Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Pridedamas dokumentas Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo įsteigiama bendroji įmonė ENIAC - Poveikio vertinimo santrauka COM(2007) 356 galutinis SEC(2007) 851 /* SEK/2007/0852 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.6.2007 SEK(2007) 852 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Pridedamas dokumentas Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama bendroji įmonė ENIAC POVEIKIO VERTINIMO santrauka COM(2007) 356 galutinis SEC(2007) 851 1. ĮVADAS Bendra technologijų iniciatyva (BTI) – tai nanoelektronikos srityje planuojama viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystė tarp pramonės subjektų, valstybių narių ir Komisijos. Pagrindiniai jos tikslai yra šie: - pagal bendrą programą didinti ir koordinuoti išteklius, kurių reikia pramonės inicijuojamiems bendradarbiavimu grindžiamiems moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) Europoje, ir perkelti rezultatus į pagrindinius taikymo sektorius; - pagerinti Europos partnerių strategines partnerystes ir iniciatyvas ir suteikti Europos pramonei kritinę išteklių bei kompetencijos masę, kad ji galėtų vaidinti reikšmingą vaidmenį pasauliniu mastu; - išbandyti naują pramoninių MTP vykdymo būdą, siekiant veiksmingai numatyti besikeičiančius verslo ir mokslinių tyrimų modelius, kurie būtų labiau pritaikyti prie pramonės, pirmiausia MVĮ, poreikių, pirmą kartą sujungiant nacionalinį, ES ir privačiojo sektoriaus finansavimą. Šiame dokumente dėmesys telkiamas į tokios BTI poveikio analizę, pagrįstą išsamių Komisijos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis nanoelektronikos srityje rezultatais. 2. PROBLEMOS IR UžDAVINIAI Šiuo metu nanoelektronika plinta visur ir skatina naujoves daugelyje sričių, įskaitant judrųjį ryšį, transportą, skaičiavimą, vartotojų produktus ir gamybos automatizavimą. Tai suteikia jai didelio ekonominio poveikio arba didelės socialinės ir ekonominės svarbos saugumo, sveikatos priežiūros, senėjimo, energijos taupymo ir aplinkos monitoringo srityse. Europa privalo apsaugoti savo gebėjimą kurti ir gaminti produktus pagal savo aukštos kokybės, tvarumo ir aplinkos tausojimo standartus. Nanoelektronika yra pasaulinė rinka (265 mlrd. USD 2005 m.), tiesiogiai skatinanti didesnę elektronikos pramonę (1 340 mlrd. USD), tačiau Europos užimama rinkos dalis nedidėja. Europa yra grynoji nanoelektronikos importuotoja: 12 % pasaulio puslaidininkių gamybos pajėgumų yra Europoje, o 20 % pasaulio puslaidininkių produktų sunaudojama Europoje. Pasaulinė konkurencija, ypač tokių valstybių kaip Taivanis, Korėja, Kinija ir JAV, yra didžiulė. Verslo modeliai kinta. Nanoelektronika tampa pasauline veikla. Integruoto dizaino ir gamybos (IDM) bendrovės vis dažniau naudoja liejyklas (trečiųjų šalių gamybos padalinius) ir dalį ar net didesnę dalį savo pridėtinės vertės gamybos operacijų atlieka trečiųjų šalių gamybos padaliniuose, bendradarbiaudamos žinių ekosistemose savo MTP srityje ir sudarydamos strategines sąjungas, kad galėtų turėti prieigą prie pažangiausių technologijų. Taip yra dėl augančių kapitalo investicijų (pvz., tipinio didelio gamybos padalinio atveju reikia 5,5 mlrd. EUR), kurių reikia siekiant atlikti naujos kartos komponentų tyrimus ir juos gaminti. Tai daugiau, nei išgali atskiros bendrovės (išskyrus Intel ), kalbant apie investicijų grąžą ir mokslinių tyrimų procentą (18 %). Todėl bendrieji nanoelektronikos technologijų moksliniai tyrimai atliekami tik keliose pagrindinėse sąjungose, o pažangūs pagrindiniai produktai gaminami keliuose dideliuose gamybos padaliniuose. Europa privalo užtikrinti, kad jos bendrovės galėtų vaidinti strateginį vaidmenį šiose pasaulinėse sąjungose ir kad jos pridėtinę vertę sukuriančios operacijos, įskaitant pažangią gamybą Europoje, galėtų likti prieinamos Europos partneriams (įskaitant įrangos, palaikymo, sistemų integravimo ir projektavimo srityse veiklą vykdančias MVĮ). Vienas iš pagrindinių konkurencinių pavojų yra „technologinis lokautas“. Europos tiekėjai gali taip atsilikti nuo savo konkurentų, kad nebegalės jų pasivyti. Mokslinių tyrimų modeliai kinta. Europa privalo ir toliau užtikrinti, kad moksliniai tyrimai galėtų būti atliekami Europos teritorijoje, siekiant išlaikyti didelės pridėtinės vertės darbo vietas Europoje. Tam būtina atsisakyti linijinio modelio, pagal kurį mokslinių tyrimų rezultatai iš universitetų perduodami institutams ir pramonei, ir pradėti taikyti modelį, pagal kurį moksliniai tyrimai atliekami bendradarbiaujant, išlaikant glaudžią sąsają su pramonės tinklu, remiančiu žinių ekosistemas. Be to, moksliniais tyrimais reikia sukurti pakankamą kritinę masę ir sudaryti galimybę pasidalyti prieiga prie brangių šiuolaikinių infrastruktūrų, taip padedant Europos pramonei ir jos mokslo darbuotojams vykdyti veiklą pasauliniu mastu. Nanoelektronikos gamybos perkėlimas kelia realų pavojų, kad ir pridėtinę vertę sukurianti veikla bus perkelta į kitas pasaulio dalis. Kai kurios valstybės parengė specialias skatinimo priemones, kad pritrauktų ir išlaikytų užsienio investicijas į puslaidininkius, o ES trūksta specializuoto sektorinio požiūrio šiai pagrindinei pramonės šakai remti. Europa turi reaguoti panaudodama panašias priemones. Produktų efektyvumas ir funkcinės galimybės didėja. Dėl pažangos miniatiūrizacijos srityje IRT galima įterpti visur, taip didėja funkcinės galimybės, pažanga ir produktai bei paslaugos tampa labiau personalizuoti. Šios pridėtinės vertės operacijos yra pagrindiniai elementai, skatinantys produktų įvairinimą ir didelę Europos kompetenciją. Jos sudaro Europos strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės pagrindą sujungiant miniatiūrizaciją su kitais sistemų integravimo elementais, skirtais pagrindinėms pirmaujančioms Europos rinkoms. Tai sudaro didžiulį ekonominį potencialą žinių visuomenėje. Europa tiesiog negali praleisti tokios ateities galimybės ir leisti, kad jos socialinė pažanga ir gerovė taptų priklausoma nuo pažangos kituose pasaulio regionuose. Puslaidininkių pramonė taip pat turės spręsti uždavinį, kaip suderinti produkto gyvavimo ciklo sutrumpėjimą su didėjančiu tokių produktų sudėtingumu. Iš tiesų tik didelės investicijos į pažangius MTP sudaro galimybę neatsilikti nuo naujovių kūrimo tempo šiame sektoriuje. Technologijų keliami uždaviniai yra įvairūs. Technologijoms tampant nanoskopinėmis, moksliniai tyrimai tampa vis labiau daugiadiscipliniai. Europos gebėjimų sutelkimas yra ypač svarbus siekiant pažangos ateityje. Išvengti technologinių kliūčių tampa vis sudėtingiau, tam reikia daugiau žmogiškųjų pastangų ir brangiai kainuojančios infrastruktūros. Siekiant įgyvendinti pagrindinius etapus, būtina sutelkti visus išteklius ir bendradarbiauti pasauliniu mastu. Taip pat manoma, kad tradicinė miniatiūrizacija pasieks savo ribas po 10–15 metų. Turi būti imtasi veiklos, kad būtų pasirengta kitokiems veiksmams, nei tradicinis prietaisų dydžio mažinimas. Dalis MTP turės būti skirta gamybos efektyvumo didinimui. Gebėjimai kurti naujus produktus atsilieka nuo technologinės pažangos. Europos mokslinių tyrimų struktūra turės būti nukreipta kita linkme, kad būtų geriau atsižvelgta į technologines galimybes, ir reikės daugiau investuoti į taikomuosius mokslinius tyrimus. Tam būtina iš esmės atsisakyti vienintelio mokslo ir technologijos požiūrio ir taikyti daugiadisciplinės sistemos požiūrį. Europos viešosios investicijos į mokslinius tyrimus nanoelektronikos srityje yra susiskaidžiusios: „Eureka“, bendroji programa (BP), nacionalinės ir regioninės iniciatyvos (įskaitant įvairius konkurencingumo polius). Todėl nanoelektronikos srityje Europos tyrimams būtinas įtikinantis, efektyvus ir koordinuotas požiūris. Rinkos nesėkmėmis pateisinama viešoji intervencija į nanoelektronikos sritį. Pagrindinės žinios ir naujos įrangos, medžiagų bei projektavimo priemonių kūrimas daugeliu pritaikymo atvejų yra bendri, juos sunku apsaugoti, jiems būdingos didelis žinių skleidimas ir jie laikytini viešosiomis gėrybėmis. Moksliniai tyrimai yra spekuliatyvūs, o rezultatų panaudojimas neapibrėžtas vykstant įnirtingai pasaulinei konkurencijai, dėl to atsiranda nepakankama ir asimetriška informacija. Aukštųjų technologijų novatoriškuose projektuose dalyvaujančioms MVĮ gali būti sunku pasiekti kritinę masę, kad būtų galima konkuruoti pasauliniu mastu. Dėl nanoelektronikos skverbimosi į daugelį pramonės šakų, viešojo sektoriaus uždavinių ir naujo visuomenei naudingo pritaikymo MTP subjektai negali gauti naudos, visiškai atlyginančios už jų pastangas. Dėl to MTP turi didelio netiesioginio ir teigiamo išorinio poveikio. Su rinkos subjektų, viešojo sektoriaus ir tarpsektorinio pritaikymo sričių koordinavimu ir tinklų kūrimu susijusiomis problemomis taip pat pateisinama viešoji intervencija į MTP, atliekamus rengiantis veikti konkurencinėje aplinkoje. 3. POLITIKA Suinteresuotosios šalys pripažino ypač svarbų problemų pobūdį ir susibūrė į Europos technologijų platformą (ETP) ENIAC, kurioje visi galimi subjektai bendradarbiauja siekdami sustiprinti pirmaujančią ES poziciją nanoelektronikos kūrimo, integravimo ir tiekimo srityje. Platforma paskelbė Europos strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę (SMTD), kurioje nubrėžiama šios srities raida žvelgiant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos ir numatoma daug svarbių technologinių ir reguliavimo uždavinių Europai. Siūloma BTI ENIAC bus vienas iš ramsčių technologiniams ir ekonominiams ETP ENIAC tikslams įgyvendinti. BTI leis pasidalyti vis didėjančias MTP veiklos ir infrastruktūrų išlaidas; pradėti pirmauti arba išlaikyti pirmenybę puslaidininkių technologijų pritaikymo įvairinimo srityje; valdyti technologijų ir projektavimo atradimus, siekiant sumažinti vis didėjantį atotrūkį tarp to, kas technologiškai pasiekiama, ir to, kas ekonomiškai įmanoma; suteikti MVĮ veiksmingų priemonių, kurios joms padėtų diegti naujoves ir vykdyti veiklą pasauliniu mastu. Buvo įvertintos ir atmestos kelios BTI įgyvendinimo alternatyvos. Tarp jų buvo galimybė nedaryti nieko (tęsti šiuo metu taikomą praktiką), taip pat dalyvauti bendruose valstybių narių veiksmuose (taikant įvairius teisinius modelius). Tik nauja priemone Bendrijos lygmeniu galima sukurti metodą, kuriuo sujungiama Europos integracijos teikiama nauda su greitu tikslų ir pramonės politikos krypčių suderinimu ir dalyvavimo lankstumu bei nacionaliniu valstybių narių įsipareigojimu. Galimų BTI ENIAC įgyvendinimo alternatyvų analizėje buvo padaryta išvada, kad „bendrosios įmonės“ modelis remiantis Sutarties 171 straipsniu yra vienintelė alternatyva, kuri atitinka apribojimus ir reikalavimus, keliamus siekiant numatytų priemonės tikslų. Tai struktūra, kuri gali veikti ilgą laiką, turi juridinio asmens statusą ir a) teikia teisinį pagrindą visų viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimui, b) gali gauti finansavimą iš įvairių šaltinių ir c) gali pradėti svarbias ilgalaikes iniciatyvas. Taip pat tikimasi, kad BTI sukurs papildomumą , kalbant apie papildomas išlaidas MTP, dėl numatytų 450 mln. EUR EB investicijų, paskatinsiančių 3 mlrd. eurų vertės programą kartu su papildoma nacionaline parama ir didesniu pramonės finansavimu (numatoma, kad vienas EB įnašo euras gali pritraukti 6−7 eurus MTP pastangų srityje). Dar svarbiau tai, kad BTI sukurs „veikimo papildomumą“ pradėtų įgyvendinti bendrų Europos projektų atžvilgiu, paspartins MTP rezultatus, padidins projektų mastą, taikymo sritį ir sudėtingumą. 4. STRUKTūRA IR VALDYMAS Bendrosios įmonės ENIAC narės steigėjos būtų valstybės narės, EB ir MTP srities subjektai (pramonės atstovai ir mokslinių tyrimų organizacijos, susibūrusios į asociaciją AENEAS). Kiti nariai prie BĮ gali prisijungti vėliau. AENEAS įstatai turi atitikti bendrus sąžiningumo, atvirumo ir prisijungimo skaidrumo principus. Kvietimai teikti paraiškas bus vieši ir juose galės dalyvauti visos organizacijos, o ne tik asociacijos nariai. Bendrosios įmonės valdymo organai yra Valdyba, Pramonės ir mokslinių tyrimų komitetas, Viešųjų institucijų valdyba ir vykdomasis direktorius bei sekretoriatas. Bendroji įmonė parengs daugiametę darbo programą, pagrįstą SMTD, pagal kurią MTP veikla bus vykdoma skelbiant atvirus kvietimus teikti paraiškas. Bendrosios įmonės narės valstybės kasmet skirs lėšų, kurios daugiausia bus skirtos finansuoti jų atitinkamus nacionalinius dalyvius. EB taip pat skirs lėšų (pagal bendrąją programą). Pramonės subjektai prisidės natūriniais įnašais, kurie sudarys daugiau kaip 50 % jų pačių išlaidų. Be to, pramonės subjektai padengs apytikriai du trečdalius bendrosios įmonės veiklos ir ne MTP išlaidų įnašais grynaisiais pinigais. 5. EKONOMINIS POVEIKIS Europos viešosios lėšos kaip magnetas pritraukia privačias ir nacionalines investicijas. Daugelis nacionalinės politikos krypčių yra derinamos su Europos politikos kryptimis. Valstybės narės pradėjo įgyvendinti kelias naujas strategines iniciatyvas šioms technologijoms remti. Ši iniciatyva yra susijusi su visa nanoelektronikos vertės grandine. Todėl ypač svarbu imtis priemonių, skirtų paskatinti pirmaujančias Europos bendroves čia ir pasilikti. Tokias priemones sudarys kompetencijos sutelkimas ir jos bus kuriamos skatinant bendrovių ir mokslinių tyrimų institutų tinklų kūrimą. Be to, nanoelektronikos komponentų tiekėjų ir sistemų kūrėjų strateginės sąjungos labiau paskatins išlaikyti žinias Europoje ir kurti įvairiausius produktus su Europos „atspalviu“. Dėl su BTI techninių tikslų pasiekimu susijusio poveikio Europa galės užimti tokią pačią padėtį, kaip ir kiti pasauliniai subjektai, nes ji bus laikoma strategiškai svarbia partnere pasaulinėse sąjungose, atsižvelgiant į sudėtingų sistemų įvairinimą ir integravimą. BTI bus pašalintas neapibrėžtumas, sukuriant stabilumą investuoti į ilgalaikę iniciatyvą. Naujos nuostatos leis taikyti patrauklesnę tvarką ypač MVĮ atžvilgiu. Kita BTI teikiama nauda, palyginti su dabartiniu įvairių sistemų egzistavimu, yra didesnis ES lygmens išmokų efektyvumas, numatomos galimybės sutaupyti dėl to, kad nereikės rengti pasiūlymų skirtingomis kalbomis, supaprastinta projektų ataskaitų teikimo tvarka ir didesnis sėkmės rodiklis dėl užtikrintų suderintų finansavimo procedūrų. 6. SOCIALINIS POVEIKIS IR POVEIKIS APLINKAI BTI padės išlaikyti ir sukurti daugiau ir geresnės kokybės darbo vietų pagal atnaujintą Lisabonos strategiją. Daugiausia vis didesnis nanoelektronikos produktų ir paslaugų naudojimas Europoje paskatins sukurti kelis tūkstančius darbo vietų. BTI puoselėjama „pažangios aplinkos“ vizija: aplinkos, kuri žino apie mūsų buvimą ir reaguoja į mūsų poreikius. BTI telkiamas dėmesys į tokią aplinką šešiose pritaikymo srityse: sveikatos priežiūros, energetikos, mobilumo ir transporto, saugumo ir saugos, ryšių ir švietimo bei aplinkosaugos. Visos šios sritys yra svarbios visuomenei ir padeda gerinti gyvenimo kokybę bei mūsų visuomenės gerovę. Jeigu viešasis sektorius nesuteiks pakankamai paramos, aišku, kad atskiros įmonės negali tikėtis pakankamai grąžos, pateisinsiančios investicijų į MTP dydį, kuris būtų socialiai optimalus. Pavyzdžiui, nanoelektronika turės esminę reikšmę pažangioms nešiojamosioms sistemoms, kurių reikia norint sumažinti energijos suvartojimą namuose, gamyklose ir transporto sistemose, o tai bus pagrindinis veiksnys aplinkos apsaugos srityje. Visos elektroninės sistemos naudoja elektrą ir yra bendros visuomenės „elektrifikavimo“ tendencijos dalis. Tačiau elektroninių sistemų naudojimas taip pat leidžia geriau valdyti ir kontroliuoti energijos efektyvumą. Daugeliu naudojamų priemonių atveju tai yra jų pagrindinis tikslas. Be to, mažesnis elektros prietaisų elektros energijos suvartojimas yra svarbus ir vis dar siekiamas techninis tikslas. Dar daugiau − aplinkos monitoringas ir valdymas savaime yra pagrindinė BTI taikymo sritis. Nanoelektronika turi būti plėtojama saugiai ir atsakingai, laikantis Europos Komisijos saugios, integruotos ir atsakingos nanomokslų ir nanotechnologijų Europos strategijos, pateiktos jos komunikatuose „Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją“ COM(2004) 338 ir „Nanomokslai ir nanotechnologijos: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas“ (COM(2005) 243). Strategijoje patvirtinama, kad kuriant nanotechnologijas ir nanodaleles turėtų būti iš anksto atsižvelgta į visą galimą su visuomenės sveikata, sauga, aplinkos apsauga ir vartotojais susijusią riziką, surenkant rizikos vertinimui reikalingus duomenis, įtraukiant rizikos vertinimą į kiekvieną nanotechnologijomis pagrįstų produktų gyvavimo ciklo etapą ir pritaikant esamas metodikas bei prireikus sukuriant naujas metodikas. Įsteigiant bendrąją įmonę nanoelektronikos srityje bus suburtos visos suinteresuotosios šalys, kad jos aptartų šiuos svarbius klausimus, susitartų dėl bendrų būdų, kaip spręsti bet kokius galimus pavojus ir konkrečiai paragintų imtis bendrų priemonių, kurios skatintų aplinką tausojantį nanoelektronikos gyvavimo ciklo valdymą. 7. NAUDA IR RIZIKA Bendra EB finansinė parama nanoelektronikos srityje padidės 7BP laikotarpiu. Rizika bendrajai programai yra labai nedidelė. EB įnašas priklauso nuo valstybių narių įnašų ir bus įmokamas pagal metinius įsipareigojimus (išmokas), atsižvelgiant į BTI pažangą. Tikimasi, kad dalis veiklos nanoelektronikos srityje, kuri šiuo metu yra remiama pagal „Eureka“ grupes, bus palaipsniui integruota į BTI ENIAC. Kas įvyktų, jeigu nebūtų imtasi jokių veiksmų? Europai gali grėsti tai, kad prekių gamybos perkėlimo tendencija apims ir gebėjimą integruoti naujas funkcijas į pažangiąsias sistemas, taip ilgainiui susilpninant galimybę Europoje sukurti pridėtinę vertę elektroninių sistemų srityje. Dėl to apskritai itin sumažėtų konkurencingumas, visų pirma todėl, kad nanoelektronika yra plačios grandinės, sudarančios žinių visuomenės pagrindą ir esančios būsimos ekonomikos varikliu plačiąja prasme, pamatas. Tai taip pat turėtų esminės įtakos aukštos kokybės darbo vietų skaičiui ne tik techninės įrangos sektoriuje, bet visų kitų veiklos rūšių, kurios yra priklausomos nuo techninės įrangos naujovių, sektoriuose. Siekiant išvengti tokios niūrios perspektyvos, yra išreikšta politinė valia labiau apsaugoti europinę kompetenciją Europos teritorijoje ir kartu skatinti strategines sąjungas, siekiant suformuoti žinių ekosistemas ir stiprinti Europos buvimą pasaulio sąjungose. 8. STEBėJIMAS BTI bus įgyvendinama tuo pačiu metu, kaip ir 7BP, ir jai bus taikomos panašios stebėjimo ir vertinimo procedūros. ENIAC SMTD taps vertinimų, kurių kriterijai galėtų apimti investicijų padidėjimą, procedūrų efektyvumą, technologinę pažangą, netechnologinę veiklą ir MVĮ bei naujų subjektų dalyvavimą, išeities tašku. Yra numatyti du stebėjimo vertinimai: vienas laikotarpio viduryje ir vienas bendrosios įmonės gyvavimo pabaigoje. 9. IšVADA BTI nanoelektronikos srityje siūloma siekiant padėti apsaugoti Europos konkurencingumą nanoelektronikos srityje . Integruota ilgesnės trukmės Europos iniciatyva, kuria siekiama susieti įvairius būtinus gebėjimus, sustiprins Europos partnerių strategines sąjungas sutelkdama pakankamą išteklių, prieigos prie infrastruktūros ir gebėjimų kritinę masę, kad būtų galima konkuruoti arba bendradarbiauti pasauliniu mastu.