(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Slovakijai suteikiama išskirtinė parama;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(23)2022 m. balandžio 8 d. Slovakija pateikė partnerystės sutartį, tačiau dar nepateikė kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Slovakija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis. Visų pirma, regionų konkurencingumo ir socialinių rodiklių skirtumai turėtų būti mažinami derinant įvairius turimus fondus;

(21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Slovakijai skirtose Tarybos rekomendacijose, taip pat jai skirtose rekomendacijose, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma tai, kad plane daug dėmesio skiriama įtraukiam švietimui, viešajam valdymui ir našumą didinančioms investicijoms į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat planuojamas jo indėlis mažinant regioninius skirtumus, gali būti laikomi visapusišku ir tinkamu atsaku į iššūkius, su kuriais susiduria Slovakija. Žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos spartinimo uždavinys sprendžiamas ryžtingai ir imantis įvairių priemonių. Ilgalaikiai švietimo, vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) sričių uždaviniai taip pat sprendžiami visapusiškomis priemonėmis, kuriomis siekiama pašalinti didžiausius trūkumus, pavyzdžiui, žemą švietimo kokybę ir įtraukumą, fragmentišką MTI politikos koordinavimą, nepakankamą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir prastus MTI veiklos rezultatus. Plane pasiūlytos papildomos priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti teisingumo sistemą, viešuosius pirkimus ir kovą su pinigų plovimu, gali padėti išspręsti daugelį pagrindinių problemų, jei jos bus priimtos ir įgyvendintos laikantis ES teisės reikalavimų dėl tinkamų apsaugos priemonių ir teismų nepriklausomumo ir tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams. Galiausiai keliomis reformomis turėtų būti pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Apskritai plane numatytos plataus užmojo reformos ir investicijos, visų pirma sveikatos priežiūros, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos bei viešojo administravimo srityse, kuriomis, be kita ko, siekiama toliau gerinti konvergenciją euro zonoje ir skatinti ekonomikos augimą;

(20)Slovakijos mokesčių sistema galėtų būti reformuota siekiant padidinti ekonominį efektyvumą, skatinti aplinkos ir fiskalinį tvarumą ir didinti teisingumą, kartu remiant platesnius politikos tikslus. Palyginti su kitomis ES šalimis, darbo mokesčių našta yra ypač didelė mažas pajamas gaunantiems asmenims. Kita vertus, visapusiškai išnaudojamas aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas. Mokesčių derinio keitimas galėtų paskatinti augimą ir taip pat skatinti žaliąją pertvarką ir aplinkosauginį tvarumą. Ekonomikos energijos vartojimo intensyvumas gerokai viršija ES vidurkį, tačiau pajamos iš aplinkosaugos mokesčių 2020 m. (2,4 %) buvo artimos ES vidurkiui. Aplinkosaugos mokesčiai, susiję su atliekų tvarkymu ir oro tarša, nepakankamai skatina efektyvų išteklių naudojimą ir mažina aplinkos ir visuomenės išlaidas. Kelių mokesčiai ir transporto priemonių registracijos mokesčiai tinkamai neatspindi taršos intensyvumo. Aplinkosaugos mokesčiai ir rinkliavos neindeksuojami, todėl ilgainiui žaliosios pajamos dėl infliacijos mažėja. Kalbant apie nekilnojamojo turto apmokestinimą, 2020 m. pajamos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių buvo palyginti mažos (0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % ES vidurkiu). Šiuo metu Slovakija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų atnaujinti ir indeksuoti nekilnojamojo turto mokesčio bazę pagal rinkos vertes, o tai taip pat galėtų iš dalies sumažinti tebesitęsiančią didelę būsto paklausą ir su tuo susijusį didelį būsto kainų augimą. Be to, tolesnės pastangos supaprastinti mokesčius ir pagerinti reikalavimų laikymąsi gali padidinti viešąsias pajamas ir taip paremti fiskalinį tvarumą ir padidinti teisingumą. Nepaisant pagerėjimo, 2019 m. PVM mokestinių prievolių vykdymo atotrūkis išliko didelis (16,1 %, palyginti su 10,4 % ES). Tolesni mokesčių administravimo patobulinimai, be kita ko, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, iš anksto užpildytos mokesčių deklaracijos ir didesnis skaitmeninimas, galėtų padėti dar labiau sumažinti nutekinimą mokesčių sistemoje;

(18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus -0,8 % BVP. Numatoma, kad Slovakija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 1,0 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. iš esmės turėtų būti neutralus: 0,2 procentinio punkto. Tai apima papildomas išlaidas, susijusias su laikina apsauga iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP);

(17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Slovakijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (+0,3 % BVP) išliks stabdomojo pobūdžio, o Taryba rekomendavo remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį. Slovakija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,7 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto. Todėl Slovakija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Tai apima papildomą išlaidų, susijusių su laikina apsauga perkeltiems asmenims iš Ukrainos (0,1 % BVP), poveikį. Dėl indeksavimo atsižvelgiant į infliaciją vėlavimo didelių valdžios sektoriaus išlaidų, pvz., socialinių išmokų, išskyrus išmokas natūra ar kompensacijas darbuotojams, augimo tempas 2022 m. buvo mažesnis už infliaciją ir tai prisideda prie stabdomosios fiskalinės politikos krypties;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Slovakijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Slovakija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(25)nuo 2015 m. pažanga mažinant grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iš esmės sustojo. Slovakijos ekonomika pasižymi dideliu energijos suvartojimo intensyvumu, iš dalies dėl didelės pramonės sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro importo. Remiantis 2020 m. duomenimis, Slovakija yra itin priklausoma nuo Rusijos gamtinių dujų (85 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu) ir žalios naftos (100 %, palyginti su 26 % ES vidurkiu). Tačiau priklausomybė nuo antracito importo iš Rusijos yra mažesnė už ES vidurkį (35 %, palyginti su 54 %). Gamtinių dujų dalis energijos rūšių derinyje šiek tiek viršija ES vidurkį (24,9 %, palyginti su 24,4 % ES), taip pat kietojo iškastinio kuro dalis (14 %, palyginti su 10,8 % ES), o naftos dalis yra mažesnė (21,9 %, palyginti su 32,7 % ES). 2020 m. branduolinės energijos dalis energijos rūšių derinyje buvo 24,6 % (palyginti su 13,1 % ES). Spartesnis atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo didinimas padėtų sumažinti Slovakijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos ir sumažintų energijos nepritekliaus riziką didėjant energijos kainoms. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą 2022 m. planuojamos tolesnės reformos, susijusios su rinkos modeliu ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių rėmimu. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas gali būti dar labiau paspartintas padidinant leidimų statyti mažos apimties atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių išimčių ribas, pagal vieno langelio principą supaprastinant administracines ir leidimų išdavimo procedūras, sumažinant prijungimo prie tinklo mokesčius ir gerinant prieigą prie esamų tinklo pajėgumų. 2021 m. balandžio mėn. Slovakija nutraukė naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių prijungimo prie tinklo moratoriumą. Tačiau dar reikia įgyvendinti į ateitį orientuotą mechanizmą, kuriuo būtų teikiama skaidri ir patikima informacija apie naujų kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių prijungimo prie tinklo pajėgumus. Siekdama atsižvelgti į didėjantį iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekį, Slovakija turėtų modernizuoti perdavimo ir paskirstymo tinklus, sukurti naujus energijos kaupimo įrenginius ir baigti kurti vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių reglamentavimo sistemą. Papildomos investicijos į geoterminę energiją, tvarias biometano stotis ir atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliu grindžiamus sprendimus, kurie atitinka atitinkamus tvarumo kriterijus, padėtų spręsti didelio gamtinių dujų suvartojimo šalyje problemą. Taip pat yra galimybių padidinti centralizuoto šilumos tiekimo sistemų energijos vartojimo efektyvumą ir greitai pradėti naudoti atsinaujinančiuosius šilumos išteklius, kuriais pakeičiamos gamtinės dujos. Pastangas mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro taip pat galima pagerinti regionų lygmeniu įsteigiant regioninius tvarios energetikos centrus.

(26)reikalingos didesnės pastangos energijos vartojimo efektyvumo srityje. Visų pirma reikia sutelkti dėmesį į esminę ir žaliąją renovaciją, mažinti šilumos suvartojimą ir didinti investicijas į atsinaujinančiuosius šilumos šaltinius, įskaitant šilumos siurblius. Slovakija galėtų dar labiau paspartinti pastatų renovaciją pritraukdama daugiau privačių investicijų, be kita ko, į viešuosius pastatus, teikdama techninę pagalbą, gerindama įgyvendinimo pajėgumus ir vieno langelio principą ir investuodama į žaliuosius įgūdžius. Be to, dėl didelės įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ekonomikoje būtina stiprinti suaugusiųjų švietimo politiką, be kita ko, ją susiejant su žaliąja pertvarka. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant spręsti energijos nepritekliaus problemą ir reformuoti investicijas į socialinį būstą. Be to, siekiant paspartinti statybos leidimų išdavimo procesą, supaprastinti įgyvendinimo taisykles, pritaikyti renovacijos schemas ir pagerinti įvairių valdžios institucijų ir finansavimo programų koordinavimą, reikėtų nustatyti kelias reguliavimo ir administracines priemones. Papildomomis priemonėmis ir paskatomis būtų galima spręsti didelio energijos suvartojimo intensyvumo pramonėje, be kita ko, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, problemą. Tai apima investicijų schemas, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, remiantis energijos vartojimo auditais. Paramos schemos turėtų papildyti viena kitą (pvz., priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sistemą) ir būti remiamos privačiojo sektoriaus lėšomis ir finansinėmis priemonėmis. Kad Slovakija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

(27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Slovakija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Slovakija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(29)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Slovakijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Užtikrinti, kad mokesčių derinys būtų veiksmingesnis ir labiau remtų integracinį ir tvarų augimą, be kita ko, išnaudojant aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialą. Toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, toliau skaitmeninant mokesčių administravimą.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

3.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą dar labiau lengvinant prieigą prie tinklo, nustatant leidimų išdavimo ir administracinių procedūrų supaprastinimo priemones ir modernizuojant elektros energijos tinklą. Mažinti priklausomybę nuo gamtinių dujų šildymo ir pramonės sektoriuose. Pritaikyti renovacijos politiką, kad būtų paspartinta ir skatinama esminė pastatų renovacija.

Priimta Briuselyje