[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 27.10.2010 KOM(2010) 623 galutinis I DALIS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2011 m. Komisijos darbo programa TURINYS 1. Įvadas 3 2. Kuo greičiau atgaivinti darbo vietų kūrimą iki 2020 m. 4 2.1. Sustiprinti ekonomikos valdymą ir pradėti Europos pusmetį 4 2.2. Baigti finansinių taisyklių reformą 4 2.3. Pažangus augimas 5 2.4. Tvarus augimas 5 2.5. Integracinis augimas 6 2.6. Išnaudoti bendrosios rinkos augimo potencialą 6 3. Toliau įgyvendinti piliečių darbotvarkę. laisvė, saugumas ir teisingumas 7 4. Europa pasaulyje. Didinti mūsų įtaką pasaulinėje arenoje 8 4.1. Visapusiška prekybos politika 8 4.2. ES plėtra, kaimynystė, vystymosi politika ir humanitarinė pagalba 8 5. Nuo idėjų prie rezultatų. Išnaudoti visas ES politikos galimybes 9 5.1. Modernus biudžetas Europos ateities labui 9 5.2. Skatinti sumanųjį reglamentavimą 10 5.3. Tęsiamas darbas 10 6. Išvada 11 1. ĮVADAS 2011 m. darbo programą Komisija teikia Europos Sąjungai ypatingai sunkiu metu. Po didžiausios per pastaruosius dešimtmečius krizės ekonomika akivaizdžiai atsigavo, tačiau dar nesutvirtėjo. Dėl šios priežasties naujose iniciatyvose, kurias Komisija pasiūlys ir inicijuos 2011 m., daug dėmesio bus skiriama ekonomikos atgaivinimui paspartinti. 2011-aisiais strategija „Europa 2020“ turėtų tapti ES ir valstybių narių pastangų užtikrinti pažangų, tvarų bei integracinį augimą atrama. 2011 m. turėtų būti visiškai susitarta dėl naujos visapusiškos finansų sektoriaus reglamentavimo bazės, pirmojo Europos ekonomikos politikos koordinavimo pusmečio pradžios ir praktinių priemonių pokyčiams paskatinti. Iki 2011 m. vidurio ES naujos daugiametės finansinės programos pasiūlymuose Komisija išdėstys, kaip orientuoti ES biudžetą siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“. Ši darbo programa grindžiama penkiais pagrindiniais ES politiniais prioritetais, kuriuos Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso išdėstė pirmojoje kalboje apie Sąjungos padėtį, pasakytoje 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamente[1]: - kovoti su ekonomikos krize ir suteikti impulsą ekonomikai atsigauti; - atgaivinti darbo vietų kūrimą, sparčiau įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ reformos darbotvarkę; - kurti laisvės, teisingumo ir saugumo erdvę; - pradėti derybas dėl modernaus ES biudžeto; - didinti ES įtaką pasaulinėje arenoje. Ši darbo programa pirmąkart priimama pagal naująjį programavimo ciklą, inicijuotą Komisijos pirmininko politinėmis gairėmis ir išdėstytą Europos Parlamento ir Komisijos bendrajame susitarime. Darbo programa taip pat gali padėti įkvėpti naują požiūrį į Lisabonos sutartyje išdėstytų bendrų ES prioritetų programavimą. Dėl Komisijos darbo programos pobūdžio joje daugiausia dėmesio skiriama veiksmams, kurie bus įgyvendinami 2011 m. Tačiau, žvelgiant iš naujos daugiametės programavimo ciklo perspektyvos, Komisijos metinės darbo programos taip pat sudaro pagrindą įvertinti šiuo metu vykdomą politiką ir nustatyti sritis, kuriose politinės iniciatyvos turi būti plėtojamos, kad būtų įgyvendintos ES tikslams pasiekti būtinos ilgalaikės politinės strategijos. Kadangi ES turi kuo skubiau baigti darbą, susijusį su pagrindiniais įvairių sričių, įskaitant ekonomikos valdymą ir finansų reglamentavimą, pasiūlymais, Komisija su Europos Parlamentu ir Taryba apsvarstys, kaip greitai pirmenybės tvarka priimti tam tikrus (negausius) ypatingai skubius pasiūlymus. 2. KUO GREIčIAU ATGAIVINTI DARBO VIETų KūRIMą IKI 2020 M. 2.1. Sustiprinti ekonomikos valdymą ir pradėti Europos pusmetį Neseniai Komisija pateikė daug pasiūlymų, kaip sustiprinti ekonominio valdymo priemones ir įtraukti į jas ekonomikos bei mokesčių politikos koordinavimą[2]. Naujais pasiūlymais būtų užtikrinta platesnė ir griežtesnė mokesčių politikos priežiūra ES lygmeniu, taip pat geresnis makroekonomikos politikos koordinavimas siekiant ištaisyti dabartinių teisės aktų trūkumus, pvz., ieškant makrofinansinės pusiausvyros sutrikimo priežasčių. Nauji priverstinio vykdymo mechanizmai užkirstų kelią ekscesams, kurie galėtų kenkti Europos mokesčių ar finansų stabilumui, arba padėtų juos įveikti. Kad impulsas neišblėstų, Komisija ragina ES teisės aktų leidėjus sparčiai pastūmėti į priekį politinius svarstymus. 2011 m. pirmojoje pusėje Europos politikos koordinavimo pusmetis taps ES bendrų pastangų paskatinti augimą ir darbo vietų kūrimą pagrindu. 2011 m. sausio mėn. Komisija priims pirmąjį metinį augimo tyrimą, kuriuo bus pradėtas Europos pusmetis. Metiniame augimo tyrime bus nagrinėjama ekonominė Sąjungos padėtis, kaip antai galimi pusiausvyros sutrikimai ir nuolatiniai rizikos veiksniai. Bus analizuojama, kiek ES pažengusi, įgyvendindama penkis strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus, siekiant įvertinti ES virsmą pažangia, tvaria ir integracine visuomene. 2.2. Baigti finansinių taisyklių reformą 2010 m. birželio mėn. pateiktas išsamus pasiūlymų baigti ES finansinę reformą teikimo tvarkaraštis[3]. 2011 m. pradžioje Komisija pateiks likusius pasiūlymus baigti finansų sektoriaus reformą. Jau susitarta arba tariamasi dėl daugumos pasiūlymų ištaisyti krizės atskleistus trūkumus, vienas iš svarbių etapų to link – pastarojo meto susitarimai dėl finansų priežiūros pasiūlymų paketo. Pirmąjį 2011 m. pusmetį Komisija toliau tobulins banko kapitalo taisykles (CRD IV), siekdama įgyvendinti Bazelio bankų standartų komiteto darbo tarptautiniu lygmeniu rezultatus Europos Sąjungoje, ir keis Finansinių priemonių rinkų direktyvą (MiFID), Piktnaudžiavimo rinka direktyvą, siekdama užbaigti perėjimą prie skaidresnių ir saugesnių išvestinių produktų rinkų, Kredito reitingų agentūrų pasiūlymą, taip pat teisės aktus, kuriais nustatomas bankų krizių valdymo ir įveikimo pagrindas, kad atitinkamos valdžios institucijos turėtų reikiamų priemonių, įskaitant lėšų krizėms įveikti. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mažųjų investuotojų ir paprastų vartotojų apsaugai: bus pateikta įvairių iniciatyvų, kaip antai teisės aktų, kuriais reglamentuojama prieiga prie pagrindinių banko paslaugų, ir vykdoma veikla, kuria siekiama skatinti atsakingai skolinti ir skolintis lėšas nekilnojamajam turtui įsigyti. Šie ir kiti pasiūlymai papildys Komisijos plataus užmojo finansų sektoriaus reformos programą. Bendras Europos institucijų tikslas turėtų būti visiškai susitarti dėl reformos iki 2011 m. pabaigos ir taip sukurti pažangią finansų reglamentavimo sistemą – vieną iš kertinių sveikos ekonomikos, kuria užtikrinamas darbo vietų kūrimas, akmenų. Tuo tarpu ES toliau dės pastangas, pvz., aktyviai dalyvaudama G20 veikloje, kad pasaulyje būtų laikomasi tvirto ir koordinuoto požiūrio. Komisija toliau tęs su tinkamu finansų sektoriaus indėliu susijusį darbą. 2.3. Pažangus augimas Pavyzdinėmis strategijos „Europa 2020“ iniciatyvomis „Inovacijų Sąjunga“[4], „Judus jaunimas“[5] ir „Skaitmeninė darbotvarkė“[6] Komisija parodė, kaip ES gali didinti pažangaus augimo potencialą įvairiose srityse. 2011 m. bus pateikti pavyzdinėse iniciatyvose paskelbti konkretūs pasiūlymai, kurie bus įgyvendinami Europos ir valstybių narių lygmeniu imantis papildomų veiksmų. Interneto plėtra ne tik atveria naujų galimybių garso ir vaizdo medžiagos kūrėjams bei transliuotojams, bet ir kelia jiems naujų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių sunkumų. Tarpvalstybiniu bei europiniu lygmeniu išduodant garso ir vaizdo sektoriaus licencijas, padidės Europos piliečiams naudingas kūrybiškumas. Europos standartai turėtų labiau padėti mūsų įmonėms, ypač MVĮ, konkuruoti pasaulyje. IRT sektoriaus potencialas – milžiniškas. 2011 m. pasiūlymų paketu bus siekiama sukurti vienodesnę Europos standartizavimo sistemą. Komisija taip pat nustatys aukštojo mokslo modernizavimo Europos Sąjungoje tvarką ir žinių bei inovacijų skatinimo ateityje viziją. 2.4. Tvarus augimas Kaip paskelbta strategijoje „Europa 2020“, 2011 m. Komisija išdėstys pavyzdinės iniciatyvos „Tausus išteklių naudojimas“ viziją. Tai paruoš dirvą integruotam politikos formavimui ES lygmeniu. Bus siekiama palaipsniui sukurti tausiu išteklių naudojimu grindžiamą pagrindą, kuriuo remiantis bus pereinama prie anglies dvideginiu aplinkos neteršiančios visuomenės, formuojančios ilgalaikę, tvarią įvairių sektorių, įskaitant energetiką, transportą ir gamtos išteklių valdymą, politiką, kaip antai žemės ūkio ir žuvininkystės. Tam pasiekti reikės nemažai laiko, bet pirmiausia bus siekiama laikytis bendro požiūrio į tai, kaip energetika, transportas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika gali šiandien padėti pertvarkyti ES ekonomiką iki 2050 m. Šiose viena su kita susijusiose iniciatyvose bus pateikti vidutiniai ir ilgalaikiai scenarijai – taip bus padėtas tvirtas sprendimų priėmimo pagrindas ir sudarytos nuspėjamesnės plataus masto investavimo sąlygos. Taip pat reikės išsamiai apsvarstyti, kaip tausų išteklių naudojimą galima integruoti į būsimą Europos visuomenės raidą. 2011 m. ypatingas dėmesys bus skiriamas energijos infrastruktūrai ir vartojimo efektyvumui, kuris daro tiesioginį teigiamą poveikį aplinkai, ekonomikai bei energetiniam saugumui ir turi milžinišką darbo vietų kūrimo potencialą. Baltojoje knygoje dėl transporto politikos ateities bus nagrinėjama, kaip užbaigti Europos transporto erdvę, siekiant aplink pagrindinį tinklą sukurti veiksmingą, vientisą infrastruktūrą, ir, remiantis inovacijomis, užtikrinti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriantį transportą. Skatinti tvariai naudoti gamtos išteklius ir atskleisti tokių sektorių, kaip žemės ūkis ir žuvininkystė, inovacinį potencialą bus pagrindiniai Komisijos pasiūlymų peržiūrėti bendros žemės ūkio ir bendros žuvininkystės politikos sritis naujos daugiametės finansinės programos vykdymo laikotarpiu tikslai. 2011 m. Komisija toliau kovos su klimato kaita. Komisija toliau ragins tarptautinę bendriją dėti daugiau pastangų plataus užmojo pasauliniam susitarimui pasiekti, su dvišaliais partneriais intensyviai dalysis idėjomis ir vykdys bendrus projektus, pvz., susijusius su švariomis technologijomis, prekyba anglies dioksido taršos leidimais ir atsinaujinančiąja energija. 2011 m. taip pat bus įtempta aplinkos plačiąja prasme darbotvarkė: Komisija turės pasirengti 2012 m. Rio+20 pasauliniam aukščiausiojo lygio susitikimui, įvertinti 6-osios aplinkos veiksmų programos įgyvendinimo rezultatus ir peržiūrėti temines atliekų prevencijos ir perdirbimo strategijas. 2.5. Integracinis augimas Iki 2010 m. pabaigos Komisija paskelbs 5-ąją sanglaudos ataskaitą ir pasiūlys dvi kitas pavyzdines strategijos „Europa 2020“ iniciatyvas – „Nauji įgūdžiai ir darbo vietos“ ir „Kovos su skurdu planas“. 2011 m. bus pateikta konkrečių priemonių integraciniam augimui skatinti. Glaudžiai bendradarbiaudama su socialiniais partneriais, Komisija pateiks teisės akto, kuriuo siekiama pagerinti Darbuotojų komandiravimo direktyvos įgyvendinimą, pasiūlymą ir Darbo laiko direktyvą pritaikys prie naujų realijų. Komisija taip pat sieks sukurti kokybišką pagrindą, kuriuo būtų visapusiškai atsižvelgiama į ypatingą bendro ekonominio intereso paslaugų pobūdį: svarbus etapas bus valstybės pagalbos taisyklių atnaujinimas. Užtikrinti integracinį augimą – tai ir spręsti visuomenės problemas, kaip antai gyventojų senėjimo poveikio klausimą. Komisija padės valstybėms narėms užtikrinti piliečiams reikiamo dydžio, tvarias pensijas konkrečiomis priemonėmis, kurios bus nustatytos po 2010 m. pradėtų konsultacijų. Remti plataus užmojo ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos darbotvarkę bus pagrindinis naujos daugiametės finansinės programos pasiūlymo nuostatų dėl sanglaudos politikos peržiūros aspektas. 2.6. Išnaudoti bendrosios rinkos augimo potencialą Kad būtų atskleistas bendrosios rinkos potencialas, būtina nuolat siekti vis didesnės jos pažangos. Per nuosmukį Sąjunga atsispyrė trumparegiškumo ir užsisklendimo pagundai. Tačiau be tinkamai veikiančios bendrosios rinkos ilgalaikis darbo vietų augimas Europoje neįmanomas. Metas padidinti rinkos integraciją, šalinant dideles nuolatines spragas, kurias prof. Mario Monti nurodė Komisijai neseniai pateiktoje ataskaitoje[7]. Remdamasi šiuo darbu, Komisija ką tik pateikė daug konkrečių pasiūlymų, kaip atgaivinti bendrąją rinką (Bendrosios rinkos akte[8]), ir pavyzdinę strategijos „Europa 2020“ iniciatyvą „Pramonės politika“[9]. Tiek akte, tiek iniciatyvoje pabrėžiama būtinybė pertvarkyti visą visuomenę, kad būtų išnaudotas bendrosios rinkos potencialas ir sudarytos Europos ekonominės veiklos vykdytojams bendros sąlygos. Komisija toliau gerins mūsų bendrovių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, sąlygas patekti į rinką. Svarbu tai, kad 2011 m. bus pateikta pasiūlymų modernizuoti viešųjų pirkimų taisykles ir įvesti bendras koncesijų sutarčių taisykles. Kita 2011 m. konkreti iniciatyva, skirta MVĮ, – Tarpvalstybinio skolų išieškojimo valdymo reglamentas. Komisija imsis konkrečių veiksmų, pvz., pateiks pasiūlymų nustatyti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmą, kuriuo palengvinamas vartotojų problemų sprendimas Europos Sąjungoje, ir tęs darbą, susijusį su kolektyviniu žalos atlyginimu, remdamasi 2010 m. pradėtomis viešosiomis konsultacijomis. Kalbant apie mokesčius, Bendrosios konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės (BKĮPMB) pasiūlymu bus siekiama suteikti bendrovėms galimybę pasirinkti sistemą, kuria supaprastinamos taisyklės, sumažinamos nuostatų derinimo išlaidos ir padedama joms įveikti dabartines tarpvalstybinės prekybos mokestines kliūtis, nekeičiant galiojančių mokesčių normų. Komisija taip pat paskelbs Komunikatą dėl būsimos PVM strategijos, kuriame bus aptarta, kaip šalinti dabartinės sistemos trūkumus ją modernizuojant ir supaprastinant, kad bendrovėms tektų mažesnė su PVM susijusi administracinė našta. Oro uostų pasiūlymų paketo tikslas – pagerinti konkurenciją, vartotojų teisių užtikrinimą ir aplinkosauginį veiksmingumą šiame svarbiame sektoriuje, sprendžiant oro uostų pajėgumo, laiko tarpsnių bei antžeminių paslaugų klausimą, ir taip užtikrinti optimalesnį Europos oro uostų tinklo naudojimą. 3. TOLIAU įGYVENDINTI PILIEčIų DARBOTVARKę. LAISVė, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS Europos Sąjungos pilietybė ES piliečiams turėtų būti apčiuopiama tikrovė. Piliečių teisės giliai įsišaknijusios ES teisėje. Tačiau vis dar jaučiamas atotrūkis tarp Sutartimi įteisintų taisyklių ir tikrovės, su kuria piliečiai, kaip privatūs asmenys, vartotojai, studentai ar politiniai veikėjai, susiduria kasdieniame gyvenime. Ką tik priimtoje Pilietybės ataskaitoje[10] Komisija išskiria keletą sričių, kuriose reikėtų imtis veiksmų, kad ES lygmeniu užtikrintos asmens teisės būtų praktiškai įgyvendintos. Šios pastangos neatsiejamos nuo priemonių, priimtų vykdant 2010–2014 m. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą, siekiant sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę[11], išnaudojant visas Sutartimi sustiprinto teisinio pagrindo teikiamas galimybes. Siekdama 2011 m. sustiprinti piliečių teises, Komisija pateiks teisės akto, kuriuo reglamentuojama Europos sutarčių teisė, pasiūlymą. Baudžiamosios teisės srityje Komisija pateiks Direktyvos dėl nusikaltimų aukų teisių pasiūlymą, siekdama padėti užtikrinti, kad visų valstybių narių piliečiams būtų sudarytos sąlygos gauti pakankamą teisinę paramą, kreiptis į teismus ir būti apsaugotiems. Siekdama padidinti teisminių institucijų ir piliečių tarpusavio pasitikėjimą, Komisija taip pat toliau rengs teisės aktų, kuriais įvedami minimalūs baudžiamojo proceso reikalavimai, ypač dėl teisinės paramos ir teisinės pagalbos, pasiūlymus. Komisija taip pat pateiks teisės aktų, kuriais reglamentuojama registruotųjų keleivių programa ir trečiųjų šalių piliečių atvykimo bei išvykimo sistema, pasiūlymus. Ji siekia padėti Europos Sąjungai išlikti atvirai pasauliui ir kartu kovoti su neteisėta imigracija bei užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui. Atviroje Europoje turime taip pat neleisti nusikaltėliams naudotis mūsų ekonomine sistema. Į kitais metais pasiūlysimas priemones bus įtrauktas neteisėtų pajamų konfiskavimo bei išieškojimo pagrindas ir visapusiškos kovos su korupcija bei sukčiavimu politikos komunikatai. Peržiūrėjusi civilinės saugos teisės aktus, Europos Sąjunga galės geriau reaguoti į nelaimes, joms pasirengti ir užkirsti kelią. Galiausiai, Komisija toliau kartu su vyriausiuoju įgaliotiniu rengs Sutarties 222 straipsnio įgyvendinimo pasiūlymą. 4. EUROPA PASAULYJE. DIDINTI MūSų įTAKą PASAULINėJE ARENOJE Kadangi naujos ES išorės politikos struktūros jau sukurtos, turime galimybę prisidėti prie visapusiškos, nuoseklios politikos dėl visų šiandien mūsų patiriamų išorės problemų ir taip parodyti, kad ES yra stipri, patikima partnerė, vieningai ir darniai užsibrėžusi aiškius tikslus. Komisija toliau rems naująją Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir padės kurti naują mūsų išorės politikos etapą. ES jau yra pabrėžusi, kad privalome aiškiai įsivaizduoti savo santykius su strateginiais partneriais, taip pat užimti tvirtą ir nuoseklią poziciją tarptautinėse derybose. Tai reiškia, kad reikia kuo labiau panaudoti politikos sritis, už kurias Komisija atsako, kaip antai vystymąsi, prekybą, plėtrą, humanitarinę pagalbą bei vidaus politikos sričių išorės aspektus, ir koordinuoti jas su EIVT darbu, siekiant strategiškai apžvelgti dvišalius ES santykius. 4.1. Visapusiška prekybos politika Sėkminga prekybos politika – vienas pagrindinių strategijos „Europa 2020“ ramsčių. Remdamasi 2010 m. lapkričio mėn. paskelbsima prekybos strategija, Komisija tęs derybas su mūsų prekybos partneriais, pvz., siekdama pažangos derybose dėl kelių itin svarbių dvišalių susitarimų, kuriuos numatyta sudaryti 2011 m., ir toliau darydama spaudimą, kad būtų pasiektas persilaužimas PPO derybose. Kartu ES imsis kitų konkrečių veiksmų, kad Europos bendrovės turėtų vietą pasaulinėje rinkoje. 2011 m. Komisija pateiks teisės akto, kuriuo sukuriama ES priemonė, skirta sąlygoms patekti į viešųjų pirkimų rinkas besivystančiose ir didelėse sparčiai augančios ekonomikos šalyse pagerinti, pasiūlymą, remdamasi mūsų tarptautinių įsipareigojimų vykdymu. Komisija taip pat pasiūlys priemonių už Europos Sąjungos ribų veikiančioms Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms remti. Laikydamiesi visapusiško požiūrio, taip pat aptarsime, kaip kuo geriau panaudoti mūsų prekybos politiką siekiant padėti besivystančioms šalims integruotis į pasaulinę ekonomiką. Komisija pateiks naujo Reglamento dėl bendrosios muitų lengvatų sistemos pasiūlymą, kuriuo siekiama kuo didesnio teigiamo poveikio tvariam vystymuisi ir šalims, kurioms labiausiai to reikia. 4.2. ES plėtra, kaimynystė, vystymosi politika ir humanitarinė pagalba 2011 m. ES toliau vykdys plėtrą. Pažanga derybose, įskaitant naujas derybas, kurios gali būti pradėtos iki 2010 m. pabaigos pateikus nuomones dėl narystės, priklausys nuo nuolatinės šalių kandidačių pažangos, ypač laikantis teisinės valstybės principo. Per pastaruosius penkerius metus Europos kaimynystės politika parodė, kad ES sugeba perteikti kaimyninėms šalims savo vertybes bei principus ir prisidėti prie jų politinio stabilumo bei ekonominio vystymosi – tai Europos Sąjungai strategiškai svarbu. Komisija toliau padės Europos Sąjungai palaikyti ypatingus, glaudžius santykius su šiomis šalimis, pvz., apžvelgusi ES kaimynystės politiką, 2011 m. pateikdama pasiūlymų toliau plėtoti jos dvišalius ir daugiašalius (Rytų partnerystė, Viduržemio jūros šalių sąjunga) aspektus. Pagrindinis ES, kaip didžiausios pasaulyje paramos vystymuisi teikėjos, tikslas – užtikrinti veiksmingą vystymosi paramą. Laikydamasi partneryste grindžiamo požiūrio, ES gali labiausiai prisidėti įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus, todėl reikia tai turėti omenyje rengiant naujos kartos vystymosi paramos programas. Ypatingas dėmesys bus skiriamas veiksmams, kurių bus imtasi po 2010 m. pabaigoje pateiksimos Žaliosios knygos dėl ES vystymosi politikos ateities, kurioje bus įvertintos Sąjungos vystymosi priemonės, didžiausią dėmesį skiriant sritims, kuriose galima pasiekti realios naudos tiems, kuriems parama labiausiai reikalinga. ES ir toliau pasiryžusi padėti humanitarinių katastrofų aukoms visame pasaulyje. Gelbėjimo veiklos pagrindas bus sustiprintas Tarybos reglamento dėl humanitarinės pagalbos peržiūros pasiūlymu. 5. NUO IDėJų PRIE REZULTATų. IšNAUDOTI VISAS ES POLITIKOS GALIMYBES Kad suspėtų su smarkiai ir sparčiai kintančiu pasauliu, ES turi veikti greitai, atsakingai ir ryžtingai. 2011 m. bus matyti aktyvių diskusijų apie tai, kaip ES gali modernizuoti savo politiką bei finansines priemones ir rasti būdų kuo labiau padidinti ES veiksmų pridėtinę vertę, rezultatai. 5.1. Modernus biudžetas Europos ateities labui Praėjusią savaitę pateiktoje „Biudžeto peržiūroje“[12] Komisija išdėstė idėjas dėl ES biudžeto po 2013 m. paskirties, struktūros ir vykdymo. Visa Europa šiuo metu priversta taupyti viešuosius finansus. ES biudžetas turi būti skiriamas finansuoti toms politikos sritims ir sektoriams, kuriuose, remiant vidutines bei ilgalaikes investicijas, įmanoma reali nauda, ir suteikti realios pridėtinės vertės palaikant Sąjungos politikos tikslus – akivaizdu, kad ES biudžetas turėtų būti viena iš pagrindinių priemonių strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti. Be to, jis turi būti vykdomas taip, kad poveikis būtų kuo didesnis. 2011 m. birželio mėn. Komisija pateiks oficialių kitos daugiametės finansinės programos (DFP) pasiūlymų, kuriuose bus aptartos biudžeto išlaidos ir finansavimas. Kalbant apie išlaidas, pasiūlyme bus išdėstyta Komisijos nuomonė, kaip ir kur ji gali naudoti biudžetą, kad ES politika būtų įgyvendinama veiksmingiausiai. Kalbant apie finansavimą, Komisija pateiks naujo nuosavų išteklių sprendimo pasiūlymą. Šie pasiūlymai bus parengti, išsamiai išanalizavus, kaip ES išlaidos gali užtikrinti didesnę pridėtinę vertę bei padėti daug geriau įgyvendinti bendrus ES tikslus, ir naujai pažvelgus į biudžeto finansavimo tvarką. Ateinančiais mėnesiais Komisija paskelbs keletą komunikatų ir ataskaitų, susijusių su pagrindinėmis politikos sritimis, kaip antai bendros žemės ūkio politikos bei bendros žuvininkystės politikos reforma ir sanglaudos politikos ateitimi, kuriais, kaip politiniu pagrindu, bus remiamasi rengiant DFP pasiūlymus. Komisija pateiks išsamius teisės aktų, kuriais sukuriamos specialios naujos DFP įgyvendinimo finansinės priemonės ir programos, pasiūlymus. Jie bus pateikiami paketais nuo 2011 m. vasaros iki 2011 m. pabaigos. 5.2. Skatinti sumanųjį reglamentavimą Komisijai priėmus geresnio reglamentavimo darbotvarkę, iš esmės pagerėjo politikos formavimas ES ir valstybių narių lygmeniu. Naujų teisės aktų rengimas grindžiamas per išsamias konsultacijas suinteresuotųjų šalių išreikštomis nuomonėmis ir surinktais duomenimis, atliekamas jų poveikio vertinimas, kurį nepriklausomi ekspertai pripažino veiksminga priemone pasiūlymų kokybei kelti. Kartu Komisija gerokai supaprastino dabartinius teisės aktus ir padarė didelę pažangą mažindama valstybėms narėms tenkančią administracinę ES teisės perkėlimo į nacionalinę teisę naštą ir padėdama joms šioje srityje. Remdamasi šia patirtimi, Komisija pasirengusi pereiti prie naujo sumaniojo reglamentavimo etapo[13]. Kaip visuma, turėtų būti vertinamas visas politikos ciklas: nuo teisės akto sumanymo, taikymo iki vertinimo ir peržiūrėjimo. Nuo šios darbo programos priėmimo iš esmės prieš teikiant Komisijai svarstyti pasiūlymą, jam turės pritarti poveikio vertinimo valdyba. Komisija toliau su Europos Parlamentu, Taryba ir valstybėmis narėmis sieks užtikrinti, kad darbotvarkę visi aktyviai įgyvendintų – tiek teisėkūros, tiek įgyvendinimo etapais. Pagaliau, piliečių ir suinteresuotųjų šalių, kuriems teisės aktai turi daugiausia poveikio, vaidmuo bus dar labiau sustiprintas, nuo 2012 m. pratęsiant konsultacijų laiką nuo 8 iki 12 savaičių, 2011 m. apžvelgiant Komisijos konsultacijų politiką ir padidinant Komisijos suplanuotų pasiūlymų bei ex-post vertinimo nuspėjamumą, taip suinteresuotosioms šalims suteikiant galimybę parengti pasiūlymus gerokai ankstesniu etapu. Remiantis šiais trimis sumaniojo reglamentavimo ramsčiais, turėtų būti įgyvendintas jo bendras tikslas – turėti reikiamus, veiksmingus ir kokybiškus ES teisės aktus, atitinkančius juose nustatytus tikslus ir naudingus piliečiams bei įmonėms. 