Per Komisijos viešas konsultacijas dėl Lamy ataskaitos nustatyta, kad yra pritarimas koordinuotiems Sąjungos veiksmams. Tuo pačiu metu Radijo spektro politikos grupė (RSPG) priėmė nuomonę, kurioje taip pat parėmė darnų Sąjungos požiūrį, kad 700 MHz dažnių juosta turėtų būti skirta belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti. RSPG nuomonėje rekomenduojama suderinti technines sąlygas ir bendrą terminą siekiant užtikrinti veiksmingą 700 MHz juostos naudojimą ir ilguoju laikotarpiu naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą garso ir vaizdo žiniasklaidai, įskaitant galimybę naudoti skaitmeninei antžeminei televizijai.

Konferencijoje WRC-15, kuri įvyko 2015 m. lapkričio mėn., užbaigtos tarptautinės derybos dėl 700 MHz juostos naudojimo belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui techninių ir reglamentavimo parametrų. Tai, kad visuose ITU regionuose padėtis, susijusi su 700 MHz dažnių juostos naudojimu, yra panaši, suteikia retą progą suderinti šią dažnių juostą beveik visame pasaulyje naudoti belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms. Be to, konferencijoje WRC-15 paliktas galioti 470–694 MHz (žemesnių nei 700 MHz) dažnių juostos paskyrimas išimtinai transliavimo paslaugoms 1 regione.

Komisijos UHF juostos naudojimo Sąjungoje strategija bus įgyvendinama remiantis dviem teisinėmis priemonėmis. Priėmus neįpareigojamąją priemonę, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją, koordinavimas Sąjungos lygmeniu nebūtų privalomas ir nebūtų reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių. Sprendimas, o ne reglamentas, buvo pasirinktas kaip valstybių narių įpareigojimo priemonė, kuri tiesiogiai neveikia privačiųjų subjektų valstybėse narėse. Sprendimas taip pat yra tinkamesnis už direktyvą, nes tokia planuojama priemone nenustatoma bendrųjų taisyklių, kurios turėtų būti perkeltos į nacionalinę teisę, visumos, tik numatomas ribotas skaičius konkrečių veiksmų, kurių turi imtis valstybės narės. Pavyzdžiui, panašūs įpareigojimai ir veiksmai, kurių turi imtis valstybės narės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma RSPP, 6 straipsnio 4 dalyje, be to, panašaus pobūdžio įpareigojimai ir veiksmai, kurių turi imtis valstybės narės, nustatyti anksčiau priimtais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 128/1999/EB, 626/2008/EB ir 676/2002/EB.

Lankstus žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimas yra ir proporcingas, nes taip būtų našiausiu būdu sprendžiama problema ir pasiekti tikslai. Pavyzdžiui, atlaisvinus visą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui būtų viršyta tai, kas šiuo metu būtina norint patenkinti žemesnių nei 1 GHz dažnių spektro poreikį belaidžiu plačiajuosčiu ryšiu perduodamų duomenų srautui. Kartu lankstus naudojimas užtikrintų skaitmeninės antžeminės televizijos reglamentavimo tikrumą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje tose valstybėse narėse, kurios nori išlaikyti turimus skaitmeninės antžeminės televizijos pajėgumus. Be to, pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB, dėl suderintų spektro naudojimo techninių sąlygų gali būti susitarta su nacionaliniais ekspertais Radijo spektro komitete.

Pirmojo iš minėtų Komisijos užsakytų tyrimų duomenimis, atlaisvinti 700 MHz juostą 2020 m. ir pereiti prie naujos kartos antžeminio transliavimo technologijos kainuotų maždaug 1,2–4,4 mlrd. EUR. Didžiąją dalį šių išlaidų patirtų galutiniai paslaugų gavėjai, atnaujindami savo imtuvus įprastam įrangos atnaujinimo ciklui nesibaigus. Su programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio įranga susijusios perėjimo 2020 m. išlaidos sudarytų 200 mln. EUR – apskaičiuota remiantis tuo, kad 30 proc. dabartinių programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio naudotojų naudojasi 700 MHz dažnių juostoje veikiančia įranga. Tačiau ES šalys gali siūlyti technologijų neutralumo principu grindžiamas valstybės paramos priemones, kurios padėtų apriboti šias išlaidas, jei tos priemonės atitinka valstybės pagalbos taisykles. Be to, apskaičiuota, kad skaitmeninės antžeminės televizijos tinklų pritaikymas, kad jais būtų galima perduoti tą patį programų turinio kiekį naudojant mažiau spektro, daugiausiai kainuotų maždaug 890 mln. EUR. Tai gali visų pirma apimti išlaidas, kurias patirtų teisių turėtojai, kurių naudojimo teises reikėtų pakeisti jų galiojimo laikotarpiui nesibaigus. Jei valstybės narės svarsto priemones, kuriomis siekiama tokias išlaidas sumažinti, tos priemonės turi atitikti technologijų neutralumo principą ir atitinkamą Komisijos valstybės pagalbos srities sprendimų priėmimo praktiką taip pat susijusių bylų nagrinėjimo ES teismuose praktiką. Kai kuriais atvejais priemonės, patvirtintos siekiant kompensuoti už teisių atšaukimą, kai tokia kompensacija neviršija dėl teisių atšaukimo padarytos žalos, tam tikromis aplinkybėmis galėtų atitikti Sąjungos valstybės pagalbos teisę. RSPG teigimu, 14-oje valstybių narių naudojimo teisės suteiktos neribotam laikui arba vėlesniam nei 2020 m. laikotarpiui.

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)Sprendimu Nr. 243/2012/ES priimtoje daugiametėje radijo spektro politikos programoje (RSPP) Europos Parlamentas ir Taryba nustatė tikslus: iki 2015 m. surasti bent 1 200 MHz spektro, tinkamo belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms teikti Sąjungoje; remti tolesnę novatoriškų audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų plėtrą, užtikrinant pakankamai spektro palydoviniam ir antžeminiam ryšiui tokioms paslaugoms teikti, jeigu toks poreikis yra aiškiai pagrįstas; užtikrinti pakankamai spektro programų kūrimo ir specialiųjų renginių ryšio reikmėms;

(2)bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje Komisija pabrėžė 694–790 MHz juostos (vadinamoji 700 MHz juosta) svarbą siekiant užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos būtų teikiamos kaimo vietovėse, ir poreikį suderintai atlaisvinti tą dažnių juostą, kartu atsižvelgiant į specialius garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų poreikius;

(3)spektras 470–790 MHz dažnių juostoje yra vertingas išteklius siekiant ekonomiškai efektyviai diegti belaidžio ryšio tinklus, kuriais užtikrinama visuotinė aprėptis patalpose ir lauke. Dabar šis spektras Sąjungoje naudojamas skaitmeninei antžeminei televizijai ir belaidei programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso įrangai. Jis tinkamas žiniasklaidos, kūrybos ir kultūros sektorių, kuriems šis spektro išteklius būtinas, kad būtų galima teikti turinį plačiosioms auditorijoms belaidžiu ryšiu, plėtrai;

(4)Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos Radijo ryšio reglamentu, priimtu Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje, 700 MHz dažnių juosta 1 regione, kuriam priklauso Sąjunga, paskirta bendra pirmenybės teise naudoti transliavimo ir judriojo ryšio (išskyrus oreivystės judrųjį ryšį) paslaugoms, o 470–694 MHz dažnių juosta (žemesnių nei 700 MHz dažnių juosta) – išimtinai transliavimo paslaugoms (pagrindinė paskirtis) ir belaidžiam programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui (šalutinė paskirtis);

(5)dėl sparčiai didėjančio belaidžio plačiajuosčio ryšio duomenų srauto būtina didinti belaidžių tinklų pralaidumą. Spektras 700 MHz dažnių juostoje padėtų užtikrinti tiek papildomą pralaidumą, tiek visuotinę aprėptį, ypač ekonomiškai sudėtingomis kaimo ir atokių vietovių sąlygomis, ir būtų tinkamas naudoti patalpose ir įvairiems mašininiams ryšiams. Šiomis aplinkybėmis, nuosekliomis priemonėmis, kurios užtikrintų aukštos kokybės antžeminio belaidžio ryšio aprėptį visoje Sąjungoje ir būtų grindžiamos geriausia valstybių narių turima operatorių licencinių įpareigojimų patirtimi, turėtų būti siekiama RSPP tikslo – iki 2020 m. užtikrinti, kad visi piliečiai galėtų naudotis plačiajuosčiu bent 30 Mb/s spartos ryšiu. Taip šiomis priemonėmis bus skatinama teikti novatoriškas skaitmenines paslaugas ir užtikrinama ilgalaikė socialinė ir ekonominė nauda;

(6)bendrai naudoti spektrą bendroje dažnių juostoje, viena vertus, belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui abiem kryptimis (aukštynkryptei ir žemynkryptei linijoms) ir, kita vertus, vienkrypčiam televizijos transliavimui arba programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui, yra techniškai sudėtinga. Tai reiškia, kad pakeitus 700 MHz dažnių juostos paskirtį, paskiriant ją naudoti dvikrypčio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, iš skaitmeninės antžeminės televizijos ir belaidžio programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio naudotojų būtų atimta dalis jų spektro išteklių. Todėl skaitmeninės antžeminės televizijos ir programų kūrimo ir specialiųjų renginių sektoriams būtina užtikrinti galimybės naudotis pakankamu spektro kiekiu reglamentavimo nuspėjamumą ilguoju laikotarpiu, kad jie galėtų garantuoti tvarų savo paslaugų, ypač nemokamos televizijos, teikimą ir plėtrą. Priemonių gali reikėti imtis ir nacionaliniu, ir Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti papildomų spektro išteklių belaidžiam programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui už 470–790 MHz dažnių juostos ribų;

(7)savo ataskaitoje Komisijai (toliau – Lamy ataskaita) Pascalis Lamy, aukšto lygio darbo grupės dėl būsimo 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo pirmininkas, rekomendavo iki 2020 m. (+/– dveji metai) užtikrinti, kad 700 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui. Tai padėtų pasiekti tikslą skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų teikėjams užtikrinti reglamentavimo nuspėjamumą ilguoju laikotarpiu, kad bus užtikrinta galimybė naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą iki 2030 m., nors tai turėtų būti peržiūrėta iki 2025 m. Lamy ataskaitoje taip pat rekomenduojamas nacionalinio lygmens lankstumas dėl žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudojimo, kuris ribojamas tik žemynkryptėmis linijomis. Taikant naudojimo tik žemynkryptėms linijoms apribojimą bet koks belaidžio ryšio sistemos, nepriklausomai nuo joje naudojamos technologijos, perdavimas leidžiamas tik viena kryptimi, iš centrinių infrastruktūros stočių, kaip antai televizijos transliavimo bokšto ar judriojo ryšio bazinės stoties, į kilnojamuosius ar mobiliuosius galinius įrenginius, kaip antai televizorius ar mobiliuosius telefonus;

(8)Radijo spektro politikos grupė (RSPG) nuomonėje dėl ilgalaikės būsimo 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje strategijos (toliau – RSPG nuomonė) rekomenduoja patvirtinti visoje Sąjungoje suderintą požiūrį, siekiant iki 2020 m. pabaigos užtikrinti, kad 700 MHz dažnių juostą būtų galima veiksmingai naudoti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms. Tai turėtų būti daroma kartu užtikrinant galimybę ilguoju laikotarpiu iki 2030 m. žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti tik žemynkryptėms linijoms teikiant garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas. RSPG ypač rekomenduoja lankstumą tam, kad žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti ir teikiant belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugas (tik žemynkryptėms linijoms);

(9)kai kuriose valstybėse narėse jau pradėtas arba užbaigtas nacionalinis leidimo naudoti 700 MHz dažnių juostą dvikrypčio antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms procesas, todėl reikėtų nedelsiant imtis Sąjungos veiksmų, kad būtų išvengta bendrosios rinkos susiskaidymo. Reikia suderinto požiūrio į 470–790 MHz dažnių juostos naudojimą ateityje, kuris taip pat užtikrintų reglamentavimo nuspėjamumą, valstybių narių įvairovės ir bendros rinkos tikslų pusiausvyrą ir skatintų laikytis nuoseklios Sąjungos pozicijos tarptautinėje arenoje. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės laiku pakeistų 700 MHz dažnių juostos paskirtį, vadovaudamosi Sąjungos ir nacionaline teise;

(10)kaip leidžiama pagal tarptautinius susitarimus, 700 MHz dažnių juosta Sąjungai nepriklausančiose šalyse ar nacionalinių teritorijų dalyse, kurių valstybių narių institucijos negali veiksmingai kontroliuoti, gali būti naudojama kitais tikslais, todėl kai kuriose valstybėse narėse juostos naudojimas antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms gali būti ribojamas. Tai atimtų joms galimybę laikytis bendro Sąjungos lygmeniu nustatyto tvarkaraščio. Tokios valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad kuo labiau sumažintų tokių apribojimų trukmę ir geografinę aprėptį ir prireikus kreiptis Sąjungos pagalbos pagal RSPP 10 straipsnio 2 dalį. Be to, apie tokius apribojimus jos pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį turėtų pranešti Komisijai ir pagal to sprendimo 5 straipsnį ši informacija turėtų būti skelbiama viešai;

(11)700 MHz dažnių juostos naudojimui antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms kuo anksčiau turėtų būti pradėta taikyti lanksti leidimo tvarka. Joje turėtų būti numatyta galimybė spektro naudojimo teisių turėtojams parduoti ir išnuomoti savo turimas teises, taikant Direktyvos 2002/21/EB 9, 9a ir 9b straipsnius;

(12)vadovaudamosi Direktyvos 2002/21/EB 9 ir 9a straipsniais, valstybės narės turėtų, kai įmanoma, laikytis lankstaus požiūrio ir gali leisti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti tik žemynkryptėms linijoms alternatyviais tikslais, pvz., antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, atsižvelgiant į nacionalinius garso ir vaizdo medžiagos skleidimo plačiajai auditorijai poreikius. Leisdamos naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą tik žemynkryptėms linijoms teikiant antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugas, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad toks jų naudojimas nedarytų poveikio žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimui skaitmeniniam antžeminiam transliavimui kaimyninėse valstybėse narėse, kaip numatyta 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijos susitarime.

(13)bet kuriuo atveju spektro naudojimas 470–694 MHz dažnių juostoje turėtų būti iš naujo įvertintas Sąjungos lygmeniu ne vėliau kaip 2025 m. Atliekant tokį vertinimą reikėtų atsižvelgti ir į planuojamą šios dažnių juostos naudojimo peržiūrą 2023 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje. Darant žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimo pakeitimus reikėtų atsižvelgti į technologijų pažangą, vartotojų elgseną, tolesnio nemokamos televizijos paslaugų užtikrinimo svarbą ir socialinius, ekonominius ir kultūrinius bendrojo intereso tikslus. Atsižvelgiant į tai, reikia atlikti tyrimus dėl techninių ir reglamentavimo sąlygų, kuriomis galima užtikrinti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudotojų esamais ir naujais tikslais sambūvį. Tai užtikrintų įvairių valstybių narių požiūrio į lankstų ir efektyvų radijo spektro naudojimą nuoseklumą ir sudarytų sąlygas parengti šios juostos naudojimo ir jos naudotojų sambūvio techninio derinimo priemones. Tokie tyrimai ir priemonės gali būti parengti pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB;

(14)valstybės narės turėtų priimti nuoseklius nacionalinius veiksmų planus, kad sudarytų sąlygas naudoti 700 MHz dažnių juostą antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, kartu užtikrinant tęstinumą televizijos transliavimo paslaugų, kurios iškeliamos iš šios juostos. Priėmusios veiksmų planus, valstybės narės apie juos turėtų skaidriai pranešti visoje Sąjungoje. Veiksmų planuose turėtų būti numatyti dažnių naudojimo plano pakeitimo veiksmai ir laikotarpiai, tinklo ir galutinių naudotojų įrangos techniniai pakeitimai, radijo ir ne radijo ryšio įrangos sambūvis, esama ir nauja leidimų suteikimo tvarka ir informacija apie galimybę kompensuoti perėjimo išlaidas, jei tokių būtų, kad būtų išvengta, inter alia, išlaidų galutiniams naudotojams. Jei valstybės narės ketina išsaugoti esamas skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugas, veiksmų planuose turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys tam, kaip palengvinti transliavimo įrangos modernizavimą pereinant prie efektyviau spektrą naudojančių technologijų, kaip antai pažangiųjų vaizdo formatų (pvz., HEVC) ar signalų perdavimo technologijų (pvz., DVB-T2);

(15)galimo kompensavimo už spektro naudojimo 470–790 MHz dažnių juostoje perėjimo užbaigimą apimtis ir mechanizmas turėtų būti nagrinėjami laikantis atitinkamų nacionalinių nuostatų, kaip numatyta Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnyje, ir turi atitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatas;

(16)kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. užtikrinti koordinuotą perėjimą prie 470–790 MHz dažnių juostos spektro naudojimo Sąjungoje siekiant bendrų tikslų, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: