 straipsnis Biudžetas

1.Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 30 000 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2.Programa įgyvendinama pagal tokį preliminarų paskirstymą: (a)24 940 000 000 EUR – švietimo ir mokymo srities veiklai; iš jų: (1)bent 8 640 000 000 EUR turėtų būti skirti aukštojo mokslo srities veiklai, nurodytai 4 straipsnio a punkte ir 5 straipsnio a punkte; (2)bent 5 230 000 000 EUR turėtų būti skirti profesinio mokymo srities veiklai, nurodytai 4 straipsnio b punkte ir 5 straipsnio a punkte; (3)bent 3 790 000 000 EUR turėtų būti skirti mokyklinio ugdymo srities veiklai, nurodytai 4 straipsnio c punkte ir 5 straipsnio a punkte; (4)bent 1 190 000 000 EUR turėtų būti sk