LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 44/173

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka

COM(2009) 538 (galutinis)

2011/C 44/32

Pranešėjas Nikolaos LIOLIOS

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. spalio 15 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka

COM(2009) 538 galutinis.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. birželio 1 d. priėmė savo nuomonę.

464-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. liepos 14–15 d. (liepos 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 164 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 6 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK palankiai vertina komunikatą ir remia galimas integruotos jūrų priežiūros (IJP) priemones, siekiant skatinti supratimą apie visą jūroje vykdomą veiklą, kuri gali turėti įtakos Europos Sąjungos (ES) ir jos valstybių narių saugumui, saugai, ekonomikai ar aplinkai.

1.2 EESRK iš esmės sutinka su minėtame komunikate pateiktomis rekomendacijomis ir mano, kad įtraukus duomenų platinimo ir tvarkymo taisykles ir nustačius kontrolės mechanizmus visoms dalyvaujančioms organizacijoms pagerės suvokimas apie jūrų srityje susiklosčiusią padėtį.

1.3 EESRK pažymi, kad komunikatas dėl priežiūros yra teigiamas indėlis sprendžiant gausėjančias saugumo problemas, su kuriomis susiduria ES, įskaitant neteisėtą imigraciją, kontrabandą, prekybą narkotikais ir veiksmingą aplinkos bei ES piliečių gyvybės ir turto apsaugą.

1.4 EESRK pripažįsta, kad integruotos ES jūrų politikos tvarumas priklauso nuo ES politinių veiksmų tvarumo, ir integruota jūrų priežiūra šiuo atveju nėra išimtis. Šiuo atžvilgiu turėtų būti sukurta siūloma integruota jūrų priežiūros sistema, kad tvariai, laiku ir ekonomiškai būtų teikiami tikslūs ir kokybiški duomenys tada, kai reikia, ten, kur reikia, ir dėl konkrečios, būtinos priežasties. Todėl taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę plėsti IJP sistemą.

1.5 EESRK remia bendrą, visoje ES galiosiantį priežiūros mechanizmą, grindžiamą suderintais teisės aktais, kurie bus pagrindas ES valstybių narių valdžios institucijoms, tarnyboms ir vartotojams keistis neskelbtina ir skelbtina informacija.

1.6 EESRK pripažįsta tarptautinę jūrų srities svarbą ir ragina plėtoti techninius bei teisinius standartus ir tirti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis galimybes.

1.7 EESRK mano, kad prieš sujungiant jūrų priežiūros sistemas būtina išsamiai apsvarstyti įvairius teisinius klausimus, susijusius su įvairiais tikslais ir iš įvairių šaltinių surinktos informacijos mainais. Valstybės narės turi įvairių įsipareigojimų, o duomenų konfidencialumas ir asmens duomenų apsauga yra svarbiausi klausimai. Dar reikės apibrėžti susijusių duomenų pobūdį, keitimosi duomenimis tikslus (ir metodus) ir galimus duomenų gavėjus, taip pat būtinas garantijas, susijusias su duomenų konfidencialumu bei saugumu ir, kai to reikia, asmens duomenų apsauga.

1.8 EESRK siūlo duomenis platinti pagal principą „būtina žinoti“, siekiant užtikrinti duomenų apsaugą ir apsaugoti nuo neteisėto duomenų platinimo. Praktiškai privaloma aiškiai apibrėžti konfidencialumo lygius, taip pat duomenų naudojimo įgaliojimų lygius, sukuriant konkrečią ir skaidrią prieigos teisių suteikimo sistemą.

1.9 EESRK suvokia, kad patvirtinti surinktus duomenis yra itin svarbi ir sunki užduotis, ir siūlo sukurti sistemą, kuri rinktų šiuos duomenis ir tikrintų jų teisingumą, taip pat užtikrinti informacijos saugumą, juos platinant.

1.10 EESRK ragina, siekiant įgyvendinti integruotą jūrų priežiūrą, laikytis veiksmų plano, o sprendžiant teisinius ir techninius informacijos integravimo aspektus, naudoti vykdant bandomuosius projektus įgytą patirtį, ekspertų grupes ir poveikio vertinimą.

1.11 EESRK rekomenduoja sukurti pavienius nacionalinio koordinavimo mechanizmus ir vieną informacijos centrą nacionalinių vartotojų grupei (bendrijai), siekiant padėti plėtoti integruotą jūrų priežiūrą ir jai veikti.

1.12 Turėdamas omenyje tai, kad sistemų yra daug ir įvairių, EESRK siūlo vengti esamų sistemų dubliavimo, kad, atliekant integruotą jūrų priežiūrą, būtų pakeisti ne informacijos rinkimo, bet jos platinimo būdai.

1.13 EESRK ragina ES laikytis centralizuočiau valdomo tinklo požiūrio, kai koordinuojama naudojant formalią tinklo struktūrą ir centrinius ryšius.

1.14 Siekiant užtikrinti vartotojų bendrijų tarpusavio susiejimo procesą, EESRK siūlo ES apibrėžti aiškią ir griežtą poziciją, susijusią su prieigos suteikimo sistema, remiantis bendru įvairių politinių požiūrių ES suvokimu ir veiklos efektyvumu. Suteiktos prieigos teisės turėtojams turėtų būti taikomas ES skaidrumo reglamentas.

1.15 Patvirtinta sistema turėtų turėti grįžtamosios informacijos tinklus, kad būtų galima diegti patobulinimus ir atnaujinimus, be kita ko, taikant naujus teisinius reikalavimus.

1.16 EESRK rekomenduoja pažangų saugumo grėsmių valdymą ir toliau laikyti pagrindiniu prioritetu Europos jūrų srityje. Šiuo tikslu pageidautina kelių pakopų struktūra, kuria užtikrinamas duomenų teisingumas ir saugumas.

2. Įvadas

2.1 2009 m. spalio 15 d. Komisija paskelbė komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ (COM(2009) 538 galutinis) ir pagal EB sutarties 262 straipsnį paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikti nuomonę šiuo klausimu.

2.2 Europos Komisija savo komunikate „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ siekia iki 2013 m. imtis „veiksmų, kad stebėjimo sistemoje būtų daugiau sąveikos, siekiant sujungti esamas stebėsenos ir sekimo sistemas, naudojamas jūrų saugai ir saugumui užtikrinti, jūrų aplinkai saugoti, žvejybai kontroliuoti, išorinėms sienoms kontroliuoti ir kitokiai teisės įgyvendinimo priežiūros veiklai vykdyti“.

2.3 ES jau įgyvendino nemažai priežiūros iniciatyvų, jungiančių daugiau kaip vieną sektorinę veiklos rūšį: valstybės narės renka laivų eismo stebėjimo duomenis ir jais tarpusavyje keičiasi, įskaitant duomenis apie laivų ir krovinių judėjimą (SafeSeaNet) (Direktyva 2002/59/EB) (1), valstybių narių jūrų institucijoms keičiantis jūrų duomenimis, siekiama užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams, jūrų taršai ir didinti reakcijos veiksmingumą incidentų ar nelaimingų atsitikimų jūroje atveju.

2.4 Šiuo tikslu veikia Europos rodyklės serveris (angl. EIS) ir kuriama STIRES (SafeSeaNet eismo informacijos perdavimo ir mainų sistema). Be to, šiuo metu renkami trumpojo nuotolio jūrų eismo duomenys, o ilgojo nuotolio duomenys ateityje taps prieinami pateikus prašymą ES ilgojo nuotolio nustatymo ir sekimo duomenų centrui (EU LRIT DC, TJO jūrų saugos komiteto rezoliucijos MSC 202 (81) ir MSC 211 (81), kuriomis iš dalies keičiama 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Be to, sukūrus Europos sienų priežiūros sistemą (EUROSUR), ES numatoma įgyvendinti integruotos priežiūros sprendimą.

2.5 Be kita ko, šiame komunikate apsvarstomi visi papildomi veiksmai, kurių ėmėsi ES, įskaitant Europos jūrų saugumo agentūros (angl. EMSA), Europos išorės sienų agentūros (FRONTEX), Europos gynybos agentūros (angl. EDA) sukūrimą ir Mėlynosios knygos dėl transporto parengimą. Kartu vykdomi du bandomieji projektai, kurių metu operacijos veiksmų vietoje tiriama, kaip integruotoji jūrų aplinkos priežiūra veikia praktiškai. Vienas jų vykdomas Viduržemio jūros baseine, o kitas – Šiaurės Europos jūrų baseinuose.

2.6 Siūlomos IJP politikos tikslas – sukurti ne papildomą priežiūros sistemą, bet nustatyti sąsajas ir tada integruoti esamas sistemas visuose sektoriuose ir pasieniuose, siekiant didinti nacionalinių institucijų, atsakingų už priežiūros veiksmų įgyvendinimą, veiksmingumą ir didinti jūroje atliekamų veiksmų ekonomiškumą. Atliekant saugaus tarpsektorinio tinklo, kuris galėtų atitikti vis didėjančius bendro ir atpažįstamo vaizdo sudarymo reikalavimus, plėtojimo darbus reikės atidžiai suplanuoti prieigos teises ir vartotojų saugumo nuostatas.

2.7 EESRK pripažįsta, kad praktinis IJP įgyvendinimas yra susijęs su sudėtinga, įvairia veikla, kuri neretai sutampa, tačiau ja yra suinteresuota visa ES.

2.8 EESRK palankiai vertina komunikatą kaip pagrindą šiuo metu esamoms atskiroms sistemoms integruoti į bendrą dalijimosi informacija aplinką, kurią naudojant bus galima remti būsimą Europos jūrų transporto politiką, apsaugoti aplinką ir Europos laivybos paslaugas pasaulio ir Europos prekyboje ir gerinti kasdienį ES piliečių gyvenimą, visų pirma tų, kurie gyvena ES pasienyje.

2.9 EESRK pažymi, kad šis komunikatas priimtas svarbiu rimtų iššūkių, su kuriais susiduria jūrų transportas, laiku, nes a) dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės gilėja struktūrinė ir cikliška laivybos krizė, b) visų pirma ES pietų ir rytų pasieniuose vyksta neteisėta imigracija, c) neteisėtą veiklą, įskaitant kontrabandą ir prekybą ginklais ir narkotikais, d) piktnaudžiavimą slaptais duomenimis, susijusiais su kariniais ir branduoliniais įrenginiais, būtina kontroliuoti ir su ja kovoti.

2.10 EESRK pažymi ir tai, kad saugumo klausimai ir piratavimo atvejai ne ES vandenyse (t. y. Rytų Afrikoje, Indonezijoje ir kitur), turintys įtakos ES jūrų paslaugoms, turi būti sprendžiami ir kontroliuojami.

3. Komunikatas dėl jūrų priežiūros integravimo, naudojant ES jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką

3.1 Kaip buvo nurodyta ankstesnėje nuomonėje (2), EESRK „pritaria pasiūlymams dėl Europos jūrų priežiūros tinklo ir aktyvesnio valstybių narių pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo. Tokiomis priemonėmis būtų skatinama jūrų sauga ir saugumas, žvejybos ir išorės sienų kontrolė bei saugoma jūrų aplinka. <…>. EESRK kartoja, kad siekiant didesnio saugumo pageidautina koordinuoti veiksmus sudarant su trečiosiomis šalimis dvišalius susitarimus dėl įlaipinimo į laivą. Jis taip pat ragina ES imtis veiksmų, kadangi Pietryčių Azijoje ir Afrikoje daugėja ginkluoto prekybinių laivų apiplėšimo ir piratavimo jūroje atvejų“.

3.2 EESRK palankiai vertina komunikatą ir remia galimas priemones, kuriomis ES galėtų prisidėti prie saugesnio paslaugų teikimo jūrų srityje. EESRK iš esmės sutinka su šiuo komunikatu ir palankiai vertina tolesnius pagerinimus, kuriais bus prisidėta prie greito praktinio IJP įgyvendinimo.

3.3 Komunikate dėl ES geresnio priežiūros sistemų integravimo strategijos nustatyti trys pagrindiniai bendros dalijimosi informacija aplinkos kūrimo principai: 1) visas vartotojų bendrijas siejantis požiūris, 2) techninio sąveikos ir būsimo integravimo pagrindo parengimas, 3) civilinių ir karinių valdžios institucijų informacijos mainai ir 4) specialiosios teisinės bendros dalijimosi informacija aplinkos įgyvendinimo nuostatos. Kadangi šis komunikatas paremtas principais, nuomonėje bus apsiribota tik tais siūlomais principais. Aišku, vėliau gali prireikti papildomų priemonių, siekiant paversti šiuos principus teisėkūros srities veiksmais.

3.4 EESRK pripažįsta, kad dėl pasaulinio Europos laivybos pobūdžio ypač svarbu suvokti padėtį, nes a) laivo judėjimas yra erdvinė ir laiko požiūriu dinamiška sistema, b) sauga, saugumas ir aplinkos aspektai nevaržomi sienų ir c) vieno subjekto priimami sprendimai gali turėti įtakos kitoms sistemoms.

3.5 Reikėtų pažymėti, kad reikia išspręsti dvi problemas, viešosios tvarkos pagrindus ir sistemos pritaikomumą. Įgyvendinti IJP gali kliudyti konfidencialumas ar kiti dalykai valstybių narių lygmeniu, todėl IJP turi būti paversta aiškiai pritaikoma sistema.

3.6 EESRK mano, kad praktiškai įgyvendinant IJP kyla trys pagrindiniai klausimai: teisinis, techninis (technologinis) ir valdymo. Atrodo, kad svarbiausi teisiniai klausimai yra susiję su konfidencialumu, nes kalbama apie asmens, verslo ir karinius duomenis. Be to, pagal duomenų (saugumo) politiką gali būti draudžiama keistis tam tikrais duomenimis (arba juos toliau naudoti) arba tai gali būti ribojama.

3.7 Dėl konfidencialumo tai pagal pagrindinių stebėjimo ir priežiūros dokumentų nuostatas didelė dalis pranešimų ir priežiūros jūroje duomenų laikomi (komerciniu požiūriu) konfidencialiais. Todėl šių duomenų tvarkymui turės įtakos konfidencialumo ir profesinės paslapties pareiga, tenkanti asmenims, įgaliotiems susipažinti su tokiais duomenimis.

3.8 Dabartinės sistemos skirtos vienam sektoriui, tačiau jas riboja konfidencialumo dalykai. Jei būtų keičiamasi duomenimis ne tik apie vieną sektorių, gali kilti daugiau problemų ir klausimų, susijusių su konfidencialumu, nes sistemoje bus daugiau įvairių dalyvių.

4. Konkrečios pastabos

4.1 EESRK pritaria komunikate dėl integruotos jūrų priežiūros išdėstytiems principams ir juos palaiko.

4.2 EESRK pripažįsta būtinybę toliau atlikti analizę, atsižvelgiant į politikos, teisines, rinkos ir technologijų perspektyvas, kad būtų parengtas konkretus IJP įgyvendinimo veiksmų planas, pabrėžiant teisines ir technologines problemas. Atlikus šią analizę, bus sukurtas konkretus įgyvendinimo veiksmų planas, nustatytas tikslus laikotarpis ir galbūt pasiremta atitinkama patirtimi, įgyta įgyvendinant tokius projektus, kaip SafeSeaNet, Freightwise, e-Freight ir AIS, ir visas atitinkamas iniciatyvas.

4.3 EESRK kartoja, kaip svarbu, prieš priimant konkrečius sprendimus, ištirti šiuo metu vykdomų bandomųjų projektų rezultatus. Bandomieji projektai turi būti skirti ir verslui, ir administracijoms, veikiančioms atitinkamose atstovaujamosiose ES jūrų srityse. Be to, pagal šiuos bandomuosius projektus turėtų būti įmanoma sužinoti apie ilgalaikį IJP tvarumą. Šiuo atžvilgiu įgyvendinus papildomus bandomuosius projektus galėsime geriau suvokti IJP plėtojimo klausimus. Be to, reikėtų nustatyti konkrečius terminus ir kontroliuoti, kad šie bandomieji projektai būtų užbaigti laiku.

