Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams /* KOM/2010/0658 galutinis - NLE 2010/0324 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.11.10 KOM(2010) 658 galutinis 2010/0324 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Ministrų Taryba yra įsipareigojusi kasmet priimti sprendimą dėl Atlanto vandenyno, Šiaurės jūros ir tarptautinių vandenų išteklių žvejybos, vykdomos ES laivų, galimybių. Pagal reglamentuojamų išteklių skaičių tai pagrindinis žvejybos galimybių reglamentas. Drauge su reglamentais, kuriais nustatomos Baltijos jūros, Juodosios jūros ir giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės (giliavandenių žuvų išteklių reglamentas priimamas kas dvejus metus), šis reglamentas apriboja išteklių žvejybos mastą tiek, kad jis atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos tikslus. Šiuo atžvilgiu 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] nustatomi metiniai sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Pagal šiais reglamentais nustatomas žvejybos galimybes galima vertinti, kaip sėkmingai įgyvendinami visos žuvininkystės politikos tikslai. Daugybė priemonių, kurias Sąjunga naudoja šiems tikslams įgyvendinti, drauge sudėjus turėtų padėti užtikrinti, kad pagrindiniai Europos žuvininkystės ištekliai būtų naudojami tinkamu mastu, jų nepereikvojant. Tinkamas išteklių valdymas priklauso ne tik nuo žvejybos galimybių apribojimo. Šiuo atžvilgiu lemiamos svarbos gali turėti ir daugelis kitų sričių, kuriose aktyviai diegiamos reguliavimo priemonės, dvi iš jų – laivyno politika ir žvejybos veiklos kontrolė. Metinių žvejybos galimybių pagrindinis aspektas – trumpalaikis jų galiojimas. Tai pirmiausia lėmė istorinės priežastys, susijusios su tuo, kaip BŽP numatyta nacionaliniams ES laivynams padalyti jūrų erdvę ir jos išteklius. Svarbu, kad šis žuvininkystės politikos pagrindu sudaromas visos ES paktas būtų ir toliau kasmet peržiūrimas. Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos turintiems ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai, pagal kuriuos derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Bendro vertinimo rezultatai rodo, kad daugiamečiai išteklių valdymo planai veiksmingi, nes daugumos pagal juos valdomų išteklių būklė geresnė nei kitų. Tik numatant ilgalaikę perspektyvą, ypač, kai išteklių negausu, galima tikėtis įgyvendinti prasmingą politiką ir sėkmingai pasiekti jos tikslus. Šiomis aplinkybėmis Komisija jau penkerius metus skelbia komunikatą, kuriame apžvelgia bendrą padėtį, pagal kurią derinamas žvejybos galimybių pasiūlymas. Šių metų Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM(2010)241 galutinis) galima rasti gerų naujienų, kadangi kai kurių išteklių būklė pagerėjo. Tačiau ir toliau rekomenduojama sumažinti daugelio žuvų išteklių leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį iki nulio arba iki kuo žemesnio lygio. Daugelio išteklių dydis neatitinka biologiniu atžvilgiu saugaus išteklių dydžio. Nepaisant pagal BŽP nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių, pažeidžiamoms kategorijoms vis dar priklauso per daug išteklių, o pagausėjo vis dar per mažai išteklių. Atliktoje analizėje patvirtinama, kad reikalingos sustiprintos pereikvotų žuvų išteklių išsaugojimo priemonės. Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT, angl. ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) rekomendacijose 2011 metams dar kartą pabrėžiama prasta daugelio žuvų išteklių ES vandenyse būklė. Tačiau jose taip pat pažymima, kad kai kurių svarbių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, jūrų liežuvių ir velniažuvinių, būklė pagerėjo. Atsiliepdamas į Komisijos prašymą, ŽMTEK rengia rekomendaciją dėl su didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio reikalavimu suderinto išteklių valdymo 2015 m. strategijos. Šį įsipareigojimą Sąjunga prisiėmė, kai 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais pritarė šio susitikimo išvadoms ir susijusiam įgyvendinimo planui. | Bendrosios aplinkybės Sąjunga turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir paskirstyti žvejybos galimybes. ES prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis. Sąjungos nustatytos vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių žvejybos galimybės turi atitikti nacionalinius susitarimus, inter alia, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo. Šiuo pasiūlymu į ES teisę įtraukiamos Sąjungos ir jos tarptautinių partnerių sutartos minėtų išteklių išsaugojimo priemonės, t. y. žvejybos galimybės, ribojamos leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio arba žvejybos pastangų ribų. Tų išteklių, už kurių valdymą atsako tik Sąjunga, žvejybos galimybės siūlomos atsižvelgiant į Komisijai pateiktas mokslines rekomendacijas dėl išteklių būklės, kuriomis grindžiami leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio, atitinkančio daugiamečius išteklių valdymo planus, apribojimai. Išteklių, kuriems netaikomas toks planas, didžiausias leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) siūlomas atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, kaip pateikta Komunikate COM(2010) 241 galutinis. Komunikate pateikti įvairūs valdymo būdai, tinkami atskiriems scenarijams, kurie gali būti numatyti mokslinėse rekomendacijose. Šie scenarijai priklauso nuo išteklių statuso, kuris gali būti nuo „tausiai naudojamų“ iki „pereikvotų“, arba, jei neįmanoma atlikti tikslaus būklės įvertinimo pagal turimus duomenis, nuo pastebėtų tendencijų. Ištekliai suskirstyti pagal kategorijas. Kiekvienai jų apibrėžiamos taikytinų leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio arba žvejybos pastangų ribų nustatymo taisyklės. Mokslinės rekomendacijos pirmiausia grindžiamos turimais duomenimis. Įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Tačiau pakankamai duomenų turima tik apie dalį reglamentuojamų išteklių. Likusių išteklių valdymas turi būti grindžiamas pastebėtomis tendencijomis, apie kurias sprendžiama iš tokių rodiklių, kaip deklaruoti sužvejotų žuvų kiekiai, kuriais pasitikėti galima ne visuomet. Kai kuriais atvejais dėl patikimų duomenų trūkumo mokslininkai negali pateikti net informacijos apie tendencijas. Visais šiais atvejais Taryba žvejybos galimybes turėtų nustatyti remdamasi atsargumo principu, taigi taikyti išteklių išsaugojimo priemones. Atsargumo principu vadovautis kartais nelengva, nes reikia atsižvelgti į įvairių grupių interesus. Tačiau Komisijos pasiūlymai vis tiek privalo būti grindžiami šiuo principu. Visų svarbiausia yra griežtai taikyti taisyklę nedidinti žvejybos masto, išskyrus tuos atvejus, kai mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad tai nepablogintų atitinkamų išteklių būklės. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos taikomos iki 2010 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurių išteklių žvejybos pastangų apribojimus, kurie taikomi iki 2011 m. sausio 31 d. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. | 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į konsultacijas su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK, angl. ACFA) sudarytas iš gamybos sektoriui, perdirbimo pramonei ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų prekybai atstovaujančių profesinių organizacijų atstovų, taip pat vartotojų interesams ir aplinkos bei vystymosi sritims atstovaujančių neprofesinių organizacijų atstovų) ir regioninėmis patariamosiomis tarybomis (RPT, angl. RACs), turinčiomis interesų su šiuo pasiūlymu susijusiose žuvininkystės rajonuose. Šios konsultacijos vyko remiantis Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Šiomis aplinkybėmis Komisija parengė keturis konsultacinius dokumentus atskiromis šiam pasiūlymui svarbiomis temomis, t. y.: erdviniu skirstymu grindžiamas omarų valdymas VII zonoje; skirtingų jūrinių plekšnių BLSK taikymas VIId ir VIIe zonose; žvejybos pastangų valdymas VIIfg zonoje – ekosistemomis grindžiama strategija; valdymo sprendimai atsižvelgiant į 11 kategorijos išteklių duomenų netikslumą. Dviejuose pirmuose dokumentuose aptariami leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų erdvinio paskirstymo techniniai aspektai ir atitinkamo valstybių narių kvotų dalių paskirstymo skaičiavimai. Trečiame dokumente aptariamas didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribos įvedimas, kaip atsakas į bendrą rekomendaciją sustabdyti arba sumažinti Keltų jūros išteklių žvejybą. Paskutiniame dokumente svarstomas galimas būdas, kaip priimti išteklių valdymo sprendimus, kai mokslininkai dėl tinkamų duomenų trūkumo negali pateikti rekomendacijų, ir to būdo panaudojimas rengiant 2012 m. pasiūlymą. Siūlomas būdas negali būti panaudotas anksčiau, nes jis pirmiausia turi būti pritaikytas per paruošiamąjį mokslinės rekomendacijos procesą 2011 m. pirmoje pusėje. Šie pirminio aptarimo dokumentai buvo pateikti valstybėms narėms ir persiųsti regioninėms patariamosioms taryboms (RPT), kad jos galėtų pateikti savo atsiliepimus. Komisija spalio 14 d. organizavo jungtinį Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ŽAPK ir RPT susitikimą, prieš kurį rugsėjo 14 d. buvo surengtas atviras seminaras (jame dalyvavo valstybių narių atstovai, Europos Parlamento nariai, žuvininkystės ekspertai, suinteresuotųjų šalių, spaudos ir visuomenės atstovai); susitikime buvo pristatyti ir aptarti mokslinės rekomendacijos rezultatai ir pagrindinės išvados. Konsultacijų procesas buvo grindžiamas ir Komisijos komunikatu „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM(2010) 241 galutinis), kuriame išdėstytos Komisijos nuostatos ir ketinimai dėl žvejybos galimybių pasiūlymų laukiant mokslinių rekomendacijų dėl išteklių būklės 2011 m. | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Nors pirminio aptarimo procesas sutelktas į techninius aspektus, atsakas į Komisijos konsultacijas dėl žvejybos galimybių rodo daugiau valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir apie būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Keturios valstybės narės ir keturios regioninės patariamosios tarybos pateikė atsiliepimus į Komisijos komunikatą. Kiekvienos atsiliepusios RPT nuomonė gali būti apibendrinta taip: Pietvakarių vandenų RPT: Pritaria didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslui ir apgailestauja, kad Komisija jo nepasiūlė anksčiau. Šis tikslas turėtų būti taikomas įvairių rūšių žvejybai įvairiose ekosistemose. Tačiau ji apgailestauja, kad dėl šio metodo 2 ir 3 kategorijos išteklių BLSK bus sumažintas daugiau nei paprastai. Kalbant apie sprendimo dėl vienos valstybės narės BLSK teisės perleidimą tai valstybei narei, Pietvakarių vandenų RPT mano, kad tiesiog perleisti sprendimo teisę nepakanka, reikėtų sukurti sektoriaus konsultacijų sistemą. Pritaria daugiamečiams planams, tačiau mano, kad į juos turėtų būti įtrauktos techninės priemonės, pajėgumų ir pastangų apribojimai ir kt., taip pat planai turėtų būti rengiami regioniniu lygiu. Pabrėžia mokslinės informacijos stygiaus problemą. Išreiškė abejones dėl informacijos apie europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių žvejybos pastangas tikslumo. Nepritaria perėjimui prie 6 ir 9 kategorijų išteklių vidutinių leidžiamų sužvejoti kiekių. Šiaurės vakarų vandenų RPT: Pažymi teisės aktais įtvirtintą ES įsipareigojimą pasiekti didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslą. Tačiau, atsižvelgdama į mokslinių duomenų netikslumą ir trūkumą, Komisija darydama pasirinkimus turės remtis atsargumo principu. Šiaurės vakarų vandenų RPT, kaip ir pietvakarių vandenų RPT, yra susirūpinusi, kad dėl šio tikslo 2 ir 3 kategorijų išteklių BLSK bus sumažinta daugiau nei ankstesniais metais. Pramonei atstovaujantys RPT nariai pritaria, kad 2011 m. kiekvienų išteklių žvejybos galimybių pasiūlymų, parengtų pagal naują principą, socialinio ir ekonominio poveikio visiems žvejams įvertinti neįmanoma. Tačiau jie pabrėžia, kad toks vertinimas turėtų būti atliktas prieš įgyvendinant kokį nors labai svarbų žuvininkystės politikos krypties pakeitimą. Kalbant apie Keltų jūros išteklių valdymą, Šiaurės Vakarų RPT pirmenybę teikia didžiausio žvejybos pajėgumų panaudojimo ribai, o ne didžiausių žvejybos pastangų ribai. RPT nepritaria siūlomiems skirtingiems jūrinių plekšnių BLSK VIId ir VIIe pakvadračiuose, kadangi šie ištekliai maišosi tarpusavyje; jos nuomone, šiuos išteklius žvejojančios valstybės narės turi visas galimybes tinkamai valdyti BLSK ir pasiekti tausaus naudojimo tikslus. Šiaurės vakarų vandenų RPT siūlo parengti bendrą VIIa zonos norveginių omarų žuvininkystės valdymo planą, kuris apimtų ir paprastųjų merlangų bei jūrų liežuvių išteklių išsaugojimą, nes, kai žvejojamos pastarųjų rūšių žuvys, norveginiai omarai paprastai sudaro priegaudą. Pelaginių žuvų rūšių RPT Norėtų, kad Komisija būtų pristačiusi geresnį pelaginių rūšių išteklių išsaugojimo planą. Pritaria Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio sistemai. Norėtų, kad būtų pripažinta, jog atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas reikėtų nustatyti ir pelaginių rūšių BLSK. Ir toliau ragina spręsti duomenų kokybės klausimą. Norėtų, kad būtų parengtas ilgalaikis vakarinės Baltijos jūros dalies atlantinių silkių išteklių valdymo planas. Apgailestauja, kad vėluojama priimti daugiametį paprastųjų stauridžių vakarinių išteklių valdymo planą. Pažymi, kad būtina peržiūrėti žuvų mirtingumo dėl žvejybos įverčius, kad jie būtų suderinami su didžiausią tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejojamų žuvų kiekiu. Apgailestauja, kad neatliekama socialinio ir ekonominio poveikio analizė. Šiaurės jūros RPT Pirmenybę teikia įvairias rūšis apimančiai, ekosistema grįstai strategijai. Nepritaria 2 ir 10 kategorijų išteklių BLSK sumažinimui 25 proc., jos nuomone, sumažinti reikėtų tik 15 proc. Jos nuomone, užuot 4 etapais iki 2015 m. perėjus prie su didžiausią tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejojamų žuvų kiekiu suderinto leidžiamos žuvų mirtingumo dėl žvejybos ribos taikymo, geriau išlaikyti tam tikrą lankstumą. Išreiškė susirūpinimą dėl to, kad trūksta daugybės išteklių duomenų, ir ragina naudoti žvejų sukauptą informaciją. Teigia, kad dėl nuolatinio žvejybos pastangų mažinimo sužvejotos žuvys išmetamos į jūrą. Apgailestauja, kad neatliekama kasmetinių žvejybos galimybių sprendimų socialinio ir ekonominio poveikio analizė. Norėtų, kad įgyvendinant atsakomybės perleidimo iniciatyvas dalyvautų ir suinteresuotosios šalys; Pateikė paaiškinimą dėl didžiausių leidžiamų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangų, nurodydama, kad šios ribos nustatytos remiantis kiekvienos valstybės narės užregistruotais duomenimis. Nepritaria 11 kategorijos išteklių BLSK sumažinimui. * * * Suinteresuotosios šalys primygtinai ragina užtikrinti, kad bet kokie metinių BLSK ir kvotų keitimai būtų laipsniški – tam, kad trumpalaikio ekonominės veiklos nutraukimo atvejų būtų kuo mažiau. Iš toliau pateikto išsamaus pasiūlymo paaiškinimo matyti, kad šis žvejybos galimybių metinių keitimų laipsniško koregavimo ir ribojimo principas į pasiūlymą įtrauktas visais atvejais, kai tik jo taikymas nelemtų pažeidžiamų išteklių būklės pablogėjimo. Suinteresuotosios šalys taip pat pateikė nuomonę apie išteklių atkūrimo iki tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslą, kuris atitinka įsipareigojimą, Europos Sąjungos prisiimtą 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais. Jos iš esmės pritaria šiam tikslui, tačiau apgailestauja, kad laipsniškos tikslo įgyvendinimo iki 2015 m. strategijos vykdymas šiuo metu gali turėti neigiamo poveikio pramonei, nes laiko lieka tik penkeri metai. Jos mano, kad atlikus tam tikras būtinas korekcijas gali sumažėti numatomas sužvejoti išteklių, kurių būklė gana gera, kiekis. Iš tiesų tokių išteklių atveju siekiant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslo gali tekti sumažinti sužvejojamų žuvų kiekį ir taip optimizuoti geros jų būklės privalumus, palyginti su tais atvejais, kai leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis nustatomas tiesiog siekiant neperžengti saugių biologinių išteklių ribų. Tiems ištekliams, kurių sukaupta techninė bazė yra pakankama, kad būtų galima toliau eiti šia kryptimi, laikytasi Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarnybos pasiūlytos strategijos, t. y. to paties laipsniško didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslo įgyvendinimo, tačiau prastos būklės ištekliams taikant dar ir papildomas apsaugos priemones. Atsižvelgti į RPT pasiūlymus dėl gana geros būklės išteklių reikštų atsisakyti galimybės įgyvendinti Johanesburgo tikslą toje srityje, kurioje jį realiausia įgyvendinti. Suinteresuotosios šalys sutaria dėl būtinybės perkelti atsakomybę pramonės sektoriui. Visose pateiktose nuomonėse pabrėžiama, kad reikia geresnių duomenų, ir siūloma suteikti didesnę galimybę žvejybos pramonei teikti tuos duomenis mokslininkams. Tačiau perimti atsakomybę reiškia ir atsakyti už pasekmes tais atvejais, kai nebuvo imtasi reikalingų veiksmų. Šios pasekmės išryškėja kintant išteklių būklei. Jei būklė negerėja, žvejybos galimybės turi likti mažos arba būti dar labiau sumažintos. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Žuvininkystės išteklių biologija ir žuvininkystės ekonomika. | Taikyti metodai Komisija konsultavosi su nepriklausoma tarptautine mokslo įstaiga TJTT ir surengė plenarinį ŽMTEK posėdį. TJTT rekomendacijos grindžiamos TJTT sukurta rekomendacijų sistema, kuri naudojama atsižvelgiant į klientų, kuriems priklauso ir Komisija, prašymus. ŽMTEK pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT), – Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka 2010 m. TJTT pirmą kartą savo rekomendacijoje pateikė tris pasirinktinus pasiūlymus: įgyvendinti atsargumo principo sistemą istorinio tęstinumo sumetimais, nedelsiant imti taikyti TJTT didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio žuvų kiekio sistemą, laipsniškai įgyvendinti TJTT didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio žuvų kiekio sistemą iki 2015 m. (kaip įsipareigota Johanesburgo pasauliniame aukščiausio lygio susitikime). Šie pasiūlymai pateikti drauge su informacija, kurios reikia siekiant įgyvendinti Komunikate COM(2010) 241 galutinis pateiktas taisykles, įskaitant laipsnišką perėjimą nuo dabartinės žuvų mirtingumo dėl žvejybos ribos prie su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu žuvų kiekiu suderintos žuvų mirtingumo dėl žvejybos ribos iki 2015 m. Svarbiausias rekomendacijose pateiktas išvadas galima reziumuoti pagal rajonus: Šiaurės jūra, Skagerako ir Kategato sąsiauriai (TJTT IIa zona (ES vandenys), III ir IV zonos) Galima šiek tiek padidinti jūrinių plekšnių BLSK. Reikia šiek tiek sumažinti jūrų liežuvių, atlantinių silkių, omarų, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių BLSK. Nuo 2007 m. didėja atlantinių menkių mirtingumas dėl žvejybos ir išteklių dydis vis dar yra mažesnis nei biomasės ribinis atskaitos taškas, net ir taikant į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemones. Apskaičiuotas sužvejotų šių žuvų kiekis maždaug tris kartus viršija kvotą. Atlantinės silkės ir juodadėmės menkės vis dar žvejojamos neviršijant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio. Vandenys į vakarus nuo Škotijos ir į šiaurę nuo Airijos (TJTT VI zona) Vykdant priedugnio žuvų žvejybą šiame rajone beveik visiškai išžvejotos baltosios žuvys, o šios žvejybos rūšies atstovai išsilaiko žvejodami omarus, velniažuvines ir megrimus. Naujų tyrimų duomenimis velniažuvinių skaičius mažėja nuo 2007 m., o jų biomasė – nuo 2009 m. Todėl jas reiktų priskirti 7 kategorijai ir 15 proc. sumažinti BLSK. Baltųjų žuvų būklė tebekelia rūpesčių. Nepaisant daug ginčų sukėlusių naujų techninių priemonių vakarinėje Škotijos dalyje, į 2009 m. jūrą išmestų juodadėmių menkių skaičius sudarė 66 proc. viso sužvejoto kiekio. Juodadėmių menkių išteklių dydis vis dar gerokai mažesnis nei biomasės ribinis atskaitos taškas, paprastųjų merlangų ištekliai išsekę, atlantinių menkių išteklių kiekis kiek padidėjo, bet tebėra gerokai mažesnis nei biomasės ribinis atskaitos taškas. Omarų žvejybą vėl rekomenduojama riboti ir BLSK mažinti 15 proc. Dėl nepatikimo sužvejotų kiekių deklaravimo trūksta žinių apie išteklių būklę. Pagal atlantinių menkių išteklių valdymo planą BLSK ir žvejybos pastangas reikia sumažinti dar 25 proc. Airijos jūra (TJTT VII zona) Padėtis nuo praėjusių metų nepakito: ir toliau netinkamai deklaruojami sužvejoti kiekiai, nerandama sprendimo, kaip sustabdyti paprastųjų merlangų ir jūrų liežuvių išteklių pereikvojimą. Pagal atlantinių menkių išteklių valdymo planą BLSK ir žvejybos pastangas reikia sumažinti dar bent 25 proc. Visi žvejojami ištekliai yra pereikvoti, išskyrus jūrinių plekšnių ir atlantinių silkių išteklius. Reikėtų pagalvoti apie išsamią žvejybos šiame rajone sąlygų peržiūrą. Keltų jūra (TJTT VII b–k zonos) Patvirtinta, kad norveginių omarų išteklių Porcupine pakrantėje būklė prasta, tačiau yra ženklų, jog 2010 m. įgyvendintas sezoninis žvejybos uždraudimas turėjo teigiamo poveikio. Apskaičiuota, kad į jūrą išmetamų norveginių omarų kiekis sudaro apie 20–25 proc. Iš naujo pradėtas teikti VIIe zonos jūrų liežuvių išteklių būklės įvertinimas ir rekomendacijos, vėl taikomas daugiametis šių išteklių valdymo planas. Galima padidinti velniažuvinių BLSK, tačiau šioje rekomendacijoje neatsižvelgiama į padidinimą, dėl kurio pernai susitarė Taryba. Biskajos įlanka ir Atlanto vandenyno Pirėnų pusiasalio pakrantė Yra požymių, kad sumažėjo europinių ančiuvių ištekliai vakarinėje Pirėnų pusiasalio pakrantės dalyje. Galima padidinti velniažuvinių BLSK. Europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių valdymo planas nebuvo veiksmingas – žuvų mirtingumas dėl žvejybos nesumažėjo, o BLSK buvo viršytas. Reikėtų šiek tiek sumažinti megrimų BLSK. Siūloma 10 proc. sumažinti norveginių omarų BLSK VIIIc ir IXa zonose ir palikti tą patį BLSK VIII a ir b zonose. Reikėtų sumažinti Biskajos įlankos jūrų liežuvių BLSK. Giliavandenių rūšių ištekliai (visi rajonai) Kai kurie kiekio rodikliai rodo paprastųjų molvų, paprastųjų brosmių ir melsvųjų molvų išteklių didėjimo tendenciją, tačiau turimos informacijos nepakanka, kad būtų galima daryti išvadas apie išteklių dydžio kaitos kryptį. Mokslininkai ir toliau mano, kad pagrindinė išteklių valdymo priemonė turėtų būti žvejybos pastangų ribojimas ir kad toliau reikia taikyti arba išplėsti priemones, kurios padeda išvengti kai kurių rūšių žuvų (pvz., islandinių pjūklapilvių beriksų arba melsvųjų molvų) vietinių telkinių pereikvojimo. | ŽMTEK pritarė TJTT pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją išplėtė. | Ekspertų patarimų paskelbimas visuomenei Visos ŽMTEK ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos TJTT ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. | Poveikio vertinimas Taryba nebegali žvejybos galimybių reglamentu viena priimti sudėtinių priemonių paketų, dabartinė šio reglamento taikymo sritis nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalyje. Tad jis gerai pritaikytas valdymo pagal rezultatus strategijai. Metines žvejybos galimybes bus galima padidinti, jei gerai veiks visa politikos sritis, pirmiausia laivyno valdymas, struktūrinė parama, kontrolė ir vykdymo užtikrinimas, rinkų reguliavimas ir valdymo priemonių įtraukimas į visą jūrų politiką. Tačiau žvejybos galimybių reglamentą ir toliau būtina naudoti nustatant korekcijas, reikalingas siekiant išsaugoti Europos žvejybos ir perdirbimo pramonės išteklių bazę, taip pat siekiant apsaugoti jūrų aplinką nuo neigiamo per didelio žuvų mirtingumo dėl žvejybos poveikio arba šį poveikį sumažinti. Sąjunga priėmė daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, atlantinių menkių, plekšniažuvių ir kt., valdymo planus. Prieš patvirtinant šiuos planus atliekamas jų poveikio vertinimas. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų taikomi juose nustatyti atitinkamų metų BLSK. Komisija yra įsipareigojusi pateikti BLSK pasiūlymus atsižvelgdama į šiuos planus. Todėl daugelio svarbių išteklių BLSK šiame pasiūlyme nustatyti atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus pagal tų išteklių valdymo planus. Likusiems ištekliams, kurių ilgalaikiai valdymo planai dar neįsigalioję, taip pat siūloma taikyti ilgalaikio tvarumo principu grindžiamas strategijas vengiant trumpalaikio poveikio sprendimų. Daugeliu atveju tai reiškia lėtesnį žvejybos galimybių mažinimą. Atitinkamai, dėl trumpam laikui sumažintų BLSK atsikuriant pereikvotiems ištekliams bus galima padidinti žuvų sužvejojimo galimybes. Numatoma, kad strategijos taikymo vidutinės trukmės ir ilgalaikiai rezultatai bus sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnių žvejybos pastangų, mažesnis žvejybos sektoriaus laivų skaičius ir (arba) mažesnės vidutinės laivo žvejybos pastangos bei nepakitęs arba didesnis iškrautų žuvų kiekis. | 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatomi ES žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose žvejybos veiklą vykdo ES laivai, taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės lygį. | Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas yra išimtinė Sąjungos kompetencija, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį valstybės narės tas galimybes gali savarankiškai paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. | Pasiūlymas neturi papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms. Taryba šį reglamentą priima kasmet, ir valstybinės bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. | Pasirinktos priemonės | Siūloma priemonė – reglamentas. | Tai žvejybos valdymo pasiūlymas, parengtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalimi ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį. | 4. Poveikis biudžetui | Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. | 5. Papildoma informacija | Supaprastinimas | Pasiūlyme numatyta valdžios institucijoms (ES arba nacionalinėms) supaprastinti administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. | Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga | Pasiūlymas teikiamas dėl metinio reglamento 2011 metams, todėl jame nėra persvarstymo sąlygos. | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Pagal Lisabonos sutartį bendro sprendimo procedūra taps įprasta BŽP sprendimų priėmimo procedūra. Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta išimtis, taikoma „žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo“ priemonėms. Šias priemones, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima Taryba be Parlamento dalyvavimo. Todėl šiuo pasiūlymu tik nustatomos ir paskirstomos žvejybos galimybės ir nustatomos su jų naudojimu funkciškai susijusios sąlygos. Pasiūlymo nuostatos dėl leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų ir žvejybos pastangų valdymo atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, nustatytus Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis) ir Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2011 m. žvejybos galimybių (COM(2010) 241 galutinis), kuriame išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl žvejybos galimybių, iki bus gauta mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės 2011 metams. Pagal komunikatą buvo nustatytos didesnės nei anksčiau dalies išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir norveginių omarų, žvejybos galimybės, remiantis daugiamečiuose tų išteklių valdymo planuose nustatytomis taisyklėmis. Tų išteklių, kuriems valdyti pasiūlyti nauji daugiamečiai planai (paprastųjų stauridžių vakarinių išteklių), ir tų, dėl kurių Taryba ir Komisija įsipareigojo 2009 m. gruodžio mėn. Tarybos posėdyje priimtu pareiškimu (Keltų jūros atlantinių silkių ir Vb ir VIa rajonų juodadėmių menkių išteklių), žvejybos galimybės pasiūlyme nustatytos remiantis tuose planuose ir pareiškime pateiktomis taisyklėmis. Reikėtų išsamiau paaiškinti apie atlantinių menkių išteklių padėtį. Vakarinių vandenų (Airijos jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Kategato sąsiaurio) atlantinių menkių išteklių dydis mažesnis nei 5 proc. jų natūralios biomasės, todėl jie buvo pereikvoti. Šiems ištekliams, drauge su Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje esančiais ištekliais, taikomas daugiametis išteklių valdymo planas (2008 m. gruodžio 18 d. Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008), kuris, mokslinės rekomendacijos išvadomis, netinkamai įgyvendinamas. Šių išteklių būklė, užuot gerėjusi, toliau prastėja. Sužvejojamų žuvų kiekiai kur kas didesni, nei nustatyti teisės aktais, o tai rodo, kad nėra tinkamos žvejybos kontrolės ir trūksta patikimų duomenų, taip pat ir apie į jūrą išmetamas žuvis. Tokiu būdu smarkiai trūksta trijų išteklių (Airijos jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Kategato sąsiaurio) duomenų ir nematyti jokių padėties, dėl kurios šie ištekliai tapo pereikvoti, pokyčių į gerąją pusę. Šiaurės jūros atlantinių menkių išteklių padėtis turi būti aptarta su Norvegija, nes tai bendri ištekliai. Tačiau tų išteklių, už kurių valdymą atsako viena Sąjunga, valdymo plano 10 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, jei ŽMTEK nustato, jog ištekliai tinkamai neatsikuria, Taryba taiko griežtesnes priemones nei paprastai taikomos. Gautose rekomendacijose pateikta pakankamai informacijos, kad būtų galima daryti išvadą, jog šią nuostatą galima taikyti, ir TJTT bei ŽMTEK taip pat aiškiai tai pabrėžia. Tad atsižvelgiant į šių išteklių pereikvojimo mastą reikėtų palaipsniui nutraukti jų žvejybą. Todėl pasiūlyme numatyta atlantinių menkių BLSK sumažinti 50 proc., vietoj 25 proc., kurie būtų taikomi įprastomis aplinkybėmis. Žvejybos pastangos sumažinamos 25 proc. bet kuriuo atveju. Atitinkamai 2012 m. žvejybos sezonui bus pasiūlytas nulinis BLSK. Komisija paprašys valstybių narių tuo pat metu imtis būtinų griežtos šių nuostatų įgyvendinimo kontrolės priemonių. Be to, pasiūlymas atitinka Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimo taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą (COM(2006) 360 galutinis) nuostatas, nes taikant siūlomas žvejybos galimybes nepadidės šių išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos. Toks padidėjimas pažeistų Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais ES ir valstybių narių prisiimtą įsipareigojimą išsaugoti arba atkurti žuvų išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, labiausiai pereikvotų išteklių – kuo greičiau, jei įmanoma, iki 2015 m. Praeitais metais nustatyta galimybė sužvejoti papildomą atlantinių menkių kiekį, kuris gali sudaryti iki 5 proc. kvotos dydžio, jei žvejyba išsamiai dokumentuojama, išlieka ir šiame pasiūlyme, tačiau laužtiniuose skliaustuose, nes šioms nuostatoms turi pritarti ir Norvegija. Visais atvejais prieš įgyvendinant tokio pobūdžio iniciatyvą turėtų būti atliekamas (geriausia ŽMTEK) ex-ante mokslinis įvertinimas. Šiuo pagrindu jūrų liežuvių BLSK VIIe zonoje pasiūlyme numatyta sužvejojamų žuvų kiekio iniciatyva. Pasiūlyme nustatyti leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, dėl kurių susitarta su tam tikromis regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis. Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir kitos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (RŽPRVVO, angl. SPRFMO), Australinių tunų apsaugos komisijos (ATAK, angl. CCSBT), Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (AJGIAK, angl. CCAMLR), Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. NEAFC), Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos (ŽPAO, angl. SEAFO), Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (VVRVŽK, angl. WCPFC), Indijos vandenyno tunų komisijos (IVTK, angl. IOTC) ir Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) rekomendacijos bus svarstomos 2010 m. spalio–gruodžio mėnesiais vyksiančiuose šių organizacijų metiniuose susirinkimuose. Išteklių Grenlandijos vandenyse bei išteklių, kurie naudojami kartu su Norvegija ir Farerų salomis, BLSK dar nėra nustatyti, nes laukiama 2010 m. lapkričio ir gruodžio mėnesiais vyksiančių konsultacijų išvadų. Šių išteklių BLSK yra pateikti kaip pro memoria (pm). Atlantinių menkių žvejybos pastangoms valdyti nuo 2009 m. taikoma kilovatdienių sistema, kuri bus taikoma ir 2011 m. Jūrų liežuvių išteklių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų išteklių žvejybos pastangoms valdyti 2010 m. bus toliau taikoma dienų, kurias atitinkamo tipo laivas, jau turintis tų išteklių žvejybos įrašų, praleido jūroje, skaičiaus sistema, tačiau siūlomu reglamentu valstybėms narėms ir toliau bus leidžiama taikyti kilovatdienių sistemą, kad kuo efektyviau būtų panaudotos žvejybos galimybės ir skatinama žvejybos sektoriaus palaikoma išteklių išsaugojimo praktika. Atskirai atsižvelgiant į europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir omarų žvejybos pastangų taisykles pasiūlyme bus racionalizuota didžiausių žvejybos pastangų ribos, taikomos kiekvienai valstybei narei, nustatymo sistema. Nuo 2011 m. reglamente kiekvienai valstybei narei bus nurodomas faktinis skaičius. Tokiu būdu bus galima skaidriau paskirstyti dienas jūroje, kurios liko nepanaudotos į metalo laužą atiduotų tos rūšies žvejybą vykdžiusių laivų ir kurių skaičius kiekvienoje valstybėje narėje priklauso nuo to, kiek laivų patenka į metalo laužą. II priede nurodytos didžiausios leidžiamos įvairių išteklių žvejybos pastangos, matuojamos dienų, kurias vienas laivas gali būti jūroje, skaičiumi arba kilovatdienių skaičiumi pagal žvejybos pastangų grupę, yra dar negalutinės, nes jas gali tekti atnaujinti atsižvelgiant į naujausias ŽMTEK rekomendacijas, kurias jis priims 2010 m. lapkričio mėnesio plenariniame posėdyje. Taip pat tebenagrinėjami tobinių žvejybos IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse galutinių pastangų nustatymo metodai. Šiame pasiūlyme numatytos žvejybos Keltų jūroje pastangų apribojimo priemonės, kurios pirmą kartą pasiūlytos 2011 m. reguliavimo sistemai. Šios priemonės – tai nustatyta žvejybos šiame rajone pastangų riba, kuri bus taikoma bendrai visų rūšių žvejybai. Siūloma, kad ši riba būtų 10 proc. mažesnės žvejybos pastangos, palyginti su 2007 atskaitos metų žvejybos pastangomis. Šie atskaitos metai buvo pasirinkti siekiant išvengti, kad nebūtų nuskriaustos valstybės narės, kurios žvejybos pastangas sumažino pastaraisiais metais, kai tuo tarpu kitos valstybės narės tuo pačiu laikotarpiu savo pastangas tame rajone padidino. Priemonę pateisina tai, kad mokslinėse rekomendacijose daugelio išteklių žvejybos šiame rajone pastangas raginama sumažinti arba bent nepadidinti. Todėl dėl šiame rajone vykdomos žvejybos rūšių įvairovės tikslinga taikyti bendrą žvejybos pastangų ribą, kurios laikymąsi bus lengviau įgyvendinti ir stebėti. Ji bus taikoma TJTT VII zonos f ir g pakvadračiuose, kur panaudojama daugiausia žvejybos pastangų. Numatytas poveikis laivynui nedidelis, nes šia priemone turėtų būti stabilizuota dabartinė padėtis žvejybos plotuose. Išteklių būklei bus naudinga tai, kad ši priemonė padės užkirsti kelią žvejybos pastangų nuokrypiui iš kaimyninių regionų, kur ištekliai smarkiau sumažėję, pvz., iš Airijos jūros (VIIa pakvadratis). 2002 m. Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (ŽŠRAK) pasiūlė sustabdyti giliavandenių rūšių išteklių žvejybą dvejiems metams. Atitinkamai, metinėmis ŽŠRAK konvencijomis ir jų perkėlimu į ES teisę Tarybos sprendimu palaipsniui sumažintos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos, kurios 2008 m. sudarė 75 proc., o 2009 m. – 65 proc. 2003 atskaitos metų žvejybos pastangų. ŽŠRAK rekomendavo, kad 2010–2012 m. didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos neviršytų 65 proc. ribos. Būtina žvejybos pastangas ir toliau riboti siekiant, kad ES įvykdytų tarptautinius įsipareigojimus ir kad būtų apsaugoti tie ištekliai, kurie, kaip jau keletą metų pabrėžia TJTT, yra ypač pažeidžiami ir kuriems reikia taikyti neatidėliotinas apsaugos priemones, nes jų reprodukcinis potencialas itin menkas. Tebelieka galioti trumpai gyvenančių žuvų rūšių, pvz., tobinių, norveginių menkučių ir šprotų Šiaurės jūroje, metinės valdymo sistemos. Atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, 2011 m. pradžiai pasiūlytos minėtų rūšių žvejybos galimybės per tuos metus gali būti persvarstytos ir pakoreguotos Komisijos reglamentais, kuriais numatytas valdymo priemones bus galima įgyvendinti nedelsiant. Tačiau šiuo metu peržiūrima tobinių išteklių valdymo metodika ir gali būti nuspręsta taikyti sistemą, pagal kurią kasmetinės peržiūros bus nebūtinos. Dėl šių galimų pakeitimų rudenį teks tartis ir pasiekti susitarimo su Norvegija, taigi atsižvelgiant į atitinkamas išvadas IID priedą gali prireikti iš esmės koreguoti arba net panaikinti. Galiausiai, šiame reglamente pirmą kartą per visą metinių žvejybos galimybių reguliavimo istoriją numatoma galimybė valstybėms narėms pačioms priimti kai kurių išteklių BLSK. Tokia galimybė numatyta 7 ištekliams – kiekvieno jų žvejybos galimybėmis naudojasi tik viena valstybė narė. Šiuo atveju tikro galimybių skyrimo nėra, nes BLSK taiko ir jo taikymą valdo tik viena valstybė narė. Tokiomis aplinkybėmis tikslinga supaprastinti reglamentą pasiūlant, kad šiais atvejais atsakomybę perimtų suinteresuotoji valstybė narė, tačiau ji turi įsipareigoti laikytis bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. | 2010/0324 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], kadangi: (1) Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo. (2) 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) parengtas ataskaitas, būtų priimtos priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą. (3) Taryba įsipareigojusi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002. (4) Jei bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK, angl. TAC) galioja tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Tačiau būtina numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad BLSK nustatanti valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendrosios žuvininkystės politikos principų ir taisyklių ir užtikrintų, kad atitinkami ištekliai būtų naudojami siekiant išlaikyti didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, tuo tikslu taikydama būtinas susijusių duomenų rinkimo, išteklių būklės įvertinimo ir didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio nustatymo priemones. (5) BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turima moksline informacija ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais. (6) Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl atlantinių menkių, norveginių omarų, paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje, vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Šiaurės jūroje, jūrinių plekšnių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, atitinkamai apibrėžtas 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 811/2004, nustatančiame priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[4], 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones[5], 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 388/2006, nustatančiame jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą[6], 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[7], 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą[8], 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[9], Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 ir 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano[10]. (7) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[11], 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. (8) Netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų apsaugai. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tas žuvis. (9) Norveginiai omarai sugaunami drauge su kitų rūšių žuvimis žvejojant įvairių priedugnio rūšių žuvis. Rajone, esančiame į vakarus nuo Airijos, kuris vadinamas Porcupine pakrante, būtinos skubios išsaugojimo priemonės siekiant kiek įmanoma sumažinti sugaunamų norveginių omarų kiekį. Todėl būtina apriboti žvejybos šiame rajone galimybes, leidžiant žvejoti tik pelaginių rūšių žuvis, kurias žvejojant norveginiai omarai nesugaunami. (10) Būtina nustatyti didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas 2011 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos[12]. [(11) Atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT, angl. ICES) rekomendaciją, būtina išlaikyti ir persvarstyti tobinių žvejybos TJTT IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse pastangų valdymo sistemą.] (12) Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis dėl Keltų jūros išteklių būklės ir atsižvelgiant į šiame rajone vykdomos žvejybos rūšių įvairovę, tikslinga priimti priemones, pagal kurias būtų nustatytos didžiausių leidžiamų žvejybos TJTT VII statistinės zonos f ir g pakvadračiuose pastangų ribos. (13) Atsižvelgiant į naujausias TJTT pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (ŽŠRAK, angl. NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas. (14) Pagal su Norvegija[13], Farerų salomis[14] ir Grenlandija[15] sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su šiomis partnerėmis. (15) Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, pagal 2003 m. Stojimo aktą, Lenkijos Respublikos anksčiau sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą datos administruoja Sąjunga. Minėtos žvejybos organizacijos rekomendavo 2011 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, pvz., nustatyti ES laivų žvejybos galimybes. Šias žvejybos galimybių nuostatas turėtų įgyvendinti Sąjunga. (16) 2010 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisijai (ATTK, angl. IATTC) nepavyko pasiekti sutarimo dėl gelsvauodegių, didžiaakių ir dryžųjų tunų išsaugojimo priemonių priėmimo. Tačiau dauguma Susitariančiųjų Šalių, įskaitant Europos Sąjungą, sutinka, kad, norint užtikrinti tausų šių trijų išteklių valdymą, jų žvejybos galimybės turėtų būti reglamentuojamos. Todėl šiuo tikslu Sąjungai reikėtų priimti atitinkamas priemones. (17) 2010 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IVTK, angl. IOTC) peržiūrėjo bendrus laivynų, 2006–2008 m. žvejojusių tropinius tunus, o 2007–2008 m. – durklažuves ir ilgapelekius tunus, žvejybos pajėgumus. IVTK taip pat pritarė laivynų plėtros planų įgyvendinimui. Be to, IVTK pritarė rezoliucijai dėl ryklių jūrų lapių ( Alopiidae šeima), sugaunamų žvejojant jos raguliuojamo rajono išteklius, išsaugojimo. (18) 2007 m. gegužės mėnesį įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo naujai Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijai (RŽPRVVO, angl. SPRFMO) įsteigti dalyviai patvirtino laikinąsias pelaginių žuvų žvejybos ir dugninės žvejybos tame rajone reguliavimo priemones, įskaitant žvejybos galimybes, galiosiančias, kol bus įsteigta minėta regioninė žuvininkystės valdymo organizacija (RŽVO, angl. RFMO). Šios priemonės peržiūrėtos 2009 m. lapkričio mėn. vykusiose 8-osiose tarptautinėse konsultacijose dėl RŽPRVVO įsteigimo ir dar kartą bus peržiūrėtos 2011 m. sausio mėn. vyksiančioje 2-ojoje paruošiamojoje RŽPRVVO komisijos konferencijoje. Tad dabartinės laikinosios priemonės galios, kol bus priimtos naujos. Pagal dalyvių pasiektą susitarimą tos laikinosios priemonės pagal tarptautinę teisę yra savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Vis dėlto patartina, atsižvelgiant į atitinkamas Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių nuostatas, minėtas priemones integruoti į Sąjungos teisę. (19) 2010 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (ŽPAO, angl. SEAFO) patvirtino keturių išteklių ŽPAO konvencijos rajone leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus. Šiuos leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimus būtina įgyvendinti Sąjungos teise. (20) Pagal Sutarties 291 straipsnį dėl skubos priežasčių, priemonės, būtinos tam tikrų trumpai gyvenančių žuvų išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimams nustatyti, turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[16]. (21) Kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos ES žvejybos galimybės, priima atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos metų gale, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis įgyvendinamos tokios priemonės, būtų taikomos atgaline data. (22) Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[17], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamas išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvis. (23) Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos stropiai laikantis tai sričiai taikomų Sąjungos teisės aktų, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos šios žvejybos galimybės ir su jų naudojimu funkciškai susijusios sąlygos: a) tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių 2011 m. leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis, b) tam tikri žvejybos pastangų apribojimai 2011 m. vasario 1 d. – 2012 m. sausio 31 d. laikotarpiu, c) tam tikrų išteklių žvejybos Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos konvencijos (AJGIAK, angl. CCAMLR) rajone galimybės 18 ir 20 straipsniuose bei IE ir V prieduose nustatytais laikotarpiais, [d) tam tikrų išteklių žvejybos Amerikos tropinių tunų konvencijos rajone galimybės 26 straipsnyje nurodytais laikotarpiais.] 2 straipsnis Taikymo sritis Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas: a) ES laivams ir b) trečiųjų šalių laivams ES vandenyse. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente naudojamos tokios apibrėžtys: a) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje registruotas žvejybos laivas; b) trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas; c) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; e) kvota – ES, valstybėms narėms arba trečiosioms šalims skirta BLSK dalis; f) tarptautiniai vandenys – nė vienos valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys; g) tinklo akių dydis – akių dydis, nustatytas pagal 2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį[18]; h) ES žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras; i) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente naudojamos tokios žvejybos zonų apibrėžtys: a) TJTT (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009[19] apibrėžtos zonos; b) Skagerako sąsiauris – rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c) Kategato sąsiauris – rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; d) VII zona (Airijos jūros rytinė dalis – 14 padalinys) – rajonas, ribojamas i) loksodromos, kuria paeiliui sujungiami šie taškai: - 5º vakarų ilgumos dienovidinio ir Didžiosios Britanijos pakrantės netoli Portpatriko sankirta, - 54° 30' šiaurės platumos 5° vakarų ilgumos, - 54° 30' šiaurės platumos 4° vakarų ilgumos, - 4º vakarų ilgumos dienovidinio ir Didžiosios Britanijos pakrantės netoli Lanvairvechano sankirta; ii) Didžiosios Britanijos pakrantės. e) VII zona (Airijos jūros vakarinė dalis – 15 padalinys) – rajonas, ribojamas i) loksodromos, kuria paeiliui sujungiami šie taškai: - 55º šiaurės platumos lygiagretės ir Airijos pakrantės netoli Camlough kaimo sankirta, - 55º šiaurės platumos lygiagretės ir Didžiosios Britanijos pakrantės netoli Stranraro sankirta; ii) Didžiosios Britanijos pakrantės, esančios tarp 55º šiaurės platumos lygiagretės bei pakrantės netoli Stranraro sankirtos ir 5º vakarų ilgumos dienovidinio bei pakrantės netoli Portpatriko sankirtos; iii) loksodromos, kuria paeiliui sujungiami šie taškai: - 5º vakarų ilgumos dienovidinio ir Didžiosios Britanijos pakrantės netoli Portpatriko sankirta, - 54° 30' šiaurės platumos 5° vakarų ilgumos, - 54° 30' šiaurės platumos 4° vakarų ilgumos, - 4º vakarų ilgumos dienovidinio ir Didžiosios Britanijos pakrantės netoli Lanvairvechano sankirta; iv) Didžiosios Britanijos pakrantės, esančios tarp 4º vakarų ilgumos dienovidinio bei pakrantės netoli Lanvairvechano sankirtos ir 53º šiaurės platumos lygiagretės bei pakrantės Lino pusiasalyje sankirtos; v) loksodromos, kuria paeiliui sujungiami šie taškai: - 53º šiaurės platumos lygiagretės ir Didžiosios Britanijos pakrantės Lino pusiasalyje sankirta, - 53º šiaurės platumos lygiagretės ir Airijos pakrantės netoli Viklou sankirta, - Airijos rytinė pakrantė, esanti tarp 53° 00' šiaurės platumos lygiagretės ir 55° 00' šiaurės platumos lygiagretės. f) VII zona ( Porcupine pakrantė – 16 padalinys) – rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: - 53° 30' šiaurės platumos 15° 00' vakarų ilgumos, - 53° 30' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 13° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 13° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 15° 00' vakarų ilgumos, - 53° 30' šiaurės platumos 15°00' vakarų ilgumos. g) VII zona (Arano salų teritorija – 17 padalinys) – rajonas, ribojamas i) Airijos vakarinės pakrantės, ii) 53° 30' šiaurės platumos lygiagretės, iii) 11° 00' vakarų ilgumos dienovidinio, iv) 52° 30' šiaurės platumos lygiagretės. h) VII zona (Airijos pietinė ir pietvakarinė dalys – 19 padalinys) – rajonas, ribojamas i) loksodromų, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: - 53° 30' šiaurės platumos lygiagretės ir Airijos vakarinės pakrantės sankirta, - 52° 30' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 8° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 8° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 52° 00' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 52° 00' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 52° 30' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 52º 30' šiaurės platumos paralelės ir ii) Airijos rytinės pakrantės į pietus nuo 52° 30' šiaurės platumos sankirta. i) VII zona (Keltų jūra – 20–22 padaliniai) – rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: - 51° 00' šiaurės platumos 9° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 8° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 8° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 52° 00' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 52° 00' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 51° 30' šiaurės platumos 5° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 5° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 50° 30' šiaurės platumos 6° 00' vakarų ilgumos, - 50° 30' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 49° 30' šiaurės platumos 7° 00' vakarų ilgumos, - 49° 00' šiaurės platumos 9° 00' vakarų ilgumos, - 51° 00' šiaurės platumos 9° 00' vakarų ilgumos. j) VII zona (Airijos šiaurės vakarų dalis ir kiti rajonai – 18 padalinys) – VII zonos dalis, nepriklausanti d ir i punktuose nurodytiems rajonams. k) Kadiso įlanka – TJTT IXa zonos rajonas į rytus nuo 7º 23' 48” vakarų ilgumos; l) ŽRVAK (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) zonos (rytų vidurio Atlanto arba MŽŪO 34 pagrindinė žvejybos zona) – Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2009[20] apibrėžtos zonos; m) ŽŠVAO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 217/2009[21] apibrėžtos zonos; n) ŽPAO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo[22] apibrėžtas rajonas; o) TATAK (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos apibrėžtas rajonas[23]; p) AJGIAK (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos konvencijos) konvencijos rajonas – 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 601/2004, nustatančiame tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos, apibrėžtas rajonas[24]; q) ATTK (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo[25] apibrėžtas rajonas; r) IVTK (Indijos vandenyno tunų komisijos) rajonas – Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją[26] apibrėžtas rajonas; s) RŽPRVVO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atviros jūros rajonas į pietus nuo 10º šiaurės platumos, į šiaurę nuo AJGIAK konvencijos rajono, į rytus nuo Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SŽPIVD) konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje[27], ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; t) VVRVŽK (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės konvencijos, angl. WCPFC) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse apibrėžtas rajonas[28]; u) Beringo jūros atviros jūros rajonas – Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis. II ANTRAŠTINĖ DALIS ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 5 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas 1. ES vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir funkciškai su tuo susijusios sąlygos nustatyti I priede. 2. Bendrijos laivams leidžiama žvejoti, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ir laikantis šio reglamento 13 straipsnyje ir III priede, taip pat Tarybos reglamente (EB) Nr. 1006/2008[29] nustatytų sąlygų ir įgyvendinimo nuostatų. 3. Komisija nustato TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse taikomą paprastųjų stintenių BLSK, skiriamą Sąjungai, remiantis BLSK ir jų paskirstymu Sąjungoje, kuriuos nustatė Grenlandija pagal su ja sudarytą susitarimą. 4. Atsižvelgdama į 2011 m. pirmoje pusėje surinktus mokslinius duomenis, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali peržiūrėti I priede pateiktus šių išteklių BLSK: [a) tobinių išteklių TJTT IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse pagal IID priedo 6 punkte nustatytas taisykles;] b) norveginių menkučių išteklių TJTT IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse ir atlantinių šprotų išteklių TJTT IIa ir IV zonų ES vandenyse; c) paprastųjų merlangų išteklių TJTT IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse ir juodadėmių menkių išteklių TJTT IIa, III ir IV zonų ES vandenyse, kad būtų atsižvelgta į pramoninę šių išteklių žuvų priegaudą žvejojant norvegines menkutes. 6 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys 1. [ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti šių rūšių žuvis: a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES ir ne ES vandenyse; b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse; c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X zonų ES vandenyse; d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) VI, VII, VIII, IX ir X zonų ES vandenyse; e) atlantinius silkiaryklius ( Lamna nasus ) tarptautiniuose vandenyse ir d) rykliauodeges rajas ( Rhinobatidae ) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII zonų ES vandenyse. 2. 1 dalyje nurodytų rūšių sužvejotos žuvys iš karto paleidžiamos kuo mažiau sužalotos. 7 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant: a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) galimybių perskirstymo pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį; c) papildomo kiekio, leidžiamo iškrauti pagal (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) neišnaudotos kvotos dalies, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnyje; e) išskaitymų, atliktų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis – ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus tuos atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 8 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai 2011 m. vasario 1 d.–2012 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip: a) IIA priedas taikomas tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje TJTT IIIa zonos dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, TJTT IV, VIa, VIIa, VIId zonose ir TJTT IIa ir Vb zonų ES vandenyse valdyti; b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti; c) IIC priedas taikomas jūrų liežuvių ištekliams TJTT VIIe zonoje valdyti; [d) IID priedas taikomas tobinių ištekliams TJTT IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse valdyti;] e) IIe priedas taikomas tam tikriems ištekliams TJTT VIIf ir VIIg zonose valdyti. 9 straipsnis Giliavandenių žuvų išteklių leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai 1. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002[30] 3 straipsnis taikomas juodųjų paltusų žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant arba iškraunant juoduosius paltusus taikomos šiame straipsnyje nurodytos sąlygos. 2. Valstybės narės užtikrina, kad giliavandenių rūšių žuvų žvejybos Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje nurodytus leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2011 m. neviršytų 65 proc. metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenių rūšių žuvų žvejybos leidimus ir (arba) per kuriuos buvo sužvejota minėto reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių rūšių žuvų, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių žuvų, išskyrus atlantines argentinas. 10 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu: a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išnaudota, arba b) žuvys yra sužvejotos iš ES kvotos dalies, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota. 11 straipsnis Tam tikrų žvejybos galimybių naudojimo apribojimai 1. I priede nustatytos paprastųjų brosmių, atlantinių menkių, megrimų, velniažuvinių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, paprastųjų jūrinių lydekų, melsvųjų molvų, paprastųjų molvų, norveginių omarų, jūrinių plekšnių, sidabrinių polakų, ledjūrio menkių, rombinių rajų, jūrų liežuvių [ir paprastųjų dygliaryklių] žvejybos TJTT VII zonoje arba atitinkamose jos pazonėse galimybės apribojamos uždraudžiant žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis 2011 m. gegužės 1 d.–liepos 31 d. Porcupine pakrantėje. Atitinkami įrašai I priede pažymėti kryžmine nuoroda į šį straipsnį. 2. Šiame straipsnyje Porcupine pakrantę sudaro rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Taškas | Platuma | Ilguma | 1 | 52o 27' šiaurės platumos | 12o 19' vakarų ilgumos | 2 | 52o 40' šiaurės platumos | 12o 30' vakarų ilgumos | 3 | 52o 47' šiaurės platumos | 12o 39,600' vakarų ilgumos | 4 | 52o 47' šiaurės platumos | 12o 56' vakarų ilgumos | 5 | 52o 13,5' šiaurės platumos | 13o 53,830' vakarų ilgumos | 6 | 51o 22' šiaurės platumos | 14o 24' vakarų ilgumos | 7 | 51o 22' šiaurės platumos | 14o 03' vakarų ilgumos | 8 | 52o 10' šiaurės platumos | 13o 25' vakarų ilgumos | 9 | 52o 32' šiaurės platumos | 13o 07,500' vakarų ilgumos | 10 | 52o 43' šiaurės platumos | 12o 55' vakarų ilgumos | 11 | 52o 43' šiaurės platumos | 12o 43' vakarų ilgumos | 12 | 52o 38,800' šiaurės platumos | 12o 37' vakarų ilgumos | 13 | 52o 27' šiaurės platumos | 12o 23' vakarų ilgumos | 14 | 52o 27' šiaurės platumos | 12o 19' vakarų ilgumos | 3. Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys taikomos 2 dalyje nurodytame rajone. 12 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą kiekvienų išteklių sužvejotų žuvų kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus. II SKYRIUS ŽVEJYBOS TREčIųJų šALIų VANDENYSE LEIDIMAS 13 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nurodytas III priede. 2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede. III SKYRIUS ŽVEJYBOS GALIMYBėS REGIONINIų žUVININKYSTėS VALDYMO ORGANIZACIJų JURISDIKCIJAI PRIKLAUSANčIUOSE VANDENYSE 1 SKIRSNIS TARPTAUTINėS ATLANTO TUNų APSAUGOS KOMISIJOS (TATAK) KONVENCIJOS RAJONAS 14 straipsnis Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai 1. Kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nurodyto skaičiaus. 2. Pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nurodyto skaičiaus. 3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus auginimo reikmėms, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nurodyto skaičiaus. 4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nurodyto skaičiaus ir ribų. 5. Rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų gaudyklių skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nurodyto skaičiaus. 6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nurodytų ribų. 15 straipsnis ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos Papildant Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalyje numatytą draudimo laikotarpį nustatoma, kad 2010 m. balandžio 15 d.–gegužės 15 d. laikotarpiu draudžiama žvejoti paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje. 16 straipsnis Pramoginė ir sportinė žūklė Valstybės narės iš joms paskirtų ir ID priede nustatytų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų pramoginės ir sportinės žūklės kvotą. 17 straipsnis Rykliai 1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių ( Alopias superciliosus ) dalį ar visą jų skerdeną vykdant bet kokią žvejybos veiklą. 2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą. 2 skirsnis ANTARKTIES JūRų GYVųJų IšTEKLIų APSAUGOS KONVENCIJOS (AJGIAK) RAJONAS 18 straipsnis Draudimai ir leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai 1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių žuvų specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir tame priede nustatytais laikotarpiais. 2. Naujų rūšių ir žvalgomajai žvejybai, vykdomai V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose, taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai. 19 straipsnis Žvalgomoji žvejyba 1. ES laivai, apie kuriuos AJGIAK buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius, gali dalyvauti žvalgomojoje ūdomis vykdomoje nototeninių dančių ( Dissostichus spp.) žvejyboje MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose. 2. MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose BLSK ir visa leidžiama priegauda ir jų paskirstymas mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP, angl. SSRU), esančiuose tuose parajoniuose ir kvadratuose, nustatomas V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką. 3. Žvejojama kuo didesniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 20 straipsnis Krilių žvejyba 2011–2012 m. žvejybos sezonu 1. 2011–2012 m. žvejybos sezonu AJGIAK konvencijos rajone krilius ( Euphausia superba ) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra AJGIAK komisijos narės. Jeigu tokios valstybės narės ketina žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, jos pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ne vėliau kaip iki 2011 m. birželio 1 d. AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai praneša: a) apie ketinimą žvejoti krilius, naudodamos V priedo C dalyje pateiktą formą; b) apie tinklų išdėstymą, naudodamos V priedo D dalyje pateiktą formą. 2. 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje. 3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, praneša tik apie tuos leidimus turinčius laivus, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu. 4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį pagal 1, 2 ir 3 dalis nėra pranešta AJGIAK, jei koks nors turintis leidimą laivas, negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja AJGIAK sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją; b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją. 5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš dviejų AJGIAK NNN (neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuojamą, angl. IUU) žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 3 skirsnis INDIJOS VANDENYNO TUNų KOMISIJOS (IVTK) RAJONAS 21 straipsnis IVTK rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas 1. Didžiausias IVTK rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa (BT, angl. GT), nustatyti VI priedo 1 punkte. 2. Didžiausias IVTK rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa (BT), nustatyti VI priedo 2 punkte. 3. Valstybės narės gali vienų 1 arba 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus perskirti kitų 1 arba 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad atlikus tokius pakeitimus nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos. 4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IVTK laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų (NNN laivų) sąrašą. Siekiant atsižvelgti į Indijos vandenyno tunų komisijai pateiktų plėtros planų įgyvendinimą, šiame straipsnyje nurodytus žvejybos pajėgumų apribojimus valstybės narės gali padidinti tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų. 22 straipsnis Rykliai 1. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti Alopiidae šeimai priklausančių ryklių jūrų lapių dalį ar visą jų skerdeną vykdant bet kokią žvejybos veiklą. 2. 1 dalyje nurodytų rūšių sužvejotos žuvys iš karto paleidžiamos kuo mažiau sužalotos. 4 skirsnis REGIONINėS žVEJYBOS PIETų RAMIAJAME VANDENYNE VALDYMO ORGANIZACIJOS (RŽPRVVO) RAJONAS 23 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą RŽPRVVO konvencijos rajone, 2011 metais apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų BT dydį tiek, kad jos bendras dydis minėtame rajone neviršytų 78610 BT, ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietų Ramiajame vandenyne. 24 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK 1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą RŽPRVVO konvencijos rajone, kaip nurodyta 23 straipsnyje, gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius šiame rajone taikant IJ priede nustatytus BLSK. 2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai savo laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą (BT). 3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos veiklos stebėsenos tikslais valstybės narės kas mėnesį ir ne vėliau kaip iki kito mėnesio penkioliktos dienos perduoda Komisijai laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų RŽPRVVO laikinajam sekretoriatui. 25 straipsnis Dugninė žvejyba Valstybės narės riboja dugninės žvejybos pastangas arba leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį RŽPRVVO konvencijos rajone, kad jis neviršytų 2002 m. sausio 1 d –2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio vidutinio metinio lygio, kuris išreiškiamas žvejybos laivų skaičiumi ir kitais sužvejotų žuvų kiekį, žvejybos pastangas ir žvejybos pajėgumus apibūdinančiais parametrais, ir kad žvejyba būtų vykdoma tik tose RŽPRVVO rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta ir ankstesniu žvejybos sezonu. 5 skirsnis AMERIKOS TROPINIų TUNų KONVENCIJOS (ATTK) RAJONAS 26 straipsnis Žvejyba gaubiamaisiais tinklais 1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus ( Thunnus albacares ), didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ) ir dryžuosius tunus ( Katsuwonus pelamis ) draudžiama: a) 2010 m. liepos 29 d.–rugsėjo 28 d. arba 2011 m. lapkričio 10 d.–2012 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, – 150º vakarų ilgumos, – 40º šiaurės platumos, – 40º pietų platumos. b) 2011 m. rugsėjo 29 d.–spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – 96º vakarų ilgumos, – 110º vakarų ilgumos, – 4º šiaurės platumos, – 3º pietų platumos. 2. Atitinkamos valstybės narės iki 2011 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos nutraukimo laikotarpį, nurodytą 1 dalies a punkte. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, apibrėžtame rajone pasirinktu laikotarpiu sustabdo žvejybą tais tinklais. 3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus ATTK reguliuojamame rajone, gali laikyti laive ir iškrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus, išskyrus tuos, kurie dėl kitų priežasčių nei jų dydis laikomi netinkamais žmonėms vartoti. Ši nuostata netaikoma tik per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti. 6 skirsnis ŽVEJYBOS PIETRYčIų ATLANTE ORGANIZACIJOS (ŽPAO) RAJONAS 27 straipsnis Giliavandenių ryklių apsaugos priemonės ŽPAO konvencijos rajone draudžiama specializuotoji šių giliavandenių ryklių žvejyba: - rombinių rajų ( Rajidae ), - paprastųjų dygliarylių ( Squalus acanthias ), - Bigelovo juodųjų dygliaryklių ( Etmopterus bigelowi ), - trumpauodegių juodųjų dygliaryklių ( Etmopterus brachyurus ), - naktinių juodųjų dygliaryklių ( Etmopterus princeps ), - mažųjų juodųjų dygliaryklių ( Etmopterus pusillus ), - katryklių pamėklių ( Apristurus manis ), - baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus) - ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių. 7 skirsnis VAKARų IR VIDURIO RAMIOJO VANDENYNO žUVININKYSTėS KONVENCIJOS (VVRVŽK) RAJONAS 28 straipsnis Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai Valstybės narės užtikrina, kad bendros didžiaakių tunų ( Thunnus obesus ), gelsvauodegių tunų ( Thunnus albacares ), dryžųjų tunų ( Katsuwonus pelamis ) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų ( Thunnus alalunga ) išteklių žvejybos pastangos VVRVŽK rajone neviršytų Sąjungos ir šio regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų. 29 straipsnis Zona, kurioje draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti 1. VVRVŽK rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, nuo 2011 m. liepos 1 d. 00:00 val. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. 24:00 val. gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams draudžiama žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. Šiuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje VVRVŽK rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu: a) nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių, b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. 2. Visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, žvejojančiuose 1 dalyje nurodytoje VVRVŽK rajono dalyje, gali būti laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai. 3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais: a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti, b) kai žuvis netinka žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis, arba c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos funkcijos. 30 straipsnis Rajonai, kuriuose draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais Didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais draudžiama šiuose atviros jūros rajonuose: a) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Indonezijos, Palau, Mikronezijos ir Papua Naujosios Gvinėjos išskirtinėmis ekonominėmis zonomis; b) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Mikronezijos, Maršalo Salų, Nauru, Kiribačio, Tuvalu, Fidžio, Saliamono Salų ir Papua Naujosios Gvinėjos išskirtinėmis ekonominėmis zonomis. 31 straipsnis Laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas Didžiausias ES laivų, kuriems VVRVŽK rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20º pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede. 8 skirsnis BERINGO JūRA 32 straipsnis Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma). III ANTRAŠTINĖ DALIS TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS 33 straipsnis BLSK Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant I priede nustatyto BLSK ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje ir šioje antraštinėje dalyje nustatytų sąlygų. 34 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede. 2. Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios valstybės laivai. 35 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys 1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis: a) milžinryklius (Cetorinhus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES vandenyse; b) europinius plokščiakūnius ryklius ( Squatina squatina ) visuose EB vandenyse; c) švelniąsias rajas ( Dipturus batis ) IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X zonų EB vandenyse ir d) marmurines rombines rajas ( Raja undulata ) ir baltąsias rajas ( Rostroraja alba ) VI, VII, VIII, IX ir X zonų EB vandenyse. 2. 1 dalyje nurodytų rūšių sužvejotos žuvys iš karto paleidžiamos kuo mažiau sužalotos. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 36 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d. Jeigu AJGIAK rajone žvejybos galimybės nustatomos laikotarpiais, prasidedančiais prieš 2011 m. sausio 1 d., 18–20 straipsniai ir IE bei V priedai taikomi nuo atitinkamų tų žvejybos galimybių taikymo laikotarpių pradžios. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Rajonuose, kuriuose galioja BLSK, ES laivams taikomi leidžiamo sugauti žuvų kiekio apribojimai ir ES vandenyse trečiųjų šalių žvejybos laivams taikomi leidžiamo sugauti žuvų kiekio apribojimai pagal žuvų rūšis ir rajonus (gyvojo svorio tonomis, išskyrus tuos atvejus, kai nurodyta kitaip) Toliau pateiktose lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais – funkciškai su jais susijusios sąlygos. Visi šiame priede nustatyti BLSK taikant šį reglamentą laikomi kvotomis, ir todėl jiems taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės. Žvejybos zonų nuorodos reiškia TJTT zonų nuorodas, jei nenurodyta kitaip. Žuvų ištekliai kiekviename rajone nurodomi lotyniškais, abėcėlės tvarka išdėstytais rūšių pavadinimais. Toliau pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų, naudojamų šiame reglamente, atitikties lentelė. Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas | Amblyraja radiata | RJR | Žvaigždėtoji raja | Ammodytes spp. | SAN | Tobinės | Argentina silus | ARU | Atlantinė argentina | Beryx spp. | ALF | Paprastieji beriksai | Brosme brosme | USK | Paprastoji brosmė | Centrophorus squamosus | GUQ | Pilkasis trumpadyglis ryklys | Centroscymnus coelolepis | CYO | Prtugalinis altaakis dygliaryklis | Chaceon maritae | CGE | Gelminiai krabai | Champsocephalus gunnari | ANI | Lydžiažiotė ledžuvė | Chionoecetes spp. | PCR | Snieginiai krabai | Atlantinė silkė | HER | Rūšis: | Coryphaenoides rupestris | RNG | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Dalatias licha | SCK | Šokoladinis dygliaryklis | Deania calcea | DCA | Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | Dipturus batis | RJB | Marmurinė švelnioji raja | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoniniai nototeniniai dančius | Engraulis encrasicolus | ANE | Europinis ančiuvis | Etmopterus princeps | ETR | Naktinis juodasis dygliaryklis | Etmopterus pusillus | ETP | Mažasis juodasis dygliaryklis | Euphausia superba | KRI | Krilis | Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė | Galeorhinus galeus | GAG | Paprastasis sriubinis ryklys | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Raudonoji plekšnė | Hippoglossoides platessoides | PLA | Amerikinė paltusinė plekšnė | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantinis paltusas | Hoplostethus atlanticus | ORY | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Illex illecebrosus | SQI | Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras | Lamna nasus | POR | Atlantinis silkiaryklis | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pilkoji nototenija | Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimai | Leucoraja circularis | RJI | Apvalioji raja | Leucoraja fullonica | RJF | Šagreninė raja | Leucoraja naevus | RJN | Raja gegutė | Limanda ferruginea | YEL | Geltonuodegė plekšnė | Limanda limanda | DAB | Paprastoji gelsvapelekė plekšnė | Lophiidae | ANF | Velniažuvinės | Macrourus spp. | GRV | Paprastieji grenadieriai | Makaira nigricans | BUM | Atlantinis marlinas | Mallotus villosus | CAP | Paprastoji stintenė | Martialia hyadesi | SQS | Kalmaras | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Juodadėmė menkė | Merlangius merlangus | WHG | Paprastasis merlangas | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | HKE | Rūšis: | Micromesistius poutassou | WHB | Šiaurinis žydrasis merlangas | Microstomus kitt | LEM | Europinė mažažiotė plekšnė | Molva dypterygia | BLI | Melsvoji molva | Molva molva Zona: | LIN | Paprastoji molva | Nephrops norvegicus | NEP | Norveginis omaras | Pandalus borealis | PRA | Šiaurinė paprastoji krevetė | Paralomis spp. | PAI | Krabai | Penaeus spp. | PEN | Plonaūsės krevetės | Platichthys flesus | FLE | Europinė upinė plekšnė | Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė | Pleuronectiformes | FLX | Plekšniažuvės | Pollachius pollachius | POL | Sidabrinis polakas | Pollachius virens | POK | Ledjūrio menkė | Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas | Raja brachyura | RJH | Trumpauodegė raja | Raja clavata | RJC | Dyglioji raja | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norveginė raja | Raja microocellata | RJE | Šlakuotoji raja | Raja montagui | RJM | Montegju šlakuotoji raja | Raja undulata | RJA | Marmurinė rombinė raja | Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rombinės rajos | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Juodasis paltusas | Rostroraja alba | RJA | Baltoji raja | Scomber scombrus | MAC | Atlantinė skumbrė | Scophthalmus rhombus | BLL | Švelnusis rombas | Sebastes spp. | RED | Paprastieji jūriniai ešeriai | Solea solea | SOL | Europinis jūrų liežuvis | Solea spp. | SOO | Paprastieji jūrų liežuviai | Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas | Squalus acanthias | DGS | Paprastasis dygliaryklis | Tetrapturus albidus | WHM | Atlantinis baltasis marlinas | Thunnus maccoyii | SBF | Australinis tunas | Thunnus obesus | BET | Didžiaakis tunas | Thunnus thynnus | BFT | Paprastasis tunas | Trachurus spp. | JAX | Paprastosios stauridės | Trisopterus esmarkii | NOP | Norveginė menkutė | Urophycis tenuis | HKW | Baltoji siaurapelekė vėgėlė | Xiphias gladius | SWO | Durklažuvė | Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais. Paprastieji beriksai | ALF | Beryx spp. | Amerikinė paltusinė plekšnė | PLA | Hippoglossoides platessoides | Europinis ančiuvis | ANE | Engraulis encrasicolus | Velniažuvinės | ANF | Lophiidae | Lydžiažiotė ledžuvė | ANI | Champsocephalus gunnari | Atlantinis paltusas | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Didžiaakis tunas | BET | Thunnus obesus | Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | DCA | Deania calcea | Trumpauodegė raja | RJH | Raja brachyura | Melsvoji molva | BLI | Molva dypterygia | Atlantinis marlinas | BUM | Makaira nigricans | Šiaurinis žydrasis merlangas | WHB | Micromesistius poutassou | Paprastasis tunas | BFT | Thunnus thynnus | Švelnusis rombas | BLL | Scophthalmus rhombus | Paprastoji stintenė | CAP | Mallotus villosus | Atlantinė menkė | COD | Gadus morhua | Marmurinė švelnioji raja | RJB | Dipturus batis | Europinis jūrų liežuvis | SOL | Solea solea | Krabai | PAI | Paralomis spp. | Raja gegutė | RJN | Leucoraja naevus | Paprastoji gelsvapelekė plekšnė | DAB | Limanda limanda | Gelminiai krabai | CGE | Chaceon maritae | Plekšniažuvės | FLX | Pleuronectiformes | Europinė upinė plekšnė | FLE | Platichthys flesus | Naktinių juodieji dygliarykliai | ETR | Etmopterus princeps | Atlantinė argentina | ARU | Argentina silus | Juodasis paltusas | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Paprastieji grenadieriai | GRV | Macrourus spp. | Pilkoji nototenija | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Juodadėmė menkė | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Rūšis: | HKE | Europinė paprastoji jūrinė lydeka | Rūšis: | HER | Atlantinė silkė | Paprastosios stauridės | JAX | Trachurus spp. | Šokoladinis dygliaryklis | SCK | Dalatias licha | Krilis | KRI | Euphausia superba | Pilkasis trumpadyglis ryklys | GUQ | Centrophorus squamosus | Europinė mažažiotė plekšnė | LEM | Microstomus kitt | Paprastoji molva | LIN | Molva molva Zona: | Atlantinė skumbrė | MAC | Scomber scombrus | Megrimai | LEZ | Lepidorhombus spp. | Šiaurinė paprastoji krevetė | PRA | Pandalus borealis | Norveginis omaras | NEP | Nephrops norvegicus | Norveginė menkutė | NOP | Trisopterus esmarkii | Norveginė raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Islandinis pjūklapilvis beriksas | ORY | Hoplostethus atlanticus | Patagoninis nototeninis dančius | TOP | Dissostichus eleginoides | Plonaūsės krevetės | PEN | Penaeus spp. | Jūrinė plekšnė | PLE | Pleuronectes platessa | Sidabrinis polakas | POL | Pollachius pollachius | Atlantinis silkiaryklis | POR | Lamna nasus | Prtugalinis altaakis dygliaryklis | CYO | Centroscymnus coelolepis | Paprastieji jūriniai ešeriai | RED | Sebastes spp. | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | RNG | Coryphaenoides rupestris | Ledjūrio menkė | POK | Pollachius virens | Tobinės | SAN | Ammodytes spp. | Apvalioji raja | RJI | Leucoraja circularis | Šagreninė raja | RJF | Leucoraja fullonica | Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras | SQI | Illex illecebrosus | Rombinės rajos | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae | Šlakuotoji raja | RJE | Raja microocellata | Mažasis juodasis dygliaryklis | ETP | Etmopterus pusillus | Snieginiai krabai | PCR | Chionoecetes spp. | Paprastieji jūrų liežuviai | SOX | Solea spp. | Australinis tunas | SBF | Thunnus maccoyii | Montegju šlakuotoji raja | RJM | Raja montagui | Atlantinis šprotas | SPR | Sprattus sprattus | Paprastasis dygliaryklis | DGS | Squalus acanthias | Kalmaras | SQS | Martialia hyadesi | Žveogždėtoji raja | RJR | Amblyraja radiata | Durklažuvė | SWO | Xiphias gladius | Dyglioji raja | RJC | Raja clavata | Paprastasis sriubinis ryklys | GAG | Galeorhinus galeus | Paprastasis otas | TUR | Psetta maxima | Paprastoji brosmė | USK | Brosme brosme | Marmurinė rombinė raja | RJA | Raja undulata | Baltoji siaurapelekė vėgėlė | HKW | Urophycis tenuis | Atlantinis baltasis marlinas | WHM | Tetrapturus albidus | Baltoji raja | RJA | Rostroraja alba | Paprastasis merlangas | WHG | Merlangius merlangus | Raudonoji plekšnė | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Geltonuodegė plekšnė | YEL | Limanda ferruginea | IA PRIEDAS Skagerako ir Kategato sąsiauriai, TJTT I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonos, ŽRVAK ES vandenys, Prancūzijos Gajanos vandenys Rūšis | Tobinės Ammodytes spp. | Zona | IV zonos Norvegijos vandenys (SAN/04-N.) | Danija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Jungtinė Karalystė | pm | ES | pm | BLSK | Netaikoma | Rūšis | Tobinės Ammodytes spp. | Zona | IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenys (1) (SAN/2A3A4.) | Danija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK | Jungtinė Karalystė | pm | Vokietija | pm | Švedija | pm | ES | pm | Norvegija | pm | Farerų salos | pm | BLSK | pm | (1) Išskyrus vandenis, esančius šešių mylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2) Turi būti sužvejota IV zonoje. | Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona | I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) | Vokietija | 25 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK | Prancūzija | 8 | Nyderlandai | 20 | Jungtinė Karalystė | 42 | ES | 95 | BLSK | 95 | Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona | III ir IV zonų ES vandenys (ARU/3/4.) | Danija | 963 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK | Vokietija | 10 | Prancūzija | 7 | Airija | 7 | Nyderlandai | 45 | Švedija | 37 | Jungtinė Karalystė | 17 | ES | 1086 | BLSK | 1086 | Rūšis | Atlantinė argentina Argentina silus | Zona | V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) | Vokietija | 330 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK | Prancūzija | 7 | Airija | 306 | Nyderlandai | 3449 | Jungtinė Karalystė | 242 | ES | 4334 | BLSK | 4334 | Rūšis | Paprastoji brosmė Brosme brosme | Zona | I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/1214EI.) | Vokietija | 6 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Prancūzija | 6 | (1) | Jungtinė Karalystė | 6 | (1) | Kitos | 3 | (1) | ES | 21 | (1) | BLSK | 21 | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. | Rūšis | Paprastoji brosmė Brosme brosme | Zona | IIIa zona, IIIb, IIIc zonų ES vandenys ir 22–32 pakvadračiai (USK/03-C.) | Danija | 12 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | 6 | Vokietija | 6 | ES | 24 | BLSK | 24 | Rūšis | Paprastoji brosmė Brosme brosme | Zona | IV zonos ES vandenys (USK/04-C.) | Danija | 53 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 16 | Prancūzija | 37 | Švedija | 5 | Jungtinė Karalystė | 80 | Kitos | 5 | (1) | ES | 196 | BLSK | 196 | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. | Rūšis | Paprastoji brosmė Brosme brosme | Zona | V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/567EI) | Vokietija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas 11 straipsnis. | Ispanija | pm | Prancūzija | pm | Airija | pm | Jungtinė Karalystė | pm | Kitos | pm | (1) | ES | pm | Norvegija(2) | pm | (3)(4) | BLSK | 3217 | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse. (3) Iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti pm proc. atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose neviršija pm tonų. (4) Įskaitant paprastąją molvą. Norvegijai skirtos pm tonos paprastųjų molvų ir pm tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei pm tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose galima žvejoti tik ūdomis. | Rūšis | Paprastoji brosmė Brosme brosme | Zona | IV zonos Norvegijos vandenys (USK/04-N.) | Belgija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Danija | pm | Vokietija | pm | Prancūzija | pm | Nyderlandai | pm | Jungtinė Karalystė | pm | ES | pm | BLSK | Netaikoma | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse. (3) Iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti pm proc. atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose neviršija pm tonų. (4) Įskaitant paprastąją molvą. Norvegijai skirtos pm tonos paprastųjų molvų ir pm tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei pm tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose galima žvejoti tik ūdomis. | Rūšis | Atlantinė silkė(1) Atlantinė silkė | Zona | IIIa (HER/03A.) | Danija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | pm | Švedija | pm | ES | pm | Farerų salos | pm | (2) | BLSK | pm | (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. (2) Turi būti sužvejota Skagerako sąsiauryje. | Rūšis | Atlantinė silkė(1) Atlantinė silkė | Zona | IV zonos į šiaurę nuo 53º 30' šiaurės platumos ES ir Norvegijos vandenys (HER/4AB.) | Danija | pm | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | pm | Prancūzija | pm | Nyderlandai