LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 36/102

P7_TA(2013)0093

Su asbestu susiję pavojai sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybės

2013 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (2012/2065(INI))

(2016/C 036/16)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 6, 9, 151, 153, 156 ir 168 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 6, 31, 37 ir 35 straipsnius,

— atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 1 d. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) rezoliuciją dėl asbesto,

— atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 16 d. TDO konvenciją dėl saugos naudojant asbestą,

— atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) pareiškimus dėl asbesto,

— atsižvelgdamas į 2003 m. Dresdeno konferencijos dėl asbesto deklaraciją dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto,

— atsižvelgdamas į 1978 m. birželio 29 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos Bendrijų veiksmų programos dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ypač į jos 4 dalį (1),

— atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (pagrindų direktyva) (2),

— atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyvą 92/57/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų laikinosiose arba kilnojamosiose statybvietėse įgyvendinimo (3),

— atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (4),

— atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 22 d. Komisijos rekomendaciją 90/326/EEB valstybėms narėms dėl Europos profesinių ligų sąrašo patvirtinimo (5),

— atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija: gerinti darbo kokybę ir našumą“ (COM(2007)0062),

— atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 24 d. Europos Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūra“ (SEC(2011)0547),

— atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (6),

— atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (angl. REACH) XVII priedą, projekto (7),

— atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (8),

— atsižvelgdamas į 2006 m. Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto (angl. SLIC) pranešimą dėl Europos asbesto kampanijos,

— atsižvelgdamas į PSO pranešimą „Ligų prevencija užtikrinant sveiką aplinką. Būtinybė imtis veiksmų dėl didžiausią pavojų visuomenės sveikatai keliančių chemikalų“ (9),

— atsižvelgdamas į 2012 m. Tarptautinės vėžio mokslinių tyrimų agentūros (angl. IARC) monografiją (100C) „Kancerogeninį poveikį žmogaus organizmui turinčių medžiagų apžvalga: arsenas, metalai, skaidulos ir dulkės“ (10),

— atsižvelgdamas į Tarptautinės profesinės sveikatos komisijos (angl. ICOH) pareiškimą dėl visuotinio asbesto uždraudimo ir su asbestu susijusių ligų įveikimo (11),

— atsižvelgdamas į 2009 m. Komisijos informacinius pranešimus apie profesines ligas – diagnozavimo rekomendacijas (12),

— atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio mėn. EUROGIP apklausos ataskaitą „Su asbestu susijusios profesinės ligos Europoje: atpažinimas, skaičiai, specialios sistemos“ (24/E) (13),

— atsižvelgdamas į 2004 m. rugpjūčio mėn. EUROGIP ataskaitą „Išlaidos dėl profesinių ligų ir jų finansavimas Europoje“ (08-E) (14),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0025/2013),

A. kadangi visų tipų asbestas yra pavojingas ir jo kenksmingas poveikis patvirtintas dokumentais bei reglamentuotas; kadangi kenksmingiausias įkvėptų asbesto skaidulų poveikis sveikatai pasireiškia praėjus dešimtmečiams po įkvėpimo;

B. kadangi jau 1977 m. Europos Komisijos pavedimu dirbusi ekspertų grupė padarė išvadą: „Nėra teorinių įrodymų, kad egzistuoja tam tikra poveikio ribinė vertė, kurios neviršijant vėžiu nesusergama. Saugaus asbesto poveikio lygio nenustatyta“, kadangi šiai nuomonei ilgainiui pritarė visos kompetentingos mokslinės patariamosios institucijos ir kadangi pagal įprastą teismų praktiką asbesto poveikio ribinė vertė, žemiau kurios rizikos nėra, laikoma nežinoma;

C. kadangi Direktyvoje 1999/77/EB nustatyta, kad „kol kas nėra nustatytas joks ribinis poveikio lygis, žemiau kurio chrizotilo asbestas nekelia rizikos kaip kancerogenas“, ir kad „žmonių sveikatą galima veiksmingai apsaugoti uždraudus chrizotilo asbestą ir jo turinčius gaminius“;

D. kadangi didesnė vėžio rizika nustatyta gyventojams, kurie patyrė labai mažą asbesto skaidulų, įskaitant chrizotilo skaidulų, poveikį;

E. kadangi asbesto atliekų perdavimas į sąvartyną nėra saugiausias būdas, kurį taikant būtų galima visiškai išvengti asbesto skaidulų patekimo į aplinką (ypač į orą bei požeminį vandenį), todėl kur kas geriau rinktis asbesto inertizavimo įrenginius;

F. kadangi asbesto atliekų šalinimas į sąvartyną yra tiktai laikinas problemos sprendimas, taigi problemą paliekama spręsti ateities kartoms, nes asbesto skaidulos laikui bėgant praktiškai nesuyra;

G. kadangi, nepaisant draudimo naudoti asbestą, jo vis dar yra daugelyje laivų, traukinių, mechanizmų, bunkerių, tunelių, galerijų, viešųjų ir privačių vandentiekio tinklų ir ypač pastatų, įskaitant daugelį viešųjų ir privačių pastatų;

H. kadangi, nepaisant draudimo, dabartinėmis rinkos priežiūros priemonėmis nesugebama užtikrinti, kad asbestas nebūtų importuojamas į Europos Sąjungos rinką;

I. kadangi dauguma valstybių narių rengia mokymo kursus pastatų griovimo, statybos ir priežiūros darbuotojams bei kitiems asmenims, dirbantiems šalinant asbesto turinčias medžiagas (ATM);

J. kadangi daug darbuotojų, ypač pastatų bei įrangos priežiūros ir nukenksminimo sektoriuose, dirbdami patiria asbesto poveikį;

K. kadangi reikėtų siekti kurti darbo vietas ir sudaryti žmonių sveikatingumui bei gerovei palankias darbo sąlygas, kad jie savo darbu prisidėtų prie socialinės pažangos;

L. kadangi, be žmogiškosios dimensijos, nepakankamos sveikatos apsaugos ir saugos darbe problemos turi neigiamų padarinių ekonomikai; konkrečiau kalbant, sveikatos ir saugos darbe problemos kliudo ekonomikos augimui bei konkurencingumui ir kartu neproporcingai didina socialinės apsaugos išlaidas;

M. kadangi daugelyje valstybių narių, ypač tose, kuriose asbestas seniai uždraustas, jaunesni darbininkai ir statybininkai, vykdydami pastatų atnaujinimo arba griovimo darbus, galbūt neatpažįsta juose esančio asbesto;

N. kadangi daugelis ATM jau yra pašalinta, užsandarinta ar apdengta ir daug bendrovių bei pastatų savininkų turi dokumentus, kuriuose tiksliai nurodytos asbesto pašalinimo vietos;

O. kadangi ATM šalinimas iš pastatų, ypač ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse bei kaimo vietovėse, tampa finansine našta pastatų savininkams, todėl turėtų ir toliau būti aktyviai remiamas nacionaliniu ar ES mastu.

P. kadangi įprastas ATM gyvavimo ciklas yra 30–50 metų; kadangi dėl to padaugės renovavimo bei statybos projektų ir todėl padaugės asbesto poveikį patiriančių darbuotojų;

Q. kadangi sėkmingai įgyvendinti asbestą reglamentuojančius teisės aktus valstybėse narėse sunku dėl žinių apie esamas ATM ir su jomis susijusią riziką stokos, taip pat dėl to, kad statybos ir pastatų priežiūros darbuotojams, įskaitant profesionalius statybininkus, kuriems atsitiktinai tenka dirbti su asbestu, trūksta atitinkamo profesinio mokymo ir kvalifikacijos;

R. kadangi vietos bendruomenėms trūksta kompetencijos ir jos susiduria su dideliais sunkumais vykdydamos prevencijos, priežiūros ir reikalavimų vykdymo užduotis, kurios dažnai atliekamos pernelyg nenuosekliai;

S. kadangi ATM dažnai yra nematomose vietose, o žinių apie tokias vietas bėgant laikui sparčiai mažėja arba jų išvis neturima;

T. kadangi privalomas pastatų, laivų, traukinių, mechanizmų, bunkerių, tunelių, galerijų, viešųjų ir privačių vandentiekio tinklų vamzdynų ir sąvartynų patikrinimas dėl asbesto būtų tvirtas ir turima informacija pagrįstas nacionalinių, regioninių ir Europos Sąjungos asbesto šalinimo programų pagrindas;

U. kadangi ES parengė plataus užmojo energijos efektyvaus vartojimo politiką, o įgyvendinant persvarstytą direktyvą dėl energijos vartojimo efektyvumo tikimasi kiekvienoje valstybėje narėje sukurti ilgalaikę pastatų renovavimo strategiją, tačiau ši politika nėra suderinta su asbesto šalinimo strategijomis;

V. kadangi neturint informacijos, ar konkrečiuose pastatuose yra asbesto, ar jis apdengtas arba pašalintas, galima darbdavių ir darbuotojų konfliktų tikimybė ir kadangi išankstinis žinojimas apie asbesto buvimą užtikrintų daug saugesnes darbo sąlygas, ypač atliekant pastatų atnaujinimo darbus;

W. kadangi pagal Direktyvą 92/57/EEB (15) dirbant pavojingomis aplinkybėmis privalo būti sudarytos sąlygos darbo drabužius laikyti atskirai nuo asmeninių drabužių ir daiktų;

X. kadangi ATM kapsuliavimas ar sandarus įpakavimas turėtų būti leidžiamas tik tada, kai medžiagos tinkamai paženklintos įspėjimais;

Y. kadangi trijose valstybėse narėse vis dar leidžiama naudoti asbesto skaidulas elektrolizės kamerose, nors esama kitose šalyse sėkmingai taikomų alternatyvių techninių metodų;

Z. kadangi vis dar esama nepriimtinai didelių skirtumų tarp valstybių narių naudojamų aprašų, pagal kuriuos atpažįstamos su asbestu susijusios profesinės ligos;

AA. kadangi tai, jog nepranešama apie visus su asbestu susijusių ligų atvejus, yra viena iš pagrindinių nukentėjusių asmenų gydymo kliūčių;

AB. kadangi visoje ES labai skiriasi nacionalinės sveikatos priežiūros programos asbesto poveikį patyrusiems darbuotojams, ypač medicininė priežiūra baigusiems profesinę karjerą;

AC. kadangi asbestas kelia pavojų plačiajai visuomenei ir ligas sukelia dideliu mastu (16);

AD. kadangi, PSO duomenimis, per metus Europos Sąjungoje su asbestu susijusiomis ligomis suserga 20 000–30 000 žmonių, ir sergamumas jomis dar nepasiekė aukščiausio taško;

AE. kadangi dėl labai ilgo latentinio laikotarpio ir dėl medicinos darbuotojų žinių trūkumo nukentėję asmenys dažnai laiku nesulaukia deramos pagalbos iš sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų;

AF. kadangi iš visų valstybių narių vienintelė Lenkija priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama, kad valstybėje visai nebeliktų asbesto;

AG. kadangi daugelyje valstybių narių mažinamas darbo inspekcijų skaičius ir kadangi dėl dažniau taikomo reguliavimo panaikinimo didėja asbesto keliami pavojai;

AH. kadangi daugelis statybininkų ir pastatų naudotojų tebėra neapsaugoti nuo stipraus asbesto poveikio;

AI. kadangi, net įsigaliojus draudimui, pastatuose lieka milijonai tonų asbesto ir niekur neregistruojama, kur jis yra ir kiek jo reikia pašalinti;

AJ. kadangi teikiant bet kokį naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto būtina atsižvelgti į galiojančius nacionalinės bei ES teisės aktus ir visų pirma išsamiai įvertinti galimą poveikį, taip pat atlikti susijusių sąnaudų ir naudos analizę;

Patikra dėl asbesto ir asbesto registracija

1. ragina ES parengti, įgyvendinti ir remti patikros dėl asbesto ir jo registravimo modelį laikantis Direktyvos 2009/148/EB 11 straipsnio ir reikalauti, kad viešųjų ir komercinių pastatų savininkai: a. patikrintų, ar pastatuose nėra asbesto turinčių medžiagų; b. parengtų šių medžiagų keliamos rizikos valdymo planus; c. užtikrintų, kad šią informaciją gautų darbuotojai, kurie dirbdami gali turėti sąlytį su tokiomis medžiagomis. d. didintų patikrų veiksmingumą, jei valstybės narės jau įgyvendina tokias privalomas priemones;

2. primygtinai ragina ES sukurti esamo asbesto privačiuose ir viešuosiuose pastatuose stebėsenos modelius, į juos įtraukiant gyvenamuosius namus ir kitokios paskirties pastatus, žemės sklypus, infrastruktūrą, logistikos priemones ir vamzdynus;

3. ragina ES parengti ore išsisklaidžiusių bei pluoštinio cemento vamzdynais į geriamąjį vandenį patekusių asbesto skaidulų stebėsenos darbo vietose, gyvenamuosiuose centruose, sąvartynuose modelius;

4. ragina Komisiją iki 2028 m. atlikti galimybės parengti saugaus asbesto pašalinimo iš visuomeninių pastatų ir pastatų, kuriuose teikiamos paslaugos ir į kuriuos galima laisvai patekti, veiksmų plano poveikio vertinimą ir ekonominės naudos, taip pat, remiantis Lenkijos pavyzdžiu, teikti informaciją ir gaires privačių namų savininkams, skatinant juos veiksmingai atlikti savo patalpų patikrą dėl ATM ir įvertinti riziką; tais atvejais, kai parengiami išsamūs nacionaliniai asbesto pašalinimo veiksmų planai, kompetentingi ministrai turėtų koordinuoti veiksmus, o valstybių narių atsakingos institucijos – tikrinti, ar vietiniai planai atitinka reikalavimus;

5. primygtinai ragina Komisiją įtraukti asbesto klausimą į politiką, skirtą kitiems klausimams, pvz., į ES efektyvaus energijos vartojimo ir atliekų tvarkymo politiką;

6. siūlo pastatų renovavimo strategiją derinti taip, kad būtų efektyviau vartojama energija ir kartu laipsniškai pašalinamas visas asbestas;

7. primygtinai ragina Komisiją prašyti, kad valstybės narės parengtų viešus asbesto registrus, kuriuose būtų teikiama svarbi informacija apie asbesto keliamą riziką darbuotojams ir darbdaviams, planuojantiems atlikti renovavimo darbus, ir kurie papildytų esamas, pagal ES teisę privalomas, sveikatos apsaugos ir saugos priemones;

8. primygtinai ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis užtikrinti asbestą reglamentuojančių ES teisės aktų veiksmingą ir nekliudomą įgyvendinimą ir sugriežtinti oficialias patikras;

9. ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad darbdaviams ir darbuotojams trūksta informacijos apie asbestą, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, kurti ir tobulinti konsultavimo bei nuolatinio informavimo paslaugas;

10. ragina Komisiją bendradarbiaujant su nacionalinės valdžios institucijomis teikti būtiną paramą, kad būtų užtikrinama visų ES darbuotojų apsauga, atsižvelgiant į tai, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kuriose dirba dauguma Europos darbuotojų, yra itin sudėtinga įgyvendinti sveikatą ir saugą darbe reglamentuojančius teisės aktus;

11. ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti Direktyvos 2009/148/EB reikalavimus ir sąžiningai jų laikytis bei užtikrinti, kad jų atsakingos institucijos būtų tinkamai informuojamos apie būsimus planus dirbti su ATM;

12. ragina ES institucijų generalinius sekretorius pateikti visą registrą (jis turėtų būti prieinamas visuomenei) apie ES pastatuose esančias ATM; ragina ES institucijas rodyti pavyzdį ir parengti viešus asbesto registrus;

13. primygtinai ragina ES nustatyti privalomą reikalavimą skirti trapųjį asbestą nuo netrapaus asbesto;

14. ragina Komisiją skatinti visoje ES teritorijoje kurti atliekų, kuriose yra asbesto, tvarkymo ir inertizavimo centrus, numatant laipsnišką bet kokio šių atliekų šalinimo į sąvartynus nutraukimą;

Kvalifikacijos ir mokymų užtikrinimas

15. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis sudaryti darbo grupę, kuri statybos inžinieriams, architektams ir registruotų asbesto šalinimo bendrovių darbuotojams nustatytų būtinuosius reikalavimus dėl privalomos dirbti su asbestu reikalingos kvalifikacijos ir, rengiant kitų darbuotojų, kurie gali patirti asbesto poveikį, mokymus, suteiktų reikiamą darbo su asbestu kvalifikaciją, visų pirma laivų statybos pramonės darbuotojams ir ūkininkams, daugiau dėmesio skiriant asmenims, kurie tiesiogiai vadovauja asbesto šalinimo darbams, gerinant jų mokymą, aprūpinant geresnėmis apsaugos priemonėmis ir valstybių narių atsakingoms institucijoms kontroliuojant jų darbą;

16. ragina ES, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, parengti programas ir skleisti informaciją apie asbesto keliamą riziką ir apie tinkamos kvalifikacijos suteikimo būtinybę visiems ATM poveikį patirti galintiems darbuotojams, kaip nurodyta Direktyvoje 2009/148/EB, taip pat geriau informuoti apie galiojančius teisės aktus dėl asbesto ir pateikti praktinių gairių, padėsiančių tų teisės aktų laikytis;

17. pabrėžia, kad mokant visus susijusius asmenis (darbdavius, darbų vykdytojus, darbuotojus) dirbti tokį darbą, kai galimas (arba užtikrintas) sąlytis su asbestu, mokymas turėtų apimti: asbesto savybes ir poveikį sveikatai, įskaitant sąveikų rūkymo poveikį; medžiagų arba gaminių, galinčių turėti asbesto, rūšis ir kur šių medžiagų gali būti; kaip nuo medžiagos arba gaminių būklės priklauso tai, kaip lengvai atsiskiria asbesto skaidulos; ką daryti, aptikus medžiagų, kuriose gali būti asbesto;

18. ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pasiūlyti specialią direktyvą, kurioje būtų išdėstyti būtiniausi statybos ir pastatų priežiūros darbuotojų, įskaitant vadovus ir profesionalius statybininkus, kuriems atsitiktinai tenka dirbti su asbestu, taip pat atliekų, kuriose yra asbesto, sąvartynų bei specializuotų asbesto atliekų tvarkymo, saugaus pašalinimo ir sunaikinimo centrų darbuotojus, profesinio mokymo reikalavimai; be to, ragina Komisiją bendradarbiaujant su socialiniais partneriais bei kitais suinteresuotaisiais subjektais ir teikiant jiems paramą gerinti Direktyvos 2009/148/EB 14 straipsnio 2 dalies įgyvendinimą, didinant informuotumą apie tinkamo mokymo poreikį ir rengiant informaciją ir priemones, kuriomis būtų galima tai pasiekti; toks mokymas turi būti rengiamas reguliariai ir nemokamai;

19. ragina ES per SLIC ir nacionalines darbo inspekcijas užtikrinti, kad darbo inspektoriai turėtų žinių apie ATM ir kad darbo inspektoriai vietoje gautų tinkamas apsaugos priemones;

20. ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbo medicinos gydytojai būtų tinkamai parengti, siekiant užtikrinti, kad jie turėtų pakankamai žinių apie asbestą, taigi galėtų suteikti savo prižiūrimiems darbuotojams būtiną informaciją;

Šalinimo programų kūrimas

21. ragina ES bendradarbiaujant su socialiniais partneriais bei kitais suinteresuotaisiais subjektais Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis rengti asbesto šalinimo ir tvarkymo veiksmų planus ir jais keistis. Šie planai turėtų apimti: pasiūlymus dėl teisės aktų; švietimą ir informavimą; valstybės tarnautojų mokymą; nacionalinį ir tarptautinį mokymą; asbesto šalinimo finansavimo programas; informacijos apie veiklą, susijusią su asbesto ir gaminių, kuriuose yra asbesto, šalinimu (įskaitant šalinimą iš pastatų), viešosios infrastruktūros ir buvusių asbesto gamyklų teritorijų, skleidimą; patalpų valymą ir asbesto bei asbesto turinčių statybinių šiukšlių naikinimo įrenginių statymą; galiojančių teisinių reikalavimų veiksmingumo stebėseną; poveikio riziką patiriantiems darbuotojams vertinimą ir sveikatos apsaugą;

22. ragina valstybes nares imtis priemonių asbestui kuo greičiau laipsniškai pašalinti;

23. pabrėžia, kad būtina nustatyti darbuotojų, kurių darbo vietoje gali būti asbesto turinčių medžiagų, saugaus darbo, įskaitant tinkamą asmeninių apsaugos priemonių naudojimą, taisykles;

24. ragina Komisiją moksliniais tyrimais patikrinti nustatytą ribinę asbesto skaidulų vertę; bet koks šios vertės sumažinimas ar nustatoma galiojanti vertė turi būti pagrįsta patikimais moksliniais įrodymais;

25. primygtinai ragina ES pakeisti fazinio kontrasto optinės mikroskopijos (angl. PCOM) metodą tikslaus perdavimo elektroninės mikroskopijos (angl. ATEM) metodu, kuris yra tikslesnis ir kurį taikant geriau aptinkamos smulkios dalelės;

26. ragina ES, remiantis PSO nustatytais principais, parengti veiksmų planą dėl darbo vietų be asbesto ir aplinkos be asbesto (17);

27. ragina ES per SLIC ir nacionalines darbo inspekcijas užtikrinti visišką ES ir nacionalinių teisės aktų dėl asbesto įgyvendinimą;

28. ragina Komisiją į būsimą 2014–2020 m. Europos Sąjungos sveikatos ir saugos strategiją įtraukti suderintą strategiją dėl asbesto, taip pat suteikti Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūrai veiksmingų priemonių, kurias taikant būtų galima geriau rinkti ir skleisti techninę, mokslinę ir ekonominę informaciją valstybėse narėse ir padėti formuoti bei įgyvendinti nacionalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą;

29. ragina Komisiją įvertinti pažangą, padarytą kuriant elektrolizės įrenginių diafragmas, kuriose nėra chrizotilo, pagal REACH reglamento XVII priedo 6 dalį ir užtikrinti, kad jos būtų pakeistos dar nepasibaigus 2009 m. nustatytam dešimties metų išimties taikymo laikotarpiui;

30. ragina ES kruopščiau atlikti asbesto pakaitalų ex ante vertinimus;

31. ragina Komisiją skatinti mokslinius tyrimus ir aplinkos atkūrimo veiklą, kuria būtų siekiama užkirsti kelią pakartotiniam pavienių skaidulų pasklidimui ir (arba) sunaikinti pluoštines asbesto kristalines gardeles;

32. kiek tai susiję su asbesto atliekų tvarkymu, atkreipia dėmesį į tai, kad pritarus susijusioms gyventojų grupėms taip pat reikia imtis veiksmų siekiant skatinti ir remti ekologiškų alternatyvių metodų mokslinius tyrimus ir technologijas ir taikyti procedūras, pvz., asbesto turinčių atliekų stabilizavimo, kuriomis būtų siekiama nukenksminti aktyvias asbesto skaidulas ir paversti jas medžiagomis, nekeliančiomis grėsmės visuomenės sveikatai;

33. ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti kontrolę, kuri būtina siekiant įpareigoti visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma, užsiimančius asbesto atliekų tvarkymu sąvartynuose, laikytis visų Direktyvoje 2009/148/EB nustatytų sveikatos apsaugos nuostatų, ir užtikrinti, kad visos asbesto turinčios atliekos, nepaisant to, kiek jose yra skaidulų, būtų priskirtos pavojingų medžiagų kategorijai pagal atnaujintą Sprendimą 2000/532/EB; pabrėžia, kad tokios atliekos turi būti šalinamos tik tam skirtuose pavojingų atliekų sąvartynuose, kaip nustatyta Direktyvoje 1999/31/EB, arba, jei suteiktas leidimas, turi būti perdirbamos specialiai skirtuose išbandytuose ir saugiuose tvarkymo ir stabilizavimo įrenginiuose, o susiję gyventojai apie tai turi būti informuojami.

Su asbestu susijusių ligų atpažinimas

34. pripažįsta, kad, paskelbus dvi rekomendacijas dėl profesinių ligų, nacionaliniai standartai ir procedūros dėl su asbestu susijusių ligų atpažinimo, pranešimo apie jas, pripažinimo ir žalos dėl jų atlyginimo nebuvo suderinti, todėl nacionalinės sistemos vis dar yra labai skirtingos;

35. primygtinai ragina Komisiją iš dalies pakeisti Rekomendaciją 2003/670/EB, kad joje būtų atsižvelgta į medicinos tyrimų pažangą, ir įtraukti gerklų bei kiaušidžių vėžį, kaip dėl asbesto poveikio kylančias ligas;

36. apgailestauja dėl to, kad kelios valstybės narės teikia nepakankamai informacijos, todėl neįmanoma patikimai prognozuoti mirtingumo nuo mezoteliomos Europoje, tačiau Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis vien ES kasmet įregistruojama nuo 20 000 iki 30 000 su asbestu susijusių ligų atvejų ir manoma, kad iki 2030 m. ES nuo mezoteliomos mirs daugiau kaip 300 000 žmonių; šiomis aplinkybėmis mano, kad labai svarbu informuoti ir mokyti piliečius, o valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi diagnozuojant asbesto sukeltas ligas;

37. pabrėžia, kad visos su asbestu susijusios ligos, pvz., plaučių vėžys ir pleuros mezotelioma, kurios išsivysto įkvėpus ore pasklidusias asbesto skaidulas, kurios yra pakankamai smulkios ir gali patekti į alveoles, tačiau pakankamai ilgos ir gali būti didesnės už makrofagus, taip pat įvairių rūšių vėžiniai susirgimai, kurie išsivysto ne tik įkvėpus ore pasklidusias skaidulas, bet ir nurijus vandens, kuriame yra šių skaidulų, patekusių į jį iš asbestinių vamzdžių, buvo pripažinti pavojingais žmogaus sveikatai ir gali praeiti keli dešimtmečiai, kartais daugiau kaip 40 metų, kol jie tampa akivaizdūs;

38. ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi asbestozės, mezoteliomos ir panašių ligų atvejai būtų registruojami sisteminio duomenų apie profesines ir su darbu nesusijusias asbesto sukeliamas ligas rinkimo priemonėmis, prie asbesto sukeltų ligų kategorijos priskirti pleuros sąaugas ir oficialiai registruoti šį susirgimą kaip šios kategorijos ligą, taip pat, padedant šioje srityje dirbantiems stebėsenos centrams, parengti patikimą asbesto paplitimo žemėlapį; pabrėžia, kad tokiame ES registre ir žemėlapyje turėtų būti nurodytos tikslios asbesto turinčių viešųjų ir privačių objektų vietos, taip pat pateikiami išsamūs sąvartynų, kuriuose yra asbesto atliekų, duomenys, kad būtų užkirstas kelias netyčiniam šių užkastų medžiagų išjudinimui ir prisidėta prie prevencijos ir taisomųjų veiksmų;

39. ragina Komisiją ir valstybes nares ieškant sprendimų kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu ištirti klinikiniu būdu nustatomą psichologinį ligų, tiesiogiai siejamų su asbestu, poveikį ES bendruomenėse (18);

40. ragina draudimo ir žalos atlyginimo institucijas laikytis bendro požiūrio dėl su asbestu susijusių profesinių ligų pripažinimo ir žalos dėl jų atlyginimo;

41. ragina supaprastinti ir palengvinti pripažinimo procedūras;

42. ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe, kad būtų užtikrinta darbuotojų, kuriems gresia pavojus darbe patirti kancerogenų poveikį, sveikatos apsauga, šiuo tikslu propaguojant prevencijos bei diagnostikos geriausią patirtį ir keičiantis ja;

43. ragina ES užtikrinti, kad visos su asbestu susijusios profesinės ligos, įskaitant krūtinplėvės randėjimą, būtų pripažįstamos profesinėmis ligomis;

44. pripažįsta, kad dėl labai ilgo latentinio laikotarpio nuo asbesto nukentėję žmonės dažnai negali įrodyti priežastinio ryšio su asbesto poveikiu jų darbe;

45. ragina valstybes nares nenumatyti įrodymo prievolės nukentėjusiems nuo asbesto poveikio asmenims, bet nustatyti platesnes teises reikalauti žalos atlyginimo, kaip siūloma Komisijos rekomendacijoje 2003/670/EB (19);

46. ragina ES rekomenduoti valstybėms narėms imtis priemonių užtikrinti, kad būtų nustatyti visų su asbestu susijusių profesinių ligų atvejai, apie juos pranešta kompetentingoms valdžios institucijoms ir tuos atvejus ištirtų ekspertai;

47. ragina traukti baudžiamojon atsakomybėn pažeidėjus ir juos bausti, todėl prašo, kad su tuo susijusios kliūtys, kurių gali kilti dėl nacionalinių baudžiamosios teisės aktų, būtų užregistruotos ir panaikintos;

48. ragina Komisiją skleisti geriausią patirtį rengiant nacionalines gaires bei formuojant praktiką dėl nacionalinių su asbestu susijusių ligų pripažinimo procedūrų;

49. ragina Komisiją remti keitimąsi geriausia patirtimi mokant medicinos darbuotojus diagnozuoti su asbestu susijusias ligas;

50. ragina atitinkamas ES agentūras, padedant nepriklausomiems medicinos ir technikos ekspertams, apibrėžti mokslinius įrodymus, būtinus norint įrodyti, jog tam tikros darbo sąlygos sukėlė su asbestu susijusią ligą;

Parama nukentėjusių nuo asbesto asmenų grupėms

51. ragina Komisiją remti konferencijas, kuriose nuo asbesto nukentėjusių asmenų grupėms būtų teikiamos profesionalios konsultacijos ir kuriose tiems asmenims būtų teikiama parama;

52. ragina Komisiją remti ES nuo asbesto poveikio nukentėjusių asmenų tinklą;

Visuotinio asbesto uždraudimo strategijos

53. pabrėžia, kad, nepriklausomai nuo taršos šaltinio ar poveikį patiriančio asmens užimtumo padėties, visos ES asbesto aukos ir jų giminės turi teisę laiku gauti tinkamą medicininį gydymą ir tinkamą finansinę paramą pagal nacionalines sveikatos sistemas;

54. ragina ES bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir imtis iniciatyvos siūlant priemones, kuriomis asbesto rinka būtų įvardijama kaip prekybos nuodingomis medžiagomis rinka;

55. apskritai ragina atsižvelgti į darbuotojų sveikatos ir saugos sąvoką taikant nacionalinę teisę, ir mano, kad tai yra įpareigojimas darbdaviams siekti rezultato pagal Pagrindų direktyvą 89/391/EEB;

56. ragina ES chrizotilo įtraukimą į Roterdamo konvencijos III priedą laikyti didžiausios pirmenybės klausimu;

57. ragina ES įvairiuose forumuose, kuriuose svarstomi prekybos susitarimai, visų pirma Pasaulio prekybos organizacijoje, spręsti klausimą dėl nepriimtino asbesto išmetimo besivystančiose šalyse ir panaudoti diplomatinį bei finansinį spaudimą asbestą eksportuojančioms šalims, kad šios uždarytų asbesto kasyklas ir sustabdytų neteisėtą bei neetišką eksploatuoti baigiamų laivų, kuriuose yra asbesto, eksportavimo praktiką;

58. ragina ES bendradarbiaujant su Pasaulio sveikatos organizacija, trečiosiomis šalimis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis siekti vienodai aukšto darbuotojų sveikatos ir saugos lygio visame pasaulyje, pavyzdžiui, įvardijant su asbestu susijusias problemas ir skatinant priimti sveikatos apsaugai palankius sprendimus;

59. ragina ES plėtoti ir remti technologijų be asbesto eksportą į besivystančias šalis ir žinių apie asbestą perdavimą joms;

60. smerkia Europos finansines investicijas į pasaulio asbesto pramonę;

61. ragina Komisiją užtikrinti, kad laivai su tranzitu vežamu asbesto kroviniu negalėtų nei švartuotis, nei naudotis uostų įrenginiais ar laikinomis saugyklomis ES teritorijoje;

o

o o

62. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

(1) „Imtis prevencinių ir apsaugos priemonių dėl kancerogeninėmis pripažintų medžiagų, nustatant jų poveikio ribines vertes, mėginių ėmimo reikalavimus bei matavimo metodus ir sudarant priimtinas darbo higienos sąlygas, taip pat nustatant reikiamus draudimus“.

(2) OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(3) OL L 245, 1992 8 26, p. 6.

(4) OL L 330, 2009 12 16, p. 28.

(5) OL L 160, 1990 6 26, p. 39.

(6) OL C 41 E, 2009 2 19, p. 14.

(7) OL C 212 E, 2010 8 5, p. 106.

(8) Priimti tekstai, P7_TA(2011)0589.

(9) http://www.who.int/ipcs/features/10chemicals_en.pdf

(10) http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol100C/mono100C.pdf

(11) http://www.icohweb.org/site_new/multimedia/news/pdf/ICOH%20Statement%20on%20global%20asbestos%20ban.pdf

(12) http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3155&langId=en

(13) http://www.eurogip.fr/en/docs/EUROGIP-24E-AsbestosOccDiseases.pdf

(14) http://www.europeanforum.org/pdf/Eurogip-08_E-cost.pdf

(15) Direktyvos 92/57/EEB IV priedo A DALIS. BENDRIEJI BŪTINIAUSI REIKALAVIMAI STATYBVIETĖSE. 14.1.2 Tam tikromis aplinkybėmis (kai dirbama su kenksmingomis medžiagomis, drėgmėje, su nešvarumais) darbo drabužiai privalo būti laikomi atskirai nuo asmeninių drabužių ir daiktų.

(16) Parlamento komitetas 1978 m. po 18 mėnesių trukusio tyrimo padarė išvadą, kad asbestas „yra pavojingas tiek asbesto pramonės darbuotojams, tiek žmonėms, kurie asbesto poveikį patiria kitokiomis aplinkybėmis“ (Europos Parlamentas, 1978 m.).

(17) Pasaulio sveikatos organizacija, „Bendrieji sveikatos rizikos veiksniai: kai kurių pagrindinių rizikos veiksnių poveikis mirtingumui ir sergamumui“ (angl. Global Health Risks: Mortality and burden of disease attributable to selected major risks, http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GlobalHealthRisks_report_full.pdf ir http://www.who.int/ipcs/assessment/public_health/asbestos/en/).

(18) Sergantieji mezotelioma ir jų šeimos nariai susiduria su aplinkybėmis, su kuriomis sudėtinga susidoroti, ypač psichologiniu požiūriu. Turino universitetui (profesorei A. Granieri) atlikus tyrimą Kazale Monferate, paaiškėjo, kad sergantieji mezotelioma ir jų šeimų nariai išsiskiria įvairiais asmenybės bruožais, kuriuos galima bendrai pavadinti potrauminio streso sutrikimu (angl. PTSD).

(19) OL L 238, 2003 9 25, p. 28.