5.3. Tęsiamas darbas Naujos priemonės, rengiamos remiantis politiniais prioritetais, yra tik vienas iš Komisijos darbo aspektų. Nuo metų pradžios iki pabaigos Komisija atsako už sutartų politikos sričių įgyvendinimą ir priežiūrą, atskaitomybę už dabartines strategijas bei veiksmų planus ir jų apžvalgą, dalyvavimą tarptautinėse derybose ir indėlį į konferencijas bei svarbiausius politinius renginius. Komisija vykdo įvairiausias finansines programas ir veiklos užduotis. Būdama atsakinga už ES veiklos biudžeto vykdymą, Komisija siekia užtikrinti, kad ES tikslams įgyvendinti būtų kuo geriau panaudojami menki ištekliai ir kad būtų pasiekta kuo didesnė ekonominė nauda, laikantis patikimo finansų valdymo principų. Atlikus didelę dalį šio darbo, priimamos ataskaitos ir dokumentai, kurie nėra minimi šio dokumento priede – nors teisės aktams įgyvendinti ir stebėti sunaudojama daug Komisijos žmogiškųjų ir finansinių išteklių, šioje darbo programoje daugiausia dėmesio skiriama sritims, kuriose Komisija priima politinius sprendimus, o ne įgyvendina savo, kaip vykdomosios institucijos, įsipareigojimus. Pastaraisiais metais ES teisei įgyvendinti Komisija skyrė daugiau dėmesio ir išteklių. Neseniai pradėtas ES bandomasis projektas[14] pradeda duoti rezultatų, itin daug pastangų dedama, kad būtų sparčiau nagrinėjami pažeidimo atvejai. Atliekama išsamesnė vėlyvo ir netinkamo ES teisės perkėlimo į nacionalinę teisę priežasčių analizė, kurios rezultatai pateikiami tebevykdomoje teisės aktų paprastinimo programoje ir naudojami peržiūrint dabartinius teisės aktus. Visas šis darbas padės sukurti modernesnį, aktualesnį ES teisinį pagrindą, atitinkantį reikalavimus ir galintį padėti ES išpildyti pažadus piliečiams. 6. IšVADA Šioje darbo programoje išdėstomos naujos pagrindinės iniciatyvos, kurias Komisija įsipareigoja priimti 2011 m.[15], ir iniciatyvos, kurias ji rengs 2011 ir kitais metais[16], įskaitant teisės aktų paprastinimo ir panaikinimo pasiūlymus[17]. Iš anksto planuojant, siekiama, kad visų suinteresuotųjų šalių darbas būtų nuspėjamas ir skaidrus, kartu išlaikomas atvirumas ir prie kintančių aplinkybių prisitaikyti būtinas lankstumas. Aišku, tuo pat metu Komisija toliau nagrinės klausimus, kuriems spręsti reikia imtis skubių veiksmų, arba iš anksto rengsis ateičiai. Dabar Komisija glaudžiai bendradarbiaus su Europos Parlamentu ir Taryba, taip pat su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant nacionalinius parlamentus, siekdama užtikrinti, kad iniciatyvos, kurias ji rems kitais metais, būtų grindžiamos tvirtu konsensusu dėl to, kaip ES turėtų išpildyti piliečių lūkesčius siekiant ryžtingos ir veiksmingos Europos. [1] Žr. 2010 m. rugsėjo 7 d. kalbą apie Sąjungos padėtį. [2] COM(2010) 522, COM(2010) 523, COM(2010) 524, COM(2010) 525, COM(2010) 526, COM(2010) 527, 2010 9 29. [3] COM(2010) 301, 2010 6 2. [4] COM(2010) 546, 2010 10 6. [5] COM(2010) 477, 2010 9 15. [6] COM(2010) 245, 2010 5 19. [7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_lt.pdf [8] COM(2010) 608, 2010 10 27. [9] COM(2010) 614, 2010 10 27. [10] COM(2010) 603, 2010 10 27. [11] COM(2010) 171, 2010 4 20. [12] COM(2010) 700, 2010 10 19. [13] COM(2010) 543, 2010 10 7. [14] COM(2007) 502, pradėta 2008 m. balandžio mėn. [15] Žr. I priedą. [16] Žr. II priedą. [17] Žr. III ir IV priedus.