4.2. Ex post vertinimai

4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas. Veiklos vertinimai ir ex post vertinimai

Be to, naujausia patirtis, visų pirma poreikis greitai pradėti vykdyti naujas MFP operacijas Ukrainoje 2014 ir 2015 m., dar kartą parodė, jog reikia užtikrinti, kad MFP, kaip skubią priemonę, būtų galima greitai pasitelkti reaguojant į krizes. Vienas pagrindinių tikslų, kurių siekta 2011 m. Komisijos pateiktu pasiūlymu dėl pagrindų reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios MFP teikimo trečiosioms šalims nuostatos, buvo paspartinti sprendimų priėmimą. Tačiau Europos Parlamentas ir Taryba (teisėkūros institucijos) nepatvirtino šio pasiūlymo ir vėliau Komisija jį atsiėmė. Taigi sprendimai dėl MFP ir toliau priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Teisėkūros institucijos pasistengė paspartinti sprendimų priėmimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Pirmiausia tokios pastangos buvo dedamos priimant sprendimą dėl naujausios MFP operacijos Ukrainoje – jis buvo priimtas 2015 m. per šiek tiek ilgiau nei tris mėnesius. Nepaisant to, galimybių paspartinti MFP sprendimų priėmimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą tebėra nedaug.

Operacijų skaičius ir apimtis pirmą kartą padidėjo po 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės, o nuo 2013 m. MFP naudojamasi dar plačiau. Dėl politinių ir ekonominių neramumų Viduržemio jūros regiono arabų šalyse partnerėse nuo 2012 m. padidėjo MFP poreikis, prašymai suteikti paramą gauti iš Egipto, Jordanijos ir Tuniso. Tuo tarpu 2014 m. konfliktas Rytų Ukrainoje ir akivaizdžiai pablogėjusi šalies ekonominė ir finansinė padėtis paskatino suteikti precedento neturinčio dydžio MFP. Pažymėtina, kad 2014–2015 m. pagal tris MFP operacijas Ukrainai iš viso suteikta 3,4 mlrd. EUR – tai yra didžiausia finansinė pagalba, per tokį trumpą laiką suteikta ES nepriklausančiai šaliai.

Pastaraisiais metais MFP, kaip ES išorės priemonių rinkinio sudedamosios dalies, reikšmė vis labiau didėjo. Pažymėtina, kad, ES kaimyninėse šalyse besitęsiant nestabiliai makroekonominei ir politinei padėčiai, MFP plačiai pripažinta kaip veiksminga reagavimo į krizę priemonė, Europos Sąjungai suteikianti galimybę imtis aiškių ir lanksčių veiksmų ir užtikrinti didelį politinį poveikį. Tai matyti ir iš to, kad per pastaruosius aštuonerius metus nuolat didėjo MFP poreikis ir atitinkamai labai išaugo MFP apimtis – įsipareigojimai padidėjo nuo 1,5 mlrd. EUR (2000–2008 m. laikotarpiu) iki 5,1 mlrd. EUR (nuo 2009 m.).

2016 m. pasižymėjo pažanga įgyvendinant jau veikiančias MFP programas, skirtas Gruzijai, Kirgizijos Respublikai, Tunisui ir Ukrainai, nors dėl priežasčių, kurių ES nekontroliuoja, kai kurias išmokas teko atidėti. Be to, atsižvelgiant į kai kuriose kaimyninėse šalyse tebesitęsiančią sudėtingą politinę ir ekonominę padėtį, buvo patvirtintos dvi Tunisui ir Jordanijai skirtos tolesnės operacijos ir viena nauja Moldovai skirta operacija, kurią Komisija pasiūlė 2017 m. sausio 13 d. 2016 m. buvo padaryta didelė pažanga rengiantis įgyvendinti Moldovai skirtą naują operaciją, todėl ji taip pat įtraukta į šią ataskaitą.

2016 m. Gruzijos išorės aplinka tebebuvo prasta, dėl to, sumažėjus eksportui ir emigrantų perlaidoms, BVP augo palyginti silpnai– maždaug 2,7 proc. Esant tokioms aplinkybėms, dėl mažesnių, nei tikėtasi, pajamų ir padidėjusių išlaidų artėjant 2016 m. spalio mėn. rengiamiems parlamento rinkimams padidėjo Gruzijos biudžeto deficitas. Per pastaruosius dvejus metus labai nuvertėjo laris – nuo 2014 m. lapkričio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. jo vertė JAV dolerio atžvilgiu sumažėjo 50 proc. Padidėjo išorinis pažeidžiamumas – apskaičiuota, kad 2016 m. pabaigoje einamosios sąskaitos deficitas siekė 13,3 proc. BVP, išorės skola – 108 proc. BVP. Kadangi 80 proc. valdžios sektoriaus skolos buvo išreikšta užsienio valiuta, dėl lario nuvertėjimo taip pat padidėjo valstybės skolos santykis su BVP, nors valdžios sektoriaus skola, vertinant JAV doleriais, iš esmės nepasikeitė. Užsienio valiutos atsargų lygis buvo palyginti stabilus – 2016 m. gruodžio mėn. pabaigoje jis sudarė 2,8 mlrd. USD (t. y. padidėjo, palyginti su 2,7 mlrd. USD 2014 m. gruodžio mėn. ) ir prilygo maždaug keturių mėnesių 2017 m. prognozuojamo importo vertei. Gruzijos finansų sistema apskritai tebėra stipri ir tinkamai kapitalizuota – pirmiausia dėl centrinio banko vykdomos tinkamos priežiūros ir reguliavimo.

Be to, gavusi Moldovos Respublikos prašymą, 2017 m. sausio 13 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl MFP programos, pagal kurią šiai šaliai, susiduriančiai su vis sudėtingesnėmis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis, būtų suteikta iki 100 mln. EUR parama. Pagal siūlomą ES MFP, kurią, tikimasi, Europos Parlamentas ir Taryba patvirtins 2017 m. viduryje, būtų skirta 40 mln. EUR dotacija ir 60 mln. EUR paskola, o lėšos būtų išmokėtos trimis dalimis 2017–2018 m. Pagalba bus išmokėta tik tokiu atveju, jei Moldova padarys deramą pažangą įgyvendindama TVF programą ir įvykdys konkrečias politines sąlygas, dėl kurių bus susitarta susitarimo memorandume su ES.

-Ukraina III. Tai trečioji operacija, kuri Ukrainoje įgyvendinama nuo 2014 m., pagal ją numatyta skirti iki 1,8 mlrd. EUR paskolą. Šią operaciją teisėkūros institucijos patvirtino 2015 m. balandžio mėn. Prie dviejų operacijų, kurios buvo įgyvendinamos 2014 m. gegužės mėn. – 2015 m. balandžio mėn., pridėjus šią trečiąją MFP operaciją, nuo krizės pradžios Ukrainai iš viso bus suteikta 3,4 mlrd. EUR ES MFP. 2015 m. liepos mėn. išmokėjus pirmąją dalį (600 mln. EUR), antroji 600 mln. EUR dydžio dalis ilgą laiką nebuvo mokama dėl nepakankamos pažangos įgyvendinant kai kurias sutartas reformų priemones. Tačiau, atsižvelgiant į priemones, kurias 2016 m. pabaigoje ir 2017 m. pradžioje valdžios institucijos patvirtino siekdamos spręsti kai kuriuos neišspręstus klausimus, ir į tai, kad Ukraina apskritai tinkamai įgyvendina MFP programą, 2017 m. balandžio mėn. ši dalis buvo išmokėta. Tikimasi, kad trečioji 600 mln. EUR dydžio dalis bus išmokėta per 2017 m.

-Kirgizijos Respublika. Pagal šią 2013 m. spalio mėn. patvirtintą MFP operaciją suteikta 15 mln. EUR paskola ir 15 mln. EUR dotacija. Operacija baigta 2016 m., per du kartus išmokėjus antrąją dalį: 2016 m. vasario mėn. – 5 mln. EUR dotaciją, o 2016 m. balandžio mėn. – 10 mln. EUR paskolą;

-Jordanija II. 2015 m. baigus įgyvendinti 180 mln. EUR operaciją, 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros institucijos priėmė sprendimą, kuriuo Jordanijai suteikiama papildoma MFP (MFP II) – 200 mln. EUR paskola. Šią pagalbą numatoma išmokėti dviem vienodomis dalimis per 2017 m.;

MFP pagrindiniai ypatumai dėl šių pakeitimų nesikeičia – pakeitimai padaryti atsižvelgiant į Komisijos sukauptą patirtį, jais iš esmės siekiama sprendimų technines formuluotes suderinti su nusistovėjusia ir suderinta MFP operacijų valdymo praktika. Be to, šiais pakeitimais siekiama aiškiau suformuluoti konkrečias nuostatas arba jas suderinti su konkrečiomis Audito Rūmų rekomendacijomis. Pasibaigus diskusijoms su Taryba ir Parlamentu, sutarta padaryti penkis 2016 m. gruodžio 14 d. Jordanijai skirto sprendimo pakeitimus; dabar šis sprendimas naudojamas kaip būsimų MFP sprendimų pagrindas.

3.2.2. Jordanija

Padidėjus nestabilumui regione ir dėl to susilpnėjus ekonomikai, 2016 m. kovo 3 d. Jordanijos institucijos paprašė antrosios MFP programos. 2016 m. vasario 4 d. Londone surengtoje konferencijoje „Supporting Syria and the Region“ („Parama Sirijai ir regionui“) Komisija įsipareigojo skirti 2,4 mlrd. EUR ir 2016 m. birželio 29 d. priėmė sprendimo dėl antrosios Jordanijai skirtos MFP operacijos, pagal kurią būtų suteikta 200 mln. EUR paskola, pasiūlymą. Šią pagalbą numatoma išmokėti dviem vienodomis dalimis 2017 m. Šia nauja MFP programa, patvirtinta 2016 m. gruodžio 14 d., keičiama sėkmingai įgyvendinta pirmoji MFP operacija, pagal kurią buvo suteikta 180 mln. EUR paskola, visa išmokėta 2015 m. Pastebėta tam tikrų 2016 m. rugpjūčio mėn. patvirtintos trejų metų 723 m. mln. USD vertės TVF programos, grindžiamos išplėstine fondo priemone (IFP), įgyvendinimo vėlavimo atvejų, daugiausia susijusių su mokesčių reformos sritimi.

Apskaičiuota, kad, tebesitęsiant konfliktams Irake ir Sirijoje, 2016 m. Jordanijos BVP augimas sulėtėjo nuo 2,4 proc. (2015 m.) iki 2,1 proc. Jaunimo nedarbo lygis išaugo nuo 13,1 proc. (2015 m.) iki 15,3 proc. (2016 m.). Smarkiai sumažėjus kuro ir transportavimo kainoms, 2015 m. mažėjusi infliacija ir toliau mažėjo – 2016 m. ji sumažėjo 0,8 proc.

Nepaisant ekonomikos lėtėjimo, apskaičiuota, kad bendras biudžeto deficitas sumažėjo nuo 5,4 proc. BVP (2015 m.) iki 3,6 proc. BVP (2016 m.). Jordanijos bendra valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 93,4 proc. BVP (2015 m. pabaigoje) iki 95,6 proc. BVP (2016 m. lapkričio mėn.). Tačiau, TVF vertinimu, valdžios sektoriaus skolos dinamika bus tvari, jei šalis ir toliau vykdys vidutinės trukmės biudžeto koregavimą ir bus remiama tarptautinės bendruomenės. Apskaičiuota, kad einamosios sąskaitos deficitas (neįskaitant dotacijų) padidėjo nuo 12 proc. BVP (2015 m.) iki 12,6 proc. BVP (2016 m.). 2016 m. gruodžio mėn. grynosios tarptautinės atsargos užsienio valiuta sudarė 12,8 mlrd. USD ir prilygo 7,2 mėnesio prognozuojamo importo vertei.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame pareiškime, patvirtintame priimant sprendimą, kuriuo patvirtinama antroji MFP operacija, Komisija įpareigota prireikus pateikti pasiūlymą dėl trečiosios MFP operacijos, pagal kurią būtų suteikta didesnė suma, kai bus sėkmingai įgyvendinta antroji MFP operacija ir jeigu bus įvykdytos įprastos išankstinės tokio pobūdžio pagalbos teikimo sąlygos, įskaitant Komisijos atnaujintą Jordanijos išorės finansavimo poreikių vertinimą. .

3.2.3. Kirgizijos Respublika

Dėl etninio ir politinio smurto protrūkių smarkiai sumažėjus ekonominės veiklos aktyvumui ir susidarius dideliam išorės finansavimo trūkumui, 2010 m. liepos mėn. Biškeke vykusioje tarptautinėje donorų konferencijoje ES įsipareigojo remti Kirgizijos Respublikos ekonomikos atsigavimą. Todėl 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą suteikti Kirgizijos Respublikai iki 30 mln. EUR MFP (15 mln. EUR paskolą ir 15 mln. EUR dotaciją). Šį MFP sprendimą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2013 m. spalio 22 d. Susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas buvo pasirašyti 2014 m. pabaigoje ir 2015 m. vasario mėn. ratifikuoti Kirgizijos Parlamente.

Ši MFP operacija buvo išskirtinė tuo, kad Kirgizijos Respublika yra už įprastos geografinės MFP tiekimo zonos ribų. Tačiau tai buvo pateisinama tuo, kad šioje šalyje sparčiai vykdomos demokratijai palankios politinės ir ekonominės reformos, ir tuo, kad šis regionas ekonominiu ir politiniu požiūriais yra svarbus Europos Sąjungai. Pirmoji dalis buvo išmokėta 2015 m.: 2015 m. birželio mėn. išmokėta 10 mln. EUR dotacija, o 2015 m. spalio mėn. – 5 mln. EUR paskola. Sėkmingai užbaigus antrosios dalies sąlygų laikymosi peržiūrą, 2016 m. vasario 10 d. Komisija Kirgizijos valdžios institucijoms išmokėjo šios dalies dotacijos dalį (5 mln. EUR). Paskolos dalis (10 mln. EUR) buvo išmokėta 2016 m. balandžio 13 d.

Nuo tada, kai sulėtėjo regiono ekonomika, o ypač po to, kai 2014 m. prasidėjo Rusijos ekonomikos nuosmukis, Kirgizijos ekonomikos padėtis buvo palyginti gera. Kirgizijos BVP, 2014 m. augęs 3,6 proc., o 2015 m. – 3,5 proc., dėl gerų šalies žemės ūkio ir paslaugų sektorių rezultatų 2016 m. išaugo 3,8 proc. Sumažinus išlaidas ir atidėjus kai kurių investicinių projektų užbaigimą, 2016 m. biudžeto deficitas sumažėjo nuo 7,9 proc. BVP (2015 m.) iki 4,5 proc. BVP. 2016 m. pabrangusio somo (13 proc. JAV dolerio atžvilgiu) įtaką importo kainoms ir šio pabrangimo dalinį grandininį poveikį vidaus kainoms sustiprino tvirta pinigų politikos kryptis ir didesnio emigrantų perlaidų srauto poveikis namų ūkių vartojimui. Tai padarė pageidaujamą poveikį infliacijai – 2016 m. ji sumažėjo iki –0,4 proc.

Šalies mokėjimų balanso padėtis tebėra prasta, tačiau ji tokia dėl struktūriniu požiūriu didelio einamosios sąskaitos deficito, kuris, apskaičiuota, 2016 m. pagerėjo labai nedaug – nuo 10,9 proc. BVP (2015 m.) iki 9,6 proc. BVP. 2016 m. pabaigoje bendros tarptautinės atsargos buvo 1,97 mlrd. USD arba 3,8 mėnesio prognozuojamo importo vertės.

3.2.4. Moldova

Per pastaruosius kelerius metus Moldovos Respublika patyrė tiek ekonominių, tiek politinių sunkumų. 2014 m. lapkričio mėn. kilo didelis skandalas dėl sukčiavimo bankų sektoriuje, atskleidęs rimtas valdymo problemas, be to, šalyje buvo susidariusi nestabili politinė padėtis. Dėl šių aplinkybių taip pat sulėtėjo ekonomikos augimas ir laikinai sustabdyta Moldovos tarptautinių partnerių parama biudžetui.

2015 m. Moldovoje prasidėjo nuosmukis, BVP sumažėjo 0,5 proc. 2016 m. BVP išaugo apie 2 proc., tam daugiausia įtakos turėjo aktyvesnė žemės ūkio veikla. Vartotojų kainų infliacija ir toliau mažėjo: 2015 m. ji buvo 13,5 proc., o 2016 m. pabaigoje sumažėjo iki 2,4 proc.

Dėl mažesnių biudžeto pajamų ir nutrauktos donorų paramos biudžetui vyriausybė patyrė didelį finansinį spaudimą. Dėl šių veiksnių biudžeto deficitas padidėjo iki 3,2 proc. BVP. Dėl 2015 m. centrinio banko trims likviduojamiems bankams suteiktų skubių paskolų su valstybės garantija, 2016 m. valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 45,7 proc. BVP. Dėl finansų sektoriaus krizės tarptautinės atsargos nuo 2014 m. rugsėjo mėn. iki 2015 m. vasario mėn. sumažėjo 35 proc. iki 1,7 mlrd. USD arba maždaug 4,3 mėnesio importo vertės. Nuo tada iki 2016 m. gruodžio mėn. dėl užsienio valiutų rinkos stabilizavimosi ir atsigavimo centrinis bankas sukaupė 2,1 mlrd. USD užsienio atsargų, prilygstančių maždaug 5,1 mėnesio prognozuojamo importo vertei.

Šiomis aplinkybėmis 2016 m. liepos mėn. valdžios institucijoms galiausiai pavyko susitarti su TVF dėl programos, kuri bus remiama pagal 179 mln. USD vertės trejų metų susitarimą dėl išplėstinės kredito priemonės ir išplėstinės fondo priemonės (IKP / IFP). 2016 m. lapkričio 7 d. TVF valdyba patvirtino šį susitarimą, o 2017 m. balandžio 28 d. buvo baigta pirmoji šios programos peržiūra.

Gavusi Moldovos vyriausybės prašymą ir atsižvelgdama į pirmiau minėtas politines ir ekonomines aplinkybes, 2017 m. sausio 13 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė sprendimo Moldovos Respublikai suteikti iki 100 mln. EUR MFP – 60 mln. EUR paskolą ir 40 mln. EUR dotaciją, pasiūlymą. Siūloma suma pateisinama atsižvelgiant į šalies išorės finansavimo poreikių vertinimą, TVF programos dydį, naštos pasidalijimo motyvus ir turimas finansavimo iš ES biudžeto galimybes. Dotacijos dalis pateisinama atsižvelgiant į lėtą Moldovos ekonominį vystymąsi ir jos teisę gauti lengvatinį TVF ir Pasaulio banko finansavimą.

3.2.5. Tunisas

2016 m. gegužės mėn. Tunisas ir TVF sudarė susitarimą dėl 2,9 mlrd. USD vertės išplėstinės fondo priemonės, kuris baigia galioti 2020 m. gegužės mėn. ir kuriuo siekiama paremti šalies penkerių metų ekonominę programą (2016–2020 m.). IFP taikoma pagal TVF 24 mėnesių rezervinį susitarimą, kurio vertė yra 1,75 mlrd. USD ir kurį TVF patvirtino 2013 m. birželio mėn., ir sudarė 2015 m. gruodžio mėn. Tunisas iš ES gavo papildomą MFP – 300 mln. EUR paskolą. Ši operacija buvo patvirtinta 2014 m. gegužės mėn., o pagalba iš dalies (pirmosios dvi dalys – iš viso 200 mln. EUR) išmokėta 2015 m. Pagal šią operaciją numatytos paskutinės dalies (100 mln. EUR) išmokėjimas buvo atidėtas dėl to, kad buvo nepakankamai įgyvendintos kai kurios sutartos politikos priemonės ir kilo sunkumų įgyvendinant TVF programą. Atsižvelgdamos į tebesitęsiančius ekonominius sunkumus, kuriuos dar labiau padidino 2015 m. įvykdyti teroristiniai išpuoliai, ir į bendrą nestabilumą regione, 2016 m. liepos 6 d. teisėkūros institucijos patvirtino papildomą MFP Tunisui – iki 500 mln. EUR paskolą. 2016 m. gruodžio mėn. pasibaigus Komisijos ir Tuniso institucijų deryboms, 2017 m. balandžio 27 d. pasirašytas susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas.

Apskaičiuota, kad 2016 m. Tuniso BVP augimas pasiekė 1,1 proc., t. y. šiek tiek paspartėjo, palyginti su 0,8 proc. 2015 m. Nedarbo lygis siekia 15,5 proc. 2016 m. vidutinė infliacija buvo maždaug 3,7 proc., t. y. sumažėjo, palyginti su 5 proc. 2015 m.; manoma, kad 2017 m. vidutinė infliacija pasieks vidutiniškai 3,9 proc.

Kalbant apie viešuosius finansus, apskaičiuota, kad 2016 m. valdžios sektoriaus deficitas siekė 6 proc. BVP (palyginti su 4,6 proc., kaip sutarta pagal TVF programą). Toks deficitas susidarė dėl įvairių veiksnių, įskaitant tai, kad surinkta mažiau, nei tikėtasi, mokesčių, patirta daugiau skolos tvarkymo išlaidų (iš dalies – dėl Tuniso dinaro nuvertėjimo) ir padidėjo viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio sąnaudos. Centrinės valdžios skola ir toliau didėjo: 2016 m. ji siekė 63 proc. BVP, t. y. padidėjo, palyginti su 2015 m., kai ji buvo 55 proc. Be to, pagal planą per ateinančius dvejus metus Tunisas turėtų grąžinti gerokai didesnę savo valdžios sektoriaus skolos sumą.