EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 11 26 COM(2015) 701 final 2015/0263(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013 {SWD(2015) 750 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Tai, ar valstybių narių sukurta teisinė ir institucinė aplinka yra patikima, o ekonomika veikia sklandžiai, iš esmės lemia didesnį konkurencingumą, drąsesnį investavimą, aktyvesnį darbo vietų kūrimą, aukštesnį gyvenimo lygį ir tvarų augimą. Daugelio Sąjungos šalių ekonomika buvo ir tebėra koreguojama, kad būtų panaikintas ilgainiui susidaręs makroekonominis disbalansas, daugelio jų augimo potencialas – mažas. Dažnai tai lemia užsitęsusios arba nepakankamos struktūrinės šalių ekonomikos reformos. Struktūrinių reformų įgyvendinimą Sąjunga įvardijo kaip vieną iš savo politikos prioritetų siekiant grąžinti ekonomiką į tvaraus atsigavimo kelią, išnaudoti augimo potencialą, kad sustiprėtų gebėjimas prisitaikyti, ir remti konvergenciją. Reformos turi būti tinkamai rengiamos, numatomos teisės aktuose ir veiksmingai įgyvendinamos. Tam, kad reformos būtų sėkmingos, priimti reikiamų teisės aktų neužtenka – reikia jas veiksmingai įgyvendinti, o tai reiškia spręsti struktūrines viešųjų administracijų problemas (pvz., susijusias su darbuotojų kompetencija, judumu, paskatomis, darbo procedūrų keitimu ir kt.) ir ekonominės bei socialinės sričių uždavinius. Gali užtrukti, kol reformos ims duoti rezultatų. Todėl nepaprastai svarbu, kad tiek krizės ištiktos, tiek struktūriškai silpnos ekonomikos reforma būtų pradėta anksti ir įgyvendinama veiksmingai. Siekiant remti Kipro ir Graikijos ekonominį koregavimą, nepaprastai svarbi buvo techninė parama (ją Kiprui teikė Kipro rėmimo grupė (KRG), o Graikijai – Graikijos reikalų darbo grupė (GRDG)). Patirtis, įgyta teikiant techninę paramą Kiprui ir Graikijai beveik visose viešosios politikos srityse, pravers ateityje, kai techninė parama potencialiai bus teikiama visoms valstybėms narėms. Atsižvelgiant į tai ketinama padidinti techniškai remiamų šalių skaičių ir, padedant Paramos struktūrinėms reformoms tarnybai (PSRT), techninę paramą teikti visoms jos prašančioms valstybėms narėms. Valstybėms narėms gali būti padedama spręsti su institucinių, struktūrinių ir administracinių reformų rengimu ir įgyvendinimu susijusias problemas. Problemas gali lemti tokie veiksniai kaip riboti administraciniai ir instituciniai gebėjimai ir netinkamas Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas ir taikymas. Vienas iš Komisijos prioritetų –Sąjungos acquis įgyvendinimo gerinimas. Šiuo klausimu Komisija nurodė, kad ji turi „bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis nagrinė[ti], kaip geriausiai užtikrinti atitiktį ES teisės aktams nacionaliniu lygmeniu.“ Bendradarbiauti su valstybėmis narėmis reikia ir siekiant ištaisyti nustatytus reformų įgyvendinimo trūkumus, kaip rekomenduojama per Europos semestrą parengtose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (KŠSR). Atsižvelgiant į tai būtina sudaryti struktūrinių reformų rėmimo programą, kurios tikslas – stiprinti bendrus valstybių narių gebėjimus rengti ir įgyvendinti augimą skatinančias institucines, struktūrines ir administracines reformas, be kita ko, padedant valstybėms narėms veiksmingai ir efektyviai naudoti Sąjungos fondus, jei jos prašo Sąjungos suteikti šiam tikslui paramą. Valstybės narės prašymu paramą pagal šią programą teiks Komisija ir ji bus skiriama siekiant remti i) reformų įgyvendinimą vykdant ekonomikos valdymą, visų pirma per Europos semestrą parengtų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų (KŠSR) ir (arba) kitų su Sąjungos teisės įgyvendinimu susijusių veiksmų įgyvendinimą, ii) reformas, susijusias su Sąjungos finansinę paramą gaunančių valstybių narių ekonominio koregavimo programų įgyvendinimu, ir iii) reformas, kurių valstybės narės imasi savo iniciatyva, kad užtikrintų tvarų investavimą, augimą ir darbo vietų kūrimą. Parama reformoms, įskaitant veiksmingo ir efektyvaus Sąjungos fondų (t. y. Bendrųjų nuostatų reglamente apibrėžtų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) ir su prieglobsčiu, migracija ir sienų kontrole susijusių fondų) naudojimo rėmimą, bus teikiama konkrečioms politikos sritims, visų pirma viešųjų finansų valdymo, biudžeto sudarymo, skolų valdymo ir pajamų administravimo, institucinės reformos ir veiksmingo, į paslaugas nukreipto viešosios administracijos veikimo, veiksmingos teisinės valstybės, teisingumo sistemos reformos ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimo, verslo aplinkos, privačiojo sektoriaus vystymo, galimybės gauti finansavimą suteikimo, investavimo, finansų sektoriaus politikos, privatizacijos, prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų, konkurencijos, viešojo pirkimo, tvaraus sektorių vystymo ir paramos inovacijoms, švietimo ir mokymo, darbo rinkos politikos, socialinės įtraukties, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemų, visuomenės sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemų, prieglobsčio, migracijos ir sienų politikos ir žemės ūkio sektoriaus bei tvarios kaimo vietovių plėtros politikos sritims. •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities politikos nuostatomis Programa papildytų gebėjimų stiprinimo ir techninės paramos išteklius, skiriamus pagal kitas daugiametėje finansinėje programoje numatytas Sąjungos finansavimo programas, techninę paramą ir kitus iš Sąjungos fondų finansuojamus veiksmus. Keliose Sąjungos programose numatyta galimybė teikti valstybėms narėms techninę paramą, imantis tam tikrų viešosios politikos priemonių konkrečiose srityse. Priklausomai nuo konkretaus tikslo ir srities, programomis skatinama sudaryti palankias sąlygas ekonomikos augimui, socialinei ir aplinkos apsaugai ir tobulinimui. Pagal šias programas parama teikiama konkrečioms temoms ir padeda siekti jose nustatytų konkrečių tikslų. Siūlomos programos tikslas – suteikti pridėtinę vertę ir papildyti taikant dabartines priemones jau pasiektus puikius rezultatus, dėmesį sutelkiant į tuos paramos aspektus, kurie labiau susiję su konsultacijų teikimu ir dalijimusi ekspertinėmis žiniomis vietoje, t. y. padedant paramos prašančių valstybių narių institucijoms (kai įmanoma, per į šią veiklą įtrauktus ekspertus) visais arba tam tikrais reformos etapais. Komisijos ir valstybės narės tarpusavio susitarimu tai būtų grindžiama šalies poreikiais, kuriuos tenkinti reikia skubiausiai. Tokiu būdu Sąjungos parama taptų veiksmingesnė, jei būtų laikomasi visapusiško požiūrio, kuris apimtų platesnį pagal bendrą platformą koordinuojamų Sąjungos politikos sričių spektrą ir kurio laikantis, pateikus prašymą, Komisijos ir nacionaliniai ekspertai teiktų vietos poreikius atitinkančią techninę paramą. Tokia papildoma parama pasižymėtų: a) gebėjimu techniškai ir finansiškai remti visas valstybes nares, kurios įvairias viešosios politikos reformas įgyvendina pagal bendrą platformą, ir b) galimybe užtikrinti stabilų fizinį buvimą vietoje, kai to reikia ir jei sutinka atitinkama valstybė narė. Tai atitinka praktiką kai kuriose tarptautinėse organizacijose, pavyzdžiui, tarptautinėse finansų įstaigose, kurios jau daug metų sugeba šalims, kuriose vykdo veiklą, teikti techninę paramą, susijusią su jų skolinimo ir kita veikla.

Siūlomoje programoje į techninę paramą bus žvelgiama iš horizontalesnės perspektyvos. Pagal programą būtų teikiama kompleksinė, konkrečioms sritims skirta parama ir pirmiausia būtų tenkinami tie šalies reformų poreikiai, kuriuos tenkinti reikia skubiausiai ir kurie nustatyti atliekant makroekonominę priežiūrą arba nulemti Sąjungos acquis įgyvendinimo spragų ir (arba) neveiksmingumo. Programa suteiktų pridėtinę vertę pagal įvairias Sąjungos sektorių programas ir vykdant iš Sąjungos fondų finansuojamus veiksmus teikiamai paramai, nes užtikrintų makroperspektyvą į konkrečią šalį ir kartu, atsižvelgiant į pagrindinius Sąjungos politikos tikslus, remtų svarbiausias struktūrines valstybių narių reformas. Visų pirma, pridėtinę pagal šią programą finansuojamų veiksmų vertę, palyginti su kitomis Sąjungos priemonėmis, užtikrins tai, kad, priimant sprendimą teikti paramą jos prašančiai valstybei narei, bus reikiamai atsižvelgiama į joje jau įgyvendinamus veiksmus ir priemones, finansuojamus iš Sąjungos fondų arba pagal kitas Sąjungos programas. Komisija ir paramą gaunančios valstybės narės, neperžengdamos savo atsakomybės ribų, skatins programos sąveikavimą su kitomis Sąjungos programomis ir priemonėmis, visų pirma iš Sąjungos fondų finansuojamomis priemonėmis, ir užtikrins veiksmingą jų tarpusavio koordinavimą. Jos imsis reikiamų priemonių, kad užtikrintų pagal šią programą remiamų veiksmų atitiktį pagal kitas Sąjungos programas taikomoms priemonėms ir išvengtų jų dubliavimosi programavimo ir įgyvendinimo etapais. Visų pirma, Komisija sustiprins koordinavimą pagal vidaus darbo tvarką, sukurdama koordinavimo mechanizmą, kurį taikant dalyvaus labiausiai susijusių tarnybų atstovai, kad užtikrintų, jog pagal Sąjungos programas ir iš jos fondų teikiama parama būtų nuosekli ir būtų išvengta dubliavimosi. •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Strategijos „Europa 2020“ tikslas – sudaryti sąlygas pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui visose valstybėse narėse. Nuo ekonomikos augimo iš esmės priklauso nedarbo mažėjimas, socialinės sanglaudos stiprėjimas ir gyvenimo lygio kilimas. Struktūrinių reformų įgyvendinimą Sąjunga įvardijo kaip vieną iš savo politikos prioritetų siekiant grąžinti ekonomiką į tvaraus atsigavimo kelią, išnaudoti augimo potencialą, kad sustiprėtų gebėjimas prisitaikyti, ir remti konvergenciją. Reformos – sudėtingas, neretai brangus procesas, vienu metu reikalaujantis skirtingų sričių ekspertinių žinių ir galintis daryti tarpvalstybinį poveikį. Gavusios Sąjungos paramą valstybės narės labiau sugebėtų imtis nuodugnių, augimą skatinančių reformų, ir taip būtų daromas poveikis visai Sąjungai. Programa, kuri bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, aktyviai padėtų stiprinti šių valstybių narių administracinius gebėjimus reformuoti institucijas, administraciją ir ekonominį bei socialinį sektorius, siekiant sukurti piliečiams ir įmonėms naudingas paprastesnes, veiksmingas ir modernias struktūras. Galiausiai, programa sudarytų sąlygas teikti techninę paramą, o tai nepaprastai svarbu, kad būtų sėkmingai įgyvendinami svarbūs nauji bendrosios rinkos elementai (įskaitant jos skaitmeninę dalį). Antai Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane numatyta techninė parama kapitalo rinkų plėtrai. Programoje būtų nustatyta reikiama tokios paramos teikimo sistema ir finansavimas. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio trečia pastraipa ir 197 straipsnio 2 dalimi. SESV 175 straipsnio trečioje pastraipoje nustatyta, kad, jei pasirodytų, kad reikia imtis konkrečių veiksmų, nesusijusių su fondais ir nepakenkiančių priemonėms, kurių yra imtasi kitų Sąjungos politikos sričių sistemoje, tokių veiksmų Europos Parlamentas ir Taryba gali imtis spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu. SESV 197 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Sąjunga gali remti valstybių narių pastangas gerinti savo administracinius gebėjimus įgyvendinant Sąjungos teisę, be kita ko, palengvinant keitimąsi informacija ir remiant mokymo programas. Nė viena valstybė narė neprivalo naudotis šia parama. Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, turi patvirtinti šiam tikslui reikalingas priemones, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimą. 175 straipsnio trečia pastraipa kartu su 197 straipsnio 2 dalimi sudaro sąlygas laikytis visapusiško požiūrio rengiant Sąjungos programą, kuria remiami valstybių narių institucijų gebėjimai ir pastangos įgyvendinti ir vykdyti augimą skatinančias reformas (institucines reformas, įskaitant valdymo aspektus, ir struktūrines ir (arba) administracines reformas), siekiant skatinti tvarų vystymąsi ir inovacijas ir šiomis aplinkybėmis užtikrinti veiksmingesnį ir efektyvesnį Sąjungos fondų naudojimą. Kita vertus, 121 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės savo ekonominę politiką koordinuoja kaip bendro intereso reikalą. Atsižvelgiant į 175 ir 197 straipsnius, ši programa gali iš esmės padėti: i) stiprinti valstybių narių administracinius gebėjimus veiksmingai įgyvendinti Sąjungos teisę, užtikrinant administracinį valstybių narių institucijų bendradarbiavimą, ii) stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą Sąjungoje, išskyrus veiksmus, kurie finansuojami iš ESI fondų; tokie koordinuojami veiksmai galiausiai padėtų iii) pasiekti geresnio valstybių narių ekonominės politikos koordinavimo tikslą. •Subsidiarumo principas (neišimtinė kompetencija) Siūlomos veiklos finansavimas pagal numatytą programą atitinka Europos pridėtinės vertės ir subsidiarumo principus. Didžiausias finansavimas iš Sąjungos biudžeto skiriamas tai veiklai, kurios tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti vienos (būtinumo kriterijus) ir kuriai Sąjungos intervencija gali suteikti pridėtinės vertės, palyginti su pavieniais valstybių narių veiksmais.

