2017 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J.-C. Junckeris taip pat pabrėžė itin svarbų nacionalinių parlamentų vaidmenį, jau įtrauktą į šios Komisijos prioritetą Nr. 10 „Demokratinių pokyčių sąjunga“. Jis atkreipė dėmesį į jų vaidmenį, atliekamą aktyviau formuojant Europos ateitį, ir paskelbė, kad nacionaliniai parlamentai kartu su regioniniais parlamentais nuo pat pirmosios dienos bus visapusiškai informuojami apie derybas dėl prekybos susitarimų. Be to, teisėkūros galią turintys regioniniai parlamentai toliau vykdys subsidiarumo kontrolę ir dalyvaus diskusijose jiems svarbiais politiniais ir instituciniais klausimais.

Nacionaliniai parlamentai aktyviai dalyvavo diskusijose dėl Europos ateities, pradėtose 2017 m. kovo mėn. Komisijai pristačius baltąją knygą ir vėliau – penkis diskusijoms skirtus dokumentus, dėl kurių iki 2017 m. pabaigos Komisija iš viso gavo 23 nuomones. Daugiausia nuomonių nacionaliniai parlamentai pateikė dėl tokių politikos krypčių kaip energetikos sąjunga, kelių transporto judumas ir viešosios paslaugos. Be to, ne mažiau svarbios parlamentų diskusijų ir nuomonių temos ir toliau buvo saugumas, migracija ir prieglobstis, taip pat vidaus rinka ir socialiniai reikalai. Dėl „Brexit’o“ Višegrado valstybės pateikė vieną bendrą nuomonę, o Jungtinės Karalystės Lordų Rūmai – 16 nuomonių.

Kaip paskelbta energetikos sąjungos strategijoje, Komisija 2016 m. lapkričio 30 d. pristatė dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“, kurį sudaro komunikatas ir aštuoni pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, iš kurių keturi susiję su elektros tiekimu. Komisijos siūlomomis priemonėmis siekiama paspartinti, pertvarkyti ir sustiprinti Sąjungos ekonomikos perėjimo prie švarios energijos procesą, taip kuriant naujas darbo vietas ir užtikrinant naujų ekonomikos sektorių ir verslo modelių plėtrą. Šio dokumentų rinkinio pasiūlymai apima tokius klausimus kaip energijos vartojimo efektyvumas, atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektros energijos rinkos modelis, elektros energijos tiekimo saugumas ir energetikos sąjungos valdymo taisyklės. Be to, Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujo ekologinio projektavimo etapo ir susietojo ir automatizuoto judumo strategijos.

Regioniniai parlamentai netiesiogiai padeda Komisijai palaikyti santykius su nacionaliniais parlamentais. Pagal prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo nacionaliniai parlamentai, atlikdami ES teisėkūros procedūra priimamų aktų projektų subsidiarumo patikrą ir teikdami pagrįstas nuomones, prireikus konsultuojasi su teisėkūros galią turinčiais regioniniais parlamentais. Regioninių parlamentų nariams taip pat atstovaujama Regionų komitete, kuris vykdo stebėseną naudodamasis Subsidiarumo stebėsenos tinklu ir jo internetine platforma, skirtais padėti teisėkūros galią turintiems regioniniams parlamentams dalyvauti taikant išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmą (REGPEX). Regionų komiteto veikla, susijusi su subsidiarumo kontrole, išsamiau aptariama metinėje 2017 m. ataskaitoje dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo.

2017 m. mechanizmo REGPEX partneriai iš viso pateikė 66 nuomones; iš jų 30 nuomonių pateikė regioniniai parlamentai. Aktyviausi regioniniai parlamentai buvo Emilijos-Romanijos regioninė teisėkūros asamblėja (pateikė devynias nuomones) ir Tiuringijos žemės parlamentas (pateikė septynias nuomones). Daugiausia atsiliepimų regioniniai parlamentai pateikė dėl paslaugų dokumentų rinkinio pasiūlymų (penki atsiliepimai) ir pasiūlymo dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (trys atsiliepimai).

Nors Sutartyse nėra aiškios nuostatos dėl tiesioginių Komisijos ir regioninių parlamentų tarpusavio ryšių, 2017 m. keletas regioninių parlamentų, visų pirma Austrijos ir Vokietijos žemių parlamentai, Komisijai pateikė keletą nuomonių, kuriose išdėstė savo pastabas ne tik dėl subsidiarumo, bet ir dėl įvairių Komisijos pasiūlymų politinių aspektų. Komisija atkreipė dėmesį į visus nurodytus aspektus ir juos bendrai išnagrinėjo savo atsakymuose regioniniams parlamentams.

2015 m. Heiligendamo deklaraciją pasirašiusios šalys 2017 m. patvirtino dvi deklaracijas. 2017 m. birželio 13 d. Feldkircho deklaracijoje teisėkūros galią turinčių Vokietijos ir Austrijos parlamentų pirmininkai pabrėžė svarbų regioninių parlamentų vaidmenį, atliekamą įgyvendinant Sąjungos politiką ir užmezgant ryšius su Sąjungos piliečiais. Jie įsipareigojo stiprinti dialogą su Europos institucijoms ir paragino Europos institucijas labiau įtraukti regioninius parlamentus į jų diskusijas (be kita ko, Europos ateities klausimu), inter alia, regioniniams parlamentams pateikiant vokiečių kalba parengtus dokumentus.

Ta pati grupė savo konferencijoje dėl Europos ateities, surengtoje 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje, patvirtino Briuselio deklaraciją. Šioje konferencijoje dalyvavo Pirmininko J.-C. Junckerio kabineto vadovas, kuris paaiškino Komisijos veiklą Europos ateities, subsidiarumo ir proporcingumo klausimais. Briuselio deklaracijoje pabrėžiama būtinybė griežtai laikytis subsidiarumo principo ir siūloma iš dalies pakeisti subsidiarumo principo taikymo tikrinimo procedūrą, be kita ko, pratęsti aštuonių savaičių trukmės tikrinimo laikotarpį ir sumažinti ribą, kurią pasiekus galima pasinaudoti vadinamosiomis geltonąja ir oranžine kortelėmis. Joje siūloma Europos ateitį aptarti ne abstrakčiai, o atsižvelgiant į konkrečią politiką, taip pat išvardijama keletas sričių, kuriose, kaip manoma, veiksmai Sąjungos lygmeniu suteikia aiškios pridėtinės vertės. Šioje deklaracijoje taip pat raginama subnacionaliniu lygmeniu stiprinti teisėkūros institucijų institucines teises (inter alia, stiprinant Regionų komiteto vaidmenį) ir užtikrinti, kad Komisijos konsultavimosi procese jos atliktų aktyvesnį vaidmenį.

Pirmininkas J.-C. Junckeris savo 2017 m. rugsėjo 13 d. pranešime apie Sąjungos padėtį pabrėžė svarbų nacionalinių ir regioninių parlamentų vaidmenį sudarant ir įgyvendinant prekybos susitarimus ir atkreipė dėmesį į tai, kad jie, taip pat kaip Europos Parlamento nariai, turėtų būti visapusiškai informuojami nuo pat derybų pradžios.

Tais metais jis taip pat susitiko su daugybės regioninių vyriausybių ir parlamentų atstovais, įskaitant Badeno-Viurtembergo, Žemutinės Saksonijos, Saksonijos, Tiuringijos (Vokietija), Aukštutinės Austrijos, Tirolio (Austrija), Baskų krašto, Valensijos (Ispanija), Flandrijos, Valonijos ir Briuselio federacijos (Belgija) ir Il de Franso (Prancūzija) vyriausybių ir parlamentų atstovus. Kiti Komisijos nariai panašius susitikimus surengė su Belgijos, Prancūzijos, Vokietijos, Graikijos, Italijos, Austrijos ir Ispanijos regioninėmis vyriausybėmis ir parlamentais.

Žemėlapis: Bendras Komisijos narių vizitų ir susitikimų su nacionaliniais parlamentais 2017 m. skaičius – 215.

4.DVIŠALIAI SUSITIKIMAI IR VIZITAI

Kaip ir ankstesniais metais, 2017 m. Komisijos nariai surengė vizitus į beveik visus nacionalinius parlamentus. Daugelyje parlamento rūmų Pirmininkas J.-C. Junckeris, pirmasis pirmininko pavaduotojas F. Timmermansas, pirmininko pavaduotojai arba Komisijos nariai apsilankė daugiau kaip vieną kartą. Be to, keletas nacionalinių parlamentų į Briuselį išsiuntė delegacijas susitikti su Komisijos nariais. 2017 m. iš viso surengta daugiau kaip 190 vizitų ir susitikimų. Be to, vyriausiasis derybininkas, atsakingas už vadovavimą Komisijos Pasirengimo deryboms ir derybų su Jungtine Karalyste pagal ES sutarties 50 straipsnį darbo grupei, Michelis Barnier susitiko su keletu nacionalinių parlamentų, kad juos informuotų apie šias derybas. 2017 m. daugiausia aukštesniojo lygio Komisijos pareigūnai, siekdami labiau techniniu lygmeniu aptarti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dalyvavo daugiau kaip 80 nacionalinių parlamentų komitetų posėdžių. Be to, Komisijos pareigūnai buvo pakviesti į 18 susitikimų su nuolatiniais nacionalinių parlamentų atstovais Briuselyje pagrindinėms iniciatyvioms arba tokiems svarbiems klausimams kaip „Brexit’as“ pristatyti. Komisijos atstovybėse valstybėse narėse dirbantys Europos semestro pareigūnai taip pat toliau palaikė ryšius su nacionaliniais parlamentais Europos semestro ir kitais ekonominiais klausimais.

5.PAGRINDINIAI SUSITIKIMAI IR KONFERENCIJOS

2017 m. Komisija toliau bendradarbiavo su nacionaliniais parlamentais dalyvaudama svarbiuose tarpparlamentiniuose susitikimuose ir konferencijose, įskaitant Europos reikalų komitetų konferenciją (COSAC), Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferenciją, Europos parlamentų savaitę, Tarpparlamentinę konferenciją dėl stabilumo, ekonomikos koordinavimo ir valdymo ir tarpparlamentines bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos (atitinkamai BUSP ir BSGP) konferencijas.

Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC)

2017 m. Komisijai buvo atstovaujama COSAC posėdžiuose. Ji pateikė raštišką atsakymą į COSAC pasiūlymus, patvirtintus per du tais metais surengtus plenarinius posėdžius. 2017 m. sausio 23 d. Valetoje (Malta) įvykusiame COSAC pirmininkų susitikime, kuriame dalyvavo pirmasis Komisijos pirmininko pavaduotojas, delegatai aptarė Komisijos 2017 m. darbo programą, su „Brexit’u“ susijusius sunkumus ir būdus, kaip didinti akivaizdžiai nepakankamą daugelio piliečių pasitikėjimą Europos projektu.

2017 m. gegužės mėn. vykusiame LVII COSAC plenariniame posėdyje, kuriame taip pat dalyvavo pirmasis pirmininko pavaduotojas, buvo tęsiamos diskusijos dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ir būdų, kaip didesnis Tarybos ir Parlamento veiklos skaidrumas vadovaujantis Komisijos pavyzdžiu galėtų padėti atkurti piliečių pasitikėjimą ES institucijomis. Kitose diskusijose daugiausia dėmesio skirta „Brexit’o“ padėčiai (jose dalyvavo Komisijos vyriausiasis derybininkas) ir tvaresnei ES integruotai jūrų politikai.

2017 m. liepos 10 d. Taline (Estija) surengtame COSAC pirmininkų susitikime aptarti Tarybai pirmininkavusios Estijos prioritetai. Jame taip pat buvo svarstomas Sąjungos paramos augančioms pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms klausimas.

Lapkričio 26–28 d. Taline įvykusiame LVIII COSAC plenariniame posėdyje aptarta daug įvairių temų, įskaitant Europos Sąjungos ateitį, itin daug dėmesio skiriant „Brexit’o“ pasekmėms. Šiame posėdyje taip pat dalyvavo Komisijos vyriausiasis derybininkas. Per posėdį taip pat buvo nagrinėjama, kaip nacionaliniai parlamentai galėtų tinkamiau dalytis geriausios patirties pavyzdžiais, kad priartintų Europos Sąjungą prie jos piliečių. Vyko diskusijos dėl bendrosios skaitmeninės rinkos, itin daug dėmesio skiriant tokiems klausimams kaip Estijos patirtis, įgyta šaliai pereinant prie skaitmeninės ekonomikos ir viešojo administravimo, ir migracijos išorės aspektas. Už saugumo sąjungą atsakingas Komisijos narys seras Julianas Kingas pristatė dabartines šios srities Sąjungos iniciatyvas. Be to, aptartos nacionalinių parlamentų galimybės dalyvauti Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės veikloje.

Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferencija