Reikia didinti švietimo veiksmingumą. Kokybiškos ir įtraukios švietimo sistemos turi savo kainą – joms reikia adekvataus finansavimo. Investicijos į švietimą kaip ekonomikos augimą skatinančios viešosios išlaidos turi potencialo didinti socialinį teisingumą, skatinti novatorišką ir konkurencingą ekonomiką, kurioje būtų daugiau patrauklių užimtumo galimybių. 2014 m. viešųjų išlaidų realioji vertė pirmą kartą per trejus metus padidėjo ir pasiekė 4,9 proc. BVP . Vis dėlto nėra jokių garantijų, kad viešųjų išlaidų didinimas automatiškai užtikrina geresnius rezultatus. Iš tiesų palyginus PISA rezultatus ir viešąsias išlaidas ikimokykliniam ir mokykliniam ugdymui išryškėja didžiuliai valstybių narių gebėjimo veiksmingai panaudoti šiuos išteklius skirtumai. Tai rodo, kad labai svarbu didinti veiksmingumą, t. y. kuo geriau išnaudoti turimus ribotus išteklius kokybei, lygybei ir rezultatams gerinti.

Vis dėlto nurimti nederėtų. Naujausi EBPO tyrimo PISA duomenys rodo, kad nemažai penkiolikmečių per prastai skaito, moka matematiką ir gamtos mokslus; labiausiai nerimą kelia tai, kad naujausi rezultatai yra prastesni už 2012 m. rezultatus. Tarpvalstybiniai duomenys rodo, kad kai kurios valstybės narės turi siekti, kad mokinių, kurių pagrindiniai gebėjimai yra labai menki, būtų mažiau (kai kuriose valstybėse narėse tokių mokinių yra daugiau kaip 30 proc.). Užimtumo srityje reikia daryti didesnę pažangą, kad būtų pasiektas ES nustatytas tikslas, pagal kurį 2020 m. darbą turi turėti 82 proc. jaunų absolventų. Šiuo metu šis rodiklis tėra 77 proc. Didelį susirūpinimą kelia ir tai, kad daug jaunuolių meta mokslus neįgiję jokios oficialios kvalifikacijos. Visų pirma tai pasakytina apie iš kitų šalių atvykusius jaunuolius: net 19 proc. jų nebaigia mokyklos. Tai akivaizdžiai rodo, kad būtina gerinti švietimo ir mokymo sistemų veikimą ir rezultatus. Pastarųjų metų pabėgėlių antplūdis taip pat reikalauja spartaus reagavimo ir veiksmingos integracijos strategijos.

Europos švietimo ir mokymo sistemų rezultatai – gana geri. Už švietimo ir mokymo sistemas iš esmės atsako pačios valstybės narės. Visos jos jau ne vienus metus vykdo reikšmingas reformas ir tarpusavio vertinimą. Tobulindama švietimo sistemas Europa yra padariusi nemenką pažangą. Tą galima pasakyti, pavyzdžiui, apie aukštąjį išsilavinimą turinčių jaunuolių procentinę dalį: jau beveik pasiektas strategijoje „Europa 2020“ iškeltas tikslas, kad aukštąsias mokyklas baigtų 40 proc. jaunuolių. Be to, 2005–2015 m. 30 proc. sumažinta mokyklos nebaigiančių asmenų dalis. Dabar šio rodiklio ES vidurkis yra 11 proc.

Kokybiškas švietimas visiems – socialinės sanglaudos ir atviros visuomenės pagrindas. Kokybiškas švietimas – tai ne vien ekonominė investicija. Kokybiškas švietimas yra ypatingai svarbus piliečio asmeniniam, socialiniam ir profesiniam tobulėjimui bei jo galimybėms turėti darbą. Be to, tai vienas veiksmingiausių socialinės ir ekonominės nelygybės mažinimo ir socialinės įtraukties didinimo būdų. Norint pasiekti šiuos tikslus reikia užtikrinti, kad švietimo sistemos būtų prieinamos ir teiktų vienodas galimybes visiems piliečiams, kad ir kokia būtų jų kilmė, o jų rezultatai būtų kokybiški.

Kokybiškas ankstyvasis ugdymas – veiksmingas socialinio teisingumo skatinimo būdas. Jis padeda spręsti mokyklos nebaigimo ir prasto mokymosi problemas ir atlieka svarbų vaidmenį šalinant mokytis trukdančias nepalankias sąlygas, o vaikams iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos suteikia daugiau socialinio judumo galimybių. Be to, kokybiškos ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugos yra palyginti nebrangios ir gerokai veiksmingesnės nei bet kokie taisomieji veiksmai vėlesniais gyvenimo etapais. Todėl visi bandymai patobulinti švietimą ir padidinti švietimo sistemų veiksmingumą turėtų būti grindžiami ankstyvojo ugdymo analize.

Kokybiškas ankstyvasis ugdymas ir priežiūra turi lemiamos svarbos formuojant asmens raidos ir tolesnio mokymosi pagrindus. Pirmieji gyvenimo metai yra be galo svarbūs kognityvinių ir nekognityvinių gebėjimų formavimuisi. Pašalinti bet kokius ankstyvojo vystymosi trūkumus vėlesniais gyvenimo etapais yra labai sunku. Taigi kokybiškas ugdymas, kurį asmuo gauna ankstyvoje vaikystėje, yra tvirtas pagrindas, visą vėlesnį gyvenimą padedantis įgyti naujų gebėjimų.

Švietimo reformos turėtų būti vykdomos pagal Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą. Jau šiuo metu užimtumo politikos gairėse yra nuostatų dėl švietimo reformų skatinimo, švietimo klausimai įtraukti ir į Europos semestro procesą. Pagal Europos semestrą sukaupta duomenų bazė galėtų būti dar labiau sustiprinta, jei būtų geriau išnaudojamos analitinės ataskaitos „Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis“. Be to, būtų galima išanalizuoti, kaip geriau panaudoti EBPO sukauptus duomenis apie gebėjimus kaip rodiklius arba lyginamuosius standartus vertinant švietimo rezultatų kokybės gerinimo srityje daromą pažangą.

- didins aukštųjų mokyklų indėlį regiono inovacijų srityje plėtojant daugiau ir stipresnių ryšių tarp universitetų, įmonių ir kitų organizacijų, be kita ko, per Europos struktūrinius ir investicijų fondus įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas, atveriančias kelius iš aukštojo mokslo į darbo rinką;

Dėstymo kokybė – vienas svarbiausių aukštojo mokslo kokybės gerinimo veiksnių. Reikia dėti daugiau pastangų didinant investicijas į pedagoginį dėstytojų rengimą; ši sritis vis dar tradiciškai laikoma mažiau vertinga nei moksliniai tyrimai. Visų pirma reikia didinti aukštųjų mokyklų dėstytojų prestižą ir gerinti dėstymo kokybę. Šiuo tikslu reikia siekti pažangos plėtojant ir pripažįstant kokybišką dėstymą ir atlyginant už jį. Be to, profesionalių dėstymo paslaugų reikia ir dėl nuolat augančios studentų įvairovės. Dėstytojai turi būti gerai pasirengę ir išmokyti dirbti su įvairių socialinių grupių, lūkesčių ir poreikių studentais.

Reikia remti valstybių narių reformų pastangas. Už švietimo ir mokymo sistemų plėtotę atsako pačios valstybės narės. Norint modernizuoti ir patobulinti švietimo sistemas reikia ekspertinėmis žiniomis grindžiamų reformų. ES lygmeniu galima padėti didinti sprendimus valstybėse narėse priimančių asmenų politinį informuotumą teikiant palyginamus duomenis, stiprinant duomenų bazę, atliekant analizę ir lyginamąjį vertinimą, remiant tarpusavio mokymąsi, dalijantis gerąja patirtimi ir teikiant tikslinę paramą, remiantis dabartiniu bendradarbiavimu su keliais vidaus ir išorės duomenų teikėjais, įskaitant EBPO.

Reikia gerinti įvairių politikos sričių bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į švietimo ir kitų politikos sričių tarpusavio sąsajas, reikėtų stiprinti įvairių politikos sričių subjektų bendradarbiavimą. Tai, be kita ko, galėtų būtų bendros politinės diskusijos, siejant švietimą su ekonomikos, finansų, užimtumo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir įtraukties (įskaitant trečiųjų šalių piliečių integraciją) politika. Be to, švietimas atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus. Toks bendradarbiavimas taip pat labai prisidėtų prie duomenų bazės papildymo informacija apie švietimo gerinimo veiksnius.

Reikia skirti daugiau dėmesio veiksmingumui. Politinėms pastangoms padidinti švietimo sistemų veiksmingumą praverstų švietimo ir kitų sričių (visų pirma socialinės įtraukties, užimtumo, ekonomikos politikos, viešųjų finansų) ekspertų žinios. Bendras tikslas – pasiekti geresnių rezultatų. Novatoriškas elementas – bendradarbiavimas, pavyzdžiui, su Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ar Socialinės apsaugos komitetu. Remdamosi teigiama patirtimi sveikatos ir ilgalaikės priežiūros srityje, Komisijos tarnybos galėtų drauge su Ekonominės politikos komitetu (ir kitais atitinkamais subjektais) parengti švietimo politikos ir sistemų, jų veiksmingumo ir rezultatų analizę. Tokia veikla taip pat galėtų būti prisidedama prie glaudesnio Tarybos padalinių (Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto tarybos, Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos, Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos) bendradarbiavimo.

Komisija: - sukurs nesudėtingą internetinę prieigą prie gerosios patirties pavyzdžių, iliustruojančių rezultatyviausią švietimo srities veiklą; ši vartotojams patogi vieno langelio principu veikianti prieiga bus grindžiama dabartinėmis internetinėmis priemonėmis ir jas papildys; - rems nuolatines valstybių narių pastangas prisitaikyti prie skaitmeninių technologijų įsigalėjimo švietimo sistemose; - pasiūlys patobulintų ir atnaujintų valstybių narių politikos rėmimo priemonių vykdant tarpusavio konsultacijas, kuriose dalyvaujantys šios srities specialistai iš nacionalinių administracijų teiktų išorės konsultacijas šaliai, prašančiai pagalbos švietimo reformų srityje; - gerins duomenų bazę (visų pirma naudodamasi metiniais „Švietimo ir mokymo stebėsenos biuleteniais“) ir gerins analizės kokybę (pavyzdžiui, skatindama įvairių politikos sričių subjektų bendradarbiavimą ir įtraukdama tokius subjektus kaip Ekonominės politikos komitetas), kad pašalintų žinių apie gerai veikiančių sistemų kriterijus spragas.

4. Išvada

Norint modernizuoti švietimą ir gerinti jo kokybę, reikia reformų. Už sprendimą imtis tokių reformų atsako pačios valstybės narės. Drauge visos valstybės narės turi bendrą interesą daryti pažangą įgyvendinant švietimo reformas ir siekiant geresnių rezultatų, kurie duotų naudos visai Europai: didintų socialinę sanglaudą ir teisingumą, ekonomikos augimą, užimtumą, inovacijas ir konkurencingumą.

ES gali prisidėti prie valstybių narių pastangų. Šiame komunikate nustatyta, kad švietimo tobulinimas ir modernizavimas yra vienas iš ES darbotvarkės prioritetų. Jame išdėstyti tiksliniai ES lygmens veiksmai, kuriais būtų prisidedama prie valstybių narių reformų įgyvendinimo ir padedama kurti bendrą viziją, pagal kurią kokybiškas švietimas visiems taptų realybe.