Pasiūlymas TARYBOS NUOMONĖ dėl Prancūzijos ekonominės partnerystės programos /* COM/2013/0904 final - 2013/0394 (NLE) */





2013/0394 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS NUOMONĖ dėl Prancūzijos ekonominės partnerystės programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų[1], ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Stabilumo ir augimo paktu (toliau – SAP) siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę Sąjungoje, jame nustatyta perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir padėties ištaisymo sistema. Jis grindžiamas patikimų valstybės finansų tikslu kaip priemone sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris paremtas finansiniu stabilumu: taip siekiama Sąjungos tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų; (2) 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų yra išdėstomos nuostatos, kuriomis siekiama sustiprinti biudžeto politikos stebėseną euro zonoje ir užtikrinti, kad nacionaliniai biudžetai derėtų su ekonominės politikos gairėmis, parengtomis vadovaujantis SAP ir Europos semestru. Kadangi vien biudžeto priemonių gali nepakakti, kad būtų užtikrintas ilgalaikis perviršinio deficito padėties ištaisymas, gali prireikti papildomų politikos priemonių ir struktūrinių reformų; (3) Reglamento (ES) Nr. 473/2013 9 straipsnyje išdėstytos su ekonominės partnerystės programomis, kurias pagal perviršinio deficito procedūrą turi pateikti euro zonos valstybės narės, susijusios sąlygos. Nustatant priemonių, kurios padėtų veiksmingai ir ilgam ištaisyti perviršinio deficito padėtį, planą, ekonominės partnerystės programoje visų pirma turėtų būti išsamiai apibūdintos pagrindinės fiskalinės struktūrinės reformos, ypač su apmokestinimu, taip pat pensijų, sveikatos ir biudžeto sistemomis susijusios reformos, kurios bus naudingos siekiant tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį; (4) 2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (EB sutarties) 104 straipsnio 6 dalį Taryba priėmė sprendimą, pagal kurį Prancūzijai pradėta perviršinio deficito procedūra. 2013 m. birželio 21 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 7 dalį Taryba priėmė patikslintą rekomendaciją dėl perviršinio deficito procedūros, kuri pradėta iki Reglamento (ES) Nr. 473/2013 įsigaliojimo. Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos paprašyta iki 2013 m. spalio 1 d. pateikti ekonominės partnerystės programą; (5) 2013 m. spalio 1 d., t. y. per Reglamento (ES) Nr. 473/2013 9 straipsnio 3 dalyje ir 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą laiką, Prancūzija Komisijai ir Tarybai pateikė ekonominės partnerystės programą, kurioje visų pirma apibrėžtos fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir ilgalaikį perviršinio deficito padėties ištaisymą. Į ekonominės partnerystės programą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama įgyvendinti 2013 m. liepos 9 d. Tarybos pateiktas Prancūzijai skirtas rekomendacijas: i) užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą (1 rekomendacija), kartu supaprastinant mokesčių sistemą (5 rekomendacija), ii) atkurti konkurencingumą pasitelkus gamybos sąnaudų mažinimo priemones (2 rekomendacija), gerinti verslo aplinką (3 rekomendacija) ir didinti konkurenciją (4 rekomendacija), taip pat iii) kovoti su nedarbu ir nelygybe darbo rinkoje (6 rekomendacija); (6) ekonominės partnerystės programoje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, kurios, išskyrus kelias išimtis, arba jau buvo įgyvendintos, arba šiuo metu jas svarstoma priimti. Joje pateikta nedaug informacijos apie vyriausybės politikos strategiją iki 2015 m., t. y. iki perviršinio deficito panaikinimo termino. Prancūzija ėmėsi arba planuoja imtis šių fiskalinių struktūrinių reformų: i) priemonių valdžios sektoriaus deficitui mažinti, visų pirma siekiant apriboti išlaidų augimą, ii) sukurti nepriklausomą fiskalinę tarybą, iii) reformuoti pensijų sistemą, iv) supaprastinti mokesčių sistemą, v) mažinti darbo sąnaudas. Papildomos struktūrinės reformos, kuriomis siekiama skatinti augimą ir konkurencingumą ir kuriomis daromas netiesioginis poveikis deficito mažinimui, apima: i) paramą firmų inovacijoms ir eksporto pajėgumui, ii) tinklų pramonės ir kai kurių reglamentuojamų sektorių konkurencingumo ir veiksmingumo stiprinimo priemones, iii) darbo rinkos reformą ir iv) paramą jaunimo užimtumui; (7) priemonėmis, kurių imamasi viešųjų finansų srityje, siekiama laikytis 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų nominalaus deficito tikslų, imantis konkrečių veiksmų riboti išlaidų augimą, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas. Šiuo tikslu, vykdant nuolatinę išlaidų peržiūrą, atlikti keli viešosios politikos vertinimai ir pateikti konkretūs pasiūlymai, tačiau planuojamos sutaupyti lėšos nebuvo sistemingai kiekybiškai įvertintos. Be to, dalis iki šiol paskelbtų priemonių yra susijusios su mokesčių ir socialinio draudimo lengvatų apribojimu ir (arba) panaikinimu, o tai faktiškai padidins mokesčių naštą, o ne sumažins išlaidas. Apskritai, dar neaišku, kokiu mastu po išlaidų peržiūros bus iš tikrųjų imtasi esminių vyriausybės politikos reformų, kokią veiklą vykdys viešasis sektorius ir kokie bus viešųjų paslaugų teikimo būdai. Vyriausybė taip pat pradėjo įgyvendinti decentralizacijos reformą, kurios tikslas – patikslinti vietos valdžios institucijų ir centrinės vyriausybės atsakomybę, siekiant padidinti vietos valdžios išlaidų veiksmingumą. Tačiau kol kas neaišku, ar šis procesas iš tikrųjų padės racionalizuoti vietos išlaidas, o lėšos, kurias tikimasi sutaupyti, nebuvo kiekybiškai įvertintos. Be didelės lėšų sumos, kurią numatyta sutaupyti 2014 m., ekonominės partnerystės programoje pateikta nedaug informacijos apie priemones, kuriomis siekiama padidinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, įskaitant farmacijos sritį, atsižvelgiant į prognozuojamą šių išlaidų padidėjimą; (8) viešųjų finansų valdymas buvo sustiprintas visų pirma sukuriant Viešųjų finansų aukščiausiąją tarybą. Pagal įstatymą nepriklausoma institucija Aukščiausioji taryba teikia nuomonę dėl makroekonominio scenarijaus, kuriuo grindžiami biudžeto projektai ir stabilumo programos, ir dėl metinių fiskalinių tikslų ir daugiametės biudžeto strategijos derėjimo. Todėl ji pateikė nuomonę dėl 2013 m. balandžio 30 d. Prancūzijos pateiktos stabilumo programos ir dėl biudžeto plano projekto; (9) galima tikėtis, kad planuojama pensijų reforma bus prisidėta prie ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo. Priemonėmis, kurių bus imtasi iki 2020 m., daugiausia dėmesio bus skiriama pajamoms, ypač darbuotojų ir darbdavių socialinių įmokų didinimui – šiai priemonei Taryba nepritarė. Vyriausybė įsipareigojo kompensuoti planuojamos pensijų reformos poveikį darbo sąnaudoms 2014 m., sumažindama šeimos įmokas. Nuo 2020 m. įmokų mokėjimo laikotarpis visai pensijai gauti palaipsniui didės iki 43 metų 2035 m. Planuojama reforma yra nepakankama, kad būtų galima visapusiškai įgyvendinti Tarybos rekomendaciją, nes manoma, kad svarstomomis priemonėmis iki 2020 m. bus tik perpus sumažintas pensijų sistemos finansavimo deficitas. Šiuo atžvilgiu viešojo sektoriaus darbuotojų schemų mastas ir specialios taisyklės nebuvo peržiūrėti. Be to, pensijų sistemos finansavimo deficitas iki 2020 m. galėtų būti net didesnis, negu tikėtasi, jei makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama reforma, pasirodys buvęs pernelyg optimistinis, o šios tikimybės visiškai atmesti negalima, turint omenyje dabartinę ekonominę padėtį. Planuojamų priemonių, kuriomis siekiama geriau atsižvelgti į daug jėgų reikalaujančią veiklą, biudžeto išlaidoms būdingas didelis neapibrėžtumas ir dėl to kyla dar viena grėsmė pensijų sistemos finansinei perspektyvai; (10) siekiant supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, imtasi papildomų veiksmų, toliau mažinant mokesčių išlaidas ir teikiant pasiūlymus didinti aplinkos mokesčius. Kita vertus, be priemonės, kuri jau priimta 2013 m. ir kurios poveikis didės 2014 m., biudžeto plano projekte nesvarstomos kitos priemonės, kuriomis būtų toliau mažinamas įmonių įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas. Iš dalies pakeitus biudžeto plano projektą po to, kai jis buvo pateiktas Komisijai ir Tarybai, teisės aktuose nustatytas įmonių pelno mokesčio tarifas didelėms įmonėms bus de facto didesnis, priešingai nei nurodyta Tarybos rekomendacijoje mažinti teisės aktuose nustatytus tarifus, kartu plečiant mokesčio bazę. Be to, nors pridėtinės vertės mokesčio tarifai pasikeis nuo 2014 m. sausio mėn., kaip nuspręsta 2012 m. gruodžio mėn., ekonominės partnerystės programoje nepateikta informacijos apie priemones, kuriomis sumažinti tarifai būtų toliau artinami prie standartinio tarifo, kaip rekomendavo Taryba. Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių aplinkosaugos mokesčio taikymo atidėjimas, apie kurį vyriausybė paskelbė spalio 29 d., neatitinka ekonominės partnerystės programoje nurodytų pastangų, kuriomis siekiama didinti aplinkosaugos mokesčius; (11) galima tikėtis, kad priemonėmis, kurių ėmėsi vyriausybė sąnaudų konkurencingumui remti, bus sumažintas darbo sąnaudų didėjimas, susijęs su fiskalinio konsolidavimo priemonėmis, priimtomis nuo 2010 m. Visų pirma, 2012 m. gruodžio mėn. priimta mokesčių atskaita konkurencingumui ir užimtumui skatinti labai sumažina darbo sąnaudas, kai darbo užmokestis 2,5 karto mažesnis už minimalų darbo užmokestį. Be įsipareigojimo kompensuoti 2014 m. planuojamos pensijų reformos poveikį, vyriausybė paskelbė būsimą socialinės apsaugos finansavimo reformą, siekiant įvairinti pajamas ir sumažinti jos poveikį darbo sąnaudoms. Tačiau šiuo metu turima nedaug informacijos apie šios reformos specifiką; (12) ekonominės partnerystės programoje pateikiama keletas struktūrinių reformų, kurių imtasi augimui ir konkurencingumui didinti bei kovoti su nedarbu. Siekdama remti konkurencingumą, vyriausybė ėmėsi priemonių, kad padidintų galimybes gauti finansavimą novatoriškiems projektams ir paremtų eksporto įmones. Imtasi iniciatyvų supaprastinti įmonių ir administracijos tarpusavio sąveiką. Be to, ekonominėje partnerystės programoje minimos tikslinės priemonės, kuriomis siekiama padidinti kai kurių reglamentuojamųjų sektorių konkurencingumą (pvz., notarų, apskaitininkų), tačiau šių priemonių nepakanka, kad būtų visapusiškai įgyvendintos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, kuriose raginta imtis plataus užmojo reformos paslaugų sektoriuje. Ekonominės partnerystės programoje taip pat nurodyta geležinkelio sistemos reforma. Nors šia reforma siekiama pagerinti sistemos veiksmingumą, joje nenumatyta atverti vidaus keleivių vežimo rinkos konkurencijai, kaip buvo raginama padaryti konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Ekonominės partnerystės programoje taip pat nurodomos reikšmingos priemonės, priimtos siekiant kovoti su nedarbu, nors dauguma jų buvo žinomos priimant Tarybos rekomendaciją. 2013 m. birželio 14 d. įstatymas dėl darbo vietų užtikrinimo, konkrečios priemonės, skirtos jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumui, taip pat būsima profesinio rengimo ir gamybinės praktikos reforma yra teigiami žingsniai, siekiant gerinti darbo rinkos veikimą ir kartu didinti Prancūzijos augimo potencialą. Tačiau derybos dėl bedarbio pašalpų sistemos atidėtos iki 2014 m., PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ: 2013 m. spalio 1 d. Komisijai ir Tarybai pateikta Prancūzijos ekonominės partnerystės programa apima fiskalines struktūrines reformas, kurios iš dalies tinkamos, siekiant užtikrinti veiksmingą ir ilgalaikį perviršinio deficito padėties ištaisymą. Ekonominėje partnerystės programoje išsamiai apžvelgiamos priemonės, priimtos iki liepos 9 d. Tarybos rekomendacijos. Joje taip pat pateikiama informacija apie papildomas reformas, pradėtas iki ekonominės partnerystės programos pateikimo. Tačiau šių priemonių nepakaks fiskaliniam ir struktūriniam disbalansui pašalinti, o apie planuojamas reformas, siekiant imtis tolesnių veiksmų rekomendacijai įgyvendinti, pateikta mažai informacijos. Vyriausybės pasiūlymu dėl pensijų reformos bus sumažintas pensijų sistemos deficitas, bet to nepakaks deficitui panaikinti iki 2020 m., ypač su schemomis, skirtomis vyriausybės pareigūnams ir darbuotojams, dirbantiems keliose valstybės kontroliuojamose įmonėse, kuriose, kaip manoma, iki to laikotarpio susidarys didelis deficitas, o pagrindinis makroekonominis scenarijus atrodo pernelyg optimistinis. Vykdant nuolatinę išlaidų peržiūrą kol kas gauti tik riboti rezultatai ir dar neaišku, kiek bus sutaupyta lėšų. Taip pat neaišku, ar planuojama decentralizacijos reforma pagerins vietos, regionų ir nacionalinio lygmenų koordinavimą ir ar visame valdžios sektoriuje bus sutaupyta daug lėšų. Ekonominės partnerystės programoje pateikta nedaug informacijos apie priemones, kuriomis siekiama spręsti planuojamo viešųjų išlaidų, skirtų sveikatos priežiūrai, didinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu klausimą. Be to, atrodo, kad neseniai vyriausybės priimti mokesčių srities sprendimai prieštarauja Tarybos rekomendacijai ir sukuria netikrumo situaciją, susijusią su vyriausybės strategija. Galiausiai reikia dar patikslinti priemones, kuriomis grindžiamas vyriausybės įsipareigojimas mažinti darbo sąnaudas. Apskritai, nors teisės aktais jau įtvirtintos reformos yra sveikintini veiksmai, reikia dėti daugiau pastangų sprendžiant fiskalinio ir struktūrinio disbalanso klausimą, siekiant veiksmingai remti tikslą tvariai panaikinti perviršinį deficitą ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Todėl Prancūzija raginama nacionalinėje reformų programoje ir stabilumo programoje pateikti papildomos informacijos apie reformų priemones, kuriomis siekiama didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą visuose valdžios subsektoriuose, ypač siekiant geriau koordinuoti ir papildomai sutaupyti centrinės ir vietos valdžios lygmenimis. Reikia papildomai paaiškinti priemones, kuriomis siekiama didinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą ir išvengti numatomo viešojo sektoriaus darbuotojų pensijų sistemų deficito neigiamos įtakos valdžios sektoriaus deficitui. Taip pat reikia daugiau informacijos apie planuojamus veiksmus toliau mažinti darbo sąnaudas ir apskritai apie tolesnes struktūrines reformas, kuriomis siekiama didinti ekonomikos gebėjimą prisitaikyti ir skatinti potencialų augimą. Komisija ir Taryba stebės, kaip vykdomos reformos, įgyvendindamos Europos semestrą. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 140, 2013 5 27, p. 11.