Be to, pasiūlymu prievolė bus išplėsta ir taps privaloma patikrinti ir išvykstančius trečiųjų šalių piliečius, ar jie nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui.

Užsienio kovotojų reiškinys rodo, kad, siekiant užtikrinti didelį saugumą erdvėje be vidaus sienų kontrolės, būtina sistemingai tikrinti ir asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę.

Be to, kaip paskelbta Europos saugumo darbotvarkėje, 2015 m. birželio mėn. Komisija taip pat parengė pirmąjį su užsienio teroristais kovotojais susijusių bendrų rizikos rodiklių rinkinį, kurį atlikdami patikrinimus kaip pagalbinę priemonę turi naudoti sienos apsaugos pareigūnai.

Pasiūlymu ketinama nustatyti prievolę valstybėms narėms vykdyti sistemingus išorės sieną kertančių asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę (t. y. ES piliečių ir jų šeimos narių, kurie nėra ES piliečiai), patikrinimus pamestų ir pavogtų dokumentų duomenų bazėse, be kita ko, siekiant patikrinti, ar tie asmenys nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui. Šios prievolės turi būti laikomasi prie visų išorės sienų, t. y. oro, jūrų ir sausumos sienų, tiek asmenims atvykstant, tiek jiems išvykstant. Tačiau tais atvejais, kai sistemingas visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, tikrinimas duomenų bazėse galėtų turėti neproporcingą poveikį eismo srautui pasienyje, valstybės narės gali duomenų bazėse vykdyti tik tikslinius patikrinimus su sąlyga, kad įvertinus riziką matyti, kad dėl to nekils pavojų valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, tarptautiniams santykiams ar grėsmės visuomenės sveikatai.

Pasiūlyme pateiktas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), tikslinis dalinis pakeitimas, siekiant padidinti saugumą erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Šiuo pasiūlymu reaguojama į lapkričio 9 d. ir 20 d. Tarybos išvadose išreikštą raginimą Komisijai „pateikti pasiūlymą dėl Šengeno sienų kodekso tikslinio patikslinimo, kad prie Šengeno erdvės išorės sienų atitinkamose duomenų bazėse būtų atliekamos sistemingos ES piliečių kontrolės, įskaitant biometrinės informacijos patikrinimą, visapusiškai naudojantis techniniais sprendimais taip, kad nebūtų kliudoma sklandžiam judėjimui“.

Kiek tai susiję su išvykstančių trečiųjų šalių piliečių patikrinimais, dabartinė galimybė jų sistemingai netikrinti dėl viešosios tvarkos ir vidaus saugumo priežasčių bus panaikinta ir taip taisyklė bus suderinta su atvykstantiems asmenims taikoma taisykle, t. y. prievole sistemingai tikrinti duomenų bazėse. Pagal Šengeno sienų kodekso VII priedo 5.2. punktą tarpvalstybiniams darbuotojams, kuriuos gerai pažįsta sienos apsaugos pareigūnai dėl to, kad jie dažnai tame pačiame sienos perėjimo punkte kerta sieną, ir dėl kurių, remiantis pirminiu patikrinimu, nėra įspėjimo SIS arba nacionalinių duomenų rinkmenose, toliau taikomi tik atsitiktiniai patikrinimai. Be įspėjimo ir nereguliariai šie asmenys kartais nuodugniai patikrinami.

Pasiūlymu atskiriamos išorės oro sienos ir kitos išorės sienos, kad būtų atsižvelgta į keleivių srautą ir infrastruktūrą prie skirtingų rūšių išorės sienų. Tais atvejais, kai, pavyzdžiui, dėl infrastruktūros ir keleivių srauto, sistemingas patikrinimas galėtų turėti neproporcingą poveikį eismo srautui pasienyje, prie sausumos ir jūrų sienų sistemingų patikrinimų duomenų bazėse galima nevykdyti su sąlyga, kad įvertinus riziką matyti, kad dėl to nekils pavojų valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, tarptautiniams santykiams ar grėsmės visuomenės sveikatai. Rizikos analizė turėtų būti perduodama Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai (toliau – FRONTEX) ir dėl jos turėtų būti reguliariai atsiskaitoma Komisijai ir FRONTEX. FRONTEX gali atlikti rizikos ir pažeidžiamumo analizę, kurios tikslas – išnagrinėti, kaip valstybės narės taiko šias nuostatas. Komisija savo pusmetinėje Šengeno erdvės veikimo ataskaitoje taip pat skirs ypatingą dėmesį galimam sistemingų patikrinimų kertant sieną sušvelninimui kai kuriuose sausumos ir jūrų sienos perėjimo punktuose.

Tikrinamų duomenų bazių turinys yra apribotas su vidaus saugumu susijusiais aspektais; visos priežastys, dėl kurių gaunamas įspėjimas Šengeno informacinėje sistemoje, yra susietos su vidaus saugumo išlaikymu Šengeno valstybėse, nes jose nevykdomi patikrinimai kertant vidaus sienas. Todėl atitinkamose duomenų bazėse sistemingai tikrinant ir tuos asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, neviršijama to, kas būtina vienam iš išorės sienų kontrolės tikslų pasiekti.

Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), kuris buvo pagrįstas atitinkamomis Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatomis, t. y. atitinkamai 62 straipsnio 1 dalimi (vidaus sienos) ir 2 dalies a punktu (išorės sienos).

Siūlomu daliniu pakeitimu taip pat panaikinama valstybėms narėms palikta galimybė netikrinti išvykstančių trečiųjų šalių piliečių ir taip 7 straipsnio 3 dalies b ir c punktai suderinami su dabartine prievole duomenų bazėse sistemingai tikrinti atvykstančius trečiųjų šalių piliečius.

Siūlomu daliniu pakeitimu į dabartinę 7 straipsnio 2 dalį įtraukiama prievolė vykdyti sistemingus asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę (t. y. ES piliečių ir jų šeimos narių, kurie nėra ES piliečiai), patikrinimus pamestų ir pavogtų dokumentų duomenų bazėse, be kita ko, siekiant patikrinti, ar tie asmenys nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui. Šios prievolės turi būti laikomasi prie visų išorės sienų, t. y. oro, jūrų ir sausumos sienų. Tačiau tais atvejais, kai sistemingas visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, tikrinimas duomenų bazėse galėtų turėti neproporcingą poveikį eismo srautui pasienyje, valstybės narės gali duomenų bazėse vykdyti tik tikslinius patikrinimus su sąlyga, kad įvertinus riziką matyti, kad dėl to nekils pavojų valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, tarptautiniams santykiams ar grėsmės visuomenės sveikatai.

Be to, šis klausimas 2014 m. ir 2015 m. kelis kartus aptartas Sienų darbo grupėje. 2015 m. spalio mėn. apie pokyčius šioje srityje teiravosi Tarybai pirmininkaujantis Liuksemburgas.

kuriuo dėl atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)išorės sienų kontrolė tebėra viena iš pagrindinių erdvės be vidaus sienų kontrolės apsaugos priemonių. Jos vykdymu suinteresuotos visos valstybės narės. Vienas iš tokios kontrolės tikslų yra užkirsti kelią bet kokiai grėsmei valstybių narių vidaus saugumui ir viešajai tvarkai, nepaisant tokios grėsmės kilmės;

(2)užsienio teroristų kovotojų, iš kurių daugelis yra Sąjungos piliečiai, reiškinys rodo, kad būtina stiprinti Sąjungos piliečių patikrinimus prie išorės sienų;

(3)todėl asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, dokumentai turėtų būti sistemingai tikrinami atitinkamose pavogtų, pasisavintų, pamestų ir pripažintų negaliojančiais kelionės dokumentų duomenų bazėse, kad tie asmenys nenuslėptų tikrosios savo tapatybės;

(4)dėl tos pačios priežasties sienos apsaugos pareigūnai taip pat turėtų sistemingai tikrinti asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, atitinkamose nacionalinėse ir Europos duomenų bazėse siekiant užtikrinti, kad tie asmenys nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui;

(5)technologinė plėtra iš esmės leidžia atitinkamas duomenų bazes tikrinti nesulėtinant sienos kirtimo proceso, nes dokumentų ir asmenų kontrolę galima atlikti tuo pačiu metu. Todėl įmanoma nedarant neigiamo poveikio sąžiningiems keliautojams sustiprinti patikrinimus prie išorės sienų, kad būtų lengviau nustatyti tuos asmenis, kurie ketina nuslėpti tikrąją savo tapatybę ar dėl kurių dėl saugumo priežasčių ar siekiant areštuoti nustatyti susiję įspėjimai. Sistemingi patikrinimai turėtų būti vykdomi prie visų išorės sienų. Tačiau jei sistemingi patikrinimai prie sausumos ir jūrų sienų turėtų neproporcingą poveikį eismo judėjimui pasienyje, valstybėms narėms turėtų būti leista nevykdyti sistemingų patikrinimų duomenų bazėse, bet tik tuo atveju, kai įvertinus riziką matyti, kad dėl tokio sušvelninimo nekils pavojaus saugumui. Toks rizikos vertinimas turėtų būti perduodamas Operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai, įsteigtai Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004, ir dėl jo turėtų būti reguliariai atsiskaitoma Komisijai ir agentūrai;

(6)Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2252/2004 Sąjunga į Sąjungos piliečių pasus kaip apsaugos priemones įtraukė veido atvaizdą ir pirštų atspaudus. Šios apsaugos priemonės nustatytos siekiant, kad pasai būtų saugesni, ir siekiant sukurti patikimą sąsają tarp paso turėtojo ir paso. Todėl, jei kyla abejonių dėl paso autentiškumo ar dėl jo turėtojo tapatybės, valstybės narės turėtų patikrinti šiuos biometrinius identifikatorius;

(7)šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/38/EB taikymui;

(8)valstybėms narėms nustatyta prievolė visose duomenų bazėse sistemingai tikrinti atvykstančius trečiųjų šalių piliečius. Turėtų būti užtikrinta, kad tokie patikrinimai būtų sistemingai vykdomi ir tiems asmenims išvykstant;

(9)kadangi šio reglamento tikslas – sugriežtinti duomenų bazių tikrinimą prie išorės sienų, reaguojant visų pirma į išaugusią terorizmo grėsmę – susijęs su viena iš erdvės be vidaus sienų kontrolės apsaugos priemonių ir kartu su tinkamu Šengeno erdvės veikimu, valstybės narės savarankiškai negali deramai jo pasiekti ir jo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

(10)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

(11)šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB, plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

(12)šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB, plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

(13)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;