Komisijos ataskaita - Metinė Komisijos trečiųjų šalių bendrijai taikomų antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių ataskaita Europos Parlamentui (2005 M.) [SEK(2006) 1804] /* KOM/2006/0873 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.1.2007 KOM(2006) 873 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA METINĖ KOMISIJOSTREČIŲJŲ ŠALIŲ BENDRIJAI TAIKOMŲ ANTIDEMPINGO, ANTISUBSIDIJŲ IR APSAUGOS PRIEMONIŲ ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI (2005 M.)[SEK(2006) 1804] I DALIS ĮžANGA Trečiųjų šalių rinkų atvėrimas ir naujų galimybių prekybos srityje sukūrimas yra apibrėžti kaip vienos iš pagrindinių Europos prekybos politikos sudedamųjų dalių. Tačiau norint užtikrinti, kad Europos bendrovės galės pasinaudoti tokiomis galimybėmis, turi būti sudarytos sąlygos joms sąžiningai konkuruoti trečiųjų šalių rinkose. Deja, trečiosios šalys dažnai taiko vis daugiau priemonių, skirtų apsaugoti prekybą nuo didėjančių eksporto apimčių. Tokios priemonės neretai taikomos ir Europos Sąjungai – vienai didžiausių pasaulio eksportuotojų. Nors pripažįstama, kad pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles trečiosios šalys prireikus turi teisę taikyti prekybos apsaugos priemones, pernelyg dažnai šios priemonės neatitinka keliamų reikalavimų. Todėl tokios priemonės tampa didele ir nepagrįsta kliūtimi įgyvendinant mūsų teisėtas galimybes sukurti rinkų prieinamumą. Dėl to Prekybos generalinis direktoratas (GD) mano, kad mūsų prekybos partnerių sąžiningas ir tinkamas PPO prekybos apsaugos priemonių įgyvendinimas yra prioritetas, taigi dedamos visos pastangos užtikrinti, kad nepagrįstai nenukentėtų mūsų eksportas. Todėl Europos Komisija vykdo trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių stebėseną ir padeda bendrovėms ir ES valstybėms narėms, kaip suinteresuotosioms šalims, visiškai pasinaudoti savo teisėmis, laikantis PPO taisyklių. Praktiškai ši veikla apima informacijos teikimą, skundų ir išvadų analizę, bendrovių konsultavimą atitinkamų teisės aktų ir reglamentų klausimais. Prireikus taip pat teikiami duomenys tyrimo institucijoms. Komisijos vaidmuo labai svarbus sudėtingais atvejais, kai padaromi pavieniai arba sistemingi atitinkamų PPO taisyklių pažeidimai. Siekdami išspręsti tokius klausimus, taikome diplomatinį būdą, kuris paprastai yra greičiausias ir veiksmingiausias šiems klausimams išspręsti, o jei tai nepavyksta, ginčą sprendžiame PPO lygiu. Abu būdai buvo sėkmingai taikyti praeityje. Pvz., po konsultacijų su Indija, ši šalis panaikino daugiau kaip dvylika savo priemonių. Siekiame, kad trečiosios šalys pagerintų savo standartus ne tik atskirais atvejais. Kalbant apie Dohos derybų raundą, kuris, deja, šios ataskaitos rengimo metu yra sustabdytas, ES pateikė pasiūlymus parengti griežtesnes taisykles ir drausmės reikalavimus dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurias priėmus šalims būtų sunkiau piktnaudžiauti sistema, taikymo. Be šių pastangų pagerinti bendruosius priemones taikančių šalių standartus, vyksta derybos dėl konkrečių įpareigojimų dėl teisingo prekybos apsaugos priemonių taikymo įtraukimo į visas dvišales prekybos sutartis su trečiosiomis šalimis. Prekybos GD prekybos apsaugos tarnybos taip pat skiria daug laiko ir išteklių techninei pagalbai trečiosioms šalims teikti tokių priemonių taikymo srityje, siekdamos jas įtikinti teisingai ir subalansuotai taikyti taisykles. Bendrija gali konsultuoti šiuo klausimu, nes pati taiko aukštus tokių priemonių valdymo standartus. Šioje ataskaitoje yra išsamiau išdėstyti konkretūs atvejai, kuriuos stebėjome, įvairios įgyvendintos iniciatyvos ir mūsų 2005 m. veiklos rezultatų duomenys. Ataskaitą sudaro du skyriai: pirmajame apžvelgiamos bendrosios metų tendencijos, antrajame – konkrečios šalys arba šalių grupės, daugiausiai dėmesio skiriant kai kuriems svarbiausiems atvejams. 1. BENDROSIOS TENDENCIJOS 1.1. Bendra apžvalga 2005 m. pabaigoje įvyko teigiamas ankstesniųjų metų tendencijos pokytis – sumažėjo Bendrijos eksportuotojams taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičius . 2005 m. pabaigoje Bendrijai buvo taikoma 151 priemonė, palyginti su 2004 m. pabaigoje taikytomis 185 priemonėmis. 2005 m. 30 priemonių buvo panaikinta, 23 priemonės nustojo galioti. Iš visų panaikintų priemonių Indija 12 priemonių panaikino iš karto po šalies atliktų EB taikomų priemonių peržiūrų, kai 2003 m. PPO buvo pradėtos diskusijos dėl Indijos taikomų priemonių. Statistiniais duomenimis, 2005 m. pabaigoje EB priemones taikė šios šalys: JAV (27 %), Indija (15 %), Brazilija (6 %), Kinija (6 %), Pietų Afrika (5 %), Argentina, Australija, Kanada ir Ukraina (po 4 %) bei kitos šalys (25 %). 2005 m. prieš Bendriją inicijuotų naujų bylų skaičius sumažėjo iki 20, palyginti su 33 bylomis 2004 m. Šis priemonių ir tyrimų prieš Bendriją skaičiaus sumažėjimas atspindi tarptautinę tendenciją. PPO praneša, kad 2005 m. buvo ketvirti metai iš eilės, kai sumažėjo naujų inicijuotų bylų skaičius, ir antri metai iš eilės, kai sumažėjo naujų nustatytų priemonių skaičius. Tačiau svarbu pažymėti, kad naujų antidempingo (AD) ir kompensacinių priemonių (KP) tyrimų prieš Bendriją arba jos valstybes nares skaičius sumažėjo tik labai nedaug. Iš tikrųjų bendras naujų tyrimų prieš Bendriją skaičius 2005 m., palyginti su ankstesniais metais (13 tyrimų mažiau), daugiausia sumažėjo dėl mažesnio naujų apsaugos priemonių tyrimų skaičiaus. Pirmiausia tai susiję su Baltarusija ir Turkija, kurios 2004 m. pradėjo daug apsaugos priemonių tyrimų (atitinkamai 4 ir 5), tačiau 2005 m. nepradėjo nė vieno tyrimo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad net jeigu daugeliu atveju šie tyrimai gali būti tiesiogiai skirti ne Bendrijos eksportui, ES eksportuotojai vis tiek yra su jais susiję, nes apsaugos priemonės yra erga omnes , t.y. jos taikomos visam bet kokios kilmės importui. Nors naujų apsaugos priemonių tyrimų mažėja, jie vis dar sudaro daugiau kaip pusę visų naujai pradėtų bylų. Iš tikrųjų 2005 m. iš 20 naujai pradėtų prekybos apsaugos tyrimo bylų, susijusių su EB, 11 buvo apsaugos priemonių bylos. Ši nerimą kelianti tendencija, kuri buvo nurodyta praėjusių metų metinėje ataskaitoje, išliko pirmiausia dėl to, kad, kaip buvo paminėta pirmiau, apsaugos priemonės taip pat daro poveikį Bendrijos eksportuotojams, net jeigu jie akivaizdžiai nesusiję su tokios problemos atsiradimu. Matyti, kad daugelis šalių apsaugos priemones laiko paprastesniu būdu nei labiau techninius AD ir KP tyrimus. Tačiau EB mano, kad apsaugos priemonių taikymas yra paskutinė išeitis daugiausia dėl jų erga omnes pobūdžio ir dėl to, kad jos yra skirtos importui, kuris laikomas sąžininga veikla, priešingai nei produktų pardavimas dempingo kaina arba subsidijavimas, kuris laikomas nesąžininga veikla. Todėl visi EB prašymai leisti taikyti apsaugos priemones yra atidžiai svarstomi, siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi patys aukščiausi standartai, ypač dėl padarytos žalos. Deja, matyti, kad daugelis trečiųjų šalių apsaugos priemones taiko tokiais atvejais, kuriais EB net nebūtų pradėtas tyrimas. Bendrija, siekdama sumažinti didėjantį tokių priemonių taikymo atvejų skaičių, toliau sprendžia šį klausimą su trečiosiomis šalimis PPO ir dvišaliu lygiu. Nors toks santykinis sumažėjęs prekybos apsaugos priemonių taikymas Bendrijai yra sveikintinas, neįmanoma pasakyti, ar tai yra ilgalaikė tendencija. Taip pat labai sunku tiksliai nurodyti, dėl kurių konkrečių veiksnių sumažėjo tokių priemonių taikymas, nors euro sustiprėjimas galėjo būti svarbus veiksnys. Dar vienas veiksnys – jau daugiau kaip šešerius metus Prekybos GD vykdo trečiųjų šalių priemonių stebėseną ir nuolat kviečia kitus vartotojus gerinti bendruosius savo veiklos metodus, taip pat ir konkrečiais atvejais. Tai daroma ne tik tiesiogiai pateikiant duomenis pačioms tyrimo institucijoms, bet ir taikant institucinę sistemą, sukurtą pagal įvairias dvišales sutartis, kurias EB sudarė su trečiosiomis šalimis. Naudodama šiuos forumus, EB gali padidinti bylų svarbą ir labiau reikalauti, kad trečiosios šalys tinkamai taikytų priemones. Šios pastangos tikrai turėjo poveikį trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių taikymui EB kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu. Praėjusių metų ataskaitoje buvo paminėta, kad vis daugiau trečiųjų šalių beveik visais atvejais inicijuoja tik AD bylas prieš visą EB, o ne atskiras valstybes nares. 2005 m. padėtis buvo ne visai tokia. Iš 9 inicijuotų antidempingo bylų 5 bylos buvo inicijuotos prieš konkrečias valstybes nares. Pažymima, kad iš kitų 4 bylų Kinija visas 3 savo bylas inicijavo prieš visą EB, Pakistanas inicijavo vieną tokį tyrimą. Akivaizdu, kad ekonominiu ir komerciniu požiūriu AD bylų inicijavimas prieš visą EB arba atskiras valstybes nares gali turėti didelį poveikį EB prekių eksportuotojams, susijusiems su tyrimu. Kol kas nežinoma, ar vienas požiūris yra naudingesnis už kitą, pvz., mažesni dempingo skirtumai gaunami pagal normaliąją vertę, pagrįstą visų pardavimų EB kainomis, palyginti su pardavimais tiktai vienoje valstybėje narėje, arba atvirkščiai. Teisiniu požiūriu bylos prieš visą EB, atsižvelgiant į jos, kaip Muitų sąjungos ir PPO narės, statusą, savaime neprieštarauja Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų bei prekybos (GATT) ir PPO taisyklėms. Tarnybos pirmiausia atidžiai stebi, kadtrečiosios šalys laikytųsi taisyklių ir tyrimus atliktų nuosekliai, pvz., neinicijuotų bylų prieš visą EB, jei žalingo dempingo prima facie įrodymai yra susiję tik su tam tikromis valstybėmis narėmis arba atliekant tyrimą dėl visos EB nustatydamos normaliąją vertę, nenaudotų vienos valstybės narės pardavimo duomenų. 1.2. Sektoriai Daugiausia prekybos apsaugos priemonių prieš Bendriją taikoma chemijos produktams. 2005 m. 11 iš 20 naujų inicijuotų bylų ir beveik pusė tais metais Bendrijai taikytų priemonių yra susijusios su šiuo sektoriumi. Tačiau, kadangi šis sektorius antras pagal dydį EB eksporto sektorius, suprantama, kad jam taikoma daug tokių priemonių. Įdomu pažymėti, kad pasauliniu mastu per pastarąjį dešimtmetį šiame sektoriuje buvo inicijuota daug bylų. Minėtam sektoriui tenka 20 % visų inicijuotų bylų, ir jis yra antras po plieno sektoriaus. 2005 m. šiam sektoriui buvo taikoma daugiausia prekybos apsaugos priemonių. 2. BENDRIEJI TREčIųJų šALIų KLAUSIMAI Praėjusių metų ataskaitoje buvo nurodyti trūkumai, susiję su trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonėmis, įskaitant žemus bylų inicijavimo standartus, nepakankamą informacijos atskleidimą ir skaidrumą bei apskritai per dažną tokių priemonių, ypač apsaugos priemonių, taikymą. 2005 m. kai kurios šalys pagerino savo veiklą, ypač atskleidžiant informaciją, tačiau reikia dar daug padaryti, kad visos šalys taikytų standartus, atitinkančius įvairių PPO prekybos apsaugos srities susitarimų taisykles ir dvasią. Pagrindinės nuolatinės problemos yra tokios: 2.1. Žemi tyrimų inicijavimo standartai Daugelio prekybos apsaugos priemonių taikytojų naudojami žemi tyrimų inicijavimo standartai vis dar kelia sunkumų, todėl kai kurie tyrimai pradedami be reikalo ir atitinkamai daro neigiamą poveikį prekybos srautams, net jeigu vėliau netaikomos priemonės. Nors tyrimų inicijavimo standartai akivaizdžiai nėra tie, pagal kuriuos taikomos priemonės, prima facie įrodymai negali būti leistinas minimumas. Kita vertus, daugelis šalių toliau inicijuoja tyrimus pagal skundus arba prašymus, kurie čia, EB, būtų atmesti kaip nepagrįsti dėl nepakankamų įrodymų. Inicijavus tyrimą, atskirais atvejais Komisijos tarnybos toliau teikia duomenis trečiųjų šalių institucijoms, nurodydamos konkrečius trūkumus. Be to, Prekybos apsaugos institucijos surengė seminarus, kurių metu buvo pristatoma ES veikla ir pozicija dėl tyrimų inicijavimo standartų. 2.2. Suinteresuotųjų šalių teisės į apsaugą, informacijos atskleidimą ir skaidrumą Visos ir išsamios informacijos atskleidimas ir svarbių neslaptų duomenų prieinamumas yra svarbūs, užtikrinant suinteresuotųjų šalių teises prekybos apsaugos tyrimų proceso metu. Tačiau Europos eksportuotojams pernelyg dažnai trūksta informacijos, todėl jiems labai sunku tinkamai pasirengti veiksmingai gynybai tokio proceso metu. Yra dvi problemos: išsamios informacijos trūkumas, kuris paprastai grindžiamas tuo, kad tam tikri duomenys turėtų būti slapti, ir informacijos pateikimo būdas, dėl kurio neįmanoma atlikti naudingos analizės. Šie trūkumai tampa akivaizdūs įvairiais pagrindiniais tyrimų etapais: inicijuojant tyrimą, nustatant laikinąsias priemones ir pagaliau nustatant galutines priemones. Europos eksportuotojai, bendradarbiaujantys trečiosioms šalims atliekant antidempingo tyrimus, pažymi, kad tyrimo institucijos neatsižvelgia į daugelį paneigimo argumentų, kuriuos jie pateikė atskleidus informaciją. Tokia pozicija yra tolygi tam tikrų teisių nesuteikimui suinteresuotosioms šalims, be to, dėl jos mažėja paskesnių priemonių taikymo pagrįstumas. Taip pirmiausia yra dėl „kitų veiksnių“, į kuriuos institucijos turi atsižvelgti, nustatydamos priežastinį tyrimų ryšį. Daugelis trečiųjų šalių šiuo požiūriu visiškai neatsižvelgia į argumentus arba tik nurodo suinteresuotųjų šalių iškeltus klausimus, bet jų tinkamai nesprendžia. Tokios šalys kaip Kinija, Indija ir Pakistanas toliau nesilaiko taisyklių šiais klausimais, nors Komisijos tarnybos, tiesiogiai dalyvaudamos bylose arba seminaruose pristatydamos pačios ES veiklos metodus arba poziciją šiais klausimais, jas nuolat ragina gerinti savo veiklą. 2.3. Nepakankamai išsami žalos (priežastinio ryšio) analizė Vienas dažniausių ir akivaizdžiausių trečiųjų šalių prekybos apsaugos tyrimų bylų trūkumų – tai nepakankamai išsami žalos ir priežastinio ryšio analizė. Bylų tyrimas rodo, kad šioje srityje nuolat taikomi per žemi standartai. Pernelyg dažnai remiantis žalos rodikliais nurodomos teigiamos tendencijos, nors žalos buvimas pagrindžiamas netinkama vienerių metų veikla, mažai atsižvelgiant į bendrąsias tendencijas. Tokį „svarbiausių dalykų atrankos“ principą paprastai taiko kai kurios trečiosios šalys, o juo akivaizdžiai pažeidžiami PPO teisės aktai. Šią problemą pagilina neišsamus priežastinio ryšio tyrimas, kurio metu mažai dėmesio kreipiama į „kitus veiksnius“. Daugeliu atveju mūsų analizė parodytų, kad yra kitų akivaizdžių žalą sukėlusių priežasčių, bet į jas dažnai neatsižvelgiama ir todėl nepagrįstai taikomos priemonės. 3. REZULTATAI Prieš EB arba valstybes nares inicijuotų tyrimų ir taikomų priemonių skaičiaus sumažėjimas 2005 m. pabaigoje yra sveikintinas ankstesnių metų tendencijos pokytis. Nors šis poslinkis buvo pasiektas ne tik dėl EB vykdomos trečiųjų šalių bylų stebėsenos, vis dėlto manoma, kad ši veikla padėjo pasiekti tokį rezultatą. Didžiausias 2005 m. pasiekimas buvo Indijos sprendimas panaikinti 12 Bendrijai taikomų priemonių. Šios priemonės buvo panaikintos po peržiūrų, kurios buvo surengtos tada, kai 2003 m. EB pradėjo diskusijas PPO dėl Indijos. Be to, Indija dėjo pastangas pagerinti tam tikrus tyrimų proceso aspektus. Deja, dar reikia daug padaryti, kad, taikydama priemones, šalis atitiktų PPO reikalavimus. Taip pat pažymėtinos šios bylos: - Rusija – trijų apsaugos bylų dėl chemijos produktų, kurių metu akivaizdžiai nustatyta, kad žalą sukėlė kiti veiksniai, nutraukimas. Yra požymių, kad svarstomos antidempingo bylos dėl nerūdijančio plieno baigtis bus teigiama. - Argentina – kompensacinių priemonių dėl alyvų aliejaus panaikinimas. - Pakistanas – tyrimo dėl skardos iš Vokietijos, Prancūzijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės nutraukimas. - Marokas – derybos dėl kvotos EB keraminių plytelių eksportuotojams, taikant įprastą eksporto kiekį. - Ukraina – AD muito sraigtiniams kompresoriams sumažinimas nuo 75 % iki 29 %, atsižvelgiant į neteisingą Ukrainos teisės aktų taikymą (tačiau manoma, kad toks muitas tebėra pernelyg didelis). - Australija – KP dėl didmenomis parduodamo Prancūzijos brendžio panaikinimas. 4. PAGRINDINė TREčIųJų šALIų VEIKLA 4.1. Jungtinės Amerikos Valstijos 2005 m. JAV neinicijavo nė vieno naujo tyrimo prieš EB. 2005 m. pabaigoje buvo inicijuotos taikomų KP galiojimo pabaigos panaikinimo peržiūros, kuriose Komisija dar dalyvauja. Dėl šių peržiūrų arba JAV teismo svarstomų bylų 2006 m. JAV turi arba gali atšaukti daugelį KP, įskaitant kai kurias ginčytinas priemones dėl silpnai prisodrinto urano ir kai kurių KP dėl plieno produktų, taikomų nuo XX a. 10-ojo dešimtmečio pradžios. 2005 m. pabaigoje JAV taikomų priemonių skaičius – 39 – nepakito nuo praėjusių metų. 2005 m. atliekant JAV bylų stebėseną, didžiausias dėmesys buvo skiriamas vykstančioms PPO ginčų sprendimo procedūroms, ypač „nulio nustatymo“ ir „privatizavimo“ byloms. „Nulio nustatymo“ byloje vertinimo darbo grupė ir Apeliacinė taryba ataskaitas paskelbė atitinkamai 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. balandžio mėn. Šios ataskaitos buvo patvirtintos ginčų sprendimo procedūros susitikime 2006 m. gegužės 9 d. EB pavyko pasiekti, kad būtų atmestas metodas, pagal kurį JAV tyrimo institucijos, atlikdamos skaičiavimus, neatsižvelgia į eksporto ne dempingo kaina sandorius (vadinamas „nulio nustatymo“ metodas), taip gerokai padidindamos dempingo skirtumą. Taigi iki 2007 m. balandžio mėn. JAV turi įgyvendinti šį nutarimą. Jei toks metodas nebūtų taikomas, JAV valdžios institucijos daugeliu atvejų nebūtų galėjusios nustatyti dempingo ir įvesti muitų. „Nulio nustatymo“ metodas daro įtaką EB eksportuotojų prekybai, kurios apimtis – keli šimtai milijonų JAV dolerių. Nagrinėjant privatizavimo bylą, EB prašymu 2004 m. rugsėjo mėn. buvo sudaryta įgyvendinimo darbo grupė, nes 2002 m. JAV neįgyvendino kai kurių PPO vertinimo darbo grupės nutarimo aspektų. Darbo grupės sprendimas buvo priimtas 2005 m. rugpjūčio mėn., ir nors ne visos EB pretenzijos buvo patenkintos, privatizavimo bylose dėl plieno iš JK ir Ispanijos Bendrija laimėjo daugelį ginčų dėl bendrovių. 2005 m. lapkričio mėn. JAV pradėjo įgyvendinti priimtas išvadas ir baigė jas įgyvendinti 2006 m. gegužės mėn. JAV nusprendė toliau taikyti galiojančias priemones, ir tai sukėlė nusivylimą, tačiau Komisija, prieš nuspręsdama, ar reikia imtis daugiau priemonių, laukia kitų galiojimo pabaigos peržiūrų. Trečioje PPO byloje dėl JAV EB kreipėsi į PPO konsultacijų dėl antidempingo muito, nustatyto JK bendrovei Firth Rixson (byla dėl JK gaminamų plieninių strypų) . Prekybos departamentas (DOC) nustatė šiai bendrovei antidempingo muitą „už neigiamus padarinius“, nes ši bendrovė negalėjo pateikti išsamių duomenų apie nedidelės įmonės, kurią ji įsigijo, sudarydama susijungimo sandorį, ir išmontavo iki tyrimo pradžios, gamybos sąnaudas. 2005 m. buvo surengti du PPO konsultacijų su JAV ratai, taip pat kelios dvišalės intervencijos, bet tai nedavė naudos. Visi kiti PPO veiksmai yra sustabdyti, nes laukiama administracinės peržiūros, kurios bendrovė paprašė 2006 m. kovo mėn., baigties. 4.2. Rusija, Ukraina ir kitos PPO nepriklausančios šalys 2005 m. Rusijos inicijuotų bylų skaičius padidėjo nedaug – iki 4 bylų nuo 3 bylų, buvusių 2004 m., Ukraina inicijavo tik 1 bylą, palyginti su 3 bylomis 2004 m. 2005 m. pabaigoje šios dvi šalys taikė 8 priemones, palyginti su 2004 m. taikytomis 5 priemonėmis. Kalbant apie šias dvi šalis, 2005 m. vyko labai aktyvi veikla ne tiktai dėl šių naujų bylų, bet ir dėl ankstesniais metais pradėtų bylų, kurios 2005 m. buvo labai aktyviai tiriamos, ypač Rusijos inicijuota antidempingo byla dėl nerūdijančio plieno, kurią baigus, kaip tikimasi, nebus taikomos jokios priemonės. Taip pat matyti, kad kai kuriais atvejais Rusijos pozicija yra pagrįsta, pvz., kai šalis nutraukė tris pradėtas bylas dėl apsaugos priemonių chemijos produktams. Žinoma, jei, tiriant skundus, šalis būtų taikiusi aukštesnius standartus, kai kurios aptariamos bylos galėjo būti niekada neinicijuotos. Deja, 2005 m. Rusija taip pat parodė, kad, nustatydama elektros lemputėms, kaip manoma, nereikalingas apsaugos priemones, ji gali laikytis nepagrįstos ir nepateisinamos pozicijos. Tokia perdėta ir neproporcinga pozicija taip pat buvo akivaizdi, kai Ukraina nustatė antidempingo priemones sraigtiniams kompresoriams. Šalys, kurios nėra PPO narės, pvz., Rusija ir Ukraina, kelia tam tikrų sunkumų Bendrijai atliekant jų taikomų prekybos apsaugos priemonių stebėseną, t. y. jų teisės aktai ir standartai ne visada atitinka PPO taisykles, neįmanoma pasinaudoti tokia paskutine galimybe kaip PPO ginčų sprendimo procedūra. Nors šios šalys nepriklauso PPO sistemai, tačiau, stebint jų bylas, galima pamatyti, kad kai kurie PPO standartai vis tiek yra taikomi kaip etalonas. Šalių derybos dėl narystės PPO suteikia tam tikrą svertą, raginant jas pagerinti savo bendruosius veiklos metodus. Be to, atsirado nauja priemonių taikytoja – Kroatija, kuri pradėjo vieną bylą dėl apsaugos priemonių. 4.3. Kinija Palyginti su praėjusiais metais, 2005 m. labai padidėjo tarptautiniu mastu Kinijos taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičius. Iš tikrųjų antrojoje 2005 m. pusėje Kinija iš visų PPO narių inicijavo daugiausiai antidempingo bylų. Laimei, ši tendencija neatsispindi Bendrijai taikomose Kinijos prekybos apsaugos priemonėse (PAP), o 2005 m. šios šalies pradėtų naujų bylų skaičius liko nepakitęs – 3 bylos. Tačiau tokia aktyvesnė veikla PAP srityje turėjo poveikį šiuo metu EB taikomų priemonių skaičiui, kuris padidėjo nuo 7 priemonių 2004 m. pabaigoje iki 9 priemonių 2005 m. pabaigoje. Kinijos veikla tarptautiniu mastu taip pat turėjo neigiamą poveikį EB bendrovėms, turinčioms gamybos padalinius kitose Azijos šalyse ir vykdančioms eksportą į Kiniją. Kadangi Kinija laikoma nauja prekybos apsaugos priemonių taikytoja ir vis dažniau jas taiko, visi nauji Kinijos tyrimai yra stebimi, siekiant numatyti svarbias didelio masto problemas ir jų išvengti. 2005 m. Kinija patvirtino išvadą dėl savo pirmosios tarpinės peržiūros, atliktos vietos pramonės sektoriaus prašymu. Deja, dėl to ES katechino eksportuotojams padidėjo kainų skirtumai. Praėjusių metų ataskaitoje buvo pažymėta, kad Kinijos prekybos apsaugos priemonės daugiausia buvo skirtos chemijos sektoriui. Šios tendencijos nepakito ir 2005 m. Visos 2005 m. pabaigoje taikytos galutinės priemonės, taip pat 2 iš 3 Kinijos pradėtų bylų prieš EB, buvo susijusios su šiuo sektoriumi. Tai pagrindžia faktas, kad, nors chemijos sektorius yra vienas sparčiausiai besivystančių Kinijos sektorių, šio sektoriaus importo apimtys yra didelės. 4.4. Indija ir Pakistanas 2005 m. antrojoje pusėje pagal naujų inicijuotų antidempingo bylų skaičių Kinija tarptautiniu mastu aplenkė Indiją. Vis dėlto Indija tebėra viena didžiausių PAP taikytojų pasaulyje. Šiais metais vėl šiek tiek sumažėjo Indijos inicijuotų bylų prieš Bendriją skaičius – praėjusiais metais inicijuotos 3 bylos, 2005 m. – 2 bylos (2003 m. – 7 bylos). 2005 m. pabaigoje EB taikomų priemonių skaičius labai sumažėjo: 2004 m. buvo 36 bylos, 2005 m. – 22 bylos. Tai pavyko pasiekti sėkmingai išsprendus PPO ginčą, kurį EB inicijavo prieš Indiją 2003 m. pabaigoje. Dėl to 2005 m. pabaigoje buvo nutraukta dauguma pagrindinių probleminių bylų. Tikimasi, kad palanki šio ginčo sprendimo baigtis toliau darys poveikį bendrajai Indijos antidempingo politikai. Šiuo atžvilgiu pagerėjo visi šalies veiklos metodai, nors dar reikia daug padaryti. 2005 m. Pakistanas pradėjo 3 AD bylas prieš inter alia EB. Tai poslinkis, palyginti su tuo, kad iki šiol šalis paprastai taiko nedaug prekybos apsaugos priemonių. Šios bylos buvo susijusios su skruzdžių rūgštimi, skarda ir avalyne. Pakistano taikytos priemonės padarė poveikį EB tiktai vienu atveju. Pakistanas galėjo pradėti veikti aktyviau dėl to, kad šalies pramonės atstovai yra daugiau informuojami apie prekybos apsaugos tikslus, nes Pakistano valdžios institucijos surengė keletą seminarų verslininkams, kad informuotų juos apie tokias priemones. Esame labai susirūpinę dėl Pakistano taikomų žemų standartų, įgyvendinant šias priemones, – skruzdžių rūgšties byloje valdžios institucijos sudarė didelių kliūčių eksportuotojams gauti informaciją. Todėl su Pakistanu aktyviai sprendžiame klausimus ir stebime šalies atliekamus tyrimus. Tačiau esame patenkinti, kad šalis nutraukė du 2005 m. pradėtus tyrimus ir nenustatė priemonių (skardai, avalynei). 4.5. Lotynų Amerika Kaip ir ankstesniais metais, 2005 m. Lotynų Amerikos šalys taikė nedaug priemonių. 2005 m. Brazilija inicijavo tik vieną naują tyrimą (AD byla, 2006 m. nutraukta nepritaikius priemonių), Argentina nepradėjo naujų bylų ir EB netaikė galutinių priemonių. Nors 2005 m. Argentina tarptautiniu mastu toliau taikė daug antidempingo priemonių, tai jau antri metai iš eilės, kai ji netaikė priemonių importui iš EB. Pastaraisiais metais eksportas iš EB į Argentiną toliau didėjo, tačiau jis dar nepasiekė to lygio, kuris buvo iki 2002 m., kai buvo devalvuota Argentinos valiuta. Kita vertus, ginčams dėl Argentinos taikomų KP kiečių glitimui ir alyvų aliejui 2005 m. toliau taikėme PPO sprendimo procedūrą. Kalbant apie Meksiką ir Argentiną, mūsų veikla apima konsultacijas taikant PPO ginčų sprendimo procedūrą. Šios konsultacijos yra susijusios su KP žemės ūkio produktams, konkrečiai alyvų aliejui (Meksika ir Argentina) ir kviečių glitimui (Argentina). Deja, nė viena šių konsultacijų nepadėjo šalims rasti sprendimo ir nuo to laiko vyksta pasirengimas dviejų PPO darbo grupių sudarymui (Argentina panaikino priemones alyvų aliejui). Kita veikla vyksta dėl Brazilijos ir Meksikos prekybos apsaugos, ypač dėl iki 2005 m. inicijuotų bylų arba taikytų priemonių (pvz., galutinis bylos nutraukimas, galiojimo pabaigos peržiūros ir priemonių panaikinimas). 4.6. Turkija Nors 2005 m. Turkija neinicijavo naujų tyrimų, reikėtų pažymėti, kad 2004 m. ši šalis pradėjo beprecedentį apsaugos priemonių tyrimų skaičių (iš viso 5 tyrimus). Šie tyrimai buvo baigti 2005 m. Tais metais Komisija aktyviai dalyvavo šiuose tyrimuose. Apskritai bylų baigtis EB buvo palanki: trys iš penkių bylų buvo baigtos nepritaikius priemonių, kitose dviejose bylose, kuriose buvo nuspręsta taikyti priemones, poveikis EB eksportuotojams dėl tam tikrų priemonių pobūdžio ir apimties buvo nedidelis. Tačiau vis dar esame susirūpinę dėl to, kad Turkija taiko pernelyg daug apsaugos priemonių. 5. IšVADA Atsižvelgiant į bendrą naujų prieš EB inicijuotų bylų ir taikomų priemonių skaičiaus sumažėjimą, 2005 m. Europos eksportuotojų padėtis prekybos apsaugos priemonių požiūriu pagerėjo. Pažymėtina, kad taikomų priemonių skaičius daugiausia sumažėjo panaikinus priemones po peržiūrų, atliktų PPO pradėjus diskusijas dėl Indijos. Naujų tyrimų skaičius daugiausia sumažėjo dėl to, kad buvo inicijuota mažiau erga omnes apsaugos priemonių tyrimų, kurie daro poveikį EB eksportuotojams, nors ne visada yra tiesiogiai jiems skirti. Tikimasi, kad ši tendencija išliks ir ateityje. Pati EB toliau stebi trečiųjų šalių veiksmus, siekdama užtikrinti, kad trečiosios šalys laikytųsi PPO ir dvišalių susitarimų nuostatų, padėtų ir gintų atitinkamų ES (valstybių narių) sektorių interesus ir siektų sumažinti ekonominį trečiųjų šalių priemonių poveikį eksportuotojams. Problemos sprendžiamos keliais būdais: tiesiogiai dalyvaujant kai kuriose bylose, keliant bendras nuolatines problemas per oficialius ir neoficialius dvišalius ryšius su susijusiomis šalimis, dalyvaujant diskusijose atitinkamuose PPO komitetuose, taip pat tęsiant trečiosioms šalims skirtus mokymus dėl jų pačių pozicijų ir veiklos metodų PAP klausimais. 2005 m. prekybos apsaugos institucijų pareigūnai dalyvavo dešimtyje tokių seminarų, skirtų tokioms šalims kaip Kinija, Rusija ir Meksika. Diskusijos dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių tęsėsi 2005 m. vykstant PPO Dohos derybų raundui. Derybų metu buvo siekiama pagerinti taisyklių, ypač dėl skaidrumo, nuspėjamumo ir aiškumo, laikymąsi. Honkongo deklaracijoje narės buvo paragintos vengti nepateisinamo AD priemonių taikymo. Galbūt šios vykstančios diskusijos padės geriau informuoti minėtų priemonių taikytojus, kad jie galėtų jas pagrįstai taikyti. Pagaliau užtikrinimas, kad trečiosios šalys savo prekybos apsaugos priemonėms taikytų tokius pat aukštus standartus, kokius taiko EB, yra svarbus veiksnys siekiant, kad nesumažėtų pasiektas didesnis tokių šalių rinkos prieinamumas. Aktyviai naikinant prekybos kliūtis, įskaitant teisingą ir skaidrų prekybos apsaugos priemonių taikymą, bus didinamas Europos pramonės konkurencingumas pasaulyje.