/* COM/2010/0471 final - COD 2010/0252 */ Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.20 KOM(2010) 471 galutinis 2010/0252 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa {SEC(2010) 1034}{SEC(2010) 1035} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagrindų direktyvos 2002/21/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/140/EB, 8a straipsnio 3 dalyje raginama, kad Komisija, kuo labiau atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG) nuomonę, Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlytų teisės aktą, kuriuo būtų nustatyta daugiametė radijo spektro politikos programa (RSPP), kurioje būtų pateiktos politikos kryptys ir tikslai, būtini siekiant strategiškai planuoti ir derinti radijo spektro naudojimą. RSPP grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, atsižvelgiant į radijo spektro prieinamumo ir efektyvaus naudojimo svarbą kuriant elektroninių ryšių vidaus rinką, taip pat kitoms ES politikos sritims. Pagal RSPP iki 2015 m. bus priimami sprendimai, kaip naudoti radijo spektrą siekiant prisidėti prie ES tikslų ir optimizuoti socialinę, ekonominę ir aplinkosauginę naudą. Šioje ES elektroninių ryšių reguliavimo principais ir Sprendimu dėl radijo spektro Nr. 676/2002/EB grindžiamoje programoje dar kartą patvirtinami principai, taikytini visoms radijo spektro naudojimo rūšims, nustatomi ES iniciatyvų tikslai ir išvardijama, kokių priemonių bus imtasi. - Bendrosios aplinkybės Radijo spektras itin svarbus skaitmeninei visuomenei, sparčiojo belaidžio ryšio paslaugoms, ekonomikos atsigavimui, augimui, aukštos kokybės darbo vietų kūrimui ir ilgalaikiam ES konkurencingumui. Radijo spektro politikos iniciatyvos taip pat svarbios įgyvendinant Europos skaitmeninę darbotvarkę ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Rengiant RSPP naudotasi rezultatais, pasiektais Europos Parlamento ir Komisijos surengtame aukščiausio lygio susitikime radijo spektro klausimais, taip pat Komisijos vieša konsultacija ir RSPG nuomone. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Elektroninių ryšių atžvilgiu radijo spektro politika nustatyta Pagrindų direktyva 2002/21/EB ir Leidimų direktyva 2002/20/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/140/EB, kurioje numatyta svarbių patobulinimų siekiant užtikrinti efektyvų radijo spektro naudojimą, taikyti lankstesnes radijo spektro valdymo sąlygas ir suteikti lengvesnę radijo spektro prieigą. Be to, Sprendimu dėl radijo spektro leidžiama derinti radijo spektro, kuris būtinas įgyvendinant esamą su radijo spektro naudojimu susijusią ES politiką, technines naudojimo sąlygas. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Radijo spektro naudojimo poveikis tvariam augimui, konkurencingumui ir našumui vidaus rinkoje vis didesnis įgyvendinant svarbias ES sektorių politikos kryptis. Radijo spektras yra negausus išteklius, todėl reikia nustatyti prioritetus siekiant užtikrinti, kad radijo spektras būtų skiriamas ir naudojamas veiksmingai ir efektyviai, atsižvelgiant į ES politikos tikslus, susijusius su elektroniniais ryšiais ir visiems prieinamu plačiajuosčiu ryšiu, taip pat plačiajuosčiu ryšiu transportui, moksliniams tyrimams, Žemės stebėjimui, programai „Galileo“, aplinkos apsaugai ir kovai prieš pasaulio klimato atšilimą. 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Suinteresuotosioms šalims buvo suteiktos kelios galimybės teikti pastabas. - 2010 m. kovo mėn. aukščiausio lygio susitikime radijo spektro klausimais paaiškėjo, kad ES institucijos, valstybės narės ir suinteresuotosios šalys aiškiai supranta, kad daugiau radijo spektro reikia taikomosioms sistemoms, turinčioms socialinio ir ekonominio poveikio. Aukščiausio lygio susitikimo rezultatų santrauka yra poveikio vertinimo 1 priede, o susiję dokumentai pateikti adresu http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/index_en.htm. - Rengdama radijo spektro politikos programą, Komisija nuo 2010 m. kovo 4 d. iki balandžio 9 d. vykdė viešą konsultaciją ir ragino teikti pasiūlymus. Gautas 101 atsakymas, jų santrauka yra poveikio vertinimo 2 priede, o visi atsakymai pateikti adresu http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/rspp_pc_rep/index_en.htm. - Radijo spektro klausimais Komisijai patarianti aukšto lygio grupė (RSPG) savo oficialią nuomonę priėmė 2010 m. birželio 9 d. (žr. poveikio vertinimo 3 priedą). Žr. http://rspg.groups.eu.int/_documents/documents/opinions/rspg10_330_rspp_opinion.pdf. Baigdama rengti pasiūlymo projektą Komisija itin atidžiai atsižvelgė į šią nuomonę. - Rengiant RSPG nuomonę, dėl jos projekto surengta atskira vieša konsultacija; gauti atsakymai pateikti adresu http://rspg.ec.europa.eu/consultations/responses_rspp2010/index_en.htm. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Be RSPG nuomonės ir daugybės atsakymų, surinktų per viešą konsultaciją ir aukščiausio lygio susitikimą, taip pat svarbūs šie tyrimai: - Exploiting the digital dividend – a European approach („Europos „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimo metodas“), Analysys Mason, DotEcon and Hogan & Hartson , 2009 m., - Optimising the Public Sector's Use of Radio Spectrum in the EU („Optimalus radijo spektro naudojimas viešajame sektoriuje“), WIK-Consult , 2008 m., - Radio interference in the European Community („Radijo trukdžiai Europos bendrijoje“), Eurostrategies and LS telcom , 2008 m., - Preparing the next steps in regulation of electronic communications — a contribution to the review of the electronic communications regulatory framework („Kitų elektroninių ryšių reguliavimo etapų parengimas – indėlis į elektroninių ryšių reguliavimo sistemos peržiūrą“), Hogan & Hartson, Analysys , 2006 m. Priemonės, kuriomis viešai skelbtos ekspertų išvados Pirmiau minėti tyrimai pateikti Komisijos interneto svetainėje šiais adresais:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/documents/studies/index_en.htmirhttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/studies_ext_consult/index_en.htm#2006. - Poveikio vertinimas Atsižvelgiant į didelę radijo spektro politikos programos strateginę reikšmę, poveikio vertinime nurodytos politikos galimybės ir įvertinta, ar ES įsikišimas duotų papildomos naudos, palyginti su nacionalinio arba regioninio lygmens priemonėmis. Jame nurodyta reikiama ES lygmens strateginė radijo spektro politikos kryptis. Vertinime pabrėžiama, kad būtinas pasaulinis ES radijo spektro politikos metodas, atsižvelgiant į tai, kad radijo spektras turi poveikį įvairiuose sektoriuose, kuriuose ES kompetencijos lygmuo skiriasi. Poveikio vertinimo valdybos nuomonė dėl poveikio vertinimo paskelbta 2010 m. liepos 2 d. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai - Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlytoje programoje pateiktos radijo spektro naudojimo strateginio planavimo ir derinimo politikos kryptys ir tikslai, siekiant sukurti vidaus rinką. Ja remiama strategija „Europa 2020“ ir Europos skaitmeninė darbotvarkė, taip pat propaguojamos kitos su radijo spektru susijusios ES politikos kryptys. Programa bus užtikrintas principų taikymas ir apibrėžtos politikos kryptys visais ES mastu įgyvendinamos radijo spektro politikos aspektais. Joje nustatytos konkrečios prioritetinės iniciatyvos, kurias įgyvendinant būtų geriau koordinuojamas, lanksčiau naudojamas ir prieinamas radijo spektras, skirtas belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui ir kitoms konkrečioms ES politikos kryptims; programoje reikalaujama parengti išsamų dabartinio radijo spektro naudojimo ir radijo spektro, kuris netrukus bus atsilaisvintas, aprašą; programoje nurodyti patobulinimai, kuriais bus apsaugoti ES interesai tarptautinėse derybose ir kurie bus naudingi valstybėms narėms dvišalėse derybose; programoje techninės įstaigos raginamos glaudžiau bendradarbiauti, o Komisijos prašoma iki 2015 m. pateikti ataskaitą. - Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis. - Subsidiarumo principas Siekiant įgyvendinti siūlomus veiksmus, reikia iš dalies pakeisti dabartinę ES reguliavimo sistemą, o tai sritis, kurioje ES jau pasinaudojo savo kompetencija. Todėl šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Šiame pasiūlyme laikomasi proporcingumo principo, nes jame nustatomas mažiausias privalomas suderinimo lygis, o įgyvendinimo priemones gali nustatyti nacionalinės reguliavimo institucijos arba valstybės narės. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina sektoriaus geresnio reguliavimo tikslui pasiekti. Todėl jie atitinka Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą. - Pasirinkta priemonė Teisės aktas, nes Pagrindų direktyvos 8a straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamentui ir Tarybai gali būti teikiami teisės aktų pasiūlymai. Priėmus neįpareigojamąją priemonę, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją, koordinavimas ES lygmeniu nebūtų privalomas ir nebūtų reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių. Siekiant nustatyti panašius įpareigojimus ir privalomas priemones, priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 128/1999/EB, 626/2008/EB ir 676/2002/EB. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymas neturi jokio papildomo poveikio ES biudžetui. 5. Papildoma informacija - Administracinių išlaidų sumažinimas ir tvarkos supaprastinimas Pasiūlymu siekiama sumažinti administracinę naštą nustatant lankstesnes radijo spektro naudojimo sąlygas ir paprastesnes administracines radijo spektro naudojimo procedūras. Tai Komisijos tęstinės acquis atnaujinimo ir supaprastinimo programos ir Darbo programos Nr. 2010/INFSO/002 dalis. - Persvarstymas, peržiūra, laikino galiojimo sąlyga Sprendimu nustatoma programa, kuri turi būti įgyvendinta iki 2015 m., o Komisija raginama ją persvarstyti prieš rengiant kitą programą. - Valstybių narių teikiama informacija Valstybės narės turi pranešti Komisijai, kaip vykdo įsipareigojimus. - Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra svarbus EEE. - Išsamus pasiūlymo paaiškinimas 1 straipsnis „Dalykas ir taikymo sritis“ Šiame straipsnyje suformuluotas bendrasis programos tikslas ir jos apimtis. 2 straipsnis „Bendrųjų reguliavimo principų taikymas“ Šiuo straipsniu siekiama užtikrinti, kad valstybės narės nuosekliai taikytų bendruosius reguliavimo principus, pavyzdžiui, efektyvaus radijo spektro naudojimo ir valdymo, technologijų ir paslaugų neutralumo skatinimo, kuo paprastesnės leidimų išdavimo sistemos taikymo ir vidaus rinkos veikimo bei konkurencijos užtikrinimo. 3 straipsnis „Politikos tikslai“ Politikos, kurią įgyvendins valstybės narės ir Komisija, tikslai: užtikrinti pakankamą radijo spektro prieinamumą; nustatyti kuo lankstesnes radijo spektro naudojimo sąlygas; taikant bendruosius leidimus ir lanksčias radijo spektro naudojimo sąlygas skatinti efektyvų radijo spektro naudojimą; vengti iškreipti konkurenciją; vengti žalingųjų trukdžių ir trikdžių; suderinti technines sąlygas ir užtikrinti sveikatos apsaugą. 4 straipsnis „Didesnis efektyvumas ir lankstesnės sąlygos“ Šiame straipsnyje nustatytos politikos kryptys, kurias savo veiksmais įgyvendins valstybės narės ir Komisija, pavyzdžiui, lanksčiau išduoti radijo spektro leidimus, kad būtų įveikta skaitmeninė atskirtis, sukurti technines plačiajuosčio ryšio paslaugų sąlygas, gerinti kolektyvinį radijo spektro naudojimą, parengti standartus, saugoti ir skatinti veiksmingą konkurenciją ir vidaus rinką. 5 straipsnis „Konkurencija“ Šiuo straipsniu siekiama skatinti konkurenciją – jame išvardijamos įvairios taisomosios priemonės, kurių valstybės narės galėtų imtis, jei konkurencija būtų iškreipta dėl lankstesnių sąlygų, radijo spektro naudojimo teisių atsargų kaupimo tomis teisėmis prekiaujant ar naudojant kitus jų kaupimo būdus. 6 straipsnis. „Radijo spektras belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui“ Veiksmai, kurių reikia imtis: pasiekti konkrečius belaidžio plačiajuosčio ryšio rodiklius ir užtikrinti, kad tam būtinas radijo spektras būtų prieinamas; įpareigoti iki 2013 m. atlaisvinti 800 MHz „skaitmeninio dividendo“ juostą; užtikrinti kaimo vietovių aprėptį ir prieigą piliečiams, gyvenantiems mažiau palankiomis sąlygomis; leisti prekybą tam tikromis dažnių juostomis ir užtikrinti reikiamą radijo spektro kiekį visur veikiančiai palydovinio ryšio prieigai. 7 straipsnis „Radijo spektro poreikis įgyvendinant konkrečias Europos Sąjungos politikos kryptis“ Komisija ir valstybės narės bendradarbiaudamos užtikrina, kad vidaus rinkoje užtektų radijo spektro tam tikroms ES politikos kryptims įgyvendinti, įskaitant kosmoso politiką, aplinkos apsaugą, visuomenės saugą ir apsaugą, civilinę saugą bei pagalbą ištikus nelaimėms, taip pat mokslinius tyrimus ir mokslinę veiklą. 8 straipsnis „Išsamus radijo spektro naudojimo aprašas ir naujo radijo spektro poreikio stebėjimas“ Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija organizuos patikrinimą, kam naudojamas radijo spektras ir koks tikėtinas būsimas jo poreikis. 9 straipsnis „Tarptautinės derybos“ Šiame straipsnyje paaiškinta, kokiomis priemonėmis didinti ES autoritetą tarptautinėse derybose ir ginti ES interesus. ES teiks paramą valstybėms narėms derybose su trečiosiomis šalimis, kad būtų įgyvendinti ES įsipareigojimai. 2012 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje Europos Sąjunga turėtų siekti rezultatų, kuriais remiantis būtų galima, be kitų dalykų, visapusiškai naudoti 800 MHz ir 3,4–3,8 GHz juostas plačiajuosčiam ryšiui Europos Sąjungoje, užtikrinti, kad tinkamai apsaugoto radijo spektro užtektų Europos Sąjungos įvairių sektorių politikai (pavyzdžiui, Europos kosmoso politikai ir Bendro Europos dangaus iniciatyvai) įgyvendinti ir užtikrinti, kad ITU radijo ryšio reglamentų pakeitimais būtų paremti ir papildyti atitinkami Europos Sąjungos reguliavimo sistemos principai. 10 straipsnis „Įvairių įstaigų bendradarbiavimas“ Komisija ir valstybės narės bendradarbiaus, kad stiprintų dabartinę institucinę struktūrą ir skatintų radijo spektro valdymo koordinavimą, taip pat gerintų standartizavimo įstaigų, Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT) ir Jungtinio tyrimų centro bendradarbiavimą, kad radijo spektro valdymas būtų geriau susietas su standartizavimu. 11 straipsnis „Viešos konsultacijos“ Prireikus Komisija ir valstybės narės konsultuosis su visuomene. 12 straipsnis „Ataskaitos“ Nustatyta, kad iki 2015 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks ataskaitą. 13, 14 ir 15 straipsniai: „Įgyvendinimas“, „Pranešimas“, „Įsigaliojimas“ ir „Adresatai“ Šiuose straipsniuose, be standartinių nuostatų, valstybės narės įpareigojamos šio sprendimo nuostatas įgyvendinti iki 2015 m., jei ankstesniuose straipsniuose nenumatyta kitaip, ir informuoti Komisiją. 2010/0252 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos (ES) veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[1], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[2], taikydami įprastą teisėkūros procedūrą, kadangi: (1) 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva)[3] 8a straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos, kuriose nustatomos naudojimosi radijo spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal direktyvas, taikomas elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, politikos kryptys ir tikslai. Šios politikos kryptys ir tikslai turėtų būti susiję su radijo spektro, kurio reikia vidaus rinkai sukurti ir veikti, prieinamumu ir efektyviu naudojimu. Šiuo sprendimu nepažeidžiami kiti galiojantys ES teisės aktai, visų pirma Direktyva 1999/5/EB bei direktyvos 2002/20/EB ir 2002/21/EB, taip pat Sprendimas Nr. 676/2002/EB. Juo taip pat nepažeidžiamos pagal ES teisės aktus nacionaliniu lygmeniu taikomos priemonės, kurių imtasi siekiant bendrojo intereso tikslų, ypač tikslų, susijusių su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo politika; nepažeidžiama ir valstybių narių teisė tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo tikslais ir gynybai. (2) Radijo spektras – vienas iš svarbiausių pagrindinių sektorių ir paslaugų, įskaitant judrųjį, belaidį plačiajuostį ir palydovinį ryšį, televizijos ir radijo transliacijas, transportą, radiolokaciją, taip pat tokias taikymo sritis kaip signalizacija, nuotolinis valdymas, klausos aparatai, mikrofonai ir medicinos įranga, išteklių. Jo reikia viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, saugumo ir saugos tarnyboms, įskaitant civilinę saugą, taip pat mokslinei veiklai, pavyzdžiui, meteorologijai, Žemės stebėjimui, radioastronomijai ir kosmoso tyrimams. Todėl radijo spektro reguliavimo priemonės reikšmingos ekonomikos, saugos, sveikatos, viešojo intereso, kultūros, mokslo, socialinėje, aplinkos ir technikos srityse. (3) Europos Sąjungos lygmeniu strategiškai planuojant ir derinant radijo spektro naudojimą turėtų būti sustiprinta belaidžio elektroninio ryšio ir įrangos vidaus rinka bei kita su radijo spektro naudojimu susijusi Europos Sąjungos politika, todėl būtų sukurta naujų galimybių diegti inovacijas ir prisidėta prie ekonomikos atsigavimo ir socialinės integracijos visoje Europos Sąjungoje, kartu atsižvelgiant į ypatingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę. Šiems dalykams įgyvendinti Europos Sąjungai reikia politikos programos, kuri vidaus rinkoje būtų įgyvendinama visose su radijo spektro naudojimu susijusiose Europos Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų ir plėtros, transporto ir energetikos srityse. (4) Šia pirmąja programa visų pirma turėtų būti remiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“, atsižvelgiant didžiules belaidžio ryšio paslaugų galimybes skatinti informacija grindžiamą ekonomiką, kurti ir remti nuo informacinių ir ryšio technologijų priklausomus sektorius ir įveikti skaitmeninę atskirtį. Ji taip pat yra vienas iš svarbiausių Europos skaitmeninės darbotvarkės[4], kurioje numatyta užtikrinti spartųjį plačiajuostį interneto ryšį būsimoje tinklais grindžiamoje žinių ekonomikoje, nustačius plataus užmojo tikslą – iki 2020 m. visiems europiečiams garantuoti visuotinę bent 30 Mb/s spartos plačiajuosčio ryšio aprėptį ir taip užsitikrinti ekonominę ir socialinę bendrosios skaitmeninės rinkos naudą, punktų. Šia programa turėtų būti remiama ir skatinama kituose sektoriuose įgyvendinama Europos Sąjungos politika, pavyzdžiui, tvari aplinka ir ekonominė bei socialinė visų Europos Sąjungos piliečių įtrauktis. Atsižvelgiant į belaidžių taikomųjų sistemų svarbą inovacijoms, ši programa taip pat yra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos inovacijų politikos rėmimo iniciatyvų. (5) Pirmojoje programoje valstybėms narėms ir Europos Sąjungos institucijoms turėtų būti pateikti vadovaujamieji principai ir tikslai iki 2015 m., taip pat nustatytos konkrečios įgyvendinimo iniciatyvos. Nors radijo spektro valdymas vis dar iš esmės yra nacionalinės kompetencijos dalykas, jis turėtų būti vykdomas pagal galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus ir taip, kad būtų galima