KOMISIJOS ATASKAITA Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2010 m. metinės ataskaitos pastabas /* COM/2012/080 final */





TURINYS 1. Ataskaitos aprėptis. 2 2. Ataskaitos ir 2010 m. patikinimo pareiškimo išvadų išdėstymas. 2 2.1 Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos išdėstymas. 2 2.2 2010 m. patikinimo pareiškimo išvados dėl politikos grupių. 3 3. Valstybių narių pasidalijamojo valdymo srityje atlikti patobulinimai. Pajamos bei Žemes ūkis ir gamtos ištekliai. 4 3.1 Pajamos. 5 3.2 Žemės ūkis ir gamtos ištekliai 5 4. Valstybių narių pasidalijamojo valdymo srityje atlikti patobulinimai. Sanglauda, energetika ir transportas 7 4.1 Patobulintas konsultavimas ir mokymas. 7 4.2 Supaprastinimas. 9 5. Išvada. 10 KOMISIJOS ATASKAITA Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2010 m. metinės ataskaitos pastabas 1. Ataskaitos aprėptis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 143 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad kai tik Audito Rūmai perduoda metinę ataskaitą, Komisija atitinkamoms valstybėms narėms nedelsdama praneša apie tos ataskaitos detales, susijusias su lėšų, už kurias pagal galiojančias taisykles jos yra atsakingos, valdymu. Valstybės narės Komisijai turėtų atsakyti per šešiasdešimt dienų; Komisija iki kitų metų vasario 28 d. atsakymų apibendrinimą perduoda Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai[1]. 2011 m. lapkričio 10 d. paskelbus Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinę ataskaitą, Komisija tinkamai informavo valstybes nares apie šios ataskaitos detales. Ši informacija buvo pateikta rašte ir trijuose klausimynuose (pateikti kaip priedai), kuriuos valstybių narių paprašyta užpildyti: I priedas – klausimynas, susijęs su konkrečiai valstybei narei skirtomis ataskaitos dalimis, II priedas – klausimynas, susijęs su konkrečioje valstybėje narėje audito metu nustatytais faktais, ir III priedas – klausimynas, susijęs su bendrais nustatytais faktais dėl politikos krypčių ir programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas. Šioje ataskaitoje nagrinėjami valstybių narių atsakymai ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiami valstybių narių atsakymai į I ir III priedų klausimus. 2. Ataskaitos ir 2010 m. patikinimo pareiškimo išvadų išdėstymas 2.1. Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos išdėstymas 2010 m. ataskaitoje Audito Rūmai atliko tolesnius jos išdėstymo pakeitimus. Visų pirma padaryti politikos grupių ir atitinkamų skyrių pakeitimai ir taip pat įtrauktas naujas skyrius apie veiklos rezultatus (8 skyrius), kuriame pabrėžiama ES išlaidų taupymo, veiksmingumo ir efektyvumo svarba. Antra, Audito Rūmai papildomai atkreipė dėmesį į rekomendacijas išsamiai pranešdami apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi dėl ankstesnių jų rekomendacijų dėl kiekvienos politikos grupės. Galiausiai Audito Rūmai aiškiau pranešė apie operacijų tikrinimo rezultatus ir pateikė su kiekviena politikos grupe, taip pat su visu biudžetu susijusius apytikriai apskaičiuotus klaidų lygius. Kalbant apie klaidų lygius, 2010 m. patikinimo pareiškimo audito metodikoje Audito Rūmai pateikė aiškią vartotos terminijos apibrėžtį: „Labiausiai tikėtinas klaidų lygis (MLE) yra procentinių klaidų lygių, nustatytų imtyje, svertinis vidurkis. Audito Rūmai, vėlgi pasitelkdami standartinius statistikos metodus, taip pat įvertina intervalą, kuriame jie yra 95 proc. įsitikinę, kad klaidų lygis populiacijoje atitinka kiekvieną specialųjį (ir visų išlaidų) įvertinimą. Tai – intervalas tarp apatinės klaidų ribos (LEL) ir viršutinės klaidų ribos (UEL)[2]“. 1 lentelėje pateikiama išsami informacija apie MLE, LEL ir UEL pagal kiekvieną 2010 m. patikinimo pareiškimo skyrių. Šaltinis: Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaita, 1.2 lentelė. Su operacijų tvarkingumu susijusių nustatytų faktų santrauka, p. 18. 2.2. 2010 m. patikinimo pareiškimo išvados dėl politikos grupių Dėl 2010 m. patikinimo pareiškimo Audito Rūmai nustatė, kad ataskaitose tiksliai pateikiama Europos Sąjungos finansinė padėtis, jos operacijų ir jos pinigų srautų rezultatai, ir jose nėra reikšmingų klaidų. Dėl pajamų (2 skyrius) Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad operacijos atliktos be reikšmingų klaidų, o kontrolės sistemos yra veiksmingos. Reikšmingų klaidų taip pat nenustatyta visų politikos grupių įsipareigojimuose[3]. Audito Rūmai padarė išvadą, kad Administracinių ir kitų išlaidų politikos srities (7 skyrius) mokėjimuose apskritai reikšmingų klaidų nebuvo ir sistemos buvo veiksmingos užtikrinant mokėjimų tvarkingumą. Dėl Mokslinių tyrimų ir vidaus politikos krypčių (6 skyrius), taip pat dėl Išorės pagalbos, vystymosi ir plėtros (5 skyrius) politikos sričių Audito Rūmams atlikus auditą nustatyta, kad šiose dviejose politikos srityse reikšmingų klaidų apskritai nebuvo ir kontrolės sistemos buvo iš dalies veiksmingos užtikrinant mokėjimų tvarkingumą. Tačiau dėl 6 skyriaus Audito Rūmai pažymėjo, kad mokslinių tyrimų bendrųjų programų tarpiniuose ir galutiniuose mokėjimuose buvo reikšmingų klaidų. Taip pat kalbant apie 5 skyrių būta reikšmingų klaidų tarpiniuose ir galutiniuose mokėjimuose[4]. Dėl Sanglaudos, energetikos ir transporto (4 skyrius) bei Žemės ūkio ir gamtos išteklių (3 skyrius) politikos sričių Audito Rūmai padarė išvadą, kad mokėjimuose būta reikšmingų klaidų, nors Žemės ūkio ir gamtos išteklių politikos srityje tiesioginiuose mokėjimuose ūkininkams, kuriems yra taikoma IAKS[5], reikšmingų klaidų nebuvo. Abiejose politikos srityse sistemos buvo iš dalies veiksmingos[6]. Apskritai, kaip matyti iš Audito Rūmų diagramos, per pastaruosius penkerius metus viso biudžeto labiausiai tikėtinas klaidų lygis nuolat mažėjo. Tačiau 2010 m. pažanga kai kuriose srityse nekompensavo nedidelio labiausiai tikėtino klaidų lygio padidėjimo Sanglaudos politikos srityje, todėl viso biudžeto labiausiai tikėtinas klaidų lygis bendrai šiek tiek padidėjo[7]. Šaltinis: Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaita, 1.1 diagrama. Audito Rūmų įvertinto tikrintos mokėjimų populiacijos labiausiai tikėtino klaidų lygio pokytis (2006–2010 m.). 3. Valstybių narių pasidalijamojo valdymo srityje atlikti patobulinimai. Pajamos bei Žemės ūkis ir gamtos ištekliai Kaip minėta įžangoje, be rašto, Komisija kiekvienai valstybei narei tinkamai pateikė tris priedus: I priedą – klausimyną, susijusį su konkrečioms valstybėms narėms skirtomis ataskaitos dalimis, II priedą – klausimyną, susijusį su konkrečioje valstybėje narėje audito metu nustatytais faktais, ir III priedą – klausimyną, susijusį su bendrais nustatytais faktais dėl 2010 m. patikinimo pareiškimo pasidalijamojo valdymo. Kalbant apie I ir II priedus, valstybių narių paprašyta prireikus pateikti išsamią informaciją apie veiksmus, kurių imtasi klaidoms ištaisyti, taip pat apie tų veiksmų vykdymo laiką bei turinį ir laukiamus rezultatus. Šiame ataskaitos skirsnyje pateikiama valstybių narių atsakymų, pateiktų atsakant į I ir II priedų klausimus, taip pat į III priedo 1 klausimą, kuris susijęs su Žemės ūkio ir gamtos išteklių politikos sritimi (3 skyrius), analizė. Apskritai visi valstybių narių atsakymai gauti planuotu laikotarpiu ir, nors valstybių narių atsakymų kokybė gerokai skyrėsi, kai kuriais atvejais atsakymai buvo labai aukštos kokybės. Apskritai beveik visos valstybės narės savo šių metų atsakymuose pranešė apie gerinimo iniciatyvas, kurių jau imtasi ar kurių bus imtasi ateityje, ir jas apibūdino. Jos taip pat nurodė esančios įsipareigojusios užtikrinti patikimą finansų valdymą[8]. Valstybės narės pripažino savo atsakomybę už ES lėšų valdymo gerinimą ir pateikė pasiūlymų dėl skaidresnės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros, siūlydamos, pavyzdžiui, įgyvendinti galimybę keistis išsamia informacija apie geriausią patirtį valstybių narių lygmeniu[9]. 3.1. Pajamos Atsakymuose dėl Pajamų politikos srityje (2 skyrius) Audito Rūmų nustatytų konkrečių faktų valstybės narės pažymėjo, kad prireikus imtasi taisomųjų veiksmų. Pavyzdžiui, Audito Rūmai trijose šalyse – Jungtinėje Karalystėje, Italijoje ir Nyderlanduose – nustatė tam tikrus procedūrų ir sistemų, kurios daro poveikį sumoms, įrašytoms į „B“ sąskaitų išrašus, trūkumus[10]. Jungtinė Karalystė pareiškė, kad jos institucijos sutiko su Audito Rūmų nustatytais faktais, dėl kiekvieno konkretaus nustatyto fakto imtasi veiksmų ir Audito Rūmai atitinkamai apie tai informuoti. Jungtinės Karalystės institucijos papildomai nurodė pataisiusios „B“ sąskaitos balansą ir nustačiusios naujas procedūras ir rekomendacijas, kad išvengtų pakartotinio tų klaidų atsiradimo[11]. Dėl PVM pagrįstų nuosavų išteklių Audito Rūmų ataskaitoje nurodoma: „vis dar yra seniai neišspręstų išlygų, tačiau atsilikimas yra šalinamas“[12]. 2010 m. gruodžio 31 d. dėl visų valstybių narių galiojo 152 išlygos, metais anksčiau – 167. Septyniolika valstybių narių įvairiu išsamumo laipsniu apibendrino veiksmus, kurių jos ir Komisija ėmėsi išlygoms panaikinti. Aštuonios iš šių valstybių narių[13] (Kipras, Suomija, Austrija, Čekija, Lenkija, Ispanija, Lietuva ir Latvija) pažymėjo, kad dėl veiklos, kuri vykdyta nuo 2010 m., jų valstybei narei panaikinta bent viena išlyga. Danija, Malta, Lenkija, Lietuva, Italija, Graikija, Prancūzija ir Suomija tikėjosi, kad bus panaikinta daugiau išlygų – arba atlikus 2011 m. patikrinimus, arba patikrinimus, numatomus 2012 m. 3.2. Žemės ūkis ir gamtos ištekliai Žemės ūkio ir gamtos išteklių politikos srityje (3 skyrius) Audito Rūmai atkreipė dėmesį į žemės sklypų identifikavimo sistemos (ŽSIS)[14] – duomenų bazės, kurioje registruojamos visas valstybės narės žemės ūkio paskirties plotas (referenciniai sklypai) ir gali būti įtraukiamos ortofotografinės nuotraukos, trūkumus ir nurodė dėl šios sistemos nustatytus faktus[15]. Ispanijoje (Kastilijoje-La Mančoje ir Estremadūroje), Graikijoje ir Rumunijoje Audito Rūmai nustatė atvejų, kai daugiamečių ganyklų sklypai į ŽSIS buvo įtraukti kaip 100 % atitinkantys tinkamumo finansuoti reikalavimus, nors jie tuos reikalavimus atitiko tik iš dalies. Visais trimis atvejais susijusios valstybės narės pateikė atsakymus. Ispanija pranešė šiuo metu įgyvendinanti veiksmų planą, kuriuo siekiama pagerinti ŽSIS-GIS atnaujinimą ir į kurį, be kita ko, įtraukta nauja ganyklų atitikties tinkamumo finansuoti reikalavimams koeficiento nustatymo metodika[16]. Graikija pažymėjo nustačiusi priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad reikalavimus mokėjimams gauti atitiktų tik daugiametės ganyklos[17]. Atsakydama į Audito Rūmų pastabas, Rumunija pareiškė parengusi veiksmų planą dėl ŽSIS kokybės. Be to, Rumunija pareiškė, kad APIA – Žemės ūkio išmokų ir intervencijų agentūra – dabar užtikrina, kad ne žemės ūkio paskirties plotai nebūtų įtraukiami į ŽSIS referencinį plotą, o pavienius nustatytus atvejus lėmė nuotraukų aiškinimo klaidos. APIA teigimu, „tais atvejais, kai mokėjimai atlikti netinkamai, jie susigrąžinami taikant galiojančią tvarką“[18]. Penkiose valstybėse narėse – Bulgarijoje, Nyderlanduose, Graikijoje, Rumunijoje ir Ispanijoje – Audito Rūmai taip pat nustatė konkrečių ŽSIS atnaujinimo trūkumų[19]. Keturios iš penkių Audito Rūmų minėtų valstybių narių pranešė, kad duomenų bazės atnaujinimas yra neatsiejama jų techninės priežiūros programos dalis, o Graikija ir Rumunija nurodė, kad sistema reguliariai kasmet atnaujinama[20]. Atsakydamos į klausimyno III priedo klausimą dėl iniciatyvų, kurių imtasi siekiant pagerinti žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistemas, visų pirma kaimo plėtros srityje, kitos valstybės narės atkreipė dėmesį į tai, kad ŽSIS gerinimas tebėra vienas iš prioritetų. Iš 22 šalių, kurios atsakė į šį klausimą, 13 pateikė iniciatyvų, kurių imtasi ŽSIS pagerinti, konkrečių pavyzdžių. Tarp šių šalių, be kita ko, yra Airija, Italija, Jungtinė Karalystė, Portugalija, Liuksemburgas ir Lenkija. Be ŽSIS patobulinimų keliose valstybėse narėse, dauguma valstybių narių atsakė, kad per paskutinius metus ėmėsi iniciatyvų, kad dar pagerintų žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistemas ir padidintų atliekamų patikrų veiksmingumą, visų pirma kaimo plėtros srityje. Šie patobulinimai, be kita ko, susiję su įvairių IT sistemų kūrimu ir plėtojimu daugelyje šalių. Pavyzdžiui, Slovėnija pareiškė, kad jos 2007–2013 m. kaimo plėtros programos valdymo institucija 2010 m. 121 priemonei „Žemės ūkio valdų modernizavimas“ parengė elektroninės registracijos bandomąjį projektą „e-PRP“, kuriuo siekiama paspartinti paraiškų tvarkymą ir padidinti jo veiksmingumą. Rengdami paraiškas elektroniniu būdu, pareiškėjai dabar daro mažiau klaidų, taigi mažiau laiko skiriama administracinėms patikroms, dėl to savo ruožtu sumažėja mokėjimo agentūros darbo krūvis ir užtikrinama veiksminga kontrolė[21]. Latvija taip pat pranešė apie IT sistemų patobulinimus, pavyzdžiui, kaimo plėtros programos informacinėje sistemoje sukurtas kainų katalogas siekiant padėti palyginti pateiktų projektų paraiškų kainas ir jas įvertinti[22]. 4. Valstybių narių pasidalijamojo valdymo srityje atlikti patobulinimai. Sanglauda, energetika ir transportas 4.1. patobulintas konsultavimas ir mokymas Klausimyno III priedą daugiausia sudarė klausimai apie sanglaudą, energetiką ir transportą (4 skyrius) ir šiame ataskaitos poskirsnyje pateikiama išsami valstybių narių atsakymų į šiuos klausimus analizė. Audito Rūmai savo ataskaitoje pažymėjo, kad Sanglaudos, energetikos ir transporto politikos srityje valstybės narės (prieš patvirtindamos išlaidas Komisijai) galėjo nustatyti ir ištaisyti bent dalį 58 proc. operacijų aptiktų klaidų[23]. III priede valstybių narių paprašyta pakomentuoti šį nustatytą faktą. Pastabas pateikė beveik visos valstybės narės ir 63 proc. valstybių narių atsakė, kad veiksmingiausias būdas išvengti pažeidimų būtų pagerinti naudos gavėjų konsultavimą. Kiti patobulinimo būdai, be kita ko, susiję su sugriežtintomis dokumentų patikromis ir dažnesniais patikrinimais vietoje. Kiti valstybių narių pateikti pasiūlymai, be kita ko, susiję su taisyklių ir normų supaprastinimu ir išaiškinimu ir nacionaliniu, ir ES lygmeniu (žr. dėl papildomos valstybių narių siūlomo supaprastinimo analizės 4.1 skirsnį dėl supaprastinimo). Lentelėje pateikiama išsami informacija apie konkrečią galimybę pasirinkusių valstybių narių skaičių. Kai kurios valstybės narės pasirinko daugiau nei vieną galimybę ir dauguma teikė pirmenybę a galimybės dėl pagerinto naudos gavėjų konsultavimo ir b galimybės dėl sugriežtintų dokumentų patikrų deriniui. 2 klausimas. Sanglauda, energetika ir transportas Sanglaudos skyriuje (4.25 dalis) Audito Rūmai laikosi nuomonės, kad valstybių narių valdžios institucijos turėjo pakankamai informacijos, kad (prieš patvirtindamos išlaidas Komisijai) galėtų nustatyti ir ištaisyti bent dalį 58 % operacijų aptiktų klaidų. Ką, Jūsų nuomone, galima padaryti siekiant pagerinti padėtį? || Valstybių narių skaičius || Valstybių narių proc. dalis a) pagerinti naudos gavėjų konsultavimą, kad būtų išvengta pažeidimų; || 18 || 67 % b) sugriežtinti naudos gavėjų teikiamų prašymų dokumentų patikras; || 15 || 56 % c) prieš patvirtinimą atlikti daugiau operacijų patikrų vietoje; || 11 || 41 % d) kiti pasiūlymai. || 7 || 26 % Sanglaudos srityje Audito Rūmai taip pat nustatė, kad visiškai netinkami finansuoti projektai ir netinkamos finansuoti sąnaudos sudarė atitinkamai 35 ir 33 proc. pagal šį skyrių įvertinto klaidų lygio. Be to, Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad buvo ES ir nacionalinių viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymo atvejų ir šie pažeidimai sudarė 22 proc. įvertinto klaidų lygio[24]. Kaip geriausią būdą šiems svarbiems klausimams spręsti valstybės narės paminėjo mokymo programas. Visiškai netinkamų finansuoti projektų atveju 78 proc. valstybių narių pareiškė, kad nacionalinių (regioninių, valdymo) institucijų ir tarpinių įstaigų darbuotojams reikia daugiau mokymo, o 56 proc. pabrėžė būtinybę užtikrinti, kad mokymas būtų tikslingas. Airija savo atsakyme papildomai atkreipė dėmesį į šio klausimo svarbą ir pažymėjo, kad veiksmingiausias būdas gauti naudos iš šių mokymo programų būtų užtikrinti, kad jos būtų „tikslingos ir pritaikytos įvairiems finansų valdymo ir kontrolės struktūros lygmenims ir būtų reguliariai rengiami paskesni tobulinimosi kursai“[25]. Be to, Vokietija atkreipė dėmesį į problemas, susijusias su mokymo klausimu, ir pareiškė, kad „teikiant mokymą ir konsultavimą siekiant aprėpti visas sritis, kuriose gali būti pažeidimų, gali atsirasti didelių sunkumų“[26]. Panašiai, dėl netinkamų finansuoti sąnaudų dauguma valstybių narių (78 proc.) pabrėžė, kad išeitis galėtų būti konsultavimas ir mokymas naudos gavėjų lygmeniu. Kalbant apie viešuosius pirkimus, nacionalinių (regioninių, valdymo) institucijų ir tarpinių įstaigų darbuotojų mokymą, kaip veiksmingiausią būdą pagerinti padėtį, pasirinko dar didesnis šalių skaičius (81 proc.). Ir Latvija, ir Prancūzija pareiškė, kad šiuo metu imasi iniciatyvų, siekdamos papildyti jau teikiamą mokymą. Latvija savo atsakyme pareiškė, kad „institucijos, dalyvaujančios administruojant ES lėšas, bendradarbiauja su Viešųjų pirkimų biuru (VPB) ir Valstybės iždu, kad organizuotų naudos gavėjams reguliarų mokymą viešųjų pirkimų klausimais. Nuo 2012 m. patikrinimus prieš viešuosius pirkimus, be VPB, atliks ir atsakinga institucija (bendradarbiavimo institucija) taip sumažinant pažeidimų viešųjų pirkimų srityje ir užkertant jiems kelią“[27]. Prancūzijos siūlymu, nuo 2012 m. pirmojo ketvirčio Prancūzijos vidaus reikalų ministerija galėtų organizuoti konkrečioms temoms (pvz., tinkamumui finansuoti ir išlaidoms) skirtas mokymo programas. Šiose mokymo programose galėtų dalyvauti ir nacionalinių, ir regioninių valdymo institucijų darbuotojai[28]. Sanglaudos skyriuje Audito Rūmai taip pat atkreipė dėmesį į kelis valstybių narių audito institucijose aptiktus trūkumus[29]. Valstybės narės aiškiai teikė pirmenybę dviem gerinimo priemonėms: 1) išsamių kontrolinių sąrašų, kurie apimtų visą išlaidų tvarkingumo riziką, naudojimui ir 2) konkretų Komisijos konsultavimą dėl patikrinimų apimties ir atliktinų audito patikrų masto, taip pat dėl pranešimo apie nustatytus faktus. Standartinės imčių sudarymo metodikos naudojimą ir audito institucijoms skirto mokymo restruktūrizavimą palankiai įvertino tik 7 proc. valstybių narių. Be klausimyne (III priede) pasiūlytų priemonių, valstybės narės taip pat pateikė tam tikrų papildomų pastabų šia tema. Kai kurios valstybės narės išreiškė susirūpinimą audito institucijų veikimu. Pavyzdžiui, Vokietija savo atsakyme atkreipė dėmesį į „griežtus reikalavimus“ audito institucijoms, bet pareiškė, kad kartu yra tam tikrų neaiškių sričių, pvz., dėl nedidelių populiacijų imčių sudarymo. Vokietijos institucijos padarė išvadą, kad: „Komisija visų pirma turėtų dirbti drauge (su audito institucijomis) ir išsamiau atsižvelgti į konkrečią audito institucijų patirtį, kalbant apie praktiką ir aplinkybes“[30]. Lietuvos institucijos aprūpinimo darbuotojais klausimą nurodė kaip savo audito institucijų silpnąją pusę ir pareiškė, kad būtina „gerinti audito institucijos kvalifikacijos lygį ir taikyti tinkamas priemones mažesnei personalo kaitai užtikrinti“[31]. Tačiau Prancūzija patvirtino, kad jos audito institucijų darbo trūkumai nėra probleminis klausimas[32]. 4.2. Supaprastinimas Kalbant apie supaprastinimą, daug valstybių narių jau pradėjo įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis siekiama šiuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu supaprastinti ES programų įgyvendinimą. Estija ir Portugalija pripažino su Europos socialiniu fondu (ESF) susijusio supaprastinimo svarbą. Estija pareiškė, kad „Estijoje remiantis standartizuotais vieneto įkainiais nustatyta dvylika įvairių išlaidų atlyginimo iš ESF normų“[33]. Portugalija taip pat pažymėjo, kad „ESF informacinė sistema (SIIFSE) buvo pagrindinė šiuo programavimo laikotarpiu Portugalijoje įdiegta supaprastinimo priemonė“[34]. Dauguma šalių (iš viso 20) pareiškė, kad supaprastinimas labiausiai taikytinas ES taisyklėms, o ne nacionalinėms taisyklėms. Vis dėlto nemažai šalių (iš viso 11) sutiko, kad taip pat yra galimybių supaprastinti nacionalines taisykles. Be to, dauguma valstybių narių, kaip pažymėta jų atsakymuose ir pavaizduota schemoje, bent minimaliai pasinaudotų vienodo dydžio normomis ir bendrosiomis sumomis. Kai kurios valstybės narės savo atsakymuose nurodė problemas, susijusias su supaprastinimu. Pavyzdžiui, Airija pareiškė: „Pagrindinis bet kokio supaprastinimo, taikomo vadovybės ir naudos gavėjų atžvilgiu, tikslas yra, jei įmanoma, užtikrinti lankstumą. Taigi visi pasiūlymai dėl Komisijos taisyklių supaprastinimo turėtų būti pasirinktini ir neturėtų būti privalomi. Tačiau valstybių narių lygmeniu būtina pusiausvyra, nes lankstesnio požiūrio taikymas konkrečioms operacijoms galėtų reikšti supaprastinimą naudos gavėjų atžvilgiu, bet tai galbūt nebūtų supaprastinimas vadovybės atžvilgiu, nes reikėtų didesnių personalo valdymo išteklių nei tuo atveju, jeigu būtų nustatytos bendros nacionalinės taisyklės“[35]. 5. Išvada Iš Audito Rūmų 2010 m. metinės ataskaitos rezultatų matyti, kad su visomis ES išlaidomis susijęs bendras labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra mažesnis nei 4 proc. Ypač teigiami yra Komisijos tiesiogiai valdomų politikos krypčių rezultatai. Tokiose politikos srityse, kaip Moksliniai tyrimai ir kitos vidaus politikos kryptys, Išorės pagalba, vystymas ir plėtra, taip pat Administracinės ir kitos išlaidos, matyti nuolatinis gerėjimas. Žemės ūkio ir gamtos išteklių politikos srityje padėtis tebėra ganėtinai stabili ir klaidų lygis tebėra artimas 2 proc. reikšmingumo ribai. Sanglaudos, energetikos ir transporto politikos srityje svarbu pabrėžti, kad klaidų lygis tebebuvo mažesnis nei 2006–2008 m. patikinimo pareiškimų lygiai. Tai rodo, kad valdymo ir kontrolės sistemos šioje politikos srityje dabartiniu programavimo laikotarpiu veikia veiksmingiau negu ankstesniu laikotarpiu, nors tebėra veiksmingos tik iš dalies. Iš valstybių narių atsakymų į ataskaitos pastabas matyti, kad tebesitęsia ES lėšų valdymo gerėjimo tendencija. Valstybės narės bendrai apibūdino kelias iniciatyvas, kurių imtasi, ir taip pat išreiškė savo įsipareigojimą siekti tolesnių patobulinimų. Supaprastinimas ir mokymas visais lygmenimis tebėra vienas iš didžiausių prioritetų. Be to, kai kurios valstybės narės pateikė tam tikrų papildomų pasiūlymų, kaip užtikrinti veiksmingą ES lėšų valdymą ir skaidresnę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą. [1] OL L 390, 2006 12 30, Finansinio reglamento 143 straipsnio 6 dalis. [2] 1.1 priedo 2 dalies 13 punktas. [3] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 1.11 dalis, p. 17. [4] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 5.35 dalis, p. 149, ir 6.48 dalis, p. 183. [5] Integruoto administravimo ir kontrolės sistema (IAKS). [6] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 1.13 dalis, p. 17. [7] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 1.15–1.16 dalys, p. 19. [8] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedo B dalis, p. 89. [9] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedo B dalis, p. 90. [10] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 6. [11] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 6–7. [12] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 2.22 dalis, p. 49. [13] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 11–21. [14] Komisija pažymi, kad dauguma Audito Rūmų nustatytų kiekybiškai įvertinamų klaidų finansiniu požiūriu yra palyginti smulkios ir daugiausia susijusios su nedideliais skirtumais, iškilusiais Audito Rūmams permatavus žemės sklypus (Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 3.19 dalis, p. 78). [15] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 3.31 dalis, p. 83. [16] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 31. [17] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 31–32. [18] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 29. [19] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 3.32 dalis, p. 84. [20] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 31–32. [21] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 83–84. [22] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 71–72. [23] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 4.25 dalis, p. 109. [24] Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaitos 4.20, 4.29 ir 4.26 dalys, p. 107–109. [25] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 70–71. [26] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 65–66. [27] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 71–72. [28] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 65. [29] Europos Audito Rūmų ataskaitos 4.38 dalis, p. 115. [30] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 65–66. [31] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 76–77. [32] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 65. [33] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 64. [34] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 79–81. [35] Komisijos tarnybų darbinio dokumento III priedas, p. 70–71.