Kuoduotieji kormoranai paplitę Atlanto vandenyno Europos ir Šiaurės Afrikos pakrantėje, nuo Maroko iki Šiaurės Norvegijos ir Kolos pusiasalio, įskaitant Islandiją, taip pat Viduržemio jūros pakrantėje ir Juodosios jūros pakrantės dalyse (del Hoyo et al., 1992). Pripažįstami trys porūšiai: Ph. a. aristotelis, paplitęs Atlanto vandenyno regione, Ph. a. desmarestii – Viduržemio jūros ir Juodosios jūros regionuose bei Ph. a. riggenbachi Maroke. Apskritai, ši rūšis būna sėsli arba migruojanti, tačiau kai kurios populiacijos yra iš tiesų migruojančios: šiauriausiai paplitusios Norvegijoje ir Rusijoje Ph. a. aristotelis populiacijos bei Adrijos jūros regiono Ph. a desmarestii populiacija.

Dešimtajame dešimtmetyje pasaulio populiacija buvo įvertinta maždaug 100 000 porų, o 2004 m. – 75 000–81 000 porų (Birdlife, 2004). IUCN šias rūšis priskyrė vadinamajai nedidelį susirūpinimą keliančiai kategorijai (Birdlife, 2015). Nors kai kurios populiacijos gali būti stabilios, bendra populiacijos tendencija yra mažėjanti (Wetlands International, 2006). Užfiksuoti didžiuliai populiacijos dydžio svyravimai. Pavyzdžiui, 1969–1987 m. populiacija Jungtinėje Karalystėje padidėjo 21 proc.: nuo 31 600 porų 1969–1970 m. iki 47 300 porų 1985–1987 m. 1998–2002 m. ji sumažėjo 27 proc., o iki 2011 m. – dar 26 proc. (Balmer et al., 2013). Norvegijoje populiacijos dydis taip pat labai svyruoja. Šiauriausiai, Barenco jūros regione, migruojančių paukščių populiacija sumažėjo nuo 10 000 porų 1980 m. iki maždaug 1 000 porų 1994 m., tačiau 2013 m. vėl padidėjo – iki 5 000 porų (Fauchald et al., 2015).

Ph. a. desmaresti porūšis įvertintas 8 700–11 126 perinčių porų (Bazin ir Imbert, 2012). 2006 m. populiacija buvo įvertinta maždaug 10 000 individų (Culioli, 2006). Korsikoje buvo užfiksuotas populiacijos sumažėjimas. Čia kažkada buvusi stabili populiacija, 1975–1983 m. siekusi 1 000 porų, 1994 m. sumažėjo > 50 proc., t. y. iki maždaug 375 porų, o vėliau vėl padidėjo (Dubois et al., 2008).

Ph. a. desmarestii porūšis yra saugomas europinėje paplitimo arealo dalyje ir keliose šalyse įrašytas į Raudonąją knygą, pavyzdžiui, Bulgarijoje priskirtas pažeidžiamai, o Albanijoje – nykstančiai kategorijai. Ph. a. aristotelis saugomas jo paplitimo arealo dalyje (Jungtinėje Karalystėje). Neseniai Jungtinėje Karalystėje jis buvo perkeltas iš Gintarinės į Raudonąją knygą (Eaton et al., 2015). Dėl mažo populiacijos dydžio jis taip pat įtrauktas į Raudonąją knygą Rusijoje. Dėl per 10 metų nustatyto 15–30 proc. sumažėjimo rūšis turi būti priskirta beveik nykstančiai kategorijai Norvegijoje (Korneev et al., 2015).

Velando ir Freire (2002) pabrėžia, kad, siekiant veiksmingai išsaugoti P. a. desmarestii, reikėtų saugoti jų perėjimo, taip pat maitinimosi ir ilsėjimosi vietas bei reguliuoti priedugnio žvejybą paukščių maitinimosi vietose. Anot Velando ir Freire (2002), 2015 m. Birdlife pasiūlyti išsaugojimo veiksmai yra: 1) nustatyti šiai rūšiai svarbias jūros teritorijas; 2) vėliau joms suteikti saugomų jūrų teritorijų statusą; 3) valdyti pagrindines perėjimo ir žiemos poilsio vietas, įskaitant invazinių plėšrūnų likvidavimą; 4) žvejybos laivuose vykdyti stebėsenos programas, siekiant nustatyti, kuriose zonose yra didelė rizika, kad jie pateks kaip priegauda į žiauninius tinklaičius; 5) prireikus įgyvendinti poveikio švelninimo ir apsaugos priemones.

1.4.Liuksemburgo pasiūlymas

Liuksemburgas pasiūlė perkelti į šio Susitarimo 3 priedo 1 lentelės A skiltį visas toliau nurodytų trijų rūšių populiacijas: lenktasnapio bėgiko (Calidris ferruginea), mormono (Fratercula arctica) ir alkos (Alca torda). Nors Liuksemburgas nepasiūlė įtraukti šių trijų rūšių į konkrečias kategorijas, remiantis šio Susitarimo 3 priedo 1 lentelės A skiltyje nustatytais kriterijais, lenktasnapį bėgiką (Calidris ferruginea) ir alką (Alca torda) galima įtraukti į 4 kategoriją, o mormoną (Fratercula arctica) – į 1b kategoriją.

Liuksemburgo pasiūlyme daroma nuoroda į AEWA MOP6 priimtą rezoliuciją 6.1, kuria buvo pripažinti neseniai į Pasaulio Raudonąją knygą įrašyti paprastoji gaga (Somateria mollissima), rudagalvė antis (Aythya ferina), raguotasis kragas (Podiceps auritus), jūršarkė (Haematopus ostralegus), paprastoji pempė (Vanellus vaneillus), laplandinis griciukas (Limosa lapponica), islandinis bėgikas (Calidris canutus), lenktasnapis bėgikas (Calidris ferruginea), armėninis kiras (Larus armenicus), mormonas (Fratercula arctica) ir alka (Alca torda). Rezoliucijoje taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kaip svarbu MOP7 apsvarstyti šių pakeitimų sąrašuose pasekmes.

1.5.Pasiūlymų nagrinėjimas

Pagal Kroatijos, Italijos ir Liuksemburgo pasiūlytus 2 ir 3 priedų pakeitimus, visoms kuoduotojo kormorano (Phalacrocorax aristotelis), lenktasnapio bėgiko (Calidris ferruginea), mormono (Fratercula arctica) ir alkos (Alca torda) populiacijoms turėtų būti taikomas Susitarimo 3 priedo 2.1.1 punkte pateiktas reikalavimas, kuriuo nustatomos rūšių išsaugojimo teisinės priemonės, taikomos 3 priedo 1 lentelės A skiltyje išvardytų rūšių populiacijai. Šalys suteikia apsaugą pagal Susitarimo III straipsnio 2 dalies a punktą visų pirma 1 lentelės A skiltyje išvardytoms populiacijoms. Tokios Šalys pirmiausia vadovaudamosi 2.1.3 punktu:

a) draudžia gaudyti jų teritorijoje sutinkamų populiacijų paukščius ir rinkti jų kiaušinius;

b) draudžia sąmoningai juos trikdyti, jei toks trikdymas turėtų įtakos atitinkamos populiacijos išsaugojimui, taip pat

c) draudžia turėti ar naudoti tų populiacijų paukščius ar jų kiaušinius ir prekiauti tų populiacijų paukščiais ar jų kiaušiniais, kurie buvo surinkti ar sugauti nepaisant pagal a punktą nustatyto draudimo, taip pat turėti ar naudoti tokių paukščių ir jų kiaušinių lengvai atpažįstamas dalis ar išvestinius produktus ir jais prekiauti.

Taikant išimtį, tik A skilties 2 ir 3 kategorijose išvardytas populiacijas, pažymėtas žvaigždutėmis, ir A skilties 4 kategorijoje išvardytas populiacijas medžioti galima laikantis subalansuoto naudojimo principo. Taikant minėtą subalansuoto naudojimo principą, laikomasi specialių tarptautinio rūšiai skirto veiksmų plano, kuriuo Šalys stengiasi įgyvendinti laimikio prisitaikomojo valdymo principus, nuostatų. Taip naudojant populiacijas taikomos bent tos pačios teisinės priemonės kaip gaudant 1 lentelės B skiltyje išvardytus paukščius, kaip reikalaujama 2.1.2 punkte.

Italijos ir Kroatijos, taip pat Liuksemburgo pasiūlymai yra tinkamai pagrįsti. Jie neprieštarauja ES teisei ir ją papildo, ypač Paukščių direktyvą.

Komisija, raštu pasikonsultavusi su Gamtos direktyvų ekspertų grupe (angl. Nature Directives Expert Group, NADEG), siūlo, kad Sąjunga turėtų paremti anksčiau minėtus pasiūlymus, kadangi jie yra moksliškai pagrįsti ir atitinka Sąjungos įsipareigojimą bendradarbiauti tarptautiniu mastu biologinės įvairovės apsaugos srityje. Dėl pakeitimų pasiūlymų galiojančių Sąjungos teisės aktų keisti nereikia.

Pasiūlymai iš dalies pakeisti Susitarimo priedus perduodami Susitarimo sekretoriatui, likus ne mažiau kaip 150 dienų iki Šalių susitikimo sesijos pradžios (plg. Susitarimo X straipsnio 2 ir 3 dalis), t. y. iki 2018 m. liepos 7 d.

Todėl būtina, kad Taryba skubiai priimtų sprendimą dėl anksčiau minėto pasiūlymo pateikimo Susitarimo sekretoriatui Europos Sąjungos vardu. Tai pozicija, kurios turėtų būti laikomasi Sąjungos vardu, taikant SESV 218 straipsnio 9 dalį.

2018/0221 (NLE)