Sąjunga gali geriau nei valstybės narės nustatyti, sutelkti ir koordinuoti geriausias turimas ekspertines žinias (tiek Europos institucijų vidaus tarnybų, tiek kitų šalių ar tarptautinių organizacijų), skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais (ir užtikrinti nuoseklią jų sklaidą visoje Sąjungoje), kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti tikslines augimą skatinančias reformas. Be to, sutelkti ekspertines žinias Sąjungos mastu būtų veiksmingiau, nes būtų sukurta Sąjungos geriausios praktikos nustatymo ir keitimosi jos pavyzdžiais platforma ir taip užtikrinta masto ir įvairovės ekonomija. Šiuo atžvilgiu įgyvendinsimi veiksmai turėtų prisidėti prie valstybių narių pastangų ir papildyti kitas nacionalinio, Sąjungos ir tarptautinio lygmens programas ir politikos sritis; tai daugiausia būtų pasiekiama teikiant paramą vietoje, taip prisidedant (kai įmanoma, per į šią veiklą įtrauktus ekspertus) prie nacionalinių institucijų pastangų įgyvendinti reformas įvairiais jų etapais, visų pirma atliekant tikslines intervencijas, kurios dar nėra remiamos iš Sąjungos fondų pagal kitas Sąjungos programas arba nacionalines iniciatyvas. Visų pirma, pagal programą remiami veiksmai turėtų sudaryti sąlygas parengti ir įgyvendinti sprendimus, kurie ne tik būtų skirti nacionalinėms problemoms spręsti, bet ir galėtų daryti tarpvalstybinio ir Sąjungos lygmens poveikį, prisidėtų prie keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais ir padėtų sukurti ekspertinių žinių tinklą. Galiausiai, pagal programą remiami veiksmai padėtų dar labiau padidinti paramą gaunančių valstybių narių ir Komisijos tarpusavio pasitikėjimą. Siūloma programa – tinkamiausia vietinės paramos toms valstybėms narėms, kurios įgyvendina augimą skatinančias reformas, priemonė, nes Sąjunga gali geriau nei valstybės narės nustatyti, sutelkti ir koordinuoti geriausias turimas ekspertines žinias ir užtikrinti bendrą požiūrį į techninę paramą jos prašančioms valstybėms narėms. •Proporcingumas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, ko minimaliai reikia ir kas būtina Europos lygmeniu nustatytam tikslui pasiekti. Valstybei narei teiksima parama bus grindžiama pačios valstybės narės pateiktu paramos prašymu. Komisija ir atitinkama valstybė narė tarpusavyje susitars dėl paramos aprėpties. 3.GRDG VEIKLOS VERTINIMO IR SIŪLOMOS PROGRAMOS EX ANTE VERTINIMO REZULTATAI •Graikijos reikalų darbo grupės (GRDG) veiklos vertinimas 2014 m. liepos mėn. nepriklausomas konsultantas atliko techninės paramos, kurią (Graikijos reikalų darbo grupės koordinuojamos) Komisijos tarnybos suteikė Graikijai, siekdamos padėti jai įgyvendinti ekonominio koregavimo programą, vertinimą. Šioje vertinimo ataskaitoje nacionalinėms institucijoms suteikta dviejų svarbių sričių – mokesčių administravimo ir centrinės administracijos reformos – techninė parama buvo įvertinta remiantis daugiau kaip keturiasdešimties pokalbių su pagrindiniais techninės paramos teikėjais ir gavėjais, įskaitant politinius vadovus, aukščiausio ir vidutinio rango vadovus ir jaunesniuosius darbuotojus, iš Graikijos, kitų susijusių valstybių narių ir tarptautinių organizacijų rezultatais. Vertinimo ataskaitoje padaryta bendra išvada, kad GRDG suteikta ir koordinuota techninė parama padėjo Graikijai įgyvendinti mokesčių administravimo ir centrinės administracijos sričių reformų programą 2011–2013 m. laikotarpiu. Ši išvada buvo pagrįsta suteiktos paramos veiksmingumo, efektyvumo, reikalingumo ir tvarumo vertinimu ir iš esmės patvirtinta atsakymais daugumos suinteresuotųjų šalių, kurių teigimu, jei GRDG nebūtų suteikusi techninės paramos, reformos, kurių imtasi, nebūtų davusios rezultatų. Apie techninės paramos teikimą ateityje ataskaitoje teigta: „Techninė parama neturėtų būti teikiama tik tuomet, kai ES šalį ištinka krizė. Tai turėtų būti įprasta veikla Europos Sąjungoje. Europos Komisija gali kartu su valstybėmis narėmis sukurti nuolatinę, savo biudžetą turinčią struktūrą, kuri valstybėms narėms sudaro sąlygas bendradarbiauti ir keistis ekspertinėmis žiniomis ir koordinuoja techninės paramos teikimą visoms valstybėms narėms, kad būtų galima laikytis geriausios praktikos ir keistis jos pavyzdžiais. Iš gautos grįžtamosios informacijos paaiškėjo, kad svarbu ne tik kelti idėjų, kaip keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, bet ir jas praktiškai įgyvendinti.“ Atsižvelgiant į tai siūloma programa sudarytų sąlygas aktyviau teikti techninę paramą ir ja būtų siekiama užtikrinti, kad Sąjunga galėtų konkrečiai bendradarbiauti su valstybių narių (ne tik šalių, kurios gauna finansinę Sąjungos paramą ir yra remiamos pagal ekonominio koregavimo programą) institucijomis ir vietoje techniškai remti jų pastangas rengiant ir įgyvendinant augimą skatinančias struktūrines reformas. •Struktūrinių reformų rėmimo programos (SRRP) ex ante vertinimas 2015 m. antrąjį pusmetį Komisijos tarnybos atliko siūlomos programos ex ante vertinimą. Ex ante vertinime pritariama Komisijos pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programa (SRRP). Ex ante vertinime aptariami Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (Finansinio reglamento dėl Sąjungos biudžeto vykdymo) 30 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Rengiant šį pasiūlymą naudoti nepriklausomo tyrimo – GRDG suteiktos mokesčių administravimo ir centrinės administracijos sričių techninės paramos vertinimo – duomenys. Atsižvelgta ir į valstybių narių, dalyvavusių teikiant Graikijai ir Kiprui techninę paramą, pateiktą grįžtamąją informaciją. •Politikos alternatyvų vertinimas Prie šio pasiūlymo pridėtame ex ante vertinime Komisija išnagrinėjo dvi politikos alternatyvas: pagrindinę alternatyvą – nekeisti status quo – ir antrą alternatyvą – numatyti programai skirtą finansavimą. Jei būtų pasirinkta pagrindinė alternatyva, techninė parama ir toliau būtų teikiama: a) pagal įvairias daugiametėje finansinėje programoje numatytas Sąjungos finansavimo konkrečioms politikos sritims programas (kuriose gali dalyvauti visos valstybės narės) ir b) dideliu mastu (t. y. parama būtų pritaikyta prie šalies poreikių, apimtų kelias viešosios politikos sritis, būtų visapusiška ir teikiama remiantis bendra šalies vizija) ir būtų susijusi su reformų įgyvendinimu pagal ekonominio koregavimo programą Sąjungos finansinę paramą gaunančiose valstybėse narėse (kaip dabar Graikijoje ir Kipre). Tokia parama būtų teikiama atsižvelgiant į atitinkamos Sąjungos programos tikslus ir, jei techninė parama didelio masto, – į specialios Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl valstybių narių, susiduriančių su finansiniais sunkumais, tikslus. Jei būtų pasirinkta antra politikos alternatyva, būtų sudaryta speciali finansavimo programa – struktūrinių reformų rėmimo programa – ir valstybių narių prašymu techninė parama būtų potencialiai teikiama visoms valstybėms narėms, siekiant remti augimą skatinančių reformų, visų pirma rekomenduotų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir nulemtų kitų su Sąjungos teisės įgyvendinimu susijusių veiksmų, įgyvendinimą vykdant ekonomikos valdymą, ir siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti reformas, kurių valstybės narės imasi savo iniciatyva, visų pirma kad užtikrintų tvarų investavimą, augimą ir darbo vietų kūrimą. Programa taip pat padėtų toliau teikti paramą toms valstybėms narėms, kurios Sąjungos finansinę paramą gauna pagal ekonominio koregavimo programą. Remiantis ex ante vertinimu, pirmenybė teikiama antrai politikos alternatyvai, nes ji sudaro sąlygas organizuotai ir sistemingai teikti paramą visoms valstybėms narėms. •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas Pasiūlymas nesusijęs su reglamentavimo kokybe ir paprastinimu ir nesudaro MVĮ ar kitoms suinteresuotosioms šalims reikalavimų laikymosi išlaidų. •Pagrindinės teisės Pasiūlymas galėtų teigiamai paveikti pagrindinių Sąjungos teisių apsaugą ir plėtrą, jei valstybės narės prašytų suteikti techninę paramą susijusiose srityse ir ją gautų. Pavyzdžiui, techninė parama, teikiama tokiose srityse kaip migracija, darbo rinka ir socialinė apsauga, sveikatos priežiūra, švietimas, aplinka, nuosavybė, viešasis administravimas ir teismų sistema, galėtų padėti puoselėti pagrindines Sąjungos teises, kaip antai orumą, laisvę, lygybę, solidarumą, piliečių teises ir teisingumą. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Ketverių metų laikotarpiui nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. struktūrinių reformų rėmimo programai įgyvendinti skiriamas iki 142 800 000 EUR (einamosiomis kainomis) finansinis paketas. Reikiami paaiškinimai pateikiami finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ASPEKTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėsenos, vertinimo ir atskaitomybės taisyklės Kaip siekiama konkrečių programos tikslų, bus stebima ir vertinama remiantis su techninės paramos veikla susijusiais rodikliais. Tarp rodiklių – paramą gavusių nacionalinių institucijų skaičius ir rūšis, paramos teikėjų skaičius ir rūšis, finansuoti tinkamų atliktų veiksmų (pavyzdžiui, ekspertų parūpinimo, mokymų, seminarų ir kt.) skaičius ir rūšis, politikos iniciatyvų (pavyzdžiui, veiksmų planų, gairių, rekomendacijų, rekomenduotų ir (arba) priimtų teisės aktų) skaičius. Kiekybinė informacija bus renkama apie KŠSR, su Sąjungos teisės įgyvendinimu susijusius veiksmus, ekonominio koregavimo programas arba reformas, kurių valstybė narė imasi savo iniciatyva. Numatomų rezultatų rodikliai bus grindžiami atitinkamomis priemonėmis, kurių valstybės narės imsis gavusios paramą pagal programą; ši informacija bus suskirstoma pagal KŠSR, su Sąjungos teisės įgyvendinimu susijusius veiksmus, ekonominio koregavimo programas arba reformas, kurių valstybės narės imasi savo iniciatyva. Kokybinis numatomų rezultatų pagrindas bus paramą gaunančių nacionalinių institucijų ir kitų paslaugų teikėjų pateikta grįžtamoji informacija apie paramos poveikį ir (arba) rezultatus, suskirstyta pagal politikos sritis ir atitinkamas valstybes nares. Dar vienas svarbus rodiklis bus atitinkamų suinteresuotųjų šalių nuomonių apie programos indėlį į reformų įgyvendinimą kaita. Atliekant vertinimą bus naudojami ir turimi tinkami kiekybiniai arba empiriniai duomenys. Minėtus rodiklius, kurie galėtų būti naudojami remiantis turimais duomenimis ir informacija, programos vykdymo laikotarpiu prireikus galės koreguoti Komisija, vykdydama jai suteiktą deleguotąjį įgaliojimą. •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Bendras programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti reformas, remiant nacionalinių institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti institucijas, valdymo sistemą, administracijas ir ekonominį ir socialinį sektorius ir taip padidinti konkurencingumą ir augimą ir paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, ir taip pat remiant veiksmingą ir efektyvų Sąjungos fondų naudojimą (4 straipsnis). Konkretūs programos tikslai – remti nacionalinių institucijų iniciatyvas rengti reformas atsižvelgiant į prioritetus, stiprinti jų gebėjimus formuoti, įgyvendinti ir plėtoti reformų politiką bei strategijas ir užtikrinti integruotą požiūrį, kad skirtingų sektorių tikslai ir priemonės derėtų tarpusavyje, remti jų pastangas rengti ir įgyvendinti reikiamas procedūras ir metodikas ir padėti joms didinti žmogiškųjų išteklių valdymo veiksmingumą ir efektyvumą. Minėta parama bus teikiama konkrečioms politikos sritims, visų pirma viešųjų finansų valdymo, biudžeto sudarymo, skolų valdymo ir pajamų administravimo, institucinės reformos ir veiksmingo, į paslaugas nukreipto viešosios administracijos veikimo, veiksmingos teisinės valstybės, teisingumo sistemos reformos ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimo, verslo aplinkos, privačiojo sektoriaus vystymo, galimybės gauti finansavimą suteikimo, investavimo, finansų sektoriaus politikos, privatizacijos, prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų, konkurencijos, viešojo pirkimo, tvaraus sektorių vystymo ir paramos inovacijoms, švietimo ir mokymo, darbo rinkos politikos, socialinės įtraukties, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemų, visuomenės sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemų, prieglobsčio, migracijos ir sienų politikos ir žemės ūkio sektoriaus bei tvarios kaimo vietovių plėtros politikos sritims (5 straipsnis). Pagal programą bus finansuojami tokie veiksmai kaip seminarai, konferencijos ir pratybos; dalykiniai vizitai; studijos, tyrimai, analizės ir apklausos; poveikio ir kiti vertinimai; projektų rengimas, įgyvendinimas ir vertinimas; IT gebėjimų stiprinimas; su politinėmis rekomendacijomis susijusios ekspertinės žinios; politikos keitimas; teisinės, institucinės, struktūrinės ir (arba) administracinės reformos; (vietinių) ekspertų parūpinimas; operacinės paramos vietoje teikimo tokiose srityse kaip prieglobstis, migracija, sienų kontrolė organizavimas (6 straipsnis) ir kt. Šie veiksmai gali būti susiję su įvairiais reformų etapais. Komisija ir atitinkamos valstybės narės užtikrins pagal šią programą įgyvendinamų veiksmų ir pagal kitas Sąjungos priemones, visų pirma iš Sąjungos fondų, finansuojamas priemones, jose įgyvendinamų veiksmų nuoseklumą, papildomumą ir sąveikumą (13 straipsnis); dvigubo tų pačių išlaidų finansavimo bus vengiama (11 straipsnis). Paramos pagal šią programą prašymą pateiks valstybė narė, norinti gauti tokią paramą. Prašymas gali būti pateiktas per Europos semestro metu vykstantį dialogą, bet kokiu atveju – iki kalendorinių metų spalio 31 d. Prašymas suteikti paramą gali būti susijęs su trimis aplinkybėmis: a) reformų įgyvendinimu vykdant ekonomikos valdymą, visų pirma per Europos semestrą parengtų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų arba kitų su Sąjungos teisės įgyvendinimu susijusių veiksmų įgyvendinimu, b) reformų, susijusių su Sąjungos finansinę paramą pagal galiojančias priemones gaunančių valstybių narių ekonominio koregavimo programų įgyvendinimu, ir c) reformų, kurių valstybės narės imasi savo iniciatyva, visų pirma kad užtikrintų tvarų investavimą, augimą ir darbo vietų kūrimą, įgyvendinimu. Komisija išnagrinės valstybės narės pateiktą paramos prašymą atsižvelgdama į skaidrumo, vienodo požiūrio ir patikimo finansų valdymo principus ir į nustatytų problemų skubumą, mastą ir rimtumą, paramos poreikius konkrečiose politikos srityse, socialinių ir ekonominių rodiklių analizę ir bendrus administracinius valstybės narės gebėjimus. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į šiuo metu iš Sąjungos fondų arba pagal kitas Sąjungos programas finansuojamus veiksmus ir priemones, Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybe nare ir nustatys prioritetines sritis, teiksimų paramos priemonių aprėptį ir bendrą finansinį įnašą. Komisija sudarys šiam reglamentui įgyvendinti skirtas daugiametes darbo programas, kuriose bus išdėstyti numatoma parama siekiami politikos tikslai, tikėtini rezultatai ir finansavimo prioritetai atitinkamose politikos srityse. Daugiametės darbo programos bus smulkiau aprašytos metinėse darbo programose, skirtose programai įgyvendinti priimant įgyvendinimo sprendimus (12 straipsnis). Programai įgyvendinti specialiai skiriamas iki 142 800 000 EUR finansinis paketas (9 straipsnis). Ši suma bus išskaičiuojama iš Komisijos iniciatyva pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 teikiamos techninės paramos išteklių ir reikiamai paskirstoma, atsižvelgiant į programos aprėptį ir paskirtį. Todėl siūloma iš dalies keisti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 91 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 1 dalį (17 ir 18 straipsniai). Be to, programai gali būti skiriami papildomi finansiniai ištekliai, įskaitant savanoriškus asignavimus iš valstybių narių iniciatyva teikiamos techninės paramos išteklių. Todėl siūloma iš dalies keisti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25 straipsnį, kad visos valstybės narės (ne tik tos, kurios susiduria su laikinais finansiniais sunkumais, kaip dabar) galėtų skirti įnašus į programos finansinį paketą, perkeldamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnį savo iniciatyva teikiamos techninės paramos išteklių dalį (17 straipsnis). Šie papildomi finansiniai ištekliai gali būti naudojami remti veiksmams, kurie padeda įgyvendinti Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos tikslus tik paramą gaunančiose valstybėse narėse (10 straipsnis). 2015/0263 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio trečią pastraipą ir 197 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga. Be to, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos 11 straipsnyje, siekiant skatinti tvarią plėtrą, į Sąjungos politiką turi būti įtraukti aplinkos apsaugos reikalavimai; (2)Sutarties dėl Europos Sąjungos 120 ir 121 straipsniuose numatyta, kad valstybės narės, vykdydamos savo ekonominę politiką, stengiasi prisidėti prie Sąjungos tikslų siekimo ir atsižvelgia į bendras gaires, kurias parengia Taryba. Todėl valstybių narių ekonominės politikos koordinavimas yra bendro intereso reikalas; (3)keliose valstybėse narėse buvo ir tebėra vykdomas koregavimas siekiant pašalinti ilgainiui susidariusį makroekonominį disbalansą ir daugelis susiduria su mažo augimo potencialo problema. Struktūrinių reformų įgyvendinimą Sąjunga įvardijo kaip vieną iš savo politikos prioritetų siekiant grąžinti ekonomiką į tvaraus atsigavimo kelią, išnaudoti augimo potencialą, kad sustiprėtų gebėjimas prisitaikyti, ir remti konvergenciją; (4)reformos savo esme yra sudėtingi procesai, kurie reikalauja viso rinkinio itin specialių žinių ir įgūdžių. Įvairiose viešosios politikos srityse struktūrinių reformų įgyvendinimas yra sunkus uždavinys, nes gali užtrukti, kol jos ims duoti rezultatų. Todėl nepaprastai svarbu, kad tiek krizės ištiktos, tiek struktūriškai silpnos ekonomikos reforma būtų pradėta anksti ir įgyvendinama veiksmingai. Todėl pastaraisiais metais Sąjungos pagalba techninės paramos forma buvo labai svarbi Graikijos ir Kipro ekonominiam koregavimui paremti; (5)valstybės narės gali pasinaudoti parama spręsdamos problemas, susijusias su struktūrinių reformų rengimu ir įgyvendinimu. Šios problemos gali priklausyti nuo įvairių veiksnių, įskaitant ribotus administracinius ir institucinius gebėjimus ir netinkamą Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą; (6)Sąjunga turi daugiametės patirties teikiant specialią paramą valstybių narių administracijoms ir kitoms institucijoms tokiose srityse kaip gebėjimų stiprinimas ir panašūs veiksmai tam tikruose sektoriuose (pvz., mokesčių, muitinių, paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms), taip pat įgyvendinant sanglaudos politiką. Siekiant stiprinti Sąjungos gebėjimą teikti paramą valstybėms narėms, reikėtų pasinaudoti Sąjungos patirtimi, įgyta teikiant paramą nacionalinėms institucijoms, vykdančioms reformas. Iš tiesų reikalingi visapusiški ir integruoti veiksmai siekiant suteikti paramą toms valstybėms narėms, kurios vykdo augimą skatinančias reformas ir tam prašo Sąjungos paramos; (7)atsižvelgiant į tai, būtina sudaryti struktūrinių reformų rėmimo programą (toliau – programa), kurios tikslas – stiprinti valstybių narių gebėjimą parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias administracines ir struktūrines reformas, be kita ko, padedant joms veiksmingai ir efektyviai naudoti Sąjungos fondus. Programa skirta tam, kad padėtų siekti bendrų tikslų: ekonomikos atsigavimo, darbo vietų kūrimo, Europos konkurencingumo didinimo ir investicijų į realiąją ekonomiką skatinimo; (8)valstybės narės prašymu paramą pagal programą teiks Komisija ir ji bus teikiama tokiose srityse kaip biudžetas ir apmokestinimas, viešoji funkcija, institucinės ir administracinės reformos, teisingumo sistema, kova su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu, verslo aplinka, privačiojo sektoriaus vystymas, investicijos, konkurencija, viešieji pirkimai, privatizacija, galimybės gauti finansavimą suteikimas, investavimas, prekyba, tvarus vystymas, inovacijos, švietimas ir mokymas, darbo rinkos politika, visuomenės sveikata, prieglobstis, migracijos politika, žemės ūkis ir kaimo plėtra ir finansų sektoriaus politika; (9)pagal programą valstybės narės turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos paramos, susijusios su reformų įgyvendinimu vykdant ekonomikos valdymą, visų pirma per Europos semestrą parengtų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų įgyvendinimu, su veiksmais, susijusiais su Sąjungos teisės įgyvendinimu, taip pat su ekonominio koregavimo programų įgyvendinimu. Jos taip pat turėtų turėti galimybę paprašyti paramos, susijusios su jų pačių iniciatyva vykdomomis reformomis, kuriomis siekiama tvarių investicijų, augimo ir darbo vietų kūrimo; (10)po dialogo su paramos prašančia valstybe nare, be kita ko, per Europos semestrą, Komisija turėtų išnagrinėti prašymą remdamasi skaidrumo, vienodo požiūrio ir patikimo finansų valdymo principais ir atsižvelgdama į nurodytų problemų skubumą, mastą ir rimtumą, paramos poreikius numatytose politikos srityse, socialinių ir ekonominių rodiklių analizę ir bendrus valstybės narės administracinius gebėjimus. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybe nare, Komisija taip pat turėtų nustatyti prioritetines sritis, teiktinų paramos priemonių aprėptį ir bendrą finansinį įnašą į tokią paramą, atsižvelgdama į šiuo metu finansuojamus veiksmus ir priemones; (11)Komisijos komunikatuose „ES biudžeto peržiūra“ ir „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma finansuoti tuos veiksmus, kurie turi aiškią pridėtinę vertę Europai, t. y. veiksmus, kurie dėl Sąjungos intervencijos gali suteikti papildomos naudos, palyginti su pavienių valstybių narių veiksmais. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti užtikrintas pagal programą vykdomų veiksmų kitų nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu vykdomų programų ir politikos papildomumą ir sąveikumą. Veiksmai pagal programą turėtų leisti parengti ir įgyvendinti sprendimus, kuriais būtų sprendžiamos nacionalinės problemos, turinčios įtakos tarpvalstybinėms ar Sąjungos masto problemoms, ir užtikrinamas nuoseklus ir darnus Sąjungos teisės įgyvendinimas. Be to, jie turėtų padėti toliau didinti valstybių narių pasitikėjimą Komisija ir skatinti jas bendradarbiauti su Komisija ir tarpusavyje. Be to, Sąjunga turi geresnes galimybes nei valstybės narės sudaryti sąlygas dalytis gerąja praktika tarpusavyje bei sutelkti ekspertines žinias; (12)būtina parengti programos finansinį paketą, kuris apimtų ketverių metų laikotarpį ir jo trukmė būtų suderinta su Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 nustatytu daugiametės finansinės sistemos laikotarpiu; (13)programos finansinį paketą turėtų sudaryti finansiniai ištekliai, išskaičiuoti iš Komisijos iniciatyva pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 ir Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 teikiamos techninės paramos finansinių asignavimų. Kad toks išskaičiavimas būtų įmanomas, būtina šiuos reglamentus iš dalies pakeisti. (14)paramos prašančios valstybės narės turėtų turėti galimybę papildomomis lėšomis prisidėti prie programos finansinio paketo. Šiuo metu Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 nustatyta galimybė perkelti valstybių narių iniciatyva teikiamai techninei paramai skirtus išteklius tik toms valstybėms narėms, kurios susiduria su laikinais biudžetiniais sunkumais. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant sudaryti sąlygas visoms valstybėms narėms finansiškai prisidėti prie programos. Į Sąjungos biudžetą perkeltos lėšos turėtų būti panaudotos veiksmams, kuriais prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo arba konkrečių fondų tikslų įgyvendinimo atitinkamose valstybėse narėse, remti;

(15)šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Europos Sąjungos metiniam biudžetui taikomų finansinių taisyklių. Komisija turėtų priimti daugiametes darbo programas, kuriose būtų nustatyti siekiami politiniai tikslai, tikėtini paramos rezultatai ir atitinkamų politikos sričių finansavimo prioritetai. Šie elementai turėtų būti išsamiau aptarti įgyvendinimo aktais priimtose metinėse darbo programose; (16)atsižvelgiant į tai, kaip svarbu palaikyti valstybių narių pastangas rengiant ir įgyvendinant struktūrines, institucines ir administracines reformas, būtina suteikti galimybę bendrai finansuoti 100 % visų tinkamų finansuoti sąnaudų, kad būtų pasiekti programos tikslai, kartu užtikrinant bendro finansavimo ir pelno nesiekimo principų laikymąsi; (17)iškilus nenumatytų ir deramai pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtina nedelsiant imtis veiksmų, kaip antai atsiradus dideliems ekonomikos sutrikimams arba susiklosčius svarbioms aplinkybėms, turinčioms didelės įtakos ekonominėms ar socialinėms sąlygoms valstybėje narėje, kurios nepriklauso nuo jos valios, valstybės narės prašymu Komisija turėtų turėti galimybę, atsižvelgdama į pagal programą finansuotinus tikslus ir veiksmus, imtis specialių priemonių dėl nedidelės metinės darbo programos dalies, kad padėtų nacionalinėms institucijoms patenkinti neatidėliotinus poreikius; (18)siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų lėšų iš Sąjungos biudžeto paskirstymą ir patikimo finansų valdymo principo laikymąsi, veiksmais pagal šią programą turėtų būti papildomos vykdomos Sąjungos programos, kartu vengiant dvigubo tų pačių išlaidų finansavimo. Visų pirma Komisija ir susijusios valstybės narės, laikydamosi savo atitinkamų įsipareigojimų, turėtų Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu visuose proceso etapuose užtikrinti veiksmingą koordinavimą, siekdamos užtikrinti finansavimo šaltinių, iš kurių remiami valstybėse narėse vykdomi veiksmai, glaudžiai susiję su šia programa, ypač su priemonėmis, kurios finansuojamos iš Sąjungos lėšų valstybėse narėse, nuoseklumą, papildomumą ir tarpusavio sąveiką; (19)Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi per visą išlaidų ciklą taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais sankcijas; (20)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įvertinti programą, iš pat pradžių turėtų būti nustatyta tinkama pagal programą pasiektų rezultatų stebėsenos sistema. Turėtų būti atliktas laikotarpio vidurio įvertinimas, kaip įgyvendinami programos tikslai ir koks yra jos veiksmingumas ir pridėtinė vertė Europai. Be to, galutiniame įvertinime turėtų būti vertinamas ilgalaikis programos poveikis ir tvarumas. Šie vertinimai turėtų būti grindžiami rodikliais, kuriais matuojamas programos poveikis; (21)siekiant patikslinti rodiklių, kuriais matuojamas programos tikslų įgyvendinimas, sąrašą atsižvelgiant į programos įgyvendinimo laikotarpiu įgytą patirtį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl sąrašo patikslinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; (22)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su daugiamečių ir metinių darbo programų patvirtinimu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; (23)Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. prisidėti prie institucinių, administracinių ir struktūrinių reformų valstybėse narėse teikiant paramą nacionalinėms valdžios institucijoms, susijusią su priemonėmis, skirtomis institucijoms, valdymo sistemai, administracijoms, ekonomikos ir socialiniam sektoriams reformuoti, be kita ko, padedant efektyviai ir veiksmingai naudoti Sąjungos fondus, valstybės narės negali deramai pasiekti vienos ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, nes dėl paramos aprėpties bus susitarta su atitinkama valstybe nare; (24)siekiant sudaryti sąlygas skubiai taikyti šiame reglamente nustatytas priemones, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis

Programos sudarymas ir trukmė Šiuo reglamentu sudaroma 2017 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. struktūrinių reformų rėmimo programa (toliau – programa). 2 straipsnis

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: 1.Paramą gaunanti valstybė narė – tai valstybė narė, kuri gauna paramą iš Sąjungos pagal šią programą; 2.Sąjungos fondai – tai Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 1 straipsnyje nurodyti Europos struktūriniai ir investicijų fondai, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 223/2014 įsteigtas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 516/2014 įsteigtas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 513/2014 kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatyta policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonė ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 515/2014 kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatyta išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė. 3 straipsnis

Europos pridėtinė vertė 1.Programa finansuojami Europos pridėtinės vertės suteikiantys veiksmai. Tuo tikslu Komisija užtikrina, kad veiksmai, kuriuos pasirinkta finansuoti, galėtų duoti rezultatų, turinčių Europos pridėtinės vertės, ir tikrina, ar iš tikrųjų pasiekta Europos pridėtinė vertė.

2.Programos veiksmais ir veikla užtikrinama Europos pridėtinė vertė, visų pirma: (a)kuriant ir įgyvendinant sprendimus, kuriais sprendžiamos nacionalinės problemos, turinčios įtakos tarpvalstybiniams ar Sąjungos masto uždaviniams; (b)dėl jų ir kitų Sąjungos programų ir nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu vykdomos politikos papildomumo ir sąveikos; (c)dėl jų įnašo į nuoseklų ir darnų Sąjungos teisės įgyvendinimą; (d)dėl jų įnašo į dalijimąsi gerąja patirtimi ir į Europos masto ekspertinių žinių platformos ir tinklo kūrimą; (e)skatinant abipusį paramą gaunančių valstybių narių ir Komisijos pasitikėjimą ir valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą. 4 straipsnis

Bendrasis tikslas Bendrasis programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir struktūrines reformas, remiant nacionalinių institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti institucijas, valdymo sistemą, administracijas ir ekonominį ir socialinį sektorius ir taip padidinti konkurencingumą ir augimą ir paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, ir taip pat remiant veiksmingą ir efektyvų Sąjungos fondų naudojimą. 5 straipsnis

Konkretūs programos tikslai ir aprėptis 1.Siekiant 4 straipsnyje nurodyto bendrojo tikslo, nustatomi šie konkretūs programos tikslai: (f)padėti nacionalinėms institucijoms rengti reformas atsižvelgiant į prioritetus, pradines sąlygas ir numatomą socialinį ekonominį poveikį; (g)remti nacionalinių institucijų pastangas stiprinti savo gebėjimus formuoti, plėtoti ir įgyvendinti reformų politiką bei strategijas ir užtikrinti integruotą požiūrį, kad skirtingų sektorių tikslai ir priemonės derėtų tarpusavyje; (h)remti nacionalinių institucijų pastangas parengti ir įgyvendinti reikiamas procedūras ir metodikas atsižvelgiant į kitų šalių gerąją praktiką ir patirtį, įgytą ieškant sprendimų panašiose situacijose; (i)padėti nacionalinėms institucijoms didinti žmogiškųjų išteklių valdymo veiksmingumą ir efektyvumą, prireikus nubrėžiant aiškias atsakomybės ribas ir užtikrinant profesinių žinių ir įgūdžių gilinimą. Šių tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su paramą gaunančiomis valstybėmis narėmis. 2. 1 dalyje nustatyti konkretūs tikslai taikomi politikos sritims, susijusioms su konkurencingumu, augimu, darbo vietų kūrimu ir investicijomis, visų pirma, tokioms kaip: (a)viešųjų finansų valdymas, biudžeto sudarymas, skolų valdymas ir pajamų administravimas; (b)institucinė reforma ir veiksmingas į paslaugas orientuotas viešųjų administracijų veikimas, veiksminga teisinė valstybė, teisingumo sistemos reforma ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimas; (c)verslo aplinka, privačiojo sektoriaus vystymas, investavimas, privatizacija, prekyba ir tiesioginės užsienio investicijos, konkurencija ir viešieji pirkimai, tvarus sektorių vystymasis ir inovacijų rėmimas; (d)švietimas ir mokymas, darbo rinkos politika, socialinė įtrauktis, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemos, prieglobsčio, migracijos ir sienų politika;

(e)žemės ūkio sektoriaus ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika; (f)finansų sektoriaus politika ir galimybės gauti finansavimą. 6 straipsnis

Tinkami finansuoti veiksmai Siekiant įgyvendinti 4 ir 5 straipsniuose nustatytus tikslus pagal programą gali būti finansuojami toliau nurodytų rūšių veiksmai: (a)ekspertinės žinios, susijusios su politinėmis rekomendacijomis, politikos pokyčiais, teisinėmis, institucinėmis, struktūrinėmis ir administracinėmis reformomis; (b)eksperto (-ų) (įskaitant vietos ekspertus) skyrimas ilgesniam ar trumpesniam laikotarpiui atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti su veikla susijusias funkcijas, kai reikia, kartu teikiant vertimo žodžiu arba raštu ir bendradarbiavimo rėmimo, administracinės pagalbos paslaugas ir galimybę naudotis infrastruktūra bei įranga; (c)institucinių, administracinių ar sektorių gebėjimų stiprinimas ir susiję rėmimo veiksmai, visų pirma: i)seminarai, konferencijos ir pratybos; ii)darbo vizitai į atitinkamas valstybes nares arba trečiąsias šalis, kad pareigūnai įgytų patirties arba ekspertinių žinių atitinkamose srityse ar jas pagilintų; iii)mokymo veiksmai, internetinių ir kitokių mokymo modulių kūrimas, siekiant palaikyti reikiamus profesinius įgūdžius ir žinias, susijusius su atitinkamomis reformomis; (d)statistinių ir kitų duomenų rinkimas; bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais – rodiklių arba gairių rengimas; (e)vietos operatyvinės paramos tokiose srityse kaip prieglobstis, migracija, sienų kontrolė organizavimas; (f)IT pajėgumų didinimas: atitinkamoms reformoms vykdyti reikalingos IT infrastruktūros ir programinės įrangos kūrimas, priežiūra, valdymas ir jų kokybės kontrolė; (g)studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos; poveikio ir kiti vertinimai; vadovų, pranešimų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; (h)ryšių projektai: mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo bei sklaidos veikla ir keitimasis gerąja patirtimi; informuotumo didinimo ir informacinių kampanijų, žiniasklaidos kampanijų ir renginių, įskaitant institucinį informavimą, organizavimas; (i)informacijai ir programos rezultatams skleisti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas: sistemų ir priemonių kūrimas, valdymas ir priežiūra taikant informacinių ir ryšių technologijas; (j)visi kiti veiksmai, kuriais remiamas 4 ir 5 straipsniuose nustatytas bendrasis ir konkretūs tikslai. 7 straipsnis

Paramos prašymas 1.Valstybė narė, norinti gauti paramą pagal programą, pateikia paramos prašymą Komisijai, nurodydama remtinas politikos sritis ir prioritetus, kuriems taikoma programa, kaip nustatyta 5 straipsnio 2 dalyje. Šis prašymas pateikiamas ne vėliau kaip kiekvienų kalendorinių metų spalio 31 d.

2.Laikydamasi skaidrumo, vienodo požiūrio ir patikimo finansų valdymo principų, po dialogo su valstybe nare, be kita ko, įgyvendinant Europos semestrą, Komisija nagrinėja 1 dalyje nurodytą paramos prašymą, atsižvelgdama į nurodytų problemų skubumą, mastą ir rimtumą, paramos poreikius, susijusius su atitinkamomis politikos sritimis, valstybės narės socialinių ir ekonominių rodiklių analizę ir bendruosius administracinius valstybės narės gebėjimus. Atsižvelgdama į šiuo metu iš Sąjungos fondų arba pagal kitas Sąjungos programas finansuojamus veiksmus ir priemones, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybe nare, nustato prioritetines remtinas sritis, teiktinų paramos priemonių aprėptį ir bendrą finansinį įnašą į tokios paramos biudžetą. 3.Paramos prašymas gali būti pateiktas dėl: (a)reformų, vykdomų pagal ekonomikos valdymo procesus, visų pirma įgyvendinant atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per Europos semestrą, ar atitinkamus veiksmus, susijusius su Sąjungos teisės aktų įgyvendinimu, įgyvendinimo; (b)ekonominio koregavimo programų, skirtų valstybėms narėms, kurios gauna Sąjungos finansinę paramą, teikiamą pagal esamas priemones, visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013, skirtą euro zonos valstybėms narėms, ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002, skirtą euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, įgyvendinimo; (c)valstybių narių iniciatyva vykdomų reformų, ypač skirtų tvarioms investicijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui užtikrinti, įgyvendinimo. 8 straipsnis

Paramos organizavimas 1.Komisija gali nustatyti, kokią paramą numatoma skirti valstybėms narėms, bendradarbiaudama su kitomis valstybėmis narėmis arba tarptautinėmis organizacijomis. 2.Paramą gaunanti valstybė narė, koordinuodama veiksmus su Komisija, gali užmegzti partnerystę su viena ar daugiau kitų valstybių narių, kurios veikia kaip reformų partnerės konkrečiose reformų srityse. Reformų partnerė, koordinuodama veiksmus su Komisija, padeda rengti strategiją ir reformų veiksmų planus, planuoti aukštos kokybės pagalbą arba prižiūrėti strategijos ir projektų įgyvendinimą. 9 straipsnis

Finansinis paketas 1.Programai įgyvendinti skiriamas iki 142 800 000 EUR finansinis paketas. 2.Iš Programai skirtų lėšų taip pat gali būti padengiamos išlaidos, susijusios su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri yra būtina programai valdyti ir jos tikslams įgyvendinti, visų pirma išlaidos, susijusios su studijomis, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veikla, įskaitant institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, susijusius su šio reglamento bendraisiais tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su IT tinklais ir ypač su informacijos apdorojimu ir mainais, bei visos kitos techninės ir administracinės paramos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą. 3.Biudžeto valdymo institucija patvirtina turimus metinius asignavimus, neviršijančius Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 nustatytos daugiametės finansinės programos ribų. 10 straipsnis

Kiti finansiniai įnašai į programos biudžetą 1.Be 9 straipsnyje nustatyto finansinio paketo, programa gali būti finansuojama iš papildomų valstybių narių įnašų. 2.1 dalyje nurodytus papildomus įnašus gali sudaryti įnašai, skiriami iš valstybių narių iniciatyva pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnį teikiamos techninės paramos išteklių, perkeltų pagal to reglamento 25 straipsnį. 3.Šie 1 dalyje nurodyti papildomi įnašai naudojami veiksmams, kuriais prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos įgyvendinimo, remti. Paramą gaunančios valstybės įnašas narės, skirtas pagal 2 dalį, naudojamas tik toje valstybėje narėje. 11 straipsnis

Dvigubo finansavimo draudimas Pagal šį reglamentą finansuojami veiksmai gali būti remiami pagal kitas Sąjungos programas, priemones ar iš Sąjungos biudžeto fondų su sąlyga, kad parama neskiriama tiems patiems sąnaudų punktams. 12 straipsnis

Programos įgyvendinimas 1.Komisija įgyvendina programą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

2.Programos priemones gali tiesiogiai įgyvendinti Komisija arba netiesiogiai – kiti nei valstybės narės subjektai ir asmenys, kaip numatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnyje. Visų pirma, Sąjungos finansinė parama veiksmams, numatytiems šio reglamento 6 straipsnyje, teikiama kaip: (d)dotacijos (įskaitant dotacijas valstybių narių institucijoms); (e)viešojo pirkimo sutartys; (f)nepriklausomų ekspertų patirtų išlaidų padengimas; (g)įnašai į patikos fondus; (h)pagal netiesioginio valdymo principą vykdomi veiksmai. 3.Dotacijos gali būti skiriamos valstybių narių institucijoms, Europos investicijų banko (EIB) grupei, tarptautinėms organizacijoms, viešosioms ir (arba) privačiosioms įstaigoms ir subjektams, teisiškai įsteigtiems: (a) valstybėse narėse; (b)Europos laisvosios prekybos susitarimo šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas. Nepažeidžiant bendro finansavimo ir pelno nesiekimo principų, bendro dotacijų finansavimo dalis negali viršyti 100 % tinkamų finansuoti sąnaudų. 4.Paramą taip pat gali teikti individualūs ekspertai, kurie gali būti kviečiami prisidėti prie atrinktos pagal programą organizuojamos veiklos, jei tai būtina siekiant įgyvendinti 5 straipsnyje nustatytus konkrečius tikslus. 5.Siekdama įgyvendinti programą, Komisija įgyvendinimo aktais priima daugiametes darbo programas. Daugiametėse darbo programose nustatomi politikos tikslai, kurių siekiama numatoma parama, ir tikėtini rezultatai, taip pat finansavimo prioritetai atitinkamose politikos srityse. Daugiametės darbo programos toliau tikslinamos metinėse darbo programose, priimamose įgyvendinimo aktais, nurodant joms įgyvendinti reikalingas priemones kartu su visais elementais, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. 6.Siekiant užtikrinti, kad ištekliai būtų skirti laiku, metinėje darbo programoje gali būti nurodyta, kad iškilus nenumatytų ir deramai pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtina nedelsiant imtis veiksmų, kaip antai atsiradus dideliems ekonomikos sutrikimams arba susiklosčius svarbioms aplinkybėms, turinčioms didelės įtakos ekonominėms ir socialinėms sąlygoms valstybėje narėje, kurios nepriklauso nuo jos valios, valstybės narės prašymu Komisija gali, atsižvelgdama į šiame reglamente apibrėžtus tikslus ir veiksmus, imtis specialių priemonių, kad padėtų nacionalinėms institucijoms patenkinti neatidėliotinus poreikius. Tokios specialios priemonės gali sudaryti tik nedidelę metinės darbo programos dalį ir joms netaikomos 7 straipsnyje nustatytos sąlygos. 13 straipsnis

Koordinavimas ir papildomumas Komisija ir paramą gaunančios valstybės narės, neperžengdamos savo atsakomybės ribų, skatina programos sąveikavimą su kitomis Sąjungos programomis ir priemonėmis, visų pirma iš Sąjungos fondų finansuojamomis priemonėmis, ir užtikrina veiksmingą jų tarpusavio koordinavimą. Tuo tikslu jos: a)užtikrina skirtingų priemonių, visų pirma priemonių, finansuojamų iš Sąjungos fondų, papildomumą ir sąveiką Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, tiek planavimo etape, tiek jas įgyvendinant; b)optimizuoja koordinavimo mechanizmą, kad išvengtų veiksmų dubliavimo; c)užtikrina glaudų už įgyvendinimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis atsakingų asmenų bendradarbiavimą, kad paramos veiksmai būtų nuoseklūs ir sklandūs. Koordinavimo pagrindu gali tapti atitinkamos daugiametės ir metinės darbo programos , jei numatyta teikti paramą kurioje nors iš 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų sričių. 14 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. 2.Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), laikydamasi procedūrų, nustatytų Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96, gali atlikti ekonominės veiklos vykdytojų, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių su šiuo finansavimu, patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar būta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kokios nors kitos neteisėtos veiklos, susijusios su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokius auditus, patikrinimus ir inspektavimus vietoje. 15 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas 1.Komisija stebi pagal programą finansuojamų veiksmų įgyvendinimą ir pagal priede nustatytus rodiklius įvertina, ar pasiekti 5 straipsnio 1 dalyje nurodyti konkretūs tikslai. Pagal 16 straipsnį Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus dėl bet kokių priede pateikto rodiklių sąrašo pakeitimų. 2.Ne vėliau kaip 2019 m. viduryje Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinio vertinimo ataskaitą, o iki 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos – ex post vertinimo ataskaitą. 3.Tarpinio vertinimo ataskaitoje pateikiama informacija apie programos tikslų pasiekimo lygį, išteklių naudojimo efektyvumą ir programos papildomą naudą Europai ir vertinama, ar finansavimas srityse, kuriose įgyvendinama programa, turėtų būti koreguojamas arba pratęsiamas po 2020 m. Taip pat aptariama, ar visi tikslai ir veiksmai tebėra svarbūs. Ex post vertinimo ataskaitoje pateikiama informacija apie ilgalaikį programos poveikį. 16 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2.15 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo 2017 m. sausio 1 d. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 15 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 17 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2013/1303 daliniai pakeitimai Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 iš dalies keičiamas taip: 1. 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) antraštė pakeičiama taip: „Valstybėms narėms teikiamos techninės paramos valdymas“;

b) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/XXX(*) 10 straipsniu, valstybės narės prašymu dalis pagal šio reglamento 59 straipsnį nustatytų ir pagal konkrečiam fondui taikomas taisykles suplanuotų lėšų Komisijai pritarus gali būti perkelta Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai finansuoti siekiant įgyvendinti priemones, susijusias su atitinkama valstybe nare, kaip numatyta šio reglamento 58 straipsnio l dalies trečios pastraipos l punkte, taikant tiesioginį arba netiesioginį šios pagalbos valdymą.“ * OL [...].“ c) 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: „Valstybė narė pateikia prašymą atlikti 1 dalyje nurodytą kalendorinių metų lėšų perkėlimą iki tų metų, kuriais lėšos turi būti perkeltos, sausio 31 d. Kartu su prašymu pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti programą arba programas, pagal kurias lėšos bus perkeliamos. Pagal 30 straipsnio 2 dalį atitinkamai iš dalies pakeičiama partnerystės sutartis, kurioje nurodoma visa kiekvienais metais Komisijai perkeliama suma.“; d) pridedama 4 dalis: „4. Pagal 1 dalį valstybės narės perkeliamiems ištekliams taikoma 136 straipsnyje nustatyta įsipareigojimų panaikinimo taisyklė“; 2. 58 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos l punktas pakeičiamas taip: l) veiksmai, finansuojami pagal Reglamentą (ES) 2015/XXX, siekiant prisidėti prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos įgyvendinimo.“; 3. 91 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „3. Atskaičius paramą EITP, nurodytą 92 straipsnio 6 dalyje, ir pagalbą labiausiai skurstantiems, nurodytą 92 straipsnio 7 dalyje, 0,35 % bendrųjų išteklių skiriama Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai finansuoti; iš jų iki 112 233 000 EUR skiriama struktūrinių reformų rėmimo programai finansuoti, atsižvelgiant į programos aprėptį ir paskirtį.“. 18 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 daliniai pakeitimai Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: „Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį EŽŪFKP gali panaudoti iki 0,25 % savo metinių asignavimų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 58 straipsnyje nurodytoms užduotims finansuoti, įskaitant šio reglamento 52 straipsnyje nurodyto Europos kaimo plėtros tinklo ir šio reglamento 53 straipsnyje nurodyto EIP tinklo kūrimo ir valdymo Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu sąnaudų finansavimą; iš jų iki 30 567 000 EUR skiriama struktūrinių reformų rėmimo programai finansuoti, atsižvelgiant į programos aprėptį ir paskirtį.“ 19 straipsnis

Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas

FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programa (SRRP), pasiūlymas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje Politikos sritis – Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos VGB veikla: struktūrinių reformų rėmimo programa Išsamus VGB aprašymas pateiktas 3.2 skirsnyje. Politikos sritis: užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis Politikos sritis: regioninė ir miestų politika Politikos sritis: žemės ūkio ir kaimo plėtra Politikos sritis: migracija ir prieglobstis 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ◻Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ⌧Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus ◻Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ◻Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Bendras programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir struktūrines reformas, remiant nacionalinių institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti institucijas, valdymo sistemą, administracijas ir ekonominį ir socialinį sektorius ir taip padidinti konkurencingumą ir augimą ir paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, ir taip pat remiant veiksmingą ir efektyvų Sąjungos fondų naudojimą.

Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretūs programos tikslai: 1 konkretus tikslas Padėti nacionalinėms institucijoms rengti reformas atsižvelgiant į prioritetus, pradines sąlygas ir numatomą socialinį ekonominį poveikį. 2 konkretus tikslas Remti nacionalinių institucijų pastangas stiprinti savo gebėjimus formuoti, plėtoti ir įgyvendinti reformų politiką bei strategijas ir užtikrinti integruotą požiūrį, kad skirtingų sektorių tikslai ir priemonės derėtų tarpusavyje. 3 konkretus tikslas Remti nacionalinių institucijų pastangas rengti ir įgyvendinti reikiamas procedūras ir metodikas atsižvelgiant į kitų šalių gerąją praktiką ir patirtį, įgytą ieškant sprendimų panašiose situacijose. 4 konkretus tikslas Padėti nacionalinėms institucijoms didinti žmogiškųjų išteklių valdymo veiksmingumą ir efektyvumą, prireikus nubrėžiant aiškias atsakomybės ribas ir užtikrinant profesinių žinių ir įgūdžių gilinimą. Šių tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su paramą gaunančiomis valstybėmis narėmis. Parama reformoms, įskaitant paramą siekiant veiksmingo ir efektyvaus Sąjungos fondų (t. y. Bendrųjų nuostatų reglamente apibrėžtų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) ir su prieglobsčiu, migracija ir sienų kontrole susijusių fondų) naudojimo, bus teikiama konkrečioms politikos sritims, visų pirma viešųjų finansų valdymo, biudžeto rengimo, skolų valdymo ir pajamų administravimo, institucinės reformos ir veiksmingo, į paslaugas orientuoto viešųjų administracijų veikimo, veiksmingos teisinės valstybės, teisingumo sistemos reformos ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimo, verslo aplinkos, privačiojo sektoriaus vystymo, galimybės gauti finansavimą, investavimo, finansų sektoriaus politikos, privatizacijos, prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų, konkurencijos ir viešojo pirkimo, tvaraus sektorių vystymo ir paramos inovacijoms, švietimo ir mokymo, darbo rinkos politikos, socialinės įtraukties, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemų, visuomenės sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemų, prieglobsčio, migracijos ir sienų politikos ir žemės ūkio sektoriaus bei tvarios kaimo vietovių plėtros politikos sritims. Atitinkama VGV / VGB veikla REGIO, EMPL, MARE, AGRI, TAXUD, JUST, HOME, GROW, MARKT, RTD, CNECT ir COMP.



1.4.2.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). sustiprintas valstybių narių administracinis gebėjimas pertvarkyti institucijas, administravimą, ekonomikos ir socialinį sektorius, be kita ko, užtikrinant efektyvų ir veiksmingą Sąjungos fondų naudojimą, kad piliečiai ir įmonės galėtų naudotis supaprastintomis, veiksmingomis ir šiuolaikiškomis struktūromis: • sustiprintas valstybių narių institucijų gebėjimas nustatyti ir šalinti ekonominius ir struktūrinius trūkumus;

• sustiprinti valstybių narių institucijų gebėjimai ir pajėgumai rengiant, planuojant ir įgyvendinant reformų politiką atsižvelgiant į prioritetus; • sustiprinti valstybių narių institucijų gebėjimai laikytis integruoto požiūrio į reformas įvairiose politikos srityse kartu užtikrinant tikslų ir priemonių suderinamumą; • keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi su kitų šalių institucijomis sustiprinti valstybių narių institucijų gebėjimai nacionaliniu lygmeniu nustatyti procesus ir metodus siekiant paremti reformų rengimą, valdymą ir įgyvendinimą; • sustiprintas valstybių narių institucijų žmogiškųjų išteklių valdymo veiksmingumas ir efektyvumas gilinant profesines žinias ir gerinant įgūdžius ir gebėjimą prisitaikyti prie pokyčių valdymo procesų; • sustiprinti ryšių kanalai su Komisija, valstybėmis narėmis ir tarptautinėmis organizacijomis siekiant pagerinti bendravimą reformų klausimais ir reformų veiksmų koordinavimą; • sustiprinti valstybių narių institucijų gebėjimai užtikrinti per Europos semestrą rekomenduotų reformų, ekonominio koregavimo programų, valstybių narių iniciatyva vykdomų reformų įgyvendinimo pažangą ir užtikrinti nuoseklų ir darnų Sąjungos teisės įgyvendinimą. Tikėtini rezultatai labai priklauso nuo šalies ir projekto, ir tai, kokių bus pasiekta rezultatų, skirsis priklausomai nuo politikos sričių ir suteiktos paramos masto ir dydžio. Be to, dėl pagal programą suteiktos paramos veiksmų jie turėtų būti pagrįsti priemonėmis, įgyvendinamomis pagal politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares. 1.4.3.Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Šių konkrečių tikslų įgyvendinimas bus vertinamas pagal toliau nurodytus rodiklius; jie bus naudojami pagal turimus duomenis ir informaciją (įskaitant atitinkamus kiekybinius arba empirinius duomenis) ir, kai reikia, juos galėtų būti tikslinti Komisija įgyvendinant programą, remiantis reglamento 15 straipsniu: a) nacionalinių institucijų, administracinių tarnybų ir kitų viešųjų subjektų, kaip antai nacionalinių ministerijų ar reguliavimo institucijų, skaičius ir tipas, nurodytas pagal paramą gaunančias valstybes nares; b) paramos teikėjų, kaip antai valdžios institucijų, viešosios teisės įstaigų, įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančių viešųjų paslaugų srityje, ir tarptautinių organizacijų, skaičius ir tipas, nurodytas pagal konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares; c) pagal 6 straipsnį atliktų, finansuoti tinkamų veiksmų, kaip antai ekspertų parūpinimo, mokymų, seminarų ir pan. rengimo, skaičius ir tipas, nurodytas pagal: i) konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir atitinkamus veiksmus, susijusius su ES teisės, ekonominio koregavimo programų ir pačios valstybės narės iniciatyva vykdomų reformų įgyvendinimu; ii) konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares; iii) paramos teikėjus, kaip antai valdžios institucijas, viešosios teisės įstaigas, viešųjų paslaugų srityje veikiančias įstaigas, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, ir tarptautines organizacijas; iv) paramą gaunančios valstybės narės paramos gavėjus, kaip antai nacionalines institucijas. d) politinių ir teisinių priemonių, kaip antai Komisijos ar (priklausomai nuo konkretaus atvejo) reformų partnerių ir paramos teikėjų sudarytų politinio susitarimo memorandumų arba ketinimų protokolų, susitarimų, sutarčių dėl veiklos pagal programą, skaičius, nurodytas pagal konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares; e) po atitinkamos pagal programą remiamos veiklos priimtų politinių iniciatyvų (pvz., veiksmų planų, gairių, rekomendacijų, rekomenduojamų teisės aktų) skaičius, nurodytas pagal konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares; f) dėl paramos veiksmų pagal programą kiekvienos valstybės narės kiekvienoje politikos srityje įgyvendinamų priemonių skaičius, suskirstytas pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas arba atitinkamus veiksmus, susijusius su ES teisės, ekonominio koregavimo programų ir valstybių narių iniciatyva vykdomų reformų įgyvendinimu;

g) iš nacionalinių institucijų, administracinių tarnybų ir kitų viešųjų subjektų, gavusių paramą pagal programą, taip pat (jei yra) kitų suinteresuotųjų ir (arba) dalyvaujančių šalių gauta grįžtamoji informacija apie pagal programą vykdytų veiksmų rezultatus ir (arba) poveikį, nurodyta pagal konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares ir, kai įmanoma, pagrįsta kiekybiniais arba empiriniais duomenimis; h) iš paramos teikėjų gauta grįžtamoji informacija apie paramos, kurią jie suteikė pagal programą, rezultatus ir (arba) poveikį siekiant konkretaus tikslo ir politikos sritį, kurioje jie vykdė veiklą, nurodyta pagal paramą gaunančias valstybes nares ir, kai įmanoma, pagrįsta kiekybiniais arba empiriniais duomenimis; i) atitinkamų suinteresuotųjų šalių nuomonių apie programos indėlį į reformų įgyvendinimą raida, nurodyta pagal konkrečius tikslus, politikos sritis ir paramą gaunančias valstybes nares ir, kai įmanoma, pagrįsta kiekybiniais arba empiriniais duomenimis. 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Tai, ar sukurta teisinė ir institucinė aplinka yra patikima, o ekonomika veikia sklandžiai, iš esmės lemia didesnį konkurencingumą, drąsesnį investavimą, aktyvesnį darbo vietų kūrimą, aukštesnį gyvenimo lygį ir tvarų augimą visoje Sąjungoje. Daugelio Sąjungos šalių ekonomika buvo ir tebėra koreguojama, kad būtų panaikintas ilgainiui susidaręs makroekonominis disbalansas, daugelio jų augimo potencialas – mažas. Dažnai tai lemia užsitęsusios arba nepakankamos struktūrinės atitinkamų šalių ekonomikos reformos. Struktūrinių reformų įgyvendinimą Sąjunga įvardijo kaip vieną iš savo politikos prioritetų siekiant grąžinti ekonomiką į tvaraus atsigavimo kelią, išnaudoti augimo potencialą, kad sustiprėtų gebėjimas prisitaikyti, ir remti konvergenciją. Reformos turi būti tinkamai rengiamos, numatomos teisės aktuose ir veiksmingai įgyvendinamos. Kad reformos būtų sėkmingos, priimti reikiamų teisės aktų neužtenka – reikia jas veiksmingai įgyvendinti, o tai reiškia – spręsti struktūrines viešųjų administracijų problemas (pvz., susijusias su darbuotojų kompetencija, judumu, paskatomis, darbo procedūrų keitimu ir kt.) ir ekonominės bei socialinės srities uždavinius. Gali užtrukti, kol reformos ims duoti rezultatų. Todėl nepaprastai svarbu, kad tiek krizės ištiktos, tiek struktūriškai silpnos ekonomikos reforma būtų pradėta anksti ir įgyvendinama veiksmingai. Vienas iš Komisijos prioritetų yra Sąjungos acquis įgyvendinimo gerinimas. Šiuo klausimu Komisija nurodė, kad ji turi „bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis nagrinė[ti], kaip geriausiai užtikrinti atitiktį ES teisės aktams nacionaliniu lygmeniu.“ Taigi, pagal SRRP teikiama parama būtų prieinama visoms 28 ES valstybėms narėms. 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda Sąjunga gali geriau nei valstybės narės nustatyti, sutelkti ir koordinuoti geriausias turimas ekspertines žinias (tiek Europos institucijų vidaus tarnybų, tiek kitų šalių ar tarptautinių organizacijų), skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais (ir užtikrinti nuoseklią jų sklaidą visoje Sąjungoje), kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti tikslines augimą skatinančias reformas. Be to, sutelkti ekspertines žinias Sąjungos mastu būtų veiksmingiau, nes būtų sukurta Sąjungos geriausios praktikos nustatymo ir keitimosi jos pavyzdžiais platforma ir taip užtikrinta masto ekonomija ir aprėptis. Šiuo atžvilgiu įgyvendinsimi veiksmai turėtų prisidėti prie valstybių narių pastangų ir papildyti kitas nacionalinio, Sąjungos ir tarptautinio lygmens programas ir politikos sritis; tai daugiausia būtų įgyvendinama teikiant paramą vietoje, kuri (kai įmanoma, per į šią veiklą įtrauktus ekspertus) prisidėtų prie nacionalinių institucijų pastangų įgyvendinti reformas įvairiais jų etapais ar laikotarpiais, visų pirma atliekant tikslines intervencijas, kurios dar nėra remiamos iš Sąjungos fondų pagal kitas Sąjungos programas arba nacionalines iniciatyvas. Visų pirma, pagal programą remiami veiksmai turėtų sudaryti sąlygas parengti ir įgyvendinti sprendimus, kurie ne tik būtų skirti nacionalinėms problemoms spręsti, bet ir galėtų daryti tarpvalstybinio ir Sąjungos lygmens poveikį, prisidėtų prie keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais ir padėtų sukurti ekspertinių žinių tinklą. Galiausiai, pagal programą remiami veiksmai padėtų dar labiau padidinti paramą gaunančių valstybių narių ir Komisijos tarpusavio pasitikėjimą. Siūloma programa – tinkamiausia vietinės paramos toms valstybėms narėms, kurios įgyvendina augimą skatinančias reformas, priemonė, nes Sąjunga gali geriau nei valstybės narės nustatyti, sutelkti ir koordinuoti geriausias turimas ekspertines žinias ir užtikrinti bendrą požiūrį į techninę paramą jos prašančioms valstybėms narėms. Toliau pateikiama Europos pridėtinė vertė įvedus SRRP: • SRRP veiksmais būtų užtikrintas papildomumas ir sąveika su kitomis nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu vykdomomis programomis ir politika, būtų prisidedama prie tolesnio tarpusavio pasitikėjimo skatinimo ir tolesnio valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo ir būtų užtikrintas nuoseklus ir darnus Sąjungos teisės įgyvendinimas. Be to, pagal šią programą vykdomi veiksmai leistų parengti ir įgyvendinti sprendimus, kuriais sprendžiamos nacionalinės problemos ir kartu daromas teigiamas tarpvalstybinis poveikis ir (arba) poveikis visai Sąjungai. Ši iniciatyva padės stiprinti valstybių narių ekonominės ir sektorinės politikos koordinavimą ir geriau įgyvendinti Sąjungos teisę. Be to, programa padėtų valstybėms narėms ir Sąjungai bendradarbiauti veiksmingai įgyvendinant Sąjungos teisę ir politiką: taip būtų ir dėl to, kad įgyvendinant konkrečią politiką ir (arba) reformą tam tikroje šalyje galima sėkmingai pasinaudoti (ir apsikeisti) vienos ar kelių kitų šalių, kurios įgyvendino panašią politiką ir (arba) reformas, patirtimi. • Parama valstybėms narėms būtų teikiama koordinuotai įvairiose politikos srityse. Nacionalinės institucijos stengtųsi stiprinti savo gebėjimus formuoti, plėtoti ir įgyvendinti reformų politiką bei strategijas laikydamosi integruoto požiūrio, užtikrinančio, kad skirtingų sektorių tikslai ir priemonės derėtų tarpusavyje. Visų pirma, papildomą pagal šią programą finansuojamų veiksmų naudą, palyginti su kitomis Sąjungos priemonėmis, užtikrins tai, kad, priimant sprendimą teikti paramą jos prašančiai valstybei narei, bus reikiamai atsižvelgiama į joje jau įgyvendinamus veiksmus ir priemones, finansuojamus iš Sąjungos fondų arba pagal kitas Sąjungos programas.

Siekiant sudaryti sąlygas geriau valdyti techninės paramos prašymus ir užtikrinti techninės paramos veiksmų suderinamumą ir sąveiką, pagal SRRP būtų laikomasi panašaus integruoto požiūrio, kurio buvo laikomasi Graikijos ir Kipro atvejais, kai techninę paramą visuose sektoriuose koordinavo Komisija (per KRG ir GRDG), o valstybių narių lygmeniu darbą koordinavo specialus nacionalinių administracijų subjektas (t. y. SGCO Graikijoje ir DGEPCD Kipre). • Valstybėms narėms skiriama parama būtų padidinta naudojant platformą, skirtą valstybėms narėms ir tarptautinėms organizacijoms keistis geriausia praktika ir ją perimti. Sąjunga turi geresnes galimybes nustatyti geriausią praktiką nei atskira valstybė narė. Tai taip pat užtikrintų didesnį veiksmingumą, greitai sutelkiant ekspertines žinias ir dalijantis geriausia patirtimi per ekspertų grupę, kuri galėtų lengvai ir greitai pradėti teikti paramą valstybei narei paprašius. • Programa sudarytų sąlygas pasiekti masto ir įvairovės ekonomijos. Valstybės narės dažnai susiduria su panašiais uždaviniais ir turi spręsti panašias praktines problemas, susijusias su reformų įgyvendinimu. Sąjungos veiksmai gali padėti išvengti pastangų dubliavimosi, skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą su tarptautinėmis organizacijomis. 1.5.3.Panašios patirties išvados Ankstesnė patirtis, įgyta teikiant techninę paramą Kiprui ir Graikijai beveik visose viešosios politikos srityse, pravers ateityje, kai techninė parama bus potencialiai teikiama visoms valstybėms narėms. Siekiant remti Kipro ir Graikijos ekonominį koregavimą, nepaprastai svarbi buvo techninė parama (ją Kiprui teikė Kipro rėmimo grupės (KRG), o Graikijai – Graikijos reikalų darbo grupė (GRDG)). Suprasdamos paramos reformoms pridėtinę vertę, Graikija ir Kipras (t. y. dvi šalys, atitinkančios reikalavimus prašyti techninės paramos per KRG ir GRDG) paprašė ir gavo techninę paramą, skirtą labai įvairioms politikos sritims, nenumatytoms ekonominio koregavimo programose. Pagal numatomą SRRP tokio tipo plati techninė parama būtų prieinama visoms valstybėms narėms, nepriklausomai nuo to, ar jos turi programoje dalyvaujančios šalies statusą. GRDG techninė parama Graikijai buvo suteikta atlikus nepriklausomą išorės vertinimą, kurio išvada buvo ta, kad techninė parama prisidėjo prie reformų programos įgyvendinimo Graikijoje tose srityse, kurios buvo vertinamos, t. y. mokesčių administravimo ir centrinio administravimo reformos 2011–2013 m. laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, ketinama padidinti techniškai remiamų šalių skaičių ir, padedant Paramos struktūrinėms reformoms tarnybai (PSRT), techninę paramą teikti visoms valstybėms narėms. Žinoma, valstybės narės gali turėti problemų, susijusių su struktūrinių ir administracinių reformų rengimu ir įgyvendinimu. Problemas gali lemti tokie veiksniai kaip riboti administraciniai ir instituciniai gebėjimai ir netinkamas Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas ir taikymas. Atsižvelgiant į šią patirtį, siūloma struktūrinių reformų rėmimo programa (SRRP) siekiama išplėsti techninę paramą, kad ji būtų prieinama visoms valstybėms narėms, joms to paprašius. Konkrečiai, techninę paramą Komisija teiktų gavusi prašymą. 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Programa papildytų gebėjimų stiprinimo ir techninės paramos išteklius, skiriamus pagal kitas daugiametėje finansinėje programoje numatytas Sąjungos finansavimo programas, ir techninę paramą bei kitus iš Sąjungos fondų finansuojamus veiksmus. Programa suteiktų pridėtinės vertės pagal įvairias Sąjungos sektorių programas teikiamai paramai bei iš Sąjungos fondų finansuojamiems veiksmams, nes užtikrintų makroperspektyvą į konkrečią šalį ir kartu, atsižvelgiant į pagrindinius Sąjungos tikslus, būtų remiamos svarbiausios struktūrinės valstybių narių reformos. Be to, Komisija turėtų užtikrinti būtiną koordinavimą su savo vidaus darbo tvarka, visų pirma per procesą, kuriam pasibaigus priimama darbo programa (-os). Atitinkamos tarnybos bendradarbiautų siekdamos užtikrinti, kad veiksmai, kuriuos siūloma vykdyti įgyvendinant SRRP darbo programą (-as), iš tikrųjų vieni kitus papildytų ir būtų išvengta dubliavimosi su kitų Sąjungos programų ir fondų (įskaitant Sąjungos fondus, visų pirma Europos struktūrinius ir investicijų fondus) veiksmais. Šiuo atžvilgiu, kaip minėta pirmiau, priimant sprendimą suteikti paramą valstybei narei reikėtų, inter alia, atsižvelgti į esamus veiksmus ir priemones, finansuojamus iš Sąjungos fondų ar pagal kitas Sąjungos programas. Keliose Sąjungos programose numatyta galimybė teikti valstybėms narėms techninę paramą imantis tam tikrų viešosios politikos priemonių konkrečiose srityse. Priklausomai nuo konkretaus tikslo ir srities, programomis siekiama skatinti sudaryti palankias sąlygas ekonomikos augimui, socialinei ir aplinkos apsaugai ir tobulinimui. Pagal šias programas parama teikiama konkrečioms temoms ir padeda siekti jose nustatytų konkrečių tikslų. Strategijos „Europa 2020“ tikslas – sudaryti sąlygas pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui visose valstybėse narėse. Nuo ekonomikos augimo iš esmės priklauso nedarbo mažėjimas, socialinės sanglaudos stiprėjimas ir gyvenimo lygio kilimas. Struktūrinių reformų įgyvendinimą Sąjunga įvardijo kaip vieną iš savo politikos prioritetų siekiant grąžinti ekonomiką į tvaraus atsigavimo kelią, išnaudoti augimo potencialą, kad sustiprėtų gebėjimas prisitaikyti, ir remti konvergenciją. Reformos – sudėtingas, neretai brangus procesas, vienu metu reikalaujantis skirtingų sričių ekspertinių žinių ir galintis daryti tarpvalstybinį poveikį. Gavusios Sąjungos paramą valstybės narės labiau sugebėtų imtis nuodugnių, augimą skatinančių reformų, ir taip būtų daromas poveikis visai Sąjungai. Programa, kuri bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, aktyviai padėtų stiprinti šių valstybių narių administracinius gebėjimus reformuoti institucijas, administraciją ir ekonominį bei socialinį sektorius, siekiant sukurti piliečiams ir įmonėms naudingas paprastesnes, veiksmingas ir modernias struktūras. Galiausiai, programa sudarytų sąlygas teikti techninę paramą, o tai nepaprastai svarbu, kad būtų sėkmingai įgyvendinami svarbūs nauji bendrosios rinkos elementai (įskaitant jos skaitmeninę dalį). Antai Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane numatyta techninė parama kapitalo rinkų plėtrai. Programoje būtų nustatyta reikiama tokios paramos teikimo sistema ir finansavimas. Proporcingumas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, kas būtina Europos lygmeniu nustatytiems tikslams pasiekti. Tai patvirtina faktas, kad, pirma, valstybės narės institucijoms (įskaitant jos nacionalines institucijas) parama turi būti teikiama remiantis pačios valstybės narės paramos prašymu ir, antra, kad dėl paramos aprėpties turėtų būti tarpusavyje susitarti Komisija ir atitinkama valstybė narė.

1.6.Trukmė ir finansinis poveikis ⌧Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota: –⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2017 01 01 iki 2020 12 31 –⌧ Finansinis poveikis nuo 2017 01 01 iki 2020 12 31 ir vėliau. ◻Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota: –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, –vėliau – visuotinis taikymas. 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) ⌧Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos –⌧padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus; –◻vykdomųjų įstaigų ◻Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis. ⌧Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant: –◻trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; –⌧tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); –⌧EIB ir Europos investicijų fondui; –◻įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; –⌧viešosios teisės įstaigoms; –⌧įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų; –⌧įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;

–◻asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Pasiūlyme nustatytos stebėsenos ir vertinimo pareigos. Kaip siekiama konkrečių tikslų, bus stebima remiantis pasiūlyme pateiktais rodikliais. Ne vėliau kaip iki 2019 m. vidurio Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinio vertinimo ataskaitą, o iki 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos – ex post vertinimo ataskaitą. Tarpinio vertinimo ataskaitoje bus nagrinėjamas programos tikslų pasiekimo lygis, išteklių panaudojimo efektyvumas ir programos pridėtinė vertė Europai ir vertinama, ar finansavimas tose srityse, kuriose įgyvendinama programa, turėtų būti koreguojamas arba pratęsiamas po 2020 m. Taip pat bus aptariama, ar visi tikslai ir veiksmai tebėra reikalingi. Ex post vertinimo ataskaitoje bus pateikta informacijos apie ilgalaikį programos poveikį. 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1.Nustatyta rizika Programą gali tiesiogiai įgyvendinti Komisija arba netiesiogiai – kiti nei valstybės narės subjektai ir asmenys, kaip numatyta Finansinio reglamento 60 straipsnyje. Visų pirma, veiklai teikiama tokios formos finansinė Sąjungos parama: i) dotacijos (įskaitant dotacijas valstybių narių institucijoms); ii) viešojo pirkimo sutartys; iii) nepriklausomų ekspertų patirtų išlaidų padengimas; iv) įnašai į patikos fondus; v) pagal netiesioginio valdymo principą vykdomi veiksmai. Nepažeidžiant bendro finansavimo ir pelno nesiekimo principų, bendro dotacijų finansavimo dalis negali viršyti 100 % finansuoti tinkamų sąnaudų. Kaip nustatė Europos Audito Rūmai ir Komisija programų su panašiomis įgyvendinimo priemonėmis ex post audituose, pagrindinė rizika yra tokia: - dėl netinkamos atrankos tvarkos, patirties stokos ir nepakankamo stebėjimo atrinkti projektai gali būti prastos kokybės, o jų techninis įgyvendinimas – nevykęs, o tai gali sumažinti programų poveikį;

- skirtos lėšos gali būti naudojamos neveiksmingai arba netaupiai: * laikantis tinkamumo finansuoti taisyklių siekiant gauti dotacijų, gali būti netinkamai deklaruojamos išlaidos; * dėl viešojo pirkimo pasiūlymuose arba specifikacijose paliktų klaidų arba neištaisytų netikslumų gali būti netinkamai vykdomos sutartys; * gali būti nesilaikoma (tarptautiniams finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams taikomų) tinkamumo finansuoti taisyklių, sutartinių reikalavimų (atsižvelgti į Komisijos reikalavimus sutarčių dokumentuose) ir procedūrinių reikalavimų (laikytis Komisijos nustatytų procedūrų) ir gali būti nepasiekta reikiamų rezultatų (iš anksto nustatytų tikslų ir (arba) uždavinių). Tačiau preliminariosiose sutartyse su tarptautinėmis organizacijomis ir pagal 7 kriterijus įvertintomis valstybės narės agentūromis bus numatoma stabili teisinė sistema, apimanti Finansiniame reglamente ir jo taikymo taisyklėse nustatytas prievoles atitinkančią ex ante ir ex post stebėsenos sistemą. - gali kilti rizika Komisijos reputacijai, jei nustatomas sukčiavimas ar nusikalstama veikla. 2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą Numatytą būsimos programos kontrolės sistemą sudarys keli blokai: veiklos valdymo tarnybos vykdoma operacijų priežiūra, centrinės biudžeto ir kontrolės tarnybos atliekama ex ante kontrolė (finansinė patikra), ex post patikros ir (arba) dotacijų auditai. Programos valdymo tarnyba gali atlikti visų sandorių ex ante patikrą, o biudžeto ir kontrolės tarnyba – finansinę patikrą (nedidelės rizikos išankstinis finansavimas netikrinamas). Kartu su įgyvendinimo ataskaitomis nuodugniai bus tikrinamos finansinės dotacijų ataskaitos, vertinant tiek finansinius, tiek einamosios veiklos rezultatus: kai reikės, remiantis rizikos vertinimu, bus prašoma pateikti papildomos informacijos ir patvirtinamųjų dokumentų. Visos atviros ir ribotos viešojo pirkimo procedūros ir visos derybų procedūros, kurių vertė didesnė nei 60 000 EUR, bus tikrinamos per viešojo pirkimo vidaus patikras, prieš priimant sprendimus dėl sutarčių skyrimo. Vykdant ex post kontrolę, bus taikoma strategija nustatyti kuo daugiau anomalijų, siekiant susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas. Vadovaujantis šia strategija, bus atliekami projektų, kurie beveik visi atrinkti remiantis rizikos analize, imties auditai. 2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas Kontrolės plačiąja prasme funkcijas (nuo gavėjų ir (arba) rangovų atrankos iki audito rezultatų įgyvendinimo) atliks apie 70 % visų valdant programą dalyvaujančių darbuotojų. Be to, kai kurie išorės auditai galės būti finansuojami iš administracinės paramos asignavimų. Sumažinus procedūrų skaičių ir taikant suderintas taisykles ir procedūras, sumažės ir klaidų rizika. Be to, naujajame finansiniame reglamente numatytos paprastinimo priemonės sudarys tvirtesnį pagrindą imtis įvairių veiksmų. 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Bus imtasi įvairių su programa susijusio sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonių; pasiūlymo 14 straipsnyje pateikta nuostata dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Laikydamasi Komisijos kovos su sukčiavimu visais išlaidų ciklo etapais strategija ir atsižvelgdama į įgyvendinsimų priemonių proporcingumą ir sąnaudas bei naudą, už įgyvendinimą atsakinga tarnyba parengs konkretų kovos su sukčiavimu, susijusiu su šiomis išlaidomis, veiksmų planą. Šis veiksmų planas bus grindžiamas prevencija, veiksmingomis patikromis ir tinkamu atsaku, neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimu – nustačius sukčiavimo atvejų arba pažeidimų ir, kai tinkama, veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių sankcijų skyrimu. Kovos su sukčiavimu veiksmų plane bus aprašyta ex ante ir ex post patikrų sistema, pagrįsta grėsmių nustatymo sistema, ir nurodytos procedūros, kuriomis turi vadovautis darbuotojai, nustatę sukčiavimo atvejų arba pažeidimų. Jame taip pat bus pateikta informacijos apie darbo su OLAF tvarką.

3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų

rūšis Įnašas Numeris

Išlaidų kategorija…..............................] DA / NDA ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų šalių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą XX.YY.YY.YY] DA / NDA TAIP / NE TAIP / NE TAIP / NE TAIP / NE Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų

rūšis Įnašas 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda / 2. Tvarus augimas: Gamtos ištekliai DA / NDA ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų šalių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 1.b 13 01 04 04 NDA TAIP NE NE NE 1.b 13 08 01 DA TAIP NE NE NE 2 13 08 02 DA TAIP NE NE NE 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų

kategorija 1b/2 Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda / Tvarus augimas: Gamtos ištekliai GD: SG / PSRT 2017

metai 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2022

metai IŠ VISO Veiklos asignavimai 13 08 01 Įsipareigojimai 1) 17,443 23,645 29,847 34,498 0,000 105,433 Mokėjimai 2) 8,721 17,055 25,505 30,932 23,218 105,433 13 08 02 Įsipareigojimai 1) 5,057 6,855 8,653 10,002 30,567 Mokėjimai 2) 2,529 4,945 7,395 8,968 6,732 30,567 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų 13 01 04 04 3) 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 IŠ VISO asignavimų

13 antraštinei daliai Įsipareigojimai =1+1a +3 23,625 32,025 40,425 46,725 142,800 Mokėjimai =2+2a +3 12,375 23,525 34,825 42,125 29,950 142,800



• IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai 4) 22,500 30,500 38,500 44,500 0,000 136,000 Mokėjimai 5) 11,250 22,000 32,900 39,900 29,950 136,000 • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų 6) 1,125 1,525 1,925 2,225 6,800 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

1b / 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai (4+6) 23,625 32,025 40,425 46,725 142,800 Mokėjimai (5+6) 12,375 23,525 34,825 42,125 29,950 142,800 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)



Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 5 „Administracinės išlaidos“ 2017

metai 2018

metai 2019

metai 2020

metai IŠ VISO GD: SG / PSRT • Žmogiškieji ištekliai 1,336 1,600 2,004 2,004 6,944 • Kitos administracinės išlaidos 0,110 0,155 0,200 0,230 0,695 IŠ VISO GD SG / SRSS Asignavimai 1,446 1,755 2,204 2,234 7,639 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 1,446 1,755 2,204 2,234 7,639

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2017

metai 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2022

metai IŠ VISO IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

1b ir 2–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Įsipareigojimai 25,071 33,780 42,629 48,959 150,439 Mokėjimai 13,821 25,280 37,029 44,359 29,950 150,439 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimų nenaudojama. –⌧ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR Nurodyti tikslus ir rezultatus Metai Metai Metai Metai IŠ VISO 2017 2018 2019 2020 REZULTATAI Rūšis Vidutinės sąnaudos Ne Sąnaudos Ne Sąnaudos Ne Sąnaudos Ne Sąnaudos Iš viso sąnaudų 1 KONKRETUS TIKSLAS Padėti nacionalinėms institucijoms planuoti reformas atsižvelgiant į prioritetus, pradines sąlygas ir numatomą socialinį ekonominį poveikį - A rezultatas Nacionalinių reformų sektoriui reikalingų analizių skaičius 0,06 25–35 1,800 40–50 2,520 50–60 3,360 60–65 3,840 11,520 - B rezultatas Ekspertų skaičius 0,00115 80 0,092 80 0,092 80 0,092 80 0,092 0,368 1 konkretaus tikslo tarpinė suma 1,892 2,612 3,452 3,932 11,888



2 KONKRETUS TIKSLAS Palaikyti nacionalinių institucijų pastangas stiprinti savo gebėjimus formuoti, plėtoti ir įgyvendinti reformų politiką bei strategijas ir užtikrinti integruotą požiūrį, kad skirtingų sektorių tikslai ir priemonės derėtų tarpusavyje - C rezultatas Ekspertų skaičius 0,00115 60–80 0,086 90–100 0,115 100–150 0,141 100–150 0,147 0,490 - D rezultatas Parengtų ir įgyvendintų veiksmų planų skaičius pagal sektorius ir šalis 0,125 15–20 2,125 15–20 2,125 25–30 3,125 35–45 5,25 12,625 - E rezultatas Konkrečių darbinių ekspertizių skaičius 0,015 15–20 0,225 20–25 0,300 25–30 0,390 30–40 0,450 1,365 - F rezultatas Remtų projektų skaičius 0,900 4 3,600 5 4,500 6 5,400 6 5,400 18,900 2 konkretaus tikslo tarpinė suma 6,036 7,040 9,056 11,247 33,380 3 KONKRETUS TIKSLAS Remti nacionalinių institucijų pastangas rengti ir įgyvendinti reikiamas procedūras ir metodikas atsižvelgiant į kitų šalių gerąją praktiką ir patirtį, įgytą ieškant sprendimų panašiose situacijose - G rezultatas Ekspertų skaičius 0,00115 180–200 0,230 200–220 0,246 220–240 0,276 220–240 0,276 1,028 - H rezultatas Remtų projektų skaičius 0,900 5 4,500 8 7,200 8 7,200 9 8,100 27,000 - I rezultatas Remtų projektų skaičius 0,150 12 1,800 14 2,100 18 2,700 18 2,700 9,300 - J rezultatas Konkrečių darbinių ekspertizių skaičius 0,015 70–80 1,065 80–90 1,320 90–95 1,380 95–100 1,500 5,265 3 konkretaus tikslo tarpinė suma 7,595 10,866 11,556 12,576 42,593 4 KONKRETUS TIKSLAS Padėti nacionalinėms institucijoms didinti žmogiškųjų išteklių valdymo veiksmingumą ir efektyvumą, prireikus nubrėžiant aiškias atsakomybės ribas ir užtikrinant profesinių žinių ir įgūdžių gilinimą - K rezultatas Mokymo renginių ir (arba) seminarų skaičius 0,08 25–30 2,320 30–35 2,400 40–50 3,600 50–60 4,400 12,72 - L rezultatas Ekspertų skaičius 0,00115 60–80 0,082