OLAF priežiūros komiteto veiklos ataskaita

2008 m. birželio mėn. – 2009 m. gegužės mėn.

(2009/C 000/01)

OLAF priežiūros komiteto nariaiLuis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZPirmininkasAukščiausiojo Teismo prokuroras, IspanijaKálmán GYÖRGYITeisingumo ir teisėsaugos ministro vyriausiasis patarėjas,Vengrijos Respublikos generalinis prokuroras (išėjęs į pensiją), VengrijaPeter STRÖMBERGValstybės apskaitininkų stebėtojų tarybos vadovas, ŠvedijaDiemut R. THEATOBuvęs Europos Parlamento narys, buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas, VokietijaRosalind WRIGHTKovos su sukčiavimu patariamosios grupės pirmininkė, Jungtinė Karalystė

TURINYS

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

ĮŽANGA

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

1 PRIEDAS Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis

2 PRIEDAS PK nuomonių, priimtų nuo 2008 m. birželio 1 d. iki 2009 m. gegužės 31 d., sąrašas

3 PRIEDAS Nuomonė Nr. 5/2008 „OLAF de minimis politika“

4 PRIEDAS Nuomonė Nr. 1/2009 „2009 m. OLAF metinis valdymo planas“

5 PRIEDAS Nuomonė Nr. 2/2009 „OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos“

6 PRIEDAS Nuomonė Nr. 3/2009 „OLAF 2010 m. preliminarus biudžeto projektas“

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

Su malonumu pateikiu trečiąją dabartinio OLAF Priežiūros komiteto (toliau – PK) 2008 m. birželio mėn. – 2009 m. gegužės mėn. veiklos ataskaitą.

Dabar, kai PK užbaigė savo pirmąją kadenciją, ir remdamiesi per šiuos trejus metus įgyta patirtimi, tikimės toliau ryžtingai gerinti OLAF efektyvumą, atlikdami svarbią PK pavestą užduotį, ir intensyviai dirbti stiprindami OLAF nepriklausomumą.

PK supratimu, savo vaidmenį – stiprinti ir užtikrinti OLAF nepriklausomumą bei padėti jo generaliniam direktoriui vykdyti savo įsipareigojimus – jis turi atlikti taip, kad galėtų geriausiai užtikrintų paramą ir patarimus OLAF, kuriais remdamasi ši veiktų efektyviai kaip administracinė tyrėja, visiškai nepriklausoma nuo netinkamo išorinio spaudimo ir kišimosi. Kuo tikslesnė ir objektyvesnė atrodo OLAF atlikdama operatyvinį vaidmenį, tuo geriau ji galės apsiginti nuo nepagrįstos bet kokio šaltinio kritikos ir taip galės užtikrinti visiškai nepriklausomą savo funkcijų vykdymą.

PK pagrindinis darbas yra nuolatinis OLAF tyrimų stebėjimas. Mūsų darbo šioje srityje pavyzdį galima rasti PK nuomonėje Nr. 2/2009 dėl bylų, kurios tęsiasi daugiau nei devynis mėnesius. Naudojant tikslią metodiką atskirų bylų ataskaitoms tirti, šioje nuomonėje pabrėžiama nemažai trūkumų vykdant tyrimus, kurių kai kurie yra susiję su operatyviniais veiksniais, o kiti yra planavimo arba vidaus organizacijos stokos rezultatas. PK rekomendavo OLAF operatyvinių metodų pakeitimus, kurie, kaip tikisi PK, padės išspręsti šias problemas.

PK nuolat teigė, kad reikalingos aiškios procedūrinės taisyklės, kuriomis gali vadovautis OLAF tyrėjai ir su kuriomis taip pat turėtų būti susipažinę tyrimų subjektai, kad jie galėtų ginti savo teises. Bendra nuomone, šiuo metu galiojantis 2005 m. OLAF procedūrų vadovas neatitinka šių reikalavimų. PK susipažinęs su darbu, kurį OLAF atliko per šį laikotarpį, norėdama atnaujinti vadovą; nors pažanga padaryta, kol kas darbas nebaigtas ir dar reikia atlikti daug darbų, kol praktinis vadovas, kuriuo galės naudotis tyrėjai, bus parengtas.

Biudžeto apribojimai, kurie daro poveikį visoms Europos institucijoms, taip pat turi įtakos ir OLAF. 2010 m. biudžete nenumatytos papildomos pareigos tarnyboje, todėl, norint pagerinti esamų išteklių planavimą, valdymą ir pakankamą panaudojimą, reikia įdėti daugiau pastangų. PK dar kartą paragino OLAF paskirti didžiąją dalį savo darbuotojų pagrindinei veiklai, t. y. operatyviniams tyrimams.

OLAF teisinio pagrindo – Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 – reforma šioje ataskaitoje aptariamu laikotarpiu buvo intensyviai diskutuojama Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitete (COCOBU), o šių diskusijų rezultatas buvo 2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos požiūrio į OLAF Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 persvarstymą. Suprasdamas šios reformos svarbą, PK siekė aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti debatuose COCOBU susitikimų metu, kad galėtų teikti naujojo reglamento pasiūlymus dėl PK valdymo.

PK primygtinai reikalavo, kad būtų išlaikyta nuolatinio tyrimų stebėjimo funkcija, kuri yra geriausias būdas OLAF nepriklausomumui užtikrinti.

PK džiaugiasi, kad OLAF ėmėsi veiksmų, siekdama įgyvendinti daugelį PK rekomendacijų. Pažanga padaryta įgyvendinant de minimis politiką. Tačiau klausimai, susiję su tyrimų valdymu, ypač tyrimų trukmės ir kontrolės sistemų bei priežiūros atžvilgiu, dar nėra išspręsti.

Šie metai taip pat yra dešimtosios OLAF metinės. Šis jubiliejus yra gera proga apmąstyti, kaip OLAF atliko savo vaidmenį: vykdydama nepriklausomus tyrimus kovojo su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kuri kenkia ES finansiniams interesams, ir kaip ketinama tęsti šią veiklą.

OLAF turi išskirtinės 10 metų patirties vykdydama vidaus ir išorės tyrimus, kurie taip pat yra tarptautinio lygmens. Ši tarnyba tampa vis svarbesnė ir stiprina savo reputaciją. Remdamasi laimėjimais ir patirtimi, OLAF turi išlikti pagrindine Europos įsipareigojimo kovoti su sukčiavimu ir korupcija vykdytoja. PK mano, kad OLAF turi atlikti svarbų vaidmenį įkuriant Europos prokuratūrą, kuri yra numatyta Lisabonos sutartyje.

PK yra pasirengęs remti OLAF pastangas gerinti darbo kokybę ir išsaugoti savo nepriklausomumą.

Norėčiau širdingai padėkoti PK sekretoriatui už darbą, kurį jis atliko per šį laikotarpį.

ĮŽANGA

OLAF PK buvo įkurtas siekiant stiprinti ir užtikrinti OLAF nepriklausomumą, taip pat padėti generaliniam direktoriui vykdyti savo įsipareigojimus. PK OLAF generaliniam direktoriui teikia nuomones ir kasmet privalo atsiskaityti institucijoms už savo veiklą. Ši trečioji ataskaita apima veiklą, kurią PK vykdė nuo 2008 m. birželio mėn. iki 2009 m. gegužės mėn.

Savo antrojoje veiklos ataskaitoje PK pabrėžė, kad OLAF turi sutrumpinti kai kurių tyrimų pernelyg ilgą trukmę, nustatyti aiškias tyrimų procedūras, galutinius terminus ir vidaus kontrolės mechanizmus, kad tyrimų metu būtų išvengta galimų interesų konfliktų. Be to, buvo pasiūlyta, kad Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai visokeriopai dalyvautų pradiniame tyrimų etape, siekiant išvengti, kad nesibaigtų byloms skirtas laikas ir užtikrinti, kad būtų surinkti įrodymai, kurie bus naudingi nacionalinėms teisminėms institucijoms.

Ataskaita buvo aptarta su Komisijos pirmininko pavaduotoju Siim Kallas, Komisijos generaline sekretore Catherine Day, Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetu (COCOOBU) ir Prancūzijos pirmininkavimo ES metu veikusios Tarybos kovos su sukčiavimu darbo grupės atstovais. PK patenkintas gautais teigiamais atsiliepimais ir pagalba. OLAF generalinis direktorius Franz-Herman Brüner palankiai įvertino konstruktyvų požiūrį, kurio laikėsi PK, ir teigė, kad dauguma PK nuomonėse pateiktų rekomendacijų buvo įgyvendintos arba yra įgyvendinamos.

Šiuo laikotarpiu PK pirmininkas buvo Luis López Sanz-Aranguez.

I. PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

I – 1. Posėdžiai

PK surengė dešimt plenarinių posėdžių Briuselyje (1). PK posėdžiai nėra vieši, visi jų dokumentai konfidencialūs, nors OLAF, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos generaliniai sekretoriatai gali susipažinti su posėdžių protokolais, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir jiems būtų nuolat teikiama informacija apie PK veiklą.

Kaip ir praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, PK toliau kvietė OLAF generalinį direktorių ir kai kuriuos darbuotojus į savo posėdžius, kad galėtų su jais aptarti PK darbui svarbius klausimus, gauti susijusios informacijos ir informuoti OLAF apie PK veiklą. PK kvietimu, PK posėdžiuose taip pat kartais dalyvaudavo PK suinteresuotosios šalys bei OLAF partneriai.

I – 2. Pranešėjai

OLAF generaliniam direktoriui pateiktoms PK nuomonėms PK nariai vienbalsiai pritarė, ir, siekiant padaryti veiksmingesnį konkrečių PK dominančių klausimų parengimą ir kontrolę, buvo patvirtinti pranešėjai (pranc. rapporteurs) (2). Tokiu būdu PK narys paskiriamas konkrečios PK darbo srities, pavyzdžiui, bylų, kurios buvo tiriamos daugiau, nei devynis mėnesius, ataskaitų analizės, de minimis politikos vykdymo, OLAF biudžeto, OLAF veiklos vadovo ir t.t., pranešėju ir kartu su PK sekretoriatu rengia nuomonės projektą, kuris vėliau aptariamas su PK, kad būtų priimtas.

I – 3. Sekretoriatas

PK sekretoriato įsipareigojimai apibrėžti PK darbo tvarkos taisyklėse (3), pagal kurias sekretoriatui tenka svarbus vaidmuo padedant PK atlikti visas užduotis ir užtikrinant, kad PK galėtų visiškai nepriklausomai vykdyti savo teisinius įgaliojimus.

Šiuo laikotarpiu PK pareikalavo direktorių lygiu paskelbti apie sekretoriato vadovo pareigas, kurios turėjo atsilaisvinti liepos mėnesį, kad būtų užtikrintas atrankos proceso nepriklausomumas. Po diskusijų su Komisijos pirmininko pavaduotoju Siim Kallas buvo paskelbta, kad pareigos yra skyriaus vadovo, tačiau buvo pabrėžta, kad sekretoriato vadovas turi atsiskaityti PK pirmininkui ir yra jam pavaldus.

PK sekretoriato nariai turėtų būti skiriami tik susitarus su PK, taip užtikrinant, kad PK galėtų atlikti savo pareigas visiškai nepriklausomai (4). OLAF ir Komisija pritarė PK dalyvavimo skiriant darbuotoją šioms svarbioms pareigoms būtinumui.

Dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo (5) PK priežiūros vaidmuo išsiplės ir tai turės pasekmių sekretoriato darbuotojų poreikiams 2010 m. Kadangi naujasis mechanizmas dar neveikia, PK negali įvertinti, kiek reikės papildomų darbuotojų, tačiau tai padarys 2010 m. pradžioje.

PK pripažįsta, kad Europos Komisijos personalo taisyklės ir joje numatyta vertinimo bei paaukštinimo tarnyboje sistema kol kas neleidžia PK nariams vertinti sekretoriato darbuotojų darbo rezultatų. Vis dėlto, PK manymu, nėra tinkama, kad dėl metinių sekretoriato darbuotojų veiklos rodiklių galiausiai sprendžia OLAF generalinis direktorius ir kad tame procese nedalyvauja PK, nors sekretoriatas yra jam tiesiogiai pavaldus.

II. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

II – 1. OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas: OLAF nepriklausomumo stiprinimas

Pagrindinė PK funkcija yra stebėti, kaip OLAF vykdo tyrimų funkciją, siekiant užtikrinti, kad jo nepriklausomumas nebūtų ribojamas.

PK nepriklausomumo klausimą išnagrinėjo plačiai, atsižvelgdamas į jo vaidmenį. PK supranta netinkamos įtakos tyrimo pradėjimui, vykdymui ar užbaigimui riziką, kuri gali kilti iš bet kokio šaltinio. Grėsmę gali kelti net tik vyriausybės, institucijos, įstaigos ar agentūros, bet ir fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie yra tyrimų subjektai, ar išoriniai šaltiniai. Egzistuoja ir mažiau pastebimas spaudimas, kuris galėtų paveikti OLAF nepriklausomumą vykdant tyrimų funkciją. Toks spaudimas galėtų būti:

Tik ilgalaikėmis pastangomis tiriant reprezentatyvią skirtingų bylų imtį ir aptariant ją su OLAF tyrėjais, vadovais ir direktoriais, galima nustatyti bet kokį netinkamą OLAF daromą spaudimą, dėl kurio gali būti ribojamas jo nepriklausomumas.

Todėl šiuo požiūriu vyko diskusijos su OLAF, siekiant apibrėžti bylų stebėjimo sistemos (BSS) modulį, kad PK ir jo sekretoriatas galėtų susipažinti su ilgu aktualių bylų dokumentų sąrašu. Asmens duomenų apsaugos klausimai, kylantys dėl prieigos prie BBS suteikimo PK ir jo sekretoriatui, ir su jais susijusios problemos šiuo metu aptariamos su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (EDAPP) ir Komisijos teisės tarnyba.

Tarnybos nuostatų 22a straipsnyje nustatomas įsipareigojimas pareigūnams informuoti savo vyresnybę, Generalinį sekretoriatą arba tiesiogiai OLAF, jei jiems tampa žinomi faktai, pagal kuriuos galima daryti prielaidą, jog egzistuoja galima neteisėta veikla arba elgesys, susijęs su profesinių pareigų vykdymu, kuris gali būti rimtas Bendrijų pareigūnų prievolių pažeidimas (6).

Susitarime su PK OLAF generalinis direktorius informavo OLAF darbuotojus apie papildomą galimybę OLAF darbuotojams pranešti Priežiūros komiteto pirmininkui bet kokią sužinotą faktinę informaciją ir įrodymus apie galimą neteisėtą veiklą ar rimtą profesinį nusižengimą OLAF viduje (7). Ataskaitinio laikotarpio metu tokių ataskaitų nebuvo gauta.

Po stebėjimo, kurį PK atliko dėl devynis mėnesius trunkančių bylų ataskaitos, PK nenustatė jokios realios grėsmės OLAF operatyviniam nepriklausomumui.