4.4 EESRK norėtų pažymėti, kad, rengiant IJP strategiją, būtų galima pasiremti transporto sektoriaus patirtimi įgyvendinant keitimąsi duomenimis, įskaitant Bendrąjį transporto dokumentą, verslo požiūriu laikomą lygiaverte dalijimosi informacija sistema (šiuo metu prekių vežimui reikalingas transporto dokumentas (Reglamentas (EEB) Nr. 11/1960 ir Direktyva 92/106/EEB); pagal Krovininio transporto logistikos veiksmų planą bus sukurtas bendrasis Europos transporto dokumentas, kurį bus galima naudoti visų rūšių transportui, taip įtvirtinant daugiarūšio transporto važtaraščių ar daugiarūšio transporto deklaracijų sistemą). Be to, keitimasis informacija turėtų būti grindžiamas jūrų sektoriuje plačiausiai vartojama kalba.

4.5 IJP tvarumas turi būti užtikrintas, garantuojant neatskiriamą galimybę plėstis, siekiant sudaryti galimybę ateityje integruoti pavienes priežiūros sistemas.

4.6 Kalbant apie dalijimąsi informacija, EESRK vietoj „<…> prieigos prie kuo išsamesnės informacijos <…>“ principo palaiko principą „tiek informacijos, kiek reikia pagal principą „būtina žinoti“, laikantis naudojimo sąlygų <…>“. Informacija turi būti perduodama visoms vartotojų bendrijoms, remiantis aiškia sistema, užtikrinančia asmens duomenų ir kitų neskelbtinų duomenų apsaugą. Be to, atskleidimą privaloma kontroliuoti ne tik „suteikiančiojoje“ organizacijoje, t. y. būtina vadovautis ES teisės aktais.

4.7 Kalbant apie techninius aspektus, EESRK rekomenduoja atviras alternatyvias platformas, skirtas atitinkamų sprendimų kūrimui, rengimui, įgyvendinimui ir priežiūrai palaikyti. Sistemos pagrindas turėtų būti a) jūrų srities ontologija automatizuotam keitimuisi duomenimis, b) priežiūros sprendimų kūrimo, simuliavimo, rezultatų analizės ir optimizavimo priemonės, c) paslaugų registras, d) priemonės, kurios padėtų išspręsti sąveikos konfliktus, e) automatizuoto tinkamų paslaugų nustatymo ir integravimo mechanizmai, f) saugi sąveika ir g) kontrolės bei audito mechanizmai.

4.8 EESRK sutinka su siūloma įvairių lygmenų sistemos struktūra. Dėl tokio požiūrio bus galima naudotis pažangiausia sistema, kurią šiuo metu naudoja visi IT kūrėjai. Vis dėlto reikėtų turėti omenyje, kad tokios sistemos yra labiau pažeidžiamos saugumo požiūriu, ir todėl reikėtų taikyti didesnio saugumo mechanizmus. Tačiau priimant sprendimus organizacijose pagal hierarchiją ir nustačius duomenų prieigos pagrindus duomenų konfidencialumas gali pagerėti.

4.9 EESRK pripažįsta, kad yra techninių priemonių rinkti, suvienodinti ir platinti svarbius duomenis visiems suinteresuotiesiems asmenims, ir ragina ES apibrėžti bendras platformas, kuriomis galėtų veiksmingai naudotis visi suinteresuotieji asmenys visose valstybėse narėse. Be to, kad duomenų rinkimas ir saugojimas nesidubliuotų, reikėtų sukurti mechanizmus, kad tokių problemų būtų išvengta.

4.10 Kalbant apie komunikate nurodytą pirmąjį principą, EESRK siūlo aktyviai stengtis, kad būtų rengiamos bendros standartų ir duomenų taisyklės sektorių ir funkciniu lygmeniu, siekiant geresnės duomenų kokybės.

4.11 Atsižvelgiant į tai, kad jūrų sritis yra plati, dėl lanksčios dalijimosi informacija aplinkos ir su tuo susijusių grėsmių duomenų saugumas gali susilpnėti.

4.12 EESRK mano, kad techninė sąveika yra svarbi ir turėtų padėti lengviau keistis duomenimis visiems suinteresuotiesiems pramonės ir valdžios atstovams (įskaitant ryšius administracija – administracija (A2A), administracija – verslas (A2B) ir verslas – verslas (B2B).

4.13 Kalbant apie komunikate nurodytą trečiąjį principą, EESRK pripažįsta, kad būtina papildoma analizė, siekiant integruoti civilinių ir karinių institucijų sąsają, kad duomenys būtų geriau integruoti ir informacija būtų galima geriau naudotis. EESRK sutinka, kad civilinės ir karinės institucijos turėtų dalytis priežiūros informacija. EESRK kartoja, kad būtina nustatyti pagrindinius įgaliojimus; turėtų būti nustatyti bendri standartai ir veiklos procedūros, reglamentuojančios galimybę susipažinti su atitinkama informacija ir ją naudoti, kad informacija teisiškai būtų galima keistis dviem kryptimis, jei duomenis privaloma naudoti pagal Bendrijos teisės aktus.

4.14 Kalbant apie ketvirtąjį komunikate nurodytą principą, EESRK norėtų pabrėžti poreikį toliau analizuoti asmens duomenų apsaugą šio dokumento taikymo srityje ir ragina ES persvarstyti visus būtinus veiksmus bei imtis jų, siekiant užtikrinti neskelbtinų duomenų saugumą. Nors taip šis procesas būtų apsunkintas, t. y. tektų tokią sistemą sukurti, tai laikoma esminiu principu.

4.15 EESRK pritaria direktyvoje siūlomam sektoriniam požiūriui į dalijimąsi informacija. Bet kuriuo atveju reikėtų nustatyti konkrečias gaires dėl prieigos teisių suteikimo kompetentingoms institucijoms ir įgaliotiems darbuotojams.

4.16 EESRK ragina Komisiją toliau tirti, ar yra dvišalių ES valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimų dėl keitimosi informacija, ir prireikus suaktyvinti acquis communautaire įgyvendinimą (reglamentai Nr. 4055/86 ir Nr. 4058/86).

4.17 Dėl palydovinių duomenų tai konkrečiai paminėta GMES (Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėjimo sistema). EESRK taip pat norėtų, kad komunikate būtų konkrečiai paminėtas navigacijos sistemos Galileo naudojimas.

4.18 EESRK suvokia, kad asmens duomenų tvarkymas kariniais, valstybės saugumo ir baudžiamosios teisės įgyvendinimo tikslais šiuo metu nepatenka į bendrą teisinę duomenų apsaugos sistemą. EESRK pritaria Komisijos užsakyto tyrimo (Europos Komisija, „Legal Aspects Of Maritime Monitoring & Surveillance Data“ – Final Report Framework Service Contract, Nr. FISH/2006/09 – LOT2) dėl jūrų priežiūros duomenų teisinių aspektų išvadoms, kuriose aiškiai nurodyta, kad duomenų apsauga yra svarbiausia ES pareiga ir ji turi būti vertinama Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu. Manoma, kad yra būtinos išankstinės garantijos, jei asmens duomenimis būtų numatyta keistis institucijoms, kurioms taikomi esami duomenų apsaugos teisės aktai (pvz., žuvininkystės institucijoms), ir institucijoms, kurioms (šiuo metu) šie teisės aktai netaikomi (pvz., karinėms, valstybėms saugumo ar teisėsaugos institucijoms).

4.19 EESRK mano, kad labai svarbu parengti teisės aktus, kuriuose būtų sprendžiami tokie klausimai, kaip, pvz., duomenų kokybė, tolesnis duomenų naudojimas, duomenų saugumas, galimybės susipažinti su duomenimis suteikimo mechanizmai, susijusių duomenų pobūdis, mainų tikslai (ir metodai), galimi duomenų gavėjai, būtinos tam tikrų duomenų konfidencialumo ir saugumo paisymo garantijos, asmens duomenų apsauga ir reikiamos procedūros.

4.20 EESRK mano, kad duomenimis turėtų būti keičiamasi pagal sistemą „kas, kodėl, kuriam laikui ir su kuo“. Paskutiniojo aspekto atveju ypač svarbu nustatyti paskirtąsias institucijas, kurios turės teisę kontroliuoti, atskleisti ir gauti duomenis ES, o dar atsargiau tai turi būti vertinama ne ES institucijų atžvilgiu.

4.21 EESRK prašo Europos Komisijos kasmet skelbti ataskaitą, kurioje būtų apibendrinama Komisijos jūrų priežiūros veikla ir jos rezultatai.

2010 m. liepos 14 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) OL L 208, 2002 8 5, p. 10-27.

(2) EESRK nuomonė dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai, OL C 211, 2008 8 19, p. 31-36.