LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA  
Briuselis, 2010.9.30 
SEC (2010) 1127 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA   
 
pridedama prie 
  
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  
 
dėl Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūros (ENISA) 
  
{COM (2010) 521 galutinis} 
{SEC (2010) 1126} 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
1. SRITIS IR APLINKYB ĖS 
1.1. Sritis 
Šioje poveikio vertinimo santraukoje daugiausiai d ėmesio skiriama tam, kaip atnaujinta tinkl ų 
ir informacijos apsaugos agent ūra (visuotinai sutariama, agent ūra yra tinkama ir b ūtina 
politikos priemon ė tinklų ir informacijos saugumo uždaviniams spr ęsti) turėtų būti 
suformuota, kad valstybi ų narių įstaigoms ir Komisijai pad ėtų siekti tinkl ų ir informacijos 
saugumo tiksl ų po to, kai 2012 m. kovo m ėn. baigsis Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos 
agentūros (ENISA) įgaliojimų laikas. 
1.2. Aplinkybės 
Šiuolaikiniame pasaulyje visuomen ė ir ekonomika gyvybiškai priklausomos nuo gerai 
veikiančių informacini ų ir ryšių technologij ų (IRT). Tod ėl ypač svarbu užtikrinti, kad 
sistemos b ūtų patvarios ir kad jomis pasitik ėtų naudotojai. D ėl didesnės grėsmės ir vis 
dažniau prieš sistemas vykdom ų atakų ir naudojamos kenk ėjiškos programin ės įrangos kyla 
pavojus, kad pagrindin ė tinklų ir informacijos infrastrukt ūra neveiks tinkamai. Šios sistemos 
ir tinklai yra tarpvalstybiniai, tod ėl būtinas visos Europos atsakas į tinklų ir informacijos 
apsaugos uždavinius. 
Šiems uždaviniams spr ęsti 2004 m.1 penkeriems metams įsteigta Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūra (ENISA) siekiant „ užtikrinti aukšt ą ir veiksming ą Bendrijos 
tinklų ir informacijos saugumo lyg į bei siekiant Europos S ąjungos pilie čių, vartotojų, įmonių 
ir valstybinio sektoriaus organizacij ų labui formuoti tinkl ų kultūrą ir informacijos apsaug ą, 
tuo prisidedant prie sklandaus  vidaus rinkos funkcionavimo“ . 
Nuo tada tinkl ų ir informacijos saugumo uždaviniai keit ėsi kartu su technologijomis ir rinka. 
Todėl 2009 m. kovo m ėn., gerokai prieš ENISA reglamento galiojimo pabaig ą, Komisija 
pradėjo procesą, kad drauge su atitinkamomis suin teresuotosiomis šalimis išsiaiškint ų, kokie 
politikos pasi ūlymai naudingiausi siekiant ES tinkl ų ir informacijos saugumo tiksl ų 2009 m. ir 
vėliau. 2007 m. atlikus ENISA veiklos laikotarpio vidurio vertinim ą2 ir po vieš ųjų 
konsultacij ų3, 2008 m. rugs ėjo 24 d. Taryba ir Europos Parlamentas pri ėmė reglament ą, 
kuriuo pirmiau nustatyti ENISA įgaliojimai prat ęsti trejiems metams iki 2012 m. kovo 13 d.4 
Šio reglamento konstatuojamosiose dalyse Taryba ir Europos Parlamentas paragino „toliau 
tęsti diskusijas d ėl agentūros“ ir imtis „tolesnio svarstymo, kokios bendros Europos 
pastangų krypties laikytis siekiant didesnio tinkl ų ir informacijos saugumo“ . 
Kad paskatint ų diskusijas, 2008 m. lapkri čio mėn. Komisija prad ėjo Europos S ąjungos masto 
viešąsias konsultacijas d ėl galimų sustiprintos tinkl ų ir informacijos saugumo politikos tiksl ų 
                                                 
1 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą. 
2 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos 
agentūros (ENISA) vertinimo, COM (2007) 285, 2007 6 1, 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Konsultacijos vyko nuo 2007 m. birželio 13 d. iki rugs ėjo 7 d. 
4 2008 m. rugs ėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2008, iš dalies 
keičiantis Reglament ą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą, 
jos veiklos trukm ės atžvilgiu (OL L 293, 2008 10 31). 
LT 3   LT ir būdų, kaip juos pasiekti5. 2008 m. gruodžio m ėn. Komisija taip pat organizavo valstybi ų 
narių kompetentingose institucijose dirban čių tinklų ir informacijos saugumo ekspert ų 
seminarą sustiprintos ES tinkl ų ir informacijos saugumo politikos priemoni ų ir proces ų 
klausimais. Be to, 2009 m. kovo m ėn. Komisija pri ėmė Komunikat ą dėl ypatingos svarbos 
informacin ės infrastrukt ūros apsaugos6, kuriame rašoma, ENISA atlieka svarbias paramos 
funkcijas Europos S ąjungoje didinant saugum ą, atsparum ą ir parengt į. Šiam poži ūriui pritarta 
2009 m. balandžio 27–28 d. Taline vykusioje ministr ų konferencijoje ypatingos svarbos 
informacin ės infrastrukt ūros apsaugos klausimais; be kit ų dalykų, jos išvadose rašoma, kad 
siekiant spręsti naujas ir ilgalaikes problemas ateityje, reikia išsamiai persvarstyti ir 
performuluoti agent ūros įgaliojimus, kad b ūtų galima labiau sutelkti d ėmesį į ES 
prioritetus bei poreikius , sukurti lankstesn į reagavimo paj ėgumą, Europos mastu ugdyti 
gebėjimus ir kompetencijas, didinti agent ūros veiklos efektyvum ą bei bendr ą poveikį. Taip 
ENISA gal ėtų nuolat būti naudinga kiekvienai valstybei nar ei ir apskritai Europos S ąjungai . 
2009 m. gruodžio 18 d. Taryba pri ėmė rezoliucij ą dėl bendradarbiavimu paremto Europos 
požiūrio į tinklų ir informacijos saugum ą7, kuriame pabr ėžiama, kad „pagal patikslintus 
įgaliojimus ENISA tur ėtų tapti ES kompetencijos centru su ES susijusioje tinkl ų ir 
informacijos saugumo srityje“ . 
Viena iš Komisijos įgyvendinamos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos 
„Europa 2020“8 pagrindini ų iniciatyv ų – Europos skaitmenin ė darbotvark ė, kurioje tinkl ų ir 
informacijos saugumui skiriama daug d ėmesio. Šios Europos skaitmenin ėje darbotvark ėje 
numatytos politikos iniciat yvos, kuria siekiama pasitik ėjimo ir saugumo, tikslas – 
sukurti s ąlygas, kad Europos S ąjunga, valstyb ės narės ir suinteresuotosios šalys tur ėtų 
daugiau galimybi ų ir geriau pasirengt ų užkirsti keli ą tinklų ir informacijos saugumo 
problemoms, jas atpažinti ir tinkamiau į jas reaguoti . Taip bus prisid ėta prie pasitik ėjimo 
ir saugumo Europos skaitmenin ėje bendroje rinkoje didinimo ir  pagerintas Europos verslo 
konkurencingumas. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Kokia problemos esm ė? 
Nustatyti šie veiksniai, d ėl kurių suinteresuotosios šalys neapsaugotos nuo gr ėsmės tinklų ir 
informacijos saugumui ir nuo tinkl ų ir informacijos saugumo incident ų. Iš jų visų aiškėja, kad 
šiai problemai spr ęsti reikia patikimos ES lygio strukt ūros, kuri pad ėtų visoje Europoje 
neatsilikti nuo nuolat kintan čių tinklų ir informacijos saugumo technologij ų ir rinkos s ąlygų.  
• Nevienodi išskaidyti nacionaliniai metodai.  Tinklų ir informacijos saugumo problem ų 
neriboja valstybi ų sienos, tod ėl jų negalima veiksmingai spr ęsti vien naciona liniu lygiu. Be 
to, valstybi ų narių valdžios institucijos ši ą problem ą sprendžia įvairiai. D ėl skirting ų 
saugumo reikalavim ų valstybėse narėse įmonėms, veikian čioms visoje Europos S ąjungoje, 
                                                 
5 Viešosios konsultacijos vyko nuo 2008 m. lapkri čio 7 d. iki 2009 m. sausio 9 d., ataskaita pateikta 
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm . 
6 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl ypatingos svarbos informacin ės 
infrastrukt ūros apsaugos, COM (2009) 149, 2009 3 30. 
7 2009 m. gruodžio 18 d. Tarybos rezoliucija d ėl bendradarbiavimu paremto Europos poži ūrio į tinklų ir 
informacijos saugum ą (2009/C 321/01). 
8 COM (2010) 2020. 
LT 4   LT užkraunama išlaid ų našta, tod ėl Europos vidaus rinka suskaidoma ir joje tr ūksta 
konkurencijos.  
• Ribotas Europos ankstyvojo įspėjimo ir reagavimo paj ėgumas. Veikiančios valstybi ų 
narių nacionalin ės ankstyvojo įspėjimo ir incident ų valdymo sistemos la bai skiriasi, o ES 
sistemos apskritai n ėra. Būtinos ES politikos priemon ės, kuriomis b ūtų nustatoma tinkl ų ir 
informacijos saugumo rizika ir pažeidžiamumas, b ūtų sukurti tinkami reagavimo 
mechanizmai ir užtikrinta, kad suinteresuotosios šalys žinot ų apie šiuos reagavimo 
mechanizmus ir juos taikyt ų. 
• Patikimų duomen ų stoka ir ribotos žinios apie kintan čias problemas.  Patikimos 
kiekybinės informacijos apie tinkl ų ir informacijos saugumo incident ų poveikį arba net 
apie įvykusius incidentus labai mažai, tod ėl už politinius sprendimus atsakingiems 
asmenims sunku priimti tinkamas politikos priemones, o įmonėms – priimti sprendimus 
investuoti į saugumą.  
• Informavimo apie tinkl ų ir informacijos saugumo rizik ą ir uždavinius stoka. Už tinklų 
ir informacijos saugumo užtikrinim ą atsako pavien ės suinteresuotosios šalys, ta čiau jų 
pareigos ne visada aiškiai apibr ėžtos ir praneštos. Viena ve rtus, vartotojai dažnai ne įvertina 
tinklų ir informacijos saugumo rizikos ir neatsižvelgia į asmeninę atsakomyb ę už savo IRT 
sistemų apsaugą. Kita vertus, įmonės dažnai d ėmesį kreipia vien į tinklų ir informacijos 
saugumo s ąnaudas, o ne į galimą su tinklų ir informacijos saugumu susijusi ą ekonomij ą.  
• Tarptautinis tinkl ų ir informacijos saugumo problem ų aspektas.  Grėsmė tinklų ir 
informacijos saugumui ir paskesni incidentai yra ta rptautinio pob ūdžio, tod ėl ES 
priemonės būtų mažiau veiksmingos, jei tinkl ų ir informacijos saugumo problemos neb ūtų 
tinkamai sprendžiamos ir tarptautiniu lygiu. Siekiant užtikrinti geresn ę ES tarptautin ę 
poziciją, reikia parengti ES strategij ą ir sukurti tinkl ų ir informacijos saugumo atramos 
punktą. 
• Bendradarbiavimo modeli ų poreikis siekiant užtikrinti tinkam ą politikos 
įgyvendinim ą. Kad tinkl ų ir informacijos saugumo politikos priemon ės būtų tinkamai 
įgyvendinamos, reikia ES lygio bendradarbiavimo modeli ų. Suinteresuotosioms šalims 
reikia gairi ų, kaip atpažinti tinkl ų ir informacijos saugumo pavoj ų ir sukaupti ger ąją patirtį 
įgyvendinant esamas tinkl ų ir informacijos saugumo politikos priemones. 
• Veiksmingesn ės kovos su kibernetiniu nusikalstamumu poreikis. Tinklų ir informacijos 
saugumo didinimo pastangos organizuotos daugiausia laikantis buvusio pirmojo rams čio, 
t. y. šiuos klausimus aptardavo institucijos. Ta čiau, įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, būtina 
atsižvelgti į didesnį tinklų ir informacijos saugumo agent ūros užduo čių sąrašą, kuriame 
būtų taip pat atrojo ir tre čiojo rams čio sričių užduotys, t. y. dalykai, d ėl kurių sprendimus 
anksčiau priimdavo tik Taryba.  
2.2. Kam problema turi daugiausiai įtakos? 
Tinklų ir informacijos saugumo incident ai gali labai stipriai paveikti įvairias suinteresuot ąsias 
šalis, pavyzdžiui, dideles ir mažas įmones, valdžios institucijas arba administracij ą ir 
pavienius pilie čius. Kitaip tariant, tinkl ų ir informacijos saugumas svarbus visiems ir visi už j į 
atsako. 
LT 5   LT Objektyvios kiekybin ės informacijos apie tiksl ų tinklų ir informacijos saugumo incident ų 
skaičių ir (arba) atitinkam ą jų ekonomin į poveikį yra mažai arba apskritai n ėra. Vienas 
rodiklis pateiktas IDC EMEA rinkos tyrime9, kuriame rašoma, kad per pastaruosius 12 
mėnesių 27 valstybi ų Europos S ąjungoje 28 proc. nam ų ūkių patirta problem ų, susijusių su 
nepageidaujamais elektroniniais laiškais arba virusais. Pernai vidutiniškai maždaug 7 proc. 
verslo naudotoj ų patyrė saugumo incident ų. 
3. ES PRIEMONI Ų PAGRINDAS , PAPILDOMA ES DALYVAVIMO NAUDA IR 
SUBSIDIARUMAS  
Tinklų ir informacijos sistemos tarpusavyje priklausomos, tod ėl pavieniams subjektams ypa č 
sunku (arba net ne įmanoma) tinkamai įvertinti, kok į globalų ekonomin į ir socialin į poveikį 
turi jų apsaugos nuo tinkl ų ir informacijos saugumo incident ų priemon ės. Nevienodos 
nacionalin ės politikos priemon ės ir praktika trukdo vidaus rinkai ir d ėl tinklų ir informacijos 
saugumo incident ų neigiamo poveikio (netinkamos politikos priemon ės veikia kit ų valstybių 
narių rinkas), ir d ėl tinklų ir informacijos saugumo gerosios patirties teigiamo poveikio 
(vienos valstyb ės narės geroji patirtis  gerina tinkl ų ir informacijos saugum ą apskritai, tod ėl 
yra aiškiai naudinga visuomenei). Vadinasi, ES politikos priemon ės yra pagr įstos, nes jos 
duotų tikros papildomos naudos vidaus rinkos ve ikimui. Tokia papildoma nauda taip pat 
pripažinta Reglamente (EB) Nr. 460/2004, įsteigiančiame Europos tinkl ų ir informacijos 
apsaugos agent ūrą, kuriame numatyta, kad ENISA sa vo kompetencija prisideda prie 
sklandaus vidaus rinkos veikimo. 
Be to, ES politikos priemon ės tinklų ir informacijos saugumo politikos srityje pateisinamos 
laikantis subsidiarumo principo . Komunikate d ėl ypatingos svarbos informacin ės 
infrastrukt ūros apsaugos pažym ėta, kad visiško ES nesikišimo į nacionalin ę tinklų ir 
informacijos saugumo politik ą strategija iš esm ės reikštų, kad kiekvienos valstyb ės narės būtų 
prašoma r ūpintis vien savo reikalais, nepaisant to, kad informacin ės sistemos tarpusavyje 
priklausomos. Tod ėl tinkamas valstybi ų narių veiklos koordinavimo laipsnis siekiant 
užtikrinti, kad tarptautin ės tinklų ir informacijos saugumo rizikos aspektai b ūtų gerai valdomi, 
atitinka subsidiarumo princip ą. Be to, ES priemon ės padidint ų esamų nacionalini ų politikos 
priemonių efektyvum ą.  
ES pilie čiai sudėtingoms informacin ėms sistemoms (pavyzdžiui, nuotolini ų išteklių 
sistemoms, angl. cloud computing ) suteikia vis daugiau savo duomen ų. Todėl suderinta ir 
bendradarbiaujant įgyvendinama tinkl ų ir informacijos saugumo politika gali tur ėti didelį 
teigiamą poveikį tam, kad b ūtų veiksmingai saugomos pagrindin ės teisės, ypač asmens 
duomenų ir privatumo apsaugos teis ė. Tai dar viena priežastis, kod ėl ES politikos priemon ės 
yra pakankamai pagr įstos.  
4. POLITIKOS TIKSLAI  
Poveikio vertinime nagrin ėjama, kokiu mastu atnaujinta tinkl ų ir informacijos saugumo 
agentūra (visuotinai sutariama, kad tokia organizacin ė struktūra tinkamiausia) gal ėtų būti 
                                                 
9 IDC EMEA „Europos tinkl ų ir informacijos saugumo rinka. Scenarijus, tendencijos ir uždaviniai“ (angl. 
The European Network and Information Security Market, Scenario, Trends and Challenges ), 2009 m. 
balandžio m ėn., su nuoroda į Eurobarometro e. ryši ų apklausą, 2007 m. balandžio m ėn. 
LT 6   LT geriausiai suformuota, ka d, kartu taikant kitas S ąjungos priemones, pad ėtų siekti politikos 
tikslų. 
Bendrasis tikslas – sukurti s ąlygas, kad Europos S ąjunga, valstyb ės narės ir 
suinteresuotosios šalys tur ėtų daugiau galimybi ų ir geriau pasirengt ų užkirsti keli ą 
tinklų ir informacijos saugumo problemoms, jas atpažinti ir tinkamiau į jas reaguoti. 
Taip bus prisid ėta prie pasitik ėjimo ir saugumo Europos skaitmenin ėje bendroje rinkoje 
didinimo ir pagerintas Eu ropos verslo konkurencingumas. 
Šis tikslas sudarytas iš septyni ų konkrečių tikslų. 
(1) Suderinti reguliavimo metodai:  Komisijai ir valstyb ėms narėms nustatyti gaires ir 
teikti patarimus, kaip atnaujinti ir pl ėtoti bendr ą tinklų ir informacijos saugumo srities 
normų sistemą. 
(2) Prevencija, atpažinimas ir reagavimas: prisidėti prie Europos ankstyvojo 
atpažinimo ir reagavimo į incidentus paj ėgumo, visos Europos nepaprast ųjų situacijų 
planų ir pratybų ir taip gerinti parengt į. 
(3) Mokslinio politikos pagrindo stiprinimas:  teikti pagalb ą ir patarimus Komisijai ir 
valstybėms narėms. 
(4) Didesnis suinteresuot ųjų šalių savarankiškumas: saugumo ir rizikos valdymo 
kultūrą kurti skatinant viešojo ir priva čiojo sektori ų subjektus dalytis informacija ir 
plačiai bendradarbiauti, be kit ų dalykų, siekiant tiesiogin ės naudos pilie čiams ir 
mažosioms ir vidutin ėms įmonėms, taip pat siekiant kurti tinkl ų ir informacijos 
saugumo s ąmoningumo kult ūrą. 
(5) Aktyvesnis tarptautinis Europos vaidmuo:  užtikrinti ypa č glaudų bendradarbiavim ą 
su trečiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis siekiant propaguoti bendr ą 
pasaulinį požiūrį į tinklų ir informacijos saugum ą ir suteikti impuls ą aukšto lygio 
tarptautin ėms iniciatyvoms Europoje. 
(6) Bendro įgyvendinimo priemon ės: sukurti geresnes s ąlygas tinkl ų ir informacijos 
saugumo politikos priemones įgyvendinti bendradarbiaujant. 
(7) Kova su kibernetiniu nusikalstamumu:  bendradarbiaujant su (buvusio) antrojo ir 
trečiojo rams čių institucijomis, pavyzdžiui, su Europolu, sukurti veiksmingus 
sprendimus, kaip reaguoti į kibernetinio nusikalstamumo aspektus, susijusius su tinkl ų 
ir informacijos saugumu. 
5. GALIMOS ORGANIZACIN ĖS FORMOS IR POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime (4 skyrius ir 4 priedas) išnagrin ėtos kelios galimos organizacin ės formos 
pirmiau min ėtoms politikos galimyb ėms įgyvendinti, įskaitant: i) agent ūrą, ii) daugiau ar 
mažiau oficiali ą viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ę, iii) neoficial ų ryšių tinklą, iv) 
nuolatinį kompetenting ų įstaigų tinklą ir v) tiesiogin į įtraukimą į Komisijos tarnyb ą.  
Palyginus šias skirtingas organizacines formas, agent ūra atrodo tinkamiausia politikos 
priemonė, nes jos privalumai šie: 1) teisinis organizacin ės struktūros ir turinio aiškumas, 2) 
tinkamumas konkretiems tinkl ų ir informacijos saugumo sud ėtingo sektoriaus poreikiams 
(nepriklausom ų ekspertų įstaiga, ryši ų su suinteresuotosiomis šalimis koordinavimas, 
valstybių narių dalyvavimas arba įsipareigojimas) ir 3) ENISA reputacijos pripažinimas tinkl ų 
ir informacijos saugumo bendruomen ėje. 
LT 7   LT Parengtos ir visapusiškai įvertintos su agent ūros organizacine forma susijusios šios politikos 
galimybės. 
1 politikos galimyb ė. Jokių priemoni ų 
Pasirinkus galimyb ę „Jokių priemoni ų“, daroma prielaida, kad po 2012 m. kovo m ėn. ENISA 
neliks ir kad dabartin ės ENISA veiklos net ęs jokia kita ES institucija.  
Uždaryti ENISA reikšt ų, kad visos investicijos, skirtos, pa vyzdžiui, specialistams patraukliai 
organizacijai sukurti, patir čiai kaupti ir tinklams su suinteresuotomis šalimis bei 
tarptautin ėmis institucijomis ir tarp j ų kurti, būtų atimtos kaip tik tada, kai esama agent ūra 
veikia visu paj ėgumu.  
Sudėtingoms tinkl ų ir informacijos saugumo problemoms visoje Europoje spr ęsti reikia 
atnaujintos ir sustiprintos agent ūros, o ne uždaryti esam ą agentūrą. Ši išvada patvirtinta tuo, 
kad, pavyzdžiui, persvarstyta is pagrindiniais elektorini ų ryšių teisės aktais10 ENISA suteiktos 
aiškios funkcijos, o suinteresuotosios šalys bendrai pritaria, kad Europos tinkl ų ir informacijos 
saugumo agent ūra vykdyt ų svarbesnes funkcijas.  
2 politikos galimyb ė. Toliau taikyti esamas priemones  
2 galimyb ė – tai įprastinės veiklos scenarijus, t. y. toliau taikoma ta pati politikos priemon ė 
tokia pačia forma ir su tais pa čiais ištekliais. Suinteresuotos ios šalys bendrai sutinka, kad 
ENISA tapo patikimu atramos punktu tinkl ų ir informacijos saugumo klausimais ir išaugo į 
savo srities pavyzdin į centrą.  
Atsižvelgiant į esamus ribotus agent ūros darbuotoj ų ir biudžeto išteklius, ji tur ės įtakos tik 
labai nedideliam tinkl ų ir informacijos saugumo klausim ų skaičiui. Tačiau tai neatitinka 
bendrų suinteresuot ųjų šalių lūkesčių. Jei agent ūrai nelikt ų galimyb ės toliau pl ėstis ir 
pateisinti toki ų augančių lūkesčių, galiausiai kilt ų pasitikėjimo ja kriz ė.  
3 politikos galimyb ė. Plėsti dabartines ENISA suteiktas funkcijas, kaip visavertes 
suinteresuot ąsias šalis įtraukti teis ėsaugos ir privatumo apsaugos institucijas  
Pasirinkus ši ą galimybę tinklų ir informacijos saugumo agent ūros funkcijos b ūtų išplėstos ir ji 
visų pirma siekt ų: 
• sukurti ir išlaikyti suinteresuot ųjų šalių ryšių tinklą ir žinių tinklą,  
• būti tinklų ir informacijos saugumo paramos centru rengiant ir įgyvendinant politik ą (ypač 
susijusią su e. privatumu, e. parašu, e. asmens tapatybe, tinkl ų ir informacijos saugumo 
standartais, taikomais vykdant  viešuosius pirkimus), 
• remti Europos S ąjungos ypatingos svarbos informacin ės infrastrukt ūros apsaugos ir 
atsparumo politik ą (pavyzdžiui, pratybos, EP3R11, Europos informacijos main ų ir įspėjimo 
sistema ir t. t.), 
• sukurti Europos S ąjungos tinkl ų ir informacijos saugumo duomen ų rinkimo sistem ą, taip 
pat metodus ir proced ūras, būtinus teisėtai skelbti tokius duomenis ir jais keistis, 
• tirti ekonominius tinkl ų ir informacijos saugumo aspekt us ir apie juos pranešti, 
                                                 
10 Žr. http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML . 
11 Europos viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė atsparumui užtikrinti, žr. COM (2009) 149. 
LT 8   LT • skatinti bendradarbiavim ą su trečiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis siekiant 
propaguoti bendr ą pasaulin į požiūrį į tinklų ir informacijos saugum ą, taip pat suteikti 
impulsą aukšto lygio tarptautin ėms iniciatyvoms Europoje,  
• atlikti kitokias užduotis, susijusias su tinkl ų ir informacijos saugumo aspektais, aktualiais 
teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo atžvilgiais.  
Agentūra turėtų visus reikiamus išteklius savo visapusiš kai veiklai reikiamai vykdyti, t. y. 
išteklių užtektų tikram poveikiui pasiekti. Tur ėdama daugiau ištekli ų ENISA gal ėtų aktyviau 
imtis veiklos ir iniciatyv ų, kad paskatint ų aktyvų suinteresuot ųjų šalių dalyvavim ą. Be to, 
tokiomis naujomis aplinkyb ėmis būtų galima lanks čiau ir greitai reaguoti į nuolat pl ėtojamos 
tinklų ir informacijos saugumo aplinkos poky čius. 
4 politikos galimyb ė. Naujos veiklos funkcijos, susijusi os su kova prieš ki bernetines atakas 
ir reagavimu į kibernetinius incidentus  
Be 3 galimyb ės apraše nurodytos veiklos, agent ūrai būtų suteiktos tokios veiklos funkcijos, 
kaip antai aktyvesnis vaidmuo Europos S ąjungoje saugant ypatingos svarbos infrastrukt ūrą, 
pavyzdžiui, siekiant užkirsti keli ą incidentams ir į juos reaguoti, t. y. agent ūra veiktų kaip 
Europos S ąjungos tinkl ų ir informacijos saugumo kompiuterini ų incidentų tyrimo tarnyba 
(CERT) ir kaip Europos S ąjungos tinkl ų ir informacijos saugumo krizi ų centras koordinuot ų 
nacionalines kompiuterini ų incident ų tyrimo tarnybas, įskaitant kasdien ės veiklos ir 
nepaprast ųjų situacijų valdymą. 
Pasirinkus ši ą galimybę, tektų agentūrai skirti gerokai didesn į biudžetą ir daugiau žmogišk ųjų 
išteklių, todėl kyla klausim ų, ar agent ūra pajėgtų naudotis visais skirtais ištekliais ir 
veiksmingai naudoti biudžet ą atsižvelgiant į siekiamą naudą.  
5 politikos galimyb ė. Naujos funkcijos, susijusios su parama teis ėsaugos ir teismin ėms 
institucijoms, kovojan čioms su kibernetiniu nusikalstamumu  
Be 4 galimyb ės apraše nurodytos veiklos, pasirinkus ši ą galimybę agentūrai būtų paskirtos 
šios funkcijos: 
• teikti su proceso teise susijusi ą pagalbą (plg. su Konvencija d ėl elektronini ų nusikaltim ų), 
pavyzdžiui, rinkti srauto duomenis , perimti turinio duomenis, steb ėti srautus paslaug ų 
teikimą trikdančių (angl. denial-of-service ) atakų atvejais, 
• būti baudžiam ųjų tyrimų, įskaitant tinkl ų ir informacijos saugumo aspektus, kompetencijos 
centru. 
Pasirinkus ši ą galimyb ę (taip pat kaip 4 galimyb ę), reikėtų gerokai padidinti agent ūros 
išteklius ir kilt ų klausimų, ar agent ūra pajėgs naudotis visais skirtais ištekliais ir veiksmingai 
naudoti biudžet ą. 
6. POLITIKOS GALIMYBI Ų PALYGINIMAS IR POVEIKIO VERTINIMAS  
Išnagrinėjus galim ą ekonomin į, socialinį ir aplinkosaugin į poveikį, aiškėja, kad 1 galimyb ė 
duotų visais atžvilgiais neigiam ų rezultatų, o situacija tik blog ėtų.  
Paaiškėjo, kad 2 galimyb ė yra neoptimali, nes agent ūra neturėtų pakankamai ištekli ų, kad 
galėtų tinkamai spr ęsti uždavinius, susijusius su nuolat kintan čiomis tinkl ų ir informacijos 
LT 9   LT saugumo ypatyb ėmis, todėl kiltų pavojus reputacijai, o galiausiai ištikt ų pasitikėjimo agent ūra 
krizė. 
Pasirinkus 3 galimyb ę, atnaujinta tinkl ų ir informacijos saugumo agent ūra padėtų: 
vienodinti nacionalinius metodus (problem ų sąrašo 1 punktas), pasiekti, kad politika b ūtų 
formuojama ir sprendimai priimami tvir čiau remiantis žiniomis (arba informacija) ir 
duomenimis (problem ų sąrašo 3 punktas), apskritai ge riau informuoti apie tinkl ų ir 
informacijos saugumo rizik ą ir uždavinius (problem ų sąrašo 4 punktas) ir apie  tai, kaip juos 
spręsti, 
• kiekvienai valstybei narei pad ėdama efektyviau rinkti reikiam ą informacij ą apie 
riziką, pavojų ir pažeidžiamum ą, 
• užtikrindama, kad informacija apie esamus ir b ūsimus tinkl ų ir informacijos 
saugumo uždavinius ir rizik ą būtų lengviau prieinama, 
• valstybėse narėse padėdama nustatyti kokybiškesnes tinkl ų ir informacijos 
saugumo politikos nuostatas,  
didinti Europos ankstyvojo atpažinimo ir reagavimo paj ėgumą (problem ų sąrašo 2 punktas), 
• padėdama Komisijai ir valstyb ėms narėms parengti europines pratybas ir taip 
pasiekti reagavimo į incidentus visoje Europos S ąjungoje masto ekonomij ą, 
• kurdama geresnes s ąlygas veikti Europos viešojo ir priva čiojo sektori ų 
partnerystei, kuri d ėl bendrų politikos tiksl ų ir visoje Europos S ąjungoje taikom ų 
saugumo ir atsparumo standart ų paskatint ų daugiau investuoti, 
propaguoti bendr ą pasaulin į požiūrį į tinklų ir informacijos saugum ą (problem ų sąrašo 5 
punktas), 
• gerindama keitim ąsi informacija ir žiniomis su Europos S ąjungai 
nepriklausan čiomis valstyb ėmis, 
veiksmingiau kovoti su kibernetiniu nusikalstamumu (problem ų sąrašo 7 punktas), 
• atlikdama kitokias užduotis, susijusias su teis ėsaugos ir teisminio 
bendradarbiavimo tinkl ų ir informacijos saugumo aspe ktais, pavyzdžiui, abipusis 
keitimasis informacija ir mokymas ( pvz., bendradarbiaujant su Europos S ąjungos 
agentūra CEPOL). 
Pasirinkus  4 galimybę, būtų gautas didesnis veiklos lygio poveikis ir 3 galimyb ės poveikis. 
Veikdama kaip ES tinkl ų ir informacijos saugumo kompiuterini ų incidentų tyrimo tarnyba ir 
koordinuodama tokias nacionalines tarnybas, agent ūra prisidėtų prie didesn ės reagavimo į 
incidentus visoje Europos S ąjungoje masto ekonomijos ir mažesn ės veiklos rizikos verslui, 
pavyzdžiui, d ėl didesnio saugumo ir atsparumo. 
Pasirinkus  5 galimybę, kova su kibernetin iu nusikalstamumu b ūtų veiksmingesn ė nei 
pasirinkus 3 ir 4 galimybes, be to, agent ūra vykdyt ų papildomas teis ėsaugos ir pagalbos 
teisminėms institucijoms funkcijas. 
LT 10   LT Nors 4 ir 5 galimybi ų teigiamas poveikis didesnis nei 3 galimyb ės, jas įgyvendinti valstyb ėse 
narėse būtų politinių kliūčių, susijusių su valstybi ų narių atsakomybe už ypatingos svarbos 
infrastrukt ūros apsaug ą (t. y. kelios valstyb ės narės nepritart ų centralizuotoms veiklos 
funkcijoms). Be to, padidinus įgaliojimus, kaip išnagrin ėta 4 ir 5 galimyb ėse, agent ūros 
pozicija gali tapti neaiški. Į agentūros įgaliojimus įtraukti šias naujas ir  visiškai skirtingas 
veiklos užduotis gali b ūti ypač sunku trumpuoju laikotarpiu; yra nemaža rizika, kad agent ūra 
nepajėgtų tokių užduočių atlikti tinkamai per pagr įstą laikotarp į. Be to, 4 ir 5 galimybi ų 
įgyvendinimo išlaidos pernelyg didel ės: biudžetas, tur ėtų būti keturis arba penkis kartus 
didesnis už dabartin į ENISA biudžet ą. 
Lyginant visas penkia s politikos galimybes , kaip organizuoti atnaujint ą tinklų ir informacijos 
saugumo agent ūrą, 1 ir 2 galimyb ės atmestos, nes nei viena iš j ų neleistų sudėtingos tinkl ų ir 
informacijos saugumo problemos tinkamai spr ęsti ES lygiu. Jei b ūtų pasirinktos 3, 4 ir 5 
galimybės, ES gal ėtų tinkamai spr ęsti būsimus tinkl ų ir informacijos saugumo politikos 
klausimus. Šiuo metu 4 ir 5 galimybi ų užmojis atrodo pernelyg platus atsižvelgiant į keblius 
politinius klausimus daugumoje valstybi ų narių ir į toms galimyb ėms įgyvendinti b ūtiną 
biudžetą. Todėl 3 galimyb ė yra tinkamiausia tam, kad nurodytos septynios tinkl ų ir 
informacijos saugumo problemos b ūtų veiksmingai išspr ęstos. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS . KAIP APSKAI ČIUOTI TIKR ĄSIAS IŠLAIDAS IR 
PAMATUOTI NAUD Ą? KAIP NUSTATYTI , AR PASIEKTAS NORIMAS EFEKTAS ? 
Politikos iniciatyvoje b ūtų numatyta atlikti periodin į vertinim ą, kurio rezultatus Komisija 
perduotų Europos Parlamentui ir Tarybai ir juos paskelbt ų. Vertinime b ūtų atsižvelgta į visų 
suinteresuot ųjų šalių nuomones, remiantis su agent ūros valdan čiąja taryba sutartomis 
sąlygomis, ir b ūtų įvertinta, ar agent ūra veiksmingai siekia savo tiksl ų, ar ji vis dar efektyvi 
priemonė i r  a r  būtina keisti agent ūros įgaliojimus ir (arba) kitus jos steigimo reglamento 
aspektus. Atlikus vertinim ą, agentūros valdan čioji taryba Komisijai pateikt ų rekomendacij ų 
dėl reikiamų reglamento pakeitim ų. Agentūros valdan čioji taryba ir vykda ntysis direktorius 
turėtų atsižvelgti į vertinimo rezultatus sudarydami agent ūros daugiame čius veiklos planus. 
Agentūros veiklą pagal Sutarties 228 straipsn į prižiūri ombudsmenas.