Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai.

Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, šiuo pasiūlymu daugiausia perkeliamos tarptautiniu mastu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra sutariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Likusiais atvejais, nepaisant to, kad daugiamečiai išteklių valdymo planai galbūt dar neparengti, pasiūlyme siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir PT iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) STECF. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas remiantis poveikio vertinimu (SEC(2011) 891), kuriame išnagrinėtas DTL tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo.

(7)mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje (ICES IVb, IVc ir VIIa, VIId–VIIh kvadratuose) išlieka pavojingos būklės ir išteklių toliau mažėja. Todėl išsaugojimo priemonės, kuriomis draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius, turėtų būti toliau taikomos ICES VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj ir VIIk kvadratuose, išskyrus vandenis, esančius arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Neršiančių žuvų santalkas reikėtų saugoti 2017 m. toliau ribojant komercinės žvejybos laimikį. Dėl socialinio ir ekonominio poveikio reikėtų leisti ribotai žvejoti kabliukais ir ūdomis, kartu numatant žvejybos draudimus neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti. Be to, dėl atsitiktinės ir neišvengiamos paprastųjų vilkešerių priegaudos laivais, naudojančiais dugninius tralus ir velkamuosius tinklus, tokios priegaudos kiekis neturėtų viršyti 1 % visų laive esančių sužvejotų jūrų gyvūnų svorio. Žvejų mėgėjų laimikį reikėtų toliau riboti nustatant mėnesinius apribojimus;

(3)Taryba privalo patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu;

(19)2014 m. lapkričio 3–9 d. Kite įvykusiame vienuoliktajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios papildomos rūšys; šis papildymas įsigaliojo 2015 m. vasario 8 d. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą Sąjungos žvejybos laivų, žvejojančių visuose vandenyse, ir ne Sąjungos žvejybos laivų, žvejojančių Sąjungos vandenyse, atžvilgiu;

(20)šiame reglamente nustatytos Sąjungos žvejybos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius;

(21)atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų tobinių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės rekomendacijos bus pateiktos tiktai 2017 m. vasario mėn., šiems ištekliams tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas, kol bus pateiktos rekomendacijos;

(22)vadovaudamasi su Norvegija ir Farerų Salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatyta tvarka, Sąjunga konsultavosi su šiomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė 2017 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį. Todėl būtina tas žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(23)2015 m. metiniame posėdyje NEAFC patvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemonę, kuria nustatyti susitariančiųjų šalių, įskaitant Sąjungą, 2016 m. BLSK ir kvotos. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(24)2015 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT) 2016–2018 m. laikotarpiui patvirtino mažesnius didžiaakių tunų BSLK ir kvotas ir pratęsė atlantinių marlinų bei atlantinių baltųjų marlinų BLSK ir kvotų galiojimą. Be to, ji 2016 metams patvirtino anksčiau nustatytus paprastųjų tunų, šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas. Kaip jau yra paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ID priede nurodytų ICCAT konvencijos rajono išteklių mėgėjų žvejybai taip pat būtų taikomi tos organizacijos priimti sužvejojamo kiekio apribojimai siekiant užtikrinti, kad Sąjunga neviršytų savo kvotų. Be to, didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis 20 metrų arba daugiau, turėtų būti taikomi ICCAT rekomendacijoje Nr. 15-01 ICCAT priimti pajėgumų apribojimai. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(25)2015 m. 34-ajame metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau – CCAMLR) šalys patvirtino tikslinių ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius 2015–2016 m. ir 2016–2017 m. Nustatant 2016 m. žvejybos galimybes turėtų būti apsvarstytas tokios kvotos panaudojimas 2015 m. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(26)2016 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (toliau – IOTC) patvirtino gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) leidžiamus sužvejoti kiekius. Ji taip pat priėmė priemonę, kuria siekiama mažinti žuvų suburiamųjų įrenginių (toliau – ŽSĮ) naudojimą ir riboti aptarnaujančių laivų naudojimą. Kadangi aptarnaujančių laivų veikla ir ŽSĮ naudojimas yra neatskiriama žvejybos pastangų, kurias vykdo gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, dalis, ta priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;

(27)Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau – SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2017 m. sausio 18–22 d. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti laikinai galioti iki to metinio susitikimo. Tačiau Peru stauridžių ištekliai neturėtų būti žvejojami, kol po to metinio susitikimo nebus nustatytas BLSK;

(28)2015 m. 89-ajame metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) paliko galioti ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių išsaugojimo priemones. IATTC taip pat paliko galioti ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių išsaugojimo. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(29)2015 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau – SEAFO) priėmė išsaugojimo priemonę dėl patagoniniams nototeniniams dančiams ir gelminiams krabams taikomų dvimečių BLSK, o esami paprastųjų beriksų, islandinių pjūklapilvių beriksų ir pelaginių ylapelakių šernažuvių BLSK liko galioti. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos priemonės dėl žvejybos galimybių paskirstymo turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(30)Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau – WCPFC) 12-ajame metiniame susitikime patvirtino esamas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(31)2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo šalys savo žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];

(32)2016 m. 38-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau – NAFO) patvirtino 2017 m. tam tikrų išteklių žvejybos NAFO konvencijos rajono 1–4 parajoniuose galimybes. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(33)2016 m. 40-ajame metiniame susitikime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau – BVJŽK) priėmė 2017 ir 2018 m. leidžiamo sužvejoti kiekio ir žvejybos pastangų apribojimus, taikomus tam tikriems smukiųjų pelaginių žuvų ištekliems BVJŽK susitarimo 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūroje). Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(34)kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) priima metų pabaigoje ir jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Visų pirma, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir todėl tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2016 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone;

(35)remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje, būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos Sąjungos vandenyse galimybes;

(36)siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

(37)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat įgaliojimai nustatyti lentelinės skaičiuoklės, skirtos informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti, formatus;

(38)siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2017 m. vasario 1 d., taip pat tam tikras nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;