LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 22.7.2009 
COM (2009) 402 galutinis 
KOMISIJOS ATASKAITA 
EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl Bulgarijos pažangos pagal bendrad arbiavimo ir patikrinimo mechanizm ą 
   
{SEC (2009) 1074}  
LT 2   LT KOMISIJOS ATASKAITA 
EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl Bulgarijos pažangos pagal bendrad arbiavimo ir patikrinimo mechanizm ą 
1. ĮVADAS . PADĖTIS IR METODIKA  
1.1. Tikslas 
Bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmas (BPM)1 sukurtas Bulgarijai 2007 m. 
sausio m ėn. įstojus į Europos S ąjungą ir skirtas pad ėti naujajai valstybei narei 
įgyvendinti reikalingus esmin ės teismų reformos ir kovos su korupcija ir organizuotu 
nusikalstamumu tikslus. BPM yra atskiras Stojimo sutartimi grindžiamas Komisijos 
sprendimas. Remdamasi šiuo mechanizmu Ko misija gali glaudžiai politiniu ir 
techniniu lygmenimis bendradarbiauti su Bulgarijos valdžios institucijomis ir taip stebėti ir vertinti pažang ą, teikti techninio pob ūdžio patarimus ir finansin ę paramą. 
Remdamosi BPM visos kitos valstyb ės narės gali steb ėti ir remti Bulgarijos pažang ą 
šiose srityse ir dalytis patirtimi bei teikti finansin ę paramą. Komisijos pagal BPM 
parengtose tarpin ėse ir metin ėse ataskaitose vertinama pažanga ir nurodomi likusieji 
trūkumai, kad Bulgarijai b ūtų lengviau nustatyti svarbiausius veiksmus, kuri ų reikia 
imtis, kad iki galo įgyvendint ų stojimo metu nustatytus orientacinius tikslus. 
Šioje ataskaitoje Komisija vertina po paskutin ės jos ataskaitos (2008 m. liepos 23 d.) 
padarytą pažangą siekiant BPM gair ėse nustatyt ų tikslų. Remdamasi šiuo vertinimu 
Komisija taip pat pateikia rekomendacijas Bulgarijai. Pridedamame techninio pobūdžio atnaujinime pateikiamas išsamus Komisijos atliktas pažangos vertinimas 
pagal kiekvien ą orientacin į tikslą. Ataskaita pagr įsta Bulgarijos valdžios institucij ų 
reguliariai teikta informacija, pirmiausia atsakymais į išsamius Komisijos 
klausimynus pagal kiekvien ą
 orientacin į tikslą. Komisijai pad ėjo valstybi ų narių 
aukšto lygio specialistai, ji taip pat atsižvelg ė į dokumentus ir informacij ą, gautą iš 
įvairių kitų šaltinių. 
1.2. Orientaciniams tikslams taikoma metodika 
Komisijos nuomone, visi orientacin iai tikslai yra glaudžiai susij ę tarpusavyje. 
Vykdant dialog ą su Bulgarija pateikta pakankamai įrodymų, kad darant pažang ą 
pagal vien ą orientacin į tikslą skatinama pažanga pagal kit ą orientacin į tikslą. BPM 
tikslas – ne sudaryti kontrolin į sąrašą, bet sukurti nepriklausom ą ir stabili ą teismų, 
kurie galėtų nustatyti interes ų konfliktus ir už juos nubausti, kovoti su korupcija 
visais lygmenimis ir veiksmingai spr ęsti organizuoto nusikalstamumo problem ą, 
sistemą. Todėl Komisija neplanuoja po vien ą naikinti orientacini ų tikslų, bet dirbti 
kartu su Bulgarija tol, kol BPM bus galima visai nebetaikyti. 
                                                 
1 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija 
ir jos pažangos siekiant orientacini ų tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu 
nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizm ą (OL L 354, 2006 12 14, p. 58). 
LT 3   LT 2. REFORMŲ PROCESAS BULGARIJOJE  
Laimėjimai 
Kaip ir ankstesniaisiais metais, išsamus Komisijos atliktas pažangos siekiant BPM 
nustatytų orientacini ų tikslų vertinimas pateikiamas prie šios ataskaitos prid ėtame 
faktinių pokyčių dokumente. Pagrindin ėje ataskaitoje apibendrinamos svarbiausios 
Komisijos išvados ir pateikiamos rekomendacijos, koki ų veiksmų Bulgarija tur ėtų 
imtis. 
Po 2008 m. liepos m ėn. BPM ataskaitos ir ataskaitos d ėl Bendrijos l ėšų 
administravimo Bulgarijoje pasikeit ė Bulgarijos valdžios poži ūris, o dialogas visais 
lygmenimis su Bulgarijos valdžios instit ucijomis tapo atviresnis ir nuoširdesnis. 
Daugiau nebeneigiama, kad organizuotas nusikalstamumas ir korupcija labai paplit ę, 
ir matyti tam tikros prokurat ūros ir teism ų pastangos kovoti su šiomis problemomis. 
Buvo imtasi įvairių veiksmų pagal Komisijos praeitame vertinime pateiktas 
rekomendacijas. 
Kova su organizuotu nusikalstamumu 
Nuo 2008 m. rugs ėjo mėn. Bulgarija prad ėjo restrukt ūrizuoti prokurat ūrą, kad 
padidintų jos veiksmingum ą, ypač vykdant baudžiam ąjį persekiojim ą už sunkius 
nusikaltimus. 
Sukūrus bendras prokurat ūros, policijos, Nacionalin ės žvalgybos tarnybos ir 
Valstybin ės nacionalinio saugumo agent ūros grupes pager ėjo koordinavimas ir 
pasiekta ap čiuopiamos pažangos vykdant tyrimus, ypa č susijusius su suk čiavimu 
naudojant ES l ėšas – tą rodo didėjantis tyrim ų ir kaltinim ų skaičius. Bendros grup ės 
kovoti su nusikaltimais prieš ES finans ų sistemą sukūrimas yra puiki iniciatyva, 
kuria kelios veiklos sritys, įskaitant žvalgyb ą, specializuot ų žinių rinkimą ir šios 
specifinės nusikaltim ų rūšies tyrimus, sutelktos į vieną instituciją. 
Tokia veiksminga organizacin ė struktūra dar nesukurta kovos su organizuotu 
nusikalstamumu srityje, kur bendros grup ės veikia tik ad hoc  pagrindu. Nepaisant to, 
šios ad hoc  grupės jau prad ėjo aktyviau reikšti kaltinimus žinom ų organizuot ų 
nusikalstam ų grupuočių nariams. Paskelbti pirmieji nuosprendžiai pritaikius deryb ų 
dėl kaltinim ų pripažinimo proced ūrą ir sutrumpint ą teisminio nagrin ėjimo proced ūrą 
(pagreitint ą procedūrą). Tačiau pagal šias proced ūras, kai atsakovas pripaž įsta faktus, 
dažnai skiriama mažesn ė bausmė už teisiškai minimali ą. Dėl bendro Bulgarijos 
baudžiam ųjų procedūrų neveiksmingumo abi proced ūros dabar dažnai naudojamos 
prieš organizuot ų nusikalstam ų grupuočių narius. Pirm ą kartą pagal šias proced ūras 
įkalinti keli organizuot ų nusikalstam ų grupuočių nariai – tai dav ė svarbų ženklą 
visuomenei, kad gerai žinomi nusikalt ėliai nebėra aukščiau įstatymo. D ėl šių 
nuosprendži ų gali būti lengviau įšaldyti turt ą ir vykdyti pinig ų plovimo tyrimus ir 
galbūt paskelbti kitus apkaltinamuosius nuosprendžius. Vis d ėlto reikėtų apsvarstyti, 
ar apskritai taikant deryb ų dėl kaltinim ų pripažinimo proced ūrą organizuoto 
nusikalstamumo bylose užtikrinamas pakankamas atgrasantis poveikis. Be to, tai neturėtų kliudyti Bulgarijai organizuoti tinkamos teisminio nagrin ėjimo sistemos. 
Šiuos pirmuosius pažangos pavyzdžius reik ėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad t ęsiasi 
su organizuotu nusikalstamumu susij ę nužudymai, o gerai žinomi nusikalt ėliai 
nesuimti. Reikia aiški ų įrodymų, kad valdžios įstaigos ir politikai yra tvirtai nusistat ę 
LT 4   LT panaikinti pagrindines šios pr oblemos priežastis. Ši pad ėtis kelia įtampą ir netikrum ą 
valstybės administracijoje, policijoje ir teism ų sistemoje. Vargu ar šios institucijos 
pajėgs kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, kai valdžios institucijos ir 
politinė vadovybė neduoda aiški ų šį siekį remiančių ženklų. Negalima leisti, kad d ėl 
jų pagirtinų pastangų jos taptų grasinimų ir bauginimo subjektu. 
Policijos reforma vykdoma toliau, ta čiau reikėtų sustiprinti naujai suformuotos 
kriminalin ės policijos ir perorganizuotos policijos tyrim ų tarnybos strukt ūrą ir 
procedūras ir padidinti j ų personalo skai čių. Naujojoje strukt ūroje išlieka funkcini ų 
sutapimų, dėl kurių dar nepadid ėjo rimtų nusikaltim ų tyrimo veiksmingumas. 
Nusikaltėlių turto įšaldymo ir konfiskavimo komisijo s (CEPACA) veiklos rezultatai 
gerokai pager ėjo nuo 2008 m. vidurio – teismo sprendimo laukiama daugiau nei 130 
bylų. Nors pagal taikom ą teisinę sistemą įšaldyti turt ą būtų galima, kai tik 
pradedamas oficialus, pvz., pinig ų plovimo, tyrimas, turtas įšaldomas tik pra ėjus 
keliems ikiteisminio etapo m ėnesiams arba kai pareiškiamas oficialus kaltinimas, 
todėl prarandama didžioji dalis operatyvinio poveikio. Be to, įstatymuose nustatytos 
turto įšaldymo s ąlygos yra per daug ribojan čios ir neatitinka nusikalstamumo 
Bulgarijoje tikrov ės. 2008 m. lapkri čio mėn. pateiktos teisin ės pataisos turto 
įšaldymo ir konfiskavimo veiksmingumui padidinti didele vis ų partijų dauguma 
parlamente buvo atmestos. Susid ūrusi su šiais sunkumais CEPACA tokiais atvejais 
siekia gauti civilinio ko nfiskavimo orderius. Ta čiau apskritai teisin ės spragos rimtai 
kenkia CEPACA darbo veiksmingumui. 
Teismų sistemos reforma 
Jei nebus toliau vykdoma teism ų sistemos reforma ir nebus didesnio valdžios 
įsipareigojimo padidinti teism ų sistemos veiksmingum ą, bet kokios prokurat ūros 
pasiektos pažangos, pavyzdžiui, kovojant su suk čiavimus ES l ėšomis, poveikis bus 
nedidelis. Rimt ą susirūpinimą toliau kelia nepagr įstas teisminio proceso vilkinimas. 
Vilkinimo priežastys – vis ų pirma ypatingas baudžiamosios proced ūros formalumas, 
teisėjų pasyvumas ir, atrodyt ų, neribotos baudžiamojo proceso teise atsakovams 
teikiamos galimyb ės vilkinti proces ą. 
Nesant atitinkam ų teisės aktų leidėjo iniciatyv ų šiai problemai išspr ęsti 
Aukščiausiosios teism ų tarybos (ATT) darbo grup ė atliko išsami ą konkrečių bylų 
peržiūrą ir analiz ę. Kiekvienu konkre čiu atveju pasi ūlyta arba priimta priemoni ų 
siekiant paspartinti teisin į procesą, pateikiant rekomendacijas, kaip paspartinti 
didelio visuomen ės susidom ėjimo susilaukusi ų bylų nagrinėjimą. Tai bylos prieš 
žinomus simboliais tapusius asmenis, kurios daug kart ų buvo atid ėtos. ATT 
rekomendacijomis si ūloma teisini ų pakeitim ų (pvz., įvesti gyvenamosios vietos 
registracij ą) ir dideli ų teismų organizavimo ir teisin ės praktikos pakeitim ų. ATT 
iniciatyva pagirtina, ta čiau dar tur ės būti įrodyta, kad rekomendacijos ir pagal jas 
vykdomi paskesni veiksmai tur ės poveikį. 
Pagrindin ės teismų sistemos neveiksmingumo priežastys – baudžiamosios 
procedūros sudėtingumas ir formalumas. D ėl to tyrėjai ir prokurat ūra turi kliautis 
pernelyg paprastais metodais įrodymams surinkti ir vengti sud ėtingų tyrimų. Be to, 
šis perdėm formalus poži ūris nenaudingas netgi ginant atsakov ų teises, nes 
teisėsaugos institucijos nuolat naudoja pa čius grubiausius tyrimo metodus, kadangi 
„švelnesni“ įrodymai nepriimami teisme. 
LT 5   LT Nuo 2008 m. birželio m ėn. Aukščiausiosios teism ų tarybos inspekcija prad ėjo veikti 
visu pajėgumu ir padar ė vilčių teikiančią pažangą tirdama drausminius pažeidimus ir 
teisminės praktikos sisteminius tr ūkumus. D ėl kai kuri ų jos išvad ų įvykdyta 
pagerinim ų, visų pirma Aukš čiausiajam kasaciniam teismui priimant aiškinamuosius 
sprendimus. 
Aukščiausiasis kasacinis teismas reguliariais susitikimais su regioniniais teismais 
taip pat siek ė skatinti vienod ą teismų praktiką. Dar svarbiau tai, kad Aukš čiausiasis 
teismas aktyviai pasinaudojo savo teisine galia priimti įvairių aiškinam ųjų 
sprendimų, kurie privalomi visiems teismams ir užtikrina vienod ą teisės taikymą. 
Teisės aktų leidyba ne visada s ėkminga, o kartais net prieštaringa: inicijuoti teis ės 
aktai išvengti atsakov ų teisių pažeidimo (potvarkis d ėl atleidimo d ėl ligos) ir 
padidinti bausmes už suk čiavimą ES lėšomis, ta čiau kartu amnestijos aktu nuo 
baudžiamosios atsakomyb ės atleista aplaidi veika, baudžiama iki 5 met ų laisvės 
atėmimo, įskaitant atlikt ą einant vieš ąsias pareigas iki 2008 m. liepos m ėn. Tokia 
praktika neatitinka vyriausyb ės įsipareigojimo išnaikinti korupcij ą visais 
lygmenimis, ypa č susijusią su aplaidžia veika einant vieš ąsias pareigas. 
Nors teisingumo ministerija taip pat d ėjo pastangas parengti nauj ą baudžiam ąją 
politiką, visai neatsižvelgta į daug 2006 m. priimt ų rekomendacij ų supaprastinti 
pernelyg formali ą baudžiam ąją procedūrą. Baudžiamasis kodeksas pasen ęs. Todėl 
teisinėje sistemoje išlieka dideli ų trūkumų, ypač susijusi ų su pagrindiniais 
baudžiamaisiais įstatymais, ta čiau taip pat susijusi ų su kitais svarbiais teis ės aktais, 
pvz., dėl nusikalt ėlių turto konfiskavimo. Rimtas tr ūkumas – teis ės aktų leidėjo 
iniciatyvos d ėl pagrindini ų baudžiam ųjų teisės aktų stygius. Tr ūkumams, susijusiems 
su pernelyg formalia teism ų praktika, iš esm ės silpnomis viešojo administravimo 
institucijomis bei j ų neatskaitingumu ir iniciatyvumo griežtai hierarchin ėje sistemoje 
stygiumi, pašalinti reikia modernizuoti teisin ę sistemą, kad būtų vengiama atid ėlioti 
sprendimų priėmimą ir padidinti institucij ų atsakomyb ės jausmą.  
Kova su korupcija 
Nuo praėjusios vasaros Ministr ų Taryba įvairiais veiksmais siek ė sustiprinti 
ministerij ų koordinavim ą ir, remdamasi įvertinimu ir kons ultacijomis su 
suinteresuotosiomis šalimis, vykd ė parengiamuosius darbus rengiant nauj ą kovos su 
korupcija strategij ą. Be to, vykdant ES finansuot ą projektą sukurta centrin ė interneto 
svetainė, skirta pranešti apie korupcijos nus ikaltimus – taip sudaryta galimyb ė 
centriniu lygmeniu pateikti skund ą prieš visas institucijas ir patikrinti skundo status ą. 
Suteikta koordinavimo, prieži ūros ir technin ės paramos visoms regionin ėms kovos su 
korupcija tarnyboms ir vis ų ministerij ų inspekcij ų tinklui. 
Kartu reikia laikytis aktyvesnio poži ūrio pažeidžiamose srit yse ir sektoriuose, 
tokiuose kaip sveikatos ir švietimo sektoria i, pavyzdžiui, teikia nt administracines 
gaires, kaip sumažinti rizik ą šiose srityse ir  vykdyti griežtesn ę taisyklių laikymosi 
kontrolę. Akivaizdus iniciatyvumo šiose pažeid žiamose srityse stygius. Nors apstu 
sukčiavimo ir korupcijos atvej ų viešajame sektoriuje įrodymų (taip pat susijusi ų su 
organizuotu nusikalstamumu), teis ėsaugos įstaigos, atrodo, nenoriai imasi iniciatyvos 
ir nepradeda tyrimo tol, kol pažeidimo of icialiai nepraneša kuri nors kita viešojo 
administravimo institucija. Gerokai per mažai ex officio  tyrimų, t. y. pa čios 
institucijos iniciatyva, o ne skundo ar administracinio pranešimo pagrindu prad ėtų 
LT 6   LT tyrimų. Šis teis ėsaugos institucij ų iniciatyvumo stygius didži ąja dalimi kyla d ėl 
pasyvaus poži ūrio ir nepakankamos politin ės paramos vykdyti aktyvi ą kovą su 
sukčiavimu ir korupcija. D ėl šio paramos stygiaus teis ėsaugos institucij ų darbuotojai 
nesijaučia saugūs pradėti tyrimą, jei juo b ūtų atskleista aukšt ų pareigūnų korupcija. 
Atsižvelgiant į šią padėtį Bulgarija gal ėtų sukurti specialias strukt ūras, įgaliotas 
persekioti baudžiam ąja tvarka už aukšt ų pareigūnų korupcij ą ir organizuot ą 
nusikalstamum ą ir sprendimams šiose bylose priimti. Tokios strukt ūros turėtų būti 
veiklos lygmeniu ir politiškai nepriklausomos nuo vyriausyb ės ir turėtų turėti aiškų 
aktyvios veiklos įgaliojimą. 
3. APSAUGOS S ĄLYGOS  
Atsižvelgiant į pirmiau pateikt ą vertinimą kyla klausimas, ar reik ėtų taikyti apsaugos 
sąlygą. Per viešas diskusijas d ėl BPM dažnai painiojami du dalykai – tik ėtinas 
mechanizmo taikymo laikas ir ribotos trukm ės apsaugos s ąlygos, nustatytos Stojimo 
sutartyje. N ėra jokių savaimini ų BPM ir Bulgarijos stojimo sutartyje nustatyt ų 
apsaugos s ąlygų sąsajų. Apsaugos s ąlygos yra priemon ė, kuri standartiškai 
įtraukiama į stojimo sutartis. Apsaugos s ąlygos nustatytos siekiant užtikrinti 
veiksming ą vidaus rinkos ir laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės veikimą. Jas 
galima taikyti iki 2009 m. pabaigos, kad prireikus b ūtų įmanoma laikinai sustabdyti 
atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų taikymą. Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu, 
Komisija mano, kad reikalavimai prad ėti taikyti apsaugos s ąlygas nėra patenkinti. 
BPM taikomas jau tre čius metus. Jis nustatytas neribotam laikui ir tur ėtų būti 
panaikintas tik tinkamai įgyvendinus visus orientacini us tikslus. Aišku, kad įvykdyti 
pagal orientacinius tikslus nustatytas užduotis yra ilgalaik ė užduotis, pvz., panaikinti 
pagrindines korupcijos priežast is ir pažaboti organizuot ą nusikalstamum ą prireiks 
laiko. Tokio masto reikalingus poky čius gali inicijuoti tik Bulgarijos visuomen ė. 
BPM yra tam skirta pagalbin ė priemon ė, ji nėra baigtin ė ir negali pakeisti 
įsipareigojimo, kur į turi priimti Bulgarijos valdžios institucijos, kad teism ų sistemą ir 
praktiką suderintų su bendraisiais ES standartais. 
4. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
Komisija mano, kad nuo 2008 m. liepos m ėn. ataskaitos Bulgarija sustiprino 
pastangas pagerinti teism ų sistemą ir kovoti su korupcija. Tai matyti iš pavieni ų 
prokuratūros ir teism ų sistemos pareig ūnų pastangų spręsti struktūrines problemas. 
Jų pastangas reikia remti ir pripažinti. Šiais pragmatiškais veiksmais prisid ėta prie 
teismų sistemos veiksmingumo didinimo ir prokurat ūros stiprinimo, o kai kuriais 
atvejais sumažinta korupcijos galimybi ų. 
Vis dėlto šie veiksmai yra techninio lygmens ir j ų poveikis nedidelis. Nors didesnis 
bendras informuotumas ir šios pavien ės iniciatyvos yra sveikintinos, n ėra tinkamo 
plataus masto politinio sutarimo ar įtikinamos strategijos, kad kova su organizuotu 
nusikalstamumu ir korupcija tapt ų svarbiausiu Bulgarijos prioritetu. D ėl to, 
visuomen ės nuomone, teisingumas Bulgarijoje vykdomas l ėtai ir kartais šališkai, o 
kai kuriais atvejais teism ų darbuotojus bandoma paveikti ar jiems trukdyti. O 
priimtos priemon ės laikomos vienkartin ėmis ir sistemingai nepalaikomos visais 
lygmenimis. Dar tr ūksta pakankamo politinio įsipareigojimo imtis išsamesni ų 
iniciatyvų vadovaujantis ryžtingesniu strateginiu poži ūriu. 
LT 7   LT Nepaisant kai kuri ų teigiamų pragmatišk ų veiksmų siekiant padidinti teism ų sistemos 
veiksmingum ą ir aktyviau vykdyti kov ą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, 
dar yra daug tr ūkumų, kuriuos Bulgarijos vyriausyb ė turi skubiai spr ęsti. 
Remdamasi naujausiu vertinimu Komisija skatina Bulgarij ą imtis veiksm ų toliau 
nurodytose srityse. 
Organizuoto nusikalstamumo ir kovos su korupcija srityse: 
• sukurti integruot ą kovos su organizuotu nusikalst amumu ir korupcija strategij ą; 
• bendras organizuoto nusikalstamumo tyrimo ad hoc  grupes padaryti nuolatin ėmis; 
• sukurti specialias aukšt ų pareigūnų korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo 
bylų tyrimo strukt ūras, kurios b ūtų nepriklausomos veiklos ir politiniu lygmeniu;  
• skatinti visas viešojo administravi mo institucijas, kurios vykdo kontrol ės 
funkcijas, aktyviai vykdyti ex officio  tyrimus; 
• užtikrinti veiksming ą neseniai priimto interes ų konflikto įstatymo įgyvendinim ą, 
parengiant įgyvendinimo gaires ir centrin ę ataskaitų teikimo sistem ą; 
• horizontaliu lygmeniu steb ėti kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu 
įstatymų poveikį ir, kai tinkama, teis ės aktus pakeisti; 
• padidinti teisin ės sistemos veiksmingum ą, susijusį su nusikalt ėlių turto įšaldymu 
ir (arba) konfiskavimu; 
• sustiprinti generalin ės inspekcijos ir ministerij ų bei agent ūrų inspekcij ų gebėjimus 
ir suteikti joms įgaliojimus aktyviai aptikti problemines sritis ir jas šalinti; 
• bendradarbiaujant su pili etine visuomene sustiprint i 28 regionines kovos su 
korupcija tarybas; 
• sukurti geresnes administraci nes apie pažeidimus pranešan čių asmenų apsaugos 
priemones; 
• įdėmiai steb ėti kovos su korupcija pažang ą centriniu ir vietos lygmenimis, 
pasitelkiant ministerij ų koordinavimo grup ę. 
Teismų sistemos veiksmingumo srityje: 
• aktyviai nustatyti atvejus, kai teis ė buvo taikoma nevienodai ir  juos išanalizuoti, 
taip pat toliau skatinti Aukš čiausiąjį teismą priimti aiškinamuosius sprendimus; 
• skubiai parengti koncepc ijos dokumento projekt ą, siekiant parengti nauj ą 
baudžiam ąjį kodeksą; 
• iš esmės pertvarkyti baudžiamojo proceso kodeks ą, siekiant supaprastinti 
baudžiam ąjį procesą ir sumažinti pernelyg formalias proced ūras; 
• skubiai įgyvendinti specialist ų rekomendacijas, siekiant pagerinti pagal esam ą 
baudžiamojo proceso kodeks ą taikomą praktiką; 
• įgyvendinti visas ATT rekomendacijas d ėl svarbių baudžiam ųjų bylų vilkinimo ir 
sistemingai išpl ėsti stebėseną visoms atitinkamoms byloms; 
LT 8   LT • stebėti pagreitintos proced ūros (pagal kuri ą skiriama mažesn ė bausmė už 
prisipažinim ą) ir deryb ų dėl kaltinim ų pripažinimo proced ūros taikym ą ir jų 
poveikį; 
• tikrinti, kad visi teismai laikyt ųsi reikalavimo skelbti visus sprendimus; 
• užtikrinti objektyv ų visų magistrat ų veiklos vertinim ą ir peržiūrėti potvarkius d ėl 
ATT skyrimo taisykli ų ir kriterij ų; 
• analizuoti ir spr ęsti prieštaring ą ATT praktik ą drausmin ėse bylose;  
• užtikrinti greit ą ir veiksming ą paskesni ų veiksmų pagal ATT inspekcijos 
rekomendacijas ir išvadas įgyvendinim ą. 
Komisija skatina Bulgarij ą toliau tęsti reform ų procesą ir įgyvendinti jos pateiktas 
rekomendacijas. Atsižvelgdama į tai Komisija rems ir steb ės kitų metų pažangą. 
Bulgariją būtina ir toliau skatinti siekti rezultat ų, ir Komisija kvie čia likusias 
valstybes nares toliau pad ėti Bulgarijai siekti pažangos. Savo ruožtu Komisija toliau 
rems Bulgarijos veiksmus vykdydama politinio ir techninio pob ūdžio dialog ą ir 
reikiamais atvejais dalydamasi atitinkama patirtimi. 
Perspektyva 
Iš šios ataskaitos matyti, kad techniniu lygmeniu imtasi kai kuri ų veiksmų pagal 
2008 m. liepos m ėn. Komisijos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas. D ėl 
paspartėjusio reform ų įgyvendinimo jau pasiekta pirm ųjų rezultatų. Vis dėlto, norint 
užtikrinti ilgalaikius poky čius Bulgarijoje, reikalingi svaresni tyrim ų, teisminio 
persekiojimo ir sprendim ų aukštų pareigūnų korupcijos ir organizuoto 
nusikalstamumo bylose rezultatai. Esmin ė teismų sistemos reforma dar neprad ėta. 
Tam reikia ilgalaikio ir aiškaus politinio įsipareigojimo. Komisijos nuomone, 
bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmas yra pagalbin ė priemonė, kurią būtina 
išlaikyti tol, kol bus įvykdytos šios reformos. Tod ėl Komisija tolesn ę pažangą 
įvertins 2010 m. vasar ą.