Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, sudarymo (pateiktos Komisijos) /* KOM/2006/0180 galutinis - CNS 2006/0061 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.4.2006 KOM(2006) 180 galutinis 2006/0061 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, pasirašymo Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, sudarymo (pateiktos Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į dvilypį Europos Sąjungos aukštojo mokslo darbotvarkės ir ES bei JAV santykių, kuriais, be to, atitinkamai skatinama siekti, kad aukštasis mokslas taptų pasauliniu aktualumo ir kompetencijos bei platesnio bendradarbiavimo švietimo srityje pavyzdžiu, pagrindą. Švietimas tapo svarbiausia Lisabonos strategijos, raginančios siekti, kad Europos Sąjungos švietimas iki 2010 m. taptų pasauliniu pavyzdžiu, sudedamąja dalimi. Tokį tikslą galima pasiekti tik tuomet, jei Europos švietimo sistema bus atvira pasaulio naujovėms, ir ypač jei bus bendradarbiaujama bei bandoma kurti požiūrį ir standartus, atsižvelgiant į tokias labiausiai išsivysčiusias pasaulio šalis kaip Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau – JAV). Santykiai su JAV yra strategiškai svarbūs ES ir yra nuolat plečiami. 2004 m. Dromolando ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo metu vadovai susitarė ieškoti bendradarbiavimo priemonių ir dalintis patirtimi didinant ekonomikos augimą, kuriant naujas darbo vietas ir diegiant naujoves. 2005 m. gegužės 18 d. Komisija priėmė komunikatą dėl stipresnės ES ir JAV partnerystės[1], kuriame, kartu su Lisabonos strategija, bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityse apibūdinamas kaip svarbi priemonė siekiant skatinti žinių ir naujovių diegimo dinamiškumą bei raginama atnaujinti ir sustiprinti dabartinį susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo. 2005 m. birželio 20 d. Vašingtono ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo metu vadovai pritarė iniciatyvai stiprinti transatlantinę ekonominę integraciją ir augimą, kuriais remiantis bendradarbiavimas švietimo srityje apibūdinamas kaip būdas „padidinti sinergiją abiejose Atlanto pusėse, nes tampame žiniomis grindžiamos ekonomikos dalyviais“ ir įsipareigojo „atnaujinti bei sustiprinti JAV ir ES susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo, apimantį Fulbright ir Europos Sąjungos programą, siekiant skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje ir piliečių dalyvavimą transatlantiniuose mainuose.“ Dabartinis susitarimas buvo priimtas 2000 m.; juo buvo atnaujinta EB ir JAV programa penkeriems metams, kuri baigiasi 2005 m. Nuo 2004 m. spalio mėn. iki 2005 m. kovo mėn. buvo atliekamas išorinis įvertinimas. Nepriklausomo įvertinimo metu buvo padaryta išvada, kad programa yra veiksminga priemonė kuriant ilgalaikes transatlantines partnerystes ir sinergiją aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse ir kad dėl šios programos pagerėjo tarpusavio supratimas bei žmogiškųjų išteklių vystymo kokybė. 2005 m. birželio 27 d. Komisija priėmė komunikatą dėl šio įvertinimo rezultatų[2]. Komisija, vadovaudamasi 2005 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimo priede pateiktomis derybų instrukcijomis, pagal kurias Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl naujo susitarimo su JAV sudarymo[3], vedė derybas dėl tokio susitarimo ir jį sudarė. Tarybos yra prašoma patvirtinti sprendimą dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse 2006–2013 m., pasirašymo ir sudarymo. 2. PASIūLYMO TIKSLAI 2.1. Bendrasis tikslas Bendrieji ES ir JAV programos tikslai: 1. skatinti Europos bendrijos ir JAV tautų tarpusavio supratimą, skleisti žinias apie kalbas, kultūrą ir institucijas; taip pat 2. gerinti žmogiškųjų išteklių vystymo kokybę Europos bendrijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose bei įgyti įgūdžių, būtinų norint išspręsti visuotinės žiniomis grįstos ekonomikos keliamus uždavinius. Todėl ES ir JAV programa bus abipusiai siekiama gerinti aukštojo mokslo ir profesinio švietimo ir mokymo kokybę. 2.2. Konkretūs tikslai Konkretūs ES ir JAV programos tikslai: 3. stiprinti Europos bendrijos ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse 4. prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų vystymosi 5. prisidėti prie atskirų dalyvių asmeninio tobulėjimo jų pačių labui ir tuo pačiu siekti bendrųjų programos tikslų; taip pat 6. prisidėti prie ES ir JAV piliečių transatlantinių mainų. 2.3. Veiklos tikslai ES ir JAV programos veiklos tikslai: 7. remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti bendras studijų programas ir mobilumą 8. didinti transatlantinio studentų mobilumo kokybę, skatinant skaidrumą, abipusį kvalifikacijų bei studijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą, o jei reikia – ir studijų kreditų perkeliamumą 9. remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais; taip pat 10. remti transatlantinį savo srities specialistų mobilumą, siekiant gerinti abipusį su EB ir JAV santykiais susijusių klausimų supratimą. 3. DERINIMAS SU KITOMIS POLITIKOS KRYPTIMIS ES ir JAV programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse visapusiškai atitiktų bei papildytų kitas ES priemones šiose srityse ir tokiu būdu sudarytų galimybę bendradarbiaujant ES ir JAV siekti kokybiško švietimo tikslų. Be to, ši programa padėtų užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą tarp žmonių, kurio nėra kitose ES švietimo ir profesinio mokymo programose. Programa taip pat papildytų ES kompetencijos centrų, veikiančių JAV universitetuose, tinklo veiklą, sudarydama papildomas mainų galimybes ir skatindama struktūrinį institucijų bei organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimą. Taip programa papildytų Komisijos viešosios diplomatijos JAV pastangas, įskaitant ir Komisijos delegacijų Vašingtone ir Niujorke viešosios diplomatijos veiklą, kartu atsižvelgiant į didesnius įsipareigojimus vykdant viešąją diplomatinę veiklą, ypač pagrindinių strateginių ES partnerių atžvilgiu. 4. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS - 2001 m. atliktas bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityse modelių tyrimas Komisijos užsakyto tyrimo metu buvo patvirtinta EB ir JAV bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityse reikšmė. Nors profesinio mokymo įstaigos nebūtinai gali būti gerai pasirengusios transatlantiniam bendradarbiavimui, tačiau tokio tipo bendradarbiavimas yra puiki galimybė tobulėti, nes studentams, praktikantams ir darbuotojams siūlomos naujos transatlantinio mobilumo galimybės, kurių jie kitu atveju neturėtų. Tyrime teigiama, kad siekiant greta aukštojo mokslo išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą. - Tarpinis išorinis įvertinimas Išorinis įvertinimas buvo baigtas 2005 m. pradžioje. Šiame įvertinime buvo patvirtintas programos veiksmingumas ir svarba bei programos nauda susijusioms įstaigoms, fakultetams ir studentams. Tačiau, jei siekiama padaryti poveikį Europos Sąjungos ir JAV žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programa yra per maža. Nors projektai iš esmės yra darnūs, ne visa veikla vykdoma vienodai. Vertintojai ypač siūlo sėkmingiems projektams įsteigti papildomų mobilumo stipendijų sistemą. 2005 m. birželio 27 d. Komisija priėmė komunikatą dėl šio įvertinimo rezultatų[4]. – 2004 m. Vašingtono seminaras apie ES ir JAV bendradarbiavimą ateityje. 2004 m. lapkričio 27 d. Vašingtone, bendradarbiaujant su JAV švietimo ministerija (FISPE) buvo surengta apvaliojo stalo diskusija su žinomais JAV ES ekspertais bei vyriausybės atstovais. Ekspertai padarė išvadą, kad ES ir JAV programa susijusioms įstaigoms, jų darbuotojams ir studentams turėjo itin didelę reikšmę bei buvo strategiškai svarbi ES ir JAV gerinant žmonių tarpusavio santykius. Jie pabrėžė, kad pagal šią programą plėtojama transatlantinė daugiašalė partnerystė turėjo teigiamą poveikį darbuotojams ir pasikeitimų programoje dalyvavusiems studentams. Ypač pastarieji galėjo pagilinti žinias apie skirtingų šalių kultūrą, pagerinti savo sugebėjimą prisitaikyti, pagerinti savo mokslo rezultatus ir turėjo didesnę galimybę rasti gerus darbus tarptautinėje darbo rinkoje. Be to, ekspertai pabrėžė, kad programa turi įgyti didesnį poveikį, t. y. būtų plačiau taikoma ir turėtų ilgalaikį poveikį. Tokiu būdu kviečiama plėsti programą ir priemones, padedančias įgyvendinti individualius projektus. Galiausiai buvo pasiūlyta taikomas priemones ir politinį dialogą sistemos klausimais derinti su programa. 5. NAGRINėTOS ALTERNATYVOS 5.1. Metodai ir priemonės: politinis dialogas ir koordinavimas Europos Sąjungos ir JAV politinis dialogas gali neabejotinai prisidėti prie geresnio švietimo, ir mokymo strategijų supratimo, skatinti keistis geriausia praktika ir pagaliau inicijuoti priemones, kurios darytų tiesioginę įtaką piliečiams. Tačiau vien tik politinio dialogo gali ir neužtekti skatinant pažangų „iš apačios į viršų“ žmonių tarpusavio bendradarbiavimą, jaunimo aukštos kokybės mobilumo stiprinimą bei geresnių galimybių kūrimą jaunimui ir organizacijoms įgyti transatlantinių mainų patirtį. Siekiant skatinti ir remti tokią veiklą, reikia parengti konkrečių veiksmų programą 5.2. Galimos išlaidų programos kūrimo alternatyvos 5.2.1. Integracija į esamas ar siūlomas sistemas Dabartinės švietimo ir mokymo programos kaip „ Socrates “ ir „ Leonardo da Vinci “ yra sukurtos ir skirtos tik valstybių narių visuomenei. Sprendimų priėmimo tvarka, veiksmų tipologija ir įgyvendinimo mechanizmai nėra gerai pritaikyti ES ir JAV dvišaliam bendradarbiavimui aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse. Tą patį galima pasakyti ir apie visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą. „ Erasmus Mundus “ programa siekiama gerinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje ir skatinti tokį požiūrį pasauliniu mastu taikant stipendijų sistemą trečiųjų šalių studentams ir mokslininkams. „ Erasmus Mundus “ – tai aukštojo mokslo programa, kuria pirmiausia siekiama pritraukti ne ES šalių studentus magistro studijoms. Ji nebuvo sukurta dvišaliams mainams, transatlantinių mokymo programų kūrimui ir instituciniam bendradarbiavimui. Ji nesusijusi su profesiniu mokymu, programos dėmesys skiriamas antrosios pakopos studijoms, o siūloma bendradarbiavimo su JAV programa pirmiausiai yra skirta veiksmams pirmosios pakopos studijų srityje. Kitos išorinės programos taip pat yra netinkamos ES ir JAV dvišalio bendradarbiavimo tikslams siekti. 5.2.2. Susitarimo atnaujinimas ir programos tęsimas jos dabartine forma Siūlomas susitarimas ir jo pagrindu kuriama programa iš esmės nepakeis dabartinio bendradarbiavimo struktūros, jis atitinka 2005 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą[5], kuriuo siūloma sustiprinti dabartinį bendradarbiavimą ir 2005 birželio mėn. ES bei JAV aukščiausio lygio susitikimo metu atliktu bendru įsipareigojimu atnaujinti ir sustiprinti susitarimą, siekiant skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje ir transatlantinius ES bei JAV piliečių mainus. Vykdant programą būtų atsižvelgiama į įgytą patirtį ir į nepriklausomą tarpinį įvertinimą, atskiriant aukštąjį mokslą nuo profesinio mokymo, skatinant jungtines studijų programas, dirbant pagal kompetenciją ir skatinant studentų, praktikantų ir darbuotojų mainus. Įvertinimo metu buvo nustatyta, kad dėl mažo dabartinės programos biudžeto programos galimas poveikis aukštajam mokslui bei visapusio bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymas buvo apriboti. Programai, kuri būtų kuriama pagal siūlomą susitarimą, nustatomas didesnis biudžetas (nuo 2 mln. EUR iki vidutiniškai 6,5 mln. EUR per metus), atsižvelgiant į ES ir JAV aukštojo mokslo ir profesinio mokymo sistemų ir bendradarbiavimo galimybių apimtis. 5.3. Svarstytų alternatyvų teigiamo ir neigiamo poveikio vertinimas Siekiant programos tikslų būtų daromas teigiamas trumpalaikis ir ilgalaikis poveikis jaunimui ir įstaigoms bei organizacijoms, kurios sprendžia aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus. Transatlantinis mobilumas suteiktų dalyviams vertingos patirties, kuri jiems padėtų geriau integruotis į šiuolaikinę visuomenę ir žinių ekonomiką. Įstaigų bendradarbiavimas padėtų jiems gerinti savo mokymo programas ir mokymo metodus, semiantis patirties iš geriausios praktikos ir kartu plėtojant naujus metodus. Žvelgiant į ateitį, bendradarbiavimas padėtų palaikyti labai gerą šių dienų Europos Sąjungos ir JAV gyventojų tarpusavio supratimą. Socialiniu, ekonomikos ir aplinkosaugos lygiu daromi poveikiai vienas kitam neprieštarauja. 5.4. Dabartinės alternatyvos pasirinkimo priežastys Yra plačiai paplitusi nuomonė, kad aukštasis mokslas turėtų likti pagrindine programos sudedamąja dalimi. Tuo pačiu metu programa taip pat sudarytų galimybes profesinio švietimo ir mokymo organizacijoms, kurios neturi kitų tokio masto bendradarbiavimo galimybių, užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir siekiant sustiprinti ES ir JAV žmonių tarpusavio santykių supratimą, programa galėtų naudotis ir jauni tam tikros srities specialistai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui, kurie norėtų tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir JAV santykiais susijusiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis. Programos poveikį sustiprintų į politiką orientuoti projektai, apimantys Europos Sąjungos ir JAV bendrų interesų sritis. Kitaip tariant, tai turėtų būti projektai, galintys daryti įtaką kitoms nei tiesiogiai su jų įgyvendinimu susijusioms įstaigoms, organizacijoms ir atskiriems asmenims. Tokių projektų tikslas būtų gerinti žinias ir pasidalinti patirtimi švietimo bei mokymo sistemų kokybės ir suderinamumo klausimais, sudaryti galimybę visiems mokytis visą gyvenimą bei atverti švietimo ir mokymo sistemas visam pasauliui. 6. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI 6.1. Teisinis pagrindas Pasiūlymas pagrįstas Sutarties 149, 150 ir 300 straipsniais. 6.2. Subsidiarumas ir proporcingumas Programa papildytų valstybių narių ir JAV dvišalio bendradarbiavimo sistemas, nes būtų pasiūlyta tęsti daugiašalį bendradarbiavimą. Vykdant programą būtų visapusiškai gerbiama valstybių narių kompetencija, paliekant iniciatyvą konkrečioms įstaigoms bei organizacijoms. Pagal siūlomą programą nenumatomas joks reglamentavimas, kuris galėtų prieštarauti išskirtinei valstybių narių kompetencijai šioje srityje. Proporcingumas užtikrinamas. 7. INTERVENCIJOS APRAšYMAS Programos tikslų būtų siekiama vykdant šiuos veiksmus: 7.1. Aukštojo mokslo ir profesinio mokymo programos veiksmai: 7.1.1. Konsorciumų projektai Tikslinė šio veiksmo grupė – aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigos ir organizacijos, jų darbuotojai, studentai ir praktikantai. Veiksmui keliami du konkretūs tikslai: prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų ir organizacijų vystymo bei didinti darbuotojų, studentų ir praktikantų mobilumą. Tokio pobūdžio projektai daugiausia būtų šiuo metu finansuojamų panašių bendrų projektų tęsimas, jie remtų dvigubus ir jungtinius mokslo laipsnius, teikiamus daugiašalių ES ir JAV aukštojo mokslo konsorciumų, įskaitant stipendijas studentams, dėstytojams ir kitiems darbuotojams. Konsorciumo projektų prioritetinės sritys yra svarbiausios ES ir JAV bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis. 7.1.2. Kompetencijos (tęstiniai) mobilumo projektai Pagal šią programą parama daugiausia būtų skiriama studentų, dalyvaujančių didele kompetencija pasižyminčių aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų (įskaitant finansuojamas pagal ankstesnius ES ir JAV susitarimus) konsorciumų projektuose, mobilumui skatinti. Ši priemonė sustiprintų programą, nes dėmesys būtų sutelktas į kompetencijos stiprinimą. Tai padidintų finansuojamų projektų rengėjų motyvaciją kurti ir prisidėti prie geros kokybės mobilumo projektų tvarumo. 7.2. Į politiką orientuotos priemonės Šio veiksmo tikslinė grupė būtų organizacijos, susijusios su aukštuoju mokslu ir profesiniu mokymu. Šiuo veiksmu būtu siekiama konkretaus tikslo – stiprinti ES ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo vystymo srityse, pagrindinį dėmesį skiriant prioritetinėms temoms. Žvelgiant į ateitį šis veiksmas darytų įtaką politikos ir sistemos vystymui. Veiksmai pagal šią kategoriją galėtų apimti studijas, konferencijas, seminarus, darbo grupes ir lyginamosios analizės veiklą. 7.3. „ Schuman–Fulbright “ individualaus mobilumo stipendijos Šio veiksmo tikslinė grupė – specialistai, taip pat besimokantys specialistai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui (sprendimų priėmėjai, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan.), kurie nori studijuoti ar mokytis su ES ir JAV santykiais susijusiose konkrečiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis. 7.4. Alumni asociacija Pagal šio veiksmo programą galima teikti paramą Alumni asociacijoms, kurioms priklauso studentai, dalyvavę EB ir JAV bendradarbiavimo programos aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse remiamuose mainuose. 8. POVEIKIS BIUDžETUI Siūloma programa kainuotų ne daugiau kaip 46 mln. EUR per aštuonerių metų laikotarpį (2006–2013 m.), jei atitinkamą finansavimą skirtų ir JAV. 8.1. Biudžeto didinimo pagrindas Kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje, mažas 2000–2005 m. programos biudžetas apribojo programos galimą poveikį aukštajam mokslui ir užkirto kelią visapusiško bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje plėtojimui. 8.2. Sąnaudų apskaičiavimas – orientacinės sumos skaičiavimams atlikti 8.2.1. Aukštojo mokslo ir profesinio mokymo priemonės Jei projekte nėra numatyta mobilumo skatinimo, finansinė parama vidutiniškai sudarytų 120 000 EUR. Bendri konsorciumų projektai: 664 000 EUR , skirtų ketverių metų projektams, kuriuos sudaro 544 000 EUR studentų stipendijoms (apskaičiuota remiantis tokiomis sumomis: 1000 EUR per mėnesį, 2000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 15 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 32 studentams) ir 60 000 EUR vienkartinės išmokos konsorciumų partneriams (7 500 EUR vienai įstaigai vieneriems metams: 7500x2x4), bei 60 000 EUR dėstytojų ir kitų darbuotojų mobilumo stipendijoms (1000 EUR akademinei savaitei ir 1000 EUR kelionei). Kompetencijos ir mobilumo konsorciumų projektai: bus finansuojami panašiai, kaip bendri konsorciumų projektai. 8.2.2. Kitos priemonės Į politiką orientuotos priemonės: 100 000 EUR „ Schuman–Fulbright “ individualaus mobilumo stipendijos: 20 000 EUR (3000 EUR per mėnesį + 2000 EUR kelionei finansinės paramos gavėjui vidutinės 6 mėnesių trukmės finansuojamoms studijoms). Parama Alumni asociacijai sudarytų apie 15 000 EUR per metus. 8.3. Siektini rezultatai Programos metu finansinė parama bus teikiama beveik 274 projektams aštuonerių metų laikotarpiu (išsamesnė informacija – žr. Finansinės pažymos 8 dalį). 6000 ES ir JAV piliečių dalyvaus mobilumo veikloje per visą programos laikotarpį. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, pasirašymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[6], kadangi: 11. 2005 m. spalio 24 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse. 12. Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją vesti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse, Priede pateikiamais nurodymais Bendrijos vardu vedė derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. 13. Bendrija ir Jungtinės Amerikos Valstijos iš šio bendradarbiavimo tikisi abipusės naudos, kuri papildytų Bendrijos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalių programų teikiamą naudą ir kurtų pridėtinę vertę Europai. 14. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje bus galima sudaryti Susitarimą, dėl kurio Komisija derėjosi, būtina jį pasirašyti. NUSPRENDĖ: Vienintelis straipsnis 1. Atsižvelgiant į tai, kad Susitarimas gali būti sudarytas vėliau, Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, Bendrijos vardu. 2. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas 2006/0061 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, Atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu bei su 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, kadangi: 15. 2005 m. spalio 24 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse. 16. Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją derėtis su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse, priede pateikiamais nurodymais Bendrijos vardu baigė derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. 17. Bendrija ir Jungtinės Amerikos Valstijos iš šio bendradarbiavimo tikisi abipusės naudos, kuri papildytų Bendrijos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalių programų teikiamą naudą ir kurtų pridėtinę vertę Europai. 18. Susitarimas buvo pasirašytas Bendrijos vardu .......... (data) su sąlyga, kad Susitarimas gali būti sudarytas vėliau ir laikantis ……….. (data) Tarybos sprendimo …/…/EB. 19. Susitarimas turėtų būti patvirtintas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis 1. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, yra patvirtinamas Bendrijos vardu. 2. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Į Susitarimo 6 straipsnyje numatytą Jungtinį komitetą bus deleguojama Europos bendrijos atstovų grupė, kurią sudarys Komisijos atstovas ir visų valstybių narių atstovai. 3 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuris įgaliojamas informuoti pranešimu, numatytu Susitarimo 12 straipsnio 1 dalyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS EUROPOS BENDRIJOS IR JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ SUSITARIMAS, KURIUO ATNAUJINAMA BENDRADARBIAVIMO PROGRAMA AUKŠTOJO MOKSLO BEI PROFESINIO ŠVIETIMO IR MOKYMO SRITYSE EUROPOS BENDRIJA ir JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS, (toliau – Šalys), PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrijos ir valstybių narių (toliau – Europos bendrija) ir Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės (toliau – Jungtinės Amerikos Valstijos) 1990 m. lapkričio mėn. priimtoje Transatlantinėje deklaracijoje konkrečiai nurodoma, kad reikia stiprinti abipusį bendradarbiavimą įvairiose tiesiogiai su dabartine ir būsime piliečių gerove susijusiose srityse, pavyzdžiui, rengiant mainus ir bendrus projektus švietimo ir kultūros srityse, organizuojant akademinius ir jaunimo mainus PAŽYMĖDAMOS, kad 1995 m. gruodžio mėn. Madride vykusiame ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime priimta Transatlantinė darbotvarkė, kurioje remiamasi IV veiksmu – „Tiltai per Atlanto vandenyną“, yra skirta EB ir JAV santykiams stiprinti. Susitarime, kuriuo įsteigiama Bendradarbiavimo programa švietimo ir profesinio mokymo srityse, galinti skatinti įvairaus pobūdžio naujovišką bendradarbiavimo veiklą, teikiančią tiesioginės naudos studentams ir dėstytojams, numatoma mokymosi patalpose diegti naująsias technologijas, skatinant Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos švietimo įstaigas bendradarbiauti ir mokytis kalbų, istorijos ir kultūros; PAŽYMĖDAMOS, kad 1997 m. vykusioje transatlantinėje konferencijoje „Tiltai per Atlantą – tautų tarpusavio ryšiai“ buvo pabrėžta Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo neformaliojo švietimo srityje galimybė PAŽYMĖDAMOS, kad 2005 m. birželio mėn. vykusiame ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime vadovai pritarė iniciatyvai stiprinti transatlantinę ekonominę integraciją ir augimą, kuriais remiantis bendradarbiavimas švietimo srityje apibūdinamas kaip būdas „padidinti sinergiją abiejose Atlanto pusėse, nes tampame žiniomis grindžiamos ekonomikos dalyviais“ ir įsipareigojo „atnaujinti bei sustiprinti JAV ir ES susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo, apimantį Fulbright ir Europos Sąjungos programą, siekiant skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje ir piliečių dalyvavimą transatlantiniuose mainuose“ ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad priėmus ir įgyvendinus 1995 m. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse bei 2000 m. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, įvykdomi Transatlantinės deklaracijos įsipareigojimai ir demonstruojamas sėkmingas ir ekonomiškai naudingas bendradarbiavimas PRIPAŽINDAMOS lemiamą švietimo ir mokymo indėlį vystant žmogiškuosius išteklius, sugebančius dalyvauti visuotinėje žiniomis grįstoje ekonomikoje PRIPAŽINDAMOS, kad bendradarbiavimas švietimo ir profesinio mokymo srityse turėtų papildyti kitas Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo iniciatyvas PRIPAŽINDAMOS, kad yra labai svarbu užtikrinti kitų aukštojo mokslo ir profesinio mokymo iniciatyvų, kurių imasi šioje srityje veikiančios tarptautinės organizacijos (EBPO, UNESCO, Europos Taryba), papildomumą PRIPAŽINDAMOS, kad bendradarbiavimas aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse yra bendras Šalių interesas TIKĖDAMOSI, kad bendradarbiavimas aukštojo mokslo ir profesinio švietimo ir mokymo srityse bus abipusiškai naudingas PRIPAŽINDAMOS reikmę didinti galimybes dalyvauti šiuo Susitarimu remiamoje veikloje, ypač profesinio švietimo ir mokymo sektoriaus veikloje; taip pat SIEKDAMOS suteikti oficialų pagrindą tęstiniam bendradarbiavimui aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse SUSITARĖ: 1 straipsnis Tikslas Šiuo Susitarimu atnaujinama 2000 m. Bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse (toliau – Programa), kuri buvo sukurta pagal 1995 m. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą, kuriuo sukuriama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžtys Šiame Susitarime: 1. „Aukštojo mokslo įstaiga“ reiškia bet kokią įstaigą, veikiančią pagal atitinkamus teisės aktus ar tvarką, ir teikiančią aukštojo mokslo kvalifikaciją ar diplomus, neatsižvelgiant į tai, kaip ši įstaiga vadinama; 2. „Profesinio švietimo ir mokymo įstaiga“ reiškia valstybinę, pusiau valstybinę ar privačią įstaigą, kuri pagal atitinkamus teisės aktus ir tvarką planuoja arba vykdo profesinį švietimą ar mokymą, tolesnį profesinį mokymą, profesinės kvalifikacijos kėlimą ar perkvalifikavimą, nepaisant jos paskirties; 3. „Studentai“ reiškia visus asmenis, dalyvaujančius aukštojo mokslo įstaigų arba profesinio švietimo ir mokymo įstaigų (kaip apibrėžta šiame straipsnyje) rengiamuose mokymosi ar mokymo kursuose arba programose. 3 straipsnis Tikslai 1. Bendrieji Programos tikslai: 20. skatinti Europos bendrijos ir JAV piliečių tarpusavio supratimą, skleisti žinias apie kalbas, kultūrą ir institucijas; taip pat 21. gerinti žmogiškųjų išteklių vystymo kokybę Europos bendrijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose bei įgyti įgūdžių, būtinų norint išspręsti visuotinės žiniomis grįstos ekonomikos keliamus uždavinius. 2. Konkretūs Programos tikslai: 22. stiprinti Europos bendrijos ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse 23. prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų vystymosi 24. prisidėti prie atskirų dalyvių asmeninio tobulėjimo jų pačių labui ir tuo pačiu siekti bendrųjų programos tikslų; taip pat 25. prisidėti prie ES ir JAV piliečių transatlantinių mainų. 3. Programos veiklos tikslai: 26. remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti bendras studijų programas ir mobilumą 27. didinti transatlantinio studentų mobilumo kokybę, skatinant skaidrumą, abipusį kvalifikacijų bei studijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą, o jei reikia – ir studijų kreditų perkeliamumą 28. remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais; taip pat 29. remti transatlantinį tam tikros srities specialistų mobilumą, siekiant gerinti abipusį su EB ir JAV santykiais susijusių klausimų supratimą. 4 straipsnis Principai Bendradarbiavimas pagal šį Susitarimą vykdomas pagal šiuos principus: 1. Visiška pagarba Europos bendrijos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų įsipareigojimams, taip pat aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo įstaigų savarankiškumui 2. Abipusė veiklos pagal šį Susitarimą teikiama nauda 3. Aktyvus visų Europos bendrijos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimas; taip pat 4. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų kultūrinės, socialinės ir ekonominės įvairovės pripažinimas. 5 straipsnis Programos veiksmai Programa vykdoma įgyvendinant veiksmus, numatytus priede, kuris yra neatskiriama šio Susitarimo dalis. 6 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Šiuo Susitarimu steigiamas jungtinis komitetas. Jį sudaro vienodas atstovų iš abiejų Šalių skaičius. 2. Jungtinio komiteto uždaviniai: 30. apžvelgti bendradarbiavimo veiklą, numatytą šiame Susitarime; taip pat 31. du kartus per metus pateikti Šalims ataskaitas apie vadovaujantis Susitarimu vykdomos bendradarbiavimo veiklos lygį, padėtį ir veiksmingumą. 3. Jungtinis komitetas turėtų susitikti kas dvejus metus arba Šalims susitarus, o posėdžiai turėtų vykti pakaitomis Europos bendrijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. 4. Jungtinio komiteto sprendimai turi būti priimami bendru sutarimu. Kiekvieno posėdžio metu rengiamas protokolas, kuriame nurodomi visi sprendimai ir kita svarbiausia informacija. Šiuos protokolus tvirtina abiejų Šalių paskirti asmenys, bendrai pirmininkaujantys posėdžiui; protokolai, kartu su du kartus per metus pateikiama ataskaita, pateikiami abiejų Šalių atitinkamų ministerijų pareigūnams. 7 straipsnis Stebėsena ir vertinimas Abi Šalys bendradarbiaudamos privalo tinkamai stebėti ir vertinti Programą. Turi būti įmanoma, Programos įgyvendinimo metu atsiradus naujoms reikmėms arba galimybėms, pertvarkyti veiklą. 8 straipsnis Finansavimas 1. Pagal šį Susitarimą vykdoma veikla priklauso nuo turimų lėšų bei nuo Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų taikomų teisės aktų ir taisyklių, politikos priemonių bei programų. Kiek įmanoma finansavimą Šalys skiria lygiomis dalimis. Šalys siekia, kad Programai siūloma veikla būtų panašios apimties ir teiktų panašią naudą. 2. Jungtinio komiteto ar jo vardu patirtas išlaidas padengia ta Šalis, kuriai nariai yra atskaitingi. Kitas nei kelionės ir pragyvenimo išlaidas, tiesiogiai susijusias su Jungtinio komiteto posėdžiais, padengia priimančioji Šalis. 9 straipsnis Darbuotojų įvažiavimas Abi Šalys deda visas įmanomas pastangas, siekdamos sudaryti geresnes sąlygas kitos Šalies darbuotojams, studentams, medžiagoms ir įrangai, dalyvaujantiems arba naudojamiems įgyvendinant šiame Susitarime numatytą bendradarbiavimo veiklą, patekti į vienos iš Šalių teritoriją ir išvykti iš jos. 10 straipsnis Kiti susitarimai Šis Susitarimas nepakeičia ir nedaro poveikio kitiems atitinkamos srities susitarimams ar veiklai, kurią bendrai vykdo bet kuri Europos bendrijos valstybė narė ir Jungtinės Amerikos Valstijos. 11 straipsnis Teritorinis šio Susitarimo taikymas Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, laikantis šioje sutartyje numatytų sąlygų, ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. 12 straipsnis Sutarties įsigaliojimas ir nutraukimas 1. Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio pirmąją dieną po tos dienos, kai abi Šalys viena kitai raštu praneša, jog visi teisiniai reikalavimai, reikalingi šiam Susitarimui įsigalioti, yra įgyvendinti. Šis Susitarimas visiškai pakeičia 2000 m. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse. 2. Šis Susitarimas galioja aštuonerius metus, jo galiojimą galima pratęsti arba jį iš dalies keisti raštišku tarpusavio susitarimu. Susitarimo pakeitimai įsigalioja kito mėnesio pirmąją dieną po tos dienos, kai abi Šalys viena kitai raštu praneša, jog reikalavimai, reikalingi susitarimui dėl sutarties pakeitimų ar pratęsimo įsigalioti, yra įgyvendinti. 3. Bet kuri Šalis, prieš 12 mėnesių raštu pranešusi apie tai kitai Šaliai, gali nutraukti Susitarimą bet kuriuo metu. Šio Susitarimo galiojimo pabaiga ar nutraukimas neturi įtakos pagal jį nustatytų išankstinių susitarimų galiojimui ar trukmei. 13 straipsnis Šis susitarimas sudarytas (vieta) dviem egzemplioriais 2006 m. __________ mėn. ___ d. anglų, čekų, danų, estų, graikų, italų, ispanų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Esant bet kokiems neatitikimams, galioja tekstas anglų kalba. TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį susitarimą. Europos bendrijos vardu Jungtinių Amerikos Valstijų vardu PRIEDAS VEIKSMAI 1 VEIKSMAS – Bendri Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų konsorciumų projektai 1. Šalys remia aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo įstaigas, sudarančias EB ir JAV įstaigų konsorciumus, siekiančius vykdyti bendrus projektus aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse. 2. Jungtiniai konsorciumai sudaromi steigiant daugiašales ES ir JAV aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų partnerystes. 3. Bendruose konsorciumų projektuose paprastai turėtų būti skatinamas transatlantinis studentų mobilumas pagal bendras studijų programas, siekiant, kad srautai abiem kryptimis būtų vienodi, be to, turėtų būti atsižvelgiama į tinkamą kalbos mokėjimą ir kultūrinį pasirengimą. 4. Atitinkamos abiejų Šalių valdžios įstaigos, remdamosi svarbiausiais EB ir JAV bendradarbiavimo prioritetais, susitars dėl tinkamų ES ir JAV konsorciumų bendros veiklos teminių sričių. 2 VEIKSMAS – Kompetencijos (tęstiniai) mobilumo projektai Šalys gali teikti finansinę paramą studentų, dalyvaujančių bendruose aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų, pasižyminčių didele kompetencija įgyvendinant bendrus Šalių finansuojamus projektus, konsorciumų projektuose, mobilumui skatinti. 3 VEIKSMAS – Su politiniais klausimais susijusios priemonės Šalys, siekdamos intensyvesnio Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimo plėtojant aukštąjį mokslą ir profesinį mokymą, gali teikti finansinę paramą daugiašaliams projektams, kuriuose dalyvauja šioje srityje veikiančios organizacijos. Į politiką orientuotos priemonės – tai studijos, konferencijos, seminarai, darbo grupės ir lyginamosios analizės studijos, nagrinėjančios horizontalius aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus, įskaitant kvalifikacijų pripažinimą. 4 VEIKSMAS – „Schuman–Fulbright“ stipendijos Šalys ketina skirti stipendijas labai kvalifikuotiems specialistams (įskaitant besimokančius specialistus, dalyvaujančius universitetų ir profesinių mokyklų aukštesnės pakopos studijose), norintiems studijuoti ar mokytis Šalių bendrai nustatytose su ES ir JAV santykiais susijusiose srityse. Siekdamos skatinti „ Schuman–Fulbright “ stipendijų teikimą ir paramą stipendijų gavėjams, Šalys gali teikti finansinę paramą bendrai paskirtai organizacijai. 5 VEIKSMAS – Alumni asociacija Šalys gali teikti finansinę paramą Alumni asociacijoms, kurioms priklauso studentai, dalyvavę EB ir JAV bendradarbiavimo programos aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse remiamuose mainuose. Alumni asociacijoms gali vadovauti Šalių bendrai paskirtos organizacijos. PROGRAMOS ADMINISTRAVIMAS Šiuos veiksmus administruoja kompetentingi abiejų Šalių pareigūnai. Jiems tenka šios užduotys: 1. Nuspręsti, kokios taisyklės ir procedūros turėtų būti taikomos teikiant pasiūlymus, įskaitant bendrųjų gairių programos dalyviams parengimą 2. Sudaryti kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo, pasiūlymų pateikimo ir atrankos tvarkaraštį 3. Teikti informaciją apie Programą ir jos įgyvendinimą 4. Skirti konsultantus akademiniais klausimais ir ekspertus 5. Teikti atitinkamoms Šalių valdžios įstaigoms rekomendacijas dėl projektų finansavimo 6. Valdyti finansus; taip pat 7. Siekti, kad programos stebėsena ir vertinimas būtų atliekami bendradarbiaujant. Europos bendrija teiks paramą Europos bendrijos projektų partneriams, o Jungtinės Amerikos Valstijos – JAV projektų partneriams. Šalys gali teikti vienodo dydžio paramą, taikyti vieneto sąnaudų skalę ir (arba) teikti stipendijas. TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖS Lėšas galima naudoti paslaugoms, kurių reikia Programai įgyvendinti, įsigyti. Visų pirma Šalys gali naudotis ekspertų paslaugomis, rengti seminarus, susirinkimus ir kitokio pobūdžio susitikimus, galinčius palengvinti Programos įgyvendinimą; taip pat vykdyti vertinimo, informavimo, publikavimo ir platinimo veiklą. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: TARYBOS SPRENDIMŲ pasiūlymai dėl Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse, pasirašymo ir sudarymo. 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Politikos sritis: ŠVIETIMAS IR KULTŪRA Tikslas: bendradarbiaujant su trečiomis šalimis abipusiai gerinti švietimo kokybę. Veikla: ŠVIETIMAS 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus: 15.02.03 Bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis valstybėmis švietimo ir profesinio mokymo srityje 15.01.04.17 Bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis valstybėmis švietimo ir profesinio mokymo srityje. Administracinės valdymo išlaidos 15.01.04.32 Švietimo ir kultūros vykdomoji agentūra – subsidijos 4 išlaidų kategorijos programoms 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2006–2013 m. Galutinė priemonės trukmė bus nustatyta derybų metu, jai gali būti taikoma vidurio laikotarpio peržiūros išlyga. 3.3. Biudžeto ypatybės (jei reikia, įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 15.02.03 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 | 15.01.04.17 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 | 15.01.04.32 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Iš viso | Veiklos išlaidos | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 | Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos[2] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 | BENDRA ORIENTACINĖ SUMA | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[3] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 | Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą: nėra. Pagal programą, kuri bus atnaujinta šiuo susitarimu, ES rems ES įstaigų ir studentų veiklą. Bendro valstybių narių ir institucijų finansavimo nesitikima. 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu: ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[8] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. Išlaidų sąmatos ir finansinis poveikis 2006 m. atitinka tų metų biudžetą, o išlaidų sąmatos ir finansinis poveikis 2007–2013 m. laikotarpiui yra nurodomojo pobūdžio ir atspindi dabartinį Komisijos planavimą naujųjų finansinių perspektyvų atžvilgiu. Šios išlaidų sąmatos nereiškia, kad 4 išlaidų kategorijos suma nustatoma iš anksto, todėl gali prireikti ją pakeisti atsižvelgiant į Tarybos ir Parlamento susitarimą dėl būsimų 2007–2013 m. finansinių perspektyvų. 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms: ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. 4.1.4. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinus ir išorės darbuotojus) – išsamią informaciją žr. 8.2.1. punkte. Poreikiai metams | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kas metus 2011–2013 m. ir vėliau | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 5. YPATYBėS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Dvišaliu bendradarbiavimo susitarimu aukštojo mokslo ir profesinio mokymo bei jaunimo srityse siekiama skatinti Europos Sąjungos ir JAV piliečių tarpusavio supratimą, geriau parengti juos žinių visuomenei bei abipusiai gerinti jaunimo aukštojo mokslo, mokymo ir neformaliojo švietimo kokybę ES ir JAV. Dvišalio bendradarbiavimo susitarimu atsiliepiama į abiejų Šalių aukščiausio lygmens politinę valią. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Santykiai su JAV yra strategiškai svarbūs ES ir yra nuolat plėtojami. 2004 m. Dromolando ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu vadovai susitarė ieškoti bendradarbiavimo priemonių ir dalintis patirtimi, siekiant skatinti ekonomikos augimą, kurti naujas darbo vietas ir diegti naujoves. 2005 m. gegužės 18 d. Komisija priėmė komunikatą dėl stipresnės ES ir JAV partnerystės, kuriame, kartu su Lisabonos tikslais, bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityse apibūdinamas kaip svarbi priemonė siekiant skatinti žinių ir naujovių diegimo dinamiškumą bei raginama atnaujinti ir sustiprinti dabartinį susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo. ES ir JAV programa teiktų papildomos naudos įvairiais aspektais: padėtų kurti institucijų abipus Atlanto ryšius, suteiktų galimybę privatiems asmenims, akademikams, administracijos darbuotojams ir studentams naudotis transatlantiniais tinklais, padėtų parengti specifinius mokymo dalykus ir disciplinas. Be to, ES ir JAV bendradarbiavimo programos aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse atnaujinimas padėtų išlaikyti ir plėtoti daugiašalį požiūrį į visus veiksmus įtraukiant skirtingų valstybių narių įstaigas ir žmones. Jau pasitvirtino, kad toks daugiašalis požiūris yra veiksmingas siekiant programos tikslų, nes taip yra didinamas tarpusavio supratimas bei gerinama švietimo ir mokymo ES ir JAV kokybė. Be to, laikantis šio požiūrio vykdant dvišales programas, užtikrinama apimties ir masto ekonomija, didinama kokybė. ES ir JAV aukštojo mokslo ir profesinio mokymo programos tikslai visiškai atitiktų šioje srityje taikomų ES priemonių tikslus. Susitarimu būtų sukurta sistema, papildanti kitas programas ir suteikianti galimybę bendradarbiaujant ES ir JAV siekti kokybiško švietimo tikslų. Be to, ši programa padėtų užmegzti transatlantinį žmonių bendradarbiavimą, kuris nenumatytas kitose ES švietimo ir mokymo programose. Dvišalė bendradarbiavimo programa, pagal kurią daug dėmesio skiriama pirmosios pakopos studentų mobilumui bei transatlantiniams mainams profesinio mokymo srityje, ypač gerai papildytų „ Erasmus Mundus“ programą. Programa taip pat papildytų Europos Sąjungos remiamų ES centrų veiklą, sudarydama papildomas mainų galimybes ir skatindama struktūrinį įstaigų bei organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimą. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Tikslas | Negalutinis rodiklių sąrašas | Bendrieji tikslai | skatinti Europos Sąjungos ir JAV piliečių tarpusavio supratimą geriau parengti piliečius žinių visuomenei abipusiai gerinti švietimo kokybę. | kiekybiniai duomenys, gauti iš programos dalyvių ir suinteresuotųjų šalių tarpinių apklausų ar ex-post vertinimo metu | Konkretūs tikslai | stiprinti Europos Sąjungos ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir mokymo srityse prisidėti prie aukštojo mokslo ir mokymo įstaigų vystymosi prisidėti prie atskirų dalyvių asmeninio tobulėjimo jų pačių labui ir tuo pačiu siekti bendrojo programos tikslo. | kiekybiniai duomenys, gauti iš pareigūnų ir administracijos darbuotojų tiesioginių interviu metu; kiekybiniai duomenys, gauti apklausų būdu iš asmenų, atsakingų už programose dalyvaujančias įstaigas ir organizacijas kiekybiniai duomenys, gauti apklausų būdu iš programos dalyvių. | Rezultatai gali reikšti gaunamą arba negaunamą naudą, kurią patiria tiesioginiai adresatai intervencijos pabaigoje. Todėl juos reikėtų vertinti atsižvelgiant į intervencijos veiklos tikslus. Veiklos tikslai | Dalyvių rezultatai | remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti bendras studijų programas ir mobilumą; | įstaigos: patobulinti mokymo planai ir mokymo metodai; didesnis skaidrumas ir geresnis studijų kreditų sistemų supratimas; geresnis pasirengimas transatlantiniam bendradarbiavimui besimokantys: praturtinanti tarptautinė patirtis; geresnis išsilavinimas ir kultūros supratimas. | remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse veikiančių viešųjų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais; | organizacijos, įstaigos: geresnis politikos klausimų supratimas; | remti transatlantinį tam tikros srities specialistų mobilumą, siekiant gerinti abipusį su ES ir JAV santykiais susijusių klausimų supratimą. | individualūs asmenys: geresnis pagrindinių su ES ir JAV santykiais susijusių klausimų supratimas. | 5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai) Toliau nurodykite metodą (-us)[9], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. X Centralizuotas valdymas X Tiesioginis, vykdomas Komisijos X Netiesioginis, deleguojama: X vykdomosioms agentūroms ٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ٱ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas ٱ Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas: ٱ kartu su valstybėmis narėmis ٱ kartu su trečiosiomis šalimis ٱ bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Siūloma programa yra grindžiama bendro Europos Sąjungos ir JAV finansavimo principu. Kvietimą teikti pasiūlymus administruoja Europos Komisija remdamasi bendromis, kartu su JAV valdžios įstaigomis iš anksto nustatytomis gairėmis. Europos Komisija programos valdymą gali deleguoti vykdomajai agentūrai. Jei siūlomas ES ir JAV programos finansinis paketas bus toks, kaip numatyta, delegavimas vykdomajai agentūrai bus pagrįstas. Delegavimas vykdomajai agentūrai bus pateisinamas ir tuo atveju, jei ES ir JAV programos finansinis paketas bus mažesnis nei numatyta, tačiau bus sudarytas labai panašus susitarimas su Kanada – tokiu būdu veiks masto ekonomija ir bus sukuriamas logiškas pagrindas deleguoti kai kuriuos veiksmus vykdomajai agentūrai. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Bendrų ES ir JAV projektų vykdymas bus stebimas derinant du būdus – dokumentų monitoringą (remiantis reguliariomis paramos gavėjų ataskaitomis) ir monitoringą vietoje, kurį vykdys Komisija ir atitinkamos JAV paskirtos institucijos. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Ex-ante vertinimas yra grindžiamas patirtimi, įgyta vykdant einamąjį programos etapą, programos dalyvių tiesioginiu grįžtamuoju ryšiu, programos profesinio mokymo krypties analize, ekspertų konsultacijomis ir tarpiniu dabartinio programos etapo vertinimu. Aiškinamajame memorandume aptariami pagrindiniai ex-ante vertinimo ir poveikio vertinimo aspektai. Toliau pateikiamos pagrindinės išvados, susijusios su aukštojo mokslo ir profesinio mokymo ex-ante vertinimu: - programa teikia naudos susijusioms įstaigoms, fakultetams ir studentams. Ypač programa veiksminga gerinant studentų ir darbuotojų supratimą apie kitų šalių kultūrą - programa taip pat prisidėjo prie mokymo programų tobulinimo ir ypač prie transatlantinių universitetų ir profesinio mokymo įstaigų tinklų stiprinimo - vis dėlto, jei siekiama padaryti poveikį Europos Sąjungos ir JAV žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programa yra per maža - dėl nepakankamo tolesnio finansavimo kilo grėsmė mobilumo projektų tvarumui - siekiant greta aukštojo mokslo tame pačiame lygmenyje išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą - būtinas ypatingas požiūris į profesinį švietimą ir mokymą, pagal kurį, atsižvelgiant į realią padėtį šioje srityje, būtų taikomi specialūs įgyvendinimo kriterijai - atlikus tarpinį vertinimą siūlomi tam tikri pakeitimai: a) pailginti konsorciumų projektų trukmę; b) pabrėžti gerosios patirties reikšmę ir keistis patirtimi; įsteigti papildomų mobilumo stipendijų sistemą sėkmingiems projektams. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Siūloma programa bus rengiama atsižvelgiant į ex-ante vertinimo išvadas, t. y.: - bus palaikomos ir plėtojamos sėkmingai naudotos ir išbandytos programos dalys - bus laikomasi specialaus požiūrio į profesinį mokymą - bus remiamasi sėkmingais projektais - bus stiprinamas mobilumas - bus didinamas finansinis programos paketas. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Tarpinis vertinimas bus atliekamas po pirmųjų trejų įgyvendinimo metų, o ex-ante vertinimas – intervencijos pabaigoje. 7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Sudarant sprendimus ir sutartis dėl finansavimo tarp Komisijos ir gavėjų numatoma, kad Komisija ir Audito Rūmai gali atlikti patikrinimus vietoje Europos bendrijos paramos gavėjų patalpose, taip pat suteikiama teisė reikalauti pateikti pagal šias sutartis, susitarimus ir įsipareigojimus patirtų bet kokio pobūdžio išlaidų įrodymus penkerius metus pasibaigus sutarties laikotarpiui. Gavėjai privalo pateikti ataskaitas ir finansinės atskaitomybės dokumentus, kurie nagrinėjami įvertinant išlaidų pobūdį ir tinkamumą bei Europos bendrijos teikiamo finansavimo tikslus, taip pat atsižvelgiant į sutartinius įsipareigojimus ir į ekonomikos bei patikimo finansų valdymo principus. Prie finansinių susitarimų pridedama administracinio ir finansinio pobūdžio informacija, nurodant, kokios išlaidos pagal šiuos susitarimus yra tinkamos. Tam tikrais atvejais į Europos bendrijos nurodytą išlaidų struktūrą bus įtraukiamos tik tos išlaidos, kurios gavėjo apskaitos sistemoje yra praktiškai įmanomos, pripažįstamos ir patikrinamos – tokiu būdu palengvinamas finansuojamų projektų tikrinimas ir auditas (taip pat ir vertinimas atrankos tikslais). 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti veiklos tikslų pavadinimus | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | IŠ VISO | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 m. kas metus | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | Darbuotojai, finansuojami[11] pagal XX 01 02 str. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kiti darbuotojai[12], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | IŠ VISO | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas A*/AD: politikos kūrimas, programos vadovas, santykiai su šalimis partnerėmis: B*/AST Padėjėjas finansų klausimais C*/AST Sekretoriato ir finansinio skyriaus parama 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių) 2,5 Šiuo metu programos valdymui skirtos darbo vietos, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams 1 Darbo vietos, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu ( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) ( Darbo vietos, reikalingos n-tiesiems metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.)(nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai : (2,5 darbuotojų 2006 m.x108 000 EUR) + (3,5 darbuotojų 2007–2013 m. x 7 metai x 108 000 EUR) = 2 916 000 EUR Apskaičiuota remiantis prielaida, kad vykdomoji agentūra Education, Audiovisual and Culture dalyvaus įgyvendinant programą. Priešingu atveju reikės 2 papildomų Komisijos darbuotojų. Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. nėra. 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[14] Jungtinis ES ir JAV komitetas, įsteigtas susitarimu | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Komandiruotės: 2 x 3000 (vykstant į JAV) + 6 x 700 (į valstybes nares) = 10 200 EUR Jungtinio komiteto posėdžiai su valstybių narių atstovais kas dvejus metus: 25 x 700 x 4 = 70 000 EUR [1] KOM(2005) 196 [2] KOM(2005) 274 [3] 3437/05 , priimto 2005 m. spalio 24–25 d. Tarybos (žemės ūkis/žuvininkystė) 2685-o susirinkimo metu, „A“ sąrašo 6 punktas. [4] KOM(2005) 274 [5] KOM(2005) 196 [6] OL C , , p. . [7] OL C , , p. . [8] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [9] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. [10] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [11] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [12] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [13] Galimybė pasinaudoti šiuo metu veikiančios vykdomosios agentūros Education, Audiovisual and Culture paslaugomis bus nagrinėjamas atsižvelgiant į šios agentūros įvertinimą. Siekiant naujųjų švietimo programų įgyvendinimo 2007–2013 m., vertinimas bus atliekamas 2006 m. [14] Nurodykite komiteto tipą ir kuriai grupei jis priklauso.