Komisijos Tarnybų darbinis dokumentas - Tarybos sprendimas, įsteigiantis europos policijos biurą - Poveikio vertinimo santrauka {COM(2006) 817 galutinis } {SEC(2006) 1682} /* SEK/2006/1683 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.12.2006 SEK(2006) 1683 KOMISIJOS TARNYBŲ DARB INIS DOKUMENTAS TARYBOS SPRENDIMAS, ĮSTEIGIANTIS EUROPOS POLICIJOS BIURĄ POVEIKIO VERTINIM O santrauka {COM(2006) 817 galutinis }{SEC(2006) 1682} KOMISIJOS TARNYBŲ DARB INIS DOKUMENTAS TARYBOS SPRENDIMAS, ĮSTEIGIANTIS EUROPOS POLICIJOS BIURĄ POVEIKIO VERTINIM O santrauka kokią problemą turėtų išspręsti pasiūlymas? Europos policijos biuras (Europolas) buvo įsteigtas 1995 m. remiantis valstybių narių konvencija. Europolas buvo pirmoji organizacija, įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties nuostatas. Nuo to laiko šioje srityje yra priimta daug teisės aktų, taip pat ir aktų, kuriais buvo įsteigtos kitos saugumo klausimus sprendžiančios įstaigos ir agentūros. Naujausi tokių įstaigų pavyzdžiai yra Eurojustas ir CEPOL, abiejų steigimo teisinis pagrindas yra Tarybos sprendimas – Amsterdamo sutartyje numatyta priemonė. Kiekvieną konvencijos pakeitimą paprastai turi ratifikuoti visos ją pasirašiusios šalys, o dėl sprendimo pakeitimų gali tiesiogiai nuspręsti Taryba (vieningai), pasikonsultavusi su Europos Parlamentu. Diskusijos, surengtos pirmininkaujant Austrijai ir Suomijai, parodė, kad net įsigaliojus trims protokolams būtų pageidautina imtis papildomų priemonių geresniam Europolo veikimui užtikrinti. Dabartinis Europolo pagrindas turi būti pakoreguotas atsižvelgiant į naujas grėsmes saugumui, su kuriomis turi būti kovojama naujais būdais. Išankstinės diskusijos Tarybos struktūrose dėl Europolo ateities parodė, kad valstybės narės visiškai sutinka, kad Europolo konvencija būtų pakeista Tarybos sprendimu. kokie yra bendrieji politiniai tikslai? Bendrasis politinis pasiūlymo tikslas – suteikti Europolui teisinį pagrindą, kurį būtų galima lengviau koreguoti atsižvelgiant į pasikeitusias aplinkybes. Konkretūs politiniai pasiūlymo tikslai yra užtikrinti, kad: - Europolas galėtų veiksmingiau atlikti savo misiją – padėti valstybių narių teisėsaugos institucijoms kovoti su sunkiais nusikaltimais, įskaitant terorizmą; - Europolo įgaliojimai atitiktų aukšto lygio politinę Europolo viziją, apibrėžtą Sutartyje dėl Konstitucijos; - Europolo teisinis pagrindas būtų suderintas su kitų trečiojo ramsčio srityje veikiančių įstaigų, visų pirma Eurojusto ir CEPOL, teisiniu pagrindu; - Europolo teisinis pagrindas leistų jam kruopščiai laikytis teisėsaugos informacijos prieinamumo principo; - būtų supaprastintas Europolo veikimas; - aukštas duomenų apsaugos lygis, kurį šiuo metu garantuoja Europolo konvencija ir ją įgyvendinančios priemonės, būtų išlaikytas arba, jei įmanoma, padidintas; - Europos Parlamentas turėtų didesnę įtaką Europolo veikimui; - teisinio pagrindo pakeitimai nepadarytų kasdienei Europolo veiklai netinkamos įtakos, šiam tikslui naudojant nuodugniai apsvarstytas pereinamojo laikotarpio priemones, kurios Europolui ir jo partneriams užtikrintų teisinį tikrumą ir garantuotų Europolo darbuotojų turimų teisių vykdymą. kokios yra pagrindinės politinės galimybės pasiekti tikslus? Rengdama šį pasiūlymą Komisija svarstė nemažai įvairių politinių galimybių, tačiau dauguma jų buvo atmestos iš pat pradžių, atsižvelgus į kelerių pastarųjų metų įvykius. „Neveikimo“ galimybė buvo greitai atmesta, atsižvelgus į akivaizdžius sunkumus, su kuriais šiuo metu susiduriama taikant Europolo konvencijos keitimo procedūras. Be to, nėra sutarta, kokia bus Sutarties dėl Konstitucijos ateitis, todėl lieka neaišku, kokiais teisės aktais ateityje bus galima pagerinti dabartinę Europolo padėtį. Lemiamas veiksnys buvo tai, kad Teisingumo ir vidaus reikalų taryba savo 2006 m. birželio 1–2 d. išvadose paragino „apsvarstyti, ar tikslinga iki 2008 m. sausio 1 d. arba kuo anksčiau po šios datos pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punkte, jei įmanoma, remiantis konkrečia iniciatyva arba pasiūlymu, ir kaip tai padaryti“. Antroji svarstyta galimybė – pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, tačiau kartu pasiūlyti protokolą, panaikinantį Europolo konvenciją. Atlikusi nuodugnią teisinę analizę, Komisija priėjo prie išvados[1], kad Europolo konvenciją panaikinantis protokolas nebūtinas. Po tolesnių diskusijų Tarybos struktūrose Komisijos pozicijai pritarė reikšminga valstybių narių dauguma, taip pat ir Tarybos teisės tarnyba. Trečioji galimybė būtų buvusi pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, nenurodžius, kad Europolas bus finansuojamas iš Bendrijos biudžeto. Tačiau, Komisijos manymu, politinis pasirinkimas finansuoti Europolą iš Bendrijos biudžeto yra vienintelis logiškas sprendimas, nes Taryba ir Parlamentas dėl Europolo biudžeto kartu spręs bendrosios biudžeto svarstymo procedūros metu, o tai sustiprins demokratinę Europolo kontrolę. Be to, tai, kad Europolui bus taikomi visi baziniai teisės aktai (ES pareigūnų tarnybos nuostatai ir biudžeto priėmimo taisyklės), gerokai supaprastins administracines procedūras. Be to, reikia pabrėžti, kad pagal Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalį „einamosios išlaidos, susidarančios įgyvendinant tas nuostatas, (taip pat) yra finansuojamos iš Europos Bendrijų biudžeto, išskyrus atvejus, kai Taryba vieningai nusprendžia kitaip“. Atsižvelgus į problemas, susijusias su dabartiniu teisės aktu, buvo svarstomas tik pamatinis sprendimas arba Tarybos sprendimas. Kadangi pamatiniai sprendimai daugiau skirti valstybių narių teisės aktams derinti, Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktu grindžiamas Tarybos sprendimas, atrodo, yra tinkamiausia priemonė įstaigai įsteigti pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį. Rengiant pasiūlymą buvo svarstytos kelios galimybės, kaip užtikrinti geresnį Europolo veikimą. Daugelis šių galimybių buvo pasiūlytos pirmininkaujant Austrijai ir išdėstytos vadinamajame „pasirinkimo galimybių dokumente“. kokio poveikio – teigiamo ir neigiamo – tikimasi iš pasirinktos galimybės? Apskritai pasiūlymu siekiama užtikrinti geresnį Europolo veikimą ir padėti siekti politinio tikslo – stiprinti policijos bendradarbiavimą. Valstybės narės pageidavo, kad Europolo organizacijos pokyčiai vyktų pagal nuodugniai suplanuotą scenarijų, tačiau nepritarė „revoliucijai“, t. y. radikaliam organizacijos pertvarkymui. Į šį aiškų pageidavimą buvo atsižvelgta, todėl į pasiūlymą įtraukta nemažai pakeitimų, kuriuos pasiūlė ir kuriems pritarė valstybės narės bei Europolas, tačiau šis pasiūlymas iš esmės nekeičia organizacijos pobūdžio. Tarybos sprendimas sudarys sąlygas įgyvendinti visus papildomus Europolo teisinio pagrindo pakeitimus, kurių gali prireikti. Be to, tai, kad bus taikomos gerai žinomos, modernizuotos Europolo biudžetą reglamentuojančios nuostatos ir susijusios procedūros, taip pat tai, kad Europolo darbuotojams bus taikomi ES pareigūnų tarnybos nuostatai, gerokai supaprastins organizacijos valdymą, sprendimų priėmimą ir jos biudžeto kontrolę. Geriausias tiesioginis Europolo įgaliojimų pakeitimo poveikis yra tas, kad jo veikla neberibojama reikalavimu, kad Europolas įsikištų tik tuo atveju, jei darant nusikaltimus dalyvauja organizuota nusikalstama struktūra. Šis reikalavimas kėlė daug aiškinimo problemų kasdienėje veikloje. Nors, žinoma, pereinamajam laikotarpiui prireiks didelių pastangų, tai bus laikino pobūdžio reiškinys. Nuodugniai apsvarstytos pereinamojo laikotarpio priemonės leis Europolui ir toliau vykdyti savo pagrindines užduotis net ir pereinamuoju laikotarpiu. Kadangi Europole dirba daugiau kaip 400 žmonių, jo metinis biudžetas siekia apie 60 mln. EUR ir jis turi užmezgęs tvirtus santykius su įvairiais partneriais, pokyčiai turi būti diegiami atsargiai ir skaidriai, atsižvelgiant į visų suinteresuotųjų šalių interesus. Šiam tikslui būtina užtikrinti išsamų informavimą ir esamų teisių laikymąsi. Dėl prieinamumo principo taikymo kasdienėje veikloje dar reikės daug diskutuoti. Todėl pasiūlymas tik suteikia Europolui aiškų teisinį pagrindą turėti daugiau galimybių naudotis nacionalinėmis ir tarptautinėmis duomenų bazėmis, atsižvelgus į tai, kad jis gali jomis naudotis tik jei tai yra numatyta galiojančiuose nacionalinės ar tarptautinės teisės aktuose. Pasiūlyme nenumatyta keisti jokių anksčiau įdiegtų apsaugos priemonių dabartiniam duomenų apsaugos lygiui užtikrinti. Jungtinei priežiūros institucijai numatytas vaidmuo yra tinkamas ir iš esmės nekeičiamas, nors pasiūlyme numatyta, kad prireikus ši institucija gali bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros institucija. Kai kuriais atvejais, pvz., numačius Europole nepriklausomo duomenų apsaugos pareigūno pareigybę ir supaprastinus bei aiškiau apibrėžus piliečių teises, apsaugos lygis net padidintas. Nauda akivaizdi – valstybių narių institucijos galės visiškai pasitikėti Europolu kaip patikima teisėsaugos organizacija. Numatoma, kad pasiūlymas turės finansinį poveikį Bendrijos biudžetui, nes jis bus naujas Europolo finansavimo šaltinis. Atitinkamos sumos jau rezervuotos pagal 2007–2013 m. finansinę programą: 82 mln. EUR – 2010 m. ir iki 85 mln. EUR – 2013 m. Europos Parlamento įtraukimas į sprendimų priėmimą dėl Europolo biudžeto reikš geresnę demokratinę kontrolę Europos lygmeniu. Europolo darbuotojams ateityje, siekiant užtikrinti esamas teises ir išvengti išlaidų atlyginimams didėjimo, bus taikomi bendrieji ES pareigūnų tarnybos nuostatai. Pasiūlymas remiasi prielaida, kad darbuotojams, kurie dirbs Europole sprendimo įsigaliojimo metu, bus pasiūlyta laikina sutartis pagal ES pareigūnų tarnybos nuostatus. Kalbant apie žmogaus teises, pasiūlymas atitinka Bendrijos teisę ir Pagrindinių teisių chartiją. Nors akivaizdu, kad siūlomas sprendimas turės įtakos piliečių teisei į privatų gyvenimą, kuri garantuojama pagal chartijos 7 straipsnį, taip pat teisei į asmens duomenų apsaugą, kuri garantuojama pagal chartijos 8 straipsnį, kėsinimasis į šias teises yra pateisinamas pagal chartijos 52 straipsnį. Konkrečiau kalbant, šių teisių apribojimai, numatyti pasiūlyme, yra proporcingi ir būtini norint pasiekti bendrai nustatytus tikslus – užkirsti kelią nusikaltimams bei terorizmui ir kovoti su jais. Kalbant apie tarptautinius susitarimus, pereinamojo laikotarpio nuostatose numatyta, kad visi sudaryti susitarimai ir toliau galios. Tačiau su Europolu bendradarbiaujantiems partneriams bus duota laiko apsvarstyti, ar pakeitimas turi įtakos galiojančiam susitarimui ir, jei taip, ar reikėtų ką nors keisti. Be to, pasiūlymu siekiama pertvarkyti sistemą taip, kad Europolo tarptautiniai santykiai būtų labiau susiję su visos Sąjungos išorinių santykių strategija. Siekiama sudaryti su trečiosiomis valstybėmis visa apimančius susitarimus, kurie reglamentuotų visus jų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityje aspektus, tačiau tai netaikytina darbo susitarimams, kurie nesusiję su keitimusi asmens duomenimis. Galiausiai po to, kai bus priimtas sprendimas dėl šio pasiūlymo, Europolui pirmiausia bus taikomas pereinamasis laikotarpis, kuriuo dideles pastangas turės dėti daugiausia teisės, finansų ir personalo skyriai. Tiriamiesiems veiksmams poveikis neturėtų būti padarytas. Po šio pereinamojo laikotarpio Europolo sprendimas bus taikomas visa apimtimi. KAIP STEBĖTI IR VERTINTI PASIŪLYMO REZULTATUS IR POVEIKĮ ĮGYVENDIN US PASIŪLYMĄ? Įgyvendinus pasiūlymą, jo rezultatus ir poveikį nuolatos stebės ir vertins visų pirma Europolo valdyba, bet taip pat Taryba, Komisija ir Europos Parlamentas, remdamiesi metinėmis ataskaitomis. Pasiūlyme taip pat numatyta įdiegti stebėsenos sistemą ir kas penkerius metus atlikti nepriklausomą vertinimą. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS Pasiūlymas daugiausia grindžiamas Austrijai pirmininkaujant Tarybai surengtomis plataus masto konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis: 2006 m. sausio mėn. neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime buvo surengtos diskusijos, o vasario mėn. įvyko aukšto lygio konferencija Europolo ateities klausimu. Ši aukšto lygio konferencija subūrė valstybių narių teisėsaugos institucijų, Europolo, Eurojusto, Europolo jungtinės priežiūros institucijos, Komisijos ir akademinių sluoksnių atstovus. Ja buvo siekiama suteikti medžiagos tolesnei veiklai, susijusiai su šiuolaikiško mąstymo Europolo ateities klausimu formavimo. Viena iš šios konferencijos išvadų buvo ta, kad sprendimas dabartinės redakcijos Europos Sąjungos sutartį naudoti kaip pagrindą įsteigti Europolą reikštų konvenciją pakeisti Tarybos sprendimu. Kalbant apie Europolo įgaliojimus, buvo pasiūlyta, kad Europolui būtų pavesta kovoti su „tarpvalstybiniais sunkiais nusikaltimais“. Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis buvo pavadintas ypatingos svarbos klausimu. Tačiau akivaizdu, kad reikia aiškiau apibrėžti Europolo ir trečiųjų šalių struktūrinio bendradarbiavimo tvarką. Konferencijoje taip pat buvo prieita prie išvados, kad Europolui turi būti sudarytos geresnės galimybės gauti informaciją. Buvo pasiūlyta, kad valdybos veikla būtų labiau grindžiama strategija. Aukšto lygio konferencijos rezultatai ir pirmininkaujančios šalies draugų grupės darbas, apibendrintas pasirinkimo galimybių dokumente, yra tas pagrindas, kuriuo grindžiama didžioji Komisijos pasiūlymo dalis. Po aukšto lygio konferencijos darbas buvo tęsiamas keliuose pirmininkaujančios šalies draugų grupės, kurioje buvo beveik visų valstybių narių atstovų, susitikimuose. Šio darbo rezultatai buvo apibendrinti pasirinkimo galimybių dokumente, kuriame yra pateikta įvairiausių galimybių tobulinti Europolo veikimą. Kiti ryšiai su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant Europolą, taip pat buvo naudingi rengiant pasiūlymą. Kadangi šiame darbe dalyvavo visos suinteresuotosios šalys, buvo nuspręsta, kad papildomų oficialių konsultacijų rengiant šį pasiūlymą nebereikia. KOMISIJOS PASIŪLYMO PROJEKTAS IR JO PRIEŽASTYS Pasirinkta iniciatyva – tai pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europolą ir pakeičiančio dabar taikomą Europolo konvenciją. Galutinis tikslas yra sukurti visiškai naują teisinį Europolo pagrindą, kuris užtikrins didesnį jo veiksmingumą padedant valstybių narių teisėsaugos institucijoms. Komisija priėjo prie išvados, kad Europolui reikia atnaujinto teisinio pagrindo Tarybos sprendimo forma, kad jis turi būti finansuojamas iš Bendrijos biudžeto ir kad jo darbuotojams turėtų būti taikomi bendrieji ES pareigūnų tarnybos nuostatai. 2006 m. birželio mėn. patvirtintose Tarybos išvadose, kurios bus svarstomos 2006 m. gruodžio mėn. Tarybos susitikime, yra pritariama tokiems pokyčiams. Pasiūlymas geriausiai leidžia patenkinti poreikį užtikrinti geresnį Europolo veikimą: tiek patobulinti jo teisinį pagrindą, tiek jo įgaliojimus bei užduotis. Buvo aptartos ambicingesnės galimybės, visų pirma suteikti Europolui nepriklausomus įgaliojimus vykdyti tyrimus, bet jos buvo greitai atmestos. Nė viena iš mažiau ambicingų galimybių negali suteikti svarių šio pasiūlymo pranašumų. [1] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (SEC (2006) 851, 2006 m. birželio 21 d.).