AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

1.1Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Vadovaudamasi programos REFIT ir geresnio reglamentavimo darbotvarkės principais, Komisija iškart po ES keleivinių laivų saugos teisės aktų tinkamumo patikros imasi tolesnių veiksmų – teikia pasiūlymų rinkinį, kuriuo siekiama, kiek įmanoma, supaprastinti šiuos teisės aktus. Šia peržiūra siekiama supaprastinti ir racionalizuoti galiojančius ES keleivinių laivų saugos teisės aktus, kad: i) ES taisyklės būtų paliktos galioti tais atvejais, kai tai būtina ir proporcinga; ii) būtų užtikrintas tinkamas jų įgyvendinimas ir iii) nebeliktų susijusių teisės aktų nenuoseklumo ir galimo juose nustatytų prievolių dubliavimosi. Apskritai ja siekiama sukurti aiškią, paprastą ir šiuolaikišką teisinę sistemą, kurią būtų galima lengviau įgyvendinti ir stebėti bei užtikrinti jos vykdymą taip padidinant bendrą saugos lygį.

Tarybos direktyvoje 1999/35/EB numatyti įvairių tipų patikrinimai, per kuriuos tikrinamos tam tikros ro-ro keltų ir greitaeigių laivų saugos charakteristikos. Jais siekiama mažinti specifinę riziką, susijusią su transporto priemonių gabenimu ištisiniuose (neužtvertuose) deniuose, dėl kurio susilpnėja stovumas ir gaisrinė sauga, labai padidėja veiklos krūvis, kyla krovinio pasislinkimo, laidumo vandeniui, rampų judėjimo ir dėvėjimosi grėsmė.

Nors speciali šių laivų inspektavimo tvarka išlieka būtina, minėtos direktyvos reikalavimai nebeatitinka tikrovės. Padėtis per beveik 20 metų nuo Direktyvos 1999/35/EB priėmimo smarkiai pakito. Anuomet ES priklausė 15 valstybių narių ir tarp ES ir trečiųjų valstybių reguliariai paslaugas teikė daugybė ro-pax keltų ir greitaeigių laivų. Be to, per tą laiką sustiprinta uosto valstybės kontrolės tvarka, ypač įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2009/16/EB, kuria nustatyta rizika grindžiamo inspektavimo tvarka ir mažiausias didelės rizikos laivų inspektavimų skaičius, kurį turi atlikti valstybės narės.

Šiandien didžioji dauguma valstybių narių kai kuriuos pagal Direktyvą 1999/35/EB reikalaujamus patikrinimus (angl. inspections) derina su (arba pakeičia) vėliavos valstybės atliekamomis apžiūromis arba uosto valstybės kontrolės inspektavimu. Ši praktika apsunkina minėtos direktyvos įgyvendinimą ir jos reikalavimų vykdymo užtikrinimą, nes skiriasi tų patikrinimų ir inspektavimo apimtis ir dubliuojasi reglamentavimas. Visų pirma pagal esamą teisinę sistemą uosto valstybės kontrolės inspektavimą leidžiama pakeisti pagal Direktyvą 1999/35/EB atliekamais patikrinimais (angl. surveys). Tačiau minėtoje direktyvoje numatyti patikrinimai apima ne visus uosto valstybės kontrolę sudarančius elementus, tad iš tiesų dėl tokio dubliavimosi susidaro reglamentavimo spraga. Todėl siūloma atnaujinti, aiškiau išdėstyti ir supaprastinti esamus ro-ro keltų ir greitaeigių laivų patikrinimų reikalavimus išlaikant tokį patį saugos lygį ir pagrindinius įgyvendinimo mechanizmus. Toks siūlymas visiškai atitinka Komisijos Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), juo siekiama tobulinti nacionalinių administracijų atliekamą inspektavimo darbą ir kiek įmanoma prailginti laivo verslinio naudojimo trukmę. Todėl aiškumo ir nuoseklumo sumetimais šiuo pasiūlymu dabartinė direktyva panaikinama ir pakeičiama nauja direktyva. Į jį įtraukti ir papildomi Direktyvos 2009/16/EB pakeitimai.

1.2Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Pasiūlymas visiškai dera su paprastinimo pasiūlymais, kuriais iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB, ir Tarybos direktyva 98/41/EB. Į jį įtraukus papildomus Direktyvos 2009/16/EB pakeitimus užtikrinamas šių dviejų teisės aktų suderinamumas. Įvedami tik tie papildomi Direktyvos 2009/16/EB pakeitimai, kurie būtini suderinamumui su šiuo pasiūlymu užtikrinti, ir jie neturi jokios įtakos jos būsimam vertinimui. Pasiūlymas taip pat visiškai atitinka nuostatų tinkamumo patikros rekomendacijas ir 2011 m. paskelbtą baltąją knygą dėl transporto ateities, kurioje pripažįstama, kad būtina modernizuoti galiojančią ES keleivinių laivų saugos teisės aktų sistemą.

1.3Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Pasiūlymu prisidedama prie Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkės, nes juo užtikrinama, kad galiojantys teisės aktai būtų paprasti ir aiškūs, jais nebūtų sukurta nereikalingos naštos ir būtų neatsiliekama nuo politinės, socialinės ir technologinės raidos. Juo taip pat prisidedama prie 2018 m. jūrų transporto politikos strategijos tikslų įgyvendinimo, nes užtikrinama Europos Sąjungos reguliariojo keleivinio transporto keltų paslaugų kokybė.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

2.1Teisinis pagrindas

Kadangi pasiūlymu pakeičiama dabar galiojanti direktyva, teisinis pagrindas lieka SESV 100 straipsnio 2 dalis (EB sutarties ex 80 straipsnio 2 dalis), kurioje numatytos priemonės dėl jūrų transporto.

2.2Subsidiarumo principas