Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP reglamentas) taikymo /* KOM/2006/0199 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.5.2006 KOM(2006) 199 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP reglamentas) taikymo 1. ĮVADAS 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP reglamentas)[1] nustatytos procedūros, kuriomis siekiama palengvinti valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) vertinimų palyginamumo, patikimumo ir išsamumo tikrinimą ir, prireikus, gerinimą. Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentas buvo priimtas po 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[2]. Nuo 2002 m. sausio 1 d. bendrosios nacionalinės pajamos, taikant Europos sąskaitų sistemą (ESS 95) pagal 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje[3] sudaro Bendrijų ketvirtosios nuosavų išteklių grupės pagrindą. Bendrosios nacionalinės pajamos pakeičia bendrąjį nacionalinį produktą, kuriuo remiantis iki 2002 m. buvo apskaičiuojama ketvirtoji nuosavų išteklių grupė. Iki Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento buvo taikoma vadinamoji Bendrojo nacionalinio produkto direktyva – 1989 m. vasario 13 d. Tarybos direktyva 89/130/EB, Euratomas, dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo[4]. Bendrojo nacionalinio produkto direktyvoje nustatyta procedūra bendrojo nacionalinio produkto palyginamumui, patikimumui ir išsamumui tikrinti ir vertinti Bendrojo nacionalinio produkto komitete, kuriame 1989–2003 m. valstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiavo. Buvo pasiektas geras palyginamumo lygis. Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentas pagrįstas šia procedūra, kuri pritaikoma siekiant atsižvelgti į bendrąsias nacionalines pajamas nuosavų išteklių tikslais; juo taip pat įsteigiamas Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas.2003 m. lapkričio 5–6 d. buvo surengtas pirmasis Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto posėdis, kuris tuo pat metu buvo paskutinis Bendrojo nacionalinio produkto komiteto posėdis. Posėdyje Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas priėmė savo darbo tvarkos taisykles, kaip nustatyta Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 4 straipsnio 3 dalyje. Šio dokumento tikslas – pranešti apie Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento taikymą, kaip numatyta šio reglamento 7 straipsnyje. Jame apibendrinama Komisijos ir Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto pažanga, susijusi su bendrųjų nacionalinių pajamų derinimu ir Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento taikymu nuo jo įsigaliojimo dienos. 2 skyriuje aprašomos priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti tikslų bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis apibrėžimą. 3 skyriuje aprašomos priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad valstybės narės Komisijai laiku perduotų bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis ir papildomą informaciją. 4 skyriuje aprašomi veiksmai, kurių ėmėsi Komisija siekdama patikrinti šaltinius ir metodus, kuriuos naudoja valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms apskaičiuoti. 5 skyriuje pateikiamos išvados apie Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento taikymą nuo jo įsigaliojimo dienos. 2. BENDRųJų NACIONALINIų PAJAMų RINKOS KAINOMIS APIBRėžIMAS IR APSKAIčIAVIMAS Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 1 straipsnyje nustatyta, kad bendrosios nacionalinės pajamos ir bendrasis vidaus produktas biudžeto tikslais apibrėžiami pagal Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemą (ESS 95). Valstybės narės ESS 95 taiko pagal 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2223 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESS 95 reglamentas). Kadangi Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentas 1287/2003 buvo priimtas 2003 m., pirmieji 2002 biudžetinių metų duomenys, kuriems jis buvo taikomas, buvo pateikti 2003 m. rugsėjo mėn. Pagal ESS 95 reglamentą valstybės narės bendrąjį vidaus produktą ir bendrąsias nacionalines pajamas skaičiavo pagal ESS 95. Nuo to laiko, bendrasis nacionalinis produktas pagal anksčiau galiojusį ESS antrąjį leidimą nuosavų išteklių tikslais gaunamas iš bendrojo vidaus produkto pagal ESS 95 atliekant konkrečius sąvokų pakeitimus. Pagrindiniai sąvokų pakeitimai buvo nustatyti 1997 m. vasario 10 d. Komisijos sprendime 97/178/EB, Euratomas, dėl perėjimo tarp ESS 95 ir ESS antrojo leidimo metodikos apibrėžimo[5]. Todėl dar prieš naujojo Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento įsigaliojimą Komisija (Eurostatas) ir Bendrojo nacionalinio produkto komitetas daug dirbo derindami skaičiavimus pagal ESS 95. 2003 m. lapkričio mėn. įsteigus Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetą, šis ėmėsi veiksmų siekdamas užtikrinti, kad derinant bendrąsias nacionalines pajamas, prireikus, būtų naudojamasi Bendrojo nacionalinio produkto komiteto anksčiau atliktu darbu derinant nacionalinių sąskaitų sąvokas ir apibrėžimus. Jis taip pat ėmėsi priemonių, siekdamas paaiškinti ir toliau apibrėžti naujus sąvokų pakeitimus, kurie buvo įvesti pradėjus naudoti ESS 95. Pirmiausia reikėjo patvirtinti ir atnaujinti keletą su bendruoju nacionaliniu produktu susijusių teisės aktų, kurie lygiai taip pat svarbūs ir bendrosioms nacionalinėms pajamoms. Todėl buvo inicijuoti ir priimti šie Komisijos reglamentai: - 2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005, dėl valstybių narių ekonominės teritorijos apibrėžimo, siekiant įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo6 - 2005 m. sausio 26 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 116/2005, dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiems subjektams ir apmokestinamiems subjektams už neapmokestinamą veiklą traktavimo įgyvendinant Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo7 - 2005 m. spalio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1722/2005, dėl teikiamų gyvenamųjų patalpų paslaugų vertinimo principų, taikant Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo8. Antrajame etape Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas priėmė keletą rekomendacijų dėl konkrečių susijusių su ESS 95 sąvokų klausimų, dėl kurių buvo anksčiau susitarta Bendrojo nacionalinio produkto komitete, būtent dėl: - bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo nustatymo programinėje įrangoje; - draudimo paslaugų nustatymo; - nerezidentų mokamų importo muitų vertinimo („Roterdamo poveikis“ importo muitams); - priskirtųjų socialinių įmokų vertinimo; - Jungtinei Karalystei palankios korekcijos vertinimo. Be to, Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas priėmė rekomendacijas, kurias parengė šios darbo grupės: - Pramogų, literatūros bei meno kūrinių originalų darbo grupė; - Viešųjų infrastruktūrų pagrindinio kapitalo vartojimo darbo grupė; - Reinvestuotų pajamų iš tiesioginių užsienio investicijų darbo grupė. 3. BENDRųJų NACIONALINIų PAJAMų DUOMENų IR PAPILDOMOS INFORMACIJOS SIUNTIMAS Bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų perdavimas Pagal Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 2 straipsnio 1 ir 2 dalis valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę apskaitos tvarką, apskaičiuoja bendrąsias nacionalines pajamas ir kiekvienais metais iki rugsėjo 22 d. pateikia Komisijai (Eurostatui) duomenis apie suvestines bendrąsias nacionalines pajamas ir jų sudedamąsias dalis. Tai reiškia, kad, palyginti su Bendrojo nacionalinio produkto direktyva, kurioje nustatyta, jog duomenis apie bendrąjį nacionalinį produktą valstybės narės turi pateikti iki spalio 1 d., terminas, iki kurio nuosavų išteklių tikslais Komisijai reikia pateikti duomenis apie bendrąsias nacionalines pajamas, buvo paankstintas aštuoniomis dienomis. Didelių problemų dėl šio naujo termino nekilo. Tik 2003 m. (pirmaisiais reglamento taikymo metais), kai jis buvo priimtas tik liepos mėn., tik keletas valstybių narių duomenis pateikė pagal senąjį terminą. 2004 m. ir 2005 m. visos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis pateikė laiku. Kiekvienais metais, liepos mėn. pradžioje, Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas susitardavo dėl bendros perdavimo lentelių struktūros („Bendrųjų nacionalinių pajamų klausimynas“), kurias valstybės narės turi naudoti, kad palengvintų savo bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų pateikimą. Netrukus po liepos mėn. vykusio Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto posėdžio Eurostatas kiekvienai valstybei narei išsiuntė klausimyno, dėl kurio buvo susitarta, formą (Excel formatu), prašydamas laiku atsiųsti užpildytą Bendrųjų nacionalinių pajamų klausimyną. Klausimyne taip pat yra papildomos lentelės ir formulės, kuriomis naudojantis galima patikrinti pateikiamų duomenų nuoseklumą ir nustatyti galimas klaidas bei jų išvengti. Be to, prie klausimyno pridedamos išsamios instrukcijos, kuriose aiškinama, kaip jį teisingai užpildyti. Šios priemonės labai padėjo suderinti ir dar labiau pagerinti valstybių narių Eurostatui teikiamus duomenis. Metinė ataskaita apie bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų kokybę Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentu valstybės narės taip pat įpareigojamos pateikti Eurostatui metinę ataskaitą apie perduodamų bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų kokybę (2 straipsnio 3 dalis). Šios ataskaitos tikslas – pateikti Komisijai būtiną informaciją, parodančią, kaip buvo gauti duomenys, aprašant visus reikšmingus procedūrų ir naudojamų pagrindinių statistinių duomenų pakeitimus bei paaiškinant ankstesnių bendrųjų nacionalinių pajamų vertinimų pakeitimus. Dėl vienodo šios ataskaitos turinio ir formato Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas susitarė 2004 m. liepos mėn. posėdyje. Po to, 2004 m. rugsėjo mėn. visos valstybės narės pateikė kokybės ataskaitą ir savo bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis. Ataskaitų kokybė buvo gera; jose Komisijai buvo pateikta reikiama pagrindinė informacija valstybių narių duomenims įvertinti. Tačiau nepaisant vienodo formato ir instrukcijų, kaip rengti kokybės ataskaitas, valstybių narių pateiktų ataskaitų ilgis ir struktūra vis tiek gerokai skyrėsi. Todėl 2005 m. Eurostatas, Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetui pritarus, pateikė dar išsamesnes kokybės ataskaitų rengimo instrukcijas. Dėl to 2005 m. rugsėjo mėn. perduotų kokybės ataskaitų palyginamumas ir naudingumas dar labiau pagerėjo. Naujųjų valstybių narių integravimas į bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų rengimo procesą Naujųjų valstybių narių įnašai į ketvirtąją nuosavų išteklių grupę apskaičiuojami remiantis bendrųjų nacionalinių pajamų duomenimis nuo 2004 m., kai šios valstybės įstojo į Europos Sąjungą. Pirmą kartą 2004 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys Komisijai turėjo būti pateikti 2005 m. rugsėjo mėn. Naujosios valstybės narės į bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų pateikimo procesą buvo įtrauktos daug anksčiau. 2003 m. naujosios valstybės narės pateikė 2002 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis. Tai buvo pakartota 2004 m., kai buvo pateikti patikslinti 2002 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys ir pirmą kartą perduoti 2003 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys bei kokybės ataskaita. Atlikus šiuos bandomuosius perdavimus, 2005 m. naujųjų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys buvo perduodami taip pat sklandžiai, kaip ir senųjų valstybių narių. Bendrųjų nacionalinių pajamų aprašai Svarbiausias metinių bendrųjų nacionalinių pajamų kokybės ataskaitų tikslas – pateikti informaciją apie atliktų reikšmingų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų skaičiavimų pakeitimų ir patikslinimų atvejus. Todėl kokybės ataskaita yra skirta tam, kad, prireikus, joje būtų galima rasti trumpą ir glaustą naujausią informaciją apie valstybių narių taikomus metodus, naudojamus šaltinius ir gautus rezultatus. Priešingai nei šiose trumpose ataskaitose, aprašuose pateikiama išsami informacija apie metodus ir šaltinius, naudotus skaičiuojant galutinius bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis bei jų sudedamąsias dalis, taip pat pagrindiniai statistiniai duomenys, kurie buvo naudojami skaičiuojant bendrąsias nacionalines pajamas ir jų sudedamąsias dalis (bendrųjų nacionalinių pajamų aprašai). Pagal Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 3 straipsnį valstybės narės privalo parengti tokius aprašus ir pateikti juos Eurostatui. Šie aprašai yra viena iš pagrindinių priemonių, kuria naudodamasis Eurostatas gali įvertinti valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų palyginamumą, patikimumą ir išsamumą. Kadangi galutinių bendrojo vidaus produkto ir bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų rengimo procedūros ir pagrindiniai statistiniai duomenys kasmet labai nesikeičia, o tik atliekant didesnes peržiūras rečiau nei kas vienerius metus, todėl bendrųjų nacionalinių pajamų aprašų nebūtina kasmet iš naujo perrašyti. 2005 m. liepos mėn. posėdyje Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas pasiūlė, kad paprastai valstybės narės savo bendrųjų nacionalinių pajamų aprašus turėtų atnaujinti per vienerius metus nuo svarbesnės standartinės peržiūros, arba, jei nėra standartinės peržiūros politikos, kas penkerius metus. Šiuo metu yra 15 senųjų valstybių narių (taip pat EEE šalių – Norvegijos ir Islandijos) bendrųjų nacionalinių pajamų aprašai. Šie aprašai buvo parengti daugiausiai 2001–2003 m. laikotarpiu (keletas pradedant 2004 m.); juos paprastai sudaro nuo 300 iki 500 puslapių; Eurostatas aprašus naudojo, kai paskutinį kartą senosiose valstybėse narėse buvo vykdoma bendrojo nacionalinio produkto duomenų kontrolė. (žr. šios ataskaitos 4 skyrių). Šiuo metu bendrųjų nacionalinių pajamų aprašai rengiami naujosiose valstybėse narėse. Šiam procesui finansinė parama buvo skirta pagal PHARE programą, be to, naujosioms valstybėms didelę pagalbą suteikė senosios valstybės narės. Reikalaujama, kad valstybės narės savo aprašus parengtų pagal sutartą struktūrą, siekiant užtikrinti, jog bus galima iki galo palyginti jų turinį. Todėl Eurostatas parengė naujas Bendrųjų nacionalinių pajamų aprašų gaires, kurias Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas patvirtino 2005 m. liepos mėn. Šios gairės buvo parengtos remiantis ankstesne 1999 m. versija bei patirtimi, įgyta iš paskutinių senųjų valstybių narių aprašų. Kalbant apie terminus, 2005 m. lapkričio mėn. Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas nutarė, kad visos valstybės narės naujus arba atnaujintus bendrųjų nacionalinių pajamų aprašus turėtų pateikti vėliausiai iki 2006 m. gruodžio 31 d. 2006 m. pradžioje Komisija valstybėms narėms raštu priminė, kad dėl pavėluoto bendrųjų nacionalinių pajamų aprašų peržiūrėjimo sumažėjus įmokoms į Bendrijų biudžetą pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos9, 11 straipsnį gali būti reikalaujama mokėti delspinigius. Bendrųjų nacionalinių pajamų skaičiavimų kiekybinio aprašymo tobulinimas: Proceso lentelės ir lentelių metodas Tikslumas ir išsamumas būtini siekiant aukštos bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų kokybės. Tiek Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas, tiek anksčiau veikęs Bendrojo vidaus produkto komitetas, įdėjo daug pastangų tam, kad pagerintų nacionalinių sąskaitų duomenų tikslumo ir išsamumo nustatymą ir vertinimą. 1999 m. Bendrojo vidaus produkto komitetas sudarė darbo grupę, kad ji peržiūrėtų visus atitinkamus pagrindinių duomenų šaltinių tikslumo vertinimo aspektus, išnagrinėtų nacionalinių sąskaitų tikslumo vertinimo tinkamumą ir pateiktų rekomendacijas dėl galimybės išplėsti bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų pateikimo ketvirtosios nuosavų išteklių grupės tikslais reikalavimus. Šios Darbo grupės tikslumo klausimais veiklos rezultatas buvo rekomendacijos dėl vadinamųjų proceso lentelių, kurios naudojamos aprašyti konkrečių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų rengimo proceso etapų (nuo pirminių statistinių duomenų iki galutinio nacionalinių sąskaitų suvestinio rodiklio) kiekybinę apimtį, rengimo. Vėliau šį proceso lentelių metodą išbandė dešimt valstybių narių. Šių bandymų metu įgyta patirtimi buvo pasinaudota tobulinant rekomendacijas ir sudarant Proceso lentelių rengimo vadovą, kurį Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas patvirtino 2005 m. liepos mėn. posėdyje. Tame pačiame posėdyje Eurostatas pasiūlė, kad visos valstybės narės proceso lenteles turėtų užpildyti bent jau prieš kiekvieną standartinę peržiūrą bei įtraukti jas į bendrųjų nacionalinių pajamų aprašus. Eurostatas taip pat kūrė vadinamąjį lentelių metodą išsamumui užtikrinti, kurį naudojant galima gauti papildomos kiekybinės informacijos, reikalingos bendrųjų nacionalinių pajamų duomenims vertinti. Šis metodas buvo sukurtas vykdant PHARE projektus su tuometinėmis šalimis kandidatėmis; jis yra užbaigta, nuosekli bei praktinė sistema, skirta užtikrinti sąskaitų išsamumą ir palyginamumą. Galima laikyti, kad jis papildo proceso lenteles, nes jame pateikiama smulkesnė informacija apie koregavimus siekiant išsamumo, kurie jau aprašyti proceso lentelėse. 2005 m. liepos mėn. posėdyje Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas labai palankiai įvertino šį lentelių metodo principą. Tačiau buvo nerimaujama, kad pradėjus taikyti šį metodą, atsiras didelis papildomas darbo krūvis. 4. BENDRųJų NACIONALINIų PAJAMų APSKAIčIAVIMO PROCEDūROS IR TIKRINIMAS Pareigų pasidalijimas Komisijoje bendrųjų nacionalinių pajamų duomenims tikrinti Pagal Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 5 straipsnio 1 dalį Komisija tikrina valstybių narių naudotus šaltinius ir metodus, kuriuos jos taiko skaičiuodamos bendrąsias nacionalines pajamas. Dėl pareigų pasidalijimo Komisijoje bendrųjų nacionalinių pajamų nuosaviems ištekliams tikrinti buvo susitarta Susitarimo memorandume tarp Eurostato ir Biudžeto generalinio direktorato, kurį 2004 m. pasirašė abiejų tarnybų generaliniai direktoriai ir kuris yra atnaujinta 1992 m. pasirašyto panašaus memorandumo versija. Ryšys tarp Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto ir Bendrojo nacionalinio produkto komiteto 2003 m. lapkričio 5–6 d. vykusiame Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto ir Bendrojo nacionalinio produkto komiteto bendrame posėdyje buvo priimtas bendras pareiškimas. Pagal šį pareiškimą Bendrojo nacionalinio vidaus produkto komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad visi bendrojo vidaus produkto duomenys nuosavų išteklių tikslais yra gaunami iš ESS 95 grindžiamų nacionalinių sąskaitų, pripažįsta Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto nuomonę dėl ESS 79 grindžiamų bendrojo nacionalinio produkto duomenų. Valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų skaičiavimų tikrinimas 2002–2004 m. Eurostatas intensyviai vykdė visų senųjų valstybių narių, taip pat Norvegijos ir Islandijos naudotų statistinių duomenų šaltinių ir metodų analizę. Buvo analizuojama šalių bendrųjų nacionalinių sąskaitų aprašų informacija ir informacija, gauta vykdant bendrųjų nacionalinių pajamų kontrolės misijas į nacionalinius statistikos institutus. Taip buvo siekiama patvirtinti šalių nacionalinių sąskaitų duomenų nuosavų išteklių tikslais patikimumą, palyginamumą ir išsamumą. Taip pat buvo siekiama nustatyti, kokiais konkrečiais atvejais, susijusiais su valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto duomenimis, Komisija turi laikytis savo pozicijos. 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančiu Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, suteikiama galimybė taikyti išlygas valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto duomenims. Pagal šio Reglamento 10 straipsnio 8 dalį, nuo atitinkamų finansinių metų praėjus ketveriems metams, į bendrojo nacionalinio produkto pasikeitimus daugiau neatsižvelgiama, išskyrus atvejus, apie kuriuos per šį laikotarpį praneša Komisija arba valstybė narė. Atlikęs valstybių narių šaltinių ir metodų analizę, Eurostatas anksčiau taikytas bendrąsias išlygas valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto duomenims 1995–2001 m. galėjo pakeisti konkrečiomis išlygomis. Iš viso 2004 m. ir 2005 m. buvo nustatytos 68 konkrečios išlygos, kurios turėjo įtakos 14 valstybių narių. 2005 m. buvo galima baigti darbą, susijusį su 5 iš šių konkrečių išlygų, todėl tas konkrečias išlygas buvo galima panaikinti. Valstybės narės turi iki 2006 m. rugsėjo mėn. pareikšti savo nuomonę dėl joms taikomų konkrečių išlygų. Šios konkrečios išlygos yra susijusios su bendruoju nacionaliniu produktu bei jo sudėtinėmis dalimis ir apima 1995–2001 m. laikotarpį. 2005 m. spalio mėn. Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas sutarė, kad 2006 m. liepos mėn. senųjų valstybių narių 2002 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenims bus nustatyta bendroji išlyga, kuri priešingu atveju 2006 m. nuosavų išteklių tikslais taptų galutine. Bendroji išlyga bus taikoma tol, kol Eurostatas pradės naują atnaujintų bendrųjų nacionalinių pajamų aprašų, kuriuos valstybės narės turi pateikti iki 2006 m. pabaigos, analizės etapą. Naujųjų valstybių narių 2004 m. (stojimo metų) bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis nuosavų išteklių tikslais bus galima naudoti iki 2008 m. Taip pat 2006 m. pabaigoje, kai bus pristatyti naujųjų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų aprašai, Eurostatas jų šaltinius ir metodus patikrins tokiu pat būdu, koks taikomas senosioms valstybėms narėms. Metinis bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų nuosavų išteklių tikslais tikrinimas ir oficiali nuomonė apie jų tinkamumą Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 5 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas kiekvienais metais tikrintų Komisijai pateiktus bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis. Komitetas turi pateikti savo nuomonę dėl valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų nuosavų išteklių tikslais tinkamumo. Todėl Eurostatas kasmet nuodugniai tikrina bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis, pateiktus iki rugsėjo 22 d. Per pastaruosius trejus metus buvo pradėta taikyti keletas priemonių, kad būtų galima patobulinti darbo srautus, kontrolę ir dokumentaciją tikrinant pateikiamus duomenis. Patikrinus, šie duomenys pateikiami Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetui, kuris juos analizuoja ir priima nuomonę dėl senųjų valstybių narių pateiktų duomenų tinkamumo. Nustačius tokių duomenų tinkamumą, nuomonė ir duomenys perduodami Biudžeto generaliniam direktoratui. Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas dar neturėjo galimybės suformuluoti savo nuomonės dėl naujųjų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų tinkamumo, nes Komitetui dar nebuvo pateikti jų naudojamų šaltinių ir metodų aprašai. Europos Audito Rūmų atliekamas Komisijos kontrolės tikrinimas Europos Audito Rūmai kasmet nuodugniai tikrina Komisijos darbą kontroliuojant ir tikrinant valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto ir bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis. Išsami Audito rūmų veiklos, susijusios su bendruoju vidaus produktu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis nuosavų išteklių tikslais, ataskaita pateikiama metinėse Audito rūmų biudžeto vykdymo ataskaitose, taip pat „sektorių laiškų“ ir pirminių išvadų serijoje, o naujausias šaltinis – 2004 finansinių metų metinė ataskaita10. Šioje ataskaitoje Audito rūmai pateikia teigiamą bendrą įvertinimą, pažymėdami, kad „...remdamasi valstybių narių pateiktais duomenimis, Komisija visais reikšmingais aspektais teisingai apskaičiavo, surinko ir įregistravo Bendrijos sąskaitose PVM ir bendrųjų nacionalinių pajamų nuosavus išteklius“ (žr. Metinės ataskaitos 3.53 pastraipą). 5. IšVADOS Perėjimas nuo Bendrojo nacionalinio produkto direktyvos prie Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento 2003 m. vyko gerai ir sklandžiai. Buvo imtasi atitinkamų veiksmų, kad būtų įgyvendinti bei atnaujinti su Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentu susiję teisės aktai ir rekomendacijos. Be to, siekiant dar labiau suderinti valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis, buvo parengtos naujos sąvokų rekomendacijos, ir darbas šioje srityje bus tęsiamas, pvz., dėl iš nelegalios veiklos gaunamos produkcijos registravimo, kaip reikalaujama pagal ESS 95. Taip pat buvo imtasi priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad bendrųjų nacionalinių pajamų duomenys būtų perduodami laiku ir kad jie būtų suderinti, pagerinti ir atnaujinti metodų ir šaltinių, naudojamų bendrosioms nacionalinėms pajamos apskaičiuoti, dokumentaciją bei sukurti geresnį bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų tikslumo ir išsamumo kiekybinį vaizdą. Naujosios valstybės narės buvo sėkmingai įtrauktos į darbą rengiant bendrųjų nacionalinių pajamų duomenis. Kalbant apie procedūrinius klausimus, buvo užtikrinta, kad yra aiškiai apibrėžtas pareigų pasidalijimas Komisijoje dėl bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų tikrinimo ir kad įvyko aiškus institucinis pasikeitimas – nuo Bendrojo nacionalinio produkto komiteto pereita prie Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto. Buvo pasiekta pažanga tikrinant ir kontroliuojant bendrųjų nacionalinių pajamų skaičiavimus. Vykdant šią veiklą, geras Komisijos bei valstybių narių bendradarbiavimas (tiek Bendrųjų nacionalinių pajamų komitete, tiek Komisijos atstovų informacinių vizitų į nacionalinius statistikos institutus metu) taip pat buvo labai naudingas. Artimiausiais metais Komisija ir Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas toliau stengsis išlaikyti ir dar labiau pagerinti bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų palyginamumą, patikimumą ir išsamumą. 2006 m. senosios valstybės narės pateiks savo nuomonę dėl likusių išlygų, susijusių su konkrečiomis jų 1995–2000 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų sudėtinėmis dalimis. Komisija nekeis savo pozicijos dėl senųjų valstybių narių pateiktų 2002 m. bendrųjų nacionalinių pajamų duomenų, kol nebus atliktas patikrinimas remiantis naujais, atnaujintais dokumentais, kuriuos valstybės narės turi pateikti iki 2006 m. pabaigos. Naujosios valstybės narės taip pat iki 2006 m. pabaigos turi pirmą kartą pateikti visus dokumentus apie jų metodus ir šaltinius. Po to Komisija atliks išsamų patikrinimą. [1] OL L 181, 2003 7 19, p. 1. [2] OL L 253, 2000 10 7, p. 42. [3] OL L 310, 1996 11 30, p. 1. [4] OL L 49, 1989 2 21, p. 26. [5] OL L 75, 1997 3 15, p. 44. 6 OL L 21, 2005 1 25, p. 3. 7 OL L 24, 2005 1 27, p. 6. 8 OL L 276, 2005 10 21, p. 5. 9 OL L 130, 2000 5 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 (OL L 352, 2004 11 27, p. 1.). 10 OL C 301, 2005 11 30, p. 1.