TURINYS ĮŽANGA 2 Programa 2 Remiamų veiksmų rūšys 3 PTP programos įgyvendinimas 3 Tarpinis vertinimas 7 PTP programos aktualumas 7 PTP programos efektyvumas 9 PTP programos veiksmingumas 10 PTP programos tvarumas 11 Rekomendacijos 12 Didesnis dėmesys ES politikos prioritetams 12 Dėmesys aiškaus Europos masto projektams 12 Dalyvavimo PTP programoje pusiausvyra 12 Veiksmingesnis PTP programos valdymas 13 Geresnė rezultatų sklaida ir panaudojimas 13 Išvados...... 13 ĮŽANGA Šiame dokumente pristatomi pagrindiniai 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės programos tarpinio vertinimo rezultatai ir rekomendacijos bei jais remiantis padarytos Komisijos išvados. Programa 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės speciali programa (toliau – PTP programa) sukurta 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimu 2007/252/EB kaip Pagrindinių teisių ir teisingumo programos dalis. Bendrieji tikslai. 1. Bendrieji programos tikslai: a) skatinti Europos visuomenės, grindžiamos pagarba pagrindinėms teisėms, pripažintoms Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje, įskaitant teises, kylančias iš Sąjungos pilietybės, vystymąsi; b) stiprinti pilietinę visuomenę ir skatinti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su ja pagrindinių teisių srityje; c) kovoti su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu bei propaguoti geresnį religijų ir kultūrų tarpusavio supratimą bei didesnę toleranciją visoje Europos Sąjungoje; d) gerinti teisinių, teisminių ir administracinių institucijų bei teisės specialistų ryšius, keitimąsi informacija ir tinklų kūrimą, be kita ko, remiant teisės specialistų mokymą, siekiant geresnio tokių institucijų ir specialistų tarpusavio supratimo. 2. Bendrieji programos tikslai papildo Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, įsteigtos Reglamentu (EB) Nr. 168/2007, tikslus. 3. Bendraisiais šios programos tikslais padedama plėtoti ir įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis visapusiškai gerbiant pagrindines teises. Konkretūs tikslai. 4. Konkretūs programos tikslai: a) propaguoti pagrindines teises, pripažintas Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje, ir informuoti visus asmenis apie jų teises, įskaitant teises, kylančias iš Sąjungos pilietybės, siekiant skatinti Sąjungos piliečius aktyviai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime; b) prireikus išnagrinėti, kaip laikomasi konkrečių pagrindinių teisių Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse, įgyvendinant Bendrijos teisę, bei gauti nuomones konkrečiais su pagrindinėmis teisėmis susijusiais klausimais šioje srityje; c) remti nevyriausybines organizacijas ir kitus pilietinės visuomenės organus, siekiant stiprinti jų gebėjimus aktyviai dalyvauti propaguojant pagrindines teises, teisinę valstybę ir demokratiją; d) sukurti atitinkamas struktūras siekiant skatinti religijų ir kultūrų dialogą Europos Sąjungos lygmeniu. Remiamų veiksmų rūšys Siekiant įgyvendinti bendruosius ir konkrečius tikslus šia programa remiami šie keturių rūšių veiksmai: a) konkretūs Komisijos veiksmai, tokie kaip studijos ir moksliniai tyrimai, nuomonių apklausos ir tyrimai, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimas, duomenų ir statistinės informacijos rinkimas, rengimas ir sklaida, seminarai, konferencijos ir ekspertų susitikimai, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimas; tinklaviečių kūrimas ir priežiūra, informacinės medžiagos rengimas ir sklaida, parama nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymas, analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla; b) konkretūs tarpvalstybiniai Bendrijos interesus atitinkantys projektai, pateikti valstybės narės valdžios institucijos ar kito organo, tarptautinės ar nevyriausybinės organizacijos, kuriuose bet kuriuo atveju dalyvauja bent dvi valstybės narės arba bent viena valstybė narė ir viena valstybė, kuri yra stojančioji šalis arba šalis kandidatė, laikantis metinėse darbo programose nustatytų sąlygų; c) parama nevyriausybinių organizacijų arba kitų subjektų, siekiančių bendrą Europos interesą atitinkančio tikslo pagal bendruosius šios programos tikslus, veiklai, laikantis metinėse darbo programose nustatytų sąlygų; d) dotacijos veiklai, siekiant bendrai finansuoti išlaidas, susijusias su Europos Konstitucinių Teismų konferencijos bei Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijos, tvarkančių kai kurias duomenų bazes, kuriose numatomas nacionalinių teismų sprendimų, susijusių su Bendrijos teisės įgyvendinimu, rinkimas visoje Europoje, nuolatine darbo programa, jei išlaidų buvo patirta siekiant bendro Europos intereso tikslo skatinant keitimąsi nuomonėmis bei patirtimi klausimais, susijusiais su teismų praktika, savo narių organizacine struktūra ir veikimu vykdant teismines ir (arba) patariamąsias funkcijas Bendrijos teisės atžvilgiu. PTP programos įgyvendinimas PTP programa apima 27 ES valstybes nares. Iš principo šioje programoje gali dalyvauti trečiosios šalys, pavyzdžiui, stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese, tačiau jos nepasinaudojo galimybe prie jos prisijungti. Programą centriniu lygmeniu valdo Europos Komisija; 2007–2013 m. biudžetas siekia 95,2 mln. EUR, kuris paskirstytas taip (mln. EUR): 2007–2013 M. BENDRA SUMA: 95,2 MLN. EUR 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 10,60 12,00 14,20 13,80 13,80 15,30 15,50 | Biudžetas paskirstytas taip: vidutiniškai 70 proc. lėšų kiekvienais metais skiriama dotacijoms veiksmams, 9 proc. – dotacijoms veiklai ir 21 proc. – Komisijos iniciatyvoms. 2007–2010 M. BIUDŽETAS [pic] Nuo 2007 m. Komisija paskelbė tris kvietimus teikti pasiūlymus dotacijoms veiksmams gauti, keturis kvietimus teikti pasiūlymus dotacijoms veiklai gauti ir finansavo 61 Komisijos iniciatyvą per viešojo pirkimo procedūras. DOTACIJOS VEIKSMAMS Pagal Komisijos paskelbtus kvietimus gauta daug pasiūlymų. Dėl dotacijų veiksmams Komisija iš viso gavo ir įvertino 415 pasiūlymų, kuriuos pateikė partnerystes sudariusios vidutiniškai 4,5 organizacijos iš bent dviejų ES valstybių narių. Iš visų pasiūlymų Komisija iš viso finansavo 93 daugiašalius projektus ir kiekvienam projektui skyrė vidutiniškai 341 000 EUR (vidutinė projektų trukmė – 21 mėnuo). DOTACIJOS VEIKLAI Pagal sprendimo, kuriuo nustatoma programa, 4 straipsnio c punktą Komisija bendrai finansavo aštuonių NVO ar kitų subjektų, siekiančių bendrą Europos interesą atitinkančio tikslo pagal bendruosius šios programos tikslus, metinę darbo programą: Europos vaiko teisių ombudsmenų tinklas „Fair Trials International“ Jėzuitų pabėgėlių tarnyba (Europa) Europos administracinės teisės teisėjų asociacija Programos teisiniame pagrinde nurodytos dvi asociacijos, kurios gali gauti dotacijas veiklai, kad galėtų bendrai finansuoti su jų nuolatine darbo programa susijusias išlaidas: 1. Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija. Šios asociacijos tikslas – skatinti keistis nuomonėmis ir patirtimi, susijusia su jos narių jurisprudencija, organizacija ir veikimu vykdant teismines ir (arba) patariamąsias funkcijas, ypač kiek tai susiję su Bendrijos teise. Asociacija sukūrė duomenų banką, kuriame daugiausia skelbiami jos narių sprendimai, patarimai ir studijos, svarbūs siekiant asociacijos tikslo, ataskaitos ir išvados, parengtos per asociacijos koliokviumus, ir kita naudinga informacija. 2. Europos konstitucinių teismų konferencija. Iki šiol (2011 m.) ši asociacija nesikreipė dėl dotacijos veiklai, numatytos programos teisiniame pagrinde. KOMISIJOS VEIKSMAI 2007–2010 m. Komisija pradėjo 61 iniciatyvą, finansuotą pagal programą per viešojo pirkimo procedūras. Šiais atvejais, priešingai nei skiriant dotacijas, veiksmas visiškai finansuojamas pagal programą ir galutinis produktas arba rezultatas priklauso Komisijai. Finansuoti labai įvairūs veiksmai, kaip antai: - informuotumo didinimo ir informavimo apie duomenų apsaugą, vaiko teises, rasizmą ir ksenofobiją kampanijos; - interneto svetainių kūrimas ir tvarkymas: vaiko teisės, konsulinė apsauga; - studijos (12) ir moksliniai tyrimai, įskaitant: - studiją apie bendrą Europos Parlamento rinkimo sistemą, kandidatavimą keliose vietose ir diskvalifikavimo pripažinimą; - palyginamąją valstybių narių teisės aktų ir praktikos diplomatinės ir konsulinės apsaugos srityje studiją; - studiją apie tai, kaip valstybės narės teisės aktais ir praktiškai sprendžia buvusių totalitarizmo nusikaltimų klausimą, visų pirma kokiais būdais ir priemonėmis atitinkamos valstybės narės tai daro; - studija apie praktines kliūtis, su kuriomis susiduria tos pačios lyties poros, judėdamos Europos Sąjungoje; - nacionalinių kovos su rasizmu ir ksenofobija teisės aktų studija ir kt. - trys Eurobarometro apklausos (duomenų valdytojai ir piliečiai; informuotumas apie ES pilietybę; totalitarinių režimų nusikaltimų atminimas); - konferencijos, seminarai, renginiai ir kt. TARPINIS VERTINIMAS Tarpinį vertinimą atliko Komisija kartu su išorės rangovu[1]. Rangovas atliko išsamų visų tiesioginių dotacijų veiksmams ir veiklai gavėjų tyrimą ir apklausė programos vidaus ir išorės suinteresuotąsias šalis. Bendrieji vertinimo tikslai buvo šie: a) apžvelgti pirmųjų trejų programos įgyvendinimo metų rezultatus; b) įvertinti kokybinius ir kiekybinius įgyvendinimo aspektus, kiek tai susiję su aktualumu , efektyvumu ir veiksmingumu ; c) pateikti rekomendacijų ir gairių, kaip būtų galima pagerinti tolesnį programos įgyvendinimą. Vertinimas atliktas antroje 2010 m. pusėje remiantis 2007–2010 m.[2] duomenimis ir iš jo gauta labai išsamios informacijos apie programos vykdymą ir išsamių su paramos gavėjais susijusių statistinių duomenų. PAGRINDINIAI VERTINIMO REZULTATAI PTP programos aktualumas PTP programa labai aktuali atsižvelgiant į poreikius, kurie turėtų būti tenkinami pagal programą. Įgyvendinant PTP programą prisidėta prie ES veiksmų laisvės, saugumo ir teisingumo srityje kūrimo ir stiprinimo ir konkrečiai imtasi veiksmų atsižvelgiant į poreikį saugoti pagrindines teises ir propaguoti ES pilietybę. Programos tikslai atitinka poreikius, problemas ir klausimus, kuriems spręsti jie buvo nustatyti, taigi vertinant išorinius aspektus jie dera, kaip nurodyta paramos gavėjų apklausoje. Be to, vadovaujantis metiniais darbo programos prioritetais, galima reaguoti į pasikeitusius Komisijos poreikius ir politinę kryptį. To pavyzdys – sėkmingai į prioritetų sąrašą įtraukta kova su ksenofobija. Tačiau PTP programa apima labai įvairias politikos sritis, kurioms iš dalies taikomos ir kitos ES programos, taigi įgyvendintos veiklos poveikis nėra taip sutelktas konkrečiose srityse, kaip galėtų būti. Todėl nuolatos didėjo pareiškėjų skaičius ir konkurencija dėl nedidelio finansavimo, numatyto dotacijoms veiksmams. Per trejus metus paraiškų skaičius išaugo daugiau nei trigubai – nuo 66 (2007 m.) iki 215 (2009–2010 m.). Tačiau finansavimu dotacijoms veiklai domėtasi menkai – per 4 metus pagal kvietimus teikti pasiūlymus gauta ne daugiau kaip 20 paraiškų. [pic] Kalbant apie programos vidinę darną, įgyvendinti veiksmai (finansuoti projektai ir konkreti Komisijos pradėta veikla) itin dera su programos tikslais, o pagal projektus įgyvendinta (arba įgyvendinama) veikla visiškai siejasi su darbo programose nustatytais metiniais prioritetais ir platesniais programos tikslais. Tačiau pagal skirtingus veiksmus (tiesioginės dotacijos arba Komisijos iniciatyvos) finansuota veikla šiek tiek atskirta viena nuo kitos. Tai iš dalies lemia organizacinis generalinio direktorato suskirstymas – Komisijos iniciatyvas rengia ir įgyvendina trys skirtingi politikos skyriai, o dotacijas veiksmams ir veiklai tvarko veiklos ir finansų skyrius. Be to, yra dotacijų veiksmams finansavimo pagal prioritetines srities paklausos ir tose srityse finansuojamų Komisijos iniciatyvų skirtumų. Nors iniciatyvos vienodai pasiskirsto pagrindinių teisių, duomenų apsaugos ir pilietybės srityse, daugiau kaip 82 proc. paraiškų dėl finansavimo pateikiama pagrindinių teisių srityje (rasizmo, vaiko teisių ir homofobijos), o pilietybės (12 proc.) ir duomenų apsaugos (mažiau nei 5 proc.) sritys sulaukia gerokai mažiau paraiškų. [pic] Nors prioritetai ir finansuoti projektai yra tvirtai susiję, tačiau būtų galima geriau panaudoti įgyvendintos veiklos rezultatus politikos pokyčiams paremti. Nėra oficialių priemonių užtikrinti, kad apie dotacijų veiksmams ir veiklai rezultatus būtų pranešta politikos skyriams arba kitoms kuriant politiką dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims, o rezultatai platinami gan nepastoviu ir neoficialiu būdu. Iš kelių veiksnių taip pat matyti, kad pagal PTP programą finansuotais veiksmais kuriama papildoma nauda ES. Visų pirma, manoma, kad ES finansavimas yra pagrindinė įgyvendinamos veiklos varomoji jėga, o, kai projektai yra Europos masto, apskritai paprasčiau skleisti rezultatus. Be to, įtraukti partnerius iš skirtingų valstybių narių naudinga, nes tai skatina kurti daugiau naujovių, keistis gerąja patirtimi ir didinimas poveikis. Sukurti metodai ir pasiekti daugelio projektų rezultatai gali būti įgyvendinti kitose šalyse su nedideliais pakeitimais. PTP programos efektyvumas Šiuo tarpinio vertinimo etapu šiek tiek per anksti daryti plataus masto išvadas dėl to, ar pasiekiama programoje numatytų tikslų. Be to, atsižvelgiant į programos struktūrą, įvairius prioritetus ir temines sritis, tikslinių grupių spektrą ir suinteresuotųjų šalių įvairovę, sudėtinga nustatyti reikšmingus ir praktiškus rodiklius, o gauti atskleidžiančią informaciją – šiek tiek iliuziška. Tačiau remiantis vertinimo rezultatais akivaizdu, kad visi finansuoti projektai ir iniciatyvos, kurių ėmėsi Komisija, atitinka programos tikslus ir prioritetus. Tačiau aišku, kad taip siekiant programos tikslų kyla sunkumų dėl turimo finansavimo, visų pirma Europos mastu. Dvejų metų projektui, kurį vykdo vidutiniškai 4 partneriai, daugiausiai skiriama 1 000 000 EUR; taigi vienas partneris per metus gali daugiausia gauti tik šiek tiek daugiau nei 125 000 EUR, dėl to paprastai projektai negali būti vykdomi už šių partnerysčių ribų ir negali būti tikro Europos masto ar suteikti papildomos naudos. Apskritai paramos gavėjai nenustatė jokių didelių kliūčių, trukdančių siekti pažangos įgyvendinant veiksmus. Manyta, kad finansavimo iki 80 proc. lygis yra pakankamas, o bendros dotacijų veiksmams sąlygos, kaip antai trukmė ir partnerystės reikalavimas, laikytos tinkamomis. Kai kurie paramos gavėjai siūlė, kad siekiant didesnio dotacijų veiklai poveikio, finansavimo laikotarpis galėtų būti ilgesnis nei dabartinė metinė sistema. Dėl finansuotų projektų atrankos kriterijų pobūdžio buvo veiksmingai skatinamas dalyvaujančių šalių bendradarbiavimas. Be to, dėmesys skirtas proporcingoms partnerystėms ir vienodam užduočių paskirstymui bei dalyvavimui projekte, visų pirma dėl proporcingo lėšų paskirstymo, todėl projektai buvo tinkamai bendrai valdomi ir sudarytos palankios sąlygos geriausiai patirčiai nustatyti ir ja keistis. Šie teigiami aspektai lėmė tai, kad sutvirtėjo esamų partnerių bendradarbiavimas ir susikūrė naujos partnerystės. Be to, kai kurios šalys programoje dalyvauja neproporcingai (paraiškos iš Italijos sudaro daugiau nei trečdalį visų pagal 2009–2010 m. kvietimą teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams gautų paraiškų), o kai kurios šalys iš viso nedalyvauja. Tai reikėtų laikyti trūkumu, kurį gali tekti pašalinti. [pic] PTP programos veiksmingumas Komisijos finansavimo dotacijoms veiksmams procentas beveik siekia Finansiniame reglamente numatytą ribą. Šis dotacijų veiklai finansavimo procentas gerokai mažesnis, visų pirma dėl to, kad vienai organizacijai galima skirti ne daugiau kaip 300 000 EUR. Vis dėlto, kadangi didelė paramos gavėjų dalis yra nevyriausybinės organizacijos, joms vis sudėtingiau gauti bendrą finansavimą iš kitų šaltinių, nes dėl finansų krizės tokio pobūdžio veiklai ir organizacijoms apribotas nacionalinis finansavimas. Apklausti paramos gavėjai tinkamai įvertino Komisijos bendrus vadovavimo gebėjimus, įskaitant gairių ir ataskaitų teikimo tvarką. Tačiau sparčiai didėjant programos populiarumui ir sėkmei (2007–2010 m. paraiškų skaičius išaugo daugiau nei trigubai), Komisijai nebepakanka žmogiškųjų išteklių ir tapo vis sudėtingiau atlikti kai kurias svarbias užduotis, pavyzdžiui, atidžiai stebėti projektus per visą jų gyvavimo laikotarpį. Dėl to optimaliai neišnaudota galimybė vertikaliai integruoti PTP finansuojamą veiklą ir skleisti bei panaudoti rezultatus, siekiant stiprinti politiką. Atrankos procedūrų veiksmingumas labai pasikeitė, o perėjus nuo pasiūlymų teikimo popieriuje sistemos prie elektroninės paraiškų teikimo priemonės „Priamos“, labai supaprastėjo pirmieji proceso etapai. Tačiau paramos gavėjai didžiausiomis kliūtimis pirmiausia laiko tai, kad reikia pateikti daugybę dokumentų, o po to vyksta ilga vertinimo procedūra. Be to, nustatyta, kad įpareigojimas tartis su komitologijos komitetu dėl atrankų rezultatų yra dar viena vidinė kliūtis, trukdanti sutrumpinti laikotarpį nuo pasiūlymų pateikimo iki galutinio dotacijų skyrimo. Paramos gavėjų nuomone, veiksmingai įgyvendinti projektus trukdo sudėtingos finansinės sąlygos, taikomos naujausioms keliems gavėjams skirtoms dotacijoms ir plataus masto finansinės atskaitomybės įpareigojimai. Kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad kliūčių kyla ir dėl bendro finansavimo, kurį turi užtikrinti paramos gavėjai, reikalavimų, ir dėl reikalavimo sudaryti partnerystes ir užtikrinti Europos mastą. Kaip ir galima spręsti iš finansuotos veiklos pobūdžio, PTP dotacijų veiksmams ir veiklai biudžetai buvo daugiausia skirti personalo sąnaudoms, su konferencijomis ir seminarais, leidiniais ir sklaida susijusioms sąnaudoms, taip pat kitoms tiesioginėms sąnaudoms padengti. Šios sąnaudos tiesiogiai investuojamos į tikslinių grupių įgyvendinamą veiklą. 88 proc. visų dotacijų veiksmams sąnaudų ir 86 proc. dotacijų veiklai sąnaudų buvo skirta minėtoms kategorijoms. Iš dotacijų veiksmams daugiau išteklių skiriama informacijos sklaidai, taip pat konferencijoms ir seminarams, o dotacijų veiklai srityje personalo sąnaudos yra palyginti didesnės. PTP programos tvarumas Dotacijų veiksmams ir veiklai gavėjų galimybės įgyvendinti veiklą ir užtikrinti praktinį poveikį priklauso nuo Komisijos skiriamo finansavimo. Be to, visiškas tikslų įvykdymas, ypač ilguoju laikotarpiu, priklauso nuo tolesnio finansavimo. Kai kuriais atvejais tai pasiekta, kai tų pačių organizacijų paraiškos buvo patenkintos kelis kartus iš eilės ir jos gavo finansavimą pagal PTP programą, tačiau tai netaikoma didžiajai daliai organizacijų. Dauguma paramos gavėjų deda pastangas, kad gautų papildomo finansavimo savo veiklai, tačiau tik nedaugeliui tai pavyksta, todėl bendras finansavimas dažniausiai užtikrinamas iš nuosavų išteklių. Tačiau yra duomenų, kad kai kuri baigta veikla, net be papildomo finansavimo, tikriausiai turės tvarų poveikį, nes šis poveikis jaučiamas už projekto taikymo srities. Tai matyti ir iš kai kurių rezultatų, pavyzdžiui, parengtų mokymo vadovų, priemonių rinkinių ir geriausios patirties, naudojamų ir pasibaigus projektams. Be to, programos rezultatų tvarumo pavyzdys gali būti pagal dotacijų programas sukurtų partnerysčių ilgaamžiškumas ir stabilumas. Daugeliu atveju šios partnerystės dar labiau sutvirtėjo arba tapo oficialiomis sukūrus neoficialius ar oficialius tinklus, ir tikėtina, kad kartu tęs veiklą. Ši veikla tikriausiai bus tęsiama taikant naujus veikimo būdus, tačiau nebūtinai tokio paties masto užmoju. Tikslinių grupių poreikiai kinta ir gali labiau tikti taikyti naujus būdus, nei tęsti tokią pačią veiklą. Rekomendacijos Atsižvelgdama į vertinant programą nustatytas problemas, Komisija ketina imtis toliau nurodytų priemonių, kad sustiprintų programos poveikį ir pagerintų jos įgyvendinimą. Didesnis dėmesys ES politikos prioritetams Programos aktualumą pabrėžė visos suinteresuotosios šalys, su kuriomis tartasi, tačiau jos poveikis buvo ribotas iš dalies dėl nevientiso finansavimo prioritetų nustatymo. Todėl siekiant pabrėžti programos aktualumą, susiaurinus plačią programos aprėptį, galbūt padidėtų jos poveikis. Atsižvelgiant į tai būtų galima supaprastinti ir gerokai sumažinti metinius prioritetus. Taip pat, visų pirma atsižvelgiant į būsimas programas, reikėtų apsvarstyti tai, kad pagal programą lėšos daugiausia būtų skiriamos projektams, kuriais stiprinamos pagrindinių teisių, įskaitant duomenų apsaugą ir Sąjungos pilietybę, sritys. Kartu su parama Komisijos iniciatyvų vystymui, tai padidintų politikos vystymo poveikį ir padėtų išvengti dubliavimo su esamomis kitų generalinių direktoratų programomis, kurie turi gerokai didesnius tokio tiesioginio finansavimo biudžetus. Dėmesys aiškaus Europos masto projektams Per pirmus finansavimo pagal PTP programą metus daugiašalių partnerysčių aspektas ir daugybės veikėjų, o kai kuriai atvejais valstybių narių, dalyvavimas buvo itin sėkmingai skatinami. Tačiau toks požiūris turi trūkumą, nes jį taikant dideliam skaičiui pagalbos gavėjų skiriama ribotai lėšų, todėl susilpninamas poveikis, kurį galėtų turėti pagalbos gavėjų vykdoma finansuota veikla. Todėl siekiant padaryti programą veiksmingesnę, šiuo metu turimą ribotą finansavimą reikėtų daugiau skirti aiškesnį Europos mastą turintiems projektams. Stambesnio masto projektams skiriant didesnį finansavimą padidėtų programos matomumas ir būtų užtikrinta, kad projektų poveikis būtų didesnis, o ne tik vietos ar regionų lygmens, nes projektai būtų platesnio masto, nuodugniau parengti, teiktų daugiau papildomos naudos ES lygmeniu ir dėl to būtų tvaresni. Siekdama to paties tikslo, Komisija papildomai nagrinės, ar dotacijų veiklai poveikis siekiant programos tikslų yra pakankamas, kad būtų galima tęsti tokį finansavimą, atsižvelgiant į tai, kad sulaukiama vis mažiau paraiškų, o toks finansavimas turi nedidelį poveikį PTP programos ir jos tikslų matomumui. Dalyvavimo PTP programoje pusiausvyra Išanalizavus dalyvavimą programoje tebematyti, kad vyrauja (tiesioginės ir netiesioginės) pagalbos gavėjai iš kai kurių šalių, o pagalbos gavėjai iš 12 naujausių valstybių narių dalyvauja per mažai. Siekdama spręsti šį klausimą Komisija rengs tikslines informavimo kampanijas tų valstybių narių organizacijose ir stiprins ryšius su atitinkamomis nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis, kad šios padėtų vykdyti šias kampanijas ir būtų galima pašalinti su šių veiksmų finansavimu susijusius trūkumus. Veiksmingesnis PTP programos valdymas Vis sėkmingiau vykdant programą ir didėjant paraiškų gauti finansavimą bei finansuotų projektų skaičiui, reikia toliau stengtis paprastinti su projektų gyvavimo ciklu susijusius procesus. Neseniai įdiegta elektroninė paraiškų teikimo sistema „Priamos“, dėl kurios labai palengvėjo pareiškėjų ir Komisijos darbas, o pirminis pasiūlymų teikimas vyksta elektroninėje erdvėje. Sistema gali turėti daug kitų privalumų ir Komisija imsis tolesnių priemonių, kad padarytų sistemą patogesnę vartotojui, veiksmingesnę ir greitesnę, ir sieks, kad ji taptų integruota priemonė, naudinga pareiškėjams ir pagalbos gavėjams bei Komisijai veiksmingai valdant projektus per visą jų gyvavimo ciklą. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę spręsti būdingų vėlavimų problemą, kuri kyla dėl įpareigojimo tartis su PTP programos komitetu dėl atrankos rezultatų, ir įvertinti, ar galima pateisinti šios procedūros administracinę naštą, atsižvelgiant į labai ribotą finansavimą. Siekiant dar labiau pagerinti programos veiksmingumą, bus stiprinamos Komisijos galimybės remti ir stebėti pagalbos gavėjus per visą įgyvendinamų veiksmų ciklą. Tai padės geriau įgyvendinti veiklą ir geriau suvokti ir integruoti politinius prioritetus ir gerąją patirtį. Geresnė rezultatų sklaida ir panaudojimas Iš vertinimo rezultatų matyti, kad būtų naudinga tikslingiau platinti projektų rezultatus ir juos panaudoti kaip išteklius politikos vystymui. Kad tai pasiektų, Komisija, atrinkdama ir valdydama projektus, taikys labiau į rezultatus orientuotą požiūrį. Taikant šį požiūrį ir tikslingiau nustatant prioritetus bus užtikrintas tvirtesnis politinių iniciatyvų, kurias tiesiogiai vykdo Komisija, ir projektų ryšys, todėl bus padėtas tvirtesnis šių dviejų programos finansavimo mechanizmų tarpusavio ryšio pagrindas. Kartu su šiuo į rezultatus orientuotu požiūriu, siekiant dar labiau parodyti papildomą programos naudą, gali būti numatytos papildomos rezultatams pabrėžti skirtos priemonės, pavyzdžiui, išsamiau ir dinamiškiau platinama informacija internete, taip pat specialūs renginiai, per kuriuos pristatomi konkretūs sėkmingi projektai. Išvados Atlikus vidurio laikotarpio vertinimą patvirtinta, kad Pagrindinių teisių ir pilietybės programa yra svarbi skatinant pagarbą pagrindinėms teisėms, dialogą ir kovą su rasizmu bei ksenofobija. Didėjantis susidomėjimas ne tik programos finansavimo galimybėmis, bet ir didėjantis jos projektų matomumas ir neseniai tiesioginėmis paramos gavėjomis tapę gerai žinomos ir gerbiamos tarptautinėmis organizacijos – tai veiksniai, tvirtai rodantys programos aktualumą ir papildoma naudą. Tai, kad per paskutinius atrankos etapus finansavimo paklausa penkis kartus viršijo turimas lėšas, akivaizdžiai rodo, kad programą galima toliau vystyti ir plėsti. Atlikus vertinimą taip pat išryškėjo kai kurių su PTP programos įgyvendinimu susijusių sunkumų ir nustatyta, kaip jį galima patobulinti, tačiau negalima paneigti, kad programa iš tikrųjų yra kokybiška, aktuali atsižvelgiant į dabartinius Europos politikos prioritetus ir atitinkamų tikslinių grupių ir suinteresuotųjų šalių poreikius, ir teikia papildomą naudą. Todėl siekdama toliau stiprinti programos poveikį ir veiksmingumą, Komisija toliau didins programos tikslingumą, užtikrins didesnę į rezultatus orientuotų projektų ir politinių pokyčių darną, plės programos aprėptį 12-oje ES valstybių narių, racionalizuos programos valdymo procesus ir daugiau dėmesio skirs savo laimėjimų sklaidai. [1] Europos politikos vertinimo konsorciumas (EPEC), vadovaujamas „GHK Consulting“, www.ghkint.com. [2] Dotacijos veiksmams: 2008 m. pradėta 18 projektų (baigti), 2009 m. pradėti 26 projektai (įpusėję). Dotacijos veiklai: 2008 m. – 3, 2009 m. – 7 ir 2010 m. – 5. Komisijos iniciatyvos 2007–2009 m.: 47 (12 numatyta 2010 m.).