EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 11 16 COM(2022) 636 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Šengeno erdvės stiprinimas užtikrinant visapusišką Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos dalyvavimą ir panaikinant vidaus sienų kontrolę















I.Įvadas Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės (Šengeno erdvė) yra vienas ryškiausių Europos integracijos laimėjimų ir viena akivaizdžiausių europinio gyvenimo būdo apraiškų, skatinanti ekonomiką ir suvienijanti europiečius erdvėje be vidaus sienų. 1985 m. pradėtas tarpvyriausybinis penkių valstybių narių – Prancūzijos, Vokietijos, Belgijos, Nyderlandų ir Liuksemburgo – projektas palaipsniui plėtėsi per septynis plėtros etapus ir šiandien yra tapęs didžiausia laisvo judėjimo erdve pasaulyje. Vidaus sienų panaikinimo nauda šiandien išlieka tokia pat, kaip ir 1985 m. Šengenas – tai milijonų žmonių kasdienybė: kasdien apie 3,5 mln. žmonių kerta vidaus sienas vykdami į darbą, studijas ar aplankyti šeimos ir draugų. Šengenas sustiprino mūsų kolektyvinį saugumą ir sudarė sąlygas valstybių narių institucijoms glaudžiai bendradarbiauti. Be to, Šengeno erdvė sukurta taip, kad būtų Europos Sąjungos ir visos jos bendrosios rinkos pamatas. Dabartinėmis sudėtingomis geopolitinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis visapusiškai veikianti ir baigta kurti Šengeno erdvė padeda užtikrinti stabilumą, atsparumą ir atsigavimą. Šiuo metu Šengeno erdvė, kurią sudaro 26 šalys, užima daugiau kaip 4 mln. kvadratinių kilometrų, joje gyvena beveik 420 mln. žmonių. Šengeno erdvei priklauso 22 ES valstybės narės. Visos likusios valstybės narės, išskyrus vieną, privalo prisijungti prie Šengeno erdvės ir todėl turėtų gauti leidimą tai padaryti, kai tik įvykdys sąlygas. Keturios iš penkių likusių valstybių narių, t. y. Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija, jau yra iš dalies saistomos Šengeno acquis, tačiau vidaus sienų su tomis valstybėmis narėmis kontrolė dar nepanaikinta. Airija dalyvauja kai kuriose svarbiose Šengeno sistemos dalyse, išskyrus acquis, susijusį su išorės sienomis ir vidaus sienų kontrolės panaikinimu. Keturios ES nepriklausančios valstybės narės – Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija – yra pasirašiusios susitarimus su Sąjunga dėl asociacijos taikant Šengeno acquis, todėl taip pat priklauso Šengeno erdvei. Kai visą Šengeno acquis pradės taikyti Bulgarija, Rumunija ir Kroatija, Šengeno erdvė išaugs iki 4,5 mln. kvadratinių kilometrų, o gyventojų skaičius – iki 450 mln. Šengeno acquis yra neatsiejama ES teisinės sistemos dalis, apimanti didelius įsipareigojimus ir atsakomybę, kurią kiekviena nauja valstybė narė turi be išlygų prisiimti, kad galėtų siekti tapti Šengeno erdvės dalimi. Visų pirma jos turi būti pasirengusios ir turėti pajėgumų veiksmingai valdyti išorės sienas visų kitų Šengeno valstybių vardu ir išduoti vienodas Šengeno vizas. Jos turi gebėti veiksmingai bendradarbiauti su kitų valstybių teisėsaugos institucijomis, turėti galimybę prisijungti prie atitinkamų informacinių sistemų (pavyzdžiui, Šengeno informacinės sistemos) ir jomis naudotis, kad panaikinus vidaus sienų kontrolę būtų išlaikytas aukštas saugumo lygis. Galiausiai jos turi užtikrinti, kad vykdant šią veiklą būtų paisoma pagrindinių teisių ir duomenų apsaugos reikalavimų. Kad Šengeno acquis būtų visapusiškai taikoma, ne tik reikia įvykdyti šiuos reikalavimus, bet ir užsitikrinti vieningą visų kitų valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, pritarimą. Šiuo atžvilgiu padaryta didelė pažanga ir neseniai imtasi svarbių politinių veiksmų siekiant paremti visapusišką Šengeno acquis taikymą Bulgarijoje, Rumunijoje ir Kroatijoje. Tam tvirtai pritaria Europos Parlamentas ir tai yra vienas iš svarbiausių Čekijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai prioritetų. Be to, Šengeno vertinimo procesas, kuriuo siekiama įvertinti pasirengimą prisijungti prie Šengeno erdvės, vyksta Kipro atžvilgiu. Netrukus Kipre pradės veikti Šengeno informacinė sistema ir šis procesas bus patikrintas 2023 m. atlikus specialų Šengeno vertinimą. Šiame komunikate apžvelgiama, kaip Bulgarija, Rumunija ir Kroatija ėmėsi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų įvykdytos sąlygos, būtinos visoms atitinkamoms Šengeno acquis dalims taikyti, kaip nustatyta atitinkamuose 2005 ir 2011 m. stojimo aktuose, ir pasiekė gerų rezultatų. Jame Taryba raginama nedelsiant priimti būtinus sprendimus, kad šios trys šalys, kurios dar nėra visapusiškai įtrauktos į erdvę be vidaus sienų kontrolės, galėtų prie jos prisijungti. Neabejotina, kad Sąjunga yra pasirengusi priimti tokį istorinį sprendimą. Pastaraisiais metais bendromis pastangomis Šengeno erdvė tapo stipresnė ir atsparesnė. Neseniai sukurtas Šengeno erdvės valdymo ciklas suteikia visas priemones, kurių reikia Šengeno padėčiai reguliariai vertinti, pereinant nuo administracinės sistemos prie bendro politinio valdymo ir atsakomybės. Šengeno taryba ir Šengeno forumas palengvina skaidrų ir konstruktyvų ES institucijų ir valstybių narių dialogą. Naujasis sustiprintas Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, kuris būtų taikomas Bulgarijai, Rumunijai ir Kroatijai iš karto po to, kai bus priimti sprendimai dėl visapusiško Šengeno acquis taikymo, padės užtikrinti, kad visi galimi trūkumai ir taisomosios priemonės būtų nustatyti laiku. Šis aštuntasis Šengeno erdvės plėtros etapas patvirtintų ir sustiprintų valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir vienybę, kuriais grindžiama Šengeno erdvė, taip pat prisidėtų prie tęstinio šio itin svarbaus projekto pritaikymo ir įgyvendinimo. II.Geri Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos rezultatai Nuo 2011 m. Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios prisijungti prie Šengeno erdvės be vidaus sienų kontrolės. Nuo 2019 m. tas pats pasakytina ir apie Kroatiją. Komisija aktyviai ragina Tarybą priimti sprendimus, kad Bulgarija, Rumunija ir Kroatija galėtų prisijungti prie erdvės be vidaus kontrolės. Tokį patį įsipareigojimą ne kartą prisiėmė Europos Parlamentas . Daugelį metų šios valstybės narės labai prisidėjo prie tinkamo Šengeno erdvės veikimo, be kita ko, per migracijos krizes, pandemijos suvaržymus, o visai neseniai – kai susidūrė su beprecedenčiais karo Ukrainoje padariniais. Sėkmingai užbaigus visus Šengeno vertinimus, Bulgarija, Rumunija ir Kroatija pagrįstai tikisi prisijungti prie Šengeno erdvės be vidaus sienų kontrolės. Neseniai surengta savanoriška faktų nustatymo misija Bulgarijoje ir Rumunijoje, taip pat paskutinis pakartotinis vizitas į Kroatiją ir jos pasiekimai pagrindinių teisių laikymosi prie išorės sienų stebėsenos srityje aiškiai patvirtina, kad šios šalys veiksmingai laikosi griežtų Šengeno standartų ir nepriekaištingai puikiai įgyvendina taikomus reikalavimus. Nors šios valstybės narės aktyviai įgyvendina didžiąją Šengeno acquis dalį, jos negali visapusiškai naudotis Šengeno erdvės be vidaus sienų kontrolės teikiama nauda. Strateginėje geografinėje padėtyje esančios Bulgarija, Rumunija ir Kroatija atlieka svarbų vaidmenį: užtikrina mūsų bendros išorės sienos apsaugą ir veiksmingai prisideda prie aukšto lygio saugumo ir gerovės, kaip parodė pastarojo meto krizės. Įdiegtos visos priemonės, struktūros ir procedūros, būtinos siekiant veiksmingai valdyti išorės sienų kirtimą ir galimas grėsmes saugumui prie tų sienų; taip prisidedama prie kovos su sunkiais tarpvalstybinio pobūdžio nusikaltimais. Šios šalys taip pat tvirtai bendradarbiauja su savo artimomis kaimyninėmis šalimis ir taip įrodo, kad yra tvirtai įsipareigojusios užtikrinti veiksmingą atsaką į migracijos spaudimą ir susijusias problemas. Be to, laikantis naujojo Šengeno acquis taikymo vertinimo reglamento, valstybės narės, dėl kurių priimtas Tarybos sprendimas, kuriame teigiama, kad turi būti taikomos visos Šengeno acquis nuostatos, įvertinamos ne vėliau kaip per vienus metus nuo tos dienos, kai tose valstybėse narėse pradedama taikyti visa Šengeno acquis . Tai taikoma Bulgarijai, Rumunijai ir Kroatijai priėmus atitinkamus sprendimus. Pagal 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį 2011 m. Bulgarija ir Rumunija sėkmingai užbaigė atitinkamus Šengeno vertinimo procesus. Procesas prasidėjo 2009 m. ir visos atitinkamos acquis dalys buvo nuodugniai įvertintos pagal taikomas procedūras. 2011 m. birželio 9 d. dviejose atskirose Tarybos išvadose Taryba pripažino, kad vertinimo procesas baigtas . 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamentas teigiamai įvertino Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje projektą . Nepaisant teigiamų rezultatų ir Šengeno vertinimo proceso pabaigos, Tarybos sprendimas dėl Šengeno acquis visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje ir dėl jų vidaus sienų kontrolės panaikinimo nebuvo priimtas daugiau kaip vienuolika metų. Atsižvelgiant į tai, kad Bulgarijos ir Rumunijos vertinimo procesai buvo baigti 2011 m., o pagal Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmo reglamentą atnaujinti oficialaus Bulgarijos ir Rumunijos vertinimo negalima, abi šalys, siekdamos stiprinti tarpusavio pasitikėjimą ir pripažindamos Šengeno acquis pokyčius per praėjusį laiką, 2022 m. kovo 2 d. paskelbė bendrą deklaraciją, kurioje savanoriškai paragino Komisijos koordinuojamą ekspertų grupę „užtikrinti, kad, be kita ko, būtų taikomi naujausi Šengeno acquis pakeitimai, atlikti po vertinimo, daugiausia dėmesio skiriant išorės sienų valdymui ir policijos bendradarbiavimui“. Susitarus su Bulgarija ir Rumunija, kurios abi parodė lankstumą bei įsipareigojimą, ir atsižvelgiant į valstybių narių prašymus, misijos apimtis buvo gerokai išplėsta, kad apimtų visus susijusius Šengeno acquis elementus, įskaitant naujausius pokyčius nuo 2011 m., daugiausia dėmesio skiriant išorės sienoms ir policijos bendradarbiavimui. Taip pat buvo nagrinėjami asmenų grąžinimo, Šengeno informacinės sistemos, Vizų informacinės sistemos ir vizų politikos pokyčiai. Per misiją buvo atsižvelgta į pagrindinių teisių užtikrinimą, įskaitant duomenų apsaugą, ir valdžios institucijų, kurios taiko atitinkamas Šengeno acquis dalis, veikimą. Vizitai vyko spalio 9–11 d. Rumunijoje ir 2022 m. spalio 12–14 d. Bulgarijoje. Prie misijos prisidėjo dauguma valstybių narių, o grupę sudarė 17 valstybių narių ekspertų. Faktų nustatymo misijoje dalyvavo ne tik penki Komisijos ekspertai, bet ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (Frontex), Europolo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros stebėtojai. Savanoriška faktų nustatymo misija patvirtino 2011 m. užbaigtų vertinimo procesų išvadas ir nustatė, kad Bulgarija ir Rumunija ne tik toliau įgyvendino naująją acquis bei priemones, bet ir iš esmės sustiprino bendrą Šengeno acquis taikymą visais jos aspektais. Bulgarija, kuri yra Turkijos kaimynė, atlieka svarbų vaidmenį saugant ES išorės sienas ir užtikrinant aukštą vidaus saugumo lygį. Šiuo tikslu Bulgarija taiko griežtą sienų valdymą, kuriuo užtikrinamas kokybiškas sienų stebėjimas ir sistemingi patikrinimai kertant sieną. Kaip nurodyta faktų nustatymo ataskaitoje, Bulgarija raginama toliau gerinti nacionalinę padėties vaizdo sistemą – visapusiškai įgyvendinti bendrą integruotos rizikos analizės modelį. Nepaisant esamų išorės iššūkių, Bulgarija laikosi nuoseklaus požiūrio į teisės pasilikti neturinčių trečiųjų šalių piliečių grąžinimą ir neteisėto antrinio judėjimo prevenciją. Kovai su tarpvalstybiniu nusikalstamumu teikiama pirmenybė taikant aktyvias tarptautinio policijos bendradarbiavimo priemones, be kita ko, pasitelkiant Europolą ir bendradarbiaujant su juo, taip pat taikant veiklos susitarimus, kuriuos Bulgarija yra sudariusi su kaimyninėmis šalimis ir pagal kuriuos sudaromos sąlygos vykdyti sekimą ir persekiojimą kertant sieną. Šengeno informacinė sistema veikia sklandžiai. Kalbant apie valdžios institucijų veikimą, Bulgarijos nacionalinė korupcijos prevencijos ir kovos su ja strategija įgyvendinama visais lygmenimis ir stiprinama taikant prevencines priemones ir griežtas drausmines procedūras. Bulgarija taip pat įrodė turinti reikiamas struktūras, kad užtikrintų pagarbą pagrindinėms teisėms ir galimybę gauti tarptautinę apsaugą, laikytųsi negrąžinimo principo ir duomenų apsaugos reikalavimų, kurių privalu laikytis taikant Šengeno informacinę sistemą ir vykdant policijos bendradarbiavimą.

Su Serbija, Ukraina ir Moldova besiribojanti Rumunija labai prisideda prie tinkamo Šengeno erdvės veikimo. Sienų valdymas, įskaitant sienų stebėjimą ir sistemingus patikrinimus kertant sieną, yra kokybiškas ir tvirtas, gerai veikia tarptautinis policijos bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis, taip pat labai aktyviai bendradarbiaujama su Frontex. Holistinis požiūris į migracijos valdymą užtikrinamas ir trečiosiose šalyse įgyvendinamais veiksmais. Asmenų grąžinimas įgyvendinamas kaip prioritetinis kovos su neteisėta migracija ir neteisėtu antriniu judėjimu veiksmas; tai padeda užtikrinti nuoseklų požiūrį į asmenų grąžinimą ir readmisiją. Rumunija turi ypatingoms situacijoms skirtą nacionalinį nenumatytų atvejų ir veiklos planą, kurį Rumunija sėkmingai aktyvavo reaguodama į Ukrainos krizę. Be to, Rumunija vykdo veiksmingą ir aktyvų tarptautinį policijos bendradarbiavimą, visų pirma su Europolu. Kova su neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis yra du prioritetai, kuriuos įgyvendinant Rumunija yra ypač aktyvi. Šengeno informacinė sistema veikia sklandžiai ir dabar reikia toliau siekti, kad būtų užtikrintas būtinas SIRENE darbo srauto automatizavimas. Rumunija yra parengusi nacionalinę kovos su korupcija strategiją. Visais Rumunijos teisėsaugos lygmenimis nustatytos kovos su korupcija priemonės. Kalbant apie pagarbą pagrindinėms teisėms, Rumunija turi veiksmingas struktūras, kad užtikrintų galimybę gauti tarptautinę apsaugą ir negrąžinimo principo laikymąsi, taip pat struktūras, būtinas, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos reikalavimų, kurių privalu laikytis taikant Šengeno informacinę sistemą ir vykdant policijos bendradarbiavimą. Patikrinimo vietoje ekspertų grupė 2022 m. spalio 26 d. Tarybos Šengeno klausimų darbo grupei pristatė misijos ataskaitą ir priėjo prie išvados, kad nenustatyta jokių problemų, susijusių su tuo, kaip Bulgarija ir Rumunija taiko naujausius Šengeno acquis pokyčius, ir kad abi valstybės narės toliau atitinka sąlygas, kurios būtinos, kad būtų taikomos visos atitinkamos Šengeno acquis dalys. Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios visapusiškai įgyvendinti Vizų kodeksą ir pradėti Šengeno vizų išdavimą nuo prisijungimo dienos. Komisija palankiai vertina Bulgarijos ir Rumunijos sprendimą panaikinus vidaus sienų kontrolę perkelti reikiamus pasienio policijos pareigūnus nuo vidaus prie išorės sienų, kad būtų užkirstas kelias galimam neteisėtos migracijos didėjimui. Su Serbija, Bosnija ir Hercegovina bei Juodkalnija besiribojanti Kroatija atlieka ne mažiau svarbų vaidmenį saugant ES išorės sienas ir užtikrinant tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Kroatijai paskelbus deklaraciją dėl pasirengimo pradėti Šengeno vertinimo procesą, kad būtų priimtas Tarybos sprendimas dėl Šengeno acquis visapusiško taikymo, vertinimo procesas vyko 2016–2020 m. 2019 m. spalio 22 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame padarė išvadą, kad Kroatija ėmėsi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų įvykdytos visų atitinkamų Šengeno acquis dalių taikymo sąlygos, ir patvirtino, kad Kroatija tebevykdo su Šengeno acquis susijusius įsipareigojimus, prisiimtus stojimo derybose . Taip pat buvo paminėta, kad Kroatija privalo toliau nuosekliai tęsti visus vykdomus veiksmus, visų pirma išorės sienų valdymo srityje, ir taip užtikrinti, kad šių sąlygų ir toliau būtų laikomasi. Siekdama stebėti ir tikrinti tų veiksmų įgyvendinimą išorės sienų valdymo srityje, Komisija Kroatijoje 2020 m. lapkričio 23–27 d. surengė tikslinį tikrinamąjį vizitą. Vizito metu padaryta išvada, kad Kroatija daugumą veiksmų įgyvendino. Remdamasi vizito rezultatais ir naujausia Kroatijos išorės sienų veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaita, 2021 m. vasario 2 d. Komisija patvirtino, kad veiksmų plano įgyvendinimas baigtas. 2021 m. gruodžio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų taryba patvirtino 2019 m. spalio 22 d. komunikate pateiktą Komisijos išvadą, kad Kroatija įvykdė būtinas visų Šengeno acquis dalių taikymo sąlygas . Be to, Taryba paprašė Kroatijos toliau nuosekliai įgyvendinti Šengeno acquis ir su ja susijusius įsipareigojimus. 2022 m. birželio 29 d. Taryba pasikonsultavo su Europos Parlamentu dėl Sprendimo dėl Šengeno acquis visapusiško taikymo Kroatijos Respublikoje projekto. 2022 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamentas Tarybos sprendimo projektui pritarė. Kroatija aktyviai siekė užtikrinti, kad išorės sienų kontrolė atitiktų įsipareigojimus pagrindinių teisių srityje, ir įsipareigojo visiškai netoleruoti jokio smurto. Komisija teigiamai vertina tai, kad Kroatija yra pirmoji valstybė narė, 2021 m. birželio mėn. sukūrusi nepriklausomą stebėsenos mechanizmą, kaip siūloma Migracijos ir prieglobsčio pakte. Tai išskirtinis forumas, kuris nepriklausomai stebi sienos apsaugos ir policijos pareigūnų veiksmus ir nagrinėja visus įtarimus dėl pagrindinių teisių pažeidimų pasienyje, didina informuotumą apie taikytinus teisės aktus ir pagrindinių teisių apsaugos priemones (be kita ko, rengiami sienos apsaugos ir policijos pareigūnų mokymai) ir užtikrina vidaus procedūrų tobulinimą. Mechanizme tiesiogiai dalyvauja atitinkami Kroatijos suinteresuotieji subjektai. Jo veiklai vadovauja nepriklausoma patariamoji taryba, kurią, be kita ko, sudaro du ombudsmenai, įskaitant vieną vaiko teisių ombudsmeną, Europos Komisijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir tarpvyriausybinių organizacijų atstovus. Praėjus vieniems metams nuo mechanizmo taikymo pradžios, 2022 m. liepos mėn. buvo priimta galutinė Nepriklausomo stebėsenos mechanizmo koordinavimo valdybos ataskaita. Tuo pagrindu Patariamoji taryba 2022 m. spalio 27 d. palankiai įvertino nepriklausomo stebėsenos mechanizmo veiklą, visų pirma tai, kad su Kroatijos valdžios institucijomis buvo užmegztas konstruktyvus ekspertų dialogas, per kurį buvo atsižvelgta į mechanizmo išvadas, ir tai, kad buvo surengta dvidešimt stebėjimo vietoje misijų. Ji taip pat priėmė rekomendacijas dėl galimybės toliau tobulinti platesnius įgaliojimus, be kita ko, vykdyti stebėjimą, apie kurį nepranešama iš anksto (visų pirma prie žaliojo koridoriaus), suteikti galimybę susipažinti su Vidaus reikalų ministerijos informacija ir užtikrinti tolesnį nepriklausomo stebėsenos mechanizmo įgyvendinimą. Komisija palankiai vertina Kroatijos vyriausybės įsipareigojimą išlaikyti ir toliau įgyvendinti nepriklausomą stebėsenos mechanizmą ir tai, kad į patariamosios tarybos rekomendacijas visapusiškai atsižvelgta naujajame 2022 m. lapkričio 4 d. pasirašytame susitarime, kuriuo pratęsiamas nepriklausomo stebėsenos mechanizmo taikymas. Visų pirma naujajame susitarime teigiama, kad mechanizmas nustatomas automatiškai pratęsiamiems 18 mėnesių laikotarpiams, taip užtikrinant, kad jo numatyti tikslai būtų tvariai bei darniai įgyvendinami, ir numatoma galimybė bet kuriuo metu bet kurioje vietoje, įskaitant prie žaliojo koridoriaus, vykdyti stebėjimą, apie kurį nepranešama iš anksto. Šiame susitarime taip pat numatyta, kad pagal mechanizmą bus galima reikalauti, kad, nustačius bendro pobūdžio pažeidimus ir galimus pagrindinių teisių pažeidimus, atitinkamos valstybinės įstaigos pradėtų oficialius tyrimus. Be to, susitarime numatyti konkretūs mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti didesnį veiksmingumą ir skaidrumą, be kita ko, palengvinti bendravimą su suinteresuotaisiais visuomenės atstovais. Galiausiai susitarime daugiau dėmesio skiriama nuolatinei stebėsenai, kaip laikomasi pagrindinių teisių, paaiškinant, kad pagal mechanizmą stebima, kaip visomis aplinkybėmis užtikrinamos pagrindinės teisės, ypatingą dėmesį skiriant tokiems aspektams kaip teisė veiksmingai pasinaudoti prieglobsčio procedūra ir tarptautine apsauga, negrąžinimo principo laikymasis, kolektyvinio asmenų išsiuntimo draudimas, taip pat kankinimo ar kitokio netinkamo elgesio draudimas. III.Geri rezultatai stiprinant Šengeno erdvę Bulgarija, Rumunija ir Kroatija pasiekė gerų rezultatų, kurie prilygsta visoje Šengeno erdvėje daromai didelei pažangai. Šengeno erdvė nuolat vystosi ir prisitaiko prie naujų uždavinių ir prioritetų. Šiandien mūsų Šengeno erdvė yra tvirta ir pasirengusi šiai naujai plėtrai, o tai savo ruožtu padės toliau didinti jos atsparumą, visų pirma atsižvelgiant į naujus geopolitinius iššūkius. Per pastaruosius 37 metus laipsniškai plėtojama išsami teisinė sistema ir bendros operatyvinės priemonės, kad erdvė be vidaus sienų kontrolės būtų geriau apsaugota. Neseniai sukurta Šengeno valdymo sistema užtikrina didesnę atskaitomybę ir bendrą atsakomybę skatinant struktūrinių reformų įgyvendinimą. Komisijos pasiūlytame Šengeno cikle nustatytos koordinuoto požiūrio į bendrus iššūkius ir intensyvesnio politinio dialogo struktūros. Šengeno struktūra nuolat atnaujinama. Teisinė sistema vis stiprinama ir jau šiandien suteikia tvirtą pagrindą veiksmingam išorės sienų valdymui, kartu užtikrinant, kad vidaus sienų kontrolė būtų taikoma tik kraštutiniu atveju. Būsima Šengeno sienų kodekso peržiūra padės dar labiau sugriežtinti taisykles, taip užtikrinant glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą ir visapusišką koordinavimą Sąjungos lygmeniu. Be to, valstybės narės vis geriau suvokia, kad būtina tvariai spręsti ilgalaikės vidaus sienų kontrolės klausimą. Pastaraisiais metais ES intensyviai siekia įdiegti vieną iš technologiškai pažangiausių sienų valdymo sistemų visame pasaulyje ir tokių pastangų rezultatai jau matomi vietoje. 2023 m. pradžioje pradėjus veikti atnaujintai Šengeno informacinei sistemai, o 2023 m. gegužės mėn. – atvykimo ir išvykimo sistemai, mūsų išorės sienų valdymas ir Šengeno erdvė bus dar saugesni. Tikimasi, kad visa naujoji IT struktūra, įskaitant Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), bus įdiegta iki 2023 m. pabaigos, o vėliau užtikrinsimas sąveikumas leis sujungti Europos sienų, migracijos ir saugumo sistemas. Kai tik šis darbas bus užbaigtas, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos reikalavimų visoms atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms bus teikiama išsami, patikima ir tiksli reikalinga informacija. 2010–2011 m. įsigaliojęs Vizų kodeksas buvo peržiūrėtas 2020 m.: numatytos greitesnės ir aiškesnės procedūros keliautojams, o kartu užtikrinta daugiau reagavimo į neteisėtos migracijos keliamus iššūkius priemonių. Naujoji galimybė pasinaudoti vizų svertu trečiųjų valstybių, su kuriomis bendradarbiavimas readmisijos srityje yra nepakankamas, atžvilgiu jau davė teigiamų rezultatų. Neseniai pertvarkyta Vizų informacinė sistema, į kurią įtrauktos naujos funkcijos (pvz., ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi integravimas), veiksmingai padeda valstybių narių valdžios institucijoms ir sudaro sąlygas geriau tikrinti prašymus išduoti vizą pateikiančius asmenis, siekiant nustatyti asmenis, kurie gali kelti grėsmę saugumui arba piktnaudžiauti imigracijos taisyklėmis. Be to, Sąjunga toliau siekia, kad Šengeno erdvė taptų patrauklesnė: į šalių, kurių piliečiai į ES gali keliauti be vizų, sąrašą įtrauktos naujos trečiosios šalys, be to, su trečiosiomis šalimis sudaryta vizų režimo supaprastinimo susitarimų. Dėl būsimo vizų išdavimo procedūrų skaitmeninimo dabartinė spausdintinių dokumentų naudojimu pagrįsta prašymų išduoti vizą procedūra taps skaitmenine, todėl bus greitesnė ir saugesnė. Bendra internetinė platforma padės vizų išdavimo procesą susieti su ES tapatybe ir sukurti vieną bendrą prieigos punktą vizos prašytojams iš viso pasaulio, o tai padidins ES, kaip kelionės tikslo regiono, patrauklumą. Patikimas išorės sienų valdymas yra labai svarbus siekiant kompensuoti vidaus sienų kontrolės panaikinimą ir taip užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą. Sąjunga ir valstybės narės aktyviai siekia praktiškai užtikrinti visiškai veiksmingą ir integruotą Europos sienų valdymą, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama, kad trečiųjų šalių piliečių, neturinčių teisės pasilikti, grąžinimas būtų veiksmingesnis. Be to, Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų įsteigimas ir kasdienis jos sustiprintų įgaliojimų įgyvendinimas buvo vieni svarbiausių sprendimų, kuriuos Sąjunga priėmė siekdama visapusiškai įgyvendinti tai, kas būtina Šengeno erdvei. Prie saugumo ir Šengeno erdvės veikimo taip pat prisideda veiksmingas Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos sienų ir pakrančių apsaugos institucijomis. Šiuo bendradarbiavimu užtikrinama, kad prekių kontrolė būtų tinkamai integruota į tuos pačius saugumo procesus. Stipresnė Šengeno erdvė taip pat padeda geriau spręsti vidaus saugumo problemas. Panaikinus sienų kontrolę, valstybės narės gali tikslingiau naudoti policijos išteklius kovai su nusikalstamumu ir vidaus terorizmu. Dažniau naudodamosi ES priemonėmis valstybių narių teisėsaugos institucijos gali veiksmingiau keistis informacija. Tai padeda geriau koordinuoti tyrimo veiksmus. Remdamiesi 2021 m. gruodžio mėn. Komisijos pateiktais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, Europos Parlamentas ir Taryba daro pažangą teisėkūros darbe, kad toliau gerintų keitimąsi informacija. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą greitai pasiekti susitarimą dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų keitimosi informacija . Be to, iki metų pabaigos Komisija pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius (be kita ko, keliaujančius tam tikrais ES vidaus skrydžiais) rinkimo ir perdavimo siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu. Kadangi tarpvalstybiniams saugumo uždaviniams spręsti vien nacionalinio lygmens veiksmų nepakanka, valstybių narių teisėsaugos institucijos, siekdamos kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, vis dažniau naudojasi Europolo – ES teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros – teikiama parama ir ekspertinėmis žiniomis. Neseniai įsigaliojus išplėstiems Europolo įgaliojimams, toliau stiprinamos Agentūros turimos priemonės, skirtos padėti valstybėms narėms tirti sunkius tarpvalstybinius nusikaltimus ir teroristinę veiklą, pavyzdžiui, tvarkyti didelius duomenų kiekius, bendradarbiauti su privačiais subjektais arba vykdyti veiklą inovacijų ir dirbtinio intelekto srityje siekiant paremti teisėsaugą . Europolas taip pat aktyviau remia valstybių narių kovą su terorizmu per savo Europos kovos su terorizmu centrą. Valstybės narės taip pat aktyviai dalyvauja Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykėje platformoje (EMPACT), kuri yra bendradarbiavimo kovojant su organizuotu ir sunkių formų nusikalstamumu, darančiu poveikį ES, bendra sistema; Sąjunga tam teikia didesnę finansinę paramą. Valstybės narės stiprina savo operatyvinį bendradarbiavimą: įgyvendina 2022 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl operatyvinio teisėsaugos bendradarbiavimo, naudojasi tarpvalstybiniu persekiojimu ir sekimu kertant sieną, vykdo bendras operacijas ar bendrą patruliavimą kovoje su tarpvalstybiniu nusikalstamumu . Komisija padeda valstybėms narėms imtis rekomendacijoje nustatytų veiksmų, be kita ko, pasinaudojant Vidaus saugumo fondo lėšomis. Valstybės narės taip pat bendradarbiauja vykdydamos bendrus policijos patikrinimus pasienio teritorijose, kaip numatyta Komisijos rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje. Galiausiai, norint sukurti tvirtą ir tinkamai veikiančią Šengeno erdvę, reikia ne tik tinkamai įgyvendinti Šengeno acquis, bet ir užtikrinti glaudų valstybių narių bendradarbiavimą dėl kitų papildomų priemonių, be kita ko, migracijos ir prieglobsčio srityje. Jau daug nuveikta, o ir toliau bus siekiama užtikrinti veiksmingą migracijos problemų valdymą. Vykdydama tolesnę veiklą, susijusią su deklaracija dėl savanoriško solidarumo mechanizmo, dėl kurios susitarta birželio mėn., Komisija padeda valstybėms narėms rasti bendrus neteisėto antrinio judėjimo problemos sprendimus. Visų pirma, atsižvelgdamos į 2022 m. birželio 24 d. Ryšių palaikymo komiteto posėdyje dėl reglamento „Dublinas III“ vykusias diskusijas, valstybės narės, Komisija ir Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra (toliau – ES prieglobsčio agentūra) susitarė parengti veiksmų gaires, kuriomis siekiama pagerinti ir užtikrinti perdavimo pagal tą reglamentą įgyvendinimą visose valstybėse narėse. Bendradarbiavimas, pagrįstas šiame plane bendrai nustatytais veiksmais, padės gerokai patobulinti Dublino sistemą, kuri yra labai svarbi toliau stiprinant pasitikėjimą.