Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos direktyvos 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų taikymo valstybėse narėse /* KOM/2005/0430 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.9.2005 KOM(2005) 430 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL TARYBOS DIREKTYVOS 95/50/EB DĖL PAVOJINGŲ KROVINIŲ VEŽIMO KELIAIS VIENODŲ TIKRINIMO PROCEDŪRŲ TAIKYMO VALSTYBĖSE NARĖSE TURINYS 1. ĮŽANGA 3 2. PAGRINDAS 3 3. DIREKTYVA 95/50/EB 4 4. VALSTYBIŲ NARIŲ ATASKAITOS 4 5. DUOMENŲ SKAIČIAVIMAS 5 6. VALSTYBĖSE NARĖSE ATLIKTŲ PATIKRINIMŲ KIEKIS 5 7. TEISĖS AKTŲ REIKALAVIMŲ NEATITINKANČIŲ TRANSPORTO OPERACIJŲ DALIS 6 8. PAŽEIDIMŲ RŪŠYS 6 9. NUOBAUDŲ RŪŠYS 8 10. IŠVADOS 8 I PRIEDAS KIEKVIENOJE VALSTYBĖJE NARĖJE UŽREGISTRUOTŲ PATIKRINIMŲ, PAŽEIDIMŲ IR NUOBAUDŲ SKAIČIAUS LAIKO EILUTĖ (1997–2002 M.) 10 II PRIEDAS DUOMENŲ APIE PATIKRINIMUS, PAŽEIDIMUS IR NUOBAUDAS EUROPOS SĄJUNGOJE (1999–2002 M.) SUVESTINĖ 11 III PRIEDAS PATIKRINIMŲ SKAIČIAUS IR PAVOJINGUS KROVINIUS VEŽANČIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ REISŲ SKAIČIAUS SANTYKIS (%) 12 IV PRIEDAS PATIKRINIMŲ SKAIČIUS IR PATIKRINTŲ UŽSIENIO TRANSPORTO PRIEMONIŲ DALIS (1999–2002 M.) 13 V PRIEDAS PAŽEIDIMŲ SKAIČIUS / PATIKRINIMŲ SKAIČIUS 14 VI PRIEDAS PAŽEIDIMAI PAGAL RŪŠIS (%) 15 VII PRIEDAS NUOBAUDOS PAGAL RŪŠIS (%) 16 1. ĮŽANGA 1995 m. spalio 6 d. buvo priimta Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų[1] ir valstybės narės turėjo iki 1997 m. sausio 1 d. priimti jai įgyvendinti būtinus įstatymus ir kitus teisės aktus. Direktyvoje 95/50/EB yra nustatyta, kad kiekviena valstybė narė kiekvienais kalendoriniais metais, praėjus ne daugiau kaip dvylikai mėnesių nuo atitinkamų metų pabaigos, išsiunčia Komisijai ataskaitą dėl šios direktyvos taikymo[2]. Direktyvoje taip pat nustatyta, kad Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus turi siųsti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl direktyvos taikymo valstybėse narėse[3]. Komisijos ataskaita rengiama remiantis valstybių narių pateiktomis metinėmis ataskaitomis. Tai yra antroji ataskaita dėl Tarybos direktyvos 95/50/EB taikymo valstybėse narėse, ir ji apima 1999–2002 m. Pirmoji ataskaita[4] apėmė 1997–1998 m. Komisijos įsitikinimu, ši ataskaita, kurioje yra analizuojami du dvejų metų laikotarpiai, leidžia atlikti tinkamą analizę ir pateisina jai parengti sugaištą laiką, nes pirmoji ataskaita apėmė tik pirmuosius dvejus direktyvos taikymo metus. Be to, kadangi nuo 2005 m.[5] keisis statistinė klasifikacija (direktyvos priedai), trečioji ataskaita apims paskutinius dvejus dabartinių direktyvos priedų taikymo metus. 2. PAGRINDAS 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvoje 94/55/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu keliais, suderinimo[6] su padarytais pakeitimais[7] buvo nustatytos suderintos pavojingų krovinių vežimo iš vienos valstybės narės į kitą ir valstybėse narėse taisyklės. Direktyvos 94/55/EB techniniai priedai savo turiniu sutampa su tarptautinės ADR sutarties[8] techniniais priedais. Todėl Direktyva 94/55/EB į Bendrijos teisę yra perkeliamos techninės ADR sutarties, kurioje yra nustatytos vienodos saugaus pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais taisyklės, nuostatos. Direktyva yra svarbi dar ir tuo, kad į šių taisyklių taikymo sritį yra įtraukiamas ir nacionalinis eismas, siekiant visoje Bendrijoje suderinti pavojingų krovinių vežimo keliais sąlygas ir kartu užtikrinti didesnę kelių eismo saugą nacionaliniu lygiu. Direktyvos 94/55/EB A priede yra išvardyti pavojingi kroviniai, kurie gali būti vežami keliais, ir pateiktos pakavimo, ženklinimo ir krovinių aprašymo gabenimo dokumentuose taisyklės. B priede yra nustatytos transporto priemones ir transporto operacijas reglamentuojančios taisyklės. 3. DIREKTYVA 95/50/EB Atsižvelgdama į Direktyvą 94/55/EB ir siekdama dar labiau padidinti pavojingų krovinių vežimo saugą bei užtikrinti, kad būtų atliekama pakankamai patikrinimų taikant suderintus metodus, Taryba 1995 m. spalio 6 d. priėmė Direktyvą 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų. Šioje direktyvoje yra pateikiamas suderintas valstybių narių naudojamas kontrolės lapas ir suderintas pažeidimų kodų sąrašas. Tai leidžia patikimai palyginti, kaip direktyva įgyvendinama atitinkamose valstybėse narėse. Šie vienodi patikrinimai taikomi visai pavojingų krovinių vežimo keliais valstybėje narėje arba iš trečiųjų šalių veiklai, neatsižvelgiant į šalį, kurioje transporto priemonė buvo registruota. Šios direktyvos tikslas – užtikrinti tipiškos keliais vežamų pavojingų krovinių siuntų dalies atsitiktinį tikrinimą ir šių patikrinimų didelės kelių tinklo dalies aprėptį. Patikrinimai taip pat gali būti atliekami įmonių patalpose kaip prevencinė priemonė arba užregistravus kelyje pavojingų krovinių vežimo saugai pavojų keliančius pažeidimus. 4. VALSTYBIŲ NARIŲ ATASKAITOS Ne visos valstybės narės atsiuntė ataskaitas apie visus 1999–2002 m. laikotarpio metus, o kai kurios ataskaitų visai neatsiuntė. Valstybės narės, pateikusios ataskaitas apie visus 1999–2002 m. laikotarpio metus | Belgija, Danija, Vokietija, Ispanija, Italija, Nyderlandai, Austrija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė | Valstybės narės, pateikusios ataskaitas apie dalį 1999–2002 m. laikotarpio | Airija (2002 m.[9]), Portugalija (2000, 2001, 2002 m.) | Valstybės narės, nepateikusios ataskaitų apie 1999–2002 m. laikotarpį | Graikija, Prancūzija, Liuksemburgas[10] | Valstybės narės buvo paragintos rengdamos savo ataskaitas naudoti direktyvos II priede pateiktus suderintus pažeidimų kodus ir pateikti ataskaitas direktyvos III priede nustatyta tvarka. Ne visos valstybės narės laikėsi tokių principų. Vienos valstybės narės naudojo kontrolės lape pateiktus kodus (direktyvos I priedas), kitos taikė savo pažeidimų klasifikavimo sistemą, kaip ir ankstesnėje ataskaitoje. Todėl, kaip ir ankstesnėje ataskaitoje, šiuos duomenis reikėjo pakeisti suderintais kodais. Jeigu pažeidimo nebuvo galima priskirti nė vienam iš 13 kodų, jis buvo priskirtas „kitus pažeidimus“ žyminčiam 14 kodui. Ataskaitų duomenys apibendrinami šios ataskaitos I ir II prieduose. I priede pateikiama 1997–2002 m. kiekvienoje valstybėje narėje užregistruotų patikrinimų, pažeidimų ir nuobaudų skaičiaus laiko eilutė. II priede pateikiama informacija apie patikrintų transporto priemonių skaičių ir pažeidimų skaičių bei rūšis, taip pat apie nuobaudų skaičių ir rūšis; visi šie duomenys yra suklasifikuoti geografiškai (t. y. nurodoma, ar patikrinta transporto priemonė buvo įregistruota patikrinimą atlikusioje valstybėje narėje, ar kitoje valstybėje narėje, ar trečiojoje šalyje). Nurodant nuobaudų rūšį, tie atvejai, kai transporto priemonei buvo uždrausta tęsti reisą, kol pažeidimas bus visiškai pašalintas, buvo priskirti prie įspėjimų. 5. DUOMENŲ SKAIČIAVIMAS Valstybės narės savo ataskaitose turėjo nurodyti savo pačių apskaičiuotą vežtų pavojingų krovinių kiekį tonomis arba tonkilometriais. Iš tikrųjų beveik nė viena valstybė narė nepateikė šios informacijos, todėl skaičiuojant vežtų pavojingų krovinių kiekį buvo tariama, kad pastovus vidurkis yra 6 % visų vežtų krovinių[11]. Be to, atliekant skaičiavimus buvo tariama, kad vidutinis reisas yra 110 kilometrų, o vidutinis pavojingų krovinių svoris – 10 tonų. Remiantis šiais duomenimis buvo apskaičiuotas reisų, kuriuos atliko pavojingus krovinius gabenančios transporto priemonės, skaičius. Siekiant nustatyti patikrinimų dažnumą, išreikštą procentiniu patikrinimų skaičiaus ir reisų skaičiaus santykiu (III priedas), šis skaičius buvo susietas su šalyje atliktų patikrinimų skaičiumi. 6. VALSTYBĖSE NARĖSE ATLIKTŲ PATIKRINIMŲ KIEKIS Vienas iš direktyvos tikslų – dar labiau padidinti saugos lygį, užtikrinus užtektiną patikrinimų skaičių. Siekiant nustatyti patikrinimų skaičių ir įvertinti jo pokyčius, diagramoje yra lyginamas 1999–2002 m. valstybių narių keliuose atliktų patikrinimų skaičius su patikrinimų dažnumu, apskaičiuotu 1997–1998 m. laikotarpiui (III priedas). Remiantis šia diagrama galima daryti išvadą, kad: 1) patikrinimų dažnumas Europos Sąjungoje apskritai sumažėjo nuo 0,27 % (1997–1998 m.) iki 0,23 % (1999–2002 m.); 2) Vokietijoje, Ispanijoje, Liuksemburge, Austrijoje ir Švedijoje patikrinimų dažnumas 1999–2002 m. viršija 0,20 %, Belgijoje, Nyderlanduose ir Suomijoje jis yra apie 0,10 %, Jungtinėje Karalystėje – 0,05 %, o kitose šalyse – 0,02 % ar net mažesnis. Tačiau reikia pažymėti, kad didelė dalis esamo įgyvendinimo pajėgumo Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose yra naudojama patikrinimams patalpose atlikti; šie patikrinimai taip pat atliekami remiantis Direktyvos 95/50/EB 6 straipsniu; 3) šalyse, kuriose patikrinimų atliekama daugiausia, jų skaičius yra maždaug 20 kartų didesnis už patikrinimų skaičių šalyse, kuriose jis yra mažiausias. Reikia pažymėti, jog rodikliai buvo apskaičiuoti darant prielaidą, kad ataskaitos nepateikusioje valstybėje narėje metinis patikrinimų skaičius yra lygus nuliui. Tačiau net jei neatsižvelgiama į reisų duomenis nepateiktose ataskaitose, vaizdas iš esmės nesikeičia – daugiausia dėl to, kad nepateiktoms ataskaitoms tenka toks pats reisų skaičius (apie 20 %) ir 1997–1998 m., ir 1999–2002 m. Siekiant nustatyti šalies ir užsienio operatorių patikrinimų lygiavertiškumą, IV priede pateikiamas kiekvienos valstybės narės atliktų patikrinimų skaičius ir patikrintų užsienio transporto priemonių dalis. Ši dalis iš tikrųjų yra labai nevienoda. Kadangi daugiausia užsienio transporto priemonių yra patikrinama tranzitinėse šalyse, šios dalys, atsižvelgiant į geografinę padėtį, vis tiek atrodo pagrįstos. Todėl galima daryti išvadą, kad nėra jokių požymių, kurie rodytų, jog patikrinimai šiuo atžvilgiu yra nesubalansuoti. 7. TEISĖS AKTŲ REIKALAVIMŲ NEATITINKANČIŲ TRANSPORTO OPERACIJŲ DALIS Teisės aktų reikalavimų neatitinkančių transporto operacijų dalis buvo apskaičiuota visus pažeidimus (susijusius su transporto priemone, vairuotoju, dokumentais arba gabenamais kroviniais) susiejus su tikrinama transporto priemone ir padarius prielaidą, kad vienai transporto priemonei tenka tik vienas pažeidimas. Kadangi vienai transporto priemonei galėjo tekti daugiau kaip vienas pažeidimas, gautas rodiklis galėtų būti dirbtinai aukštas. Informacija apie 1999–2002 m. padarytų pažeidimų dalį yra pavaizduota diagramoje, taip pat ir informacija apie 1997–1998 m. laikotarpį (V priedas). Remiantis šia diagrama galima daryti išvadą, kad: 1) Europos Sąjungoje pažeidimų ir patikrinimų santykis apskritai padidėjo nuo 0,22 (1997–1998 m.) iki 0,26 (1999–2002m.); 2) įvairiose šalyse pažeidimų skaičiaus ir patikrinimų skaičiaus 1999–2002 m. santykis svyravo nuo 0,10 iki daugiau kaip 1,00; 3) Belgijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Austrijoje, Portugalijoje, Suomijoje ir Švedijoje pažeidimų skaičiaus ir patikrinimų skaičiaus 1999–2002 m. santykis gerokai viršija ES vidurkį (0,26), o kitose šalyse jis sudaro apie 0,10–0,20. Šie statistiniai duomenys aiškiai rodo, kad patikrinimai kelyje yra būtini ir jie yra svarbi pavojingų krovinių vežimo saugos didinimo priemonė. Lyginant patikrinimų dažnumą (dalį) (III priedas) su pažeidimų dalimi (V priedas) negalima nustatyti jų tarpusavio ryšio. 8. PAŽEIDIMŲ RŪŠYS Pažeidimų rūšys yra suskirstytos į kategorijas naudojant trylika direktyvos II priede pateiktų suderintų kodų. Be to, tais atvejais, kai pažeidimai negali būti priskirti nė vienai iš trylikos nustatytų kategorijų, naudojamas papildomas kodas – 14 („Kita/nežinoma“). Todėl keturiolika naudojamų kodų yra tokie patys, kaip ir ankstesnėje ataskaitoje: 1. kroviniai neleidžiami vežti; 2. nėra siuntėjo deklaracijos, kad kroviniai ir krovinių pakuotės atitinka vežimo taisykles; 3. patikrinimo metu iš transporto priemonių teka (byra) pavojingos medžiagos dėl nesandarių cisternų arba pakuočių; 4. nėra transporto priemonės tipo patvirtinimo sertifikato arba sertifikatas netinkamas; 5. transporto priemonė be pavojaus identifikavimo ženklų arba su netinkamais pavojaus identifikavimo ženklais; 6. transporto priemonėse nėra saugos instrukcijų arba esamos instrukcijos yra netinkamos; 7. transporto priemonė arba pakuotė yra netinkama; 8. vairuotojas neturi nustatyto profesinio pasirengimo pažymėjimo, leidžiančio vežti pavojingus krovinius keliais; 9. transporto priemonėse nėra gesintuvų; 10. transporto priemonė arba pakuotė nepaženklinta reikiamais pavojaus ženklais; 11. transporto priemonėse nėra transporto (lydinčių) dokumentų arba minėti dokumentai, ypač susiję su transporto priemonėje vežamais pavojingais kroviniais, neatitinka taisyklių; 12. transporto priemonėms netaikomos dvišalės (daugiašalių) sutartys arba transporto priemonės neatitinka minėtų sutarčių nuostatų; 13. cisterna yra perpildyta; 14. kiti pažeidimai. 1999–2002 m. padarytų pažeidimų statistiniai duomenys yra pateikti II priede ir VI priedo diagramoje, kurioje taip pat pavaizduoti 1997–1998 m. statistiniai duomenys, leidžiantys atlikti palyginimą. Pagal skaičių 1999–2002 m. svarbiausi pažeidimai (sudaro daugiau kaip 5 % visų pažeidimų) yra šie: 5. transporto priemonė be pavojaus identifikavimo ženklų arba su netinkamais pavojaus identifikavimo ženklais (11 %); 11. transporto priemonėse nėra transporto (lydinčių) dokumentų arba minėti dokumentai, ypač susiję su transporto priemonėje vežamais pavojingais kroviniais, neatitinka taisyklių (13 %); 14. kiti pažeidimai (58 %). Remiantis šiais rezultatais galima daryti išvadą, kad ne visus direktyvos II priede pateiktus pažeidimų kodus yra tikslinga naudoti (tai patvirtina dar daugiau įrodymų nei ankstesnėje ataskaitoje); iš tikrųjų daugiausia pažeidimų yra priskiriama kategorijai „kiti pažeidimai“, o jų taip pat padaugėjo nuo 44 % (1997–1998 m.) iki 58 % (1999–2002 m.). Tokią padėtis iš dalies susidarė dėl to, kad daugelis direktyvos I priede pateikto kontrolės lapo, kurį naudoja atsakingos už teisės aktų įgyvendinimą institucijos, punktų neatsispindi pažeidimų koduose. Pavyzdžiui, transporto priemonės ir vairuotojo įrangos tikrinimui suderintoje kodų sistemoje yra numatytas tik atvejis, kai transporto priemonėje nėra gesintuvų, taigi visus kitus trūkumus reikia priskirti kategorijai „kiti pažeidimai“. Atrodo, kad kai kurie kodų sistemai priklausantys pažeidimai išvis nėra daromi, pavyzdžiui, cisternos perpildymas. Todėl reikėtų pakeisti direktyvos I ir II priedus. 9. NUOBAUDŲ RŪŠYS Valstybės narės taiko keturių skirtingų rūšių nuobaudas: įspėjimą, baudą, baudžiamąjį persekiojimą ir laisvės atėmimo bausmę. Dažniausiai taikomas nuobaudas tiesiogiai skiria atsakingos už teisės aktų įgyvendinimą institucijos. Šios nuobaudos yra: žodinis arba raštiškas įspėjimas, kuris gali būti taikomas kartu su draudimu tęsti reisą, kol bus pataisytas pažeidimas, ir bauda. Baudžiamasis persekiojimas gali baigtis išteisinimu, bauda ir galiausiai kai kuriais atvejais gali būti skirta laisvės atėmimo bausmė. Dažniausiai skiriama nuobauda yra bauda – ji sudaro 69 % visų paskirtų nuobaudų. Antra vieta tenka įspėjimams su įpareigojimu imtis korekcinių veiksmų arba be jo (30 %). Buvo pranešta, kad baudžiamojo persekiojimo atvejai sudaro 1 % nuobaudų, o laisvės atėmimo bausmės, atrodo, visai neskiriamos. Šie 1999–2002 m. statistiniai duomenys pateikiami II priedo lentelėje ir VII priedo diagramoje. VII priede taip pat pateikiami 1997–1998 m. statistiniai duomenys. Palyginti su tuo laikotarpiui, 1999–2002 m. įspėjimų padaugėjo 5 %, o baudos skyrimo ir baudžiamojo persekiojimo atvejų sumažėjo 1 % ir atitinkamai 3 %. Nuobaudų statistiniai duomenys rodo, kad dauguma pažeidimų nėra labai rimti, nes baudžiamasis persekiojimas pradedamas retai; kita vertus, apie du trečdaliai pažeidimų yra gana rimti, nes skiriama bauda. 10. IŠVADOS Nors 1999–2002 m. dauguma valstybių narių atliko pavojingų krovinių vežimo patikrinimus kelyje, patikrinimų dažnumas valstybėse narėse yra labai skirtingas. Kai kurios valstybės narės patikrinimų neatliko ar bent jau neatsiuntė ataskaitų apie juos Komisijai. Apskritai patikrinimų dažnumas Europos Sąjungoje sumažėjo. Patikrinimų pagrįstumą aiškiai liudija transporto priemonių, kuriose per patikrinimus nustatyta teisės aktų pažeidimų, dalis: apskritai pažeidimų skaičiaus ir patikrinimų skaičiaus Europos Sąjungoje santykis išaugo nuo 0,22 (1997–1998 m.) iki 0,26 (1999–2002 m.). Tai aiškiai rodo, kad kai kuriose šalyse patikrinimai turėtų būti atliekami dažniau, net jei nebuvo nustatyta tiesioginio ryšio tarp patikrinimų dažnumo ir pažeidimų skaičiaus. Dažniausiai pasitaikantys pažeidimai yra šie: transporto priemonėse nėra transporto dokumentų, susijusių su transporto priemonėje vežamais pavojingais kroviniais, ir transporto priemonė yra be pavojaus identifikavimo ženklų, rodančių, kad yra vežami pavojingi kroviniai. Kita vertus, kai kurių kategorijų pažeidimai yra beveik nepadaromi. Dėl atsakingų už teisės aktų įgyvendinimą institucijų naudojamo kontrolės lapo ir suderintų kodų neatitikimo dauguma pažeidimų buvo priskirta kategorijai „Kiti pažeidimai“. Vien tai yra svari priežastis 2005 m. pataisyti abu sąrašus ir padaryti Direktyvos 95/50/EB I ir II priedų [12] pakeitimus. Dažniausiai skiriama nuobauda buvo bauda, o antra pagal dažnumą – įspėjimas, kuris galėjo būti papildytas draudimu tęsti reisą, kol pažeidimas bus pataisytas. Remdamasi šia ataskaita Komisija pabrėžia, kad patikrinimai kelyje yra veiksminga priemonė, padedanti nustatyti pavojingų krovinių vežimo saugos problemas ir netiesiogiai tą saugą gerinti. Tačiau akivaizdu, kad kai kurių valstybių narių atliekami patalpų patikrinimai yra toks pat veiksmingas direktyvos įgyvendinimo būdas, nors tai neatsispindi šios ataskaitos prieduose. Galiausiai Komisija norėtų pažymėti, kad ataskaitose turėtų būti naudojami suderinti pažeidimų kodai ir kad ataskaitas Komisijai turėtų siųsti visos valstybės narės. I PRIEDAS KIEKVIENOJE VALSTYBĖJE NARĖJE UŽREGISTRUOTŲ PATIKRINIMŲ, PAŽEIDIMŲ IR NUOBAUDŲ SKAIČIAUS LAIKO EILUTĖ (1997–2002 M.) PATIKRINTŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ SKAIČIUS | 509973 | 122696 | 68081 | 4682 | 705432 | 100,00 | PAŽEIDIMŲ SKAIČIUS | 90545 | 27797 | 24115 | 42578 | 185035 | 100,00 | 1. Kroviniai neleidžiami vežti | 284 | 23 | 25 | 455 | 787 | 0,43 | 2. Nėra siuntėjo deklaracijos | 1086 | 181 | 161 | 495 | 1923 | 1,04 | 3. Nutekėjimai | 104 | 33 | 40 | 458 | 635 | 0,34 | 4. Nėra transporto priemonės tipo patvirtinimo sertifikato | 606 | 77 | 101 | 1399 | 2183 | 1,18 | 5. Nėra pavojaus identifikavimo ženklų | 10887 | 3301 | 2346 | 4123 | 20657 | 11,16 | 6. Nėra saugos instrukcijų | 1679 | 513 | 719 | 2591 | 5502 | 2,97 | 7. Transporto priemonė arba pakuotė yra netinkama | 986 | 143 | 196 | 1493 | 2818 | 1,52 | 8. Nėra profesinio pasirengimo pažymėjimo | 2193 | 509 | 545 | 1254 | 4501 | 2,43 | 9. Nėra gesintuvų | 1722 | 480 | 751 | 4210 | 7163 | 3,87 | 10. Nėra pavojaus ženklų | 3280 | 751 | 389 | 2163 | 6583 | 3,56 | 11. Nėra transporto dokumentų | 13268 | 3570 | 2828 | 5034 | 24700 | 13,35 | 12. Netaikomos sutartys | 96 | 4 | 5 | 284 | 389 | 0,21 | 13. Cisterna yra perpildyta | 221 | 9 | 27 | 17 | 274 | 0,15 | 14. Kiti pažeidimai | 54133 | 18203 | 15982 | 18602 | 106920 | 57,78 | NUOBAUDŲ SKAIČIUS | 57660 | 17581 | 16053 | 6057 | 97351 | 100,00 | Įspėjimas | 13102 | 5672 | 5154 | 5422 | 29350 | 30,15 | Bauda | 43671 | 11853 | 10850 | 595 | 66969 | 68,79 | Baudžiamasis persekiojimas | 887 | 56 | 49 | 40 | 1032 | 1,06 | Laisvės atėmimo bausmė | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 | Nežinoma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 | III PRIEDAS PATIKRINIMŲ SKAIČIAUS IR PAVOJINGUS KROVINIUS VEŽANČIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ REISŲ SKAIČIAUS SANTYKIS (%) [pic] IV PRIEDAS PATIKRINIMŲ SKAIČIUS IR PATIKRINTŲ UŽSIENIO TRANSPORTO PRIEMONIŲ DALIS (1999–2002 M.) Valstybė | Patikrinimo valstybė | Kitos ES valstybės | Ne ES valstybės | Nežinoma valstybė | Bendras skaičius | Užsienio transporto priemonių patikrinimų skaičius, % | BELGIJA | 7229 | 1341 | 67 | 1677 | 10314 | 13,65 | DANIJA | 685 | 100 | 23 | 5 | 813 | 15,13 | VOKIETIJA | 290688 | 92240 | 55271 | 0 | 438199 | 33,66 | GRAIKIJA | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | ISPANIJA | 126663 | 17102 | 2279 | 0 | 146044 | 13,27 | PRANCŪZIJA | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | AIRIJA | 428 | 7 | 0 | 0 | 435 | 1,61 | ITALIJA | 9575 | 212 | 103 | 0 | 9890 | 3,19 | LIUKSEMBURGAS | 475 | 824 | 37 | 0 | 1336 | 64,45 | NYDERLANDAI | 5229 | 2869 | 402 | 3000 | 11500 | 28,44 | AUSTRIJA | 13838 | 5332 | 7827 | 0 | 26997 | 48,74 | PORTUGALIJA | 298 | 61 | 4 | 0 | 363 | 17,91 | SUOMIJA | 5481 | 161 | 1073 | 0 | 6715 | 18,38 | ŠVEDIJA | 23869 | 1435 | 906 | 0 | 26210 | 8,93 | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | 25515 | 1012 | 89 | 0 | 26616 | 4,14 | ES | 509973 | 122696 | 68081 | 4682 | 705432 | 27,04 | V PRIEDAS PAŽEIDIMŲ SKAIČIUS / PATIKRINIMŲ SKAIČIUS [pic] VI PRIEDAS PAŽEIDIMAI PAGAL RŪŠIS (%) 1. Kroviniai neleidžiami vežti | 2. Nėra siuntėjo deklaracijos | 3. Nutekėjimai | 4. Nėra transporto priemonės tipo patvirtinimo sertifikato | 5. Nėra pavojaus identifikavimo ženklų | 6. Nėra saugos instrukcijų | 7. Transporto priemonė arba pakuotė yra netinkama | 8. Nėra profesinio pasirengimo pažymėjimo | 9. Nėra gesintuvų | 10. Nėra pavojaus ženklų | 11. Nėra transporto dokumentų | 12. Netaikomos sutartys | 13. Cisterna yra perpildyta | 14. Kiti pažeidimai | [pic] VII PRIEDAS NUOBAUDOS PAGAL RŪŠIS (%) I. Įspėjimas | II. Bauda | III. Baudžiamasis persekiojimas | IV. Laisvės atėmimo bausmė | V. Nežinoma | [pic] [1] OL L 249, 1995 10 17, p. 35, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. gruodžio 13 d. Komisijos direktyva 2004/112/EB, derinančia su technikos pažanga Tarybos direktyvą 95/50/EB (OL L 367, 2004 12 14, p. 23). [2] Direktyvos 9 straipsnio 1 dalis. [3] Direktyvos 9 straipsnio 2 dalis. [4] KOM(2000) 517 galutinis, 2000 9 6. [5] 2004 m. gruodžio 13 d. Komisijos direktyva 2004/112/EB, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 95/50/EB (OL L 367, 2004 12 14, p. 23). [6] OL L 319, 1994 12 12, p. 7, jos A ir B priedai yra paskelbti OL L 275, 1996 10 28. [7] Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. gruodžio 9 d. Komisijos direktyva 2004/111/EB, derinančia su technikos pažanga Tarybos direktyvą 94/55/EB (OL L 365, 2004 12 10, p. 25). [8] 1957 m. rugsėjo 30 d. Ženevoje sudaryta Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais su pakeitimais, kurios paskutinė redakcija yra 2005 m. [9] Airija direktyvą įgyvendino tik nuo 2001 m. [10] Liuksemburgas atsiuntė tik suvestinius bendro patikrinimų ir užregistruotų pažeidimų skaičiaus duomenis. [11] Duomenys apie visus vežtus krovinius yra paimti iš statistinių duomenų rinkinio „2004 ES energetika ir transportas: statistinių duomenų rinkinys“, kurį išleido Eurostatas. Duomenys apie Švediją ir Jungtinę Karalystę, kurie yra prieinami tik apie nacionalinius operatorius, buvo sutvarkyti, kad būtų atsižvelgta į visus vežėjus, darant prielaidą, kad nacionaliniai vežėjai vežė 70 % viso prekių kiekio tonkilometriais. [12] 2004 m. gruodžio 13 d. Komisijos direktyva 2004/112/EB, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 95/50/EB (OL L 367, 2004 12 14, p. 23).