Tuose rajonuose tik ES valdomų išteklių laimikio limitai buvo nustatyti laikantis MSY kriterijaus, taikyto visiems ištekliams, kuriems šis rodiklis buvo nustatytas, išskyrus vakarinės Baltijos jūros dalies atlantines silkes, dėl kurių buvo imtasi kitų griežtų priemonių pagal Baltijos jūros daugiametį planą. Be to, buvo imtasi papildomų apsaugos priemonių dėl sunkioje padėtyje atsidūrusių išteklių, pavyzdžiui, Kategato sąsiaurio menkių, rytinės ir vakarinės Baltijos jūros dalių menkių. Apskritai Baltijos jūros regiono valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai pripažįsta, kad reikia imtis veiksmų svarbiems versliniams žuvų ištekliams Baltijos jūroje atkurti, ir deda pastangas, kad šis tikslas būtų pasiektas.

Nuo šių metų vasario mėn. Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą daro poveikį žuvininkystei keliais aspektais, ypač Juodojoje jūroje. Dėl kintančios saugumo padėties Juodojoje jūroje buvo sutrikdyta žvejybos veikla, saugumo sumetimais laikinai uždrausta žvejybos veikla tam tikrų valstybių narių vandenyse, pavyzdžiui, Rumunijos vandenyse, kurie ribojasi su Ukraina Dunojaus deltoje, o valstybės narės ir kitos regioninio lygmens pakrantės valstybės šiam sektoriui paskelbė įspėjimus dėl saugumo. Be to, dėl Rusijos karinės agresijos buvo sutrikdyti prekybos srautai, ji turėjo įtakos mokslinių rekomendacijų teikimui ir tam tikroms deryboms tarptautiniu lygmeniu, taip pat nulėmė aukštesnes energijos kainas, todėl, siekiant kompensuoti didelį sektoriaus rinkos sutrikdymą, reikia taikyti Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) kovos su krize priemones. Iš to matyti, kad svarbu toliau didinti atsparumą, siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą Europoje, ir pasiekti žaliojo kurso tikslus, visų pirma toliau diegiant inovacijas ir vykdant energetikos pertvarką.

Atsižvelgiant į vakarų Viduržemio jūros daugiamečio plano tikslą ne vėliau kaip iki 2025 m. sausio mėn. pasiekti visų demersinių žuvų išteklių MSY, žvejybos galimybėmis nustatomas integruotas ir visuotinis požiūris, grindžiamas įvairiomis valdymo priemonėmis, ir paskatų mechanizmas, pagal kurį būtų galima išplėsti žvejybos veiklą, kad būtų atlyginama už selektyvesnių žvejybos įrankių naudojimą ir efektyvaus žvejybos draudimo rajonus. Valstybės narės raginamos nustatyti priemones, pagal kurias būtų galima pasinaudoti šiuo mechanizmu. Be to, Taryba patvirtino labiausiai peržvejojamų giliavandenių krevečių didžiausius laimikio limitus ir ūdomis žvejojančių laivų žvejybos pastangų viršutines ribas.

GFCM dedant intensyvias pastangas, kurioms postūmį davė nuosekli ES pozicija regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, buvo priimti svarbūs sprendimai. Susitarta dėl GFCM ilgalaikio Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo plano, kuriuo siekiama užtikrinti didelį ilgalaikį MSY atitinkantį laimikį, 2022 m. sumažinti ančiuvių ir sardinių laimikio limitus ir įšaldyti pelaginės žvejybos tralerių ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų pajėgumus. GFCM taip pat nusprendė įgyvendinti novatorišką Adrijos jūros demersinių žuvų išteklių daugiametį valdymo planą, kuriame nustatyta didžiausia dugninės žvejybos tralerių ir sijiniais tralais žvejojančių laivų pajėgumo riba, kad 2026 m. būtų pasiektas visų pagrindinių išteklių MSY tikslas. Ji taip pat patvirtino raudonųjų koralų rinkimo apribojimus, didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos tarptautiniuose Viduržemio jūros vandenyse, taip pat giliavandenių krevečių žvejybos Jonijos ir Levanto jūrose bei Sicilijos sąsiauryje pastangų viršutinę ribą ir nusprendė toliau taikyti europinių upinių ungurių apsaugos priemones. Kalbant apie Juodosios jūros žuvų rūšis, pagal GFCM planą nustatytas paprastųjų otų BLSK ir autonominė atlantinių šprotų kvota.

3.ES laivyno padėtis

BŽP taip pat apima žvejybos laivynų dydžio valdymą siekiant užtikrinti, kad jų žvejybos pajėgumai atitiktų žuvų išteklių produktyvumo potencialą. Pertekliniai žvejybos pajėgumai yra nepageidautini ekologiniu ir finansiniu požiūriu, nes kyla pavojus, kad ištekliai bus pereikvojami, kuras bus deginamas be tikslo ir sumažės pelningumas.

Valstybės narės privalo užtikrinti, kad laivynai neviršytų viršutinių nacionalinių laivų pajėgumo (bendrosios talpos (BT)) ir variklio galios (kW) ribų. Jos turi imtis veiksmų, kad sumažintų nesubalansuotų laivynų pajėgumus, rengdamos metines laivynų biologinio ir ekonominio tvarumo ataskaitas, o jei yra įrodymų, kad esama disbalanso, jos turi per aiškiai nustatytą laikotarpį pateikti veiksmų planus, kaip tai ištaisyti. Bet koks pajėgumas, kuris atšaukiamas suteikus viešąją pagalbą, negali būti pakeistas.

Palyginti su 2020 m., laivų skaičius, BT ir variklio galia šiek tiek sumažėjo – atitinkamai 0,07, 0,1 ir 0,1 proc. Todėl 2021 m. gruodžio mėn. ES registruotą laivyną (įskaitant atokiausiuose regionuose žvejybos veiklą vykdančius laivus) sudarė 74 380 laivų, kurių bendroji talpa siekė 1 320 362 GT, o variklio galia – 5 304 015 kW.

Savo 2021 m. ataskaitose valstybės narės nurodo, kad jų laivynų pajėgumas išlieka mažesnis nei viršutinės ribos, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnyje nustatytų reikalavimų. Tačiau rimtų dvejonių kelia valstybių narių pateiktų variklio galios deklaracijų, taip pat duomenų, kuriais grindžiamos nacionalinės ataskaitos, tikslumas bei patikimumas ir valstybių narių veiksmų planų, kurių reikalaujama pagal BŽP reglamento 22 straipsnį, buvimas arba tikslumas.

Iš ataskaitų matyti, kad esama didelių trūkumų teikiant biologinius duomenis atokiausiuose regionuose ir rytinėje Viduržemio jūros baseino dalyje, taip pat teikiant ekonominius rodiklius. Tam tikruose Bulgarijos, Kipro, Ispanijos, Prancūzijos, Graikijos, Airijos, Italijos, Maltos, Portugalijos ir Švedijos laivynų segmentuose buvo 50 ar daugiau laivų, kurių biologiniai arba ekonominiai duomenys nebuvo pateikti. Kipre, Prancūzijoje, Airijoje ir Švedijoje tokių laivų buvo daugiau kaip 200.

Kalbant apie veiksmų planus, atrodo, kad jų ne visada pakanka disbalansui pašalinti. Tai kelia ypač didelį susirūpinimą Baltijos jūros regione, kur mažėjant žvejybos galimybių gali atsirasti dar didesnis disbalansas, ir Viduržemio jūros regione, kur ištekliai žvejojami 1,94 karto viršijant MSY rodiklius ir kur į veiksmų planą įtraukus konkretesnius tikslus būtų galima visapusiškai pasinaudoti EJRŽAF lėšomis.

Žvejybos veiklos nutraukimas visam laikui yra viena iš EJRŽAF remiamų priemonių, kuria siekiama panaikinti struktūrinį laivyno perteklinį pajėgumą, todėl Komisija ragina valstybes nares rengiamas 2021–2027 m. EJRŽAF programas suderinti su savo laivyno valdymo politika.

Kartu Komisija kreipiasi į atitinkamas valstybes nares ir prašo jų spręsti problemas kiekvienu konkrečiu atveju.

4.Ekonominės veiklos rezultatai

Kuro kainos, kurios kelerius metus buvo prieinamos, nuo 2022 m. kovo mėn. labai padidėjo ir, palyginti su vidutine kaina 2021 m., padvigubėjo. 2022 m. kovo mėn. viduryje ES žvejybos laivynas mokėjo apie 1,1–1,2 EUR už litrą kuro.

Kol rengiama Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ataskaita dėl ES žvejybos laivyno ekonominės veiklos rezultatų (numatoma 2022 m. liepos mėn.), išankstiniai skaičiavimai rodo, kad jei energijos kainos išliktų tokios kaip dabar, 2022 m. ES 27 žvejybos laivynas iš viso prarastų 0,3 mlrd. EUR veiklos pajamų.

Tačiau energijos kainų didėjimo poveikis įvairiuose ES žvejybos laivynuose ir žvejybos įrankių atžvilgiu labai skiriasi. Maždaug 40 proc. mažos apimties laivyno, 66 proc. didelės apimties laivyno ir 87 proc. tolimosios žvejybos laivyno neatneštų pelno, jei likusią 2022 m. dalį energijos kainos išliktų tokios pat. Labiausiai nukentėtų laivyno segmentai, kuriuose naudojami daug kuro sunaudojantys žvejybos įrankiai, pavyzdžiui, tralai.

Šie skaičiavimai bus išsamiau aptarti liepos mėn. ŽMTEK ataskaitoje, kuria bus remiamasi priimant sprendimus dėl 2023 m. žvejybos galimybių.

Be to, reaguodama į krizę, 2022 m. kovo 25 d. Komisija ėmėsi skubių veiksmų – pradėjo taikyti EJRŽAF krizių valdymo mechanizmą, taip sudarydama sąlygas valstybėms narėms teikti EJRŽAF paramą, kad būtų galima reaguoti į didelį krizės sukeltą rinkos sutrikdymą. Jis gali būti derinamas su kitais krizių valdymo priemonių rinkiniais, kuriais siekiama sušvelninti krizės poveikį, visų pirma su laikinąja valstybės pagalbos sistema krizės sąlygomis. Galimybė perkelti iki 10 proc. nepanaudotų kvotų į kitus metus taip pat lieka galioti. Be to, 2022 m. balandžio 13 d. Komisija pasiūlė Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) teisės akto pakeitimą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos imtis papildomų kovos su krize priemonių.

5.Įpareigojimas iškrauti laimikį