LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2014 10 29  
COM(2014) 663 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl tam tikr ų Peru kriterij ų atitikties, atsižvelgiant į derybas d ėl Europos S ąjungos ir 
Peru vizų režimo panaikinimo susitarimo 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. ĮVADAS IR PAGRINDINIAI FAKTAI 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. 509/20141 (toliau – dalinio pakeitimo 
reglamentas) iš dalies pakeista s Tarybos reglamentas Nr. 539/20012, visų pirma jo priedai, 
kuriuose pateikti tre čiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išor ės sienas, privalo tur ėti vizas, ir 
trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, s ąrašai. Devyniolika šali ų 
perkelta iš I priedo (reikalavimas tur ėti vizą) į II priedą (reikalavimo tur ėti vizą netaikymas): 
Dominika, Grenada, Jungtiniai Arab ų Emyratai, Kiribatis, Kolumbija, Maršalo salos, 
Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Ryt ų Timoras, Saliamono salos, Samoa, Sent Lusija, Sent 
Vinsentas ir Grenadinai, Tonga, Trinidadas ir Tobagas, Tuvalu ir Vanuatu. Dalinio pakeitimo 
reglamente taip pat nurodyta, kad reikalavimas tur ėti vizą šių 19 šalių piliečiams netaikomas 
nuo tos dienos, kuri ą įsigalioja kiekvienos iš t ų šalių su Europos S ąjunga sudarytas 
susitarimas d ėl bevizio režimo. 
Dalinio pakeitimo reglamento 5 konstatuoj amojoje dalyje nurodyta, kad Komisija, 
atsižvelgdama į tame reglamente nustatytus kriterijus, prieš prad ėdama derybas d ėl Sąjungos 
ir Kolumbijos bei Peru dvišali ų vizų režimo panaikinimo susitarim ų turėtų papildomai 
įvertinti ši ų šalių padėtį. Iš tiesų dalinio pakeitimo reglamente oficialiai įtvirtintas (perkeliant 
iš konstatuojamosios dalies į naują straipsnį) ir išplėstas įprastas kriterij ų, į kuriuos buvo iki 
šiol atsižvelgiama, s ąrašas. Nebaigtinis s ąrašas kriterij ų, kurie, kiekvien ą šalį išnagrinėjus 
atskirai, nuo šiol lemia, kuri ų trečiųjų šalių piliečiai privalo tur ėti vizas ir kuri ų piliečiams 
toks reikalavimas netaikomas, pateiktas dalinio  pakeitimo reglamento 1 straipsnio 1 dalyje. 
Šie kriterijai susij ę su: „ neteisėta imigracija, vieš ąja tvarka ir saugumu, ekonomine nauda, 
visų pirma turizmu ir užsien io prekyba, taip pat su S ąjungos užsienio ryšiai s su atitinkamomis 
trečiosiomis šalimis, ypa č atsižvelgiant į žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat į 
poveikį regionų suderinamumui ir abipusiškumui “. 
Pateikdama ši ą ataskaitą ir kartu kit ą su Kolumbija susijusi ą ataskaitą Komisija įgyvendina 
minėtą reikalavim ą. Prie abiej ų ataskaitų pridedami Komisijos tarnyb ų darbo dokumentai, 
kuriuose pateikiami išsam ūs duomenys, kuriais grindžiamos j ų išvados, ir informacija apie 
duomenų šaltinius ir metodik ą, naudotus rengiant vertinim ą. 
Rengdama š į vertinimą Komisija papraš ė ir gavo informacijos iš trij ų ES agent ūrų: Europos 
prieglobsčio paramos biuro, Europolo ir FR ONTEX. ES delegacija Peru pateik ė išsamią 
ataskaitą apie ES ir Peru santykius.  Ispanija, kaip paprastai labiausiai migracijos iš Peru 
veikiama valstyb ė narė, pateikė papildomos informacijos. Peru valdžios institucijos parod ė 
didelį norą bendradarbiauti su Komisija rengiant vertinim ą. 
 
2. KRITERIJ Ų VERTINIMAS 
Ši ataskaita iš esm ės atitinka dalinio pakeitimo reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytus 
kriterijus. Be to, joje įvertinti galimi rizikos scenarijai d ėl vizų režimo liberalizavimo ir 
pateiktos išvados.  
                                                            
1 OL L 149, 2014 5 20, p. 67. 
2 OL L 81, 2001 3 21, p. 1. 
 
3 
 2.1. Migracija ir judumas 
Šengeno vizos 
Išanalizavus statistinius duomenis, susiju sius su prašymais išduoti Šengeno vizas ir 
pastaraisiais metais Peru išduotomis vizo mis, galima pateikti tolesnes pastabas. 
• Vis daugiau perujie čių nori turizmo, verslo arba kitoms reikm ėms trumpam vykti į 
Šengeno erdv ę. Per pastaruosius ketv erius metus Peru išduot ų Šengeno viz ų skaičius 
padidėjo 21 %. 2010 m. išduota 39 914 viz ų, 2013 m. šis skai čius padidėjo iki 48 488. Š į 
padidėjimą tikriausiai l ėmė didelis pastarojo dešimtme čio Peru ekonomikos augimas.  
• Didžioji dauguma prašymus teikian čių perujiečių (2013 m. – 93,3 %) laikomi bona fide  
keliautojais, kurie nekelia pavojaus ir kurie atitinkamai gauna trumpalaik ę vizą. Per 
pastaruosius ketverius metus atmetam ų prašymų išduoti viz ą skaičius gerokai sumaž ėjo 
nuo 11,6 % 2010 m. iki 6,7 % 2013 m.  
Teisėta migracija 
2013 m. ES+ šalyse3 nuolat gyveno apie 206 000 perujie čių (neįskaitant t ų, kurie įgijo 
valstybės narės pilietybę). Šiuo metu Italijoje perujie čių nuolat gyvena šiek tiek daugiau negu 
Ispanijoje. Iš duomen ų matyti, kad perujie čių teisėtos migracijos į ES mastas, po įspūdingo 
augimo, daugiausia Ispanijoje ir Italijoje, šiuo metu yra palyginti nedidelis. Tai iš dalies l ėmė 
ekonomikos kriz ė, dėl kurios ES+ šalyse migrantams buvo mažiau darbo ir galimybi ų (todėl 
sumenko vadinamieji traukos veiksniai) ir akivaizdžiai pager ėjusi Peru ekonomin ė padėtis 
(dėl kurios sumaž ėjo vadinamieji atst ūmimo veiksniai): šiuo metu perujie čiai galimybi ų 
įsidarbinti ir s ėkmingai pl ėtoti verslą ieško savo šalyje. Peru vyriausyb ė šiuo metu skatina 
grįžti užsienyje gyvenan čius perujie čius, įgyvendindama vadinam ąjį Įstatymą dėl grįžtančių 
imigrantų ekonomin ės ir socialin ės reintegracijos ir susijusius teis ės aktus, kurie pad ės 
perujiečiams grįžti į šalį. Įstatyme numatyta, kad gr įžtantys perujie čiai gali lengviau gauti 
kreditą įmonei įsteigti, emigrant ų importuojamas turtas atleidžiamas nuo mokes čių, jiems 
suteikiama daugiau galimybi ų gauti stipendijas studijoms unive rsitete ir paskolas studijoms 
bei būstui, taip pat naudotis visuomen ės sveikatos draudimo sistema.  
Jeigu Peru ekonomika toliau augs taip, kaip dabar (per pastaruosius 10 met ų ekonomikos 
augimas vidutiniškai siek ė 6 % BVP), perujie čiai turės mažiau paskat ų emigruoti. 
Pastaraisiais metais į JAV teis ėtai emigravo daugiau perujie čių negu į ES. Panašu, kad tok į 
pasirinkim ą lėmė dabartin ė ES ekonomin ė padėtis, geografinis JAV artumas ir ten 
įsitvirtinusios bendruomen ės. 
 
Neteisėta migracija 
Duomenys apie atsisakym ą leisti atvykti, sulaikymus ir gr ąžinimą rodo, kad Peru n ėra svarbi 
neteisėtos migracijos į ES šaltinio šalis. Prieš kelerius metus pasteb ėtos neigiamos tendencijos 
šiuo metu beveik išnyko, pastaraisiais metais pad ėtis labai pager ėjo – rečiau atsisakoma leisti 
atvykti, mažiau sulaikym ų. 2013 m. ES+ šalyse buvo 1 050 neteis ėtų imigrant ų perujiečių. 
                                                            
3 Pateikiami bendri ES duomenys neapima (išskyrus  tuos atvejus, kai nurodyta kitaip) Jungtin ės Karalyst ės ir 
Airijos duomen ų, nes šios dvi šalys nedalyvauja vykdant ES bendr ą vizų politiką. Pateikiami bendri ES+ šali ų 
duomenys apima keturi ų Šengeno asocijuot ųjų šalių (Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos ir Šveicarijos).  
 
4 
 Atsižvelgiant į tai, kad 2008 m. šis skai čius buvo 1 950, tuo laikotarpiu sulaikyt ų asmenų 
sumažėjo beveik perpus. Tai gal ėjo lemti keli veiksniai: d ėl ekonomikos nuosmukio ES, ypa č 
Ispanijoje ir Italijoje (pagrindin ėse neteisėtų migrantų perujiečių paskirties valstyb ėse narėse), 
Sąjungoje mažiau galimybi ų įsidarbinti ir kit ų galimybi ų, o pagerėjus ekonomin ėms sąlygoms 
perujiečiai turi tinkamas s ąlygas užsitikrinti gerov ę namuose. 
Lyginant duomenis apie išduotus sprendimus gr ąžinti asmenis ir į trečiąją šalį sugrąžintus 
asmenis nustatomas vadinamasis gr ąžinimo koeficientas. 2008–2011 m. perujie čių grąžinimo 
koeficientas buvo labai mažas (mažesnis negu 20 %), bet nuo tada laipsniškai did ėjo (2012 m. 
– 26,1 %, 2013 m. – 37,3 %) ir šiuo metu jis labai panašus į vidutinį pasaulinį grąžinimo 
koeficient ą (36,6 %). Labiausiai veikiamos valstyb ės narės, Ispanijos4, duomenimis, 
bendradarbiavimas gr ąžinimo klausimais su Peru valdžios institucijomis yra puikus – 2004 m. 
šios dvi šalys pasiraš ė susitarim ą dėl bendradarbiavimo migracijos srityje, apimant į grąžinimo 
klausimą. Palyginti maž ą grąžinimo koeficient ą gali lemti tai, kad migrantai pasislepia ir 
sprendimai gr ąžinti apskundžiami.   
 FRONTEX duomenimis, tik ėtina, kad, palyginti su vi su ES patiriamu neteis ėtos migracijos 
spaudimu, d ėl Peru pilie čiams panaikinto viz ų režimo kilsianti rizika išliks palyginti nedidel ė. 
Tačiau, atsižvelgiant į kitus viz ų režimo liberalizavimo atvejus, taip pat gali b ūti, kad 
padaugės atsisakym ų leisti atvykti. 
 Palyginti dideli pra ėjusio amžiaus dešimtojo dešimtme čio pradžios prieglobs čio prašytoj ų 
srautai iš Peru buvo trumpa laikis reiškinys. Prieglobs čio prašym ų skaičius pastaruosius 
šešerius metus buvo labai nedidelis, 2013 m. perujie čiai pateik ė tik 105 prieglobs čio 
prašymus. Tuo laikotarpiu dauguma sprendim ų dėl prieglobs čio buvo neigiami. Tik ėtina, kad 
skaičiai ir toliau liks maži, nepaisant to, ar reikalavimas tur ėti vizą bus panaikintas ar ne. 
Mažai tik ėtina, kad nepagr įst
ų prieglobs čio prašym ų labai padaug ėtų. Nors jų padaugėjo 
liberalizavus viz ų režimą kitose šalyse, šis scenarijus mažai tik ėtinas, nes aplinkyb ės labai 
skiriasi. Pavyzdžiui, Peru atveju kelion ės išlaidos yra daug didesn ės, be to, ir praeityje įvairios 
Peru visuomen ės ekonomiškai marginalizuotos grup ės nepagrįstų prieglobs čio prašym ų 
dideliu mastu neteik ė. Kitaip tariant, piktnaudžiauti beviziu režimu siekiant prašyti 
prieglobsčio tiesiog n ėra ekonominio pagrindo, nes šeimos kelion ės išlaidos yra gerokai 
didesnės už numatom ą naudą, susijusią su prieglobs čio suteikimo proced ūra ES. 
 Verta atkreipti d ėmesį į tai, kad galim ą neteisėtos migracijos rizikos padid ėjimą po bevizio 
režimo nustatymo Peru pilie čiams būtų galima iš dalies kompensuoti sustiprinus ES ir Peru 
bendradarbiavim ą neteisėtos migracijos prevencijos ir kovos su ja srityje – be kita ko, 
bendradarbiaujant gr ąžinimo klausimais. Šiuo atžvilgiu taip pat b ūtų galima apsvarstyti 
galimybę sudaryti ES readmisijos susitarim ą. 
 
Peru kelion ės dokument ų saugumas ir dokument ų klastojimas, prie kurio prisideda 
perujiečiai 
Nors Peru valdžios institucijos d ėjo pastangas, kad nacionaliniai pasai atitikt ų būtinas 
tarptautines specifikacijas, b ūtų galima atlikti kit ų patobulinim ų – išspręsti dvi nedideles 
                                                            
4 2013 m. Ispanija pri ėmė 385 sprendimus d ėl perujiečių grąžinimo, Italija – 205. 
 
5 
 technines Peru pas ų problemas, konkre čiai susijusias su paso prat ęsimo puslapiu ir br ūkšniniu 
kodu asmens duomen ų puslapyje. Nepaisant to, per past aruosius kelerius metus vyriausyb ė 
padidino pas ų apsaugos priemones ir supaprastino j ų išdavimo tvark ą. 
Peru užsienio reikal ų ministerija patvirtino Peru įsipareigojim ą netrukus prad ėti išduoti 
biometrinius pasus. Kartu su Vidaus reikal ų ministerijos padaliniu Superintendencia de 
Migraciones , kurio kompetencija apima pas ų išdavimą Peru pilie čiams, Užsienio reikal ų 
ministerija pareng ė konkurso s ąlygas ir paskelb ė viešą konkursą įmonei, kuri bus atsakinga už 
šį procesą, išrinkti. Remiantis oficialiais šaltiniais, vieši pasi ūlymai dėl biometrini ų pasų 
kūrimo bus teikiami 2014 m. antr ąjį pusmetį. 
Šiuo metu n ėra didelės Peru pilie čių kelionės dokument ų klastojimo arba nes ąžiningo Peru 
kelionės dokument ų naudojimo rizikos. Ta čiau, jeigu Peru kelion ės dokumentus turintiems 
asmenims ateityje b ūtų suteikta galimyb ė atvykti be vizos, tik ėtina, kad suk čiautojai šiais 
dokumentais susidom ėtų labiau. Sienos apsaugos pareig ūnai turės būti budresni, kad nustatyt ų 
tokio pob ūdžio sukčiavimo atvejus. 
2.2. Nusikalstamumas ir saugumas 
Europos S ąjungoje Peru organizuotos nusikalstamos grupuot ės (ONG) vykdo veikl ą tik 
nedideliu mastu. Lotyn ų Amerikos ONG d ėl kultūrinių, kalbinių ir istorini ų ryšių veiklą 
daugiausia vykdo Iberijos pusiasalyje. Ten jos da ugiausia prekiauja kokainu (Kolumbija ir 
Peru yra didžiausios pasaulyje kok aino gamintojos) ir užsiima pajam ų iš nusikaltim ų plovimu. 
Lotynų Amerikos ONG vis ų pirma užsiima narkotik ų (daugiausia kokaino) gamyba ir 
prekyba jais, taip pat euro padirbin ėjimu, prekyba žmon ėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, 
organizuotu turtiniu nusikalstamumu, suk čiavimu mok ėjimo kortel ėmis ir pinig ų plovimu.  
Europolo duomenimis, keleivi ų srautai iš Peru neabejotinai padid ės; narkotikais 
prekiaujan čios ONG tikriausiai m ėgins pasinaudoti did ėjančiu keliautoj ų tarp Peru ir ES+ 
šalių skaičiumi – dažniau naudosis narkotik ų ir pinigų kurjerių paslaugomis. Peru kilm ės 
ONG galės laisviau patekti į ES ir iš jos išvykt i. Taip pat gali b ūti, kad Peru ONG išnaudos 
neteisėtus migrantus: jiems pad ės įteisinti ilgalaik į buvimą, o mainais už šias paslaugas 
samdys juos kaip gryn ųjų pinigų ar narkotik ų kurjerius. 
Nustačius beviz į režimą visų pirma padaug ėja su asmenimis susijusi ų nusikaltim ų, 
pavyzdžiui, padid ėja neteisėtos migracijos ir prekybos žmon ėmis mastas. Bevizis režimas ir 
geresnės galimyb ės patekti į Šengeno erdv ę taip pat gal ėtų padidinti ONG ir pavieni ų 
nusikaltėlių judumą, nes būtų panaikintas filtras, kur į šiuo metu padeda užtikrinti reikalavimas 
turėti vizą, ir patek ę į Šengeno erdv ę jie galėtų keliauti iš vienos šalies į kitą be sienų 
kontrolės. 
Peru ratifikavo Jungtini ų Tautų konvencij ą prieš tarptautin į organizuot ą nusikalstamum ą ir 
Palermo protokol ą dėl prekybos žmon ėmis, taip pat suk ūrė tarptautinius standartus 
atitinkančią visapusišk ą teisinę sistemą. Peru tur ėtų toliau d ėti pastangas, kad sustiprint ų 
teisminių institucij ų sistemą, įskaitant teismin į bendradarbiavim ą baudžiamosiose bylose, vis ų 
pirma savitarpio teisin ę pagalbą.  
 
 
6 
 2.3. Ekonomika, prekyba ir turizmas 
Peru gyvena beveik 30 mln. žmoni ų. Pasaulio banko duomenimis, Peru ekonomikos vert ė 
2012 m. buvo 192,6 mlrd. US D, taigi didžiausi ų pasaulio ekonomini ų valstybių sąraše ji 
užėmė 48 vietą. 2012 m. bendrosios nacionalin ės pajamos (perkamosios galios paritetas) 
vienam gyventojui buvo panašus į Kolumbijos – 10 770 USD. Per pastar ąjį dešimtmet į Peru 
ekonomika per metus vidutiniškai augo 6,5 % BVP – tai vienas didžiausi ų augimo rodikli ų 
pasaulyje. Žemiau skurdo ribos gyvenan čių gyventoj ų procentin ė dalis sumaž ėjo nuo 59 % 
2004 m. iki 25,8 % 2012 m. Nedarbo lygis mažesnis ne gu 9 %, infliacija stabili – apie 3 %.  
ES yra viena svarbiausi ų Peru prekybos partneri ų. ES taip pat yra didžiausia užsienio 
investuotoja šioje šalyje (50 % vis ų tiesiogini ų užsienio investicij ų). Pastaraisiais metais ES ir 
Peru prekyba gerokai padid ėjo, 2013 m. bendra jos vert ė siekė 8,8 mlrd. EUR (14,1 % visos 
Peru prekybos). ES yra tre čia pagal dyd į Peru eksporto rinka ( 5,3 mlrd. EUR – 16,3 % viso 
eksporto). Daugiausia eksportuojamos žaliavos (mineralai, kuras, žem ės ūkio produktai). ES 
yra trečia pagal svarb ą Peru importo rinka (3,5 mlrd. EU R – 12 % viso importo). Daugiausia 
importuojami pramon ės produktai (mašinos ir transporto įranga, kitos pagamintos prek ės ir 
cheminės medžiagos). 
Nuo 2013 m. kovo 1 d. laikinai taikomas ES ir  Peru prekybos susitarimas. Manoma, kad 
artimiausiais metais prekybos prek ėmis srautai did ės. Susitarimu bus liberalizuota prekyba 
beveik 98 % preki ų, juo numatyta daugiau galimybi ų patekti į paslaugų ir investicij ų rinką ir 
didesnė prieiga prie vieš ųjų pirkimų, taip pat nustatytos bendros  normos visose su prekyba 
susijusiose srityse. Be to, Peru, kaip ir ES, yra viena iš 23 PPO nari ų, besideran čių dėl plataus 
užmojo susitarimo d ėl prekybos paslaugomis (angl. TiSA), kuriame didel ė svarba teikiama 
vadinamajam 4-ajam paslaug ų teikimo b ūdui. Atsižvelgiant į tai, Peru verslininkams taikomas 
bevizis režimas gal ėtų padėti sustiprinti Peru ir Europos bendrovi ų ekonominius ryšius: 
pavyzdžiui, dažnesnis Peru verslinink ų dalyvavimas prekybos mug ėse Europos S ąjungoje 
galėtų paskatinti juos užsakyti daugiau Europos bendrovi ų gaminam ų prekių. 
 Pastaraisiais metais turist ų iš Peru ES+ šalyse daug ėjo. Peru institucij ų pateiktais 
duomenimis, 2010–2013 m. į ES+ šalis vykstan čių Peru turist ų skaičius padid ėjo 12,9 %. 
2013 m. į ES+ šalis išvyko 154 349
5 Peru turistai (2010 m. j ų buvo 136 734). 2013 m. 
pagrindin ės paskirties šalys buvo Ispanija ( 93 121), Nyderlandai (33 059), Pranc ūzija 
(18 203) ir Italija (6 309).6  
ES delegacijos Bogotoje duomenimis ( į kuriuos galima atsižvelgti vertinant Peru pad ėtį, nes 
turistų srautai iš Peru ir Kolumbijos yra panaš ūs), Europos oro transporto bendrov ės, 
vykdančios skrydžius maršrutais tarp Kolumbijos ir Šengeno erdv ės, tikisi, kad liberalizavus 
vizų režimą keleivių padaugės 10–20 %. Šis vertinimas, panašus į Kolumbijos valdžios 
institucijų agentūrai FRONTEX pateikt ą vertinimą (+ 17 %), iš esm ės pateiktas atsižvelgiant į 
keleivių skaičiaus padid ėjimą kituose maršrutuose liberalizavus viz ų režimus. 
                                                            
5 Šis skaičius gerokai didesnis negu išduot ų Šengeno viz ų skaičius. Skirtum ą galėjo lemti keli veiksniai: daugiau 
negu 30 % Peru išduodam ų Šengeno viz ų yra daugkartin ės vizos, be to, kai kurie perujie čiai, užregistruojami 
kaip išvykstantys turistai, gali tur ėti galiojant į Šengeno valstyb ės išduotą leidimą gyventi ir pan. 
6 Reikia pažym ėti, kad šie duomenys grindžiami atvykusi ųjų į Europos teritorij ą, kaip į pirmąjį atvykimo tašk ą, 
skaičiumi ir prieinamais tiesioginiais skrydž iais tarp Peru ir Ispanijos, Nyderland ų bei Pranc ūzijos, kurios 
nebūtinai yra pagrindin ės kelionės paskirties vietos. 
 
7 
 Bet kuriuo atveju turist ų srautai iš Peru kiekvienais metais did ėja, todėl vizų liberalizavimas 
turistų srautus tarp Peru ir ES+ šali ų dar labiau padidint ų. Atsižvelgiant į šiuos duomenis, taip 
pat dabartin į ir numatom ą augimo temp ą ir darant prielaid ą, kad 2016-ieji bus pirmieji metai, 
kai atsiras galimyb ė tarp Peru ir Šengeno erdv ės keliauti be viz ų, būtų realu tais metais ES+ 
šalyse tik ėtis 200 000–225 000 Peru turist ų. 
 
 
2.4. Išorės santykiai, vis ų pirma su ES, ir žmogaus teisi ų klausimai 
Išorės santykiai 
Peru užsienio politikos srityje daugiausia siekia stiprinti gerus santykius su kaimynin ėmis 
šalimis visais klausimais, pl ėtoti aktyvesnius prekybinius santyki us su Azija ir kartu išlaikyti 
gerus santykius su ES ir JAV. Regioni niu lygmeniu Peru atlieka konstruktyv ų vaidmenį. 
 
Peru yra Ramiojo vandenyno aljanso nar ė. Aljansą sudaro keturios Lotyn ų Amerikos šalys 
(Kolumbija, Peru, Čilė ir Meksika), o jo tikslas – stiprinti ekonomin ę ir prekybos integracij ą, 
taip pat bendradarbiauti migraci jos, švietimo, saugumo ir kitais  klausimais. Peru taip pat 
dalyvauja derybose d ėl Ramiojo vandenyno šali ų partneryst ės iniciatyvos. 
 
Venesuelai išstojus iš And ų bendrijos (isp. CAN), liko keturios aktyvios nar ės – Peru, 
Bolivija, Kolumbija ir Ekvadoras. Šiuo metu CAN yra pereinamajame etape, organizacijos 
veiklos sritis susiaurinta ir iš esm ės apima prekybos, infrastrukt ūros ir pilie čių judumo 
klausimus.   Peru – viena svarbiausi ų Europos S ąjungos partneri ų Lotynų Amerikoje. ES yra viena 
didžiausių Peru paramos teik ėjų ir turi didžiausias investicines  atsargas užsienyje. Dvišaliai 
santykiai geri ir skland ūs, jie apima, inter alia , aukšto lygio politin į dialogą, prekybą ir 
investicijas, kov ą su narkotik ų gabenimu, taip pat vis dar svarb ų
 vystomojo bendradarbiavimo 
priemonių rinkinį (2017–2014 m. vien dvišaliam bendradar biavimui skirta 66 mln. EUR). ES 
vystomojo bendradarbiavimo fondo l ėšomis remiamos Peru pastangos modernizuoti valstyb ę, 
didinti socialin ę įtrauktį, užkirsti keli ą netinkamai mitybai, kovoti su narkotikais ir prekyba 
jais, taip pat skatinti alternatyv ų vystymąsi, produkt ų įvairinimą ir ekologin ę prekybą. 
 
ES su Peru nuolat palaiko neformal ų dialogą politikos klausimais (prad ėtą pagal 2009 m. 
pasirašytą susitarimo memorandum ą) – sprendžia abiem Šalims svarbius klausimus, 
pavyzdžiui, gero valdymo, už sienio politikos, socialini ų konfliktų ir gavybos pramon ės šakų, 
žmogaus teisi ų ir kovos su narkotikais klausimus. Susitikimai vyksta kiekvienais metais, 
juose dalyvauja aukšto rango užsienio reikal ų ir kitų kompetenting ų ministerij ų atstovai ir ES 
pareigūnai. 
 Peru pritaria ES vizijai d ėl daugelio visuotini ų uždavini ų, jų strateginiai interesai panaš ūs 
(demokratija, žmogaus teis ės, geras valdymas, aplinka ir kl imato kaita, kova su narkotikais). 
Aktyvėja bendradarbiavimas su Peru daugiašaliuose forumuose (pvz., JT Žmogaus teisi ų 
taryboje, taip pat klimato kaitos kl ausimais – 2014 m. Peru rengia 20– ąj
ą JT bendrosios 
klimato kaitos konvencijos šali ų konferencij ą). Šiuose daugiašaliuose forumuose Peru 
paprastai remia ES pozicij ą. 
 
 
8 
 Žmogaus teis ės 
Dalyvaujant pilietinei visuomenei, Peru įgyvendina vidutin ės trukmės ir ilgalaik ę politiką, 
siekdama stiprinti žmogaus teisi ų apsaugą. Peru veikia aukšto lygio institucijos, pvz., 
Nacionalin ė žmogaus teisi ų taryba ir Nacionalin ė darbo ir užimtumo skatinimo taryba, kuri ų 
tikslas – skatinti ir gint i pilietines, politines, soci alines, ekonomines ir kult ūrines teises, ir 
kurios pareng ė ir vykdė įvairių rūšių veiklą, programas ir strategijas, pvz., Nacionalin ę vaikų 
darbo prevencijos ir panaikinimo strategij ą, Nacionalin į aplinkosaugos veiksm ų planą ir 
Įstatymą dėl išankstinio konsultavimosi. 2014 m. liepos m ėn. vyriausyb ė patvirtino 2014–
2016 m. Nacionalin į žmogaus teisi ų planą. 
 Žmogaus teis ės užtikrinamos pagal Peru konstitucij ą ir išorės stebėtojai patvirtina, kad 
pastaraisiais metais pad ėtis pagerėjo. Pilietin ės visuomen ės organizacijos daugiausia d ėmesio 
skiria aplinkosaugini ų organizacij
ų ir žmogaus teisi ų gynėjų, kurie dažnai dalyvauja 
socialiniuose protestuos e prieš gavybos pramon ės šakų subjektus, teisminio persekiojimo 
byloms. Taip pat yra pranešim ų apie tai, kad vyks tant socialiniams konfliktams policija 
naudoja pernelyg didel ę jėgą prieš protestuotojus. 
 
Toliau išvardyti svarbiausi žmogaus teisi ų klausimai Peru. 
 
a) Diskusijos d ėl Tiesos ir susitaikymo komiteto galutin ė ataskaita, kurioje įvertintos 1980–
2000 m. politinio smurto priežastys ir padariniai, vis dar skatina poliarizacij ą Peru. Kitas po 
vidaus konflikto dar neišspr ęstas klausimas susij ęs su vidaus konflikto metu žmogaus teises 
pažeidusi ų asmenų teisminiu persekiojimu. Be to, bendrai laikoma, kad žala 
nukentėjusiesiems atlyginta nepakankamai. 
 
b) Socialin ės ir ekonomin ės teisės. Per pastaruosius penkerius metus skurdo ir ypa č didelio 
skurdo lygis sumaž ėjo 11,5 % ir 4,9 %, ta čiau kaimuose jis išlieka palyginti didelis. Ta čiau 
reikia pažym ėti, kad socialin ė politika yra svarbus Prezidento O. Humalos vyriausybin ės 
programos aspektas ir nacionaliniu mastu prad ėtos kelios naujos socialin ės iniciatyvos, 
kuriomis siekiama pad ėti skurdžiausioms visuomen ės grupėms. 
 
c) Išankstin ės konsultacijos su čiabuvių bendruomen ėmis. Vos išrinktas Prezidentas 
O. Humala, siekdamas užtikrinti čiabuvių gyventoj ų teisę, kad su jais b ūtų konsultuojamasi 
dėl visų sprendim ų, kurie gali tur ėti poveikį jų teritorijai ir pra gyvenimui, patvirtino Įstatymą 
dėl išankstinio konsultavimosi, kuriuo įgyvendinama Tarptautin ės darbo organizacijos (TDO) 
konvencija. Dabartinis uždavinys – įgyvendinti įstatymą, ypač kiek tai susij ę su čiabuvių tautų 
teisių ir investuotoj ų interesų derinimu. 
 
d) Moterų teisės. Peru prisijung ė prie visų JT konvencij ų, susijusių su moter ų teisėmis, tačiau 
moterims vis dar mažai atstovaujama aukštesniuose sprendim ų priėmimo proceso lygmenyse, 
jų neraštingumas vidutiniškai didesnis negu vyr ų, mažiau moter ų vykdo veikl ą oficialios 
ekonomikos srityje ir j ų vidutinis darbo užmokestis yra gerokai mažesnis nei vyr ų. Reikia 
gerinti moter ų sveikatos ir reprodukcini ų teisių apsaugą; didele problema išlieka smurto prieš 
moteris ir mergaites, įskaitant prievartavim ą, smurtą namuose ir lytin ę, fizinę ir psichologin ę 
prievartą, lygis. 
 
e) Vaikų teisės. Kaimo, kaln ų ir Amazon ės vietovėse neužtikrinama daug vaik ų teisių, visų 
pirma, kiek tai susij ę su jų tapatybe ir registravimu, šv ietimu, netinkama mityba, vaik ų darbu, 
smurtu ir seksualine pr ievarta bei išnaudojimu.  
 
9 
  
f) Vis dar egzistuoja didel ė diskriminacija d ėl lyties ir rasin ė diskriminacija, vis ų pirma 
moterų, čiabuvių gyventoj ų, neįgaliųjų, lesbiečių, gėjų, biseksuali ų, transly čių ir 
interseksuali ų asmenų ir asmenų, užsikrėtusių ŽIV arba sergan čių AIDS.   
 
2.5. Regionin ė darna 
Peru yra viena iš nedaugelio viso Lotyn ų Amerikos regiono šali ų, kurių piliečiams taikomas 
reikalavimas tur ėti vizą7. Šis reikalavimas tradiciškai taikomas atsižvelgiant į ankstesnius 
vidaus konfliktus, smurt ą, narkotini ų medžiagų gamybą ir (arba) neteis ėtą prekybą jomis, taip 
pat šių reiškinių keliamą migracijos ir saugumo rizik ą. Vis dėlto, kaip nurodyta kituose šios 
ataskaitos skirsniuose, spr ęsdama šias problemas Peru padar ė didelę pažangą. Nors tik nedaug 
Peru kaimynini ų šalių gali būti laikomos nekelian čiomis jokios rizikos, daugelio j ų piliečiai į 
Šengeno erdv ę tradiciškai gal ėjo vykti be viz ų. Todėl galėtų atrodyti netinkama Peru 
piliečiams toliau taikyti reikalavim ą turėti vizą, kai daugelio kit ų regiono šali ų piliečiams jis 
netaikomas. 
2.6. Abipusiškumas 
Daugumai ES pilie čių reikalavimas tur ėti vizą, kai jie vyksta į Peru, tradiciškai netaikomas. 
Šiuo metu jokiems ES pilie čiams netaikomas reikalavimas tur ėti Peru viz ą, jeigu jie į šią šalį 
vyksta ne ilgesniam negu šeši ų mėnesių laikotarpiui. Tod ėl Peru jau laikosi abipusiškumo 
reikalavim ų ir netgi juos viršija. Ta čiau bet kokiame b ūsimame ES ir Peru viz ų režimo 
panaikinimo susitarime tur ėtų būti patvirtinta, kad bevizis režimas yra abipusis.   
 
3. RIZIKOS SCENARIJAI 
Atsižvelgiant į visas min ėtas tendencijas, įvykius ir poky čius, galima įsivaizduoti bent du 
rizikos scenarijus Šengeno erdv ėje, kuriuos lemt ų vizų režimo Peru pilie čiams panaikinimas. 
3.1. Mažos rizikos scenarijus 
Pagal šį scenarij ų perujiečiams taikomas bevizis režimas ES+ šalims nesukelt ų jokių 
neigiamų pasekmių. Pagal šį scenarijų daroma prielaida, kad Peru ekonomika augs tinkamu 
tempu, taigi did ės darbo užmokestis ir maž ės nedarbas ir skurdo  lygis. Nusikalstam ų 
grupuočių veiklos ir narkotik ų gamybos ir prekybos jais mastas sumaž ėtų. Demokratija ir 
pagrindin ės teisės būtų toliau konsoliduojamos. Peru išnaudot ų vystymosi galimybes.  
Dėl nuolatinio ekonomikos augimo išnykt ų vieninteliai esami atst ūmimo veiksniai, 
skatinantys neteis ėtą migraciją į ES+ šalis. Prekybos su ES+ šalimis ir turizmo į jas mastas 
greičiausiai padid ėtų, o tai suteikt ų apčiuopiamos ekonomin ės naudos. 
                                                            
7 Tai šešios šalys: Kuba, Dominikos Respublika, Kolumbija,  Ekvadoras, Peru ir Bolivija. Likusioms 13-ai Lotyn ų 
Amerikos šalims taikomas bevizis režimas: tai Meksika, Gvatemala, Hond ūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta 
Rika, Panama, Venesuela, Brazilija, Ur ugvajus, Paragvaj us, Argentina ir Čilė. 
 
10 
 3.2. Vidutinės rizikos scenarijus 
Pagal šį scenarijų Peru ekonomika toliau augt ų, tik ne taip spar čiai. Nusikalstamumas 
padidėtų, šalies žmogaus teisi ų apsaugos mechanizmai susilpn ėtų, todėl galėtų padaugėti 
pažeidimų ir žmogaus teisi ų padėtį reikėtų atidžiai steb ėti. 
Šios problemos gal ėtų paskatinti kai kuriuos perujie čius piktnaudžiauti be viziu režimu ir 
teisėtai patekti į ES+ šalių teritoriją siekiant viršyti leistino buvimo trukm ę (90 dienų). Be to, 
nestabilioje Peru gal ėtų suklestėti nusikalt ėlių tinklai ir lengviau savo nusikalstam ą veiklą 
eksportuoti į ES+ šalis. 
Jei šie neigiami poky čiai įvyktų ir sukeltų didelę grėsmę Sąjungai migracijos, saugumo arba 
kitose srityse, S ąjunga tur ėtų turėti galimyb ę sparčiai reaguoti į blogėjančią padėtį. Vizų 
režimo panaikinimo susitarimo, d ėl kurio bus deramasi su Peru, baigiamosiose nuostatose 
kiekvienai Susitarian čiajai Šaliai tur ėtų būti numatyta galimyb ė sustabdyti susitarimo 
galiojimą arba jį nutraukti. Taip bus užtikri nta, kad susidarius susir ūpinimą keliančiai padėčiai 
būtų galima spar čiai imtis taisom ųjų veiksmų. Be to, kaip nurodyta pirmiau, b ūtų galima 
apsvarstyti galimyb ę sustiprinti bendradarbiavim ą s u  P e r u  d ėl neteisėtų migrant ų ir 
prieglobsčio prašytoj ų, kurių prašymai nepatvirtinti, supaprastinto gr ąžinimo, siekiant 
kompensuoti galim ą neteisėtos imigracijos masto padid ėjimą. Toks bendradarbiavimas pad ėtų 
dar labiau sumažinti poreik į sustabdyti viz ų režimo panaikinimo susitarimo galiojim ą arba jį 
panaikinti. 
4. IŠVADOS 
Šioje ataskaitoje pateikta informacija r odo, kad pastaraisiais metais Peru ekonomin ė ir 
socialinė padėtis gerokai pager ėjo, taigi perujie čiams reik ėtų suteikti galimyb ę į Šengeno 
erdvę vykti be viz ų – tai jau gali daryti daugelio Lotyn ų Amerikos šali ų piliečiai. 
Ataskaita rodo, kad pasitik ėjimas prašymus išduoti viz ą pateikian čiais perujie čiais padid ėjęs; 
neteisėtos migracijos lygis labai žemas; Peru kelion ės dokumentai yra pakankamai saug ūs; 
grėsmės saugumui sumaž ėjusios; Peru organizuotos nusikalstamos grupuot ės (ONG) šiuo 
metu nelaikomos kelian čiomis didel ę grėsmę ES (išskyrus prekiaujan čias narkotikais); Peru 
ekonomika spar čiai auga, kartu daug ėja susijusi ų galimybi ų, auga prekybos ir turizmo srautai; 
Peru žmogaus teis ės ir pagrindin ės laisvės šiuo metu daug geriau saugomos ir gerbiamos nei 
praeityje; abipusiškumas bus užtikrintas,  nes Peru jau dabar reikalavimo tur ėti vizą netaiko 
jokiems ES pilie čiams, o ES ir Peru santykiai tvirti ir stabil ūs. 
Nepaisant ši ų teigiamų pokyčių, nereiškia, kad viz ų režimo panaikinimas Peru pilie čiams 
nekelia jokios rizikos. Nors manoma, kad viz ų režimo liberalizavimo poveikis sunki ų formų 
organizuotam nusikalstamumui yr a ribotas, ir nepanašu, kad nusta čius bevizį režimą su Peru 
šios šalies kilm ės ONG veikla gerokai išsipl ėstų, Peru ONG toliau gabent ų kokainą į Europą 
ir vizų režimo liberalizavimas gal ėtų palengvinti ši ų grupuočių veiklą. Nors didžioji dalis 
kokaino kontrabandos į ES gabenama konteine riuose komerciniais j ūros maršrutais, vis dar 
plačiai naudojamasi narkotik ų kurjerių paslaugomis. D ėl bevizio režimo padid ėjus keleivi ų 
srautams ONG tur ės galimyb ę aktyviau naudotis pavieni ų kurjerių paslaugomis. Taip pat kyla 
rizika, kad padaug ės prekybos žmon ėmis aukų ir perujie čių, kurie į ES+ šalis atvyks teis ėtai, 
siekdami viršyti leistino buvimo trukm ę, ir ilgainiui taps neteis ėtais migrantais. 
 Vis dėlto manoma, kad ši ą riziką pavyktų suvaldyti. Didži ąją rizikos dal į būtų galima 
sumažinti sustiprinant min ėtą bendradarbiavim ą grąžinimo srityje ir užtikrinant, kad b ūtų 
tinkamai įgyvendinama pasienio kontrol ė (prireikus padidinti at itinkami ištekliai) oro 
 
11 
 uostuose, per kuriuos dauguma perujie čių pasiekia Šengeno erdv ės išorės sienas, atsižvelgiant 
į tai, kad d ėl įvesto bevizio režimo padaug ėjus iš Peru atvykstan čių asmenų keliautojus tikrinti 
teks nebe konsulatams,  o pasienio kontrol ės įstaigoms. 
 Bet kuriuo atveju viz ų režimo panaikinimo susitarime, d ėl kurio bus deramasi su Peru, bus 
numatytos apsaugos priemon ės, leisiančios sustabdyti susitarimo galiojim ą arba jį nutraukti, 
jeigu to prireikt ų, siekiant išvengti saugumo ar migracijos rizikos S ąjungai. Siekdama steb ėti 
bet kokią neigiam ą raidą, Komisija sukurs laikotarpio po viz ų režimo liberalizavimo 
stebėjimo mechanizm ą, pagal kur į telks dėmesį į galimas migracijos ir saugumo gr ėsmes bei 
jų priežastis.  
 Kadangi Peru šioje ataskaitoje iš esm ės vertinama teigiamai, nors reik ėtų ypatingą dėmesį 
skirti poreikiui stiprinti bendradarbiavim ą s u  P e r u  g r ąžinimo klausimais ir susijusioms 
sąlygoms, Komisija ketina netrukus – kai tik ši  ataskaita bus aptarta atitinkamuose Europos 
Parlamento ir Tarybai komitetuose ir darbo grup ėse – Tarybai pateikti rekomendacij ą priimti 
sprendimą, kuriuo Komisija b ūtų įgaliota prad ėti derybas d ėl ES ir Peru trumpalaiki ų vizų 
režimo panaikinimo sudarymo.