Tarša sienų nepaiso. Nors į ES tarša patenka per vandenynus, upes, vėjus ar importuotas prekes, ES gamybos modeliai, vartojimo įpročiai ir atliekos taip pat sukelia didelę taršą kitose pasaulio šalyse. Tuo pačiu ES turi veiksmingų priemonių, kuriomis gali prisidėti prie taršos mažinimo veiksmų visame pasaulyje, pasitelkdama savo politiką ir fondus, žaliąją diplomatiją, taip pat skatindama inovacijas, užtikrindama švaresnę gamybą ir tvaresnį prekių ir paslaugų vartojimą.

Ekonominiai argumentai, kodėl reikia imtis veiksmų taršos srityje, yra aiškūs, o nauda visuomenei kur kas didesnė nei kaštai, lygiai taip pat, kaip neveikimo kaštai gerokai nusveria veiksmų kaštus. Pavyzdžiui, dėl oro taršos patiriamos išlaidos, susijusios su sveikatos priežiūra ir ekonomine veikla, ES siekia apie 330–940 mlrd. EUR per metus, įskaitant prarastas darbo dienas, sveikatos priežiūros išlaidas, derliaus nuostolius ir žalą pastatams, o visoms ES oro kokybės gerinimo priemonėms iš viso išleidžiama 70–80 mlrd. EUR per metus. Didėjanti mažiau taršių prekių ir paslaugų paklausa atveria didelių verslo galimybių ir jau dabar skatina ES įmones ieškoti novatoriškų sprendimų. Ekonomikos gaivinimo pastangos gali šią tendenciją sustiprinti. Tai, kad imamės kovos su tarša veiksmų dabar, taip pat rodo kartų solidarumą.

Ekonominės pažangos ir taršos mažinimo gali būti siekiama išvien: 2000–2017 m. ES BVP išaugo 32 proc., o išmetamųjų pagrindinių oro teršalų kiekis sumažėjo nuo 10 proc. (amoniako, daugiausia išskiriamo vystant žemės ūkį) iki 70 proc. (sieros oksidų, daugiausia išskiriamų pramonės gamybos metu). Tačiau dėl per pastaruosius penkis dešimtmečius penkis kartus išaugusios pasaulio ekonomikos pasaulinė aplinka patyrė didžiulę žalą.

Reikia imtis skubių veiksmų: tarša gali sukelti vėžį, išeminę širdies ligą, obstrukcinę plaučių ligą, insultą, psichikos ir neurologinius sutrikimus, diabetą ir kt. (žr. 1 diagramą). Nors padaryta pažanga akivaizdi, 2015 m. visame pasaulyje dėl taršos pirma laiko mirė apie 9 mln. žmonių (tai sudaro 16 proc. visų mirčių) – tai triskart daugiau mirčių nei nuo AIDS, tuberkuliozės ir maliarijos kartu sudėjus ir 15 kartų daugiau nei per visus karus ir patyrus kitų formų smurtą . Kiekvienais metais ES vieną iš 8 mirčių lemia tarša.

Visame pasaulyje dedamos milžiniškos pastangos kovojant su COVID-19 pandemija, tačiau dėl nuolatinės grėsmės mūsų planetos gerovei taip pat reikia skubiai imtis veiksmų padėčiai pagerinti. Klimato kaita, aplinkos tarša, biologinės įvairovės nykimas ir netvarus gamtos išteklių naudojimas kelia įvairaus pobūdžio riziką žmonių ir gyvūnų sveikatai bei ekosistemų būklei. Tokia rizika gali būti infekcinės ir neužkrečiamosios ligos, įgytas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms ir vandens trūkumas. Siekiant sukurti sveiką planetą visiems, Europos žaliuoju kursu ES raginama, be kita ko, vykdyti geresnę oro, vandens, dirvožemio ir vartojimo prekių taršos stebėseną, teikti jos ataskaitas, vykdyti tos taršos prevenciją ir ištaisyti jos padarytą žalą.

Oro, vandens ir dirvožemio tarša sumažinama iki tokio lygio, kuris nebelaikomas kenksmingu sveikatai ir natūralioms ekosistemoms ir kuriuo neviršijami mūsų planetos pajėgumai su ja kovoti, taip sukuriant aplinką be toksinių medžiagų.

Rengdamasi būsimiems žalesnių miestų metams, Komisija, atsižvelgdama į siūlomą programos „Europos horizontas“ neutralaus poveikio klimatui ir pažangiųjų miestų misiją, Judumo mieste dokumentų rinkinio persvarstymą, Merų paktą ir naujojo europinio bauhauzo iniciatyvą, nustatys pagrindinius miestų žalinimo ir inovacijų poreikius, kad būtų užkirstas kelias taršai, be kita ko, patalpose. Iki 2024 m. Komisija apdovanos miestus, kurie 2021–2023 m. mažindami oro, vandens ir dirvožemio taršą padarys didžiausią pažangą. Tai padės žmonėms pasinaudoti kovos su tarša priemonėmis, pritaikytomis jų artimiausiai vietinei aplinkai.

Bus stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), EBPO, Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos šalimis ir kitų pagrindinių tarptautinių iniciatyvų šalimis bei kitomis pagrindinėmis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant konkretiems sektoriams skirtas organizacijas, pavyzdžiui, Tarptautinę jūrų organizaciją (IMO) ir Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO). Kalbant apie vandens ir dirvožemio taršą vaistais, be ES tikslo mažinti prekybą antimikrobinėmis medžiagomis, Komisija skatins tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų sprendžiamas rizikos aplinkai klausimas kitose šalyse, kuriose vaistų keliama tarša iš gamybos ir kitų šaltinių gali, be kita ko, prisidėti prie atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plitimo.

Kaip skelbiama 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje, Komisija, siekdama geresnės psichikos ir fizinės gerovės, savo būsimame pasiūlyme dėl teisiškai privalomų ES gamtos atkūrimo tikslų, naujojoje dirvožemio strategijoje ir visuose miestų žalinimo veiksmuose, apsvarstys galimybę populiarinti išvalytas ir renatūralizuotas vietoves kaip galimas viešas žaliąsias zonas. Taip bus siekiama pašalinti socialinę nelygybę, kad miestuose būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis žaliąja infrastruktūra. Be to, iki 2025 m. Komisija užbaigs išsamią daugumos ES atliekų teisės aktų peržiūrą, siekdama juos pritaikyti prie švarios žiedinės ekonomikos principų, kad būtų stiprinama atliekų prevencija, vykstant aukštos kokybės perdirbimo procesams būtų kuriami švarių antrinių medžiagų ciklai ir kuo labiau sumažėtų galutinių atliekų kiekis.

Persvarstyta Geriamojo vandens direktyva, kuri įsigalios 2023 m. sausio mėn., bus užtikrinama geresnė žmonių sveikatos apsauga. Į ją įtraukti griežtesni vandens kokybės standartai, kuriais sprendžiamas susirūpinimą keliančių teršalų, tokių kaip endokrininę sistemą ardančios medžiagos ir mikroplastikas, klausimas. Ją taikant visiems tiekiamas vandentiekio vanduo bus švaresnis, o plastikinių butelių poreikis sumažės. Komisija iki 2023 m. įvertins, ar į naujus parametrus reikia atsižvelgti ir atliekant Maudyklų vandens direktyvos peržiūrą. Atliekant būsimą Miesto nuotekų valymo direktyvos peržiūrą bus svarstoma galimybė įvesti nuolatinę nuotekų parametrų, darančių poveikį sveikatai, stebėseną. Tai galėtų padėti pasirengti bet kokioms naujoms epidemijos grėsmėms. Peržiūrint ir atitinkamais atvejais modernizuojant kitus vandens ir jūrų srities aktus, visų pirma siekiant, kad jais būtų galima kuo labiau sumažinti cheminių teršalų ir mikroplastiko kiekį, taip pat bus prisidedama prie mūsų geriamo vandens ir vartojamų jūros gėrybių kokybės išsaugojimo. Strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ Komisija nustatė veiksmus, kurie padės pereiti prie nulinės taršos maisto sistemose, pavyzdžiui, naujas strategines ES akvakultūros gaires. Remiantis naujausiomis mokslinėmis įžvalgomis atnaujinus paviršinį ir požeminį vandenį teršiančių medžiagų sąrašus, gamta ir žmonių sveikata bus apsaugota nuo pagrindinių teršalų. Be to, kad pagerėtų oro kokybė laivuose, uostamiesčiuose ir pakrantės rajonuose, taip pat vandens kokybė pajūrio maudyklose, Komisija toliau skatins kurti išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus visose ES jūrose.

Atsižvelgdama į 2017 m. Aplinkos triukšmo direktyvos vertinimo išvadas ir 2020 m. Lauko triukšmo direktyvos vertinimą, Komisija daugiausia dėmesio skirs tam, kad būtų geriau kovojama su triukšmu jo susidarymo vietoje, visų pirma užtikrindama deramą praktinį įgyvendinimą ir prireikus tobulindama ne tik ES su triukšmu susijusią padangų, kelių transporto priemonių, geležinkelių, orlaivių reguliavimo sistemą, bet ir tarptautinio lygmens. Be to, siekdama spręsti lauko sąlygomis naudojamos įrangos klausimą, Komisija imsis tolesnių veiksmų, kai bus įvertinta Lauko triukšmo direktyva. 2022 m. ji peržiūrės padarytą pažangą ir apsvarstys, ar Aplinkos triukšmo direktyvoje reikia nustatyti ES lygmens triukšmo mažinimo tikslus. Triukšmo mažinimo veiksmų planus, kurių reikalaujama pagal direktyvą, reikėtų geriau integruoti į tvaraus judumo mieste planus, nes išplėtojus netaršų viešąjį transportą ir aktyvesnį judumą juos bus lengviau įgyvendinti. Visos kartu taikomos pirmiau minėtos triukšmo mažinimo priemonės gali padėti bent iš dalies pašalinti nuolatinio triukšmo taršos padarytą žalą.

Kaip skelbiama Išsamioje darnaus ir išmanaus judumo strategijoje, Komisija spręs transporto keliamos oro ir triukšmo taršos klausimą, be kita ko, taikydama naujus kelių transporto priemonių standartus „Euro 7“ ir griežtesnį išmetamųjų teršalų kiekio tikrinimą atliekant techninę apžiūrą derindama su išmetamo CO2 kiekio standartais. Komisija, remdamasi naujausiais duomenimis, svarstys, ar reikia nustatyti ribą įprastinėse transporto priemonėse esančių visų vidaus degimo variklių ir įprastinėse bei elektrinėse transporto priemonėse esančių stabdžių sistemų išmetamoms KD2.5 ir nanodalelėms. Ji taip pat svarstys, ar būtina sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį esant įvairioms transporto priemonių eksploatavimo sąlygoms ir per visą jų eksploatavimo laikotarpį.

Antrojoje švaraus oro apžvalgoje Komisija pažymi, kad priemonių, apie kurias valstybės narės paskelbė savo nacionalinėse oro taršos valdymo programose, nepakaks, kad būtų pasiektas išmetamo amoniako kiekio mažinimo lygis, kurio reikia 2030 m. tikslams pasiekti: amoniakas yra galingas smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) pirmtakas, o visos ekonomiškai efektyviausios išmetamo amoniako kiekio mažinimo priemonės yra susijusios su žemės ūkiu, visų pirma su gyvūnų šėrimo praktika, mėšlo tvarkymu ir trąšų naudojimu. Todėl, kaip skelbiama strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“, Komisija, siekdama sukurti tvarią maisto sistemą ir užtikrinti tvaresnę gyvulininkystę, sudarys palankesnes sąlygas tiekti rinkai alternatyvias pašarines žaliavas ir naujoviškus pašarų priedus. Komisija taip pat vertina, ar reikia papildomų teisės aktų, kad būtų sumažintas išmetamo amoniako kiekis. Persvarstant Pramoninių išmetamų teršalų direktyvą siekiama sumažinti vykdant intensyvią gyvulininkystę išmetamą amoniako kiekį. Be to, gali prireikti papildomų priemonių išmetamam amoniako kiekiui sumažinti, inter alia, įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką arba įvedant privalomą mėšlo tvarkymo reikalavimą.

Mums reikia geresnės visuomenės sveikatos apsaugos, kuri derėtų ir su Europos kovos su vėžiu planu. Šiuo tikslu 2022 m. Komisija pasiūlys ES oro kokybės standartus labiau suderinti su būsimomis PSO rekomendacijomis ir sugriežtinti nuostatas dėl stebėsenos, modeliavimo ir oro kokybės planų, siekiant padėti vietos valdžios institucijoms, kartu užtikrinant geresnį bendros reguliavimo sistemos įgyvendinamumą. Komisija taip pat nustatys griežtesnius oro taršos mažinimo jos susidarymo vietoje, pavyzdžiui, žemės ūkio, pramonės, transporto, pastatų ir energetikos srityse, reikalavimus, be kita ko, taikydama įvairias Europos žaliojo kurso priemones ir strategijas (pavyzdžiui, Išsamią darnaus ir išmanaus judumo strategiją, iniciatyvas „Renovacijos banga“ ir „Nuo ūkio iki stalo“).

Seveso III direktyva siekiama kontroliuoti didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojų, todėl ji yra labai svarbi siekiant, kad itin industrializuotoje ES pramoninės avarijos nesukeltų jokios taršos. Per pastaruosius 10 metų apie 12 000 ES esančių pavojingų objektų, kuriems taikoma ši direktyva, kasmet įvyko mažiau nei 30 didelių avarijų, kurių padariniai yra vis mažesni. Komisija toliau didins savo paramą valstybėms narėms, pavyzdžiui, dėl objektų rizikos ir avarijų padarinių vertinimo. Tai taip pat papildys Sąjungos civilinės saugos mechanizmą.

Siekis, kad gamyba ir vartojimas būtų netaršūs, taip pat reiškia, kad cheminės medžiagos, kitos medžiagos ir produktai turi būti kuo saugesni ir tvaresni jau jų kūrime etape ir išlikti tokiais per visą savo gyvavimo ciklą . Tuomet ir medžiagų ciklai bus netoksiški. Komisija, siekdama spręsti šias taršos problemas, jau priėmė naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti, taip pat paskelbė keletą kitų iniciatyvų. Tvarių gaminių politikos iniciatyva bus siekiama užtikrinti, kad ES rinkai pateikiami gaminiai būtų vis tvaresni ir atitiktų žiediškumo principą, kad gamyba ir vartojimas būtų ekologiškesni, o atliekų kiekis ir tarša būtų kuo labiau mažinami. Produktų aplinkosauginio pėdsako ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodais grindžiamas skaidrus, patikimas, sistemingas ir integruotas produktų ir organizacijų palyginimas ES rinkoje. Be kelių veiksmų, kuriais siekiama spręsti nustatytas su farmacijos produktais susijusias aplinkos problemas įgyvendinant vaistų strategiją ir taikant ES strateginį požiūrį į vaistus aplinkoje , taip pat numatytos konkrečios priemonės, skirtos kovoti su tarša mikroplastiku , patvariaisiais organiniais teršalais atliekose ir kenksmingomis bei patvariomis medžiagomis, esančiomis tokiuose produktuose, kaip perfluoralkilintos ir polifluoralkilintos medžiagos (PFAS), jei jie nėra naudojami būtinosioms reikmėms . Komisija taip pat ragins viešuosius ir privačiuosius veiklos vykdytojus prisiimti nulinės taršos įsipareigojimus skatinti vartotojus rinktis mažiau taršius produktus ir paslaugas, pavyzdžiui, pažymėtus ES ekologiniu ženklu. Šie įsipareigojimai bus susiję su fizinėmis parduotuvėmis ir elektroninėmis prekyvietėmis ir bus grindžiami patikrinamais ir skaidriais teiginiais – juos sustiprins būsima Ekologiškumo teiginių iniciatyva.

Atlikusi naujausią PITD direktyvos vertinimą, Komisija persvarstys ES taisykles dėl pramoninių išmetamųjų teršalų ir pripažins, kad naujos technologijos arba nauji gamybos procesai dažnai leis sumažinti išmetamųjų teršalų ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį net ir tuose sektoriuose, kuriems ši direktyva šiuo metu netaikoma. Persvarstant bus siekiama paspartinti nulinės taršos inovacijų diegimą, sudaryti vienodas sąlygas ir kitiems labai taršiems sektoriams, padidinti galimybes visuomenei susipažinti su informacija, dalyvauti priimant sprendimus ir pasinaudoti teise kreiptis į teismą, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas palyginti valstybių narių rezultatus sprendžiant pramoninių išmetamųjų teršalų problemą. Naujas pagal PIT direktyvą įsteigtas inovacijų stebėjimo centras atliks svarbų vaidmenį stebint inovacijas ir sparčiau nustatant naujus metodus. Siekiant padėti reguliavimo institucijoms ir pramonės subjektams sparčiau ir naujais būdais spręsti pramoninių išmetamųjų teršalų problemą, gali būti pasitelkiamas skaitmeninimas, duomenų apdorojimas ir nauji novatoriški metodai, pavyzdžiui, nuotolinis stebėjimas, dirbtinis intelektas ir mašinų mokymasis. Be to, siekiant iki 2050 m. užtikrinti, kad į sąvartynus beveik nebūtų išmetama atliekų, o į vandenis beveik neišleidžiama nuotekų, įgyvendinant programos „Europos horizontas“ partnerystę „Processes4Planet“, Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos partnerystę ir Švariojo plieno partnerystę bus ieškoma būdų, kaip skatinti proveržio technologijas ir sistemingesnius sprendimus, pavyzdžiui, pramonės simbiozę ir žiedines tiekimo grandines, kuriose pramonės arba mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atliekos arba šalutiniai produktai taptų žaliava kitiems produktams gaminti. Komunikate dėl naujosios Europos mokslinių tyrimų erdvės minimose pramonės technologijų veiksmų gairėse, skirtose žiedinės pramonės šakoms, bus pateikta įrodymų ir pasiūlyta investicijų darbotvarkių .

Pramoninių išmetamų teršalų direktyva (PITD direktyva) – pagrindinė priemonė, reglamentuojanti daugiau kaip 52 000 didžiausių ES pramonės įrenginių išmetamų oro, vandens ir dirvožemio teršalų kiekį. Pagal PITD direktyvą leidimai pramonės įrenginiams išduodami tik tuo atveju, jei įrenginys atitinka geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB). Tai paskatino šių pramonės šakų įmones laipsniškai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir padėjo sudaryti vienodas sąlygas. Pavyzdžiui, šiuo metu dideli kurą deginantys įrenginiai išmeta septynis kartus mažiau oro teršalų nei prieš 20 metų. Tačiau iš įrenginių, kuriems taikoma PITD direktyva, į orą išmetami teršalai vis dar padaro beveik 100 mlrd. EUR žalos per metus. Todėl reikia toliau dėti pastangas siekiant sumažinti likusių teršalų kiekį, be kita ko, patenkančių į vandenį ir dirvožemį, taip pat užtikrinti, kad atitinkami didelių pramonės įrenginių ir ypač pavojingų objektų operatoriai pašalintų užterštumą, kurį lėmė jų pramoninė veikla arba įvykusios didelės pramoninės avarijos.

Tarptautiniu mastu ES rems pasaulinį ir regioninį tarpvalstybinį bendradarbiavimą vandens išteklių srityje ir bendradarbiaus su pagrindiniais partneriais dvišaliu pagrindu. Ji toliau skatins atitinkamų regioninių forumų, pavyzdžiui, Europos upių (Reino, Dunojaus) baseinuose, bendradarbiavimą ir toliau sieks, kad UNECE tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencija būtų taikoma ir įgyvendinama pasauliniu mastu. Siekdama užtikrinti, kad vandenynai būtų švarūs, gyvybingi ir tvariai valdomi, ji toliau stiprins tarptautinį vandenynų valdymą ir rems šalis partneres. ES taip pat rems regioninių jūrų baseinų lygmeniu vykdomos veiklos koordinavimą, kad įvairių rūšių tarša būtų matuojama, vertinama ir šalinama bendromis jėgomis. Kai kurie regioniniai upių ir jūrų baseinai taip pat kenčia nuo ankstesnės taršos, kuri iš dalies vis dar siejama su Antruoju pasauliniu karu. Tokie teršalai susikaupė nuosėdose ir kelia didelį pavojų ne tik vandens ekosistemoms, bet ir žmonių, valgančių žuvis ir vėžiagyvius, sveikatai. Ji taip pat stiprins bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis sprendžiant jūrą teršiančių šiukšlių problemą. Be to, pirmenybė ir toliau bus teikiama glaudesniam bendradarbiavimui Viduržemio jūros regione, visų pirma pasitelkiant Barselonos konvenciją ir jos protokolus bei Viduržemio jūros sąjungą. ES taip pat skatina pokyčius Tarptautinėje jūrų organizacijoje, kad būtų reguliuojamas laivų, kuriuose įrengtos išmetamųjų dujų valymo sistemos, atliekų išmetimas į jūrą. Ji taip pat toliau rems Pasaulinę dirvožemio partnerystę, kad būtų galima toliau užkirsti kelią taršai ir kuo labiau sumažinti dirvožemyje likusios taršos riziką.

Be to, kartu su Europos žemės ūkio inovacijų partneryste (EIP AGRI) vykdant siūlomą misiją „Gera dirvožemio būklė ir maistas“ bus skatinama pasitelkti inovacijas ir keistis žiniomis, kad būtų plačiai išpopuliarintos pesticidų ir maisto medžiagų naudojimo mažinimo praktikos. Ja bus siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. 75 proc. dirvožemių būtų geros būklės, iš dalies įgyvendinant konkretų tikslą – mažinti dirvožemio taršą ir skatinti atkūrimą.

Nuo 2022 m. Komisija skatins viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojus prisiimti nulinės taršos įsipareigojimus propaguoti geriausias prieinamas alternatyvas, iš kurių beveik nesusidaro atliekų, ir apskritai produktus bei paslaugas, kurie, kaip įrodyta, per visą savo gyvavimo ciklą yra mažiau taršūs. Daugiausia dėmesio bus skiriama ES ekologiniu ženklu pažymėtiems produktams ir paslaugoms, įskaitant turistų apgyvendinimo vietas ir mažiau toksiškas chemines bei kitas medžiagas. Tai suteiks žmonėms daugiau galimybių pasirinkti ir informacijos apie švaresnes galimybes.

Tarptautiniu mastu ES toliau rems veiklą, susijusią su geriausiais prieinamais gamybos būdais (GPGB) pagal daugiašalius aplinkos susitarimus, pavyzdžiui, Stokholmo ir Minamatos konvencijas, be kita ko, vykdydama EBPO GPGB informacinių dokumentų projektą. Ji taip pat aktyviai prisidės prie Kijevo protokolo dėl išleidžiamų ir perduodamų teršalų registrų peržiūros, kad būtų kaupiamos žinios apie pramoninių išmetamųjų teršalų kiekį ir tendencijas. Siekdama toliau mažinti ES išorinį taršos pėdsaką, Komisija pasiūlys atlikti plataus užmojo Atliekų vežimo reglamento peržiūrą, kad būtų geriau stebimas atliekų eksportas, užtikrintas tvarus jų apdorojimas ir ribojamas atliekų, turinčių žalingą poveikį aplinkai ir sveikatai, eksportas į trečiąsias šalis. Pavyzdžiui, eksploatuoti netinkamos transporto priemonės, kurios yra pavojingos atliekos ir negali būti eksportuojamos į EBPO nepriklausančias šalis, dažnai ženklinamos kaip naudoti automobiliai ir eksportuojamos neteisėtai. Dėl to kyla didelių oro taršos keliamų grėsmių, kurias lemia netinkamas jų tvarkymas. Kad būtų kovojama su neteisėta prekyba atliekomis ir sudaromos palankesnės sąlygos plėtoti tarpregioninį ir regionų bendradarbiavimą, ES taip pat toliau bendradarbiaus su atitinkamomis šalimis.

Laikydamasi naujausių politikos ir regioninių strategijų, ES glaudžiai bendradarbiaus su plėtros partneriais ir mūsų artimiausiais kaimynais pietuose ir rytuose, taip pat su Jungtine Karalyste ir ELPA šalimis partnerėmis sprendžiant su tarša susijusias problemas, be kita ko, siekiant ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti atitinkamus daugiašalius susitarimus dėl taršos. Siekiant geriau apsaugoti pažeidžiamą Arkties regiono aplinką nuo su tarša susijusios žalos, taip pat bus svarbu bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis Šiaurės šalimis, JAV, Kanada ir Rusija, įskaitant nuolatinį bendradarbiavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose. Visų pirma ES skatins tarptautinį bendradarbiavimą juodosios anglies politikos klausimais, kad būtų sumažintas jos poveikis klimatui ir pagerinta oro kokybė.

Tarša sienų nepaiso. Todėl vykdydama išorės veiksmus, įskaitant žaliojo kurso diplomatiją ir investicijas, ES propaguos nulinės taršos tikslą užtikrinti aplinką be toksinių medžiagų, teikdama ekspertines žinias ir finansinius išteklius. Tikslas – užmegzti daugiau tarptautinių partnerysčių ir suintensyvinti veiksmus trečiosiose šalyse ir su jomis.

2021 m. Komisija kartu su partneriais pradės kurti žaliųjų skaitmeninių sprendimų ir pažangios nulinės taršos gyvąsias laboratorijas, kad galėtų bendradarbiauti su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis (pavyzdžiui, per bendruomenę „Living-in.EU“) ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir padėtų plėtoti vietos veiksmus, skirtus žaliajai ir skaitmeninei transformacijai, kuria prisidedama prie Europos žaliosios skaitmeninės koalicijos ir Europos klimato pakto, skatinti. Iki 2023 m. gyvųjų laboratorijų nariai parengs rekomendacijas dėl naudojimosi skaitmeniniais sprendimais klimatui ir aplinkai nekenksmingu būdu, kad pastangos siekiant nulinės taršos būtų dedamos sparčiau, ypatingą dėmesį skiriant piliečių dalyvavimui.

Siekdama padėti užtikrinti, kad žalioji pertvarka ir tvarumas būtų įtraukti į švietimo programas, 2021 m. pabaigoje Komisija pasiūlys Tarybos rekomendaciją dėl švietimo aplinkos tvarumo klausimais ir Europos klimato kaitos ir darnaus vystymosi kompetencijos programą. 2020 m. gruodžio mėn. pradėjusi veikti koalicija „Švietimas klimato labui“ rems novatoriškus mokytojams ir moksleiviams skirtus sprendimus, be kita ko, susijusius su žaliųjų įgūdžių ugdymu. Įgyvendinant programą „Erasmus+“ bus didinama žaliojo aspekto svarba švietimo ir mokymo srityse ir judumo galimybės perspektyvių į ekologiją orientuotų studijų srityse, pavyzdžiui, miestų planavimo, tvarumo ir inovacijų arba gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos.

Akivaizdu, kad siekiant pereiti prie nulinės taršos reikia ne tik lėšų ir technologijų, bet ir kvalifikuotų darbuotojų, kurie žino, kaip kuo geriau jomis pasinaudoti. Tai pasakytina ne tik apie skaitmeninius įgūdžius. Komisija Įgūdžių darbotvarkę įgyvendins, be kita ko, remdama darbo rinkai skirtų pagrindinių žaliųjų įgūdžių ugdymą, kad būtų tinkamai orientuotas mokymas visoje ekonomikoje, siekiant suformuoti atsakingai klimato, aplinkos ir sveikatos klausimus vertinančių specialistų ir žaliųjų ekonominės veiklos vykdytojų kartą. Be to, Komisija užtikrins, kad būtų plačiai diegiami specialiai pritaikyti ES mokymo moduliai, skirti sveikatos priežiūros ir kitiems socialinės rūpybos sektoriaus darbuotojams, siekiant pagerinti jų gebėjimus valdyti riziką aplinkai. Tuo pačiu bus užtikrinta, kad ES plačiai taikytų nuolat atnaujinamą geriausią praktiką, siekiant konkrečios pažangos nustatant ir mažinant pažeidžiamų grupių patiriamą su aplinka susijusią riziką.

Taikant skaitmeninius sprendimus, kuriais siekiama mažinti taršą, atsiranda vis daugiau galimybių diegti inovacijas, o tai dažnai dera ir su kitais žaliojo kurso tikslais. Jie gali paspartinti perėjimą prie nulinės taršos, tačiau, norint kuo geriau pasinaudoti galimybėmis ir kartu mažinti riziką, reikia laiku priimti sprendimus. Pavyzdžiui, sukūrus tikslines skaitmenines priemones, skirtas padėti ūkininkams mažinti savo aplinkosauginį pėdsaką aiškiai vizualiai pailiustruojant ES teisės aktais nustatytus reikalavimus, būtų galima gerokai sumažinti tam tikros jų veiklos teršiamąjį poveikį. Apskritai, siekiant pagerinti viešojo ir privačiojo sektorių duomenų prieinamumą ir padėti įmonėms, politikos formuotojams, tyrėjams ir piliečiams geriau suprasti ir vizualizuoti taršą, su nulinės taršos tikslu susijusiais duomenimis bus atvirai dalijamasi žaliojo kurso duomenų erdvėje. Žemės stebėjimo programa „Copernicus“ taps ES iniciatyvos „Tikslas – Žemė“ pagrindu. Pagal ją bus teikiama daug Žemės stebėjimo ir stebėsenos duomenų ir informacijos. Komisija taip pat paskelbė iniciatyvą „GreenData4All“, kuria siekiama modernizuoti, aktyviai skleisti viešuosius ir privatiems subjektams priklausančius duomenis ir jais dalytis siekiant žaliojo kurso tikslų, remiantis įgyvendinant INSPIRE direktyvą ir Direktyvą dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką padaryta pažanga. Be to, įgyvendindama pažangiųjų miestų ir bendruomenių idėjas pagal Skaitmeninės Europos programą, Komisija investuos į skaitmeninių sprendimų, kuriais siekiama nulinės taršos, bandymą ir diegimą, taip pat į vietos skaitmeninių dvynių – virtualių miestų modelių – kūrimą, nes tai miestams padės įveikti sudėtingus aplinkosaugos ir planavimo iššūkius.

Vienas iš programos „Europos horizontas“ prioritetų bus remti tikslinius mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su nulinės taršos tikslu. Pagrindinės strateginės iniciatyvos yra misijos ir partnerystės , pavyzdžiui, siūlomos misijos „Gyvybingi vandenynai, jūros, pakrančių bei vidaus vandenys“ ir „Gera dirvožemio būklė ir maistas“, „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“ ir Cheminių medžiagų keliamos rizikos vertinimo partnerystė (PARC), Europos procesų pramonės pertvarkymo partnerystė („Processes4Planet“), Planetos aprūpinimo vandeniu partnerystė („Water4All“), Neutralaus poveikio klimatui vandens transporto partnerystė (ZEWT) ar Nulinės taršos kelių transporto partnerystė („2ZERO“). Be to, pagal programą „Europos horizontas“ bus toliau remiami naujų teršalų ir taršos rūšių, pavyzdžiui, šviesinės taršos ir jos poveikio biologinei įvairovei arba taršos nanodalelėmis, moksliniai tyrimai.

Kartu su privačiomis investicijomis taip pat bus reikalingas viešasis finansavimas, nes norint pasiekti sutartus aplinkos apsaugos tikslus, visoje ES iki 2030 m. kasmet reikės papildomų 100–150 mlrd. EUR investicijų. Nemaža šios sumos dalis bus skirta investicijoms į taršos prevenciją ir kontrolę. Persvarstant būsimą ekonomikos valdymo sistemą bus atsižvelgta į žaliąsias viešąsias investicijas kaip viešųjų finansų kokybės aspektą. Pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir priemonę „NextGenerationEU“ taip pat bus teikiama finansinė parama taršai mažinti ir kontroliuoti įgyvendinant sanglaudos politiką, nacionalinius planus pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas susijusias nacionalines strategijas, pavyzdžiui, nacionalinius strateginius planus pagal bendrą žemės ūkio politiką, kuriomis gali būti skatinamas naudingos žemės ūkio praktikos įgyvendinimas. Komisija toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad toliau plėtotų ir tobulintų nacionalinių konsultavimo tarnybų teikiamas paslaugas ūkininkams, kad būtų stiprinami pajėgumai taikyti mažiau taršią praktiką, visų pirma siekiant sumažinti išmetamą amoniako ir nitratų kiekį. Nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai yra priemonė, padedanti spręsti su žaliąja ir skaitmenine pertvarka susijusius iššūkius ir pasinaudoti jos teikiamais pranašumais. Jie gali padėti užkirsti kelią taršai ir ją sumažinti, ypač konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytose srityse. Vadovaudamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentu, Komisija įvertins planus atsižvelgdama, be kita ko, į dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos tikslus. Teikiant finansavimą pagal sanglaudos politiką bus svariai prisidedama prie nulinės taršos tikslo įgyvendinimo: investicijos gali būti nukreiptos, pavyzdžiui, į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiąją energiją, nuotekų valymą, atliekų tvarkymą, oro kokybės kontrolės priemones, tvarų miesto transportą ir žaliąją infrastruktūrą. Taip bus remiami nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmai. Komisija taip pat yra pasirengusi padėti valstybėms narėms pagal techninės paramos priemonę teikti techninę paramą su tarša susijusioms reformoms ES valstybėse narėse, kurios gali būti finansuojamos nacionalinėmis priemonėmis arba ES lėšomis. Komisija taip pat rengia ilgalaikę kaimo vietovių viziją, kuria siekiama konkrečiais veiksmais prisidėti ir prie išmetamųjų teršalų mažinimo.

ES tarptautiniu mastu toliau propaguos žaliojo finansavimo darbotvarkę, kad būtų sutelktas privatus kapitalas aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms, kuriomis būtų prisidedama prie nulinės taršos tikslų įgyvendinimo, be kita ko, pasitelkiant tarptautinę tvaraus finansavimo platformą. Ji bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, Europos investicijų banku ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis finansų įstaigomis, kad tokiomis priemonėmis kaip „Europos darnaus vystymosi fondas +“ būtų toliau plėtojamos ir didinamos investicijos į taršos prevenciją. Nuo 2022 m. Komisija užtikrins, kad apdovanojant verslininkus (pavyzdžiui, teikiant Europos verslo apdovanojimus už veiksmus aplinkos srityje) jų pastangos siekiant nulinės taršos tikslo būtų tinkamai pripažįstamos ir viešinamos. Tai padės tokioms pirmaujančioms įmonėms įtvirtinti savo padėtį rinkoje ir kartu atkreipti būsimų klientų dėmesį į jų pastangas taršos mažinimo srityje.

·toliau rems tarptautinius veiksmus siekiant nulinės taršos ir principo „teršėjas moka“ įgyvendinimą, laikydamasi DVT ir atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aplinkos asamblėjos rezoliucijas, visų pirma įgyvendinimo planą „Kelias į švarią planetą“ ir iniciatyvą „Misija – inovacijos“;

·toliau vadovaus darbams, susijusiems su plataus užmojo tarptautine patikimo cheminių medžiagų ir atliekų tvarkymo po 2020 m. sistema;

·stiprins veiksmus pagal Bazelio, Roterdamo, Stokholmo ir Minamatos konvencijas dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, pavojingųjų cheminių medžiagų, patvariųjų organinių teršalų ir gyvsidabrio;

·skatins sudaryti visuotinį susitarimą dėl plastikų.

Be to, 15-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje ES sieks užtikrinti, kad su tarša būtų veiksmingai kovojama įgyvendinant plataus užmojo Pasaulinę biologinės įvairovės programą po 2020 m.

Komisija skatins šalis partneres tobulinti savo politiką ir reguliavimo sistemas ir taikyti tinkamas paskatas taršai mažinti, visų pirma taikant žaliojo biudžeto sudarymo priemones ir aplinkosaugos mokesčius. Be to, būsimoje iniciatyvoje dėl tvaraus įmonių valdymo bus nustatytos išsamaus patikrinimo pareigos, be kita ko, susijusios su verslo operacijų poveikiu aplinkai, visose ekonominės vertės grandinėse.

Komisija paspartins nulinės taršos tikslo integravimą į ES išorės veiksmų programas, kuriomis remiamas perėjimas prie mažataršės žiedinės ekonomikos, tvari miestų plėtra, švari energija ir maisto gamybos naudojant švarią energiją sprendimai, vanduo ir sanitarijos paslaugos, kovos su klimato kaita ir aplinkos apsaugos veiksmai, sveikatos priežiūra, tvarus judumas ir žemės ūkis. Komisija taip pat stiprins bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, siekdama vartotojams užtikrinti į ES elektronines ir neelektronines rinkas eksportuojamų produktų saugą.

Komisija išnagrinės galimybes į ES finansuojamas sveikatos programas įtraukti griežtesnę sveikatos ir kovos su tarša darbotvarkę tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, skiriant daugiau dėmesio neužkrečiamąsias ligas sukeliantiems aplinkos veiksniams. Be to, kad būtų pasiektas atnaujintas visuotinis ir veiksmingas bendros sveikatos sutarimas dėl aplinkos taršos, Komisija bendradarbiaus su „Tripartite Plus“ organizacijomis (PSO, FAO, OIE, UNEP).

Komisija rems pasaulinius veiksmus, susijusius su eksploatuoti netinkamų transporto priemonių ir naudotų transporto priemonių eksportu, ir skatins priimti griežtesnes taršiausių naudotų transporto priemonių importo taisykles, visų pirma Afrikoje. Atsižvelgdama į ES tarptautinius įsipareigojimus, ji taip pat pasiūlys naujas eksploatuoti netinkamų transporto priemonių eksporto taisykles, kuriomis visų pirma siekiama geriau atskirti naudotus automobilius nuo eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, ir išnagrinės galimybes susieti naudotų transporto priemonių eksportą su atitiktimi ES reikalavimams, pavyzdžiui, dėl techninės apžiūros ir išmetamųjų teršalų kiekio.

Elektros ir elektroninės įrangos atliekos ir baterijų atliekos yra vieni sparčiausiai augančių atliekų srautų, ypač besivystančiose šalyse. Komisija, pasitelkdama Bazelio konvenciją, rems iniciatyvas, skirtas geriau stebėti ir valdyti tarptautinę prekybą šiais atliekų srautais. Visų pirma, padidėjus automobilių, saulės energijos ir IRT technologijų naudojimui, itin išaugo besivystančiose šalyse naudojamų švino rūgštinių baterijų skaičius. Dėl to, kad tokios baterijos dažnai perdirbamos neoficialiai, žmonės apsinuodija švinu, o tai daro didelį poveikį vaikams ir jų vystymuisi. Komisija su tarptautiniais partneriais išnagrinės galimybes parengti pasaulinę iniciatyvą, kuria siekiama nutraukti naudotų švino rūgštinių baterijų neoficialų perdirbimą.

8 pavyzdinė iniciatyva. ES išorinio taršos pėdsako mažinimas Nuo 2021 m. Komisija nulinę taršą skatins pasauliniu mastu visuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose ir bendradarbiaus su ES valstybėmis narėmis bei suinteresuotaisiais subjektais, kad gerokai sumažintų ES išorinį taršos pėdsaką, visų pirma pagal ES tarptautinius įsipareigojimus siūlydama apriboti tam tikrų produktų, kuriuos teikti ES rinkai nebeleidžiama, eksportą ir atliekų, darančių žalingą poveikį aplinkai trečiosiose šalyse, kiekį. Tai galiausiai sumažins ES pasaulinį taršos pėdsaką ir bus naudinga trečiųjų šalių piliečių sveikatai ir aplinkai.

3.4.Pažangos stebėjimas, tendencijų numatymas ir nulinės taršos tikslo integravimas

Siekdama integruoti įvairių rūšių taršos stebėseną ir įvertinti jos poveikį sveikatai, aplinkai, ekonomikai ir visuomenei, Komisija, bendradarbiaudama su atitinkamomis ES agentūromis, parengs integruotą nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų sistemą, kuri bus platesnės 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos (AVP) stebėsenos dalis. Siekiant užtikrinti ilgalaikį duomenų rinkimą ir prisidėti prie prognozavimo, reikės labiau atsižvelgti į atitinkamų novatoriškų mokslinių tyrimų, pavyzdžiui, žmogaus biologinės stebėsenos, ekspozomo, dirvožemio būklės ar apdulkintojų, rezultatus. Siekdama papildyti nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų sistemą poveikio sveikatai aspektu, EAA parengs Europos aplinkos ir sveikatos atlasą, kurį vėliau taip pat galės naudoti Europos klimato ir sveikatos stebėjimo centras.

Nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų sistema Taršos integruota stebėsena bus iš esmės prisidedama prie geresnio nulinės taršos valdymo – ją vykdant bus atnaujinama informacija apie bendrą taršos lygį ir poveikį, taip pat stebima, ar įgyvendinant politiką galima sėkmingai pasiekti sutartus tikslus ES ir nacionaliniu lygmenimis, be kita ko, atliekant reguliarias aplinkos politikos įgyvendinimo peržiūras ir 8-osios AVP stebėseną. Vykdant veiklą, susijusią su nulinės taršos įgyvendinimo perspektyvomis, bus analizuojama įvairių ES politikos sričių sąveika ir ieškoma kompromisų, padedama ankstyvuosius perspėjimus paversti rekomendacijomis dėl vis didesnį susirūpinimą keliančių teršalų, remiantis naujausiomis mokslinių tyrimų išvadomis (pavyzdžiui, dėl ultrasmulkiųjų dalelių arba šviesinės taršos). Pirmąją nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų ataskaitą planuojama pateikti 2022 m.

Remdamasi stebėsenos rezultatais ir perspektyvomis, Komisija, bendradarbiaudama su Regionų komitetu, sukurs naują suinteresuotųjų subjektų platformą nulinės taršos tikslui įgyvendinti, kuri suburs įvairių politikos sričių (pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, mokslinių tyrimų ir inovacijų, transporto, skaitmeninimo ir aplinkos) suinteresuotuosius subjektus ir ekspertus, kad būtų veiksmingai integruota nulinės taršos darbotvarkė, prisidedama prie bendros atsakomybės kūrimo, skatinama bendradarbiauti ir taikyti integruotus sprendimus ir veiksmus, kuriais dedamos pastangos būtų kuo labiau suderintos su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir atsigavimo po COVID-19 krizės veiksmais.

Ji kaups gerąją patirtį horizontaliaisiais klausimais, pavyzdžiui, nulinės taršos inovacijų ir darbo vietų finansavimo, tvarios gamybos ir vartojimo skatinimo, taip pat teminių centrų, pavyzdžiui, Žaliųjų skaitmeninių sprendimų centro, Švaraus oro technologijų centro ir Dirvožemio taršos klausimų centro, kūrimo klausimais, ir ja keisis. Be to, suinteresuotųjų subjektų platforma nulinės taršos tikslui įgyvendinti užtikrins sąveiką su kitomis atitinkamomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, Europos klimato paktu. Šis reguliarus ir interaktyvus dialogas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis, įmonėmis, nevyriausybinėmis organizacijomis, akademine bendruomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais taip pat padės iki 2024 m. parengti antrąją nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų ataskaitą.