Specialioji ataskaita ES institucijos gali padaryti 
daugiau, kad palengvintų 
galimybę dalyvauti jų 
viešuosiuose pirkimuoseLT 2016  Nr. 17
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5100-8 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/059941 QJ-AB-16-015-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5107-7 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/669247 QJ-AB-16-015-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5133-6 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/651577 QJ-AB-16-015-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES institucijos gali padaryti 
daugiau, kad palengvintų 
galimybę dalyvauti jų 
viešuosiuose pirkimuose
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 17
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šią ataskaitą parengė Audito Rūmų nario Baudilio Tomé Muguruza vadovaujama IV audito kolegija, kuri specializuojasi 
pajamų, mokslinių tyrimų ir vidaus politikų, finansų ir ekonomikos valdymo bei Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų au -
dito srityje. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Alex Brenninkmeijer, jam padėjo jo kabineto vadovas Antonius Moonen 
ir atašė Raphael Debets; pagrindinis vadybininkas Paul Stafford; užduoties vadovas Peter Schönberger; auditoriai Tomasz 
Kapera ir Jurgen Manjé.
Iš kairės į dešinę : A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
 Santrumpos
I–IX  Santrauka
01–06 Įvadas
04–05 ES institucijų viešųjų pirkimų sistema
06 Viešųjų pirkimų procedūros – kaip jos veikia?
07–13 Audito apimtis ir metodas
07–11 Audito apimtis
12–13  Audito metodas
14–99  Pastabos
14–25  I skirsnis. ES institucijos geba užtikrinti, kad rengiant jų viešuosius pirkimus būtų nedaug didelių 
klaidų, bet dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose nestebimas sistemingai
15–17  Kitaip negu tada, kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas, ES institucijų 
viešųjų pirkimų srityje pranešama apie nedidelį didelių klaidų ar sunkių pažeidimų skaičių  
18–22  ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, jos turi gerų darbuotojų, gebančių kontroliuoti 
klaidų ir pažeidimų riziką
23–25  Dauguma ES institucijų dalyvavimo savo viešųjų pirkimų konkursuose lygio nevertina sistemingai
26–55  II skirsnis. Taisyklėmis, kurių reikia laikytis, ir viešųjų pirkimų proceso pradžioje pasirenkama 
viešųjų pirkimų procedūra nepakankamai skatinama gausiau dalyvauti
26–35  2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, ES institucijos nesuteikė galimybių lengviau 
dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau 
išaiškindamos „pilkąsias“ sritis.
36–55  Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija
04 Turinys 
56–88  III skirsnis. Dėl nustatytų pernelyg didelių kliūčių galimiems konkurso dalyviams, norintiems 
sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir dalyvauti juose, kyla sunkumų
58–68  ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete
69–75  ES institucijos ekonominės veiklos vykdytojams nustato pernelyg didelių e. viešojo pirkimo ir pasiūlymų 
teikimo elektroninėmis priemonėmis kliūčių, nes netaiko greitai įgyvendinamų suderintų sprendimų
76–88  Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų 
greitai išnagrinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija
89–99  IV skirsnis. Sistemingai nereikalaujama užtikrinti rezultatų skaidrumo ir tarpusavio mokymosi
89–97  Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad biudžeto 
įvykdymą tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galėtų juos veiksmingai stebėti
98–99 Nepakankamai mokomasi iš geriausios patirties
100–109  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  TED „eTendering“ naudotojai (2016 m. balandžio mėn.)
 II priedas.  Apibendrinti apklausos rezultatai
 Europos Parlamento atsakymai
 Europos Sąjungos Tarybos atsakymai
 Europos Komisijos atsakymai, įskaitant OLAF ir  
Europos Sąjungos leidinių biuro atsakymus
 Europos Centrinio Banko atsakymai
 Europos ombudsmeno atsakymai
05
 Žodynėlis
E. konkursai (taip pat vadinama e. prieiga) : interneto platforma, kurioje skelbiama viešųjų pirkimų 
dokumentacija, pavyzdžiui, techninė užduotis, taip pat palaikomi elektroniniai konkurso dalyvių ir perkančiosios 
organizacijos ryšiai.
E. pranešimai : elektroninis pranešimų, kuriais informuojama apie viešuosius pirkimus, skelbimas, nurodant ir 
e. viešojo pirkimo platformos saitą.
Ekonominės veiklos vykdytojas : bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, viešojo sektoriaus subjektas arba tokių 
asmenų ir (arba) subjektų grupė, siūlantys atlikti darbus, tiekti prekes ar teikti paslaugas.
Elektroninis viešasis pirkimas (e. viešasis pirkimas) : prekes, paslaugas arba viešuosius darbus perkančių viešojo 
sektoriaus organizacijų naudojimasis elektroniniais ryšiais ir sandorių sudarymas elektroninėmis priemonėmis.
ES agentūros ir kitos ES įstaigos : atskirai nuo ES institucijų veikiančios agentūros ir įstaigos, esančios atskirais 
juridiniais subjektais, pagal ES teisę įsteigtais konkrečioms užduoti vykdyti. Iš viso yra 52 agentūros ir kitos ES 
įstaigos.
ES finansinis reglamentas : dokumentas, kuriame nustatomi ES biudžeto rengimo ir vykdymo bei Europos 
Sąjungos finansų kontrolės principai ir procedūros.
Europos Sąjungos institucijos : Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnyje nurodytos Europos Sąjungos 
institucijos: Europos Parlamentas, Europos Vadovų Taryba, Taryba, Europos Komisija, Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismas, Europos centrinis bankas ir Audito Rūmai. Be to, ES sutartyse nurodytos kelios kitos įstaigos, atliekančios 
specializuotas funkcijas, pavyzdžiui, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos investicijų bankas.
Finansinio skaidrumo sistema (FSS) : Komisijos valdoma viešai pasiekiama internetinė duomenų bazė, kurioje 
skelbiama, kas gavo Komisijos tiesiogiai išmokėtą ES finansavimą.
Konkurso dalyvis : ekonominės veiklos vykdytojas , pateikęs pasiūlymą .
Leidinių biuras : tarpinstitucinis biuras, kurio užduotis leisti Europos Sąjungos institucijų, taip pat ir TED , leidinius.
MVĮ : mažosios ir vidutinės įmonės, apibrėžtos Komisijos rekomendacijoje Nr. 2003/361/EB. Vidutinės įmonės 
turi mažiau nei 250 darbuotojų, jų metinė apyvarta neviršija 50 milijonų eurų arba visas balansas neviršija 
43 milijonų eurų. Mažos įmonės turi mažiau nei 50 darbuotojų, jų metinė apyvarta neviršija 10 milijonų eurų arba 
visas balansas neviršija 10  milijonų  eurų.
OLAF : Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (esanti Europos Komisijos dalimi); ši tarnyba tiria ES biudžetui 
kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir sunkių pažeidimų ES institucijose atvejus ir formuoja Europos Komisijos kovos 
su sukčiavimu politiką.
Pasiūlymas : ekonominės veiklos vykdytojo  pateiktas pasiūlymas.
Pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis : į kvietimą dalyvauti konkurse atsiliepusių ekonominės veiklos 
vykdytojų pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis.
Patikinimo pareiškimas : metinis finansinis ir atitikties auditas, kai Europos Audito Rūmai tikrina ES ataskaitų 
patikimumą ir jose atspindimų operacijų tvarkingumą (kartais vadinama „DAS“, iš prancūzų k. „Déclaration 
d’assurance“).
06 Žodynėlis 
Preliminarioji sutartis : su vienu arba keliais ekonominės veiklos vykdytojais sudaroma sutartis, kurioje nustatomos 
pagrindinės kelių konkrečių sutarčių, kurios bus sudarytos per tam tikrą laikotarpį (paprastai ketverių metų), sąlygos.
Rangovas : konkursą laimėjęs ekonominės veiklos vykdytojas .
Taikymo taisyklės : dokumentas, kuriuo, nustatant išsamesnes taisykles, papildomas ES finansinis reglamentas .
TED „eTendering“ : e. konkursų  platforma, kurią tvarko Leidinių biuras ; joje perkančiosios organizacijos gali 
elektroninėmis priemonėmis skelbti konkurso dokumentus ir atsakymus į  konkurso dalyvių  klausimus.
TED : (angl. „Tenders Electronic Daily“) internetinė Europos Sąjungos oficialiojo leidinio  priedo versija, skirta Europos 
viešiesiems pirkimams .
Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra (NUTS) : viena aiški ES teritorijos padalijimo sistema, nustatyta, kad 
ES būtų galima rinkti regionų statistinius duomenis.
Viešieji pirkimai : darbų, prekių ir paslaugų pirkimas, viešojo sektoriaus institucijų ir įstaigų vykdomas vietos, 
regionų, nacionaliniu arba ES lygmenimis.
Viešųjų pirkimų direktyvos : direktyvos, kuriose nustatytos bendros taisyklės, kuriomis ES valstybių narių 
perkančiosios organizacijos turi vadovautis, kai viršijama tam tikra vertė. ES institucijos nustatė savo taisykles, kurios 
iš esmės atitinka direktyvas, tačiau apima ne visas jų nuostatas.
Viešųjų pirkimų procedūros : viešųjų pirkimų procedūrų apžvalga pateikta 1 langelyje .
07
 Santrumpos
Biudžeto GD : Biudžeto generalinis direktoratas (Europos Komisija)
BVPŽ : Bendras viešųjų pirkimų žodynas
COMM GD : Komunikacijos generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)
CVPB : Centrinis viešųjų pirkimų biuras (ECB)
DAS : Patikinimo pareiškimas (iš prancūzų k. Déclaration d‘assurance)
ECB : Europos Centrinis Bankas
ES sutartis : Europos Sąjungos sutartis
„EuropeAid“ : Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas (DEVCO GD)
FINS GD : Finansų generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)
Informatikos GD : Informatikos generalinis direktoratas (Europos Komisija)
INLO GD : Infrastruktūros ir logistikos generalinis direktoratas (Europos Parlamentas)
JRC : Jungtinis tyrimų centras (Europos Komisija)
Komunikacijos GD : Komunikacijos generalinis direktoratas (Europos Komisija)
Mokesčių ir muitų sąjungos GD : Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas (Europos Komisija)
Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD : Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas (Europos Komisija)
MVĮ : Mažosios ir vidutinės įmonės
NUTS : Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra
OIB : Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje (Europos Komisija)
OIL : Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge (Europos Komisija)
OL: Europos Sąjungos oficialusis leidinys
OLAF : Europos kovos su sukčiavimu tarnyba
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
TED : Elektroninis konkursų dienraštis
TT: ES finansinio reglamento taikymo taisyklės
Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD : Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas 
(Europos Komisija)
08
 Santrauka
I
Viešieji pirkimai – reikšminga ES valstybių narių ekonomikos dalis. Beveik penktadalį ES BVP kasmet, pirkdamos 
darbus, prekes ir paslaugas, išleidžia viešojo sektoriaus institucijos. Audito Rūmai neseniai paskelbė Specialiąją 
ataskaitą Nr. 10/15, joje dėmesys sutelktas į valstybių narių viešuosius pirkimus sanglaudos išlaidų, bendrai finan -
suojamų iš ES biudžeto, srityje. Šioje ataskaitoje nagrinėjami keturių didžiausių ES institucijų viešieji pirkimai, kurių 
bendra vertė 2014 m. buvo apie 4 milijardus eurų.
II
ES viešųjų pirkimų teisės aktai yra svarbi priemonė plėtojant bendrąją rinką ir užtikrinant veiksmingą ir tinkamą 
viešųjų lėšų naudojimą. Valstybių narių viešųjų pirkimų veiklai, įskaitant sanglaudos išlaidas, taikomos ES viešųjų 
pirkimų direktyvos, o institucijos taiko savo pačių viešųjų pirkimų taisykles. Šios taisyklės iš esmės atitinka direktyvų 
nuostatas, tačiau esama didelių skirtumų, kurie, Audito Rūmų nuomone, yra nepagrįsti.
III
Iš ES institucijų reikalaujama konkursus dėl viešųjų pirkimų sutarčių rengti kuo platesnius, kad būtų užtikrinta 
didžiausia konkurencija. Atlikdami šį auditą, vertinome, kokių galimybių dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose 
suteikia ES institucijos.
IV
Nustatėme, kad ES institucijų valdymo ir kontrolės tvarka yra patikima, ja iš esmės mažinama klaidų, kurių neiš -
vengus ekonominės veiklos vykdytojų galimybės dalyvauti galėtų sumažėti, o patys veiklos vykdytojai galėtų būti 
nevienodai vertinami, rizika. Tačiau dauguma ES institucijų dalyvavimo lygio nestebi sistemingai.
V
Kad viešieji pirkimai taptų lengvesni, o administracinė su jais susijusi našta mažesnė, 2014 m. Europos Parlamentas 
ir Taryba priėmė pakeistas direktyvas, jomis visų pirma siekiama didinti dalyvaujančių mažųjų ir vidurinių įmonių 
skaičių.  Tačiau nustatėme, kad, 2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, ES institucijos nesuteikė 
galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti supaprastindamos taisykles ir 
kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis.
VI
Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo platesnė konkurencija. Dauguma ES 
institucijų nesilaikė politikos, kad, prieš pradedant oficialią viešųjų pirkimų procedūrą, reikėtų rengti rinkos konsul -
tacijas. Be to, sutartys galėjo būti dažniau skaidomos į mažesnes dalis, taip skatinant dalyvauti pirkimuose; tai būtų 
turėję teigiamą poveikį – ekonominės veiklos vykdytojams, pavyzdžiui, MVĮ, būtų lengviau dalyvauti pirkimuose.
09 Santrauka 
VII
Kadangi nustatyta pernelyg didelių kliūčių, galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti apie ES institucijų 
rengiamus viešuosius pirkimus, kyla sunkumų. ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete. 
Esama informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių svetainių. TED (Elektroninio konkursų dienraščio) 
paieškos funkcija ne visuomet davė pakankamai gerų rezultatų. Priemonės, kuriomis naudojantis pasiūlymus būtų 
galima teikti elektroninėmis priemonėmis, neišplėtotos išsamiai ir vienodai.
VIII
Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų greitai išna -
grinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija. Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų 
veiklos rezultatus gauti taip, kad plačioji visuomenė galėtų veiksmingai stebėti procesą.
IX
Audito Rūmai daro išvadą, jog ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palengvintų galimybę dalyvauti jų viešuo -
siuose pirkimuose, taigi teikia šias rekomendacijas, kuriomis remdamosi institucijos galėtų pradėti laikytis siste -
mingo skatinimo plačiau dalyvauti politikos:
a) kad būtų galima paprasčiau stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose, visos ES institucijos turėtų 
rinkti ir analizuoti duomenis – ir pradinį gautų prašymų dalyvauti bei pasiūlymų skaičių, ir pasiūlymų, į kuriuos 
atsižvelgta priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių;
b) rengdamasi būsimam 2016 m. ES finansinio reglamento persvarstymui Komisija turėtų visas svarbias nuostatas 
įtraukti į bendrą taisyklių sąvadą. Turėtų būti aiškiai skatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas;
c) jei įmanoma, ES institucijos turėtų aktyviai rengti preliminarias rinkos konsultacijas, kad pasirengtų viešiesiems 
pirkimams ir apie savo viešųjų pirkimų planus informuotų ekonominės veiklos vykdytojus;
d) kai tik įmanoma, ES institucijos sutartis turėtų skaidyti į mažesnes dalis, kad jų viešuosiuose pirkimuose būtų kuo 
daugiau dalyvių;
e) ES institucijos turėtų internete sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią savo viešiesiems pirkimams 
skirtą svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai vienoje vietoje rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą 
svetainę palaikyti ryšį su ES institucijomis;
f) Komisija turėtų pasiūlyti, kaip būtų galima greitai nagrinėti ekonominės veiklos vykdytojų, manančių, kad su jais 
neteisingai pasielgta, skundus. Ši peržiūra turėtų būti atliekama prieš ekonominės veiklos vykdytojams kreipian -
tis į ES ombudsmeną ar ES Teismus;
g) kad būtų galimas veiksmingas ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos ex post  stebėjimas, institucijos turėtų įsteigti 
vieną viešą su jų viešųjų pirkimų veikla susijusios informacijos saugyklą, kuri galėtų būtų plėtojama kaip TED 
„eTendering“ dalis;
h) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turėtų teikti ataskaitas ir statistinius duomenis apie tiriamus įvairių 
rūšių pažeidimus ir tų tyrimų rezultatus;
i) ES institucijos turėtų vykdyti tarpusavio vertinimą, kad galėtų tarpusavyje mokytis ir keistis geriausia patirtimi.
10
 Įvadas
01 
Ši ataskaita pradedama trumpa ES institucijų viešųjų pirkimų (darbų, prekių ir 
paslaugų konkursų) sistemos ir mūsų audito metodo apžvalga. Paaiškiname vi -
daus kontrolės priemones, kurias ES institucijos taiko, kad iki minimumo sumažin -
tų pažeidimų skaičių. Tada nagrinėjame įvairius viešojo pirkimo proceso etapus ir 
vertiname, kokių yra galimybių dalyvauti institucijų viešuosiuose pirkimuose. Ar 
apibrėžtos aiškios ir tinkamos taisyklės? Ar, ES darbuotojams rengiant viešųjų pir -
kimų procedūras, šios taisyklės taikomos taip, kad būtų skatinama konkurencija? 
Ar ekonominės veiklos vykdytojams bus lengva sužinoti apie juos galbūt domi -
nančius konkrečius viešuosius pirkimus, kai kiekvieną savaitę būna tūkstančiai 
skelbimų apie viešuosius pirkimus? Ar teikti pasiūlymą pernelyg sudėtinga? Kas 
daroma, kai ekonominės veiklos vykdytojas mano, kad su juo buvo elgiamasi ne -
sąžiningai? Galiausiai, ar ES institucijos praneša apie savo viešųjų pirkimų veiklos 
rezultatus taip, kad būtų užtikrinta atskaitomybė?
02 
Viešųjų pirkimų politika yra viena iš pagrindinių priemonių, kuria plėtojama 
bendroji rinka ir siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kartu 
užtikrinamas veiksmingiausias viešųjų lėšų naudojimas. Viešųjų pirkimų taisy -
klės parengtos taip, kad būtų naudingos ir ekonominės veiklos vykdytojams, ir 
perkančiosioms organizacijoms. Tikslas – plėtoti rinkos galimybes ekonominės 
veiklos vykdytojams, kartu suteikti galimybę perkančiosioms organizacijoms 
rinktis iš kuo daugiau galimų rangovų. Jeigu perkančiosios organizacijos palen -
gvintų galimybes dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, paskelbusios apie savo 
viešųjų pirkimų poreikius, greičiausiai gautų daugiau pasiūlymų. O dėl didesnės 
konkurencijos turėtų būti labiau užtikrinta ekonominė nauda mokesčių mokėto -
jams (žr.  1 diagramą ). Iš ES institucijų reikalaujama, kad viešųjų pirkimų sutartims 
sudaryti būtų kuo plačiau skelbiami konkursai1.
03 
2014 m. Europos Parlamentas ir Taryba susitarė pertvarkyti ES viešųjų pirkimų 
politiką. Viena pagrindinių reformos rinkinio ypatybių buvo tai, kad imtasi prie -
monių, skirtų šalinti kliūtis patekti į rinką, visų pirma mažosioms ir vidutinėms 
įmonėms (MVĮ). Mūsų ataskaitoje vertinama, kokiu mastu ES institucijų viešųjų 
pirkimų praktika palengvinamas dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose.1 Žr. ES finansinio reglamento 
102 straipsnio 2 dalį; joje šios 
taisyklės išimtys leidžiamos tik 
tada, kai rengiama derybų 
procedūra.
11 Įvadas 
ES institucijų viešųjų pirkimų sistema
04 
Viešosios sutartys turi būti skiriamos laikantis Sutarčių principų, visų pirma laisvo 
prekių judėjimo, įsisteigimo laisvės, laisvės teikti paslaugas, taip pat su tuo susiju -
sių kitų principų, pavyzdžiui, vienodų sąlygų ir vienodo požiūrio, nediskriminavi -
mo, tarpusavio pripažinimo, proporcingumo, sąžiningos konkurencijos, viešumo 
ir skaidrumo.
05 
ES valstybėse narėse viešieji pirkimai reglamentuojami Direktyva 2014/24/ES2 
(toliau – 2014 m. viešųjų pirkimų direktyva) ir keliomis kitomis direktyvomis, 
kuriomis nustatytos bendros taisyklės, kurių perkančiosios organizacijos turi 
laikytis, kai viešieji pirkimai viršija tam tikrą vertę. Šios taisyklės turi būti perkeltos 
į nacionalinės teisės aktus. ES institucijoms direktyvos nėra teisiškai privalomos. 
ES institucijos nustatė savo taisykles, kurios iš esmės atitinka 2014 m. viešųjų pir -
kimų direktyvą, tačiau yra kelios svarbios išimtys3. Iš bendrojo biudžeto finansuo -
jamų ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklės nustatytos finansinėse taisyklėse su 
naujausiais pakeitimais, padarytais 2015 m. spalio mėn.4 (toliau – ES finansinis re -
glamentas), ir jų taikymo taisyklėse su naujausiais pakeitimais, padarytais 2015 m. 
spalio mėn.5 (toliau – taikymo taisyklės). Europos Centrinio Banko viešųjų pirkimų 
taisyklės nustatytos sprendime6 (toliau – ECB viešųjų pirkimų taisyklės), 2016 m. 
vasario mėn. patvirtintame jo vykdomosios valdybos. 2 diagramoje  pateikta ES 
viešųjų pirkimų sistemos teisinė struktūra.2 2014 m. vasario 26 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2014/24/ES dėl 
viešųjų pirkimų, kuria 
panaikinama Direktyva 
2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, 
p. 65).
3 Žr. 29–31 dalis.
4 2015 m. spalio 28 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
Reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 2015/1929, kuriuo iš dalies 
keičiamas Reglamentas (ES, 
Euratomas) Nr. 966/2012 dėl 
Sąjungos bendrajam 
biudžetui taikomų finansinių 
taisyklių (OL L 286, 2015 10 30, 
p. 1).
5 2015 m. spalio 30 d. Komisijos 
deleguotasis reglamentas (ES) 
Nr. 2015/2462, kuriuo iš dalies 
keičiamas Deleguotasis 
reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 
dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES, 
Euratomas) Nr. 966/2012 dėl 
Sąjungos bendrajam 
biudžetui taikomų finansinių 
taisyklių taikymo taisyklių (OL 
L 342, 2015 12 29, p. 7).
6 2016 m. vasario 9 d. Europos 
Centrinio Banko sprendimas 
(ES) Nr. 2016/245, nustatantis 
pirkimų taisykles (OL L 45, 
2016 02 20, p. 15).Geresnės dalyvavimo galimybės ekonominės veiklos vykdytojams, didesnė 
ekonominė nauda mokesčių mokėtojams1 diagrama
Daugiau pasiūlymų
Didesnė ekonominė naudaDidesnė konkurencijaGeresnis pasiekiamumas
Šaltinis.  Europos Audito Rūmai.
12 Įvadas 
Viešųjų pirkimų procedūros – kaip jos veikia?
06 
Remiantis ES finansiniu reglamentu, Komisijos vidaus viešųjų pirkimų gairėse7 nu-
statyta dešimt skirtingų viešųjų pirkimų procedūrų (žr.  1 langelį ). Kurią pasirinkti, 
priklauso nuo įvairių veiksnių, visų pirma nuo numatytos sutarties vertės. Svar -
biausi viešojo pirkimo proceso veiksmai pateikti 3 diagramoje .7 „Vade-mecum on public 
procurement in the 
Commission“ (Komisijos 
viešųjų pirkimų vadovas) 
(2015 m. lapkričio mėn., 
nepaskelbtas), prieinamas 
kitoms ES institucijoms, 
įstaigoms, tarnyboms ir 
agentūroms.ES viešųjų pirkimų sistemos teisinė struktūra2 diagrama
Šaltinis.  Europos Audito Rūmai.jomis remtasi rengiant:
perkeltos į:
Valstybės narės ES institucijosECB viešųjų pirkimų taisykles,  
priimtas ECB valdančiosios 
tarybos
Taikymo taisykles, priimtas 
Europos KomisijosFinansinį reglamentą, priimtą 
Europos Parlamento ir TarybosViešųjų pirkimų teisės aktus, 
priimtus nacionalinių teisėkūros 
institucijųES viešųjų pirkimų direktyvos, 
priimtos Europos Parlamento
ir Tarybos
13 Įvadas 
Pagal ES finansinį reglamentą galimos procedūros
Atviras konkursas . Standartinė procedūra, kurią galima rinktis norint pasirašyti bet kurią sutartį ir kuri pra -
dedama nuo skelbimo Oficialiajame leidinyje (OL). Teikti pasiūlymus gali bet kuris susidomėjęs ekonominės 
veiklos vykdytojas.
Ribotas konkursas . Standartinė dviejų etapų procedūra, kurią galima rinktis norint pasirašyti bet kurią sutartį 
ir kuri pradeda nuo skelbimo OL. Bet kuris susidomėjęs ekonominės veiklos vykdytojas gali prašyti leisti 
dalyvauti šiame konkurse, bet teikti pasiūlymą, vertinamą antrajame etape, gali tik pakviestieji. Šio konkurso 
variantas – dinaminė pirkimo sistema, kai naudojamasi tik elektroninėmis priemonėmis.
Konkurso procedūra su derybomis . Procedūra, panaši į ribotą konkursą, ją galima rinktis tik tam tikrais 
atvejais ir neatsižvelgiant į pirkinio vertę. Dėl pateiktų pasiūlymų (techninių ir finansinių) gali būti vedamos 
derybos.
Procedūros, vykdomos paskelbus kvietimą reikšti susidomėjimą . Paskelbus kvietimą reikšti susidomėjimą, iš 
anksto atrenkami kandidatai arba registruojami pardavėjai, kuriuos vėliau, vykstant įvairioms viešųjų pirkimų 
procedūroms, galima kviesti teikti pasiūlymus.
Derybos neskelbiant apie pirkimą . Išimtinė procedūra, kurią galima rinktis tik tam tikrais atvejais arba aplin -
kybėmis (pavyzdžiui, dėl nepaprastos skubos).
Derybų procedūra, kai sutartys vidutinės arba mažos vertės . Perkančioji organizacija privalo ekonominės 
veiklos vykdytojus, kurie, paskelbus išankstinį skelbimą pareiškė susidomėjimą, pakviesti teikti pasiūlymus, be 
to ji gali savo nuožiūra pakviesti papildomų kandidatų. Kai sutarčių vertė labai maža, perkančiajai organizacijai 
leidžiama rengti derybas tik su vienu jos pasirinktu kandidatu.
Konkurencinis dialogas .  Ši procedūra taikoma tada, kai viešieji pirkimai sudėtingi, o perkančioji organizacija, 
nepakalbėjusi su galimais konkurso dalyviais, negali apibrėžti, kaip turėtų būti patenkinti jos poreikiai, arba 
įvertinti, ką rinka gali pasiūlyti techninių, finansinių ar teisinių sprendimų požiūriu.
Inovacijų partnerystė . Dviejų etapų procedūra, kai reikia įsigyti inovacinį produktą, kurį dar reikia sukurti ir 
kuriam lygiaverčio produkto rinkoje nėra.
Projekto konkursas . Rengdama projekto konkursą perkančioji organizacija gali įsigyti konkursui, per kurį gali 
būti skiriami prizai, pateiktą ir vertinimo komisijos atrinktą planą ar projektą. Prieš vėliau pasirašant sutartį, 
laimėtojas arba laimėtojai kviečiami į derybas.
Derybų procedūra dėl pastatų sutarčių . Pastatų sutartys (žemės, esamų pastatų ar kito nekilnojamojo turto 
pirkimo, ilgalaikės nuomos, uzufrukto, ilgalaikės arba vidutinės nuomos, nuomos arba išperkamosios nuomos, 
su galimybe pirkti arba be jos) gali būti sudaromos taikant derybų procedūrą be skelbimo apie pirkimą, prieš 
tai ištyrus vietos rinką.1 langelis
14 Įvadas 3 diagramaPagal ES finansinį reglamentą galimo viešųjų pirkimo proceso apžvalga
Oﬁcialiajame leidinyje skelbiama apie sutarties skyrimą arba internete skelbiamas
(dažniausiai, kai sutarties vertė vidutinė arba maža) metinis rangovų sąrašasVienu metu pranešama ir  laimėjusiems, ir nelaimėjusiems konkurso dalyviamsSkiriama sutartis  pagal mažiausią kainą, mažiausias išlaidas arba geriausią kainos ir kokybės santykįGaunami  pasiūlymai, jie vertinami  pagal sutarties skyrimo kriterijus, kai procedūra dviejų etapų, ir 
atmetimo, atrankos bei sutarties skyrimo kriterijus, bet kuria tvarka, kai procedūra vieno etapoKai procedūros 2 etapų: gaunami  kvietimai dalyvauti, jie  vertinami taikant atmetimo 
ir atrankos kriterijus, atrinktas (-i)  kandidatas (-ai) kviečiamas (-i) pateikti pasiūlymusApibrėžiamas  sutarties dalykas, pirkimo rūšis (darbai, prekės ar paslaugos), vertėKreipiamasi  patarimų į nepriklausomus ekspertus, kitas institucijas ar rinkos dalyviusVertinami  viešųjų pirkimų poreikiai
Parengiami viešųjų pirkimų dokumentai
(įskaitant technines speciﬁkacijas ir atmetimo, atrankos ir sutarties skyrimo kriterijus)
Jeigu numatyta vertė mažesnė nei ribinė vertė:Jeigu numatyta vertė didesnė nei ribinė vertė arba 
jeigu skelbiamas kvietimas pareikšti susidomėjimą:Informuojami  galimi rangovai 
Tiesiogiai – kai sutartis 
labai mažos vertės 
(bent 1 kandidatas)Tiesiogiai – konkrečiais 
atvejais arba išimtinėmis 
aplinkybėmis (bent
1 kandidatas)Skelbimu Oﬁcialiajame 
leidinyjeViešai institucijos 
svetainėje – kai 
sutartis vidutinės arba 
mažos vertės (bent 5 ar 
3 kandidatai)
Praėjus „status quo“ laikotarpiui pasirašoma sutartis,  kai vertė atitinka direktyvoje
nustatytą ribinę vertę arba yra didesnė
Pastaba.  Kai langelis apibrėžtas punktyrine linija, tai reiškia, kad tas procedūrinis veiksmas neprivalomas. Pagal ES viešųjų pirkimų direktyvą, 
ribinė darbų vertė yra 5 225 000 eurų, ribinė paslaugų arba prekių vertė – 135 000 eurų. Vidutinė darbų vertė yra 60 000,01–5 224 999,9 eurai, 
paslaugų arba prekių – 60 000,01–134 999,9 eurai. Maža vertė yra 15 000,01–60 000 eurų. Labai maža vertė 1 000,01–15 000 eurų. Kai sumos nevir -
šija 1 000 eurų, viešųjų pirkimų procedūros nereikalaujama.
Šaltinis.  Europos Audito Rūmai.
15
 Audito apimtis  
ir metodas
Audito apimtis
07 
Vertinome, kokių galimybių dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose suteikia ES 
institucijos. 4 diagramoje  pateiktos būtinos sąlygos, kad dalyvauti viešuosiuose 
pirkimuose būtų lengviau. 4 diagrama
4. Užtikrinamas 
skaidrumas, 
tarpusavyje 
mokomasi3. Ekonominės 
veiklos vykdytojams 
nenustatyta 
pernelyg didelių 
kliūčių2. Aiškios taisyklės, 
pasirenkamos 
procedūros, 
kuriomis skatinama 
konkurencija
GALIMYBIŲ
dalyvauti viešuosiuose 
pirkimuose 
lengvinimas1. Mažiau klaidų, 
patikimos sistemos, 
geri darbuotojai ir 
dalyvavimo 
stebėjimasBūtinos sąlygos, kad dalyvauti viešuosiuose pirkimuose 
būtų lengviau.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
08 
Taigi nagrinėjome šiuos keturis klausimus:
a) ar ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, kuriomis skatinamas daly -
vavimas ir kartu ginami Sąjungos finansiniai interesai?
b) Ar ES institucijos tinkamai pasirenka procedūras, kad būtų užtikrintas akty -
vesnis dalyvavimas jų viešuosiuose pirkimuose?
c) Ar ES institucijos kiek įmanoma pašalino kliūtis, dėl kurių galimiems konkurso 
dalyviams kyla sunkumų?
d) Ar ES institucijos išsamiai ir sistemingai užtikrina, kad jų viešųjų pirkimų pro -
cedūrų rezultatai būtų skaidrūs ir kad būtų tarpusavyje mokomasi?
16 Audito apimtis ir metodas  
09 
Tikrinome keturių didžiausių Europos Sąjungos institucijų – Europos Komisi -
jos, Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Centrinio Banko 
(ECB) – viešųjų pirkimų veiklą. 1 lentelėje  pateikta bendra visų keturių institu -
cijų bendra visų 2014 m. sutarčių, viršijusių 15 000 eurų (ECB sutarčių, viršijusių 
10 000 eurų), vertė.8 Taikomos konkrečios taisyklės, 
nustatytos ES finansinio 
reglamento antros dalies 
IV antraštinėje dalyje.1 lentelė2014 m. sutarčių vertė
Institucija (milijonais eurų)
Komisija 3 034
Parlamentas 497
ECB 515
Taryba1171
Iš viso 4 217
1 Apskaičiuota Tarybos viešųjų pirkimų, paskelbtų 2014 m., suma.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remtasi tikrintų institucijų pateikta informacija.
10 
Be to, į mūsų auditą, kurį atliekant tikrinti konkretūs klausimai, įtrauktos šios 
ES institucijos ir įstaigos: Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, dėl savo ju -
risprudencijos ES institucijų viešųjų pirkimų klausimais, Europos ombudsmenas, 
sprendžiantis netinkamo viešųjų pirkimų procedūrų administravimo klausimus, 
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), dėl to, kad tiria viešųjų pirkimų 
procedūrų pažeidimus, ir Leidinių biuras, valdantis interneto paslaugas, kuriomis 
naudojantis galima gauti informacijos apie viešuosius pirkimus.
11 
Netikrinome viešųjų sutarčių, gavėjų vardu Komisijos sudarytų dėl išorės veiks -
mų8, taip pat netikrinome viešųjų pirkimų, kai valdant ES išlaidas dalyvauja ir 
kitos organizacijos arba subjektai (Komisijos vykdomas netiesioginis valdymas) 
arba kai taikomas pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principas.
17 Audito apimtis ir metodas  
Audito metodas
12 
Savo pastabas grindėme šiais pagrindiniais audito įrodymų šaltiniais:
a) su verslo organizacijų atstovais, nacionaliniais viešųjų pirkimų ekspertais ir 
akademinės bendruomenės ekspertais atlikome preliminarų tyrimą;
b) apžvelgėme dokumentaciją, susijusią su viešųjų pirkimų politika, procedūro -
mis ir priemonėmis;
c) išanalizavome atrinktas 2013–2015 m. Europos Parlamento (INLO GD ir 
COMM GD), Tarybos generalinio sekretoriato, Komisijos (Vidaus rinkos, pra -
monės, verslumo ir MVĮ GD, Jungtinio tyrimų centro) ir ECB viešųjų pirkimų 
bylas;
d) išbandėme ES institucijų interneto priemones, kurių paskirtis – padėti sužino -
ti apie viešųjų pirkimų galimybes;
e) kalbėjomės su ES darbuotojais;
f) analizavome ES institucijų atsakymus į mūsų klausimynus.
13 
Be to, norėdami sužinoti nuomonę ir požiūrį į viešųjų pirkimų politiką ir proce -
sus, apklausėme 47 mažesnes ES įstaigas. Gauta 40 atsakymų (atsakymų rodiklis 
85 %). Rezultatai apibendrinti II priede .
18
 Pastabos
I skirsnis. ES institucijos geba užtikrinti, kad rengiant 
jų viešuosius pirkimus būtų nedaug didelių klaidų, bet 
dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose nestebimas 
sistemingai
14 
ES institucijos turėtų gebėti įrodyti, kad užtikrina galimybes dalyvauti savo vie -
šuosiuose pirkimuose. Taigi jos turi turėti informacijos apie ekonominės veiklos 
vykdytojų dalyvavimo jų viešuosiuose pirkimuose lygį. Jos taip pat turi užkirsti 
kelią didelėms klaidoms ir sunkiems pažeidimams, kurių neišvengus ekonomi -
nės veiklos vykdytojų dalyvavimo galimybės galėtų sumažėti, o tai padarytų 
neigiamą poveikį jų pasitikėjimui, taigi ir susidomėjimui dalyvauti ES institucijų 
viešuosiuose pirkimuose. Išnagrinėjome turimą informaciją apie dideles klaidas 
ir sunkius pažeidimus, jų prevencijos sistemas ir ekonominės veiklos vykdytojų 
dalyvavimą ES institucijų viešuosiuose pirkimuose.
Kitaip negu tada, kai taikomas pasidalijamojo valdymo su 
valstybėmis narėmis principas, ES institucijų viešųjų pirkimų 
srityje pranešama apie nedidelį didelių klaidų ar sunkių 
pažeidimų skaičių
15 
Savo metiniame patikinimo pareiškime9 nustatėme kelias dideles ES institucijų 
tiesiogiai valdomų sandorių klaidas, susijusias su viešaisiais pirkimais10. Kaip ir 
ankstesniais metais, tai skiriasi nuo padėties, kai taikomas pasidalijamojo valdy -
mo su valstybėmis narėmis principas11.
16 
Mūsų prašymu OLAF, siekdama nustatyti su viešaisiais pirkimais susijusius atvejus, 
išanalizavo 2015 m. sausio 1 d.– balandžio 30 d. gautą informaciją apie tariamus 
pažeidimus. Iš viso OLAF atsižvelgė į 503 įvairius gautus pranešimus. Tik dvide -
šimt iš 503 pranešimų buvo susiję su ES institucijų viešaisiais pirkimais, 16 iš jų 
tyrimas nutrauktas pradiniame atrankos etape, o dėl keturių pradėtas tyrimas.Iš 
šių skaičių matyti, kad, palyginti su bendru ES institucijų pradėtų viešųjų pirkimų 
procedūrų skaičiumi, atvejų, kai gali būti sunkių pažeidimų, dalis yra maždaug 
1 %, skaičiuojant, kad per metus surengiama apie 2 000 procedūrų, kai ES institu -
cijos Oficialiajame leidinyje skelbia apie sutarties skyrimą.9 Žr., pavyzdžiui, naujausios 
Audito Rūmų 2014 finansinių 
metų metinės biudžeto 
vykdymo ataskaitos su 
institucijų atsakymais 
(OL L 373, 2015 11 10) 1.29 dalį.
10 Su tiesioginiu valdymu 
susijusių klaidų dažniausiai 
pasitaikė teikiant iš ES 
biudžeto finansuojamas 
dotacijas.
11 Žr. mūsų Specialiąją ataskaitą 
Nr. 10/2015 „Pastangas spręsti 
viešųjų pirkimų iš ES 
sanglaudai skiriamų lėšų 
problemas reikėtų 
intensyvinti“, visų pirma jos 
19–24 dalis ir 1 lentelę, kurioje 
nurodytos klaidų rūšys. 
Vertinant valstybėse narėse 
sanglaudai skirtomis lėšomis 
įsigytus darbus, prekes ir 
paslaugas, nustatyta, kad 
pirktos kelių tiesybos 
paslaugos arba nuotekų 
valymo įrenginiai, nors 
paprastai į ES institucijų 
viešųjų pirkimų portfelį tai 
neįtraukiama ( http://eca.
europa.eu ).
19 Pastabos 
12 Žr. 9 dalį.17 
OLAF šiuos statistinius duomenis pateikė tik mūsų konkrečiu prašymu, ir iš šių 
duomenų matyti tik konkreti padėtis konkrečiu metu, kad būtų galima suvokti, 
apie kokį galimų atvejų skaičių pranešama OLAF. Būtų buvę naudingiau, jeigu 
OLAF būtų galėjusi pateikti statistinius duomenis, iš kurių būtų buvę galima nu -
statyti tendencijas ir įvertinti jos tyrimų rezultatus.
ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, 
jos turi gerų darbuotojų, gebančių kontroliuoti klaidų ir 
pažeidimų riziką
Veiklos tarnyboms teikiama pagalba ir konsultacijos procedūrų 
klausimais
18 
Kad viešieji pirkimai būtų sėkmingi, reikia turėti techninių žinių apie konkrečius 
perkamus darbus, prekes ir paslaugas ir gerai išmanyti taikytinas taisykles ir 
procedūras.
19 
Visose įstaigose, kurių viešųjų pirkimų procedūros tikrintos12, buvo specialūs 
viešųjų pirkimų specialistų, veiklos tarnyboms teikiančių patarimus ir pagalbą jų 
viešųjų pirkimų klausimais, skyriai. Nustatėme, kad viešųjų pirkimų specialistai, 
išmanydami procedūras, papildo veiklos tarnybų technines žinias, taigi viešųjų 
pirkimų veiklai skirti darbuotojų ištekliai yra tinkami. Be to, ES institucijų teisės 
tarnybos ir (arba) centriniai finansų skyriai teikia konsultacijas ir informaciją pro -
cedūrų klausimais.
20 
Daugumoje įstaigų, kurių auditas buvo atliktas, yra vidaus komitetai, kurių tiks -
las – sustiprinti viešųjų pirkimų procedūrų valdymą ir kontrolę. Paprastai šiuos 
komitetus sudaro kitų organizacijos padalinių darbuotojai. Tokie komitetai turi 
sprendimų priėmimo įgaliojimus arba gali teikti rekomendacijas, paprastai jiems 
tenka dirbti su didesniais viešaisiais pirkimais ir (arba) viešaisiais pirkimais, kai 
konkurencija būna labiau ribota. Prieš pasirašant sutartį, šie komitetai pateikia 
papildomą patikinimą, kad laikytasi galiojančių taisyklių. Be to, kadangi komi -
tetus sudaro įvairių sričių specialistai, didesnėse institucijose, kuriose viešieji 
pirkimai decentralizuoti, jie tampa platforma, kuria suteikiama galimybė keistis 
nuomonėmis.
20 Pastabos 
Vidaus audito tarnybų patarimai buvo svarbūs
21 
Dabartinę viešųjų pirkimų organizacinę struktūrą ir procedūras didžia dalimi 
lėmė prieš kelerius metus vidaus audito tarnybų pateiktos rekomendacijos. 
Dabar dauguma vidaus audito tarnybų savo dėmesį sutelkė į kitas savo institucijų 
veiklos sritis, o viešiesiems pirkimams skyrė ribotų išteklių. Tačiau vidaus audito 
tarnybos turės vėl grįžti prie viešųjų pirkimų ir įvertinti, kaip įgyvendinami pasta -
ruoju metu padaryti viešųjų pirkimų taisyklių pakeitimai ir, remdamosi šio pakar -
totinio įvertinimo rezultatais, atitinkamai pakoreguoti savo darbo programas.
ECB viešųjų pirkimų veikla buvo sertifikuota išorės subjektų
22 
Išorės sertifikavimu gali būti papildomos vidaus konsultacijos ir padedama gauti 
objektyvesnės informacijos bei susidaryti objektyvesnį vaizdą, o tai gali skatin -
ti tobulėti. ECB Centrinis viešųjų pirkimų biuras kreipėsi dėl savo veiklos išorės 
sertifikavimo ir jo veikla buvo sertifikuota. Ją 2011 m. sertifikavo „Chartered Ins -
titute of Purchasing & Supply“ (CIPS). ECB sertifikatas, vadinamas „PPP (procesų, 
politikos ir procedūrų) apdovanojimu“, suteikiamas tose srityse pasiekus tam tikrą 
kokybės standartą.
Dauguma ES institucijų dalyvavimo savo viešųjų pirkimų 
konkursuose lygio nevertina sistemingai
Siekiant patikimai stebėti dalyvavimo lygį, nepakanka tik 
suskaičiuoti gautus pasiūlymus
23 
Oficialiajame leidinyje paskelbusios apie sutarties skyrimą, ES institucijos turi nu -
rodyti dėl konkrečios sutarties gautų pasiūlymų skaičių. Tačiau, kad būtų galima 
patikimai įvertinti, kokio lygio konkurencija buvo vykdant procedūrą, vien šios 
informacijos nepakanka. Konkurencija gali būti menka net tada, kai gauti keli pa -
siūlymai. Būtent taip būna tada, kai, vertinant pagal sutarties sudarymo kriterijus, 
galima atsižvelgti tik į vieną pasiūlymą, o kiti pasiūlymai būna atmesti dar nepa -
siekus galutinio vertinimo etapo. Pasiūlymai dar nepasiekus galutinio vertinimo 
etapo gali būti atmesti dėl įvairių priežasčių, pavyzdžiui, jei jie yra neišsamūs arba 
neatitinka atmetimo arba atrankos kriterijų.
21 Pastabos 
Remiantis JRC duomenimis, pusės procedūrų atveju, priimant 
galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, buvo galima atsižvelgti 
tik į vieną sprendimą
24 
Tik Komisijos JRC kaupia duomenis apie gautų pasiūlymų skaičių, tvarkingų 
pasiūlymų skaičių, priimtinų pasiūlymų skaičių, pasiūlymų, kurie, kaip nustatyta, 
atitinka reikalavimus, skaičių ir vertintų pasiūlymų skaičių; duomenys renkami 
apie kiekvieną atskirą procedūrą, taip pat apie kiekvienos rūšies procedūrą.
25 
Analizavome 2013–2014 m. JRC statistinius duomenis, kad galėtume palyginti 
gautų pasiūlymų ir paskutinį etapą pasiekusių pasiūlymų, kuriuos buvo galima 
vertinti pagal sutarties sudarymo kriterijus, skaičių. Analizuotos 468 procedūros, 
susijusios su sutartimis, kurių vertė virš 60 000 eurų. 50 šių procedūrų atveju nuo 
pradžių buvo galima atsižvelgti tik į vieną kandidatą, padarant išimtį kuo dides -
nės konkurencijos principui13. Dėl likusių 418 procedūrų 49 % atvejų buvo galima 
atsižvelgti tik į vieną pasiūlymą priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo 
(žr.  5 diagramą ).13 Dažniausiai tai derybų 
procedūros, kai dėl techninių 
ar meninių priežasčių arba 
išimtinių teisių apsaugos 
sutartis galėjo būti skiriama tik 
konkrečiam ekonominės 
veiklos vykdytojui.5 diagramaProcedūrų dažnis pagal pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta 
priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, 
skaičių (418 2013 ir 2014 m. JRC pasirašytų didesnės negu 
60 000 eurų vertės sutarčių)
Šaltinis.  Europos Audito Rūmai, remtasi JRC pateikta informacija.10 ir daugiau 
pasiūlymų5–9 
pasiūlymai4 pasiūlymai 3 pasiūlymai 2 pasiūlymai 1 pasiūlymas 0 pasiūlymų250
200
150
100
50
0
22 Pastabos 
II skirsnis. Taisyklėmis, kurių reikia laikytis, ir viešųjų 
pirkimų proceso pradžioje pasirenkama viešųjų 
pirkimų procedūra nepakankamai skatinama gausiau 
dalyvauti
2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles, 
ES institucijos nesuteikė galimybių lengviau dalyvauti 
savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai padaryti 
supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos 
„pilkąsias“ sritis
ES finansinis reglamentas ir jo taikymo taisyklės nebuvo 
konsoliduoti į vieną dokumentą, taigi tai tebėra nepagrįstai 
sudėtingas teisės aktas
26 
2015 m. persvarsčius ES finansinį reglamentą padėtis nepasikeitė – dalis viešųjų 
pirkimų taisyklių išdėstytos pačiame Finansiniame reglamente, dalis – jo tai -
kymo taisyklėse. Kaip nurodėme savo Nuomonėje Nr. 1/201514, šiuo padalijimu 
pakenkiama išaiškinimo tikslui, kuriuo grindžiama persvarstytas dokumentas. 
Be to, nėra pastebimo šio padalijimo pranašumo. Suprasti jau ir taip sudėtingas 
taisykles tampa dar sunkiau ne tik ES darbuotojams, bet ir, a fortiori , ekonominės 
veiklos vykdytojams.
27 
Padėtis tampa dar sudėtingesnė dėl to, kad ES finansinio reglamento antraštinėse 
dalyse ir skyriuose, konkrečiai skirtuose viešųjų pirkimų klausimams, galima rasti 
ne visas svarbias nuostatas. Svarbios nuostatos pateiktos kitose teksto vietose, 
pavyzdžiui, tai pasakytina apie ekonominės veiklos vykdytojams itin svarbią 
„gero administravimo“ nuostatą15.
28 
EBC viešųjų pirkimų taisyklės – pavyzdys, kad visas svarbias taisykles galima 
nustatyti viename tekste.14 Žr. Nuomonės 8 dalį (OL C52, 
2015 2 13, p. 1).
15 ES finansinio reglamento 
96 straipsnyje „Geras 
administravimas“, inter alia , 
nustatyta, kad institucija turi 
prašyti, kad pareiškėjas arba 
konkurso dalyvis pateiktų 
trūkstamą informaciją arba 
paaiškintų patvirtinamuosius 
dokumentus, jeigu padaryta 
akivaizdžių rašybos klaidų.
23 Pastabos 
Nepaaiškinti svarbūs nukrypimai nuo 2014 m. viešųjų pirkimų 
direktyvos
29 
Nors ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklės iš esmės atitinka 2014 m. viešųjų 
pirkimų direktyvos nuostatas, nuo tam tikrų nuostatų nukrypta ir tai nepaaiškin -
ta. Du iš tų nukrypimų svarbūs galimybės dalyvauti ES institucijų viešuosiuose 
pirkimuose požiūriu. Vienas susijęs su MVĮ dalyvavimu, kitas – su preliminarių 
rinkos konsultacijų paskirtimi.
MVĮ nėra konkrečiai skatinamos dalyvauti
30 
Vienas iš pagrindinių 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos tikslų – sudaryti „palan -
kesnes sąlygas mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) dalyvavimui viešuosiuose 
pirkimuose“16. Šiuo atžvilgiu teisėkūros institucija aiškiai įspėjo, kad reikia išvengti 
per didelio perkamosios galios sutelkimo, telkiant viešųjų perkančiųjų subjektų 
poreikius, rizikos. 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje terminas „MVĮ“ pavartotas 
daugiau kaip dvidešimt kartų. O iš dalies pakeistame ES finansiniame reglamente 
ir naujoje ECB viešųjų pirkimų taisyklių redakcijoje MVĮ visai nepaminėtos. Atlik -
dami auditą nustatėme, kad, išskyrus Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ 
GD17, nė viena institucija, kurioje atliktas auditas, nebuvo parengusi konkrečių re -
komendacijų ar nurodymų, kaip palengvinti MVĮ dalyvavimą arba stebėti jų daly -
vavimo lygį. Tik vienas iš keturiasdešimties mūsų apklausoje dalyvavusių respon -
dentų nurodė, kad MVĮ dalyvavimas – vienas iš jų prioritetų. Tačiau, rengiant tam 
tikras viešųjų pirkimų procedūras, MVĮ aiškiai suteikta galimybių (žr.  2 langelį ).
Preliminarios rinkos konsultacijos, kuriomis būtų siekiama informuoti 
ekonominės veiklos vykdytojus, nepaminėtos
31 
2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje aiškiai nustatyta, kad, prieš pradedant 
pirkimo procedūrą, galima rengti preliminarias rinkos konsultacijas, ir apibrėžti 
principai, kurių reikia laikytis18. Perkančiosios organizacijos gali prašyti nepri -
klausomų ekspertų, valdžios institucijų ar rinkos dalyvių konsultacijų arba būti jų 
konsultuojamos ir tomis konsultacijomis gali remtis planuodamos ir vykdydamos 
viešųjų pirkimų procedūrą, jeigu tik dėl tokių konsultacijų neiškraipoma kon -
kurencija ir nėra pažeidžiami nediskriminavimo ir skaidrumo principai. 2014 m. 
viešųjų pirkimų direktyvoje nustatyta, kad tokios rinkos konsultacijos rengiamos 
ne tik siekiant pasirengti pirkimui, bet ir ekonominės veiklos vykdytojams praneš -
ti apie savo pirkimo planus bei reikalavimus (žr.  3 langelį ). Šis tikslas į ES finansinį 
reglamentą neperkeltas19.16 Žr. 2014 m. viešųjų pirkimų 
direktyvos 2 konstatuojamąją 
dalį.
17 Vidaus rinkos, pramonės, 
verslumo ir MVĮ GD savo 
pranešimuose galimiems 
konkurso dalyviams pabrėžia, 
kad MVĮ itin kviečiamos 
dalyvauti. MVĮ raginamos 
pasiūlymus teikti po vieną, 
sudarius konsorciumą arba 
veikiant kaip subrangovas.
18 Žr. 2014 m. viešųjų pirkimų 
direktyvos 40 straipsnį.
19 ECB viešųjų pirkimų taisyklėse 
preliminarios rinkos 
konsultacijos nepaminėtos.
24 Pastabos 
Procedūrų, kuriose lengva dalyvauti MVĮ, pavyzdys
2014 m. Europos Parlamentui prireikė su specialistais pasikonsultuoti dėl Aplinkos, visuomenės sveikatos ir 
maisto saugos komiteto. Bendra apskaičiuota ketverių metų laikotarpio paslaugų vertė buvo 2,5 milijono eurų. 
Užuot ieškojęs vieno rangovo, Parlamentas paslaugas suskaidė į penkias dalis: aplinkos politikos, klimato 
kaitos, darnaus vystymosi, visuomenės sveikatos ir maisto saugos. Kiekvienai daliai buvo nustatyti keli tinkami 
rangovai. Iš viso Parlamentas sudarė sutartis su septyniolika skirtingų bendrovių.
2014 m. Taryba pirko reklaminius produktus, kurių bendra vertė – 122 566 eurai. Pirkimas buvo suskaidytas 
į dvylika dalių pagal reikiamų produktų (pavyzdžiui, laikrodžiai, marškinėliai arba parkeriai) rūšį. Konkurso 
dalyviai galėjo konkuruoti kiekvienos pirkimo dalies lygmeniu, sutartys pasirašytos su trimis skirtingomis 
bendrovėmis.
ECB iš pradžių nepavyko rasti generalinio rangovo savo naujoms patalpoms Frankfurte, nes tai, kas buvo 
siūloma, gerokai viršijo ECB biudžetą. Taigi ECB nusprendė statybos darbus padalyti į 14 rinkinių (kiekvieną jų 
sudarė 4–10 dalių) ir tada skelbti konkursą. Persvarsčius konkurso strategiją, atsirado galimybių dalyvauti MVĮ, 
ir buvo paskirtos sutartys. ECB pavyko suvaldyti apie 60 lygiagrečiai dirbusių statybos bendrovių.
Nepagrįstas 2015 m. finansinio reglamento nukrypimas nuo 2014 m. viešųjų 
pirkimų direktyvos
„Prieš pradėdamos pirkimo procedūrą, perkančiosios organizacijos gali organizuoti rinkos konsultacijas, kad 
pasirengtų pirkimui ir praneštų ekonominės veiklos vykdytojams apie savo pirkimo planus bei reikalavimus “. 
(Iš 2014 m. direktyvos 40 straipsnio, pabraukta tik šiame tekste).
„Prieš pradėdama viešųjų pirkimų procedūrą ir siekdama pasiruošti procedūrai, perkančioji organizacija gali 
atlikti pirmines rinkos konsultacijas“. (Iš 2015 m. ES finansinio reglamento 105 straipsnio).2 langelis 3 langelis
25 Pastabos 
Nepaaiškinta, kaip ištirti vietos nekilnojamojo turto rinką
32 
2014 m. viešųjų pirkimų direktyva netaikoma žemės įsigijimui ar nuomai, jau 
pastatytiems pastatams ar kitam nekilnojamajam turtui. Tačiau tokioms sutartims 
taikomos procedūros turėtų atitikti Sutarties principus, visų pirma vienodo požiū -
rio ir skaidrumo principus.
33 
Nei ES finansiniame reglamente, nei ECB viešųjų pirkimų taisyklėse nenustatyta, 
kaip galimiems pardavėjams ar rangovams pranešti ir kaip su jais susisiekti, kai 
ES institucijos ieško žemės arba jau pastatytų pastatų. Taigi tai iš esmės palikta 
spręsti institucijų vadovams. Atlikdami auditą, nustatėme atvejų, kai pastarieji 
patys ištyrė rinką ir tiesiogiai susisiekė su pasirinktais galimais pardavėjais arba 
rangovais, atvejų, kai, siekiant nustatyti tinkamus pasiūlymus, naudotasi išorės 
konsultantų paslaugomis, taip pat atvejų, kai Oficialiajame leidinyje skelbtas pra -
nešimas apie rinkos tyrimą.
34 
Tik Komisija viešai įsipareigojo20, kad užtikrins skaidrumą Oficialiajame leidinyje 
sistemingai skelbdama apie rinkos tyrimą ir skelbimuose nurodydama taikomus 
būtiniausius kiekvieno konkretaus projekto reikalavimus, pašalinimo ir rinkos 
tyrimo kriterijus ir skelbdama procedūrų rezultatus. Atlikdami auditą, matėme, 
kad tokios procedūros laikytasi pasirašant sutartis dėl Komisijos pastatų Briusely -
je, o dėl pastatų Liuksemburge jos nesilaikyta. Europos Parlamentas apie rinkos 
tyrimą paskutinį kartą Oficialiajame leidinyje skelbė, kai 2010 m. ieškojo pastatų 
sostinės Briuselio regione.20 Žr. 2007 m. rugsėjo 5 d. 
Komisijos komunikatą 
(COM(2007) 501  final ) dėl 
Komisijos tarnybų įkurdinimo 
Briuselyje ir Liuksemburge 
politikos, visų pirma jo skirsnį 
„Didesnė rinkos konkurencija: 
patobulinta pastatų pirkimo ir 
nuomos metodika“.
26 Pastabos 
Tik ECB savo viešųjų pirkimų taisyklėse nustatė tinkamą kalbų 
vartojimo tvarką
35 
ES finansiniame reglamente nenustatyta, kokios kalbos turėtų būti vartojamos 
viešųjų pirkimų tikslais. Tik ECB viešųjų pirkimų taisyklėse nustatyta tinkama 
kalbų vartojimo tvarka21. Dėl beveik visų ES institucijų taikomos tvarkos gali kilti 
pavojus, kad institucijų ir galimų konkurso dalyvių lūkesčiai skirsis. ES institucijos 
savo skelbimus TED skelbia visomis oficialiosiomis kalbomis. Be to, ekonominės 
veiklos vykdytojai gali paprašyti išsamių konkurso dokumentų vertimo, o savo 
pasiūlymus teikti bet kuria oficialiąja kalba. Tačiau tapę rangovais, konkurso da -
lyviai dažnai nebegali toliau vartoti pasirinktos oficialiosios kalbos ir turi tenkinti 
perkančiosios organizacijos poreikius, nustatytus jų pirkimo specifikacijose. Jose 
paprastai būna nurodyta konkreti kalba, kuria palaikomi ryšiai (bendraujama 
vykdant sutartį) ir teikiami parengti dokumentai.
Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo 
skatinama kuo platesnė konkurencija
36 
Nustatėme, kad daugelis viešųjų pirkimų pareigūnų jaučia spaudimą vengti 
bylinėjimosi ir (arba) sutrumpinti laiką ir sumažinti išteklius, kurių reikia pirkimo 
procedūroms vykdyti. Dėl to gali būti pasirenkamos procedūros, kurias teisiniu 
požiūriu galima pateisinti, nors vertinant iš patikimo finansų valdymo perspek -
tyvos būtų pageidautina taisykles aiškinti taip, kad būtų užtikrinta didesnė 
konkurencija.
Tik ECB laikėsi politikos, kad, prieš padedant oficialią pirkimo 
procedūrą, reikėtų rengti preliminarias rinkos konsultacijas
37 
Siekiant optimizuoti konkurso dokumentuose nustatytus reikalavimus ir techni -
nes specifikacijas ir sužinoti, ar būtų potencialių konkurso dalyvių ir ar jie norėtų 
dalyvauti pirkimo procedūroje, prieš pradedant oficialų pirkimo procesą, svarbu 
rengti išsamias rinkos konsultacijas.21 ECB taisyklėse nustatyta, kad 
pirkimo procedūros vykdomos 
anglų kalba, išskyrus atvejus, 
kai dėl išimtinių aplinkybių, 
susijusių su procedūra arba 
sutarties dalyku, būtina vartoti 
kitas kalbas.
27 Pastabos 
38 
Iki paskutinio Viešųjų pirkimų direktyvos ir ES finansinio reglamento persvarsty -
mo, rinkos konsultacijos, rengiamos prieš paskelbiant konkursą, viešųjų pirkimų 
taisyklėse nebuvo minėtos (žr. ankstesnę pastraipą). Be to, įsidėmėtina, kad, iš -
skyrus ECB, ES institucijų paskelbtose su rinkos konsultacijomis susijusiose vidaus 
rekomendacijose ar nurodymuose labai pabrėžta su šiuo metodu siejama rizika ir 
nustatytos griežtos sąlygos arba net raginama nesinaudoti galimybe kreiptis į ga -
limus konkurso dalyvius. Pavyzdžiui, Parlamento vidaus viešųjų pirkimų procedū -
rų vadove (2014 m. lapkričio mėn.) rekomenduota nesikreipti į asmenis ar veiklos 
vykdytojus, suinteresuotus konkrečia sutartimi, ir nesutikti su jų siūlymais, nes tai 
gali kelti pavojų konkurencijai.
39 
Tai gali skatinti viešųjų pirkimų pareigūnų nuostatą vengti rizikos. Tikrintose pirki -
mo bylose radome nedaug įrodymų, kad būtų vykdytos išsamios rinkos konsulta -
cijos. Tai patvirtino ir mūsų atlikta apklausa. Daug respondentų nurodė, kad, prieš 
pradėdami pirkimo procedūrą, retai naudojasi rinkos konsultacijomis.
40 
Priešingai negu kitos ES institucijos, ECB viešųjų pirkimų skyrius, prieš pradė -
damas oficialų pirkimo procesą, išleido ir įgyvendino vidaus rekomendacijas 
dėl aktyvaus bendravimo su tiekėjais, kad būtų gauti ekonomiškai naudingesni 
pasiūlymai. Visų pirma tai pasakytina apie neoficialius susitikimus su esamais ir 
galimais rangovais, siekiant išžvalgyti rinką, paaiškinti ECB reikalavimus ir skatinti 
konkurenciją.
Sutartys nebuvo skaidomos į dalis taip dažnai, kaip buvo galima
41 
Sutartį suskaidžius į dalis, didėja konkurencija, nes tampa lengviau dalyvauti 
mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Kuo didesnė sutartis, tuo mažiau tikėtina, kad 
ji bus paskirta MVĮ22.22 Žr. Komisijos užsakymu išorė 
konsultantų 2014 m. vasario 
mėn. parengtą tyrimą „SMEs’ 
access to public procurement 
markets and aggregation of 
demand in the EU“ 
(„MVĮ galimybės patekti 
į viešųjų pirkimų rinką ir 
paklausos telkimas ES“).
28 Pastabos 
42 
Taikymo taisyklių 168 straipsnyje nustatyta, kad „atitinkamais atvejais, jei tai 
techniškai įmanoma ir ekonomiška“ skirtinos sutartys gali būti suskaidytos į atski -
ras dalis, kurias apima ta pati procedūra. Šia formuluote leidimus suteikiantiems 
pareigūnams paliekama plati laisvė sutartis skaidyti arba jų neskaidyti. Nusta -
tėme, kad sutarčių skaidymu į dalis nesinaudota tiek, kiek buvo galima. Atvejų, 
kai sutartys galėjo būti skaidomos, pavyzdžių pateikta 4 langelyje . Palyginti su 
padėtimi valstybių narių centrinės valdžios lygmeniu, ES institucijos TED gerokai 
rečiau skelbė apie į dalis suskaidytas sutartis (žr.  6 diagramą ).
Atvejai, kai sutartis buvo galima skaidyti į dalis
2014 m. Taryba, sutarties nesuskaidžiusi į dalis, vienai bendrovei skyrė dešimties metų preliminariąją dau -
giau kaip 93  milijonų  eurų vertės sutartį dėl techninių įrenginių valdymo, techninės priežiūros, remonto ir 
pritaikymo jos esamuose arba būsimuose pastatuose. Teiktinos paslaugos apima labai įvairias sritis: šildymą, 
vėdinimą, oro kondicionavimą, vandens ir sanitarinius įrenginius, elektrą, avarinių tarnybų tinklus, fotovoltinę 
technologiją, kolektyvinės apsaugos įrangą, virtuvės įrangą, riebalų separatorių išvalymą, vartojimo stebėji -
mą, techninę pagalbą ir įrenginių pritaikymo darbus.
Komisija 2015 m. į dalis neskaidė penkerių metų trukmės ir 8,9 milijono eurų vertės sutarties „ Jūsų Europos 
patarėjas  – Europos Sąjungos nemokama teisinio konsultavimo tarnyba“. Ši tarnyba labai sudėtinga, nes tei -
kiamos teisinės konsultacijos visomis ES kalbomis, reikia išmanyti visas ES teisines sistemas. Gautas vienintelis 
pasiūlymas, jį pateikė dabartinis paslaugų teikėjas, nes turbūt tai buvo vienintelis ekonominės veiklos vykdy -
tojas, galėjęs pateikti jau parengtą pasiūlymą dėl tokio masto tarnybos paslaugų. Tačiau iš to, kiek kartų atsi -
siųsti konkurso dokumentai (211 kartų), matyti, kad šiuo konkursu labai domėtasi. Suskaidžius sutartį į dalis, 
pavyzdžiui, pagal šalių grupes, būtų buvę lengviau dalyvauti kitiems ekonominės veiklos vykdytojams būtų.
2014 m. Europos Parlamentas su bendrove sudarė penkerių metų trukmės ir daugiau kaip 19,8 milijono eurų 
vertės sutartį dėl Strasbūre esančių jo pastatų valymo. Pageidautos paslaugos apibūdintos kaip „Europos Par -
lamento Strasbūre esančių pastatų biurų, langų, stalių dirbinių ir metalinės apdailos (viduje ir išorėje) valymas 
bei kitos higienos paslaugos“, sutartis į dalis neskaidyta. Galėjo būti skirta atskira sutartis dėl langų valymo, 
taip būtų galėjusios dalyvauti daugiau bendrovių, kurioms ši galimybė būtų buvusi naudinga. Langų valymas 
dažnai būna atskira veikla, atsieta nuo biuro valymo, langus paprastai valo kiti darbuotojai, skirtingu dažniu, 
langams valyti reikia kitokios patirties, įgūdžių ir įrankių.4 langelis
29 Pastabos 
Procedūrų, kai sutartys skirstytos į dalis, procentinė dalis (buvo palyginti ES 
institucijų ir nacionalinių centrinės valdžios institucijų skelbimų apie pirkimą 
duomenys)6 diagrama
Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacijaMinisterija arba bet kuri kita nacionalinė arba federalinė institucija2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Pastaba.  Kai skelbime apie pirkimą nepateikta informacijos apie skaidymą į dalis, darėme prielaidą, kad sutartis į dalis neskaidyta. TED pranešimo 
kategorijoje „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“ labai nedaug tarptautinių ne ES organizacijų skelbimų apie pirkimą.
Šaltinis:  Audito Rūmai, remtasi Leidinių biuro duomenimis.
43 
Nors sutartis suskaidžius į dalis ir apie jas paskelbus vienu metu, galima pagerinti 
galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, ES institucijos privalo vengti pirki -
mą dirbtinai skaidyti, kad išvengtų poreikio taikyti konkurencingesnę procedūrą. 
Pavyzdžiui, 2014 m. Europos Parlamentas, per trumpesnį negu dviejų mėnesių 
laikotarpį surengęs keturias skirtingas derybų procedūras, kuriose dalyvavo 
vienintelis konkurso dalyvis, iš vieno tiekėjo pirko biuro baldų. Sutarčių, dėl kurių 
surengtos visos keturios procedūros, vertė (8 021–14 110 eurų, iš viso 43 345 eurai) 
buvo mažesnė nei taikytina ribinė vertė, dėl kurios apie pirkimą reikėtų plačiau 
skelbti. Visais keturiais atvejais pirktos labai panašios prekės – visos jos buvo 
susijusios su direktoriams ir generaliniams direktoriams, dirbantiems viename 
konkrečiame pastate, skirtais baldais.
Rengiant ribotus konkursus, rizikuota netekti galimų konkurso 
dalyvių
44 
ES finansiniame reglamente nustatyta, kad perkančioji organizacija, bet ką 
pirkdama, gali rengti atvirą arba ribotą konkursą. ECB viešųjų pirkimų taisyklėse 
pirmumas teikiamas atviram konkursui, nes jose nustatyta, kad standartinė pro -
cedūra – atviras konkursas.
30 Pastabos 
45 
Rengiant ribotą konkursą23, esama tam tikrų privalumų, visų pirma, jeigu dėl sau -
gumo ar konfidencialumo priežasčių reikia riboti konkurso dokumentų platinimą. 
Tačiau, bent jau kol viešųjų pirkimų taisyklės nebuvo pastarąjį kartą persvarsty -
tos, buvo rizikuojama, kad galimi konkurso dalyviai nedalyvaus dėl to, kad pirma -
jame etape kvietime pateikti pasiūlymus nebuvo išsamių specifikacijų, taigi jiems 
buvo sunku aiškiai suprasti, ko tikisi perkančioji organizacija. Dar neaišku, ar nuo 
2016 m. galiosiančiose persvarstytose taikymo taisyklėse tai bus pakeista. Taiky -
mo taisyklėse nustatyta, kad, kai procedūros, pavyzdžiui, ribotas konkursas, būna 
dviejų etapų, pirkimo dokumentai, įskaitant išsamias pirkimo specifikacijas, turė -
tų būti pateikiami nuo pat procedūrų pradžios. Tačiau taikymo taisyklėse taip pat 
nustatyta išlyga dėl išimtinių atvejų, kuria leidžiama nukrypti nuo šios taisyklės 
pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai yra konfidencialumo ar techninių klausimų.
46 
Be to, ribotas konkursas paprastai trunka ilgiau nei atviras, ir vien dėl to galimi 
konkurso dalyviai gali nuspręsti nedalyvauti. Vykdant įprastą atvirą konkursą, kai 
galima elektroninė prieiga prie konkurso dokumentų, trumpiausias dokumentų 
teikimo laikotarpis yra 47 dienos, vykdant ribotą konkursą – 37 dienos, plius 35 
dienos. Be to, tarp dviejų riboto konkurso etapų yra nemažas laiko tarpas, per 
kurį reikia išnagrinėti prašymus dalyvauti. Dar daugiau laiko gali prireikti tada, kai 
prašymai dalyvauti atmetami, o veiklos vykdytojai, kurių prašymai atmetami, su 
tuo nesutinka. Galiausiai, negalimas joks lankstumas tuo požiūriu, kad pasiūlymų 
negalima vertinti pagal sutarties sudarymo kriterijus, pirmiausia jų nepatikrinus 
pagal atmetimo arba atrankos kriterijus, dėl to procesas, palyginti su atviru kon -
kursu, tampa dar ilgesnis.
47 
2010–2014 m. visos ES institucijos kartu sutarčių po atviro konkurso nuolat skirda -
vo maždaug tris kartus daugiau negu po uždaro konkurso. Taryba, priešingai, per 
tą laikotarpį beveik visada rengė uždarus konkursus. Šių konkursų trukmė buvo 
pagrindinė problema. 2011–2013 m. laikotarpiu jų vidutinė trukmė buvo beveik 
metai, įskaitant vidutiniškai 170 dienų nuo skelbimo apie pirkimą iki pasiūlymų 
gavimo.23 Kitaip negu atviras, ribotas 
konkursas rengiamas dviem 
etapais. Pirmajame etape bet 
kuris susidomėjęs ekonominės 
veiklos vykdytojas gali prašyti 
leisti dalyvauti konkurse, bet 
teikti pasiūlymą gali tik 
atitikusieji atrankos kriterijus.
31 Pastabos 
Rengtos derybų procedūros iš esmės buvo atidžiai stebimos
48 
2014 m. pakeitus viešųjų pirkimų taisykles, išsiplėtė viešųjų pirkimų procedūrų 
galimybės, taigi atsirado ir derybos su konkurso dalyviais, visų pirma, naujoji 
„konkurso procedūra su derybomis“. Mums atliekant auditą buvo dar per anksti 
vertinti naujųjų taisyklių poveikį.
49 
Anksčiau derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą rengtos keturis 
kartus dažniau negu derybų procedūros su išankstiniu skelbimu Oficialiajame lei -
dinyje. Pagrindinė priežastis, dėl kurios rengtos derybų procedūros be išankstinio 
skelbimo apie pirkimą, – prekes arba paslaugas teikti galėjo tik vienas ekonomi -
nės veiklos vykdytojas, o priimtinos alternatyvos ar pakaito nebuvo.
Atvejai, kai būtų buvę tinkama apie pirkimą skelbti plačiau
Europos Parlamentas, norėdamas sudaryti 133,6 milijono eurų vertės sutartį dėl pastato Briuselyje, pasirinko 
derybų procedūrą, nors 2012 m. birželio 27 d. pasirašant sutartį pastato dar nebuvo. Kaip paaiškinome savo 
Specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/200724, išimtis, kuria leidžiama nerengti įprasto konkurso, taikoma tik tada, kai 
pastatas jau yra, kaip nustatyta taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalyje. Kai pastatai nebaigti arba dar nepa -
statyti, sutartys turėtų būti skiriamos rengiant atvirą ir konkurencinį konkursas.
ECB vykdomoji valdyba, likus vos keliems mėnesiams iki Bendro priežiūros mechanizmo taikymo pradžios 
2014 m. lapkričio mėn., pareiškė, kad reikia organizacinių konsultavimo paslaugų, kad būtų galima vykdyti 
naująją banko užduotį bankų priežiūros srityje. Tiesiogiai kreiptasi į penkis galimus konkurso dalyvius, jie 
pakviesti teikti pasiūlymus, bet apie pirkimą neskelbta, nes pasinaudota išimtimi – „kai dėl ypatingos skubos, 
sukeltos įvykių, kurių ECB negalėjo numatyti, neįmanoma laikytis pirkimų procedūrose numatytų terminų“. 
Tačiau 2013 m. jau buvo galima numatyti, kad, plėtojant Bendrą priežiūros mechanizmą, ECB kils organiza -
cinių uždavinių, ir nebuvo įrodyta, kad nebuvo galima laikytis pagreitinto riboto konkurso terminų pagal 
taikomą tvarkaraštį (dešimt dienų paraiškoms gauti, dešimt dienų pasiūlymams gauti). Sutarties vertė buvo 
3,49 milijono eurų.
24 OL L 148, 2007 7 2, p. 1, žr. 21 dalį.5 langelis
32 Pastabos 
50 
Derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą buvo atidžiai stebimos 
audito institucijų, kaip reikalaujama ES finansiniame reglamente. Tačiau Europos 
Parlamente ir ECB nustatėme kelis atvejus, kai būtų buvę tinkama apie pirkimą 
skelbti plačiau (žr.  5 langelį ).
Vykdant derybų procedūrą, turi būti deramasi
51 
Priešingai negu būtų galima spęsti iš pavadinimo, derybų procedūros ne visada 
būna susijusios su derybomis. Tai pasakytina apie atvejus, kai pirkimo vertė maža. 
Komisijos ir Parlamento generaliniai direktoratai, rengdami derybas, iš pateiktų 
pasiūlymų išrinko geriausius, bet derybomis nesistengė pasiekti, kad sąlygos 
būtų geresnės.
52 
Tačiau konkurso dalyviai gali tikėtis, kad, pateikus pirmuosius dokumentus, jiems 
bus suteikta galimybė savo pirminiame pasiūlyme keisti kainą arba kokybę. 
Tokios galimybės konkurso dalyviams nesuteikus, jie nebegali laimėti konkurso, 
o institucija gali netekti geresnio sandorio.
53 
2015 m. persvarstytame ES finansiniame reglamente aiškiai nustatyta, kad per -
kančioji organizacija, rengdama derybas, gali skirti sutartį be derybų, remdamasi 
pirminiu pasiūlymu, jei pirkimo dokumentuose ji nurodė, kad pasilieka galimybę 
tą daryti. Tačiau, konkurso dalyvio požiūriu, šia nauja nuostata nepašalinamas 
pirmiau minėtas neaiškumas, nes gali būti deramasi arba gali būti nesiderama.
33 Pastabos 
Tebegaliojančios Tarybos sutartys, kurių trukmė septyneri ar daugiau metų
UCA 093/13. Techninių įrenginių valdymas, techninė priežiūra, remontas ir pritaikymas Tarybos esamuose arba 
būsimuose pastatuose, maksimali trukmė – 10 metų. Bendra vertė 94 milijonai eurų.
UCA 14/048. Europos Sąjungos Tarybos „Justus Lipsius“ pastato liftų modernizavimas ir visapusė priežiūra, 
trukmė – 10 metų. Bendra vertė 3,35 milijono eurų.
UCA 14/100. Su pertvaromis susiję ir apdailos darbai Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato pasta -
tuose, maksimali trukmė – 7 metai. Bendra vertė 6,66 milijono eurų.
UCA 15/010. Elektros ir elektromechaninių įrenginių priežiūros ir tvarkymo įrangos pakeitimas ir techninė prie -
žiūra „Justus Lipsius“ pastate, trukmė – 17 metų. Apie sutarties skyrimą neskelbta.
UCA 15/011. Gerinimo ir priežiūros darbai Europos Sąjungos Tarybos pastatuose, trukmė – 7 metai. Bendra 
vertė 31,2 milijono eurų.
UCA 034/15. Mobiliųjų sprogiųjų aptikimo prietaisų pirkimas ir priežiūra, trukmė – 10 metų. Apie sutarties 
skyrimą neskelbta.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.6 langelisKyla rizika, kad dėl pernelyg ilgos preliminariųjų sutarčių trukmės 
mažinama konkurencija
54 
Preliminariosiomis sutartimis su vienu ar keliais tiekėjais ar paslaugų teikėjais 
užmezgamas ilgalaikis ryšys. Gali būti naudinga tokias sutartis sudaryti dėl nuolat 
perkamų prekių ar paslaugų, kai perkančioji organizacija žino, ko per tam tikrą 
laikotarpį jai reikės, bet nežino, kada ir kokio kiekio. Paprastai maksimali preli -
minariųjų sutarčių trukmė – ketveri metai25, kad nebūtų konkurencijos ribojimo 
poveikio. Tik išimtiniais atvejais, deramai pagrįstais pirmiausia dėl preliminario -
sios sutarties dalyko, sutartis gali galioti ilgiau negu ketverius metus. Perkančio -
sios organizacijos siekis mažinti administracines išlaidas neturėtų būti laikomas 
tinkama priežastimi.
55 
Priešingai negu kitos įstaigos, kurių auditas buvo atliktas, Taryba 2013–2015 m. 
dažnai naudojosi išlyga dėl išimtinių atvejų, kad gerokai pratęstų su jos pastatais 
susijusių preliminariųjų sutarčių trukmę. 6 langelyje  pateiktas tokių sutarčių, 
galiojančių septynerius ar daugiau metų, sąrašas.25 Sutartiniai ryšiai su 
ekonominės veiklos vykdytoju 
gali trukti ilgiau negu ketverius 
metus, nes pagal 
preliminariąją sutartį sudarytų 
atskirų sutarčių trukmė 
nebūtinai turi sutapti su tos 
preliminariosios sutarties 
trukme.
34 Pastabos 
III skirsnis. Dėl nustatytų pernelyg didelių kliūčių 
galimiems konkurso dalyviams, norintiems sužinoti 
apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir 
dalyvauti juose, kyla sunkumų
56 
Nagrinėjome, ar buvo lengva sužinoti apie ES institucijų rengiamus viešuosius 
pirkimus, ir ar buvo reikiamų pagalbos priemonių, kuriomis, teikdami savo pasiū -
lymą ir norėdami gauti veiksmingą vertinimą, jeigu kiltų procedūrinių problemų, 
galimi konkurso dalyviai galėtų naudotis nepatirdami pernelyg didelių išlaidų.
57 
Geriausia būtų sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią svetainę, kad 
ekonominės veiklos vykdytojai internete vienoje vietoje (platformoje) rastų visą 
aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti ryšį su ES institucijomis. Ge -
riausia būtų, kad viešųjų pirkimų procedūros, įskaitant informaciją apie taikomas 
taisykles, verslo galimybes, atitinkamus pirkimo dokumentus, pasiūlymų teikimą, 
tai pat visas kitas institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų susirašinėjimas vyk -
tų vienu elektroniniu kanalu. Elektroninis pirkimas (žr.  7 langelį ) – puiki priemonė 
šiam tikslui pasiekti. 7 langelisElektroninis viešasis pirkimas – terminų paaiškinimas
Elektroninis (viešasis) pirkimas (e. viešasis pirkimas) – prekes, paslaugas arba viešuosius darbus perkančių 
viešojo sektoriaus organizacijų naudojimasis elektroniniais ryšiais ir sandorių sudarymas elektroninėmis 
priemonėmis.
Elektroninėmis priemonėmis gali būti vykdomi visi viešųjų pirkimų proceso etapai arba elektroninės priemo -
nės gali būti naudojamos kaip pagalbinės priemonės. Dabar svarbiausios šios sritys:
e. pranešimai – elektroninis pranešimų, kuriais informuojama apie viešuosius pirkimus, skelbimas, taip pat ir 
e. viešojo pirkimo platformos saitas;
e. konkursai (taip pat e. prieiga) – interneto platforma, kurioje skelbiama viešųjų pirkimų dokumentacija, pavyz -
džiui, techninė užduotis, taip pat palaikomi elektroniniai konkurso dalyvių ir perkančiosios organizacijos ryšiai;
pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis – į kvietimą dalyvauti konkurse atsiliepusių ekonominės 
veiklos vykdytojų pasiūlymų teikimas elektroninėmis priemonėmis.
Žr. „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012) 179  final ) ir „Visiškai elektroniniai viešieji pirkimai viešajam 
administravimui modernizuoti“ (COM(2013) 453  final ).
35 Pastabos 
ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima 
internete
58 
Ekonominės veiklos vykdytojo požiūriu, geras ES institucijų viešųjų pirkimų 
veiklos matomumas svarbus dėl trijų priežasčių: tuo didinamos galimybės gauti 
informacijos apie siūlomas sutartis, padedama suprasti taisykles ir tai, kaip 
geriausia teikti pasiūlymą, didinamas tikėjimas tuo, kad procedūros rezultatas 
bus sąžiningas, nes užtikrinamas skaidrumas, taigi veiklos vykdytojai skatinami 
dalyvauti.
Esama informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių 
svetainių
59 
Oficiali Europos Sąjungos svetainė – Europa.eu. Remiantis pateikta glausta in -
formacija apie svetainę, joje turėtų būti „patogiausia pradėti ieškoti informacijos 
ir paslaugų, kurias siūlo ES, jeigu dar neperpratote mūsų svetainių struktūros“26. 
Svetainėje tik paminėta, kad yra viešieji pirkimai, bet nepateikta jokios įžanginės 
informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklą ir galiojančias taisykles. 
Apsilankiusieji svetainėje ras tik įvairių ES institucijų viešųjų pirkimų skyrių (iš viso 
vienuolika saitų) ir ES knygyno (iš jo galima nemokamai atsisiųsti 2009 m. leidinį 
„Bendras verslas su Europos Komisija“) saitus.
60 
Dar viena svetainė, kurioje turbūt pirmiausia būtų apsilankoma ieškant informaci -
jos apie ES institucijų viešuosius pirkimus, – Komisijos pagrindinis viešųjų pirkimų 
puslapis27. Šioje svetainėje pateiktas politikos sričių, kuriose Komisijai gali prireikti 
rengti viešuosius pirkimus, sąrašas ir įvairių už tas politikos sritis atsakingų gene -
ralinių direktoratų svetainių saitai. Jokios kitos informacijos nepateikta.
61 
Kitaip negu pagrindinėse svetainėse, Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES 
institucijų svetainėse pateikta daugiau informacijos. Tačiau temų aprėptis labai 
skiriasi, kaip matyti iš 2 lentelės , kurioje apibendrinti mūsų atliktos vienuolikos 
svetainių analizės rezultatai.26 http://europa.eu/about-eu/
index_lt.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_lt.htm
36 Pastabos 
ES institucijų svetainių viešųjų pirkimų skyrių analizė
Iš viso pagal kategoriją
Parlamentas
Taryba
ECBKomisija
Paaiškinimas:
T – taip
ID – iš dalies
R – tik užsiregistravus  
Komunikacijos GD
Informatikos GD
EuropeAid
Vidaus rinkos, pramonės,  
verslumo ir MVĮ GD
JRC
Infrastruktūros ir logistikos 
biuras Briuselyje
Infrastruktūros ir logistikos 
biuras Liuksemburge
Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD
Mokesčių ir muitų sąjungos GD
Bendroji informacija apie ES institucijų viešuosius 
pirkimus6 T T T T T T
Pasiūlymo teikimo gairės tiekėjams 5 T T T T T
Informacija apie ES institucijų viešųjų pirkimų teisinį 
pagrindą8 T T T T T T T T
Bendrosios sąlygos ir (arba) dokumentų formos 8 T T T T T T T T
Papildomos mokymo arba mokymosi priemonės  
(e. mokymasis, gairės interneto naudotojams)3 T T T
Galimybė teikti su viešaisiais pirkimais susijusius 
klausimus8 T T T T T T T T
Reikia užsiregistruoti, norint gauti pranešimus apie 
naujus pirkimus8 T T T T T T T T
Konkurso dokumentus galima gauti elektroninėmis 
priemonėmis12 T R R T T T T T T T T T
Svetainėje yra papildomų paieškos galimybių 3 T T T
Informacija apie dabar vykdomus didelės vertės 
viešuosius pirkimus12 T T T T T T T T T T T T
Nurodomi būsimi arba planuojami didelės vertės 
viešieji pirkimai4 T T ID T
Informacija apie dabar vykdomus mažos vertės 
viešuosius pirkimus6 T T T T T T
Nurodomi būsimi arba planuojami mažos vertės 
viešieji pirkimai4 T T T T
Iš viso vertintoje svetainėje 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Pastaba.  Vertinimas atliktas 2015 m. birželio 24 d. – liepos 6 d.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.2 lentelė
37 Pastabos 
28 „Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide“ 
(Praktinės gairės, 2014 m. 
Europos Sąjungos išorės 
veiksmų dotacijos ir sutarčių 
sudarymas).
29 http://ted.europa.eu62 
Iš visų vertintų svetainių, geriausios patirties pavyzdys – EuropeAid  svetainė, nes 
joje teikiama visa informacija. Viešųjų pirkimų paieškos sistema yra pažangi ir 
patogi naudoti, siūloma daug paieškos galimybių. Be to, teikiama rekomendacijų 
ir e. mokymosi priemonių. Dar vienas svarbus dalykas, kuriuo ji skiriasi nuo kitų 
svetainių, – EuropeAid  svetainėje skelbiamos išsamios viešųjų pirkimų procedūrų 
gairės28. Kitose svetainėse tokios rekomendacijos laikomos vidaus dokumentais 
ir oficialiosiose svetainėse neskelbiamos. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie Biudže -
to GD Centrinės finansų tarnybos parengtą Komisijos viešųjų pirkimų vadovą. 
Naujausia šio vadovo redakcija – 2015 m. lapkričio mėn., bet internete galima rasti 
tik ankstesnių redakcijų vadovą, ir tik dėl to, kad jį paskelbė privati teisės įmonė ir 
pilietinių teisių organizacija.
TED (Elektroninio konkursų dienraščio) paieškos funkcija ne 
visuomet davė pakankamai gerų rezultatų
63 
TED – internetinė Europos Sąjungos oficialiojo leidinio  priedo versija, skirta Euro -
pos viešiesiems pirkimams. Kasdien nuo antradienio iki šeštadienio TED paskel -
biama maždaug 1 800 skelbimų apie viešuosius pirkimus29. Dauguma šių skelbi -
mų – ES valstybių narių perkančiųjų organizacijų skelbimai. TED skelbiami ir ES 
institucijų skelbimai apie pirkimą, kai numatoma pirkimo vertė atitinka arba yra 
didesnė už 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvoje nustatytą ribinę vertę, išskyrus 
derybų procedūros be išankstinio skelbimo apie pirkimą atveju, kaip numatyta 
Finansinio reglamento taikymo taisyklių 134 straipsnyje.
64 
Kadangi skelbimų apie pirkimą yra daug, labai svarbu, kad TED svetainė būtų 
patogi naudotojams, taigi svarbu, kad joje būtų intuityviosios paieškos funkcija. 
Skelbimus TED svetainėje galima rūšiuoti ir jų ieškoti pagal šalį, verslo sektorių, 
vykdymo (pristatymo) vietą ir kelis kitus kriterijus. Naudojantis TED paieškos 
funkcija, vienu metu galima pasirinkti kelis kriterijus ir ieškoti galbūt dominančių 
skelbimų apie pirkimą. Pabandę, nustatėme kelias su paieškos galimybėmis, kurių 
rezultatai netenkino, susijusias problemas. Pavyzdžiai pateikti 8 langelyje .
38 Pastabos 
Ne visada teisingai naudotasi priemonėmis, padedančiomis 
nustatyti verslo galimybes, pavyzdžiui, Bendru viešųjų pirkimų 
žodynu ir Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra
65 
TED rezultatų tikslumas priklauso nuo to, ar perkančiosios organizacijos pateikia 
teisingus duomenis, visų pirma tai susiję su TED naudojamomis klasifikavimo 
priemonėmis.
66 
Svarbiausia klasifikavimo priemonė – Bendras viešųjų pirkimų žodynas (BVPŽ). 
BVPŽ paskirtis – padėti konkurso dalyviams pagal verslo sektorių lengviau rasti 
jiems svarbius skelbimus apie pirkimą. Pagal penkis hierarchijos lygius nustatyta 
apie 10 000 kodų. Kiekvieną kodą sudaro aštuoni skaitmenys, kuriais apibūdina -
ma darbų, prekių ar paslaugų, esančių sutarties dalyku, rūšis. 8 langelisDar galiojančių skelbimų apie pirkimą paieškos TED svetainėje rezultatų, kurie 
nebuvo pakankamai geri, pavyzdžiai
Ieškant dar galiojančių skelbimų apie pirkimą, pasirinkus verslo sektorių „Statyba ir nekilnojamasis turtas“ ir 
paieškos kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“, iš viso gauti 124 rezultatai. 
Tačiau tarp pateiktų rezultatų buvo nemažai skelbimų apie pirkimą, kurie buvo visiškai nesusiję su sektoriumi 
„Statyba ir nekilnojamasis turtas“, pavyzdžiui, pateikta tokių skelbimų apie pirkimą: „paslaugų aprašymo verti -
mas“, „Tyrimas siekiant remti ES vartotojų apsaugos teisės tinkamumo patikrinimą“ arba „MVĮ priemonė, verslo 
bendruomenė ir akademija“.
Ieškant dar galiojančių skelbimų apie pirkimą, pasirinkus verslo sektorių „ Kasybos ir rūdos produktai“ ir paieš -
kos kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarptautinė organizacija“, gauta tokių su pasirinktu sektoriumi 
nesusijusių skelbimų, kaip „apsaugos nuo saulės gaminiai“ arba „su geležinkelio transportu susijusių pastatų 
statybos darbai“. Šį paieškos kriterijų derinį išbandėme skirtingomis dienomis. Kelis kartus, naudojantis paieš -
kos funkcija, pateikti tik skelbimai apie pirkimą, visai nesusiję su sektoriumi „Kasybos ir rūdos produktai“.
Viso teksto paieškos funkcijos rezultatai ne visuomet buvo tinkami. Laikėmės nurodymų naudoti kabutes ir 
įrašėme, pavyzdžiui, „apsaugos paslaugos“, kartu pasirinkę kriterijų „Europos institucija / agentūra arba tarp -
tautinė organizacija“, ir gavome 147 rezultatus, įskaitant tokius su tema nesusijusius skelbimus, kaip „ parama 
siekiant vystyti geresnes šalies žinias apie viešąjį administravimą ir institucinių gebėjimų stiprinimą“ arba 
„techninė pagalba vandens ambasadoriaus švietimo ir informuotumo didinimo projektui“.
2015 m. gruodžio mėn. TED konkrečios ES institucijos skelbimų paieškos funkcijos patobulintos, tačiau jos dar ne 
visiškai patikimos. Pavyzdžiui, pažymėjus Europos Sąjungos Tarybos langelį, gauta ir Tarybos, ir Europos išorės 
veiksmų tarnybos (EIVT) skelbimų. Tačiau, kai buvo konkrečiai pasirinkta EIVT, pažymint atitinkamą langelį, keli iš 
tų EIVT skelbimų nepateikti. Be to, gali būti sudėtinga rasti konkrečios ES agentūros skelbimus apie pirkimą.
(Bandomoji paieška vykdyta 2016 m. sausio–vasario mėn.)
39 Pastabos 
67 
Europos Komisijos užsakytame tyrime30 nustatyta, kad palyginti daugelyje skel -
bimų apie pirkimą pateikti netikslūs kodai. Patikrinus 405 skelbimus apie pirkimą, 
nustatyta, kad 23 % skelbimų kodas buvo netikslus. Maždaug 10 % skelbimų iš 
nurodyto kodo nebuvo aišku, kokie darbai, prekės ar paslaugos perkami; maž -
daug 8 % skelbimų nurodytas kodas buvo pernelyg bendro pobūdžio, beveik 4 % 
skelbimų kodas buvo per daug specifinis. Atlikdami auditą, nustatėme Komisi -
jos skelbimų apie pirkimą, kuriuose pateikti netikslūs kodai. Pavyzdžių pateikta 
9 langelyje .
Atvejų, kai Komisija pateikė netikslius kodus, pavyzdžiai
Skelbime apie tyrimo „Skirtingų motorinių transporto priemonių rinkų statistika ir prognozių analizė“ pirkimą 
perkančioji organizacija pateikė viešojo kelių transporto paslaugų kodą (60 112 000). Skirtos sutarties vertė 
429 300 eurų.
Skelbime „Preliminarioji sutartis su keliais tiekėjais dėl pakartotinio konkurso išmetamųjų teršalų bei automo -
bilių pramonės konkurencingumo ir ekonominės analizės srityse“ pateiktas transporto įrangos ir pagalbinių 
transportavimo gaminių kodas (34 000 000). Skirtos sutarties vertė 5 000 000 eurų.
Skelbime „Pagrindinės kiekybinės ir kokybinės informacijos apie Europos Komisijos sprendimus dėl bendrovių 
susijungimo rinkimas“ pateiktas rinkos tyrimų paslaugų kodas (79 310 000). Šis konkursas buvo nesėkmingas, 
sutartis neskirta.9 langelis30 „Review of the functioning of 
the CPV Codes/System“ 
(„BVPŽ kodų ir sistemos 
veikimo apžvalga“), 2012 m. 
gruodžio mėn., parengta 
Vidaus rinkos ir paslaugų GD 
užsakymu.
68 
ES statistikos biuras Eurostatas parengė Teritorinių statistinių vienetų nomenkla -
tūrą (NUTS), kad būtų pateiktas bendras vienodas teritorinių vienetų suskirsty -
mas, pagal kurį būtų rengiami Europos Sąjungos regionų statistiniai duomenys. 
Juo galima naudotis skelbimuose apie pirkimą, nurodant darbų atlikimo, prekių 
tiekimo ar paslaugų teikimo vietą. Dauguma Komisijos tarnybų savo skelbimuose 
apie pirkimą NUTS kodų nenaudoja. Kai perkančioji institucija nenurodo NUTS 
kodo, kuriuo remiantis būtų aiški sutarties vykdymo vieta, galimi konkurso daly -
viai skelbimo gali nepastebėti.
40 Pastabos 
ES institucijos ekonominės veiklos vykdytojams nustato 
pernelyg didelių e. viešojo pirkimo ir pasiūlymų teikimo 
elektroninėmis priemonėmis kliūčių, nes netaiko greitai 
įgyvendinamų suderintų sprendimų
TED platforma „eTendering“ naudojamasi tik savanoriškai
69 
TED platforma „eTendering“ gali naudotis visos ES institucijos ir agentūros, ši plat -
forma visiems galėtų tapti pagrindine prieigos vieta, kurioje būtų skelbiami visi 
jų kvietimai dalyvauti konkurse. Platformą tvarko Leidinių biuras, suinteresuotieji 
ekonominės veiklos vykdytojai gali joje užsiregistruoti nemokamai. Platforma 
suderinta su TED svetaine31, joje:
a) suteikiama elektroninė prieiga prie visų viešai skelbiamų konkurso 
dokumentų;
b) suteikiama galimybė teikti klausimus bet kuria ES oficialiąja kalba ir peržiūrėti 
kitus klausimus ir atsakymus;
c) teikiami tikrojo laiko pranešimai, kai paskelbiama nauja informacija apie pasi -
rinktus kvietimus dalyvauti konkurse.
70 
Naudotis TED platforma „eTendering“ galima nuo 2011 m. balandžio mėn., bet 
Komisijos generaliniams direktoratams ir vykdomosioms įstaigoms neprivaloma 
ja naudotis, nors Biudžeto GD juos ragina tai daryti. Tas pat pasakytina ir apie 
Europos Parlamentą; reikėtų siekti, kad TED „eTendering“ naudotųsi visi genera -
liniai direktoratai. Taryba ketina TED „eTendering“ pradėti naudoti 2016 m. ECB 
neplanuoja naudotis TED „eTendering“. I priede  pateiktas visų iki 2016 m. balan -
džio mėn. vidurio TED platforma „eTendering“ pasinaudojusių subjektų sąrašas. 
Tai, kad sąraše nedaug ES įstaigų ir agentūrų, patvirtina mūsų apklausos išvadas – 
apie du trečdaliai respondentų retai naudojasi TED platforma „eTendering“ arba 
ja visai nesinaudoja.
ES institucijoms nelengva įdiegti pasiūlymų teikimo 
elektroninėmis priemonėmis sistemą, stokojama bendro požiūrio
71 
ES finansų reglamento32 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad institucijos ir įstai -
gos nustato ir taiko bendrus keitimosi informacija elektroniniu būdu su trečiosio -
mis šalimis, kurios dalyvauja viešųjų pirkimų ir dotacijų procedūrose, standartus. 
Tikslas – nustatyti „bendrą keitimosi elektroniniais duomenimis vietą“ pareiškė -
jams, kandidatams ir konkurso dalyviams. 111 straipsnio 2 dalyje nustatyta, jog 
Komisija turi užtikrinti, kad konkurso dalyviai galėtų įrašyti su konkursu susijusius 
duomenis ir pateikti bet kokius patvirtinamuosius įrodymus elektronine forma.31 Be to, TED platforma 
„eTendering“ taip pat 
suteikiama prieiga prie 
mažesnės vertės skelbimų 
apie pirkimą, jeigu tik 
perkančioji organizacija 
nusprendžia apie tai skelbti.
32 Galioja nuo 2012 m.  
spalio mėn.
41 Pastabos 
72 
Komisijoje pasiūlymų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemą pradėta ban -
dyti 2014 m. lapkričio mėn. Sistema dar neįdiegta iki galo, manoma, kad ji pradės 
veikti 2016 m. liepos mėn.
73 
Europos Parlamente dokumentus elektroninėmis priemonėmis galima teikti tik 
tada, kai sutartys yra mažos vertės. Kai sutartys yra didelės vertės, elektroninė -
mis priemonėmis teikti dokumentus trukdo tai, kad Parlamento e. pašto sistema 
neatitinka visų ES finansiniame reglamente nustatytų reikalavimų (žr.  10 langelį ). 
Nuo 2014 m. INLO GD konkurso dalyvius ragina dalį savo pasiūlymų dokumentaci -
jos teikti elektroninėmis priemonėmis, t. y. įrašyti į atminties kortelę.
Dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis reikalavimai
„[…] techninėmis priemonėmis ir tinkamomis procedūromis užtikrinama, kad elektroniniu būdu priimant pa -
siūlymus ir prašymus leisti dalyvauti procedūroje:
a) būtų tiksliai nustatyta ekonominės veiklos vykdytojo tapatybė;
b) būtų galima tiksliai nustatyti pasiūlymų ir prašymų leisti dalyvauti procedūroje gavimo laiką ir datą;
c) būtų galima pagrįstai užtikrinti, kad iki nustatytų terminų niekas negalėtų susipažinti su duomenimis, 
perduotais pagal šiuos reikalavimus;
d) pirmosios prieigos prie gautų duomenų datas galėtų nustatyti arba keisti tik įgaliotieji asmenys;
e) prieigą prie visų pateiktų duomenų skirtingais viešųjų pirkimų procedūros etapais turėtų ir prieigą prieš 
šių duomenų, kiek to reikia procedūrai vykdyti, galėtų suteikti tik įgaliotieji asmenys;
f) būtų galima pagrįstai užtikrinti galimybę nustatyti bet kokius bandymus pažeisti a–e punktuose nustaty -
tas sąlygas.“
(ES finansinio reglamento taikymo taisyklių 155 straipsnio 2 dalis)10 langelis
42 Pastabos 
74 
Taryba pirmoji iš visų ES institucijų ėmė naudoti dokumentų teikimo elektroninė -
mis priemonėmis sistemą, tačiau rezultatai buvo nevienodi. Teikti dokumentus 
elektroninėmis priemonėmis galima nuo 2009 m. gegužės mėn., kai pradėjo veik -
ti speciali svetainė „Consilium tendering“. Tačiau teikti pasiūlymus elektroninėmis 
priemonėmis buvo neprivaloma – viešųjų pirkimų vadovai galėjo nuspręsti šia 
galimybe nesinaudoti. Net kai tokia galimybė būdavo, konkurso dalyviams vis tiek 
buvo leidžiama savo pasiūlymus teikti popierine forma. Pasak Tarybos, elektro -
ninėmis priemonėmis pateikta mažiau nei pusė pasiūlymų. Svetainė „Consilium 
tendering“ nebenaudojama, o Taryba yra suinteresuota prisijungti prie Komisijos 
dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis sistemos.
75 
ECB planuoja elektroninio viešojo pirkimo sistemą laipsniškai įdiegti iki 2016 m., 
kad konkurso dalyviai pasiūlymus galėtų teikti elektroninėmis priemonėmis, nau -
dodamiesi savo naudotojo paskyra (naudotojo vardas ir slaptažodis). Konkurso 
dalyviams savo pasiūlymus pateikus elektroninėmis priemonėmis, sistema sukurs 
standartinį unikaliojo identifikatoriaus dokumentą, jį konkurso dalyviai galės 
išspausdinti, pasirašyti ir pateikti ECB, kaip įrodymą, kad jų pasiūlymas yra tikrai 
pateiktas ir teisiškai privalomas.
Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su 
jais nesąžiningai elgtasi, sunku pasiekti, kad būtų greitai 
išnagrinėti jų skundai ir sumokėta žalos kompensacija
76 
Ir ES institucijoms, ir suinteresuotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams 
svarbu, kad būtų veiksmingų priemonių, kuriomis galėtų naudotis ekonominės 
veiklos vykdytojai, manantys, kad su jais nesąžiningai elgtasi. Tokiomis priemo -
nėmis didinamas ES institucijų patikimumas ir stiprinamas ekonominės veiklos 
vykdytojų pasitikėjimas, kad su jais bus sąžiningai elgiamasi, taigi verta stengtis 
bendradarbiauti su ES institucijomis.
Į viešųjų pirkimų taisykles neįtrauktos teisių gynimo priemonių 
direktyvų nuostatos, dėl kurių peržiūros procesas būtų 
veiksmingesnis
77 
Teisių gynimo priemonių direktyvose33 nustatyti bendri standartai, kad būtų už -
tikrinti greiti ir veiksmingi teisių gynimo būdai, kuriais konkurso dalyviai, manan -
tys, kad sutartys skirtos nesąžiningai, galėtų naudotis visose ES valstybėse narėse. 
Peržiūrą gali atlikti esamos teisminės institucijos arba administracinės peržiū -
ros institucijos. Kitas būdas − gali būti įsteigtas nepriklausomas specializuotas 
neteisminis subjektas, kurio sprendimams gali būti taikomas teisminės peržiūros 
reikalavimas. Šiose direktyvose nustatyta dar viena galimybė – suinteresuotasis 
ekonominės veiklos vykdytojas peržiūros pirmiausia turėtų reikalauti iš perkan -
čiosios organizacijos, o ne kreiptis į teismus.33 Su viešaisiais pirkimais 
susijusios teisių gynimo 
priemonės nustatytos 
dviejose direktyvose: 1989 m. 
gruodžio 21 d. Tarybos 
direktyvoje 89/665/EEB dėl 
įstatymų ir kitų teisės aktų, 
susijusių su peržiūros 
procedūrų taikymu sudarant 
viešojo prekių pirkimo ir 
viešojo darbų pirkimo sutartis, 
derinimo (OL L 395, 1989 12 30, 
p. 33), skirtoje viešajam 
sektoriui; ir 1992 m. vasario 
25 d. Tarybos direktyvoje 
92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų 
teisės aktų, reglamentuojančių 
Bendrijos taisyklių taikymą 
viešųjų pirkimų tvarkai 
vandens, energetikos, 
transporto ir telekomunikacijų 
sektoriuose, suderinimo 
(OL L 76, 1992 3 23, p. 14), 
skirtoje viešųjų paslaugų 
sektoriui. Abi direktyvos iš 
dalies pakeistos 2007 m. 
gruodžio 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/66/EB, iš dalies 
keičiančia Tarybos direktyvas 
89/665/EEB ir 92/13/EEB dėl 
viešųjų sutarčių skyrimo 
peržiūros procedūrų 
veiksmingumo didinimo 
(OL L 335, 2007 12 20, p. 31).
43 Pastabos 
78 
Kaip ir visos direktyvos, teisių gynimo priemonių direktyvos ES institucijoms tie -
siogiai netaikomos. Keli direktyvų elementai įtraukti į ES finansinį reglamentą ir 
ECB viešųjų pirkimų taisykles, tačiau ne visi. Visų pirma, neįsteigtas joks savaran -
kiškas specializuotas neteisminis peržiūros subjektas, kuris spręstų su ES institu -
cijomis susijusius viešųjų pirkimų klausimus, ir kurio sprendimais remiantis galėtų 
būti taikoma teisminė peržiūra, nors tokių subjektų atliekamos tarpinės peržiūros 
ir teisių gynimo priemonių prieš sudarant sutartį procedūrų trukmė trumpesnė34.
79 
Atsižvelgiant į teisių gynimo priemonių direktyvas, ES finansiniame reglamente 
nustatytas penkiolikos kalendorinių dienų status quo  laikotarpis iki sutarties pa -
sirašymo. Šis laikotarpis trumpinamas iki dešimties dienų, kai perkančioji orga -
nizacija laimėjusiems ir nelaimėjusiems konkurso dalyviams apie savo ketinimą 
pasirašyti sutartį praneša elektroninėmis priemonėmis35. Jeigu nelaimėję arba 
nepatenkinti konkurso dalyviai arba kandidatai per status quo  laikotarpį pateikia 
prašymų ar pastabų, perkančioji organizacija gali  sustabdyti sutarties pasirašy -
mą ir atlikti papildomą tyrimą. Nelaimėjusiems konkurso dalyviams ši Finansinio 
reglamento nuostata ne tokia palanki, kaip teisių gynimo priemonių direktyvų 
nuostatos, pagal kurias, jeigu perkančiajai organizacijai pateikiamas peržiūros 
prašymas, galimybė sudaryti sutartį savaime sustabdoma36.
80 
Iš tikrintų institucijų tik ECB yra įdiegęs patikimą vidaus peržiūros sistemą skun -
dams nagrinėti. Ši apskundimo procedūra aprašyta 1 1 langelyje .34 Žr. Komisijos galutinę tyrimo 
ataskaitą „Economic efficiency 
and legal effectiveness of 
review and remedies 
procedures for public 
contracts“ („Ekonominis ir 
teisinis viešųjų sutarčių 
skyrimo peržiūros ir teisių 
gynimo procedūrų 
veiksmingumas“), 2015 m. 
balandžio mėn., p. 137.
35 Status quo  laikotarpis 
netaikomas specialiosioms 
sutartims, grindžiamoms 
preliminariosiomis sutartimis, 
ir išimtinei derybų procedūrai, 
nustatytai taikymo taisyklių 
134 straipsnio 1 dalyje 
(išskyrus 134 straipsnio 1 dalies 
b punktą (galimas tik vienas 
veiklos vykdytojas)). Status quo  
laikotarpis netaikomas ir tada, 
kai pateiktas tik vienas 
pasiūlymas.
36 Sustabdymas negali 
pasibaigti, jeigu nepasibaigęs 
bent dešimties kalendorinių 
dienų laikotarpis, kuris 
pradedamas skaičiuoti nuo 
kitos dienos po to, kai 
perkančioji organizacija 
išsiunčia atsakymą.
ECB apskundimo procedūra
ECB viešųjų pirkimų taisyklėmis nelaimėjusiems kandidatams ir (arba) konkurso dalyviams leidžiama pateikti 
skundą ECB pirkimų priežiūros tarnybai (PPT). PPT – vidaus subjektas, kurį sudaro aukštesniojo lygio vado -
vai, jiems padeda banko teisės tarnyba. Jeigu PPT mano, kad sprendimu atmesti skundą pateikusio asmens 
paraišką arba pasiūlymą pažeidžiamos viešųjų pirkimų taisyklės arba bendrieji pirkimų teisės principai, PPT 
arba nurodo pakartotinai atlikti pirkimų procedūrą ar jos dalis, arba priima galutinį sprendimą. PPT per vieną 
mėnesį nuo skundo gavimo skundą pateikusiam asmeniui raštu praneša apie savo sprendimą.
Nuo 2007 m. gauti 35 skundai, 2015 m. gruodžio mėn. vienas iš jų dar buvo neišspręstas, šeši – patvirtinti, 
dvidešimt – atmesti, aštuoni – persiųsti atsakingam viešųjų pirkimų komitetui ir juos pateikę asmenys tolesnių 
veiksmų nesiėmė.11 langelis
44 Pastabos 
ES teismuose procesai vyksta ilgai, tariamos žalos kompensacija 
skiriama retai
81 
Bendrojo Teismo, kaip pirmosios instancijos, jurisdikcijai, inter alia , priklauso 
nagrinėti ir spręsti ekonominės veiklos vykdytojų ieškinius, pateiktus dėl ES ins -
titucijų veiksmų arba neveikimo. Per šešerių metų laikotarpį, t. y. 2009–2014 m., 
Bendrasis Teismas išnagrinėjo 3 419 bylų, iš jų 106 buvo susijusios su ES institucijų 
viešaisiais pirkimais (3,1 %), vidutiniškai 17,6 bylos per metus37. Išnagrinėjus 106 
su viešaisiais pirkimais susijusias bylas, iš viso priimti 123 sprendimai: 66 sprendi -
mai ir 57 nutartys. Pagal ES institucijas ar įstaigas paskirstyti duomenys pateikti 
3 lentelėje .
Bendrojo Teismo sprendimai ir nutartys pagal ES 
institucijas ir įstaigas
Sprendimai Nutartys
Europos Komisija 41 40
Europos Parlamentas 5 4
Taryba 3 3
Europos jūrų saugumo agentūra 3
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas 2
Europos maisto saugos tarnyba 2
Europos vaistų agentūra 2
Europos Centrinis Bankas 1 2
Europos investicijų bankas 1
Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras 1
Europos lyčių lygybės institutas 1
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos 
valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra ( Frontex )1
Europos aplinkos agentūra 1
Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė 1 3
Europolas 1
Europos Audito Rūmai 1
Europos išorės veiksmų tarnyba 1
Vidaus rinkos derinimo tarnyba 1
Europos cheminių medžiagų agentūra 1
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras 1
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.3 lentelė37 Palyginus su viešaisiais 
pirkimais susijusių bylų ir TED 
svetainėje paskelbtų ES 
institucijų ir įstaigų priimtų 
sprendimų dėl sutarties 
skyrimo skaičių, galima daryti 
išvadą, kad Bendrojo Teismo 
bylų ir ES institucijų bei įstaigų 
įvykdytų viešųjų pirkimų 
procedūrų santykis yra 
mažesnis nei 1 %. Šis rodiklis 
mažesnis už nustatytąjį 
valstybėse narėse; jose, 
remiantis 2013 m. metine 
viešųjų pirkimų įgyvendinimo 
ataskaita (Komisijos tarnybų 
darbinis dokumentas 
SWD(2014) 262 final , 2014 m. 
rugpjūčio 1 d., p. 26), peržiūros 
procedūrų ir bendro viešųjų 
pirkimų procedūrų skaičiaus 
santykis svyruoja nuo 2 iki 
12,3 %.
45 Pastabos 
82 
Per nagrinėtą laikotarpį 13 bylų ieškiniai dėl anuliavimo patenkinti, nes buvo 
nustatyta, kad perkančioji organizacija priėmė neteisėtą spendimą38. Vidutinė 
Bendrojo Teismo viešųjų pirkimų srities bylų nagrinėjimo (sprendimų priėmimo) 
trukmė buvo apie 35 mėnesiai.
83 
Didžiausia konkurso dalyvių patirta žala – prarastas pelnas, kurį jie būtų gavę, 
jeigu jiems būtų buvusi skirta sutartis. Per nagrinėtą laikotarpį (2009–2014 m.) 
nebuvo nė vieno patenkinto ieškinio dėl žalos. Tačiau neseniai priimtuose dar 
dviejuose sprendimuose39 Bendrasis Teismas nurodė perkančiajai organizacijai 
sumokėti žalos, kurią ekonominės veiklos vykdytojas patyrė netekęs galimybės 
gauti sutartį, kompensaciją. Tai galbūt reiškia, kad Bendrasis Teismas tokiais atve -
jais yra labiau linkęs priteisti žalos atlyginimą.
84 
Per nagrinėtą laikotarpį nė viena paraiška dėl laikinųjų apsaugos priemonių 
nebuvo patenkinta40, nė vienas iš 16 ieškinių, kuriuos Teisingumo Teismui eko -
nominės veiklos vykdytojai pateikė dėl Bendrojo Teismo sprendimų, nebuvo pa -
tenkinti. Tačiau viename svarbiausių 2015 m. sprendimų dėl ES institucijų viešųjų 
pirkimų procedūrų41 Teisingumo Teismo pirmininko pavaduotojas nustatė, kad, 
nors patirta žala ir nėra neatitaisoma, atsižvelgiant į pakankamai akivaizdų ir rim -
tą prima facie  nustatytų neteisėtų veiksmų pobūdį, laikinųjų apsaugos priemonių 
taikymas gali būti pateisinamas. Taigi Teisngumo Teismo pirmininko pavaduoto -
jas palankiai įvertino Bendrojo Teismo naują ir lankstesnį požiūrį į laikinųjų apsau -
gos priemonių taikymo sąlygas, remiantis veiksminga teisminės apsaugos teise42.
Ombudsmenui kelis kartus pavyko rasti draugiškus sprendimus, 
bet dėl procedūrinių taisyklių viešųjų pirkimų srityje greitai veikti 
sudėtinga
85 
Europos ombudsmenas tiria skundus dėl ES institucijų ir įstaigų netinkamo 
administravimo, įskaitant skundus dėl viešųjų pirkimų veiklos. Atlikę nuodugnią 
paiešką ombudsmeno svetainėje, radome šešiasdešimt sprendimų, susijusių su 
laikotarpiu nuo 2008 m. vasario 18 d.43 iki 2015 m. vasario 17 d.44 rengtais viešai -
siais pirkimais. Didžioji dalis (34 atvejai) tų šešiasdešimties sprendimų buvo dėl 
viešųjų pirkimų veiklos, nesusijusios su ES, nemažai jų buvo susiję su ES delegaci -
jomis. Šių šešiasdešimties sprendimų analizė apibendrinta 4 lentelėje .38 Jau nusistovėjusi teismų 
praktika, kad, kalbant apie 
veiksnius, į kuriuos reikia 
atsižvelgti skiriant sutartį, ES 
institucijos turi plačią veiksmų 
laisvę. Bendrojo Teismo 
atliekama peržiūra turi būti 
susijusi tik su patikrinimu, ar 
laikytasi taisyklių, kuriomis 
nustatoma procedūra, ir 
pareiškimo motyvo, ar faktai 
teisingi ir ar nėra akivaizdžios 
vertinimo klaidos, ar 
nepiktnaudžiauta įgaliojimais. 
Dešimtyje iš trylikos bylų 
sprendimas buvo anuliuotas 
dėl to, kad perkančioji 
organizacija nevykdė savo 
pareigos nurodyti motyvus.
39 2015 m. spalio 7 d. Sprendimas 
European Dynamics prieš 
Vidaus rinkos derinimo tarnybą , 
T-299/11(šiuo metu 
nagrinėjamas apeliacinis 
skundas byloje C-677/15 P) ir 
2015 m. spalio 29 d. 
Sprendimas Vanbreda Risk & 
Benefits prieš Komisiją , T-199/14.
40 Išskyrus vieną nutartį, kuri 
vėliau, ją apskundus, 
panaikinta. Be to, dar dviem 
atvejais perkančioji 
organizacija, nelaukdama 
Bendrojo Teismo sprendimo, 
viešųjų pirkimų procedūrą 
pripažino negaliojančia.
41 2015 m. balandžio 23 d. 
Sprendimas Europos Komisija 
prieš Vanbreda Risk & Benefits , 
C-35/15 P(R).
42 Tačiau nagrinėjamu atveju 
pirmininko pavaduotojas 
atmetė prašymą dėl laikinų 
priemonių, kadangi manė, jog 
Komisija laikėsi neveikimo 
termino prieš sutarties 
pasirašymą, o sutartis buvo 
sudaryta ilgą laiką prieš 
pateikiant prašymą dėl 
laikinųjų priemonių.
43 Buvo priimtas pirmas 
sprendimas dėl viešųjų 
pirkimų, jo tema buvo 
„Sutarčių arba dotacijų 
skyrimas“.
44 Per šį septynerių metų 
laikotarpį ombudsmenas gavo 
86 priimtinus skundus dėl 
konkursų. Dėl jų priimti 
šešiasdešimt sprendimų, 
kuriuos galima rasti interneto 
duomenų bazėje, 22 atvejais 
ombudsmenas nerado 
priežasčių tyrimui pradėti, 
keturis skundus atsiėmė patys 
skundų pateikėjai.
46 Pastabos 
Ombudsmeno sprendimai dėl viešųjų pirkimų. Rezultatų apžvalga
Kategorija Atvejų skaičius Paaiškinimas
Bendras sprendimų skaičius 60Bendras ombudsmeno svetainėje paskelbtų sprendimų dėl viešųjų 
pirkimų tema „Sutarčių arba dotacijų skyrimas“ skaičius.
Netinkamo administravimo nenustatyta 30 Ombudsmenas nenustatė netinkamo administravimo atvejų.
Įgyvendinti draugiški sprendimai 8Susitarta dėl draugiško sprendimo arba taisomųjų veiksmų ir jie įgyven -
dinti. Šią kategoriją sudaro šios smulkesnės kategorijos:
Suteikta informacija 6Draugiškas sprendimas buvo toks – pateikta tenkinanti informacija 
arba paaiškinti motyvai.
Išlaidų apmokėjimas 1Draugiškas sprendimas buvo toks – kompensuotos pagrįstos skundo 
pateikėjo patirtos išlaidos.
Sprendimas nenurodytas (vyko derybos) 1 Vyko derybos dėl draugiško sprendimo, bet rezultatas nežinomas.
Netinkamas administravimas 20Ombudsmenas nustatė, kad bent vienu nagrinėjamo atvejo aspektu 
netinkamo administravimo būta. Šią kategoriją sudaro šios smulkesnės 
kategorijos:
Draugiški sprendimai atmesti 5Keturiais iš penkių atvejų susijusi institucija pasiūlytą draugišką spren -
dimą atmetė.
Draugiškas sprendimas neįmanomas 13 Draugiškas sprendimas buvo nebeįmanomas.
Draugiškas sprendimas nebūtinas 2Draugiškas sprendimas buvo nebūtinas, nes skundas nenagrinė -
tas – procedūra anuliuota arba sprendimo neprireikė, nes jis neturėjo 
poveikio procedūros rezultatui.
Teisingumo Teismo byla – toliau nenagrinėta 1Ombudsmenas skundo nenagrinėjo, nes jį turėjo nagrinėti Bendrasis 
Teismas.
Skundo pateikėjas skundą atsiėmė 1 Skundo pateikėjas skundą atsiėmė nieko daugiau nepaaiškinęs.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.4 lentelė
47 Pastabos 
86 
Vidutiniškai nuo bylos pradėjimo iki sprendimo priėmimo prireikdavo dvide -
šimties mėnesių, ir tai mažiau negu Teismui nagrinėjant bylą (žr. 82 dalį). Tačiau 
skundas „gali būti pateikiamas tik po to, kai dėl to buvo kreiptasi į atitinkamas 
institucijas ir įstaigas“45, tik tada ombudsmenas gali pradėti tyrimą. Tai reiškia, 
kad ekonominės veiklos vykdytojas savo skundą pirmiausia turi siųsti susijusiai 
institucijai ir laukti atsakymo. Dėl to procesas pailgėja ir ombudsmenui iš esmės 
nelieka galimybių greitai įsikišti, kol sutartis dar nepasirašyta.
87 
Ombudsmeno siūlymu susitarus dėl draugiško sprendimo, skundo pateikėjui 
paprastai būdavo suteikiama informacija arba tinkamai paaiškinti jo pasiūlymo 
atmetimo motyvai. Nė dėl vieno ombudsmeno tyrimo nebuvo anuliuotas spren -
dimas dėl sutarties skyrimo ir nė viena ES institucija viešųjų pirkimų procedūros 
nepradėjo iš naujo. Taisomieji veiksmai nė karto nebuvo susiję su kompensacija, 
kuri būtų skirta skundo pateikėjui, netekusiam galimybės dalyvauti viešuosiuose 
pirkimuose ar praradusiam pelną. Vieną kartą skundo pateikėjui buvo kompen -
suotos dalyvaujant viešųjų pirkimų procedūroje jo patirtos išlaidos. Ombudsme -
nas imasi aktyvių veiksmų ir į savo sprendimus įtraukia „papildomas pastabas“, 
t. y. rekomendacijas, kuriomis siekiama ES institucijas paraginti ateityje keisti savo 
praktiką. „Papildomų pastabų“ pavyzdžių pateikta 12 langelyje .
Europos Parlamento Peticijų komitetas nepriima peticijų dėl ES 
institucijų
88 
Teisė teikti peticiją – viena pagrindinių Europos piliečių teisių46. Bet kuris pilietis 
ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis Europos Sąjungoje arba turintis 
joje registruotą biurą, turi teisę teikti peticijas Europos Parlamentui. Tačiau Euro -
pos Parlamento Peticijų komitetas savo peticijų portale nurodė, kad peticijos dėl 
ES institucijų netinkamo administravimo atvejų yra nepriimtinos: „Peticijos nepri -
imtinumas […] Atkreipiame dėmesį, kad klausimai dėl netinkamo administravimo 
ES institucijose ar įstaigose turėtų būti teikiami Europos ombudsmenui“. Taigi jis 
atmetė peticijas dėl tariamai netinkamo administravimo, susijusio su ES institucijų 
viešaisiais pirkimais.45 Žr. 1994 m. kovo 9 d. Europos 
Parlamento sprendimo dėl 
Ombudsmeno pareigų 
atlikimą reglamentuojančių 
nuostatų ir bendrųjų sąlygų 
2  straipsnio 4 dalį (OL L 113, 
1994 5 4, p. 15).
46 Žr. Europos Sąjungos 
pagrindinių teisių chartijos 
44 straipsnį.
48 Pastabos 12 langelisOmbudsmeno papildomų pastabų pavyzdys
„Atsižvelgiant į sutarties sąlygas, ateityje, kai rangovai klaus, ar jų sutartis bus pratęsta, Leidinių biuras bent 
galėtų nurodyti apytikslį terminą, per kurį ketina priimti spendimą.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo 
baigiamas nagrinėti skundas Nr. 1922/2010/(VIK)ER dėl Europos Sąjungos leidinių biuro (2013 12 19))
„Tokiais atvejais, kaip šis, kai anuliavusi konkursą ES delegacija pasirenka rengti derybas ir į jas pakviečia kelis 
iš pirminių konkurso dalyvių, delegacijai patariama apie tai atvirai ir aktyviai informuoti nepakviestus konkur -
so dalyvius. Taip būtų dar labiau stiprinamas suvokimas, kad ES delegacijų rengiami konkursai būna teisėti ir 
skaidrūs.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo baigiamas nagrinėti skundas Nr. 1325/201 1/VL dėl Europos 
Komisijos (2013 05 17))
„Atsižvelgiant į šiuo atveju kilusią sumaištį dėl vartojamų terminų ir siekiant ateityje išvengti kokių nors galimų 
nesusipratimų, ombudsmenas mano, kad būtų naudinga Komisiją paraginti peržiūrėti savo dėl viešųjų pirkimų 
procedūrų teikiamą dokumentaciją ir užtikrinti, kad ji būtų pakankamai tiksli, terminų požiūriu nuosekli, taip 
pat užtikrinti, kad konkurso dalyviai būtų aiškiai ir vienareikšmiškai informuoti apie tinkamumo sąlygas, susi -
jusias su jų veiklos vieta, įsteigimu, registracija ar pilietybe. Taip pat būtų naudinga, jeigu, atsižvelgdama į šią 
peržiūrą, Komisija galėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų procese būtų aiškiai apibrėžti tokie pagrindiniai termi -
nai, tai turėtų būti padaryta pačiame skelbime apie pirkimą arba dokumente, kuriame daroma aiški nuoroda 
į pirkimą ir kuris lengvai gaunamas.“ (Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo baigiamas nagrinėti skundas 
Nr. 920/2010/VIK dėl Europos Komisijos (201 1 07 18))
49 Pastabos 
IV skirsnis. Sistemingai nereikalaujama užtikrinti 
rezultatų skaidrumo ir tarpusavio mokymosi
Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų 
pirkimų veiklos rezultatus gauti taip, kad biudžeto įvykdymą 
tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galėtų juos 
veiksmingai stebėti
89 
Vienas iš veiksmingiausių būdų kovoti su korupcija ir piktnaudžiavimu viešųjų pir -
kimų srityje, taip pat užkirsti kelią nepagrįstam konkurencijos ribojimui – didinti 
procesų ir procedūrų skaidrumą. Skaidrumas svarbus ne tik ekonominės veiklos 
vykdytojams, bet ir biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai ir plačiajai 
visuomenei, nes jos, stebėdamos viešųjų pirkimų veiklą, gali padėti gerinti ES 
institucijų veiklą.
Kad stebėsena būtų veiksminga, suderinta informacija internete 
turi būti skelbiama vienoje vietoje
90 
Kad suinteresuotosios šalys galėtų veiksmingai stebėti, internete vienoje vietoje 
turi būti teikiama ir nuolat atnaujinama ši būtiniausia informacija apie kiekvieną 
ES institucijos pasirašytą sutartį, kurios vertė viršija 15 000 eurų:
a) sutarties dalykas;
b) sutarties rūšis;
c) sutarties vertė;
d) sutarties trukmė;
e) viešųjų pirkimo procedūrų rūšis (jeigu rengta derybų procedūra be išanksti -
nio skelbimo apie pirkimą, šį pasirinkimą reikia pagrįsti);
f) sutarties skyrimo kriterijai ir jų korekciniai koeficientai;
g) gautų pasiūlymų skaičius ir pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta priimant sprendi -
mą dėl sutarties skyrimo, skaičius (išskaidytas pagal valstybes nares ir (arba) 
trečiąsias šalis, taip pat reikia nurodyti MVĮ pateiktų pasiūlymų skaičių);
50 Pastabos 
h) konkurso laimėtojo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas, taip pat infor -
macija apie tai, ar konkurso laimėtojas yra MVĮ;
i) kokią dalį sutarties subrangos pagrindu greičiausiai vykdys trečiosios šalys.
91 
Tokioje su ES sutartimis susijusios informacijos saugykloje taip pat reikėtų pateikti 
atitinkamus kitų dokumentų (pavyzdžiui, pirkimo dokumentų, skelbimų TED, 
pasirašytų sutarčių kopijų) saitus.
Informacija teikiama suskaidyta
92 
Dabar nėra jokių priemonių, kuriomis naudojantis būtų galima gauti bendrą ES 
institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatų apžvalgą. Informacija teikiama suskai -
dyta ir dažniausiai nesuderinta. Ne visas užbaigtas viešųjų pirkimų procedūras 
galima rasti TED, nes ne visais atvejais privaloma skelbti apie sutarties skyrimą. 
Į TED įtrauktų procedūrų ieškoti sunku, nes paieškos rezultatai ne visuomet yra 
pakankami (žr. 63–65 dalis). TED platforma „eTendering“ naudojasi ne visos ES ins -
titucijos. Be to, kelios institucijos, pasibaigus pasiūlymų teikimo terminui, nebesu -
teikia galimybės konkurso dokumentus atsisiųsti iš platformos.
93 
Europos Parlamentas savo svetainėje kasmet skelbia išsamų visų savo rangovų, 
su kuriais sudarytų sutarčių vertė yra didesnė nei 15 000 eurų, sąrašą. Sąraše 
nurodomas rangovo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas, sutarties rūšis ir 
dalykas, trukmė, vertė, rengta procedūra ir atitinkamas generalinis direktoratas. 
Sąrašas įtraukiamas į metinę Europos Parlamento skirtų sutarčių ataskaitą. Sąraše 
pateikiama informacija yra išsamesnė ir detalesnė negu kitų institucijų, kuriose 
atlikome auditą, skelbiama konsoliduota informacija, be to, informacijos pateikia -
ma daugiau negu atsižvelgiant į ES finansiniame reglamente nustatytus skaidru -
mo reikalavimus.
51 Pastabos 
94 
Kadangi Komisijoje viešųjų pirkimų veikla yra decentralizuota, už ją atsiskaitoma 
įvairių generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose, tačiau tai daroma 
standartizuotai. Bet į vieną visos Komisijos lygmens ataskaitą įtraukiama ne visa 
įvairiose metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija. Komisijos lygmeniu, 
į savo metinę apibendrinamąją ataskaitą, kurioje pateikiami valdymo srities rezul -
tatai, Komisija įtraukia derybų procedūrų analitinę ataskaitą. Komisijos finansinio 
skaidrumo sistema parengta taip, kad būtų teikiama informacija apie ES lėšų 
gavėjus. Tačiau neįtraukiama jokia informacija apie viešųjų pirkimų procedūrų, 
kurias įvykdžius buvo skirtos sutartys, rūšį.
95 
ECB savo svetainėje skelbia sutarčių, kurių vertė didesnė nei 50 000 eurų ir kurios 
skirtos neskelbiant apie pirkimą, metinius sąrašus. Sąrašuose nurodomas rango -
vų, kuriems skirtos sutartys, pavadinimas (vardas ir pavardė), sutarčių dalykas, 
numatyta sutarčių vertė, taip pat nurodoma, ar sutartis ilgesnė nei dvylikos 
mėnesių. TED skelbiamus senus skelbimus apie pirkimą ir skelbimus apie sutarties 
skelbimą bei savanoriškai skelbiamus skelbimus apie pirkimą galima centralizuo -
tai rasti archyvų dalyje.
96 
Saugioje Tarybos viešųjų pirkimų svetainėje, skirtoje didesnės nei 60 000 eurų 
vertės sutartims, buvo paieškos funkcija, kuria naudojantis buvo galima ieškoti 
ne tik tebegaliojančių, bet ir nebegaliojančių arba panaikintų kvietimų dalyvauti 
konkurse. Mums bandant tą paieškos funkciją, vis dėlto ne apie visus nebegalio -
jančius kvietimus dalyvauti konkurse pavyko gauti informacijos. TED buvo skel -
biami metiniai sutarčių, kurių atžvilgiu nebuvo jokio konkretaus skelbimo apie 
sutarties skyrimą, sąrašai. Tačiau Tarybos svetainėje nebuvo pateiktas tų sąrašų 
saitas.
97 
Leidinių biuro tvarkomame ES atvirųjų duomenų portale pateikti su viešaisiais 
pirkimais susiję duomenų rinkiniai. Išsamiausi duomenų rinkiniai yra tiesiogiai 
susiję su TED. Šiems duomenų rinkiniams būdingos tokios pat problemos kaip ir 
aprašytosios 63 ir 64 dalyse, t. y. juose ne visuomet pateikiami pakankami rezulta -
tai ir kartais pateikiami neišsamūs duomenys.
52 Pastabos 
Nepakankamai mokomasi iš geriausios patirties
98 
Kadangi ES institucijų viešieji pirkimai iš esmės necentralizuoti, įvairioms orga -
nizacijoms bendradarbiaujant, tam tikrus dalykus būtų galima patobulinti, nes 
vyktų tarpusavio mokymasis, būtų dalijamasi patirtimi. Pastebėjome, kad įvairios 
institucijos gana aktyviai bendradarbiauja ir keičiasi patirtimi, o kai institucijos 
didesnės, bendradarbiauja įvairūs jų viešųjų pirkimų skyriai. Rengiamos tarpinsti -
tucinės viešųjų pirkimų procedūros. Yra kanalų, kuriais galima užduoti klausimus 
ir rengti diskusijas.
99 
Atlikdamos tarpusavio vertinimus, dalyvaujančios organizacijos struktūrizuotai 
keičiasi gerąja patirtimi. ES viešųjų pirkimų srityje ši priemonė dar netaikyta. Eu -
ropos statistikos sistema47 – puikus pavyzdys, kaip dėl tarpusavio vertinimo tam 
tikras sritis galima patobulinti. Tikrindamas sumokėtas sumas, JRC periodiškai 
atlieka savo viešųjų pirkimų bylų baigiamąjį patikrinimą. Šių baigiamųjų patikrini -
mų struktūra šiek tiek panaši į tarpusavio vertinimo struktūrą48.47 Žr. mūsų Specialiąją ataskaitą 
Nr. 12/2012 „Ar Komisija ir 
Eurostatas pagerino patikimos 
ir įtikimos Europos statistikos 
rengimo procesą?“ ( http://eca.
europa.eu ).
48 2014 m. buvo atlikti tokie 
55 viešųjų pirkimų bylų 
patikrinimai. Šie patikrinimai 
buvo susiję su taisyklių ir 
reikalavimų laikymusi. Juos 
atliko devynios grupės po tris 
darbuotojus, kad būtų aprėpti 
visi įvairiose vietovėse įsteigti 
JRC padaliniai. Kontrolieriai 
buvo iš įvairių padalinių ir 
vietovių. Kiekviena grupė 
turėjo paskirtą grupės vadovą. 
Visos grupės naudojo tuos 
pačius išsamius kontrolinius 
sąrašus ir rengė 
standartizuotas ataskaitas.
53
 Išvados  
ir rekomendacijos
100  
ES viešieji pirkimai reglamentuojami nuostatomis, kuriomis siekiama pašalinti 
kliūtis ir nediskriminuojant bei skaidriai atverti rinkas, kad būtų skatinama konku -
rencija. Viešųjų pirkimų tikslas – viešojo sektoriaus institucijoms padidinti galimų 
rangovų pasirinkimą, kad būtų gauta didesnė ekonominė nauda, kartu įmonėms 
teikiant rinkos galimybių.
101  
Audito Rūmai daro išvadą, kad ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palen -
gvintų galimybę dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose.
102  
ES institucijos yra įdiegusios patikimas sistemas, be to, jos turi gerų darbuoto -
jų, gebančių kontroliuoti klaidų ir pažeidimų riziką. Savo metiniame patikinimo 
pareiškime nustatėme kelias dideles ES institucijų tiesiogiai valdomų sandorių 
klaidas, susijusias su viešaisiais pirkimais. Apie kelis įtartinus atvejus pranešta 
OLAF, tuo remiantis galima manyti, kad sunkių pažeidimų ir sukčiavimo atvejų 
šioje srityje esama nedaug (žr. 15–22 dalis).
103  
Kad galėtų stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose ir patvirtinti, 
kad tokių galimybių esama, ES institucijos turi turėti informacijos apie ekono -
minės veiklos vykdytojų dalyvavimo jų viešuosiuose pirkimuose lygį. Dauguma 
ES institucijų dalyvavimo jų viešųjų pirkimų konkursuose lygio nevertina sis -
temingai. Iš visų mūsų tikrintų institucijų, statistiką apie tai renka tik Europos 
Komisijos Jungtinis tyrimų centras. Kitos laikosi minimalaus reikalavimo TED 
teikiamuose skelbimuose apie sutarties skyrimą nurodyti gautų pasiūlymų skaičių 
(žr. 23–25 dalis).
1 rekomendacija
Kad būtų galima paprasčiau stebėti galimybes dalyvauti jų viešuosiuose pirki -
muose, visos ES institucijos turėtų rinkti ir analizuoti duomenis apie kiekvieną 
atskirą procedūrą ir apie kiekvienos rūšies procedūras – ne tik pradinį gautų 
pasiūlymų bei prašymų dalyvauti skaičių, bet ir pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta 
priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių.
Tikslinė įgyvendinimo data  – nuo 2017 m.
54 Išvados ir rekomendacijos  
104  
2015 m. persvarstydamos savo viešųjų pirkimų taisykles ES institucijos nesuda -
rė galimybių lengviau dalyvauti savo viešuosiuose pirkimuose, nors galėjo tai 
padaryti supaprastindamos taisykles ir kuo geriau išaiškindamos „pilkąsias“ sritis 
(žr. 26–35 dalis):
a) ES finansinis reglamentas ir jo taikymo taisyklės nebuvo konsoliduoti į vieną 
dokumentą, taigi tai tebėra nepagrįstai sudėtingas teisės aktas;
b) ne visada aiškiai nurodyta ar paaiškinta, kur nukrypta nuo naujosios viešųjų 
pirkimų direktyvos;
c) aiškiai neskatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas;
d) nepaaiškinta, kaip žvalgyti rinką, kai norima sudaryti pastatų sutartis;
e) tik ECB savo viešųjų pirkimų taisyklėse nustatė viešųjų pirkimų procedūroms 
taikytiną kalbų vartojimo tvarką.
2 rekomendacija
Rengdamasi būsimam 2016 m. ES finansinio reglamento persvarstymui, Komisija 
turėtų pasiūlyti bendrą viešųjų pirkimų taisyklių sąvadą. Jame turėtų būti aiškiai 
skatinamas mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimas. Be to, reikėtų įtraukti taisy -
kles dėl rinkos žvalgymo prieš sudarant pastatų sutartis ir dėl viešųjų pirkimų 
procedūroms taikytinos kalbų vartojimo tvarkos. Reikėtų pagrįsti atvejus, kai 
nukrypta nuo 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos.
Tikslinė įgyvendinimo data  – 2017 m., persvarsčius ES finansinį reglamentą.
105  
Ne visomis pasirinktomis viešųjų pirkimų procedūromis buvo skatinama kuo 
platesnė konkurencija. Dauguma ES institucijų nesilaikė politikos, kad, prieš 
padedant oficialią viešųjų pirkimų procedūrą, reikėtų rengti preliminarias rin -
kos konsultacijas. Tokios konsultacijos – svarbi priemonė galimiems konkurso 
dalyviams informuoti ir konkurso dokumentuose nustatytiniems reikalavimams 
optimizuoti. ES institucijos privalo dirbtinai neskaidyti pirkimo, kad išvengtų 
poreikio taikyti konkurencingesnę procedūrą. Tačiau sutartis suskaidžius į dalis ir 
apie jas paskelbus vienu metu, galima pagerinti galimybes dalyvauti viešuosiuose 
pirkimuose, visų pirma MVĮ. ES institucijos šia galimybe nepakankamai naudojosi 
(žr. 37–55 dalis).
55 Išvados ir rekomendacijos  
3 rekomendacija
Jei įmanoma, ES institucijos turėtų aktyviai rengti preliminarias rinkos konsultaci -
jas, kad pasirengtų viešųjų pirkimų procedūrai ir apie savo viešųjų pirkimų planus 
ir reikalavimus informuotų ekonominės veiklos vykdytojus.
Tikslinė įgyvendinimo data  – nedelsiant.
4 rekomendacija
Kai tik įmanoma, ES institucijos sutartis turėtų skaidyti į mažesnes dalis, kad jų 
viešuosiuose pirkimuose būtų kuo daugiau dalyvių.
Tikslinė įgyvendinimo data  – nedelsiant.
106  
Dėl be reikalo nustatytų kliūčių galimiems konkurso dalyviams, norintiems suži -
noti apie ES institucijų rengiamus viešuosius pirkimus ir dalyvauti juose, kyla sun -
kumų. ES institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai pastebima internete. Esama 
informacija yra fragmentiška, pateikta daugelyje įvairių svetainių. TED (Elektro -
ninio konkursų dienraščio) paieškos funkcija ne visuomet davė pakankamai gerų 
rezultatų. Priemonės, kuriomis naudojantis pasiūlymus būtų galima teikti elektro -
niniu būdu, nėra išsamiai ir vienodai išplėtotos (ž. 56–75 dalis).
5 rekomendacija
ES institucijos turėtų internete sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią 
savo viešiesiems pirkimams skirtą svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai 
vienoje vietoje rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti 
ryšį su ES institucijomis. Viešųjų pirkimų procedūros, įskaitant informaciją apie 
taikomas taisykles, verslo galimybes, atitinkamus viešųjų pirkimų dokumentus, 
pasiūlymų teikimą, tai pat visas kitas institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų 
susirašinėjimas turėtų vykti vieno langelio principu veikiančioje svetainėje.
Tikslinė įgyvendinimo data  – 2018 m.
56 Išvados ir rekomendacijos  
107  
Ekonominės veiklos vykdytojams, manantiems, kad su jais nesąžiningai elgtasi, 
sunku pasiekti, kad jų skundai būtų greitai išnagrinėti ir būtų sumokėta žalos 
kompensacija. Tik ECB yra įdiegęs patikimą vidaus skundų nagrinėjimo sistemą 
(žr. 76–88 dalis).
6 rekomendacija
Komisija turėtų pasiūlyti ES finansinio reglamento pakeitimus, kaip būtų galima 
greitai išnagrinėti ekonominės veiklos vykdytojų, manančių, kad su jais neteisin -
gai pasielgta, skundus. Ši peržiūra turėtų būti atliekama prieš ekonominės veiklos 
vykdytojams kreipiantis į ES ombudsmeną ar ES Teismus.
Tikslinė įgyvendinimo data  – 2017 m., persvarsčius ES finansinį reglamentą.
108  
Nėra galimybių informacijos apie ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos rezultatus 
gauti taip, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir plačioji visuomenė galė -
tų veiksmingai juos stebėti, taip didinant skaidrumą ir skatinant pasitikėjimą. To -
kia informacija teikiama tik suskaidyta ir, dažniausiai, nesuderinta (žr. 89–97 dalis). 
OLAF ataskaitos rengiamos taip, kad nėra galimybių vertinti tam tikro laikotarpio 
tendencijų (žr. 16 ir 17 dalis).
7 rekomendacija
Kad būtų galimas veiksmingas ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos ex post  stebė -
jimas, institucijos turėtų įsteigti vieną viešą su jų viešųjų pirkimų veikla susijusios 
informacijos saugyklą, kuri galėtų būtų plėtojama kaip TED „eTendering“ dalis.
Tikslinė įgyvendinimo data  – 2018 m.
8 rekomendacija
OLAF turėtų tobulinti savo bylų valdymo sistemą ir teikti ataskaitas bei statisti -
nius duomenis apie tiriamus įvairių rūšių pažeidimus ir tų tyrimų rezultatus.
Tikslinė įgyvendinimo data  – 2017 m.
57 Išvados ir rekomendacijos  
109  
Kadangi ES institucijų viešųjų pirkimų veikla iš esmės necentralizuota, instituci -
joms bendradarbiaujant, tam tikrus dalykus būtų galima patobulinti, nes vyktų 
tarpusavio mokymasis, būtų dalijamasi patirtimi. Pastebėjome, kad įvairios 
institucijos gana aktyviai bendradarbiauja ir keičiasi patirtimi, o kai institucijos 
didesnės, bendradarbiauja įvairūs jų viešųjų pirkimų skyriai. Tačiau nebuvo rengti 
tarpusavio vertinimai, nors tai pažangiausia struktūrizuoto keitimosi geriausia 
patirtimi priemonė (žr. 98 ir 99 dalis).
9 rekomendacija
ES institucijos turėtų vykdyti tarpusavio vertinimą, tarpusavio mokymosi veiklą ir 
keistis geriausia viešųjų pirkimų srities patirtimi.
Tikslinė įgyvendinimo data –  pirmoji tarpusavio peržiūra turėtų 
prasidėti 2018 m.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Baudilio TOMÉ 
MUGURUZA, 2016 m. gegužės 24 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
58
 Priedai
TED „e-Tendering“ naudotojai (2016 m. balandžio mėn)
Europos Parlamento Komunikacijos GD
Europos Parlamento Infrastruktūros ir logistikos GD
Europos Parlamento Naujovių ir technologinės pagalbos GD
Europos Sąjungos Taryba
Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD
Europos Komisijos Biudžeto GD
Europos Komisijos Komunikacijos GD
Europos Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD
Europos Komisijos Aplinkos GD ir Klimato politikos GD
Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD
Europos Komisijos Energetikos GD
Europos Komisijos Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos GD
Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos GD
Europos Komisijos Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD
Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD
Europos Komisijos Informatikos GD
Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD
Europos Komisijos Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD
Europos Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų GD
Europos Komisijos Mobilumo ir transporto GD
Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos GD
Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD
Europos Komisijos Prekybos GD
Jungtinis tyrimų centras
Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje
Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge
Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME)
Europos Audito Rūmai
Europos investicijų bankas
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
Eurostatas
Europos Sąjungos leidinių biuras
EUROJUSTAS
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (Frontex)
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)
Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA)
Europos gynybos agentūra (EGA)
Europos aplinkos agentūra (EAA)
Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA)
Europos maisto saugos tarnyba (EFSA)
Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA)
Europos vaistų agentūra (EMA)
Europos policijos biuras (Europolas)
Europos geležinkelių agentūra (ERA)
Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)
Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA)
Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė (F4E)
Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir dizainas) (OHIM)I priedas
59 Priedai 
Apibendrinti apklausos rezultatai
Aplinkybės
Rengiantis atlikti ES institucijų viešųjų pirkimų veiklos auditą manyta, kad, norint susidaryti platesnį vaizdą, būtų 
naudinga įtraukti mažesnių ES įstaigų nuomonę ir požiūrį į viešųjų pirkimų procesus. Klausimynas buvo nusiųs -
tas 47 tokioms įstaigoms, atsakymus pateikė 85 %.
I. Viešųjų pirkimų politika
01 
Viešųjų pirkimų politika – svarbi, nes iš jos galima suprasti, kuo grindžiama ES institucijų viešųjų pirkimų prakti -
ka. Ši politika itin svarbi tuo požiūriu, kad reikia lengvinti galimybes dalyvauti viešųjų pirkimų procese ir formuo -
ti pasitikėjimą, nes dėl šios politikos gerėja perkančiųjų organizacijų atskaitomybė ir skatinamas pasitikėjimas tų, 
kas suinteresuoti teikti pasiūlymus.
02 
Trys pagrindiniai agentūrų, bendrųjų įmonių ir kitų ES institucijų nurodyti prioritetai (mažėjančios svarbos 
tvarka) yra šie: pasiekti, kad kainos ir kokybės santykis būtų kuo geresnis, užtikrinti nešališkumą ir paprastinti 
administravimą.
03 
Paklausti, ar jų įstaigoje patvirtinta viešųjų pirkimų politika, dauguma respondentų (57 %) atsakė teigiamai. 
Tačiau likę respondentai (43 %) nurodė, kad jų įstaigoje tokia politika nėra patvirtinta.
04 
Kalbant apie viešą skelbimą, 56 % respondentų atsakė, kad jų politika skelbiama viešai.
II. Viešųjų pirkimų procedūros paprastinimas
01 
Pasiekti, kad viešieji pirkimai būtų paprastesni, sumažėtų su jais siejama našta, galima įvairiais būdais – teikti 
rekomendacijas dėl viešųjų pirkimų metodų, naudoti e. viešųjų pirkimų priemones, stebėti dalyvavimą ar rengti 
rinkos konsultacijas.
02 
Paklausti, ar viešųjų pirkimų darbuotojams teikė dokumentus, kuriuose būtų pateiktos viešųjų pirkimų metodų 
pasirinkimo rekomendacijos, dauguma (60 %) respondentų atsakė, kad taikė šią praktiką.
03 
Komisija pripažįsta, kad e. viešasis pirkimas – pagrindinė priemonė, kuria būtų galima pasiekti, kad viešieji pir -
kimai taptų lengvesni. Be kitų dalykų, tai apima pasiūlymų teikimą elektroninėmis priemonėmis, elektroninius 
konkursus ir elektroninį sutarčių pasirašymą. Tačiau šiomis priemonėmis naudojasi tik 35 % respondentų.II priedas
60 Priedai 
III. Rinkos konsultacijos
01 
Prieš pradedant konkurso procesą, labai svarbu surengti rinkos konsultacijas, kad būtų susipažinta su rinka ir 
pasirengta sėkmingam konkurso procesui. Tačiau beveik pusė apklausoje dalyvavusių agentūrų nerengė rinkos 
konsultacijų arba jas rengė retai. Šiuo atžvilgiu, taip pat svarbu naudoti rinkos konsultacijų formas, bet jas nau -
dojo tik trys respondentai.
02 
Etapas iki paties konkurso taip pat galbūt būtų lengvesnis, jeigu būtų stebimas dalyvavimas ir sudarinėjami 
tiekėjų sąrašai. 15 % respondentų teigė sudarinėję tiekėjų sąrašus, daugiau kaip 75 % teigė stebėję vidutinį 
dalyvavimą.
IV. Dalyvavimas
01 
Iš pat pradžių respondentams nekilo kokių nors didesnių problemų dėl dalyvavimo, bet jie vis tiek siekė, kad 
dalyvių būtų daugiau. Respondentai nurodė šias su dalyvavimu susijusias problemas: menka konkurencija, sudė -
tingi teisės aktai ir tai, kad vietos rinkos dažnai būna per mažos.
02 
Siekdami atsižvelgti į šių problemų neigiamą poveikį dalyvavimui, respondentai savo darbuotojams parengė 
etikos rekomendacijas, tuo norėdami supaprastinti savo administracinius procesus ir standartizuoti reikalavimus.
V. Skaidrumas
01 
Norint užtikrinti nešališkumą – tai vienas iš viešųjų pirkimų prioritetų – svarbiausia yra skaidrumas.
02 
Atskleidus informaciją apie patronuojamąsias ir patronuojančiąsias bendroves, procesas būtų skaidresnis; 94 % 
respondentų sutiko, kad tai turėtų būti privaloma.
03 
Beveik pusė respondentų (47 %) dar vis neskelbia savo viešųjų pirkimų politikos.II priedas
61 Europos Parlamento 
atsakymai
38
Preliminarių rinkos konsultacijų tvarką išaiškinantis teisinis pagrindas įtrauktas tik atlikus dalinius Finansinio regla -
mento (FR) bei taikymo taisyklių pakeitimus ir įsigaliojo 2016 m. sausio 1 d. Kadangi kilo tam tikrų klausimų dėl vei -
klos vykdytojų, suinteresuotų konkrečia sutartimi, dalyvavimo rengiant pirkimo dokumentus, susijusių su vienodu 
požiūriu, nediskriminavimu ir skaidrumu, EP buvo labai apdairus dėl naudojimosi šia galimybe ir FR 107 straipsnio 
taikymo.
39
Parlamentas pritaiko viešųjų pirkimų vadovą ir jau yra pritaikęs mokymus, kuriuose akcentuojamas preliminarių 
rinkos konsultacijų naudojimas, tačiau informuojama apie riziką ir pabrėžiamos procedūros, skirtos rizikai išvengti.
42
Dėl sprendimo sudaryti tik vieną sutartį yra lengviau organizuoti minėtas paslaugas prieš Parlamento plenarinę 
sesiją ir jos metu, turint mintyje, kad sesijos laikotarpiu veikla vykdoma itin intensyviai, nes didžioji dalis paslaugų 
teikiamos 4 dienas per mėnesį. Dėl to, savo ruožtu, sudaroma galimybė taikyti našumo planą, sudarantį 1 proc. per 
metus. Tai reiškia, kad, pradedant nuo antrųjų metų, metinis kainų sumažėjimas sieks 1 proc. Be to, atsižvelgiant 
į didelį gautų paraiškų skaičių (6), dėl sprendimo sudaryti tik vieną sutartį konkurencija nesumažėjo.
Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad peržiūrėtose taisyklėse akcentuojamas sutarčių skaidymas, ir atsižvelgs į tai 
peržiūrėtose gairėse, tačiau, kaip nurodoma ir Audito Rūmų pastabų 43 punkte, sprendimą dėl bet kokio sutarčių 
skaidymo lemia atvejo aplinkybės, susijusios su sutarties objekto pobūdžiu, kartu atsižvelgiant į deramą pusiausvyrą 
tarp MVĮ galimybių teikti paraiškas ir išlaidų veiksmingumo.
43
Pirkimai už palyginti nedideles sumas atlikti ypatingomis aplinkybėmis, kai tam tikros tarnybos persikėlė į naują 
pastatą, kuriame vis dar vyko darbai, ir tai buvo vienkartiniai pirkimai siekiant patenkinti konkrečius poreikius. Be 
to, buvo paisoma 60 000 EUR ribos. Būsimi institucijos poreikiai šioje srityje bus patenkinami pagal bendrąją sutartį, 
kuri turi būti sudaryta pagal vis dar tebevykstančią konkurso procedūrą.
50
Kaip nurodyta Audito Rūmų pastabų 34 punkte, skelbimas apie rinkos konsultacijas, be kita ko, susijusias su šiuo 
pastatu, paskelbtas OL. Teisiniu požiūriu šio pasiūlyto „visiškai užbaigto“ projekto sutarties sąlygos atitinka taikyti -
nas teisines nuostatas (taikymo taisyklių 121 straipsnį ir tada galiojusias ankstesnes taisykles).
Pažymėta, kad, atsižvelgiant į institucijos nustatytus parametrus ir rinkos ypatybes, viešinimas buvo kiek įmanoma 
platus ir vykdomas laikantis teisinių ribų, tikrai siekiant padidinti dalyvavimą, kuris yra svarbiausias parametras atlie -
kant patikrinimą auditu (Audito Rūmų pastabų 8 punkto b papunktis).
51
Parlamento tarnybos yra parengusios derybų gaires. Vis dėlto, vesdamas derybas, Parlamentas taip pat privalo atsi -
žvelgti į proporcingumo principą ir paisyti panaudotų išteklių ir pirkimo vertės pusiausvyros. Derybų vedimas gali 
būti susijęs su didelėmis laiko ir išteklių sąnaudomis, ypač mažos ir labai mažos vertės pirkimų atveju.
Europos Parlamento atsakymai 62
73
Parlamentas jau yra nustatęs vidaus rekomendacijas ir generaliniai direktoratai yra parengę vidaus politiką siekiant 
naudoti elektronines priemones bendraujant su paraiškų teikėjais dėl visų pirkimų, kurių vertė mažesnė nei direk -
tyvoje nustatyta riba. Paraiškų teikimas elektroninėmis priemonėmis naudojantis TED palaipsniui auga, taip pat 
rengiama visapusė elektroninių viešųjų pirkimų platforma.
Iki šis klausimas bus išspręstas, EP vidaus pašto sistemos naudojimas iš esmės prieštarauja Finansinio reglamento 
taikymo taisyklėms.
88
ES institucijų viešieji pirkimai priskiriami Europos Sąjungos veiklai ir pagal taisykles šios srities peticijos yra 
priimtinos.
Vis dėlto kiekviena peticija vertinama pagal jos pačios konkretų turinį. Atsižvelgdamas į peticijos turinį, Peticijų 
komitetas gali rekomenduoti peticijos pateikėjui pateikti skundą Europos ombudsmenui. Tokias atvejais paprastai 
peticija paskelbiama priimtina, tačiau peticijos pateikėjui reikia pačiam pateikti skundą Ombudsmenui; Ombudsme -
nas nevykdo tyrimų Peticijų komitetui.
Nors nepateikta peržiūros mechanizmo, kuriam reikalingas teisinis pagrindas, informacija, pateikta šiame skirsnyje, 
siekiama informuoti piliečius apie tolesnius veiksmus ir, atskirais atvejais, apie atitinkamas prieinamas teisių gynimo 
priemones, o ne atkalbėti nuo jų.
1 rekomendacija
Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją. Jo taikoma sutarčių valdymo ir ataskaitų teikimo priemonė WebCon -
tracts  jau suteikia galimybę rinkti duomenis, būtinus derybų procedūrų atveju. Tačiau, atsižvelgiant į išlaidų veiks -
mingumą, reikalingą turint mintyje turimus ribotus išteklius, reikėtų įvertinti tolesnę raidą metaduomenų išrinkimo 
srityje.
3 rekomendacija
Žr. atsakymus į Audito Rūmų pastabų 38 ir 39 punktus. Parlamentas pritaiko viešųjų pirkimų vadovą ir jau yra pritai -
kęs mokymus, kuriuose akcentuojamas preliminarių rinkos konsultacijų naudojimas, tačiau informuojama apie riziką 
ir pabrėžiamos procedūros, skirtos rizikai išvengti.
4 rekomendacija
Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad peržiūrėtose taisyklėse akcentuojamas sutarčių skaidymas į mažesnes dalis 
ir atsižvelgs į tai peržiūrėtose gairėse, tačiau bet kokios sutarties skaidymą į dalis lemia atvejo aplinkybės, susijusios 
su sutarties objekto pobūdžiu, kartu atsižvelgiant į deramą pusiausvyrą tarp MVĮ galimybių teikti paraiškas ir išlaidų 
veiksmingumo.
5 rekomendacija
Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją ir, rengdamas peržiūrą bei diegdamas ir plėtodamas elektroninių viešųjų 
pirkimų sistemą, išnagrinės pirmąjį savo interneto svetainėje pateikiamos informacijos tobulinimo etapą.
Europos Parlamento atsakymai 63
7 rekomendacija
Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją.
9 rekomendacija
Parlamentas atsižvelgia į šią rekomendaciją ir skiria didelį dėmesį esamoms savo tarnybų tarpusavio bendradar -
biavimo struktūroms bei, kaip minėta Audito Rūmų pastabose, susijusiose su Jungtinių tyrimų centru, ex post  
patikroms. Tolesnės priemonės bus vertinamos laikantis išlaidų veiksmingumo bei efektyvumo reikalavimų, kaip 
numatyta Finansiniame reglamente.
64 Europos Sąjungos 
Tarybos atsakymai
Taryba palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą. Joje atkreipiamas dėmesys į keletą klausimų, kurie yra svarbūs viešųjų pir -
kimų srityje. Taryba visiškai pritaria idėjai, kuria grindžiama Audito Rūmų ataskaita, būtent tam, kad ES institucijos gali pada -
ryti daugiau, kad sudarytų palankesnes sąlygas dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose. Taryba šią ataskaitą išnagrinės labai 
atidžiai ir pasistengs jai pateiktas rekomendacijas įgyvendinti praktiškai. Ji paskui lauks galutinių Audito Rūmų pastabų.
Kalbant apie tam tikrus konkrečius klausimus, Taryba norėtų pateikti šias pastabas.
Taryba per pastaruosius metus dukart keitė savo vidaus taisykles dėl viešųjų pirkimų. Pirmuoju pakeitimu procedūra 
buvo supaprastinta ir institucijos viduje buvo sustiprintas teisėtumas. Antrasis pakeitimas buvo atliktas siekiant 
užtikrinti, kad vidaus taisyklės būtų suderintos su naujuoju Finansiniu reglamentu. Kai vidaus taisykles reikės keisti 
kitą kartą, Taryba tikisi, kad bus galima atsižvelgti į Audito Rūmų ataskaitą, pavyzdžiui, kiek tai susiję su rinkos kon -
sultacijomis. Darbas šioje srityje tuoj jau bus pradėtas. Tuo tarpu numatoma, pavyzdžiui, parengti gaires dėl rinkos 
konsultacijų prieš pradedant oficialias viešųjų pirkimų procedūras. Tai reikėtų atlikti tiek siekiant pasiruošti viešie -
siems pirkimams, tiek siekiant informuoti ekonominės veiklos vykdytojus apie savo pirkimo planus.
Taryba taip pat ketina išnagrinėti, kaip ji galėtų padidinti matomumą internete. Tačiau ji pažymi, jog panašu, kad 
anot ataskaitos, jos interneto svetainė veikia gerai, palyginti su kitomis institucijomis.
Taryba taip pat ketina svarstyti, kaip ji galėtų rinkti ir analizuoti duomenis apie pradinį prašymų dalyvauti skaičių ir 
gautų pasiūlymų, kurie buvo svarstomi priimant galutinį sprendimą dėl sutarties skyrimo, skaičių. Taip pat reikėtų 
apsvarstyti tarpusavio vertinimų atlikimo galimybę.
Skaidymo į pirkimo dalis klausimas nuolat svarstomas Tarybos vykdomose procedūrose, ir ši praktika taip pat yra 
taikoma, kai įmanoma tai padaryti. Viena dabar vykdoma procedūra (susijusi su IT) yra suskaidyta į 17 pirkimo dalių.
Taryba atkreipė dėmesį į ataskaitoje pateiktas pastabas dėl ribotų konkursų naudojimo. Ji mano, kad pagal naująjį 
Finansinį reglamentą, pagal kurį numatyta visus pirkimo dokumentus skelbti tuo pačiu metu, bus pradėta daugiau 
atvirų konkursų.
Taryba atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl preliminariųjų sutarčių, susijusių su Tarybos pastatais, galiojimo 
laikotarpio. Šį klausimą Generalinis sekretoriatas išsamiai aptarė. Pagal Finansinį reglamentą leidžiama tinkamai 
pagrįstais atvejais sutartis sudaryti ilgesniam nei ketverių metų laikotarpiui. Taryba laikosi nuomonės, kad siekiant 
patikimo finansų valdymo ir tais atvejais, kurie yra tinkamai pagrįsti, pirmiausia atsižvelgiant į preliminariosios 
sutarties dalyką, kartais gali būti pagrįsta sutartį sudaryti ilgesniam nei 4 metų laikotarpiui. Tai dažnai buvo daroma 
sutarčių dėl pastatų atveju. Taryba stebės, kas daroma šiuo klausimu.
Kalbant apie rekomendacijas, be kita ko, skirtas Tarybai, galima pateikti tokias pastabas.
1 rekomendacija 
(Viešųjų pirkimų veiklos stebėsena.) Rekomendacijai pritarta. Taryba apsvarstys, kaip ją įgyvendinti praktiškai.
3 rekomendacija
(Rinkos konsultacijos.) Rekomendacijai pritarta. Bus paskelbtas aplinkraštis ir klausimas bus iškeltas vidaus mokymo 
srityje.
4 rekomendacija
(Skaidymas į pirkimo dalis.) Rekomendacijai pritarta. Dėl šio klausimo bus parengtos specialios gairės.
5 rekomendacija
(Bendras elektroninis vieno langelio principu veikiantis kontaktinis centras.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. 
Taryba dalyvaus bet kokioje šiuo klausimu pradėtoje veikloje.
Europos Sąjungos Tarybos atsakymai 65
7 rekomendacija
(Ex-post  stebėsena.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. Taryba dalyvaus bet kokioje šiuo klausimu pradėtoje veikloje.
9 rekomendacija
(Tarpusavio vertinimai.) Rekomendacijai iš esmės pritarta. Reikia apsvarstyti, kaip tai galėtų būti organizuojama.
Kitos rekomendacijos nėra skirtos Tarybai.
66 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
II
Finansiniame reglamente (FR) ir taikymo taisyklėse su paskutiniais pakeitimais nustatytos viešųjų pirkimų taisyklės 
iš esmės atitinka direktyvų nuostatas. Skirtumai dažniausiai susiję su griežtesnėmis taisyklėmis, grindžiamomis pati -
kimo finansų valdymo principu.
Svarbiausi skirtumai, jei reikia, yra paaiškinti konstatuojamosiose dalyse. Pavyzdžiui, taikymo taisyklių 23 konstatuo -
jamojoje dalyje paaiškintas skirtumas tarp atrankos ir sutarties skyrimo kriterijų.
V
2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtose 
taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas direktyvų nuostatas.
Siekis didinti konkurenciją išlieka vienu iš pagrindinių viešųjų pirkimų principų. Tačiau tikslas sudaryti palankesnes 
sąlygas dalyvauti numatytiesiems ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms 
(toliau – MVĮ), neturėtų trukdyti masto ekonomijai ir turi būti suderintas su Finansiniame reglamente nustatytu pati -
kimo finansų valdymo principu ir visoms įmonėms nepriklausomai nuo jų dydžio taikomu vienodo požiūrio į kon -
kurso dalyvius principu.
VI
Procedūros turėtų būti pasirenkamos užtikrinant pusiausvyrą: reikia atsižvelgti ne tik į kuo platesnio masto konku -
renciją, bet ir į kitus pirkimams taikomus principus: patikimą finansų valdymą, skaidrumą, proporcingumą, vienodą 
požiūrį į dalyvius ir nediskriminavimą.
Viešųjų pirkimų taisyklėse nustatytos aiškios sąsajos tarp taikant proporcingumo principą pasirinktų procedūrų ir 
sutarties vertės (ir kai kuriais atvejais – sutarties dalyko).
Komisija atkreipia dėmesį į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią Finansinio reglamento 105 straipsnio nuostatą dėl pirmi -
nių rinkos konsultacijų; šios konsultacijos bus rengiamos, kaito reikės atsižvelgiant į sutarties dalyką. Be to, sutarties 
skaidymas į dalis gali būti numatomas tik Finansinio reglamento 102 straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais ir Komi -
sijos tarnybos tai daro dažnai.
VII
Informacija nėra visiškai suderinta, nes viešųjų pirkimų procedūros Komisijoje yra decentralizuotos.
Tačiau Komisija yra įsipareigojusi teikti veiksmingas, į vartotoją orientuotas paslaugas internetu ir įgyvendindama 
skaitmeninės tinklapių transformacijos programą šiuo metu tobulina centralizuotas interneto svetaines apie finansa -
vimą (žr. Komisijos atsakymus į 58–59 dalių pastabas).
Be to, dideliems pirkimams institucijos naudoja tą pačią svetainę kaip ir valstybės narės („Tenders Electronic Daily“, 
toliau – TED) ir yra sukūrusi vieną bendrą tinklalapį1 pirkimams, kurių vertė yra mažesnė nei Viešųjų pirkimų direkty -
voje nustatyta ribinė vertė.
Dėl TED paieškos funkcijų žiūrėti Komisijos atsakymus į 106 dalies pastabas.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Komisijos atsakymas 67
Be to, šiuo metu Komisija diegia e. viešųjų pirkimų sistemą siekdama nenutrūkstamai valdyti viešųjų pirkimų proce -
dūras ir sutartis (nuo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo iki sąskaitų apmokėjimo su įvairiais tarpiniais modu -
liais). Tokia visoms Komisijos tarnyboms skirta sistema palengvins ekonominės veiklos vykdytojų galimybę dalyvauti 
viešuosiuose pirkimuose ir padės didinti skaidrumą.
VIII
Administracinės ir teisminės teisių gynimo priemonės yra įtrauktos į viešųjų pirkimų dokumentus ir pranešimus apie 
viešųjų pirkimų procedūros rezultatus. Informacija apie sutarties skyrimą skelbiama TED platformoje arba perkan -
čiosios organizacijos interneto svetainėje. Komisija ir vykdomosios įstaigos atitinkamą informaciją apie ES fondų 
lėšų gavėjus paskelbia Finansinio skaidrumo sistemoje (FTS) pagal Finansinio reglamento 35 straipsnyje nustatytą 
skaidrumo principą.
IX a)
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau ir kaip 
paaiškinta jos atsakyme į 1 rekomendaciją.
Komisija atliks sąnaudų ir naudos analizę siekdama įvertinti, ar tikslinga centralizuoti informaciją apie viešuosius pir -
kimus dalyvavimo stebėsenos tikslais, taip pat kokios būtų tokio centralizavimo sąnaudos ir nauda. Kaip ir rekomen -
duojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų.
Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu, todėl nėra jokios centrali -
zuotos viešųjų pirkimų procedūrų sistemos, skirtos dalyvavimui stebėti, ir nėra jokio teisinio įpareigojimo tą daryti.
IX b)
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija, kaip paaiškinta jos atsakyme į 2 rekomendaciją.
Komisija sutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su pasiūlymu parengti bendrą taisyklių sąvadą.
Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti 
bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo ir padėtų iš esmės sutrumpinti tekstą, – tai visiškai atitinka 
geresnio reglamentavimo sampratą.
Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame regla -
mente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio regla -
mento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus 
sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos 
vykdytojams.
Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su VMĮ dalyvavimu. Komisija mano, kad Finansinis 
reglamentas nėra šiam tikslui įgyvendinti skirta politikos priemonė ir todėl juo neturėtų būti aktyviai skatinamas 
VMĮ dalyvavimas.
Komisija nesutinka su rekomendacijomis dėl kalbų vartojimo ir rinkos tyrimų (žr. Komisijos atsakymą į 
2 rekomendaciją).
Komisijos atsakymas 68
IX c)
Kaip paaiškinta atsakyme į 3 rekomendaciją, Komisija iš dalies sutinka su rekomendacijos dalimi, kurioje siūloma 
aktyviai rengti pirmines rinkos konsultacijas, kai jas galima pritaikyti numatomai konkurso procedūrai, siekiant pasi -
ruošti viešųjų pirkimų procedūrą įgyvendinti taip, kaip tai Komisija jau daro kai kuriose srityse, pavyzdžiui, nekilno -
jamo turto įsigijimo arba nuomos projektuose (kaip numatyta dokumente COM(2008) 2299 išdėstytoje metodikoje) 
ir eksploatavimo nutraukimo atvejais.
Tačiau Komisijos nuomone, pirminė rinkos analizė neturėtų būti skirta ekonominės veiklos vykdytojams informuoti 
apie viešųjų pirkimų planus ir reikalavimus, nes gali kilti grėsmė iškraipyti konkurenciją.
IX d)
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija, kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 
4 rekomendaciją.
Sutarties skaidymas į dalis grindžiamas siekiu didinti konkurenciją, tačiau šis skaidymas turi būti suderintas su Finan -
siniame reglamente numatytu patikimo finansų valdymo principu. Didelės vertės sutartys gali lemti masto ekono -
miją (mažesnes kainas) ir paprastesnį administravimą (mažiau sutarčių).
IX e)
Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija, laiko ją ilgalaikiu tikslu ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta 
toliau ir kaip paaiškinta jos atsakyme į 5 rekomendaciją.
Komisija atliks vertinimą, siekdama nustatyti, ar tikslinga įdiegti tokią sistemą, taip pat kokios būtų jos sąnaudos ir 
nauda. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų ir kitų institucijų 
susitarimo.
Komisija pabrėžia, kad dalis Audito Rūmų rekomendacijos, susijusios su Komisijos viešųjų pirkimų procedūromis, jau 
pradėta įgyvendinti. Kaip paaiškinta Komisijos atsakymuose į 58–62 dalių pastabas, vykdydama interneto svetainių 
racionalizavimo ir skaitmeninės transformacijos programą Komisija jau ėmė keisti savo interneto svetainę iš organi -
zacine struktūra paremto turinio į teminį. Į šią struktūrą įeis ir tema „Finansavimas, konkursai“, kuri jau yra kuriama.
Prieiga prie verslo galimybių ir atitinkamų viešųjų pirkimų dokumentų yra galima naudojantis esamomis priemonė -
mis ir platformomis – TED ir „TED eTendering“ – kuriose prieinami skelbimai apie viešuosius pirkimus bei institucijų 
viešųjų pirkimų dokumentai. Atsižvelgdama į biudžeto ir žmogiškųjų išteklių suvaržymus Komisija įvertins, ar galėtų 
būti siūlomos papildomos funkcijos siekiant suteikti prieigą prie išsamesnės informacijos.
IX f)
Kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 6 rekomendaciją, Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Komisija nemano, kad reikalinga siūlyti Finansinio reglamento pakeitimus dėl skundų peržiūros.
Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo 
pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 
113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti 
terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo 
prašymo gavimo dienos.
Komisijos atsakymas 69
IX g)
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įvertins, kokiu mastu platforma „TED e Tende -
ring“ gali ekonomiškai efektyviai rinkti šiuos duomenis, kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 7 rekomendaciją.
IX h)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyboje (toliau – OLAF) šiuo metu ataskaitų ir analizių rengimo tobulinimo pereina -
masis laikotarpis. Naująją OLAF turinio valdymo sistemą (OCM) numatyta įdiegti 2016 m. liepos mėn. Statistikai ir 
ataskaitų rengimui numatytas modulis bus prieinamas vėliau 2017 m. Per tą laiką OLAF tiria galimybes patobulinti 
dabartines ataskaitų rengimo priemones ir alternatyvas.
IX i)
Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija su sąlyga, kad tarpusavio vertinimas bus vykdomas prirei -
kus ir netaps nuolatiniu procesu, nes tai pareikalautų papildomų biudžeto ir (arba) žmogiškųjų išteklių.
Įvadas
02
Taip pat reikalaujama, kad ES institucijos taikytų patikimo finansų valdymo principą ir viešuosiuose pirkimuose tai -
komus skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio į dalyvius ir nediskriminavimo principus.
06
Komisijos viešųjų pirkimų vadovas yra prieinamas visoms Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir 
agentūroms.
Pastabos
17
Šiuo metu OLAF naudojama bylų valdymo sistema visų pirma yra valdymo priemonė, todėl joje prieinamas tiktai 
nedidelis kiekis iš anksto numatytų ataskaitų. Visos papildomos ataskaitos arba sudėtingesnės analizės, pavyzdžiui, 
tokios, kurių reikalauja Audito Rūmai, turi būti rengiamos rankiniu būdu, o tam reikalingi ištekliai, kurių šiuo metu, 
deja, nėra.
23
Komisija pabrėžia, kad pasiūlymų skaičius ir esama konkurencija nėra automatiškai tarpusavyje susiję.
Komisijos atsakymas 70
26
2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtame ir 
2015 m. iš dalies pakeistame Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas 
direktyvų nuostatas.
Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti 
bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo, sutrumpintų tekstą ir iš esmės jį supaprastintų, – tai visiškai 
atitinka geresnio reglamentavimo sampratą.
Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame regla -
mente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio regla -
mento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus 
sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos 
vykdytojams.
27
Būsimame 2016 m. pasiūlyme peržiūrėti Finansinį reglamentą bus pateiktas bendras taisyklių rinkinys, kuris būtų 
taikomas ne vienai ES biudžeto priemonei (viešiesiems pirkimams, subsidijoms, prizams ir t. t.), siekiant pašalinti 
nepagrįstus neatitikimus, suderinti nuostatas ir pridėti tekstui aiškumo. Su geru administravimu susijusios nuostatos 
taikomos ne tik viešiesiems pirkimams ir todėl būtų perkeltos į šį bendrą taisyklių rinkinį.
29
Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse su paskutiniais pakeitimais nustatytos viešųjų pirkimų taisyklės iš 
esmės atitinka direktyvų nuostatas. Skirtumai dažniausiai susiję su griežtesnėmis taisyklėmis, grindžiamomis pati -
kimo finansų valdymo principu.
Svarbiausi skirtumai, jei reikia, yra paaiškinti konstatuojamosiose dalyse. Pavyzdžiui, taikymo taisyklių 23 konstatuo -
jamojoje dalyje paaiškintas skirtumas tarp atrankos ir sutarties skyrimo kriterijų.
30
Finansinis reglamentas nėra tinkama priemonė orientuotis į tam tikrus ekonominės veiklos vykdytojus.
Nepriklausomai nuo įmonės dydžio, visiems dalyviams turėtų būti taikomas vienodas požiūris. Pagal Finansinį regla -
mentą viešųjų pirkimų taisyklių tikslas nėra padėti siekti konkrečių politikos tikslų. Kaip ir kiti ekonominės veiklos 
vykdytojai, VMĮ gali dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kaip vienas konkurso dalyvis, bendrą pasiūlymą teikiantis 
konkurso dalyvis arba subrangovas.
VMĮ faktiškai turi palankesnes sąlygas, nes joms taikomos paprastesnės taisykles, nors jos ir nėra paminėtos atskirai.
Taip pat žr. IX dalies b punktą.
31
Viešųjų pirkimų taisyklėse pasirengimas procedūrai ir viešinimo priemonės yra atskirtos tikslingai.
Jeigu kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai, su kuriais susisiekiama dėl pirminės rinkos konsultacijos, turėtų 
prieigą prie išankstinės informacijos apie numatytą viešąjį pirkimą, tai ne tik keltų grėsmę iškraipyti konkurenciją, 
bet ir pažeistų vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą.
Komisijos atsakymas 71
Viešųjų pirkimų taisyklėse yra numatytos reikalingos viešinimo priemonės, skirtos paskelbti apie sutartis nepažei -
džiant vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo.
Paskelbtos Komisijos metinės ir daugiametės darbo programos bei sprendimai dėl finansavimo dar labiau palen -
gvina ekonominės veiklos vykdytojų prieigą prie informacijos.
32
Pagal taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalies g punktą, ištyrusios vietos rinką institucijos gali vykdyti derybas be 
išankstinio skelbimo apie pirkimą, jeigu šis yra susijęs su pastato sutartimi.
Komisija patvirtino šių nuostatų (C(2008) 2299) įgyvendinimo metodus, siekdama padidinti informacijos teikimą 
rinkai ir skaidrumą. Taip rinka yra informuojama apie Komisijos nekilnojamojo turto poreikius ir rinkos tyrimų 
pranešimus.
Šiuo metu minėti metodai yra peržiūrimi siekiant išspręsti dabartinės nekilnojamojo turto rinkos sunkumus ir užti -
krinti skaidrumą bei vienodą požiūrį į konkurso dalyvius.
34
Per pastaruosius ketverius metus Liuksemburge buvo įgyvendintos trys pastatų rinkos tyrimo procedūros, įskai -
tant daugialypį pastatų rinkos tyrimą dėl kraustymosi iš Jeano Monnet pastato. Visoms šioms pastatų rinkos tyrimo 
procedūroms buvo taikoma dokumente C(2008) 2299 numatyta leidžianti nukrypti nuostata ir tyrimo pranešimai 
nebuvo paskelbti Oficialiajame leidinyje. Nekilnojamojo turto komitetas pateikė teigiamą nuomonę apie šias lei -
džiančias nukrypti nuostatas.
35
Komisija mano, kad nėra poreikio nustatyti konkrečią kalbų vartojimo tvarką Finansinio reglamento lygmeniu, nes 
institucijų kalbų vartojimo tvarką apibrėžia bendrasis ES teisės aktas – Reglamentas Nr. 1/1958 – kuris yra taikomas ir 
viešiesiems pirkimams.
36
Procedūros turi būti pasirinktos atsižvelgiant į pirkimų sutarties vertę bei dalyką ir laikantis taikomų viešųjų pirkimų 
taisyklių.
Bendras Komisijos atsakymas į 37–40 dalių pastabas
Pirminė rinkos konsultacija yra reglamentuota dalyje apie pasirengimą procedūrai. Prireikus, pagrindinis jos tikslas – 
įgyti žinių apie rinką tam, kad būtų parengtos tinkamos konkurso sąlygos ir teisingai įvertinta sutarties vertė. Rinkos 
konsultacijas naudojant kaip išankstinės informacijos priemonę kyla grėsmė pakenkti konkurencijai.
Ekonominės veiklos vykdytojų informavimas apie viešųjų pirkimų planus yra reglamentuojamas dalyje apie vieši -
nimo priemones. Išankstine informacija, ex ante  viešinimo priemonėmis ir kitais informacijos skelbimo būdais apie 
viešųjų pirkimų procedūrų planavimą ir vykdymą informuojama visiems vienodomis sąlygomis.
Komisijos atsakymas 72
Paskelbtos Komisijos metinės ir daugiametės darbo programos bei sprendimai dėl finansavimo dar labiau palen -
gvina ekonominės veiklos vykdytojų prieigą prie informacijos.
Pirminė rinkos konsultacija yra ypač aktuali nestandartinių arba vienkartinių pirkimų atvejais.
Kai susisiekiama su potencialiais konkurso dalyviais, kyla grėsmė pažeisti skaidrumo ir vienodo požiūrio į konkurso 
dalyvius principus, o tai gali pakenkti sąžiningai konkurencijai.
Teisėkūros institucijos paskelbė rinkos analizę privalomą konkrečiais novatoriškos partnerystės atvejais, kai tikslas 
yra finansuoti mokslinius tyrimus ir kai rinkos konsultacija siekiama įsitikinti, kad tam tikro produkto rinkoje dar 
nėra.
42
Sutarties skaidymas į dalis – tai Komisijos dažnai taikoma praktika, vis dėlto, tik tais atvejais, kai tai tinkamai sude -
rinta su Finansinio reglamento 102 straipsniu ir taikymo taisyklių 168 straipsniu su paskutiniais pakeitimais.
Procedūros turėtų būti pasirenkamos užtikrinant pusiausvyrą: reikia atsižvelgti ne tik į kuo platesnio masto konku -
renciją, bet ir į kitus pirkimams taikomus principus: patikimą finansų valdymą, skaidrumą, proporcingumą, vienodą 
požiūrį į dalyvius ir nediskriminavimą.
4 langelis. Atvejai, kai sutartis buvo galima skaidyti į dalis. Antra įtrauka
Komisija nusprendė neskaidyti šios sutarties į dalis dėl šių priežasčių:
— turi būti sukurtas vienas bendras tinklalapis užklausoms pateikti ir įdiegta viena bendra valdymo priemonė, 
skirta priskirti užklausas ekspertams,
— užklausų priskyrimas ekspertams yra paremtas keliais kriterijais: tai užklausos ir atsakymo į užklausą kalba, 
konkrečios teisinės žinios tam tikroms problemoms spręsti ir susijusi (-os) valstybė (-s) narė (-s) (reikėtų atkreipti 
dėmesį, kad kai kurios užklausos gali būti susijusios su daugiau nei viena valstybe nare). Taigi skaidyti šią sutartį 
į dalis remiantis nedviprasmiškais geografiniais ar kitais kriterijais buvo neįmanoma ir nepatartina,
— dirbant su daugiau nei vienu rangovu gali būti nustatytos skirtingos vieneto kainos, kurias sumoka Komisija, 
o tai gali būti laikoma nesąžiningu elgesiu, sukurti įtampą ir neigiamai paveikti bendradarbiavimą,
— kai sutarties dalys yra tarpusavyje susijusios, būtina atsižvelgti į grėsmę neigiamai paveikti sutarties vykdymą 
(susilpnėjusios atsakomybės už atidėtą sutarties vykdymą grėsmė).
44
Kaip ir Finansiniame reglamente, Direktyvoje 2014/24/ES numatyta laisvė rengti tiek atvirą, tiek ribotą konkursą.
46
Dviejų etapų konkurso procedūros terminai yra šiek tiek ilgesni, tačiau šis skirtumas nėra didelis, palyginti su bendra 
procedūros trukme.
Komisijos atsakymas 73
Į peržiūrėto 2015 m. Finansinio reglamento kriterijų vertinimą taip pat buvo įtrauktas lankstumas; tai reiškia, kad 
vertinant pašalinimo, atrankos ir sutarties skyrimo kriterijus nereikia laikytis jokios konkrečios tvarkos.
Tačiau akivaizdu, kad dviejų etapų procedūrose visada reikės pirmiausia patikrinti pašalinimo ir atrankos kriterijus, 
nes šiuo pagrindu atrenkami kandidatai, kurie bus pakviesti teikti paraiškas dalyvauti konkurse.
47
Komisijos vidaus gairėse yra pabrėžta, kad nustatant ilgesnius konkurso terminus iš esmės būtų sudaromos palan -
kesnės sąlygos dalyvauti, nepriklausomai nuo pasirinktų procedūrų ir taisyklėse nustatytų minimalių terminų.
51
Derybų procedūra niekada nebuvo prievolė perkančiajai organizacijai ar konkurso dalyvio teisė. Derybos gali būti 
pasirinktos tik atsižvelgiant į gautus pasiūlymus.
52
Iš konkurso dalyvių tikimasi, kad konkurencingo konkurso sąlygomis jie iš pat pradžių pateiks geriausią savo pasiū -
lymą. Jeigu pateikti pasiūlymai yra pakankamai kokybiški ir jų biudžetas yra mažesnis, nei tikėtasi, pradėti derybas, 
ypač dėl mažos vertės sutarčių, būtų neproporcinga laiko ir reikalingų išteklių atžvilgiu tiek perkančiajai organizaci -
jai, tiek konkurso dalyviui.
53
Perkančioji organizacija neturėtų įsipareigoti visais atvejais derėtis dėl gautų pasiūlymų, bet tik tada, kai tai yra tin -
kama ir būtina. Bet kuriuo atveju visada reikia laikytis vienodo požiūrio į konkurso dalyvius.
58
Audito Rūmų pastaba dėl viešųjų pirkimų veiklos matomumo svarbos atitinka neseniai Komisijos atlikto tyrimo, 
kuriuo buvo siekiama nustatyti svarbiausias priežastis, dėl kurių žmonės nori susisiekti su Komisija internetu, rezul -
tatus. Finansavimas ir dalyvavimas konkursuose (įskaitant viešuosius pirkimus) buvo nurodyti kaip vienos svarbiau -
sių priežasčių.
Pokalbių su 12 Komisijos generalinių direktoratų ir vykdomųjų įstaigų metu buvo nurodyta, kad pirkimų procedūrų 
ir jų rezultatų skaidrumas yra labai svarbus Komisijos, kaip institucijos, tikslas.
Bendras atsakymas į 59–62 dalių pastabas
Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų atliktą jos departamentų interneto svetainių analizę, susijusią su viešaisiais 
pirkimais, ir šias pastabas apsvarstys vykdydama toliau apibūdintą skaitmeninės transformacijos programą.
2013 m. Komisija ėmėsi plataus užmojo iniciatyvos „Interneto svetainių racionalizavimas ir skaitmeninė transforma -
cija“, siekdama patobulinti skaitmeninę išorės komunikaciją. Apskritai šios iniciatyvos tikslai – tiek Komisijos inter -
neto svetainių pranešimus, tiek paiešką ir dizainą padaryti sklandesnius, aktualesnius naudotojams ir ekonomiškai 
efektyvesnius.
Komisijos atsakymas 74
Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas dėl oficialios ES interneto svetainės ir peržiūrės konkrečius europa.eu  
tinklalapius, atsižvelgdama į kuriamos naujos Komisijos svetainės struktūrą bei turinį, kad išvengtų kartojimosi ir 
užtikrintų nuoseklumą. Pirmoji naujos interneto svetainės „beta“ arba bandomoji versija prieinama adresu beta.
ec.europa.eu , kuriuo galima rasti naują su viešaisiais pirkimais susijusį turinį, kurio struktūra apibrėžta 58 dalyje 
(http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Šia naujo turinio interneto svetaine bus pakeistas dabartinis centrinis viešųjų pirkimų interneto tinklalapis2, kurį savo 
ataskaitoje mini Audito Rūmai.
8 langelis. Dar galiojančių skelbimų apie pirkimą paieškos TED svetainėje rezultatų, 
kurie nebuvo pakankamai geri, pavyzdžiai
Ši problema gali kilti dėl dviejų priežasčių:
1) Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos (toliau – CVP) kodų problemų; anksčiau iš tiesų buvo TED platfor -
mos veikimo problemų, kurios buvo išspręstos leidžiant naudotis paieška tik kodų lygmeniu;
2) perkančioji organizacija įvedė netikslų CPV kodą: perkančiosios organizacijos įvesta informacija klaidinga ir tai turi 
neigiamą poveikį paieškos rezultatams.
Pirmoji galima priežastis jau pašalinta.
Po pirminės analizės paaiškėjo, kad problemos priežastis – netiksliai įvesta informacija. Komisija toliau analizuos šią 
problemą ir imsis reikalingų priemonių.
Vykdant su Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT) susijusią paiešką reikėtų atkreipti dėmesį, kad anksčiau 
EIVT buvo laikoma nuo Tarybos priklausomu subjektu (todėl vykdant su Taryba susijusią paiešką bus matomi ir EIVT 
skelbimai). Vėliau buvo nuspręsta, kad EIVT turėtų būti laikoma savarankišku subjektu. Ankstesni EIVT skelbimai ir 
toliau yra siejami su Taryba.
9 langelis. Atvejai, kai Komisija pateikė netikslius kodus, pavyzdžiai
Paieškos rezultatai didžiąja dalimi priklauso nuo to, ar perkančioji organizacija įvedė teisingą informaciją. Pirmiau 
paminėti atvejai yra susiję su situacijomis, kai perkančiosios organizacijos pasirinktas kodas buvo netinkamas.
72
2015 m. e. pasiūlymų teikimo sistema buvo įdiegta šešiuose generaliniuose direktoratuose ir agentūrose (per metus 
bent vieną kvietimą dalyvauti konkurse kiekviena pateikė naudodamasi e. pasiūlymo teikimo sistema). E. pasiūlymų 
teikimo sistemos diegimas ir toliau bus tęsiamas (2016 m. ją numatyta įdiegti 10 papildomų generalinių direktoratų 
ir agentūrų).
78
Kiek tai susiję su ES institucijomis, Komisija mano, kad nereikalinga ir netinkama steigti papildomą neteisminės per -
žiūros įstaigą prie jau egzistuojančio Finansiniu reglamentu numatyto peržiūros mechanizmo, nes tai pareikalautų 
siekiamai naudai neproporcingų sąnaudų.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Komisijos atsakymas 75
Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo 
pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 
113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti 
terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo 
prašymo gavimo dienos.
Be to, kai viešųjų pirkimų procedūros metu ekonominės veiklos vykdytojams pranešama apie neigiamą poveikį kan -
didatų arba konkurso dalyvių teisėms turintį veiksmą (pvz., atmetimą), tame pranešime nurodomos galimos teisių 
gynimo priemonės (skundas ombudsmenui ir teisminė peržiūra).
Komisija mano, kad nedidelis Bendrajam teismui pateiktų su Sąjungos institucijų viešaisiais pirkimais susijusių 
skundų skaičius (17) ir tai, kad Teismas retai nurodo atlyginti tariamai padarytą žalą, yra aiškūs rodikliai, kad dabar -
tinė sistema yra veiksminga ir atitinka savo paskirtį. Taigi pasiūlyta greita peržiūra yra nereikalinga ir neproporcinga 
priemonė, nesuderinama su išlaidų veiksmingumo ir tinkamo administracinių išteklių panaudojimo principais.
79
Prašymų arba pastabų teikimas perkančiajai organizacijai (pagal Finansinį reglamentą) ir paraiška dėl peržiūros per -
kančiajai organizacijai (pagal Teisių gynimo priemonių direktyvų 1 straipsnio 5 dalį) yra du skirtingi veiksmai, nes tik 
pastarasis veiksmas, remiantis Teisių gynimo priemonių direktyvomis, yra būtina sąlyga norint prašyti, kad peržiūrą 
atliktų nepriklausoma išorės įstaiga.
Taigi, tokių veiksmų pasekmės, kiek tai susiję su sutarties pasirašymu, yra skirtingos:
— pagal Teisių gynimo priemonių direktyvas: pateikus paraišką dėl peržiūros automatiškai sustabdomas sutarties 
pasirašymas siekiant peržiūros veiksmingumo,
— pagal Finansinį reglamentą: įvertinusi prašymus arba pastabas, perkančioji organizacija gali sustabdyti sutarties 
pasirašymą, jei tai yra tinkama reakcija į prašymus arba pastabas. Sisteminis sutarties stabdymas dėl sustabdy -
mo laikotarpiu konkurso nelaimėjusių dalyvių pateiktų bet kokio tipo prašymų arba pastabų būtų nepropor -
cingas, nes dėl sustabdymo perkančioji organizacija sprendžia atsižvelgdama į konkretų atvejį ir tada, kai jis 
pagrįstas pateiktų prašymų arba pastabų pobūdžiu.
90
Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu. Kadangi nėra jokio teisinio 
įpareigojimo sukurti centrinę duomenų saugyklą, nėra ir biudžeto asignavimų tokiai sistemai plėtoti. Priklausomai 
nuo sutarties vertės, informacija apie pirkimų sutarčių skyrimą skelbiama TED platformoje arba perkančiosios orga -
nizacijos interneto svetainėje (arba yra prieinama Komisijai ir jos vykdomosioms įstaigoms Finansinio skaidrumo 
sistemoje), vadovaujantis viešinimo taisyklėmis. Tačiau Finansinio skaidrumo sistema yra skirta informacijai apie ES 
fondų lėšų gavėjus teikti, o ne apie konkrečias biudžeto įgyvendinimo priemones, kuriomis jie buvo finansuojami, ir 
ne apie fondo patirtų išlaidų rūšis.
91
Šiuo tikslu jau yra sukurta ir prieinama speciali platforma, t. y. TED duomenų bazė. Komisija sutinka, kad ši duomenų 
bazė yra tinkama informacijos apie viešuosius pirkimus teikimo priemonė, nes joje pateikiama daug duomenų, įskai -
tant per „eTendering“ pateiktus viešųjų pirkimų dokumentus. Į šiuos dokumentus įeina ir sutarties, kuri bus pasira -
šyta su konkurso laimėtoju, projektas. Į galutinę sutartį taip pat įeina pasiūlymai, tačiau Komisija juos laiko konfiden -
cialiais dokumentais pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalį (dėl kurių atskleidimo nukentėtų fizinių arba 
juridinių asmenų komercinių interesų apsauga).
Komisijos atsakymas 76
92
Reikia atkreipti dėmesį, kad nors šiuo metu „eTendering“ programa nėra privaloma, visi Komisijos generaliniai direk -
toratai ir institucijos yra raginami ja naudotis.
Konkurso dokumentų atsisiuntimo iš platformos „TED eTendering“ funkcija 2016 m. sausio mėn. buvo pakeista. Siste -
mos numatytoji parinktis leidžia atsisiųsti dokumentus po nustatyto pasiūlymų teikimo termino. Perkančioji organi -
zacija gali pasirinkti išjungti šią parinktį.
94
Į Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalyje numatytą metinių veiklos ataskaitų suvestinę įtraukiamas priedas, 
kuriame pateikiamas visų derybų be išankstinio skelbimo apie pirkimą sąrašas. Taip pat žr. Komisijos atsakymą 
į 90 dalies pastabas.
97
Atvirųjų duomenų portale, kaip metaduomenų kataloge, registruojami esami TED interneto svetainėje pateikiami 
TED duomenų rinkiniai, taip pat kai kurie Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD duomenų rinkiniai.
99
Komisija per Biudžeto GD Centrinę finansų tarnybą pateikia pagrindinę viešųjų pirkimų informaciją, gaires ir mode -
lius, taip pat pagalbą ir mokymus, kurie yra atviri perkančiosioms organizacijoms – ne tik Komisijos tarnyboms, 
bet ir kitoms institucijoms, agentūroms ir įstaigoms – ir kuriuos jos palčiai naudoja. Į šią informaciją ir dokumentus 
įtraukiamos rekomendacijos ir juose pabrėžiama geriausia praktika.
Taip pat jau egzistuoja ir kiti keitimosi informacija tarp Komisijos ir Sąjungos perkančiųjų organizacijų forumai, visų 
pirma kas mėnesį posėdžiaujantis Finansų padalinių tinklas (toliau – RUF) ir bent kartą per metus posėdžiaujantis 
agentūrų viešųjų pirkimų pareigūnų tinklas NAPO, kuriam priklauso ir decentralizuotos agentūros ir kitos Sąjungos 
įstaigos (viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigos).
Komisija mano, kad įstaigos būtų suinteresuotos tolesniu struktūrizuotu keitimusi geriausia praktika, visų pirma 
didelės vertės procedūrose. Tačiau pasiūlyto nuolatinio tarpusavio vertinimo įgyvendinimas pareikalautų papil -
domų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių, kurių šiuo metu nėra. Ad hoc  susitikimai galėtų būti rengiami ad hoc  pagrindu 
atsiradus poreikiui.
Išvados ir rekomendacijos
101
Prieiga prie perkančiųjų organizacijų viešųjų pirkimų suteikiama viešinimo priemonėmis, laikantis galiojančių 
taisyklių. Be to, viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti (žr. Komisijos atsakymus į VII, 58–72 dalių pastabas ir 
1 rekomendaciją).
103
Komisija pabrėžia, kad nėra jokio teisinio įpareigojimo imtis tokių stebėjimo veiksmų.
Komisijos atsakymas 77
Bet kokiu atveju, kadangi ekonominės veiklos vykdytojai gali dalyvauti konkurse skirtingais būdais (kaip bendrų 
pasiūlymų teikėjai arba subrangovai), vykdant paraiškų dalyvauti arba pasiūlymų skaičiaus stebėseną niekada nebus 
surinkta pakankamai informacijos apie kandidatų arba konkurso dalyvių sudėtį.
1 rekomendacija
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau.
Atsižvelgdama į tai, kad tokios centralizuotos informacinės sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, 
ir į ribotus išteklius, Komisija atliks sąnaudų ir naudos analizę siekdama įvertinti, ar tikslinga centralizuoti informa -
ciją apie viešuosius pirkimus dalyvavimo stebėsenos tikslais, taip pat kokios būtų tokio centralizavimo sąnaudos ir 
nauda. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų.
Viešieji pirkimai Komisijoje yra decentralizuoti leidimus suteikiančių pareigūnų lygmeniu, todėl nėra jokios centrali -
zuotos viešųjų pirkimų procedūrų sistemos, skirtos dalyvavimui stebėti. Tam nėra nei teisinio įpareigojimo, nei tokio 
didelio masto duomenų analizei reikalingų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių.
Dalyvavimo viešųjų pirkimų procedūrose lygmuo gali priklausyti nuo įvairių veiksnių. Todėl pasiūlymų arba priim -
tinų pasiūlymų skaičius nebūtų tinkamas rodiklis įrodyti viešųjų pirkimų veiklos prieinamumą. Jokiose procedūrose 
ir pirkimuose (paslaugų, reikmenų, darbų, pastatų) ekonominės veiklos vykdytojams nėra taikomi apribojimai dėl to, 
kaip jie dalyvaus konkurse (kaip bendro pasiūlymo teikėjai arba kaip subrangovai). Todėl pasiūlymų skaičius negali 
sistemingai suteikti pakankamai informacijos apie tai, kiek ekonominės veiklos vykdytojų dalyvauja konkurse.
104
2015 m. persvarstymo tikslas – suderinti viešųjų pirkimų taisykles su 2014 m. direktyvų nuostatomis. Peržiūrėtame ir 
2015 m. iš dalies pakeistame Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse atsižvelgta į supaprastintas ir paaiškintas 
direktyvų nuostatas, o į tolesnius patobulinimus bus atsižvelgta numatytame 2016 m. pasiūlyme peržiūrėti Finansinį 
reglamentą.
104 a)
Žr. Komisijos atsakymą į 26 dalies pastabas.
104 b)
Komisija mano, kad, kur reikia, nukrypimai yra paaiškinti Finansinio reglamento konstatuojamosiose dalyse.
104 c)
Nepriklausomai nuo įmonės dydžio visiems dalyviams turėtų būti taikomas vienodas požiūris. Pagal Finansinį regla -
mentą viešųjų pirkimų taisyklių tikslas nėra padėti siekti konkrečių politikos tikslų. Kaip ir kiti ekonominės veiklos 
vykdytojai, VMĮ gali dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose kaip vienas konkurso dalyvis, bendrą pasiūlymą teikiantis 
konkurso dalyvis arba subrangovas.
VMĮ faktiškai turi palankesnes sąlygas, nes joms taikomos paprastesnės taisykles, nors jos ir nėra paminėtos atskirai.
104 e)
Nėra poreikio nustatyti atskiros kalbų vartojimo tvarkos Finansinio reglamento lygmeniu, nes taikoma kalbų varto -
jimo tvarka yra tiesiogiai numatyta Reglamente Nr. 1/1958.
Komisijos atsakymas 78
2 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Komisija sutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su pasiūlymu parengti bendrą taisyklių sąvadą.
Vienas iš pagrindinių būsimo 2016 m. pasiūlymo persvarstyti Finansinį reglamentą ramsčių – siūlymas parengti 
bendrą taisyklių sąvadą, kuris pridėtų bendro aiškumo, sutrumpintų tekstą ir iš esmės jį supaprastintų, – tai visiškai 
atitinka geresnio reglamentavimo sampratą.
Šiuo bendru taisyklių sąvadu, kaip vienu bendru teisės aktu, bus apibendrintos tiek dabartinės Finansiniame regla -
mente numatytos viešųjų pirkimų taisyklės, tiek išsamesnės taikymo taisyklės. Be to, šiuo metu Finansinio regla -
mento antroje dalyje numatytos konkrečios su viešaisiais pirkimais išorės veiksmų srityje susijusios nuostatos bus 
sujungtos su bendromis viešųjų pirkimų taisyklėmis siekiant dar didesnio aiškumo visiems ekonominės veiklos 
vykdytojams.
Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su VMĮ dalyvavimu. Komisija mano, kad Finansinis 
reglamentas nėra šiam tikslui įgyvendinti skirta politikos priemonė ir todėl juo neturėtų būti aktyviai skatinamas 
VMĮ dalyvavimas.
Komisija nesutinka su rekomendacijos dalimi, kuri yra susijusi su kalbų vartojimu ir rinkos tyrimais. Kalbų varto -
jimo tvarka turi būti taikoma taip, kaip numatyta Reglamente Nr. 1/1958. Su rinkos tyrimais susiję patikslinimai bus 
pateikti kartu su numatyta taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalies g punkto nuostatų (C(2008) 2299) įgyvendinimo 
metodų peržiūra, kaip paaiškinta 32 dalyje. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 32–34 dalių pastabas.
Komisija iš esmės sutinka su rekomendacija dėl nukrypimų nuo 2014 m. direktyvos pagrįstumo ir laiko ją iš dalies 
įgyvendinta. Nukrypimai, jei reikia, paaiškinti peržiūrėto Finansinio reglamento konstatuojamosiose dalyse. Tolesnių 
nukrypimų poreikis, jei reikia, bus ištirtas ir nurodytas arba paaiškintas peržiūrint dabartinį Finansinį reglamentą.
3 rekomendacija
Komisija iš dalies sutinka su rekomendacijos dalimi, kurioje siūloma aktyviai rengti pirmines rinkos konsultacijas, kai 
jas galima pritaikyti numatomai konkurso procedūrai, siekiant pasiruošti viešųjų pirkimų procedūrą įgyvendinti taip, 
kaip tai Komisija jau daro kai kuriose srityse, pavyzdžiui, nekilnojamo turto įsigijimo arba nuomos projektuose (kaip 
numatyta dokumento COM(2008) 2299 išdėstytoje metodikoje) ir eksploatavimo nutraukimo atvejais.
Tačiau Komisijos nuomone, pirminė rinkos analizė neturėtų būti skirta ekonominės veiklos vykdytojams informuoti 
apie viešųjų pirkimų planus ir reikalavimus. Viešųjų pirkimų taisyklėse pasirengimas procedūrai ir viešinimo priemo -
nės yra atskirtos tikslingai.
Jeigu kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai, su kuriais susisiekiama dėl pirminės rinkos konsultacijos, turėtų 
prieigą prie išankstinės informacijos apie numatytą viešąjį pirkimą, tai ne tik keltų grėsmę iškraipyti konkurenciją, 
bet ir pažeistų skaidrumo ir vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principus.
Viešųjų pirkimų taisyklėse yra numatytos reikalingos viešinimo priemonės, skirtos paskelbti apie sutartis nepažei -
džiant viešųjų pirkimų principų.
Komisijos atsakymas 79
4 rekomendacija
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir toliau sieks tinkamai ją įgyvendinti .
Komisija mano, kad skaidydama sutartis į dalis ji jau vadovaujasi požiūriu, pagal kurį išlaikoma pusiausvyra tarp 
poreikio didinti konkurenciją ir kitų viešiesiems pirkimams taikomų principų, visų pirma patikimo finansų valdymo 
ir proporcingumo. Taigi, jei reikia, sutartys bus skaidomos į dalis atsižvelgiant į sutarties dalyką bei vertę ir sutarties 
vykdymo grėsmes tarpusavyje susijusių dalių atvejais.
106
Bet kokios priemonės, įskaitant TED platformą, paieškos rezultatai labai priklauso nuo to, kaip įvesta informacija. 
Skelbimų apie viešuosius pirkimus atvejais neprivalomi laukai dažnai neužpildomi, o perkančiosios organizacijos 
kartais įveda neteisingą informaciją.
Tačiau Komisija supranta, kad paieška TED platformoje gali būti tobulinama. 2016 m. kovo mėn. Leidinių biuras atliko 
naudotojų apklausą, o šiuo metu vykdomas TED tinkamumo naudoti tyrimas. Abiejų tyrimų rezultatai bus panaudoti 
šiais metais siekiant pagerinti naudotojų patirtį ir didinti pasitenkinimą TED paslaugomis.
5 rekomendacija
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija, laiko ją ilgalaikiu tikslu (po 2018 m.) ir įgyvendins 
ją taip, kaip nurodyta toliau.
Atsižvelgdama į tai, kad tokios sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, ir į tai, kad pagal dabartinę 
daugiametę finansinę programą (toliau – DFP) tarpinstitucinis matmuo nėra numatytas biudžete, Komisija atliks 
vertinimą, siekdama nustatyti, ar tokios sistemos diegimas būtų tikslingas, taip pat jos diegimo sąnaudas ir galimą 
naudą. Kaip ir rekomenduojama, veiksmai, kurių bus imtasi, priklausys nuo šio vertinimo rezultatų ir kitų institucijų 
susitarimo.
Atsižvelgdama į savo viešųjų pirkimų veiklą, Komisija jau pradėjo įgyvendinti Audito Rūmų rekomendaciją: šiuo 
metu Komisija, vykdydama skaitmeninės transformacijos programą, kuria vieną bendrą viešųjų pirkimų tinklalapį. 
Jame bus galima rasti nuorodas į visą su viešaisiais pirkimais susijusią informaciją (pranešimus dėl taikomų taisyklių 
ir verslo galimybių) ir esamas prieigos prie viešųjų pirkimų dokumentų ir pasiūlymų teikimo priemones.
Žr. atitinkamą tinklalapį naujos Komisijos interneto svetainės bandomojoje versijoje: http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_en .
Ši nauja interneto svetainė, įskaitant šį tinklalapį, pradės veikti 2016 m. Siekiant pateikti atitinkamą turinį, vykstan -
čius darbus koordinuoja iniciatyvos SEDIA (Komisijos tarnybų atliktas vertinimas siekiant rasti bendrą sprendimą, 
kaip nuo pradžios iki galo remti finansavimo ir konkursų ciklus) ir dalyvių portalo (IT sprendimas, kuris šiuo metu 
padeda valdyti kvietimus dalyvauti konkurse ir subsidijas keliose svarbiose ES programose, įskaitant programą 
„Horizontas 2020“) darbo grupės.
Prieiga prie verslo galimybių ir atitinkamų viešųjų pirkimų dokumentų yra galima naudojantis esamomis priemonė -
mis ir platformomis – TED ir „TED eTendering“ – kuriose prieinami skelbimai apie viešuosius pirkimus bei institucijų 
viešųjų pirkimų dokumentai. Atsižvelgdama į biudžeto ir žmogiškųjų išteklių suvaržymus Komisija įvertins, ar galėtų 
būti siūlomos papildomos funkcijos siekiant suteikti prieigą prie išsamesnės informacijos.
Komisijos atsakymas 80
6 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisija nemano, kad reikalinga siūlyti Finansinio reglamento pakeitimus dėl skundų peržiūros.
Finansinis reglamentas jau numato, kad konkurso nelaimėję dalyviai yra informuojami apie jų pasiūlymų atmetimo 
pagrindą ir išsamias priežastis ir jie gali prašyti papildomos informacijos, kaip numatyta Finansinio reglamento 
113 straipsnio 3 dalyje ir taikymo taisyklių 161 straipsnio 2 dalyje. Tokiems prašymams patenkinti numatyti griežti 
terminai: perkančioji organizacija privalo kuo greičiau pateikti šią informaciją, tačiau ne vėliau kaip per 15 dienų nuo 
prašymo gavimo dienos.
Be to, kai viešųjų pirkimų procedūros metu ekonominės veiklos vykdytojams pranešama apie neigiamą poveikį kan -
didatų arba konkurso dalyvių teisėms turintį veiksmą (pvz., atmetimą), tame pranešime nurodomos galimos teisių 
gynimo priemonės (skundas ombudsmenui ir teisminė peržiūra).
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 78 ir 79 dalių pastabas.
7 rekomendacija
Komisija, kiek tai su ja susiję, iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją taip, kaip nurodyta toliau.
Atsižvelgdama į tai, kad tokios stebėjimo sistemos diegimas būtų didelė administracinė našta, ir į biudžeto bei 
žmogiškųjų išteklių suvaržymus, Komisija įvertins, kokiu mastu „TED eTendering“ platforma gali teikti ekonomiškai 
efektyvią prieigą prie tolesnių viešųjų pirkimų duomenų.
8 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
OLAF šiuo metu ataskaitų ir analizių rengimo tobulinimo pereinamasis laikotarpis. Naująją OLAF turinio valdymo 
sistemą (OCM) numatyta įdiegti 2016 m. liepos mėn. Statistikai ir ataskaitų rengimui numatytas modulis bus priei -
namas vėliau 2017 m. Per tą laiką OLAF tiria galimybes patobulinti dabartines ataskaitų rengimo priemones ir 
alternatyvas.
9 rekomendacija
Komisija, kiek tai su ja susiję, sutinka su šia rekomendacija su sąlyga, kad tarpusavio vertinimas bus vykdomas prirei -
kus ir netaps nuolatiniu procesu, nes tai pareikalautų papildomų biudžeto ir (arba) žmogiškųjų išteklių.
81 Europos Centrinio Banko 
atsakymai
50
ECB laikosi nuomonės, kad viešųjų pirkimų procedūra buvo vykdoma laikantis ECB viešųjų pirkimų taisyklių. Todėl, 
ECB nuomone, argumentai dėl skubumo buvo svarūs, pakankami ir tinkamai pagrįsti. Ypatingą skubą lėmęs įvykis 
nepriklausė nuo ECB, o tarp pokyčių, kurių nebuvo galima numatyti, ir jų sukeltos skubos buvo akivaizdus priežasti -
nis ryšys. Dėl ypatingos skubos nebuvo įmanoma laikytis pagreitintam viešajam konkursui taikomų terminų, nes net 
ir šiuo atveju laikotarpis nuo skelbimo apie konkursą išsiuntimo dienos iki sutarties pasirašymo praktiškai užtrunka 
bent 3–4 mėnesius. Pritaikius pasirinktą konkurso procedūrą, kai konkursui teikiami 5 pasiūlymai, sutartis buvo 
sudaryta ir pasirašyta per šešias savaites nuo kvietimo dalyvauti konkurse išsiuntimo datos. Be to, pasirinkta proce -
dūra buvo užtikrinta pakankama konkurencija, o sutartis buvo sudaryta tik dėl neatidėliotinų poreikių patenkinimo. 
ECB taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vos tik paaiškėjus, kad atitinkamo pobūdžio konsultacinių paslaugų 
gali prireikti dažniau, buvo paskelbtas viešas konkursas šioms paslaugoms pirkti.
Toliau pateikiamos ECB pastabos dėl kai kurių Europos Audito Rūmų parengtų rekomendacijų.
1 rekomendacija
ECB iš esmės pritaria šiai rekomendacijai. ECB planuoja per 2016 m. palaipsniui įdiegti elektroninę viešųjų pirkimo 
konkursų sistemą. ECB apsvarstys, kaip sistematiškiau, tačiau veiksmingai, nustatyti dalyvavimo ECB vykdomuose 
viešuosiuose pirkimuose lygį, atsižvelgiant į prašymų dalyvauti ir gautų pasiūlymų skaičių.
3 rekomendacija
ECB pritaria rekomendacijai aktyviau rengti preliminarias rinkos konsultacijas prieš pradedant vykdyti oficialią vie -
šųjų pirkimų procedūrą, kad būtų surinkti duomenys apie rinką, taip pat kad būtų lengviau nustatyti reikalavimus ir 
būtų rastas ekonomiškai naudingesnis sprendimas.
4 rekomendacija
ECB iš esmės pritaria rekomendacijai, bet su sąlyga, kad sutarčių skaidymas į mažesnes dalis turi būti veiksmingas 
ir efektyvus vertinant iš sutarties įgyvendinimo ir valdymo perspektyvos. Sutarčių skaidymas į mažesnes dalis, 
nors teoriškai ir įmanomas, nelaikomas veiksmingu, jei dėl to kiltų pavojus, kad sutartį per daug sudėtinga įvykdyti 
techniškai, nebūtų užtikrinamas ekonomiškai naudingiausias sprendimas arba dėl kelių rangovų valdymo sutartis 
nebegalėtų būti tinkamai valdoma ir įgyvendinama.
5 rekomendacija
ECB interneto svetainės dalyje, skirtoje viešiesiems pirkimams, asmenys gali lengvai rasti su viešaisiais pirkimais susi -
jusius ECB paskelbtus skelbimus ir leidinius. Tai vieno langelio principu pagrįsta centralizuota bendra informacijos 
saugykla. ECB planuoja per 2016 m. palaipsniui įdiegti elektroninę viešųjų pirkimų konkursų sistemą. Be to, ECB turi 
savo viešųjų pirkimų taisykles.
Europos Centrinio Banko atsakymai 82
Todėl ECB iš dalies sutinka su rekomendacija, bet su sąlyga, kad planuojama interneto svetainė bus nesudėtingai 
naudojamas ir aiškus informacijos portalas, bus išvengta su juo susijusių papildomų sąnaudų ir darbo krūvio ir kad 
portalas netaps per daug sudėtingas. ECB atveju šis portalas būtų tiesiog susietas su ECB interneto svetainės dalimi, 
skirta viešiesiems pirkimams, kurioje pateikiama išsamesnė su ECB vykdomais viešaisiais pirkimais susijusi infor -
macija. Taip būtų išvengta informacijos dubliavimo bei pertekliaus ir panašių problemų. ECB viešaisiais pirkimais 
besidomintys ekonominės veiklos vykdytojai ir ateityje galėtų susisiekti su ECB per banko interneto svetainę ir kitais 
nusistovėjusiais ryšių kanalais.
Atsižvelgiant į tai, kad Elektroninis konkursų dienraštis (angl. Tenders Electronic Daily , TED) yra oficiali ir svarbiausia 
ES oficialiojo leidinio priedo , skirto Europos viešiesiems pirkimams, elektroninė versija, būtų naudinga apsvarstyti, 
kaip galima patobulinti TED, kad jame būtų galima rasti tinkamai apibendrintos informacijos apie galimybes daly -
vauti institucijų vykdomuose viešuosiuose pirkimuose.
7 rekomendacija
Žr. ECB atsakymą į 5 rekomendaciją.
ECB iš dalies pritaria rekomendacijai, bet su sąlyga, kad numatoma saugykla būtų paprasta priemonė, nereikalau -
janti papildomų sąnaudų ir darbo krūvio. Pati saugykla taip pat neturėtų tapti per daug sudėtinga. ECB atveju ši sau -
gykla būtų tiesiog susieta su ECB interneto svetainės viešiesiems pirkimams skirta dalimi, kurioje pateikiama aktuali 
su ECB vykdomais viešaisiais pirkimais susijusi informacija.
9 rekomendacija
ECB sutinka su pasiūlymu skatinti tarpusavio mokymosi veiklą ir dalytis geriausia viešųjų pirkimų srities patirtimi. 
Reikėtų apsvarstyti, kokios priemonės būtų veiksmingiausios siekiant šio tikslo.
Pavyzdžiui, ECB dalyvauja aktyviame Europos centrinių bankų sistemos viešųjų pirkimų specialistų tinkle ir organi -
zuotai keičiasi geriausia patirtimi.
Be to, ECB centralizuotų viešųjų pirkimų skyrius yra gavęs išorės sertifikatą, susijusį su geriausia patirtimi viešųjų 
pirkimų srityje. Šiuo metu vyksta pakartotinis sertifikato išdavimo procesas.
83 Europos ombudsmeno 
atsakymai
Šiuo metu Europos ombudsmenas yra vienintelė neteisminė išorės peržiūros institucija, į kurią gali kreiptis ekonomi -
nės veiklos vykdytojai, manantys, kad ES institucijų ir įstaigų organizuojamose viešųjų pirkimų procedūrose su jais 
buvo nesąžiningai elgiamasi. Prireikus Europos ombudsmenas tiria tokius skundus ir atitinkamoms institucijoms bei 
įstaigoms teikia rekomendacijas. Galimybė apskųsti arba kitomis teisių gynimo priemonėmis ginčyti ombudsmeno 
sprendimus nenumatyta nei SESV 228 straipsnyje, nei Ombudsmeno statute1.
85–87 dalys
85, 86 ir 87 dalyse pateiktos faktinės išvados dėl Europos ombudsmeno yra teisingos ir jose tinkamai apibūdinama 
ombudsmeno veikla nagrinėjant su viešaisiais pirkimais susijusius skundus.
Ombudsmenė sutinka, kad Europos ombudsmeno statuto 2 straipsnio 4 dalyje nustatytas procedūrinis reikalavimas 
iš tikrųjų gali trukdyti ombudsmenei greitai reaguoti į skundą dėl viešųjų pirkimų procedūros. Tačiau veiksmingas 
vidaus skundų nagrinėjimo mechanizmas gali padėti susiaurinti ir patikslinti nagrinėtinus klausimus, jeigu jie per -
duodami spręsti ombudsmenei.
6 rekomendacija
Ombudsmenė teigiamai vertina Teisingumo Teismo rekomendaciją, kad Komisija turėtų pasiūlyti ES finansinio regla -
mento pakeitimus, kuriuos priėmus būtų galima greitai peržiūrėti skundus dėl viešųjų pirkimų procedūrų, ir kad 
ekonominės veiklos vykdytojai tokia peržiūra naudotųsi prieš kreipdamiesi į ES ombudsmeną arba teismus. Viešasis 
interesas, susijęs su veiksmingu ir greitu administravimu, būtų geriau tenkinamas sukuriant vidaus peržiūros mecha -
nizmą, kuriuo galėtų naudotis nusiskundimų dėl pirkimo proceso turintys konkurso dalyviai. Ombudsmenė mano, 
kad institucijoms, įstaigoms ir agentūroms sukūrus patikimus vidaus peržiūros mechanizmus turi būti tariama, kad 
prieš ombudsmenui pateikiant bet kokį skundą buvo laikomasi statuto 2 straipsnio 4 dalyje nustatyto procedūrinio 
reikalavimo. Tiesą sakant, poreikio kreiptis į ombudsmeną būtų galima išvengti, jeigu vidaus mechanizmas pats 
savaime iš tikrųjų būtų veiksmingas.
Tęsdama šį darbą ir pasinaudodama didele savo institucijos patirtimi, ombudsmenė mielai patartų ir padėtų kuriant 
veiksmingo skundų nagrinėjimo mechanizmo struktūrą.
1 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262 dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų 
(OL L 113, 1994, p. 15).

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 2 10
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 3 31
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 5 24
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomisEK: 2016 6 14
EP: 2016 5 23
Taryba: 2016 6 3
ECB: 2016 5 27
Ombudsmenas: 2016 5 11
ES institucijų pirkimų taisyklės iš esmės yra suderintos su 
bendraisiais ES teisės aktais dėl viešųjų pirkimų, pagal 
kuriuos reikalaujama konkursus dėl pirkimų sutarčių rengti 
kuo platesnius, kad būtų užtikrinta didžiausia 
konkurencija. ES institucijų valdymo ir kontrolės tvarka yra 
patikima, ja iš esmės mažinama klaidų rizika. Tačiau 
nustatėme, kad ES institucijos gali padaryti daugiau, kad 
palengvintų galimybę dalyvauti pirkimuose ekonominės 
veiklos vykdytojams (visų pirma mažoms ir vidutinėms 
įmonėms), pavyzdžiui, kiek įmanoma supaprastindamos 
taisykles ir panaikindamos bereikalingas kliūtis, dėl kurių 
kyla sunkumų galimiems konkursų dalyviams, norintiems 
sužinoti apie ES institucijų siūlomas pirkimų galimybes.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI