EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 30 SWD(2020) 302 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita



Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Čekijoje



pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Santrauka Šiuo metu Čekijos teisingumo sistemoje vykdoma arba rengiama nemažai svarbių reformų, įskaitant susijusias su prokuratūra, teisėjų atrankos procedūra ir teisėjų bei prokurorų drausmine tvarka. Šios reformos galėtų prisidėti prie didesnio vykdomosios valdžios skaidrumo ir jos įtakos ribojimo skiriant teisėjus ir prokurorus, juos paaukštinant tarnyboje ir atleidžiant iš pareigų. Tik kai kurie siūlomų reformų aspektai, visų pirma dėl aukšto rango prokurorų, suteikė pagrindo nerimauti. Kalbant apie teisingumo sistemos kokybę, efektyvus e. bylų įgyvendinimas prisidėtų prie teismų skaitmeninimo ir didesnio prieinamumo. Kilo abejonių dėl siūlomo teismo mokesčių didinimo ir jo poveikio pažeidžiamiausių asmenų teisei kreiptis į teismą. Iš esmės sukurta teisinė ir institucinė kovos su korupcija sistema. Imtasi kelių iniciatyvų, kuriomis siekiama padidinti skaidrumą ir atskaitomybę, visų pirma sukurtas sutarčių registras ir priimtas naujas įstatymas dėl paskyrimo dirbti į valstybines įmones. Vis dėlto kelios svarbios teisėkūros priemonės dar nepriimtos, pvz., įstatymo projektai dėl lobizmo ir pranešėjų apsaugos, taip pat įstatymo projektas dėl Aukščiausiosios audito tarnybos įgaliojimų išplėtimo. Šiuo metu tiek nacionaliniu, tiek Europos Sąjungos lygmenimis vykdomi galimų interesų konfliktų ir ES lėšų naudojimo tyrimai ir auditai. Susirūpinimą kelia tai, kad aukšto lygio korupcijos bylos nepakankamai nagrinėjamos. Nustatyta, kad tam esama tam tikrų Parlamento nariams taikomų etikos taisyklių trūkumų. Į Čekijos konstitucinę tvarką įtrauktos Pagrindinių teisių ir pagrindinių laisvių chartijos 17 straipsnyje užtikrinama saviraiškos laisvė ir teisė į informaciją ir aiškiai draudžiama cenzūra. Žiniasklaidos sektoriui vis dar kyla grėsmių, susijusių su žiniasklaidos priemonių savininkų įtaka redakciniam turiniui ir kylančių dėl to, kad nepriimtos konkrečios taisyklės, kuriomis reglamentuojamas žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumas. Atrodo, kad Čekijos radijo ir televizijos transliavimo taryba efektyviai vykdo šias užduotis, tačiau paskutiniai sprendimai dėl tam tikrų politiniu požiūriu itin svarbių klausimų nušvietimo žiniasklaidoje kelia vis didesnį susiskaldymą. Čekijoje tinkamai veikia stabdžių ir atsvarų sistema. Priimant teisės aktus taikoma nusistovėjusi praktika atlikti poveikio vertinimus ir konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais, taip pat toliau siekiama, kad teisėkūros procesas taptų dar skaidresnis. Vis dėlto kai kurios pilietinės visuomenės organizacijos ragino į teisėkūros procesą sistemingiau įtraukti pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus. Kadangi pilietinė visuomenė yra gyvybinga ir įvairi, didėja tam tikrų rūšių NVO patiriamas spaudimas, ypač migracijos srityje. Ombudsmeno tarnyba jau sukurta, tačiau Nacionalinė žmogaus teisių institucija dar neįsteigta. Imtasi iniciatyvų dėl nuolatinių diskusijų su teisinės valstybės principu susijusiomis temomis organizavimo; visų pirma jų ėmėsi Senatas.



I.Teisingumo sistema Čekijos teisingumo sistemą sudaro aštuoniasdešimt šeši apylinkės teismai, aštuoni apygardos teismai, du aukštieji teismai, Aukščiausiasis Teismas ir Aukščiausiasis administracinis teismas . Teisingumo ministerija – už teismų administravimą atsakinga centrinė valstybinė institucija. Teisingumo ministerija įstatymu nustatyta tvarka tiesiogiai ar per teismų pirmininkus administruoja aukštuosius, apygardos ir apylinkės teismus. Tam tikras centrinio valstybės administravimo funkcijas atlieka dviejų Aukščiausiųjų Teismų pirmininkai. Šios įvairios valdžios institucijos atsižvelgia į teismų tarybų, kurios įsteigtos prie Aukščiausiojo Teismo, Aukščiausiojo administracinio teismo, aukštųjų teismų, apygardos teismų ir didesnių apylinkės teismų, teikiamas pastabas. Respublikos Prezidentas iš apygardos teismų pirmininkų atrinktų ir Teisingumo ministro pristatytų kandidatų paskiria teisėjus. Prokuratūros tarnyba priskiriama vykdomajai valdžiai. Teisingumo ministras generalinio prokuroro siūlymu skiria prokurorus neterminuotai eiti pareigas. Generalinį prokurorą Teisingumo ministro siūlymu skiria ir iš pareigų pašalina Vyriausybė . Advokatų asociacija įsteigta pagal įstatymą ir yra nepriklausoma. Ji vykdo viešąjį administravimą teisinės profesijos srityje ir numato visos profesijos savireguliavimą. Advokatų asociacijos savivaldos įgaliojimai ribojami Teisingumo ministro įgaliojimais įstatymais numatytose srityse . Nepriklausomumas Parlamente vykdomos diskusijos dėl teisėjų atrankos procedūros reformos. Šia reforma siekiama padidinti bendrosios kompetencijos teismų teisėjų ir teismų pirmininkų atrankos skaidrumą ir atskaitomybę. Šiuo metu įstatymu nenustatytas kandidatų į teisėjų pareigas atrankos procesas. Praktiškai kandidatus teikia apygardos teismų pirmininkai, kurie perduoda sąrašą Teisingumo ministerijai. Pastaroji, išsamiai juos išnagrinėjusi, pateikia galutinį kandidatų sąrašą Respublikos Prezidentui, kuris oficialiai skiria teisėjus. Teisingumo ministras siūlo kandidatus į aukštojo ir apygardos teismų pirmininkus . Jeigu Respublikos Prezidentas atsisako paskirti kandidatą, reikalaujama, kad jis tokį sprendimą pagrįstų. Prezidento sprendimų dėl teisėjo skyrimo teisminė peržiūra vykdoma administraciniuose teismuose . Siūlomais pakeitimais siekiama nustatyti skaidresnę ir vienodą naujų teisėjų ir teismo pirmininkų įdarbinimo ir atrankos sistemą, pagrįstą tiksliais, objektyviais ir vienodais kriterijais . Šia reforma taip pat nustatoma atrankos į aukštojo, apygardos ir apylinkės teismų pirmininkų pareigybes komitetų sudėtis. Pastarąjį komitetą sudarytų penki nariai, iš kurių du atstovautų vykdomajai valdžiai, o trys – teismams. Taip pat, atsižvelgiant į atitinkamas pareigybes, tiksliai nustatyta už kandidatų vertinimą atsakingų atrankos komitetų sudėtis . Numatoma, kad, laikantis Europos Tarybos rekomendacijų, komitetų, siūlančių galutinį skiriamų kandidatų sąrašą, nariai daugiausia būtų teisminių institucijų atstovai . Plačioji visuomenė ir įmonės teismų nepriklausomumą vertina vidutiniškai. 56 proc. plačiosios visuomenės atstovų ir 44 proc. įmonių teismus vertina kaip pakankamai arba visiškai nepriklausomus. Apskritai pastaraisiais metais šie skaičiai padidėjo . Parlamentui šiuo metu pateiktas teisėjų, prokurorų ir antstolių drausminės tvarkos reformos projektas. Jame nurodytas tikslas stiprinti procesinių veiksmų teisėtumo garantijas sukuriant apeliacinę sistemą ir kartu didinti procesinių veiksmų veiksmingumą. Laikantis dabartinės tvarkos, neįmanoma pateikti apeliacinio skundo dėl drausmės bylų teismo, kuris atlieka specialiojo Aukščiausiojo administracinio teismo senato funkciją, sprendimo . Įgyvendinus šią reformą bus nustatyta dviejų pakopų drausmės sistema, kurioje teismai veiks kaip pirmosios instancijos teismai, o Aukščiausiasis Teismas ir Aukščiausiasis administracinis teismas – kaip apeliaciniai teismai. Tokia reforma galėtų padėti stiprinti teismų nepriklausomumą ir taip būtų laikomasi Europos Tarybos rekomendacijų . Teisingumo ministras pateikė prokuratūros reformos projektą. Įgyvendinant 2019 m. birželio mėn. pristatytą reformą bus iš dalies pakeista paskyrimo dirbti į prokuratūrą ir atleidimo iš jos tvarka. Šiuo metu Teisingumo ministro siūlymu generalinį prokurorą neterminuotam laikotarpiui skiria Vyriausybė. Taip pat teisės aktais nustatyta, kad Teisingumo ministro siūlymu Vyriausybė, nenurodydama priežasčių, gali atleisti generalinį prokurorą iš pareigų . Kalbant apie kitus prokurorus, teisės aktais numatyta, kuri valdžios institucija juos skiria, tačiau nereglamentuojamas nei atrankos procesas, nei reikalavimai, kuriuos turi atitikti šias pareigas eiti siekiantis kandidatas. Teisingumo ministro siūlomoje reformoje numatyta, kad aukšto rango prokurorai, įskaitant generalinį prokurorą, gali būti atleisti iš pareigų tik priėmus sprendimą drausminės procedūros metu. Joje taip pat nurodyta, kad vyresnysis prokuroras būtų skiriamas septyneriems metams, ir nustatyti reikalavimai kandidatams į prokuratūras bei jų atrankos procesas. Kandidatus turėtų atrinkti iš penkių narių sudarytas komitetas: tris iš jų turėtų paskirti Teisingumo ministerija (vienas iš jų turi būti teisėjas), vieną – generalinis prokuroras ir vieną vyresnysis prokuroras, kuris yra atsakingas už pasiūlymo skirti vyresniuosius prokurorus teikimą. Pakeitime taip pat numatyta, kad dabartinio generalinio prokuroro kadencija baigsis 2023 m., o dviejų aukštesniųjų prokurorų – 2024 m. Vykstant konsultavimosi procesui keletas suinteresuotųjų subjektų išreiškė abejonių, kad kai kuriais siūlomais pakeitimais bus išlaikytas aktyvus vykdomosios valdžios dalyvavimas atrenkant generalinį prokurorą ir kitus vyriausiuosius prokurorus, visų pirma skiriant už kandidatų į prokuratūras atranką atsakingų komitetų narius. Be to, suinteresuotieji subjektai kritiškai įvertino tai, kad, nors pakeitimu numatyta septynerių metų trukmės vyresniųjų prokurorų kadencija, dabartinio generalinio prokuroro ir dviejų aukštesniųjų prokurorų kadencijos baigsis jau atitinkamai 2023 ir 2024 m., atsižvelgiant į tai, kad jų kadencija trunka ilgiau, nei numatyta reformoje . Vyriausybė dar nepatvirtino reformos projekto, o Parlamente dar nepradėtas teisėkūros procesas. Kokybė Vyriausybė pasiūlė Teismo mokesčių įstatymo pakeitimą, kurį šiuo metu svarsto Parlamentas. 2020 m. vasario mėn. pateiktame Teismo mokesčių įstatymo pakeitimų projekte numatyti gerokai didesni tam tikri teismo mokesčiai, siekiant, kad jie atitiktų nuo paskutinio pakeitimų priėmimo 2011 m. pakilusį gyvenimo lygį . Kartu pasiūlyme numatyta padidinti tam tikrus teismo mokesčius, kad būtų skatinamas apdairesnis bylinėjimasis ir alternatyvaus ginčų sprendimo priemonių naudojimas, pvz., draugiškas ginčų sprendimas tarpininkaujant . Šiuo metu civilinių ir vartotojų teisių bylų teismo mokesčiai yra santykinai maži, o komercinių bylų – palyginti dideli . Vykstant konsultavimosi procesui ir viešoms diskusijoms keletas suinteresuotųjų subjektų išreiškė susirūpinimą dėl reformos poveikio teisei kreiptis į teismą, visų pirma kalbant apie pažeidžiamiausius visuomenės narius . Siekiant išspręsti šiuos susirūpinimą keliančius klausimus, įstatymo projekte siūloma, kad atleidimas nuo teismo mokesčių nebebūtų laikomas išimtiniu. Teismo proceso dalyvis, įrodysiantis, kad jo finansinė padėtis yra sunki, galėtų būti atleistas nuo teismo mokesčių. Advokatų asociacija įgyvendino platesniu mastu teikiamos teisinės pagalbos sistemą. Advokatų asociacija įgyvendina 2018 m. pristatytą platesniu mastu teikiamos nemokamos teisinės pagalbos sistemą , pagal kurią advokatas už labai mažą mokestį arba nemokamai teikia teisines konsultacijas . Šią programą bendrai finansuoja valstybė. Galimybių gerinti teisingumo sistemos skaitmeninimą dar yra. Nors ieškinį galima pateikti skaitmeniniu būdu , dar neįmanoma internetu susipažinti su teismo dokumentais, o su sprendimais internetu susipažinti galima tik iš dalies . COVID-19 pandemija atskleidė poreikį pradėti kurti skaitmenines teismo bylas. Nors Teisingumo ministerija jau pradėjo e. bylų įgyvendinimo procesą, šis projektas tik neseniai pradėtas vykdyti . Kol kas e. bylos gali būti naudojamos procesuose, susijusiuose su mokėjimo nurodymais . 2019 m. priimta nemokumo procedūrų reforma. Priėmus pakeitimą nustatyta daugiau atvejų, kai teismas gali nurašyti skolininko skolas. Priimti šį pakeitimą paskatino didelis į vadinamuosius skolos spąstus pakliuvusių asmenų skaičius ir neigiamas tokios padėties poveikis tiek visuomenei, tiek pavieniams asmenims . Remiantis naujausiais statistiniais duomenimis (2020 m. vasario mėn.), beveik 800 000 asmenų, t. y. maždaug 8 proc. gyventojų, yra tapę skolininkais antstolių vykdomose priverstinio įgyvendinimo procedūrose , įskaitant daugybę atvejų, kai jos buvo neproporcingos pagrindiniam ieškiniui. Remiantis 2019 m. informacija, 90 proc. skolininkų nesugebės grąžinti savo skolų ir jiems gali būti sudėtinga pragyventi . Tokie atvejai gali neigiamai paveikti įvairias pagrindines teises . Šia reforma siekiama suteikti skolininkams daugiau galimybių nurašyti skolas vykdant nemokumo procedūras. Ateityje paaiškės, ar šiuo pakeitimu bus įgyvendintas jo tikslas. Veiksmingumas

Teisingumo sistemoje nekyla jokių konkrečių veiksmingumo problemų civilinėse ir komercinėse bylose, tačiau administracinių bylų nagrinėjimo procesai vis dar trunka ilgai. Nustatyta civilinių ir komercinių bylų teismo procesų trukmė yra vidutinė arba trumpesnė nei vidutinė, o bylų išnagrinėjimo rodiklis rodo, kad teismai yra pajėgūs išnagrinėti gaunamas bylas . Administracinių bylų atveju Čekija praneša apie rezultatų vidurkį – nustatyta, kad 2018 m. pirmosios instancijos teismas sprendimą administracinėje byloje priėmė per 412 dienų . Bylų išnagrinėjimo rodiklis čia vienas žemiausių ES ir tai rodo, kad šioje srityje kyla sunkumų. Viena iš priežasčių galėtų būti santykinis darbuotojų trūkumas, nes tik maždaug 4 proc. visų teisėjų nagrinėja administracines bylas . Remiantis Teisingumo ministerijos paskelbtais duomenimis , 2019 m. teismų veiksmingumas regionuose gerokai skyrėsi . Nepaisant teigiamų tendencijų mažinant šiuos skirtumus, jų vis dar yra. Teisingumo ministras pradėjo svarstyti galimybę iš dalies pakeisti Administracinės teisenos kodeksą, kad, be kita ko, būtų sparčiau vykdomas administracinių teismų procesas ir padidėtų jo veiksmingumas . II.Kovos su korupcija sistema Teisinė ir institucinė kovos su korupcija sistema iš esmės veikia. Kompetencija kovoti su korupcija padalyta kelioms valdžios institucijoms. Už kovos su korupcija darbotvarkę atsakingas Teisingumo ministerijos Interesų konfliktų ir kovos su korupcija departamentas. 2014 m. įsteigta Kovos su korupcija taryba veikia kaip Vyriausybės patariamasis organas. Su korupcija susijusius nusikaltimus, bendradarbiaudama su prokuratūromis, tiria Nacionalinė organizuoto nusikalstamumo agentūra. 2017 m. kaip nepriklausoma administracinė tarnyba įsteigta Finansinės analizės tarnyba, ji veikia kaip finansinės žvalgybos padalinys. Valstybės vykdomą viešųjų pajamų ir išlaidų valdymą peržiūri Aukščiausioji audito tarnyba, ir jos išvados gali padėti nustatyti korupcijos riziką. Pastaraisiais metais skaidrumo ir atskaitomybės srityse pradėta vykdyti keletą reformų. Kelios svarbios teisėkūros priemonės, pavyzdžiui, susijusios su lobizmu ir pranešėjų apsauga, taip pat įstatymo projektas dėl Aukščiausiosios audito tarnybos įgaliojimų pratęsimo, dar nepriimtos. Pagal naujausią organizacijos „Transparency International“ 2019 m. korupcijos suvokimo indeksą Čekija iš 100 balų surinko 56 ir Europos Sąjungoje užima 13 vietą, o pasaulyje – 44 vietą. 2020 m. specialiosios „Eurobarometro“ apklausos dėl korupcijos duomenimis, 87 proc. respondentų laikosi nuomonės, kad korupcija jų šalyje yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.), o 22 proc. respondentų mano, kad asmeniškai susiduria su korupcija kasdieniame gyvenime (ES vidurkis – 26 proc.) . Be to, 76 proc. įmonių mano, kad korupcija yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 63 proc.), o 32 proc. įmonių mano, kad dėl korupcijos kyla problemų vykdant verslo veiklą Čekijoje (ES vidurkis – 37 proc.) . 29 proc. asmenų mano, kad pakankamai sėkmingai traukiama baudžiamojon atsakomybėn, kad žmonės būtų atgrasomi nuo korupcijos (ES vidurkis – 36 proc.), ir 21 proc. įmonių mano, kad asmenims ir įmonėms už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkimą skiriamos tinkamos bausmės (ES vidurkis – 31 proc.). Čekijoje strateginė kovos su korupcija sistema yra nusistovėjusi. Nuo 1999 m. Vyriausybė priima nuoseklias kovos su korupcija strategijas. Dabartinė strategija apima 2018–2022 m. laikotarpį ir joje numatoma parengti tris vienų metų trukmės veiksmų planus; jų įgyvendinimą prižiūrės Vyriausybės kovos su korupcija taryba. Tarybai padeda Teisingumo ministerijos Interesų konfliktų ir kovos su korupcija departamentas, kuris rengia strateginius kovos su korupcija dokumentus ir yra atsakingas už kovos su korupcija darbotvarkę. 2020 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino naują kovos su korupcija veiksmų planą . Jame daugiausia dėmesio skiriama keturioms pagrindinėms prioritetinėms sritims: i) efektyviai veikiančiai ir nepriklausomai Vyriausybei; ii) skaidrumui ir galimybei susipažinti su informacija; iii) veiksmingam valstybės nuosavybės valdymui ir iv) pilietinės visuomenės vystymuisi. 2020 m. balandžio mėn. Vyriausybė padarė išvadą, kad daugelis 2019 m. veiksmų plane numatytų veiksmų yra įgyvendinti . Iš esmės sukurta kovos su korupcija baudžiamosios teisės sistema, tačiau tebėra sunkumų. Pagal Čekijos baudžiamąjį kodeksą kyšio ėmimas, kyšininkavimas, prekyba įtaka ir pranašumo suteikimas sudarant viešąsias sutartis, vykdant viešuosius konkursus ir viešuosius aukcionus laikomi nusikaltimais . Nuostatos dėl kyšininkavimo neapima visų viešojo sektoriaus darbuotojų kategorijų, nes jos taikomos tik „asmenims, kurie sprendžia arba bendrai sprendžia bendrųjų interesų klausimą“ . Baudžiamajame kodekse konkrečiai nenurodyta, kad kyšininkavimas užsienyje laikomas nusikaltimu . Kovos su korupcija srityje vykdomą veiklą koordinuoja ir vertina 2014 m. įsteigtas Vyriausybės patariamasis organas. Per pastaruosius trejus metus dėl su korupcija susijusios veiklos tirtų, baudžiamojon atsakomybėn patrauktų ir nuteistų asmenų skaičius kito. 2017 m. Čekijos teisėsaugos institucijos pradėjo 115 su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimų, palyginti su 319 tyrimų 2018 m. ir 152 tyrimais 2019 m. 2017 m. baudžiamojon atsakomybėn patraukti arba paskelbti įtariamaisiais buvo 148 asmenys , palyginti su 268 asmenimis 2018 m. ir 190 asmenų 2019 m. . Per pastaruosius trejus metus Čekijoje buvo tiriamos kelios aukšto lygio korupcijos bylos, įtariami nusikaltėliai buvo apkaltinti ir tam tikrais atvejais teismo nuteisti. Vis dėlto 2020 m. specialiosios „Eurobarometro“ apklausos dėl korupcijos duomenimis , 62 proc. Čekijos respondentų mano, kad nepakankamai sėkmingai traukiama baudžiamojon atsakomybėn, kad žmonės būtų atgrasomi nuo korupcijos (ES vidurkis – 34 proc.), ir 64 proc. respondentų mano, kad aukšto lygio korupcijos bylos nepakankamai nagrinėjamos (ES vidurkis – 66 proc.). Be to, 54 proc. 2019 m. „Eurobarometro“ atliktoje apklausoje dėl įmonių požiūrio į korupciją ES dalyvavusių įmonių mano, kad mažai tikėtina, jog teismas korumpuotiems asmenims skirs dideles bausmes arba laisvės atėmimo bausmę (ES vidurkis – 39 proc.). Šiuo metu nacionaliniu ir Europos lygmenimis vykdomi galimų interesų konfliktų ir ES lėšų naudojimo tyrimai ir auditai. Pastaraisiais metais susirūpinimą galinčiu kelti klausimu tapo ES lėšų valdymas Čekijoje . Po 2016–2017 m. atlikto Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimo, kuriuo nustatyta didelių pažeidimų, susijusių su ES lėšų naudojimu, šiuo metu nacionaliniu lygmeniu didelio atgarsio sulaukusioje byloje vykdomas baudžiamosios veikos tyrimas ir buvo atlikti papildomi Komisijos auditai, kad būtų išnagrinėti galimų interesų konfliktų, susijusių su ES lėšų naudojimu, klausimai. Į Įstatymą dėl interesų konflikto įtrauktos taisyklės dėl interesų konflikto ir turto deklaravimo . Jis taikomas ministrų kabineto nariams, Parlamento nariams, regionų gubernatoriams ir atstovams, vyresniesiems valstybės pareigūnams, merams ir vietos tarybos nariams, taip pat valstybės, valdymo, priežiūros ar kontrolės įstaigų nariams. Įstatymu sukurtas centrinis pranešimų registras, kurį administruoja Teisingumo ministerija. Asmenys, kuriems taikomas šis įstatymas, turi pateikti privačių interesų, turto, veiklos, pajamų, dovanų ir įsipareigojimų deklaracijas. Kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) pabrėžė, kad būtų galima reikalauti taikyti efektyvesnes sankcijas, susijusias su deklaravimo reikalavimais . Taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kad Čekija galėtų apsvarstyti galimybę išplėsti deklaracijų aprėptį ir į jas įtraukti informaciją apie Parlamento narių sutuoktinius ir išlaikomus šeimos narius . Šiuo įstatymu nereglamentuojama parlamento narių dovanų ir kitos naudos priėmimo tvarka . Naujausioje Europos semestro ataskaitoje atkreiptas dėmesys į tai, kad nėra aiškių taisyklių Parlamento nariams, pvz., dėl dovanų ir kitos naudos priėmimo, veiklos ir nesuderinamumo deklaravimo, taip pat dėl ryšių su lobistais . Keliomis iniciatyvomis siekiama stiprinti kovos su korupcija ir etikos taisykles, susijusias su viešuoju administravimu. Sukurta vidaus kovos su korupcija programos sistema , kurioje numatytas reguliarus korupcijos rizikos valdymas ir ministerijų, kitų centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių įstaigų bei agentūrų vidaus rizikos valdymas. Kiekviena valdžios institucija įpareigota sukurti sistemą, apimančią etikos kodeksą, etikos mokymus, vidaus pranešimo apie pažeidimą procedūras ir įtariamos korupcijos atvejų procedūras. Sistemos įgyvendinimas vertinamas ne rečiau nei kas dvejus metus. Įgyvendintas viešosios tarnybos pareigūnų ir darbuotojų etikos kodeksas, kurio privalo laikytis centrinės administracijos įstaigų darbuotojai. Vis dėlto 80 proc. 2020 m. „Eurobarometro“ apklausos „Korupcija“ respondentų mano, kad vietos ar regioninės valdžios institucijose esama korupcijos (ES vidurkis – 68 proc.). Tebevyksta diskusijos dėl įstatymo, kuriuo siekiama išplėsti Aukščiausiosios audito tarnybos įgaliojimus, projekto. Vienas iš naujosios Vyriausybės programos pareiškime išvardytų prioritetų – išplėsti Aukščiausiosios audito tarnybos įgaliojimus . Įstatymo projektu siekiama išplėsti Aukščiausiosios audito tarnybos įgaliojimą atlikti vietos ir regioninio lygmenų viešųjų išlaidų tvarkingumo ir rezultatų auditą. Į šį įstatymą taip pat būtų įtrauktos valstybės valdomos įmonės ir įmonės, kurių kontrolinį akcijų paketą valdo valstybė ir (arba) savivaldybės . Tikimasi, kad šios priemonės padės padidinti atskaitomybę už viešąsias išlaidas ir jų skaidrumą. Pasiūlyta reglamentuoti lobizmą. įstatymo projektas dėl lobizmo dar nepriimtas. Juo bus sukurtas viešai prieinamas lobistų ir asmenų, kuriuos siekiama paveikti lobistine veikla, registras. Bus reikalaujama, kad lobistai ir valstybės pareigūnai pateiktų ketvirčio ataskaitas, kuriose būtų nurodyta informacija apie atitinkamus tarpusavio ryšius. Be to, įstatymo projekte taip pat numatytas „lobizmo pėdsakas“, kuris bus privaloma tvarka pridedamas prie visų įstatymo projektų. Jame bus pateikta informacija apie lobistus, asmenis, kuriuos siekiama paveikti lobistine veikla, ir konkretų būdą, kuriuo, vykdant lobistinę veiklą, skatinta priimti atitinkamą teisės aktą. Taip siekiama padidinti teisėkūros proceso skaidrumą. Į įstatymo projektą taip pat įtrauktos dovanų deklaravimo taisyklės. Įvairiomis priemonėmis numatyta pranešėjų apsauga ir skatinama pranešti apie korupciją. Vyriausybės potvarkyje Nr. 145/2015 Rink. numatyta valstybės tarnautojų, kurie šiuo metu yra vienintelė darbuotojų grupė, kuriems užtikrinama pranešėjų apsauga, vidaus ataskaitų teikimo sistema. Taip pat sukurti mechanizmai, pagal kuriuos policijos pareigūnai ir valstybės tarnautojai galėtų pateikti pranešimą apie įtariamą korupciją. Šiuo metu Teisingumo ministerija rengia įstatymo projektą dėl pranešėjų apsaugos, kad būtų įgyvendinta Direktyva 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos . Remiantis tyrimo duomenimis, 55 proc. 2020 m. „Eurobarometro“ apklausos dėl korupcijos respondentų nežinotų, kam pranešti apie korupcijos atvejį, su kuriuo jie susidūrė arba kurio liudininkais tapo (ES vidurkis – 54 proc.). 2016 m. liepos mėn. sukurtas sutarčių registras ir internete skelbiama apie sutartis, kurių vertė didesnė nei 50 000 CZK (maždaug 2 000 EUR). Į registrą įtrauktos sutartys, kurių šalis – vienas iš viešąja teise reglamentuojamų atrinktų subjektų, pvz., valstybės, vietos ir (arba) regioninės valdžios institucijos, valstybinės įmonės, valstybiniai fondai, valstybiniai universitetai arba juridiniai subjektai, kurių didžiausią akcijų paketą valdo valstybės ar vietos ir (arba) regioninės valdžios institucija (pati arba kartu su kitomis vietos ir (arba) regioninės valdžios institucijomis), pasitelkdama kitą juridinį subjektą. Netaikomas reikalavimas registre privalomai skelbti tam tikrų rūšių sutartis . Registras gali būti laikomas gerosios patirties pavyzdžiu, darančiu teigiamą prevencinį poveikį korupcijos srityje. 2019 m. gruodžio mėn. Parlamentas priėmė Įstatymą dėl paskyrimo dirbti į valstybines įmones, kuris įsigaliojo 2020 m. sausio mėn. Įstatyme pateiktos valstybinių ir valdymo įstaigų, kurios visiškai arba iš dalies priklauso valstybei, narių atrankos taisyklės. Įstatymu siekiama užkirsti kelią politiniams paskyrimams ir toliau didinti atrankos proceso skaidrumą, nes kandidatai turės dalyvauti Vyriausybės komiteto vykdomoje atrankos procedūroje. 2019 m. Vyriausybė atliko sveikatos priežiūros sektoriaus korupcijos rizikos analizę. Analizėje nustatyta, kad šis sektorius – vienas iš sektorių, kuriuose korupcijos rizika didžiausia. Joje atkreipiamas dėmesys į tai, kad korupcijos rizikos esama visose sveikatos priežiūros sektoriaus pusėse – pradedant pacientų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir baigiant centrinės valdžios lygmens korupcija . Sveikatos ministerija, vadovaudamasi šia analize, siekia priimti konkrečias švelninimo priemones ir tikimasi, kad ji pateiks teisinį pasiūlymą, kuriuo bus siekiama optimizuoti valstybinių draudimo įmonių veiklą. III.Žiniasklaidos pliuralizmas Į Čekijos konstitucinę tvarką įtraukta Pagrindinių teisių ir pagrindinių laisvių chartija užtikrinama saviraiškos laisvė ir teisė į informaciją, taip pat aiškiai draudžiama cenzūra . Įstatyme dėl radijo ir televizijos transliavimo aiškiai nustatyta Čekijos žiniasklaidos reguliavimo institucijos kompetencija , o Įstatymu dėl teisės laisvai susipažinti su informacija užtikrinama galimybė susipažinti su valdžios institucijų turima informacija. Vyriausybė svarsto galimybę vykdyti reformą, kuria būtų labiau sustiprintas žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumas. Pagal Įstatymą dėl radijo ir televizijos transliavimo Čekijos žiniasklaidos reguliavimo institucijos vaidmuo skirtas Radijo ir televizijos transliavimo tarybai (toliau – Taryba) , kuriai suteiktas įgaliojimas prižiūrėti radijo ir televizijos transliavimo paslaugas, taip pat užsakomąsias audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas. Kitoms žiniasklaidos priemonėms (spausdintoms ir skaitmeninėms) taikoma bendroji tvarka, grindžiama baudžiamąja teise, reklamos taisyklėmis, vartotojų apsaugos sistema ir savireguliavimo iniciatyvomis . Įstatyme nustatyta, kad Taryba – tai „nepriklausomas administracinis organas“, kurį sudaro 13 narių, ir nustatytos Tarybos pareigos ir įsipareigojimai. Be to, jame nustatyti tinkamumo kriterijai, išimties taikymo kriterijai ir Tarybos narių ir vadovo skyrimo procedūros. Vykdoma Tarybos sprendimų teisminė peržiūra. Jeigu Taryba kelis kartus rimtai pažeidžia Įstatyme numatytus įsipareigojimus arba jeigu jos privaloma metinė ataskaita kelis kartus nepatvirtinama dėl didelių trūkumų, Atstovų Rūmai gali pasiūlyti Ministrui Pirmininkui paleisti visą Tarybą. Valdžios institucijos pranešė, kad pateiktas pasiūlymas apriboti šį Atstovų Rūmų įgaliojimą, siekiant tokiais atvejais iš pareigų atleisti tik pavienius narius. Šia reforma siekiama stiprinti visos Tarybos nepriklausomumą, laikantis peržiūrėtos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos .

Tarybos kompetencija tiksliai apibrėžta teisės aktuose ir efektyviai taikoma praktikoje. Remiantis Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita (MPM 2020) , bendram žiniasklaidos reguliavimo institucijos veikimui kyla nedidelė rizika, tačiau atrodo, kad dėl paskutinių sprendimų, susijusių su tam tikrų politiniu požiūriu itin svarbių klausimų nušvietimu žiniasklaidoje, kyla vis didesnis susiskaldymas . Čekijoje nepriimtos jokios konkrečios taisyklės, kuriomis reguliuojamas žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumas. Pirmiau minėtu Įstatymu dėl radijo ir televizijos transliavimo taip pat siekiama kontroliuoti transliuotojų susijungimus ir nustatomi išduodamų licencijų skaičiaus arba skirtingų transliuotojų asmeninių ryšių apribojimai. Įstatymu dėl interesų konflikto draudžiama bet kokiems valstybės pareigūnams būti radijo ir televizijos transliuotojais arba spausdintų žiniasklaidos priemonių leidėjais ar tokį transliuotoją ar leidėją kontroliuojančiais asmenimis. Įstatymu reikalaujama tam tikrą informaciją pateikti atitinkamiems viešiesiems registrams, laikantis taisyklių, kuriomis reglamentuojamas bendrųjų įmonių registravimas. Vis dėlto žiniasklaidos įmonės nėra įpareigotos atskleisti savo nuosavybės struktūrų, jų pasikeitimų ar kitos informacijos, susijusios su galutiniu tikruoju įmonės savininku . Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje nustatyta didelė rizika, susijusi su žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumu, visų pirma atsižvelgiant į bendrą didelę riziką, siejamą su grėsmėmis žiniasklaidos pliuralizmui apskritai, dėl komercinės ir savininkų įtakos redakciniam turiniui ir informacinių žiniasklaidos priemonių koncentracijos . Neatsižvelgiant į tai, kad 2017 m. priimti Įstatymo dėl interesų konflikto pakeitimai, kuriais aiškiai draudžiama politikams turėti žiniasklaidos priemonių akcijų, žiniasklaidos politinei nepriklausomybei vis dar kyla didelė rizika dėl to, kad politinė įtaka vis dar gali būti daroma per neoficialius tinklus ir žiniasklaidos priemonių savininkų ir politinių veikėjų įtakos aljansus . Pilietinė visuomenė ir žurnalistai, su kuriais Komisija konsultavosi rengdama šią ataskaitą, patvirtino, kad tokia dinamika kelia didžiausią riziką žiniasklaidos pliuralizmui šalyje . Čekijoje nepriimtos konkrečios taisyklės dėl valstybės reklamos paskirstymo ir vadovaujamasi Įstatyme dėl viešųjų pirkimų nustatytais bendraisiais reikalavimais reklamai , t. y. kad apie visas valstybės reklamos sutartis, kurių vertė didesnė kaip 50 000 CZK (maždaug 2 000 EUR), viešai skelbiama ir jos pateikiamos viešajam registrui. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje taip pat nurodyta, kad tam tikra rizika kyla dėl to, kad nėra reglamentavimo, kuriuo būtų užtikrintas internete skelbiamos politinės reklamos skaidrumas . Įstatymu užtikrinta galimybė susipažinti su informacija, tačiau praktiškai tam gali kilti kliūčių. Įstatymu dėl teisės laisvai susipažinti su informacija užtikrinama galimybė susipažinti su valdžios institucijų turima informacija. Šiuo metu rengiamu pakeitimų projektu būtų priimtas mechanizmas, kuriuo, vadovaujantis Čekijos teismų praktika, būtų kovojama su „akivaizdžiai kliudančiais prašymais suteikti informaciją“. Pagal šį pakeitimą valdžios institucija galėtų reikalauti sumokėti avansą, kad būtų padengtos su išsamios informacijos gavimu susijusios išlaidos. Dėl to galėtų kilti kliūčių norint susipažinti su išsamia valdžios institucijų turima informacija. Be to, vizito į šalį metu išreikštas susirūpinimas dėl pranešimų apie susipažinti su informacija neleidžiančias ir teismuose ieškinius ginčijančias institucijas . Nors laikoma, kad žurnalistams negresia jokia fizinė žala, politiniame diskurse pasitaiko žodinių įžeidimų ir grasinimų jiems. Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti 2019 ir 2020 m. neužregistruota nė vieno įspėjimo dėl Čekijos. Remiantis Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita, žurnalistų profesijos, standartų ir apsaugos sričiai kyla nedidelė rizika. Vis dėlto joje pažymėta, kad „žodiniai įžeidimai žurnalistams, jų garbės ir orumo įžeidimas ir grasinimai jiems tapo įprasta tiek populistinių ir dešiniųjų partijų“ , tiek pavienių politikų diskurso dalimi. Taip pat pažymėtina, kad viena iš už garbės ir orumo įžeidimą numatytų sankcijų – laisvės atėmimas iki vienų metų . IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Čekijos parlamentinę sistemą sudaro dveji rūmai su tiesiogiai renkamu prezidentu. Pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto gali pateikti Atstovų Rūmų narys, Atstovų Rūmų narių grupė, Senatas, Vyriausybė arba didiesiems savivaldos regionams atstovaujantys organai . Konstitucinis Teismas gali vykdyti ex post konstitucinę peržiūrą. Be teisingumo sistemos, stabdžių ir atsparų sistemoje svarbų vaidmenį atlieka ombudsmeno tarnyba ir pilietinė visuomenė. Priimant teisės aktus taikoma nusistovėjusi praktika atlikti poveikio vertinimus ir konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais. Pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto gali pateikti Atstovų Rūmai (deputatas arba deputatų grupė), Senatas (tik bendrai), Vyriausybė ir regionų tarybos. Į pasiūlymą taip pat įtraukiamas aiškinamasis memorandumas, kuriame reikia įvertinti dabartinę teisinę padėtį, išaiškinti poreikį priimti naujus teisės aktus, aprašyti numatomą ekonominį ir finansinį poveikį ir išaiškinti, ar pasiūlymas atitinka konstitucinę tvarką, tarptautines sutartis ir narystės Europos Sąjungoje įsipareigojimus. Reikia atlikti kiekvieno Vyriausybės parengto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir teisės aktų, kuriais įmonėms, administracijoms ir piliečiams numatomos didelės išlaidos, poveikio vertinimus. Parlamento narių ir vietos bei regioninių valdžios institucijų siūlomų teisės aktų poveikio vertinimai neatliekami. Vyriausybė, kuri rengia didžiąją dalį pirminės teisės aktų, įsteigė keletą patariamųjų ir darbo organų, atstovaujančių ekspertams, suinteresuotiesiems subjektams ar kitoms susijusioms grupėms . Nepaisant šios visapusiškos sistemos, pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai, su kuriais konsultuotasi, išreiškė susirūpinimą dėl to, kad tariamai nevykdomas konsultavimosi įsipareigojimas ir nesiimama efektyvių tolesnių veiksmų, susijusių su surengtomis konsultacijomis . Su Konstituciniu Teismu, Aukščiausiuoju Teismu, Aukščiausiuoju administraciniu teismu ir prokuratūra konsultuojamasi, kai pasiūlymo projektas yra susijęs su jų kompetencijos sritimis. Toliau dedamos pastangos didinti teisėkūros proceso skaidrumą. Jau galima įvairiomis internetinėmis priemonėmis susipažinti su Vyriausybės ir Parlamento dokumentais . Be to, vykdomas projektas, kuriuo siekiama sukurti „e. rinkinio“ ir „e. teisės aktų“ portalus, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos vykdyti teisėkūros proceso kontrolę ir jame dalyvauti. Jį užbaigti planuojama 2020 m. pabaigoje. Vykdoma priemonių, kuriomis reaguojama į COVID-19 pandemiją, teisminė peržiūra. 2020 m. kovo 12 d. Čekija paskelbė nepaprastąją padėtį. Po to, kai Atstovų Rūmai sutiko du kartus ją pratęsti, nepaprastoji padėtis galiojo iki gegužės 17 d. Prahos municipalinis teismas, Aukščiausiasis administracinis teismas ir Konstitucinis Teismas vykdo Vyriausybės sprendimo dėl COVID-19 protrūkio paskelbti nepaprastąją padėtį ir nepaprastųjų priemonių, kurių ėmėsi Sveikatos ministerija, teisminę priežiūrą . Vyriausybei paskelbus nepaprastąją padėtį, taip pat daugeliu užginčytų nepaprastųjų priemonių atveju konstitucingumas nepažeistas. Prahos municipalinis teismas panaikino keturias priemones , dėl to Vyriausybė turėjo priimti teisės aktų pakeitimus. Valstybinis teisių gynėjas (ombudsmenas) gina asmenų teises valdžios institucijose ir skatina laikytis gero valdymo standartų. Čekijoje nėra Nacionalinės žmogaus teisių institucijos . Yra ombudsmenas, kuris yra oficialiai ir faktiškai nepriklausomas ir atskirtas nuo trijų valstybės valdžios šakų. Ombudsmeno tarnyba įsteigta įstatymu ir nėra įtvirtinta Konstitucijoje. Pagrindinė ombudsmeno užduotis – padėti asmenims tais atvejais, kai valdžios institucijų elgesys yra neteisėtas arba juo prieštaraujama demokratinės valstybės ir gero valdymo principams, atliekant tyrimus ir rekomenduojant imtis veiksmų padėčiai ištaisyti. Ombudsmenas neturi galios priimti sprendimus ir jo atliktų tyrimų išvados nėra teisiškai privalomos . Be to, ombudsmenui suteikti lygybės įstaigos, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos nacionalinės stebėsenos mechanizmo, Jungtinių Tautų komiteto prieš kankinimą nacionalinės prevencijos institucijos ir priverstinių grąžinimų priežiūros institucijos įgaliojimai . Senate taikoma diskusijų dėl teisingumo sistemos organizavimo praktika. Senatas organizuoja konferencijas ir diskusijas su teisingumo sistema susijusiais klausimais; juose senatoriams suteikiama galimybė diskutuoti su teisingumo sistema ir politiniais sprendimais susijusiais klausimais. Paskutinė konferencija vyko 2019 m. lapkričio mėn., kai Konstitucinis ir teisės komitetas, bendradarbiaudamas su Aukščiausiuoju Teismu, suorganizavo konferenciją „Čekijos teisminių institucijų veiksmingumas ir kokybė. Vertinimas ir perspektyvos“. Pilietinė visuomenė yra gyvybinga ir įvairi, tačiau didėja tam tikrų rūšių NVO patiriamas spaudimas. Pilietinės visuomenės veiklos erdvė laikoma atvira , ir pilietinė visuomenė aktyviai dalyvauja remdama demokratiją, viešojo administravimo vientisumą, taip pat nepriklausomą teisingumą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn . Vis dėlto pilietinės visuomenės organizacijos, visų pirma migracijos ir lyčių klausimų srityje, susiduria su tam tikrų visuomenės grupių ir kai kurių politinių partijų priešiškumu .



I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje).

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva). 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos, OL L 305, 2019 11 26. CEPEJ (2020), ES valstybių narių teismų sistemų veikimo tyrimas. CIVICUS (2019 m. liepos 22 d.), Politicians continue to undermine critical media in the Czech Republic. Mass protests persist. https://monitor.civicus.org/updates/2019/07/22/Politicians-continue-to-undermine-critical-media-in-the-Czech-Republic-Mass-protests-persist/ . CIVICUS (2020 m. sausio 15 d.), Citizens call for PM’s resignation in anti-government protests; press freedom in decline. https://monitor.civicus.org/updates/2020/01/15/citizens-call-pms-resignation-anti-government-protests-press-freedom-decline/ . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Czech Republic, https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ . Čekijos advokatų asociacija (2020), per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais iš Čekijos advokatų asociacijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Čekijos Helsinkio komitetas (2020). Per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais iš Čekijos advokatų asociacijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Čekijos Respublikos Antstolių rūmų svetainė, Statistinė apžvalga, https://statistiky.ekcr.info/statistiky . Čekijos Respublikos Aukščiausiasis administracinis teismas, 2006 m. balandžio 27 d. sprendimas Nr. 4 Aps 4/2005 ir 2008 m. gegužės 21 d. sprendimas Nr. 4 Ans 9/2007. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2014 m. vasario 6 d. sprendimas I. ÚS 3271/13. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2020 m. gegužės 21 d., sprendimai Nr. 5 As 138/2020 – 80. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2020 m. balandžio 22 d. sprendimas Pl. ÚS 8/20. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2020 m. balandžio 22 d. sprendimas Pl. ÚS 8/20. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2020 m. birželio 4 d. sprendimai Nr. 6 As 88/2020 – 44. Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas, 2020 m. gegužės 8 d. sprendimai Nr. Nao 48/2020 – 149 Čekijos Respublikos Parlamentas (2019), Parlamento dokumentas Nr. 565/0, dalies Nr. 1/4, Vyriausybės pasiūlymas dėl Įstatymo dėl lobizmo, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Čekijos Respublikos Teisingumo ministerija (2020), Čekijos teisingumo sistema 2019 m. Metinė statistinė ataskaita, https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2013), Departamento vidaus kovos su korupcija programos sistema, 2013 m. spalio 2 d. Vyriausybės rezoliucija Nr. 752. Čekijos Respublikos Vyriausybė (2018), Aukščiausiosios audito tarnybos įstatymo pakeitimas.

Čekijos Respublikos Vyriausybė (2018), Įstatymas dėl lobizmo, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2018), Vyriausybės programos pareiškimas, https://www.vlada.cz/cz/jednani-vlady/programove-prohlaseni/programove-prohlaseni-vlady-165960/ . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), 2020 m. kovos su korupcija veiksmų planas. Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), Įstatymo Nr. 283/1993 Rink. dėl prokuratūros ir susijusių klausimų pakeitimo projektas, https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), Įstatymo Nr. 549/1991 Rink. dėl teismo mokesčių ir susijusių klausimų pakeitimai, https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBFWH26LU . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), Įstatymo Nr. 6/2002 Rink. dėl teismo ir teisėjų ir susijusių klausimų pakeitimai, https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBACDB5R . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), Įstatymo Nr. 7/2002 Rink. dėl teisėjų, prokurorų ir antstolių procedūrų ir susijusių klausimų pakeitimai, https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBAD2VD2 . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2019), Teisės aktų poveikio vertinimo ataskaita dėl Įstatymo Nr. 31/2019 pakeitimo, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Čekijos Respublikos Vyriausybė (2020), 2019 m. kovos su korupcija veiksmų plane nustatytų priemonių įgyvendinimo vertinimas. Čekijos Respublikos Vyriausybė (2020), iš Čekijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Čekijos Respublikos Vyriausybė, Vyriausybės kovos su korupcija 2018–2022 m. samprata. EBPO (2019), Čekijos Respublikos ketvirtojo etapo OECD konvencijos dėl kovos su kyšininkavimu įgyvendinimo stebėjimo ataskaita. Europos Komisija (2018, 2019, 2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2019), Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl masto, kuriuo valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatiniam sprendimui 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje įgyvendinti, COM(2019) 355 final. Europos Komisija (2020), Šalies ataskaita. Čekija, SWD(2020) 502 final. Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklas (ENNHRI) (2020), Teisinės valstybės principo taikymo padėtis Europoje. Nacionalinių žmogaus teisių institucijų ataskaitos, http://ennhri.org/rule-of-law-report/ . Europos Parlamentas, Rezoliucija dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo, 2019/2987(RSP). Europos Sąjungos Taryba (2019), 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2019 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Čekijos konvergencijos programos, OL 2019/C 301/03. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2010 m. gruodžio 22 d. sprendimas DEB, C‑279/09. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2010 m. spalio 6 d. sprendimas Orizzonte Salute, C-61/14.

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2018 m. liepos 25 d. sprendimas LM, C‑216/18 PPU. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2019 m. lapkričio 19 d. sprendimas AK, sujungtos bylos C‑585/18, C‑624/18 ir C‑625/18. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, 2020 m. liepos 9 d. sprendimas Land Hessen, C-272/19. Europos Tarybos Europos demokratijos per teisę komisija (Venecijos komisija) (2010), Ataskaita „Teismų sistemos nepriklausomumas. I dalis: Teisėjų nepriklausomumas“, CDL-AD(2010)004. Europos Tarybos Europos demokratijos per teisę komisija (Venecijos komisija) (2016), Teisinės valstybės kriterijų sąrašas, CDL-AD(2016)007. Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2010), Rekomendacija valstybėms narėms CM/Rec(2010)12 dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės. Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2016), Rekomendacija CM/REC(2016)4 dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos atstovų saugumo Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti, Čekijos Respublika, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/czech-republic. Europos Žmogaus Teisių Teismas (2001), 2001 m. birželio 19 d. sprendimas Kreuz prieš Lenkiją, 28249/95. Europos Žmogaus Teisių Teismas (2001), 2001 m. spalio 2 d. sprendimas Stankov prieš Bulgariją, 29221/95 ir 29225/95. Europos Žmogaus Teisių Teismas (2005), 2005 m. liepos 26 d. sprendimas Podbielski ir PPU Polpure prieš Lenkiją, 39199/98. Europos Žmogaus Teisių Teismas (2006), 2006 m. gegužės 24 d. sprendimas Weissman ir kiti prieš Rumuniją, 63945/00. Europos Žmogaus Teisių Teismas (2011), 2011 m. liepos 26 d. sprendimas Georgeta Stoicescu prieš Rumuniją, 9718/03 . Generalinė prokuratūra (2019), generalinio prokuroro pastabos dėl komentarų dėl Generalinės prokuratūros įstatymo aptarimo, http://www.nsz.cz/index.php/en/tiskove-zpravy/2414-nejvyi-statni-zastupce-komentuje-projednavani-pipominek-k-zakonu-o-statnim-zastupitelstvi . Generalinis prokuroras (2019), raštas Teisingumo ministrui su komentarais dėl Generalinės prokuratūros įstatymo pakeitimų, teisėkūros proceso elektroninė biblioteka, https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . GRECO (2018), Trečiasis vertinimo etapas. Antroji Čekijos Respublikos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Inkriminavimas (ETS 173 ir 191, GPC 2). GRECO (2019), Ketvirtasis vertinimo etapas. Tarpinė Čekijos Respublikos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją šalių konferencija (2018), Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją įgyvendinimo šalies ataskaita, https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries/V1808272e.pdf . Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras, GoAML (Kovos su pinigų plovimu sistema), https://www.unodc.org/unodc/en/global-it-products/goaml.html. Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba. Visuotinis periodinis vertinimas: Čekija, https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/UPR/Pages/czindex.aspx .

Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslo subjektų požiūris į korupciją ES“. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“. Prahos municipalinis teismas, 2020 m. balandžio 23 d. sprendimas Nr. 14 A 41/2020. Prahos municipalinis teismas, 2020 m. gegužės 7 d. sprendimas Nr. 10 A 35/2020 – 261. Prokurorų sąjunga (2019), komentarai dėl Generalinės prokuratūros įstatymo pakeitimų, https://www.uniesz.cz/pripominky-unie-k-ministerskemu-navrhu-na-zmenu-zakona-o-statnim-zastupitelstvi/ . Prokurorų sąjunga (2019), Visas Sąjungos komentaras dėl Generalinės prokuratūros įstatymo pakeitimų, https://www.uniesz.cz/wp-content/uploads/2019/07/P%C5%99ipom%C3%ADnky-LK-USZ-novela-ZSZ.rtf . Teisingumo ministerija (2018), Galutinė ataskaita dėl teisės aktų poveikio vertinimo, Įstatymo Nr. 182/2006 Rink. (Nemokumo įstatymas) pakeitimai, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Teisingumo ministerija (2020), Čekijos teisingumo sistema 2019 m. Metinė statistinė ataskaita, https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . „Transparency International“ (2020), Korupcijos suvokimo indeksas 2019 m. „Transparency International“ Čekijos Respublikos skyrius (2020), per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais iš „Transparency International“ Čekijos Respublikos skyriaus gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Vyriausybės taryba kovai su korupcija koordinuoti (2019), 2019 m. spalio 2 d. vykusio 21-ojo posėdžio protokolas, https://korupce.cz/wp-content/uploads/2019/11/Z%C3%A1znam-z-21-jedn%C3%A1n%C3%AD-RV-konan%C3%A9ho-dne-02.10.2019.pdf . Virtualus vizitas į Čekiją rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2019), Decriminalisation of Defamation, https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020. „Žurnalistai be sienų“, Čekijos Respublika, https://rsf.org/en/czech-republic .



II priedas. Vizitas į Čekijos Respubliką 2020 m. birželio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Vyriausybės kovos su korupcija taryba ·Žurnalistų asociacija

·Antstolių rūmais ·Radijo ir televizijos transliacijos taryba ·Čekijos advokatų asociacija ·Finansinės analizės tarnyba ·„Frank Bold – Reconstruction of the State“ ·Čekijos Respublikos tarptautiniu spaudos institutu ·Čekijos policijos nacionaline organizuoto nusikalstamumo agentūra ·Ombudsmenu ·Generaline prokuratūra ·Aukščiausiuoju administraciniu teismu ·Aukščiausiąja audito tarnyba ·Aukščiausiuoju Teismu ·Nepriklausomu žurnalistikos fondu ·„Transparency International“ Čekijos Respublikos skyriumi ·Teisėjų sąjunga ·Prokurorų sąjunga * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis: ·„Amnesty International“ ·Europos pilietinių laisvių sąjunga