1Universitetai – išskirtinis europinės gyvensenos ženklas

Šiandien mūsų visuomenei labiau nei bet kada reikia universitetų indėlio. Sparčiai besikeičiančiame pasaulyje Europa susiduria su dideliais iššūkiais – klimato kaita, biologinės įvairovės praradimu, skaitmenine transformacija ir visuomenės senėjimu. Tuo pačiu metu ji kenčia nuo didžiausios šimtmečio pasaulinės sveikatos krizės ir jos padarinių ekonomikai. Europos padėtis pasaulyje ir ateities kartų gerovė bei klestėjimas priklausys nuo mūsų atsako. Aukštojo mokslo sektoriui tenka esminis vaidmuo Europai atsigaunant po pandemijos ir kuriant tvarią ir atsparią visuomenę bei ekonomiką. Pažangūs ir įtraukūs universitetai yra atviros, demokratinės, teisingos ir tvarios visuomenės, taip pat tvaraus augimo, verslumo ir užimtumo sąlyga bei pagrindas.

Europa gali remtis įvairialypiu ir klestinčiu aukštojo mokslo sektoriumi, turinčiu gilias šaknis Europos kultūroje. Europoje yra beveik 5 000 aukštojo mokslo įstaigų, 17,5 mln. aukštųjų mokyklų studentų, 1,35 mln. dėstytojų ir 1,17 mln. tyrėjų. Mokslinių tyrimų universitetai, technologijų institutai, meno mokyklos ar aukštosios profesinio mokymo įstaigos – aukštojo mokslo institucijų įvairovė yra mūsų europinės gyvensenos skiriamasis požymis. Ši įvairovė yra stiprybė, nes ji leidžia užtikrinti galimybę rinktis, kūrybingumą ir sinergiją pasitelkiant mobilumą ir bendradarbiavimą. Šiemet Europa mini 35-ąsias savo pavyzdinės programos „Erasmus+“, padėjusios daugiau nei 10 mln. jaunų besimokančių asmenų įgyti gyvenimą keičiančios patirties, metines.

Universitetai, užimantys unikalią vietą švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų kryžkelėje, tarnauja visuomenei ir ekonomikai: jie atlieka labai svarbų vaidmenį kuriant Europos švietimo erdvę (EEE) ir Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), užtikrinant sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve. Palaikydami tvirtą partnerystę ES ir visame pasaulyje bei remdamiesi jungtiniu švietimo sistemų ir mokslinių tyrimų tinklų pranašumu, jie yra svarbiausi veikėjai, remiantys ES interesais ir vertybėmis – teisinės valstybės principu, žmogaus teisėmis ir tarptautinėmis normomis bei standartais grindžiamą Europos modelį.

Europai reikia klestinčių universitetų, kurie prisidėtų prie Europos Sąjungos politinės darbotvarkės įgyvendinimo, nes jų veikla esmingai susijusi su įvairiomis iniciatyvomis, kurių pastaruoju metu imtasi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo srityje. Tiek Europos Sąjunga, tiek valstybės narės yra suinteresuotos remti aukštojo mokslo sektorių – jos drauge siekia įgyvendinti bendrą įvairove grindžiamą aukštojo mokslo sektoriaus viziją.

Tai darydamos jos turi atsižvelgti į kintančias sąlygas, kuriomis veikia ES, o tai daro tiesioginį poveikį aukštojo mokslo sektoriui. Jei nebus imtasi tinkamų veiksmų, tai gali pakenkti universitetų veiklos rezultatams. Universitetai pradėjo savo veiklos permąstymo ir atsinaujinimo procesą. ES ir valstybės narės turėtų remti jų pastangas.

Didelius visuomenės uždavinius universitetai spręs geriau, jei veiksmingiau bendradarbiaus tarptautiniu mastu. 92 proc. universitetų nurodė, kad teisinių ir administracinių kliūčių tarptautinei strateginei institucinei partnerystei šalinimas yra vienas svarbiausių siekių. „Eurobarometro“ apklausoje 93 proc. respondentų nurodė, kad būtų naudinga, jei Europos universitetų tinklai teiktų ES laipsnius, kad studentai turėtų galimybę studijuoti įvairiose ES šalyse ir lanksčiai rinktis mokymo programas ar modulius.

Universitetų finansavimo dažnai nepakanka, kad jie galėtų spręsti vis svarbesnius visuomeninius uždavinius. Viešojo finansavimo stebėjimo centro ataskaita parodė, kad daugiau nei pusėje tirtų aukštojo mokslo sistemų investicijos į aukštąjį mokslą mažėja, nepaisant didėjančio studentų skaičiaus, arba nedidėja tokiu pačiu tempu. Dėl COVID-19 pandemijos atsirado papildomų investicijų (pvz., į skaitmenines priemones ir infrastruktūrą) poreikių ir buvo prarasta pajamų.

Kadangi įgūdžių poreikiai sparčiai kinta, aukštojo mokslo sektorius turi prisitaikyti. Vykdant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką reikia perspektyvaus švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, glaudžiai bendradarbiaujant su susijusiais pramonės sektoriais ir suinteresuotaisiais subjektais. Be to, reikia mažinti didžiulį skaitmeninių įgūdžių atotrūkį ES. Studentai ir darbuotojai ir visų ES šalių turi įgyti ateičiai svarbių žaliųjų ir skaitmeninių įgūdžių, o universitetų inovacinis ir technologinis potencialas turi būti panaudotas sprendžiant susijusias visuomenės problemas. Europos tikslas – pasiekti, kad iki 2030 m. aukštąjį išsilavinimą būtų įgiję bent 45 proc. 25–34 m. asmenų ir bent 60 proc. suaugusiųjų (per pastaruosius 12 mėnesių) būtų dalyvavę mokymosi veikloje. Didelio užmojo ir Skaitmeninio dešimtmečio tikslai: siekiama, kad iki 2030 m. 80 proc. žmonių būtų įgiję bent bazinius skaitmeninius įgūdžius, o rinkoje dirbtų 20 mln. IRT specialistų.

Įvairovė, įtraukumas ir lyčių lygybė aukštojo mokslo sektoriuje tapo kaip niekad svarbūs. Aukštojo mokslo įstaigose vis dar nepakankamai atstovaujama nepalankioje padėtyje esantiems studentams, dėstytojams, administracijos darbuotojams ir tyrėjams. Kai kuriose studijų ir mokslinių tyrimų srityse bei universitetuose einant pareigas, susijusias su sprendimų priėmimu, lyčių nelygybė vis dar nepašalinta. Akivaizdu, kad aukštojo mokslo institucijų vadovų, užimančių aukštas pareigas, lygmeniu lyčių pusiausvyra mažėja – 27 ES valstybėse narėse moterys užima šiek tiek mažiau nei 24 proc. šių pareigų.

Svarbiausios akademinės ir demokratinės vertybės patiria spaudimą. Universitetai išreiškė didelį susirūpinimą dėl grėsmių akademinei laisvei ir universitetų savarankiškumui. Europos kaimynystėje daugėja mokslininkų ir tyrėjų, kuriems kyla grėsmė. Užsienio šalių kišimasis į aukštojo mokslo įstaigų veiklą taip pat kelia grėsmę.

Universitetai turi išlikti konkurencingi pasaulinėje arenoje. Kalbant apie aktyvią mokslinių tyrimų veiklą vykdančius universitetus, Europos santykinė svarba pasauliniu mastu mažėja. Yra neišnaudotų galimybių sutelkti valstybių narių pastangas pasaulinėje arenoje. Europa vis dar galėtų geriau skatinti mobilumą ir pritraukti bei išlaikyti talentingus studentus, dėstytojus ir tyrėjus, kad būtų kuo labiau padidinta Europos įtaka vertybėms, švietimui, moksliniams tyrimams, pramonei ir visuomenei.

Ši Europos universitetų strategija yra dalis aukštojo mokslo švietimo dokumentų rinkinio, kuriam priklauso ir pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos dėl Europos aukštojo mokslo įstaigų veiksmingo europinio bendradarbiavimo sąsajų. Šiomis dviem iniciatyvomis siekiama išnaudoti visą aukštojo mokslo sektoriaus įgūdžių ir žinių kūrėjo bei inovacijų ir visuomenės uždavinių sprendimo varomosios jėgos, potencialą. Strategija grindžiama daugiau nei per 20 metų pasiektais Bolonijos proceso laimėjimais, siekiant pasiūlyti Europos bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje viziją, kuri būtų naudinga ES ir už jos ribų. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos yra pirmas žingsnis siekiant palengvinti glaudų tarptautinį universitetų bendradarbiavimą, kad jie galėtų klestėti ir sustiprinti bendrystės su Europa jausmą.

2Europos universitetų strategijos tikslai

Europos universitetų strategija siekiama remti universitetus ir suteikti jiems galimybę prisitaikyti prie kintančių sąlygų, klestėti ir prisidėti prie Europos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo. Tai raginimas valstybėms narėms ir visos Europos aukštojo mokslo institucijoms suvienyti jėgas. Strategija siekiama, kad tarptautinis bendradarbiavimas taptų dar intensyvesnis bei platesnis ir, remiantis bendromis vertybėmis, būtų plėtojamas tikras europinis aukštojo mokslo sektoriaus aspektas. Strategijoje kompetencija ir įtrauktis pripažįstami išskirtiniu Europos aukštojo mokslo bruožu ir mūsų europinės gyvensenos pavyzdžiu. Dėl to Europos aukštasis mokslas skiriasi nuo kitų pasaulio šalių aukštojo mokslo.

Strategija taip pat grindžiama pirmąja patirtimi, įgyta įgyvendinant Europos universitetų tinklų iniciatyvą. Ši iniciatyva yra ryškus glaudaus tarptautinio institucijų bendradarbiavimo, grindžiamo bendromis ilgalaikėmis universitetų vizijomis, pavyzdys. 41 Europos universiteto aljansas yra naujų priemonių ir teisinių sistemų kūrimo katalizatorius ir gali įkvėpti platesnę aukštojo mokslo bendruomenę visoje Europoje.

Iki 2024 m. vidurio Komisija siūlo sutelkti dėmesį į keturis bendrus pagrindinius tikslus: