1. Įvadas

Pasaulinė prekyba yra labai svarbi užtikrinant Europos Sąjungos konkurencingumą ir gerovę – Europos eksportas į kitas pasaulio šalis padeda išlaikyti daugiau kaip 30 milijonų darbo vietų. Pasauliniu mastu integruota ekonomika labai naudinga tiek didelėms ir mažosioms bei vidutinėms Europos bendrovėms, tiek Europos piliečiams, darbuotojams ir vartotojams. Bet pasaulinę prekybą reikia aktyviai formuoti bei valdyti ir taip užtikrinti, kad ji būtų sąžininga, skleistų vertybes ir kad toliau būtų grindžiama taisyklėmis. Europos Sąjunga siekia, kad prekybos politika būtų skaidri ir atsakinga, naudinga visiems piliečiams ir siūlytų modernius sprendimus technologinius pokyčius išgyvenančiai šių dienų ekonomikai. Kovo mėn. paskelbus Baltąją knygą dėl Europos ateities, buvo pradėtos atitinkamos diskusijos ir parengtas diskusijoms skirtas dokumentas, kuriame aprašyta, kaip prekybos politika, vykdoma kartu su kitų sričių ES politika, gali padėti suvaldyti globalizaciją ir užtikrinti, kad prekybos teikiama nauda būtų tolygiai paskirstyta pagal ES solidarumo ir tvarumo principus. Tarptautinė aplinka, kurioje vykdoma ES prekybos politika, nuolat kinta: vis dažniau imamasi veiksmų, kurie silpnina taisyklėmis grindžiamą daugiašalę prekybos sistemą ir kuriais gali būti bandoma grąžinti protekcionizmą. Kita vertus, daugybė pasaulinėje prekyboje dalyvaujančių šalių – ir didelių, ir mažų – labai konkrečiais veiksmais parodė, kad palaiko sąžiningą ir atvirą tarptautinę prekybą.

Europos Komisija siekia užtikrinti, kad ES prekybos politika vystytųsi taip, kad atitiktų svarbiausius Sąjungos ekonomikos ir politikos tikslus, todėl, pvz., vis labiau prekybos politiką derina su ES išorės ir vidaus politika. Pavyzdžiui, prekybos politika prisidedama prie Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytos integruotos politikos vykdymo, susitelkiant ne tik į ekonominius aspektus, bet skiriant dėmesio ir socialiniams bei aplinkos tikslams, ir padedama vykdyti Europos migracijos darbotvarkę bei Europos saugumo darbotvarkę. Tvirtoje ir pažangioje politikos darbotvarkėje turi būti pasinaudota dabartinėmis galimybėmis, reaguojama į Europai kylančias problemas ir toliau ginami svarbiausi Europos interesai. Šiandien Komisija siūlo naujų iniciatyvų rinkinį, kuriuo pratęsiama ir papildoma esama (labai intensyvi) Sąjungos prekybos darbotvarkė, kad būtų pasiekti toliau nurodyti tikslai.

– Pirma, Reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į ES tikrinimo sistema, pasiūlymas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad užsienio investicijos išliktų svarbus ES ekonomikos augimo šaltinis ir kartu būtų apsaugoti svarbiausi ES interesai. Pasiūlymas dėl teisės akto pateikiamas kartu su Komisijos komunikatu, kuriame išsamiai paaiškinama, kodėl toks tikrinimas strategiškai būtinas.

– Antra, rekomendacijos pradėti derybas dėl prekybos susitarimų su Australija ir Naująja Zelandija. Šie susitarimai bus grindžiami naujausiomis sėkmingomis derybomis, pavyzdžiui, su Kanada, Singapūru, Vietnamu ir Japonija, ir bus siekiama išplėsti partnerių, įsipareigojusių taikyti pažangias pasaulinės prekybos taisykles, aljansą.

– Trečia, rekomendacija pradėti daugiašales derybas dėl Daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo įsteigimo; toks teismas būtų didelė pasaulinio valdymo naujovė.

– Ketvirta, Komisija taip pat nutarė nuo šiol skelbti savo rekomendacijas dėl prekybos susitarimams sudaryti skirtų derybinių nurodymų. Šiandien bus paskelbtos pirmos trys minėtos rekomendacijos. Tai reiškia, kad, kai jos bus pateikiamos svarstyti Tarybai ir perduodamos Europos Parlamentui, kaip buvo daroma iki šiol, jos dabar tuo pačiu metu bus automatiškai perduodamos nacionaliniams parlamentams ir paskelbiamos viešai; tai leis nuo pat pradžių dėl planuojamo susitarimo pradėti plataus masto ir įtraukias diskusijas.

– Galiausiai Komisija taip pat nutarė įsteigti grupę, kuri teiktų patarimus ES prekybos susitarimų klausimais, taip siekdama skirti dar daugiau dėmesio skaidriam ir įtraukiam prekybos politikos formavimui.

Be šio komunikato, šiandien Komisija taip pat skelbia pirmąją dvimetę prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiami per dvejus metus nuo strategijos priėmimo pasiekti laimėjimai, atlikti darbai ir įgyta patirtis, kuria remiamasi plėtojant ES prekybos politiką. Ją papildys vėliau šį rudenį pateiksima Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaita; Komisija kviečia visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti diskusijose apie perspektyvią prekybos politiką, remiantis dviem minėtomis ataskaitomis ir šiuo komunikatu. Be to, remiantis naujuoju Europos konsensusu dėl vystymosi, šiais metais bus peržiūrėta Pagalbos prekybai strategija.

2. Sudaryti naujas prekybos partnerystes ir taip nustatyti pažangias pasaulinės prekybos taisykles

ES pasiryžusi ginti atvirą prekybą, kurios pagrindas – taisyklėmis grindžiama daugiašalė prekybos sistema. Prekių, paslaugų, žmonių ir kapitalo judėjimo laisvė labai prisidėjo prie ES ekonomikos augimo, konkurencingumo ir vartotojų gerovės. Mūsų gerovė grindžiama minėtu atvirumu ir aukštais aplinkos, darbo, vartotojų ir socialinės apsaugos standartais ir tai yra tinkamiausias būdas užtikrinti, kad globalizacija būtų naudinga visiems europiečiams. Globalizacija – tai daugiau nei prekyba, o technologinė raida dar labiau sustiprina jos poveikį; tačiau nėra abejonių, kad prekybos politika labai svarbi siekiant suvaldyti globalizaciją ir taip užtikrinti, kad jos ekonominis ir socialinis poveikis ir poveikis aplinkai būtų naudingas Europos ir viso pasaulio žmonėms ir verslui.

ES ieško partnerių, kurie nori kartu kurti atviras ir pažangias, XXI a. prekybos ypatumus atitinkančias taisykles ir taip sustiprinti pasaulinį valdymą. Naujausiuose ES susitarimuose su Kanada, Singapūru ar Vietnamu, taip pat iš esmės pasiektame susitarime su Japonija ne tik sukuriama naujų ekonominių galimybių mūsų įmonėms ir piliečiams, bet ir atsižvelgiama į visuotines Sąjungos vertybes bei jų sklaidą, kartu išsaugant nacionalinių vyriausybių teisę reglamentuoti atsižvelgiant į viešąjį interesą.