KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKAŽemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) apskaita ir Sąjungos įsipareigojimai dėl klimato kaitos /* SWD/2012/0040 - COD/2012/0042 */





1. Santrauka 1.1. Taikymo sritis ir kontekstas ES ir kiti pasaulio valstybių vadovai sutarė,[1] kad pasaulinis atšilimas neturi viršyti iki pramoninės revoliucijos vyravusių temperatūrų daugiau nei 2˚ C. Siekiant šio ilgalaikio tikslo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimą iki 2050 m. reikia sumažinti bent iki tokio lygio, kuris 50 % žemesnis už 1990 m. lygį. Artimiausiu metu, iki 2020 m., ES įsipareigojo sumažinti ŠESD išmetimą 20 %, palyginti su 1990 m. lygiu, o susiklosčius tinkamoms sąlygoms – 30 %[2]. Europos Parlamentas ir Taryba sutarė, kad siekiant to tikslo turėtų prisidėti visi sektoriai[3]. Žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. trumpinys LULUCF) sektoriaus tarp jų dar nėra. Poveikio vertinimu siekiama pamatuoti, koks galėtų būti LULUCF įnašas. Europos Sąjungoje daugiausia ŠESD išmetama dėl energijos gamybos ir kitos žmogaus veiklos. Išmetamą kiekį iš dalies atsveria fotosintezės būdu iš atmosferos pašalinama ir augaluose, dirvožemyje ir nukirsto medžio produktuose besikaupianti anglis. Įvairiais žemės naudojimo būdais, miško tvarkymo ir žemės ūkio valdymo metodais, taip pat naudojant ilgalaikius nukirsto medžio produktus galima mažinti išmetamų ŠESD kiekį ir skatinti ŠESD pašalinimą iš atmosferos. Tie veiklos metodai yra LULUCF dalis[4]. 1.2. Problemos apibūdinimas Esama svarių argumentų LULUCF išmetamų ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekį įtraukti į apskaitą: · ES politikos nuoseklumo siekimas – įtraukimas į apskaitą derėtų su „Europa 2020“ strategija ir užtikrintų, kad prie kovos su klimato kaita prisidėtų visi sektoriai. Šitaip ES įgyja daugiau galimybių skatinti suvienodinti verslo veikimo sąlygas ir teisingai paskirstyti pastangų naštą; · įsipareigojimų dėl klimato kaitos aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas – užtikrinant visų sektorių išmetamų ir iš atmosferos pašalinamųŠESD kiekio registravimą. Šiuo metu ŠESD kiekis, išmetamas iš biomasės gaminant energiją energetikos ir kituose sektoriuose, kuriuose iš biomasės gaminama energija, pagal taisykles nėra įtraukiamas į apskaitą; · ES politikos klimato kaitos srityje ekonominio efektyvumo gerinimas – sudarant sąlygas visiems sektoriams prisidėti siekiant ambicingesnių tikslų. Įtraukiant LULUCF į apskaitą reikia atsižvelgti į sektoriaus specifiką ir skirtingų valstybių narių sąlygas. Dėl žmogaus veiklos išmetamų ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekis apskaitos taisyklėse turi būti skiriami nuo tų, kuriuos lėmė ne žmogaus veikla. Dėl ekstremalių reiškinių, pavyzdžiui, miškus ir žemės dangą paveikiančių gaisrų, audrų, sausrų, kenkėjų, taip pat dėl tvarkymo sprendimų, pavyzdžiui, kirsti arba sodinti medžius, ŠESD išmetimas ir pašalinimas iš atmosferos gali tapti grįžtamais procesais. Todėl turi būti suteikta galimybė apskaitoje parodyti atbulinį procesą. Be to, ŠESD išmetimo ir pašalinimo stebėsena ir ataskaitų teikimas yra sudėtingi; jiems reikalinga patikima sistema. Svarbu ir tai, kad išmetamų ir pašalinamų ŠESD kiekis kasmet smarkiai svyruoja, todėl gali sudaryti labai didelę valstybės narės bendro išmetamo kiekio dalį. 1.3. Kas būtų nieko nepakeitus? Jeigu niekas nesikeis, prognozuojama, kad ES LULUCF sektoriuje iki 2020 m. ŠESD bus absorbuojama (t. y. išmetama mažiau, negu pašalinama) mažiau[5]. Numatoma, kad 2020 m. visame sektoriuje bus absorbuojama maždaug 10 % mažiau palyginus su 2005–2009 m. laikotarpiu. Ypač didelis mažėjimas numatomas miškininkystėje. Jį iš dalies kompensuos naujų miškų želdinimas (miškų įveisimas). Numatoma, kad vykdant žemės ūkio veiklą, kaip antai tvarkant pasėlius ir ganyklas, išmetamų ar iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekis liks beveik toks pat arba padėtis gerės. Jei LULUCF netaps ES klimato politikos sandu, neigiamos tendencijos ir išmetamo kiekio didėjimo grėsmė gali likti nepastebėta. Mažėjant, kaip prognozuojama, absorbento pajėgumui, vis labiau keisis politikos nuoseklumas ir ekonominis efektyvumas/Numatomas absorbento pajėgumo mažėjimas vis smarkiau veiks politikos nuoseklumą ir ekonominį efektyvumą. Kyla grėsmė, kad dėl neveiklumo neįtraukus į apskaitą mažėjančių grynųjų iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio bus skiriama pernelyg daug išteklių klimato kaitos švelninimo priemonėms siekiant kitų tikslų, ir taip skirtingiems švelninimo variantams bus suteiktas nevienodas svoris. Be to, ilgainiui gali mažėti ekonominis efektyvumas, nes siekiant ilgalaikių klimato tikslų visuose sektoriuose prireiks reikšmingų papildomų veiksmų. 1.4. Tikslai Bendrasis tikslas – užtikrinti, kad vykdant ES kovos su klimato kaita įsipareigojimus prisidėtų ir LULUCF. Apibrėžtai problemai spręsti įgyvendintini tokie einamieji tikslai: · siekiant užtikrinti apskaičiavimų skaidrumą, išsamumą, nuoseklumą, palyginamumą ir tikslumą, valstybių narių vykdoma stebėseną ir apskaita turėtų atitikti Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (toliau − TKKK) paskelbtas geros praktikos gaires; · apskaitos taisyklės turėtų: · būti išplėstos tiek, kad apimtų visą išmetamų bei iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekį ir visas pagrindines LULUCF veiklas (miškų įveisimą, miškų atkūrimą, miškų naikinimą, miškų tvarkymą, pasėlių tvarkymą ir ganyklų tvarkymą); · atspindėti išmetamų ir pašalinamų ŠESD kiekio nepastovumą; · suteikti klimato kaitos švelninimo paskatas; · norint įtraukti LULUCF į apskaitą, reikalinga politikos sąlyga – nei metinis išmetamų ir pašalinamų ŠESD kiekio svyravimas, nei reikšmingi natūralūs trikdžiai neturi kelti grėsmės valstybių narių pajėgumui įvykdyti ŠESD mažinimo tikslus. 1.5. Galimybės Veiksmų įtraukti į apskaitą LULUCF reikėtų imtis dviem lygmenimis. Pirma, reikėtų apibrėžti politikos sąlygas, kuriomis sektorius būtų įtrauktas į apskaitą, nes ES jau yra priėmusi teisės aktus, susijusius su įsipareigojimais 2020 m. išmetamų ŠESD kiekį sumažinti 20 %. Pirmoji galimybė (jokio reguliavimo ir (arba) jokių ES veiksmų) nepriimtina, nes ES yra Kioto protokolo šalis, todėl visi įsipareigojimai turėtų būti paskirstyti tarp valstybių narių ir vykdomi laikantis bendrų principų. Todėl nieko nedaryti reikštų tiktai atidėlioti bet kokius veiksmus, kol bus pasiektas tarptautinis susitarimas. Antra galimybė reikštų sukurti LULUCF sektoriui teisinę bazę, kuri skirtųsi nuo ES sprendime dėl pastangų pasidalijimo (toliau – SPP) nustatytos sistemos ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos. Išskirti du šios galimybės variantai: vienas be tikslų (2 galimybės I variantas) ir vienas su tikslais (2 galimybės II variantas). 3 galimybė – priskirti LULUCF SPP taikymo sričiai. Galimybė pritaikyti ETS atmesta jau anksčiau. Antra, buvo išsamiai apžvelgtos galimybės vertinant, kuriuo atveju galima sukurti patikimą apskaitą, stebėseną ir ataskaitų teikimo tvarką. Kalbant apie apskaitą, apsvarstytos šios pasirinkimo galimybės: (a) tos pačios apskaitos taisyklės, kurios taikomos pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu, įskaitant savanorišką žemės ūkio veiklų apskaitą ir privalomą visų miškininkystės veiklų apskaitą. (b) apskaitos taisyklės, kurios atitiktų tikėtinus su antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu siejamus JTBKKK derybų rezultatus, įskaitant privalomą visų miškininkystės veiklų apskaitą ir savanorišką žemės ūkio veiklų apskaitą. (c) tikėtinus JTBKKK derybų rezultatus atitinkančios apskaitos taisyklės, kurios būtų papildomai patobulintos – miškininkystės ir žemės ūkio veiklų apskaita taptų privaloma. Suformuluota trijų etapų sistema, kuri užtikrintų stebėsenos ir ataskaitų teikimo patikimumą. Pirmas etapas – pasiekti, kad naudojant bent jau paprastas metodikas į ataskaitas būtų įtrauktas visas dėl skirtingų veiklų išmetamas ir iš atmosferos pašalinimas ŠESD kiekis. Antras etapas – padidinti pateiktų duomenų tikslumą taikant sudėtingesnius metodus. Trečiuoju etapu bus derinama stebėsena, ataskaitų teikimas ir su tuo susijusi nomenklatūra ir taip tobulinamas valstybių narių duomenų palyginamumas. Apskaitos, stebėsenos ir ataskaitų teikimo variantai 2 ir 3 galimybės atveju iš esmės sutampa, tačiau jų poveikis skirsis priklausomai nuo politikos sąlygų. 1.6. Poveikis Analizės rezultatai: pasiekti tikslą, kad visi sektoriai prisidėtų įgyvendinant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimą, galima pasirinkus dvi bendro pobūdžio politikos galimybes: įtraukti LULUCF į ES išmetamų ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimą taikant atskirą sistemą (2 galimybė) arba taikant SPP (3 galimybė). Galimybių ekonominis, socialinis ir aplinkos poveikis gerokai skiriasi priklausomai nuo taikomų apskaitos taisyklių, kaip parodyta 1 lentelėje. 1 lentelė. Pagrindinio poveikio Europos Sąjungai apžvalga Poveikio tipas || 1 galimybė || 2 galimybės I variantas || 2 galimybės II variantas. || 3 galimybė || Jokių ES veiksmų || Įtraukti LULUCF į atskirą sistemą (nenustatant tikslų) || Įtraukti LULUCF į atskirą sistemą (nustatant tikslus) || Įtraukti LULUCF į SPP Apskaitos variantas || netaikoma || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) Aplinkai || || || || || || || || || || Grynasis poveikis visos ekonomikos lygmens pastangoms švelninti klimato kaitą lyginant su atskaitos scenarijumi (MtCO2 per metus) || Nulinis (pavėlinamas) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39 Prisidėjimas prie ES pastangų sumažinti išmetamą ŠESD kiekį iki iškeltų tikslų lyginant su atskaitos scenarijumi (MtCO2 per metus) || Nulinis (pavėlinamas) || -79 || -10 iki -86 || -36 iki -106 || -86 || -15 iki -91 || -41 iki -111 || 0 || 0 || 0 Prisidėjimas prie ES pastangų sumažinti išmetamų ŠESD kiekį (% lyginant su bendru 1990 m. išmestu ŠESD kiekiu || Nulinis (pavėlinamas) || -1.4 || -0,2 iki -1,5 || -0,6 iki -1,9 || -1.6 || -0,3 iki -1,6 || -0.7 t-2/0 || 0 || 0 || 0 Ekonominis || || || || || || || || || || Klimato kaitos švelninimo sąnaudos || Nulinis (pavėlinamas) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156 Geresnės stebėsenos ir ataskaitų teikimo sąnaudos (€ mln.) || Nulinis (pavėlinamas) || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 Socialinis || || || || || || || || || || Poveikis užimtumui || Nulinis (pavėlinamas) || 0 || 0 || 0 || Mažas (neutralus arba teigiamas) || Mažas (neutralus arba teigiamas) Pastaba. 2 galimybės II variantas remiasi -5,4 MtCO2 į apskaitą įtrauktų kreditų tikslu. Taikant apskaitos variantus b ir c , tai prilygsta 5 EUR/tCO2 anglies kainai (tokia prielaida daroma 3 galimybės atveju); bet taikant apskaitos variantą a skaičiuojama 12 EUR/tCO2 anglies kaina, nes atskaičiuojamas miškų tvarkymas. Neigiami skaičiai reiškia grynąjį ŠESD pašalinimą iš atmosferos, o teigiami – grynąjį išmetimą į ją. Šaltinis: skaičiavimai pagrįsti Böttcher et al. (2011) ir naujausia JRC informacija (2011b), parengta pagal JTBKKK peržiūrą. 2 galimybės I varianto b atveju paskaičiuoti du galimi LULUCF įnašo siekiant ES ŠESD išmetimo mažinimo tikslų variantai: vienas pagrįstas modeliavimo prognozėmis, o kitas modeliavimo ir nacionalinėmis prognozėmis. Kalbant apie poveikį aplinkai, ŠESD pašalinimo iš atmosferos ir ŠESD išmetimo mažinimo veiklą miškininkystėje ir žemės ūkyje būtų geriausia vertinti per ilgą laikotarpį, nes gali prabėgti dešimtmečiai, kol priemonės, kaip antai miškų įveisimas, padarys reikšmingą poveikį. Tačiau esami ES įsipareigojimai dėl klimato kaitos – svarbus riboženklis – siekia tik 2020 m. Tai, kiek įnašas gali viršyti esamų pastangų lūkesčius, t. y. atskaitos scenarijų, priklauso nuo politinių sąlygų, kuriomis LULUCF sektorius bus įtraukiamas į apskaitą. Prognozuojama, kad pagal 2 galimybės I variantą ir 3 galimybę papildomas veikimas bus ribotas, o pagal 2 galimybės II variantą – didesnis. Tačiau prognozėse neatsižvelgta į visą žemės ūkio potencialą švelninti klimato kaitą ir vienų medžiagų pakeitimo kitomis atnešamą naudą. Kalbant apie poveikį ekonomikai, apskaitos variantas a nustačius tikslus lemtų didesnes 2 galimybės II varianto sąnaudas, nes faktiškai būtų įskaičiuojama tik dalis švelninimo pastangų. Netgi priešingai, taikant tą variantą, atskaitos scenarijaus atveju būtų laimėta daugiau kreditų, todėl 3 galimybės atveju (kai iš LULUCF nereikalaujama papildomo švelninimo rezultatų) gavus kreditų būtų galima nebesistengti išmetamų ŠESD kiekio mažinti taip, kaip numatyta SPP. Visų apskaitos galimybių sąnaudos lygios nuliui 2 galimybės I varianto atveju, kai nenustatyta tikslų, ir 1 galimybės atveju, kai nevykdoma jokia apskaita. Socialinis poveikis ribotas; prognozuojama, kad užimtumas keistųsi nedaug: pokyčiai būtų neutralūs arba teigiami. Tačiau 2 galimybės II varianto ir 3 galimybės atvejais tikėtinas persiskirstymas tarp valstybių narių. 1.7. Galimybių palyginimas 1.7.1. Tinkamų politikos sąlygų pasirinkimas Svarstant LULUCF įtraukimą į galiojančias ES išmetamų ŠESD kiekio mažinimo tikslų teisines sistemas, kebliausiai atrodo uždavinys apriboti didelį metinio išmetamų ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio svyravimo ir tiems procesams iš esmės būdingo grįžtamumo poveikį įsipareigojimų vykdymo rezultatams. SPP (3 galimybė) remiasi metiniais tikslų įgyvendinimo reikalavimais ir numato, kad valstybės narės išmetamų ŠESD kiekį (ar išmetamų ŠESD kiekio didėjimą) mažintų linijine trajektorija. Tačiau kasmet įgyvendinti mažinimą linijine trajektorija gali būti keblu dėl grynojo skirtingų valstybių narių išmetamo kiekio svyravimų ir dažno reikšmingo pateiktų duomenų perskaičiavimo. SPP leidžiamos amplitudės daugeliu atveju būtų gerokai viršytos. Be to, daugelio LULUCF priemonių parengimas užtrunka ilgai, todėl metinė apskaita nebūtų tokia prasminga, kaip kituose sektoriuose, ir linijinė kasmet mažintino išmetamų ŠESD kiekio trajektorija neturėtų didelės praktinės vertės. Taikant 2 galimybę, per visą įsipareigojimo laikotarpį būtų skaičiuojamas išmestų ir iš atmosferos pašalintų ŠESD kiekio vidurkis ir taip išspręsta metinio svyravimo problema. 3 galimybės atveju kiltų grėsmė, kad į apskaitą įtraukus LULUCF mažės sutartos pastangos tuose sektoriuose, kurie jau yra galiojančių įsipareigojimų dalis, ir taip sumenks ES įsipareigojimai. 2 galimybė padėtų tokios grėsmės išvengti. 1.7.2. Patikimos apskaitos užtikrinimas 2 lentelėje apžvelgiama, kaip įvairios apskaitos galimybės padėtų siekti tikslų. Svarstant skirtingų klimato kaitos švelninimo galimybių sąlygų suvienodinimą, daugiausia dėmesio skirtina miškų tvarkymui. 1 lentelėje parodyta, kad taikant apskaitos galimybę a be papildomų pastangų ir nekeičiant valdymo sprendimų būtų gauta daug kreditų, susijusių su jau įvykusiu ŠESD pašalinimu iš atmosferos. Visos švelninimo pastangos būtų nuvertintos iki 85 %. Tai pabrangintų klimato kaitos švelninimą ir sumažintų paskatas imtis papildomų veiksmų. Be to, nedarant jokio realaus poveikio ekonomikai žymiai sumažėtų grynasis pašalinimo iš atmosferos ŠESD kiekis ir padidėtų grynasis išmetamo ŠESD kiekis. Taip pat nebūtų užtikrinta, kad apskaitoje atsispindėtų nepastovumas, nes ji apimtų tik dalelę su miškų tvarkymu susijusio išmetamų ŠESD kiekio ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio, o tai, kas susiję su žemės ūkio veikla, įskaičiuota nebūtų. 2 lentelė. Skirtingų apskaitos galimybių rezultatai Tikslai || Kiek pasiekiami tikslai taikant skirtingas apskaitos galimybes Apskaitos galimybė a Nedideli pakeitimai || Apskaitos galimybė b Tikėtinas JTBKKK derybų rezultatas || Apskaitos galimybė c JTBKKK+ Suvienodinti skirtingų klimato kaitos švelninimo variantų sąlygas || X || ● || ●● Visapusiškai įtraukti į apskaitą pašalinamų iš atmosferos ŠESD kiekį ir išmetamų ŠESD kiekį || ● || ● || ●● Apskaitoje atspindėti nepastovumą || X || ● || ●● Išvengti, kad dideli natūralūs trikdžiai neigiamai paveiktų valstybių narių tikslų įgyvendinimo rezultatus || ● || ●● || ●● Žymekliai: x Tikslas tokiu atveju nepasiektas arba nepakankamai pasiektas, ● Tikslas tokiu atveju pasiektas iš dalis, ●● Tikslas tokiu atveju pasiektas pakankamai Apskaitos variantais b ir c sudaromos sąlygos absorbento kitimui dėl natūralaus prisotinimo ir esamos politikos permainoms nesukuriant debito ar kredito. Šitaip apskaitant, išryškinamas ne dėl žmogaus veiklos išmetamų ŠESD kiekio ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio kitimas. Tačiau tokiai apskaitai reikia registruoti visus nukrypimus nuo atskaitos lygio. Tai reiškia, kad atskaitos scenarijaus atveju visi mažinimo būdų variantai ir jų panaudojimas (sekvestracija, papildomas biomasės naudojimas energijai gaminti, pavyzdžiui, siekiant Direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją tikslų, ar vienų medžiagų pakeitimas kitomis) lemtų tas pačias alternatyviąsias sąnaudas. O tai užtikrintų vienodas skirtingų klimato kaitos švelninimo variantų sąlygas. Kalbant apie galimybę užtikrinti išmetamų ir pašalinamų ŠESD kiekio išsamaus registravimo ir nepastovumo fiksavimą apskaitoje, tik apskaitos variante c valstybės narės įpareigojamos privalomai teikti ataskaitas apie žemės ūkio ir miškininkystės sektorių išmetamų ŠESD kiekį ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekį. Pagal apskaitos galimybes a ir b teikti ataskaitų dėl žemės ūkio neprivaloma, todėl kyla grėsmė, kad ES įsipareigojimais bus suabejota. Išplėtus apskaitos aprėptį, valstybės narės imtų veikti nuosekliau. Svarbu, kad siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų prisidėtų visų valstybių narių visi sektoriai ir kad verslui ir valstybėms narėms būtų sudarytos vienodos sąlygos, ir kad pastangos būtų paskirstytos teisingai, ir kad ES vidaus rinkoje būtų užtikrintas vienodas požiūris į žemės ūkį, miškininkystę ir pramonę. Tolesnėje perspektyvoje plačiau aprėpianti apskaitos sistema taip pat padėtų didinti sąnaudų efektyvumą siekiant bet kurių platesnio pobūdžio tikslų. Siekiant sumažinti natūralių trikdžių poveikį tikslų įgyvendinimo rezultatams, apskaitos galimybėse a ir b būtų numatytos taisyklės didelių nacionalinio masto natūralių trikdžių atveju ir taip išmetamų ŠESD kiekio mažinimo tikslų neįgyvendinimo grėsmė (kai ŠESD išmetamos dėl valstybėms narėms nepavaldžių natūralių trikdžių) būtų apribota. Poveikis bendrai ES apskaitai būtų nežymus, tačiau labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms šitaip būtų suteikti reikiami saugikliai. 1.7.3. Stebėsenos ir ataskaitų teikimo tobulinimas Šiame poveikio vertinime pateikiama trijų etapų sistema, kuria numatoma užtikrinti, kad stebėsena ir ataskaitų teikimas atitiktų Tarptautinės klimato kaitos komisijos gerosios patirties rekomendacijas. Pirmas etapas – pasiekti, kad būtų teikiamos ataskaitos, parengtos naudojant kad ir paprastas metodikas. Antras etapas – padidinti pateiktų duomenų tikslumą taikant sudėtingesnius metodus. Pažangos tikimasi per pirmąjį Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpį, tačiau pastangas reikės dėti ir 2013–2020 metais. Po to galima tobulinti stebėseną, ataskaitų teikimą bei su tuo susijusią nomenklatūrą ir taip gerinti valstybių narių duomenų palyginamumą. Išvardytuosius etapus Komisija detalizuotų sprendimo dėl monitoringo mechanizmo persvarstymo pasiūlyme. 1.8. Baigiamosios pastabos Tarptautinis susitarimas dėl LULUCF įtraukimo į apskaitą taisyklių persvarstymo pasiektas tiktai 2011 m. gruodžio mėn. Durbane vykusioje 17-oje Šalių (COP17) konferencijoje[6] Dabar esama svarių priežasčių įtraukti LULUCF į ES išmetamų ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimą – tokiu būdu pagerėtų politikos nuoseklumas, aplinkosauginis veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas. Tačiau kartu reikėtų atsižvelgti į LULUCF specifiką ir skirtingas valstybių narių sąlygas. Todėl svarbu užtikrinti patikimų apskaitos taisyklių, stebėsenos ir ataskaitų teikimo įgyvendinimą. Apskaitos variante c numatyta privaloma dėl miškininkystės ir dėl žemės ūkio veiklos išmetamų ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio apskaita; taip pat numatytas vienodas klimato kaitos švelninimo veiklos vertinimas miškininkystės, žemės ūkio, pramonės ir energetikos sektoriuose. Tai padėtų didinti sąnaudų efektyvumą ir užtikrinti vienodas sąlygas ir visoms valstybėms narėms, ir skirtingiems ES vidaus rinkos sektoriams. Tokia apskaita taip pat sukurtų terpę, kurioje ūkininkai, miškininkai ir pramonės veikėjai būtų skatinami imtis klimato kaitos švelninimo veiksmų, o tie veiksmai būtų pastebimi ir tinkamai atspindėti. Pakankamai išsami išmetamų ir iš atmosferos pašalinamų ŠESD kiekio apskaita užtikrintų, kad į apskaitą būtų įtraukti galimi atbuliniai procesai. Siekiant sustiprinti apskaitos sistemą ir rodiklių, kuriais matuojama pažanga žemės ūkyje ir miškininkystėje, pagrindus, apskaita ir stebėsena turėtų būti tobulinamos toliau. Siekti tokio tikslo Komisija siūlo sukuriant atskirą sistemą, t. y. persvarstant Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo. Palyginamumo ir sąnaudų efektyvumo sumetimais reikėtų geriau išnaudoti visą ES aprėpiančius stebėsenos mechanizmus, kaip antai LUCAS ir CORINE. Siekiant suteikti solidžių paskatų, sektoriuose įgyvendintų veiksmų rezultatai turėtų būtų įskaityti į ES išmetamų ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimą. Tai bus įmanoma tik parinkus tinkamas LULUCF politikos sąlygas. Dėl didelio miškuose išmetamų ir pašalinamų iš atmosferos ŠESD kiekio svyravimo kitiems sektoriams taikomi metiniai išmetamų ŠESD kiekio mažinimo tikslai nėra tinkami. LULUCF nuo kitų sektorių skiriasi ir ilga laikotarpio, kurio reikia, kad klimato kaitos švelninimo priemonės duotų vaisių, trukme. Poveikio vertinimo rezultatai rodo, kad geriausias variantas būtų atskira LULUCF taikoma teisinė bazė. ES jau įsipareigojo iki 2020 m. kitų sektorių pastangomis 20 % sumažinti išmetamų ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. Norint įsipareigoti ambicingesniems tikslams, negu 20 %, reikia sulaukti tinkamų sąlygų. Todėl LULUCF sektorius turėtų būti oficialiai įtrauktas į įsipareigojimus tik tada, kai ES nuspręs tą ambicingą lygį padidinti (2 galimybės I variantas). Tai nereiškia, kad klimato kaitos švelninimo pastangas reikėtų atidėti. Siekiant sukurti LULUCF strategiją ir prognozes, galėtų būti parengti nacionaliniai veiksmų planai. Jie būtų tarpinis etapas siekiant sektorių visapusiškai integruoti į dabartinę politiką. [1] JTBKKK šalių konferencijos sprendimas 1/CP.16 („Kankūno susitarimas“). [2] 2007 m. kovo 3–8 d. Briuselyje susitikusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados, įgyvendintos Sprendimu Nr. 406/2009/EB ir Direktyva 2009/29/EB. [3] Sprendimas 2009/406/EB ir Direktyva 2009/29/EB. [4] Kitos vykdant žemės ūkio veiklą išmetamos ŠESD, pavyzdžiui, dėl atrajotojų ir trąšų susidarantis metanas ir azoto oksidai, nepriskiriami LULUCF sektoriui; jis labiausiai siejasi su anglies išmetimu ir pašalinimu iš atmosferos per augmenją ir dirvožemį. Kitos išmetamos ŠESD (ne anglies dioksidas) inventorizuojamos prie žemės ūkio sektoriaus. [5] Čia „niekas nesikeis“ reiškia, kad valstybės narės pasieks išmetimo mažinimo 20 % tikslus, įskaitant atsinaujinančių energijos šaltinių tikslus. [6] Šalių konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo šalių posėdžiu, sprendimas -/CMP.7