Be to, 2019 m. balandžio mėn. Komisija visose valstybėse narėse atliko „Eurobarometro“ apklausą. Jos rezultatai rodo visuotinę paramą teisinės valstybės principui ir nedidelius skirtumus tarp valstybių narių. Daugiau kaip 80 proc. visų valstybių narių piliečių pripažino pagrindinių teisinės valstybės principų svarbą. Kita pagrindinė apklausos išvada yra didelis idėjos, kad žiniasklaida ir pilietinė visuomenė turi galėti priversti esančiuosius valdžioje prisiimti atsakomybę, palaikymas – daugiau kaip 85 proc. europiečių mano, jog svarbu, kad žiniasklaida, žurnalistai ir pilietinė visuomenė galėtų veikti laisvai ir kritikuoti nebijodami susilaukti grasinimų.

2019 m. balandžio 3 d. komunikate Europos Komisija apžvelgė esamas priemones, kuriomis siekiama įveikti su teisine valstybe Sąjungoje kylančius iššūkius, ir pradėjo diskusijas, kaip ją stiprinti. Šiose diskusijose dalyvavo ir vertingų nuomonių pateikė ES institucijos ir įstaigos, valstybės narės, tarptautinės organizacijos, teisminiai tinklai, pilietinė visuomenė ir akademinės bendruomenės atstovai. Per šias diskusijas akivaizdžiai paaiškėjo teisinės valstybės svarba ir būtinybė stiprinti ES teisinės valstybės priemonių rinkinį. Tai atkartoja didėjantį ES institucijų susirūpinimą teisinės valstybės klausimais.

Nors iš esmės laikoma, kad visos valstybės narės visada laikosi teisinės valstybės principo, kai kuriose valstybėse narėse pastaruoju metu kilę su teisine valstybe susiję iššūkiai rodo, kad to negalima laikyti savaime suprantamu dalyku. Tokie iššūkiai sukėlė susirūpinimą, ar Sąjunga yra pajėgi spręsti tokias problemas. Daugelis pastaruoju metu atgarsį ES lygmeniu sukėlusių atvejų buvo susiję daugiausia su teismo proceso nepriklausomumu. Kiti pavyzdžiai yra susiję su susilpnintais konstituciniais teismais, didėjančiu įstatymo galią turinčių vykdomosios valdžios priimamų teisės aktų skaičiumi arba pasikartojančiais vienos valstybinės valdžios šakos išpuoliais prieš kitą. Apskritai su atvejais, kada politinė valdžia siekia nepaisyti teisinės valstybės principo, yra susijusi aukšto lygio korupcija ir piktnaudžiavimas tarnybine padėtimi, o bandymai sumažinti pliuralizmą ir susilpninti pagrindinius teisinės valstybės sergėtojus, kaip antai pilietinę visuomenę ir nepriklausomą žiniasklaidą, yra įspėjamieji ženklai apie grėsmę teisinei valstybei.

Europos projektas grindžiamas nuolatine pagarba teisinės valstybės principui visose valstybėse narėse. Tai būtina veiksmingo ES teisės taikymo ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo sąlyga. Be to, ji ypač svarbi tam, kad Europos Sąjunga veiktų tinkamai kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė ir kaip vidaus rinka, kur teisės aktai taikomi veiksmingai ir vienodai, o biudžeto lėšos naudojamos laikantis taikytinų taisyklių. Todėl jei kyla grėsmė teisinės valstybės principui, į pavojų statomas teisinis, politinis ir ekonominis ES veikimo pagrindas. Štai kodėl pagrindinis Europos Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, uždavinys – propaguoti ir puoselėti teisinės valstybės principą. Teisinės valstybės principo taikymo trūkumai vienoje valstybėje narėje daro poveikį kitoms valstybėms narėms ir visai ES, todėl sprendžiant su teisine valstybe susijusias problemas, nesvarbu, kur tų problemų kiltų, vaidmuo tenka ir Sąjungai.

Vadovaujantis teisinės valstybės principu visi valdžios įgaliojimai visada įgyvendinami neviršijant įstatymu nustatytų ribų, paisant demokratijos ir pagrindinių teisių vertybių ir kontroliuojant nepriklausomiems ir nešališkiems teismams. Teisinės valstybės principas tiesiogiai veikia kiekvieno piliečio gyvenimą – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti lygybės prieš įstatymą principą ir asmens teisių gynimą, siekiant užkirsti kelią valdžios institucijų piktnaudžiavimui valdžia ir užtikrinti už sprendimų priėmimą atsakingų asmenų atsakomybę. Piliečiai gali pasitikėti viešosiomis institucijomis tik tada, jei laikomasi teisinės valstybės principo. Be tokio pasitikėjimo demokratinės visuomenės negali gyvuoti. Teisinės valstybės principas apima tokius aspektus kaip atskaitomybė už priimamus teisės aktus, teisingas teisės aktų taikymas ir veiksmingas jų veikimas. Kaip pripažino Europos Teisingumo Teismas ir Europos Žmogaus Teisių Teismas, jis taip pat apima institucinius klausimus, tokius kaip teismų nepriklausomumas ir nešališkumas ir valdžių padalijimas . Pastaruosiuose Europos Teisingumo Teismo sprendimuose nuolat būdavo pabrėžiama, kad teisinės valstybės principas yra pagrindinis ES teisinės sistemos elementas.

Europos Sąjunga grindžiama bendromis vertybėmis, tokiomis kaip pagrindinės teisės, demokratija ir teisinė valstybė. Tai mūsų visuomenės ir bendros tapatybės pamatas. Demokratija negali klestėti be nepriklausomų teismų, užtikrinančių pagrindinių teisių ir piliečių laisvių apsaugą, ar be aktyvios pilietinės visuomenės ir pliuralizmą užtikrinančios laisvos žiniasklaidos. Teisinės valstybės principas yra nusistovėjęs, jo reikšmė aiškiai apibrėžta. Ši pagrindinė reikšmė, nepaisant skirtingų nacionalinių tapatybių ir teisinių sistemų bei tradicijų, kurias Sąjunga privalo gerbti, yra vienoda visose valstybėse narėse.

Europos tinklai jau atlieka svarbų vaidmenį propaguojant idėjas bei geriausią patirtį ir jomis keičiantis. Siekiant toliau propaguoti teisinės valstybės principo taikymą, teismų sistemoje turėtų būti remiami tokie tinklai kaip Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas, ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų asociacija, Europos teismų tarybų tinklas ir Europos teisėjų mokymo tinklas. Skirdama paramą visiems šiems tinklams pirmenybę Komisija turėtų teikti projektams, kuriais skatinamas teisinės valstybės principo taikymas, ypatingą dėmesį skiriant valstybėms narėms, kuriose kyla su teisine valstybe susijusių iššūkių. Taip pat reikėtų skatinti ir remti tolesnį už konstitucinę priežiūrą atsakingų institucijų bendradarbiavimą, be kita ko, susijusį su Europos konstitucinių teismų konferencijos veikla. Europos ombudsmenų tinklas taip pat galėtų suaktyvinti keitimąsi patirtimi ir geriausia praktika skatinant gerą administravimą ir prisidėti prie atitinkamų duomenų rinkimo ir sklaidos.

Nacionalinėje stabdžių ir atsvarų sistemoje skaidrumas ir galimybė gauti informacijos yra esminės svarbos pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai. Skaidrumo ir prieigos prie informacijos teisės aktai turi būti veiksmingai taikomi visose valstybėse narėse ir ES lygmeniu. Siekdama padidinti informuotumą teisinės valstybės klausimais Komisija ketina parengti specialią teisinės valstybės srities komunikacijos strategiją, be kita ko, užtikrinti, kad susijusi informacija būtų prieinama visomis oficialiosiomis kalbomis, ir aiškiai paaiškinti jos svarbą visai Sąjungai ir pavieniams piliečiams bei įmonėms.

Pilietinė visuomenė, žiniasklaida, akademinė bendruomenė ir valstybių narių švietimo sistemos gali prisidėti teisinės valstybės principą įtraukiant į viešus debatus ir švietimo programas. Pagrindinis uždavinys šiuo atžvilgiu yra puoselėti teisinės valstybės kultūrą visuomenėje, kaip pripažįstama Tarybos rekomendacijoje dėl bendrų vertybių propagavimo. Komisija sulaukė pilietinės visuomenės organizacijų atsiliepimų, iš kurių matyti, kad jos yra pasirengusios vystyti šį darbą. Komisija imsis tolesnių veiksmų dėl idėjos rengti kasmetinį renginį teisinės valstybės klausimais, užtikrinant ES lygmens dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis bei politikos formuotojais ir tarp jų. Komisija taip pat toliau skirs ypatingą dėmesį mėginimams daryti spaudimą pilietinei visuomenei ir nepriklausomai žiniasklaidai ir toliau rems jų darbą. Komisija pasiūlė sukurti tvirtesnę ir nuoseklesnę tokio darbo finansavimo iš naujosios daugiametės finansinės programos lėšų pagal būsimą Teisių ir vertybių programą ir programą „Kūrybiška Europa“ sistemą, nors šios programos ir nėra specialiai susijusios su teisinės valstybės klausimais. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą šias programas skubiai patvirtinti, kad jos galėtų būti pradėtos įgyvendinti laiku. Be to, reikėtų ir toliau skatinti ES finansuojamus teisinės valstybės mokslinius tyrimus ir užtikrinti tinkamą vykdomų projektų rezultatų sklaidą.

Reikia šalinti šiuos trūkumus imantis aktyvių veiksmų siekiant skatinti teisinės valstybės principo laikymąsi ES tiek specialistų, tiek plačiosios visuomenės lygmenimis. Tokiais veiksmais būtų siekiama teisinės valstybės klausimus įtraukti į nacionalinį ir Europos politinį diskursą tiek skleidžiant žinias apie ES teisės reikalavimus ir standartus bei teisinės valstybės svarbą piliečiams ir įmonėms, tiek įgalinant suinteresuotuosius subjektus, suinteresuotus propaguoti teisinės valstybės klausimus. Kad piliečiai ir įmonės vertintų teisingumo sistemos vaidmenį ir svarbą, ji turi būti šiuolaikiška ir prieinama. Be to, labai svarbus abipusis šalių pasitikėjimas viena kitos teismų sistemomis – tai yra būtina tikrai veikiančios bendrosios rinkos sąlyga.

Svarbu prisiminti pagrindinius principus, kuriais grindžiami ES veiksmai teisinės valstybės srityje. Pirma, tiek ES, tiek kitos valstybės narės turi teisėtą interesą, kad teisinės valstybės principas tinkamai veiktų nacionaliniu lygiu. Antra, pagrindinė atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas teisinės valstybės principo laikymasis, tenka kiekvienai valstybei narei, be to, visada pirmiausia turėtų būti taikomi nacionaliniai teisių gynimo mechanizmai. Trečia, ES vaidmuo šioje srityje turi būti objektyvus ir grindžiamas vienodų sąlygų taikymu visoms valstybėms narėms bei visų jos institucijų indėliu atsižvelgiant į atitinkamą jų institucinį vaidmenį. Galiausiai, turi būti siekiama ne taikyti sankciją, bet, daugiausia dėmesio skiriant bendradarbiavimui ir tarpusavio paramai, rasti sprendimą, kuriuo būtų užtikrinta teisinės valstybės apsauga, neatmetant veiksmingo, proporcingo ir atgrasančio atsako kaip kraštutinės priemonės.

Be to, Teismas nuolat formuoja praktiką, kurioje akcentuojama, kokį konkretų poveikį Sąjungos finansų srityje gali daryti su teisine valstybe susijusios sisteminės problemos .

Komisija: ·Visapusiškai išnaudos pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės finansavimo galimybes, siekdama stiprinti teisinės valstybės kultūrą, visų pirma plačiojoje visuomenėje, ir imsis tolesnių veiksmų dėl idėjos rengti nacionaliniams suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms kasmetinį renginį teisinės valstybės klausimais. ·Stiprins bendradarbiavimą su Europos Taryba, įskaitant Venecijos komisiją ir GRECO, ir, atsižvelgdama į ES teisinės valstybės srities prioritetus, išnagrinės tolesnės paramos jai galimybę. ·Stiprins bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. ·Siekdama propaguoti teisinės valstybės standartus skatins bendradarbiavimą su Europos teisminiais bei kitais tinklais ir teiks paramą, kurios gali būti prašoma konstitucinių teismų bendradarbiavimo klausimu. ·Parengs specialią visuomenės informavimo teisinės valstybės klausimais strategiją, be kita ko, atnaujins teisinės valstybės klausimams skirtą interneto svetainę, kurioje bus patalpinta visa susijusi informacija. Komisija ragina: ·Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus plėtoti specialų tarpparlamentinį bendradarbiavimą teisinės valstybės klausimais, prie kurio Komisija galėtų prisidėti. ·Tarybą ir valstybes nares apsvarstyti, be kita ko, vykstančiose ar būsimose diskusijose teisinės valstybės klausimais, kaip būtų galima propaguoti teisinės valstybės standartus. ·Valstybes nares stiprinti teisinės valstybės principo propagavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, švietimo sistemoje ir pilietinėje visuomenėje. ·Pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius atitinkamose savo atsakomybės srityse tęsti stebėseną ir prisidėti prie diskusijų dėl su teisinės valstybės trūkumais susijusio poveikio ir konkrečių pasekmių.

Prevencija. Bendradarbiavimas ir parama nacionaliniu lygmeniu stiprinant teisinės valstybės principo laikymąsi

Pagrindinė atsakomybė už tai, kad nacionaliniu lygmeniu būtų užtikrintas teisinės valstybės principo laikymasis, tenka valstybėms narėms. Nacionalinės teisminės institucijos kartu su kitais nacionalinės stabdžių ir atsvarų sistemos dalyviais, kaip antai konstituciniais teismais ir ombudsmenais, yra pirma ir pagrindinė gynybos linija, apsauganti nuo bet kurios valstybinės valdžios šakos išpuolių prieš teisinę valstybę. Nepaisant to, ES turi atlikti savo teisėtą vaidmenį – remti nacionalines institucijas ir užtikrinti, kad į neigiamus pokyčius būtų reaguojama kuo anksčiau. ES institucijos turėtų palengvinti bendradarbiavimą ir dialogą, siekiant išvengti tokio masto problemų, kad reikėtų oficialaus atsako pasinaudojant teisinės valstybės priemonėmis, t. y. pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ar veiksmų pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį.

Kad šioje srityje ES galėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį, ES institucijos, vykdydamos tikslinę stebėseną, turi geriau suprasti ir daugiau žinoti apie pokyčius atskirose valstybėse narėse, kad galėtų nustatyti teisinei valstybei kylančią riziką, parengti galimus sprendimus ir anksti suteikti paramą. Reikėtų stebėti su teisine valstybe susijusius pokyčius ir reformas valstybėse narėse: tai padėtų kontroliuoti, ar reformos, kurių imtasi dėl ES intervencijos (pavyzdžiui, pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ar bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo), yra tvarios ir negrįžtamos.

Todėl Komisija, siekdama sustiprinti ES pajėgumą, ketina atidžiau stebėti su teisine valstybe susijusius pokyčius valstybėse narėse. Pagal poreikį bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kitomis ES institucijomis, stebėsena bus vykdoma per teisinės valstybės peržiūros ciklą, kuriam bus būdingos toliau nurodytos ypatybės.

(I)Taikymo sritis

Peržiūros ciklas apimtų visus skirtingus teisinės valstybės aspektus, įskaitant, pavyzdžiui, sistemines problemas, susijusias su teisės aktų priėmimo procesu, nepriklausomų ir nešališkų teismų užtikrinamos veiksmingos teisminės apsaugos trūkumu ir valdžių atskyrimo principo nesilaikymu. Atliekant peržiūrą taip pat būtų analizuojamas valstybių narių pajėgumas kovoti su korupcija ir, jei yra sąsajų su ES teisės taikymu, vertinami su žiniasklaidos pliuralizmu ir rinkimais susiję klausimai. Tai susiję ir su veiksmingo ES teisės vykdymo užtikrinimo stebėsena, visų pirma visų subjektų, dalyvaujančių užtikrinant ES teisės vykdymą, – teismų, prokuratūrų, teisėsaugos institucijų, nepriklausomų institucijų, priežiūrą vykdančių viešojo administravimo institucijų, ombudsmenų ir žmogaus teisių institucijų ir gynėjų – gebėjimo atlikti pareigas vertinimu.

Nors stebėsena būtų taikoma visoms valstybėms narėms, ji turėtų būti intensyvesnė tose valstybėse narėse, kuriose nustatyta regresijos rizika ar ypatingų trūkumų.

(II)Informacijos šaltiniai

Per peržiūros ciklą būtų nuosekliai naudojamasi esamais informacijos šaltiniais. Tai suteiktų galimybę daugiau dėmesio skirti įvairioms teisinei valstybei svarbioms sritims. Būtina, kad visi dalyviai – tiek instituciniai, tiek pilietinės visuomenės atstovai – dalytųsi informacija ir turėtų galimybę išsakyti savo nuomonę. Informacijos šaltinių yra daug, tarp jų – Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos organai, taip pat ES įstaigos, kaip antai Pagrindinių teisių agentūra . Ši agentūra, kurios kompetencijai priklauso su teisine valstybe susijusios teisės, pavyzdžiui, teisė į veiksmingas teismines teisių gynimo priemones, sukūrė ES pagrindinių teisių informacinę sistemą (EFRIS), kuria siekiama palengvinti prieigą prie svarbios informacijos ir ataskaitų, susijusių su padėtimi valstybėse narėse. Šiuos įvairius informacijos šaltinius būtų galima geriau panaudoti, sutelkti ir veiksmingiau papildyti nei dabar. Reikės nustatyti konkrečias tokios sustiprintos stebėsenos formas, be kita ko, bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir kitomis ES institucijomis, ir numatyti nuolatinį informacijos rinkimą ir dialogą su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais.

(III)Valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

Komisija ne tik remsis atitinkamais šaltiniais, bet ir pakvies visas valstybes nares labiau įsitraukti į informacijos mainus ir dialogą dėl klausimų, susijusių su teisine valstybe, tokių kaip teismų reforma, kova su korupcija ir teisėkūros procesas, arba dėl priemonių, kuriomis remiama pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida – teisinę valstybę stiprinantys veikėjai. Kai kurie iš šių klausimų jau aptariami per Europos semestrą, kai jie yra susiję su pagrindiniais augimą skatinančiais veiksniais. Šį dialogą papildys tikslingesnis požiūris į teisinę valstybę, apimantis papildomus teisinės valstybės aspektus. Valstybėse narėse, kuriose su teisine valstybe susijusios problemos akivaizdesnės, reikėtų reguliariau ir intensyviau bendradarbiauti, vėlgi siekiant bendromis jėgomis spręsti problemas, prieš joms paaštrėjant.

Atsižvelgiant į tai, reikėtų įsteigti nacionalinių kontaktinių asmenų valstybėse narėse tinklą, kurio užduotis būtų plėtoti dialogą teisinės valstybės klausimais. Šis tinklas galėtų būti sudaromas integruojant esamus teisinei valstybei svarbiose srityse veikiančius kontaktinius asmenis, kaip antai teisingumo ir kovos su korupcija sričių nacionalinius kontaktinius asmenis . Jis veiktų kaip diskusijų horizontaliais klausimais (atitinkamais atvejais įskaitant galimybes tobulinti ES teisinės valstybės priemonių rinkinį) ir dalijimosi informacija ir geriausia patirtimi forumas. Kontaktiniai asmenys bus pagrindiniai dvišalio dialogo su kiekviena valstybe nare dalyviai ir padės rengti ir rinkti atitinkamą informaciją, skirtą ataskaitai dėl teisinės valstybės rengti (žr. toliau). Nacionalinių kontaktinių asmenų tinklas galėtų būti ankstyvojo perspėjimo apie reformas, susijusias su teisine valstybe, ir valstybių narių diskusijų forumas.

Pasidalyti patirtimi ir išsakyti savo nuomonę taip pat būtų galima kviesti atitinkamus Europos Tarybos, ESBO ir EBPO organus ir teisminių institucijų tinklų narius, be kita ko, ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo, ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijos ir Europos teismų tarybų tinklo narius.

Šis dialogas ypač svarbus siekiant anksti aptikti galimas su teisine valstybe susijusias problemas, nes įtvirtintas ir reguliarus procesas padeda geriau suprasti situaciją ir kuo labiau sumažinti konfrontacijos riziką. Dialogas taip pat suteikia galimybę valstybėms narėms aptarti su teisine valstybe susijusias reformas jų rengimo etapu, be kita ko, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Teismo parengti standartai gali būti naudojami kaip kelrodis nustatant, kurias reformas reikėtų vykdyti atsargiai (pavyzdžiui, reformas, kurios gali turėti neigiamą – ir galbūt nenumatytą – poveikį teisėjų ar reguliavimo institucijų nepriklausomumui). Dialogas padės nustatyti galimą poreikį prašyti išorės paramos ar ekspertinių žinių, susijusių su konkrečiais nacionaliniais pokyčiais.

(IV)Metinė ataskaita dėl teisinės valstybės

Siekdama užtikrinti būtiną skaidrumą ir informuotumą, taip pat tai, kad teisinė valstybė ir toliau būtų įtraukiama į ES politinę darbotvarkę, Komisija ketina skelbti metinę ataskaitą dėl teisinės valstybės, kurioje bus apibendrinama padėtis valstybėse narėse. Remiantis įvairiais pirmiau aprašytais šaltiniais, joje būtų pateikiama apibendrinta informacija apie reikšmingus pokyčius valstybėse narėse ir ES lygmeniu, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, ir kita svarbi informacija, kaip antai atitinkamos ES teisingumo rezultatų suvestinės ir Europos semestro šalių ataskaitų dalys. Tai būtų galimybė teikti informaciją apie oficialių procesų dėl teisinės valstybės padėtį, taip pat apie ES institucijų darbą skatinant laikytis teisinės valstybės standartų ir kuriant teisinės valstybės kultūrą. Ataskaitoje būtų galima pabrėžti geriausią patirtį ir nustatyti besikartojančias problemas. Peržiūra apsiribotų tiesiogiai su teisinės valstybės principu Europos Sąjungoje susijusiais klausimais.

Būtų galima toliau plėsti ir tobulinti pačią ES teisingumo rezultatų suvestinę, kurioje pateikiami lyginamieji duomenys apie nacionalinių teisingumo sistemų nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, siekiant, be kita ko, geriau įtraukti atitinkamas su teisine valstybe susijusias sritis, kaip antai baudžiamąją ir administracinę teiseną.

Be to, ataskaita dėl teisinės valstybės galėtų pasitarnauti kaip informacijos šaltinis per dialogą su Europos Parlamentu ir Taryba ir šiose institucijose.

(V)Tarpinstituciniai dialogai dėl teisinės valstybės