Be to, ES tinklai turi būti modernizuoti, kad būtų sudarytos sąlygos energetikos pertvarkai ir būtų išnaudota spartaus ekonomikos skaitmeninimo nauda. Kad būtų galima pasinaudoti paklausos valdymo ir kitomis pažangiojo elektros energijos tinklo paslaugomis, būtina visais lygmenimis vykdyti tinklų inovacijas ir daryti juos išmanius. Tokios technologijos suteikia daugiau galių vartotojams ir padeda didinti ES pramonės konkurencingumą.

Sąjungos finansinė parama pagal EITP buvo svarbus veiksnys įgyvendinant kai kuriuos svarbiausius elektros energijos ir dujų BIP, teikiančius didelę socialinę ir ekonominę naudą regioniniu lygmeniu, tačiau susijusius su išlaidomis, kurių nebūtų galima padengti vien tik rinkos priemonėmis. Programa yra svarbus veiksnys, padedantis sutelkti privačias investicijas. Iš viso dotacijoms darbams ir tyrimams, kurių vertė iš viso 1,6 mlrd. EUR (iš 5,35 mlrd. EUR EITP energetikos biudžeto), buvo atrinkti 93 veiksmai, atitinkantys įgyvendinamus 74 BIP.

Paramą pažangioms energijos saugojimo ir perdavimo sistemoms taip pat teikia ES sanglaudos fondai, visų pirma Europos regioninės plėtros fondas (ERPF). Šiuo metu šešios valstybės narės 2014–2020 m. laikotarpiu suplanavo skirti maždaug 2 mlrd. EUR – iš jų ketvirtadalį tiesiogiai BIP.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), kuriame energetikos sektorius sudaro didžiausią dalį, sutelkė papildomų investicijų į energetikos infrastruktūros, atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektus, įskaitant bendro intereso projektus, bendrai finansuojamus iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP). Iš viso pirmiesiems trims BIP finansuoti buvo patvirtinta 420 mln. EUR ESIF lėšų, sutelkiant daugiau kaip 2 mlrd. EUR bendrų investicijų. Dujų perdavimo koridoriaus Bulgarija–Rumunija–Vengrija–Austrija (BRUA), kuris gavo 179 mln. EUR EITP dotacijų paramą darbams, o vėliau gavo 100 mln. EUR ESIF finansavimą, atvejis rodo EITP pajėgumą pritraukti privačias investicijas energetikos infrastruktūrai finansuoti. Be to, 14 energijos BIP gavo EIB paskolas, o tai rodo, kad EIPT dotacijos gali atlikti svarbų skatinamąjį vaidmenį ir pritraukti investuotojus. Be to, EITP dotacijos tyrimams tebėra svarbus veiksnys, padedantis projektams įveikti pradinius rizikingesnius etapus.

Be finansinės paramos, bendro intereso projektų įgyvendinimą spartino reguliavimo parama ir biurokratizmo mažinimas. Kaip matyti iš vertinimo, TEN-E reglamentas padėjo paspartinti leidimų išdavimą, o projektai šiuo metu tvirtinami paprasčiau ir greičiau. Reguliavimo priemonės taip pat padėjo prisidėti prie spartesnio svarbių bendro intereso projektų įgyvendinimo. Iki šiol dėl 18 dujų ir 6 elektros energijos BIP buvo priimti tarpvalstybiniai sąnaudų paskirstymo sprendimai, o dėl trijų projektų investavimo sprendimus priėmė nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI). Vis dėlto dar neišnaudotos visos TEN-E reglamento teikiamos galimybės. Turėtų būti dar labiau sustiprintas TEN-E taisyklių taikymas nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti bendro intereso projektų įgyvendinimą laiku.

Pirmiau nurodytos pagal TEN-E reglamentą įgyvendinamos priemonės pasirodė esančios naudingos siekiant įveikti finansines ir reguliavimo kliūtis kai kurių projektų atveju. Vis dėlto daugiau dėmesio turėtų būti skiriama kai kuriems sudėtingesniems infrastruktūros uždaviniams spręsti. 2015 m. Komisija pasiūlė labiau struktūriško regioninio bendradarbiavimo formą, be kita ko, politiniu lygmeniu, siekdama visų susijusių valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų dėmesį sutelkti į pagrindinių projektų įgyvendinimą.

2.2 Regioninio bendradarbiavimo stiprinimas. Svarbus aukšto lygio darbo grupių vaidmuo

Komisija sukūrė keturias regionines aukšto lygio grupes, kurioms per trumpą laiką pavyko paspartinti infrastruktūros plėtrą tam tikruose su specifinėmis problemomis susiduriančiuose Europos regionuose. Šios aukšto lygio darbo grupės visų pirma padėjo nustatyti svarbiausius bendro intereso projektus regione. Komisijos politinė ir finansinė parama atliko itin svarbų skatinamąjį vaidmenį.

Remiantis gerais rezultatais tam tikrų aukšto lygio grupių įgaliojimų apimtis buvo išplėsta, kad apimtų platesnius energetikos politikos aspektus, ypač energijos rinkos, energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo. Aukšto lygio grupės taip pat galėtų prisidėti prie regioninio bendradarbiavimo rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities planus, numatytus reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo pasiūlyme.

2.2.1 BEMIP – Baltijos energijos rinkos jungčių planas

Ilgalaikis regioninis bendradarbiavimas pagal Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP) daug prisidėjo prie greito pagrindinių elektros jungčių, be kita ko, „Nordbalt“ (Lietuva–Švedija; 700 MW) ir „LitPol Link“ (Lietuva–Lenkija; 500 MW) užbaigimo. Šios jungtys faktiškai nutraukė Baltijos valstybių energetinę izoliaciją ir prijungė jas prie likusios Europos dalies.

Pagrindinis politinis prioritetas ir toliau yra sinchronizuoti trijų Baltijos valstybių elektros energijos tinklus su žemyninės Europos tinklu. Europos Komisija ir toliau yra įsipareigojusi remti Baltijos valstybes šioje srityje. Atsižvelgiant į tai, šiuo metu Lietuvos, Latvijos, Estijos ir Lenkijos perdavimo sistemos operatorių atliekamas tyrimas, kuriame dalyvauja ir Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) atstovai, yra svarbus žingsnis. Kartu dabar yra geras metas regionui išnaudoti savo jūros energijos potencialą.

BEMIP klausimus sprendžianti aukšto lygio grupė taip pat suteikė naują postūmį plėtoti dujų jungtis, būtinas siekiant nutraukti trijų Baltijos valstybių ir Suomijos dujų izoliaciją. Tiek Lenkijos ir Lietuvos jungtis (GIPL), tiek Estijos ir Suomijos jungtis („Balticconnector“) gavo finansinę paramą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, pasirašytą dalyvaujant valstybių ir vyriausybių vadovams ir Komisijos pirmininkui. Dabar ypač svarbu užtikrinti, kad abu projektai būtų užbaigti laiku.

Iš viso BEMIP regiono energetikos infrastruktūrai ES iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės skyrė maždaug 740 mln. EUR, o iš ERPF – maždaug 430 mln. EUR.

Tolesni veiksmai ir pagrindiniai etapai - 2018 m. politinis susitarimas dėl sinchronizavimo ir tolesnių veiksmų; - Pagrindinių dujų srities BIP, visų pirma Lenkijos ir Lietuvos jungties (GIPL)

bei Estijos ir Suomijos jungties („Balticconnector“) užbaigimas iki 2021 m.

2.2.2 Madrido deklaracijos įgyvendinimas pietvakarių Europoje

Didelė pažanga taip pat pasiekta aukšto lygio grupėje Pietų ir Vakarų Europos jungčių klausimams spręsti integruojant Pirėnų pusiasalį į žemyninės Europos energijos vidaus rinką. Padedant Europos Komisijai, 2015 m. eksploatuoti buvo perduotas šiuo metu visu pajėgumu veikiantis projektas INELFE, dvigubai padidinęs Ispanijos ir Prancūzijos elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumą.

Vis dėlto daugiau turi būti padaryta siekiant įgyvendinti Madrido deklaraciją ir visiškai integruoti Pirėnų pusiasalį į elektros energijos vidaus rinką bei sudaryti sąlygas išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą.

Norint užtikrinti, kad Biskajos įlankos linija – nauja elektros energijos jungtis, apimanti technologiniu požiūriu sudėtingą maždaug 280 km ilgio povandeninę dalį ir dvi keitiklių stotis – būtų laiku užbaigta ne vėliau kaip 2025 m., didžiausią dėmesį jos įgyvendinimui turi skirti ne tik projekto vykdytojai, bet ir reguliavimo bei leidimų išdavimo institucijos. Projektas dvigubai – iki 5 000 MW – padidins abiejų šalių elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumą. Dėmesys turi būti skiriamas dviem Pirėnus kertantiems projektams, kurie padidintų pajėgumą iki 8 000 MW ir suteiktų galimybę Pirėnų pusiasaliui visiškai išnaudoti vidaus rinkos teikiamas galimybes. Turėtų būti toliau siekiama užbaigti vykdomus bendro intereso projektus tarp Ispanijos ir Portugalijos, kad projektų infrastruktūra galėtų būti perduota eksploatuoti iki 2018 m. pabaigos, kaip planuota.