įgyvendinti Europos Sąjungos politiką. (6) Programoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro)[5] ir į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT) techninę kompetenciją, kad nuo radijo spektro priklausoma Europos Parlamento ir Tarybos sutarta Europos Sąjungos politika galėtų būti įgyvendinta techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, pabrėžiant tai, kad prireikus tokių priemonių galima imtis esamai Europos Sąjungos politikai įgyvendinti. (7) Siekiant užtikrinti optimalų radijo spektro naudojimą, gali prireikti pažangesnių leidimų išdavimo sprendimų, pavyzdžiui, taikyti kolektyvinį radijo spektro naudojimą, bendruosius leidimus arba bendrai naudotis infrastruktūra. Europos Sąjungoje šie principai galėtų būti taikomi lengviau, nustačius tam tikras bendras arba panašias radijo spektro naudojimo sąlygas. Jei trukdžiai neapsunkina kitų paslaugų plėtros, reikėtų visų pirma išnagrinėti galimybes išduoti bendruosius leidimus (tokių leidimų sistema paprasčiausia). (8) Prekyba radijo spektro naudojimo teisėmis ir lankstesnės naudojimo sąlygos turėtų duoti nemažai naudos ekonomikos augimui. Todėl, jei Europos Sąjungos teisės aktais nustatytos dažnių juostų lankstesnio naudojimo sąlygos, turėtų būti nedelsiant leista prekiauti tų juostų naudojimo teisėmis pagal Pagrindų direktyvą. Be to, tokių prekinių teisių formato ir turinio bendrieji principai, taip pat bendrosios priemonės, kuriomis siekiama neleisti kaupti radijo spektro naudojimo teisių (taip gali būti užsitikrinama dominuojamoji padėtis) arba nepagrįstai nenaudoti įsigyto radijo spektro, padėtų valstybėms narėms suderintai nustatyti šias priemones, o tokias teises įsigyti bet kur Europos Sąjungoje būtų lengviau. (9) Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama, kad belaidis plačiajuostis ryšys yra svarbi priemonė konkurencijai skatinti, vartotojų pasirinkimo galimybėms gerinti ir prieigai kaimo ir kitose vietovėse, kuriose diegti laidinį plačiajuostį ryšį sunku arba ekonomiškai neperspektyvu, plėtoti. Tačiau valdant radijo spektrą gali būti pakeistas rinkos dalyvių vaidmuo ir jų įtaka (pavyzdžiui, jei esami naudotojai įgyja nepelnytą konkurencinį pranašumą), o tai gali turėti poveikio konkurencijai. Ribota radijo spektro prieiga, ypač kai nepakanka reikiamo radijo spektro išteklių, gali būti kliūtis į rinką patekti naujoms paslaugoms arba taikomosioms sistemoms ir stabdytų inovacijas ir konkurenciją. Naujų naudojimo teisių įsigijimo būdai (įskaitant prekybą radijo spektro naudojimo teisėmis arba kitokius naudotojų sandorius) ir nustatyti nauji lankstaus radijo spektro naudojimo kriterijai gali turėti poveikio esamai konkurencijai. Todėl valstybės narės turėtų imtis reikiamų ex ante arba ex post priemonių (pavyzdžiui, pakeisti galiojančias teises, neleisti įsigyti tam tikro radijo spektro naudojimo teisių, nustatyti sąlygas, susijusias su radijo spektro atsargų kaupimu ir efektyviu jo naudojimu, kokios nurodytos Pagrindų direktyvos 9 straipsnio 7 dalyje, apriboti kiekvieno operatoriaus naudojamo radijo spektro kiekį arba neleisti kaupti radijo spektro pertekliaus), kad išvengtų konkurencijos iškreipimo, pagal pagrindinius Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 5 straipsnio 6 dalies ir Direktyvos 87/372/EEB (GSM direktyva) 1 straipsnio 2 dalies principus. (10) Siekiant, kad radijo spektras būtų naudojamas optimaliai ir efektyviai, būtina nuolatinė pokyčių stebėsena ir naujausia skaidri informacija apie radijo spektro naudojimą visoje Europos Sąjungoje. Pagal Komisijos sprendimą 2007/344/EB dėl suderintų galimybių gauti informaciją apie radijo spektro naudojimą Bendrijoje[6] valstybės narės turi skelbti naudojimosi teisių informaciją, tačiau Europos Sąjungoje būtina parengti išsamų esamo radijo spektro naudojimo aprašą ir efektyvią persvarstymo ir vertinimo metodiką siekiant pagerinti radijo spektro ir radijo įrangos naudojimo efektyvumą, ypač 300 MHz–3 GHz diapazone. Tai padėtų verslo ir viešajame sektoriuose nustatyti neefektyvias technologijas ir naudojimą, paskirtas radijo spektro dalis, kuriomis nesinaudojama, bendro naudojimo galimybes, taip pat įvertinti būsimus vartotojų ir verslo poreikius. (11) 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo[7] darnieji standartai būtini siekiant efektyviai naudoti radijo spektrą ir turėtų atitikti nustatytas teisines bendro naudojimo sąlygas. Europos elektros ir elektroninės ne radijo įrangos ir tinklų standartuose turėtų būti taip pat numatyta vengti trikdyti radijo spektro naudojimą. Belaidžių įrenginių, taikomųjų sistemų, kurių skaičius ir tankis didėja, ir radijo spektro naudojimo tikslų įvairovės suminis poveikis toks, kad dabartinių trukdžių valdymo metodų nepakanka. Šie metodai, taip pat imtuvų charakteristikos ir tobulesni trukdžių išvengimo mechanizmai turėtų būti išnagrinėti ir dar kartą įvertinti. (12) Pagal Komisijos pagrindinės iniciatyvos „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ tikslus belaidis plačiajuosti ryšys galėtų būti labai naudingas ekonomikos atsigavimui ir augimui, jei būtų skirta pakankamai radijo spektro, naudojimo teisės būtų suteikiamos greitai, ir atsižvelgiant į rinkos raidą būtų leista prekiauti radijo spektru. Skaitmeninėje darbotvarkėje raginama, kad iki 2020 m. visiems Europos Sąjungos piliečiams būtų užtikrintas bent 30 Mb/s spartos plačiajuostis ryšys. Todėl iki 2012 m. turėtų būti leista paskirtą radijo spektrą naudoti antžeminiam ryšiui, kad visiems būtų užtikrinta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio, visų pirma radijo spektro juostose, paskirtose Komisijos sprendimais 2008/477/EB, 2008/411/EB ir 2009/766/EB. Prieinamas palydovinis plačiajuostis ryšys galėtų būti greitas ir praktiškai įmanomas sprendimas siekiant papildyti antžemines plačiajuosčio ryšio paslaugas ir užtikrinti aprėptį atokiose Europos Sąjungos vietovėse. (13) 800 MHz juosta yra optimali didelių plotų aprėpčiai belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Remiantis techninių sąlygų derinimu pagal Sprendimą 2010/267/EB ir 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija, kurioje raginama antžeminį analoginį transliavimą nutraukti iki 2012 m. sausio 1 d., bei atsižvelgiant į sparčius nacionalinio reguliavimo pokyčius, ši juosta elektroniniams ryšiams Europos Sąjungoje turėtų būti iš esmės suteikta iki 2013 m. Ilguoju laikotarpiu galėtų būti taip pat numatyta papildomai skirti radijo spektro žemiau 790 MHz, atsižvelgiant į patirtį ir radijo spektro kitose tinkamos aprėpties juostose stoką. Atsižvelgiant į 800 MHz juostos perdavimo dideliais atstumais galimybes, teisės turėtų būti siejamos su aprėpties įpareigojimais. (14) Kadangi bendras metodas ir masto ekonomija turi lemiamos reikšmės plėtojant plačiajuostį ryšį visoje Europos Sąjungoje bei užkertant kelią konkurencijos iškreipimui ir rinkos suskaidymui tarp valstybių narių, valstybės narės tarpusavyje ir drauge su Komisija, veikdamos suderintai, galėtų nustatyti tam tikras leidimo ir procedūrines sąlygas. Sąlygos galėtų būti: aprėpties įpareigojimas, radijo spektro bloko dydis, teisių suteikimo terminas, prieiga virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir naudojimo teisių galiojimo trukmė. Atsižvelgiant į prekybos radijo spektru svarbą didesniam radijo spektro naudojimo efektyvumui ir belaidės įrangos ir paslaugų vidaus rinkos plėtrai, šios sąlygos turėtų būti taikomos belaidžiam ryšiui paskirtoms radijo spektro juostoms, kurių naudojimo teisės gali būti perduotos arba išnuomotos. (15) Daugiau radijo spektro gali prireikti kituose, pavyzdžiui, transporto (saugos, informacijos ir valdymo sistemoms), mokslinių tyrimų ir plėtros, visuomenės apsaugos ir pagalbos ištikus nelaimėms, e. sveikatos ir e. įtraukties, sektoriuose. Radijo spektro politikos ir mokslinių tyrimų ir plėtros sinergijos efekto optimizavimas, taip pat įvairių radijo spektro naudotojų radijo suderinamumo tyrimai turėtų skatinti inovacijas. Komisijos Jungtinis tyrimų centras turėtų padėti techniniais radijo spektro teisinio reguliavimo aspektais, visų pirma suteikti bandymo priemones, kad būtų patikrinti trukdžių modeliai, kuriems taikytini Europos Sąjungos teisės aktai. Be to, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų pagal Septintąją bendrąją programą, rezultatus būtina išnagrinėti, kiek radijo spektro reikia didelių ekonominių arba investicinių galimybių projektams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pavyzdžiui, kognityviosios radijo įrangos arba e. sveikatos projektams. Kad moksliniai tyrimai ir plėtra nenutrūktų, turėtų būti taip pat užtikrinta tinkama apsauga nuo žalingųjų trukdžių. (16) Strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tvarios ir konkurencingos ekonomikos, kurioje ištekliai vartojami efektyviai, tikslai, pavyzdžiui, išteklių naudojimo efektyvumą padidinti 20 proc. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus svarba. Pasiūlytos šios priemonės: visoje Europos Sąjungoje sparčiau diegti pažangiosios energetikos valdymo sistemas (pažangius tinklus ir pažangias apskaitos sistemas), kuriose naudojamomis ryšio galimybėmis mažinamas energijos suvartojimas, taip pat sukurti pažangiąsias transporto sistemas ir pažangų transporto valdymą, kad būtų sumažintas transporto sektoriuje išmetamas anglies dioksido kiekis. Efektyviai naudojamos su radijo spektru susijusios technologijos gali padėti sumažinti radijo įrangos suvartojamos elektros energijos kiekį ir sumažinti jos poveikį aplinkai kaimo ir atokiose vietovėse. (17) Saugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų būtina siekiant užtikrinti piliečių gerovę ir taikyti nuoseklų leidimo naudoti radijo spektrą metodą Europos Sąjungoje; laikantis Tarybos rekomendacijos 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo, būtina užtikrinti, kad radijo spektro naudojimo jonizuojantysis ir nejonizuojantysis poveikis sveikatai būtų nuolat stebimas, įskaitant faktinį suminį poveikį, atsirandantį, kai įvairiais radijo spektro dažniais naudojamasi vis įvairesne įranga. (18) Siekiant svarbiausių viešojo intereso tikslų, pavyzdžiui, gyvenimo saugos, būtini suderinti techniniai sprendimai, užtikrinantys valstybių narių saugos ir skubios pagalbos paslaugų sąveiką. Remiantis nuosekliu pagrindu turi būti suteikta pakankamai radijo spektro tam, kad būtų sukurtos ir laisvai platinamos saugos paslaugos ir prietaisai, taip pat naujoviški Europos masto arba sąveikieji saugos ir skubios pagalbos sprendimai. Iš tyrimų paaiškėjo, kad per artimiausius 5–10 metų visoje Europos Sąjungoje papildomai reikės suderinto radijo spektro žemiau 1 GHz, kad visuomenės apsaugai ir pagalbos ištikus nelaimėms teikimui būtų užtikrintos judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos. (19) Radijo spektro reguliavimui būdingi svarbūs tarpvalstybiniai arba tarptautiniai aspektai, susiję su sklidimo charakteristikomis, tarptautiniu rinkų, priklausomų nuo radijo ryšiu grindžiamų paslaugų, pobūdžiu ir būtinybe išvengti tarpvalstybinių žalingųjų trukdžių. Be to, į direktyvas 2002/21/EB ir 2002/20/EB su pakeitimais[8] įtrauktos nuorodos į tarptautinius susitarimus reiškia, kad valstybės narės neprisiima tarptautinių įsipareigojimų, dėl kurių jos negalėtų arba kurie joms trukdytų įgyvendinti Europos Sąjungos lygmens įsipareigojimus. Valstybės narės pagal teismo praktiką turėtų remti visas būtinas pastangas, kad Europos Sąjunga būtų tinkamai atstovaujama jos kompetencijos srities klausimais tarptautinėse organizacijose, atsakingose už radijo spektro koordinavimą. Sprendžiant esminius Europos Sąjungos politikos arba kompetencijos srities klausimus Europos Sąjunga turėtų imtis politinės iniciatyvos pasirengti deryboms ir dalyvauti daugiašalėse derybose (įskaitant derybas Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje), atitinkančiose jos atsakomybės radijo spektro klausimais lygmenį pagal Europos Sąjungos teisės aktus. (20) Jei Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje arba kitose daugiašalėse derybose aptariami principai ir politikos klausimai, turintys reikšmingų Europos Sąjungai aspektų, laikydamasi dabartinės praktikos ir remdamasi 1992 m. vasario 3 d. Tarybos išvadose dėl procedūrų, kurių turi būti laikomasi 1992 m. Pasaulio vykdomojoje radijo ryšio konferencijoje, nustatytais principais Europos Sąjunga turėtų turėti galimybę nustatyti naujas procedūras, kad apgintų savo interesus daugiašalėse derybose ir įgyvendintų ilgojo laikotarpio tikslą – tapti tokia Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos nare, kokios yra valstybės narės; todėl Komisija, atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG) nuomonę, Europos Parlamentui ir Tarybai gali taip pat siūlyti bendrus politikos tikslus, kaip numatyta Direktyvoje 2002/21/EB. (21) 2012 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje bus nagrinėjami konkretūs Europos Sąjungai svarbūs klausimai, pavyzdžiui, „skaitmeninis dividendas“, mokslo ir meteorologijos paslaugos, tvari plėtra ir klimato kaita, palydovinis ryšys ir radijo spektro naudojimas vykdant programą „Galileo“ (nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 876/2002[9] dėl bendros įmonės „Galileo“ įsteigimo ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1321/2004[10] dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo), taip pat Europos pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema[11], taikoma siekiant geriau naudoti Žemės stebėjimo duomenis. (22) Paramos koordinuojant dažnius gali taip pat prireikti valstybėms narėms dvišalėse derybose su kaimyninėmis Europos Sąjungai nepriklausančiomis šalimis (įskaitant stojančiąsias valstybes ir valstybes kandidates), kad galėtų įvykdyti Europos Sąjungos dažnių koordinavimo įsipareigojimus. Tai turėtų padėti išvengti žalingųjų trukdžių, padidinti radijo spektro naudojimo efektyvumą ir suvienodinti radijo spektro naudojimą net už Europos Sąjungos sienų. Veiksmų kuo skubiau būtina imtis dėl 800 MHz ir 3,4–3,8 GHz dažnių juostų, kad būtų pereita prie korinio plačiajuosčio ryšio technologijų ir kad būtų suderintas radijo spektras, būtinas skrydžių valdymui modernizuoti. (23) Šios programos tikslams įgyvendinti svarbu sukurti tinkamą institucijų struktūrą, kuria Europos Sąjungos lygmeniu būtų koordinuojamas radijo spektro teisinis reguliavimas ir valdymas, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių administracijų kompetenciją ir profesinę patirtį. Tai padėtų valstybių narių vykdomą radijo spektro koordinavimą susieti su vidaus rinkos aplinkybėmis. Svarbus standartizavimo įstaigų, mokslinių tyrimų institucijų ir CEPT bendradarbiavimas ir koordinavimas. (24) Komisija turėtų pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimo rezultatus, taip pat apie planuojamus būsimus veiksmus. (25) Rengdama šį pasiūlymą Komisija visapusiškai atsižvelgė į RSPG nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Tikslas Šiuo sprendimu nustatoma radijo spektro politikos programa, pagal kurią strategiškai planuojamas ir derinamas radijo spektro naudojimas siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą. 2 straipsnis Bendrųjų reguliavimo principų taikymas Valstybės narės skaidriai bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje būtų nuosekliai taikomi šie bendrieji reguliavimo principai: a) skatinamas efektyvus radijo spektro naudojimas, kad būtų kuo geriau patenkintas vis didėjantis radijo dažnių naudojimo poreikis; b) radijo spektrą naudojant elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnį ir, jei įmanoma, taip pat kituose sektoriuose ir kitoms taikomosioms sistemoms, laikomasi technologijų ir paslaugų neutralumo siekiant skatinti efektyvų radijo spektro naudojimą (visų pirma nustatant lankstesnes naudojimo sąlygas) ir inovacijas; c) kuo paprastesnė leidimų sistema taikoma taip, kad radijo spektro naudojimo sąlygos būtų kuo lankstesnės, o efektyvumas kuo didesnis; d) garantuojamas vidaus rinkos veikimas, visų pirma užtikrinant veiksmingą konkurenciją. 3 straipsnis Politikos tikslai Atsižvelgdamos į šios pirmosios programos prioritetus, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad paremtų ir įgyvendintų šiuos politikos tikslus: a) laiku suteikti tinkamo radijo spektro tiek, kiek reikia Europos Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti; b) nustatyti kuo lankstesnes radijo spektro naudojimo sąlygas, kad inovacijos ir investicijos būtų skatinamos taikant technologijų ir paslaugų neutralumo principus, atveriant radijo spektrą naujoms paslaugoms ir suteikiant galimybę prekiauti radijo spektro naudojimo teisėmis; c) efektyvų radijo spektro naudojimą skatinti naudojantis bendrųjų leidimų privalumais ir plačiau taikant tokios rūšies leidimus; d) veiksmingą konkurenciją, ypač elektroninių ryšių paslaugų srityje, išlaikyti ir plėtoti prevencinėmis ex ante arba taisomosiomis ex post priemonėmis užtikrinant, kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo dažnių, nes tai kenkia konkurencijai; e) mažinti vidaus rinkos suskaidymą, geriau koordinuojant ir derinant radijo spektro naudojimo ir prieinamumo technines sąlygas, įskaitant transnacionalinių paslaugų kūrimą, ir Europos Sąjungos lygmeniu skatinant įvairovės ir masto ekonomiją; f) vengti kitų radijo arba ne radijo prietaisų žalingųjų trukdžių arba trikdžių, sukuriant kuo geresnes sąlygas parengti standartus, pagal kuriuos radijo spektrą būtų galima naudoti lanksčiai ir efektyviai, ypač atsižvelgiant į radijo prietaisų ir taikomųjų sistemų suminį poveikį ir vis didesnį jų tankį; g) nustatant radijo spektro paskirstymo technines sąlygas visapusiškai atsižvelgti į atitinkamų tarptautinių organizacijų pripažintų mokslinių tyrimų, koks galimas skleidžiamų elektromagnetinių laukų poveikis žmonių sveikatai, rezultatus. 4 straipsnis Didesnis efektyvumas ir lankstesnės sąlygos 1. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) [12] valstybės narės iki 2013 m. sausio 1 d. priima leidimo ir paskyrimo priemones, kokių reikia plačiajuosčio ryšio paslaugų plėtrai, kad atitinkami operatoriai, jei įmanoma ir remiantis konsultacijomis pagal 11 straipsnį, turėtų tiesioginę arba netiesioginę prieigą prie gretutinių ne mažiau kaip 10 MHz radijo spektro blokų. 2. Bendradarbiaudamos su Komisija valstybės narės skatina kolektyvinį ir pasidalijamąjį radijo spektro naudojimą. 3. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad parengtų ir suderintų radijo įrangos ir telekomunikacijų galinių įrenginių, taip pat elektrinės ir elektroninės įrangos ir tinklų standartus, prireikus naudodamosi atitinkamoms standartizavimo įstaigoms Komisijos suteikiamais standartizavimo įgaliojimais. 4. Valstybės narės užtikrina, kad atrankos sąlygomis ir procedūromis būtų skatinamos investicijos ir efektyvus radijo spektro naudojimas. 5. Kad būtų išvengta galimo vidaus rinkos suskaidymo dėl skirtingų atrankos sąlygų ir procedūrų, pagal kurias suderintos radijo spektro juostos skiriamos elektroninių ryšių paslaugoms teikti ir pagal kurias visose valstybėse narėse leidžiama prekyba tomis juostomis, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnyje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia tokioms juostoms skirtas leidimų išdavimo sąlygų, visų pirma pasidalijamojo infrastruktūros naudojimo ir aprėpties sąlygų, ir procedūrų gaires. 6. Prireikus valstybės narės imasi tinkamų priemonių, įskaitant pinigines baudas ir teisių atėmimą, siekdamos užtikrinti, kad radijo spektro teisėmis būtų naudojamasi veiksmingai ir kad nebūtų kaupiamos radijo spektro atsargos. 5 straipsnis Konkurencija 1. Valstybės narės išlaiko ir skatina veiksmingą konkurenciją ir užtikrina, kad konkurencija vidaus rinkoje arba didelėje jos dalyje nebūtų iškreipta. 2. Siekdamos įvykdyti 1 dalyje nustatytą įpareigojimą, visų prima užtikrinti, kad konkurencija nebūtų iškreipta kaupiant, perduodant arba keičiant radijo dažnių naudojimo teises, valstybės narės gali priimti, inter alia , šias konkurencijos taisyklių taikymo nepažeidžiančias priemones: a) valstybės narės gali apriboti radijo spektro, kurio naudojimo teisės gali būti suteiktos vienam ekonominės veiklos vykdytojui, kiekį arba tokias naudojimo teises tam tikrose juostose arba tam tikrose panašių charakteristikų juostų grupėse (pavyzdžiui, žemiau 1 GHz esančiose juostose, skirtose elektroninių ryšių paslaugoms) gali susieti su tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, įpareigojimu teikti didmeninę prieigą; b) valstybės narės gali nesuteikti naujų naudojimo teisių arba neleisti naudoti radijo spektro pagal naują paskirtį tam tikrose juostose, arba susieti naujų naudojimo teisių išdavimą arba radijo spektro naudojimo pagal naują paskirtį leidimą su tam tikromis sąlygomis, jei suteikus naujas naudojimo teises arba leidus naudoti radijo spektrą pagal naują paskirtį tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai sukauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių ir todėl galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija; c) jei tam tikriems radijo spektro naudojimo teisių perdavimo sandoriams netaikomos nacionalinės arba Europos Sąjungos įmonių susijungimo kontrolės priemonės, valstybės narės gali uždrausti perduoti radijo spektro naudojimo teises arba nustatyti jų perdavimo sąlygas, jei perdavus teises galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija; d) pagal Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnį valstybės narės gali keisti galiojančias teises, jei taisomosiomis ex-post priemonėmis reikia užtikrinti, kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių, nes tai gerokai trikdo konkurenciją. 3. Valstybės narės užtikrina, kad nebūtų vėluojama vykdyti leidimų ir atrankos procedūras ir kad jomis būtų skatinama veiksminga konkurencija. 6 straipsnis Radijo spektras belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui 1. Nepažeisdamos paslaugų ir technologijų neutralumo principų, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, imasi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad Europos Sąjungoje pakankamai radijo spektro būtų skirta reikiamai aprėpčiai ir pajėgumui ir taip užtikrinta, kad belaidžio ryšio taikomosios sistemos būtų veiksmingai naudojamos tam, kad iki 2020 m. visi piliečiai galėtų naudotis bent 30 Mb/s spartos plačiajuosčiu ryšiu. 2. Iki 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės leidžia naudoti visą Komisijos sprendimais 2008/477/EB (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EB (3,4–3,8 GHz) ir 2009/766/EB (900 ir 1 800 MHz) paskirtą radijo spektrą tokiomis sąlygomis, kad vartotojams būtų suteikta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų. 3. Iki 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės suteikia 800 MHz juostą elektroninių ryšių paslaugoms pagal suderintas technines sąlygas, nustatytas remiantis Sprendimu Nr. 676/2002/EB. Komisija gali leisti iki 2015 m. taikyti konkrečias išimtis valstybėse narėse, kuriose dažnių juosta būtų neprieinama dėl išskirtinių nacionalinių arba vietos aplinkybių. Pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnį Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, persvarsto, kaip naudojamas radijo spektras žemiau 1 GHz, ir įvertina, ar galima atlaisvinti daugiau radijo spektro naujoms taikomosioms sistemoms. 4. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, užtikrina, kad retai gyvenamose vietovėse prieigos prie plačiajuosčio ryšio turinio ir paslaugų teikimas naudojant 790–862 MHz (800 MHz) juostą būtų skatinamas, visų pirma nustatant aprėpties įpareigojimus; jos nagrinėja įvairius skatinimo būdus ir prireikus imasi atitinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad 800 MHz juostos atlaisvinimas neturėtų neigiamo poveikio naudotojams programų kūrimo ir specialiųjų renginių (angl. PMSE) srityse. 5. Komisija raginama visų pirma priimti reikiamas priemones pagal Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnio 3 dalį, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės leistų Europos Sąjungoje prekiauti suderintų radijo spektro juostų (790–862 MHz („800 MHz juosta“), 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ir 3,4–3,8 GHz) naudojimo teisėmis. 6. Prireikus Komisija užtikrina, kad būtų prieinamos papildomos radijo spektro juostos suderintoms palydovinio ryšio paslaugoms, kuriomis užtikrinama visoje Europos Sąjungos teritorijoje, įskaitant atokiausias vietoves, veikianti plačiajuostė prieiga, kuria naudojantis internetas būtų pasiekiamas už kainą, prilygstančią antžeminio ryšio kainai. 7 straipsnis Radijo spektro poreikis įgyvendinant konkrečias Europos Sąjungos politikos kryptis 1. Valstybės narės ir Komisija užtikrina radijo spektro prieinamumą ir saugo radijo dažnius, būtinus Žemės atmosferai ir paviršiui stebėti, leisdamos kurti ir naudoti taikomąsias kosmoso sistemas ir tobulinti transporto sistemas, visų pirma skirtas pasaulinei civilinei navigacijos palydovų sistemai „Galileo“ ir Pasaulinei aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemai GMES, taip pat pažangiosioms transporto saugos ir transporto valdymo sistemoms. 2. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija atlieka tyrimus ir nagrinėja galimybes sukurti tokias leidimų sistemas, kurios padėtų įgyvendinti mažos taršos anglies dvideginiu politiką, taupant radijo spektrui naudoti reikiamą energiją, taip pat suteikiant radijo spektrą belaidžio ryšio technologijoms, kurios padėtų sutaupyti energijos, įskaitant pažangius tinklus ir pažangias apskaitos sistemas. 3. Prireikus Komisija užtikrina, kad pakankamai radijo spektro suderintomis sąlygomis būtų suteikta skatinti saugos paslaugų plėtrą ir laisvą susijusių prietaisų apyvartą, taip pat inovacinių sąveikiųjų visuomenės saugos ir apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos teikimo ištikus nelaimėms sprendimų kūrimą. 4. Valstybės narės ir Komisija svarsto mokslo bendruomenės radijo spektro poreikius ir su ja bendradarbiauja; nustato mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir inovacines taikomąsias sistemas, kurios galėtų turėti svarbaus socialinio ir ekonominio poveikio ir (arba) yra susijusios su galimybėmis investuoti, ir pasirengia tokioms taikomosioms sistemoms skirti pakankamai radijo spektro suderintomis techninėmis sąlygomis ir taikant kuo paprastesnius administracinius reikalavimus. 8 straipsnis Išsamus radijo spektro naudojimo aprašas ir naujo radijo spektro poreikio stebėjimas 1. Komisija, padedant valstybėms narėms, kurios teikia visą reikiamą radijo spektro naudojimo informaciją, parengia išsamų dabartinio radijo spektro naudojimo ir būsimo radijo spektro poreikio Europos Sąjungoje, visų pirma 300 MHz–3 GHz diapazone, aprašą. 2. Pagal 1 dalyje nurodytą aprašą galima įvertinti techninį dabartinio radijo spektro naudojimo efektyvumą, nustatyti neefektyvias technologijas ir taikomąsias sistemas, nenaudojamą arba neefektyviai naudojamą radijo spektrą, taip pat radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes. Sudarant aprašą atsižvelgiama į būsimą radijo spektro poreikį, grindžiamą vartotojų ir operatorių reikmėmis, taip pat į tų reikmių patenkinimo galimybes. 3. Rengiant 1 dalyje nurodytą aprašą persvarstomos įvairios privataus ir viešojo sektorių naudotojų radijo spektro naudojimo rūšys; pagal aprašą galima nustatyti radijo spektro juostas, kurias būtų galima paskirti arba perskirstyti siekiant padidinti jų naudojimo efektyvumą, skatinti inovacijas ir konkurenciją vidaus rinkoje ir taip suteikti naudos privačiojo ir viešojo sektorių naudotojams, kartu atsižvelgiant į galimą teigiamą ir neigiamą poveikį esamiems tokių juostų naudotojams. 9 straipsnis Tarptautinės derybos 1. Kad apgintų savo interesus, Europos Sąjunga dalyvauja tarptautinėse derybose radijo spektro klausimais, veikdama pagal Europos Sąjungos teisės aktus, susijusius, be kitų dalykų, su Europos Sąjungos vidaus ir išorės kompetencijos principais. 2. Valstybės narės užtikrina, kad susitarimai, kurių šalimis jos tampa dalyvaudamos Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) veikloje, atitiktų galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus, visų pirma atitinkamas Europos Sąjungos elektroninių ryšių reguliavimo sistemos taisykles ir principus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad pagal tarptautines taisykles dažnių juostas būtų galima visapusiškai naudoti Europos Sąjungos teisės aktuose numatytais tikslais ir kad tinkamai apsaugoto radijo spektro pakaktų Europos Sąjungos įvairių sektorių politikai įgyvendinti. 4. Jei valstybės narės prašo, Europos Sąjunga teikia joms politinę ir techninę paramą dvišalėse jų derybose su Europos Sąjungai nepriklausančiomis kaimyninėmis šalimis, įskaitant valstybes kandidates ir stojančiąsias valstybes, kad būtų išspręsti radijo spektro koordinavimo klausimai, dėl kurių valstybės narės negali įgyvendinti savo įsipareigojimų pagal Europos Sąjungos teisės aktus dėl radijo spektro politikos ir valdymo. Siekdama užtikrinti Europos Sąjungos radijo spektro politikos tikslus, Europos Sąjunga remia trečiųjų šalių pastangas radijo spektro valdymą įgyvendinti taip, kad jis būtų suderinamas su Europos Sąjungos radijo spektro valdymu. 5. Derėdamosi su trečiosiomis šalimis valstybės narės laikosi įsipareigojimų pagal Europos Sąjungos teisės aktus. Pasirašydamos dokumentus arba kitokiais būdais prisiimdamos tarptautinius su radijo spektru susijusius įsipareigojimus valstybės narės prie pasirašomo dokumento arba kito priėmimo akto prideda bendrą deklaraciją, kurioje pareiškia, kad tokius tarptautinius susitarimus įgyvendina arba įsipareigojimus vykdo laikydamosi įsipareigojimų pagal sutartis. 10 straipsnis Įvairių įstaigų bendradarbiavimas 1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja siekdamos stiprinti esamą institucinę struktūrą, kad skatintų radijo spektro valdymo koordinavimą Europos Sąjungos lygmeniu, įskaitant dviem arba daugiau valstybių narių tiesioginio poveikio turinčius klausimus, siekdamos plėtoti vidaus rinką ir užtikrinti, kad Europos Sąjungos radijo spektro politikos tikslai būtų visiškai įgyvendinti. Jos siekia propaguoti su radijo spektru susijusius Europos Sąjungos interesus už Europos Sąjungos ribų pagal 9 straipsnį. 2. Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad standartizavimo įstaigos, CEPT ir Komisijos Jungtinis tyrimų centras prireikus glaudžiai bendradarbiautų visais techniniais klausimais, kad užtikrintų efektyvų radijo spektro naudojimą. Todėl jos radijo spektro valdymą ir standartizavimą nuosekliai susieja taip, kad stiprintų vidaus rinką. 11 straipsnis Viešos konsultacijos Prireikus Komisija organizuoja viešas konsultacijas, kad surinktų visų suinteresuotųjų šalių ir visuomenės nuomones apie radijo spektro naudojimą Europos Sąjungoje. 12 straipsnis Ataskaitos Iki 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto, kaip taikoma ši radijo spektro politikos programa, ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal šį sprendimą vykdytos veiklos ir priimtų priemonių ataskaitą. 13 straipsnis Pranešimas Jei ankstesniuose straipsniuose nenurodyta kitaip, valstybės narės šių politikos krypčių ir tikslų laikosi iki 2015 m. liepos 1 d. Jos pateikia Komisijai visą informaciją, kurios reikia šio sprendimo taikymui persvarstyti. 14 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OL C […], […], p. […]. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL L 108, 2002 4 24, p. 33. [4] COM (2010) 245, 2010 5 19. [5] OL L 108, 2002 4 24, p. 1. [6] OL L 129, 2007 5 17, p. 67. [7] OL L 91, 1999 4 7, p. 10. [8] OL L 337, 2009 12 18, p. 37. [9] OL L 138, 2002 5 28, p. 1. [10] OL L 246, 2004 7 20, p. 1. [11] COM (2009) 589. [12] OL L 108, 2002 4 24, p. 21.