LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 27/45

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos

COM(2007) 616 galutinis

(2009/C 27/11)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2007 m. spalio 18 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato dėl Europos uostams skirtos politikos.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. gegužės 8 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan Simons.

446-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. liepos 9–10 d. (liepos 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1. Išvados

1.1 EESRK teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą dėl Europos uostams skirtos politikos, kuriame iš esmės siūlomos privalomos teisinės galios neturinčios priemonės. Be to, EESRK remia pastangų sutelkimą kuriant stabilų investicinį klimatą, tvarų uostų vystymąsi, gerą socialinę uostų aplinką ir nuoseklų Sutarties nuostatų taikymą.

1.2 Didėja Europos uostų įvairovė, turint omenyje dalyvaujančius uostus ir uostų funkcijų bei paslaugų mastą. EESRK rekomenduoja, kad ES uostams skirta politika remtų šį į rinką nukreiptą procesą, užtikrindama, kad visi Europos uostai gebėtų tvariai išnaudoti visą savo potencialą.

1.3 EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai plėtoti į krovinių vežimą geležinkeliais nukreiptą tinklą ir reikalauja, kad valstybės narės pirmenybę teiktų pagrindinių geležinkelių tarp sienų infrastruktūros, jungiančios su uostais, projektams, tačiau stebint, kad tai nepakenktų keleiviniam geležinkelių transportui.

1.4 EESRK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai paskelbti gaires, kad išspręstų dviprasmybes, susijusias su Bendrijos aplinkos teisės aktais dėl uostų vystymosi, ir rekomenduoja paskelbti jas iki 2008 m. pabaigos.

1.5 Europos Komisija turi paspartinti administravimo palengvinimo uostuose priemones. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą pristatyti Jūrų transporto erdvę be sienų 2008 m. Komisija, pirmiausia valstybės narės, ir toliau turi modernizuoti muitines ir teikti tam didžiausią politinį prioritetą.

1.6 EESRK pritaria Komisijai, kad vienodos uostų galimybės gali būti sustiprintos sukūrus valstybės pagalbos gaires ir esant finansinių atsiskaitymų skaidrumui. Lygiai taip pat manoma, kad Komunikate pateikti patarimai dėl koncesijų susitarimų, techninių laivybos paslaugų ir darbo jėgos susivienijimų gali būti apskritai naudingi ir aiškūs. Galiausiai Komisija turi imtis papildomų iniciatyvų konkurencijai tarp ES ir kaimyninių, ES nepriklausančių uostų užtikrinti.

1.7 EESRK pritaria Komisijos siekiui skatinti ir intensyvinti miestų ir jų uostų tarpusavio bendradarbiavimą. Pirmiausia jis ragina Komisiją atlikti išsamų socialinio ir ekonominio uostų poveikio tyrimą.

1.8 EESRK pritaria Komisijos sprendimui skatinti, kad Europos socialiniai partneriai steigtų Europos sektorinio socialinio dialogo komitetus uostuose.

2. Įžanga

2.1 Per visus pastaruosius dešimt metų EESRK aktyviai dalyvavo diskusijose dėl bendros ES uostams skirtos politikos. Atsižvelgiant į pagrindinį jūrų uostų poveikį Europos Sąjungos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, gerovei ir sanglaudai, tokia bendra politika turi išskirtinę papildomą naudą.

2.2 EESRK priėmė nuomones dėl Žaliosios knygos dėl jūros uostų ir laivybos infrastruktūros COM(1997) 678 (1), taip pat dėl dviejų Europos Komisijos teisės aktų pasiūlymų atverti uosto paslaugų rinką Europos jūrų uostuose (2). Be to, 2007 m. balandžio 26 d. EESRK priėmė nuomonę savo iniciatyva dėl bendros ES uostų politikos (3). Turint omenyje diskusijoms dėl Uosto paslaugų direktyvos būdingus prieštaravimus, ši nuomonė buvo skirta tiems Europos jūrų uostų politikos aspektams, dėl kurių suinteresuoti uostų sektoriaus subjektai galėtų pasiekti susitarimą.

3. Europos Komisijos komunikatas dėl Europos uostams skirtos politikos

3.1 2007 m. spalio 18 d. Europos Komisija paskelbė savo Komunikatą dėl Europos uostų politikos. Šis komunikatas — metus trukusio konsultacinio proceso su suinteresuotomis šalimis, kurį sudarė dvi konferencijos ir šeši teminiai seminarai, rezultatas. Komunikatas parengtas pagal Komisijos bendros jūrų politikos strategiją ir yra sudedamoji krovininio transporto darbotvarkės dalis.

3.2 Naujos Europos uostų politikos tikslas yra skatinti ES uostų sistemos, galinčios įveikti ateities ES transporto poreikių iššūkius, formavimą. Anot Komisijos, šie iššūkiai yra tarptautinio vežimo paklausa, technologijų vystymasis, į aplinką išmetami teršalai ir klimato kaita, uostų, miestų ir suinteresuotų subjektų dialogas, ir galiausiai suderinamumas su skaidrumu, konkurencija ir apskritai Bendrijos taisyklių galiojančiu rinkiniu.

3.3 Komunikato politikos formavimo pasiūlymus iš esmės sudaro Sutarties nuostatų interpretavimas ir veiksmų planas su papildomomis priemonėmis, kurios dažniausiai neturi privalomos teisinės galios.

3.4 Būtent: — uostų veiklos rezultatai ir susisiekimas iš pakrantės su atokesne valstybės teritorija; — aplinką tausojanti uostų krovos pajėgumų plėtra; — modernizavimas; — vienodos galimybės — aiškumas investuotojams, operatoriams ir naudotojams; — struktūruotas uostų ir miestų dialogas; — darbas uostuose.

4. Bendros pastabos

4.1 EESRK pritaria naujajam Komisijos komunikatui, kadangi pripažįsta strateginę uostų svarbą tiek Europos išorės ir vidaus prekybai, tiek ir jo naudą ekonominiam vystymuisi ir darbo vietų kūrimui.

4.2 EESRK pirmiausia pritaria tam, kad Komisija nesiūlo intervencinių priemonių, o pabrėžia (pagal ES sutarties nuostatų taikymo sritį) pastangų sutelkimą kuriant stabilų investicinį klimatą, tvarų uostų vystymąsi ir gerą socialinę uostų aplinką.

4.3 EESRK taip pat su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija taiko privalomos teisinės galios neturinčias priemones kaip alternatyvą, viena vertus, teisės aktams ir, kita vertus, kiekvieno konkretaus atvejo analizei.

4.4 Nepaisant to, EESRK nori pateikti keletą konkrečių pastabų ir rekomendacijų dėl skirtingų Komisijos komunikato skyrių.

5. Konkrečios pastabos

5.1 Ekonomikos sąlygos ir Europos uostų sistemos iššūkiai

5.1.1 EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad konteinerinių krovinių judėjimas šiuo metu yra visiškai sutelktas Šiaurės Vakarų Europos uostuose. Tačiau, reikėtų pripažinti, kad ryškėja tendencija, jog vis daugiau uostų įsitraukia į Europos konteinerių rinką, užuot sudėtingai keliavus vos per keletą uostų. 2006 m. labiausiai augančiais konteinerių uostais dažniausiai buvo maži ir vidutinio dydžio uostai, esantys įvairiais atstumais Europoje. Todėl uostai, išsidėstę dideliais atstumais, vis labiau konkuruoja tarpusavyje (4). ES uostams skirta politika gali remti šį procesą užtikrindama, kad visi Europos uostai sugebėtų tvariai išnaudoti visą savo potencialą.

5.1.2 EESRK, be Komisijos nustatytų iššūkių sąrašo, norėtų nurodyti globalizacijos ir konsolidacijos procesą, charakterizuojantį Europos uostus ir jūrų laivybos sektorių. Šis reiškinys ypač akivaizdus konteinerių rinkoje, tačiau taip pat pasireiškia kitose rinkose, pvz., ro-ro, generalinių ir biriųjų krovinių. Europos jūrų uostai dirba kartu su tarptautinėmis laivybos bendrovėmis. Be to, susiformavo stambios terminalų operatorių grupės, teikiančios savo paslaugas įvairiuose Europos uostuose. Visos uosto administracijos susiduria su iššūkiu užtikrinti operatorių, paslaugas teikiančių pasaulio mastu, suderinamumą ir uosto vystymosi tikslų atitikimą atitinkamos Europos politikos reikalavimams.

5.2 Uostų veiklos rezultatai ir susisiekimas iš pakrantės su atokesne valstybės teritorija

5.2.1 EESRK sutinka su Komisija, kad pirmiausia norint išspręsti klausimą, susijusį su padidėjusia paklausa uostams ir su uostais susijusiais pajėgumais, turi būti optimaliai panaudojama turima uostų infrastruktūra ir prieigos maršrutai. Be to, EESRK sutinka, kad išsami visuomenės sąnaudų ir naudos analizė turėtų būti atliekama prieš numatant naują infrastruktūros vystymą. Turi būti atsižvelgta į ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos aspektus, kadangi tai yra ES Lisabonos strategijos ramsčiai.

5.2.2 Kaip buvo paaiškinta pirmiau, rinkos procesai krypsta link didesnės Europos uostų įvairovės. Turėtų būti skatinamas principas iš apačios į viršų, kur siūlymus projektams kuria uostą valdanti institucija kartu su regioninės, o kai kur ir nacionalinės valdžios institucijomis. Žinoma tai nekeičia fakto, kad ES ir toliau formuluos tikslus bei nustatys gaires.

5.2.3 Norėdama išspręsti nesklandumus, Komisija gali panaudoti transeuropinio transporto tinklo 2010 m. vidurio laikotarpio įvertinimą dėl susisiekimo iš pakrantės su atokesne valstybės teritorija uostose. Nepaisant to, ES ir toliau turėtų rengti tikslus ir teikti gaires.

5.2.4 Be to, EESRK dar kartą prašo Komisijos paspartinti pastangas ištaisyti likusius nesklandumus, susijusius vykstant iš pakrantės į atokesnę valstybės teritoriją, taikant bendras transporto politikos priemones, ypač atsižvelgiant į vidaus vandens kelius ir krovinių vežimą geležinkeliais. Pirmiausia geležinkeliai išlieka didele kliūtimi, trukdančia optimaliam uostų darbui ir jų integravimui į logistikos grandines. Šiuo atžvilgiu EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai plėtoti į krovinių vežimą geležinkeliais orientuotą tinklą ir ragina valstybes nares pirmenybę teikti pagrindinių tarpvalstybinių geležinkelių infrastruktūros, jungiančios su uostais, projektų įgyvendinimui, tačiau stebint, kad tai nepakenktų keleiviniam geležinkelių transportui.

5.3 Aplinką tausojanti uostų krovos pajėgumų plėtra

5.3.1 EESRK itin palankiai vertina Komisijos iniciatyvą paskelbti gaires dėl Bendrijos aplinkos teisės aktų dėl uostų vystymo taikymo. Tai reikštų svarbų žingsnį pirmyn sprendžiant kai kuriuose ES teisės aktuose susidariusius prieštaravimus, pvz., paukščių, buveinių, vandens pagrindų direktyvose. Suvokdamas šio klausimo skubumą, EESRK rekomenduoja šias gaires paskelbti iki 2008 m. pabaigos.

5.3.2 Be to, EESRK taip pat ragina Komisiją apsvarstyti papildomas priemones uostų vystymo projektų teisiniam statusui sustiprinti ir esamiems teisės aktams supaprastinti, kaip išsamiau apibūdinama EESRK nuomonėje savo iniciatyva (5).

5.3.3 Aiškiai teigdamas, kad užteršti nešmenys turi būti tinkamai tvarkomi, EESRK rekomenduoja, kad rengiamuose teisės aktų pasiūlymuose, turėsiančiuose įtakos vandenų ir nešmenų tvarkymui, pvz., vandens direktyvos ir vandens pagrindų antrinės direktyvos (6), turi būti pripažįstama, kad neužteršti nešmenys neturi būti laikomi atliekomis ir neturi būti tvarkomi kaip užteršti nešmenys, kadangi dugno gilinimas iškasant neužterštus nešmenis nedidina teršalų kiekio vandenyje.

5.3.4 Galiausiai EESRK sutinka su Komisijos pasiūlymu dėl nuostatų, susijusių su uosto įrenginiais atliekoms iš laivų priimti ir į aplinką išmetamų teršalų kiekio mažinimu. EESRK rekomenduoja sprendimus dėl ekonominių paskatų per uosto įmokas palikti kiekvieno uosto administracijos žiniai, kadangi tokios priemonės darytų poveikį finansinei uostų struktūrai, kuri labai skiriasi Europoje.

5.4 Modernizavimas

5.4.1 EESRK pritaria ketinimui teikti teisės akto pasiūlymą dėl Europos vežimo jūrų transportu erdvės be kliūčių kūrimo 2008 m. ir atkreipia dėmesį į kelete ankstesnių nuomonių pateiktas konkrečias pastabas (7).

5.4.2 EESRK dar kartą primena savo rekomendaciją, kad ES turėtų toliau modernizuoti muitines ir užtikrinti, kad jos politikos kryptys dėl muitinių, saugios laivybos, apsaugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos kokybės būtų tinkamai koordinuojamos ir suderinamos ir nederėtų valdžios atsakomybės perkelti uostams.

5.4.3 EESRK remia vieno langelio principo vystymą ir iniciatyvas „elektroninės jūrų laivų eismo sistemos kūrimas“, „e-muitinė“ ir „e-kroviniai“ iniciatyvų įgyvendinimą. Kartu tiki, kad IRT grindžiami sprendimai turi būti ekonomiški, taip pat ir mažesniuose bei vidutiniuose uostuose.

5.4.4 Galiausiai, kalbant apie veiksmingumo didinimą, EESRK remia Komisijos siūlymą iki 2009 m. apibrėžti bendruosius Europos veiksnius, atsižvelgiant į komercinių duomenų slaptumą. Šiuos veiksnius, pagrįstus oro, trumpųjų atstumų laivybos ir bendro vežimo geležinkeliu srityse taikomais veiksniais, reikėtų parengti atsižvelgiant į atitinkamus su uostais susijusius aspektus, pavyzdžiui, uosto įrenginių darbo rezultatus, uostų ir bendrą veiklą vykdančių subjektų atokesnėje valstybės teritorijoje bendradarbiavimą.

5.5 Vienodos galimybės — aiškumas investuotojams, operatoriams ir naudotojams

5.5.1 EESRK pritaria Komisijos požiūriui dėl uosto administracijos vaidmens ir uostų valdymo sistemų skirtingumo Europoje. Pirmiausia pritariama nuostatai, kuria pripažįstama, kad svarbios uosto administracijos užduotys gali būti geriau įgyvendinamos, jeigu administracija nebus priklausoma, ypač finansiškai.

5.5.2 EESRK taip pat pritaria Komisijos teiginiui, skelbiančiam, kad 2008 m. ji priims valstybės pagalbos gaires. Atsižvelgdamas į tai, EESRK remiasi pagrindiniais valstybinio finansavimo uostams principais, kuriuos jis parengė 2007 m. balandžio 26 d. priimtoje nuomonėje savo iniciatyva.

5.5.3 EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija priėmė jo rekomendaciją, kad Direktyvoje 2006/111/EB nustatytos skaidrumo nuostatos būtų pradėtos taikyti visiems komerciniams uostams, neatsižvelgiant į metines tų uostų pajamas.

5.5.4 Nuomonėje savo iniciatyva EESRK rekomendavo gaires, kaip taikyti atrankos procedūras, pvz., paraiškas ar kitas priimtinas priemones, koncesijų sąlygas ir žemės nuomos sutartis, taip pat gaires dėl šių uosto tarnybų, kurios teikia viešąsias paslaugas, pvz., bendros saugos paslaugas uostuose, teisinio statuso.

5.5.5 Komisija patenkino šį prašymą pateikdama gaires savo uostams skirtos politikos komunikate dėl koncesijų ir techninių laivybos paslaugų. EESRK mano, kad Komisijos Sutarties nuostatų aiškinimas ir precedentų teisė abiejose srityse yra naudinga ir aiški. Tačiau EESRK pabrėžia, kad techninėms laivybos paslaugoms būdingas bendras ypatumas — jos visos susijusios su saugia laivyba ir todėl turėtų būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis.

5.5.6 Protinga koncesijų politika turi užtikrinti uosto vidaus konkurenciją, optimalią veiklą ir terminalų operatorių įsipareigojimus. EESRK rekomenduoja Komisijai reguliariai peržiūrėti pateiktas gaires dėl koncesijų, kad jos atitiktų pirmiau nurodytus tikslus ir turėtų pakankamai bendrų aspektų, kad uostų administracijoms būtų užtikrintos vienodos galimybės. Jos yra itin svarbios atsižvelgiant į krovinių pervežimo rinkoje tebevykstantį konsolidacijos procesą, kaip buvo minėta anksčiau.

5.5.7 EESRK pritaria Komisijos siūlymui padėti skleisti geriausios praktikos, susijusios su uosto mokesčių skaidrumu, pavyzdžius. EESRK tvirtai tiki, kad uosto mokesčiai turi būti nustatomi uosto vietos lygmeniu, kad optimaliai atitiktų uosto vartotojų reikalavimus ir uosto interesus apskritai.

5.5.8 Galiausiai EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija priėmė jo rekomendaciją imtis kaimyninių, ES nepriklausančių uostų nesąžiningos konkurencijos bylų. Panaudodama savo stojimo ir išorės ryšių politiką, Komisija taip pat turėtų imtis veiksmų politikos nulemtiems iškraipymams, pvz., Turkijos embargo laivams su Kipro vėliava, Turkijos ir Graikijos problemoms Egėjo jūroje, Baltijos šalių ir Rusijos sienos kirtimo problemoms, panaikinti.

5.6 Struktūrinio uostų ir miestų dialogo mezgimas

5.6.1 EESRK pritaria Komisijos siekiui skatinti ir intensyvinti miestų ir jų uostų bendradarbiavimą. Uostų integravimas į miestus ir miesto gyvenimą, derinant su dideliu supratimu apie uosto veiklą, susidomėjimu ir piliečių pasididžiavimu, yra gyvybiškai svarbūs tvaraus uostų vystymosi aspektai. Šiuo atžvilgiu EESRK itin remia sinergiją su turizmu, poilsiu, paveldu ir kultūra apskritai.

5.6.2 EESRK taip pat pabrėžia, kad trūksta patikimų duomenų apie tiesioginį ir netiesioginį užimtumą ir Europos uostų papildomą naudą. Pavyzdžiui, jam atrodo, kad komunikate naudojami užimtumo duomenys gerokai neatitinka tikrosios padėties. Todėl EESRK ragina Komisiją atlikti atitinkamą šios srities tyrimą.

5.6.3 Galiausiai, EESRK remia Komisijos ketinimą įvertinti saugumo priemonių poveikį ir parengti gaires, kaip tai būtų galima suderinti.

5.7 Darbas uostuose

5.7.1 EESRK pabrėžė būtinybę skatinti geras ir saugias darbo sąlygas ir aplinką, taip pat ir konstruktyvius darbo santykius uostuose. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija skiria nemažai dėmesio šiai temai komunikate dėl uostams skirtos politikos.

5.7.2 EESRK pakartoja savo požiūrį, kad operacijų veiksmingumas uostuose priklauso nuo patikimumo ir saugumo, o tai, nepaisant technologijų pažangos, labai priklauso nuo žmogiškojo veiksnio. Tokia nuostata paaiškina, kodėl uostuose reikia kvalifikuotos ir gerai parengtos darbo jėgos tiek sausumoje, tiek ir laivuose. EESRK rekomendavo, kad socialiniai partneriai vaidintų svarbų vaidmenį kuriant ir išsaugant šias sąlygas ir kad Europos lygmeniu Komisija turėtų remti savo indėlį palengvindama socialinį dialogą.

5.7.3 Todėl EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija nusprendė skatinti Europos socialinius partnerius sukurti uostuose Europos sektoriaus socialinio dialogo komitetą, kaip apibrėžta Komisijos sprendime 98/500/EB.

5.7.4 EESRK remia Komisijos ketinimą sukurti abipusiai pripažįstamą uosto darbuotojų mokymo sistemą, tačiau siūlo pirmiausia palyginti skirtingas uosto darbuotojų profesinės kvalifikacijos sistemas. Tai galima būtų padaryti taikant Europos socialinį dialogą.

5.7.5 Galiausiai EESRK pritaria Komisijai, kad nuostatų dėl uosto darbininkų saugos ir sveikatos (nesvarbu, ar tai Bendrijos nuostatos, ar Tarptautinės darbo organizacijos nustatytos taisyklės) įgyvendinimas turi būti atidžiai stebimas, o nelaimingų atsitikimų statistika gerinama. Tačiau EESRK taip pat ragina visais lygmenimis atitinkamuose forumuose imtis iniciatyvų tolesniam saugos ir sveikatos sąlygų gerinimui užtikrinti.

2008 m. liepos 9 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) OL C 407, 1998 12 28.

(2) EESRK nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl patekimo į uosto paslaugų rinką COM(2001) 35 galutinis, OL C 48, 2001 2 21, p. 122 ir COM(2004) 654 galutinis, OL C 294, 2005 11 25, p. 25.

(3) OL C 168, 2007 7 20, p. 57.

(4) Atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, vidutinė Hamburgo-Havro regiono uostų Europos konteinerių rinkos dalis nuo 61 proc. 1975 m. sumažėjo iki 48 proc. 2003 m., o Viduržemio regiono uostų rinkos dalis padvigubėjo — nuo 18 proc. 1975 m. iki 36 proc. 2003 m. Be to, uostų koncentracijos lygis Europoje konteinerių transporto atžvilgiu (matuojamas Gini koeficientu) nuo 1990 m. nuolat smuko, išskyrus patekimo į Europos rinką punktų, kur jis kilo. 2006 m. sparčiausiai augo (santykinai) vidutinio dydžio ir maži uostai įvairiuose Europos regionuose (Amsterdamas, Sinesas, Rauma, Konstanca, Kotka, Talinas, Brėmerhafenas, Zebriugė ir Gdynė) (šaltinis: Antverpeno transporto ir jūros administravimo institutas, Antverpeno universitetas). Tai labai skiriasi nuo padėties Jungtinėse Valstijose, kur per tą patį laikotarpį uostų koncentracijos lygis smarkiai pakilo. Šaltinis: Notteboom, T. (2007), Market report on the European seaport industry (Europos jūros uostų pramonės rinkos ataskaita), kuriame naudojami Eurostat ir atskirų uostų pateikti duomenys.

(5) Žr. Nuomonės Bendros ES uostų politikos (OL C 168, 2007 7 20, p. 57) 4 dalį.

(6) Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atliekų (COM(2005) 667) ir pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje, iš dalies keičiančią Direktyvą 2000/60/EB (COM(2006) 397).

(7) Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija COM(2006) 275 galutinis, OL C 168, 2007 7 20, p. 50.

Nuomonė savo iniciatyva dėl Bendros ES uostų politikos, OL C 168, 2007 7 20, p. 57.

Tiriamoji nuomonė dėl Jūros greitkelių logistikos grandinėje, OL C 151, 2008 6 17, p. 20.

Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos vidurio laikotarpio apžvalgos COM(2003) 155 galutinis, COM(2006) 380 galutinis, OL C 168, 2007 7 20, p. 68.