EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 03 30 COM(2022) 144 final 2022/0094(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2022) 167 final} - {SWD(2022) 87 final} - {SWD(2022) 88 final} - {SWD(2022) 89 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 305/2011 (toliau – Statybos produktų reglamentas arba SPR) nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos. Statybos produktų reglamentu užtikrinamas sklandus statybos produktų bendrosios rinkos veikimas ir sąlygos jiems laisvai judėti ES. Tai pasiekiama taikant darniąsias technines specifikacijas, kuriose pateikiama bendra techninė kalba, kaip atlikti bandymus ir pranešti apie statybos produktų eksploatacines savybes (pvz., degumą, šilumos laidumą ar garso izoliaciją). Standartus privaloma naudoti, kai jie nurodyti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (ES OL). Statybos produktai, kuriems taikomi tokie standartai, turi būti paženklinti CE ženklu, kuris rodo, kad jie atitinka deklaruotas eksploatacines savybes. Tokius produktus galima platinti bendrojoje rinkoje. ES valstybės narės negali reikalauti jokių papildomų ženklų, sertifikatų ar bandymų. Statybos produktų reglamente nenustatomi gaminių reikalavimai. ES valstybės narės yra atsakingos už saugos, aplinkosaugos ir energijos reikalavimų, taikytinų pastatams ir inžineriniams statiniams, nustatymą. 2016 m. Komisijos parengtoje Statybos produktų reglamento įgyvendinimo ataskaitoje nustatyti tam tikri SPR įgyvendinimo trūkumai ir nemažai sunkumų, susijusių, be kita ko, su standartizacija, supaprastinimu labai mažoms įmonėms, rinkos priežiūra ir vykdymo užtikrinimu, kuriuos reikėtų toliau nagrinėti ir aptarti. SPR vertinimas, REFIT platformoje pateiktos nuomonės, taip pat valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių atsiliepimai aiškiai parodė, kad sistema turi trūkumų, kurie trukdo veikti bendrajai statybos produktų rinkai ir todėl nepasiekiami SPR tikslai. 2016 m. lapkričio mėn. komunikate „Švari energija visiems europiečiams“ pabrėžiama, kad reikia išnaudoti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą gerinant vis dar susiskaidžiusios bendrosios statybos produktų rinkos veikimą. Europos komunikate dėl žaliojo kurso, Žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir komunikate „Renovacijos banga“ pabrėžtas SPR vaidmuo siekiant efektyviai energiją ir išteklius naudojančių pastatų ir renovacijos bei sprendžiant statybos produktų tvarumo klausimus. Pasiūlyme dėl peržiūrėtos Pastatų energinio naudingumo direktyvos pabrėžiama pastatų ir statybinių medžiagų išmetamo ŠESD kiekio per pastato gyvavimo ciklą svarba apskaičiuojant naujų pastatų visuotinio atšilimo potencialą nuo 2030 m. ES miškų strategijoje ir Komunikate „Tvarūs anglies ciklai“ persvarstant Statybos produktų reglamentą, paskelbta apie standartinės, patikimos ir skaidrios metodikos, kuria siekiama kiekybiškai įvertinti statybos produktų naudą klimatui ir anglies dioksido surinkimą bei panaudojimą, parengimą. Be to, Europos Parlamentas ir Taryba paragino imtis veiksmų, kuriais būtų skatinamas statybos produktų žiediškumas, šalinamos kliūtys bendrojoje statybos produktų rinkoje ir prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslų įgyvendinimo. Todėl du bendri SPR peržiūros tikslai yra šie: 1) sukurti gerai veikiančią bendrąją statybos produktų rinką ir 2) prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų, visų pirma modernios, efektyviai išteklius naudojančios ir konkurencingos ekonomikos. Tai yra Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) iniciatyva, nes pasiūlymas atitinka programos REFIT tikslus, kuriais siekiama, kad ES teisės aktai būtų paprastesni, tikslingesni ir jų būtų lengviau laikytis. Šiuo pasiūlymu siekiama spręsti šias problemas: 1 problema. Nesukurta bendroji statybos produktų rinka. Standartizavimo procesas, kuris yra SPR pagrindas, buvo nepakankamai veiksmingas. Pastaraisiais metais Europos standartizacijos organizacijų (ESO) parengti darniųjų standartų projektai retai galėjo būti skelbiami Oficialiajame leidinyje (OL), daugiausia dėl teisinių trūkumų. Tai, kad neskelbiami naujausi darnieji statybos produktų standartai, yra pagrindinis veiksnys, trukdantis sklandžiam bendrosios rinkos veikimui, dėl kurio kyla prekybos kliūčių ir atsiranda papildomų išlaidų bei administracinė našta ekonominės veiklos vykdytojams. Pasenę darnieji standartai taip pat reiškia, kad jie ne visada atitinka rinkos poreikius, nes procesas negali pasivyti sektoriaus pokyčių. Be to, dabartinė padėtis neleidžia patenkinti valstybių narių reglamentavimo poreikių. Dėl šių trūkumų valstybės narės taiko nacionalinius ženklus, sertifikatus ir patvirtinimus. Tai prieštarauja Statybos produktų reglamentui ir neatitinka Europos Teisingumo Teismo praktikos. Be to, atsižvelgiant į tai, kad įprastinis standartizacijos būdas buvo nepakankamai veiksmingas, palaipsniui didėjo darbo krūvis, susijęs su alternatyviu CE ženklo gavimo būdu – Europos vertinimo dokumentais (angl. EAD). Dėl padidėjusio darbo krūvio Komisijai prireikė daugiau laiko vertinimams atlikti, todėl gali kilti pavojus, kad sistema bus paralyžiuota. 2 problema. Įgyvendinimo sunkumai nacionaliniu lygmeniu. Šie klausimai taip pat didina teisinės sistemos sudėtingumą ir prisideda prie to, kad rinkos priežiūros veikla įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi (kokybe ir veiksmingumu). Neveiksminga rinkos priežiūra ir vykdymo užtikrinimas apskritai mažina pasitikėjimą reguliavimo sistema, todėl neskatina įmonių laikytis teisės aktų. Įgyvendinimo ataskaitoje nustatyti trūkumai, susiję su notifikuotųjų įstaigų veikla, ir nurodyta, kad būtų naudinga, kad atitinkamos SPR nuostatos, pavyzdžiui, dėl joms taikomų reikalavimų (SPR 43 straipsnis), dėl joms taikomų prievolių (52 straipsnis) ir dėl jų veiklos koordinavimo (55 straipsnis), būtų tikslesnės. 3 problema. Teisinės sistemos sudėtingumas ir (arba) nepasiektas supaprastinimas. Darniosiose techninėse specifikacijose pateikiama bendra techninė kalba, kaip atlikti bandymus ir pranešti apie statybos produktų eksploatacines savybes (pvz., degumą, šilumos laidumą ar garso izoliaciją). CE ženklas pagal SPR yra susijęs su statybos produkto eksploatacinių savybių vertinimu, o ne su jo atitiktimi gaminiui taikomiems reikalavimams, nes jie SPR nenustatyti. Atsižvelgiant į tai, kad tai gana išskirtinė situacija, palyginti su kitais NTAS teisės aktais, CE ženklo reikšmė dažnai neteisingai suprantama ir aiškinama klaidingai. Kitos SPR nuostatos yra nepakankamai aiškios arba dubliuojasi pačioje sistemoje (pvz., sutampa eksploatacinių savybių deklaracijoje ir CE ženklui reikalaujama informacija) arba SPR ir kituose ES teisės aktuose (galimi lygiagretūs kai kurių statybos produktų CE ženklinimo būdai pagal SPR ir Ekologinio projektavimo reikalavimų direktyvą). Be to, dėl nepakankamo informuotumo ir nepakankamo nuostatų aiškumo SPR supaprastinimo nuostatomis, skirtomis daugiausia MVĮ, naudojamasi ribotai. Didžiausia administracinė našta tenka mažiausioms įmonėms. Dėl dubliavimosi ir nenuoseklumo atsiranda jos yra neveiksmingos. Be to, nėra konkrečių nuostatų dėl informacijos teikimo skaitmeniniu formatu. Tai taps problema, visų pirma dėl to, kad patikima informacija apie gaminius nuo jų gamybos iki instaliavimo pastate ir nugriovimo bus reikalinga skaitmeniniams pastatų žurnalams, sistemai „Level(s)“ ar kitoms priemonėms, skirtoms pastatų tvarumui įvertinti ir jo ataskaitoms teikti. 4 problema. Statybos produktų reglamentu negali būti įgyvendinti platesni politikos prioritetai, pavyzdžiui, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos ir produktų saugos.

Turimi suderinti statybos produktų eksploatacinių savybių vertinimo metodai apima tik kai kuriuos elementus, susijusius su poveikiu aplinkai, pavyzdžiui, tarša, tačiau jie nėra nustatyti tvaraus gamtos išteklių naudojimo atžvilgiu. Be to, pagal SPR negalima nustatyti statybos produktams taikomų aplinkosauginių, funkcinių ir saugos reikalavimų, todėl trukdoma spręsti su eksploatacinėmis savybėmis nesusijusias problemas. Tačiau norint padidinti paskatas ir mažo anglies dioksido pėdsako bei anglį kaupiančių statybos produktų paklausą, reikia nuoseklios ir skaidrios informacijos apie statybos produktų klimato srities, aplinkosaugines ir tvarumo savybes, taip pat galimybės reguliuoti būdingas produkto savybes, pavyzdžiui, ilgaamžiškumą ar taisomumą. Statybos produktų žiediškumo didinimas taip pat sustiprins ES atsparumą, susijusį su galimybe naudotis statybinėmis medžiagomis. Be to, skaitmeninės informacijos apie statybos produktus nepakanka, kad būtų galima pasiekti žiediškumo ir tvarumo tikslus ir pateikti informaciją, kurios reikalaujama pagal kitus susijusius teisės aktus (pvz., Pastatų energinio naudingumo direktyvą arba Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentą). SPR labai apriboja sektoriaus galimybes nuosekliai ir suderintai deklaracijoje nurodyti produkto eksploatacines savybes ir atskirti gaminius pagal klimato srities, aplinkosaugines ir tvarumo savybes. Be to, jis labai apriboja valstybių narių galimybes nustatyti nacionalinius reikalavimus pastatams arba į viešuosius pirkimus įtraukti kriterijus, susijusius su tvarumo tikslais, nekeliant pavojaus bendrosios rinkos veikimui. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Iniciatyva atitinka principą „nedaryti reikšmingos žalos“, nes ja prisidedama prie Europos žaliojo kurso komunikate įtvirtintos žaliosios pertvarkos (visų pirma, pastatų renovacijos bangos) ir žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslų. Ji skatina ekologiškesnę statybos produktų gamybą, pakartotinį naudojimą, atnaujinimą ir perdirbimą. Taip užtikrinamas prisitaikymas prie klimato kaitos. Ji padeda persvarstyti Pastatų energinio naudingumo direktyvą, nes joje pateikiama informacija apie statybos produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir taip palengvinamas pastatų energinio naudingumo, jų visuotinio atšilimo potencialo ir su anglies dioksido saugojimu susijusio anglies dioksido absorbavimo apskaičiavimas. Žiedinės ekonomikos veiksmų plane paskelbta Tvarių produktų iniciatyva, kuria siekiama, kad produktai būtų pritaikyti neutralaus poveikio klimatui, efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinei ekonomikai, visų pirma priimant Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentą. Kai konkrečiam produktui skirtais ES teisės aktais, pavyzdžiui, šiuo pasiūlymu, reglamentuojami produktų aplinkosauginio ir klimato tvarumo aspektai, tolesnis politikos ir teisėkūros plėtojimas turėtų vykti tam skirtoje priemonėje, kuri turėtų būti tokia pat griežta kaip Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentas. Taip prisidedama prie geresnio ES taisyklių, taikomų konkretiems produktams, suderinimo ir išvengiama administracinės naštos ekonomikos dalyviams, kurie priešingu atveju turėtų laikytis skirtinguose ES teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad statybos produktų aplinkosauginės ir konstrukcinės savybės, įskaitant sveikatos ir saugos aspektus, yra glaudžiai tarpusavyje susijusios, šiame pasiūlyme nustatomi statybos produktų tvarumo reikalavimai. Tačiau konkrečios aplinkybės gali pateisinti tikslinę intervenciją statybos produktų srityje pagal Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentą. Tai bus taikoma, pavyzdžiui, su energija susijusiems statybos produktams, kurie jau reglamentuojami pagal galiojančią Ekologinio projektavimo direktyvą, pavyzdžiui, kietojo kuro krosnims. 2020 m. kovo mėn. komunikate dėl ES pramonės strategijos pateikiamas planas, pagal kurį ES pramonė turi vadovauti žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, remdamasi savo tradicijų, įmonių ir žmonių stiprybe, kad padidintų konkurencingumą. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, buvo apibrėžtas pramonine ekosistema pagrįstas metodas, kad būtų galima geriau susieti poreikius ir remti pagrindinius kiekvienos vertės grandinės dalyvius. Komunikate „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas“ statyba įvardyta kaip viena iš prioritetinių ekosistemų, kuri susiduria su didžiausiais sunkumais siekiant klimato srities ir tvarumo tikslų bei įgyvendinant skaitmeninę pertvarką ir kurios konkurencingumas nuo to priklauso. Kurdama atnaujintą pramonės strategiją Komisija, kartu su pramonės atstovais, suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis, parengė statybos pramonės ekosistemos pertvarkos trajektoriją. Vykdydama šį darbą, 2021 m. gruodžio 15 d. Komisija paskelbė tarnybų darbinį dokumentą, kuriame siūlomi scenarijai, kaip statybų sektorių paversti ekologiškesniu, labiau skaitmeniniu ir atsparesniu. Ateičiai tinkama palanki reguliavimo sistema, skatinanti investicijas ir pasitikėjimo kūrimą, yra ekosistemos atsparumo pagrindas ir būtina dvejopos pertvarkos sąlyga. Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijoje pabrėžtas svarbus MVĮ vaidmuo skatinant žaliąją pertvarką ir dar kartą pabrėžta, kad joms reikia suteikti priemonių, kad jos suprastų ir sumažintų riziką aplinkai, įskaitant ir statybų sektoriuje. Komunikate „ES standartizacijos strategija. Pasaulinių standartų, kuriais remiama atspari, žalioji ir skaitmeninė ES bendroji rinka, nustatymas“ nustatyta, kad statybų sektorius yra viena iš aktualiausių sričių, kuriose darnieji standartai galėtų padėti padidinti konkurencingumą ir sumažinti rinkos kliūtis. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu, nes pagrindinis reglamento tikslas – pašalinti statybos produktų judėjimo bendrojoje rinkoje kliūtis. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Nepriėmus ES reglamento, SPR trūkumų negalima ištaisyti nacionaliniais įstatymais, nes valstybės narės neturi įgaliojimų nei keisti SPR sistemos, nei nacionalinėmis priemonėmis ištaisyti jos trūkumų. Šiuo metu ES nėra tinkamos standartizacijos, todėl statybos produktų aplinkosauginis ir saugos veiksmingumas nacionaliniu lygmeniu sprendžiamas skirtingai, todėl ekonominės veiklos vykdytojams taikomi skirtingi reikalavimai. Todėl ES veiksmai yra pagrįsti ir reikalingi. Tik ES lygmeniu galima nustatyti sąlygas, kuriomis būtų užtikrinamas laisvas statybos produktų judėjimas, kartu užtikrinant vienodas sąlygas ir siekiant tvarumo tikslų. Kalbant apie ES lygmens veiksmų pridėtinę vertę, pasiūlymu bus prisidėta prie bendro statybos produktų bendrosios rinkos veikimo gerinimo didinant teisinį tikrumą ir nuspėjamumą, gerinant vienodas sąlygas statybos ekosistemai ir sprendžiant statybos produktų klimato srities ir aplinkosauginio veiksmingumo bei žiediškumo aspektus, kurie gali būti sprendžiami tik ES lygmeniu. •Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, kas būtina gerai veikiančiai bendrajai statybos produktų rinkai sukurti, ir jis yra proporcingas siekiant numatyto tikslo. Pasiūlymu siekiama pašalinti nustatytus SPR trūkumus ir Europos žaliojo kurso bei Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslus, susijusius su statybos produktais, kartu remiantis pagrindiniais SPR principais (įskaitant Europos standartizacijos organizacijų parengtus darniuosius standartus). Siekiant politikos tikslų, būtina spręsti ir tobulinti pagrindinius SPR sistemos, visų pirma standartizacijos proceso, klausimus ir gerinti jos veikimą. Kai kurios naujos funkcijos, pavyzdžiui, gaminiams taikomi reikalavimai arba Komisijos aktai, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos, bus taikomi tik tada, kai jų reikės konkretiems gaminiams. Pasiūlyme visos nustatytos problemos sprendžiamos veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu. Jame siūloma ateities iššūkiams parengta ir išsami reguliavimo sistema, į ją įtraukti alternatyvūs sprendimai ir naujos reguliavimo priemonės, kurios gali būti aktyvuotos, jei, remiantis išsamia analize, to reikia konkrečiai produktų kategorijai ar grupei. Atsižvelgiant į didelę statybos produktų įvairovę, tik taikant šį metodą galima užtikrinti, kad pasiūlymo tikslų bus veiksmingai siekiama nesukeliant bereikalingos naštos ekonominės veiklos vykdytojams. •Priemonės pasirinkimas

Pasiūlymas yra teikiamas kaip reglamentas, kuriuo panaikinamas šiuo metu galiojantis SPR. Taip užtikrinamas bendras siūlomų teisės aktų įgyvendinimas visoje ES. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikrinimas 2016 m. Komisija paskelbė statybų sektoriaus tinkamumo patikrinimo pagrindžiamąjį tyrimą. Tyrime įvertinta pasirinktų statybų sektoriui taikomų ES teisės aktų suderinamumas ir apsvarstytas SPR ir Ekologinio projektavimo reikalavimų direktyvos (2009 m.) bei Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo direktyvos teisinis dubliavimasis. Ji taip pat patvirtino, kad trijų teisės aktų apibrėžtys yra nenuoseklios, trūksta tarpusavio nuorodų ir jie dubliuojasi. 2019 m. Komisija paskelbė SPR vertinimą . Svarbiausios šiame vertinime nustatytos problemos (pagal svarbą) buvo šios: i) nepakankamai veiksminga standartizacijos sistema, kuri yra SPR pagrindas, ii) neveiksminga ir labai skirtinga (skirtingose valstybėse narėse) rinkos priežiūra ir iii) mažiau nei tikėtasi SPR pasiektas supaprastinimas. Pasiūlyme atsižvelgta į abiejų dokumentų išvadas. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Rengiant pasiūlymą buvo konsultuojamasi su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis: valstybėmis narėmis, Europos techninėmis įstaigomis ir asociacijomis, nacionalinėmis valdžios institucijomis, bendrovėmis ir (arba) gamintojais, importuotojais ir platintojais, vartotojų asociacijomis, rinkos priežiūros institucijomis, Europos ir (arba) tarptautinėmis organizacijomis (pramonės asociacijomis), notifikuotosiomis įstaigomis, darbuotojais ir (arba) specialistų asociacijomis ir kitomis, pavyzdžiui, privačiais asmenimis ir kitomis NVO. Vadovaujantis ES geresnio reglamentavimo gairėmis kelis kartus organizuota konsultavimosi veikla. Trumpas aprašymas pateikiamas tolesniuose punktuose. ·Horizontalioji internetinė apklausa (apklausa apie horizontaliuosius klausimus) Horizontalioji apklausa buvo skirta atrinktiems ekspertams ir ja siekta nustatyti, kaip spręsti įvairius horizontaliuosius klausimus, nustatytus vertinant SPR, kad būtų surinkta informacija, kuri būtų naudojama toliau tobulinant politikos galimybes. ·2020 m. kovo ir rugsėjo mėn. įvyko du specialūs susitikimai su valstybių narių ekspertais dėl SPR peržiūros. Susitikimų tikslas – aptarti procesą ir patobulintą orientacinių galimybių dokumentą, taip pat surinkti valstybių narių nuomones šiomis temomis: taikymo sritis ir ryšys su kitais ES teisės aktais, suderinta sritis, nacionalinė teisė ir informacijos poreikis, I priedas (pagrindiniai reikalavimai statiniams) ir aplinkosaugos reikalavimai. ·Įmonių apklausa Įmonių apklausos tikslas – įvertinti, kokį poveikį patikslintos orientacinės politikos galimybės turėtų turėti Europos statybos produktų sektoriaus įmonėms. Apklausa buvo skirta šio sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams. ·Viešos konsultacijos Viešos konsultacijos parodė, kad visos suinteresuotųjų šalių grupės griežtai nepritarė SPR panaikinimui (E politikos galimybė). Daugumoje suinteresuotųjų šalių grupių didžiausios grupės pasisakė už dabartinio SPR išlaikymą (t. y. A atskaitos politikos galimybę). Didelė dalis suinteresuotųjų subjektų grupių pirmenybę teikė SPR peržiūrai (t. y. B, C arba D politikos galimybėms). Be to, atlikus įmonių apklausą paaiškėjo, kad nors ekonominės veiklos vykdytojai iš esmės pritarė dabartinei SPR, jie atkreipė dėmesį į keletą klausimų, kuriuos reikia spręsti ir kuriuos būtina peržiūrėti. Pirmiausia tai buvo susiję su standartizacijos procesu. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Atliekant kiekybinę ir kokybinę įvairių galimybių poveikio analizę buvo sudaryta speciali techninės paramos sutartis.

Atliekant tyrimą buvo surinkti ir papildyti turimi įrodymai, kad būtų galima išanalizuoti politikos galimybes ir įvertinti galimą jų poveikį. Politikos galimybės išnagrinėtos siekiant įvertinti tinkamumą ir poveikį, daugiausia remiantis apklausos ir viešųjų konsultacijų rezultatais. Be to, papildomi duomenys buvo surinkti remiantis atitinkamomis ataskaitomis, tyrimais ir susitikimais su valstybių narių atstovais, verslo asociacijomis, bendrovėmis, techninėmis ir bandymų įstaigomis. •Poveikio vertinimas Komisija atliko SPR peržiūros poveikio vertinimą. Atsižvelgus į Reglamentavimo patikros valdybos 2021 m. liepos 26 d. pirmoje neigiamoje nuomonėje pateiktas pastabas, dėl poveikio vertinimo 2022 m. sausio 26 d. priimta teigiama nuomonė su išlygomis. Valdybos nuomonė ir galutinis poveikio vertinimas bei jo santrauka skelbiami drauge su šiuo pasiūlymu. Poveikio vertinime išnagrinėtos ir palygintos penkios politikos galimybės, skirtos su SPR susijusioms problemoms spręsti: A galimybė – atskaitos scenarijus (peržiūra neatliekama) Pagal atskaitos scenarijų reglamentas neperžiūrimas, tačiau jo įgyvendinimas pagerinamas nustatant gaires ir kitas neprivalomas teisines priemones. Todėl atskaitos scenarijus reiškė, kad derinimo sistema ir jos įgyvendinimas toliau taikomi. B galimybė – SPR atnaujinimas B galimybe siekta išspręsti vertinime išryškėjusias problemas, imantis šių veiksmų: ·sprendžiant techninio derinimo sistemos problemas, B galimybe Komisijai suteikiami įgaliojimai remtis „alternatyviu“ sprendimu, jei remiantis standartizacijos sistema laiku nepateikiami pakankamai kokybiški standartai; ·aiškiai apibrėžiant ES lygmeniu reglamentuojamą sritį, bus sumažintas toliau taikomų nacionalinių reikalavimų ir ženklų poveikis; ·sudaryti sąlygas sukurti suderintą sistemą, pagal kurią būtų galima vertinti statybos produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir informuoti apie jį; ·sukurti skaitmeninę struktūrą, suderinamą su skaitmeniniu produkto pasu; ·skatinti pakartotinį statybos produktų naudojimą; ·stiprinti rinkos priežiūrą stiprinant vykdymo užtikrinimo įgaliojimus ir derinant įvairių rinkos priežiūros institucijų veiklą bei galbūt nustatant mažiausią patikrinimų skaičių ir mažiausią žmogiškųjų išteklių, kurie turi būti naudojami statybos produktų rinkos priežiūrai, lygį; ·stiprinti bendrą visų institucijų ir notifikuotųjų įstaigų sprendimų priėmimą; ·sumažinti dubliavimąsi su kitais ES teisės aktais nustatant kolizines normas ir užtikrinant nuoseklumą; ·nustatyti specialų statybos produktų ženklą (Europos statybos produktas – ESP), kad būtų aišku, jog ženklas reiškia eksploatacinių savybių deklaraciją, o ne atitiktį; ·tikslinės nuostatos ir valstybių narių įgaliojimai tam tikroms labai mažoms įmonėms sąlyginai netaikyti SPR prievolių. C galimybė – SPR tikslingumas

Ši galimybė grindžiama prie B galimybės aprašytais elementais. Tačiau pagal C galimybę SPR taikymo sritis apribojama tam tikromis sritimis, atsižvelgiant į toliau nurodytas tris papildomas galimybes, kurias galima derinti: ·Papildoma galimybė C1: darniuosiuose standartuose ir Komisijos aktuose, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos, būtų numatyti tik veiksmingumo apskaičiavimo vertinimo metodai, o ES lygmeniu nebūtų nustatyti jokie ribiniai veiksmingumo lygiai, klasės ar kiti reikalavimai. ·Papildoma galimybė C2: SPR taikymo sritis būtų orientuota tik į pagrindines sritis, atsižvelgiant į valstybių narių reguliavimo poreikius, svarbą aplinkai arba produktų saugai ir tinkamumą rinkai. ·Papildoma galimybė C3: valstybės narės turėtų galimybę pasiūlyti alternatyvų patekimo į rinką būdą, grindžiamą nacionalinės teisės aktais, o ne darniaisiais standartais ir Komisijos aktais, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos. D galimybė – SPR tobulinimas Remiantis B galimybe, siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, saugą ir aplinką, taip pat gali būti nustatyti reikalavimai, susiję su būdingomis produkto savybėmis. Tokius konkrečiam produktui keliamus reikalavimus galima suformuluoti taikant tris papildomas galimybes ir (arba) požiūrius (papildomas galimybes D1 ir D2 galima sujungti): ·papildoma galimybė D1: naujas teisinės sistemos metodas, skirtas produktams taikomiems reikalavimams (remiantis Europos standartizacijos organizacijų parengta standartizacija); ·Papildoma galimybė D2: Bendrųjų techninių specifikacijų metodas (parengtas Komisijos arba jai prižiūrint); ·papildoma galimybė D3: D1 ir D2 mišinys. E galimybė – SPR panaikinimas SPR būtų panaikintas. Prekyba statybos produktais būtų grindžiama abipusiu pripažinimu. Tinkamiausia galimybė Nustatyta, kad tinkamiausia yra D galimybė, nes ja sudaromos sąlygos veiksmingiausiai ir nuosekliausiai įgyvendinti SPR sistemos tikslus ir pašalinti pagrindinius trūkumus. Taip užtikrinamas laisvas statybos produktų judėjimas bendrojoje rinkoje ir visapusiškai atsižvelgiama į Europos žaliojo kurso ir Žiedinės ekonomikos veiksmų plano užmojus. Pagrindiniai pokyčiai yra tokie: ·aiškiau apibrėžti pakartotinai naudojamų ir 3D spausdintuvu atspausdintų statybos produktų ir surenkamųjų namų apimtis ir įtraukimą; ·nustatyti naujus įgaliojimus Komisijai: 1) priimti technines specifikacijas per Komisijos teisės aktus tais atvejais, kai standartizacijos sistema laiku nepateikia pakankamos kokybės rezultatų; 2) nustatyti produkto reikalavimus; ·supažindinti su aplinkosaugos, funkciniais ir saugos reikalavimais statybos produktams; ·sukurti „suderintąją sritį“, aiškiau paskirstyti valstybių narių vaidmenis ir sukurti mechanizmą, skirtą rinkti informacijai apie valstybių narių reguliavimo poreikius ar priemones, kad būtų galima aktyviai keistis informacija apie juos ir spręsti su jais susijusius klausimus atsižvelgiant į bendrosios rinkos tikslus; ·nustatyti naują prievolę gamintojams pateikti eksploatacinių savybių deklaraciją ir atitikties deklaraciją (atitiktį produkto reikalavimams); galimybė teikti informaciją elektroninėmis priemonėmis; ·pateikti bendrųjų tvarumo reikalavimų sąrašą (jie turi būti išsamiau apibrėžti kiekvienai produktų grupei Komisijos aktuose ir (arba) darniuosiuose standartuose); ·pradėti taikyti ir tobulinti supaprastinimo nuostatas ir nuostatas dėl išimties labai mažoms įmonėms;

·sustiprinti rinkos priežiūros institucijų vykdymo užtikrinimo įgaliojimus; ·išplėsti statybos produktų kontaktinių centrų vaidmenį, kad būtų remiami ekonominės veiklos vykdytojai; ·sukurti naują Komisijos sistemą, pagal kurią bet kuris fizinis ar juridinis asmuo galėtų dalytis skundais ar pranešimais apie galimus reglamento pažeidimus; ·suderinti nuostatas su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentu dėl klimato srities ir aplinkosauginio tvarumo ir skaitmeninio produkto paso. Pagal D galimybę buvo numatyta CE ženklą pakeisti nauju ženklu (Europos statybos produkto arba ESP ženklu). Tačiau taip pat yra rizika, kad toks pakeitimas gali padidinti, o ne sumažinti neaiškumus ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma pereinamuoju laikotarpiu, kai būtų reikėję dviejų ženklų. Todėl CE ženklas išliks, o gamintojai turės juo žymėti gaminius, kurių eksploatacinių savybių arba atitikties deklaraciją jie yra parengę. Nors poveikio vertinimą pagrindžiančiame tyrime padaryta išvada, kad dėl D galimybės ekonominės veiklos vykdytojai gali patirti papildomų sąnaudų, daugiausia dėl informacijos apie aplinkosauginį veiksmingumą deklaravimo nustatymo, buvo tam tikrų apribojimų, susijusių su naudojamais duomenimis. Dėl papildomo supaprastinimo, susijusio su D galimybe, iš tikrųjų administracinė našta gali sumažėti maždaug 180 mln. EUR (žr. poveikio vertinimo ataskaitos III priedą). •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Pasiūlymu bus sumažintos atitikties sąnaudos, nes bus užtikrintas gerai veikiantis standartizacijos procesas, aiškesnės nuostatos, skatinama pakartotinai naudoti produktus, bus mažiau papildomų nacionalinių reikalavimų ir bus sudarytos vienodos sąlygos visiems gamintojams, visų pirma MVĮ, visose valstybėse narėse. Be to, planuojamas darbo pasidalijimas ir techninis suderinimas su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentu padės išvengti nereikalingų išlaidų įmonėms, visų pirma MVĮ. Pasiūlyme maksimaliai išnaudojamos skaitmeninimo galimybės siekiant sumažinti administracinę naštą, atsižvelgiant į tai, kad SPR nenumatyta galimybė taikyti skaitmenines priemones. Visa su pasiūlymu susijusi informacija ir dokumentai gali būti tvarkomi skaitmenine forma (pvz., skaitmeninis produkto pasas) ir saugomi, jais dalijamasi bei užtikrinama ilgalaikė prieiga prie jų informacinėje sistemoje. Tai užtikrins didesnį tiekimo grandinių skaidrumą, leis statybos produktų duomenis saugoti pastatų žurnaluose ir naudoti skaičiavimams, kurių reikalaujama pagal kitus teisės aktus (pvz., Pastatų energinio naudingumo direktyvą). Tai taip pat palengvins rinkos priežiūrą. Dar labiau sumažinti administracinę naštą gamintojams pavyks panaikinus CE ženklo ir eksploatacinių savybių deklaracijos dubliavimąsi. Valstybės narės taip pat galės atleisti nuo prievolių labai mažas įmones, kurios nevykdo tarpvalstybinės prekybos. Pasiūlymu suteikti Komisijai naujus įgaliojimus nustatyti mažiausią patikrinimų, kuriuos turi atlikti rinkos priežiūros institucijos, skaičių, siekiama pagerinti nevienodą SPR taisyklių taikymą rinkoje. Tam gali prireikti daugiau rinkos priežiūros institucijų pajėgumų, tačiau tai leis geriau padėti valstybėms narėms vykdyti savo pareigą užtikrinti statinių saugą ir tvarumą. •Pagrindinės teisės Šis pasiūlymas neturi poveikio pagrindinių teisių apsaugai. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymui reikės papildomų išteklių, kad būtų galima veiksmingai valdyti SPR sistemą. Prašomas personalo poreikių padidinimas 7 etato ekvivalentais yra proporcingas tikslams. Komisijos darbuotojai vykdys šią pagrindinę veiklą: ·SPR kūrimas ir įgyvendinimas; ·antrinės teisės aktų rengimas (įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus); ·standartizacijos prašymų ir Komisijos aktų rengimas ir tvarkymas; ·darniųjų techninių specifikacijų įvertinimas ir skelbimas; ·bendrų techninių specifikacijų parengimas;

·ryšių su Europos standartizacijos organizacijomis standartizacijos parengiamojo etapo ir pačios standartizacijos klausimais palaikymas; ·bendradarbiavimas su suinteresuotosiomis šalimis techniniais klausimais; ·paramos valstybių narių valdžios institucijoms teikimas; ·mokymų valstybių narių valdžios institucijoms, notifikuotosioms įstaigoms ir kitoms įstaigoms rengimas; ·gairių valstybėms narėms ir įmonėms teikimas. Ši veikla yra teisinio, techninio ir administracinio pobūdžio ir turi būti vykdoma Komisijos departamentuose (arba kai kuriais atvejais jiems prižiūrint). Atsižvelgiant į tai, reikėtų padidinti darbuotojų, atsakingų už dabartinės SPR sistemos valdymą, skaičių, o jiems padėti turėtų kiti Komisijos departamentai (pvz., JRC) arba turėtų būti naudojamasi užsakomosiomis paslaugomis. Visų pirma – kad būtų teikiama mokslinė ir techninė parama rengiant deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus bei vykdant horizontaliąsias užduotis. Nuo Komisijos turimų išteklių priklausys, kiek šiuo pasiūlymu bus galima pasiekti tikslų. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Komisija stebės, kaip šios naujos nuostatos įgyvendinamos, taikomos ir kaip jų laikomasi, kad įvertintų jų veiksmingumą. Su pasiūlymu susijusi politikos stebėsena ir vertinimas būtų orientuoti į pagrindinius klausimus, kurie turi būti sprendžiami atliekant peržiūrą: standartizacijos proceso veikimą, informacijos apie aplinkosaugą ir produktų saugą prieinamumą ir į technines specifikacijas įtrauktus aplinkosauginius ir produktų saugos reikalavimus, poveikį rinkos priežiūros veikimui. Siūloma, kad pasiūlymas būtų įvertintas ne anksčiau kaip po aštuonerių metų nuo taikymo pradžios dienos, kad būtų galima įvertinti naujų taisyklių rezultatus ir poveikį. •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms) Kadangi teisinė priemonė yra reglamentas, kuris tiesiogiai taikomas valstybėse narėse, aiškinamojo dokumento nereikia. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Reglamento I skyriuje išdėstomos bendrosios nuostatos. 1 straipsnyje aprašomas dalykas, aiškiai nurodant statybos produktų aplinkosauginį, klimato srities ir saugos veiksmingumą, susijusius su jų esminėmis charakteristikomis, taip pat aplinkosauginius, klimato srities, funkcinius ir saugos reikalavimus produktams. 2 straipsnyje apibrėžiama taikymo sritis, įskaitant statybos produktus, su 3D spausdinimu susijusius produktus ir paslaugas, pagrindines dalis, dalis ar medžiagas, jei to prašo gamintojas, komplektus ar mazgus, kuriems taikomos darniosios techninės specifikacijos arba Europos vertinimo dokumentai, surenkamuosius vienai šeimai skirtus namus. Tam tikrais atvejais reglamentas taip pat taikomas naudotiems produktams. Palyginti su SPR, taikymo sritis iš dalies pakeista, kad būtų išvengta dubliavimosi, pavyzdžiui, su Geriamojo vandens direktyva ir Miesto nuotekų valymo direktyva. 3 straipsnyje pateikiamos apibrėžtys. 4 straipsnyje apibrėžiami pagrindiniai statinių reikalavimai ir būdai, kaip nustatyti esmines statybos produktų charakteristikas (grindžiamas eksploatacinėmis savybėmis, pvz., perdirbtųjų medžiagų dalis). Tai bus atliekama remiantis I priedo A dalyje nustatytais pagrindiniais statinių reikalavimais, kurie kartu su vertinimo metodais bus įtraukti į standartus, privalomus taikant šį reglamentą. Komisija taip pat įgaliota priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos su esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių ribos ir klasės. Be to, jei standartizacijos procesas vėluoja arba turi trūkumų, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos. Be to, Komisija įgaliota deleguotaisiais aktais iš dalies keisti I priedo A dalį, atsižvelgdama į technikos pažangą arba siekdama atsižvelgti į naują riziką ir aplinkosaugos aspektus. 5 straipsnyje nustatyta, kad visi produktai, kuriems taikomas reglamentas, turi atitikti bendruosius, tiesiogiai taikomus reikalavimus ir atitinkamus produktų grupės ar kategorijos reikalavimus, išdėstytus I priedo D dalyje. Juo taip pat suteikiami įgaliojimai Komisijai priimti deleguotuosius aktus, kuriais tiksliau apibrėžiami produktų reikalavimai pagal I priedo B, C ir D dalis. Šiuos deleguotuosius aktus galima papildyti savanoriškais darniaisiais standartais, parengtais pagal standartizacijos prašymą. Be to, Komisija taip pat įgaliota deleguotaisiais aktais iš dalies keisti I priedo B, C ir D dalis, atsižvelgdama į technikos pažangą arba į naują riziką ir aplinkosaugos aspektus. 6 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti taikytiną vertinimo ir tikrinimo sistemą, įskaitant papildomus veiksmus, kurių reikia imtis siekiant kovoti su sistemingais neatitikimais.

7 straipsnyje apibrėžiama „suderintoji sritis“, o ne sritys, už kurias atsakingos valstybės narės. Be to, jame nustatomas mechanizmas, skirtas spręsti valstybių narių privalomus sveikatos, saugos ar aplinkos, įskaitant klimato srities, apsaugos reguliavimo poreikius. 8 straipsnyje numatyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama išvengti dvigubo produktų vertinimo pagal šį reglamentą ir kitus Sąjungos teisės aktus. II skyriuje (9–18 straipsniai) nustatyta procedūra, deklaracijos ir ženklinimas. 9–12 straipsniuose reglamentuojama eksploatacinių savybių deklaracija ir jai taikomos išimtys (įskaitant labai mažas įmones, kurios tam tikromis sąlygomis nevykdo tarpvalstybinės prekybos): restauruotiems produktams arba pakartotiniam naudojimui paruoštoms arba restauruotoms statinių dalims). 13 ir 14 straipsniuose nustatomos atitikties deklaracijos taisyklės (atitiktis produkto reikalavimams pagal 5 straipsnį). Siekiant sumažinti administracinę naštą, atitikties deklaracija derinama su eksploatacinių savybių deklaracija. Pagal 15 straipsnį eksploatacinių savybių deklaracija ir atitikties deklaracija gali būti pateikiami elektroniniu formatu arba per galiojančią nuorodą. Jos pateikiamos kalbomis, kurių reikalauja valstybės narės, kuriose gamintojas ketina tiekti produktą. 16–18 straipsniuose nustatyti bendrieji CE ženklo ir kitų ženklų naudojimo principai ir sąlygos. III skyriuje (19–33 straipsniai) apibrėžiamos ekonominės veiklos vykdytojų teisės ir pareigos. Jame nustatytos bendros ir išsamios gamintojų pareigos, įskaitant tai, kaip naudotis atitinkamomis darniosiomis techninėmis specifikacijomis (darniaisiais standartais ir deleguotaisiais aktais), kad būtų įvertintos ir deklaruotos produkto eksploatacinės savybės. Visų pirma 22 straipsnyje apibrėžiamos gamintojų aplinkosauginės prievolės, įskaitant prievolę deklaruoti I priedo A dalies 2 skirsnyje nustatytas privalomas tvarumo charakteristikas, visuotinio atšilimo potencialą ir eksploatacinėmis savybėmis grindžiamus reikalavimus arba minimalią perdirbtųjų medžiagų dalį. Priėmus tam tikrai produktų grupei skirtus deleguotuosius aktus, gamintojai taip pat privalo: –projektuoti ir gaminti produktus ir jų pakuotes taip, kad jų bendras aplinkosauginis ir klimato tvarumas pasiektų pažangiausių technologijų lygį; –pirmenybę teikti perdirbamoms medžiagoms ir medžiagoms, pagamintoms perdirbant; –laikytis darniosiose techninėse specifikacijose nustatytų minimalaus perdirbtųjų medžiagų dalies reikalavimų ir kitų aplinkos tvarumo ribinių verčių; –užkirsti kelią ankstyvam produktų nusidėvėjimui, naudoti patikimas dalis ir projektuoti produktus taip, kad jų patvarumas nebūtų mažesnis už vidutinį atitinkamos kategorijos produktų patvarumą; –projektuoti produktus taip, kad juos būtų galima lengvai taisyti, atnaujinti ir tobulinti. Kituose straipsniuose apibrėžiamos konkrečios įgaliotųjų atstovų (23 straipsnis), importuotojų (24 straipsnis) prievolės, pavyzdžiui, užtikrinti, kad jų kontroliuojami produktai išliktų saugūs, tikrinti, ar gamintojas įvykdė savo bendrąsias prievoles, platintojų (25 straipsnis), realizavimo paslaugų teikėjų, tarpininkų, internetinių prekyviečių, internetinių pardavėjų ir internetinių prekyviečių prievolės (taip jie įtraukiami į atitikties užtikrinimo sistemą) (27 straipsnis) ir 3D spausdinimo paslaugų teikėjų (28 straipsnis). Todėl jame įtrauktos nuostatos, leidžiančios sistemoje atsižvelgti ir į naujus verslo modelius. Jame taip pat nustatomos naujos konkrečios ekonominės veiklos vykdytojų, išinstaliuojančių arba pritaikančių naudotus produktus pakartotiniam naudojimui ar restauravimui, prievolės (29 straipsnis) ir prievolės dėl dvejopo naudojimo ir pseudoproduktų (31 straipsnis). Jame reglamentuojamas statybos produktų pardavimą internetu arba nuotoliniu būdu (32 straipsnis). IV skyriuje (34–42 straipsniai) pateikiamos statybos produktų standartų ir Europos vertinimo dokumentų taisyklės. Jis apima privalomą taikymą visiems eksploatacinėmis savybėmis grindžiamiems reikalavimams ir savanorišką taikymą būdingiems produkto reikalavimams. Jame nustatomos Europos vertinimo dokumentų ir jų santykio su eksploatacinių savybių deklaracija ir atitikties deklaracija taisyklės (35 straipsnis), Europos vertinimo dokumentų rengimo, priėmimo (36 straipsnis) ir skelbimo (38 straipsnis), Europos vertinimo dokumentų turinio reikalavimų (40 straipsnis) ir kovos su nepagrįstu Europos vertinimo dokumentų platinimu taisyklės (36 straipsnis). Jame taip pat reglamentuojamos ginčų sprendimo taisyklės, taikomos nesutarimų tarp techninio vertinimo įstaigų (TVĮ) atvejais (39 straipsnis). V skyriuje (43–46 straipsniai) nustatomi reikalavimai skiriančiosioms institucijoms, atsakingoms už TVĮ, ir taisyklės, kaip jas paskirti, stebėti ir vertinti. Jame taip pat suteikiami įgaliojimai Komisijai nustatyti TVĮ personalo reikalavimus ir nustatyti TVĮ koordinavimo užduotis. VI skyriuje (47–63 straipsniai) aprašomas notifikuotųjų įstaigų vaidmuo (48 straipsnis), šioms įstaigoms taikomi reikalavimai (49 straipsnis), įskaitant svarbiausius veiklos ir informacines prievoles. Jame nustatyti reikalavimai notifikuotosioms įstaigoms (50 straipsnis), jų veiklos prievolės (60 straipsnis) ir prievolė informuoti (61 straipsnis), taip pat išvardytos notifikuotosios įstaigos prievolės, susijusios su jos subrangovu ar filialu (53 straipsnis). Jame taip pat nustatomos taisyklės, kuriomis reglamentuojamas naudojimasis ne notifikuotosios įstaigos bandymų laboratorijos įranga (54 straipsnis). Numatyta procedūra, pagal kurią valstybės narės ir Komisija gali pareikšti oficialius prieštaravimus dėl darniųjų akreditavimo standartų (52 straipsnis). VII skyriuje (64–67 straipsniai) numatytos supaprastintos procedūros. Siekiant sumažinti administracinę naštą, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms, šiame skyriuje nustatytos supaprastinimo procedūros, įskaitant 64 straipsnį dėl tinkamų techninių dokumentų naudojimo, 65 straipsnį, pagal kurį labai mažoms įmonėms leidžiama taikyti ne tokią griežtą patikros sistemą, 66 straipsnį, pagal kurį sumažinami reikalavimai pagal užsakymą pagamintiems neserijiniams produktams, įrengtiems nustatytame viename statinyje, 67 straipsnį dėl kitos notifikuotosios įstaigos atlikto vertinimo ir tikrinimo pripažinimo. VIII skyriuje (68–76 straipsniai) nustatytos rinkos priežiūros ir apsaugos procedūrų taisyklės. 68 straipsniu Komisija įgaliojama sukurti sistemą, pagal kurią bet kuris fizinis ar juridinis asmuo galėtų dalytis skundais ar pranešimais apie galimus šio reglamento nesilaikymo atvejus.

70 straipsnyje numatyta, kaip elgtis neatitikties atveju, o 71 straipsnyje numatyta ES apsaugos procedūra tais atvejais, kai valstybės narės gali pagrįstai remtis privalomais sveikatos, saugos ar aplinkos apsaugos pagrindais. 72 straipsnyje išdėstytos taisyklės, kaip elgtis su pavojų keliančiais atitinkančiais produktais. 73 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti mažiausią patikrinimų, kuriuos turi atlikti rinkos priežiūros institucijos, skaičių, taip pat nustatyti mažiausius žmogiškuosius išteklius, kuriuos turi skirti statybos produktų rinkos priežiūros institucijos. 74 straipsnyje numatytas rinkos priežiūros koordinavimas ir administracinio bendradarbiavimo grupė. Siekiant sustiprinti rinkos priežiūros institucijų pajėgumus, rinkos priežiūros institucijos turi teisę iš ekonominės veiklos vykdytojų susigrąžinti patikrinimų ir bandymų išlaidas (75 straipsnis). Rinkos priežiūros institucijos privalo kasmet teikti Komisijai savo veiklos ataskaitas (76 straipsnis). IX skyriuje (77–81 straipsniai) apibrėžiamos informavimo ir administracinio bendradarbiavimo principai. Jis pridedamas siekiant sustiprinti bendrą sistemą ir reglamento taikymą, kad būtų išvengta skirtingų sprendimų, dėl kurių galėtų būti sukurtos nevienodos sąlygos. Atsižvelgiant į šiuos tikslus, 77 straipsniu sukuriama ir palaikoma informacijos ir ryšių sistema, kuria siekiama užtikrinti suderintą šio reglamento aiškinimą ir taikymą. 78 straipsniu suteikiami įgaliojimai Komisiją įsteigti ES statybos produktų duomenų bazę arba sistemą, kad būtų lengviau gauti informaciją apie produktą (visų pirma eksploatacinių savybių deklaraciją, atitikties deklaraciją ir naudojimo instrukcijas). 79 straipsniu peržiūrimos taisyklės dėl statybos produktų kontaktinių centrų, siekiant geriau paremti ekonominės veiklos vykdytojus. 80 straipsnyje reikalaujama, kad rinkos priežiūros institucijos, produktų kontaktiniai centrai statybos klausimais, skiriančiosios įstaigos, TVĮ, notifikuojančiosios institucijos ir notifikuotosios įstaigos nuolat atnaujintų žinias savo darbo srityje ir dalyvautų mokymuose apie bendrą taisyklių aiškinimą ir taikymą. Jame taip pat reikalaujama, kad Komisija organizuotų mokymus bent kartą per metus. 81 straipsnyje valstybėms narėms leidžiama bendrai paskirti įstaigas, kurios vykdytų savo įsipareigojimus pagal reglamentą, ir dalytis ištekliais bei atsakomybe. X skyriuje (82 straipsnis) nustatomos bendradarbiavimo su ES nepriklausančiomis šalimis sąlygos, taip pat siekiant apriboti neigiamą šiose šalyse įsikūrusių ekonominės veiklos vykdytojų neatitikties poveikį bendrajai rinkai. XI skyriuje (83 ir 84 straipsniai) aptariamos valstybių narių paskatos ir žalieji viešieji pirkimai. 83 straipsnyje išdėstytas valstybių narių požiūris į tvarių statybos produktų naudojimo skatinimą. 84 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai parengti tvarumo reikalavimus, taikomus statybos produktų žaliesiems viešiesiems pirkimams. XII skyrius (85 straipsnis) suteikia Komisijai teisę nustatyti, ar konkretus produktas yra statybos produktas. XIII skyriumi (86 straipsniu) iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020, kad Reglamentas (ES) 2019/1020 būtų taikomas ir statybos produktams. XIV skyriuje (87–94 straipsniai) pateikiamos baigiamosios nuostatos. 87 straipsnyje nustatytos reglamento deleguotųjų aktų priėmimo sąlygos. 88 straipsnyje numatytas Nuolatinio statybos komiteto vaidmuo. Pagal 91 straipsnį valstybės narės nustato taisykles, taikomas sankcijoms už reglamento pažeidimus. 91 straipsnyje reikalaujama, kad reglamentas būtų įvertintas ne anksčiau kaip po aštuonerių metų nuo jo taikymo pradžios dienos. 93 straipsnyje pateikiamos pereinamojo laikotarpio nuostatos, leidžiančios palaipsniui perkelti visus darniuosius standartus iš SPR į naująjį reglamentą ir taip užtikrinti sklandų laipsnišką jo taikymą ekonominės veiklos vykdytojams. 94 straipsnyje numatyta reglamento įsigaliojimo ir taikymo pradžios data. Panašiai kaip ir SPR, kartu su pasiūlymo nuostatomis pateikiami keli priedai, t. y: –I priedas dėl pagrindinių reikalavimų statiniams (A dalis), kaip ir SPR, ir dėl naujų elementų: eksploatacinėmis savybėmis pagrįsti produkto reikalavimai (B dalis), būdingi produkto reikalavimai, visų pirma susiję su sauga ir aplinka (C dalis), ir informacijos reikalavimai (D dalis); –II priedas dėl eksploatacinių savybių deklaracijos ir atitikties deklaracijos turinio; –III priedas dėl Europos vertinimo dokumento priėmimo procedūros; –IV priedas dėl produkto sričių ir reikalavimų techninio vertinimo įstaigoms (TVĮ); –V priedas dėl vertinimo ir tikrinimo sistemų; –VI priedas dėl esminių charakteristikų, kurių atžvilgiu nereikalaujama pateikti nuorodos į atitinkamą darniąją techninę specifikaciją notifikuojant notifikuotąsias įstaigas; –VII priedo koreliacijos lentelė. 2022/0094 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 1), laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros ( 2), kadangi: (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011 buvo priimtas atsižvelgiant į vidaus rinką, siekiant suderinti statybos produktų rinkodaros sąlygas ir pašalinti prekybos statybos produktais tarp valstybių narių kliūtis; (2)kad statybos produktas būtų pateiktas rinkai, gamintojas privalo parengti tokio produkto eksploatacinių savybių deklaraciją; Gamintojas prisiima atsakomybę už produkto atitiktį deklaruojamoms eksploatacinėms savybėms. Numatytos tam tikros šios prievolės išimtys; (3)Reglamento (ES) Nr. 305/2011 įgyvendinimo patirtis, 2019 m. Komisijos atliktas vertinimas ir Europos techninio vertinimo organizacijos ataskaita parodė, kad sistema įvairiais aspektais, įskaitant standartų rengimą ir rinkos priežiūrą, yra nepakankamai veiksminga. Be to, atliekant vertinimą gauta grįžtamoji informacija rodo, kad reikia mažinti dubliavimąsi, prieštaravimus ir pasikartojančius reikalavimus, įskaitant susijusius su kitais Sąjungos teisės aktais, kad būtų užtikrintas didesnis teisinis aiškumas ir sumažinta ekonominės veiklos vykdytojams tenkanti administracinė našta. Todėl būtina nustatyti konkretesnes ir išsamesnes teisines prievoles ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat naujas nuostatas, įskaitant technines specifikacijas ir rinkos priežiūrą, kad būtų padidintas teisinis tikrumas ir išvengta nevienodo aiškinimo; (4)būtina sukurti gerai veikiančius informacijos srautus, įskaitant elektronines priemones, siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinėje būtų galima gauti nuoseklią ir skaidrią informaciją apie statybos produktų eksploatacines savybes. Tikimasi, kad tai padidins skaidrumą ir pagerins informacijos perdavimo veiksmingumą. Skaitmeninės prieigos prie išsamios informacijos apie statybos produktus užtikrinimas prisidėtų prie viso statybų sektoriaus skaitmeninimo, todėl sistema būtų tinkama skaitmeniniam amžiui. Galimybė gauti patikimą ir ilgalaikę informaciją taip pat reikštų, kad ekonominės veiklos vykdytojai ir kiti subjektai neprisideda prie vienas kito neatitikties; (5)2021 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Reglamento (ES) Nr. 305/2011 įgyvendinimo palankiai vertinamas Komisijos tikslas padaryti statybų sektorių tvaresnį, peržiūrint Reglamentą Nr. 305/2011, kaip paskelbta Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, spręsti statybos produktų tvarumo klausimą. 2019 m. lapkričio 28 d. Tarybos išvadose dėl žiedinės ekonomikos statybų sektoriuje Komisija paraginta peržiūrėti Statybos produktų reglamentą (ES) Nr. 305/2011 ir sudaryti palankesnes sąlygas statybos produktų žiediškumui. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pabrėžiama, kad reikia spręsti statybos produktų tvarumo klausimą, ir pabrėžiama, kad tvaresnė apstatyta aplinka yra labai svarbi Europai pereinant prie poveikio klimatui neutralumo. Komisijos komunikate „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ statyba įvardyta kaip viena iš prioritetinių ekosistemų, kuri susiduria su didžiausiais sunkumais siekiant klimato srities ir tvarumo tikslų bei įgyvendinant skaitmeninę pertvarką ir nuo kurios priklauso statybų sektoriaus konkurencingumas. Todėl tikslinga nustatyti statybos produktų aplinkosauginių ir tvarumo savybių deklaravimo taisykles, įskaitant galimybę nustatyti atitinkamas ribas ir klases; (6)be to, 2022 m. ES standartizacijos strategijoje nustatyta, kad statybų sektorius yra viena iš aktualiausių sričių, kuriose darnieji standartai galėtų padėti padidinti konkurencingumą ir sumažinti rinkos kliūtis; (7)siekiant aplinkosaugos tikslų, įskaitant kovą su klimato kaita, būtina nustatyti naujas aplinkosaugines prievoles ir sukurti bei taikyti statybos produktų aplinkosauginio tvarumo apskaičiavimo vertinimo metodą. Dėl tos pačios priežasties būtina išplėsti reguliuojamų ekonominės veiklos vykdytojų ratą, nes visi – platintojai, tiekėjai ir gamintojai vaidina svarbų vaidmenį apskaičiuojant aplinkosauginį tvarumą statybų sektoriuje. Todėl šis ratas turėtų būti išplėstas dviem kryptimis – galutinės grandies kryptimi nuo platintojų iki ekonominės veiklos vykdytojų, ruošiančių statybos produktus pakartotiniam naudojimui ar restauravimui, ir pradinės grandies kryptimi nuo gamintojo iki tarpinių produktų ir (arba) žaliavų tiekėjų. Be to, tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai, dalyvaujantys išmontuojant naudotus produktus ar kitas statinių dalis arba juos restauruojant ir pakartotinai naudojant, turi prisidėti prie saugaus antrinio statybos produktų naudojimo; (8)siekiant užtikrinti statybos produktų, o kartu ir statinių saugą ir funkcionalumą, būtina vengti, kad gaminiai, kurių gamintojai nenumatė laikyti statybos produktais, būtų pateikiami rinkai kaip statybos produktai. Todėl importuotojai, platintojai ir kiti tolesnės grandies ekonominės veiklos vykdytojai turėtų užtikrinti, kad šie statybos pseudoproduktai nebūtų parduodami kaip statybos produktai. Be to, tam tikri paslaugų teikėjai, pavyzdžiui, vykdymo paslaugų teikėjai arba 3D spausdinimo paslaugų teikėjai, neturėtų prisidėti prie kitų ekonominės veiklos vykdytojų neatitikties. Todėl būtina, kad atitinkamos nuostatos būtų taikomos ir šioms paslaugoms bei jų teikėjams; (9)gali būti, kad 3D spausdinimo duomenų rinkinį, 3D spausdinimo įrenginį ar formą ir juose naudojamą medžiagą teikia skirtingi ekonominės veiklos vykdytojai, todėl nė vienas iš šių ekonominės veiklos vykdytojų nebūtų atsakingas už 3D spausdintuvu atspausdinto produkto saugą ir tinkamas savybes. Todėl, siekiant išvengti galimo pavojaus saugai, būtina nustatyti nuostatas dėl 3D spausdinimo duomenų rinkinių, 3D spausdinimui skirtų medžiagų ir 3D spausdinimo paslaugų, kurios leidžia 3D būdu spausdinti statybos produktus, kad laikydamiesi šių nuostatų ekonominės veiklos vykdytojai kartu pasiektų panašų saugos lygį į tą, kuris užtikrinamas įprastiems statybos produktams; (10)siekiant užtikrinti saugą ir aplinkos apsaugą bei panaikinti reguliavimo spragą, kuri priešingu atveju egzistuotų, būtina paaiškinti, kad statybvietėje pagamintiems statybos produktams, skirtiems iš karto įmontuoti į statinius, taikomos tos pačios taisyklės kaip ir kitiems statybos produktams. Tačiau labai mažos įmonės dažnai individualiai produktus gamina ir instaliuoja vietoje. Jei šioms labai mažoms įmonėms bet kokiomis aplinkybėmis būtų taikomos tos pačios taisyklės kaip ir kitoms įmonėms, tai turėtų neproporcingai didelį poveikį šioms labai mažoms įmonėms. Todėl būtina suteikti valstybėms narėms galimybę atleisti labai mažas įmones nuo eksploatacinių savybių deklaracijos rengimo prievolės tam tikrais atvejais, kai tai neturi įtakos kitų valstybių narių interesams; (11)užtikrinus laisvą statybos produktų rinkinių ar mazgų judėjimą vidaus rinkoje, bus suteikta apčiuopiamos naudos piliečiams, vartotojams ir, visų pirma, įmonėms. Tačiau dėl teisinio tikrumo jų sudėtis turėtų būti tiksliai apibrėžta darniosiose techninėse specifikacijose arba Europos vertinimo dokumentuose;

(12)dėl Sąjungos rinkos mažiems surenkamiesiems vienai šeimai skirtiems namams sukūrimo gali sumažėti būsto kaina ir tai gali turėti teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį. Sąžiningumas vartotojų atžvilgiu tebėra prioritetas, visų pirma, būsto įperkamumo užtikrinimas vykdant žaliąją pertvarką, bet tuo neapsiribojant, laikantis Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie klimato neutralumo užtikrinimo, visų pirma 7 a–c rekomendacijų. Todėl būtina tokiems mažiems namams nustatyti suderintas taisykles. Tačiau nedideli namai taip pat yra statiniai, už kuriuos atsakingos valstybės narės. Kadangi į būsimas darniąsias technines specifikacijas gali būti neįmanoma įtraukti visų nacionalinių reikalavimų, taikomų mažiems surenkamiesiems vienai šeimai skirtiems namams, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė atsisakyti taikyti taisykles, kurios turi būti taikomos šiems surenkamiesiems vienai šeimai skirtiems namams; (13)statybos produktų atitiktis Sąjungos teisės aktams dažnai priklauso nuo jų pagrindinių dalių atitikties tiems teisės aktams. Tačiau, kadangi pagrindinės dalys dažnai yra neatskiriama įvairių statybos produktų dalis, saugos ir aplinkos, įskaitant klimatą, apsauga geriau užtikrinama, kai šios pagrindinės dalys vertinamos pradinėje grandyje, t. y. kai pagrindinių dalių eksploatacinės savybės ir atitiktis vertinamos iš anksto ir nepriklausomai nuo galutinio statybos produkto, į kurį jos integruotos, vertinimo. Be to, rinkos priežiūra tampa veiksmingesnė, kai galima nustatyti reikalavimų neatitinkančias pagrindines dalis ir į jas nukreipti dėmesį. Todėl būtina nustatyti pagrindinėms statybos produktų dalims taikomas taisykles; (14)jau įvertintiems ir pakartotinai naudojamiems statybos produktams neturėtų būti taikomos naujiems statybos produktams taikomos taisyklės. Tačiau naudotiems statybos produktams, kurie dar niekada nebuvo pateikti Sąjungos rinkai, turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir naujiems statybos produktams, atsižvelgiant į tai, kad tokie produktai niekada nebuvo įvertinti; (15)siekiant užtikrinti statybos produktų saugą ir funkcionalumą, naujiems statybos produktams taikomos taisyklės taip pat turėtų būti taikomos naudotiems statybos produktams, kurių paskirtis pakeista, išskyrus apdailos tikslais, naudotiems statybos produktams, kurių pirminė paskirtis neaiški, naudotiems statybos produktams, kurie perėjo svarbų transformacinį procesą, ir naudotiems statybos produktams, kurių atžvilgiu ekonominės veiklos vykdytojas teigia, kad jie turi papildomų charakteristikų arba atitinka produktui keliamus reikalavimus; (16)tai, kad naudoti statybos produktai iš esmės neturėtų būti vertinami iš naujo, neturėtų trukdyti ekonominės veiklos vykdytojui atlikti šių statybos produktų vertinimą, jei tai padeda padidinti šių naudotų statybos produktų naudojimo patrauklumą, įrodant, kad šie statybos produktai vis dar pasižymi tam tikromis charakteristikomis arba atitinka produktui taikomus reikalavimus; (17)atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose rinkai pateikiami statybos produktai dažnai importuojami iš kaimyninių šalių, todėl jiems netaikomi Sąjungos teisės aktuose nustatyti reikalavimai. Tokių reikalavimų taikymas šiems statybos produktams būtų neproporcingai brangus. Vis dėlto atokiausiuose regionuose pagaminti statybos produktai beveik neplatinami kitose valstybėse narėse. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose rinkai pateiktiems arba tiesiogiai instaliuojamiems statybos produktams tų reikalavimų netaikyti; (18)siekiant kuo didesnio reguliavimo nuoseklumo, šis reglamentas turėtų būti kuo labiau grindžiamas horizontaliąja teisine sistema, šiuo atveju Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012. Jis atitinka pastaruoju metu produktų teisės aktų srityje vyraujančią tendenciją parengti alternatyvų sprendimą, kai Europos standartizacijos organizacijos nepateikia darniųjų standartų, kuriuos būtų galima skelbti Oficialiajame leidinyje. Kadangi nuo 2019 m. pabaigos Oficialiajame leidinyje nebuvo galima skelbti nė vieno darniojo statybos produktų standarto, o nuo Reglamento (ES) Nr. 305/2011 įsigaliojimo paskelbtos tik kelios dešimtys, nauji pagalbiniai Komisijos įgaliojimai turėtų būti dar išsamesni ir leisti optimizuoti bendrą techninių specifikacijų rezultatą, kad būtų galima pasivyti vėlavimą prisitaikyti prie technikos pažangos; (19)kai darniuosiuose standartuose nustatomos eksploatacinių savybių vertinimo taisyklės, susijusios su esminėmis charakteristikomis, kurios svarbios valstybių narių statybos kodeksams, darnieji standartai turėtų būti privalomi taikant šį reglamentą, nes tik tokiais standartais galima pasiekti tikslą – leisti laisvą produktų judėjimą, kartu užtikrinant valstybių narių galimybę reikalauti produktų saugos ir aplinkosauginių, įskaitant su klimatu susijusias, charakteristikų, atsižvelgiant į konkrečią nacionalinę padėtį. Siekiant šių dviejų tikslų kartu reikia, kad produktai būtų vertinami taikant vieną vertinimo metodą, todėl šis metodas turi būti privalomas. Tačiau savanoriški standartai gali būti naudojami siekiant dar labiau sukonkretinti produktui taikomus reikalavimus, kurie atitinkamai produktų grupei nustatyti deleguotuosiuose aktuose, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 768/2008. Pagal Sprendimą Nr. 768/2008 tais standartais turėtų būti galima daryti atitikties juose nustatytiems reikalavimams prielaidą; (20)siekiant prisidėti prie Europos žaliojo kurso ir Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslų ir užtikrinti saugius statybos produktus, nes sauga yra vienas iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu grindžiamuose teisės aktuose numatytų tikslų, būtina nustatyti būdingus produktams keliamus reikalavimus, susijusius su sauga, funkcionalumu ir aplinkos, įskaitant klimatą, apsauga. Nustatydama šiuos reikalavimus, Komisija turėtų atsižvelgti į galimą jų indėlį siekiant Sąjungos klimato, aplinkosaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Šie reikalavimai susiję ne tik su statybos produktų eksploatacinėmis savybėmis. Priešingai nei ankstesnėje Direktyvoje 89/106/EB, Reglamente (ES) Nr. 305/2011 nenumatyta galimybė nustatyti tokius būdingus produktui keliamus reikalavimus. Tačiau tam tikruose darniuosiuose statybos produktų standartuose yra tokių būdingų produktui keliamų reikalavimų, kurie gali būti susiję su aplinka, sauga arba tiesiog su geru produkto veikimu. Šie standartai įrodo, kad yra praktinis poreikis taikyti tokius saugos, aplinkosaugos ar tiesiog produktų veikimo reikalavimus. SESV 114 straipsnyje, kuris yra šio reglamento teisinis pagrindas, taip pat reikalaujama siekti aukšto aplinkos, sveikatos ir žmonių saugos apsaugos lygio. Taigi šiuo reglamentu turėtų būti (iš naujo) nustatyti arba patvirtinti būdingi produktui keliami reikalavimai. Nors šiuos reikalavimus turi nustatyti teisės aktų leidėjas, juos reikia patikslinti daugiau kaip 30 produktų šeimų, kurių kiekvienoje yra kelios kategorijos. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti reikalavimus atitinkamai statybos produktų grupei; (21)statybos produktų gamyba ir platinimas darosi vis sudėtingesni, todėl atsiranda naujų specializuotų veiklos vykdytojų, pavyzdžiui, vykdymo paslaugų teikėjai. Siekiant aiškumo, tam tikros bendros prievolės, įskaitant prievolę bendradarbiauti su valdžios institucijomis, turėtų būti taikomos visiems tiekimo grandinės dalyviams, gamintojams, platintojams, nuosavos prekės ženklinimui, perpakavimui ar antrinei prekybai, instaliavimui, išinstaliavimui, pakartotiniam naudojimui ar restauravimui ir pačiam restauravimui. Be to, tiekėjai turėtų būti įpareigoti bendradarbiauti su rinkos priežiūros institucijomis aplinkosauginio tvarumo vertinimo tikslais. Dėl šių priežasčių ir siekiant išvengti prievolių kartojimosi, sąvoka „ekonominės veiklos vykdytojas“ turėtų būti apibrėžiama plačiai ir apimti visus šiuos subjektus, kad visiems jiems būtų galima iš karto nustatyti pagrindines bendrąsias prievoles; (22)siekiant skatinti suderintą valstybių narių tvarką net ir tais atvejais, kai nepavyksta pasiekti bendro sutarimo dėl šios tvarkos, Komisija turėtų būti įgaliota tam tikrais klausimais priimti įgyvendinimo aktus dėl šio reglamento įgyvendinimo. Atitinkami įgaliojimai yra susiję su apibrėžtimis, ekonominės veiklos vykdytojų pareigomis ir teisėmis bei notifikuotųjų įstaigų pareigomis ir teisėmis; (23)siekiant padidinti teisinį tikrumą ir sumažinti ES statybos produktų rinkos susiskaidymą dėl nacionalinių reikalavimų ir ženklų, būtina aiškiai apibrėžti ES lygmeniu reguliuojamą sritį, vadinamąją „suderintąją sritį“, o ne elementus, kurie priklauso valstybių narių nacionalinio reguliavimo sričiai; (24)kartu, siekiant užtikrinti pusiausvyrą tarp rinkos susiskaidymo mažinimo ir teisėtų valstybių narių interesų reguliuoti statinius, būtina numatyti mechanizmą, kuris leistų geriau atsižvelgti į valstybių narių poreikius rengiant darniąsias technines specifikacijas. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti nustatytas mechanizmas, leidžiantis valstybei narei nustatyti papildomus statybos produktams taikomus reikalavimus, pagrįstus privalomais sveikatos, saugos ar aplinkos apsaugos pagrindais; (25)žiedinę ekonomiką – pagrindinį Žiedinės ekonomikos veiksmų plano elementą – galima skatinti taikant privalomas užstato grąžinimo sistemas ir įpareigojant grąžinti nepanaudotus produktus. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista imtis tokių priemonių; (26)siekiant didesnio teisinio aiškumo ir mažesnės administracinės naštos ekonominės veiklos vykdytojams, būtina vengti, kad statybos produktai būtų vertinami kelis kartus pagal skirtingus Sąjungos teisės aktus dėl to paties sveikatos, saugos ar aplinkos, įskaitant klimatą, apsaugos aspekto. Tai patvirtinta ir platformoje REFIT, kurioje rekomenduojama, kad Komisija pirmenybę teiktų besidubliuojančių ir pasikartojančių reikalavimų problemoms spręsti. Todėl Komisija turėtų galėti nustatyti sąlygas, pagal kurias vykdant pareigas pagal kitą Sąjungos teisės aktą taip pat vykdomos tam tikros šio reglamento prievolės, jei, priešingu atveju, tas pats sveikatos, saugos ar aplinkos, įskaitant klimatą, apsaugos aspektas būtų vertinamas lygiagrečiai pagal šį reglamentą ir kitą Sąjungos teisės aktą; (27)be to, siekiant išvengti skirtingos valstybių narių ir ekonominės veiklos vykdytojų tvarkos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatyta, ar tam tikri statybos produktai patenka į statybos produkto apibrėžtį; (28)visų pirma į ekologinio projektavimo darbo planus įtrauktų su energija susijusių gaminių, kurie taip pat yra statybos produktai, ir tarpinių gaminių, išskyrus cementą, atveju pirmenybė nustatant tvarumo reikalavimus bus teikiama Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentui. Tai turėtų būti taikoma, pavyzdžiui, šildytuvams, katilams, šilumos siurbliams, vandens ir patalpų šildymo prietaisams, ventiliatoriams, vėsinimo ir vėdinimo sistemoms ir fotovoltiniams gaminiams, išskyrus pastatuose integruotas fotovoltines plokštes. Šis reglamentas prireikus gali būti taikomas papildomai, daugiausia saugos aspektų atžvilgiu, taip pat atsižvelgiant į kitus Sąjungos teisės aktus dėl produktų, pvz., dujinių prietaisų, žemos įtampos ir mašinų. Siekiant išvengti nereikalingos naštos ekonominės veiklos vykdytojams, ateityje gali kilti poreikis nustatyti sąlygas, kuriomis vykdant prievoles pagal kitus Sąjungos teisės aktus, taip pat įvykdomos tam tikros prievolės pagal šį reglamentą. Įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti Komisijai, kad ji galėtų nustatyti tokias sąlygas; (29)siekiant skatinti laikytis reikalavimų, statybos produktų gamintojas turėtų būti atsakingas už neteisingas eksploatacinių savybių ir atitikties deklaracijas; (30)dažnesnis restauruotų produktų naudojimas yra perėjimo prie žiedinės ekonomikos ir statybos produktų poveikio aplinkai bei anglies pėdsako mažinimo dalis. Be to, šiuo metu restauruotų produktų rinka nėra labai išvystyta, o reikalavimai restauruotiems produktams valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl ir siekiant laikytis subsidiarumo principo, valstybės narės turėtų turėti galimybę netaikyti restauruotiems produktams prievolės parengti eksploatacinių savybių deklaraciją. Tačiau tokia išimtis neturėtų būti taikoma produktams, kurie nėra tinkami restauravimui arba kai kyla pavojus kitų valstybių narių interesams; (31)siekiant pagerinti galimybes gauti lengvai prieinamą ir išsamią informaciją apie statybos produktus ir taip prisidėti prie jų saugos, funkcionalumo ir tvarumo, reikėtų užtikrinti, kad eksploatacinių savybių deklaracijoje būtų pateikta visa naudotojams ir valdžios institucijoms reikalinga informacija. Atsižvelgiant į jos naudingumą naudotojams, gamintojams turėtų būti suteikta galimybė į tą deklaraciją įtraukti papildomos informacijos, jei eksploatacinių savybių deklaracijos išlieka vienodos ir lengvai nukaitomos ir jomis nepiktnaudžiaujama kaip reklama;

(32)kad statybos produktų pakartotinis panaudojimas ir restauravimas bei perteklinių statybos produktų naudojimas vis dėlto būtų įmanomas plačiu mastu, turėtų būti nustatyta palengvinta šių statybos produktų eksploatacinių savybių deklaracijos rengimo tvarka. Perteklinių statybos produktų atveju, kai neįtraukiamas pakeitimas naudojant, lengvatinė procedūra turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai pirminis gamintojas atsisako prisiimti atsakomybę už perteklinį statybos produktą, nes visada pageidautina, kad už statybos produktus, kurie nebuvo pakeisti, ir toliau būtų atsakingas pirminis kompetentingas gamintojas; (33)siekiant sumažinti ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma gamintojams, tenkančią naštą, ekonominės veiklos vykdytojai, kurie išduoda eksploatacinių savybių deklaracijas ir atitikties deklaracijas, turėtų teikti šias deklaracijas elektroninėmis priemonėmis, turėtų būti įgalioti teikti šias deklaracijas per galiojančią nuorodą į nekeičiamą dokumentą arba įtraukti į šias deklaracijas galiojančias nuorodas į nekeičiamus dokumentus; (34)kad gamintojai galėtų įrodyti, jog statybos produktai, kuriems galioja laisvo prekių judėjimo režimas, atitinka jiems keliamus Sąjungos reikalavimus, būtina reikalauti atitikties deklaracijos, kuri papildytų eksploatacinių savybių deklaraciją, taip statybos produktų reguliavimo sistemą priartinant prie Reglamento (EB) Nr. 765/2008. Tačiau, siekiant sumažinti galimą administracinę naštą, atitikties deklaracija ir eksploatacinių savybių deklaracija turėtų būti sujungtos ir pateiktos elektroninėmis priemonėmis. Administracinė našta MVĮ turėtų būti dar labiau sumažinta taikant tikslines supaprastinimo nuostatas, be kita ko, dėl tinkamų techninių dokumentų naudojimo, pakeičiant tipo bandymus, leidžiant labai mažoms įmonėms taikyti švelnesnę patikros sistemą ir sumažinant reikalavimus pagal užsakymą pagamintiems neserijiniams produktams, įrengtiems nustatytame viename statinyje. Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę atleisti labai mažas įmones, kurios nevykdo tarpvalstybinės prekybos, nuo prievolės parengti eksploatacinių savybių deklaraciją; (35)siekiant suderinti su kitais teisės aktais dėl produktų ir laikantis bendrųjų Reglamento (EB) Nr. 765/2008 principų, CE ženklu turėtų būti ženklinami statybos produktai, kurių eksploatacinių savybių arba atitikties deklaraciją parengė gamintojas. Todėl gamintojas prisiima atsakomybę už produkto atitiktį deklaruojamoms eksploatacinėms savybėms ir atitinkamiems produktams keliamiems reikalavimams; (36)siekiant užtikrinti statybos produktų, o kartu ir statinių saugą, funkcionalumą ir tvarumą, visi tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų imtis tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad rinkai jie pateiktų ar tiektų tik tuos statybos produktus, kurie atitinka privalomus Sąjungos reikalavimus. Siekiant didesnio teisinio aiškumo, būtina aiškiai nustatyti ekonominės veiklos vykdytojų pareigas; (37)statybos produktų gamintojams būtina tiksliai ir nedviprasmiškai nustatyti gaminio tipą, kad būtų užtikrintas tikslus pagrindas įvertinti tokio produkto atitiktį Sąjungos reikalavimams. Kartu, siekiant išvengti taikomų reikalavimų vengimo, gamintojams turėtų būti uždrausta kurti vis naujus produktų tipus, jei atitinkami produktai, atsižvelgiant į esmines savybes, yra identiški; (38)siekiant išvengti klaidinančių teiginių, visi statybos produktų gamintojų teiginiai turėtų būti grindžiami suderintose techninėse specifikacijose nurodytu vertinimo metodu arba, jei tokio vertinimo metodo nėra, geriausias prieinamas technologijas atitinkančiais metodais, jei tokio vertinimo metodo, numatyto suderintoje techninėje specifikacijoje, nėra; (39)gamintojo parengti statybos produktų techniniai dokumentai palengvina institucijų ir notifikuotųjų įstaigų darbą tikrinant, ar tie produktai atitinka Sąjungos reikalavimus. Kad būtų lengviau gauti išsamią informaciją, į tuos techninius dokumentus turėtų būti įtrauktas statybos produkto aplinkosauginio tvarumo vertinimas; (40)kad statybos produktų naudotojams būtų užtikrintas skaidrumas ir būtų išvengta netinkamo tų produktų naudojimo, gamintojas turėtų tiksliai nurodyti statybos produktus ir jų paskirtį. Dėl tos pačios priežasties gamintojas turėtų aiškiai nurodyti, ar statybos produktai skirti tik profesionaliam naudojimui, ar ir vartotojams. Siekiant užtikrinti, kad statybos produktus būtų galima atsekti, gamintojai turėtų būti nurodyti ant produkto arba, jei tai neįmanoma, pavyzdžiui, dėl produkto dydžio ar paviršiaus, ant jo pakuotės, o jei ir tai neįmanoma, prie produkto pridedamame dokumente; (41)siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų, gamintojai turėtų aktyviai ieškoti, kaupti ir vertinti informaciją ir imtis atitinkamų priemonių, kai patvirtinama neatitiktis ar eksploatacinių savybių neatitikimas arba kai kyla rizika; (42)siekiant kuo geriau įgyvendinti Europos žaliojo kurso ir Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslus, gamintojai turėtų būti įpareigoti pasiekti tinkamą savo produktų ir jų gamybos aplinkosauginio tvarumo lygį. Dėl šios prievolės reikia priimti kompromisinius sprendimus dėl skirtingų aplinkosaugos aspektų ir aplinkosaugos bei saugos aspektų, nes tiek aplinkosaugos, tiek saugos aspektai gali būti susiję su pačiu produktu arba su statiniais. Siekiant suteikti gamintojams aiškumo, kaip priimti šiuos kompromisinius sprendimus, šiame reglamente turėtų būti nustatytos aiškios kompromisų taisyklės; (43)siekdami užtikrinti statybos produktų tvarumą ir patvarumą, gamintojai turėtų užtikrinti, kad produktus būtų galima naudoti labai ilgai. Tokiam ilgam naudojimui būtina tinkamas projektavimas, patikimų dalių naudojimas, produktų taisomumas, informacijos apie remontą prieinamumas ir galimybė įsigyti atsarginių dalių; (44) siekdami didinti statybos produktų žiediškumą ir vadovaudamiesi Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslais, gamintojai turėtų skatinti savo produktų pakartotinį naudojimą, restauravimą ir perdirbimą. (Parengimas) pakartotiniam naudojimui, restauravimui ir perdirbimui reikalauja tam tikro dizaino, t. y. palengvinti sudedamųjų dalių ir medžiagų atskyrimą vėlesniame perdirbimo etape ir vengti mišrių, sumaišytų ar sudėtingų medžiagų. Kadangi įprastos naudojimo instrukcijos nebūtinai pasieks už (parengimą) pakartotiniam naudojimui, restauravimui ir perdirbimui atsakingus ekonominės veiklos vykdytojus, būtina su tuo susijusi informacija turėtų būti pateikiama ne tik naudojimo instrukcijose, bet ir produktų duomenų bazėse ar sistemose bei gamintojo interneto svetainėse; (45)norint tiekti saugius, funkcionalius ir ekologiškai tvarius statybos produktus, būtina nustatyti išsamias tvarumo ir saugos prievoles gamintojams. Atsižvelgiant į šių prievolių svarbą ir siekiant tinkamos pusiausvyros tarp funkcionalumo, saugos ir tvarumo, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai deleguotaisiais aktais nustatyti sąlygas, kuriomis konkrečios produktų grupės atveju šios prievolės yra įvykdytos arba laikomos įvykdytomis; (46)kai kurie statybos produktai tampa atliekomis, nors niekada nebuvo panaudoti. Kad būtų išvengta tokio išteklių švaistymo, gamintojai turėtų sutikti tiesiogiai arba per savo importuotojus ir platintojus susigrąžinti nuosavybėn produktus, kurie, pristatyti į statybvietę arba naudotojui, nebuvo panaudoti ir yra tokios pat būklės, kokios buvo pateikti rinkai; (47)kad statybos produktų naudotojai galėtų informuotai pasirinkti, jie turėtų būti pakankamai gerai informuoti apie produktų aplinkosauginį veiksmingumą, jų atitiktį aplinkosaugos reikalavimams ir gamintojo aplinkosauginių prievolių šiuo atžvilgiu įgyvendinimo laipsnį. Todėl Komisija yra įgaliota priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi konkretūs ženklinimo reikalavimai, įskaitant lengvai suprantamą šviesoforo spalvų principu pagrįstą ženklinimą; (48)kai kurios gamintojo prievolės, pavyzdžiui, aplinkosauginio tvarumo vertinimas arba pirmenybės teikimas perdirbamoms medžiagoms, gali būti sunkiai įvykdomi naudotų, restauruotų ar perteklinių produktų atveju. Todėl ekonominės veiklos vykdytojams, sudarantiems sąlygas pakartotinai naudoti arba restauruoti produktus, šios prievolės neturėtų būti taikomos, juo labiau kad pakartotinis naudojimas ir restauravimas yra naudingi aplinkai; (49)įgaliotieji atstovai dažnai yra vieninteliai asmenys, su kuriais galima susisiekti importuojamų produktų atveju, o gamintojai dažnai jiems skiria labai ribotas užduotis ir nesuteikia jiems visos reikiamos informacijos, kad jie galėtų veiksmingai atstovauti gamintojams. Todėl įgaliotųjų atstovų vaidmuo ir atsakomybė turėtų būti aiškiau apibrėžti ir sustiprinti; (50)ekonominės veiklos vykdytojui, kuris pakeičia gaminį taip, kad tai gali turėti įtakos jo eksploatacinėms savybėms ar saugai, turėtų būti taikomos gamintojų prievolės, siekiant užtikrinti, kad būtų patikrinta, ar gaminio eksploatacinės savybės ar sauga išlieka tokios pačios. Tačiau ši prievolė neturėtų būti taikoma ekonominės veiklos vykdytojui, kuris perpakuoja produktus, kad juos būtų galima įsigyti kitoje valstybėje narėje, nes priešingu atveju būtų trukdoma antrinei prekybai, taigi ir laisvam produktų judėjimui, o perpakavimas iš esmės neturėtų turėti įtakos statybos produkto eksploatacinėms savybėms ar saugai. Vis dėlto, siekdamas išsaugoti produktų eksploatacines savybes ir saugą, perpakavimą atliekantis ekonominės veiklos vykdytojas turėtų būti atsakingas už tinkamą šių veiksmų atlikimą, kad būtų užtikrinta, jog produktas nebūtų pažeistas ir kad naudotojai ir toliau būtų tinkamai informuojami valstybės narės, kurioje produktai tiekiami rinkai, nustatyta kalba; (51)siekiant, kad gamintojai geriau laikytųsi šiame reglamente nustatytų prievolių, ir siekiant prisidėti prie nustatytų trūkumų šalinimo ir rinkos priežiūros gerinimo, paslaugų teikėjams, internetinėms prekyvietėms ir tarpininkams turėtų būti suteikti įgaliojimai ir jų turėtų būti prašoma tikrinti tam tikras lengvai patikrinamas produktų ir jų gamintojų savybes, pavyzdžiui, nustatyti produkto tipą ir parengti išsamią techninę dokumentaciją, ir jie turėtų aktyviai prisidėti užtikrinant, kad naudotojus pasiektų tik reikalavimus atitinkantys produktai;

(52)siekiant išvengti, kad 3D spausdinimas nebūtų naudojamas siekiant apeiti šiame reglamente nustatytas prievoles, 3D spausdinimo paslaugų teikėjams turėtų būti nustatytos tam tikros informacinės prievolės; (53)saugus naudotų ir restauruotų produktų naudojimas dažnai priklauso nuo tikslios informacijos apie tai, kaip juos naudoti pirmą kartą. Todėl ekonominės veiklos vykdytojas, išinstaliuojantis naudotus produktus pakartotiniam naudojimui ar restauravimui, turėtų surašyti protokolus apie išinstaliuoto produkto vietą, sąlygas ir numanomą naudojimo trukmę; (54)produktų veikimas ir sauga taip pat priklauso nuo naudojamų sudedamųjų dalių ir kalibratorių ar kitų paslaugų teikėjų teikiamų jų projektavimo ir gamybos paslaugų. Dėl šių priežasčių turėtų būti nustatytos tam tikros pareigos sudedamųjų dalių tiekėjams ir paslaugų teikėjams, dalyvaujantiems gaminant produktus. Jei neatitiktį ar riziką galėjo sukelti tam tikro ekonominės veiklos vykdytojo tiekiama sudedamoji dalis ar paslauga, tiekėjas ar paslaugų teikėjas turėtų apie tai informuoti kitus savo klientus, kurie gavo tą pačią sudedamąją dalį ar kuriems buvo suteikta ta pati paslauga, kad būtų galima veiksmingai kovoti su neatitikimais ir rizika, susijusia ir su kitais produktais; (55)kai kurie statybose naudojami gaminiai gali būti naudojami įvairiais tikslais. Jų gamintojams turėtų būti suteikta laisvė nuspręsti, ar šie gaminiai skirti statybai, ar ne, taip pat siekiant išvengti, kad jiems būtų atliekamas eksploatacinių savybių ir atitikties vertinimas, kai tai nėra būtina. Tačiau jei jie nusprendžia, kad tam tikras elementas nėra skirtas statyboms, nors galėtų būti jose naudojamas (pseudoproduktas), gamintojai ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai turėtų užtikrinti, kad jis nebūtų naudojamas statiniuose. Priešingu atveju kai kurie gaminiai atsidurtų statybose, nors neatitinka šio reglamento reikalavimų; (56)dėl tos pačios priežasties, jei gaminių, kurie dėl savo pobūdžio gali būti naudojami ir statybai, ir kitiems tikslams (dvejopo naudojimo produktai), gamintojai aiškiai nenurodo, kad jie negali būti naudojami statybai, jie turėtų vykdyti šiame reglamente nustatytas prievoles dėl visų atitinkamos rūšies gaminių; (57)siekiant paaiškinti šio reglamento taikymą internetinei ir kitokiai nuotolinei prekybai, reikėtų apibrėžti, kokiomis sąlygomis tam tikras produktas laikomas siūlomu klientams Sąjungoje. Kadangi internetinė prekyba pasižymi didesne neatitikties tikimybe, valstybės narės turėtų dėti ypatingas pastangas ir paskirti vieną centralizuotą rinkos priežiūros instituciją, kuri aptiktų nuotolinės prekybos pasiūlymus, skirtus jų teritorijoje esantiems klientams, kad atsakingos rinkos priežiūros institucijos galėtų imtis tinkamų priemonių. Kadangi tokiems pasiūlymams aptikti reikia paieškos specialistų žinių arba specialios dirbtinio intelekto programinės įrangos, aptikimo užduotis turėtų būti centralizuota ir patikėta vienai rinkos priežiūros institucijai; (58)sparčiai vystosi skaitmeninės technologijos, kurios turi didelį potencialą mažinti administracinę naštą ir sąnaudas ekonominės veiklos vykdytojams ir valdžios institucijoms, taip pat skatina inovatyvias ir naujas verslo galimybes ir modelius. Skaitmeninių technologijų diegimas taip pat labai prisidės prie „Renovacijos bangos“ tikslų įgyvendinimo, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, pastatų ūkio gyvavimo ciklo analizę ir stebėseną. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimant įgyvendinimo aktus pasinaudoti tolesnėmis skaitmeninimo galimybėmis; (59)kadangi statybos produktams parengti darnieji standartai (toliau – statybos produktų standartai) dažniausiai yra privalomi, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, šie standartai turėtų atitikti ne tik atitinkamus standartizacijos prašymus ir šį reglamentą, bet ir bendruosius Sąjungos teisės principus; (60)siekiant užtikrinti, kad statybos produktų standartų nuorodos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje būtų skelbiamos laiku, Europos Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai deleguotaisiais aktais apriboti taikymo sritį arba panaikinti standartų trūkumus, kad jie turėtų teisinį poveikį pagal šį reglamentą, o ne atsisakyti pateikti nuorodas į juos Oficialiajame leidinyje; (61)siekiant užtikrinti sistemos nuoseklumą, šis reglamentas turėtų būti grindžiamas horizontaliąja standartizacijos teisine sistema. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 taip pat turėtų būti kiek įmanoma taikomas standartams, kurie pagal šį reglamentą tampa privalomi. Taigi Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012, be kita ko, numatoma prieštaravimų dėl darniųjų statybos produktų standartų procedūra, kai tie standartai nevisiškai atitinka atitinkamame standartizavimo prašyme nustatytus reikalavimus arba kitus šio reglamento reikalavimus; (62)kadangi jie nėra bendro taikymo aktai, o tik pirmas dviejų etapų administracinės procedūros, kuria siekiama gauti CE ženklą, etapas, Europos vertinimo dokumentai neturėtų būti laikomi darniosiomis techninėmis specifikacijomis. Tačiau pagrindiniai darniųjų standartų rengimo principai, tokie kaip skaidrumas konkurentams, gali ir turėtų būti taikomi ir Europos vertinimo dokumentams. Be to, Europos vertinimo dokumentais turėtų būti remiamasi atliekant eksploatacinių savybių ir atitikties vertinimo procedūras taip pat, kaip ir darniaisiais standartais. Todėl, siekiant išvengti ilgo nuostatų kartojimo, pagrindinės darniųjų standartų taisyklės turėtų būti taikomos ir Europos vertinimo dokumentams. Siekiant skaidrumo konkurentams, Europos vertinimo dokumentai turėtų būti viešai prieinami, o nuorodos į visus Europos vertinimo dokumentus turėtų būti skelbiamos Oficialiajame leidinyje; (63)šiuo metu dėl didėjančio sunkiai atskiriamų Europos vertinimo dokumentų, kurių pridėtinė vertė dažnai maža, palyginti su kitais ar esamais darniaisiais standartais, skaičiaus kyla pavojus, kad jų skelbimas sulėtės. Siekiant ekonomiškai efektyviai spręsti šią riziką, reikėtų nustatyti arba sukonkretinti tam tikrus Europos vertinimo dokumentų rengimo ir priėmimo principus. Be to, reikėtų sustiprinti Komisijos vykdomą kontrolę; (64)techninio vertinimo įstaigas (TVĮ) skiriančioms institucijoms taikomi reikalavimai neturėtų atsilikti nuo pranešančiosioms institucijoms taikomų reikalavimų, atsižvelgiant į tai, kad jų funkcijos yra panašios. Dėl tos pačios priežasties TVĮ turėtų būti tokio paties nepriklausomumo ir sprendimų priėmimo kontrolės laipsnio kaip ir notifikuotosios įstaigos; (65)siekiant reaguoti į reikšmingą procentą pranešimų, kurie buvo grindžiami neišsamiais arba klaidingais vertinimais, visų pirma tais atvejais, kai buvo notifikuotos juridinės įstaigos, neturinčios savo vidinės techninės kompetencijos, būtina stiprinti pranešančiųjų institucijų išteklių pajėgumus, t. y. nustatyti minimalius reikalavimus; tiksliau apibrėžti reikalavimus notifikuotosioms įstaigoms, t. y. reikalavimus, susijusius su jų nepriklausomumu, delegavimu kitiems juridiniams subjektams ir jų pačių gebėjimu vykdyti veiklą; reikalauti, kad notifikuotosios įstaigos turėtų pakankamai kvalifikuotų darbuotojų, ir tikrinti, ar jie yra tinkami, o tam veiksmingiausia priemonė – kvalifikacijų lentelė; užtikrinti ir patikrinti, ar notifikuotoji įstaiga veiksmingai kontroliuoja aprūpinimą darbuotojais, išorės ekspertų skyrimą, procedūras, kriterijus ir sprendimų priėmimą, o ne subrangovas, filialas ar kita tai pačiai įmonių grupei priklausanti bendrovė; ir išplėsti dokumentus, kuriuos turi pateikti įstaigos, prašydamos paskirti jas notifikuotąja įstaiga, kad notifikuojančiosios institucijos turėtų išsamesnį ir palyginti teisingesnį sprendimo priėmimo pagrindą; (66)siekiant užkirsti kelią dažnam akreditavimo įstaigų trūkumui, būtina užtikrinti, kad akreditavimo įstaigos akredituodamos vadovautųsi šiuo reglamentu, o ne nuo jo dažnai nukrypstančiais standartais. Taip pat svarbu užtikrinti, kad akreditavimo įstaigos vertintų paraišką pateikusios įstaigos, o ne įmonių grupės gebėjimus, nes būsimą sertifikavimą turi kontroliuoti pati paraišką pateikusi įstaiga; (67)siekiant sudaryti vienodas sąlygas ir išvengti teisinio netikrumo, notifikuotųjų įstaigų prievolės turėtų būti aiškiau apibrėžtos ir aiškiai išdėstytos, ir tai turėtų būti taikoma tiek jų vertinimo ir tikrinimo veiklai, tiek susijusiems aspektams; (68)kad būtų išvengta notifikuotųjų įstaigų personalo ir gamintojų dalyvavimo, notifikuotosios įstaigos turėtų užtikrinti skirtingas atitikties vertinimo užduotis vykdančių darbuotojų rotaciją; (69)valstybių narių institucijoms gali kilti klausimų, į kuriuos gali atsakyti tik tam tikra notifikuotoji įstaiga. Todėl notifikuotosios įstaigos taip pat turėtų atsakyti į galimus kitų valstybių narių institucijų klausimus; (70)kad visoms institucijoms būtų lengviau nustatyti notifikuotųjų įstaigų, gamintojų ir produktų neatitiktis ir užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, notifikuotosios įstaigos turėtų būti įgaliotos, o jei neatitiktis gali būti aiškiai įrodyta – netgi įpareigotos aktyviai perduoti informaciją apie neatitiktis atitinkamoms rinkos priežiūros institucijoms arba notifikuojančiosioms institucijoms. Tačiau notifikuotosios įstaigos neturėtų pažeisti informavimo prievolės, tirdamos ne savo klientus ar kolegas, o kitus ekonominės veiklos vykdytojus; (71)siekiant sudaryti vienodas sąlygas notifikuotosioms įstaigoms ir gamintojams, reikėtų stiprinti notifikuotųjų įstaigų veiklos koordinavimą. Kadangi tik pusė dabartinių notifikuotųjų įstaigų savo iniciatyva dalyvauja jau šiuo metu veikiančios notifikuotųjų įstaigų koordinavimo grupės veikloje, dalyvavimas joje turėtų tapti privalomas;

(72)bandymai nustatyti supaprastintas procedūras mažosioms ir vidutinėms įmonėms Reglamente (ES) Nr. 305/2011 ir taip sumažinti MVĮ ir labai mažoms įmonėms tenkančią naštą ir išlaidas nebuvo visiškai veiksmingi ir dažnai liko nesuprasti arba tokios procedūros nenaudojamos dėl nepakankamo informuotumo arba nepakankamai aiškaus jų taikymo. Šalinant nustatytus trūkumus ir remiantis anksčiau nustatytomis taisyklėmis, būtina išaiškinti ir palengvinti jų taikymą ir taip pasiekti tikslą remti MVĮ, kartu užtikrinant statybos produktų eksploatacines savybes, saugą ir aplinkosauginį tvarumą; (73)Reglamento (ES) Nr. 305/2011 36 straipsnio 1 dalies b punkte numatytas kito gamintojo gautų bandymų rezultatų pripažinimas turėtų būti apibendrintas, siekiant apskritai sumažinti ekonominės veiklos vykdytojams ir konkrečiai gamintojams tenkančią naštą. Toks pripažinimo mechanizmas itin reikalingas, kad būtų išvengta daugkartinio žaliavų, tarpinių produktų ir galutinių produktų aplinkosauginio tvarumo vertinimo; (74)siekiant užtikrinti teisinį tikrumą saugos ar eksploatacinių savybių problemų atveju, toks pripažinimas turėtų būti leidžiamas tik tuo atveju, jei abu susiję ekonominės veiklos vykdytojai ir abi susijusios notifikuotosios įstaigos įsipareigoja bendradarbiauti ir jei sertifikavimą gaunantis ekonominės veiklos vykdytojas techniškai valdo produktą; (75)įvertinus Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 paaiškėjo, kad nacionaliniu lygmeniu vykdomos rinkos priežiūros veiklos kokybė ir veiksmingumas labai skiriasi. Be šiame reglamente nustatytų priemonių, skirtų geresnei rinkos priežiūrai, ekonominės veiklos vykdytojams, įstaigoms ir produktams turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos laikytis šio reglamento, taip pat įtraukiant trečiąsias šalis, pavyzdžiui, suteikiant galimybę bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui pateikti informaciją apie galimą neatitiktį skundų portale; (76)siekiant pašalinti nustatytus trūkumus, susijusius su rinkos priežiūra pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011, šiame reglamente turėtų būti numatyta daugiau įgaliojimų valstybių narių institucijoms ir Komisijai, kurie suteiktų institucijoms galimybę veikti kilus visoms galimoms probleminėms aplinkybėms; (77)rinkos priežiūros praktika parodė, kad vertinant produktus tam tikru metu nustatoma neatitikties rizika, tačiau nėra neatitikties atvejų, o vėliau konstatuojama priešingai. Be to, pasitaiko situacijų, kai yra neformalus neatitikimas, kuris nesukelia pavojaus. Dėl šių priežasčių valstybės narės turėtų būti įgaliotos imtis veiksmų visais atvejais, kai įtariama neatitiktis ar pavojus, o „pavojų keliančio produkto“ apibrėžtis turi būti išplėsta, kad apimtų ir pavojų aplinkai. Būtina suteikti valstybėms narėms pakankamai procedūrinio lankstumo, kad būtų galima atskirti aukšto ir žemo prioriteto neatitikties atvejus, o visos valstybės narės turėtų būti informuojamos ir apie mažiau svarbius atvejus; (78)siekiant užtikrinti veiksmingą reikalavimų vykdymą ir sustiprinti rinkos priežiūrą valstybėse narėse, taip pat užtikrinti suderinamumą su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentu, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytas mažiausias patikrinimų, kuriuos rinkos priežiūros institucijos turi atlikti konkrečiai produktų grupei arba susijusių su konkrečiais reikalavimais, skaičius ir nustatyti mažiausi išteklių reikalavimai; (79)be to, siekiant sustiprinti vidutiniškai silpnus rinkos priežiūros institucijų gebėjimus rinkos priežiūros srityje ir dar labiau suderinti su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentu, būtina teikti išsamesnę administracinę koordinavimo paramą ir suteikti joms teisę iš ekonominės veiklos vykdytojų išieškoti patikrinimų ir bandymų išlaidas; (80)siekdamos paskatinti rinkos priežiūros institucijų pajėgumų didinimą rinkos priežiūros srityje ir suderinimą su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamento nuostatomis, valstybės narės turėtų teikti ataskaitas apie savo rinkos priežiūros veiklą, susijusią su produktais, kuriems taikomas šis reglamentas, taip pat apie taikytas sankcijas; (81)siekiant geriau aptarnauti ekonominės veiklos vykdytojus, statybos produktų kontaktiniai centrai turėtų tapti efektyvesni, todėl jiems turėtų būti skirta daugiau išteklių. Siekiant palengvinti ekonominės veiklos vykdytojų darbą, statybos produktų kontaktinių centrų užduotys turėtų būti tikslinamos ir plečiamos, kad apimtų informaciją apie su produktais susijusias šio reglamento nuostatas ir pagal jį priimtus teisės aktus; (82)būtina sukurti tinkamą, veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų koordinavimo mechanizmą, kad būtų užtikrintas nuoseklus nustatytų prievolių ir reikalavimų taikymas ir sustiprinta visa sistema, taip pat atsižvelgiant į tai, kad gali kilti naujų aiškinamojo pobūdžio klausimų, susijusių su produktų ir statinių sauga ir tvarumu. Kadangi dėl skirtingų sprendimų sudaromos nevienodos sąlygos, teisinė sistema tampa sudėtingesnė, atsiranda kliūčių laisvam judėjimui vidaus rinkoje ir ekonominės veiklos vykdytojams tenka papildoma administracinė našta ir išlaidos, tokiems skirtingiems sprendimams turėtų būti užkirstas kelias taikant šį koordinavimo mechanizmą; (83)todėl visų pirma reikėtų sukurti Europos informacinę sistemą, kuri padėtų rinkti aiškinamojo pobūdžio klausimus, rasti tinkamus bendrus sprendimus ir gerinti keitimąsi informacija šiuo klausimu. Kad būtų lengviau keistis informacija, tokia sistema turėtų remtis nacionalinėmis sistemomis. Šiose nacionalinėse sistemose taip pat turėtų būti nustatyti nevienodo šio reglamento taikymo atvejai, siekiant užtikrinti, kad skirtinga tvarka netaptų įprasta ir nuolatine; (84)dėl centralizuoto informacijos apie produktus registravimo didėja skaidrumas, kuris naudingas produktų saugai ir aplinkos bei žmonių sveikatos apsaugai, taip pat mažėja administracinė našta ir ekonominės veiklos vykdytojų išlaidos. Be to, įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 291 straipsnį turėtų būti suteikti Komisijai, kad ji galėtų sukurti centralizuotą statybos produktų duomenų bazę arba sistemą. Šiuo metu neįmanoma įvertinti galimų sprendimų privalumų ir trūkumų, todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prireikus rinktis bet kurį iš šių būdų; (85)siekiant pagerinti jų kompetencijos lygį, suderinti sprendimų priėmimą ir sudaryti vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams, turėtų būti organizuojami mokymai rinkos priežiūros institucijoms, statybos produktų kontaktiniams centrams, skiriančioms institucijoms, TVĮ, notifikuojančiosioms institucijoms ir notifikuotosioms įstaigoms. Tų pačių tikslų turėtų būti siekiama ir dviejų ar daugiau valstybių narių rinkos priežiūros institucijų, notifikuojančiųjų institucijų ir notifikuotųjų įstaigų darbuotojams keičiantis darbuotojais; (86)valstybės narės ne visada turi techninę kompetenciją įvykdyti visas joms pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas prievoles, bendrai taikomas visiems produktų sektoriams. Todėl jos gauna neoficialią paramą iš kitų didesnių valstybių narių. Kadangi tam tikrais atvejais tokia parama yra neišvengiama, o kitais – rekomenduojama, šiame reglamente turėtų būti nustatytos pagrindinės tokios paramos taisyklės, t. y. paaiškinta atsakomybė. Be to, valstybėms narėms kyla sunkumų dėl didėjančio techninio produktų sudėtingumo ir visiems aspektams bei produktų sektoriams bendrai taikomų teisės aktų, o tai rodo, kad specializuodamosi ir dalydamosi darbu valstybės narės gali pasiekti geresnių rezultatų. Todėl šis reglamentas turėtų atspindėti konkrečią valstybių narių padėtį ir leisti ištirti galimą specializacijos ir darbo pasidalijimo tarp valstybių narių pridėtinę vertę; (87)statybos produktų verslas pamažu, bet nuosekliai tampa vis labiau tarptautinis. Todėl pasitaiko situacijų, kai reikia kovoti ir su už Sąjungos ribų įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų neatitiktimi. Kadangi trečiosios šalys vargu ar yra pasirengusios padėti užtikrinti Sąjungos teisės aktų vykdymą savo teritorijoje, jei Sąjunga savo ruožtu nesuteikia galimybės joms padėti, šiame reglamente turėtų būti numatyti tam tikri tarptautinio bendradarbiavimo įgaliojimai; (88)tam tikros trečiosios šalys taiko Sąjungos produktų teisės aktus arba bent jau pripažįsta pagal juos išduotus sertifikatus, remdamosi tarptautiniais susitarimais arba vienašališkai, o ir viena, ir kita atitinka Sąjungos interesus. Siekiant paskatinti šias trečiąsias šalis tęsti šią praktiką, o kitas trečiąsias šalis – daryti tą patį, trečiosioms šalims, taikančioms Sąjungos produktų teisės aktus arba pripažįstančioms pagal juos išduotus sertifikatus, turėtų būti suteiktos tam tikros papildomos galimybės. Dėl šios priežasties turėtų būti įmanoma remti šias itin bendradarbiaujančias trečiąsias šalis, suteikiant joms galimybę dalyvauti tam tikruose mokymuose ir dalyvauti ES statybos produktų duomenų bazėje arba sistemoje, suderintų sprendimų priėmimo informacinėje sistemoje ir institucijų tarpusavio informacijos mainuose. Be to, dėl tos pačios priežasties turėtų būti įmanoma informuoti šias itin bendradarbiaujančias trečiąsias šalis apie reikalavimų neatitinkančius arba pavojingus produktus; (89)siekiant skatinti tvarių statybos produktų naudojimą ir kartu išvengti rinkos iškraipymų bei išlaikyti atitiktį Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentui, valstybių narių teikiamos tvarių statybos produktų naudojimo paskatos turėtų būti skirtos tvariausiems produktams ir turėtų būti įtrauktos valstybėms narėms keičiantis informacija; (90)siekiant padidinti tvarių statybos produktų naudojimą, išvengti rinkos iškraipymų ir suderinti nuostatas su Tvarių produktų ekologinio projektavimo reikalavimų reglamentu, valstybių narių viešųjų pirkimų tvarka turėtų būti orientuota į tvariausius iš reikalavimus atitinkančių produktų. Įgyvendinimo aktuose nustatyti viešųjų pirkimų sutartims taikytini reikalavimai turėtų būti nustatyti remiantis objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais; (91)viešieji pirkimai sudaro 14 % Sąjungos BVP. Siekiant prisidėti prie tikslo siekti poveikio klimatui neutralumo, didinti energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą ir pereiti prie žiedinės ekonomikos, kuri saugo visuomenės sveikatą ir biologinę įvairovę, iš perkančiųjų organizacijų ir subjektų turėtų būti reikalaujama atitinkamais atvejais suderinti savo viešuosius pirkimus su konkrečiais žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijais arba tikslais, kurie turi būti nustatyti pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Deleguotuosiuose aktuose nustatytų kriterijų ar tikslų, taikomų konkrečioms produktų grupėms, turėtų būti laikomasi ne tik tiesiogiai perkant tuos produktus pagal viešojo prekių pirkimo sutartis, bet ir pagal viešojo darbų ar viešųjų paslaugų pirkimo sutartis, kai tie produktai bus naudojami tų sutarčių dalyką sudarančioje veikloje. Palyginti su savanorišku požiūriu, privalomi kriterijai ar tikslai užtikrins, kad būtų maksimaliai padidinta viešųjų išlaidų įtaka geresnių produktų paklausai skatinti. Kriterijai turėtų būti skaidrūs, objektyvūs ir nediskriminaciniai;

(92)siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir žinias apie naujus mokslinius įrodymus, užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, palengvinti prieigą prie informacijos ir užtikrinti vienodą taisyklių įgyvendinimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomos ir iš dalies keičiamos konkrečių produktų techninės nuostatos ir reikalavimai; apibrėžiamos taikomos vertinimo ir tikrinimo sistemos; nustatomos sąlygos, kuriomis pagal kitus Sąjungos teisės aktus nustatytos prievolės atitinka tam tikras šio reglamento prievoles; iš dalies keičiamos eksploatacinių savybių deklaracijos ir atitikties deklaracijos šablonas; nustatomos papildomos prievolės gamintojams; peržiūrimos ir papildomos Europos vertinimo dokumentų rengimo procedūrinės taisyklės; nustatomi būtiniausi reikalavimai rinkos priežiūros institucijoms; sukuriamos Sąjungos statybos produktų duomenų bazės ar sistemos; nustatomi žaliųjų viešųjų pirkimų reikalavimai ir apibrėžiamos minimalios sankcijos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (93)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti informacijos perdavimo priemones; pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip vykdyti ekonominės veiklos vykdytojų pareigas ir teises; priimti Europos techninio vertinimo forma; nustatyti būtiniausius išteklius, kurių reikia notifikuotosioms įstaigoms, ir suteikti trečiųjų šalių institucijoms galimybę naudotis informacinėmis sis