KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Šengeno priemonės įgyvendinimas (2004–2006 m.) /* COM/2013/0115 final - 2013/ () */





KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Šengeno priemonės įgyvendinimas (2004–2006 m.) 1. ĮŽANGA Šengeno priemonę buvo numatyta taikyti laikinai, siekiant padėti valstybėms narėms gavėjoms finansuoti priemones, kurių buvo imamasi prie naujų ES išorės sienų, kad būtų įgyvendinami Šengeno acquis ir išorės sienų kontrolę. Ji apėmė 2004–2006 m., o jos bendras biudžetas buvo 961 453 271 EUR. Valstybės narės gavėjos buvo septynios šalys, įstojusios į Europos Sąjungą 2004 m.: Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija. Kitos trys stojančiosios šalys nedalyvavo Šengeno priemonės procesuose: Čekija neturi sausumos išorės sienos, Malta toms pačioms politikos sritims taikė pereinamojo laikotarpio priemonę, o Kipras tuo metu dar nebuvo pasirengęs pradėti prisijungimo prie Šengeno erdvės vertinimo proceso. Šengeno priemonė padėjo gavėjoms paremti jų ankstesnius veiksmus ir strategijas, skirtus sienų valdymui modernizuoti siekiant prisijungti prie Šengeno erdvės. Priemonė sukurta Stojimo akto 35 straipsniu ir I priedu, o jos pagrindinis tikslas buvo padėti šaliai prisijungti prie Šengeno erdvės. Faktinės tinkamos finansuoti sąnaudos pagal Šengeno priemonę siekė daugiau kaip 1 mlrd. EUR, ES bendras finansavimas apėmė 85,27 % visos šios sumos, o nacionalinis bendras finansavimas – 14,73 %. Kaip matyti iš duomenų, paskirstytų pagal šalis (1 pav.), ES finansavimo lygis skyrėsi, pvz., Slovakijai skirta 53 mln. EUR, o Lenkijai – 283 mln. EUR. Iš viso buvo panaudota 97,6 % ES įnašo. Visos priemonės turėjo būti įgyvendintos 2004 m. gegužės 1 d. – 2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiu[1]. Visų mokėjimų įvykdymo terminas buvo 2007 m. gruodžio 31 d. Šengeno priemonė apėmė šešių kategorijų priemones: patikrinimus kertant sieną, sienų stebėjimą, vizų valdymą, IT sistemas, mokymą ir Šengeno priemonės valdymą. Priemonių, bendrai finansuotų Šengeno priemonės lėšomis, rezultatai: · visos septynios valstybės narės integravosi į Šengeno erdvę per nustatytą laiką; · prie ES išorės sienų pagerėjo saugumas; · geriau vykdoma neteisėtos imigracijos prevencija. Sienų valdymo atžvilgiu dėl Šengeno priemonės: · pagerėjo patikrinimų kertant sieną kokybė, sienos perėjimo punktuose keleiviams teikiamų paslaugų kokybė, paspartėjo keitimasis informacija; · dėl didesnio judumo pagerėjo sienų stebėjimas: įgyta naujos skaitmeninės radijo įrangos, naujų kelių patrulių automobilių ir skirta daugiau darbuotojų, todėl pagerėjo reagavimo pajėgumai; įgyta geresnių eksploatacinių savybių transporto priemonių, kurias galima nedelsiant naudoti; pagerėjo gebėjimai veikti ypatingomis sąlygomis: naktį, žiemą ir sudėtingomis oro sąlygomis, kai blogas matomumas; padidėjo pasienio juostos stebėjimas: įdiegta naujų radarų, vaizdo stebėjimo priemonių; · geriau identifikuojami suklastoti dokumentai, nes įgyta naujos klastočių nustatymo įrangos; · pagerėjo radiolokacinio tinklo aprėptis prie žaliosios sienos; · pagerėjo vizų išdavimo tvarkos kokybė ir greitis; · sienos apsaugos pareigūnai ir policija pradėjo efektyviai bendradarbiauti ir pagerėjo operacijų koordinavimas; · kadangi duomenys veiksmingai tikrinami Šengeno informacinės sistemos (SIS) duomenų bazėje, dažniau sulaikomi nacionalinių ir tarptautinių tarnybų ieškomi asmenys; · padidėjo operatyvinio sprendimų priėmimo žinių bazė ir pagerėjo tarnybų vykdoma žvalgybinės informacijos analizė; · įdiegta tvirta mokymo sistema. Ši ataskaita pagrįsta septynių valstybių narių, kurios naudojosi Šengeno priemone, pateiktomis ex post vertinimo ataskaitomis, ir atitinkamų aiškinamųjų dokumentų analize. 2. PRIEMONĖS TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS Derybose su šalimis kandidatėmis Šengeno acquis[2] buvo išsamiausia 24 skyriaus „Teisingumas, laisvė ir saugumas“ dalis. Šios šalys 2003 m. balandžio 16 d. pasirašė savo Stojimo sutartį ir pasibaigus ratifikavimo procedūroms oficialiai įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. Šengeno priemonė sukurta Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos stojimo akto[3] 35 straipsniu. Bendrasis priemonės tikslas buvo padėti Stojimo akto 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoms valstybėms narėms finansuoti priemones, skirtas naujoms ES išorės sienoms, kad būtų įgyvendinamas Šengeno acquis. Pagrindinės Šengeno sistemoje priimtos taisyklės apima: · asmenų patikrinimo prie vidaus sienų panaikinimą; · bendras taisykles, taikytinas ES išorės sienas kertantiems asmenims; · atvykimo sąlygų ir trumpalaikių vizų išdavimo taisyklių suvienodinimą; · tvirtesnį policijos bendradarbiavimą (įskaitant sekimo ir persekiojimo kertant sieną teises); · tvirtesnį teisminį bendradarbiavimą naudojant sparčiau veikiančią ekstradicijos sistemą ir baudžiamųjų nuosprendžių vykdymo užtikrinimo perdavimą; · Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimą ir plėtojimą. Šia specifine finansine priemone buvo siekiama paremti tuomet į ES stojusių šalių kandidačių prisijungimą prie Šengeno erdvės, o konkrečiau – panaikinti kontrolę kertant vidaus sienas ir sustiprinti išorės sienos valdymą. Pagal Stojimo akto 35 straipsnį Šengeno priemonės lėšomis tinkamais finansuoti buvo laikomi šių rūšių veiksmai: – investicijos į sienos perėjimo infrastruktūros ir susijusių pastatų statybą, renovaciją arba modernizavimą; – investicijos į bet kokios rūšies veiklos priemones (pvz., laboratorijos įrangą, paieškos priemones, Šengeno informacinės sistemos SIS 2 kompiuterinę ir programinę įrangą, transporto priemones); – pasieniečių rengimas; – parama, skirta logistikos ir operacijų išlaidoms padengti. 2004 m. vasario 5 d. Komisija priėmė sprendimą dėl Šengeno priemonės valdymo ir stebėsenos[4], kuriuo nustatytos atrankos procedūros ir patirtų išlaidų tinkamumo finansuoti kriterijai. Šis sprendimas buvo iš dalies pakeistas nauju sprendimu[5], kuriuo sutarčių įvykdymo terminas pratęstas iki 2007 m. rugsėjo 30 d. (ankstesnis terminas buvo 2006 m. gruodžio 31 d.). Ypatingomis aplinkybėmis, dėl kurių vėluota įgyvendinti su SIS II susijusius projektus, iki 2007 m. kovo 31 m. pratęstas su SIS II susijusių sutarčių sudarymo laikotarpis[6]. Šengeno priemonė buvo valdoma naudojant decentralizuoto valdymo sistemą. 3. ES LĖŠOS, KURIOMIS LEISTA NAUDOTIS VALSTYBĖMS NARĖMS, IR NACIONALINIS BENDRAS FINANSAVIMAS Apskritai faktinės tinkamos finansuoti sąnaudos, patirtos pagal Šengeno priemonę, siekė 1 067 669 235 EUR, iš šios sumos ES bendro finansavimo suma siekė 910 371 476 EUR (85,27 %), o nacionalinio bendro finansavimo suma – 157 297 780 EUR (14,73 %). 1 pav. Paskirstymas pagal šalis · Pagrindinės gavėjos: Lenkija (283,3 mln. EUR), Vengrija (153,7 mln. EUR) ir Lietuva (149,9 mln. EUR). Bendra asignavimų suma šioms trims valstybėms narėms sudarė 65 % visų asignavimų, skirtų visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms. · Šios valstybės narės gavo 6 %–13 % visų 2004–2006 m. asignavimų: Slovėnija (113,9 mln. EUR), Latvija (78,9 mln. EUR), Estija (77 mln. EUR) ir Slovakija (53,5 mln. EUR). Pagal Komisijos sprendimo C(2004) 248 2 straipsnį priemonės lėšomis teikiamos ES paramos rodiklis galėjo siekti 100 %; nebuvo nustatyta aiškių kriterijų, kaip apskaičiuoti nacionalinių išlaidų, padengtinų Šengeno priemonės lėšomis, procentinius dydžius[7]. Todėl valstybės narės galėjo deklaruoti bet kokio dydžio nacionalinį įnašą į priemonę. Tačiau išlaidos, kurioms buvo taikoma priemonė, negalėjo būti dengiamos jokios kitos ES finansinės priemonės lėšomis. Valstybių narių gavėjų nacionalinio bendro finansavimo dalys skiriasi: Lenkija padengė tik 1,88 % tinkamų finansuoti sąnaudų (5 414 201,99 EUR), o Slovėnijos bendras finansavimas siekė 34 % (59 036 202,97 EUR). Taip atsitiko daugiausia dėl statybos darbų vėlavimo, todėl šias išlaidas reikėjo padengti nacionalinėmis lėšomis, nes jos buvo patirtos ne įgyvendinimo laikotarpiu. 2 pav. Nacionalinis bendras finansavimas ES asignavimų naudojimo atžvilgiu pasiekta aukštų rezultatų: Vengrija panaudojo 90,6 % asignavimų, Lenkija – daugiau kaip 100 %[8], o bendras naudojimo rodiklis siekė 97,6 %. 1 lentelė. Naudojimo rodiklis || Numatytos sumos || Galutinė tinkamų finansuoti sąnaudų suma || Naudojimo rodiklis Estija || 79 629 000 EUR || 77 001 525 EUR || 96,70 % Vengrija || 169 562 611 EUR || 153 694 401 EUR || 90,64 % Latvija || 79 701 739 EUR || 78 975 718 EUR || 99,09 % Lietuva || 151 657 105 EUR || 149 862 483 EUR || 98,82 % Lenkija || 278 458 520 EUR || 283 329 466 EUR || 101,75 % Slovakija || 53 866 478 EUR || 53 527 465 EUR || 99,37 % Slovėnija || 119 800 000 EUR || 113 980 418 EUR || 95,4 % IŠ VISO || 932 675 453 EUR || 910 371 475 EUR || 97,61 % 4. ĮGYVENDINIMO PARENGIMAS VALSTYBĖSE NARĖSE 4.1. Lėšų naudojimo tvarkingumo ir teisėtumo užtikrinimas Komisijos sprendimu dėl Šengeno priemonės valdymo ir stebėsenos[9] buvo siekiama užtikrinti, kad priemonė būtų naudojama vienodai, ir nustatyti priemonės valdymo taisykles. Šiose taisyklėse nustatytos atrankos procedūros ir išlaidų tinkamumo finansuoti priemonės lėšomis kriterijai. Šengeno priemonė buvo valdoma naudojant decentralizuoto valdymo metodą, kaip nustatyta Finansinio reglamento[10] 53c straipsnyje. Didžioji dalis pagal priemonę ES skirtų lėšų valdymo ir kontrolės atsakomybės teko valstybėms narėms, o ex post kontrolę atliko Komisija. Sprendimu nustatyti šie reikalavimai: – 3 straipsnio 2 dalis. Komisija turi būti įsitikinusi, kad pirkimo procese laikomasi skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio sąlygų ir nediskriminavimo principų. – 8 straipsnis. Komisija tikrina, ar egzistuoja tinkamos valdymo ir kontrolės sistemos. – 14 straipsnio 1 dalis. Komisija yra atsakinga už veikiančią išlaidų tvirtinimo procedūrą. – 15 straipsnio 1 dalis. Komisija yra atsakinga už tikrinimo procedūros egzistavimą. Komisijos darbuotojai nuolat stebėjo padėtį tikrindami, ar vykdomi šie reikalavimai. Komisija taip pat paskelbė: – pastabas dėl to, kaip valstybės narės gavėjos laikosi jų 2004–2006 m. preliminariuose tvarkaraščiuose nustatytų priemonių tinkamumo finansuoti taisyklių. Valstybės narės gavėjos buvo atsakingos už atskirų priemonių nustatymą, atranką bei įgyvendinimą ir lėšų valdymą; Komisija, vadovaudamasi Finansiniu reglamentu Nr. 1605/2002 ir jo Įgyvendinimo taisyklėmis[11], ex post tikrino, ar lėšos panaudotos teisingai. Valstybės narės buvo atsakingos už priemonės naudojimo ir paramos iš kitų ES priemonių koordinavimą, ir turėjo užtikrinti, kad tai būtų suderinama su kitomis ES politikos sritimis ir atitiktų Finansinio reglamento reikalavimus. Pagal Šengeno priemonę mokėjimų sistema buvo pagrįsta metinėmis vienkartinėmis išmokomis, kurios buvo teikiamos kiekvienai valstybei narei gavėjai po to, kai Komisija priimdavo metinius finansavimo sprendimus dėl kiekvienos atitinkamos šalies. Šios vienkartinės dotacijos išmokos turėjo būti panaudojamos per trejus metus nuo pirmosios išmokos gavimo; po sąskaitų patvirtinimo Komisija turėjo susigrąžinti nepanaudotas arba nepagrįstai panaudotas lėšas. Valstybės narės gavėjos ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo trejų metų termino pabaigos turėjo pateikti išsamią vienkartinių dotacijos išmokų finansinio naudojimo ataskaitą su išlaidas patvirtinančiu dokumentu. 4.2. Nacionalinių ES išteklių naudojimo strategijų formavimas Visos septynios susijusios valstybės narės nurodė, kad jų bendru Šengeno priemonės įgyvendinimo būdu buvo siekiama tęsti ankstesnius veiksmus ir strategijas, skirtas sienų valdymo ir policijos sistemoms modernizuoti. Šiuo klausimu valstybės narės priėmė bent du konkrečius strategijos dokumentus: Šengeno veiksmų planą (ŠVP) ir SIS II generalinį planą. Jos pabrėžė, kad jų pagrindiniai tikslai buvo sustiprinti išorės sienos saugumą ir valdyti imigracijos srautus. Apskritai jų prioritetinės investicijos buvo susijusios su panašiais tikslais: sienos perėjimo punktų ir kitų susijusių pastatų statyba, renovacija ir modernizavimu, duomenų tvarkymo ir keitimosi jais veiklos priemonėmis, transporto priemonėmis ir radijo ryšio priemonėmis, kalbų ir techniniu mokymu. Šengeno priemonės nacionalinėse strategijose tikslai nustatyti įvairiai: nuo keturių bendresnių (Lenkija, Vengrija) iki 31 išsamesnio (Latvija). Vengrija, Lenkija ir Slovakija suteikė Šengeno priemonei stiprų strateginį aspektą, nes ji buvo įtraukta į bendruosius nacionalinius strateginius dokumentus (ŠVP, Integruoto sienų valdymo strategija) ir aiškiai susieta su kitais finansavimo šaltiniais (PHARE programomis, Pereinamojo laikotarpio priemone, Norvegijos finansiniu mechanizmu, nacionaliniu finansavimu). Slovėnija, Estija, Lietuva ir Latvija priemonės įgyvendinimą daugiausia siejo su savo nacionaliniais Šengeno veiksmų planais[12]. Prieš tai, kai buvo sukurta Šengeno priemonė, Vengrija priėmė keletą vyriausybės sprendimų (2001–2003 m.) ir vidutinės trukmės ministerijų lygmens strategijų, kurie padėjo bendros sienų valdymo strategijos pagrindą. Ilgainiui jie tapo Vengrijos integruoto sienų valdymo strategija. Vengrija dėl savo centrinės padėties Europoje prioritetu pasirinko eismo per sieną kontrolę. Taip pat atidžiai atsižvelgta į finansavimo šaltinių papildomumą. Lenkija įtraukė savo Šengeno priemonės strategiją į Integruoto sienų valdymo strategiją (2000–2002 m., vėliau 2003–2005 m.), siekdama sukurti sienos saugumo modelį, kad užtikrintų vidaus saugumą ir ypač užkirstų kelią neteisėtai imigracijai. Ji taip pat susiejo šią strategiją su konkrečia PHARE fondo eilute, skirta Integruoto sienų valdymo strateginiuose dokumentuose apibūdintoms užduotims paremti. Veiklos priemonėms ir IT sistemoms buvo teikiamas aiškus prioritetas. Be PHARE fondo, Lenkija naudojosi 2000, 2001, 2002 bei 2003 m. PHARE ir Norvegijos mechanizmo lėšomis, kad įgyvendintų savo Integruoto sienų valdymo strategiją. Slovakija, parengusi ŠVP, žengė vienu žingsniu toliau: ji parengė Slovakijos nacionalinę Šengeno priemonės įgyvendinimo strategiją, kurioje nustatyta, kokie trūkumai bus dengiami tik Šengeno priemonės lėšomis. Šie poreikiai buvo identifikuoti Šengeno priemonei nustačius 16 veiklos tikslų ir susiejus juos su ŠVP, į kurį taip pat buvo įtrauktos kitos ES paramos priemonės, pvz., PHARE ir pereinamojo laikotarpio priemonė. Estija naudojo Šengeno priemonės išteklius, kad įgyvendintų savo ŠVP dalis, nerengdama konkrečios Šengeno priemonės strategijos. Prioritetinės investicijos buvo skirtos veiklos sistemoms, transporto priemonėms ir IT sistemoms. Lietuva pasirinko du strateginius tikslus: 1) stiprinti ES išorės sienų saugumą ir taip užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir neteisėtam atvykimui į ES, ir 2) tinkamai kontroliuoti keleivių srautus. Ji nusprendė praktiškai vienodai paskirstyti ES bendro finansavimo lėšas šiems tikslams: transporto priemonėms, infrastruktūrai, kitoms IT ir mokymui. Slovėnija Šengeno priemonės atžvilgiu pasirinko plačią strategiją ir siekė užtikrinti būtinas sąlygas, kad Šengeno acquis tinkamai veiktų. Parengti septyni tikslai (vėliau jų skaičius išaugo iki devynių). Prioritetiniai investicijų sektoriai buvo infrastruktūra, IT ir naujų įdarbintų darbuotojų atlyginimai. Latvija ne tik stiprino išorės sienas ir sukūrė informacines sistemas, ji taip pat siekė padidinti savo institucijų ir darbuotojų gebėjimus, kad jie atitiktų Šengeno acquis reikalavimus. Daugiausia dėmesio skirta reguliavimo sistemos kūrimui, visų pirma techninės įrangos srityje. Vienas iš strateginių tikslų buvo sukurti migracijos srauto valdymo sistemą. 5. ŠENGENO PRIEMONĖS ĮGYVENDINIMAS 5.1. Sukurtos Šengeno priemonės įgyvendinimo valdymo ir kontrolės sistemos Valstybės narės gavėjos už priemonės įgyvendinimą atsakingomis institucijomis paskyrė vidaus reikalų ministerijas (Estija, Lietuva, Slovakija, Lenkija, Latvija) arba finansų ministerijas (Slovėnija, Vengrija). Pasirinkti įvairūs atsakingos institucijos organizacinės struktūros variantai: tik Lietuva sukūrė atskirą subjektą, Estija, Slovakija ir Slovėnija atsakinga institucija paskyrė egzistavusį padalinį, Lenkija ir Latvija paskyrė jau egzistavusią tarpžinybinę grupę. Finansų ministerija paprastai buvo skiriama mokėjimo agentūra. Šalys gavėjos aktyviai naudojosi patirtimi, įgyta įgyvendinant ir valdant pasirengimo narystei lėšas. Savo nacionalinėse vertinimo ataskaitose visos valstybės narės gavėjos pripažino iniciatyvinių, valdymo ir stebėsenos komitetų, kurie buvo įsteigti Šengeno priemonės įgyvendinimui vadovauti ir jį prižiūrėti, svarbą. Paprastai šių komitetų veikloje dalyvaudavo visos pagrindinės atitinkamos institucijos ir jie aktyviai veikė vykdant projektų atranką, perskirstant lėšas ir vykdant stebėjimą. Būdavo dažnai kartojama, kad pagrindiniai Šengeno priemonės sėkmės elementai buvo valdymo ir kontrolės sistemos lankstumas kartu su didele valstybėms narėms suteikta atsakomybe (per iniciatyvinius komitetus). Lenkija, Estija, Vengrija ir Latvija techninės paramos sutartis panaudojo tam, kad įvykdytų dalį projektų valdymo veiklos (konkursų dokumentų rengimui, stebėjimui, viešojo pirkimo mokymams, auditui). 5.2. Valstybių narių vykdytų įgyvendinimo darbų kiekybiniai ir kokybiniai aspektai Kalbant apie šešias Šengeno priemonės kategorijas, pagrindinės išlaidų eilutės buvo sienų stebėjimas ir IT sistemos, kurios kartu sudarė 74 % (672,4 mln. EUR) visų investicijų. Vizų valdymui ir mokymui teko tik 6 % (57,9 mln. EUR). 3 pav. ES įnašo paskirstymas pagal kategorijas 4 pav. Išlaidos pagal šalis ir pagal kategorijas (ES įnašas) Sienų stebėjimas buvo pagrindinis investicijų sektorius visose valstybėse narėse gavėjose, išskyrus Lenkiją (čia jai tenka antra vieta), o daugiausia jam skirta Slovakijoje – 75 %. Visos šalys teikė pirmenybę IT sistemoms: kai kuriose šalyse tai buvo pagrindinis tikslas (Lenkija) arba antras (Slovėnija, Estija, Slovakija, Lietuva) ar trečias (Vengrija, Latvija) pagal svarbą tikslas. Pažymėtinos šios nacionalinės ypatybės: Slovėnija (19,4 %) ir Vengrija (12,8 %) panaudojo daugiau kaip 10 % lėšų Šengeno priemonės valdymui (darbuotojams). Lietuva 11 % lėšų panaudojo mokymui ir gebėjimų stiprinimui (įsteigė Pasieniečių mokyklą ir mokymo centrą). Latvija 11,35 % lėšų skyrė vizų valdymui (konsulinių įstaigų renovacija, darbuotojų mokymas, įranga). Dalijant į pakategores, pagrindinės biudžeto eilutės buvo: infrastruktūra (28 %), transporto priemonės (16,6 %) ir SIS (12,8 %). 2 lentelė. ES įnašo paskirstymas pagal pakategores Pakategorės || Suma || ES bendro finansavimo dalis Infrastruktūra || 255 341 341 EUR || 28,0 % Transporto priemonės || 151 456 150 EUR || 16,6 % SIS || 116 578 179 EUR || 12,8 % Kitos IT sistemos || 95 313 280 EUR || 10,5 % Įranga || 88 394 988 EUR || 9,7 % Sistemos || 49 821 637 EUR || 5,5 % SIS ir VIS || 41 344 964 EUR || 4,5 % VIS || 34 176 305 EUR || 3,8 % Darbuotojai || 31 743 183 EUR || 3,5 % Mokymas || 30 527 698 EUR || 3,4 % Logistika || 15 642 828 EUR || 1,7 % Veikla || 30 921 EUR || < 0,1 % Didžiausia dalis investicijų teko infrastruktūrai. Jos sudarė 255,3 mln. EUR arba 28 % visų Šengeno priemonės lėšų. Šias išlaidas galima suskirstyti pagal šiuos tris tikslus: patikrinimas kertant sieną (36 %), sienų stebėjimas (62 %) ir vizų valdymas (2 %). 5 pav. ES įnašo paskirstymas pagal sienų kategorijas 5.3. Įgyvendinimo metu patirti sunkumai ir jų šalinimo būdai Valstybės narės gavėjos vienbalsiai sutiko, kad joms sunkiausia buvo taikyti tinkamumo finansuoti taisykles. Komisija, pateikusi keletą techninės informacijos dokumentų, išaiškino daugumą dažniausiai kilusių klausimų. Juose išaiškintos PVM, atlyginimų, logistikos ir žemės įsigijimo tinkamumo finansuoti taisyklės. Dauguma valstybių narių gavėjų pirmais įgyvendinimo metais pranešė apie vėlavimą, daugiausia susijusį su tuo, kad mechanizmas yra naujas. Valstybėms narėms pirmiausia kilo sunkumų, susijusių su: · įgyvendinimo taisyklėmis. Tai buvo vienas iš valstybių narių iškeltų klausimų. Komisijos paprašyta duoti tikslias metodines gaires ir laiku teikti paaiškinimus; · valdymo sistemomis. Patirta sunkumų kuriant tinkamą ir veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemą; be to, būta kvalifikuotų darbuotojų įdarbinimo problemų. Dauguma sunkumų pašalinta per keletą pirmųjų įgyvendinimo mėnesių. Be to, dauguma valstybių narių susidūrė su viešojo pirkimo valdymo sunkumais. Todėl: – būta vėlavimo, susijusio su skundais, pirmiausia dėl didelės apimties sutarčių; – dėl nepakankamo sąnaudų vertinimo, infliacijos ir ribotų rinkų viršytas biudžetas; padėtį blogino tai, kad suteiktų lėšų sumos buvo labai didelės; – būta netikrumo dėl priemonių ir sąnaudų finansavimo tinkamumo. Priimtos sunkumų šalinimo priemonės pirmiausia apėmė nepanaudotų lėšų perskirstymą kitai veiklai. Pavyzdžiui, dėl viešojo pirkimo sunkumų (viršytas biudžetas ir nebuvo laiko surengti pakartotinį konkursą) Lenkija nutraukė techninės apsaugos sistemų projektą (52 mln. EUR) ir paskyrė lėšas panašiems projektams. Panašiomis aplinkybėmis (statybos darbų viešojo konkurso ir įgyvendinimo vėlavimas) Slovėnija nusprendė padengti išlaidas nacionalinėmis lėšomis ir panaudoti ES bendro finansavimo lėšas kitai veiklai. Latvija ir Estija susidūrė su finansavimo sunkumais, nes 2004–2005 m. šiose šalyse buvo didelė infliacija. Dėl to viršytas numatytas finansavimas ir viešojo konkurso procedūros nutrauktos. Todėl nuspręsta apriboti statybos darbų bei įrangos kiekį ir paskirti lėšas kitiems panašiems tikslams. Kai kurios valstybės narės gavėjos taip pat paminėjo ryšių palaikymo su Komisija sunkumus. Kiti sunkumai, su kuriais susidūrė valstybės narės gavėjos, buvo IT sistemų, Šengeno erdvėje kuriomis užtikrinami tinkami dalijimosi informacija mechanizmai, kūrimas. Konkrečiau labai daug dėmesio pareikalavo techninis prisitaikymas prie antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II). 2007 m. Komisija nusprendė[13] sukurti sistemą „SISone4all“, kuri leido valstybėms narėms prisijungti prie Šengeno erdvės nenaudojant SIS II. Tai buvo palankiai įvertinta kaip sprendimas, leidęs užbaigti kurti ir diegti IT sistemą, kurios kitaip nebuvo įmanoma sukurti iki anksčiau numatyto termino. Kiek tai susiję su įgyvendinimo terminu, visų valstybių narių gavėjų nuomone, dėl pradinio Šengeno priemonės galiojimo termino (2006 12 31) jų veiksmai buvo labai suvaržyti. Visų nuomone, du Komisijos priimti sprendimai[14], kuriais pratęsti įsipareigojimų ir mokėjimų terminai, buvo nepaprastai svarbūs ir leido optimaliai panaudoti ES įnašą ir faktiškai įgyvendinti projektus. Valstybių narių gavėjų vertinimu, apytiksliai 50 % projekto įgyvendinimo darbų atlikta 2007 m. Pažymėtina, kad gavėjos galėjo laiku pertvarkyti savo programas, nes sprendimas pratęsti sutarčių įvykdymo terminą iki 2007 m. buvo priimtas 2006 m. pradžioje. Dėl šio sprendimo buvo paprasčiau efektyviai įgyvendinti projektus. Be to, nepratęsus termino, finansinio įgyvendinimo rezultatai būtų buvę gerokai menkesni. Lenkija įvertino, kad 148 385 650 EUR (52,37 % bendros pareikalautos sumos) išleista po pradinio termino (2006 12 31). Daugiau kaip 25 mln. EUR (beveik 8,6 % viso ES įnašo) iš 148 mln. EUR buvo tiesiogiai susieti su SIS II projektais ir todėl jų atžvilgiu buvo pratęstas šiems projektams suteiktas tinkamumo finansuoti laikotarpis. Šios sumos buvo susijusios su labai svarbiais strateginiais projektais[15], kurie galėjo būti neužbaigti per numatytą tinkamumo finansuoti laikotarpį. Lietuvoje sutartys dėl 40 % visų Šengeno priemonės programos lėšų sudarytos iki 2006 m. spalio 2 d., o dėl 96,21 % iki 2006 m. gruodžio 31 d. Jeigu Komisija nebūtų priėmusi sprendimo pratęsti sutarčių įvykdymo terminą, nebūtų buvę įmanoma sutarčių sudaryti arba galutinai jas įvykdyti. Lietuvos vertinimu, 40 % sumos nebūtų buvę panaudota. Tik 26 % 2004–2006 m. Šengeno priemonės išlaidų faktiškai buvo išmokėta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Pratęsus su SIS susijusios veiklos terminus pavyko įgyvendinti du pagrindinius SIS II projektus[16], kurių bendra suma viršijo 26 mln. EUR (17 % viso Šengeno priemonės finansavimo). Slovėnijoje 2006 m. gruodžio 31 d. atliktų mokėjimų iš Šengeno priemonės suma siekė 48,4 mln. EUR, t. y. tik 40 % viso ES įnašo. Galutinė įgyvendinimo suma siekė 95,11 %, t. y. daugiau kaip 50 % finansinio įgyvendinimo veiksmų vyko 2007 m. Latvijoje 2006 m. liepos mėn. buvo skirta tik 11 % lėšų, o dauguma sutarčių pasirašytos pačioje 2006 m. pabaigoje. Įvertinta, kad nepratęsus termino būtų prarasta du trečdaliai lėšų. Įvertinta, kad pirmą kartą nepratęsus termino Slovakijoje nebūtų skirta 70 % lėšų, o sprendimas dėl su SIS susijusios veiklos turėjo įtakos 7 % skirtų lėšų. 6. ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS Siekiant įvertinti Šengeno priemonės įgyvendinimą, atlikta visapusiška analizė. Į šią analizę buvo įtrauktas priemonės poveikio vertinimas nacionaliniu lygmeniu ir programos įgyvendinimo efektyvumo vertinimas, pagrįstas atitinkamų rodiklių rinkiniu. 6.1. Svarba nacionalinei padėčiai Valstybių narių gavėjų teigimu, Šengeno priemonė buvo svarbi jų nacionalinei padėčiai keletu atžvilgiu: · Finansai. Dėl jos smarkiai sumažėjo Šengeno acquis reikalavimų įgyvendinimo finansinė našta nacionaliniams biudžetams. Visos atitinkamos valstybės narės pažymėjo, kad jei nebūtų Šengeno priemonės, jos nebūtų galėjusios per nustatytą laikotarpį pasiekti tokį patį atitikties Šengeno acquis lygį. · Strategijos. Šengeno priemonės lankstumas leido visoms valstybėms narėms gavėjoms parengti ir įgyvendinti labai įvairiapusiškas strategijas ir veiklos tikslus. Pagrindinius tikslus suskirsčius į penkias dalis, kaip nustatyta 2003 m. Stojimo akto 35 straipsnyje[17], valstybėms narėms suteikta pakankamai informacijos, kad jos parengtų savo strategijas. Visų valstybių narių nuomone, šis požiūris buvo svarbus, nes padėjo tenkinti poreikius ir (arba) šalinti trūkumus[18], nustatytus rengiant ir priimant Šengeno veiksmų planą (ŠVP). Šiuo atžvilgiu ji sėkmingai tęsė paramą, kurią Komisija buvo teikusi iš kitų fondų, pvz., pagal PHARE programą ir Pereinamąją priemonę (Lenkija, Slovakija, Latvija ir Vengrija). Ji padėjo joms įgyvendinti jų nacionalines strategijas neprimesdama tikslų. Lenkija pažymėjo, kad reikėjo padaryti tam tikrų jos strategijos pakeitimų, kad ji būtų priderinta prie Šengeno reikalavimų (Šengeno veiksmų planas, SIS II generalinis planas ir Integruoto sienų valdymo strategija). · Valdymas. Lankstus požiūris į valdymo ir kontrolės sistemas (daugiametis programavimas ir metiniai preliminarūs tvarkaraščiai, kurie leidžia lanksčiai paskirstyti išteklius projektams ir suteikti valstybėms narėms plataus masto atsakomybę) leido valstybėms narėms greitai pritaikyti savo strategijas prie kintančių poreikių. Atsižvelgiant į laiko apribojimus tik toks lankstumas galėjo užtikrinti aukštą Šengeno priemonės įgyvendinimo laipsnį. 6.2. Programos įgyvendinimo efektyvumas Efektyvumas parodo nustatytų tikslų įvykdymo įgyvendinant programą rezultatus ir konkretų Šengeno priemonės poveikį sektoriui. Pagrindiniai svarbiausi nurodyti rezultatai yra šie: · sėkminga visų gavėjų integracija į Šengeno erdvę; · pagerėjęs saugumas prie ES išorės sienų (Lenkija, Lietuva, Latvija); · aktyvesnė kova su neteisėta imigracija. Šengeno priemonės įgyvendinimo efektyvumą galima taip pat matyti iš savianalizės, atliktos atsižvelgiant į penkis veiklos tikslus, kurioje valstybės narės nurodė, kad vidutiniškai jos buvo labai patenkintos. 3 lentelė. Valstybių narių tikslų įvykdymo savianalizė || Slovėnija || Lenkija || Estija || Slovakija || Lietuva || Vengrija || Latvija Geresni patikrinimai kertant sieną || 5 || 4 || 5 || 3 || 5 || 4 || 4 Geresnis sienų stebėjimas || 5 || 4 || 4 || 4 || 5 || 4 || 4 Geresnis vizų valdymas || 4 || 4 || 4 || 3,5 || 5 || 4 || 4 Geresnės IT sistemos || 4 || 4 || 5 || 4,5 || 4 || 4 || 5 Patobulintas darbuotojų mokymas ir geresni įgūdžiai bei praktinė patirtis || 5 || Neįvertinta || 5 || 4 || 5 || 5 || 4 Vertinimo skalė: 5 – labiausiai tenkina,1– mažiausiai tenkina. Šie duomenys turi būti vertinami atsargiai, nes tai savianalizė, pagrįsta subjektyviu suvokimu. Pavyzdžiui, Slovakijos savianalizės vertinimai yra žemiausi, nors ji nenurodo jokių sunkumų. Ji net vertina, kad patikrinimai kertant sieną smarkiai pagerėjo. Finansinio efektyvumo atžvilgiu verta pažymėti, kad realių ir planuotų išlaidų santykis yra labai didelis: nuo 90 % (Vengrijoje) iki 100 % (Lenkijoje[19]). Šengeno priemonės efektyvumą taip pat galima įvertinti jos poveikio sienų valdymui atžvilgiu. Pagrindiniai vertinimo aspektai: · Patikrinimai kertant sienas: – Slovėnijoje ir Lietuvoje sutrumpėjo laukimo laikas (vertinama, kad iki 30 % dėl keleivių srautų atskyrimo): keleivių ir transporto priemonių eismo srautų atskyrimas ir šiuolaikinė transporto priemonių tikrinimo ir skenavimo įranga); – Vengrijoje ir Latvijoje laukimo laikas nepakito (bet padidėjo saugumo standartai) arba, tam tikrais atvejais, pailgėjo dėl griežtesnės saugumo kontrolės (Latvijoje); – kokybiškesnės keleivių apklausos dėl surengtų mokymų (ypač kalbų mokymo Latvijoje ir Lietuvoje) ir geresnė sienos perėjimo punktuose keleiviams teikiamų paslaugų kokybė (bet nepateikta duomenų arba naudotojų apklausų); – dėl naujų informacinių sistemų pagreitėjo keitimasis informacija (Latvijoje). · Dėl didesnio judumo pagerėjo sienų stebėjimas: – įgyta naujos skaitmeninės radijo įrangos, naujų kelių patrulių automobilių ir įdarbinta daugiau darbuotojų, todėl pagerėjo reagavimo pajėgumai (Vengrijoje); – įgyta geresnių eksploatacinių savybių transporto priemonių, kurias galima nedelsiant naudoti (Estijoje, Latvijoje); – pagerėjo gebėjimai veikti ypatingomis sąlygomis: naktį (Vengrijoje, Slovėnijoje), žiemą ir sudėtingomis oro sąlygomis, esant prastam matomumui (Estijoje, Slovėnijoje, Lenkijoje); – padidėjo pasienio juostos stebėjimas (Estijoje): įdiegta naujų radarų, vaizdo stebėjimo priemonių. Todėl nustatyta daugiau suklastotų dokumentų ir pavogtų transporto priemonių. Visose valstybėse narėse, išskyrus Latviją, sumažėjo sulaikytų neteisėtai ES išorės sieną kirtusių asmenų (iki 50 % Lenkijoje 2003–2007 m. laikotarpiu); tai galima paaiškinti atgrasomuoju geresnio sienų stebėjimo poveikiu; – pagerėjo dokumentų klastočių nustatymas: dėl naujos nustatymo įrangos pirmos ir ypač antros linijos kontrolė tapo daug veiksmingesnė (Lenkijoje, Lietuvoje); – pagerėjo radiolokacinio tinklo aprėptis prie žaliosios sienos (nuo 55 % iki 100 % Latvijoje); – dėl naujos įrangos, informacinių sistemų ir mokymo vizų išdavimo procedūra tapo kokybiškesnė ir greitesnė (Slovėnijoje, Latvijoje, Lietuvoje), todėl vizų valdymas tapo spartesnis, saugesnis ir vienodas (Latvijoje); pagerėjo konsulatų saugumo tikrinimo sistema (Estijoje, Lietuvoje); – sienos apsaugos pareigūnai ir policija pradėjo veiksmingai bendradarbiauti ir pagerėjo operacijų koordinavimas (Lietuvoje). · Kadangi duomenys veiksmingai tikrinami SIS duomenų bazėje, dažniau sulaikomi nacionalinių ir tarptautinių tarnybų ieškomi asmenys (Lenkijoje). · Padidėjo operatyvinio sprendimų priėmimo žinių bazė ir pagerėjo tarnybų vykdoma žvalgybinės informacijos analizė (Lietuvoje, Slovakijoje). · Įdiegta tvirta mokymo sistema, naudojant instruktorių mokymo sistemą (Slovakija) ir sienos apsaugos pareigūnų kalbų mokymą (Latvija). 1 langelis. Lenkijos sienos stebėjimo sistema Didesnių gebėjimų imtis sienų stebėjimo pavyzdys yra sienos atkarpa, esanti prie Huvnikų sienos apsaugos sraigtasparnių nusileidimo aikštelės (Pakarpatės vaivadija). Šengeno priemonės lėšomis įsigijus sraigtasparnių tapo įmanoma veiksmingai tikrinti sieną su Ukraina ir Baltarusija; šiuo atveju didelį tikslumą užtikrina sraigtasparniuose sumontuota įranga (infraraudonųjų spindulių vaizdo kameros ir galingi prožektoriai). Jeigu sraigtasparnio įgula aptinka neteisėto sienos kirtimo atvejį, antžeminė sienos apsaugos grupė, naudodamasi Šengeno priemonės lėšomis įsigytomis visureigėmis transporto priemonėmis, užkerta jam kelią. Dėl šio metodo, kuris yra įmanomas dėl Šengeno priemonės lėšomis įgytos įrangos, padidėjo ES išorės sienos saugumo lygis. 2 langelis. Slovėnijos skaitmeninė radijo sistema Vidaus reikalų ministerija, kad padidintų tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą, sukūrė skaitmeninę radijo sistemos infrastruktūrą (TETRA). Įranga apima 63 bazines stotis, tris centrines komutavimo stotis ir 2 160 radijo terminalus. Dėl šios skaitmeninės radijo sistemos sėkmingai keičiamasi informacija nacionaliniu ir Šengeno erdvės lygiu ir užtikrinamas saugus keitimasis informacija. Siekiant įvertinti Šengeno priemonės efektyvumą, atrinkta keletas rodiklių. Tačiau valstybių narių pateikta informacija buvo pernelyg įvairi, kad būtų galima visapusiškai šiuos duomenis palyginti. 4 lentelė. Rodikliai: keleivių, vykstančių į Šengeno erdvę ir iš jos, skaičius || Į Šengeno erdvę ir iš jos vykstančių keleivių, patikrintų prie išorės sienos naudojant naujas (atitinkančias Šengeno reikalavimus) informacines technologijas, skaičius Estija || 2008 m. – 5 971 678 2009 m. – 6 593 361 Vengrija || 2009 m. beveik 33 mln. keleivių prie išorės sienų patikrinta naudojant naujas IT sistemas. Iki 2007 m. niekas nebuvo tikrintas pagal Šengeno reikalavimus. Latvija || 100 % į Šengeno erdvę ir iš jos vykstančių keleivių tikrinami prie nacionalinių sienų naudojant naujas informacines technologijas. Lietuva || Visi trečiųjų šalių keleiviai, kertantys išorės sieną yra nuodugniai patikrinami naudojant naujas informacines sistemas (VSATIS, SIS). 2007 m. – 3 181 764 2008 m. – 2 266 999 2009 m. – 2 113 326 2010 m. 1 ir 2 ketvirčiai – 1 183 542 Lenkija || Duomenų nėra. Slovakija || 2005 m. – 1 876 421 2006 m. – 2 498 308 2007 m. – 2 540 180 Slovėnija || Visi per išorės sieną vykstantys keleiviai tikrinami naudojant naujas informacines technologijas, nes visuose sienos perėjimo punktuose įdiegta Šengeno priemonės lėšomis įsigyta įranga. Valstybės narės gavėjos pateikė įvairios informacijos, susijusios su netikrais arba suklastotais dokumentais, nustatytais naudojant naujas informacines technologijas. 5 lentelė. Rodikliai: nustatytų netikrų arba suklastotų dokumentų skaičius || Netikrų arba suklastotų dokumentų, nustatytų naudojant naujas informacines technologijas, skaičius Estija || Metai – Nustatytų dokumentų skaičius 2006 m. – 63 2007 m. – 36 2007 m. – 44 Vengrija || Nėra statistinių duomenų dėl netikrų arba suklastotų dokumentų, nustatytų naudojant naujas informacines technologijas. Tačiau aiškiai matyti didelė pažanga. 2003–2008 m. nustatytų klastočių skaičius išaugo 22 %, o išorės sienos ilgis sutrumpėjo perpus. Latvija || 100 % dokumentų tikrinama naudojant Šengeno priemonės lėšomis įgytas naujas technologijas ir įrangą. Nustatytų suklastotų dokumentų skaičius išaugo nuo 71 2006 m. iki 128 2010 m. Lietuva || Išaugo nustatytų aukšto lygio kelionės dokumentų klastočių skaičius. 2007 m. – 292 2008 m. – 131 2009 m. – 203 2010 m. 1–3 ketvirčiai – 233 Lenkija || Duomenų nėra. Slovakija || Metai – Nustatytų atvejų skaičius 2005 m. – 11 kelionės dokumentų 2006 m. – 59 = 29 kelionės dokumentai, 16 eismo spaudų, 10 leidimų būti, 4 vizos. 2007 m. – 172 = 47 kelionės dokumentai, 92 eismo spaudų, 21 leidimas būti, 10 vizų, 2 vairuotojo pažymėjimai. Slovėnija || Visi netikri arba padirbti dokumentai nustatyti naudojant naują įrangą, įgytą Šengeno priemonės lėšomis. Visos valstybės narės, išskyrus Latviją, pažymėjo, kad sumažėjo sulaikytų neteisėtų imigrantų skaičius. Tai paaiškinama naujos įrangos atgrasomuoju poveikiu ir didesniu sienų kontrolės valdymo veiksmingumu. Valstybės narės pažymėjo, kad sustiprinus rytų išorės sieną pasikeitė neteisėtos imigracijos maršrutai. Latvija taip pat mano, kad ši sėkmė paaiškinama naujos įrangos efektyvumu ir geresniais darbuotojų gebėjimais. 6 lentelė. Nustatytų neteisėto atvykimo atvejų skaičius || Nustatytų neteisėto atvykimo atvejų skaičius Estija || Neteisėtas sienos kirtimas: 2003 m. – 168 atvejai 2004 m. – 160 atvejų 2005 m. – 135 atvejai 2006 m. – 123 atvejai 2007 m. – 113 atvejų 2008 m. – 101 atvejis Vengrija || Sulaikytų žaliąją sieną kertančių asmenų skaičius rodo išaugusį sienų kontrolės efektyvumą. 2003 m. sulaikyti 6 455 asmenys; šis skaičius sumažėjo 30 % iki 4 502, o išorės siena sutrumpėjo perpus. Latvija || Nustatytų neteisėto atvykimo atvejų skaičius išaugo nuo 23 2006 m. iki 49 2010 m. Lietuva || Dėl prevencinių priemonių ir geresnės sienų kontrolės neteisėto atvykimo atvejų skaičius sumažėjo. Sulaikyta neteisėtų migrantų: 1 311 (2007 m.); 1 234 (2008 m.); 1 214 (2009 m.). Lenkija || Dėl geresnės išorės sienos apsaugos, kuri nepalanki neteisėtai imigracijai, smarkiai sumažėjo sulaikytų neteisėtai rytų sieną kertančių asmenų skaičius (nuo 203 2003 m. iki 93 2007 m. trijuose sienos apsaugos padaliniuose rytų pasienyje). Slovakija || Neteisėtas valstybės sienos kirtimas: 2005 m. sulaikytas 341 migrantas 2006 m. sulaikyti 352 migrantai 2007 m. sulaikyti 400 migrantų Slovėnija || Kol nebuvo įgyvendinta Šengeno priemonė, trūko stebėjimo veiklos naktį ir (arba) sutemų valandomis. Ši spraga užpildyta įsigijus naujos naktinio stebėjimo įrangos, t. y. terminio vaizdo kamerų ir naktinio matymo akinių. Dėl šio patobulinimo sumažėjo bendras neteisėtų migrantų skaičius. 6.3. Programos įgyvendinimo veiksmingumas Programos įgyvendinimo veiksmingumą galima įvertinti dviem metodais. Pirmas susijęs su pačiu įgyvendinimu. Antru vertinamas jo poveikis sienų valdymui. Tačiau valstybės narės pateikė labai skirtingus valdymo sąnaudų ir įvertinto poveikio pagal kiekvieną iš šešių tikslų duomenis. Todėl galima nustatyti tik bendras tendencijas[20]. Pagrindinės bendros išvados: · Valdymas. Šengeno priemonės valdymas įvertintas kaip labai ekonomiškai efektyvus, nes tikslą prisijungti prie Šengeno erdvės pavyko pasiekti per ribotą laiką ir palyginti nedidelėmis valdymo sąnaudomis. Lietuva, Slovėnija, Latvija ir Vengrija šias sąnaudas įvertino kaip 0,4 %–1,7 % jų atitinkamų bendrų asignavimų. Lenkijos ir Slovėnijos manymu, jis buvo panašus į kitų panašių programų valdymą, o Lietuvos nuomone, jis buvo gerokai ekonomiškai efektyvesnis (0,4 % palyginti su Išorės sienų fondo 1,7 %)[21]. Lenkijos manymu, administracinė našta buvo minimali, o Latvijos nuomone, pernelyg didelė (ypač dėl ataskaitų). · Institucijų bendradarbiavimas. Lietuva, Latvija ir Vengrija palankiai įvertino aktyvesnį sienų valdymui ir kovai su neteisėta migracija vadovaujančių institucijų bendradarbiavimą, kuris užtikrintas integravus priemones, infrastruktūrą ir įrangą. Dėl bendro dalyvavimo valdant projektus taip pat sustiprėjo šių įstaigų gebėjimai ir padidėjo vėlesnių panašių programų, visų pirma Išorės sienų fondo ir Grąžinimo fondo, veiksmingumas. Nenurodoma, kad padidėjo tarptautinis bendradarbiavimas, išskyrus keitimąsi informacija naudojant naujas informacines sistemas (SIS, VIS). · Poveikis išlaidoms. Visos valstybės narės pastebėjo didelį poveikį sienos apsaugos biudžetui. Tai susiję su papildomomis techninės priežiūros sąnaudomis (nauja, sudėtingesnė įranga, garantijos laikotarpio pabaiga), didesniais atlyginimais (Slovėnija) ir brangesniais mokymais (Latvija)[22]. Latvija nurodo, kad ekonominės krizės laikotarpiu, kai skiriama mažiau lėšų, šiai įrangai gali kilti rizika. Nuo 2008 m. Slovėnija dengia šias sąnaudas iš Išorės sienų fondo asignavimų. · Programos veiksmingumas. Slovėnija, Latvija ir Vengrija pastebėjo Šengeno priemonės šalutinį poveikį. Visos trys valstybės narės nurodė, kad pagal šią priemonę patirtos sąnaudos paprastai viršydavo rinkos kainas. Pateikta tokių paaiškinimų: į mažas rinkas trumpą laiką plaukė didelės sumos pinigų, buvo sudaromos didelės apimties sutartys (ypač Lietuvoje), dėl kurių mažėjo konkurencija, augo ekonomika ir infliacija (Latvijoje ir Slovėnijoje). Latvijos pilietybės ir migracijos reikalų tarnyba ir užsienio reikalų ministerija įgyvendino įvairius projektus, kuriais patobulinti įvairūs vizų valdymo aspektai: – iš viso 33 diplomatinėse ir konsulinėse atstovybėse įdiegtos kompiuterinės technologijos ir duomenų perdavimo įranga, kuriomis naudodamosi jos gali prieiti prie VIS, SIS II ir VISION sistemų; prieiga prie šių sistemų leido greičiau priimti sprendimus ir išduoti vizas; – ambasadų ir konsulatų patalpos atnaujintos, kad Šengeno vizos būtų išduodamos saugioje aplinkoje (atskiri įėjimai ir išėjimai konsuliniams darbuotojams, langeliai, apsaugoti nedūžtančio stiklo plokštėmis, laukiamojo patalpa atskirta nuo langelių patalpos, įrengti nešiojamieji lankytojų tikrinimo detektoriai); šios naujovės atitiko Bendrųjų konsulinių instrukcijų ir dokumento „Teisingo Šengeno acquis taikymo rekomendacijų ir geriausios praktikos katalogas. Vizų išdavimas“[23] saugumo standartus ir reikalavimus; – Pilietybės ir migracijos reikalų tarnyboje įdiegti nauji serveriai, kuriuose saugiai laikomi duomenys (prieigą prie duomenų turi tik įgaliotos įstaigos) ir kurie užtikrina prieigos prie įvairių registrų sistemų (gyventojų registro, pakvietimų registro, darbo leidimų registro, leidimų gyventi, vizų registro ir Atvykimo juodojo sąrašo) tęstinumą; ši nauja sistema atitiko ES reikalavimus ir Nacionalinės vizų informacinės sistemos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, laikymo ir tvarkymo (sistemoje yra 1,1 mln. asmenų duomenys). 3 langelis. Latvijos projektai pagal „geresnio vizų valdymo“ tikslą 4 langelis. Estijos projektai pagal „geresnių patikrinimų kertant sieną“ tikslą Sienos apsaugos valdyba Kelionės dokumentų vertinimo centre ir pasienio kontrolės punktuose įdiegė naują užsieniečių dokumentų nagrinėjimo ir žymėjimo technologiją: – kelionės dokumentų vertinimo centre įdiegta vaizdo spektrinė įranga (VSC 5000), kuria naudodamiesi ekspertai užtikrina tinkamą dokumentų kontrolę, tikrina dokumentus UV spinduliais ir taip visapusiškai patikrina dokumentus. Dokumentų ir klastočių aprašai naudoti profesiniuose ir tarnybiniuose mokymuose, susijusiuose su dokumentų kontrole, ir keičiantis informacija viduje ir tarptautiniu mastu. Pasienio kontrolės punktams suteikta tinkamų pasienio antspaudų, atitinkančių Šengeno reikalavimus. 5 langelis. Slovėnijos projektai pagal „geresnių patikrinimų kertant sieną“ tikslą Viešojo administravimo ministerija planavo pastatyti arba modernizuoti 24 pasienio perėjimo punktus ir imtis septynių rūšių veiklos (pirkti žemės, įsigyti žemės, parengti dokumentus, pastatyti infrastruktūrą ir naujas patalpas, įsigyti įrangos ir pasamdyti inžinierių). Tačiau reikėjo iš esmės pakeisti preliminarų tvarkaraštį, nes Slovėnija matė, kad kai kurie projektai nebus užbaigti per tinkamumo finansuoti laikotarpį, todėl buvo sumažintas 14 priemonių mastas, o vienos priemonės apskritai atsisakyta. Buvo dvi pagrindinės priežastys, dėl kurių viešojo administravimo ministerija išbraukė veiklos rūšis iš Šengeno priemonės: – vėlavimas pasirašyti sutartis, dėl kurio būtų viršytas tinkamumo finansuoti laikotarpis; – prieš paskelbiant viešuosius konkursus neteisingai apskaičiuotos darbų sąnaudos, todėl viešojo pirkimo projektai nebuvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tačiau visos priemonės ir veikla buvo įgyvendintos, nes išbraukta veikla buvo finansuota nacionalinio biudžeto lėšomis. 7 lentelė. Poveikis bendroms sienų valdymo išlaidoms EE || LT || PL || SI || SK || LV || HU +40 % (2003–2008 m.) || +71 % (2003–2008 m.) || +17 % (2002–2008 m.) || Apie 30 % (laikotarpio nenurodyta) || +40 % (2003–2008 m.)) || Išaugo (nėra duomenų) || +20 % (įvertinta) (2002–2009 m.) 6.4. Papildomumas Visos valstybės narės gavėjos nagrinėjo papildomumo aspektą labai skirtingais aspektais. Slovakija ir Lietuva paminėjo tik tai, kad Šengeno priemonės projektai buvo derinami su PHARE ir Pereinamojo laikotarpio projektais, o kitos šalys šiuo klausimu pasisakė labai išsamiai, pabrėždamos du pagrindinius aspektus: · Valdymas. Penkiose valstybėse narėse PHARE, Pereinamojo laikotarpio priemonės ir Norvegijos ir EEE finansinių mechanizmų paramos koordinatorius taip pat buvo atsakingas ir už Šengeno priemonę. Todėl buvo gerokai paprasčiau koordinuoti lėšų valdymą ir asignavimus. · Investicijų sektoriai. Papildomumą investicijų sektoriuje reikia vertinti naudojant nacionalinių Šengeno veiksmų planų (ŠVP) tikslų siekimo nacionalines strategijas. Šiuo atžvilgiu visi ES ir kiti finansavimo šaltiniai buvo naudojami aiškiems poreikiams patenkinti ir trūkumams ištaisyti. Estija, Lenkija, Latvija ir Vengrija naudojo PHARE programas, tarpvalstybinio bendradarbiavimo lėšas (tik Lenkija), Norvegijos finansavimo mechanizmą ir Pereinamojo laikotarpio priemonę, kad, laikydamosi savo ŠVP strategijos, papildytų Šengeno priemonės veiklą (modernizuotų ir įsisavintų sienų valdymo įrangą, IT sistemas ir infrastruktūrą). Be to, Lenkija naudojo iš PHARE paskirtas lėšas, kad paremtų savo Integruoto sienų valdymo strategiją. Slovėnijoje 1999–2003 m. PHARE programos laikomos Šengeno priemonės pirmtakėmis įsisavinant atnaujintą ir modernizuotą įrangą bei informacines sistemas (SIS) sienų valdymo, teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Pereinamojo laikotarpio priemonės lėšos skirtos institucijų stiprinimui ir administracinei bei teisinei pagalbai perkeliant Šengeno acquis. Be to, Slovėnija nusprendė nesinaudoti Norvegijos ir EEE fondų lėšomis. 6 langelis. Lenkijos duomenų perdavimo sistema pagal „geresnių IT sistemų“ tikslą Sienos apsaugos tarnyba parengė didelį sienos apsaugos IT sistemos modernizavimo projektą. Naudojant centrinį mazgą, ketinta sujungti įvairias duomenų basių sistemas, pvz., SIS / SIS II, suteikiant visų lygių policijos padaliniams patogią vartotojams prieigą. Dėl šio patobulinimo taip pat užtikrinami Lenkijos institucinių vartotojų ir SIRENE biuro informacijos srautai tarp SIS II ir VIS centrinių sistemų bei palydovinių sistemų. Sienos apsaugos IT sistema patobulinta, kad atitiktų Šengeno reikalavimus, ir tai leido pagerinti informacijos srautą (įskaitant SIS). Įgyvendinus projektą padidėjo ES išorės sienos apsaugos lygis. Todėl Lenkijos nauja IT sistema padėjo sumažinti iš Lenkijos išsiunčiamų užsieniečių skaičių ir bandymų neteisėtai kirsti valstybės sieną skaičių. Kai kurios šio Šengeno priemonės didelės apimties projekto dalys tęsė PHARE projektus, įskaitant PHARE nacionalines programas ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, pvz., IPA 2002. Parengus bendradarbiavimo su SIS IT infrastruktūrą tapo įmanoma sėkmingai įgyvendinti Šengeno priemonės projektus policijos tarnybose. Projektas tęsiamas Išorės sienų fondo lėšomis. Vengrija paminėjo kitas ES priemones, pvz., TAIEX, „Pericles“, „Hercule II“ ir „Argo“ projektai, kuriuos remia OLAF. Įdomu tai, kad Vengrija taip pat numatė papildomumo aspektus su vėlesnėmis programomis, kurios tenkintų poreikius, nepatenkančius į Šengeno priemonės taikymo sritį: 2007–2013 m. Saugumo ir laisvių apsaugos programa, ISF, naujasis Vengrijos plėtros planas, Europos teritorinio bendradarbiavimo programa ir penktasis (Eperjeske geležinkelio stotis) ir septintasis (Mohačo vidaus vandenų kelias) visos Europos koridoriai. 7. Tęstinumas Išorės sienų fondo (ISF) atžvilgiu[24] Visoms valstybėms narėms Šengeno priemonės ir ISF tęstinumas yra akivaizdus tiek valdymo, tiek taikymo sričių atžvilgiu. Visos valstybės narės paminėjo, kad Šengeno priemonei įdiegtos valdymo, kontrolės ir stebėjimo sistemos buvo naudojamos kuriant ISF sistemas. Dauguma jų (Lenkija, Estija, Lietuva, Latvija, Vengrija) nusprendė išsaugoti institucinę patirtį ir organizacinę kultūrą palikdamos vadovauti tas pačias struktūras. Slovėnija[25] ir Slovakija[26] pakeitė atsakingas institucijas. Estija ir Lenkija pabrėžė, kad pagerėjo jų strateginio planavimo gebėjimai (išteklių skyrimo, naudojimo planas) ir viešojo pirkimo procedūrų organizavimas bei valdymas, dėl to pagalba naudota veiksmingiau (Estija). Lietuva pabrėžė, kad dėl Šengeno priemonės pradėtas geras tarpinstitucinis bendradarbiavimas išliko perėjus prie ISF valdymo. Kalbant apie veiklą, tęstinumas net dar konkrečiau užtikrintas Lietuvoje, kuri plačiai pripažino, kad pagal ISF parengta 2007 m. metinė programa padėjo įvykdyti priemones, kurių nebuvo įmanoma įgyvendinti pagal Šengeno priemonę. Kadangi dauguma šalių gavėjų pripažino, kad dėl Šengeno priemonės lėšomis įsigytos šiuolaikinės įrangos patiriamos didelės techninės priežiūros sąnaudos, jos šioms sąnaudoms padengti naudoja ISF lėšas. IT sistemos, ypač SIS II, taip pat yra sektorius, kuriam nuolat teikiama ES parama. Vengrija taip pat paminėjo, kad yra poreikis kartoti ir atnaujinti mokymo veiklą. 8. Išvados Šengeno priemonė iš esmės buvo sėkminga, nes ji buvo svarbi, užtikrinant, kad visos septynios atitinkamos valstybės narės per ribotą laiką atitiktų Šengeno reikalavimus ir 2007 m. gruodžio 1 d. taptų Šengeno erdvės narėmis. Tai, kaip buvo panaudoti ES asignavimai, yra nustatytos geros valdymo tvarkos pavyzdys; tą patvirtino ir valstybės narės, pripažinusios, kad jeigu jos nebūtų gavusios paramos pagal Šengeno priemonę, jos nebūtų galėjusios per tokį trumpą laiką prisijungti prie Šengeno erdvės. Pagrindinė šios sėkmės priežastis yra specifinė programos struktūra, pagrįsta metiniais preliminariais tvarkaraščiais, kurie nebuvo finansiškai įpareigojantys. Ši sistema buvo lanksti ir veiksminga, nes pagal ją valstybėms narėms suteikta plataus masto atsakomybė skirstyti ir perskirstyti lėšas. Siekiant įgyvendinti Stojimo akto 35 straipsnyje nurodytus tikslus Šengeno priemonė buvo daugiausia naudojama investicijoms į sausumos sienų ir oro uostų pasienio punktų infrastruktūrą, transporto priemones ir IT sistemas. Ši priemonė papildė nacionalinius veiksmingo išorės sienų valdymo ir kovos su neteisėtu atvykimu į Šengeno erdvę veiksmus. Yra aiškus ryšys tarp Šengeno priemonės ir Išorės sienų fondo. Lėšų pagal Šengeno priemonę gavusios šalys ISF, pagrįstą Šengeno priemonės politikos ir valdymo laimėjimais, įvardijo kaip priemonę tęsti ir, kai kurių šalių atveju, užbaigti veiklą, kuri buvo finansuojama Šengeno priemonės lėšomis. Šiuo atžvilgiu dauguma valstybių narių gavėjų išsaugojo panašias valdymo struktūras kaip ir tos, kurios buvo įsteigtos Šengeno priemonei. Aukštas ES asignavimų naudojimo rodiklis ir veiksmingas finansinis valdymas liudija, kad Šengeno priemonė buvo įgyvendinta sėkmingai. ES asignavimų naudojimo rodiklis siekė 90–100 %. Apskritai suteikti ištekliai buvo panaudoti teisingai ir pritaikytos tik ribotos finansinės pataisos. Galiausiai Šengeno priemonė Rumunijai ir Bulgarijai (2007–2009 m.)[27] buvo pagrįsta patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnę priemonę, ir panaši valdymo struktūra bus svarstoma rengiant panašią laikiną priemonę, numatytą Kroatijos stojimo akte[28]. [1] Pirmasis terminas buvo 2006 m. gruodžio 31 d. (nustatyta Komisijos sprendimu C(2004) 248), bet vėliau Komisijos sprendimu C(2006) 684 sutarčių įvykdymo terminas buvo pratęstas iki 2007 m. rugsėjo 30 d. [2] Šengeno erdvė ir bendradarbiavimas Šengeno klausimais pagrįsti 1985 m. Šengeno susitarimu. Šengeno erdvė yra teritorija, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Susitarimą pasirašiusios valstybės atsisakė visų vidaus sienų ir nutarė, kad bus bendra išorės siena. Šioje erdvėje trumpalaikėms vizoms, prieglobsčio prašymams ir sienų kontrolei taikomos bendros taisyklės ir tvarka. Kartu, siekiant užtikrinti Šengeno erdvės saugumą, policijos tarnybos ir teisminės institucijos pradėjo aktyviau bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą. Bendradarbiavimas Šengeno klausimais įtrauktas į ES teisinę sistemą 1997 m. Amsterdamo sutartimi. [3] Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 44). [4] Komisijos sprendimas C(2004) 248. [5] Komisijos sprendimas C(2006) 684. [6] Komisijos sprendimas C(2007) 494. [7] Komisijos sprendimo C(2004) 248 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta „Pagal šią priemonę teikiama Bendrijos parama gali siekti 100%“. Preliminariame tvarkaraštyje turėtų būti nurodyti kiti kiekvieno veiksmo finansavimo šaltiniai. [8] Pagal Komisijos sprendimo C(2004) 248 7 straipsnį Lenkija, euro zonai nepriklausanti šalis, mokėjimams pagal Šengeno priemonę turi taikyti PLN/EUR valiutos kursą. Programavimo laikotarpiu (kaip ir Komisijos pervestų avansinių mokėjimų) valiutos kursas buvo didesnis nei projekto įgyvendinimo laikotarpiu gavėjų atliktų mokėjimų valiutos kursas. Todėl naudojimo rodiklis viršijo 100 %. [9] Komisijos sprendimas C(2004) 248. [10] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento. [11] 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles. [12] Stojimo akto 35 straipsnyje teigiama, kad Šengeno priemonės lėšos buvo skirtos infrastruktūros, veiklos priemonių, mokymo ir logistikos investicijų sąnaudoms padengti. Todėl institucijų stiprinimas ir teisinė pagalba, skirta acquis perkelti į nacionalinę teisę, nebuvo Šengeno priemonės tikslų dalis. Tik Slovėnija parengė įvairių finansavimo priemonių, skirtų įvairiems (infrastruktūros, įrangos, institucijų stiprinimo, teisinės pagalbos) poreikiams tenkinti, naudojimo išsamią strategiją. [13] Komisijos sprendimas C(2007) 494. [14] Komisijos sprendimu C(2006) 684 terminai pakeisti taip: išlaidų įsipareigojimai ir sutarčių pasirašymas iki 2006 12 31, galutinis sutarčių įvykdymas iki 2007 09 30, o galutinis mokėjimas iki 2007 12 31. Komisijos sprendimu C(2007) 494 SIS II projektų sutarčių pasirašymo terminas pratęstas iki 2007 03 31, o SIS II sutarčių įvykdymo terminas iki 2007 12 31. Įsipareigojimų ir mokėjimų terminai nebuvo pakeisti. [15] B.11. Duomenų perdavimo sistema; B.12. Prieigos prie SIS išteklių suteikimas policijos padaliniams (pradinis lygmuo); B.15. Nacionalinės informacinės sistemos kūrimas ir diegimas kartu su SIS II ir VIS centriniu mazgu (N-SIS PL); B.16. Sistemos „Pobyt“ (buvimo) modernizavimas; B.18. Šengeno acquis įgyvendinimas teismuose ir prokuratūros tarnybose; B.19. Informacinės sistemos „Wiza-Konsul“ funkcijų tobulinimas; B.20. Saugaus vartotojo atpa˛inties re˛imo diegimas SIS; B.21. Centrinių informacijos sistemų, skirtų Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (2005 m.) nuostatų įgyvendinimui; B.25. Prieigos prie SIS išteklių suteikimas policijos padaliniams visais lygmenimis (2005 m.). [16] Visoje šalyje veikiančios skaitmeninės judriojo radijo ryšio sistemos (DMRCS) sukūrimas ir diegimas (22 725 511 EUR padengta Šengeno priemonės lėšomis) ir vidaus reikalų ministerijos telekomunikacijos tinklo prie ES išorės sienų kūrimas ir diegimas (3 419 457 EUR padengta Šengeno priemonės lėšomis). [17] Sienų infrastruktūra (pirma įtrauka), veiklos priemonės, išskyrus IT sistemas (antra įtrauka), informacinės technologijos (antra įtrauka), mokymas (trečia įtrauka), logistika ir operacijos (ketvirta įtrauka). [18] Nustatyti pagrindiniai trūkumai: Šengeno reikalavimus atitinkančios infrastruktūros trūkumas (jos trūko tam tikrose vietose, ji buvo pasenusi, neatitiko būtiniausių reikalavimų) sienos perėjimo punktuose ir policijos, konsulinių įstaigų ir sienos apsaugos tarnybų pastatuose; pasenusi sistemų ir tinklo infrastruktūra, skirta keitimuisi informacija ir duomenimis (vizos, pirštų atspaudai, transporto priemonių tikrinimas ir kt.); nepakankamas institucijų tarpusavio bendradarbiavimas (sienos apsaugos pareigūnai, konsulinės tarnybos, teisingumo sistemos institucijos); transporto priemonių (laivų, sraigtasparnių, žiemos transporto priemonių) ir radijo ryšio sistemų trūkumas; darbuotojų, galinčių taikyti Šengeno reikalavimus (techniniai ir kalbiniai įgūdžiai), trūkumas. [19] Žr. 8 išnašą. [20] Valstybės narės nurodė daugumą skaičių ir ypač procentinių dydžių nepateikdamos paaiškinimų dėl laikotarpių ir tikslaus veiklos masto. [21] Šį mažą valdymo sąnaudų procentą reikia vertinti atsargiai, nes, kaip teigia Latvija, dauguma valstybių narių padengė šias sąnaudas iš valstybės biudžeto ir todėl jos nebuvo įtrauktos. [22] Įdomu, kad Lietuva nurodo, jog 2003 m. sienos apsaugai skirtų biudžeto lėšų skirta mažiau laukiant papildomo finansavimo pagal Šengeno priemonę. [23] Generalinio sekretoriato pranešimas Šengeno vertinimo darbo grupei (6183/03, 2003 2 7). [24] Išorės sienų fondas (ISF) apima 2007–2013 m. laikotarpį. Iš viso fondo veikloje dalyvavo 23 valstybės narės. Bendras tikslas yra padėti valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą, aukšto lygio vienodą kontrolę prie išorės sienų ir prisidėti prie bendros vizų politikos plėtojimo. [25] Atsakingos institucijos statusas iš finansų ministerijos perėjo vidaus reikalų ministerijai. Finansų ministerija tapo tvirtinančiąja institucija. [26] 2007–2013 m. finansinių instrumentų valdymo atsakomybė iš Policijos departamento Tarptautinio policijos bendradarbiavimo biuro perduota Vidaus reikalų ministerijos Užsienio pagalbos departamentui. Nuo 2006 m. Vidaus reikalų ministerijos Užsienio pagalbos departamentas sustiprėjo (padidėjo darbuotojų skaičius ir sumažėjo darbuotojų kaita) ir pradėjo vykdyti savo užduotį – teikti visoms ministerijos įstaigoms (gavėjoms) metodines gaires dėl ES lėšų (didino ministerijos įstaigų informuotumą apie ES lėšas, teikė kontaktiniams asmenims atitinkamus kvietimus teikti pasiūlymus dėl projektų, rengė su lėšomis susijusias programas, ataskaitas ir pan.). Institucinė patirtis buvo išsaugota, nes tarptautinio policijos bendradarbiavimo biuro darbuotojai, dalyvavę valdant Šengeno priemonę, dalyvavo perteikiant administracinius ir organizacinius gebėjimus ir praktinę patirtį. [27] Protokolo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos priėmimo į Europos Sąjungą sąlygų ir tvarkos 32 straipsnis, OL L 157, 2005 6 21, p. 39. [28] Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų 31 straipsnis, OL L 112, 2012 4 24, p. 29. Septynių valstybių narių gavėjų visų tikslų sąrašas Valstybės narės || Galutinis tikslų skaičius || Tikslų siekimo metodai || Tikslai Lenkija || 4 || Plataus masto metodai ir strateginių bei veiklos metodų rinkinys || × 1 tikslas. Sienos perėjimo punktų infrastruktūros prie ES išorės sienų statyba arba modernizavimas. × 2 tikslas. Veiklos priemonės, susijusios su sienų apsauga, ypač sujungtos su Šengeno informacine sistema. × 3 tikslas. Mokymas ir paslaugos. × 4 tikslas. Parama logistikos ir operacijų išlaidoms padengti (techninė pagalba). Vengrija || 4 || Plataus masto metodai ir strateginiai metodai || × 1 tikslas. Išorės sienų kontrolės stiprinimas. × 2 tikslas. Kontrolės pajėgumų stiprinimas didinant duomenų teikimo ir prieigos prie duomenų gebėjimus. × 3 tikslas. Nuodugnios kontrolės efektyvumo didinimas. × 4 tikslas. Tarptautinio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose plėtojimas. Estija || 6 (pradžioje 5) || Išsamūs metodai ir strateginių bei veiklos metodų rinkinys || × 1 tikslas. Sukurti operatyvinę radijo ryšio sistemą ir parengti būtinus SIS II techninio prototipo techninius sprendimus. × 2 tikslas. Sukurti policijos pajėgų informacines sistemas, integruoti jas į VIS sistemą ir užtikrinti saugią duomenų perdavimo jungtį su kitų ES valstybių narių atitinkamomis institucijomis. × 3 tikslas. Suderinti infrastruktūrą ir materialinę bei techninę bazę, būtinas tinkamam išorės sienų apsaugos ir sienų kontrolės įgyvendinimui, atsižvelgiant į Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, Šengeno katalogo ir Bendrojo vadovo reikalavimus; sukurti mokymui būtiną infrastruktūrą ir aukštos kvalifikacijos sienos apsaugos pareigūnų mokymo materialinę techninę bazę; parengti sienos apsaugos pareigūnus sienos apsaugai pagal reikalavimus, taikomus ES sienų apsaugai ir kontrolei. × 4 tikslas. Sukurti kilnojamas darbo vietas migracijos stebėjimo pareigūnams, įgyvendinti VIS ir parengti VIS įgyvendinimui būtiną infrastruktūrą; užtikrinti jo saugumą ir įgyvendinti biometrinius sprendimus. × 5 tikslas. Pakeisti konsulinių įstaigų infrastruktūrą, kad ji atitiktų pagal Šengeno sutartį prisiimtus įsipareigojimus, užtikrinti Europos bendros vizų politikos veikimą, suderinti vizų procedūras su Europos Sąjungos reikalavimais ir įdiegti atitinkamą aparatinę įrangą. × 6 tikslas. Sukurti nacionalinę SIS duomenų paskirstymo sistemą (NS-SIS) ir SIRENE informacinę sistemą, kad būtų užtikrintas jos naudojimo tikrinimas ir papildomas keitimasis informacija. Lietuva || 8 || Išsamūs metodai ir strateginių bei itin į veiklą orientuotų metodų rinkinys || × 1 tikslas. Sienų kirtimo infrastruktūros ir susijusių pastatų statyba, renovacija ir modernizavimas. × 2 tikslas. Techninė kontrolė, stebėjimo įranga, transporto priemonės ir kita būtina įranga, naudotina prie ES išorės sienos, stotyse ir sienos perėjimo punktuose. × 3 tikslas. Sukurti naują ir toliau plėtoti jau esamą ryšių ir informacijos tinklų infrastruktūrą prie ES išorės sienų. × 4 tikslas. Priemonės, būtinos Šengeno informacinei sistemai (SIS II) įgyvendinti. × 5 tikslas. Priemonės, numatytos klastočių nustatymo įrangai ir paprastiems atvykimo ir išvykimo antspaudams, kurie bus naudojami vykdant patikrinimus kertant ES išorės sienas, įsigyti. × 6 tikslas. Stiprinti sienos apsaugos ir policijos pasienio padalinių bendradarbiavimą, taip užtikrinant skubų ir tiesioginį šių dviejų tarnybų bendravimą ieškant ES išorės sienų pažeidėjų ir juos sulaikant. × 7 tikslas. Aktyvesnis mokymas ir geresni darbuotojų įgūdžiai ir praktinė patirtis. × 8 tikslas. Šengeno priemonės valdymas. Logistika ir darbuotojai. Slovėnija || 9 (pradžioje 7) || Plataus masto metodai ir veiklos metodai pagal investicijų kategorijas || × 1 tikslas. Policijos nuovadų patalpų modernizavimas ir (arba) didinimas. × 2 tikslas. Investicijos į techninę įrangą ir transporto priemones. × 3 tikslas. Investicijos į informacijos ir telekomunikacijos sistemas. × 4 tikslas. Instruktoriams skirti Šengeno acquis įgyvendinimo mokymai ir bazinė mokymo programa, skirta naujiems įdarbintiems sienos apsaugos pareigūnams. × 5 tikslas. Atlyginimai ir asmeninė įranga. × 6 tikslas. Investicijos į sienos perėjimo punktus. × 7 tikslas. Sienos perėjimo punktų techninė priežiūra. × 8 tikslas. Investicijos į saugumo įrangą diplomatinėse ir konsulinėse įstaigose. × 9 tikslas. Veiklos sąnaudos. Slovakija || 16 || Plataus masto metodai ir veiklos metodai pagal programas || × 1 tikslas. Sukurti sudėtingą sienos apsaugos sistemą Slovakijos ir Ukrainos pasienyje. × 2 tikslas. Modernizuoti sienų kontrolės padalinių įrangą Slovakijos ir Ukrainos pasienyje. × 3 tikslas. Pritaikyti tarptautinį Bratislavos M. R. Štefániko oro uostą prie Šengeno standartų ir įrengti jį pagal juos. × 4 tikslas. Išduoti uniformas ir aprangą policijos pareigūnams, saugantiems Slovakijos ir Ukrainos sieną. × 5 tikslas. Pagerinti slaptos informacijos, perduodamos Slovakijos ir Ukrainos pasienyje esančių sienų kontrolės padalinių tinkle, apsaugą. × 6 tikslas. Padidinti Sečovcės sulaikymo centro pajėgumus. × 7 tikslas. Suderinti nacionalines policijos informacijos sistemas su SIS II. × 8 tikslas. Teikti techninę pagalbą SIS/SIRENE centriniams biurams ir galutiniams vartotojams. × 9 tikslas. Su VIS susijusių informacinių sistemų kūrimas. × 10 tikslas. Pagerinti išduodamų vizų kokybę ir užtikrinti informacijos teikimą realiuoju laiku Vidaus reikalų ministerijai dėl išduodamų vizų. × 11 tikslas. Užbaigti sekimo kertant sieną įrangos diegimą. × 12 tikslas. Modernizuoti dokumentų identifikavimo laboratorijos įrangą. × 13 tikslas. Pagerinti muitinės veiklą Slovakijos ir Ukrainos pasienyje. × 14 tikslas. Nupirkti variklinių transporto priemonių ir specialiosios technikos, skirtos pavogtoms ir (arba) prarastoms variklinėms transporto priemonėms identifikuoti. × 15 tikslas. Parama Šengeno priemonės valdymui. Logistika ir veikla. × 16 tikslas. Elektroninė vaizdo kamerų stebėjimo sistema geležinkelio sienos perėjimo punkte Slovakijos ir Ukrainos pasienyje. Latvija || 33 (pradžioje 25) || Veiklos metodai projektų lygmeniu (vėliau susieti su „pagrindiniais tikslais“: 9 su sienų stebėjimu, 8 su patikrinimais kertant sieną, 6 su vizų valdymu, 4 su mokymu, 2 su IT sistemomis, 2 nenustatyti). || × 1 tikslas. Latvijos diplomatinių atstovybių infrastruktūra, skirta duomenims perduoti, kad būtų galima išduoti Šengeno vizas (kompiuterinė technika, duomenų perdavimo įranga). × 2 tikslas. Pagerinti saugumo standartus ir įvykdyti Bendrųjų konsulinių instrukcijų ir dokumento „Teisingo Šengeno acquis taikymo rekomendacijų ir geriausios praktikos katalogas. Vizų išdavimas“ reikalavimus (6183/03, 2003 02 07). × 3 tikslas. Tinkama kelionės dokumentų kontrolė ir klastočių nustatymas Latvijos diplomatinėse ir konsulinėse atstovybėse. × 4 tikslas. Latvijos diplomatinės ir konsulinės atstovybės turi būtinus kvalifikuotų darbuotojų išteklius, atitinkančius Bendrųjų konsulinių instrukcijų ir dokumento „Teisingo Šengeno acquis taikymo rekomendacijų ir geriausios praktikos katalogas. Vizų išdavimas“ standartus ir reikalavimus (6183/03, 2003 02 07). × 5 tikslas. Užsienyje esančių ambasadų ir konsulatų konsuliniai pareigūnai turi visas būtinas žinias Šengeno vizoms išduoti. × 6 tikslas. Efektyvi asmenų ir jų asmeninių daiktų kontrolė prie išorės sienų. × 7 tikslas. Narkotines medžiagas užuosti išmokytų šunų pirkimas. × 8 tikslas. Sutvarkyti ir įrengti Pilietybės ir migracijos reikalų tarnybos centrines serverių patalpas. × 9 tikslas. Latvijos nacionalinės vizų informacinės sistemos plėtojimas. × 10 tikslas. Pilietybės ir migracijos reikalų tarnybos pareigūnams skirtas kalbų mokymas. × 11 tikslas. N.SIS, SIRENE biuro ir būsimų SIS vartotojų mokymas. × 12 tikslas. Vidaus reikalų ministerijos duomenų perdavimo tinklo saugumo plėtojimas. × 13 tikslas. Anglų ir kitų kalbų kursai valstybės policijos pareigūnams. × 14 tikslas. Kilnojamųjų sienos patruliavimo sistemų patobulinimas naudojant visureiges transporto priemones, sniego motociklus, keturračius motociklus ir motorines valtis. × 15 tikslas. Sienos apsaugos pareigūnų judumo patobulinimas įsteigus Valstybės sienos apsaugos tarnybos aviacijos padalinį. × 16 tikslas. Sienos apsaugos pareigūnų judumo jūroje patobulinimas. × 17 tikslas. Sienas kertančių asmenų, mechaninių transporto priemonių ir asmeninių daiktų tikrinimo veiksmingumo gerinimas sienos perėjimo punktams perkant naujos techninės įrangos. × 18 tikslas. Jūros sienos vaizdo stebėjimo sistemos diegimas. × 19 tikslas. Rytų žaliosios sienos plėtojimo techninė priežiūra. × 20 tikslas. Perkant technines priemones pagerinti tiekimą, skirtą operatyvinei veiklai. × 21 tikslas. Sienos techninės apsaugos, kontrolės ir informacinės įrangos diegimas. × 22 tikslas. Valstybės sienos apsaugos telekomunikacijos tinklo modernizavimas. × 23 tikslas. Valstybės sienos apsaugos profesinio mokymo sistemos kūrimas. × 24 tikslas. Automatinė pirštų atspaudų nustatymo sistema (AFIS). × 25 tikslas. Valstybės sienos apsaugos infrastruktūros kūrimas. × 26 tikslas. Sraigtasparnių nusileidimo aikštelių statyba Pundurių, Lavuošniekų, Škilbėnų, Pededzės ir Vientulių sienos perėjimo punktuose. × 27 tikslas. Rytų sienos radijo ryšio sistemos išplėtimas. × 28 tikslas. Šunų pirkimas. × 31 tikslas. Įrangos pirkimas. × 32 tikslas. Mokymo kursai. × 33 tikslas. Šengeno priemonės įgyvendinimo valdymo sąnaudos.