AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

1.1.Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

1.1.1.Bendrosios aplinkybės

ES nuo 2003 m. giliavandenių žuvų žvejybą reguliuoja rūšims ir rajonams nustatydama bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir apibrėždama didžiausią šiaurės rytų Atlante leidžiamą žvejybos pajėgumą. 2019 ir 2020 m. tam tikrų rūšių giliavandenių žuvų BLSK nustatyti Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025, kuriuo 2019 ir 2020 m. Sąjungos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės.

Žvejybos galimybių nustatymas ir paskirstymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Su tausiu gyvųjų vandens išteklių naudojimu susiję įpareigojimai nustatyti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje. Visų pirma to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas (apibrėžtas to reglamento 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte) ir numatyta, kad bendra žuvininkystės politika (BŽP) siekiama atkurti ir išlaikyti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY). Remiantis to reglamento 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus.

Be to, jame minimos ir žvejybos galimybės, skiriamos atsižvelgiant į daugiašales arba dvišales konsultacijas dėl žvejybos. Konsultacijų rezultatai įgyvendinami žvejybos galimybes paskirstant valstybėms narėms, remiantis santykinio stabilumo principu.

ES ir Jungtinės Karalystės susitarime dėl išstojimo nustatytas pereinamasis laikotarpis baigiasi 2020 m. pabaigoje, nes Jungtinė Karalystė pareiškė, kad nėra suinteresuota jo pratęsti. Todėl prie išteklių, dėl kurių 2021 ir 2022 m. žvejybos galimybių kvotų dalių Komisijai reikės konsultuotis su Jungtine Karalyste, pažymima pro memoria, kol paaiškės vykstančių derybų dėl bendradarbiavimo dėl šių išteklių, įskaitant žvejybos galimybes, kvotų dalis ir prieigą prie Jungtinės Karalystės vandenų, rezultatai.

Kitų bendrų išteklių arba žvejybos galimybių, kuriomis keičiamasi su trečiosiomis valstybėmis, duomenų dar nėra, nes nebaigtos konsultacijos su tomis trečiosiomis valstybėmis. Pasibaigus šioms konsultacijoms, pasiūlymas bus papildytas neoficialiais dokumentais.

Be to, giliavandenės žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos remiantis tarptautiniais susitarimais, inter alia, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimu dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo (1995 m. JT susitarimu dėl žuvų išteklių). Jei turima informacija kelia abejonių, yra nepatikima ar neadekvati, svarbu laikytis atsargumo principo. Remiantis 1995 m. JT susitarimo dėl žuvų išteklių 6 straipsnio 2 dalimi, tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturi būti priežastis, dėl kurios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimas būtų atidėtas ar tų priemonių visai nebūtų imamasi. Siūlomi BLSK taip pat atitinka 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautines giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gaires, patvirtintas iš eilės priimtomis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis (2007 m. rezoliucija Nr. 61/105, 2009 m. rezoliucija Nr. 64/72 ir naujausia 2015 m. rezoliucija Nr. 70/235).

1.1.2.Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį

Pagrindiniu BŽP reglamentu nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį palaipsniui įvestas 2015–2019 m. Nuo 2019 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį galioja visiems ištekliams, kuriems taikomi laimikio limitai. Gali būti taikomos tam tikros pagrindiniame reglamente numatyto įpareigojimo iškrauti laimikį išimtys. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis Komisija priėmė deleguotuosius reglamentus, kuriais nustatomi konkretūs išmetimo į jūrą mažinimo planai, pagal kuriuos, remiantis de minimis išimtimis arba dideliu išgyvenamumu grindžiamomis išimtimis, leidžiama į jūrą išmesti ribotą laimikio kiekį.

Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti laimikį, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalimi, siūlomos žvejybos galimybės turi atspindėti pokytį, kad skaičiuojamas nebe iškraunamas, o sužvejotas kiekis, nes nebeleidžiama išmesti žuvų į jūrą. Tai grindžiama gautomis mokslinėmis rekomendacijomis dėl žuvų išteklių, žvejojamų vykdant žvejybą, nurodytą pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis kitomis susijusiomis nuostatomis, t. y. 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės).

Todėl siekdama atsižvelgti į tai, kad įpareigojimas iškrauti laimikį jau taikomas visapusiškai, Komisija BLSK siūlo remdamasi nebe iškrovimo rekomendacijomis, kaip anksčiau, o laimikio rekomendacijomis. Siūlant Sąjungos kvotas atsižvelgiama į tai, kad taikant įvestas išimtis tam tikri riboti laimikio kiekiai visgi bus išmetami į jūrą, taigi nebus iškraunami ir įskaičiuojami į kvotas. Todėl tie kiekiai išskaičiuojami iš Sąjungos kvotų.

1.1.3.Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos

Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos nustatytos Tarybos reglamente (ES) 2018/2025 ir taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Be to, konkrečios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/2336.

Vakarų vandenų išteklių valdymo planas (Reglamentas (ES) 2019/472), apimantis kai kuriuos išteklius, kuriems taikomas šis reglamentas, taikomas:

–bukasnukių ilgauodegių grenadierių ištekliams ICES 6, 7 parajoniuose ir 5b kvadrate,

–juodųjų kalavijų ištekliams ICES 1, 2, 4, 6–8, 10 ir 14 parajoniuose ir 3a, 5a, 5b, 9a ir 12b kvadratuose ir