II – 1.1. Nuolatinis stebėjimas, grindžiamas OLAF generalinio direktoriaus Priežiūros komitetui pateikiama informacija (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis)

II – 1.1.1. Ilgiau negu devynis mėnesius atliekami tyrimai

OLAF generalinis direktorius PK kas mėnesį teikia ataskaitas, kuriose glaustai apibūdinamas kiekvienas ilgiau kaip devynis mėnesius atliekamas tyrimas (toliau – devynių mėnesių ataskaitos). Šiose devynių mėnesių ataskaitose išdėstomos priežastys, dėl kurių nebaigiami tyrimai, ir nurodoma, per kokį terminą planuojama pabaigti kiekvieną bylą.

PK paskelbė nuomonę (8), remdamasis 275 devynių mėnesių ataskaitomis (iš 424 nebaigtų bylų), apimančiomis laikotarpį nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2008 m. gruodžio mėn., ir 115 pirminės informacijos vertinimų, kuriuos parengė OLAF tyrėjai prieš priimant sprendimą pradėti tyrimą, apimančių laikotarpį nuo 2008 m. kovo iki gruodžio mėn. Pirminės informacijos vertinimai taip pat apima pirminių darbo planų pasiūlymus.

PK norėjo išsiaiškinti, ar didelio tyrimų, kurie buvo vykdomi ilgiau nei devynis mėnesius, procento (2008 m. gruodžio mėn. daugiau nei 78 %) priežastys buvo objektyvios ir neišvengiamos. PK gali patikrinti, ar OLAF tyrimų trukmei nedaro poveikio išorės šalių kišimasis arba šališki sprendimai tik jei nurodomos objektyvios ir patikimos priežastys, dėl kurių vėluojama atlikti tyrimus. Ypatingas dėmesys taip pat buvo skiriamas numatytam tyrimų užbaigimo terminui ir ar tyrimai viso laikotarpio metu buvo vykdomi proporcingai bylos aplinkybėms ir sudėtingumui (9).

Buvo atlikta analizė ir ataskaitos buvo suskirstytos pagal skirtingas OLAF atlikto darbo rūšis. Svarbi išvada dėl didelio bylų skaičiaus visais atvejais buvo ta, kad ataskaitoje pateiktos priežastys, dėl kurių tyrimai buvo atliekami ilgiau nei devynis mėnesius, dažnai nebuvo pagrįstos tyrimų bylose ar pačioje ataskaitoje išdėstytų aplinkybių. Todėl daugeliu atvejų nurodytos delsimo priežastys yra nepatikimos ir dėl jų OLAF gali padaryti klaidingas išvadas. Klaidingai nurodytos delsimo priežastys gali apsunkinti OLAF pastangas užtikrinti tinkamus byloms skirtus darbuotojų ir biudžeto išteklius ir apskritai gali sutrukdyti efektyviam tyrimų valdymui ir neleisti tinkamai įvertinti, ar didelis delsiamų tyrimų procentas yra pagrįstas.

Taip pat buvo pastebėta, kad dažnai skyrių vadovai ir direktoriai parašu patvirtina bylų ataskaitas, kuriose priežastys neužbaigti bylų yra klaidingos. Tai reiškia, jog kasdienio tyrimų valdymo priežiūra ir kontrolė yra netinkama.

Buvo pastebėta, kad trūksta konkrečių tikslų ir pagrįstų priežasčių, dėl kurių vėluojama atlikti tyrimus, ir PK rekomendavo iš naujo peržiūrėti visą atsiskaitymo po devynių mėnesių procesą, kad PK galėtų nustatyti tikras vėlavimo priežastis. Šiuo atžvilgiu PK pateikė konkretų patarimą, kaip tai tūrėtų būti daroma (10).

PK nustatė, kad devynių mėnesių ataskaitose yra rimta kokybės problema, atsiradusi dėl to, jog dažnai nenurodomas numatomas tyrimo užbaigimo terminas. Nurodyti numatomą užbaigimo datą yra ne tik OLAF teisinis įsipareigojimas PK, bet ir būtina tyrimų valdymo priemonė, padedanti išvengti per ilgai užsitęsusių tyrimų neigiamų pasekmių. PK rekomenduoja, kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse, naudoti devynių mėnesių ataskaitas kaip efektyvaus tyrimų valdymo priemonę.

Sėkmingų ir kryptingų tyrimų pagrindas yra geras tyrimo planavimas. Todėl PK rekomenduoja OLAF sukurti sistemą, kurioje būtų išsamūs tyrimų planai kiekvienam pradėtam tyrimui. OLAF palankiai įvertino šį pasiūlymą, bet PK laukia rašytinio pasiūlymo dėl veiksmų.

II – 1.1.2. Rekomendacijos institucijoms

OLAF generalinis direktorius įpareigotas pranešti PK apie bylas, kuriose atitinkama institucija, įstaiga arba agentūra neveikė pagal OLAF rekomendacijas (11). Ataskaitiniu laikotarpiu apie tokias bylas PK nebuvo pranešta.

II – 1.1.3. Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms: Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis

Per ataskaitinį laikotarpį PK išnagrinėjo 36 bylų ataskaitas, kurios jam buvo pateiktos tais atvejais, kai OLAF privalėjo informaciją perduoti nacionalinėms teisminėms institucijoms. Ataskaitas PK posėdžių metu pristato Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai.

PK atlieka pirminę analizę, po kurios bylą gali aptarti su OLAF atstovais ir išsiaiškinti kiekvienos bylos esmę ir procedūrinius klausimus. PK ypatingą dėmesį skiria ataskaitos kokybei, siekdamas nustatyti bylas, kurių nacionalinės teisminės institucijos nenagrinėjo dėl senaties, akivaizdaus įrodymų trūkumo ar kitų priežasčių. PK jau buvo nustatęs keletą bylų, kuriose senatis buvo problema. Šiuo laikotarpiu buvo gerokai mažiau bylų, kuriose nacionalinės teisminės institucijos negalėjo imtis veiksmų dėl senaties. PK taip pat pastebėjo, kad pagerėjo ataskaitose pateikiamos informacijos kokybė, ypač tariamai įvykdytų baudžiamųjų veikų analizėse ir valstybėje narėje, kuriai perduodama ataskaita, taikytinose taisyklėse.

Šios ataskaitos laikotarpiu PK išreiškė susirūpinimą dėl mažėjančio Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjų vaidmens. Šių teisėjų funkcija OLAF yra unikali ir vertinga, nes jie yra pagrindiniai asmenys ryšiams su nacionalinėmis teisminėmis institucijomis ir užtikrina, kad bylose, kurios yra perduodamos nacionalinėms teisminėms institucijoms, esantys įrodymai atitiktų teisinius atitinkamos valstybės narės reikalavimus.

Todėl PK ragina OLAF visapusiškai naudotis teisėjų paslaugomis šiose srityse pradiniais tyrimų proceso etapais. Teisėjai taip pat turėtų atsižvelgti į galimus tyrimo šalių pagrindinių teisių pažeidimus ir tais atvejais, kai kyla klausimų dėl pagrindinių teisių, tyrėjai turėtų konsultuotis su teisėjais. Šios nuostatos, kaip ir anksčiau, turėtų būti aiškiai išdėstytos naujajame veiklos vadove.

Naujausių sprendimų ir nutarimų poveikis

Daugeliu atvejų PK nagrinėjo bylų ataskaitas po to, kai bylos buvo perduotos nacionalinėms teisminėms institucijoms.

Tačiau viename iš pastarojo meto sprendimų (12) Pirmosios instancijos teismas nutarė, kad ne visos informacijos pateikimas PK prieš perduodant bylų ataskaitas nacionalinėms tesiminės institucijoms yra Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalies pažeidimas. Teismas taip pat nurodė, kad prieš perduodant bylas, su PK turi būti konsultuojamasi dėl to, kad būtų apsaugotos pagrindinės teisės.

Pastarosios sprendimo nuostatos pasekmės iš esmės peržengia PK atsakomybės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 ribas. PK buvo susirūpinęs dėl šio nutarimo pasekmių. Susirūpinta dėl teisinio PK įsipareigojimo nesikišti į vykdomų tyrimų eigą, neprivalomo PK nuomonių pobūdžio, PK įgaliojimų neleisti perduoti bylų ataskaitas nacionalinėms teisminėms institucijoms trūkumo, nes tai yra išimtinė OLAF atsakomybė, bei poreikio išnagrinėti visą kiekvienos bylos dokumentaciją, kuris dar labiau apsunkintų ir taip įtemptą PK sekretoriato darbą. Dėl visų šių priežasčių PK rekomendavo Komisijai pateikti apeliacinį skundą dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo (13). Tačiau Komisija apeliacinio skundo nusprendė neteikti.

Tokiomis aplinkybėmis PK nusprendė sukurti naują darbo su OLAF tvarką, skirtą Teismo nutarimui įgyvendinti. Pagrindinių teisių apsauga tyrimo metu yra nuolatinis įsipareigojimas. Iki etapo, kai bylos ataskaita yra perduodama PK, jo vaidmuo tikrinti, ar nepažeidžiamos pagrindinės teisės, yra retrospektyvus. Bet kokia šiuo etapu pateikta PK nuomonė dėl konkrečių bylų neturi jokios praktinės vertės.

OLAF ketina perduoti bylų ataskaitas PK likus penkioms darbo dienoms iki jų perdavimo nacionalinėms teisminėms institucijoms. PK siūlo prašyti OLAF visais atvejais pateikti ataskaitą, kurioje būtų išsamiai išdėstyta, kaip buvo laikomasi pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Bylose, kuriose kils abejonių dėl to, ar nebuvo pažeistos pagrindinės teisės ir ar laikomasi procedūrinių garantijų, PK pareikalaus teisės susipažinti su visa byla.

Šiuo atžvilgiu PK nori būti informuotas apie visus iš tyrimų šalių OLAF gautus ar išnagrinėtus skundus dėl įtariamų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimų. Iš tikrųjų, PK nori, kad OLAF jį informuotų apie visas bylas, ne vien tik tas, kurios perduodamos nacionalinėms teisminėms institucijoms, kuriose buvo gauti skundai dėl įtariamo pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimo.

Paskutinėse Europos Sąjungos tarnautojų teismo (14) ir Europos ombudsmeno (15) išvadose pabrėžiama, kad OLAF turi aiškiai suprasti reikalavimą atsižvelgti į asmenų, susijusių su tyrimais, procedūrines teises.

II – 1.2. OLAF de minimis politika: smulkūs pažeidimai, kuriuos pakankamai gerai gali ištirti kitos tarnybos

PK peržiūrėjo OLAF de minimis politiką išnagrinėdama, kaip OLAF derina būtinybę kovoti su pažeidimais, kurie priklauso žemesnei pažeidimų skalės kategorijai, su optimaliu turimų išteklių panaudojimu. PK ypač siekė įvertinti, ar šiuo metu taikoma de minimis praktika yra veiksminga ir naši ir atitinka dabartinius OLAF poreikius.

Remdamasis 45 atrinktų bylų (16), kurių numatomas finansinis poveikis yra mažesnis nei 50 000 EUR, analize, PK nustatė, kad:

2009 m. balandžio mėn. PK susitiko su OLAF vadovybe aptarti de minimis politikos ir džiaugiasi, kad buvo pasiektas bendras susitarimas dėl to, kad reikia pradėti taikyti efektyvesnę ir našesnę de minimis politiką visose tyrimų srityse. PK malonu pastebėti artimesnį Tyrimų ir operacijų A direktorato ir Komisijos tyrimų ir drausmės biuro (IDOC) bendradarbiavimą siekiant išsiaiškinti tarpusavio darbo pasidalinimą ir aiškiai sutartas de minimis ribas išorės tyrimų srityse (muitinės ir žemės ūkio sektoriai, SAPARD programa ir struktūriniai fondai).

Atsižvelgiant į tai, kad OLAF turi labai ribotą tyrimams skirtų išteklių kiekį ir turi atlikti rimtų sukčiavimo ir pažeidimo bylų tyrimus, PK ragina OLAF rasti būdą, kaip labiau koncentruotis į sudėtingesnes ir rimtesnes bylas, kad Bendrijos finansai būtų panaudojami kuo optimaliau.

II – 1.3. Nuolatinis stebėjimas Priežiūros komiteto iniciatyva (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 1 dalis)

II – 1.3.1. Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems

Ataskaitiniu laikotarpiu PK pradėjo apžvalgą, kurios metu nagrinėjo, kaip tyrimų ir operacijų skyriai vertina ir planuoja pirminės informacijos vertinimus, prieš pradėdami tyrimus, ir galutines bylų ataskaitas, bei surengė daug naudingų diskusijų su OLAF darbuotojais ir su Tyrimų ir operacijų A ir B direktoratų vadovybe. PK buvo nustebintas nuoseklaus efektyvumo ir profesionalumo, kurį pasitelkus bylos buvo nagrinėjamos B direktorate bei dauguma A direktorato bylų. PK džiaugiasi, kad po ilgo neapibrėžtumo laikotarpio pagaliau buvo paskirtas Tyrimų ir operacijų A direktorato direktorius. PK tikisi, kad šiuo paskyrimu tyrimų valdymas ir vadovavimas jiems šiame direktorate bus pagerintas ilgam laikui.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK išnagrinėjo apie 40 pirminės informacijos vertinimo formų ir jų atitinkamų galutinių bylų ataskaitų. Tikrinamas pagrindas, kuriuo remiantis buvo pradėtos bylos, jų finansinis poveikis ir ar buvo nustatytos tyrimams atlikti skirtos laiko ribos. Bylų planavimo ir strateginio vadovavimo byloms nagrinėjimas yra svarbi PK tyrimų stebėjimo darbo dalis, kuria siekiama įvertinti, ar laikomasi nepriklausomumo, nešališkumo ir teisėtumo principų.

PK džiaugiasi vykdoma pažanga, kuri padės geriau valdyti tyrimus.

PK išnagrinėjo OLAF metinį valdymo planą. Šio plano veiklos prioritetai vis dar yra teoriniai ir iki šiol atlikti stebėjimo veiksmai rodo, kad praktiškai šie prioritetai nėra naudojami, kai sprendžiama pradėti bylą ar ne. OLAF mažai arba iš viso neskiria tyrimų nuo kitų bylų (pavyzdžiui, savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose atvejų ir koordinavimo bylų) ir visas bylas traktuoja vienodai, nors šiose srityse OLAF vaidmenys iš esmės skiriasi.

Dėl to ir dėl fakto, kad gaunamus skundus ir informaciją vertina komandos, kurios vėliau atlieka tyrimus, labai apsunkinamas didėjančio informacijos kiekio valdymas ir efektyvus užduočių paskirstymas. PK nuomone, priemonės, kurių iki šiol ėmėsi OLAF vadovybė dėl bylų pradėjimo, turėtų būti aiškesnės.

Tyrimų tikslai lieka neapibrėžti ir tai daro įtaką tyrimų eigai, trukmei ir išteklių panaudojimui. PK rekomenduoja susitarti dėl trukmės ir galutinių terminų ir juos nustatyti visais tyrimo ciklo etapais, įskaitant vertinimus bei tolesnės kontrolės veiksmus, taip pat labiau sutvirtinti pagrindiniais veiklos rodikliais pagrįstą rezultatų vertinimo sistemą.

Kiekvieno tyrimo pradžioje tyrėjų grupė turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame turi būti pakankamai duomenų, kad būtų galima prognozuoti, kurią dieną bus priimtas galutinis sprendimas. Šiame plane turėtų būti aprašytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir parengtas preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Priežiūros komitetas siūlo pateikti papildomą ir išsamesnę nuomonę dėl tyrimų planavimo (10).

PK paskelbė nuomonę dėl OLAF 2010 m. metinio valdymo plano (17), kurioje pateikė daug pasiūlymų dėl tyrimų tikslų tobulinimo ir veiklos rodiklių, kuriuos galima įvertinti. PK tikisi, kad jo nuomonė padės OLAF pagerinti tyrimų planavimą ir strateginį vadovavimą.

II – 2. OLAF procedūrinės tyrimų taisyklės: OLAF veiklos procedūrų vadovas

Per nagrinėjamą laikotarpį OLAF tęsė procedūrinių tyrimų taisyklių vadovo atnaujinimą. PK labai susidomėjęs stebėjo darbo eigą. Kadangi vadovas galiojo beveik penkerius metus, PK buvo aišku, kad daugumą jo nuostatų reikia perrašyti. PK ypatingai susirūpinęs dėl to, kad tyrimų skyriai vis dar dirba vadovaudamiesi instrukcijomis ir praktikomis ir kad trūksta aiškių taisyklių ir instrukcijų. 2008 m. rugpjūčio mėn. OLAF perdavė PK naujo veiklos procedūrų vadovo ilgąjį projekto variantą, kuriame yra su tyrimų procedūromis susiję pagrindinės taisyklės ir principai.

PK nusiuntė OLAF generaliniam direktoriui raštą (18), pabrėždamas, kad, jo nuomone, vadovo projektas vis dėlto tėra pradinis variantas ir dar neparengtas priimti. Pagrindinis dokumento trūkumas, kaip ir jo trumpojo varianto, yra tas, kad jame nėra aiškių gairių ir tikslių taisyklių dėl tyrimo procedūrų. PK susidarė įspūdį, kad reikia tobulinti dokumento bendrą struktūrą, išdėstymą, naudojimo patogumą ir aiškumą, jį reikia iš esmės peržiūrėti, kad būtų ištaisyti nenuoseklumai, pakartojimai ir netikslumai.

Apskritai, PK išreiškė susirūpinimą, kad vadovo projektas neatitinka jo lūkesčių. Ypatingai trūksta aiškių gairių, susijusių su bylų pradėjimo kriterijais ir jų tolesniu valdymu, bei aiškių galutinių tyrimų ir vertinimų terminų. PK atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad nenurodyta, jog yra reikalinga Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjų priežiūra, susijusi su pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų apsauga tyrimų metu.

PK rekomendavo OLAF tęsti praktinio vadovo sudarymą, kuris turi pagerinti OLAF operacijų teisėtumą, efektyvumą, skaidrumą bei atskaitomybę. Projekto sudarymo darbai dar nėra baigti, o pasibaigus šios ataskaitos laikotarpiui, naujas ir pagerintas vadovo projektas buvo nusiųstas PK.

II – 3. Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, susijusi su OLAF tyrimų funkcija

PK ir toliau atidžiai domisi OLAF personalo politika, nes tai yra esminis tyrimų sėkmės veiksnys ir paragino OLAF vadovybę stiprinti savo tyrimų veiklos pajėgumą ir gebėjimus. PK išnagrinėjo OLAF 2010 m. preliminarų biudžetą ir paskelbė savo nuomonę (4).

PK pastebėjo, kad dėl OLAF reaktyvios tyrimų politikos yra sunku susidaryti bendrą įspūdį apie būsimą darbo krūvį ir išteklių paskirstymą toms sritims, kurioms jie yra reikalingiausi. Išteklių paskirstymo tarp direktoratų ir tarp skyrių Tyrimų ir operacijų A ir B direktoratuose procesas, PK nuomone, galėtų būti skaidresnis ir darbo krūvis turėtų būti nuolat prižiūrimas. 2008 m. gruodžio mėn. personalo statistika rodo, kad 34 % OLAF darbuotojų buvo paskirti atlikti tyrimus A ir B direktoratuose.

Savo nuomonėje dėl 2010 m. biudžeto PK pabrėžia OLAF išteklių sutelkimo į tyrimų veiklą (tarnybos pagrindinį darbą) svarbą, vengiant papildomai samdyti darbuotojus administracinės paramos ir koordinavimo funkcijoms vykdyti. PK nuomone, reikia neatidėliotinai nustatyti visos veiklos prioritetus, siekiant efektyviau panaudoti žmogiškuosius ir finansinius išteklius. PK ypač rekomenduoja OLAF aiškiau apibrėžti išlaidas misijoms ir kelionėms, kurios sudaro didelę bendro biudžeto dalį.

PK pastebėjo, kad tyrimų sėkmė priklauso nuo motyvuotų ir kvalifikuotų darbuotojų, kurie yra patyrę ir turi specifinių įgūdžių bei gebėjimų, įgytų naudojantis tvirta žmogiškųjų išteklių politika ir strategija. PK palankiai vertina padarytą didelę pažangą, ypač sprendžiant laikinųjų darbuotojų klausimą. PK ragina OLAF nemažinti savo pastangų, susijusių su tyrimų specialistų mokymu, ir tikisi, kad kiti svarbūs su darbuotojais susiję klausimai, pavyzdžiui, plėtra ir mobilumas, bus skubiai sprendžiami.

Analizuodamas administracinius ir biudžeto klausimus, PK pastebėjo, kad, įgyvendinant efektyvią personalo politiką, kyla praktinių sunkumų. OLAF generalinis direktorius nėra visiškai nepriklausomas biudžeto ir administracinių susitarimų atžvilgiu, tačiau turi laikytis Komisijos finansinių ir tarnybos nuostatų decentralizuotai vykdydamas funkcijas. Esant tokiai padėčiai, PK mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų gerinant OLAF ir Komisijos administracijos bendradarbiavimą, kad būtų sudaryti vidaus administraciniai susitarimai, kuriais naudodamasis OLAF galėtų visiškai įgyvendinti savo personalo politiką.

Kalbant apie OLAF laikinuosius darbuotojus, PK džiaugiasi, kad buvo užbaigti atviri konkursai ir paskelbti du vidaus konkursai; tačiau taip problema bus išspręsta tik iš dalies. Dėl to reikalingos papildomos priemonės. PK ragina OLAF gerinti savo laikinųjų darbuotojų mobilumą ir atidžiai planuoti savo bendrą įdarbinimo politiką pasibaigus šiuo metu vykstantiems ir suplanuotiems konkursams. PK džiaugiasi, kad buvo imtasi veiksmų siekiant sudaryti sąlygas OLAF laikiniesiems darbuotojams būti paskirtiems į naujas pareigas arba būti paaukštintiems tarnyboje.

III. SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

III – 1. Santykiai su OLAF

Per šios ataskaitos laikotarpį santykiai su OLAF plėtojosi konstruktyviu ir abipusiai informatyviu pagrindu. PK nariai daug kartų susitiko su OLAF pareigūnais ir direktoriais tiek oficialių, tiek neoficialių susitikimų metu aptarti bendrai rūpimus klausimus. Susitikimai visada būdavo neįtempti ir nuoširdūs, o klausimai būdavo aptariami laisvai ir atvirai.

Šioje ataskaitoje aptariamu laikotarpiu OLAF darbuotojai, dažnai ir pats generalinis direktorius, dalyvavo PK susitikimuose. Daugumoje metinių PK susitikimų Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai pristatydavo PK nacionalinėms teisminėms institucijoms perduodamas bylas ir PK nariai galėjo paprašyti daugiau informacijos apie tokias bylas. Išsami diskusija tarp PK ir OLAF vyko dėl to, kaip būtų galima įgyvendinti Teismo sprendimą byloje T-48/05 (5), atkreipiant ypatingą dėmesį į konsultacijos su PK prieš siunčiant informaciją nacionalinei teisminei institucijai principą.

Be šių pristatymų, šioje ataskaitoje nagrinėjamu laikotarpiu PK susitiko su OLAF generaliniu direktoriumi, direktoriais, skyrių vadovais bei duomenų apsaugos pareigūnu aptarti įvairių klausimų, įskaitant naujausią veiklos vadovo projektą, siūlomą Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 persvarstymą, minėtus teismo nutarimus ir Komisijos sprendimą neteikti apeliacinio skundo dėl sprendimo. Kiti aptarti klausimai buvo PK nuomonė dėl OLAF de minimis bylų, OLAF 2010 m. preliminaraus biudžeto projektas, PK narių mandatų pratęsimas ir būsimo PK sekretoriato vadovo klausimas.

OLAF kvietimu, PK stebėjo vykdomosios tarybos svarstymus, kuriems pirmininkavo A direktorato direktorius, siekdamas geriau suprasti jų darbo metodus, susijusius su tyrimų pradėjimu ir vykdymu.

Kalbant apie asmens duomenų apsaugos klausimą, vis dar nepasiektas susitarimas dėl vienodos galimybės gauti prieigą prie BSS PK nariams.

III – 2. Santykiai su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis

PK visada vertino gerų santykių palaikymą su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis, nes OLAF tiki, jog esant geriems santykiams, bus veiksmingai įgyvendintos po atliktų tyrimų pateiktos rekomendacijos.

Ataskaitiniu laikotarpiu PK susitiko keletą kartų su Komisijos pirmininko pavaduotoju Siim Kallas, Komisijos generaline sekretore Catherine Day, du kartus su Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetu (COCOOBU) ir Prancūzijos pirmininkavimo ES metu veikusios Tarybos kovos su sukčiavimu darbo grupe. PK džiaugiasi nuoširdžia visų šių institucijų pagalba OLAF ir PK.

PK pasinaudojo proga su Komisijos pirmininko pavaduotoju Kallas ir generaline sekretore iškelti klausimą dėl PK narių mandatų, kurie baigėsi 2008 m. lapkričio pabaigoje, pratęsimo. Komisija išreiškė savo paramą dabartinių narių mandatų pratęsimui.

Generalinė sekretorė Catherine Day pritarė PK dėl poreikio stiprinti tyrimo trukmės stebėjimą ir paragino PK daryti viską, kad būtų išvengta bet kokio delsimo tyrimų proceso metu. Ji taip pat atskirai paminėjo savo susirūpinimą dėl OLAF Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjų ankstyvo įtraukimo į procesą svarbą, ypač atsižvelgiant į senaties termino problemas. Šiuo klausimu PK visiškai sutinka su generaline sekretore.

PK susitiko su IDOC direktoriumi Michel Magnier aptarti OLAF ir IDOC santykius. PK pritaria Magnier nuomonei dėl abiejų tarnybų atitinkamos kompetencijos išaiškinimo ir santykių bei kasdienio operatyvinio darbo tobulinimo svarbos – tai bus naudinga abiem tarnyboms. Vykdant tolesnės kontrolės veiksmus, reikalingas geresnis keitimasis informacija tiek inicijuojant tyrimą, tiek paties tyrimo metu. Nors PK ir džiaugėsi OLAF ir IDOC santykių pagerėjimu, jis mano, kad ateityje galima pasiekti dar glaudesnį bendradarbiavimą, jeigu bus politinės valios ir OLAF bei IDOC stengsis geriau ir glaudžiau derinti savo veiksmus.

PK taip pat pateikė keletą pristatymų COCOBU. 2008 m. rugsėjo mėn. PK aktyviai dalyvavo debatuose dėl siūlymo iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pabrėždamas PK vaidmenį nuolat stebint tyrimus, nes tai yra tinkamas mechanizmas OLAF nepriklausomumui užtikrinti. PK požiūriui buvo pritarta 2008 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentui pateiktame galutiniame siūlyme iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, kuriame ne tik buvo paremtas PK vaidmuo stebint bylas, bet ir buvo pasiūlyta suteikti PK galimybę peržiūrėti visus bylų dokumentus tais atvejais, kai tyrimas tęsiasi ilgiau nei 24 mėnesius (19).

Ataskaitiniu laikotarpiu PK susitiko su Vengrijos generaliniu prokuroru Tamás Kovács, siekdamas įvertinti OLAF tyrimų ataskaitų, perduotų nacionalinėms teisminėms institucijoms, kokybę ir naudingumą bei paskatinti gerą ir veiksmingą informacijos srautą tarp OLAF ir Vengrijos teisminių institucijų. Tamás Kovács pabrėžė Vengrijos institucijų troškimą sustiprinti Vengrijos ir kitų valstybių narių bendradarbiavimą ir atskirai užsiminė apie harmoningus darbo santykius tarp jo biuro ir OLAF, kurių rezultatas yra ketinimas sukurti atskirą Vengrijos prokuratūros skyrių, kuris būtų išskirtinai susijęs su OLAF darbu. PK džiaugiasi šiuo požiūriu, dėl kurio bus pagerintas OLAF tyrimų Vengrijoje tolesnės kontrolės veiklos efektyvumas. Buvo paaiškintas Vengrijos kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos vaidmuo dirbant su OLAF. PK mano, kad yra ypač svarbu, jog valstybės narės užtikrintų, kad OLAF ryšių punktai jose būtų nacionalinės teisminės institucijos, jeigu tokios yra.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

I. PK pasinaudojo proga išnagrinėti nepriklausomumo reikšmę atsižvelgiant į OLAF operatyvinį darbą. Komitetas daro išvadą, kad, be akivaizdžios galimos tiesioginės grėsmės, egzistuoja mažiau pastebimi pavojai, kurie galėtų pakenkti OLAF nepriklausomumui pradedant ir vykdant tyrimus. Dėl šios priežasties PK padidino savo pastangas nagrinėdamas įvairias bylas ir aptardamas jas su OLAF darbuotojais, siekdamas nustatyti bet kokį netinkamą spaudimą, kuris galėtų apriboti OLAF nepriklausomumą operacijų srityje.

II. PK išnagrinėjo 275 tyrimų, kurie vyko ilgiau nei devynis mėnesius, ataskaitas (devynių mėnesių ataskaitos), apimančias laikotarpį nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2008 m. gruodžio mėn., ir 115 pirminės informacijos vertinimų, apimančių laikotarpį nuo 2008 m. kovo mėn. iki gruodžio mėn. PK pastebėjo, kad labai didelė OLAF tyrimų dalis (78 %) truko ilgiau nei devynis mėnesius. PK nustatė, kad trūksta objektyvių ir patikimų delsimo priežasčių. Todėl PK negalėjo pasakyti, ar laikas, per kurį bylos buvo užbaigtos, yra pagrįstas. PK rekomenduoja OLAF pateikti aiškesnes ir tikslesnes tyrimų užbaigimo pernelyg ilgo delsimo priežastis ir išdėstė rekomendacijų struktūrą.

III. PK nustatė, kad devynių mėnesių ataskaitose yra rimta kokybės problema, atsiradusi dėl to, jog dažnai nenurodomas numatomas tyrimo užbaigimo terminas. Nurodyti numatomą užbaigimo datą yra ne tik OLAF teisinis įsipareigojimas PK, bet ir būtina tyrimų ir per ilgai užsitęsusios jų trukmės valdymo priemonė. PK rekomenduoja, kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse, naudoti devynių mėnesių ataskaitas kaip efektyvaus tyrimų valdymo priemonę.

IV. PK pastebėjo netinkamą kasdienio tyrimų valdymo priežiūros ir kontrolės lygį, į kurį OLAF turi atkreipti dėmesį. Kiekvienam pradėtam tyrimui turi būti sudarytas išsamus tyrimo planas, kuriame visais tyrimo ciklo etapais, įskaitant ir vertinimus bei tolesnės kontrolės veiksmus, būtų sutarta dėl trukmės ar galutinių terminų ir jie būtų nustatyti, o taip pat reikia nustatyti pagrindiniais veiklos rodikliais pagrįstą rezultatų vertinimo sistemą.

V. PK išnagrinėjo 155 pirminės informacijos vertinimus, atliktus prieš pradedant bylas, ir šiuo metu juos analizuoja siekdamas nustatyti, kaip operacijų ir tyrimų skyriai vertina ir planuoja tyrimus, nes tai yra PK nuolatinio tyrimų funkcijos įgyvendinimo stebėjimo dalis, ir įvertinti, ar laikomasi nepriklausomumo, nešališkumo ir teisėtumo principų.

VI. PK peržiūrėjo OLAF de minimis politiką ir išnagrinėjo 45 pasirinktas bylas, kurių kiekvienos numatomas finansinis poveikis yra mažesnis nei 50 000 EUR. PK padarė išvadą, kad OLAF išteklių skyrimas nedideliems vidaus tyrimams nėra geriausio išteklių panaudojimo pavyzdys. Komisijos priimta visiško nepakantumo politika neužkerta kelio kitoms įstaigoms, išskyrus OLAF, (pvz., IDOC) tirti bylas. PK rekomenduoja, kad į veiklos procedūrų vadovą būtų įtraukti kriterijai, kuriais remiantis būtų atrinktos ir nagrinėjamos de minimis bylos.

VII. PK mano, OLAF ir IDOC turi geriau keistis informacija tiek inicijuojant tyrimą, tiek paties tyrimo metu, kai vykdomi tolesnės kontrolės veiksmai. Nors PK ir džiaugėsi OLAF ir IDOC santykių pagerėjimu, jis mano, kad ateityje galima pasiekti dar glaudesnį bendradarbiavimą, jeigu bus politinės valios ir OLAF bei IDOC stengsis geriau ir glaudžiau derinti savo veiksmus.

VIII. PK išnagrinėjo 36 bylų, kurias OLAF perdavė nacionalinės teisminėms institucijoms, ataskaitas. PK džiaugiasi galėdamas pastebėti, kad šiuo ataskaitiniu laikotarpiu buvo mažiau bylų nei ankstesniu laikotarpiu, kuriose senatis buvo problema.

IX. Pirmosios instancijos teismas nustatė, kad PK turi būti informuojamas apie bylas, kurios turi būti perduotos nacionalinėms teisminėms institucijoms, prieš jas perduodant, kad tokiu būdu būtų apsaugotos tyrimo šalių pagrindinės teisės. PK dirba kartu su OLAF, siekdamas sukurti naują darbo praktiką, kuria būtų atsižvelgta į tai, kad PK negali kištis į vykdomų tyrimų eigą.

X. PK nori būti informuotas apie visus iš tyrimų šalių OLAF gautus ar išnagrinėtus skundus dėl įtariamų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimų. Iš tikrųjų, PK nori, kad OLAF jį informuotų apie visas bylas, ne vien tik tas, kurios perduodamos nacionalinėms teisminėms institucijoms, kuriose buvo gauti skundai dėl įtariamo pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimo.

XI. PK ragina OLAF visapusiškai pasinaudoti Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjų paslaugomis ankstyvuose tyrimų proceso etapuose tose bylose, kurios turi būti perduodamos nacionalinėms teisminėms institucijoms. Teisėjai taip pat turėtų atsižvelgti tyrimo šalių pagrindinių teisių klausimus, todėl tais atvejais, kai kyla klausimų dėl pagrindinių teisių, tyrėjai turėtų konsultuotis su teisėjais. Šios nuostatos turėtų būti aiškiai išdėstytos naujajame OLAF veiklos procedūrų vadove.

XII. PK sekė OLAF veiklos procedūrų vadovo atnaujinimo darbo eigą. PK išsakė generaliniam direktoriui savo nuogąstavimus dėl dokumento projekto trūkumų. OLAF turėtų tęsti praktinio vadovo sudarymą, kuris pagerins OLAF operacijų teisėtumą, efektyvumą, skaidrumą bei atskaitomybę.

XIII. PK pabrėžia OLAF išteklių sutelkimo į tyrimų veiklą (tarnybos pagrindinį darbą) svarbą, vengiant papildomai samdyti darbuotojus administracinės paramos ir koordinavimo funkcijoms vykdyti. PK nuomone, reikia neatidėliotinai nustatyti visos veiklos prioritetus, siekiant efektyviau panaudoti žmogiškuosius ir finansinius išteklius. PK ypač rekomenduoja OLAF aiškiau apibrėžti išlaidas komandiruotėms ir kelionėms, kurios sudaro didelę bendro biudžeto dalį.

XIV. PK pastebėjo, kad tyrimų sėkmė priklauso nuo motyvuotų ir kvalifikuotų darbuotojų, kurie būtų patyrę ir turėtų specifinių įgūdžių bei gebėjimų, įgytų naudojantis tvirta žmogiškųjų išteklių politika ir strategija. PK palankiai vertina padarytą didelę pažangą, ypač sprendžiant laikinųjų darbuotojų klausimą. PK ragina OLAF nemažinti savo pastangų, susijusių su tyrimų specialistų mokymu, ir tikisi, kad bus skubiai sprendžiami kiti svarbūs su darbuotojais susiję klausimai, pavyzdžiui, plėtra ir mobilumas.

XV. PK mano, kad reikia dėti daugiau pastangų gerinant OLAF ir Komisijos administracijos bendradarbiavimą, kad būtų sudaryti vidaus administraciniai susitarimai, kuriais naudodamasis OLAF galėtų visiškai išplėtoti ir įgyvendinti savo personalo politiką.

(1) Žr. 1 priedą: Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis.

(2) OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7).

(3) PK taisykles priėmė 2006 m. rugpjūčio mėn. ir paskelbė 2007 m. vasario mėn. (OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklės (OL L 33, 2007 2 7)).

(4) Žr. 6 priedą: Nuomonė Nr. 3/2009 „OLAF 2010 m. preliminarus biudžeto projektas“

(5) Byla T-48/05 Yves Franchet ir Daniel Byk prieš Europos Bendrijų Komisiją.

(6) Žr. Tarnybos nuostatų 22a ir 22b straipsnius.

(7) 2008 m. lapkričio 10 d. pastaba OLAF darbuotojams.

(8) Žr. 5 priedą: Nuomonė Nr. 2/2009 „OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos“.

(9) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 5 dalis.

(10) Žr. 5 priedą: Nuomonė Nr. 2/2009 „OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos, galutinės išvados ir rekomendacijos“ (puslapiai nuo 60 iki 63).

(11) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis.

(12) 2008 m. liepos 8 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo (trečioji kolegija) paskelbtas sprendimas byloje T-48/05 Yves Franchet ir Daniel Byk prieš Europos Bendrijų Komisiją.

(13) Pastabos nuoroda D 53/02-09-08.

(14) Byla F-05/05 ir F-07/05 Violetti ir kiti prieš Europos Komisiją.

(15) http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/3831/html.bookmark.

(16) Žr. 3 priedą: Nuomonė Nr. 5/2008 „OLAF de minimis politika“.

(17) Žr. 4 priedą: Nuomonė Nr. 1/2009 „2009 m. OLAF metinis valdymo planas“.

(18) 2009 m. vasario 25 d. PK nusiuntė raštą, kuriame buvo išsamiai išdėstytos pastabos dėl bendros vadovo struktūros ir pagrindiniai pasiūlymai dėl konkrečių dokumento dalių.

(19) Žr. Europos Parlamento galutinio pasiūlymo projekto, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, 11 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnį.

Priežiūros komitetas, svarstydamas A ir B direktoratų tyrimų bei operacijų tinkamumą, pirmiausia nori žinoti, kaip šiuo metu stebima tyrimų trukmė ir galimi vėlavimai, ir pritaria, kad bylos būtų sistemingai tikrinamos kas 18 mėnesių, be to, prašo OLAF apsvarstyti, ar šios sistemos pakanka vėlavimui kontroliuoti. Priežiūros komitetas prašo paaiškinti, kas yra „naujas būsimas etapas“. Apskritai Priežiūros komitetas pabrėžia, kad, siekiant mažinti vėlavimą ir išlaikyti aukštą bylų tyrimo kokybę, būtina griežta kontrolės sistema.

Be to, Priežiūros komitetas pažymi, kad operacijų veiksmingumas ir tinkamumas vertinami tik pagal tai, kaip atliekami tyrimai, ir neatsižvelgiama į jokią kitą operatyvinę veiklą ar paramos paslaugas. Tačiau Priežiūros komitetas mano, kad OLAF paramos paslaugos (kita operatyvinė veikla ir administracinės paslaugos) taip pat turėtų būti įtrauktos į šią strategiją siekiant, kad OLAF taptų „pasaulinio lygio administracine tyrimų įstaiga“. Ateityje vertėtų apsvarstyti, kaip kita su tyrimais nesusijusi veikla padeda OLAF atlikti tyrimus ir kaip tai būtų galima įvertinti MVP.

Priežiūros komiteto nuomone, be bylų išaiškinimo rodiklio ir jų trukmės kriterijų, tyrimų tinkamumą taip pat galima būtų vertinti sukūrus reguliarios tyrimų kontrolės (įskaitant kokybės kontrolę) sistemą arba mechanizmą, kad sumažėtų vėlavimas ir problemos būtų sprendžiamos iškart, kai tik jų kyla. Priežiūros komitetas norėtų gauti daugiau informacijos apie „Perspėjimo prieš 18 mėnesių sistemą“, MVP priskirtą konkrečiam tikslui Nr. 1. MVP nurodyta, kad apie 25 % tyrimų vis dar nebaigiama per valdymo plane numatytą 24 mėnesių laikotarpį. Kadangi tokia padėtis buvo ir ankstesniaisiais metais, Priežiūros komitetas abejoja, ar tinkamumo rodikliai yra pakankama priemonė šiai vėlavimo problemai spręsti ir mažinti.

Svarstydamas bendrojo tikslo rodiklį „veiksmingas suinteresuotųjų šalių tyrimų rezultatų naudojimas“, Priežiūros komitetas patikrino 2007 ir 2008 m. Eurobarometro ir Komisijos tyrimų rezultatus bei jų analizę (pateiktą OLAF). Jis padarė išvadą, kad šiuose tyrimuose nekalbama ir neteikiama informacijos apie OLAF teikiamų paslaugų tinkamumą ar veiksmingumą. Todėl Priežiūros komitetas abejoja, ar šie rezultatai gali padėti OLAF vertinti, ar yra pasiekti operatyviniai MVP tikslai. Be to, Priežiūros komitetui kyla abejonių dėl šių tyrimų, nes juose paprastai nedalyvauja tiesiogiai su OLAF bendradarbiaujantys asmenys. Todėl Priežiūros komitetas siūlo OLAF atlikti kryptingesnį ir specialų tyrimą, siekiant sužinoti šių atstovų, valstybių narių institucijų ir ES institucijų bei agentūrų, kasdien palaikančių ryšius su OLAF, nuomones. Ši informacija būtų naudingesnė įgyvendinant 2009 m. MVP.

5 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 2/2009

OLAF ilgiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos

Briuselis, 2009 m. gegužės 28 d.

I DALIS

ĮŽANGA

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) generalinis direktorius Priežiūros komitetui kas mėnesį teikia ataskaitas, kuriose glaustai apibūdinamas kiekvienas ilgiau kaip devynis mėnesius atliekamas tyrimas (toliau – devynių mėnesių ataskaitos). Šiose devynių mėnesių ataskaitose išdėstomos priežastys, dėl kurių nebaigiami tyrimai, ir nurodoma, per kokį terminą planuojama pabaigti kiekvieną bylą.

Kadangi vėlavimas atlikti tyrimus gali turėti neigiamų pasekmių tyrime dalyvaujančioms šalims, taip pat tolesnių administracinių, teisminių bei finansinių priemonių, kurių, atlikusi šiuos tyrimus, imasi OLAF, įgyvendinimui, tyrimų trukmė yra svarbi institucijoms ir pačiai OLAF (1).

Kadangi daugybę bylų vėluojama nagrinėti, didelis sukauptų nebaigtų bylų skaičius taip pat kliudo OLAF dirbti savo darbą – vien tik senų bylų administravimui skiriama nemažai išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti pagrindinėms tarnybos užduotims atlikti.

OLAF jau 10 metų atlieka tyrimus Europoje bei tarptautiniu mastu ir turi daug išskirtinės patirties šioje srityje. Ši tarnyba tampa vis svarbesnė ir stiprina savo reputaciją. Todėl nepaprastai svarbu, kad ji ištirtų ir užbaigtų bylas per kuo trumpesnį laiką.

Priežiūros komiteto uždavinys

Pagrindinis šio Priežiūros komiteto atliekamo tikrinimo tikslas yra įvertinti tyrimų trukmę ir galimo nepagrįsto vėlavimo priežastis, siekiant užtikrinti, kad tyrimai būtų nepertraukiamai atliekami per tokį laikotarpį, kuris atitiktų bylos aplinkybes ir sudėtingumą (2).

Priežiūros komitetas, atlikdamas šią nuolatinio stebėjimo procedūrą, visų pirma stiprina OLAF savarankiškumą – užtikrina, kad į nešališką tyrimą nesikištų išorės šalys ir kad vėlavimas nesukliudytų pasiekti norimą tyrimo rezultatą (pavyzdžiui, užbaigiant tyrimą iki nustatyto termino).

Tai yra antroji Priežiūros komiteto nuomonė dėl devynių mėnesių ataskaitų.

Priežiūros komitetas, išnagrinėjęs visas 150 pateiktų devynių mėnesių ataskaitų, apimančių 2006 m. sausio–gruodžio mėn. laikotarpį, 2007 m. balandžio mėn. pateikė Nuomonę Nr. 1/2007. Jos tikslas buvo įvertinti du klausimus: ar tose ataskaitose pateikta pakankamai informacijos, kad Priežiūros komitetas galėtų atlikti stebėtojo vaidmenį, ir kokiu mastu OLAF gali naudoti šias ataskaitas kaip valdymo priemonę, siekdama, kad tyrimai būtų sėkmingai užbaigti per atitinkamą laikotarpį. OLAF sutiko su Priežiūros komiteto nuomonėje pateiktomis išvadomis bei rekomendacijomis ir į jas atsižvelgė (3).

Priežiūros komitetas toje nuomonėje nurodė, kad ateityje bus tikrinamos OLAF nurodytos priežastys, dėl kurių tyrimai nebaigiami per nustatytą laikotarpį.

OLAF devynių mėnesių ataskaitos

Ši nuomonė pagrįsta 275 devynių mėnesių ataskaitų (275 iš 424 nebaigtų bylų) nuo 2007 m. sausio iki 2008 m. gruodžio mėn. ir 115 kiekvienos devynių mėnesių ataskaitos pirminės informacijos vertinimų, kuriuos OLAF 2008 m. kovo–gruodžio mėn. nusiuntė Priežiūros komitetui, patikrinimu (4). Šie vertinimai, kuriuos OLAF tyrėjai parengia prieš tai, kai priimamas sprendimas pradėti tyrimą, apima pirminių darbo planų pasiūlymus. Siekiant nustatyti, kokia yra bylų nagrinėjimo padėtis, taip pat buvo patikrinta Bylų valdymo sistema (angl. CMS).

Buvo gautos šių konkrečių sektorių ataskaitos (5):

— 47 vidaus tyrimai (Europos institucijos): OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį ir turi aiškią procedūrinę kompetenciją (6);

— 11 vidaus ir (arba) išorės tyrimų (ES institucijos): OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį (7);

— 51 tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos tyrimas: OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį, šių tyrimų taisyklės taip pat grindžiamos „susitarimais su trečiosiomis šalimis“ (8);

— 46 išorės pagalbos tyrimai: OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį, šių tyrimų taisyklės taip pat grindžiamos „susitarimais su trečiosiomis šalimis“ (9);

— 43 žemės ūkio tyrimai, kuriuos atlikti OLAF turi tvirtus ir nusistovėjusius įgaliojimus. Vis dėlto šio sektoriaus tyrimai dėl žemės ūkio produktų taip pat susiję su muitinės bylomis, kuriose OLAF daugiausia atlieka koordinavimo ir pagalbos funkciją (10);

— 51 muitinės (I ir II) tyrimas: OLAF atlieka koordinavimo ir pagalbos funkciją, bylų trukmė labai priklauso nuo dalyvaujančių valstybių narių arba trečiųjų šalių veiksmų (11);

— 26 struktūrinių priemonių tyrimai, kuriuos atlikti OLAF turi tvirtą teisinį pagrindą (12).

OLAF parengė devynių mėnesių ataskaitos pavyzdį. Tyrėjai OLAF devynių mėnesių ataskaitos pavyzdyje pažymėjo šias priežastis, dėl kurių nebaigtos bylos (13):

— „nors skirta daug išteklių, dėl didelio operatyvinės ir (ar) su tyrimais susijusios veiklos krūvio reikia daugiau laiko“ – 133 ataskaitos (50 %);

— „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ – 16 ataskaitų (6 %);

— „nepakankami ištekliai“ – 30 ataskaitų (11 %);

— „žemas prioritetas ir nepakankami ištekliai“ – 12 ataskaitų (5 %);

— „nepakankamas bendradarbiavimas: valstybių narių; Komisijos tarnybų; kitų institucijų; asmenų ir (arba) įmonių“ – 43 ataskaitos (15 %); ir

— „kitos priežastys (nurodykite)“ – 77 ataskaitos (27 %).

Šių OLAF tyrėjų parengtų devynių mėnesių ataskaitų turinį parašais oficialiai patvirtina atitinkamame sektoriuje dirbančio skyriaus vadovas ir atitinkamų Tyrimų bei operacijų direktoratų direktoriai.

Nuo 2008 m. sausio mėn., kai buvo pakeistas devynių mėnesių ataskaitos pavyzdys (14), iš sąrašo išbrauktos priežastys „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ ir „žemas prioritetas ir nepakankami ištekliai“.

Šio tikrinimo tikslas ir metodika

Bet kuriai tyrimų tarnybai nepaprastai svarbu gebėti nurodyti aiškias priežastis, dėl kurių vėluojama arba susiduriama su kliūtimis atliekant tyrimą. Tai darydama ji gali tiksliai planuoti ir strategiškai paskirstyti tyrimus, paskirti reikiamus darbuotojus, tiksliai įvertinti bendradarbiavimą su išorės šalimis, nustatyti bylų prioritetus ir parengti tyrimų strategiją.

Be to, jei nurodomos objektyvios ir patikimos priežastys, dėl kurių vėluojama atlikti tyrimus, Priežiūros komitetui pakanka stebėti, kad OLAF tyrimų trukmei nedarytų poveikio išorės šalių kišimasis arba šališki sprendimai.

2008 m. gruodžio mėn. 78 % OLAF tyrimų buvo atliekami ilgiau kaip devynis mėnesius, 40 % – ilgiau kaip dvejus metus. Priežiūros komitetas nusprendė ne tik išnagrinėti visą devynių mėnesių ataskaitose pateiktą informaciją, bet ir patikrinti, ar OLAF tyrėjai devynių mėnesių ataskaitose pažymėjo tas pačias bylų nebaigimo priežastis, kurias išsamiai aprašė ataskaitos tekste.

Priežiūros komitetas taip pat apžvelgė nurodytas vėlavimo priežastis, siekdamas nustatyti, kiek jos padeda suprasti tikrąją tyrimų vėlavimo priežastį arba svarbiausius veiksnius. Šiuo tikslu Priežiūros komitetas taip pat išnagrinėjo pirminės informacijos vertinimus ir ypač pirminių darbo planų pasiūlymus.

Juos nagrinėdamas Priežiūros komitetas taip pat siekė išaiškinti, ar ilgiau kaip devynis mėnesius atliekami tyrimai tokią didelę procentinę dalį sudaro dėl objektyvių ir neišvengiamų priežasčių.

Jis taip pat daug dėmesio skyrė numatomoms tyrimų baigimo datoms, kurias OLAF turi pranešti Priežiūros komitetui devynių mėnesių ataskaitose (15).

Metodika

Atsižvelgdami į sektorių specifiką, skirtingus įgaliojimus ir procedūrines taisykles kiekviename iš jų, kiekvieno sektoriaus ataskaitas nagrinėjome atskirai (16). Tačiau, siekdami pagrindinio šios nuomonės tikslo, taip pat suskirstėme OLAF ataskaitas pagal devynių mėnesių ataskaitos pavyzdyje pažymėtas priežastis, dėl kurių bylos nebaigiamos per nustatytą laikotarpį.

Pateikiama konkrečių išvadų ir rekomendacijų pagal sektorius, taip pat bendrų išvadų ir rekomendacijų.

2 DALIS

OLAF NURODYTŲ PRIEŽASČIŲ, DĖL KURIŲ TYRIMAI NEBAIGTI PER DEVYNIŲ MĖNESIŲ LAIKOTARPĮ, ANALIZĖ

1. „NORS SKIRTA DAUG IŠTEKLIŲ, DĖL DIDELIO OPERATYVINĖS IR (AR) SU TYRIMAIS SUSIJUSIOS VEIKLOS KRŪVIO REIKIA DAUGIAU LAIKO“

Apie 50 % tyrimų, apie kuriuos pranešta Priežiūros komitetui, OLAF teigimu, vėlavo dėl šios priežasties (17).

Vidaus tyrimai: Europos institucijos

Buvo patikrinta 15 dėl šios priežasties nebaigtų bylų (31 % visų Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Kai kurios bylos buvo tinkamai paaiškintos, o „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ lengvai suprantamas skaitant ataskaitą (18). Tačiau pagrindinės priežastys, dėl kurių buvo vėluojama atlikti tyrimus, daugeliu atvejų skyrėsi: prieš pradedant tyrimą buvo ilgi (iki 7 mėnesių) neveiklos laikotarpiai; bylos pažanga priklausė nuo galimos išorės šaltinių informacijos, tačiau OLAF nesiėmė jos tirti; keliais atvejais vėlavimo priežastys nebuvo paaiškintos (19). Kitos nurodytos priežastys: nepakankamas asmenų bendradarbiavimas, vėlesnių apklausų datų paskyrimas ir asmenų arba institucijų atsakymų laukimas (20).

Nustatėme, jog svarbus veiksnys buvo tai, kad tyrėjai tuo pačiu metu tyrė kitas bylas – taip pat tas, kurioms buvo suteiktas aukštesnis prioritetas (21).

Galiausiai reikia pridurti, kad nors tirti kai kurias bylas buvo paskirta nemažai tyrėjų, nurodytos vėlavimo priežastys buvo ir „daug išteklių“, ir „nepakankami ištekliai“ (22). Nors toks prieštaravimas gali atsirasti dėl nevienodo darbuotojų paskirstymo įvairiuose tyrimo etapuose, iš tiesų jis tik klaidina ataskaitos skaitytoją.

Vidaus ir (arba) išorės tyrimai: ES institucijos

Buvo patikrintos 8 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (72 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Nurodyta kai kurių bylų vėlavimo priežastis – „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ – yra tinkamai paaiškinta ir lengvai suprantama ataskaitos skaitytojui (23).

Kitais atvejais Priežiūros komitetas pastebėjo, kad nuo bylos pradžios iki tyrėjų paskyrimo arba tyrimo pradžios praėjo ilgas (iki 6 mėnesių) neveiklos laikotarpis, o kai kurias bylas buvo vėluojama tirti daugiausia dėl to, kad, matyt, be jokio paaiškinimo buvo pakeistas atsakingas tyrėjas (24). Vienos bylos, kurios ekonominis poveikis buvo labai mažas, nurodyta vėlavimo priežastis buvo nepakankamas asmenų bendradarbiavimas (25). Dviejose devynių mėnesių ataskaitose buvo pateikti vienodi bylų ir jų rezultatų aprašymai, nors šiose bylose buvo taikomos skirtingos operatyvinės priemonės (26).

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrinta 21 dėl šios priežasties nebaigta byla (41 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Nors vėlavimas atlikti tyrimus dėl šios priežasties daugeliu atvejų yra tinkamai paaiškintas ir atitinka bylų nagrinėjimo darbo krūvį (27), Priežiūros komitetas taip pat pastebėjo, kad trečdalis šių bylų yra savitarpio pagalba pagrįstos baudžiamosios bylos, ir OLAF dėl jų nesiėmė jokių operatyvinių veiksmų (28) arba nesulaukė kitų institucijų atsakymo (29).

Išorės pagalba

Buvo patikrinta 20 dėl šios priežasties nebaigtų bylų (43 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Kai kurios bylos yra gerai suplanuotos, jų tyrimo tikslas aiškus ir išsamus, tyrimai atliekami sėkmingai, o vėlavimas yra aiškiai ir tinkamai pagrįstas (30).

Tačiau kitų bylų „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ neatitinka OLAF darbo krūvio – OLAF laukia, kol išorės įmonės arba ekspertai atliks auditą, tačiau aktyviai nedalyvauja ir atidžiai neprižiūri šio darbo (31). Pirmojoje Priežiūros komiteto nuomonėje šia tema buvo nurodyta, kad sunku spręsti apie OLAF darbo šioje srityje pridėtinę vertę. Priežiūros komitetas pastebėjo, kad nepakankamai aiškiai planuojami tolesni tyrimai po misijų trečiosiose šalyse ir praėjus keliems mėnesiams po to ankstesnių tyrimo procedūros etapų (32).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad nepakankamai kruopščiai planuojamos kai kurios misijos trečiosiose šalyse (33). Reikiami dokumentai renkami nevienodai: kai kada, siekiant gauti įrodomuosius dokumentus, organizuojamos misijos, o kai kada dokumentai tiesiogiai perduodami per EK delegaciją (34), prieš tai nesusisiekus su atitinkamu generaliniu direktoratu, todėl vėluojama atlikti tyrimus (35). Be kita ko, tai rodo, jog neatliekamas sąnaudų efektyvumo vertinimas.

Kai kuriais atvejais yra paaiškinta, jog vėluojama dėl to, kad nacionalinės teisminės institucijos neprašo OLAF pagalbos (36). Priežiūros komitetas taip pat pastebėjo, kad vėlavimas grindžiamas prieštaringomis priežastimis, t. y. ataskaitos pavyzdyje yra pažymėti langeliai „daug išteklių“ ir „žemas prioritetas ir nepakankami ištekliai“ (37).

Išvados ir rekomendacijos Daugiau kaip pusės patikrintų tyrimų nurodyta vėlavimo priežastis „nors skirta daug išteklių, dėl didelio operatyvinės ir (ar) su tyrimais susijusios veiklos krūvio reikia daugiau laiko“ nėra tikroji priežastis. Priežiūros komitetui susirūpinimą kelia tai, kad tyrėjai ataskaitos pavyzdyje pažymėjo šią priežastį, nors tikroji priežastis buvo kita. Priežiūros komitetas pastebėjo, kad ši priežastis buvo nurodoma visais atvejais (neskiriant, kada ji tinka, o kada ne), o to paties skyriaus tyrėjai ją aiškino skirtingai. Tai, kad ataskaitos, kuriose nurodytos bylų nebaigimo priežastys viena kitai prieštarauja, yra vadovybės (skyriaus vadovo ir direktoriaus) oficialiai patvirtinamos parašais, rodo, kad tyrimų vidaus kontrolei skiriama per mažai dėmesio. Jei ši vėlavimo priežastis nėra patikima, OLAF gali padaryti klaidingas išvadas dėl darbuotojų poreikių, biudžeto ir priemonių, kurias reikėtų taikyti siekiant mažiau vėluoti atlikti tyrimus. Šias ataskaitas reikėtų naudoti kaip tyrimų valdymo priemonę. Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF patikrinti tyrimus, kurių ataskaitose pažymėta ši priežastis, ir dar kartą įvertinti šių tyrimų strategiją, atsižvelgiant į tikrąją priežastį, dėl kurios nebaigiamos bylos.

Žemės ūkis

Buvo patikrintos 28 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (65 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad bylos yra tinkamai paaiškintos, o OLAF tyrėjai nepertraukiamai dirba (38). Tačiau pagrindinė priežastis, dėl kurios vėluojama tirti daugelį koordinuojamų šio sektoriaus bylų, yra ne su tyrimais susijusios OLAF tyrėjų veiklos krūvis, o nepakankamai greitas valstybių narių institucijų reagavimas (arba visai jokio atsako). Taigi OLAF laukia šių institucijų atsakymo (39).

Ta pati problema buvo nustatyta keliose išorės tyrimų bylose (40), o kai kuriais atvejais Priežiūros komitetas pastebėjo, kad dalis apie įvairius tyrimų etapus pateiktos informacijos buvo neaiški ir nechronologinė, todėl buvo sunku įvertinti tikrąją vėlavimo priežastį (41).

Taip pat buvo pastebėta, kad kai kada dėl ilgų neveiklos laikotarpių, kol buvo atliekamas „pirminės informacijos vertinimas“, per devynis mėnesius nebuvo vykdoma beveik jokios operatyvinės veiklos (42).

Taip pat buvo pastebėta, kad kai kuriose iš šių bylų buvo nusikalstamų veikų elementų, dėl kurių atitinkamose valstybėse narėse vyko teisminiai tyrimai. Šių bylų OLAF tyrimai buvo sustabdyti, nes nebuvo tiesiogiai keičiamasi informacija su valstybių narių teisminėmis institucijomis (43).

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos 28 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (55 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Didesnės dalies šių bylų eiga priklauso nuo bendradarbiavimo su valstybių narių institucijomis, kurioms OLAF dažniausiai padeda atlikti tyrimus. Kitose bylose OLAF laukia, kol valstybė narė arba trečioji šalis suteiks reikiamą informaciją (44).

Priežiūros komitetas yra patenkintas OLAF paaiškinimu, kodėl vėluojama atlikti antidempingo bylų išorės tyrimus: dėl šių bylų pobūdžio, apimties, kelių valstybių narių dalyvavimo (savitarpio pagalbos) ir misijų trečiosiose šalyse neįmanoma baigti tyrimo per devynių mėnesių laikotarpį (45). Taip pat buvo paminėta, kad buvo svarbesnių veiklos prioritetų, ir pažymėta, jog kai kurios senos bylos yra nebaigtos, nes laukiama valstybės narės atsakymo (46).

Priežiūros komitetas taip pat pastebėjo, kad priežastys, dėl kurių koordinuojamos bylos trunka ilgiau kaip devynis mėnesius, yra tinkamai paaiškintos ir pagrįstos. Be to, pradžioje buvo parengti išsamūs tyrimų darbo planai (47).

Buvo nurodytos kelios savitarpio pagalba grindžiamos baudžiamosios bylos, kurių pažanga priklauso nuo nacionalinių teismų darbo arba teismo pavedimų vykdymo (48).

Priežiūros komitetas palankiai įvertino tai, kad devynių mėnesių ataskaita akivaizdžiai buvo naudojama kaip valdymo priemonė pakartotinai vertinant bylas, prieš tai atlikus išsamią neišvengiamų vėlavimo priežasčių analizę (49).

Struktūrinės priemonės

Buvo patikrinta 13 dėl šios priežasties nebaigtų bylų (50 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Kai kurių bylų „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ rodo, kad buvo pakeistas atsakingas tyrėjas (50). Pagrindinė kitų bylų vėlavimo priežastis yra atsakingo tyrėjo darbo krūvis (51). Tačiau, vertinant taikytų operatyvinių priemonių sąrašą, „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ neatrodo pakankamai pagrįstas (52).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad ir pirminės informacijos vertinimo, ir operatyvinės veiklos laikotarpiai buvo pernelyg ilgi: vienos bylos pirminė informacija buvo vertinama ilgiau kaip metus, o operatyvinė veikla truko iki 10 mėnesių, tačiau ataskaitoje tai nebuvo aiškiai pagrįsta (53).

Išvados ir rekomendacijos Priežastis „operatyvinės ir (ar) su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ paprastai nepakankamai tiksliai formuluojama ir nurodoma – daugumoje pagalbos ir koordinavimo bylų OLAF darbo krūvis neskiriamas nuo nacionalinių institucijų darbo krūvio. Kadangi trūksta tikslumo, neįmanoma aiškiai suvokti ar nustatyti, kokiu lygiu teikiama savitarpio pagalba ir bendradarbiaujama su išorės (nacionalinėmis) institucijomis, todėl OLAF sunku didinti savo veiklos efektyvumą. Tikrosios išorės tyrimų, išskyrus muitinės sektorių tyrimus, vėlavimo priežastys buvo kitokios; jų buvo įvairių. Siekiant tiksliau nustatyti, kas atsako už būsimas priemones, rekomenduojama persvarstyti „darbo krūvio“ apibrėžimą, nes jis vartojamas kiekvienoje byloje.

2. „TAKTINĖ PERTRAUKA ATLIEKANT TYRIMĄ“

Priežiūros komitetas savo ankstesnėje nuomonėje šia tema nurodė, kad devynių mėnesių ataskaitose vartojamą sąvoką „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ reikėtų tiksliau apibrėžti arba jos iš viso atsisakyti. Be to, šia priežastimi, dėl kurios nebaigiamas tyrimas, reikėtų remtis apdairiai ir tiksliai.

Džiaugiamės dėl to, kad 2008 m. Priežiūros komitetui nebuvo pateikta nė vienos bylos ataskaitos, kurioje ši vėlavimo priežastis būtų nurodyta paviršutiniškai, nors Priežiūros komitetas pastebėjo, kad ji buvo nurodyta devynių mėnesių ataskaitose, kuriose buvo minima „kita“ vėlavimo priežastis (54). Be to, tebėra nebaigtų bylų, kurių vėlavimas grindžiamas šia priežastimi (55).

Vidaus tyrimai: Europos institucijos

Buvo patikrintos 4 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (8 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad ši priežastis nebuvo aiškiai aprašyta ar pagrįsta. Keliais atvejais ja buvo grindžiamas dviejų susijusių bylų nagrinėjimo sustabdymas (56), nekreipiant dėmesio į susijusių asmenų procedūrines teises. Taip pat buvo nustatyta, kad kai kurie susiję tyrimai nedaro ekonominio poveikio ir buvo pradėti remiantis neaiškiais kaltinimais.

Be to, kai kuriose bylų ataskaitose buvo aprašytos misijos trečiosiose šalyse, vykdytos neturint aiškios tyrimų strategijos. Kai kuriais atvejais sąvoka „taktinė pertrauka“ vartojama kartu su kitomis priežastimis: atsakingų tyrėjų darbo krūviu ir „nepakankamu kitų asmenų bendradarbiavimu“ (57), nors tikroji tokių bylų nebaigimo priežastis yra tai, kad OLAF neturi įgaliojimų apklausti trečiąsias šalis valstybėje, kuri nėra ES valstybė narė.

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrintos 7 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (13 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Kai kurių bylų nagrinėjimo „taktinė pertrauka“ yra tinkamai paaiškinta (58). Tačiau Priežiūros komitetas pastebėjo, kad kai kuriais atvejais OLAF neatliko tolesnių tyrimų, turimą informaciją perdavė valstybės narės teisminėms institucijoms ir sustabdė bylos nagrinėjimą iki tol, kol šioms institucijoms prireiks OLAF pagalbos (59).

Kai kada ši pagrindinė vėlavimo priežastis dera su bendradarbiavimu su kitomis Komisijos tarnybomis (60).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos 5 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (11 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad visų šių bylų „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ sutapo su OLAF laukimu, kol išorės įmonės baigs auditą, arba OLAF nebevykdė tolesnės su tyrimais susijusios veiklos (61).

Išvados ir rekomendacijos Kai sprendimas nebaigti tyrimo grindžiamas „taktine pertrauka“, reikėtų apdairiai elgtis ir išsamiai paaiškinti šią priežastį, siekiant gerai suprasti tyrimo strategiją. Reikėtų patikrinti tyrimus, kurie dėl šios priežasties iki šiol tęsiami, daugiau dėmesio skiriant 2007 m. gautose devynių mėnesių ataskaitose nurodytiems tyrimams.

3. „NEPAKANKAMI IŠTEKLIAI“

Vidaus tyrimai

Buvo patikrintos 9 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (19 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad vėluojama dėl įvairių priežasčių, kurios keliose bylose sutampa: pirmenybė teikiama kitoms anksčiau pradėtoms byloms; ilgi neveiklos laikotarpiai (nuo 4–5 iki 11 mėnesių) po to, kai per misijas trečiosiose šalyse surenkami reikiami dokumentai arba nukopijuojami duomenys, kurie toliau nebetikrinami tais atvejais, kai ekonominis poveikis yra labai mažas arba nenustatytas (62).

Visose šiose bylose atsakingų tyrėjų buvo tiek, kiek buvo nurodyta darbuotojų skyrimo pasiūlyme, kurį pateikė pirminės informacijos vertinimą atlikęs vertintojas, arba daugiau.

Kai kuriais atvejais priežastis „nepakankami ištekliai“ aiškinama kaip darbuotojų trūkumas, kadangi atsakingas tyrėjas laikinai nedalyvavo bylos tyrime (63).

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrintos 4 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (7 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Šių bylų vėlavimo priežastis – „nepakankami ištekliai“ – yra išsamiai paaiškinta ir reiškia tai, kad atsakingų tyrėjų darbo krūvis yra didelis, o bylos prioritetas – vidutinis (64), arba yra susijusi su tuo, kad OLAF trūksta reikiamas kalbas mokančių tyrėjų (65).

Keliais atvejais Priežiūros komitetas pastebėjo, jog nebuvo paaiškinta, kodėl trūko išteklių aukšto prioriteto bylai, kuriai tirti iš esmės skirta pakankamai darbuotojų (66).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos 9 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (19 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas išreiškia susirūpinimą, kad pradėjus bylą ilgai (nuo 9 iki 13 mėnesių) nebuvo pradėta tyrimų veikla ir nebuvo parengtas darbo planas, nors bylos tyrėjų buvo tiek, kiek buvo rekomenduota pirminės informacijos vertinime (67).

Kai kurių bylų devynių mėnesių ataskaitose buvo pažymėtos prieštaringos priežastys: „daug išteklių“, „bylos sudėtingumas“ ir „nepakankami ištekliai“ (68). Be to, Priežiūros komitetas pastebėjo, kad kai kuriais atvejais nusprendus pradėti bylą OLAF kelis mėnesius laukė, kol bus baigtas išorės auditas, ir nepradėjo jokios tyrimų veiklos arba kitais atvejais ėmėsi kitų aukštesnio prioriteto bylų (69).

Kitais atvejais tikroji priežastis, nurodyta kitose pagal pavyzdį parengtos ataskaitos dalyse, yra bylos sudėtingumas ir su tyrimais susijusios veiklos krūvis (70) arba „laiko trūkumas“ be papildomo paaiškinimo (71).

Išvados ir rekomendacijos „Išteklių trūkumas“ daugelyje patikrintų bylų nėra pagrįsta priežastis, dėl kurios būtų neįmanoma baigti tyrimą per devynių mėnesių laikotarpį. Tai kelia itin didelį susirūpinimą Priežiūros komitetui, nes OLAF prašymai padidinti metinį biudžetą, atsižvelgiant į didesnį darbuotojų skaičių, taip pat iš esmės būtų grindžiami tyrimų ir operacijų „išteklių trūkumo“ analize. Todėl šį klausimą būtina itin kruopščiai ištirti. Šis klausimas taip pat aktualus Priežiūros komitetui, su kuriuo konsultuojamasi dėl OLAF preliminaraus metinio biudžeto. Jei minėta priežastis būtų neteisingai nurodyta, gali būti padarytos klaidingos išvados dėl OLAF biudžeto. Kai devynių mėnesių ataskaitoje nurodoma ši priežastis, reikėtų pateikti išsamų paaiškinimą. Be to, kiekvienoje ataskaitoje, kurioje minima ši priežastis, reikėtų aprašyti ir paaiškinti praktinius sprendimus, kuriais ketinama ištaisyti esamą padėtį.

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (3 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Vienoje iš šių bylų nurodyta, kad yra aukštesnių veiklos prioritetų (72), ir aiškiai aprašytos priežastys, dėl kurių šiai bylai skiriamas ne visas darbo laikas, taip pat pateikta būdų, kuriais galima išspręsti išteklių trūkumo problemą (73).

Struktūrinės priemonės

Buvo patikrintos 6 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (23 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Visos šios bylos nebaigtos dėl tos pačios priežasties – „nepakankamų išteklių ir didelio su tyrimais susijusios veiklos krūvio“ (74); tačiau, išskyrus vieną bylą (75), nė viena iš šių dviejų priežasčių tinkamai nepaaiškinta.

Išvados ir rekomendacijos Išskyrus muitinės sektorių, kurio bylų devynių mėnesių ataskaitos tinkamai naudojamos kaip valdymo priemonė persvarstant su tyrimais susijusius poreikius, nurodytos priežastys, dėl kurių nebaigiamos bylos, turi būti suprantamai paaiškintos.

4. „ŽEMAS PRIORITETAS IR NEPAKANKAMI IŠTEKLIAI“

Priežiūros komitetas savo ankstesnėje nuomonėje šiuo klausimu pareiškė, kad pagal tyrimų strategiją, kai bylos prioritetas yra „žemas“ ir jai skiriami ištekliai – „nepakankami“, reikia paaiškinti ne tai, kodėl byla nebaigta, o tai, kodėl ji tebenagrinėjama po devynių mėnesių.

Džiaugiamės dėl to, kad ši bylų nebaigimo priežastis 2008 m. buvo išbraukta iš devynių mėnesių ataskaitos pavyzdžio. Tačiau vis dar yra nebaigtų bylų, kuriose nurodyta ši priežastis; jas reikia nedelsiant persvarstyti.

Vidaus tyrimai: ES institucijos

Buvo patikrintos 5 ataskaitos (10 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad kai kurios bylos buvo tęsiamos labai ilgai (net ilgiau kaip 10 mėnesių nuo pirminės informacijos vertinimo), tačiau nebuvo atliekama jokių tyrimų; buvo nurodyta priežastis, kad tyrėjas laukė vidaus tyrimo rezultatų (76).

Kai kuriose bylose kartu su šiomis priežastimis nurodoma „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ arba „nepakankamas asmens bendradarbiavimas“ (77). Kai kuriais atvejais neminimas ekonominis bylos poveikis ir nėra pasiekta apčiuopiamų rezultatų – nurodyti tik galimi pažeidimai (78).

Visas šias bylas nagrinėja pakankamai atsakingų tyrėjų (2–4 asmenys); kai kurie tyrimai tebeatliekami, kiti buvo baigti praėjus daugiau kaip dvejiems metams.

Išorės pagalba

Buvo patikrintos 4 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (8 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas išreiškė susirūpinimą, kad buvo pradėti tyrimai, nors ataskaitoje buvo nurodyta, kad „nėra neigiamo finansinio poveikio Europos Komisijos lėšoms“, taip pat mažo ekonominio poveikio bylose buvo vykdomos misijos trečiosiose šalyse (79).

Jis taip pat pastebėjo, kad ataskaitos pavyzdyje kai kuriais atvejais buvo pažymėtos prieštaringos priežastys, dėl kurių nebaigti tyrimai: pvz., „skirta daug išteklių“ ir „žemas prioritetas ir nepakankami ištekliai“, tačiau pastaraisiais atvejais buvo vykdomos misijos trečiosiose šalyse (80).

Atrodo, kad visoms šioms byloms tirti paskirta pakankamai atsakingų tyrėjų; dėl to neabejojama.

Išvados ir rekomendacijos Nė vienoje iš patikrintų devynių mėnesių ataskaitų „nepakankami ištekliai“ nėra pagrįsti. Kalbant apie darbuotojų išteklius atrodo, kad tyrėjų skaičius atitinka su tyrimais susijusios veiklos krūvį ir darbo plane pateiktus pasiūlymus – dėl to nekilo abejonių nė vienoje iš šių bylų. Kai kurių bylų finansinis poveikis yra labai mažas arba jos nedaro finansinio poveikio Europos bendrijos lėšoms. Tai, kad šios ataskaitos yra vadovybės (skyriaus vadovo ir direktoriaus) oficialiai patvirtinamos parašais, rodo, kad tyrimų vidaus kontrolei skiriama per mažai dėmesio. Kai minimi „nepakankami ištekliai“, juos reikėtų tinkamai paaiškinti siekiant, kad nebūtų padaryta klaidingų išvadų dėl darbuotojų skyrimo ir OLAF finansinių išteklių. Į valdybai teikiamą vertinimą reikėtų įtraukti sąnaudų efektyvumo vertinimą ir skyriaus darbuotojų išteklių apžvalgą. Be to, reikėtų nurodyti atvejus, kai šiems tyrėjams skiriamos kitos bylos, taip pat dar nepradėtų nagrinėti „prioritetinių“ bylų, dėl kurių minėtiems tyrėjams gali reikėti skirti kitas bylas, skaičių.

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos 3 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (5 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Šios bylos yra tiksliai apibūdintos, tinkamai paaiškintos ir baigtos iki nustatyto termino. OLAF veiksmai buvo tikslūs (81). Ataskaitose tinkamai pagrįsta ir „žemas prioritetas“, ir „nepakankami ištekliai“.

Struktūrinės priemonės

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (3 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Nebuvo pradėta jokių tyrimų, nes buvo manoma, kad jie būtų ekonomiškai nenaudingi. Tik „taikant pagrindinius tikrinimo metodus buvo sužinota, kad yra projektų finansavimo pažeidimų rizika“. Jei bylos prioritetas „žemas“, tai galbūt reiškia, kad išorės tyrimo pradėti nebūtina (82).

Išvados Priežastis, dėl kurios nebaigta byla, buvo tinkamai pagrįsta ir paaiškinta, taip pat atliktas sąnaudų efektyvumo vertinimas.

5. „NEPAKANKAMAS BENDRADARBIAVIMAS“

Nepakankamas valstybės narės bendradarbiavimas

Priežiūros komitetas 2007 m. gavo septynių, o 2008 m. – šešių bylų ataskaitas.

Vidaus tyrimai: Europos institucijos

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (2 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad šioje byloje atliekamas išorės tyrimas, kuriame dalyvauja du skyriai. Teigiama, kad Komisijos tarnybos nepakankamai bendradarbiauja su OLAF. Atrodo, kad dėl šio nepakankamo bendradarbiavimo neplanuojama imtis jokių veiksmų (83).

Vidaus ir (arba) išorės tyrimai: ES institucijos

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (9 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad ši byla nebaigta ne dėl valstybės narės, o dėl trečiosios šalies, kurioje pradėtas kriminalinis tyrimas, nepakankamo bendradarbiavimo. Per devynių mėnesių laikotarpį OLAF neatliko jokių tyrimų ir šiuo metu laukia išorės organizacijos ataskaitos, kurią gavusi galės imtis „reikiamų veiksmų“ (84).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (9 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad painiojamos vertinimo laikotarpio datos (iki vienų metų ir vieno mėnesio, vertinimą atliko keturi vertintojai) ir pirminės informacijos vertinimo parengimo data (parengta likus tik trim dienoms iki tyrimo pradžios). Per devynių mėnesių laikotarpį nebuvo įgyvendinta jokių tiriamųjų veiksmų, nes valstybės narės nacionalinės teisminės institucijos neprašė OLAF pagalbos (85).

Priežiūros komitetas taip pat pastebėjo, kad OLAF neįgyvendino veiksmų, nurodytų bylos, kurioje buvo pranešta apie nepakankamą valstybės narės bendradarbiavimą, remiantis Reglamentu Nr. 2185/96, tyrimo plane (35).

Išvados ir rekomendacijos Patikrintose bylose buvo netiksliai nurodyta priežastis „nepakankamas valstybės narės bendradarbiavimas“. Kartais turima omenyje Komisijos tarnybų, o kai kada – trečiųjų šalių nacionalinių institucijų nepakankamas bendradarbiavimas. Tai taip pat gali reikšti, kad valstybės narės nacionalinės institucijos neprašė OLAF pagalbos. Be to, nenumatyta jokių nepakankamo bendradarbiavimo problemos sprendimo būdų. Priežiūros komitetas rekomenduoja tyrėjams, norintiems nurodyti šią vėlavimo priežastį, ją rimtai apsvarstyti, o vadovams – atidžiai tikrinti, kaip remiamasi šia priežastimi.

Žemės ūkis

Buvo patikrintos 7 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (16 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Tai yra žemės ūkio išorės tyrimų ir koordinavimo bylos, kuriose OLAF laukia valstybių narių institucijų atsakymų; yra duomenų, kad kai kurios iš šių institucijų nepakankamai bendradarbiauja su OLAF (86). Iš devynių mėnesių ataskaitose pateiktos informacijos galima spręsti, kad OLAF nelabai stengiasi gauti prašomą informaciją (87).

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (4 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Tai yra „koordinavimo bylos“ ir „savitarpio pagalba pagrįstos baudžiamosios bylos“, kuriose nacionalinės institucijos prašo OLAF pagalbos (88).

Struktūrinės priemonės

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (7 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Priežiūros komitetas nustatė, kad išorės tyrimų bylose labai ilgai (atitinkamai aštuonis ir keturis mėnesius) nebuvo gauta jokio nacionalinių institucijų atsakymo (89).

Išvados ir rekomendacijos Visose patikrintose bylose buvo teisingai nurodyta vėlavimo priežastis – nepakankamas valstybės narės bendradarbiavimas; abipusis bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis turi būti veiksmingesnis. OLAF turėtų labiau imtis iniciatyvos.

Nepakankamas Komisijos tarnybų bendradarbiavimas

Priežiūros komitetas 2007 m. gavo dviejų, o 2008 m. – trijų bylų ataskaitas.

Vidaus tyrimai: Europos institucijos

Buvo patikrintos 3 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (16 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

„Nepakankamas Komisijos tarnybų bendradarbiavimas“ yra ne vienintelė nurodyta šių trijų bylų vėlavimo priežastis. Pateikta ir kitų paaiškinimų, pvz., taktinė pertrauka; tyrėjų tiriamos kitos aukštesnio prioriteto bylos; bendradarbiavimo su nacionalinėmis teisminėmis institucijomis etapai (90).

Buvo pastebėta, kad nors ataskaitose minimas „nepakankamas Komisijos tarnybų bendradarbiavimas“, OLAF nesiėmė iniciatyvos ištaisyti šią padėtį.

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrintos dvi bylos, kuriose nurodyta ši priežastis.

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad „nepakankamo Komisijos tarnybų bendradarbiavimo“ samprata nedaro poveikio pačiam OLAF tyrimui ir yra gana sunkiai suprantama (91).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (4 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Neaišku, kodėl Komisijos tarnybų bendradarbiavimas šiose bylose yra nepakankamas. Vienoje byloje šis „nepakankamas bendradarbiavimas“ nepaaiškintas, o kitoje Komisijos tarnybos, atrodo, pagrindė vėlavimą išorinėmis priežastimis (92).

Išvados ir rekomendacijos Neatrodo, kad OLAF konkrečiomis priemonėmis stengtųsi ištaisyti padėtį, susiklosčiusią patikrintose bylose, kuriose buvo nurodytas nepakankamas valstybių narių bendradarbiavimas. OLAF turėtų ieškoti būdų spartinti ryšius šioje srityje.

Nepakankamas kitų institucijų bendradarbiavimas

Priežiūros komitetas 2007 m. gavo trijų, o 2008 m. – šešių bylų ataskaitas.

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (2 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Vėlavimo priežastis yra tinkamai paaiškinta ir nurodyta kartu su keliomis kitomis priežastimis, dėl kurių nebaigtas tyrimas (93).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos dvi dėl šios priežasties nebaigtos bylos (4 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Esminė abiejų bylų vėlavimo priežastis yra susijusi tik su nacionalinėmis teisminėmis institucijomis, kurios neprašė OLAF pagalbos (85) ir nedavė OLAF atsakymo (94).

Išvados ir rekomendacijos Kai kuriose minėtose bylose ši priežastis pateikiama netiksliai. Kad būtų išvengta painiavos, Priežiūros komitetas rekomenduoja persvarstyti, kada reikėtų remtis šia priežastimi.

Žemės ūkis

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (2 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Ši byla yra tinkamai paaiškinta; OLAF aktyviai prisidėjo prie jos pažangos ir gavo trečiosios šalies nacionalinių institucijų sutikimą atlikti išorės tyrimą (95).

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos 5 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (10 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Visos šios bylos yra labai gerai aprašytos ir išsamiai paaiškintos. Tačiau atsakingi tyrėjai ataskaitos pavyzdyje sistemingai žymi langelį „nepakankamas kitos institucijos bendradarbiavimas“, nors skliaustuose nurodo, kad nepakankamai bendradarbiauja trečiųjų šalių nacionalinės institucijos; tai ir yra tikroji priežastis, dėl kurios nebaigtos visos šios koordinavimo bylos (96).

Išvados ir rekomendacijos Visos šios bylos yra tinkamai paaiškintos. Tačiau tikroji priežastis, dėl kurios jos nebaigtos, yra „nepakankamas trečiųjų šalių nacionalinių institucijų bendradarbiavimas“, o ne „nepakankamas kitų institucijų bendradarbiavimas“. Priežiūros komitetas negavo nė vienos šių sričių devynių mėnesių ataskaitos, kurioje būtų minimas nepakankamas kitų institucijų bendradarbiavimas. Siekiant aiškumo, priežastį „nepakankamas trečiųjų šalių bendradarbiavimas“ reikėtų žymėti atskirame langelyje.

Nepakankamas asmens ir (arba) įmonės bendradarbiavimas

Priežiūros komitetas 2007 m. gavo trylikos, o 2008 m. – trijų bylų ataskaitas.

Vidaus tyrimai: Europos institucijos

Buvo patikrintos 3 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (6 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Dviejų iš šių bylų priežastis yra tinkamai paaiškinta ir pagrįsta (97). Tačiau trečiojoje byloje OLAF neturėjo įgaliojimų apklausti susijusį asmenį (57).

Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba

Buvo patikrinta viena dėl šios priežasties nebaigta byla (2 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Jos nebaigimo priežastis yra gerai pagrįsta (98).

Išorės pagalba

Buvo patikrintos 5 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (10 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Visais šiais atvejais buvo daugiau priežasčių, dėl kurių nebaigtos bylos; šios kitos priežastys iš esmės buvo pagrindinės. Jų yra įvairių, o kai kuriose bylose jos sutampa: išorės auditorių ataskaitų laukimas, bylų sudėtingumas ir ryšys su kitais OLAF tyrimais, žemas prioritetas ir nedidelė finansinė žala (99).

Išvados ir rekomendacijos Pagrindinės priežastys, dėl kurių vėluojama baigti kai kurias iš šių patikrintų bylų, nėra „nepakankamas asmens ir (arba) įmonės bendradarbiavimas“. Reikėtų kruopščiai tikrinti, kad ši priežastis būtų nurodoma teisingai.

Žemės ūkis

Buvo patikrintos 3 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (7 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Visos šios bylos yra tinkamai paaiškintos, taip pat teisingai nurodyta vėlavimo priežastis – nepakankamas trečiosios šalies bendradarbiavimas

Muitinė I ir II

Buvo patikrintos 4 dėl šios priežasties nebaigtos bylos (7 % Priežiūros komitetui perduotų šio sektoriaus bylų).

Šios bylos yra tinkamai ir išsamiai paaiškintos; vis dėlto tikroji vėlavimo priežastis yra nepakankamas trečiosios šalies bendradarbiavimas (100).

Kitos trys bylos iš tiesų yra savitarpio pagalba pagrįstos baudžiamosios bylos, kuriose nedalyvauja OLAF Teisminių ir teisinių rekomendacijų skyriaus teisėjas (101).

Išvados ir rekomendacijos Priežastis, dėl kurios bylos trunka ilgiau kaip devynis mėnesius, yra ne asmens ar bendrovės, o trečiosios šalies nepakankamas bendradarbiavimas. Siekiant atskleisti šią kitą priežastį, kuri yra tikroji vėlavimo priežastis, reikėtų sukurti naują kategoriją „Nepakankamas trečiosios šalies bendradarbiavimas“.

6. „KITOS PRIEŽASTYS (NURODYKITE)“

Buvo patikrintos 73 bylos, kuriose nurodyta „kita“ vėlavimo priežastis (27 % visų bylų) (102).

Ši priežastis minima daugybės bylų ataskaitose (2007 m. – 16, o 2008 m. – 57), taigi tiriamuoju laikotarpiu ji yra antra dažniausiai nurodoma vėlavimo priežastis.

Be to, 2008 m. antrojoje pusėje pastebimai padaugėjo bylų, kuriose nurodoma ši priežastis. Atlikta bendra analizė parodė, kad didelėje dalyje (beveik pusėje) šių bylų nurodyta „kita“ priežastis skaitant ataskaitą atrodo įtikinama (103).

Taigi, daugelio bylų vėlavimo priežastis yra tyrimo sudėtingumas, tyrėjo pakeitimas, kitos aukštesnio prioriteto bylos, savitarpio pagalba baudžiamojoje byloje (kai nacionalinės teisminės institucijos neprašo pagalbos), taktinė pertrauka atliekant tyrimą ar kt (104).

Be to, OLAF „laukia, kol bus atlikti tikrinimai valstybėje narėje“ ar „trečiosios šalies bendradarbiavimo“, taip pat planuoja atlikti „ilgalaikius“ tyrimus (105).

Tačiau atrodo, kad tikroji vėlavimo priežastis daugeliu atvejų yra kita, nors ir esanti ataskaitos pavyzdyje pateiktame priežasčių sąraše (106).

Nustatėme, kad pateiktas kitų bylų nebaigimo priežastis sunku suprasti, o kai kada ši priežastis yra beprasmė ar net nepriimtina. Pavyzdžiui, nurodyta dviejų bylų vėlavimo priežastis – „tebevykstantis tyrimas“ (107).

Priežiūros komitetui itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad „kita“ vėlavimo priežastimi laikomas laukimas, kol bus aptarta galutinė bylos ataskaita baigus tyrimą (šie ilgi laikotarpiai trunka nuo penkių mėnesių iki daugiau kaip vienerių metų) (108).

Išvados ir rekomendacijos Tai, kad tokios didelės procentinės tyrimų dalies vėlavimas grindžiamas „kita“ priežastimi, rodo, jog reikia papildyti ir patikslinti priežasčių, dėl kurių nebaigiamos bylos, sąrašą. Kadangi „kita“ priežastis netinkamai nurodoma vietoj iš anksto nustatytos priežasties ir ja nepagrįstai remiamasi, reikia kruopščiai įvertinti, kodėl pasirenkama ši priežastis, ir pakartotinai patikrinti susijusias bylas.

NENUMATOMA BYLOS BAIGIMO DATA – KOKYBĖS PROBLEMA

Ilgiau kaip devynis mėnesius trunkančios bylos ataskaitos, skirtos Priežiūros komitetui, pavyzdyje yra skyrelis, kuriame OLAF turi pranešti apytikrę bylos baigimo datą.

Patikrinę 275 ataskaitas nustatėme, kad 64 iš 275 bylų nebuvo prognozuojama, kada byla bus baigta, t. y. bylos baigimo data nebuvo nustatyta. 20 bylų buvo baigtos numatytu laiku, o 105 bylos baigtos praėjus daugiau kaip mėnesiui nuo numatytos baigimo datos. Daugumą šių bylų baigti buvo vėluojama kur kas ilgiau nei vieną mėnesį, kai kuriais atvejais – ilgiau kaip 18 mėnesių, o 72 bylos bus baigtos vienu ar keliais mėnesiais vėliau nei numatyta.

Išvados ir rekomendacijos Vertinant šią paprastą statistinę ir suvestinę analizę sunku nepadaryti išvados, kad ši devynių mėnesių ataskaitų dalis turi rimtų kokybės problemų. Siekiant, kad devynių mėnesių ataskaitų teikimo procedūra būtų naudinga OLAF ir vertinga bylų valdymo priemonė, numatomos bylų baigimo datos turi būti prognozuojamos kur kas tiksliau ir patikimiau.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Priežiūros komitetas labai vertina OLAF tyrėjų devynių mėnesių ataskaitose pateiktą informaciją. Taip pat džiaugiamės galėdami įsitikinti, kad naujajame ataskaitos pavyzdyje, patvirtintame po to, kai Priežiūros komitetas pateikė savo Nuomonę Nr. 1/2007, teikiama tikslesnė informacija, kad Priežiūros komitetas galėtų geriau vykdyti savo įgaliojimus.

Tačiau atliekant šį patikrinimą buvo nustatytos trijų lygmenų problemos, kliudančios Priežiūros komitetui tinkamai atlikti stebėtojo vaidmenį, siekiant didinti OLAF savarankiškumą.

I. Daugelyje bylų trūksta nuoseklaus ir prasmingo požiūrio, todėl kyla abejonių dėl nurodytų vėlavimo priežasčių pagrįstumo.

Kadangi devynių mėnesių ataskaitos pavyzdyje pažymėtos priežastys, dėl kurių bylos nebaigiamos per šį laikotarpį, daugeliu atvejų nėra tikrosios priežastys, Priežiūros komitetas nėra įsitikinęs, kad toks didelis OLAF tyrimų, nebaigiamų per nustatytą laikotarpį, procentas yra pagrįstas.

Patikrinus devynių mėnesių ataskaitas paaiškėjo, kad OLAF administracijos šiuo metu nustatytose tyrimo proceso valdymo ir kontrolės taisyklėse yra esminių trūkumų.

OLAF vadovai ir tyrėjai turėtų naudoti devynių mėnesių ataskaitas kaip valdymo priemonę, padedančią persvarstyti strategiją ir planuoti tyrimo eigą.

II. Trūksta tyrimų metodikos ir tikslumo, reikia gerinti vidaus valdymą ir tyrimų kontrolę.

Sėkmingų ir kryptingų tyrimų pagrindas yra geras tyrimo planavimas.

Tyrėjų grupė kiekvieno tyrimo pradžioje turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame turi būti pakankamai duomenų, kad būtų galima prognozuoti, kurią dieną bus priimtas galutinis sprendimas. Nurodyti „numatomą baigimo datą“ yra ne tik OLAF teisinis įsipareigojimas Priežiūros komitetui, bet ir būtina tyrimų valdymo priemonė, padedanti išvengti per ilgai užsitęsusių tyrimų neigiamų pasekmių.

Šiame plane turėtų būti aprašytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir parengtas preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Šiuos planus reikėtų rengti raštu ir sistemingai pridėti prie bylos dokumentų, kad būtų galima lengvai peržiūrėti planą ir juo remtis tuo atveju, jei tyrėjai turėtų atidėti tyrimą ar vėluotų jį atlikti.

Skyriaus vadovybė, siekdama sekti ir prireikus valdyti bylų eigą, turėtų reguliariai tikrinti tyrimų planus.

Priežiūros komitetas siūlo šių metų pabaigoje pateikti papildomą ir išsamesnę nuomonę dėl tyrimų planavimo.

III. Vėluojama be konkretaus tikslo ir pagrįstos priežasties.

Kad Priežiūros komitetas turėtų geriausias sąlygas vykdyti savo stebėjimo užduotį, OLAF turėtų gebėti tiksliau ir patikimiau motyvuoti, kodėl vėluojama baigti tyrimus.

Kruopščiai patikrinęs priežasčių, dėl kurių bylos nebaigiamos per devynių mėnesių laikotarpį, vertinimo procesą, Priežiūros komitetas rekomenduoja visą šį procesą persvarstyti.

Jį persvarsčius OLAF taip pat lengviau nustatytų tikrąsias vėlavimo priežastis ir galėtų imtis reikiamų priemonių tyrimams sutrumpinti.

Priežiūros komitetas, siekdamas, kad OLAF patikslintų priežastis, dėl kurių tyrimai nebaigiami per devynių mėnesių laikotarpį, pateikė toliau nurodytas rekomendacijas.

1. OLAF ir (ar) kitų subjektų arba partnerių operatyvinės ir (ar) su tyrimais susijusios veiklos krūvis

OLAF darbo krūvį būtina aiškiai skirti nuo išorės atstovų ar partnerių darbo krūvio. Priežiūros komitetas rekomenduoja „operatyvinės ir (ar) su tyrimais susijusios veiklos krūvį“ suskirstyti į šias dvi kategorijas. Remiantis tyrimo planu, reikėtų pateikti išsamų vėlavimo priežasčių paaiškinimą arba prireikus paaiškinti, kodėl reikėjo imtis papildomų, iš pradžių neplanuotų veiksmų.

Siekdama pasimokyti iš bylos nagrinėjimo proceso, tyrėjų grupė turėtų apžvelgti kiekvieną baigtą didelę bylą.

2. Tyrėjų darbo krūvis

Reikia paaiškinti bendrą darbo krūvį – išsamiai išdėstyti, kokie kiti tyrimai atliekami ir kiek jie kliudys dabartiniam tyrimui.

3. Atsakingo tyrėjo pakeitimas

Priežiūros komitetas žino, kad pakeitus atsakingą tyrėją tyrimas kai kada gali trukti keliais mėnesiais ilgiau. Todėl, ypač jei kyla interesų konfliktas, reikėtų paaiškinti tyrėjo pakeitimo priežastis.

4. Kitos aukštesnio prioriteto bylos

Priežiūros komitetas supranta, kad nagrinėjant bylą jos prioritetas gali keistis, todėl reikia paaiškinti, kodėl kitiems tyrimams suteikta pirmenybė prieš aptariamąjį tyrimą ir kokių tyrimo priemonių imtasi. Tyrimų strategiją reikia nuolat persvarstyti: abu už operacijas ir (arba) tyrimus atsakingi direktoratai turi drauge ir nuolat diskutuoti apie atliekamus tyrimus.

5. Ilgesni kaip trijų mėnesių neveiklos laikotarpiai: „trijų mėnesių sąrašas“

Kiekvienas tyrėjas turėtų peržiūrėti savo bylas kartą per mėnesį – iki pirmosios kito mėnesio dienos; jei per tris mėnesius byloje niekas nepasikeitė, tyrėjas apie tai turėtų pranešti skyriaus vadovui. Šioje ataskaitoje turėtų būti išdėstytos tokios ilgos neveiklos priežastys ir pateiktas išsamus bylos atnaujinimo veiksmų planas. Reikia numatyti tikslias kiekvienos būsimos priemonės taikymo datas; šiuose „trijų mėnesių sąrašuose“ pateiktų veiksmų planų būtina labai kruopščiai laikytis.

6. Nepakankami ištekliai

Reikia aiškiai skirti, ar išteklių nepakanka viso skyriaus, ar tik konkrečios tyrėjų grupės darbui. Jei išteklių trūksta konkrečiai tyrėjų grupei, reikėtų paaiškinti, kokiomis priemonėmis turėtų būti užtikrintas papildomų darbuotojų skyrimas šiam tyrimui atlikti. Priežiūros komitetas supranta, kad bylos gali būti sudėtingesnės, negu iš pradžių manyta, ir kad gali trūkti išteklių arba būti per daug bylų.

7. Su misijomis trečiosiose šalyse ir dokumentų rinkimu susijusios problemos

Daugybė OLAF tyrimų yra tarptautiniai, todėl prieš išvykstant į misiją reikėtų raštu parengti išsamų jos veiksmų planą.

8. Nepakankamas bendradarbiavimas (Komisijos tarnybų; ES institucijų; valstybių narių institucijų; trečiųjų šalių nacionalinių institucijų; asmenų ir (arba) įmonių)

Kiekvienoje byloje reikėtų aiškiai nurodyti nepakankamo bendradarbiavimo pobūdį (pvz., nepakankamai greitas valstybės narės atsakymas ar kt.) ir išdėstyti praktinį sprendimą, kaip galima pašalinti konkrečią kliūtį.

Priežiūros komitetas pastebėjo, kad OLAF kai kada nepakankamai imasi iniciatyvos bylose, kuriose su ja nepakankamai bendradarbiauja valstybių narių ir kitos institucijos, Komisijos tarnybos, trečiosios šalys arba asmenys. Todėl Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF persvarstyti bylas, kuriose nurodomos šios konkrečios priežastys, ir parengti iniciatyvesnių santykių su nebendradarbiaujančiais subjektais strategijas.

9. Valstybių narių nacionalinės institucijos neprašo OLAF pagalbos

Šiuos atvejus reikia aiškiai skirti nuo bylų, kuriose valstybių narių nacionalinės institucijos prašo pagalbos, nes su tuo susiję kiti OLAF įgaliojimai.

10. Su išorės auditu susijusios problemos

Devynių mėnesių ataskaitoje reikia nurodyti tolesnes priemones, kurių OLAF imasi po išorės įmonių atlikto audito, ir šiam auditui skiriamus išteklius.

NUMATOMI VEIKSMAI

Priežiūros komitetas toliau tikrins OLAF generalinio direktoriaus atsiųstas 2009 m. devynių mėnesių ataskaitas ir nagrinės kartu su jomis pateiktus pirminės informacijos vertinimus.

Kadangi buvo nustatyta rimta devynių mėnesių ataskaitų kokybės problema (dažnai nenumatoma tyrimo baigimo data), ateityje bus kruopščiai tikrinama, kaip OLAF laikysis susijusių teisinių įsipareigojimų.

(1) Žr. OLAF 2007 m. metinė veiklos ataskaitą.

(2) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 5 dalis.

(3) Žr. Priežiūros komiteto metinės veiklos ataskaitos 28 psl. (OL C 123, 2008 5 20, p. 22–23) ir (arba) 1 priedą.

(4) Žr. 2 priedą (pavyzdys Nr. 40).

(5) Žr. 3 priedą (pavyzdys Nr. 20).

(6) A1 skyrius (88 nebaigtos bylos); Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 4 straipsnis.

(7) A2 skyrius (27 nebaigtos bylos); Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis.

(8) A3 skyrius (79 nebaigtos bylos); Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis ir „susitarimai su trečiosiomis šalimis“.

(9) A4 skyrius (54 nebaigtos bylos); Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis ir „susitarimai su trečiosiomis šalimis“.

(10) B1 skyrius (68 nebaigtos bylos); inter alia, Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentas (EB) Nr. 515/97.

(11) B2 skyrius – Muitinė I (38 nebaigtos bylos); B3 skyrius – Muitinė II (27 nebaigtos bylos).

(12) B4 skyrius (43 nebaigtos bylos). Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96.

(13) Kai kuriais atvejais buvo pateiktos kelios vėlavimo priežastys, pvz., nepakankami ištekliai ir nepakankamas bendradarbiavimas.

(14) Žr. 2B priedą (ankstesnė 40 pavyzdžio versija).

(15) Reglamento (EB) Nr. 1073/99 11 straipsnio 4 dalis.

(16) Tyrimų ir operacijų direktoratas (A direktoratas) dirba keturiuose sektoriuose: A1 skyrius – Vidaus tyrimai (Europos institucijos); A2 skyrius – Vidaus ir (arba) išorės tyrimai (ES institucijos); A3 skyrius – Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba; A4 skyrius – Išorės pagalba. Antrasis Tyrimų ir operacijų direktoratas (B direktoratas) taip pat dirba keturiuose sektoriuose: B1 skyrius – Žemės ūkis; B2 skyrius – Muitinė I; B3 skyrius – Muitinė II; B4 skyrius – Struktūrinės priemonės.

(17) 48,36 %.

(18) Žr. 4 priedą (31 ir 44 bylos).

(19) Žr. 4 priedą (17, 14, 19 ir 5 bylos).

(20) Žr. 4 priedą (3 ir 19 bylos).

(21) Žr. 4 priedą (22, 14 ir 1 bylos).

(22) Žr. 4 priedą (26 byla).

(23) Žr. 4 priedą (50 byla).

(24) Žr. 4 priedą (47, 40 ir 48 bylos).

(25) Žr. 4 priedą (49 byla).

(26) Žr. 4 priedą (53 ir 54 bylos).

(27) Žr. 4 priedą (inter alia, 77 ir 68 bylos).

(28) Žr. 4 priedą (59, 61, 60, 62, 75 ir 70 bylos).

(29) Žr. 4 priedą (64 byla).

(30) Žr. 4 priedą (117, 15 ir 135 bylos).

(31) Žr. 4 priedą (112 ir 115 bylos).

(32) Žr. 4 priedą (120 ir 123 bylos).

(33) Žr. 4 priedą (128 byla).

(34) Žr. 4 priedą (130 byla).

(35) Žr. 4 priedą (147 byla).

(36) Žr. 4 priedą (145 byla).

(37) Žr. 4 priedą (126, 122, 121 ir 150 bylos).

(38) Žr. 4 priedą (181, 169, 178, 179, 176 ir 194 bylos).

(39) Žr. 4 priedą (159, 161, 162, 167, 165, 166, 175, 191 ir 193 bylos).

(40) Žr. 4 priedą (171 ir 177 bylos).

(41) Žr. 4 priedą (179 byla).

(42) Žr. 4 priedą (189 byla).

(43) Žr. 4 priedą (186 ir 183 bylos).

(44) Žr. 4 priedą (inter alia, 201, 207 ir 215 bylos).

(45) Žr. 4 priedą (202, 208, 211, 212, 234, 214, 229 ir 237 bylos).

(46) Žr. 4 priedą (198 ir 205 bylos).

(47) Žr. 4 priedą (240, 241, 242, 245 ir 246 bylos).

(48) Žr. 4 priedą (244, 231 ir 238