EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 03 14 COM(2018) 250 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimo pažangos ataskaita



1.ĮVADAS Europos migracijos darbotvarkė tebėra visapusis ES darbo migracijos srityje pagrindas. Veiksmų imamasi visose pagrindinėse darbotvarkėje numatyto darbo kryptyse, tačiau dėl geopolitinio nestabilumo ir ilgalaikių demografinių ir socialinių bei ekonominių tendencijų Europos kaimyninėse ir kitose šalyse migracijos problema ir spaudimas tebėra labai dideli. Ataskaitoje apžvelgiama visose darbo kryptyse, įskaitant vaikų apsaugą, padaryta pažanga ir pokyčiai, įvykę po paskutinės 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitos. Joje taip pat apžvelgiama pažanga, pasiekta įgyvendinant Komisijos veiksmų planą, kuriame numatoma iki 2018 m. birželio mėn. pasiekti susitarimą dėl 2017 m. gruodžio mėn. ES vadovų susitikime pristatyto išsamaus migracijos dokumentų rinkinio. Tai rodo išsamų darbo pobūdį ir būtinybę išlaikyti bendrai dedamų ES pastangų intensyvumą. Be to, šioje ataskaitoje nurodomi konkretūs pagrindiniai veiksmai, būtini siekiant užtikrinti nuolatinį ES reagavimo veiksmingumą, visų pirma tenkinti papildomų finansinių investicijų iš valstybių narių ir ES poreikį, siekiant remti ES veiksmus, susijusius su migracijos išorės dimensija. 2.PADĖTIS PAGRINDINIUOSE MIGRACIJOS MARŠRUTUOSE 2017 m. migracijos padėtis tapo stabilesnė, tačiau tebėra sudėtinga. 2017 m. užfiksuota beveik 205 000 neteisėto sienos kirtimo atvejų – tai 28 % mažiau nei 2014-aisiais, metais iki krizės. Tačiau padėtis nestabili, todėl darbas visuose migracijos maršrutuose 2018 m. tęsiamas, kad mažėjimo tendencija išliktų. Be to, nors spaudimas nacionalinėms migracijos sistemoms mažėja, jis vis dar yra didelis. 2017 m. ES gauti 685 000 prieglobsčio prašymų (43 % sumažėjimas, palyginti su 2016 m.), iš kurių 160 000 pateikė vaikai, o valstybės narės išdavė beveik milijoną pirmosios instancijos prieglobsčio sprendimų. Nustatyti neteisėto ES išorės sienos kirtimo atvejai ir metų pabaigoje ES 28 dar nebaigti nagrinėti prieglobsčio prašymai (2014–2017 m.) Duomenų šaltinis – Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (neteisėto sienos kirtimo atvejai) ir Eurostatas (dar nebaigti nagrinėti prieglobsčio prašymai). Pastaba. Trūksta duomenų apie 2017 m. Ispanijoje ir Kipre dar nebaigtus nagrinėti prieglobsčio prašymus. Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute migrantų judėjimo tendencija nekito nuo ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo pradžios 2016 m. kovo mėn. 2017 m. rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu atvyko 42 319 migrantų, o 2016 m. jų buvo 182 227. Nuo 2018 m. pradžios iki kovo 6 d. Graikijos salose užfiksuota 3 126 atvykimai, palyginti su 2 689 per tą patį 2017 m. laikotarpį. Šiek tiek pakito santykinė šalių, kurių piliečių atvyko daugiausia, dalis. 2017 m. daugiausia atvyko Sirijos (40 %), Irako (19 %) ir Afganistano (11 %) piliečių: nuo 2018 m. pradžios iki dabar ši dalis kiek pakito – sirai sudarė 32 %, irakiečiai – 27 %, o afganai – 13 %. Nors sienos kirtimo atvejų vykstant iš Turkijos į Italiją, Kiprą, Bulgariją ir Rumuniją pastaruoju metu nustatyta labai nedaug, neteisėto sienos kirtimo atvejų keliaujant iš Turkijos į Graikiją per sausumos sieną, palyginti su praėjusiais metais, padaugėjo. Tokių kirtimo atvejų 2017 m. priskaičiuota daugiau kaip 5 500 – palyginti su 2016 m., jų padaugėjo beveik 80 %, o iki 2018 m. kovo 4–5 d. jų buvo nustatyta 838, palyginti su 291 tuo pačiu laikotarpiu 2017 m. Reikėtų pažymėti, kad didžioji dalis šių sienos kirtimo atvejų susiję su Turkijos piliečiais, kurie sudaro daugiau nei 50 % ligšiolinio šių metų srauto.

Vakarų Balkanų maršrutas 2017 m. Vakarų Balkanų maršrute vyravusi santykinio stabilumo tendencija tokia pat išliko ir 2018 m. Dėl sustiprintos sienų kontrolės ir suderinto ES valstybių narių, ES agentūrų ir Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimo neteisėtas tranzitas Vakarų Balkanų maršrutu toliau darėsi vis sunkiau įmanomas. Tačiau dėl sustiprintos pagrindinių maršrutų kontrolės gali atsirasti paskata keliauti naujais maršrutais arba apeiti esamus. Tai taip pat gali lemti neteisėto žmonių gabenimo tinklų prisitaikymą ir naujus modi operandi, įskaitant metodus, kuriuos taikant migrantams kyla didesnis pavojus, nes neteisėtai žmones gabenantys asmenys siekia išlaikyti pelno maržą. Todėl reikia ir toliau dėti pastangas siekiant stebėti pokyčius ir bendradarbiauti kovojant su neteisėtai žmones gabenančiais asmenimis. Dauguma nustatytų neteisėto ES išorės sienos kirtimo atvejų užfiksuota pasienyje su Serbija. Taip pat pastebėta ženklų, kad atsiveria šalutinis maršrutas per Albaniją, Juodkalniją, Bosniją ir Hercegoviną į Kroatiją ir Slovėniją. Be to, itin svarbu nuolat stebėti padėtį, nes nustatyta, kad padaugėjo Irano piliečių, bandančių patekti į ES per Vakarų Balkanų šalis. Pagausėję pastaraisiais mėnesiais užfiksuoti bandymai sutampa su Serbijos sprendimu Irano piliečiams taikyti bevizį režimą. Dauguma bandymų neteisėtai patekti į ES buvo užfiksuoti tikrinant iš Belgrado atskridusius keleivius, naudojusius padirbtus arba apgaulės būdu įgytus dokumentus. Galiausiai, reikia atidžiai stebėti migrantų judėjimą iš Vakarų Balkanų šalių atgal į Graikiją – 2017 m. nustatyta kur kas daugiau srautų (nors ir nedidelės apimties) iš Albanijos į Graikiją. Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas Komisija, remdamasi partnerystės migracijos srityje modeliu ir Maltos deklaracija, daug dėmesio skyrė migracijos srautų centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute valdymui. Vis dėlto šiuo maršrutu į Europą ir toliau atvyksta daugiausia sieną jūra kertančių žmonių, nepaisant to, kad nuo 2017 m. liepos mėn. vidurio gerokai sumažėjo iš Libijos išvykstančių asmenų skaičius. 2017 m. šiuo maršrutu į Italiją atvyko 119 369 žmonės – 34 % mažiau nei 2016 m. Iki 2018 m. kovo 6 d. atvyko 5 457 asmenys, tai yra maždaug 65 % mažiau nei 2017 m. tuo pačiu laikotarpiu. Nuo 2018 m. pradžios iki dabar šiuo maršrutu atvykusių migrantų sudėtis smarkiai pakito: pagrindinės šalys dabar yra Eritrėja (24 %), Tunisas (20 %) ir Nigerija (6 %), o 2017 m. tai buvo Nigerija (15 %), Gvinėja (8 %) ir Dramblio Kaulo Krantas (8 %). Vis dar smarkiai auga iš Tuniso į Italiją išvykstančių asmenų skaičius – apie 20 % visų nuo 2018 m. pradžios iki dabar išvykusiųjų (visų pilietybių) sudaro migrantai iš Tuniso. 2017 m. sumažėjusi mirčių jūroje tendencija vyrauja ir 2018 m. Nuo 2016 m. vasario 1 d. per ES pagalbos Italijos pakrančių apsaugos tarnybai operacijas išgelbėta daugiau kaip 286 300 migrantų. Tarptautinė migracijos organizacija pranešė, kad Libijos pakrančių apsaugos tarnyba 2017 m. šalies teritoriniuose vandenyse iš viso išgelbėjo daugiau kaip 20 300 migrantų, o 2018 m. sausio mėn. – daugiau nei 2 000. Tarnybai padėjo tai, kad, surengusi mokymus įgulos nariams, Italija grąžino laivus. Tačiau maršrutas ir toliau yra labai pavojingas, ypač dėl to, kad neteisėtai žmones gabenantys asmenys savo veiksmus pakoreguoja taip, kad migrantams gresia didesnis pavojus. Apytikriais skaičiavimais, 2017 m. jūroje žuvo arba dingo 2 853 asmenys, t. y. 38 % mažiau nei 2016 m. Paieškos ir gelbėjimo operacijos taip pat buvo vykdomos dykumoje Nigeryje: 2017 m. išgelbėta daugiau kaip 2 000 migrantų, iš jų 1 100 – per paieškos ir gelbėjimo operacijas, vykdytas su Tarptautine migracijos organizacija. Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Atlanto vandenyno maršrutas 2017 m. birželio mėn. ėmus augti atvykstančiųjų Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Atlanto vandenyno maršrutu skaičiui, ši tendencija tęsiasi iki šiol. 2017 m. šiuo maršrutu į Ispaniją atvyko 28 349 migrantai – daugiau nei dvigubai nei 2016 metais. Šis skaičius apima pagausėjusį asmenų, bandančių per sausumos sieną pasiekti Ispanijos autonominius Seutos bei Meliljos miestus arba į šią šalį patekti plaukiant iš Maroko ir Alžyro ir skrendant iš Dakaro ir Kasablankos oro uostų, skaičių. Iš viso atvykusiųjų į Ispaniją (vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu, Atlanto vandenyno maršrutu ir per Seutą ir Melilją) iki 2018 m. kovo 4 d. buvo 3 804, tai yra beveik 17 % daugiau nei tuo pačiu 2017 m. laikotarpiu (3 260). Šalys, kurių piliečių, neteisėtai kertančių sieną, šiuo maršrutu 2018 m. vyko daugiausia, buvo: Gvinėja (17 %), Marokas (17 %), Malis (15 %), Dramblio Kaulo Krantas (13 %) ir Gambija (7 %). Šalys, kurių piliečių 2017 m. vyko daugiausia, buvo: Marokas (21 %), Alžyras (18 %), Dramblio Kaulo Krantas (14 %), Gvinėja (13 %) ir Gambija (11 %). 3.ES PARAMA MIGRACIJOS VALDYMUI Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas. Parama Graikijai ir Bulgarijai Pagrindinis ES paramos valstybėms narėms elementas tebėra migrantų antplūdžio valdymo centro koncepcija. Nepaisant pažangos gerinant migrantų priėmimo infrastruktūros Graikijoje sąlygas, vietų šioje šalyje įsteigtuose migrantų antplūdžio valdymo centruose vis dar trūksta. Kovo 8 d. salose buvo 12 926 migrantai (iš jų 10 020 migrantų antplūdžio valdymo centruose) – daug daugiau nei oficialių vietų (mažiau nei 8 000). Buvo dedamos pastangos siekiant padidinti vietų skaičių ir užtikrinti, kad patalpos būtų tinkamai paruoštos žiemai. Morijoje buvo įrengta 60 naujų gyvenamųjų būstų, taip papildant vietų skaičių iki 700. Pagerintos sąlygos Koso ir Lero salose. Tačiau vietos valdžios institucijų galimybės skirti papildomų priėmimo ir apgyvendinimo prieš išsiuntimą vietų tebėra didelė problema. Graikijos valdžios institucijos taip pat turėtų nedelsdamos rasti būdą, kaip teikti vertimo žodžiu paslaugas salose pagal nacionalinę programą.

Bendrai tariant, salose ir žemyninėje šalies dalyje nuolat trūksta tinkamų prieglaudų nelydimiems nepilnamečiams. Graikijos valdžios institucijos, gavusios ES finansinę paramą, turėtų greičiau sukurti 2 000 papildomų priėmimo vietų, skirtų nelydimiems nepilnamečiams visoje Graikijoje. Visuose migrantų antplūdžio valdymo centruose Graikijoje sudarytos ir mokomos vaikų apsaugos grupės: tai dalis po 2017 m. balandžio mėn. Komisijos komunikato dedamų platesnio masto pastangų į pirmą vietą iškeliant vaikų migrantų poreikius. Kad būtų pasiekta apčiuopiamų ir tvarių rezultatų, Graikijos valdžios institucijos šiuos darbus turi nuolat prižiūrėti. 2018 m. kovo 7 d. duomenimis, iš Graikijos į kitas valstybes nares buvo perkelti 21 847 žmonės, įskaitant 513 nelydimų nepilnamečių. Graikijoje vis dar yra 149 prašytojai (įskaitant 32 nelydimus nepilnamečius), kurių perkėlimo į kitas valstybes nares prašymai patenkinti, bet kuriuos dar reikia perkelti. ES toliau teikia didelę finansinę paramą Graikijai su migracija susijusioms problemoms spręsti. Nuo 2015 m. pradžios Komisija skyrė 393 mln. EUR sumą skubiai pagalbai, be 561 mln. EUR pagal 2014–2020 m. nacionalines programas. Be to, pagal Skubios paramos priemonę 2016–2017 m. suteikta daugiau kaip 440 mln. EUR, o 2018 m. skirti papildomi 198 mln. EUR. 2017 m. gruodžio mėn. parengtas 2018 m. finansinis planas, kuriame nustatyti pagrindiniai poreikiai. Šis planas leis palaipsniui pereiti nuo skubaus finansavimo prie lėšų, kurios numatytos pagal Graikijai skirtas nacionalines programas, panaudojimo. Dėl ES skirtos 24 mln. EUR paramos Tarptautinės migracijos organizacijos įgyvendinamai remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos programai 5 656 migrantai, įskaitant 1 683 migrantus, esančius salose, 2017 m. galėjo grįžti į savo kilmės šalį. Todėl iki 2018 m. kovo 1 d. namo grįžo 760 migrantų, įskaitant ir 242 migrantus, buvusius salose. Dirbdama su JT pabėgėlių agentūra ES taip pat finansuoja plataus masto programą, skirtą priėmimo pajėgumams žemyninėje dalyje padidinti naudojant nuomos mechanizmą, kuriuo siekiama iki 2018 m. vidurio žemyninėje dalyje apgyvendinti iki 25 000 asmenų, be jau esančių 2 000 vietų pagal apgyvendinimo nuomojamuose būstuose programą salose. Tai buvo veiksmingai moduliuojama taip, kad poreikiai būtų patenkinti jiems atsiradus. Kita svarbi ES paramos Graikijai dalis yra ES agentūrų darbas. Graikijos valdžios institucijoms padeda Europos prieglobsčio paramos biuro komandos – jos identifikuoja ir registruoja potencialius tarptautinės apsaugos prašytojus bei teikia pagrindinę informaciją migrantams. Be to, ekspertai konsultuoja pilietybės nustatymo klausimais ir padeda nustatyti galimus dokumentų klastojimo atvejus. Taip pat sudaryta 14 ekspertų grupė, kuri padeda Graikijos prieglobsčio tarnybos apeliacinei tarybai šalinti trūkumus ir didinti sprendimų priėmimo veiksmingumą. 2018 m. svarbiausia bus padėti Graikijos valdžios institucijoms vystyti ir įgyvendinti Priėmimo stebėjimo sistemą. Kovo 7 d. duomenimis, Europos prieglobsčio paramos biuras į Graikiją išsiuntė 72 nacionalinius ekspertus. Jiems padeda 76 laikinieji darbuotojai ir 84 vertėjai žodžiu. 2018 m. kovo 5 d. duomenimis, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra dirbti prie jūrų ir sausumos sienų su Graikija išsiuntė 801 ekspertą. Tai padės valdžios institucijoms įgyvendinti migrantų antplūdžio valdymo požiūrį, be kita ko, identifikuoti ir registruoti migrantus, imti jų pirštų atspaudus, užtikrinti veiksmingą išorės sienų kontrolę, spręsti antrinio judėjimo problemas ir palengvinti grąžinimą. Agentūros lėšomis išsiųsta ir 280 Graikijos policijos pareigūnų. Nuo 2016 m. rugsėjo mėn. į Graikiją buvo išsiųstos kelios Europolo ekspertų grupės. Jos atlieka antrinius saugumo patikrinimus. 2018 m. kovo 5 d. duomenimis, į penkias Graikijos vietas iš viso buvo išsiųsta 19 Europolo pakviestųjų pareigūnų ir 2 Europolo darbuotojai. 2017 m. pabaigoje Europolo pakviestųjų pareigūnų koncepcijos vertinime buvo padaryta išvada, kad „Europolo pakviestųjų pareigūnų buvimas vietoje [...] yra būtinas, norint atlikti veiksmingus antrinius saugumo patikrinimus“. Vertinime taip pat pateikta rekomendacijų, kaip dar labiau padidinti schemos veiksmingumą ir išnaudoti visą jos potencialą. ES taip pat teikia didelę finansinę pagalbą Bulgarijai migracijos ir sienų valdymo srityse. Pagal nacionalines programas asignavimai Bulgarijai siekia 97,1 mln. EUR. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio peržiūros išvadas pagal Vidaus saugumo fondo sienų programą bus skirta dar 10,5 mln. EUR. Šią sumą nuo 2015 m. pradžios papildo 172 mln. EUR suma, skirta skubiai pagalbai. Pažanga įgyvendinant nacionalines programas yra patenkinama, tačiau skubios pagalbos teikimas galėtų būti spartesnis. Dėl valstybių narių skiriamų ekspertų stygiaus Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros darbuotojų yra mažiau, nei reikia – iki 2018 m. kovo 28 d. trūko 42 ekspertų. ES ir Turkijos pareiškimas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimas ir toliau duoda konkrečių rezultatų mažinant neteisėtų ir pavojingų sienos kirtimo Egėjo jūra skaičių ir gelbstint joje gyvybes, be kita ko, perkeliant į ES Sirijos gyventojus, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Turkijos sienos apsaugos tarnyba tęsė savo patruliavimo veiklą. Smarkiai sumažėjo žuvusiųjų jūroje: 2017 m. žuvo 62 asmenys, palyginti su 434 2016 m.

Kita svarbi veiklos kryptis buvo Komisijos ir ES agentūrų pagalba Graikijos prieglobsčio tarnybai ir apeliaciniams komitetams, kad būtų pagreitintas prieglobsčio prašymų nagrinėjimas – tai padėtų sparčiau įgyvendinti migrantų grąžinimą į Turkiją pagal ES ir Turkijos pareiškimą. Dėl tokios pagalbos pasiektas pagerėjimas – daugelyje salų itin sumažėjo pirmojoje instancijoje neišnagrinėtų prašymų – vidutinis laikas, reikalingas prieglobsčio prašymams pirmojoje instancijoje išnagrinėti, sumažėjo iki maždaug dviejų mėnesių. Tačiau daug ankstesnėse ataskaitose nurodytų trūkumų vis dar nepašalinti. Siekiant paspartinti migrantų grąžinimą į Turkiją, būtinos pagreitintos prieglobsčio procedūros. Nuo 2016 m. kovo mėn. užregistruota 2 164 grąžinimo atvejai, o iš jų iki 2018 m. kovo 9 d. tik 563 buvo dėl antrosios instancijos teismo neigiamo sprendimo dėl prieglobsčio prašymo. Tikėtasi, kad ilgai lauktas Valstybės Tarybos sprendimas apeliacinių komitetų darbui suteiks daugiau teisinio tikrumo, bet po tokio sprendimo bylų nagrinėjimo našumas padidėjo nežymiai. Graikijos vyriausybė šiuo metu peržiūri atitinkamus šalies prieglobsčio teisės aktus ir planuoja padaryti pakeitimų, leisiančių sumažinti vėlavimą, suderinti apskųstų sprendimų vykdymo stabdymo taikymo sritį su Sąjungos teisės reikalavimais ir numatyti trumpesnius ieškinių pareiškimo Aukščiausiajam administraciniam teismui ir vėliau pateiktų prašymų nagrinėjimo terminus. Kitas žingsnis būtų pakeitimus pateikti svarstyti Graikijos Parlamentui. Dėl nepaliaujamo į Egėjo jūros salas atvykstančiųjų srauto ir lėto jų grąžinimo tempo migrantų antplūdžio valdymo centrų priėmimo pajėgumams daromas nuolatinis spaudimas. Į tai Graikijos valdžios institucijos reagavo pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus perkeldamos į žemyninę šalies dalį. Siekiant užtikrinti, kad ES ir Turkijos pareiškimo taikymas būtų nuolat veiksmingas, susitarta dėl griežtesnio požiūrio, taikomo identifikuojant pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus. Kad būtų nuosekliau apibrėžta pažeidžiamumo sąvoka, naudojamas šablonas ir rengiamas praktinis vadovas. Nors ir lėčiau, palyginti su rekordiškai daug 2017 m. gegužės–spalio mėn. perkeltų sirų, tačiau pagal ES ir Turkijos pareiškimą tęsiamas migrantų perkėlimas iš Turkijos į ES. 2017 m. prie migrantų perkėlimo iš Turkijos pagal ES ir Turkijos pareiškimą prisidėjo 16 valstybių narių, o šiais metais – tik kelios. Labai svarbu, kad tempas būtų išlaikytas ir kad valstybės narės toliau dalyvautų perkėlimo į ES programoje. Nuo lapkričio mėn. pažangos ataskaitos perkelti 1 122 asmenys, taigi bendras perkeltųjų skaičius nuo pareiškimo pradžios pasiekė 12 476. Turėtų pradėti veikti savanoriška humanitarinio priėmimo programa, kurios standartinėms veiklos procedūroms valstybės narės pritarė 2017 m. gruodžio mėn. Paruošti visi programai aktyvuoti reikalingi elementai ir sąlygos, nurodyti ES ir Turkijos pareiškime. Taip bus užtikrinta, kad migrantų perkėlimas į ES būtų tęsiamas, o žmonėms vietoje neteisėtos migracijos būtų suteikta saugi ir teisėta migracijos į ES alternatyva. Kalbant apie Vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimą, vasario pradžioje Turkija Europos Komisijai pateikė darbo planą, kuriame pristatoma, kaip Turkija planuoja įvykdyti septynis likusius vizų režimo liberalizavimo kriterijus. Komisija atlieka Turkijos pasiūlymų vertinimą, o vėliau vyks konsultacijos su Turkijos partneriais. Esminis papildomas ES darbo su Turkija aspektas yra tolesnis reagavimas į padėtį Sirijoje ir kitose kaimyninėse šalyse, susiduriančiose su didžiule užduotimi – padėti dideliam skaičiui pabėgėlių. Sirijos konferencijoje, kurią ES ir Jungtinės Tautos turėtų surengti 2018 m. balandžio 24–25 d., ES ketina dėti ne mažiau pastangų nei anksčiau – 2017 m. balandžio mėn. ES sutiko iš 2018 m. biudžeto skirti 560 mln. EUR pagalbos ir apsaugos poreikiams. Jordanija ir Libanas toliau teikia paramą pabėgėlių ir juos priimančių bendruomenių gyvenimo sąlygoms gerinti. Abi šalys neseniai ėmėsi reikšmingų priemonių, kad visiems pabėgėlių vaikams būtų sudarytos sąlygos mokytis. ES parama Libanui (334 mln. EUR, sutarčių sudaryta už 247 mln. EUR) ir Jordanijai (228 mln. EUR, sutarčių sudaryta už 126 mln. EUR) tęsis ir toliau. Bus nustatomi prioritetiniai veiksmai, kad apsauga ir parama būtų teikiama pažeidžiamiausiems asmenims . Vakarų Balkanų maršrutas Nors šiame maršrute neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius stabilizavosi ir yra gana mažas, tačiau neteisėto migrantų gabenimo lygis išlieka didelis. 2018 m. vasario 12 d. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Albanija parafavo susitarimą, pagal kurį agentūra galės teikti išorės sienų srities valdymo pagalbą ir, esant staigiam migracijos srautų pokyčiui, galės greitai dislokuoti būrius Albanijos teritorijoje. Komisija šiuo metu veda derybas dėl panašių susitarimų su Serbija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija.

Į migrantų ir pabėgėlių krizę Vakarų Balkanuose Komisija reaguoja ne tik skirdama ES lėšų, bet ir toliau sudarydama palankesnes sąlygas bendradarbiauti ir keistis informacija, be kita ko, per dvisavaitines vaizdo konferencijas su šalimis, per kurias driekiasi maršrutas, ir teikdama didelę paramą migracijos valdymui gerinti regione. Šis įsipareigojimas buvo pakartotas neseniai priimtoje strategijoje „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“. Padedant Tarptautinei migracijos organizacijai, iki 2018 m. kovo 7 d. iš Serbijos savanoriškai grįžo 53, iš Bosnijos ir Hercegovinos – 16, o iš Juodkalnijos – 8 asmenys. Europolo Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centras toliau padeda valstybėms narėms atlikti tyrimus. 2017 m. per keturias operacijų dienas su Europolo pagalba Vakarų Balkanuose areštuoti 64 asmenys. Pasitelkdamas teminę grupę neteisėto imigrantų gabenimo klausimais, Eurojustas teikia paramą tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo atvejais ir teikia praktinių patarimų specialistams. Tolesni veiksmai ·Graikijos valdžios institucijos turėtų paspartinti migrantų grąžinimą į Turkiją pagal pareiškimą. Tam reikia, visų pirma, iš dalies pakeisti Graikijos teisės aktus ir užbaigti susitarimus su Europos prieglobsčio paramos biuru, kad būtų užtikrintos veiksmingos operacijos Graikijoje ir papildoma parama apeliaciniams komitetams; ·kad būtų užtikrinti geresni priėmimo pajėgumai ir sąlygos migrantų antplūdžio valdymo centruose, Graikijos valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti visais lygmenimis; ·valstybės narės turėtų užtikrinti pakankamą ekspertų paramą ES agentūrų darbui Graikijoje ir Bulgarijoje; ·atitinkamos valstybės narės turėtų atsakyti į visus likusius Graikijos pateiktus prašymus ir veiksmingai perkelti visus likusius reikalavimus atitinkančius pareiškėjus; ·turėtų būti skubiai sudaryti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir ES nepriklausančių Vakarų Balkanų šalių susitarimai; ·turėtų pradėti veikti visas išankstines sąlygas atitinkanti Savanoriška humanitarinio priėmimo programa, kad pabėgėliai būtų perkelti iš Turkijos; ·pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę turėtų būti mobilizuotas papildomas 3 milijardo eurų antrasis mokėjimas, o ES ir valstybės narės turėtų prisidėti tuo pačiu pagrindu kaip ir pirmojo mokėjimo atveju. Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas - Parama Italijai Toliau teikiama parama migrantų antplūdžio valdymo centrų požiūriui įgyvendinti (patikra, identifikavimas, pirštų atspaudų ėmimas, registracija, informacija, apklausos ir migrantų nukreipimas). Italijos vidaus reikalų ministerija svarsto galimybę 2018 m. atidaryti tris papildomus migrantų antplūdžio valdymo centrus. Atsižvelgiant į srautų nepastovumą, nepaprastai svarbu, kad Italija atidarytų šiuos papildomus migrantų antplūdžio valdymo centrus – tai būtų nenumatytų atvejų vasarą planavimo dalis. ES agentūros ir toliau teikti didelę paramą. Šiuo metu Italijoje dirba 40 Europos prieglobsčio paramos biuras išsiųstų ekspertų. Padedami 51 laikinojo darbuotojo ir 100 kultūrinių tarpininkų, jie padeda greitinti oficialių tarptautinės apsaugos prašymų registravimą visoje šalyje ir teikia paramą prieglobsčio komisijoms. Jis taip pat padeda Italijai įgyvendinti neseniai priimtus teisės aktus , kuriais stiprinama migrantų vaikų apsauga. Europos sienų ir pakrančių apsaugos ekspertai padeda atvykstančius migrantus preliminariai identifikuoti, nustatyti jų pilietybę, juos tikrinti, imti jų pirštų atspaudus ir apklausti. Be to, tarp agentūrų ekspertų vyksta praktinės diskusijos siekiant užtikrinti, kad būtų sukurti tampresni sprendimų dėl prieglobsčio ir grąžinimo tarpusavio ryšiai. Nuo 2017 m. vasario mėn. Italijoje dirba kelios Europolo ekspertų grupės. Jos atlieka antrinius saugumo patikrinimus. 2018 m. kovo 5 d. duomenimis, penkiose Italijos vietose iš viso dirbo 16 Europolo pakviestųjų pareigūnų ir trys Europolo darbuotojai. 2018 m. kovo 7 d. duomenimis, iš Italijos į kitas valstybes nares buvo perkelti 11 999 žmonės, įskaitant 174 nelydimus nepilnamečius. Italijoje dar yra 224 prašytojai (įskaitant 48 nelydimus nepilnamečius), kurių perkėlimo prašymai patenkinti ir kurie laukia perkėlimo – daugiausia į Vokietiją (137), Nyderlandus (22), Portugaliją (19), Austriją (15) ir Kroatiją (14). Be to, dar negauti atsakymai dėl 709 perkėlimo prašymų (įskaitant 106 nelydimų nepilnamečių prašymus), kuriuos Italija nusiuntė daugiausia Vokietijai (529), Prancūzijai (95), Nyderlandams (46) ir Portugalijai (29). ES teikia didelę finansinę pagalbą Italijai migracijos ir sienų valdymo srityse. Pagal 2017 m. liepos 4 d. veiksmų planą Italijai reformoms įgyvendinti papildomai skirta skubi 35 mln. EUR finansinė parama buvo viršyta, ir iki 2017 m. pabaigos skirta 39,92 mln. EUR skubi parama siekiant stiprinti pajėgumus migrantų antplūdžio valdymo centruose ir kitose migrantų išlaipinimo vietose. Todėl iki šiol Italijai skirta ES parama yra 189 mln. EUR. Ši skubi pagalba papildo ES paramą Italijos nacionalinėms migracijos ir vidaus reikalų srities programoms, kurių biudžetas yra daugiau kaip 650 mln. EUR.

Kad būtų geriau atsižvelgta į kintančias migracijos tendencijas ir užkirstas kelias tarpvalstybiniams nusikaltimams, 2018 m. vasario 1 d. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra pradėjo naują bendrą operaciją „Themis“, kuri centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje pakeičia bendrą operaciją „Triton“. Laivai, dalyvaujantys bendroje operacijoje „Themis“, toliau gelbės gyvybes centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje. Jei bus pakviesti atsakingo jūrų gelbėjimo koordinavimo centro, šie laivai turės prisidėti prie bet kokių paieškos ir gelbėjimo darbų, neatsižvelgiant į veiklos rajoną. Tolesni veiksmai ·kaip planuota, Italija turi atidaryti tris papildomus migrantų antplūdžio valdymo centrus; ·su Italijos valdžios institucijomis turi būti užbaigtas kitas skubaus finansavimo etapas; ·valstybės narės turėtų atsakyti į visus likusius Italijos pateiktus prašymus ir skubiai perkelti visus likusius reikalavimus atitinkančius pareiškėjus, absoliučią pirmenybę teikdamos nepilnamečiams; ·Italija turi toliau įgyvendinti visus 2017 m. liepos 4 d. veiksmų plane nurodytus veiksmus. - Libija, regionas ir šalys, per kurias driekiasi maršrutas Siekdama pagerinti siaubingas daugelio migrantų gyvenimo sąlygas Libijoje ir pažaboti intensyvią neteisėto migrantų gabenimo veiklą, ES ėmė aktyviau tenkinti būtiniausius migrantų poreikius stabilizuoti migrantų bendruomenes ir padėti įstrigusiems migrantams grįžti namo ar pasirinkti saugų kelią į Europą tuo atveju, jei jiems būtina apsauga. Žmonių, kuriems padedama išvykti iš Libijos, smarkiai padaugėjo po to, kai buvo įsteigta Afrikos Sąjungos, Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų darbo grupė. Ji nusprendė padidinti migrantų, kuriems (per Tarptautinę migracijos organizaciją) teikiama savanoriško grįžimo iš Libijos pagalba, skaičių ir paspartinti evakuaciją, taikant skubaus tranzito mechanizmą (su JT pabėgėlių agentūros Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru). Tikslas iki 2018 m. vasario mėn. suteikti savanoriško grįžimo pagalbą dar 15 000 migrantų, o iki 2018 m. pradžios evakuoti 1 300 asmenų buvo pasiektas. Ir toliau bus stengiamasi evakuoti sulaikytus migrantus ir asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, ir panaikinti blogas sąlygas, kuriomis jie laikomi. Skubaus tranzito mechanizmo sėkmė priklauso nuo dviejų etapų proceso, kurio antrajame etape asmenys, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga ir kurie evakuojami iš Libijos, yra perkeliami į Nigerį. Iki šiol buvo perkelti tik 25 asmenys. Skubiai reikia, kad Nigeris dėtų perkėlimo pastangas. Valstybės narės turėtų toliau glaudžiai bendradarbiauti su JT pabėgėlių agentūros Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru ir padidinti prisiimtų įsipareigojimų vykdymo tempą, kad galėtume evakuoti žmones iš Libijos ir skubiai juos perkelti iš Nigerio. Savo ruožtu svarbu, kad JT pabėgėlių agentūros Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras imtųsi visų priemonių, siekdamas paspartinti perkėlimo į ES bylų perdavimą valstybėms narėms. Darbo grupės darbą rėmė bendra vasario mėn. į Tripolį išsiųsta misija, kurios užduotis buvo šalinti kliūtis, kaip antai pilietybės apribojimus. Su Libijos valdžios institucijomis buvo aptartos tokios problemos, kaip poreikis spręsti kankinimo ir nežmoniško elgesio sulaikymo centruose klausimus, taip pat priemonės, kuriomis siekiama palaipsniui nustoti savavališkai ir sistemingai sulaikyti migrantus, ir priemonės, skirtos užkirsti kelią neteisėtam žmonių gabenimui. Kalbant apie ES veiklą, ir toliau lieka labai svarbus ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas. Vasario 26 d. buvo susitarta imtis tolesnių veiksmų dėl savanoriško grįžimo ir evakuacijos, taikant naują 115 mln. EUR biudžeto programą, pagal kurią ir toliau remiamas JT Pabėgėlių agentūros Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras ir Tarptautinė migracijos organizacija. Tačiau esant dabartiniam grąžinimo iš Libijos tempui reintegracijos paramai skirto finansavimo pakaks tik keliems mėnesiams. Be to, dėl 90 mln. EUR biudžeto mišraus migracijos srauto programos šios organizacijos gali ir toliau plėtoti veiklą išsilaipinimo vietose ir sulaikymo centruose, siekdamos teikti medicininę ir tiesioginę pagalbą migrantams ir pabėgėliams. Todėl 33 000 migrantų sulaikymo centruose ir už jų ribų buvo suteikta tiesioginė pagalba – išdalytos antklodės, drabužiai ir higienos reikmenų rinkiniai. Be to, 10 000 migrantų suteikta medicininė pagalba. Pagalba taip pat buvo suteikta daugiau kaip 3 500 iš Libijos perkeltų šeimų. Gydymo įstaigos gavo medicinos įrangos, įskaitant elektros energijos generatorius ir greitosios medicinos pagalbos automobilius. Taip pat imamasi veiksmų siekiant padėti vietos ūkininkams išsaugoti gamybą paveiktose vietovėse, o tokius veiksmus papildo ūkininkų techninių pajėgumų stiprinimas ir bendruomenės atsparumo didinimas. Papildomas finansavimas skirtas ES patikos fondo darbui su JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru, susijusiam su migrantų žmogaus teisių padėties Libijoje gerinimo programa. Taip pat esama kitų programų. 2017 m. gruodžio mėn. sudaryta sutarčių dėl finansavimo iš ES patikos pagalbos Afrikai fondo pagal Komisijai ir Italijai bendradarbiaujant parengtą 46,3 mln. EUR biudžeto programą, kuria siekiama padėti valdyti Libijos sienas. Ji jau pradedama įgyvendinti. Kovo 7 d. buvo susitarta dėl kitos ES patikos fondo programos, skirtos Libijos savivaldybėms remti . Dėl šios 50 mln. EUR biudžeto programos pagerės pažeidžiamų gyventojų grupių ir priimančiųjų bendruomenių gyvenimo sąlygos, nes bus didinami Libijos savivaldybių gebėjimai teikti pagrindines (sveikatos, švietimo, sanitarijos, vandens tiekimo) paslaugas. Veikla bus derinama su vietos valdžios institucijų poreikiais, glaudžiai bendradarbiaujant su Prezidentine taryba ir Nacionalinės santarvės vyriausybe. Ši programa buvo parengta bendradarbiaujant su Italija.

Valstybių narių įnašas į ES patikos fondo Šiaurės Afrikos dalį buvo lemiamas. Po diskusijų Europos Vadovų Taryboje valstybės narės Patikos fondui įsipareigojo skirti papildomą 158,6 mln. EUR įnašą, daugiausia siekiant minėtos dalies lėšų papildymo. Dėl šio įnašo ir papildomo finansavimo iš ES biudžeto pirmuoju 2018 m. ketvirčiu buvo galima tęsti pagrindinių programų vykdymą. Tačiau kadangi projektai veiksmingai įgyvendinami ir pasiekė pradinio pajėgumo ribas, juos reikės išplėsti – tai būtų galima pasakyti apie tokias sritis, kaip remiamas savanoriškas grįžimas, apsauga, sienų valdymas ir parama savivaldybėms. Todėl reikės papildomų išteklių – daugiausia iš valstybių narių biudžetų, tačiau ir iš ES biudžeto: dabartinė 2018 m. projektams ir 2019 m. tęsimiems sėkmingiems projektams reikalinga suma siekia 390 mln. EUR, ir nors 165 mln. EUR suma šiai daliai dar nepanaudota, jau numatyta ES biudžete arba dėl jos valstybės narės įsipareigojo, vis tiek dar trūksta 225 mln. EUR. Reikia pažymėti, kad tai taikoma tiesiogiai su Libija susijusiam darbui, tačiau darbas pagal kitas dvi dalis, pvz., reintegracijos, turi didelį poveikį tam, kad ES veiksmai Libijoje būtų efektyvūs. ES toliau teikė paramą dviem Libijos pakrančių apsaugos tarnyboms. Derinant jūros ir pakrantės mokymus per operaciją „Sophia“ iki šiol buvo surengti mokymai 201 Libijos karinių jūrų pajėgų pakrančių apsaugos tarnybos darbuotojui (apytiksliai), įskaitant 5 patruliavimo laivų įgulas. Planuojama pratybas krante tęsti ir 2018 m. ir sustiprinti stebėseną. Pirmoji ataskaita bus baigta 2018 m. kovo pradžioje. Pagal Viduržemio jūros regiono tinklo programą „Seahorse“ paieškos ir gelbėjimo mokymus rengia Malta, o tolesnius mokymus rengs Italija. Saugaus komunikacijos tinklo Viduržemio jūros regione kūrimas siekiant keistis informacija apie neteisėtą migraciją jūra šiuo metu įžengė į galutinį etapą. Tinklas turėtų pradėti veikti antrąjį 2018 m. pusmetį. ES taip pat remia Italijos ir Libijos pakrančių apsaugos pajėgų bendradarbiavimą, siekdama įvertinti paieškos ir gelbėjimo operacijų vykdymo gebėjimus ir atlikti Libijos jūrų gelbėjimo koordinavimo centro įsteigimo galimybių studiją. Tęsiamas darbas gerinant informacijos rinkimą ir keitimąsi informacija tarp visų ES institucijų. Rengiamas bandomasis projektas, kuriuo siekiama padėti ES agentūrų ir EUNAVFOR MED operacijos „Sophia“ darbuotojams tiesiogiai bendradarbiauti informacijos apie nusikalstamumą padalinyje, kuris būtų įsteigtas operacijos koordinavimo patalpose, siekiant kuo geriau panaudoti per operaciją „Sophia“ surinktą informaciją nusikaltimų prevencijos, tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslu, neperžengiant atitinkamų teisinių įgaliojimų ribų. ES sienų valdymo pagalbos misija Libijoje įkurdino Tripolyje nedidelę dalį savo personalo – 5 narius, keičiamus rotacijos principu. 2017 m. ji vis dažniau bendradarbiavo su Libijos valdžios institucijomis ir padėjo joms rengti Libijos sienų valdymo reformas. Personalo palaipsniui daugės, kai tik leis saugumo sąlygos. ES tęsia darbą, susijusį su įtraukiu politiniu pereinamuoju procesu Libijoje, atsižvelgdama į 2017 m. liepos mėn. Tarybos išvadas. - Šalys, per kurias driekiasi maršrutai Tęsiamas darbas su kilmės ir tranzito šalimis, per kurias driekiasi migracijos maršrutai Afrikoje. 2017 m. gruodžio mėn. pagal ES ir Afrikos patikos fondą susitarta dėl dar 28 programų, kurių biudžetas – 468,27 mln. EUR. Veiksmai vykdomi pagal projektus, kuriais siekiama stiprinti pažeidžiamų bendruomenių atsparumą ir kurti darbo vietas, įskaitant darbo vietas jaunimui ir priimančiosioms bendruomenėms, taip pat kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. 2018 m. vasario mėn. sutartose paskutinėse programose koncentruojamasi į migrantų apsaugą Sahelyje, pagalbą savo noru iš Libijos grįžtantiems migrantams, tvarią migrantų reintegraciją, evakuaciją ir perkėlimą bei tvarią grįžtančių migrantų reintegraciją Etiopijoje. Labai svarbus nuolatinis darbas pasitelkiant ES patikos fondą. Iš viso patikos fondas patvirtino 147 programas, išskirstytas į tris dalis (Sahelio ir Čado ežero regionas, Somalio pusiasalis ir Šiaurės Afrika), kurių vertė iš viso yra daugiau kaip 2,5 mlrd. EUR; sutarčių pasirašyta už vos daugiau nei 1,5 mlrd. eurų. Nors 2017 m. neatidėliotinas prioritetas buvo Šiaurės Afrikos dalis, taip pat labai svarbu tęsti darbą ir su kitų dalių programomis, kad strategija būtų visapusiška. Būsimiems veiksmams Sahelio ir Čado ežero regione turėtų būti skirta 775 mln. EUR, jau įsipareigota dėl 201 mln. EUR. Būsimiems veiksmų projektams Somalio pusiasalyje vykdyti turėtų būti skirta 904 mln. EUR, iš jų 469 mln. EUR jau skirta. Tai reiškia, kad bendras abiejų dalių finansavimo trūkumas 2018–2019 m. yra maždaug 1 mlrd. EUR. Rengiamuose projektuose koncentruojamasi į paramos migracijos dialogams, pagrindinių paslaugų prieinamumo, pabėgėlių apsaugos ir ilgalaikio ugdymo poreikių, prekybos žmonėmis ir neteisėto migrantų gabenimo prevencijos bei į migrantų reintegracijos jiems grįžus klausimus. Nors šios dvi dalys finansuojamos iš Europos plėtros fondo ir ES biudžeto, tai taip pat rodo, kad spaudimas su migracija susijusioms lėšoms juntamas visose patikos fondo dalyse, o siekiant patenkinti nustatytus poreikius, šiuo metu turimų lėšų ir ES išteklių nepakaks. Tuo tarpu Išorės investicijų planas ir jame numatytas Europos darnaus vystymosi fondas sukėlė labai didelį finansų įstaigų partnerių susidomėjimą. Pirmieji kvietimai teikti paraiškas dėl siūlomų investicijų programų pagal dvi pirmas Garantijų fondo investicijų linijas „Tvari energetika ir ryšiai“ ir „Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių finansavimas“ gerokai viršijo lūkesčius. Gautų pasiūlymų vertė jau viršija Garantijų fondo bendrą pajėgumą, susijusį su visomis penkiomis investicijų linijomis. Garantijų fondas patraukė ir trečiųjų šalių, pvz., Bilo ir Melindos Geitsų fondo, kuris neseniai paskelbė įsipareigojantis dėl 50 mln. USD, dėmesį. Siekiant patenkinti paklausą, garantijoms vis tiek prireiks papildomų įnašų. Dėl 2017 m. ES paramos suderinto finansavimo veiklai, apimančiai tokias sritis kaip transportas, energetika, aplinka, žemės ūkis, miestų plėtra ir vietos įmonės, turėtų atsirasti iš viso apie 9,6 mlrd. EUR vertės viešųjų ir privačių investicijų, įskaitant 5,6 mlrd. EUR 30-čiai didelės apimties projektų Afrikoje į pietus nuo Sacharos. Tai reiškia, kad turės būti svarstomas finansavimo pagal Išorės investicijų planą padidinimas – reaguojant į augančią paklausą, valstybių narių įnašai didinant tokį finansavimą bus labai svarbūs. Siekiant ir toliau daryti poveikį vietoje, finansavimas yra labai svarbus. Pavyzdžiui, ES parama Nigeriui buvo esminė remiant pastangas mažinti tranzitu per Agadesą vykstančių neteisėtų migrantų skaičių. Neteisėtų migrantų skaičius 2017 metais sumažėjo iki 40–50 asmenų per dieną, palyginti su vidutiniškai 340 asmenų per dieną 2016 metais. Įsteigta ir veikia Jungtinė tyrimų grupė, skirta operatyviniams ir teisminiams Nigerio policijos pajėgumams stiprinti. Dėl to 2017 m. prokuratūra pateikė 76 kaltinimus dėl nusikaltimų, susijusių su prekyba žmonėmis ar neteisėtu migrantų gabenimu. Taip pat dėl to buvo išardyti 7 nacionaliniai ir 12 tarptautinių kriminalinių tinklų ir konfiskuoti 29 automobiliai ir 6 motociklai. Numatyta remti panašų ES valstybių narių ir trečiųjų šalių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu – paskelbtas specialus kvietimas teikti dotacijas, skirtas Šiaurės Afrikos regionui. Be to, kad būtų neteisėtam migrantų gabenimui alternatyvių pajamų šaltinių, šiaurinėje Nigerio dalyje esančioms vietos bendruomenėms ES teikia paramą pajamoms. Nuo 2017 m. lapkričio mėn. civilinė bendros saugumo ir gynybos politikos misija „EUCAP SAHEL Niger“ regione rengė reguliarius vietinius vizitus, kurių tikslas – padėti nustatyti neteisėtos migracijos srautus, analizuoti tendencijas ir maršrutus, atlikti poreikių vertinimą, įgyvendinti projektus, rengti mokymus ir tiekti įrangą. Misija buvo sustiprinta siekiant sustiprinti jos darbą kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, narkotikais ir ginklais. Šis darbas bus apibendrintas ministrų konferencijoje, kurią kovo 16 d. turi surengti Nigerio Vyriausybė. Joje dalyvaus Sahelio regiono šalys, ES ir kelios valstybės narės. ES, Afrikos Sąjunga ir Sahelio Didysis penketas 2018 m. vasario 23 d. Briuselyje surengė aukšto lygio tarptautinę konferenciją saugumo ir vystymosi Sahelio regione klausimais. Joje dalyvavo 32 valstybių ar vyriausybių vadovai iš Europos Sąjungos ir Sahelio Didžiojo penketo, Jungtinių Tautų, Afrikos Sąjungos ir daug kitų partnerių. Šios konferencijos tikslas – sutelkti dėmesį į periferinių, tarpvalstybinių ir pažeidžiamų Sahelio regiono zonų stabilumą ir stabilizavimą. Suteikusi paramą Sahelio Didžiojo penketo jungtinėms pajėgoms (50 mln. EUR 2017 m. pagal Afrikos taikos priemonę), konferencijoje ES įsipareigojo dėl dar 50 mln. EUR – taip bus remiama kova su terorizmu, narkotikais, neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. Konferencijoje iš viso įsipareigota dėl 414 mln. EUR paramos Sahelio Didžiojo penketo jungtinėms pajėgoms, kurioms ir toliau papildomą paramą teiks trys bendros saugumo ir gynybos politikos misijos Sahelio regione. Kova su neteisėto žmonių gabenimo tinklais Somalio pusiasalyje suintensyvėjo, tęsiant ES ir Afrikos patikos fondo finansuojamo Chartumo proceso regioninės veiklos centro, skirto bendriems tyrimams Somalio pusiasalio šalyse ir už jų ribų spartinti, kūrimą. Šiuo metu atliekamas darbas siekiant parengti infrastruktūrą, sukurti teisinį pagrindą ir atrinkti darbuotojus darbui kontaktiniuose punktuose ir ryšių palaikymo pareigūnų funkcijoms vykdyti.

Dėl Kaire 2017 m. gruodžio mėn. prasidėjusio ES ir Egipto dialogo migracijos klausimais atsirado galimybė glaudžiau ir strategiškiau bendradarbiauti migracijos srityje, įgyvendinant ES ir Egipto partnerystės prioritetus 2017–2020 m.. Pagal 60 mln. EUR biudžeto programą, dėl kurios susitarta 2017 m. spalio mėn., jau pasirašytas vienas projektas, o Europos Komisija aktyviai dirba, kad jis būtų pradėtas įgyvendinti. Egipto valdžios institucijos taip pat aktyviai bendradarbiavo techniniu lygiu. Nagrinėjama bendradarbiavimo su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra galimybė. Tunisas šiuo metu yra viena iš svarbiausių atvykstančiųjų centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu kilmės šalių. Suintensyvėjo dialogas, iš naujo pradėtos derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos. Tunisas gauna paramą pagal įvairias ES dvišalio ir regioninio bendradarbiavimo programas, pavyzdžiui, tam tikri jo veiksmai finansuojami iš ES pagalbos Afrikai patikos fondo. Vasario 22 d. ėmė veikti bendradarbiavimo kovos su neteisėtu migrantų gabenimu srityje platforma – taip remiamas glaudesnis bendradarbiavimas su regiono vietos valdžios institucijomis. 2017 m. pabaigoje pasirašytas regiono lygio susitarimas dėl Šiaurės Afrikos regioninės plėtros ir apsaugos programų finansavimo iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo. Ši programa apima Libiją, Egiptą, Alžyrą, Maroką ir Tunisą. Joje numatytas JT pabėgėlių agentūros Libijoje įgyvendinamas projektas, konkrečiai skirtas pažeidžiamų pabėgėlių perkėlimo į ES galimybėms gerinti. Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas Kelią neteisėtai migracijai Marokas stengiasi užkirsti bendradarbiaudamas, visų pirma su Ispanija, sienų stebėjimo srityje. Komisijos nario D. Avramopoulo vizitas į Rabatą 2017 m. lapkričio mėn. suteikė galimybę iš naujo pradėti bendradarbiauti siekiant parengti paramos priemonių rinkinį, skirtą sienų valdymo pajėgumams stiprinti. Tas būtų grindžiama ES jau suteiktu finansavimu siekiant remti Maroko migracijos politiką (35 mln. EUR skirta 2017 m. gruodžio mėn., pirmoji dalis jau išmokėta). Be to, 2017 m. gruodžio mėn. ES patikos fondas priėmė naują programą (4,58 mln. EUR), skirtą migrantų, pabėgėlių, perkeltųjų asmenų ir priimančiųjų bendruomenių Maroke apsaugai ir atsparumui stiprinti. Su Maroko nacionaline migracijos strategija deranti programa padės pilietinės visuomenės subjektams užtikrinti migrantų informuotumą apie jų teises ir galimybę gauti teisines konsultacijas ir skatins migrantų integraciją į Maroko visuomenę. Per derybas dėl migracijos lapkričio mėn. Marokas taip pat sutiko atnaujinti derybas dėl readmisijos susitarimo. Neteisėtai į Europą atvykstančių Alžyro pilietybę turinčių migrantų skaičius išaugo, nors vertinant absoliučiais skaičiais jų yra nedaug. Alžyras taip pat išlieka svarbi neteisėtų migrantų, bandančių patekti į Libiją ir Maroką, tranzito šalis, o neseniai gauta informacija rodo, kad migracijos maršrutai persikelia iš Malio ir Nigerio į Alžyrą. 2017 m. gruodžio mėn. Asociacijos komitetas pabrėžė poreikį aktyviau plėtoti dialogą ir bendradarbiavimą migracijos ir judumo tema, o 2018 m. vasario 28 d. įvyko ketvirtasis neoficialus ES ir Alžyro dialogas migracijos klausimais. Kol kas Alžyras dalyvauja regioninėse migracijos programose (pvz., Šiaurės Afrikos regioninės plėtros ir apsaugos programoje (RPAP) „Euromed Migration“), tačiau bendradarbiavimas su ES dar nepavirto į konkrečius šaliai skirtus veiksmus arba projektus, finansuojamus ES pagalbos Afrikai patikos fondo lėšomis. Tolesni veiksmai ·Įgyvendinti visus vykdomus projektus su Libija ir užtikrinti jų tęstinumą, susitariant dėl antrojo etapo, kai tinka; ·toliau bendradarbiauti su Afrikos Sąjungos, Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų darbo grupe padedant žmonėms išvykti iš Libijos; bendradarbiauti su Libijos valdžios institucijomis siekiant nustoti sistemingai sulaikyti migrantus; ·Jungtinių Tautų pabėgėlių agentūros Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras ir valstybės narės, taikydamos skubaus tranzito mechanizmą, turi ir toliau stengtis vykdyti evakuaciją ir perkėlimą į ES, o valstybės narės turi skubiai perkelti asmenis į ES; ·kurti jungtines operatyvines tyrimų grupes ir kitose svarbiose šalyse; ·stiprinti bendradarbiavimą su Maroku, Tunisu ir Alžyru, tuo pat metu toliau dėti pastangas, kad būtų sudaromi susitarimai dėl grąžinimo ir readmisijos; ·ES ir valstybės narės turi kartu užtikrinti tinkamus išteklius trims ES pagalbos Afrikai patikos fondo dalims, kad neliktų finansavimo trūkumų.

4.GRĄŽINIMAS IR READMISIJA 2017 m. gruodžio mėn. Komisijos veiksmų plane nustatytas tikslas pasiekti susitarimą su trimis šalimis partnerėmis dėl grąžinimo ir readmisijos susitarimų pasiektas. Susitarus dėl standartinių grąžinimo veiklos procedūrų su Bangladešu, panašūs susitarimai buvo sudaryti su dviejomis pagrindinėmis Afrikos šalimis į pietus nuo Sacharos ir viena Rytų Afrikos šalimi. Visi šie susitarimai šiuo metu įgyvendinami. Nustatomos techninės kliūtys ir svarstoma, kaip jas šalinti, kad paspartėtų tokie praktiniai veiksmai kaip identifikavimo misijos ir bendros grąžinimo operacijos. Glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir sutelkiant visus reikiamus svertus ir priemones, tęsiamas darbas siekiant sudaryti dar keletą praktinių arba visiškai išbaigtų readmisijos susitarimų su Afrikos šalimis į pietus nuo Sacharos. Sustiprėjo dvišalis šios srities bendradarbiavimas su Azijos šalimis. Migracijos klausimas buvo aptartas per pirmąjį Jungtinio ES ir Afganistano komiteto posėdį 2018 m. vasario 8 d.. Kartu pabrėžta, kad grąžinimo procesas turi būti veiksmingai derinamas su reintegracija. Taikomos su Bangladešu sutartos standartinės veiklos procedūros, o keli posėdžiai, įvykę po pirmojo ES ir Bangladešo bendros darbo grupės susitikimo 2017 m. gruodžio mėn., padėjo išspręsti įgyvendinimo problemas: šiuo metu procesas sklandus, migrantai grąžinami. Buvo padaryta nemaža pažanga dirbant su Pakistanu – sukurta elektroninė readmisijos prašymų tvarkymo platforma. Bendraujama su Iranu ir kitomis svarbiomis šalimis rengiantis galimiems dialogams migracijos klausimais. Šios diskusijos grindžiamos praktine pagalba. Iki 2017 m. gruodžio mėn. buvo įgyvendinamos visos programos, kuriomis pagal specialią Komisijos patvirtintą priemonę remiama grąžinamų asmenų reintegracija Afganistane ir Bangladeše. 2017 m. pabaigoje buvo pradėta įgyvendinti didžiausia paramos Afganistanui programa (39 mln. EUR), įskaitant pagalbą rengiant ir įgyvendinant grąžinamiems ir šalies viduje perkeltiems asmenims taikomos politikos sistemą ir paramą reintegracijos provincijose veiksmų planams vykdyti. Iki 2018 m. vasario mėn. pabaigos priėmimo pagalba po atvykimo – įskaitant medicininę, psichologinę ir socialinę paramą, tolesnį vežimą į galutinę paskirties vietą ir laikiną apgyvendinimą – buvo suteikta iš viso 406 į Afganistaną grįžusiems asmenims. Greitai prasidės bendruomenių plėtros veikla. Šios priemonės bus efektyviau taikomos dėl specialių 196 mln. EUR vertės priemonių, kurios patvirtintos 2017 m. rugsėjo mėn. ir yra skirtos remti dialogams migracijos klausimais su Afganistanu, Pakistanu, Iranu, Iraku ir Bangladešu, kad būtų išspręstos trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės problemos, kurias kelia užsitęsęs priverstinis asmenų perkėlimas ir migracija Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose. Toliau tęsėsi derybos dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų su Tunisu (antrasis raundas įvyko 2017 m. lapkričio 28 d., trečiąjį raundą planuojama surengti balandžio mėn.) ir Kinija (pirmasis raundas). Per derybas dėl migracijos 2017 m. lapkričio mėn. Marokas taip pat sutiko atnaujinti derybas dėl readmisijos susitarimo, kurios pastaruosius 3 metus buvo įšaldytos. Įgaliojimus derėtis su Alžyru dėl readmisijos susitarimo Komisija turi nuo 2002 m., tačiau derybose jokios pažangos padaryta nebuvo. Vis daugiau grąžinimo operacijų padeda vykdyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Nuo 2017 m. spalio mėn. vidurio agentūra padėjo vykdyti 135 grąžinimo operacijas – grąžinta daugiau kaip 5 000 žmonių. Pagrindinės susijusios šalys yra Vakarų Balkanų šalys, taip pat Tunisas, Gruzija ir Pakistanas, o daugiausia operacijų dalyvavo Vokietija, Italija, Prancūzija, Belgija ir Austrija. Agentūros parama valstybių narių vykdomoms grąžinimo operacijoms tęsis ir bus dar labiau sustiprinta. Agentūros darbas apima valstybių narių poreikių ir grąžinimo gebėjimų vertinimą, ryšių palaikymo pareigūnų siuntimą į valstybes nares ir pačios agentūros inicijuojamas grąžinimo operacijas. 2018 m. sausio mėn. su valstybėmis narėmis įvyko aukšto lygio susitikimas dėl grąžinimo. Jo metu buvo skatinama šias galimybes visapusiškai išnaudoti. Be to, Komisija parėmė specialią valstybių narių iniciatyvą, kuria siekiama išplėtoti europinį požiūrį į grąžinimą ir reintegraciją naudojant Europos grąžinimo ir reintegracijos tinklą, taip pat numatyta 15 mln. EUR finansinė parama. Tinklas visapusiškai veikti pradės iki 2018 m. vasaros. Jam vadovaus Nyderlandai, o veikloje dalyvaus 13 valstybių narių ir dvi asocijuotosios šalys. Šiuo darbu ir toliau turi būti siekiama tikslų, nustatytų 2017 m. gruodžio mėn. Komisijos veiksmų plane. Be to, neseniai buvo paremti jau vykdomi grąžinimo ir reintegracijos projektai, pavyzdžiui, Europos integruoto grąžinimo valdymo iniciatyva ir Europos grąžinimo ryšių palaikymo pareigūnų tinklas – jiems skirta papildomų lėšų, kad būtų galima reaguoti į paklausos didėjimą. Tikslesnė ir greitesnė statistinė informacija gali būti svarbi skatinant grąžinimo ir readmisijos srities valdymo pažangą. Valstybėms narėms teikiant tokius statistinius duomenis vis dar pasitaiko didelių trūkumų ir vėlavimų. Kad būtų užtikrinta išsami apžvalga ir pašalinti kai kurie nustatyti trūkumai, Komisija ketina iš dalies pakeisti ES taisykles dėl migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos duomenų rinkimo ir perdavimo reguliarumo. Atsižvelgdama į savo pasiūlymą iš dalies pakeisti Vizų kodeksą, šiandien Komisija siūlo intensyviau naudotis vizų politika kaip priemone bendradarbiavimo su ES nepriklausančiomis šalimis grąžinimo ir readmisijos srityje pažangai pasiekti. Bus nustatytos griežtesnės prašymų išduoti vizą tvarkymo sąlygos ES nepriklausančių šalių, kurios grąžinimo ir readmisijos srityje bendradarbiauja nepakankamai, piliečiams. Tolesni veiksmai ·padaryti pažangą vykstančiose derybose dėl readmisijos ir grąžinimo susitarimų su šalimis partnerėmis; ·valstybės narės turi visapusiškai pasinaudoti neseniai sudarytais susitarimais dėl grąžinimo ir readmisijos; turi būti didinamas susijusioms šalims pateiktų readmisijos prašymų skaičius; ·gerinti migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos duomenų teikimą; ·Europos Parlamentas ir Taryba turi sparčiai daryti pažangą derybose dėl kovo 14 d. Komisijos pasiūlymo iš dalies pakeisti Vizų kodeksą.

5.SUSTIPRINTAS IŠORĖS SIENŲ VALDYMAS Išorės sienų valdymo modernizavimas yra 2017 m. gruodžio mėn. veiksmų plano dalis. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir toliau remia valstybes nares vykdydama jungtines operacijas pagrindiniuose rytinės, centrinės ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalių ir Vakarų Balkanų migracijos maršrutuose, kur yra išsiuntusi daugiau kaip 1 350 sienų apsaugos pareigūnų ir kitų darbuotojų. Dėl 2018 m. operatyvinės veiklos prisiimta per mažai įsipareigojimų. Prisiimtais įsipareigojimais būtų padengta tik 49 % ekspertų veiklos ir 44 % techninės įrangos, reikalingos veiklai prie sausumos sienų vykdyti. Operacijoms prie jūrų sienų galima pasitelkti 85 % ekspertų, tačiau techninės įrangos – tik 51 %. Tokie dideli trūkumai gali smarkiai apriboti planuojamą 2018 m. veiklą. Kad pagerėtų įsipareigojimų procesas, agentūra artimiausiu laiku organizuos aukšto lygio susitikimą su valstybėmis narėmis ir Komisija. Beveik pasiekti nuolatiniai greitojo reagavimo rezervo pajėgumai – 27 valstybės narės paskyrė savo sienų apsaugos pareigūnus, o tai sudaro 99 % reikiamo rezervo (1 481 pareigūnas iš 1 500). Deja, nors tam tikri papildomi įsipareigojimai ir buvo prisiimti, greitojo reagavimo įrangos rezervo srityje didelės pažangos nepadaryta. ES ir toliau finansuoja įrangą, kuri reikalinga Agentūrai. Be 208 mln. EUR, skirtų 2015 m. ir 2017 m., Komisija mano, kad šioje srityje valstybėms narėms galima skirti išteklių ir 2018 m. Tačiau valstybės narės šiuo metu turėtų aktyviau panaudoti jau skirtą finansavimą, kad šiais ištekliais būtų svariai prisidėta šalinant esamas spragas. Viena svarbiausių agentūros veiklos krypčių apima pažeidžiamumo vertinimo rengimą, siekiant nustatyti valstybių narių vykdomos sienų kontrolės trūkumus. Kol kas iš 2017 m. pateiktų 37 rekomendacijų tik apie šešias pranešta, kad jos įvykdytos. Valstybės narės privalo įgyvendinti visas 2017 m. pateiktas rekomendacijas, o agentūra privalo nustatyti veiksmingą stebėsenos mechanizmą, kad galėtų užtikrinti visapusišką jų įgyvendinimą. Agentūra šiuo metu atlieka 2018 m. pažeidžiamumo vertinimą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamente apibrėžta Europos integruoto sienų valdymo koncepcija ir reikalaujama, kad agentūra parengtų Europos integruoto sienų valdymo techninę ir veiklos įgyvendinimo strategiją. Tuo tikslu 2017 m. Komisija surengė specialius susitikimus su Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis. Tokie susitikimai padėjo nustatyti pagrindinius elementus, reikalingus Europos integruoto sienų valdymo strategijai vystyti. Kitame šio proceso etape pagrindiniai Europos integruoto sienų valdymo strategijos vystymo elementai, nurodyti 6 priede, turėtų būti naudojami ne tik kaip gairės Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai rengiant Europos integruoto sienų valdymo techninę ir veiklos įgyvendinimo strategiją, o valstybėms narėms – nacionalines strategijas, bet ir prisidėti prie svarstymų dėl galimų Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pokyčių ateityje scenarijų, kaip išdėstyta Komisijos komunikate dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų siekti sukurti integruoto sienų valdymo techninę ir veiklos strategiją, o nacionalinės valdžios institucijos turėtų dabar pradėti rengti savo atitinkamas nacionalines strategijas. Pastaraisiais mėnesiais ES padarė didelę pažangą vykdydama darbą, susijusį su dviejomis svarbiomis naujomis išorės sienų valdymo srities IT sistemomis. Pirma, 2017 m. gruodžio mėn. įsigaliojo Atvykimo ir išvykimo sistemos reglamentas. Komisija tikisi, kad visu pajėgumu jis ims veikti 2020 m. pabaigoje. Antra, gerokai pažengė tarpinstitucinės derybos dėl Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos sukūrimo. Taikant tokią sistemą, būtų pasiekta pažanga vertinant saugumą, neteisėtą migraciją ir visuomenės sveikatą prieš keliautojams, kuriems nereikia vizos, patenkant į Šengeno erdvę. Tai leistų šiai sistemai imti veikti greitai po to, kai pradės veikti atvykimo ir išvykimo sistema. Tuo pat metu vyksta Europos Parlamento ir Tarybos diskusijos dėl sienų, migracijos ir saugumo sistemų sąveikos. Tolesni veiksmai ·Atitinkamos valstybės narės turi sparčiai ir visapusiškai įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas pagal 2017 m. pažeidžiamumo vertinimus; ·valstybės narės turi nedelsdamos prisiimti likusius įsipareigojimus dėl 2018 m. numatytos veiklos, kurią koordinuoja Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra prie ES išorės sienų; ·remdamasi pagrindine 6 priede išdėstyta informacija, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ateinančiais mėnesiais turi parengti Europos integruoto sienų valdymo techninę ir veiklos įgyvendinimo strategiją, o valstybės narės – užtikrinti, kad būtų parengtos atitinkamos nacionalinės strategijos. 6.PERKĖLIMAS EUROPOS SĄJUNGOJE, PERKĖLIMAS Į ES IR TEISINĖS PRIEMONĖS

Valstybių narių vykdomas reikalavimus atitinkančių prašytojų perkėlimas Europos Sąjungoje išliko vertingas būdas padėti asmenims, kuriems neabejotinai reikalinga tarptautinė pagalba, ir sumažinti valstybių narių, priimančių daug pabėgėlių, prieglobsčio sistemoms tenkantį spaudimą. Per daugiau kaip dvejus metus ES perkėlimo sistemos pasirodė esančios sėkmingos: jos pabėgėliams padėjo pradėti naują gyvenimą ir užtikrino, kad atsakomybė su kitomis valstybėmis narėmis būtų pasidalyta geriau – perkelta daugiau nei 96 % visų Italijoje ir Graikijoje užregistruotų reikalavimus atitinkančių prašytojų. Komisija priminė valstybėms narėms jų teisinius įsipareigojimus ir paragino valstybes nares, kurios dar nedalyvavo perkėlimo schemose, tai padaryti nedelsiant. 2016 m. liepos mėn. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras, o 2017 m. gruodžio 7 d. nusprendė perduoti ES Teisingumo Teismui nagrinėti bylas prieš Čekiją, Vengriją ir Lenkiją, nes šios trys valstybės narės toliau nesilaiko savo teisinių įsipareigojimų. Perkėlimas į ES suteikia galimybę Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms įgyvendinti pareigą padėti tarptautinės apsaugos reikalingiems asmenims ir sumažinti neteisėtos migracijos paskatas. Iki 2017 m. gruodžio 8 d., kai finansinė parama šiai schemai turėjo pasibaigti, perkelta daugiau kaip 86 % iš 22 504 asmenų, dėl kurių perkėlimo į ES susitarta 2015 m. Į 21 valstybę narę ir keturias asocijuotąsias valstybes buvo perkelta 19 432 asmenys, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, daugiausia iš Turkijos, Jordanijos ir Libano, taip pat iš kitų trečiųjų šalių. Po 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos rekomendacijos naują postūmį perkėlimo į ES pastangoms suteiks nauja programa, skirta ne mažiau kaip 50000 asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos ir kurie į ES turi būti perkelti iki 2019 m. spalio 31 d., ir 500 mln. EUR finansavimas iš ES biudžeto. Valstybių narių reakcija į rekomendaciją buvo teigiama: 19 valstybių narių įsipareigojo parūpinti beveik 40 000 vietų – iki šiol tai yra didžiausias kolektyvinis ES ir jos valstybių narių įsipareigojimas dėl perkėlimo į ES. Šiuo metu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pabėgėlių perkėlimui į ES iš prioritetinių regionų, kaip antai Turkijos, Jordanijos, Libano ir Afrikos šalių, per kurias driekiasi centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas. Visų pirma, valstybės narės įsipareigojo parūpinti daugiau kaip 27 000 vietų iš Turkijos, Jordanijos ir Libano į ES perkeliamiems sirams, o maždaug 7 000 vietų – perkeliamiems asmenims iš šalių, per kurias driekiasi centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas. Pagal šią naująją perkėlimo į ES programą dešimt valstybių narių jau perkėlė 1 855 asmenis. Komisija ragina likusias valstybes nares prisiimti įsipareigojimus, kad būtų pasiektas nustatytas tikslas perkelti 50 000 asmenų. Komisija valstybes nares ragina įgyvendinti 50 % įsipareigojimų iki spalio mėn. – toks tikslas numatytas gruodžio mėn. veiksmų plane. Perkėlimo įsipareigojimai turėtų būti nuolat įgyvendinami visuose prioritetiniuose regionuose, kartu skubiai sutelkiant dėmesį į asmenų, kuriuos teko evakuoti iš Libijos į Nigerį taikant skubaus tranzito mechanizmą, perkėlimą. Bendraspagal visas ES pabėgėlių perkėlimo programas nuo jų taikymo pradžios į ES perkeltų asmenų skaičius, įskaitant sirus, perkeltus iš Turkijos į ES pagal ES ir Turkijos pareiškimą, yra 29 314. Komisija ir kelios valstybės narės, pareiškusios norą įtraukti laikinas ir ilgalaikes migracijos programas, paremtas darbo rinkos poreikiais ir pasiūla valstybėse narėse ir atrinktose trečiosiose šalyse, rengia teisėtos migracijos srities bandomuosius projektus. Komisija ragina valstybes nares pateikti konkrečių pasiūlymų siekiant pradėti diskusijas su atrinktomis trečiosiomis šalimis, geografiniu požiūriu daugiausia dėmesio skiriant Afrikos šalims. Kalbant apie pasiūlymą dėl ES mėlynosios kortelės, Europos Parlamentas ir Taryba turėtų ir toliau stengtis surasti kompromisą, kuris duotų realios pridėtinės vertės siekiant bendro tikslo – pritraukti aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Kad toliau būtų remiama integracija į darbo rinką, Komisija ir Europos socialiniai ir ekonominiai partneriai 2017 m. gruodžio mėn. pasirašė „Europos partnerystę siekiant integracijos“. Dokumente nustatomi atitinkami pagrindiniai Komisijos ir socialinių ir ekonominių partnerių principai ir įsipareigojimai remti ir stiprinti teisėtai ES gyvenančių pabėgėlių ir migrantų galimybes integruotis į darbo rinką. Be to, Komisija socialinius ir ekonominius partnerius įtrauks į šios srities tarpusavio mokymosi veiklą. Pagal šią partnerystę Komisija sukūrė Trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo ES šabloną. Su šia internetine įgūdžių nustatymo priemone dabar galima susipažinti visomis ES ir siunčiančiųjų šalių kalbomis. Priemonė padeda nustatyti asmenų įgūdžius ir gebėjimų trūkumus ir padeda jiems susirasti darbą siekiant sėkmingos integracijos. Pasiektos pažangos peržiūra bus atlikta 2018 m. pabaigoje. 2018 m. sausio 24 d. Komisija paskelbė „Naudojimosi ES fondais siekiant migrantų kilmės asmenų integracijos priemonių rinkinį“, siekdama nacionalinėms ir regioninėms institucijoms padėti geriau naudoti ES lėšas įgyvendinant integracijos politiką, visų pirma, priėmimo, švietimo, užimtumo, būsto ir galimybių naudotis viešosiomis paslaugomis srityse. Tolesni veiksmai ·Baigti vykdyti pabėgėlių perkėlimo įsipareigojimus, kad būtų pasiektas tikslas pagal naują programą perkelti bent 50 000 asmenų; valstybės narės turi skubiai perkelti asmenis iš prioritetinių regionų; ypač skubu perkelti asmenis, evakuotus iš Libijos į Nigerį;