Europa šiuo metu atsilieka privačių investicijų į DI požiūriu. Nedėdama didelių pastangų, ES gali prarasti dirbtinio intelekto teikiamas galimybes, susidurti su protų nutekėjimo problema ir likti kitur sukurtų sprendimų vartotoja. Todėl Europos dirbtinio intelekto strategijoje nustatomi plataus užmojo, tačiau realistiški tikslai: didinti Sąjungos viešojo ir privačiojo sektorių investicijas į dirbtinį intelektą siekiant, kad ateinančiame dešimtmetyje jų suma kasmet siektų 20 mlrd. EUR. Pirmiausia Komisija 2018–2020 m. laikotarpiu padidins investicijas į dirbtinį intelektą pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ iki 1,5 mlrd. EUR. Taip investicijos, palyginti su 2014–2017 m. laikotarpiu, padidės 70 proc. Jei valstybės narės ir privatusis sektorius dės panašias pastangas, bendros investicijos Sąjungoje 2018–2020 m. laikotarpiu viršys 20 mlrd. EUR. Tada Sąjunga galėtų toliau didinti pastangas kitą dešimtmetį, kol laipsniškai didinamos investicijos pasiektų 20 mlrd. EUR per metus. Tai reikštų, kad metinės viešojo sektoriaus (valstybių narių ir Komisijos) investicijos siektų 7 mlrd. EUR ir prilygtų atitinkamoms investicijoms kituose žemynuose. Komisija pasiūlė būsimu 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu Sąjungai investuoti į dirbtinį intelektą bent 1 mlrd. EUR per metus iš programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos lėšų.

Valstybės narės (kurios priklauso Europos pramonės skaitmeninimo ir DI grupei), Norvegija, Šveicarija ir Komisija parengė planą per kelis 2018 m. birželio–lapkričio mėn. vykusius posėdžius. Nuomonėmis buvo keičiamasi ir Konkurencingumo tarybos posėdžiuose, kuriems vadovavo ES pirmininkaujanti Austrija.

Viešosios investicijos daro didelę įtaką ir reguliavimo institucijoms tenka svarbi pareiga – pašalinti dėl susiskaidžiusių rinkų atsiradusias kliūtis. Prekės ir paslaugos vis labiau susijusios ir suskaitmenintos. Šiame kontekste itin svarbu išvengti rinkos susiskaidymo strateginiuose sektoriuose tokiuose kaip dirbtinis intelektas, be kita ko, gerinant pamatines sąlygas, pavyzdžius, bendrus standartus ir sparčių ryšių tinklus. Be to, integruotą skaitmeninę dimensiją turinti tikra bendroji skaitmeninė rinka sudarys geresnes sąlygas įmonių plėtrai ir prekybai kitose šalyse ir taip padidinti investicijas.

2.2. Europos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės dirbtinio intelekto srityje skatinimas ir didesnis startuolių ir mažųjų bei vidutinių įmonių finansavimas

Valstybės narės ir Komisija taip pat stiprins bendradarbiavimą su privačiuoju sektoriumi. Komisija suburs įmones ir mokslinių tyrimų organizacijas, kad būtų parengta bendra strateginė dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų darbotvarkė, kurioje būtų nustatyti prioritetai, atitinkantys rinkos poreikius, ir skatinami mainai tarp sektorių ir tarpvalstybiniu mastu. Taip bus sudarytos sąlygos naujai mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystei dirbtinio intelekto srityje, remiant Europos akademinės bendruomenės ir pramonės bendradarbiavimą. Dalyvaudamas šioje sutartinėje partnerystėje, privatusis sektorius prisiims įsipareigojimus dėl konkrečių ir didelių investicijų į dirbtinį intelektą. Ši partnerystė bus pagrįsta esamomis robotikos ir didžiųjų duomenų sričių partnerystės organizacijomis, jai planuojama 4,4 mlrd. EUR investicijų, kurių didžioji dalis (3,2 mlrd. EUR) bus gauta iš pramonės. Suinteresuotosios šalys jau patvirtino, kad remia partnerystės dirbtinio intelekto srityje kūrimą.

Be to, Komisija siekia, kad startuoliams ir novatoriškas DI bei blokų grandinės technologijas diegiantiems subjektams būtų skiriami reikiami ištekliai, kad jie galėtų plėsti savo veiklą. 2020 m. reikėtų sutelkti pirminę 100 mln. EUR sumą, kuri galėtų būti papildyta prisidedant nacionaliniams lengvatinį finansavimą teikiantiems bankams ir kitoms institucijoms. Tai galėtų padėti pasirengti galimybių gauti finansavimą dirbtinio intelekto technologijoms pagal programą „InvestEU“ didinimui nuo 2021 m.

Be to, Komisija steigia Europos inovacijų tarybą, kuri rems naujausias technologijas ir novatoriškiausius startuolius. Reaguojant į 2018 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos raginimą, 2019 m. pradžioje bus pradėta nauja bandomoji iniciatyva ir teikiama parama naujos kartos į žmones orientuotoms dirbtinio intelekto technologijoms.

2.3. Kompetencijos stiprinimas patikimų AI technologijų srityje ir plati sklaida

Valstybės narės ir Komisija siekia stiprinti nacionalinius mokslinių tyrimų pajėgumus ir pasiekti kritinę masę plėsdamos Europos dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų kompetencijos centrų tinklus. Siekiama skatinti geriausių Europos mokslinių tyrimų grupių bendradarbiavimą, kad suvienijusios jėgas jos galėtų veiksmingiau spręsti svarbiausius dirbtinio intelekto srities mokslinius ir technologinius uždavinius.

Norint pateikti naujausias dirbtinio intelekto prietaikas rinkai, reikia eksperimentuoti ir išbandyti jas realiomis sąlygomis. Įgyvendindama 2016 m. priimtą Europos pramonės skaitmeninimo strategiją, Komisija jau dabar teikia paramą plataus masto bandomiesiems projektams ir eksperimentams pažangaus ūkininkavimo, pažangiųjų miestų ir susietų bei autonominių transporto priemonių srityse.

Iš šių bandomųjų projektų ir eksperimentų bus pasisemta patirties. Siekdama optimizuoti investicijas ir išvengti pastangų dubliavimosi, Komisija siūlo sukurti kelis didelius referencinius bandymų centrus, kurie būtų atviri visiems subjektams iš visos Europos, panaudojant tam iki 1,5 mlrd. EUR iš Skaitmeninės Europos programoje dirbtinio intelekto sričiai numatytų lėšų ir remiantis stipria esama valstybių narių kompetencijos centrų baze. Valstybių narių diegiamos bandymų infrastruktūros pavyzdžiai yra tarpvalstybiniai koridoriai susietojo ir automatizuoto vairavimo bandymams atlikti ir išmaniosios ligoninės, kuriose atliekami eksperimentai realiomis sąlygomis. Susietojo ir automatizuoto susisiekimo reikmėms bus koordinuojamos tokių testavimo zonų nustatymas ir patys testai. Pirmiausia tai darys vienintelė visą ES apimanti platforma, nurodyta ES ateities susisiekimo strategijoje, o vėliau – atitinkama platforma, kuri turi būti sukurta pagal programą „Europos horizontas“.

Taip pat svarbu remti kuo platesnį dirbtinio intelekto diegimą ekonomikoje, ypač skatinti tai daryti startuolius ir mažąsias bei vidutines įmones. Didindami visuomenės informuotumą ir dalydamiesi naujausiais mokslo pasiekimais ir išbandytomis naujausiomis Europoje sukurtomis technologijomis, galime užtikrinti, kad skaitmeninėmis galimybėmis galės pasinaudoti kiekviena įmonė, nesvarbu, maža ar didelė, pažangiųjų technologijų ar ne, taip pat viešasis sektorius. Pagal pasiūlytą naują Skaitmeninės Europos programą numatytos bendros valstybių narių ir Komisijos investicijos į skaitmeninių inovacijų centrus visoje Europoje naudojanti, be kita ko, sanglaudos politikos fondais. Ši programa sudarys palankesnes sąlygas DI pajėgumus paskirstyti kiekvienoje valstybėje narėje ir susies juos su užsakomojo dirbtinio intelekto platforma. Tuo tikslu 2019 m. valstybės narės nustatys dirbtinio intelekto srityje veikiančius skaitmeninių inovacijų centrus savo teritorijoje.

2.4. Mūsų mokymosi ir mokymo programų ir sistemų pritaikymas, siekiant geriau parengti visuomenę dirbtinio intelekto technologijoms

Sparti technologinė pažanga reiškia, kad darbo pasaulis jau netrukus labai pasikeis. Visų pirma dėl technologinių pokyčių reikės kitokių darbuotojų įgūdžių, o tai reiškia, kad veikiausiai labai dideliam skaičiui darbuotojų prireiks kelti kvalifikaciją. Todėl daugiau dėmesio reikia skirti mokymuisi visą gyvenimą. Vienas specifinis pokyčių aspektas susijęs su tais darbuotojais, kurie faktiškai kurs ir įgyvendins būsimus dirbtinio intelekto sprendimus. Beveik visose valstybėse narėse susiduriama su informacinių ir ryšių technologijų specialistų trūkumu, šiuo metu yra daugiau kaip 600 000 laisvų darbo vietų skaitmeninės srities specialistams. Be to, talentingi mokslininkai ir perspektyvių startuolių steigėjai dažnai sulaukia įdomių pasiūlymų iš užsienio. Pvz., 2017 m. Silicio slėnyje buvo 240 000 europiečių. Daugelis jų atvyko į JAV dirbti konkrečioje darbo vietoje technologijų pramonėje. Europa turi sugebėti parengti, pritraukti ir išlaikyti tokius talentingus darbuotojus ir skatinti įvairovę bei lyčių pusiausvyrą.

Todėl valstybės narės keisis geriausios patirties pavyzdžiais, kaip stiprinti kompetenciją ir išlaikyti talentingus darbuotojus, taip pat kaip stiprinti ir sutelkti pastangas siekiant sudaryti ir visapusiškai išnaudoti mėlynosios kortelės teikiamas galimybes pritraukti gabius žmones. Mėlynoji kortelė yra darbo leidimas, suteikiantis galimybę aukštą kvalifikaciją turintiems trečiųjų šalių piliečiams dirbti ir gyventi ES. Su įgūdžiais susiję klausimai taip pat turėtų būti įtraukti į nacionalines dirbtinio intelekto strategijas, kurios turi būti paskelbtos iki 2019 m. vidurio. Strategijose turėtų būti sprendžiami klausimai dėl su dirbtiniu intelektu susijusių įgūdžių įgijimo formaliojo mokymosi, įskaitant profesinį mokymą ir aukštąjį mokslą, laikotarpiu, taip pat aptariami būdai, kaip patobulinti dirbtinio intelekto srities magistrantūros ir doktorantūros studijas.

Komisija, remdamasi siūlomu glaudesniu dirbtinio intelekto mokslinių tyrimų kompetencijos centrų bendradarbiavimu ir apskritai bendradarbiavimu vykdant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, rems dirbtinio intelekto srities magistrantūros ir doktorantūros studijas. Bus remiama disciplinų sąveika, skatinant įgyti jungtinius laipsnius, pavyzdžiui, teisės arba psichologijos ir dirbtinio intelekto srityse. Be to, į visas švietimo ir mokymo kvalifikacijai įgyti programas turėtų būti įtraukti skaitmeninės srities įgūdžiai, kurie palengvina dirbtinio intelekto kūrimą ir naudojimą.

Atsižvelgdami į revoliucingą daugelio technologinių pasiekimų pobūdį, politikos formuotojai kurs strategijas, skirtas užimtumo pokyčių klausimams spręsti siekiant įtraukties, nes veikiausiai paspartės tam tikrų darbo vietų nykimas, o kitų atsiradimas, be to, keisis verslo modeliai ir užduočių bei darbo atlikimo būdai. Dėl to, siekiant prisidėti prie darbo rinkos permainų, gali tekti keisti dabartines darbo rinkos ir socialinės apsaugos priemones. Komisija sudarė Aukšto lygio ekspertų grupę skaitmeninės transformacijos poveikio ES darbo rinkoms klausimais; ji 2019 m. pavasarį pateiks ataskaitą, kurioje bus nagrinėjamos šios problemos.

2.5. Dirbtiniam intelektui reikalingų europinės duomenų erdvės kūrimas Europoje, be kita ko, viešojo sektoriaus reikmėms

Tolesnei dirbtinio intelekto raidai reikia gerai veikiančios duomenų ekosistemos, pagrįstos pasitikėjimu, duomenų prieinamumu ir infrastruktūra. Bendros duomenų rinkos patikimumo pagrindas yra Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (BDAR). Jame nustatytas naujas pasaulinis standartas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama asmenų teisėms, atspindinčioms Europos vertybes, todėl jis yra svarbus elementas užtikrinant pasitikėjimą dirbtiniu intelektu. Šis pasitikėjimas ypač svarbus, kai, naudojant dirbtiniu intelektu pagrįstas prietaikas, tvarkomi sveikatos priežiūros srities duomenis. Komisija norėtų paraginti Europos duomenų apsaugos valdybą parengti asmens duomenų tvarkymo mokslinių tyrimų kontekste gaires. Jos padėtų kurti didelius tarpvalstybinių mokslinių tyrimų duomenų rinkinius, kuriuos galima panaudoti dirbtiniam intelektui.

Dirbtiniam intelektui sukurti reikia labai daug duomenų. Kompiuterio mokymas (dirbtinio intelekto rūšis) vyksta atliekant turimuose duomenyse esančių modelių atpažinimą ir taip įgytas žinias pritaikant naujiems duomenims. Kuo didesnis duomenų rinkinys, tuo geriau dirbtinis intelektas gali suprasti ir aptikti net menkiausius duomenų ryšius.

Po tokio mokymo algoritmai gali tinkamai grupuoti objektus, su kuriais jie niekada nėra susidūrę, vis dažniau net tiksliau, nei tai padarytų žmonės. Taigi pagrindinė konkurencingos dirbtinio intelekto srities sudedamoji dalis yra prieiga prie duomenų – ją ES turėtų palengvinti, užtikrindama visapusišką asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi.

2019 m. įsigaliosiantis Reglamentas dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo padės atverti duomenis, ypač mašinų sukurtus duomenis, ir labai palengvins tarpvalstybinę verslo veiklą Sąjungoje. Atvirumas tarptautiniams duomenų srautams toliau bus užtikrinamas griežtai laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių pagal galiojančias teisines priemones, įskaitant laisvosios prekybos susitarimus.