I.Įvadas

Šioje ataskaitoje apžvelgiama, kaip valstybės narės įgyvendino naujos redakcijos Direktyvą 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo (toliau – naujos redakcijos Direktyva), kaip reikalaujama šios direktyvos 15 straipsnyje. Joje išdėstyti tolesni veiksmai, kurių Komisija ketina imtis. Prie ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame Komisija išsamiau išdėstė savo vertinimo rezultatus.

Pasikonsultavus su socialiniais partneriais Tarybos direktyva 94/45/EB buvo išdėstyta nauja redakcija, ši direktyva įsigaliojo 2009 m. birželio 6 d. Perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaiga buvo po dvejų metų.

Atliekant vertinimą, kuriuo grindžiama ši ataskaita, daugiausia dėmesio skirta įgyvendinus naujos redakcijos Direktyvą atsiradusiems pokyčiams. Vertinimo tikslas – įvertinti, kaip valstybės narės perkėlė naujos redakcijos Direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendino, ir nustatyti šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo padarinius, susijusius su šiais klausimais:

·Europos darbų tarybų steigimu,

·darbuotojų tarpvalstybinio informavimo ir konsultavimosi su jais teisių veiksmingumu ir

·teisinės sistemos tobulinimu.

Taip pat vertinamas naujos redakcijos Direktyvos aktualumas, suderinamumas, veiksmingumas ir Europos pridėtinė vertė laikantis Geresnio reglamentavimo gairių.

Šioje ataskaitoje išdėstomi naujos redakcijos Direktyvos tikslai, Komisijos pagrindinių vertinimų išvados ir atitinkamos politinio atsako priemonės.

II.Europos darbų tarybos ir tarptautinis socialinis dialogas

Socialinis dialogas yra vienas pagrindinių Europos socialinio modelio aspektų. Aktyvų socialinį dialogą plėtojančių šalių ekonomika yra konkurencingesnė ir socialiniu požiūriu atsparesnė. Socialinių partnerių dalyvavimas kuriant ir įgyvendinant politiką yra itin svarbus siekiant didinti konkurencingumą ir užtikrinti sąžiningumą; be to, tai yra būtina Europos socialinės rinkos ekonomikos funkcionavimo sąlyga. Komisija yra įsipareigojusi visais lygmenimis stiprinti socialinį dialogą. Dėl to 2015 m. paskelbta „Naujo socialinio dialogo pradžia“.

Europos socialinių teisių ramsčio 8 principas numato, kad su socialiniais partneriais turi būti konsultuojamasi dėl ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos formavimo ir įgyvendinimo pagal nacionalinę praktiką. Laikantis socialinių partnerių autonomiškumo principo ir teisės imtis kolektyvinių veiksmų, jie skatinami svarbiais klausimais derėtis ir sudaryti kolektyvinius susitarimus.

Socialinis dialogas visais lygmenimis turi būti Europos atsako į procesus, kurie daro didelį poveikį darbo rinkai, pavyzdžiui, skaitmeninimą, globalizaciją ir demografinius pokyčius, pagrindinis elementas. Įrodyta, kad jei vykdant darbo rinkos reformas ir pertvarkant sektorius ar įmones dalyvauja socialiniai partneriai, pasiekiami teigiami rezultatai, nes dėl jų dalyvavimo užtikrinama atsakomybė už reformos procesus ir skatinamas pasitikėjimas ir partnerystė. Be to, nuolatinės socialinio dialogo priemonės gali padėti numatyti ir tenkinti poreikius ir lūkesčius, kylančius dėl uždavinių, susijusių su senėjančia darbo jėga, darbuotojų sveikata ir sauga arba įgūdžiais ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra.

Be to, pagal Europos socialinių teisių ramsčio 8 principą darbuotojai arba jų atstovai turi teisę į tai, kad jiems svarbiais klausimais, visų pirma dėl perkėlimo, įmonių restruktūrizavimo ir susijungimo, taip pat dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo, su jais būtų laiku konsultuojamasi ir apie juos jie būtų laiku informuojami. Šiuo principu nustatoma ne tik teisė gauti informaciją, bet ir teisė, kad būtų konsultuojamasi dėl visų tokių įmonės veiksmų; o tai reiškia keitimąsi nuomonėmis ir nuoseklų dialogą su darbdaviu.

ES informavimo ir konsultavimosi nacionaliniu lygmeniu teisinė sistema buvo sukurta per kelis dešimtmečius. Direktyvoje 98/59/EB nustatytos darbuotojų atstovų informavimo ir konsultavimosi su jais prieš vykdant kolektyvinį darbuotojų atleidimą taisyklės. Direktyva 2002/14/EB nacionaliniu lygmeniu nustatoma bendra darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistema. Direktyvoje 2001/23/EB įtvirtintos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad įmonėse, kurios yra perduodamos naujam savininkui, dirbantys darbuotojai būtų informuojami ir su jais būtų konsultuojamasi.

Pasitelkdama Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtą Europos kokybės užtikrinimo sistemą, Komisija įmonėms ir valdžios institucijoms nustatė principus ir gerąją patirtį, kurių reikia laikytis prieš įvykstant pokyčiams ir valdant restruktūrizavimo veiklą. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas buvo įsteigtas prieš 10 metų siekiant teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, susijusių su globalizacija arba pasauline finansų ir ekonomikos krize.

Europos darbų tarybos – svarbi tarptautinio socialinio dialogo vystymo tam tikro dydžio tarptautinėse įmonėse, priemonė. Šios tarybos yra įstaigos, kurios atstovauja Europos darbuotojams tarptautinėse įmonėse. Europos darbų tarybos sukuria bendrą platformą, skirtą darbuotojams ir darbdavių atstovams visose ES valstybėse narėse ir EEE šalyse keistis informacija tarpvalstybiniais klausimais. Pasitelkiant šias tarybas darbuotojai informuojami apie įmonės padarytą pažangą ir visus svarbius Europos lygmens sprendimus, kurie gali turėti įtakos jų užimtumo arba darbo sąlygoms, ir su jais šiais klausimais konsultuojasi įmonių vadovai.