EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 09 06 COM(2019) 411 final 2019/0192(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė parama {SWD(2019) 324 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Pastaraisiais metais Jordanijos ekonomika smarkiai nukentėjo dėl neramumų regione, visų pirma kaimyninėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Šie neramumai regione padarė didelę žalą išorės pajamoms ir suvaržė viešuosius finansus. Sumažėję turistų ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) srautai, aštuonerius metus blokuojami prekybos keliai ir nuolatiniai gamtinių dujų tiekimo iš Egipto sutrikimai, privertę Jordaniją elektros gamybai naudoti brangesnį kurą, o ne iš Egipto importuojamas dujas, stabdė augimą ir pablogino Jordanijos išorės ir fiskalinę poziciją. Konfliktas Sirijoje paveikė Jordaniją ne tik dėl to, kad sutrikdė prekybą su Sirija ir per Siriją, bet ir dėl užplūdusių apie 1,3 mln. Sirijos pabėgėlių (remiantis Jordanijos valdžios institucijų apskaičiavimais), iš jų 660 330 yra užregistruoti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure (UNHCR) (2019 m. rugpjūčio 4 d. duomenys). Dėl šio didelio Sirijos pabėgėlių srauto į Jordaniją padidėjo spaudimas šalies fiskalinei pozicijai, viešosioms paslaugoms ir infrastruktūrai. Iš esmės tinkamas politinis atsakas ir didelio masto tarptautinė parama padėjo šaliai išsaugoti makroekonominį stabilumą ir neleisti ekonomikai susitraukti. Tačiau Jordanijos ekonomika tebėra neapsaugota nuo išorės sukrėtimų. 2018 m. realusis augimas sumažėjo iki 1,9 %, o tai yra žemiausias rodiklis nuo 1996 m. 2019 m. pradžioje nedarbas šoktelėjo iki 19 %, o TUI sumažėjo. Nepaisant pastangų, fiskalinis konsolidavimas neišliko toks, koks buvo planuotas iš pradžių, dėl mažesnio, nei tikėtasi, augimo (dėl to sumažėjo mokestinės pajamos) ir dėl susidariusių elektros energijos bendrovės nuostolių, nes tarifai neatspindėjo išlaidų. Valstybės skola beveik nesumažėjo, o Jordanija tebėra priklausoma nuo užsienio pagalbos. Iš tikrųjų Jordanijai ir toliau kyla didelių išorės finansavimo poreikių, be kita ko, vykdyti su euroobligacijomis ir su kitomis paskolomis užsienio rinkose (kurias reikia grąžinti 2020–2022 m.) susijusius mokėjimo įsipareigojimus. Atsižvelgiant į tai, tebėra labai svarbi tolesnė Jordanijos tarptautinių partnerių parama. 2016 m. rugpjūčio mėn. Jordanija ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) susitarė dėl trejų metų 723 mln. USD (150 % kvotos) išplėstinės fondo priemonės (IFP); ji neseniai buvo pratęsta iki 2020 m. kovo mėn. Ši programa buvo vykdoma pagal trejų metų rezervinį susitarimą dėl 2 mlrd. USD (800 % kvotos) sumos – dėl jo susitarta 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2015 m. rugpjūčio mėn. jis baigtas įgyvendinti. TVF programas papildė dvi makrofinansinės paramos (MFP) programos: MFP-I dėl 180 mln. EUR vertės paskolų, kurią abi teisėkūros institucijos priėmė 2013 m. gruodžio mėn. ir kuri baigta įgyvendinta 2015 m. spalio mėn., ir MFP-II dėl 200 mln. EUR vertės paskolų, kurią abi teisėkūros institucijos priėmė 2016 m. gruodžio mėn. ir kuri baigta įgyvendinti 2019 m. liepos mėn. MFP programos buvo dalis didesnių ES ir kitų tarptautinių paramos teikėjų pastangų, dėl kurių susitarta 2016 m. vasario mėn. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, siekiant padėti Jordanijai ir kitoms šio regiono šalims mažinti ekonominį ir socialinį poveikį, kylantį dėl regioninių konfliktų ir didelio skaičiaus Sirijos pabėgėlių. Tarptautinis įsipareigojimas Jordanijai buvo patvirtintas kelis kartus vėliau, visų pirma 2017 m. balandžio mėn. Briuselio konferencijoje „Parama Sirijos ateičiai“, 2017 m. liepos mėn. ES ir Jordanijos asociacijos taryboje ir 2018 m. balandžio mėn. įvykusioje II-ojoje Briuselio konferencijoje „Parama Sirijos ateičiai“. 2019 m. vasario mėn. įvykusioje Londono iniciatyvos konferencijoje ir 2019 m. kovo mėn. įvykusioje III-iojoje Briuselio konferencijoje tarptautiniai ir regioniniai paramos teikėjai, įskaitant ES, dar kartą patvirtino savo ketinimus remti Jordanijos pastangas išsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti augimo perspektyvas. 2019 m. liepos 11 d. Jordanija pateikė Europos Komisijai oficialų prašymą suteikti papildomą 500 mln. EUR ES makrofinansinę paramą trimis dalimis, kaip numatyta 2019 m. birželio 26 d. ES ir Jordanijos asociacijos tarybos susitikime Liuksemburge. Ši parama padėtų patenkinti šalies išorės finansavimo poreikius ir paremtų reformų įgyvendinimą. Atsižvelgdama į šį prašymą ir Jordanijos ekonominę padėtį, visų pirma kilusius papildomus išorės finansavimo poreikius, Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą remiantis SESV 212 straipsniu suteikti Jordanijai iki 500 mln. EUR papildomą makrofinansinę paramą (MFP) vidutinio laikotarpio arba ilgalaikėmis paskolomis, išmokamomis trimis dalimis. Siūlomos MFP tikslas – padėti Jordanijai patenkinti dalį papildomų išorės finansavimo poreikių 2020–2021 m., sumažinant ekonomikai kylančias trumpalaikes mokėjimų balanso ir fiskalines grėsmes, taip pat prisidedant prie skolos tvarumo. Be to, ES parama paskatintų Jordaniją sustiprinti pastangas vykdyti reformas: su Jordanijos valdžios institucijomis būtų susitarta dėl susitarimo memorandumo, kuriuo būtų nustatytas tinkamas ekonominį koregavimą ir struktūrines reformas remiančių priemonių paketas. Šios politikos sąlygos atitiktų reformų įsipareigojimus, kuriuos Jordanija prisiėmė pagal ES ir Jordanijos partnerystės prioritetus ir kitas ES paramos priemones, taip pat koregavimo programas, dėl kurių susitarta su TVF ir Pasaulio banku, ir Penkerių metų reformų ir augimo matricą, kuri buvo pristatyta 2019 m. vasario mėn. įvykusioje Londono iniciatyvos konferencijoje. Atsižvelgdama į tai, kas išsamiau aptarta prie šio pasiūlymo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, ir remdamasi, be kita ko, Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) kartu atliktu politinės padėties vertinimu, Komisija mano, kad Jordanijoje esantis išorės finansavimo trūkumas ir šalies bendradarbiavimas su TVF pagal paramos išmokėjimo programą yra ekonominis pagrindas vykdyti MFP operaciją ir kad tenkinamos siūlomos MFP operacijos išankstinės politinės sąlygos. Bendrosios aplinkybės Jordanijos ekonomika ypač nukentėjo dėl 2011 m. Sirijoje kilusio konflikto. Po stipraus ekonomikos augimo, 2001–2010 m. siekusio vidutiniškai 6,2 %, 2011–2018 m. Jordanijos BVP augimas sumažėjo iki vidutiniškai 2,4 %. Nors ekonomikos sulėtėjimas atspindėjo ilgalaikius Jordanijos makroekonominius ir struktūrinius trūkumus, jį daugiausia lėmė keletas išorės sukrėtimų, įskaitant svarbiausių eksporto maršrutų ir rinkų sutrikdymą dėl užsitęsusių regioninių konfliktų, labai sumažėjusias TUI, priimtą didelį skaičių Sirijos pabėgėlių (remiantis Jordanijos valdžios institucijų apskaičiavimais – 1,3 mln., iš jų 660 330 yra užregistruoti UNHCR) ir didėjančias naftos kainas bei skolinimosi išlaidas, kurios atspindi JAV federalinio rezervo palūkanų normų augimą. Ekonominės veiklos susilpnėjimas tęsėsi ir 2018 m., nes realiojo BVP augimas 2018 m. sumažėjo iki 1,9 % (nuo 2,1 % 2017 m.), o tai yra mažiausias augimas nuo 1996 m. Teigiamas pokytis – turistų srautai ir eksportas šiek tiek atsigavo ir 2018 m. vėl atidaryti du sienos su Iraku ir Sirija perėjimo punktai. 2018 m. ketvirtąjį ketvirtį taip pat atnaujintas pigių dujų importas iš Egipto. Tačiau šie pokyčiai dar turi atsispindėti augimo rodikliuose: 2019 m. pirmąjį ketvirtį realusis BVP padidėjo 2 %, t. y. iš esmės, palyginti su pastarųjų metų augimo tempu, nepakito. Šiomis aplinkybėmis 2019 m. pirmąjį ketvirtį nedarbas išaugo iki 19 %, palyginti su 18,4 % prieš metus, o tai rodo, kad nuo 2014 m., kai jis buvo 12,9 %, šis rodiklis gerokai padidėjo. Jaunimo (38,5 %) ir moterų (28,9 %) nedarbo lygis išlieka didelis, palyginti su vyrų nedarbo lygiu (16,4 %). 2018 m. infliacija išaugo iki 4,5 % (nuo 3,3 % 2017 m. pabaigoje), o tai rodo, kad beveik visus 2018 m. didėjo naftos kainos ir padidėjo įvairiems pagrindiniams produktams taikomas bendrasis pardavimo mokestis (pradėtas rinkti sausio mėn.) Tačiau per pirmuosius keturis 2019 m. mėnesius infliacija sumažėjo iki 0,6 %, nes išnyko mokesčių padidėjimo poveikis. Jordanijos centrinis bankas nuo 2017 m. vasario mėn. iki 2018 m. gruodžio mėn. per septynis etapus padidino perdiskontavimo normą nuo 3,75 % iki 5,75 %. Tai iš esmės atitinka JAV federalinio rezervo palūkanų normos augimą, nes Jordanijos dinaras yra susietas su JAV doleriu. Griežtinimo ciklas sutapo su laipsnišku, nors, kaip minėta pirmiau, nedideliu infliacijos didėjimu. 2019 m. birželio mėn. perdiskontavimo norma liko nepakitusi (5,75 %), nes infliacija sumažėjo, o užsienio valiutos kurso spaudimas, kuris laikėsi 2018 m., sumažėjo. Vis dėlto per antrąją TVF programos peržiūrą valdžios institucijos pareiškė, kad yra pasirengusios prireikus griežtinti pinigų politiką, kad būtų pasiekti atsargų tikslai. Pastaraisiais metais Jordanija padarė didelę pažangą konsoliduodama savo valstybės finansus, tačiau dėl silpno ekonomikos augimo ir nepakankamos pažangos sprendžiant viešųjų elektros energijos ir vandens tiekimo paslaugų teikėjų nuostolių klausimą ši pažanga negalėjo būti išlaikyta 2018 m. Bendras fiskalinis deficitas (įskaitant dotacijas) padidėjo nuo 2,2 % BVP 2017 m. iki 3,3 % BVP 2018 m. Bendras viešojo sektoriaus deficitas – fiskalinis rodiklis, kuriuo atsižvelgiama į NEPCO (valstybinio elektros energijos tiekėjo) ir WAJ (Jordanijos vandens administracijos) balansą, – nuo 2,9 % BVP 2017 m. šoktelėjo iki 4,3 % BVP 2018 m., o tai rodo padidėjusias naftos išlaidas ir išlaidas atspindinčių tarifų nebuvimą elektros energijos ir vandens sektoriuose, todėl skatinamas pernelyg didelis vartojimas. Pagal TVF programą numatoma, kad 2019 m. fiskalinis ir bendras viešojo sektoriaus deficitas sumažės atitinkamai iki 2,3 % ir 2,6 %. Per pirmuosius keturis 2019 m. mėnesius fiskalinis deficitas sumažėjo nuo 3,8 % BVP (prieš metus) iki 3 % BVP. Tačiau per metus mokestinės pajamos sumažėjo 1,4 %, o tai kelia susirūpinimą dėl biudžeto įvykdymo iki 2019 m. pabaigos. 2019 m. kovo mėn. pabaigoje visa bendroji valstybės skola buvo 94,4 % BVP, t. y. beveik nepakitusi nuo 2018 m. pabaigos. Valstybės užsienio skola siekė 39,4 % BVP, iš jų 72 % suma buvo išreikšta USD, su kuriais susietas Jordanijos dinaras. Nors padidėjusi valstybės skola yra pažeidžiamumo šaltinis, TVF nuomone, ji bus tvari, jei šalis toliau vykdys fiskalinį koregavimą ir augimą skatinančias reformas, o tarptautiniai ir regioniniai paramos teikėjai ir toliau teiks didelę paramą Jordanijai, visų pirma kaip dotacijas ir finansavimą labai palankiomis sąlygomis.

Kalbant apie išorės sektorių, Jordanijos einamosios sąskaitos deficitas 2018 m. sumažėjo iki 2,9 mlrd. USD, arba 7 % BVP (10,3 % atmetus dotacijas), palyginti su 10,5 % BVP tuo pačiu laikotarpiu 2017 m. Tai rodo nedidelį prekių eksporto padidėjimą (kuris pagal vertę padidėjo 3,4 %), o prekių importas sumažėjo (1,3 % pagal vertę). 2019 m. pirmąjį ketvirtį prekių eksportas dar labiau padidėjo – 9,3 % pagal vertę, o prekių importas pagal vertę sumažėjo 3,2 %. Per tą patį laikotarpį pajamos iš turizmo išaugo 6,1 %, palyginti su rodikliu prieš metus, o perlaidos padidėjo tik nežymiai. Palyginti su 2017 m., 2018 m. tiesioginės užsienio investicijos (TUI) sumažėjo 52 % (vertinant USD) iki 959 mln. USD dolerių (2,2 % BVP). Tai rodo mažiausią grynųjų TUI srautą nuo 2003 m. Ši mažėjimo tendencija atitinka ilgalaikį TUI (kaip BVP dalies) mažėjimą dėl konflikto Sirijoje: nuo vidutiniškai 12,7 % 2005–2010 m. iki 4,5 % 2011–2018 m. Prie sumažėjusio TUI srauto prisidėjo regioninis konfliktas, dėl kurio aštuonerius metus blokuojami prekybos keliai, sulėtėjęs ekonomikos augimas Persijos įlankos šalyse, kurios buvo pagrindinės investuotojos į Jordaniją, taip pat šalies struktūriniai trūkumai, pvz., nelanksčios darbo rinkos, užsienio investuotojams taikomi suvaržymai ir didelės verslo sąnaudos. Dėl TUI mažėjimo atsirado papildomas spaudimas kapitalo ir finansinei sąskaitai, tą patį poveikį turėjo ir sumažėjęs valstybės skolinimasis: nuo maždaug 1 mlrd. USD 2017 m. iki mažiau nei 500 mln. USD 2018 m. Šis spaudimas prisidėjo prie komercinių bankų grynojo užsienio turto (maždaug 900 mln. USD) didelio sumažėjimo 2018 m., kurį iš dalies lėmė griežtesnė pinigų politika kaimyninėse šalyse ir politinis nestabilumas Jordanijoje 2018 m. viduryje (kai buvęs Ministras Pirmininkas H. Mulki atsistatydino dėl visuomenės nepasitenkinimo, pirmiausia mokesčių reformos planais). Tačiau 2018 m. kapitalo ir finansinę sąskaitą 2018 m. papildė nedidelė grynoji 41 mln. USD privačiojo portfelio investicijų suma (palyginti su dideliu grynuoju netektų pinigų srautu 2017 m.), taip pat labai padidėjusios – apie 600 mln. USD – kitos investicijos. Dabartinės atsargos (2019 m. balandžio mėn. pabaigoje – 13,2 mlrd. USD (arba 7,1 importo mėnesio) turėtų būti padidintos, kad šalis būtų atsparesnė minėtiems veiksniams. Tai ypač svarbu dėl išorės pozicijos pažeidžiamumo, didesnės rizikos dėl regioninių konfliktų arba geopolitinės įtampos, valiutos kurso susiejimo ir naftos kainų šuolių poveikio. Nepaisant teigiamų pokyčių eksporto ir turizmo sektoriuose, išlieka keletas makroekonominių grėsmių. Šalyje tebėra sudėtingos ekonominės sąlygos, kurias veikia užsitęsę regioniniai konfliktai, Sirijos pabėgėlių priėmimas, svarbių eksporto rinkų žlugimas arba lėtas atsigavimas ir didelis TUI sumažėjimas. Dėl to ekonomika ir toliau augo labai mažai ir jos augimo nepakako, kad būtų sumažintas didelis nedarbas. Kaip ir 2018 m., būsimo fiskalinio koregavimo tempas galėtų būti lėtesnis, nei numatyta, jei augimas toliau mažėtų, o Jordanijai nepavyktų sutelkti mokestinių pajamų kovojant su mokesčių slėpimu ir didinant mokesčių administravimo pajėgumus. Tas pats gali nutikti, jeigu Jordanijai nepavyks veiksmingai restruktūrizuoti nuostolingai veikiančių valstybinių (elektros ir vandens) bendrovių, kurios prisideda prie valdžios sektoriaus deficito. Be pirmiau minėtos rizikos, euroobligacijų skolinimosi išlaidos yra didesnės, palyginti su Jordanijos euroobligacijų, kurių išpirkimo terminas sueis ateinančiais metais (daugelis jų buvo su JAV garantija), išlaidomis, ir dėl to obligacijų refinansavimas brangiai kainuoja. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių dabartinė projekcija, kad valdžios sektoriaus skola iki 2024 m. sumažės iki 83,7 %, išlieka mažai tikėtina ir priklauso nuo sėkmingų valdžios institucijų įsipareigotų vykdyti fiskalinio koregavimo ir augimą skatinančių reformų, taip pat nuo jų gebėjimo toliau pritraukti didelio masto paramos teikėjų ir rinkos finansavimo. Atsargos tebėra mažesnės už TVF nustatytą pakankamumo standartą ir galėtų vėl sumažėti 2020–2021 m., kai šalis turės įvykdyti maždaug 3,1 mlrd. USD valstybės ir euroobligacijų išorės skolos mokėjimų (palūkanų ir pagrindinės sumos). Šiomis aplinkybėmis, atrodo, kad būtina dar papildyti Jordanijos tarptautines atsargas ir kad papildoma ES MFP galėtų būti tinkamai paremtos šios pastangos tiek tiesiogiai (išmokomis), tiek netiesiogiai (ji galėtų būti privataus kapitalo srautų į šalį varomoji jėga ir padėti padidinti pasitikėjimą vietos valiuta). Apibendrinant galima teigti, kad Jordanijos ekonomika tebėra pažeidžiama: turi didelių išorės finansavimo poreikių ir jai kyla keletas grėsmių. Atsižvelgiant į tai, tolesnė TVF ir Jordanijos tarptautinių partnerių, įskaitant ES, parama tebėra labai svarbi. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis MFP Jordanijai suteikta pagal du atskirus sprendimus: –2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1351/2013/ES, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų Karalystei; –2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2016/2371, kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba. Kadangi lėšos pagal abi šias operacijas buvo visiškai išmokėtos, reikia naujo sprendimo, kad būtų galima toliau teikti ES MFP paramą Jordanijai. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūloma MFP atitinka ES įsipareigojimą gerinti Jordanijos ekonominę ir politinę padėtį. Ji atitinka MFP priemonės naudojimo principus, t. y. išskirtinio pobūdžio, išankstinių politinių sąlygų, papildomumo, sąlygiškumo ir finansinės drausmės. Siūloma MFP atitinka Europos kaimynystės politikos tikslus. Ji padeda siekti Europos Sąjungos tikslų, t. y. ekonominio stabilumo ir vystymosi Jordanijoje ir apskritai atsparumo Europos pietinėse kaimyninėse šalyse. Siūloma operacija remiamos valdžios institucijų pastangos sukurti stabilią makroekonominę sistemą ir įgyvendinti didelio užmojo struktūrines reformas ir taip padidinama bendrų ES veiksmų Jordanijoje pridėtinė vertė. Taip pat pagerinamas kitokios ES finansinės paramos šaliai (įskaitant paramos biudžetui operacijas ir dotacijas pagal išorines finansines priemones, įgyvendinamas pagal dabartinę 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą) veiksmingumas. Siūloma MFP taip pat bus neatsiejama tarptautinės paramos Jordanijai, be kita ko, atsako į krizę Sirijoje, dalis ir toliau papildys kitų daugiašalių ir dvišalių paramos teikėjų teikiamą paramą. Jordanija yra svarbi ES partnerė, nes ji atlieka svarbų vaidmenį didinant stabilumą ir religinę toleranciją Artimuosiuose Rytuose, taip pat dėl toliau teikiamo svetingumo 1,3 mln. sirų (iš jų 660 330 yra užregistruoti UNHCR). ES ir Jordanija palaiko tvirtą partnerystę daugelyje sektorių ir ryšius pagal 2002 m. gegužės mėn. įsigaliojusį Asociacijos susitarimą. Laikydamosi peržiūrėtos Europos kaimynystės politikos, 2016 m. ES ir Jordanija priėmė ES ir Jordanijos partnerystės prioritetus (kurie tuo metu buvo įtraukti į ES ir Jordanijos susitarimą). 2018 m. gruodžio mėn. ES ir Jordanijos partnerystės prioritetų galiojimas pratęstas dar dvejiems metams, kad apimtų 2016–2020 m. laikotarpį. Bendradarbiavimas pagal partnerystės prioritetus vyksta siekiant trijų vienas kitą papildančių tikslų: i) užtikrinti makroekonominį stabilumą ir tvarų bei žiniomis grindžiamą augimą; ii) stiprinti demokratinį valdymą, teisinę valstybę ir žmogaus teises ir iii) siekti regiono stabilumo ir saugumo, be kita ko, kovoti su terorizmu. Taip pat bendradarbiaujama kompleksiniais klausimais, kaip antai migracijos ir judumo, pažeidžiamų grupių, įskaitant jaunimą ir moteris, ekonominės, socialinės ir politinės įtraukties. ES ir Jordanijos prekybos santykius reglamentuoja Asociacijos susitarimas. Šiuo susitarimu sukurta laisvosios prekybos erdvė, atverianti abipusės ES ir Jordanijos prekybos prekėmis galimybes. 2016 m. liepos mėn. ES ir Jordanija susitarė nustatyti lankstesnes kilmės taisykles, kuriomis Jordanijos eksportuotojai naudojasi prekiaudami su ES. 2018 m. gruodžio mėn. abi šalys šią iniciatyvą peržiūrėjo ir patobulino. ES yra pirmoji Jordanijos prekybos partnerė, su kuria 2018 m. vyko 17,1 % (pagal vertę) visos Jordanijos prekybos. 2018 m. Jordanijos eksportas į ES siekė 300 mln. EUR, o importas iš ES – 3,6 mlrd. EUR (pagal vertę). 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Teisinis šio pasiūlymo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 212 straipsnis.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Subsidiarumo principo laikomasi, nes Jordanijos makroekonominio stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios, todėl jų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu. Pagrindinės to priežastys – nacionalinio lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis užtikrinti patikimą paramos teikėjų veiksmų koordinavimą, kad būtų užtikrintas didžiausias paramos mastas ir veiksmingumas. •Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą: juo apsiribojama tik tuo, ko minimaliai reikia makroekonomikos stabilumo atkūrimo artimiausiu metu tikslams pasiekti, ir neviršijama to, kas būtina tiems tikslams įgyvendinti. Remdamasi TVF apskaičiavimais, atliktais atsižvelgiant į išplėstinę fondo priemonę, Komisija nustatė, kad paramos suma atitinka maždaug 9,7 % apskaičiuoto likusio finansavimo trūkumo 2020–2021 m. laikotarpiu. Šis didelis įsipareigojimas yra pagrįstas: politine Jordanijos svarba stabilumui Europos kaimynystės regione; šalies politine asociacija ir ekonomine integracija į ES, kurią atspindi abiejų šalių Asociacijos susitarimas, įsigaliojęs 2002 m. gegužės 1 d.; taip pat Jordanijos ekonomine padėtimi, kuri išlieka sunki, visų pirma dėl konfliktų Sirijoje bei Irake ir didelio Sirijos pabėgėlių skaičiaus šalyje. •Priemonės pasirinkimas Projektų finansavimas arba techninė pagalba nebūtų tinkami makroekonominiams tikslams pasiekti. Palyginti su kitomis ES priemonėmis, svarbiausias MFP privalumas yra tas, kad ją teikiant nedelsiant sumažėtų išorės finansinių suvaržymų ir būtų padedama kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant užtikrinti tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę ir sudaryti tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. Kadangi teikiant MFP padedama kurti tinkamą makroekonominės ir struktūrinės politikos sistemą, ši parama gali padidinti pagal kitas siauresnės aprėpties ES finansines priemones Jordanijoje finansuojamų veiksmų veiksmingumą. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Komisijos pasiūlymas dėl MFP grindžiamas patirtimi, sukaupta atliekant ankstesnių operacijų ES kaimynystėje ex post vertinimus, visų pirma remiantis 2015 m. Jordanijai suteiktos MFP-I operacijos, kuri buvo reglamentuojama 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1351/2013/ES, ex post vertinimu. Atlikus šį ex post vertinimą padaryta išvada, kad MFP-I programos tikslai pasiekti. Jos struktūra atitiko Jordanijos ekonomikos uždavinius ir programa labai padėjo veiksmingai stabilizuoti Jordanijos išorės ir fiskalinę finansinę būklę. Programa davė didelės papildomos naudos ES, nes ji padėjo užtikrinti makroekonominį stabilumą kaimyninėje šalyje partnerėje ir sušvelninti pabėgėlių krizės poveikį. Ji buvo parengta ir įgyvendinta atsižvelgiant į kitas ES politikos sritis ar priemones. Programa taip pat turėjo teigiamą socialinį poveikį: ji labai prisidėjo prie valstybės skolos tvarumo, nes buvo pasiūlytos itin palankios finansavimo sąlygos. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Rengdamos šį pasiūlymą dėl MFP, Komisijos tarnybos nuolat palaikė ryšius su Jordanijos valdžios institucijomis, siekdamos skatinti Jordaniją prisiimti atsakomybę už programą. Kadangi MFP teikiama kaip neatsiejama tarptautinės paramos Jordanijos ekonomikai stabilizuoti dalis, Komisija taip pat konsultavosi su Jordanijos tarptautiniais partneriais, pavyzdžiui, Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, kurie remia šalį pagal plataus masto finansavimo programas. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Komisija, padedama išorės ekspertų, atliko Jordanijos viešųjų finansų ir administracinių procedūrų kokybės ir patikimumo vertinimą, kurio galutinė ataskaita parengta 2016 m. rugsėjo mėn. Naują vertinimą, kuriame būtų atsižvelgta į naujausius pokyčius, numatoma atlikti 2020 m. pirmąjį ketvirtį. •Poveikio vertinimas ES makrofinansinė parama yra išskirtinė skubi priemonė, skirta dideliems mokėjimų balanso sunkumams trečiosiose šalyse įveikti. Todėl šiam MFP pasiūlymui netaikomas reikalavimas atlikti poveikio vertinimą pagal Komisijos geresnio reglamentavimo gaires (SWD(2015) 111 final), nes šioje ekstremalioje situacijoje, į kurią reikia skubiai reaguoti, politiškai būtina veikti greitai. MFP padės Jordanijai sumažinti trumpalaikius finansavimo poreikius. Remiantis Jordanijos vyriausybės penkerių metų augimo ir reformų matrica, pateikta ekonominio koregavimo ir reformų programa padės sukurti stabilią makroekonominę sistemą ir įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis bus didinamos augimo ir darbo vietų kūrimo perspektyvos. MFP finansavimas taip pat padės paramą gaunančiai šaliai atlikti būtiną ekonominį koregavimą, kuris bus mažiau griežtas ir staigus, palyginti su alternatyviu scenarijumi be išorės finansinės paramos. Tokiu būdu jis padeda sušvelninti koregavimo socialinį poveikį ir užkirsti kelią neigiamiems krizės, kuri šiuo metu apėmusi šalį, padariniams. Teikdama ilgalaikį finansavimą labai palankiomis sąlygomis ir remdama reformas, MFP programa prisidės prie fiskalinio koregavimo, Jordanijos skolos tvarumo didinimo ir padės sukurti fiskalinio manevravimo sąlygas, reikalingas siekiant nemažinti būtinų socialinių išlaidų, atsižvelgiant į nuolatinį ekonominį ir socialinį spaudimą dėl sudėtingų regioninių aplinkybių, įskaitant spaudimą dėl beveik 1,3 mln. sirų, remiantis Jordanijos valdžios institucijų apskaičiavimais (iš jų 660 330 2019 m. rugpjūčio mėn. buvo užregistruoti UNHCR), buvimo šalyje. Be to, taikant tikslines politikos sąlygas, MFP padeda nustatyti darnesnio, tvaresnio ir įtraukesnio augimo sąlygas, užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Numatoma parama būtų suteikta paskolų pavidalu ir turėtų būti finansuojama per skolinimosi operaciją, kurią ES vardu vykdys Komisija. Biudžeto išlaidos paramai atitiks atidėjinius, kurie sudaro 9 % sumų, įmokėtų į Išorės veiksmų garantijų fondą iš 01 03 06 biudžeto eilutės (Garantijų fondo atidėjiniai).

Darant prielaidą, kad dvi pirmosios paskolos dalys bus išmokėtos 2020 m. (bendra suma – 300 mln. EUR), o trečioji paskola (200 mln. EUR) – 2021 m., ir laikantis Garantijų fondo mechanizmo taisyklių, atitinkami atidėjiniai bus įtraukti į 2022 ir 2023 m. biudžetus (atitinkamai 27 mln. EUR ir 18 mln. EUR). Komisija mano, kad siūlomos Jordanijai skirtos MFP operacijos poveikis biudžetui gali būti suderinamas su Komisijos pasiūlymu dėl kitos DFP. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Europos Sąjunga skiria Jordanijai iš viso iki 500 mln. EUR MFP sumą vidutinio laikotarpio arba ilgalaikėmis paskolomis, kuri padės patenkinti likusius Jordanijos išorės finansavimo poreikius 2020–2021 m. Paramos lėšas planuojama išmokėti trimis paskolos dalimis. Pirmąją dalį numatoma išmokėti maždaug 2020 m. birželio mėn. Jeigu politikos priemonės, susietos su kiekviena dalimi, bus laiku įgyvendintos, antrąją dalį būtų galima išmokėti 2020 m. ketvirtąjį ketvirtį, o trečiąją dalį – 2021 m. antrąjį ketvirtį. Paramą administruos Komisija. Bus taikomos konkrečios Finansinį reglamentą atitinkančios sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos nuostatos. Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos turėtų susitarti dėl susitarimo memorandumo, kuriame būtų nustatytos struktūrinių reformų priemonės, susijusios su siūloma MFP operacija, įskaitant veiksmų laiko ir sekos aspektus. Be to, kaip ir kitais MFP teikimo atvejais, lėšų išmokėjimas, be kita ko, priklausys nuo teigiamų vertinimų pagal TVF programą ir tolesnio TVF lėšų mokėjimo Jordanijai. Į pasiūlymą įtraukta laikino galiojimo sąlyga. Siūloma MFP būtų teikiama dvejus su puse metų nuo pirmosios dienos po susitarimo memorandumo įsigaliojimo. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet pateiks šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą. Be to, Komisija įvertins, ar pasiekti paramos tikslai, be kita ko atlikdama ex post vertinimą, ir jo ataskaitą Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip per dvejus metus nuo paramos teikimo laikotarpio pabaigos. Šio pasiūlymo tekstas atitinka ankstesnių MFP sprendimų, kuriuos pastaraisiais metais patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba, tekstą. 2019/0192 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Jordanijos Hašimitų Karalystei suteikiama papildoma makrofinansinė parama EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi:

(1)Europos Sąjungos (toliau – Sąjunga) ir Jordanijos Hašimitų Karalystės (toliau – Jordanija) santykiai plėtojami pagal Europos kaimynystės politiką (EKP). 1997 m. lapkričio 24 d. Jordanija su Sąjunga pasirašė Asociacijos susitarimą; jis įsigaliojo 2002 m. gegužės 1 d. Pagal tą susitarimą per 12 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį Sąjunga ir Jordanija palaipsniui sukūrė laisvosios prekybos erdvę. Be to, 2007 m. įsigaliojo Susitarimas dėl tolesnio prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimo. 2010 m. Sąjunga ir Jordanija susitarė dėl aukštesnio lygio partnerystės statuso, kuris apima platesnes bendradarbiavimo sritis. 2011 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2009 m. gruodį parafuotas protokolas dėl ES ir Jordanijos prekybos ginčų sprendimo mechanizmų. Dvišalis politinis dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami pagal Asociacijos susitarimą, ES ir Jordanijos partnerystės prioritetus ir 2017–2020 m. laikotarpio bendrą paramos sistemą; (2)siekdama stiprinti parlamentinę demokratiją ir teisinę valstybę, 2011 m. Jordanija pradėjo įgyvendinti nemažai politinių reformų. Įsteigtas Konstitucinis Teismas ir Nepriklausoma rinkimų komisija, be to, Jordanijos Parlamentas priėmė daugelį svarbių teisės aktų, įskaitant Rinkimų įstatymą ir Politinių partijų įstatymą, taip pat teisės aktus, susijusius su decentralizacija ir savivaldybėmis. Priimta teisės aktų patobulinimų, susijusių su teismų nepriklausomumu ir moterų teisėmis; (3)Jordanijos ekonomika smarkiai nukentėjo nuo užsitęsusių konfliktų, visų pirma kaimyninėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Šie neramumai regione padarė didelę žalą išorės pajamoms ir suvaržė viešuosius finansus. Jie turėjo neigiamo poveikio turizmui ir tiesioginių užsienio investicijų srautams, o prekybos keliai ilgą laiką buvo blokuojami. Taip pat keletą metų buvo sutrikdytas gamtinių dujų srautas iš Egipto, todėl reikėjo pirkti energiją iš alternatyvių šaltinių aukštesne kaina. Be to, Jordanijos ekonomikai poveikį padarė ir didelis Sirijos pabėgėlių srautas, dėl jo padidėjo spaudimas šalies fiskalinei pozicijai, viešosioms paslaugoms ir infrastruktūrai; (4)po trejų metų (2012–2015 m.) rezervinio susitarimo dėl 2 mlrd. USD, 2016 m. rugpjūčio mėn. Jordanijos valdžios institucijos ir TVF susitarė dėl antrosios ekonominio koregavimo programos, kurią papildė trejų metų 723 mln. USD išplėstinė fondo priemonė (IFP). 2019 m. gegužės mėn. IFP programa buvo pratęsta iki 2020 m. kovo mėn.; (5)2016 m. gruodžio mėn. Sąjunga priėmė antrąją 200 mln. EUR makrofinansinės paramos programą (MFP-II) paskolų pavidalu, atsižvelgdama į 2016 m. kovo mėn. Jordanijos prašymą ir 2015 m. baigtą įgyvendinti pirmąją 180 mln. EUR MFP programą. MFP-II priimta vykdant įsipareigojimą, prisiimtą 2016 m. vasario 4 d. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, kurioje Sąjunga įsipareigojo 2016–2017 m. skirti 2,39 mlrd. EUR pabėgėlių krizės labiausiai paveiktoms šalims, įskaitant Jordaniją. 2017 m. rugsėjo 19 d. įsigaliojo susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos politinės sąlygos, susijusios su MFP-II. Pirmoji MFP-II dalis buvo išmokėta 2017 m. spalio 17 d., o antroji dalis – 2019 m. birželio 21 d., įgyvendinus sutartas politikos priemones; (6)į sprendimą dėl MFP-II, kurį abi teisėkūros institucijos priėmė 2016 m. gruodžio mėn., buvo įtrauktas bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas, kuriame Komisija, atsižvelgdama į fiskalinius sunkumus ir išskirtines aplinkybes, kurias Jordanija patiria dėl to, kad priėmė daug sirų (Jordanijos valdžios institucijų duomenimis, 1,3 mln.), įsipareigojo prireikus pateikti naują pasiūlymą dėl MFP Jordanijai pratęsimo ir padidinimo, kai bus sėkmingai užbaigta antroji MFP ir su sąlyga, kad bus laikomasi įprastų išankstinių tokios paramos teikimo sąlygų, įskaitant Komisijos atnaujintą Jordanijos išorės finansavimo poreikių vertinimą; (7)2017–2019 m. užsitęsęs regioninis nestabilumas, didelis naftos kainų svyravimas ir skolinimosi išlaidų didėjimas besiformuojančiose rinkose visame pasaulyje toliau neigiamai veikė Jordanijos ekonomiką. Todėl vėl sulėtėjo ekonomikos augimas, labai padidėjo nedarbas, sumažėjo mokestinių pajamų surinkimas ir atsirado naujų fiskalinių ir išorės finansavimo poreikių; (8)šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Sąjunga ir tarptautinė bendruomenė dar kelis kartus vėliau įsipareigojo paremti Jordaniją, visų pirma 2017 m. balandžio mėn. Briuselio konferencijoje „Parama Sirijos ateičiai“, 2017 m. liepos mėn. ES ir Jordanijos asociacijos taryboje ir 2018 m. balandžio mėn. įvykusioje II-ojoje Briuselio konferencijoje „Parama Sirijos ateičiai“. 2019 m. vasario mėn. įvykusioje Londono iniciatyvos konferencijoje ir 2019 m. kovo mėn. įvykusioje III-iojoje Briuselio konferencijoje tarptautiniai ir regioniniai paramos teikėjai, įskaitant ES, dar kartą patvirtino savo ketinimus remti Jordanijos pastangas išsaugoti makroekonominį stabilumą ir didinti augimo perspektyvas; (9)nuo krizės Sirijoje pradžios 2011 m. Sąjunga Jordanijai skyrė daugiau nei 2,1 mlrd. EUR pagal įvairias priemones (įskaitant 380 mln. EUR pagal abi pirmiau minėtas MFP programas), kad padėtų šaliai išsaugoti ekonominį stabilumą, toliau vykdyti politinę ir ekonominę reformą ir patenkinti su ja susijusius humanitarinius, vystymosi ir saugumo poreikius. Be to, Europos investicijų bankas Jordanijai skyrė apie 486 mln. EUR paskolų projektams; (10)2019 m. liepos mėn., atsižvelgdama į vis dar sunkią ekonominę padėtį ir prastas perspektyvas, Jordanija paprašė Sąjungos papildomos makrofinansinės paramos; (11)2019 m. gegužės 6 d. sėkmingai užbaigus antrąją TVF programos peržiūrą, TVF ir Jordanija pradėjo diskusijas dėl ją pakeisiančios TVF programos po 2020 m. kovo mėn., kada tikimasi sudaryti susitarimą pagal išplėstinę fondo priemonę; (12)atsižvelgiant į tai, kad Jordanija yra šalis, kuriai taikoma EKP, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka Sąjungos makrofinansinės paramos teikimo reikalavimus; (13)Sąjungos makrofinansinė parama turėtų būti išskirtinė finansinė nesusietos ir netikslinės paramos mokėjimų balansui koreguoti priemonė, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus paramos gavėjo išorės finansavimo poreikius ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos programą, apimančią griežtas skubias koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei gerinti trumpuoju laikotarpiu; (14)kadangi nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų lėšų tebėra likęs Jordanijos mokėjimų balanso finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinės paramos teikimas Jordanijai dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis laikomas tinkamu atsaku į Jordanijos prašymą Sąjungai padėti stabilizuoti ekonomiką, kartu įgyvendinant TVF programą. Sąjungos makrofinansinė parama padėtų Jordanijai stabilizuoti ekonomiką ir vykdyti struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama išteklius, gaunamus pagal TVF finansinį susitarimą; (15)Sąjungos makrofinansine parama turėtų būti siekiama padėti Jordanijai atkurti tvarią išorės finansavimo padėtį ir tokiu būdu remti jos ekonominį ir socialinį vystymąsi; (16)Sąjungos makrofinansinės paramos suma nustatoma remiantis visapusišku Jordanijos likusių išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir atsižvelgiant į jos pajėgumą finansuotis iš savo išteklių, visų pirma naudojantis turimomis tarptautinėmis atsargomis. Sąjungos makrofinansinė parama turėtų papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Paramos suma nustatoma taip pat atsižvelgiant į numatomus finansinius dvišalių ir daugiašalių paramos teikėjų įnašus ir poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų paramos teikėjų dalijimąsi našta, taip pat į Jordanijoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones ir į pridėtinę bendro Sąjungos dalyvavimo vertę; (17)Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė parama teisiškai ir iš esmės atitiktų pagrindinius principus ir tikslus, taip pat įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintas priemones bei kitą susijusią Sąjungos politiką; (18)Sąjungos makrofinansinė parama turėtų padėti Sąjungai vykdyti išorės politiką dėl Jordanijos. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės paramos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą; (19)Sąjungos makrofinansinė parama turėtų padėti Jordanijai vykdyti įsipareigojimą laikytis bendrų su Sąjunga vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, žmogaus teisių paisymo, darnaus vystymosi, skurdo mažinimo ir atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principus; (20)išankstinė Sąjungos makrofinansinės paramos teikimo sąlyga turėtų būti ta, kad Jordanija paisytų veiksmingų demokratinių mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, užtikrintų teisinę valstybę ir gerbtų žmogaus teises. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės paramos tikslai turėtų būti: didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskaliniam konsolidavimui remti. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų reguliariai stebėti, kaip vykdomos išankstinės sąlygos ir kaip siekiama tų tikslų;

(21)siekdama užtikrinti, kad su Sąjungos makrofinansine parama susiję finansiniai jos interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Jordanija turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia parama siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, o Audito Rūmai – auditus; (22)Sąjungos makrofinansinės paramos teikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos, kaip biudžeto valdymo institucijų, įgaliojimams; (23)atidėjinių, reikalingų Sąjungos makrofinansinei paramai, sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais; (24)Sąjungos makrofinansinę paramą turėtų valdyti Komisija. Siekdama užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su parama susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus; (25)siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (26)Sąjungos makrofinansinė parama turėtų būti teikiama atsižvelgiant į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su Jordanijos valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių atstovų komitetui, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant į galimą didelį paramos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, poveikį tikslinga, kad tą ribą viršijančioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės paramos Jordanijai sumą, nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma priimant susitarimo memorandumą, mažinant paramą ir laikinai sustabdant ar nutraukiant jos teikimą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1.Siekdama padėti Jordanijai stabilizuoti ekonomiką ir vykdyti esminių reformų darbotvarkę, Sąjunga jai suteikia 500 mln. EUR sumos neviršijančią makrofinansinę paramą (toliau – Sąjungos makrofinansinė parama). Šia parama prisidedama prie TVF programoje nurodytų Jordanijos mokėjimų balanso poreikių tenkinimo. 2.Visa Sąjungos makrofinansinės paramos suma Jordanijai suteikiama paskolų pavidalu. Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu skolintis reikiamų lėšų kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti Jordanijai. Vidutinis paskolų grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15 metų. 3.Sąjungos makrofinansinės paramos teikimą administruoja Komisija, laikydamasi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Jordanijos sudarytų susitarimų ar susitarimų memorandumų ir svarbiausių ekonominių reformų principų ir tikslų, išdėstytų ES ir Jordanijos asociacijos susitarime. Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su Sąjungos makrofinansine parama, įskaitant jos išmokas, ir tinkamu metu pateikia toms institucijoms atitinkamus dokumentus. 4.Sąjungos makrofinansinė parama teikiama dvejus su puse metų nuo pirmos dienos po 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo. 5.Jei Sąjungos makrofinansinės paramos mokėjimo laikotarpiu Jordanijos finansavimo poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminiais skaičiavimais, Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, sumažina paramos sumą, laikinai sustabdo arba nutraukia jos teikimą. 2 straipsnis 1.Išankstinė Sąjungos makrofinansinės paramos teikimo sąlyga yra ta, kad Jordanija turi paisyti veiksmingų demokratinių mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, užtikrinti teisinę valstybę ir gerbti žmogaus teises. 2.Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip šios išankstinės sąlygos laikomasi visu Sąjungos makrofinansinės paramos teikimo laikotarpiu. 3.Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES. 3 straipsnis 1.Laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija susitaria su Jordanijos valdžios institucijomis dėl Sąjungos makrofinansinei paramai taikytinų aiškiai apibrėžtų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, daugiausia dėmesio skirdama struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams, kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume (toliau – susitarimo memorandumas), į kurį įtraukiamas tų sąlygų įgyvendinimo tvarkaraštis. Susitarimo memorandume nustatytos ekonominės politikos ir finansinės sąlygos derinamos su 1 straipsnio 3 dalyje nurodytais susitarimais ar susitarimų memorandumais, įskaitant makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programas, kurias TVF remiant įgyvendina Jordanija.

2.1 dalyje nurodytomis sąlygomis visų pirma siekiama didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, be kita ko, naudojant Sąjungos makrofinansinę paramą. Rengiant politikos priemones taip pat deramai atsižvelgiama į pažangą, daromą abiem pusėms atveriant rinką, plėtojant taisyklėmis grindžiamą sąžiningą prekybą ir įgyvendinant kitus Sąjungos išorės politikos prioritetus. Komisija reguliariai stebi pažangą, daromą siekiant tų tikslų. 3.Išsamios finansinės Sąjungos makrofinansinės paramos sąlygos nustatomos susitarime dėl paskolos, kurį turi sudaryti Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos. 4.Komisija reguliariai tikrina, ar tebėra laikomasi 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, įskaitant, be kita ko, tai, ar Jordanijos ekonominė politika atitinka Sąjungos makrofinansinės paramos tikslus. Atlikdama tikrinimą Komisija glaudžiai koordinuoja veiksmus su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su Europos Parlamentu ir Taryba. 4 straipsnis 1.Jei laikomasi 3 dalyje nurodytų sąlygų, Komisija Sąjungos makrofinansinę paramą teikia trimis paskolos dalimis. Kiekvienos dalies dydis nustatomas 3 straipsnyje nurodytame susitarimo memorandume. 2.Sąjungos makrofinansinės paramos sumos prireikus nustatomos laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009. 3.Sprendimą dėl dalių mokėjimo Komisija priima atsižvelgdama į tai, ar įvykdytos visos šios sąlygos: (a)2 straipsnyje nustatyta išankstinė sąlyga; (b)sėkmingas tęstinis politikos programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, įgyvendinimas laikantis TVF neprevencinio susitarimo dėl kredito suteikimo ir (c)sėkmingas susitarimo memorandume sutartų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų vykdymas. Antroji dalis iš esmės išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo. Trečioji dalis iš esmės išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams po antrosios dalies išmokėjimo. 4.Jei 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos sąlygos neįvykdomos, Komisija laikinai sustabdo arba nutraukia Sąjungos makrofinansinės paramos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie laikino sustabdymo ar nutraukimo priežastis. 5.Sąjungos makrofinansinė parama išmokama Jordanijos centriniam bankui. Jei laikomasi nuostatų, dėl kurių turi būti susitarta susitarimo memorandume, įskaitant likusių biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervedamos Jordanijos finansų ministerijai, kuri yra galutinis paramos gavėjas. 5 straipsnis 1.Su Sąjungos makrofinansine parama susijusios skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą, dėl tų operacijų Sąjungai nereikia spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji nepatiria jokios valiutų kurso arba palūkanų normos rizikos ar kokios nors kitos komercinės rizikos. 2.Jei aplinkybės palankios ir to prašo Jordanija, Komisija gali imtis būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga, atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir sąlygų nuostatą. 3.Jei aplinkybės palankios sumažinti paskolos palūkanų normą ir to prašo Jordanija, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visas jos iš pradžių pasiskolintas lėšas ar jų dalį arba restruktūrizuoti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos atliekamos laikantis 1 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų, ir dėl jų neturi būti pratęstas susijusių pasiskolintų lėšų grąžinimo terminas arba padidėti refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos dieną likusi mokėtina pagrindinė suma. 4.Visas Sąjungos patirtas išlaidas, kurios susijusios su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Jordanija. 5.Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų pokyčius. 6 straipsnis

1.Sąjungos makrofinansinė parama teikiama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1046/2018. 2.Įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę paramą taikomas tiesioginis valdymas. 3.Į 3 straipsnio 3 dalyje nurodytą susitarimą dėl paskolos įtraukiamos nuostatos, kuriomis: (a)užtikrinama, kad Jordanija reguliariai tikrintų, ar iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas panaudotas tinkamai, imtųsi reikiamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti; (b)užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones, skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų, darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei paramai, prevencijai ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013. Būtent šiuo tikslu Europos kovos su sukčiavimu tarnybai aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus, įskaitant visų pirma patikrinimus ir inspektavimus vietoje, be kita ko, skaitmeninės ekspertizės operacijas ir pokalbius; (c)Komisijai (OLAF) arba jos atstovams aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje; (d)Komisijai ir Audito Rūmams aiškiai suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės paramos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus; (e)užtikrinama, kad nustačiusi, jog valdydama Sąjungos makrofinansinę paramą Jordanija sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios neteisėtos veiklos, Sąjunga turėtų teisę susigrąžinti paskolą anksčiau laiko; (f)užtikrinama, kad visas su finansine parama susijusias Sąjungos patirtas išlaidas padengtų Jordanija. 4.Prieš teikdama Sąjungos makrofinansinę paramą Komisija atlieka veiklos vertinimus ir nustato, ar su tokia parama susiję Jordanijos finansiniai susitarimai, administracinės procedūros ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi. 7 straipsnis 1.Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 8 straipsnis 1.Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Ataskaitoje: (a)išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę paramą; (b)įvertinama Jordanijos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas politikos priemones; (c)nurodomas susitarimo memorandume nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Jordanijos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės paramos dalis ryšys. 2.Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto paramos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post vertinimo ataskaitą, kurioje įvertinami suteiktos Sąjungos makrofinansinės paramos rezultatai bei veiksmingumas ir jos indėlio į paramos tikslus mastas. 9 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) 1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis 1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį 1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais. 1.5.3.Panašios patirties išvados 1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis 1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os) 2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas 2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as) 2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą) 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis 3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams 3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka 3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas 3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai 3.3.Numatomas poveikis pajamoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Makrofinansinė parama Jordanijos Hašimitų Karalystei 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) Politikos sritis: Ekonomikos ir finansų reikalai Veikla: Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) „Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis: didinti gerovę už ES ribų“ 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) „Didinti gerovę už ES ribų“ Su Ekonomikos ir finansų reikalų GD susijusi veikla yra siejama su: (a)makrofinansinio stabilumo užtikrinimu ir augimą skatinančių reformų už ES ribų rėmimu, be kita ko, palaikant nuolatinį ekonominį dialogą su pagrindiniais partneriais ir teikiant makrofinansinę paramą ir (b)plėtros proceso, ES kaimynystės politikos įgyvendinimo ir ES prioritetų kitose trečiosiose šalyse rėmimas vykdant ekonominę analizę ir atliekant politikos vertinimą ir teikiant konsultacijas. 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Siūlomą paramą sudaro ne daugiau kaip 500 mln. EUR ES paskola Jordanijai, skirta tvaresnei mokėjimų balanso būklei užtikrinti. Parama, kuri bus išmokėta trimis dalimis, turėtų padėti šaliai įveikti ekonominius sunkumus ir pagerinti mokėjimų balanso būklę. Ji taip pat skatins struktūrines reformas, skirtas tvariam ekonomikos augimui didinti ir viešųjų finansų valdymui gerinti. Be to, teikdama ilgalaikį finansavimą labai palankiomis sąlygomis, MFP programa padės didinti Jordanijos skolos tvarumą, kartu padėdama šaliai nemažinti būtinų socialinių išlaidų, atsižvelgiant į nuolatinį ekonominį ir socialinį spaudimą dėl sudėtingų regioninių aplinkybių, įskaitant didelio skaičiaus sirų (1,3 mln., remiantis Jordanijos valdžios institucijų apskaičiavimais, iš jų 660 330 2019 m. rugpjūčio 4 d. buvo užregistruoti UNHCR) buvimą šalyje. Įgyvendinant MFP programą bus pabrėžiamas ES solidarumas su Jordanija ir pasitikėjimas ja, taip pat Jordanijos geopolitinė svarba ES, atsižvelgiant į krizę Sirijoje. 1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai Valdžios institucijų bus prašoma reguliariai pranešti Komisijos tarnyboms apie tam tikrus ekonominius rodiklius, o prieš išmokant paramos dalis – pateikti išsamią ataskaitą apie tai, kaip laikomasi sutartų politikos sąlygų. Komisijos tarnybos, 2020 m. pirmąjį ketvirtį atlikusios Jordanijoje vykdomų finansinių ir administracinių procedūrų veikimo vertinimą, ir toliau vykdys viešųjų finansų valdymo stebėseną. ES delegacija Jordanijoje taip pat reguliariai teiks ataskaitas paramos stebėsenai svarbiais klausimais. Komisijos tarnybos palaikys glaudžius ryšius su TVF ir Pasaulio banku, kad iš šių organizacijų pasisemtų patirties, susijusios su jų veikla Jordanijoje. Teisėkūros procedūra priimamo sprendimo pasiūlyme numatyta teikti metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje įvertinamas šios operacijos įgyvendinimas. Nepriklausomas paramos ex post vertinimas bus atliktas per dvejus metus nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos.

1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį Parama bus išmokėta su sąlyga, kad bus laikomasi išankstinės politinės sąlygos ir bus sėkmingai įgyvendinamas Jordanijos ir TVF finansavimo susitarimas. Be to, Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos susitaria dėl konkrečių politikos sąlygų, išvardytų susitarimo memorandume. Paramos lėšas planuojama išmokėti trimis paskolos dalimis. Pirmąją dalį numatoma išmokėti maždaug 2020 m. birželio mėn. Jeigu politikos priemonės, susietos su kiekviena dalimi, bus laiku įgyvendintos, antrąją dalį būtų galima išmokėti 2020 m. ketvirtąjį ketvirtį, o trečiąją dalį – 2021 m. antrąjį ketvirtį. 1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais. Siūloma MFP Jordanijai atspindi šalies strateginę svarbą ES ir atitinka Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslus. MFP priemonė yra politika grindžiama priemonė, kuria siekiama sušvelninti trumpalaikius ir vidutinės trukmės išorės finansinius poreikius. Kaip bendro ES paramos paketo dalis, ji padėtų remti Europos Sąjungos, t. y. ekonominio stabilumo ir vystymosi bei atsparumo Jordanijoje ir apskritai Europos pietinėse kaimyninėse šalyse, tikslus. Įgyvendinant MFP programą bus pabrėžiamas ES solidarumas su Jordanija ir pasitikėjimas ja, taip pat Jordanijos geopolitinė svarba ES, atsižvelgiant į krizę Sirijoje. Tai atitinka kelis kartus pastaraisiais metais ES dėl Jordanijos prisiimtus įsipareigojimus, be kita ko, 2019 m. vasario mėn. įvykusioje Londono iniciatyvos konferencijoje ir 2019 m. kovo mėn. įvykusioje III-ojoje konferencijoje. Siūloma operacija remiamos Jordanijos valdžios institucijų pastangos sukurti stabilią makroekonominę sistemą ir įgyvendinti didelio užmojo struktūrines reformas ir taip padidinama bendrų ES veiksmų Jordanijoje pridėtinė vertė ir pagerinamas kitokios ES finansinės paramos šaliai (įskaitant paramos biudžetui operacijas ir dotacijas pagal išorines finansines priemones, įgyvendinamas pagal dabartinę 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą) veiksmingumas. Be finansinio MFP poveikio, siūloma programa sustiprins vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir padės siekti glaudesnių santykių su ES, kaip matyti iš 2002 m. gegužės mėn. įsigaliojusio Asociacijos susitarimo ir nuo 2016 m. galiojančių partnerystės su ES prioritetų. Šito bus pasiekta, be kita ko, tinkamai laikantis paramos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant plačiau, tai bus ženklas kitoms regiono šalims, kad ES yra pasirengusi remti šalis, iš tiesų pradedančias eiti ekonominių reformų keliu. Siūloma MFP taip pat yra neatsiejama tarptautinės paramos Jordanijai dalis ir toliau papildys kitų daugiašalių ir dvišalių paramos teikėjų teikiamą paramą. ES MFP papildys tarptautinių finansų įstaigų ir kitų paramos teikėjų suteiktus išteklius ir taip prisidės prie bendro finansinės paramos, dėl kurios susitarė tarptautiniai paramos teikėjai, veiksmingumo. Be to, teikdama ilgalaikį finansavimą labai palankiomis sąlygomis, paprastai mažesnę nei kiti daugiašaliai arba dvišaliai pagalbos teikėjai, MFP programa padės didinti Jordanijos skolos tvarumą, kartu padėdama šaliai nemažinti būtinų socialinių išlaidų, atsižvelgiant į nuolatinį ekonominį ir socialinį spaudimą dėl sudėtingų regioninių aplinkybių. MFP sąlygos taip pat padės paskatinti tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, didinti potencialų augimą, skatinti integraciją ir reguliavimo konvergenciją su ES ir stiprinti viešųjų finansų valdymą. 1.5.3.Panašios patirties išvados Nuo 2004 m. buvo atlikta aštuoniolika makrofinansinės paramos operacijų ex post vertinimų. Vertinimuose daroma išvada, kad MFP operacijomis prisidedama (nors kartais nedaug ir netiesiogiai) prie didesnio paramą gaunančios šalies išorės tvarumo, makroekonominio stabilumo ir struktūrinių reformų vykdymo pažangos. Daugeliu atvejų MFP operacijos darė teigiamą poveikį paramą gaunančios šalies mokėjimų balansui ir padėjo sušvelninti jos biudžeto suvaržymus. Jos taip pat lėmė šiek tiek didesnį ekonomikos augimą. 2017 m. atliekant nepriklausomą vertinimą nagrinėta vienos ankstesnės MFP operacijos Jordanijoje (MFP-I, kurios bendra vertė – 180 mln. EUR, kurie buvo išmokėti 2015 m.) pridėtinė vertė, poveikis, struktūra bei įgyvendinimas ir nustatyta, kad ji buvo svarbi, efektyvi ir veiksmingai įgyvendinta. Atlikus vertinimą padarytos tokios pagrindinės išvados: MFP turėjo teigiamą poveikį Jordanijos ekonomikai ir padėjo stabilizuoti jos išorės poziciją ir stiprinti pastangas vykdyti reformas. Be to, dėl labai palankių finansavimo sąlygų MFP prisidėjo prie Jordanijos skolos tvarumo ir sudarė sąlygas laipsniškesniam fiskaliniam konsolidavimui, kuris kitu atveju būtų turėjęs didelį neigiamą socialinį poveikį (pvz., tolesnį viešųjų išlaidų mažinimą). 1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis Suderinamumas su daugiamete finansine programa Atliekant 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą, metinis MFP skolinimo pajėgumas padidintas iki 2 000 mln. EUR. Šios sumos pakanka šiai operacijai ir kitoms vykdomoms MFP operacijoms. Galima sinergija su kitomis ES priemonėmis ES yra viena iš pagrindinių paramos Jordanijai teikėjų, remianti jos ekonomines, struktūrines ir institucijų reformas ir pilietinę visuomenę. Šiomis aplinkybėmis MFP papildo kitus ES išorės veiksmus arba priemones, kuriais remiama Jordanija. Su MFP susijusios politikos priemonės apima atrinktas nuostatas, susijusias su Asociacijos susitarimu ir ES ir Jordanijos partnerystės prioritetais. Ji taip pat suderinta su bendra paramos sistema, kurioje apibrėžiamos sritys, kurioms teikiama dvišalė pagalba pagal 2014–2020 m. Europos kaimynystės priemonę. Palyginti su kitomis ES priemonėmis, svarbiausia pridėtinė MFP vertė būtų ta, kad ji padėtų kurti stabilią makroekonominę sistemą, be kita ko, skatinant užtikrinti tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir tinkamą struktūrinių reformų vykdymo pagrindą. MFP nėra reguliarios finansinės paramos priemonė ir nutraukiama iš karto, kai tik atkuriamas šalies išorės finansinės padėties tvarumas. MFP taip pat papildytų numatomus tarptautinės bendruomenės intervencinius veiksmus, visų pirma TVF ir Pasaulio banko remiamas koregavimo ir reformų programas.

1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą Naudojant paskolas, šia MFP operacija didinamas ES biudžeto veiksmingumas dėl sverto poveikio ir ji yra ekonomiškai efektyviausia pasirinkimo galimybė. Komisijai suteikiami įgaliojimai tiek Europos Sąjungos, tiek Euratomo vardu skolintis reikiamų lėšų kapitalo rinkose naudojant ES biudžeto garantiją. Tikslas – rinkoje gauti lėšų geriausiomis normomis dėl aukščiausio ES ir Euratomo kreditingumo (AAA – „Fitch“, „Moody’s“ ir „DBRS“, AA – „S&P“, visi su stabilia perspektyva), o tada jas perskolinti reikalavimus atitinkantiems skolininkams, teikiant paskolas pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balanso, makrofinansinės paramos (MFP) ir Euratomo projektus. Skolinimosi ir skolinimo operacijos vykdomos vadovaujantis kompensaciniu principu, kuriuo užtikrinama, kad ES biudžetui nekiltų jokios palūkanų normos ar užsienio valiutos kurso rizikos. Tikslas – gauti lėšų geriausiomis turimomis skolinimosi ir skolinimo veiklos normomis – buvo pasiektas, nes šios normos atitinka analogiškų institucijų (EIB, EFSM ir ESM) normas, kaip 2016 m. patvirtino Audito Rūmai. 1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis ◻ trukmė ribota –Galioja 2,5 metų nuo susitarimo memorandumo įsigaliojimo, kaip nustatyta sprendimo 1 straipsnio 4 dalyje. –Įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo 2020 iki 2023 m, o mokėjimų asignavimų – nuo 2020 iki 2023 m. 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) ◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos: –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus. 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės Ši parama yra makroekonominio pobūdžio, o jos struktūra suderinama su TVF remiama ekonomine programa. Komisijos tarnybos vykdys stebėseną remdamosi susitarimo su TVF ir konkrečių reformų priemonių, dėl kurių bus susitarta susitarimo memorandume su Jordanijos valdžios institucijomis, įgyvendinimo pažanga (taip pat žr. 1.4.4 punktą), o jos dažnumas priklausys nuo dalių skaičiaus. 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os) 2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas Pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Komisija įgyvendins pagal tiesioginio valdymo principus iš būstinės ir su Sąjungos delegacijų parama. MFP išmokėjimas priklauso nuo sėkmingų peržiūrų ir nuo to, ar laikomasi su kiekviena operacija susijusių sąlygų. Ar tų sąlygų laikomasi, atidžiai stebi Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Sąjungos delegacijomis. 2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as) Nustatyta rizika Su siūloma MFP operacija susijusi pasitikėjimo, strateginė ir politinė rizika.

Kyla rizika, kad MFP galėtų būti naudojama nesąžiningai. Kadangi MFP nėra skirta konkrečioms Jordanijos išlaidoms (priešingai, nei, pavyzdžiui, projektų finansavimo atveju), ši rizika yra susijusi su tokiais veiksniais, kaip Jordanijos centrinio banko ir Finansų ministerijos bendra valdymo sistemų kokybė, administracinės procedūros, kontrolės ir priežiūros funkcijos, IT sistemų saugumas ir pakankamas vidaus ir išorės audito pajėgumas. Kita rizika kyla dėl to, kad Jordanijai gali nepavykti įvykdyti finansinių įsipareigojimų ES, susijusių su siūlomomis MFP paskolomis (įsipareigojimų neįvykdymo arba kredito rizika), pavyzdžiui, gerokai pablogėjus šalies mokėjimų balansui ir fiskalinei būklei. Dar viena svarbi operacijai kylanti rizika susijusi su regiono geopolitine padėtimi, visų pirma, su konfliktu Sirijoje, kuris labai atbaidė privatų kapitalą ir lėšų srautus ir sutrikdė prekybą su kaimyninėmis šalimis, kaip antai Sirija ir Iraku. Regiono geopolitinės padėties pablogėjimas galėtų turėti neigiamą poveikį Jordanijos makroekonominiam stabilumui ir taip pakenkti TVF programos įgyvendinimui ir siūlomos MFP išmokėjimui ir (arba) grąžinimui. Be to, turėtume atkreipti dėmesį į tai, kad Jordanijoje ir toliau gali kilti naftos krizės, nes jos energijos poreikiai labai priklauso nuo importuojamos naftos. Be to, išorės skolinimosi išlaidos didėja dėl augančių palūkanų USD, su kuriuo yra susietas Jordanijos dinaras, normų. Galiausiai padidėjo Jordanijos priklausomybė nuo užsienio pagalbos. Nors tarptautinė bendruomenė įsipareigojo remti Jordaniją, šalis turi ir toliau pritraukti dideles užsienio pagalbos sumas, kad galėtų patenkinti savo finansavimo poreikius ateinančiais metais. Vidaus lygmeniu pagrindinė rizika kyla dėl piliečių nepasitenkinimo prastėjančia ekonomine padėtimi ir didėjančiu nedarbu. Todėl reformos galėtų būti nepakankamai įgyvendintos arba kilti socialinių neramumų, kaip antai pasikeitus vyriausybei 2018 m. viduryje, o tai trukdytų įgyvendinti siūlomą MFP ir, be kita ko, paveiktų TVF programos įgyvendinimo pažangą. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Makrofinansinei paramai bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito Rūmai, kaip numatyta Finansinio reglamento 129 straipsnyje. Ex ante: Komisijos atliekamas valdymo ir kontrolės sistemų vertinimas paramą gaunančiose šalyse. Komisija, remdamasi konsultantų technine parama, atlieka kiekvienos paramą gaunančios šalies finansinės grandinės ir kontrolės aplinkos ex ante veikimo vertinimą. Siekiant užtikrinti pagrįsto lygio patikimą finansų valdymą, atliekama apskaitos procedūrų, Centrinio banko ir Finansų ministerijos pareigų atskyrimo ir vidaus bei išorės audito analizė. Jei nustatoma trūkumų, jų ištaisymas pateikiamas kaip sąlyga, kuri turi būti įvykdyta, kad parama būtų išmokėta. Be to, prireikus taikoma speciali mokėjimų tvarka (pvz., tikslinės sąskaitos). Įgyvendinimo metu: Komisijos atliekami periodinių paramą gaunančių šalių deklaracijų patikrinimai. Mokėjimų 1) stebėseną – ar vykdomos sutartos sąlygos – vykdo Ekonomikos ir finansų reikalų GD darbuotojai, glaudžiai bendradarbiaudami su ES delegacijomis ir išorės suinteresuotosiomis šalimis, pvz., TVF, ir 2) jiems taikoma finansų grandinėje (2 modelyje) nustatyta įprasta Ekonomikos ir finansų reikalų GD naudojama kontrolės procedūra, įskaitant finansų padalinio atliekamą patikrinimą, ar įvykdytos sąlygos, susijusios su pirmiau minėtos paramos išmokėjimu. Su MFP operacijomis susijusioms išmokoms gali būti taikomas papildomas nepriklausomas GD ex post kontrolės grupės pareigūnų atliekamas ex post patikrinimas (dokumentų patikrinimas ir (arba) patikrinimai vietoje). Tokie patikrinimai taip pat gali būti pradėti atsakingo perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno prašymu. Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas, finansinis koregavimas (vykdomas Komisijos) ir lėšų susigrąžinimas gali būti vykdomi prireikus (iki šiol to daryta nebuvo) ir yra aiškiai numatyti finansavimo susitarimuose su paramą gaunančiomis šalimis. 2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą) Įdiegtos kontrolės sistemos, pavyzdžiui, ex ante veiklos vertinimai arba ex post vertinimai, užtikrino, kad MFP mokėjimų faktinis klaidų lygis būtų 0 %. Nėra žinomų sukčiavimo, korupcijos ar neteisėtos veiklos atvejų. MFP operacijos turi aiškią intervencijos logiką, kuri leidžia Komisijai įvertinti jų poveikį. Kontrolės priemonės užtikrina patikinimą ir leidžia pasiekti politikos tikslus bei prioritetus. 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Siekiant sumažinti sukčiavimo riziką, buvo ir bus imtasi kelių priemonių. Visų pirma, į susitarimą dėl paskolos bus įtrauktos nuostatos dėl inspektavimo, sukčiavimo prevencijos, auditų ir lėšų susigrąžinimo sukčiavimo arba korupcijos atvejais. Taip pat numatoma, kad bus nustatytos konkrečios politikos sąlygos, taikomos teikiant paramą, įskaitant sąlygas viešųjų finansų valdymo srityje, siekiant stiprinti veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę. Be to, parama būtų išmokėta į specialią sąskaitą Jordanijos centriniame banke. Laikydamosi Finansinio reglamento reikalavimų Komisijos tarnybos taip pat atliks Jordanijos finansų srautų ir administracinių procedūrų veikimo vertinimą, kad patikrintų, ar yra pakankamai garantijų, jog įdiegtos tinkamos paramos, įskaitant MFP, programos valdymo procedūros. Vertinimas apims tokias sritis kaip biudžeto sudarymas ir vykdymas, viešoji vidaus finansų kontrolė, vidaus ir išorės auditas, viešieji pirkimai, pinigų ir viešosios skolos valdymas, taip pat Centrinio banko nepriklausomumas. Veikimo vertinimą numatoma atlikti 2020 m. pirmąjį ketvirtį. Šios srities pokyčius ir toliau atidžiai stebės ES delegacija Amane. Komisija taip pat pasitelkia biudžeto paramos operacijas, kad padėtų Jordanijos valdžios institucijoms gerinti viešųjų finansų valdymo sistemas, ir šias pastangas labai remia ir kiti paramos teikėjai. Galiausiai paramai bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito Rūmai, kaip numatyta Finansinio reglamento 129 straipsnyje. 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis ·Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų

rūšis Įnašas Numeris

DA / NDA ELPA šalių valstybių kandidačių trečiųjų valstybių Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies a punktą 4 01 03 02 Makrofinansinė parama DA NE NE NE NE 4 01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai NDA NE NE NE NE

01 03 06 – pagal Komisijos pasiūlymą Išorės veiksmų garantijų fondui pagal jo steigimo reglamentą bus atidėti asignavimai iš biudžeto eilutės 01 03 06 („Garantijų fondo atidėjiniai“), siekiantys 9 % visų neįvykdytų įsipareigojimų. Atidėjinių suma apskaičiuojama n metų pradžioje, iš planuojamos sumos atėmus Fondo grynojo turto vertę n – 1 metų pabaigoje. Ši atidėjinių suma n metais įrašoma į n + 1 metų biudžeto projektą, o n + 1 metų pradžioje visa ši suma viena operacija pervedama iš biudžeto eilutės „Garantijų fondo atidėjiniai“ (biudžeto eilutė 01 03 06). Todėl apskaičiuojant Fondo atidėjinių sumą 9 % visos faktiškai išmokėtos sumos bus įskaičiuota į planuojamą n – 1 metų pabaigos sumą. Pastaba. Pagal kitą DFP bus taikoma nauja biudžeto nomenklatūra, kuri dar nepriimta. Todėl poveikis biudžetui po 2020 m. atsispindės biudžeto eilutes pakeisiančiose biudžeto eilutėse. 3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams 3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų

kategorija 4 ES kaip pasaulinio masto partnerė Ekonomikos ir finansų reikalų GD 2019 2020 2021 2022 2023 IŠ VISO • Veiklos asignavimai Biudžeto eilutė 01 03 06 „Garantijų fondo atidėjiniai“ Įsipareigojimai (1) 27 18 45 Mokėjimai (2) 27 18 45 Biudžeto eilutė 01 03 02 „Makrofinansinė parama“ (veiklos vertinimas ir ex post vertinimas) Įsipareigojimai (3) 0,07 0,15 0,22 Mokėjimai (4) 0,07 0,15 0,22 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų paketo lėšų Įsipareigojimai = Mokėjimai (5) - IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai = 1 + 3 0,07 27 18,15 45,22 Mokėjimai = 2 + 4 0,07 27 18,15 45,22



Daugiametės finansinės programos išlaidų

kategorija 5 „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2019 2020 2021 2022 2023 IŠ VISO Ekonomikos ir finansų reikalų GD • Žmogiškieji ištekliai 0,030 0,064 0,038 0,002 0,023 0,157 • Kitos administracinės išlaidos 0,010 0,020 0,010 0,040 IŠ VISO Ekonomikos ir finansų reikalų GD Asignavimai 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2019 2020 2021 2022 2023 IŠ VISO IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Įsipareigojimai 0,040 0,154 0,048 27,002 18,173 45,417 Mokėjimai 0,040 0,154 0,048 27,002 18,173 45,417 3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

Nurodyti tikslus ir atliktus darbus ⇩ 2019

metai 2020

metai 2021

metai 2022

metai 2023

metai IŠ VISO ATLIKTI DARBAI Rūšis Vidutinės sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Bendras skaičius Iš viso sąnaudų 1 KONKRETUS TIKSLAS ... - Atliktas darbas Veiklos vertinimas 1 0,070 1 0,070 - Atliktas darbas Garantijų fondo atidėjiniai 2 27 1 18 3 45 - Atliktas darbas Ex post vertinimas 1 0,150 1 0,150 1 konkretaus tikslo tarpinė suma 1 0,070 2 27 2 18,150 5 45,22 IŠ VISO 1 0,070 2 27 2 18,150 5 45,22 3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2019

metai 2020

metai 2021

metai 2022

metai 2023

metai IŠ VISO Daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Žmogiškieji ištekliai 0,030 0,064 0,038 0,002 0,023 0,157 Kitos administracinės išlaidos 0,010 0,020 0,010 0,040 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Žmogiškieji ištekliai Kitos

administracinio pobūdžio išlaidos Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ IŠ VISO 0,040 0,084 0,048 0,002 0,023 0,197 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą surašyti etatų vienetais · 2019

metai 2020

metai 2021 metai 2022 metai 2023 metai • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) 0,10 0,25 0,15 0,01 0,01 XX 01 01 02 (Delegacijos) XX 01 05 01/11/21 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 01/11 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) • Išorės darbuotojai (etatų vienetais) XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) 0,20 0,35 0,20 0,01 0,01 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JPD atstovybėse) XX 01 04 yy ·- būstinėje · · ·- delegacijose XX 01 05 02/12/22 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 02/12 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) IŠ VISO 0,30 0,60 0,35 0,02 0,20 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: