[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 15.6.2005

KOM(2005) 252 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI IR EUROPOS AUDITO RŪMAMS

dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano

A. BūTINYBė VEIKTI

Audito Rūmai savo metinę ataskaitą dėl 2003 finansinių metų paskelbė 2004 m. lapkričio mėn. Dešimtą kartą Audito Rūmai pateikė metinį patikinimo pareiškimą, kuris buvo daugiausia teigiamas sąskaitų patikimumo, įsipareigojimų ir nuosavų išteklių atžvilgiu, tačiau jame nurodyta, kad nėra deramų garantijų dėl mokėjimų pagal visas Europos Sąjungos bendrojo biudžeto dalis, išskyrus administracines išlaidas[1].

Dabartinė padėtis negali tęstis. Mokesčių mokėtojai turėtų gauti deramas garantijas, kad Europos Sąjungos lėšos valdomos teisėtai ir tvarkingai. Be to, ir Parlamentas, ir Taryba ne kartą išreiškė savo nusivylimą, kad Audito Rūmai negali pateikti teigiamo patikinimo pareiškimo – paskutinį kartą per 2003 m. biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrą. Abi institucijos paragino Komisiją imtis veiksmų padėčiai ištaisyti. Todėl J. M. Barroso vadovaujama Komisija nusistatė strateginį tikslą siekti teigiamo Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo[2]. Žinoma, tam reikia, kad tam tikrose srityse Komisija dėtų daugiau pastangų. Nors pagal Sutartį Komisija yra vienintelė atsakinga už biudžeto vykdymą, iš tikrųjų pagal pasidalijamojo valdymo principą 4 iš 5 biudžeto eurų tvarko valstybės narės, taigi nepaprastai svarbu, kad jos aktyviai dalyvautų šioje iniciatyvoje.

Pasiekti teigiamą patikinimo pareiškimą yra labai ambicingas tikslas – nereikėtų tikėtis, kad jis iš neigiamo taps be priekaištų per vienerius metus. Iš tikrųjų Audito Rūmai negali pateikti teigiamo patikinimo pareiškimo, neturėdami pagrindo tvirtinti, kad ūkinės operacijos atskiro gavėjo lygiu , t. y. valstybių narių išmokos galutiniam gavėjui, pvz., ūkininkui, studentui, įmonei ir kai kuriais atvejais viešajai įstaigai, yra teisėtos ir tvarkingos. Vadinasi, per priežiūros sistemas ir kontrolės procedūras, kurios numatytų ir tinkamo lygio potencialių gavėjų patalpose atliekamus patikrinimus vietoje, turi būti garantuota, kad klaidos šiame lygmenyje rizika yra tinkamai valdoma.

Nuomonėje Nr. 2/2004[3] dėl efektyvios ir veiksmingos kontrolės sistemos Audito Rūmai, nors ir pripažindami, kad daugelis iš būtinų sudedamųjų dalių egzistuoja ir kad pastaruoju metu pasiekta reikšmingos pažangos tobulinant sistemas, kritikavo tam tikrus dabartinių kontrolės sistemų įvairiose biudžeto srityse aspektus:

Neaiškūs ir nenuoseklūs tikslai Nėra aiškiai nustatytos kontrolės strategijos, susijusios su bendrais ar konkrečiais įvairių sistemų tikslais. |

Nepakankamas koordinavimas Oficialiai nereikalaujama, kad kontrolės institucijos koordinuotų patikrinimų planavimą ar atsižvelgtų į kitų atliktus patikrinimus. Valstybių narių pateikta informacija apie patikrinimų rezultatus kartais yra nepakankama ar nenuosekli. |

Nėra informacijos apie sąnaudas ir naudą Pasidalijamo valdymo srityse didžioji kontrolės organizavimo sąnaudų dalis priskiriama valstybėms narėms (valstybėms gavėjoms), o nauda tenka ES biudžetui. Taigi valstybės narės (valstybės gavėjos) neturi paskatos skirti pakankamai išteklių ES lėšoms kontroliuoti. Šiuo metu nėra informacijos apie kontrolės sąnaudas, kurias patiria valstybės narės arba Komisija, ar jų teikiamą naudą. |

Nenuoseklus taikymas Atsitiktinių ir rizikos analize pagrįstų patikrinimų tikslai labai skirtingi ir nesuderinami. Kai taisyklėmis nepakankamai nustatoma taikytina metodika, atsiranda netvarkos ir mažėja veiksmingumas. Kontrolės procedūros tiek Komisijoje, tiek valstybėse narėse yra labai decentralizuotos. Praktiškai jų metodika, apimtis, skirtas laikas, tolesni veiksmai ir pan. ne visuomet nuoseklūs. Todėl skiriasi ir patikrinimų kokybė. Ne visose biudžeto srityse reikalaujama nepriklausomo audito, o jei reikalaujama, kartais audito techninės užduotys yra nepakankamos ir ne visuomet auditorių atrankos procedūros yra standartinės. Galimybė skirti baudas reikalavimų neatitinkančių paraiškų atvejais egzistuoja tik žemės ūkio ir vidaus politikos srityse. |

- Ne visi šie punktai taikomi visoms biudžeto sritims. Kai kuriais atvejais reikia išlygų.

Audito Rūmai taip pat pateikė patarimų dėl to, ką jie laiko būtinomis efektyvios ir veiksmingos kontrolės sistemos sudedamosiomis dalimis, dėl kurių priežiūros Komisija, išskyrus tiesiogiai valdomas išlaidas, vaidintų pagrindinį vaidmenį, ir sumažėtų patikrinimų vietoje centriniu Bendrijos lygiu poreikis:

- „bendri principai ir standartai [...], kurie būtų taikomi visais administracijos lygmenimis tiek institucijose, tiek valstybėse narėse“ (57 punktas);

- vidaus kontrolė turėtų „suteikti pakankamas“ (ne absoliučias) „garantijas dėl ūkinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo bei atitikties ekonomikos, efektyvumo ir veiksmingumo principams“ (57 punktas);

- „kontrolės sąnaudos turėtų būti proporcingos jos teikiamai naudai tiek pinigine išraiška, tiek politine prasme“ (57 punktas);

- „sistema turėtų būti pagrįsta logine grandinine struktūra, kai kontrolė vykdoma, registruojama ir apie ją atsiskaitoma pagal bendrą standartą, kad visi sistemos dalyviai galėtų ja pasitikėti“ (57 punktas).

Komisija apskritai sutinka su Audito Rūmų rekomendacijomis ir iš tikrųjų tobulinimus atlieka pagal šiuos principus. Ji pripažįsta, kad, siekiant teigiamo patikinimo pareiškimo, būtina pateikti įrodymų Audito Rūmams, kad priežiūros sistemos ir kontrolės procedūros egzistuoja ir neleidžia viršyti pažeidimų priimtinų rizikos ribų. Jei įrodoma, kad jų rekomenduojama kontrolės sistema yra sukurta ir veiksmingai veikia, Audito Rūmai turėtų reikiamą pagrindą.

Dauguma valstybių narių į Audito Rūmų pasiūlymus dėl integruotos kontrolės sistemos ir bendrojo audito modelio reagavo teigiamai.

Rekomendacijoje dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo priėmimo Taryba pareiškė, kad „ji pritaria Audito Rūmų svarstymams dėl tolesnio kontrolės sistemų koncepcijos tobulinimo nustatant aiškius ir nuoseklius tikslus bei atsakomybę. Čia Taryba su dideliu susidomėjimu atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pasiūlymą dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos sukūrimo, pateiktą jų nuomonėje dėl bendrojo audito modelio“. Ji laikėsi nuomonės, kad „ši metodika paprastai taikoma visiems sektoriams, ir ragina Komisiją prireikus imtis atitinkamų iniciatyvų. Čia Taryba pabrėžia bendrų finansinės kontrolės ir vidaus audito standartų taikymo ir prireikus kūrimo svarbą“.

Politinę šio klausimo analizę Europos Parlamentas pateikė savo rezoliucijos dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo 15–80 punktuose, o 75 punkte paragino Tarybą dirbti su Parlamentu ir Komisija, siekiant visavertės kontrolės ir audito sistemos sukūrimui suteikti prioritetą ir reikiamą politinį impulsą.

Komisija apskritai sutinka tiek su Parlamento, tiek Tarybos rekomendacijomis. Kurdama integruotą kontrolės sistemą, ji ir toliau remsis savo administracinės reformos pasiekimais.

B. Būtini Komisijos veiksmai

Komisija nustato atotrūkį, kuris, jos nuomone, egzistuoja tarp kontrolės sistemos kiekvienoje biudžeto išlaidų srityje ir tarp Audito Rūmų nuomonėje Nr. 2/2004 apibūdintų bendrųjų principų, ypatingą dėmesį skiriant kontrolei, ribojančiai riziką, susijusią su ūkinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Ji pasiūlys veiksmus, kurių reikėtų kiekvienos rūšies atotrūkiui panaikinti, ir tvarkaraštį šiems veiksmams įgyvendinti bei aptars tai su Audito Rūmais, Taryba ir Parlamentu.

Veiksmai apims, viena vertus, galiojančių teisės aktų trūkumų nustatymą ir numatomus patobulinimus bei, kita vertus, veiksmus, reikalingus įgyvendinti tinkamą kontrolės sistemą vadovaujantis dabartiniais teisės aktais. Taip pat – 2007–2013 m. laikotarpio norminės bazės darnumo su Audito Rūmų rekomendacijomis įvertinimą.

Pirma, siekdama užtikrinti, kad jos pačios organizacija yra tinkamai valdoma, Komisija nustato būtinus biudžeto valdymo ir centralizuotai valdomų lėšų kontrolės sistemos patobulinimus tose srityse, kur ji neatitinka Audito Rūmų apibūdintų tikslų. Šioms spragoms pašalinti būtini veiksmai:

- užtikrinti, kad generalinių direktorių metinės veiklos ataskaitos kartu su atitinkamais rodikliais sudarytų aiškų pagrindą patikinimui dėl ūkinių operacijų ir kad patikinimo deklaracija apimtų sąskaitų dalį, už kurią jie atsako, ir, kiek įmanoma, kiekybiškai įvertintų bet kokių išteklių poveikį;

- užtikrinti, kad apskaitos pareigūnas pasirašytų Komisijos sąskaitas ir taip patvirtintų, kad jis (ji) atliko, jo (jos) nuomone, būtinus patikrinimus ir kad yra įsitikinęs, kad sąskaitos parengtos pagal apskaitos taisykles, metodus ir apskaitos sistemas, nustatytas jo (jos) atsakomybe už Komisijos sąskaitas, kad jis (ji) atliko bet kokius koregavimus, kurie yra būtini, kad sąskaitose pateikta informacija būtų teisinga ir tikra bei atitiktų Finansinio reglamento 136 straipsnį ir todėl patikima. Šiame kontekste persvarstant Finansinį reglamentą, buvo pasiūlyta iš dalies pakeisti šio reglamento 61 straipsnį (priimta 2005 m. gegužės 3 d.);

- visuose generaliniuose direktoratuose užtikrinti aiškų išteklių direktorių, kaip savo generalinių direktorių rėmėjų kasdieniniuose finansiniuose ir kontrolės reikaluose, taip pat rengiant metinę veiklos ataskaitą ir prie jos pridedamą deklaraciją, vaidmens apibrėžimą;

- toliau plėtoti Komisijos ataskaitas apie tolesnius veiksmus, suteikiant galimybę Audito Rūmams įvertinti, kurie žingsniai padaryti siekiant įgyvendinti ankstesnes jų rekomendacijas;

- stiprinti visos Komisijos valdymo vertinimo svarbą, kurią turi metinės veiklos ataskaitos apibendrinimas, kuriame įvertinama tarnybų padėtis ir nagrinėjami pagrindiniai daugiadiscipliniai klausimai;

- išnagrinėti galimybę labiau supaprastinti EB lėšų valdymą ir užtikrinti, kad kontrolės reikalavimai yra proporcingi rizikai;

- įvesti bendrą rizikos vertinimo metodiką, visų pirma siekiant suteikti garantiją dėl klaidų, susijusių su ūkinėmis operacijomis, rizikos valdymo;

- parengti patikrinimų vietoje strategijų gaires paslaugų, susijusių su kiekviena išlaidų rūšimi, atžvilgiu, įskaitant priežiūros sistemų ir kontrolės procedūrų vertinimo metodiką, imties dydžio nustatymą, pavyzdžių atrinkimo metodus, klaidų poveikio EB biudžetui vertinimą ir priimtinos rizikos lygį;

- apibūdinti klaidų kategorijas, nustatyti patikrinimų vietoje metu aptiktų, remiantis reprezentatyvia imtimi, klaidų procentinį dydį ir atsiskaityti apie tai, taip pat apie korekcines priemones, kurių imtasi ir (arba) kurios suplanuotos, metinėse veiklos ataskaitose;

- užtikrinti, kad ex-ante ir ex-post patikrinimams skirtų išteklių pakaktų tinkamai pusiausvyrai tarp kontrolės sąnaudų ir naudos pasiekti.

Kai Komisija įgaliojimus įgyvendinti centralizuotai valdomą Bendrijos programą ar projektą perduoda vykdomajai žinybai, pastaroji gali įdarbinti reikiamą personalo su įgūdžiais, būtinais užtikrinti tinkamus patikrinimus, skaičių. Šių žinybų vidaus kontrolės reikalavimai yra identiški Komisijoje galiojantiems – taip Komisija gali vykdyti visavertę priežiūrą. Joms gali būti privalomas nepriklausomas metinis auditas.

Šiam veiksmų planui įgyvendinti nebūtini nauji teisės aktai, tačiau pasiūlyta pakoreguoti dabartines Finansinio reglamento nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles – tai galėtų prisidėti prie Komisijos iniciatyvų šioje srityje. Taip pat gali prireikti pakoreguoti kai kuriuos sektoriaus teisės aktus. Suformulavus naują politiką, jos įgyvendinimo metu priimtinos rizikos lygis turėtų būti apibūdintas ir suderintas su teisės aktus leidžiančia institucija.

Antra, Komisija dirbs su valstybėmis narėmis, siekiant patobulinti pasidalijamo valdymo lėšų kontrolę. Ji pripažįsta savo atsakomybę dėl biudžeto vykdymo, kaip išdėstyta Sutarties 274 straipsnyje: „Biudžetą vykdo Komisija [...] savo pačios atsakomybe ir neperžengdama nustatytų asignavimo ribų, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija siekdamos užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus.“

Atsižvelgiant į bendrai valdomo biudžeto dalį, Komisijai neįmanoma pasiekti teigiamo patikinimo pareiškimo, jei valstybės narės – laikydamosi savo įsipareigojimų pagal Sutarties 274 ir 280 straipsnius – negali Komisijai suteikti deramų garantijų dėl jų įvykdytų sandorių. Reikėtų aiškių nuostatų, nurodančių, kaip šios garantijos bus suteiktos. Siūlomoje kontrolės sistemoje turėtų būti numatytos skatinimo ir prireikus priverstinės priemonės.

Nustatytoms spragoms pašalinti būtini veiksmai:

- tolesnės Komisijos pastangos supaprastinti pagalbos schemas, finansuojamas iš EŽŪOGF garantijų skyriaus, ir patobulinti nuostatas dėl rinkos priemonių, nepriklausančių integruotai administravimo ir kontrolės sistemai (IAKS) ir geografinės informacijos sistemoms, pirminio lygio kontrolės;

- 2007–2013 metams siūlomos norminės bazės patikrinimas ir, jei reikia, pritaikymas, įtraukiant nuostatas, kurios, atsižvelgiant į spragų įvertinimą, reikalingos integruotai kontrolės sistemai sukurti, atsižvelgiant į Audito Rūmų nuomonę ir Parlamento prašomus elementus[4] (kiekvienos mokėjimo institucijos metinis auditas, ex-ante atskleidimo ataskaitos[5] ir ex-post patikinimo deklaracijos valstybių narių lygiu, prieiga prie auditorių ir kontrolės organų ataskaitų, proporcingos, bet atgrasančios sankcijos gavėjams, atsiskaitymas apie klaidų, darančių poveikį EB lėšoms, procentinį dydį ir sisteminius trūkumus);

- bendradarbiavimo priemonių tobulinimas atsižvelgiant į bendrojo audito koncepciją ir egzistuojančios pagrindinės gairių, susijusių su bendrais audito metodų principais ir standartais, patikrinimais vietoje (pagrindinės kontrolės procedūros ir strategijos), įskaitant priežiūros sistemų ir kontrolės vertinimą, imties dydžio nustatymą, pavyzdžių atrinkimo metodus, klaidų poveikio EB biudžetui vertinimą, dalies užbaigimas;

- pradinės ataskaitos, nagrinėjančios galimybes su valstybėmis narėmis sudaryti protokolą, kuriame valdančioji institucija (Parlamentas siūlo finansų ministrą) prieš vykdydama išmokas ir kasmet pareikš, kad egzistuoja tinkamos kontrolės sistemos, galinčios suteikti pakankamas garantijas dėl Komisijos atskaitomybės, pateikimas 2005 m. spalį.

Valstybei narei nepakankamai valdant klaidų riziką, Komisija apsaugos EB biudžetą griežtai taikydama galiojančias nuostatas dėl išmokų sustabdymo ir finansinių klaidų ištaisymo.

Susitarus dėl integruotos kontrolės sistemos pagrindo, Komisija su valstybėmis narėmis toliau nagrinės galimybes pasiekti didesnį audito veiksmingumą taikant bendrojo audito modelį [6].

Kai lėšos valdomos netiesiogiai centralizuotai, decentralizuotai arba pagal jungtinio valdymo principą , ji pritaikys pirmiau išdėstytus, bet tinkamai pritaikytus kiekvienam atvejui principus. Visų pirma numatomi tokie jos veiksmai:

- nacionalinių agentūrų valdomų lėšų atveju reikalauti ex-ante atskleidimo ataskaitos ir ex-post patikinimo deklaracijos valstybių narių lygiu;

- prireikus didinti tarpinių struktūrų priežiūrą ir kontrolę.

Daugiausia ūkinėse operacijų aptiktų neatitikimų yra klaidos, o ne sukčiavimas. Glaudžiai bendradarbiaujant su OLAF, tarp jų bus nustatytas aiškus skirtumas.

C. Būtini valstybių narių veiksmai

Ataskaitoje dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos Parlamentas ryžtingai ragina persvarstyti valstybių narių finansinės kontrolės sistemas ir ištaisyti trūkumus. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės šalins savo ES lėšų valdymo trūkumus, Parlamento rezoliucijoje dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (T. Wynno ataskaita) siūloma, kad kiekvienos valstybės narės valdančioji institucija (pvz., finansų ministerija) turėtų kiekvienais metais pareikšti, kad tinkamos kontrolės sistemos egzistuoja. Komisija raginama parengti ataskaitą, kurioje būtų peržvelgtos galimybės susitarti su valstybėmis narėmis dėl tokio protokolo. Parlamentas tvirtai laikosi nuomonės, kad vien Komisijos centralizuota kontrolė problemos neišspręs. Todėl valstybės narės turi būti skatinamos ES lėšas valdyti „kaip savo“.

Šiuo metu neatrodo, kad dabartiniais teisės aktais reikalaujamas patikrinimų lygis turėtų būti padidintas, nors toks atvejis neatmetamas. Pirmiausia valstybių narių prašoma užtikrinti, kad kontrolės sistema, kurios reikalaujama dabartiniais Bendrijos teisės aktais, būtų sukurta, kad jai būtų skiriami tinkami ištekliai ir kad ji veiktų veiksmingai siekiant riboti klaidų ūkinėse operacijose riziką.

Atsižvelgiant į spaudimą atlikti finansinių klaidų ištaisymus, kontrolė, kurios reikalaujama iš valstybių narių pagal EŽŪOGF garantijų skyrių , didžia dalimi egzistuoja, tačiau ją dar reikia toliau tobulinti, pvz., IAKS Graikijoje bei ex-post kontrolė ir muitinių paslaugų savitarpio parama pagal Reglamentą (EB) Nr. 4045/89.

Struktūriniai fondai – tai sritis, kurioje valstybės narės dar turi įrodyti, kad egzistuojanti kontrolė veiksmingai riboja klaidų riziką. Atsižvelgiant į projektų ir pagalbos schemų, atitinkančių finansavimo reikalavimus, ir susijusių vykdančiųjų institucijų įvairovę, Bendrijos teisės aktais ir Komisijos gairėmis neįmanoma nustatyti tikslių priežiūros ir kontrolės taisyklių. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad visų programų atžvilgiu yra visapusiškai laikomasi dabartinių teisės aktų:

- pirminė kontrolė (suteiktos paslaugos tikrumo ir deklaruotų išlaidų patikrinimai) yra arba išsami, arba kitaip pakankama turint omenyje patikrinimų sąnaudas ir naudą[7];

- atliekama tinkama rizikos analizė;

- įvertinamas klaidų patikrintose imtyse procentinis dydis ir apie jį atsiskaitoma;

- rimtų pažeidimų atvejais taikomos proporcingos, bet atgrasančios sankcijos;

- pirminę kontrolę tinkamai prižiūri vykdančioji institucija ir valdančioji institucija;

- vos tik prireikus, imamasi korekcinių priemonių;

- mokėjimo institucija turi priemonių ir išteklių, kad gautų garantijas, reikiamas patvirtinti iš Komisijos prašomoms sumoms.

Jos turėtų veikti atsižvelgdamos į pirmiau minėtas Komisijos gaires ir užtikrinti įvairių paramos programų kontrolės nuoseklumą bei kontrolės atitiktį reikalaujamiems standartams.

Taip pat reikia, kas kontrolė valstybės narės lygiu[8] būtų veiksmingai vykdoma per visą struktūrinių fondų programavimo laikotarpį. Komisijos siūlomoje „pasitikėjimo sutartyje“ tiesiog patikslinama audito strategija teisės aktais reikalaujamos kontrolės atžvilgiu, kartu su metine ataskaita apie tos kontrolės pažangą ir oficialia išvada apie sistemos veikimą. Numatoma, kad valstybės narės privers savo kontrolės padalinius taikyti tokią audito strategiją ir tinkamai atsiskaityti apie jos vykdymą nuo dabartinio programavimo laikotarpio.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų apibrėžti rimti priežiūros sistemų ir kontrolės trūkumai ir klaidų procentiniai dydžiai, nustatyti kiekviename kontrolės sistemos lygmenyje, bei apie juos būtų atsiskaityta, atsižvelgiant į jų poveikį Bendrijos lėšoms, ir kad būtų imamasi tinkamų korekcinių priemonių, pagrįstų sąnaudų ir naudos santykiu.

Kad Komisija, kartu ir Audito Rūmai, iš valstybių narių galėtų gauti deramas garantijas dėl lėšų, nuo 2006 m. valdomų pagal partnerystės principą, kontrolės, įvykdytos kiekvienais biudžetiniais metais, valstybės narės turėtų:

- pateikti metines ex-ante atskleidimo ataskaitas ir ex-post patikinimo deklaracijas aukščiausiu valstybių narių lygiu (Parlamentas siūlo finansų ministrą);

- pirmiau minėtus veiksmus paremti reikalaujant kiekvienos su veikla susijusios atsakingos institucijos (pvz., mokėjimo agentūra, mokėjimo institucija ir valdančioji institucija) pateikti panašias metines ataskaitas ir deklaracijas, paremtas nepriklausomų auditorių nuomonėmis;

- paprašyti savo aukščiausiųjų audito institucijų ar audito patikinimą suteikiančios institucijos valstybės narės lygiu prižiūrėti EB lėšų kontrolės sistemas bei pranešti apie jų struktūros ir praktinės veiklos trūkumus;

- prašyti aukščiausiųjų audito institucijų ar kitų nepriklausomų audito institucijų atlikti ex-post patikinimo deklaracijų auditą ir apie rezultatus pranešti nacionaliniams parlamentams.

Valstybių narių turėtų būti paprašyta prisiimti atsakomybę už nacionalinių agentūrų kontrolę ir įgyvendinti panašias priemones, kai lėšos valdomos netiesiogiai centralizuotai.

Be to, pripažįstama, kad dabartinių biudžeto įvykdymo patvirtinimo proceso terminų nepakanka Tarybai aptarti ir iš esmės reaguoti į Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas. Panašiai dabartinei Komisijos ataskaitai apie valstybių narių atsakymus[9] Taryboje skiriamas tik trumpalaikis dėmesys ir ta ataskaita vaidina labai nedidelį vaidmenį biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje arba tolesniuose veiksmuose po rekomendacijų. Todėl pasikonsultavusi su visomis susijusiomis institucijomis, Komisija yra pasirengusi apsvarstyti Finansinio reglamento 145 straipsnio pakeitimą, kad būtų atidėtas sprendimo dėl biudžeto įvykdymo terminas, kaip to paprašė Parlamentas[10]. Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai skirto laiko pratęsimas padėtų Tarybai ir valstybėms narėms aktyviai dalyvauti visame procese, o tai ir yra pagrindinis integruotos kontrolės sistemos plano tikslas.

Valstybių narių taip pat bus paprašyta pateikti savo nuomones apie kitus Audito Rūmų ir Europos Parlamento iškeltus klausimus:

- EB lėšų kontrolės sąnaudos: kokiu mastu jas galima nustatyti ir ar jas reikėtų padengti iš EB biudžeto;

- galimybė įvesti bendrojo audito koncepciją, turint omenyje bendrų principų ir standartų priėmimą, darbo programų koordinavimą bei galimybę kiekvienai kontroliuojančiajai institucijai pasinaudoti kitų darbo rezultatais;

- galimybė didinti nacionalinių aukščiausiųjų audito institucijų vaidmenį, su Europos Audito Rūmais sistemingiau dalijantis nacionalinėmis audito ataskaitomis apie ES lėšų panaudojimą.

D. Audito Rūmų vaidmuo

Audito Rūmai pastaraisiais metais išplėtojo patikinimo pareiškimo metodiką, kurią šiuo metu sudaro keturios dalys: 1) priežiūros sistemų ir kontrolės patikrinimas, 2) sandorių pavyzdžių patikrinimas, 3) generalinių direktorių metinių veiklos ataskaitų ir deklaracijų analizė, 4) prireikus kitų auditorių darbo patikrinimas. Komisija, kaip ir Parlamentas bei Taryba, palaikė šią plėtotę. Komisija atkreipė dėmesį, kad savo 2005 m. darbo programoje Audito Rūmai pareiškė, kad jie dirbs „plėtodami patikinimo pareiškimo metodiką atsižvelgdami į naujus parametrus“, turėdami tikslą „vis labiau patenkinti patikinimo pareiškimo naudotojų poreikius“.

2005 m. kovo 16 d. Komisijos ir Audito Rūmų posėdžio pabaigoje Audito Rūmų pirmininkas p. Hubertas Weberas pareiškė: „Audito Rūmų tikslas – maksimaliai padidinti jų atliekamo audito poveikį ir veiksmingumą diegiant metodą, skatinantį gerinti rezultatus, o ne skaičiuoti klaidas. Siekdami padėti Komisijai vykdyti jos uždavinį toliau tobulinti ES biudžeto visais lygiais priežiūros ir kontrolės sistemas, Audito Rūmai įsipareigoja toliau plėtoti patikinimo pareiškimo metodą. Taip jie galės dar geriau įvertinti pažangą ir tiksliau nurodyti tobulintinas vietas“.

Šiame komunikate pateikiami veiksmai, numatomi integruotai kontrolės sistemai sukurti. Darbo dokumente bus pateikta 2004 m. egzistuojanti kontrolės sistema ir veiksmai, kuriuos Komisija laiko būtinais siekiant tikslų, išdėstytų Audito Rūmų nuomonėje Nr. 2/2004, taip pat jau 2007–2013 m. laikotarpiui pasiūlyti veiksmai.

E. Išvada ir pasiūlymas

Kadangi visos institucijos norėtų dėl biudžeto įvykdymo gauti teigiamą patikinimo pareiškimą, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi užtikrinti, kad Audito Rūmams audito tikslams būtų pateikta pažangos, siekiant tinkamai valdyti klaidų riziką, įrodymų. To pasiekti neįmanoma žaibiškai – nereikėtų tikėtis, kad patikinimo pareiškimas iš neigiamo taps pareiškimu be priekaištų per vienerius metus. Tačiau niuansuotas teigiamas patikinimo pareiškimas daug veiksmingiau padėtų Komisijai ir valstybėms narėms atlikti vis daugiau patobulinimų siekiant šio pareiškimo be priekaištų.

Komisijos požiūris realistinis – ji pritaria nuolatinei Audito Rūmų kritiškai analitinei priežiūrai ir jų, nepriklausomo stebėtojo, patarimams dėl viso parengiamojo darbo.

Šiuo komunikatu Komisija ketina pradėti procesą ir jį užbaigti iki 2005 m. lapkričio mėn. pasiekdama bendrą Komisijos, Parlamento (biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos) ir Tarybos sutarimą dėl to, kaip dabartinė vidaus kontrolės sistema galėtų būti patobulinta, kad Komisija Audito Rūmams galėtų sudaryti pagrindą patvirtinti sandorių teisėtumą ir tvarkingumą. Išsamesnė plano tvarkaraščio apžvalga pateikiama priede.

Siūloma, kad Komisija atkreiptų dėmesį į biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos rekomendacijas ir savo tarnyboms nurodytų:

- nustatyti spragas ir pasiūlyti veiksmų planus užbaigti kontrolės sistemas, kuriomis Audito Rūmai galėtų pagrįsti siekiamą patikinimą;

- pradėti diskusijas su atitinkamais Tarybos komitetais ir 2005 m. spalio mėn. pateikti pradinę ataskaitą su pasiūlymu dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos bendros su valstybėmis narėmis metodikos pagrindo;

- patikrinti 2007–2013 metams siūlomą norminę bazę ir prireikus pasiūlyti pakeitimus, įtraukiant nuostatas, kurios, atsižvelgiant į spragų įvertinimą, reikalingos integruotai kontrolės sistemai sukurti.

Lygiagrečiai siūloma, kad Tarybos pirmininkavimas turėtų nustatyti aukšto lygio tarpinstitucinį trialogą, kurio uždavinys būtų derėtis ir pasiekti susitarimo dėl daugiadisciplinių klausimų dabartiniuose pasiūlymuose, kuriais būtų suformuluota bendra koncepcija, kas turėtų sudaryti tinkamą ir patenkinamą Bendrijos integruotą kontrolės sistemą bei jai įgyvendinti būtinus žingsnius. Šį susitarimą reikės įforminti politiniu lygiu pasirašytu tarpinstituciniu susitarimu.

Komisija lauktų Europos Audito Rūmų nuomonės apie tarpinstituciniame susitarime pasiūlytus veiksmus ir apie tai, ar jų pakaktų, jeigu jie būtų tinkamai įgyvendinti, Audito Rūmams suteikti pagrindą patvirtinti ūkinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, ypač daugiametės kontrolės sistemos apimamose priemonėse aptiktų klaidų įvertinimą.

Annex

The following timetable is envisaged for the further process:

June 2005 | The Commission adopts the Communication on a roadmap to an integrated internal control framework, and completes (supervised by DG Budget) its assessment of the gaps between its present control frameworks and that recommended by the Court, and its proposals for action. |

July 2005 | First discussions among the Parliament, the Council and the Commission. The Council establishes a high-level panel of experts. |

July to September 2005 | Discussion by each service of its gap analysis and action plan with the Court of Auditors. |

October 2005 | Conference on the DAS organised by COCOBU. Initial report proposing the basis for a common understanding. Common understanding among the Parliament, the Council and the Commission on the internal control framework. |

November 2005 | The Commission adopts the Communication on a roadmap to an integrated internal control framework (action plan). This Communication will present the common understanding on the gap assessment and actions to be taken in order to achieve a fully integrated control framework for both centralised management and shared management. The aim is to make it possible for the Commission to provide the Court of Auditors with reasonable assurance as to the legality and regularity of transactions. Interinstutional agreement with Parliament and Council on the steps needed to achieve an integrated control framework. |

2006 - | Implementation of the action plan. |

[1] 2003 finansinių metų metinėje ataskaitoje Rūmai pateikia abejonę dėl su įvairiais skolininkais susijusių sąskaitų patikimumo. Jie laikosi nuomonės, kad ūkinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos pajamų, įsipareigojimų ir administracinių išlaidų atžvilgiu. Sąlyginis pareiškimas pateikiamas dėl ūkinių operacijų žemės ūkio, struktūrinių priemonių, vidaus politikos, išorės veiksmų ir stojimo paramos atžvilgiu.

[2] Plg. Komisijos komunikatą „2005–2009 m. strateginiai tikslai. Europa 2010: Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan. Gerovė, solidarumas ir saugumas“ - KOM(2005) 12, 26.1.2005.

[3] Europos Bendrijų Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl bendrojo audito modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės koncepcijos) - OL C 107, 2004 4 30.

[4] Pavyzdžiui, žemės ūkio sektoriuje Taryba jau pritarė valstybių narių mokėjimo agentūrų vadovų ex-post patikinimo deklaracijai, kuri yra jos susitarimo dėl naujojo pagrindinio bendros žemės ūkio politikos finansavimo reglamento dalis.

[5] Pagal kurią kiekvienos valstybės narės valdančioji institucija (pvz., finansų ministerija) kiekvienais metais pareiškia, kad tinkamos kontrolės sistemos egzistuoja.

[6] Veiksminga kontrolės grandinė, veikianti pagal bendrus standartus, kiekviename lygmenyje atsižvelgiant į kitų darbą. Žr. Audito Rūmų nuomonės Nr. 2/2004 39 punktą.

[7] Reglamento (EB) Nr. 438/2001 4 straipsnis.

[8] Reglamento (EB) Nr. 438/2001 10 ir 15 straipsniai.

[9] Finansinio reglamento 143 straipsnio 6 dalis reikalauja, kad Komisija valstybių narių atsakymų apibendrinimą perduotų iki kitų metų po Audito Rūmų metinės ataskaitos paskelbimo vasario 15 d.

[10] Reikia išnagrinėti, be kita ko, ar ši data nesutampa su rinkiminių kampanijų data, kai iš naujo renkamas Parlamentas, ir bet kokio sprendimo dėl biudžeto įvykdymo atidėjimo poveikį kitai biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai.