Komisijos komunikatas - Bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas /* KOM/2007/0691 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2007 KOM(2007) 691 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas 1. ĮVADAS Komunikate „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“[1] Komisija pabrėžė, kaip svarbu sukurti bendrą aviacijos erdvę su ES rytų ir pietų kaimyninėmis valstybėmis. Galutinis tikslas – suvienyti ES ir jos partnerius prie pietinių ir rytinių sienų, kad veiklai rinkoje būtų taikomos tokios pačios taisyklės. Birželio 27 d. Europos Sąjungos Taryba „Išvadose dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo“ pritarė šiam tikslui ir pasidžiaugė pažanga kuriant platesnę bendrą aviacijos erdvę, į kurią iki 2010 m. bus įtrauktos ES kaimynystėje esančios šalys. Europos aviacijos pramonės ekonominės plėtros požiūriu, ypač svarbu gerinti ES ir jos kaimynų santykius aviacijos srityje siekiant sukurti bendrą aviacijos erdvę. Skrydžiai į ES kaimynines šalis sudaro 19 % ES tarptautinių skrydžių – tai tik šiek tiek mažiau nei skrydžiai į Šiaurės Ameriką. ES jau integravo Šveicarijos, Norvegijos ir Islandijos aviacijos rinkas, 2006 m. birželio mėn. Bendrija ir jos valstybės narės pasirašė Europos bendrąjį aviacijos susitarimą (ECAA) su Vakarų Balkanų šalimis, o 2006 m. gruodžio mėn. – pirmąjį Europos ir Viduržemio jūros šalių oro susisiekimo susitarimą su Maroku. Izraelis yra vienas iš svarbiausių ES partnerių Artimuosiuose Rytuose bei Europos kaimynystės politikos požiūriu. ES ir Izraelio santykiai reguliuojami Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste, užmegzta sudarius ES ir Izraelio asociacijos susitarimą bei remiantis regioniniu Barselonos proceso aspektu. Asociacijos susitarime pabrėžiamas siekis stiprinti bendradarbiavimą transporto srityje (53 straipsnis), numatoma, kad šalys bendradarbiaus reguliavimo klausimais, ypač saugos ir saugumo srityse, bei raginama bendradarbiauti plėtojant technologijas ir atliekant mokslinius tyrimus transporto sektoriuje, įskaitant aviaciją. Be to, 2004 m. gruodžio mėn. abi šalys pasirašė ES ir Izraelio kaimynystės politikos veiksmų planą, skirtą paremti tolesnę Izraelio integraciją į Europos ekonomikos ir socialines struktūras. Veiksmų planas įsigaliojo 2005 m. balandžio mėn. Veiksmų plane nurodyti konkretūs prioritetai: glaudžiau bendradarbiauti civilinės aviacijos srityje, įskaitant oro eismo valdymą (dalyvavimas Bendro Europos dangaus iniciatyvoje), spręsti saugos ir saugumo klausimus, sudaryti susitarimą dėl abipusio orlaivių pripažinimo tinkamais skraidyti bei išnagrinėti galimybes sudaryti visapusišką oro susisiekimo susitarimą. Siekdamas glaudžiau bendradarbiauti su ES, Izraelis parodė susidomėjimą pradėti derybas dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo ir pareiškė norą drauge su ES reformuoti tarptautinio oro susisiekimo struktūrą. Kad būtų išnagrinėtas klausimas, kaip stiprinti santykius su ES aviacijos srityje, Izraelyje įsteigtas tarpžinybinis komitetas, kuris 2007 m. balandžio mėn. priėmė rekomendaciją Izraeliui nedelsiant pradėti išsamias derybas su ES oro susisiekimo klausimais. Atsižvelgiant į teisinį pagrindą ir 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimus dėl „atviro dangaus“, reikėjo iš dalies pakeisti dvišalius valstybių narių ir Izraelio susitarimus, nes kai kurios jų nuostatos, ypač neleidžiančios Bendrijos oro vežėjams skristi į Izraelį, jei jie atvyksta ne iš savo kilmės šalies, prieštarauja Bendrijos teisei. Komisijai yra suteiktas „horizontalusis“ įgaliojimas derėtis su trečiosiomis šalimis dėl tokių būtinų pataisų dvišaliuose susitarimuose. Nuo 2005 m. Komisija efektyviai naudojasi jai suteiktu „horizontaliuoju“ įgaliojimu – jos pastangomis daug dvišalių susitarimų suderinta su Bendrijos teise. Europos Komisija pakvietė Izraelį pradėti „horizontaliąsias“ derybas, kad būtų išspręsti Europos Teisingumo Teismo „atviro dangaus“ bylose iškelti teisiniai klausimai ir būtų sukurtas tvirtas pagrindas toliau plėtoti ES ir Izraelio santykius aviacijos srityje. Izraelis pažymėjo, kad pageidautų vesti „horizontaliąsias“ derybas ir tuo pat metu derėtis dėl visapusiško susitarimo oro susisiekimo srityje. Būtina pažymėti, kad panašus principas sėkmingai taikytas derantis aviacijos klausimais su Maroku: pradėjusios išsamias derybas oro susisiekimo klausimais, šalys netrukus parafavo „horizontalųjį“ susitarimą. Todėl šiuo komunikatu Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją pradėti derybas dėl visapusiško susitarimo dėl bendros aviacijos erdvės su Izraeliu, suderinant rinkos atvėrimą su lygiagrečiai vykdomu bendradarbiavimo reguliavimo ir (arba) konvergencijos srityje procesu, ypač tokiose prioritetinėse srityse, kaip skrydžių sauga, saugumas, aplinkosauga, valstybės pagalbos ir konkurencijos taisyklių taikymas – taip būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ir teisingos bei vienodos sąlygos konkurencijai. 2. DABARTINė STRUKTūRA ES yra didžiausia Izraelio prekybos partnerė; atitinkamai, Europos ir Viduržemio jūros valstybių partnerystės regione Izraelis yra vienas didžiausių ES prekybos partnerių, kurio bendra prekybos apimtis 2005 m. sudarė beveik 23 mlrd. EUR. ES – pagrindinis Izraelio importo šaltinis ir antra pagal svarbą jo eksporto paskirties vieta. Išskyrus prekybą deimantais, prekyba su ES sudarė 35 % Izraelio bendros prekybos. Laikydamiesi Europos ir Viduržemio jūros valstybių asociacijos susitarimo, ES ir Izraelis sutarė liberalizuoti prekybą pramonės gaminiais. Izraelis – pirmoji ne Europos valstybė, prisijungusi prie Europos bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos. Ypatingą Izraelio padėtį lemia dideli mokslo ir mokslinių tyrimų pajėgumai, tankus seniai užmegztų Izraelio ir ES ryšių tinklas mokslinio ir techninio bendradarbiavimo srityje. ES ir Izraelis taip pat parafavo susitarimą dėl Izraelio dalyvavimo Europos palydovinės radijo navigacijos programoje „Galileo“. Tai aiškiai rodo Izraelio pasiryžimą dar aktyviau dalyvauti ES programose ir veikloje Kai dėl bendradarbiavimo transporto sektoriuje, su ES sėkmingai apsvarstyta galimybė įsteigti Jungtinę Izraelio ir Palestinos transporto tarnybą, kuri padėtų spręsti praktinius transporto sektoriaus bendro planavimo klausimus. ES ir Izraelio aviacijos rinkos yra glaudžiai susijusios. Izraelis ir daugelis valstybių narių yra sudarę dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus, tai pabrėžia, kad šiai pagrindinei Europos Sąjungos kaimynei ryšiai aviacijos srityje yra labai svarbūs. ES rinka yra svarbiausia: jai tenka 4,54 mln. iš 8,59 mln. tarptautinių keleivių (arba 54 %), vykstančių į Izraelį ir iš jo. Panašiai ir Europos Sąjungai Izraelis yra svarbiausia aviacijos rinka Artimuosiuose Rytuose, turinti daug augimo galimybių. Nepaisant saugumo problemų, nuo 1995 iki 2005 m. keleivių srautas tarp ES ir Izraelio vidutiniškai augo 2,7 %. Šis skaičius greičiausia augs ir toliau, kadangi pagal Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) prognozes keleivių skaičius tarp Europos ir Artimųjų Rytų 2005–2009 m. augs vidutiniškai 6,6 %. Šiuo metu didžiausios dvipusio oro susisiekimo rinkos yra Prancūzija (661 000 keleivių), Jungtinė Karalystė (651 000), Vokietija (626 000), Italija (579 000), Ispanija (364 000) ir Nyderlandai (266 000). Keleivių vietų skaičių ES ir Izraelio rinkoje tolygiai dalijasi Bendrijos ir Izraelio oro vežėjai. Tikėtina, kad tokia padėtis iš dalies susiklostė dėl valstybių narių ir Izraelio dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatų, pagal kurias kiekviena šalis gali paskirti tik vieną oro vežėją ir turi derinti keleivių vietų skaičių su abiejų oro vežėjų reikalavimais. Atrodo, kad nemažą Izraelio keleivių dalį sudaro pagal 6-ąją skrydžių laisvę per ES vykdomi skrydžiai į JAV. Be to, Izraelis yra Europai svarbi auganti turizmo rinka. 2004 m. Izraelį aplankė 1,5 mln. turistų, kurių 89 % (1,34 mln.) atvyko lėktuvais. Palyginti su 2003 m., turistų skaičius padidėjo 42 %, tačiau tesudaro tik 56 % 2000 m. lygmens. Vien šis nežymus pagyvėjimas galėtų reikšti, kad yra didelių spartaus augimo galimybių, priklausomų nuo politinės situacijos. Kadangi dauguma turistų atvyksta lėktuvais, turizmo plėtra skatintų oro susisiekimo paslaugų paklausą. Kai dėl išvykstamųjų skrydžių, iš Izraelio į kitas šalis vykstančių keleivių skaičius nuo 2000 m. gerokai viršija į Izraelį iš užsienio atvykstančių lankytojų skaičių. Izraelio aviacijos sektorius Izraelio oro susisiekimo bendrovių rinkoje dominuoja bendrovė „El Al Israeli Airlines“. „El Al“ yra vienintelis Izraelio vežėjas, teikiantis reguliariąsias oro susisiekimo paslaugas į Izraelį ir iš jo, nors trumpais ir vidutinio nuotolio maršrutais užsakomąsias oro susisiekimo paslaugas teikia bendrovės „Arkia“, „Israair“ ir „Sun d’Or“. „Sun d’Or“ yra bendrovės „El Al“ pavaldžioji bendrovė. Izraelio oro susisiekimo bendrovės dažniausia vykdo tiesioginius skrydžius. Pasaulio mastu veiklą vykdantiems Bendrijos oro vežėjams, kurie gali vykdyti skrydžius į oro uostus skirtinguose žemynuose, Izraelis yra patraukli 6-osios skrydžių laisvės rinka bei svarbi išvykimo ir atvykimo rinka. Mažesniems ir (arba) naujesniems vežėjams, ypač pigių skrydžių bendrovėms, Izraelyje yra rinktinių galimybių vykdyti tiesioginius skrydžius. Izraelis pasirašė dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su 21 valstybe nare bei su nemažai kitų svarbių tarptautinių partnerių. Izraelis yra senas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) narys ir yra pasirašęs kitus svarbius daugiašalius aviacijos susitarimus. Tačiau aviacijos srityje Izraelis laikosi atsargios ir konservatyvios politikos, todėl iki šiol nebuvo linkęs liberalizuoti senųjų oro susisiekimo susitarimų, pasirašytų su valstybėmis narėmis. Izraelio vyriausybės kvietimas pradėti Bendrijos lygmens derybas oro susisiekimo klausimais yra aiškus ženklas, kad siekiama išnagrinėti galimybes atverti oro susisiekimo su ES rinkas. Kai dėl regioninės oro susisiekimo rinkų integracijos, Izraelis iki šiol siekė dvišalėmis pastangomis plėtoti ir stiprinti santykius su pasirinktomis kaimyninėmis valstybėmis ir valstybėmis regione. Šias pastangas gerokai varžė sudėtingi regiono politiniai klausimai. ES metodai, kuriais kuriama bendra aviacijos erdvė, atvertų Izraeliui naujų regioninio bendradarbiavimo galimybių, įskaitant reguliavimo sistemų suderinimą laikantis bendrų Europos ir Viduržemio jūros regiono aukštų standartų. Reguliavimo srityje Izraelis ypač griežtai laikosi ICAO įpareigojimų ir aktyviai pasisako už nuoseklų ir kokybišką tarptautinio oro susisiekimo reguliavimą. Izraelio oro susisiekimo saugos rodikliai ypač geri, o jo aviacijos saugumo reikalavimai turbūt griežčiausi pasaulyje. Izraelio dėmesys aplinkos apsaugai ir veikla šioje srityje yra labai teigiamas pavyzdys. Izraelio oro susisiekimo bendrovių darbuotojams garantuojama gera socialinė apsauga, jie yra ypatingai profesionalūs. Oro susisiekimo bendrovių licencijavimo tvarka ypač griežta. Dabar aktyviai aptariamas klausimas, ar oro susisiekimui ir toliau neturi būti taikomos konkurencijos taisyklės. Izraelis laikosi aukštų oro susisiekimo veiklos vykdymo ir reguliavimo standartų, tai suteikia tvirtą pagrindą abipusiu pripažinimu suderinti reguliavimo priemones su ES teise, taikoma aviacijos srityje. Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir Izraelis jau pasirašė darbinį susitarimą dėl tinkamumo skraidyti sertifikavimo. 3. TOLESNIS SANTYKIų STIPRINIMAS SU VIENA Iš PAGRINDINIų KAIMYNINIų VALSTYBIų Laikydamasi Izraelio tarpžinybinio komiteto rekomendacijų, 2007 m. gegužės mėn. Izraelio vyriausybė oficialiai pasiūlė Komisijai pradėti išsamias derybas aviacijos klausimais. Iš tiesų Izraelis ima laikytis liberalesnio požiūrio į oro susisiekimo paslaugas tarp valstybių narių ir Izraelio ir suteikia geresnių galimybių patekti į jo rinką. Izraelis ne tik sutiko padidinti skrydžių per savaitę skaičių, bet ir kai kuriais atvejais atitinkamai padidinti Bendrijos oro vežėjų, kuriems leista vykdyti skrydžius tarp atitinkamų valstybių narių ir Izraelio, skaičių. Tai rodo Izraelio ryžtą pradėti derybas su Bendrija oro susisiekimo klausimais, kurios padėtų toliau integruoti rinkas. 4. BENDRIJOS METODO NAUDA IR PRIDėTINė VERTė Civilinės aviacijos sektorius (įskaitant infrastruktūrą, veiklos vykdytojus ir kitus sektoriaus atstovus) yra svarbi Europos ekonomikos sudedamoji dalis. Vien tik oro susisiekimo veiklos vykdytojai sukuria apytiksliai 0,6 % ES pridėtinės vertės ir suteikia darbą daugiau nei 400 000 žmonių (0,4 % visų ne finansų srities ūkio šakų darbuotojų)[2], o visoje ES šiame sektoriuje dirba apytiksliai 3 mln. žmonių. Dešimtojo dešimtmečio pradžioje sukūrus bendrą oro susisiekimo rinką, veikla šiame sektoriuje tapo dinamiškesnė ir efektyvesnė, todėl gauta daug ekonominės ir socialinės naudos. 1992–2003 m. vidaus maršrutų Bendrijoje padaugėjo daugiau nei 40 %. 1990–2002 m. pagrindinių Bendrijos vežėjų našumas padidėjo 87 %[3]. Vis dėlto, visas vidaus rinkos potencialas nebus išnaudotas, jei oro susisiekimo santykių su trečiosiomis šalimis srityje Bendrija nedirbs kaip vienas darnus subjektas, kai tokiomis suvienytomis pastangomis galima sukurti pridėtinę vertę Europos aviacijos sektoriaus ir vartotojų naudai. Be to, šioje srityje sukauptą ES patirtį labai vertina trečiosios šalys. Tai ypač aktualu Izraeliui, su kuriuo ES norėtų užmegzti išskirtinius santykius. ES valstybės narės ir Izraelis paprastai yra sudarę gana suvaržančius dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus, kuriuose numatomas ribotas rinkos atvėrimas ir griežtos rinkos sąlygos veiklos vykdytojams. Daugelyje susitarimų kiekvienai šaliai leidžiama paskirti po vieną oro vežėją, todėl faktiškai į rinką gali patekti tik du vežėjai. Negana to, daugeliu atvejų tariamasi dėl oro vežėjo paskyrimo ir skrydžių dažnumo tik maršrutais tarp dviejų miestų, todėl galimybės pateikti į rinką suvaržomos dar labiau. Todėl dabartinė valstybių narių ir Izraelio dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų sistema iškraipo eismo srautus ir gali sudaryti kliūčių keliems Bendrijos oro vežėjams bei vartotojams kai kuriose valstybėse narėse. Bendrijos sudarytu susitarimu aukščiausiu lygiu būtų sukurtos vienodos sąlygos visiems Bendrijos oro vežėjams, o visų valstybių narių keleiviai galėtų naudotis panašiomis sąlygomis ir dažnesniais skrydžiais tarp ES ir Izraelio. ES ir Izraelio bendra aviacijos erdvė duotų aiškios ekonominės naudos. Atvėrus rinkas ir abipusiai pripažinus aviacijos standartus, oro susisiekimo rinkos dėl savo geografinės padėties ir tradiciškai artimų ES ir Izraelio ekonominių ir prekybos ryšių turėtų ypatingai daug naudos. Atvėrus rinką, ES ir Izraelio keleiviai turėtų gerokai daugiau galimybių keliauti. Tikimasi, kad išaugus tiesioginių skrydžių tarp ES ir Izraelio ir bendram skrydžių skaičiui, žymiai padidėtų prekybos ir turizmo srautai tarp ES ir Izraelio. Didelė ekonominės naudos dalis tektų Europos oro susisiekimo bendrovėms ir Europos ekonomikai apskritai. Sukūrus bendrą aviacijos erdvę, atsirastų daug naujų rinkos galimybių tiems ES oro vežėjams, kurie norėtų pradėti skrydžius į Izraelį, tačiau šiuo metu neturi tam būtinų skrydžių teisių. Be to, Izraelio vežėjams būtų lengviau integruotis į esamus Bendrijos oro vežėjų aljansus, todėl atsirastų galimybių kurti keleiviams skirtus integruotus produktus ir geresnes paslaugas, o pasinaudojus masto ekonomija padidėtų veiksmingumas. Akivaizdu, kad pirmiausia būtina užtikrinti, kad rinkos būtų atveriamos ir integruojamos subalansuotai, atsižvelgiant į kitus svarbius politikos tikslus ir švelninant galimą neigiamą įtaką. Svarbu užtikrinti, kad rinkos atvėrimo procesas vyktų lygiagrečiai su bendradarbiavimu ir (arba) konvergencija reguliuojant saugumo, saugos, aplinkosaugos, valstybės pagalbos ir konkurencijos įstatymų klausimus – taip būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir teisinga, lygiomis galimybėmis pagrįsta konkurencija. Atviroms rinkoms reikia teisingą konkurenciją ir aukštus saugumo ir saugos standartus užtikrinančios struktūros. Sprendžiant aplinkosaugos klausimus, susitarimas turi atitikti Bendrijos įsipareigojimus dėl tvarios plėtros. Svarbu, kad susitarimu nebūtų suvaržytos ES galimybės taikyti reguliavimo arba ekonomines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti nepageidaujamą šalutinį vis intensyvesnio oro eismo poveikį, ypač oro kokybei ir triukšmo lygiui šalia oro uostų bei poveikį pasaulio klimato kaitai. Politikos ir ekonomikos prasme ES yra naudinga užtikrinti, kad jos ekonominiai santykiai su partneriais Viduržemio jūros regione būtų grindžiami bendrais standartais, suderinamais su Europos standartais (dar žr. ES ir Izraelio asociacijos susitarimo 47 straipsnį). Tai gali būti pasiekta tik Bendrijos lygmeniu sudarius visapusišką susitarimą, kuriame būtų numatyta abipusiškai pripažinti aviacijos standartus ir procedūras. Susitarimo galutinis tikslas – Izraelio aviacijos sektoriaus integravimas į Europos Sąjungos bendrą aviacijos erdvę ir įstatymų suderinimas pagrindinėse ES aviacijos teisės srityse remiantis abipusišku pripažinimu. Pasiūlymas suteikti plačius įgaliojimus deryboms su Izraeliu reikštų, kad ES įsipareigoja atverti rinkas, siekti reguliavimo priemonėmis suderinti saugos ir saugumo standartus ir skatinti tvarią kaimyninių valstybių plėtrą. ES ir Izraelio susitarimas dėl oro susisiekimo gali turėti platesnį ekonominį poveikį oro susisiekimui tarp ES ir kitų kaimyninių šalių prie ES pietinių sienų ir galėtų paskatinti daugiau bendradarbiauti regione. Kaip teigiama šiame komunikate, Izraelis pareiškė esąs pasiruošęs pradėti integraciją į bendrą aviacijos erdvę su ES. Tai reikštų Izraelio sugebėjimą abipusio pripažinimo sąlygomis suderinti aviacijos standartus su ES aviacijos standartais ir sukurti tvirtą teisinį pagrindą santykiams oro susisiekimo srityje. 5. IšVADOS Komisija mano, kad svarbu pasiūlyti Izraeliui visapusiškas galimybes stiprinti bendradarbiavimą civilinės aviacijos srityje. Sudarius susitarimą su Izraeliu būtų sukurta plati sistema, į kurią būtų įtraukti įvairesni oro susisiekimo klausimai, kaip antai, bendradarbiavimas skrydžių saugos, saugumo, oro eismo valdymo sistemų, technologijų ir mokslinių tyrimų reguliavimo srityje, taip pat verslo ir pramoninio bendradarbiavimo klausimais. Civilinės aviacijos sektoriuje Izraelis ir ES turi daug naujų galimybių toliau stiprinti bendradarbiavimą transporto sektoriuje ir gauti abipusės naudos. Todėl dabar reikėtų imtis pastangų, kad oro susisiekimas taptų viena iš pagrindinių ES ir Izraelio bendradarbiavimo sričių, nes Izraeliui tai būtų dar vienas integravimosi į Europos struktūras ir rinkas pavyzdys. Susitarimas bus svarbus žingsnis kuriant Europos Sąjungos ir jos kaimyninių Viduržemio jūros regiono valstybių bendrą aviacijos erdvę, o tai pagrindinis ES išorės politikos aviacijos srityje tikslas ir svarbus ES išorės politikos elementas. Bendrijos lygmens susitarimas patenkins Izraelio lūkesčius geriau integruotis į Europos aviacijos struktūras ir suderinti rinkos atvėrimo naudą su bendradarbiavimu reguliavimo, technikos ir pramonės srityse, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos visiems veiklos vykdytojams ir suteikta privalumų vartotojams. Oro susisiekimo susitarimo su Izraeliu akivaizdi politinė ir ekonominė pridėtinė vertė ilgainiui galėtų paskatinti daugiau šalių regione ir padėtų gerinti regioninį bendradarbiavimą Artimuosiuose Rytuose. Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija siūlo derėtis su Izraeliu dėl visapusiško atviro oro susisiekimo susitarimo ir jį sudaryti bei rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją pradėti derybas dėl tokio susitarimo. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis toliau tobulinant ir įgyvendinant siūlomame Tarybos sprendime nustatytus uždavinius. [1] COM(2005) 79 galutinis, 2005 3 11. [2] Eurostatas „Statistics in focus“, 37/2007, ISSN 1561-4840 [3] Priedas prie Komisijos komunikato „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“ COM(2005) 79 galutinis.