KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Lengvatinės prekybos susitarimų vykdymo stebėsenos veiksmų planas /* COM/2014/0105 final */





Šiame Komisijos komunikate Tarybai išdėstomas veiksmų planas, pagal kurį būtų stebima, kaip vykdomi lengvatinės prekybos susitarimai. Lengvatinės prekybos susitarimų vykdymo stebėsenos veiksmų planas TURINYS 1. Įvadas 2. Dabartinės sistemos teisinis pagrindas, įsipareigojimai ir administravimo tvarka 3. Galiojančios sistemos trūkumai 4. Ištaisymo priemonės 5. Santrauka 1. ĮVADAS Tinkamo lengvatinių susitarimų vykdymo stebėsenos tikslas – užtikrinti, kad teisinis pagrindas būtų įgyvendinamas tinkamai, o lengvatos būtų taikomos tik importuojant prekes, kurių kilmės šalis iš tikrųjų yra atitinkama šalis partnerė (arba regionas) ar lengvatomis besinaudojanti šalis (arba regionas)[1]. Vykdydama savo pareigą prižiūrėti ir kontroliuoti tinkamą kilmės taisyklių taikymą ir nagrinėdama paraiškas dėl importo muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti, Komisija turi dideles prerogatyvas. Dėl nepakankamos stebėsenos gali kilti rimtų pasekmių, pavyzdžiui, dėl jų gali susiklostyti ypatinga padėtis[2], nustatoma pagal Muitinės kodekso 239 straipsnį. Taigi stebėsena padeda apsaugoti ES finansinius interesus ir sudaro sąlygas sąžiningai ES ir jos prekybos partnerių tarpusavio prekybai. 2005 m. kovo 16 d. komunikato KOM(2005) 100 galutinis 3.2.1 punkte Komisija pasiūlė iš pradžių nustatyti stebėsenos veiklos teisinį pagrindą, techninius reikalavimus ir išlaidų finansavimą ir kad būtų sukurtas centrinis punktas, kur būtų galima siųsti duomenis apie praktinį lengvatinių susitarimų taikymą (žr. 2.2 punktą). Po to Komisija sukūrė darbo grupę[3], kuri stebi, kaip įgyvendinamos kilmės taisyklės, ir taip atlieka centrinio punkto vaidmenį. 2. DABARTINĖS SISTEMOS TEISINIS PAGRINDAS, ĮSIPAREIGOJIMAI IR VALDYMO TVARKA 2.1 Teisinis pagrindas 2.1.1 Autonominiai ir dvišaliai lengvatiniai susitarimai Bendroji lengvatų sistema (BLS)[4] yra stebėsenos veiklos, įskaitant Komisijos arba valstybės narės muitinės pareigūnų patikros vizitus, teisinis pagrindas. Užjūrio šalių ir teritorijų sprendimas[5] negali būti stebėsenos veiklos teisiniu pagrindu. Tačiau naujasis Užjūrio asociacijos sprendimas[6] tam tinka. Kol bus sudaryti ir pradėti taikyti pataisyti ekonominės partnerystės susitarimai su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalims, nuo 2008 m. sausio 1 d. pagal Patekimo į rinką reglamentą[7] vienašališkai taikoma laikina schema . Patekimo į rinką reglamento I priede surašyti regionai arba valstybės, kurios baigė derybas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 2 dalyje, o 4 straipsnio 3 dalis yra prekyboje su jomis taikomų kilmės taisyklių įgyvendinimo stebėsenos teisinis pagrindas. Tačiau nuo 2014 m. spalio 1 d. sąraše liks tik šalys, kurioms taikomas ekonominės partnerystės susitarimas, ir stebėsenos pagal Patekimo į rinką reglamentą taikymo sritis bus ribota. Todėl Patekimo į rinką reglamento lengvatomis besinaudojančios šalys liks tik ekonominės partnerystės susitarimų šalimis partnerėmis, kurioms taikomi tie dvišaliai susitarimai. Išskyrus BLS, UŠT sprendimą ir Patekimo į rinką reglamentą, jokiuose kituose autonominiuose ar lengvatiniuose susitarimuose nėra aiškių nuostatų dėl stebėsenos. 2.1.2 Administravimo klaidų taisymo nuostata Jei vykdant su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis ar šalimis partnerėmis susijusią stebėsenos veiklą paaiškėja, kad dėl lengvatinių susitarimų administravimo klaidų ES prarado importo muitus, gali būti pritaikyta administracinių klaidų taisymo nuostata. Pagal šią nuostatą, kurią ES siūlo įtraukti į naujus lengvatinės prekybos susitarimus, dėl kurių vyksta derybos, susidūrusi su tokiais nuostoliais susitariančioji šalis gali reikalauti, kad šiam tikslui susitarime nurodyta įstaiga išnagrinėtų galimas padėties ištaisymo priemones. 2.1.3 Muitinių bendradarbiavimas, administracinė savitarpio pagalba ir laikinas lengvatų panaikinimas Lengvatinės prekybos susitarimuose paprastai yra muitinių bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos[8] nuostatos, pagal kurias numatyta reguliariai keistis informacija ir palaikyti ryšius, siekiant užtikrinti tinkamą muitų teisės aktų taikymą, ypač užkertant kelią neteisėtai veiklai, ją tiriant ir su ja kovojant. Šiose nuostatose numatyta tam tikromis sąlygomis laikinai panaikinti arba sustabdyti lengvatas reaguojant į tai, kad lengvatomis besinaudojanti šalis ar šalis partnerė: · pakartotinai nepatikrina kilmės statuso[9]; · pakartotinai atsisako atlikti paskesnį kilmės įrodymų patikrinimą ir (arba) pranešti jo rezultatus arba nepagrįstai delsia tai padaryti; ir · pakartotinai atsisako išduoti leidimą pradėti tiriamuosius vizitus, kuriuos inicijuoja OLAF ir (arba) valstybės narės, siekdamos patikrinti dokumentų autentiškumą arba informacijos tikslumą, kuris turi reikšmės suteikiant lengvatinį režimą, arba nepagrįstai delsia tai padaryti. Tos nuostatos įtrauktos į BLS reglamentą[10] ir naująjį Užjūrio asociacijos sprendimą[11]; siūloma jas įtraukti į naujus lengvatinius susitarimus. 2.1.4 Pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš valstybes nares Kai valstybė narė nesilaiko ES teisės aktų, lengvatinės prekybos susitarimų vykdymas gali būti smarkiai sutrikdytas. Nustačiusi tokį pažeidimą, Komisija gali pradėti procedūrą dėl įsipareigojimo nevykdymo, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnyje. 2.2 Komisijos prievolės Užtikrinti, kad lengvatinės prekybos susitarimai būtų vykdomi teisingai, privalo Komisija. Net jei susitarimuose aiškiai nenurodoma stebėsena, Komisija gali rinktis iš kelių galimybių, įskaitant: · dialogą jungtiniame ar bendradarbiavimo komitete; · bendro pobūdžio informacijos užklausas; ir · kilus abejonėms, ar tinkamai vykdomas susitarimas – perspėjimą ES importuotojams. Siekiant užtikrinti lengvatinių taisyklių veiksmingumą ir efektyvumą, į trūkumus reikia atkreipti dėmesį ir juos ištaisyti. Užtikrinimas, kad būtų laikomasi lengvatinės kilmės taisyklių, įskaitant administracinio bendradarbiavimo taisykles, nepaprastai svarbus skatinant pasitikėjimą laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimu ir vykdant derybas dėl kiekvieno būsimo tokio susitarimo. 2.3 Administravimo tvarka 2.3.1 Periodiško informavimo sistema Valstybių narių pateikta ir per Komisijos periodiško duomenų teikimo sistemą surinkta informacija – tai daugiausia informacija apie patikrinimų, kuriuos prašyta atlikti kiekvienos lengvata besinaudojančios šalies atžvilgiu, skaičių, gautus atsakymus ir atsakymo terminų laikymąsi. Rengiantis stebėsenos susitikimams, kuriuose valstybių narių ekspertai dalyvauja esant reikalui, yra įvertinami duomenys ir atrenkamos lengvata besinaudojančios šalys bei šalys partnerės. Komisija šiuo metu svarsto idėją sukurti stebėsenos duomenų bazę. 2.3.2 Prekių pavyzdžių valdymo sistemos (angl. SMS) duomenų bazė Susitarimų, kuriuose numatytos prekybos lengvatos, skyriuje dėl administracinio bendradarbiavimo paprastai yra nuostata, pagal kurią lengvata besinaudojanti šalis ar šalis partnerė turi Komisijai pateikti pavyzdžius antspaudų, kuriuos jos valdžios institucijos naudoja išduodamos prekių judėjimo pažymėjimus ar kilmės sertifikatus. Prekių pavyzdžių valdymo sistemos duomenų bazėje Komisija saugo šiuos pavyzdžius kartu su pavadinimais institucijų, įgaliotų išduoti ir kontroliuoti kilmės įrodymo dokumentus. Duomenų bazė atnaujinama nuolat ir ja gali pasinaudoti valstybių narių muitinės, atlikdamos formalumus ar vertindamos, ar lengvata besinaudojančiai šaliai ar šaliai partnerei reikia siųsti prašymus atlikti patikrinimą. 2.3.3 Pranešimai importuotojams Kai kyla pagrįstų abejonių dėl prekių, importuojamų pagal lengvatinių tarifų susitarimus, kilmės, Komisija gali skelbti pranešimus importuotojams Oficialiajame leidinyje[12]. Asmenys, kurių skola muitinei atsirado dėl netinkamų kilmės įrodymų, negali įrodyti, jog buvo sąžiningi, jei Komisija paskelbė pranešimą, kuriame nurodė abejonės pagrindą, susijusį su tinkamu susitarimų su atitinkama šalimi taikymu[13]. 2.3.4 Registruotojo eksportuotojo (REX) sistema Šiuo metu Komisija baigia kurti registruotųjų eksportuotojų sistemai reikalingą IT sistemą, kuri apimtų BLS lengvatomis besinaudojančias šalis ir UŠT eksportuotojus nuo 2017 m. sausio 1 d., o vėliau būtų naudojama laisvosios prekybos susitarimų tikslais. Pareiškimus apie prekių kilmę teiks eksportuotojai iš BLS lengvatomis besinaudojančių šalių (o ne kilmės įrodymus išduodančios kompetentingos institucijos): i) registruotieji eksportuotojai, jei siuntos vertė didesnė nei 6 000 EUR; arba ii) neregistruotieji eksportuotojai, jei siuntos vertė mažesnė nei 6 000 EUR; Sistema apims centrinę duomenų bazę su informacija, kurią pateikė lengvata besinaudojančios šalies valdžios institucijos (ir valstybių narių valdžios institucijos, taikančios tą pačią sertifikavimo sistemą dvišalės kumuliacijos tikslais). Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi kilmės taisyklių, valstybės narės muitinės prašymu lengvata besinaudojančios šalys patikrins prekių kilmę, savo iniciatyva reguliariai kontroliuos eksportuotojus ir vykdys jų auditą. 3. GALIOJANČIOS SISTEMOS TRŪKUMAI Dabartinė stebėsenos veikla turi tokių trūkumų: · periodiško duomenų teikimo sistemoje svarbiausia yra rinkti kiekybinę informaciją apie administracinio bendradarbiavimo formalumus ir tik nedaug dėmesio skiriama kilmės taisyklių laikymosi užtikrinimui; · iki šiol dar nėra periodiško duomenų apie lengvatinės kilmės valdymą ir kontrolę teikimo sistemos; · šiuo metu stebėsenai naudojamus duomenis iš esmės teikia valstybės narės, o tam tikrais atvejais – kitos Komisijos tarnybos. Kiti šaltiniai nepanaudojami ir Komunikate KOM(2005) 100 (galutinis) paminėti patikros vizitai dar neatliekami; · nustatyti trūkumai nagrinėjami raštu arba stebėsenos susitikimuose dalyvaujant Komisijai, valstybėms narėms ir atitinkamoms lengvata besinaudojančioms šalims ar šalims partnerėms. Tokie susitikimai dabar organizuojami kilus reikalui, atskirai nuo komitetų, įsteigtų pagal dvišalius susitarimus, posėdžių. Kitos trūkumų šalinimo priemonės dar nėra išnaudotos; · Komisijos stebėsenos veikla neapima valstybių narių priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų laikomasi kilmės taisyklių, ypač išduodant prekių kilmės įrodymus; ir · bendroji rizikos valdymo sistema[14] neapima kilmės taisyklių rizikos profilių. Dėl visų šių trūkumų bendro poveikio Komisija ketina toliau tobulinti dabartinę sistemą. 4. IŠTAISYMO PRIEMONĖS Siekiant spręsti dabartinės sistemos trūkumus, svarbu susitelkti į šiuos uždavinius: 4.1 Duomenų rinkimo tobulinimas ir įgyvendinimo trūkumų nustatymas 4.1.1 Duomenų rinkimas ir vertinimas Stebėsenai svarbią informaciją reikėtų papildyti integruotos statistikos duomenų bazės (ISDB) duomenimis, COMEXT, COMTRADE ir TARIC duomenimis ir informacija iš valstybių narių. Pirmiausia Komisija turėtų atlikti bendrą duomenų apie 89 BLS lengvatomis besinaudojančias šalis vertinimą, sutelkdama dėmesį į galimą riziką, kylančią dėl prekybos srautų ir muito dydžių skirtumų, ir atsižvelgdama į informaciją, gautą iš valstybių narių. Vėliau galėtų būti įvertinta informacija apie kitas lengvatomis besinaudojančias šalis ir šalis partneres. 4.1.2 Šalių atranka tolesnei stebėsenai Remdamasi atliktu vertinimu, Komisija atrinks ribotą skaičių lengvatomis besinaudojančių šalių ir šalių partnerių nuodugniai stebėsenai. Jei lengvatiniame susitarime su šalimi partnere nėra aiškių nuostatų dėl stebėsenos, ta šalis partnerė turėtų aiškiai pritarti tam, kad jai bus taikoma tokia stebėsena. Nuo 2014 m. Komisija pasiūlys metinį stebėsenos planą, kuriame dėmesys bus sutelktas į šalis ir produktus, kurių atžvilgiu, manoma, tikslinga nuodugni stebėsena, numatant tam tikrą lankstumą trumpalaikių reikmių ir rizikos atvejais. 4.1.3 Anketos Komisija atrinktoms šalims išsiųs išsamias anketas su klausimais apie praktinį kilmės taisyklių administravimą ir lengvatinės kilmės įrodymų išdavimą. Klausimai bus pritaikyti prie konkrečių aplinkybių ir operacijų, visų pirma, kai ims veikti registruotųjų eksportuotojų sistema. Atsakymai bus įvertinti ir panaudoti rengiant stebėsenos susitikimus ir vizitus. 4.2 Ištaisymo priemonių taikymas 4.2.1 Stebėsenos susitikimai, stebėsenos vizitai ir jungtiniai arba bendradarbiavimo komitetai Įvertinusi duomenis (žr. 4.1.1 punktą) ir anketos atsakymus (žr. 4.1.3 punktą), Komisija kiekvienu atveju atskirai spręs, ar rengti: · stebėsenos susitikimus; · stebėsenos vizitus į atitinkamą šalį; arba · jungtinio ar bendradarbiavimo komiteto diskusijas siekiant išspręsti visas problemas, susijusias su lengvatinių kilmės taisyklių taikymo tinkamumu, ir pateikti išsamius paaiškinimus, kad būtų pagerintas informuotumas ir suteiktos gairės. Kiekvienu atveju Komisija parengs išsamią ataskaitą, kuri taip pat būtų pateikta lengvata besinaudojančiai šaliai ar šaliai partnerei ir kurios išvados bus įtrauktos į kitų metų stebėsenos planą. 4.2.2 Taisomųjų ir apsaugos mechanizmų taikymas Priklausomai nuo šios intensyvesnės stebėsenos procedūros (žr. 4.2.1 punktą) rezultatų, Komisija turėtų priimti sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis (jei įmanoma, bendradarbiaujant su lengvata besinaudojančia šalimi ar šalimi partnere), siekiant sumažinti nustatytąją riziką. Galimos priemonės: · teikti papildomą tikslinę mokymo arba techninę pagalbą atsakingiems pareigūnams; · skelbti pranešimus importuotojams (žr. 2.3.3 punktą); arba · kai tokia ištaisymo priemonė yra numatyta atitinkamame lengvatiniame susitarime, laikinai atšaukti arba sustabdyti lengvatas. 4.2.3 Rizikos profiliai Komisija taip pat įvertins, ar tikslinga parengti ir įgyvendinti bendrus su kilme susijusius rizikos profilius ir, jei taip, kokiu būdu tai daryti. Bus toliau dirbama siekiant nustatyti ir atnaujinti veiksmingus bendrus audito[15] ir a posteriori kontrolės standartus. Tuo tikslu bus vienodinami kontrolės standartų projektai ir muitinės audito vadovas. 4.2.4 Valstybių narių veiklos stebėsena Poreikis tinkamai ir vienodai taikyti ES muitų teisės aktus susijęs ne vien su nuostatomis dėl nuosavų išteklių, bet su visais muitų teisės aspektais. Kad būtų išlaikytas pasitikėjimas Sąjungos santykiais su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis ir šalimis partnerėmis, Komisija taip pat turėtų stebėti, kaip valstybės narės laikosi susitarimų dėl kilmės įrodymų išdavimo. Tai ypač svarbu, kai reikia užtikrinti lengvatinės kilmės atsekamumą kumuliacijos tikslais. Prekės, išvežamos iš valstybės narės, gali būti naudojamos gaminant produktus lengvatomis besinaudojančioje šalyje ar šalyje partnerėje, iš kurios jie parvežami atgal pagal kumuliacijos taisykles. Komisija visoms valstybėms narėms išsiųs anketas su klausimais apie praktinį kilmės taisyklių administravimą ir lengvatinės kilmės įrodymų išdavimą. Remdamasi jų atsakymais ir kita turima informacija, Komisija spręs dėl tinkamų veiksmų. 4.2.5 Muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų[16], autonominių susitarimų ir dvišalių lengvatinių susitarimų dalinis keitimas Vertindama, ar laikinai atšaukti arba sustabdyti lengvatinį režimą pagal BLS reglamentą, Komisija turėtų apsvarstyti, ar tam tikromis aplinkybėmis šias priemones galima išimtinai taikyti konkrečioms KN pozicijoms. Ši galimybė numatyta BLS reglamento 15, 19 ir 21 straipsniuose. Palyginti su sprendimu paveikti visą lengvatinį importą iš vienos arba kelių lengvata besinaudojančių šalių, tam tikroms KN pozicijoms taikomas lengvatos atšaukimas arba sustabdymas galėtų būti veiksmingesnė ir efektyvesnė probleminių sričių tvarkymo priemonė, kai tos sritys susijusios tik su tam tikromis KN pozicijomis. Būtų galima pagalvoti ir apie tai, ar stebėsenos teisinis pagrindas galėtų būti įtrauktas į kitas autonomines schemas arba į derybas dėl dvišalių lengvatinių susitarimų. Pastaruoju atveju tokį modelį gali reikėti įvertinti atidžiau. Be to, Komisija turėtų nuodugniau įvertinti, kaip Komunikato KOM (2005)100 3.2.1 punkte minima periodiško duomenų apie lengvatinės kilmės valdymą ir kontrolę teikimo sistema galėtų būti įtraukta į įvairius lengvatinius susitarimus. 4.3 Priemonės ir tolesnė veikla 4.3.1 Finansavimas Nurodytoji stebėsenos veikla prisidės prie daugiametės programos „Muitinė 2020“[17] tikslų ir jai bus pasiūlyta skirti finansavimą: i) valstybių narių ekspertų dalyvavimo posėdžiuose ir stebėsenos komandiruočių išlaidoms; ir ii) IT programų ir duomenų bazių plėtrai. Mokymo veikla lengvatomis besinaudojančioms šalims ir šalims partnerėms gali būti finansuojama 2014–2020 m. ES išorės pagalbos programų[18] lėšomis. 4.3.2 Ataskaitų teikimas ir keitimasis informacija Kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje Komisija paskelbs ataskaitą apie vykdytą stebėsenos veiklą. Be to, ji pasidalys su valstybėms narėms sukaupta aktualia informacija. 5. SANTRAUKA Geresnė lengvatinės prekybos susitarimų stebėsena turėtų būti užtikrinta: · periodinio ataskaitų teikimo sistemomis, susijusiomis su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis ir šalimis partnerėmis; · suintensyvinant duomenų rinkimą ir · analizuojant turimą informaciją ir nurodant šalis bei produktus, kuriuos atrodo būtina stebėti atidžiau. Ši stebėsena turėtų būti vykdoma: · palaikant ryšius su atitinkamomis šalimis; · peržiūrint užpildytas anketas ir · jei reikia, rengiant stebėsenos susitikimus arba vizitus. Remdamasi išvardytų priemonių rezultatais, Komisija įvertins, ar reikia imtis papildomų veiksmų. Priėmus komunikatą, šio veiksmų plano įgyvendinimas turėtų prasidėti iškart. Komisija ragina Tarybą visapusiškai paremti šiame komunikate aptartus veiksmus. [1] Šalių, kurioms taikomos autonominės prekybos priemonės, yra vadinamos lengvatomis besinaudojančiomis šalimis, o tos, su kuriomis ES yra sudariusi dvišalius lengvatinius susitarimus, vadinamos šalimis partnerėmis. [2] Ypatinga padėtis susiklosto aplinkybėmis, kurias vertinant atitinkamo asmens veiksmuose nepastebėta apgaulės arba akivaizdaus aplaidumo požymių. [3] Darbo grupė sudaryta 2013 m. rugsėjo mėn. iš dalies pakeitus Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato struktūrą. [4] Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 1063/2010, (Muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų) dabartinis 97k straipsnis, o nuo 2017 m. sausio 1 d. – 68 ir 69 straipsniai. [5] 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (OL L 314, 2001 11 30). [6] Užjūrio asociacijos sprendimo pasiūlymo VI priedo 51 straipsnis (COM(2012) 362 final, 2012 7 16). [7] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1528/2007. [8] Už tai atsakinga OLAF. [9] T. y., nepatikrina, ar produkto (-ų) kilmė iš tikrųjų yra (-i) regionas ar valstybė, kuriai suteikta lengvata. [10] Reglamento (ES) Nr. 978/2012 21 straipsnis (OL L 303, 2012 10 31). [11] Užjūrio asociacijos sprendimo pasiūlymo 46 straipsnis (COM(2012) 362 final, 2012 7 16). [12] Žr. Komunikatą 2012/C 332/01, OL C 332, 2012 10 30, p. 1. [13] Žr. Muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punktą. [14] 2013 m. sausio 8 d. Europos Komisija priėmė komunikatą dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo (COM (2012)793). Jame išdėstyta strategija, padėsianti muitinėms geriau valdyti riziką, susijusią su prekėmis, kuriomis prekiaujama tarptautinėse tiekimo grandinėse. [15]2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1294/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB, 5 straipsnio 2 dalies b punkte muitinis tikrinimas laikomas prioritetu. [16] Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93. [17] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1294/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa ( „Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB [18] Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, Europos plėtros fondas (2014–2020 m.), Europos kaimynystės priemonė, visai Afrikai skirta priemonė. Teisės aktų pasiūlymai dėl šių priemonių finansavimo teberengiami.