Be to, šiuo pasiūlymu naudotoms prekėms suteikiama dvejų metų teisinė garantija ir visapusiškai suderinama teisių gynimo priemonių hierarchija, pagal kurią labiau skatinama prekes taisyti.

Remiantis šiuo pasiūlymu, jei gaminys su trūkumais parduodamas internetu, per pirmuosius dvejus gaminio naudojimo metus pardavėjas privalo įrodyti, kad gaminys buvo be trūkumų. Pagal dabar galiojančias taisykles įpareigojimai pardavėjui taikomi pirmuosius šešis mėnesius. Šis pokytis suteiks galimybę vartotojams lengviau naudotis savo teisėmis ir veiks kaip aiški paskata gaminti aukštesnės kokybės ir patvaresnius gaminius.

Pirmasis veiksmas, kurio Komisija ėmėsi priėmusi veiksmų planą, susijęs su vartojimo prekių teisinėmis garantijomis. 2015 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl internetinio prekių pardavimo. Šiuo pasiūlymu siekiama stiprinti vartotojams suteikiamas garantijas, kad jie būtų geriau apsaugomi nuo gaminių su trūkumais; be to, jis padeda užtikrinti gaminių patvarumą ir tinkamumą taisyti. Tokie veiksmai padeda mažinti gaminių išmetimo mastą ir gerokai sustiprinti žiedinę ekonomiką.

Nuo Žiedinės ekonomikos veiksmų plano priėmimo Komisijos įgyvendinti veiksmai apima keletą pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pirmiausia dėl atliekų, kuriuose nustatomi aiškūs atliekų perdirbimo tikslai ir plataus užmojo ilgalaikė atliekų vengimo ir perdirbimo strategija. Be to, pateikta pasiūlymų dėl internetinio prekių pardavimo, kuriais stiprinamos vartotojams suteikiamos garantijos, dėl trąšų iš atgautųjų maisto medžiagų ir pasiūlymas dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (pateiktas kartu su šia ataskaita). Svarbu, kad šiuos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų teisėkūros institucijos siektų priimti nedelsdamos, kad prie žiedinės ekonomikos būtų greitai pereinama praktikoje.

Vis dėlto, norint užtikrinti sėkmingą perėjimą prie žiedinės ekonomikos, reikia dėti pastangas daugelyje įvairių sričių ir neapsiriboti vien tik Komisijos pasiūlytų veiksmų įgyvendinimu. Nemažai viešojo ir privačiojo sektorių subjektų daro pažangą – tai matyti iš to, kad, pavyzdžiui, vis daugiau ES šalių ir regionų kuriamos žiedinės ekonomikos strategijos.

2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos priimtas žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys buvo svarbus postūmis remti perėjimą prie labiau žiedinės ekonomikos Europos Sąjungoje. Šiame dokumentų rinkinyje pateikta pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl atliekų, kuriais nustatyti ilgalaikiai tikslai mažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį ir didinti antrinio perdirbimo bei pakartotinio naudojimo mastą. Siekiant sukurti uždarą produktų gyvavimo ciklą, rinkinyje taip pat pateiktas veiksmų planas, kuriuo remiama kiekviena žiedinės ekonomikos vertės grandinės grandis – nuo gamybos iki vartojimo, remonto ir gamybos, atliekų tvarkymo ir antrinių žaliavų, kurios grąžinamos atgal į ekonomiką. Per dabartinę kadenciją Komisija įsipareigojo imtis išsamiai išvardytų veiksmų.

Iš karto po to, kai priėmė Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, Komisija taip pat paprašė Europos standartizacijos organizacijų nustatyti bendruosius tam tikrų gaminių patvarumo ir tinkamumo juos pakartotinai naudoti bei perdirbti standartus. Daugelį vartojimo prekių ir pramonės gaminių būtų galima padaryti patvaresnius ir tinkamus pakartotinai naudoti ir perdirbti, jeigu būtų nustatyti tinkami jų parametrai ir standartai.

Be to, šiame reglamento projekte reikalaujama, kad gamintojai perdirbėjams teiktų informaciją apie, pavyzdžiui, plastikinių dalių, kurių sudėtyje yra bromintų antipirenų, vietą. Šiais reikalavimais turėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos perdirbti ekranus, o tai padės pasiekti Direktyvoje dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų nustatytus antrinio perdirbimo tikslus.

Jei bus sudarytos visos sąlygos vykdyti antrinės rinkos operacijas ir padaugės galimybių gauti tam tikros elektros ir elektroninės įrangos atsarginių dalių, tai turės teigiamą poveikį ekonomikai, nes atsiras remonto ir antrinio pardavimo galimybių rinkoje. Šis pasiūlymas padės mažinti įmonėms, įskaitant MVĮ, ir valdžios institucijoms tenkančias išlaidas ir administracinę naštą. Pavyzdžiui, dėl išsaugotos galimybės perparduoti ir pirkti naudotus medicinos prietaisus (jei šis pasiūlymas nebūtų patvirtintas, to padaryti po pereinamojo laikotarpio nebūtų įmanoma) Europos ligoninės po 2019 m. sutaupys apytiksliai 170 mln. EUR.

Sudarant sąlygas veiklos vykdytojams ilgiau naudotis elektros ir elektronine įranga, pailgės jos gyvavimo ciklas ir ji bus šalinama vėliau, taigi susidarys mažiau papildomų atliekų, įskaitant pavojingas atliekas. Apskaičiuota, kad, taikant šią priemonę, ES per metus bus išvengiama daugiau kaip 3 000 tonų pavojingų atliekų. Ilgiau naudojant elektros ir elektroninę įrangą taip pat būtų sutaupoma daugiau energijos ir žaliavų.

Be pirmiau išvardytų pagrindinių iniciatyvų, keletas kitų toliau išvardytų svarbių veiksmų, kurių ėmėsi Komisija, padėjo integruoti žiedinės ekonomikos principus į visą produktų gyvavimo ciklą, taikant tokias priemones kaip keitimasis geriausia patirtimi, viešieji pirkimai, vartotojų informavimas, konsultavimas, finansavimas ir paramos sistemos. Šios priemonės yra labai svarbios norint užtikrinti, kad į žiedinę ekonomiką įsitrauktų visi atitinkami ekonomikos subjektai ir kad žiedinė ekonomika laipsniškai taptų įprasta praktika.

Keliems pramonės sektoriams skirtos gairės dėl žiedinės ekonomikos, įtrauktos į geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus

Komisija žiedinės ekonomikos aspektus įtraukė į geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus (GPGB informacinius dokumentus), į kuriuos ES valstybės narės turi atsižvelgti išduodamos leidimus dėl pramonės įrenginių. Tai padės mažinti susidarančių atliekų kiekį, didinti antrinio perdirbimo mastą ir naudoti mažiau išteklių, taip toliau didinant pramonės šakų, kurioms taikoma Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva, tvarumą ir konkurencingumą. Be to, GPGB informaciniuose dokumentuose nustatomi nauji gamybos būdai, kuriuos taikant integruojami žiedinės ekonomikos plėtrai svarbūs aspektai, ir taip pramonės procesuose skatinama diegti inovacijas.

Pavyzdžiui, prie spalvotųjų metalų pramonės geriausių prieinamų gamybos būdų priskiriami gamybos būdai, kuriais siekiama:

naudoti daugiau antrinių žaliavų, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti susidarančių nuotekų kiekį, o tai padeda taupyti gamtos išteklius;

mažinti susidarančių atliekų kiekį, pavyzdžiui, ieškant alternatyvių proceso atliekų naudojimo būdų.

Žalieji viešieji pirkimai

2016 m. Komisija paskelbė naujus biurų pastatams, keliams ir kompiuteriams bei monitoriams taikytinus žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus. Šiuos kriterijus gali savanoriškai taikyti valdžios institucijos. Į juos įtraukti žiedinės ekonomikos plėtrai svarbūs reikalavimai. Pavyzdžiui, kompiuteriai ir monitoriai turi būti sukurti taip, kad juos būtų galima pataisyti naudojantis įprastais įrankiais, o baterijas – lengvai pakeisti, taip pat atlyginama už galimybę šiuos gaminius atnaujinti. Be to, skatinama tiesiant kelius ir statant pastatus naudoti perdirbtas medžiagas. Kadangi viešiesiems pirkimams tenka didelė Europos vartojimo dalis, pereinant prie žiedinės ekonomikos bus labai svarbu įtraukti reikalavimus, susijusius su valdžios institucijų vykdomų viešųjų pirkimų „žiediškumu“.

Atnaujintos gairės dėl Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymo. Veiksmai dėl ekologiškumo teiginių

2016 m. gegužės 25 d. Komisija priėmė patikslintą savo parengtų Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymo gairių redakciją, į kurią įtraukta konkrečių aspektų, kaip didinti ekologiškumo teiginių patikimumą ir skaidrumą. Šiose gairėse nagrinėjama klaidinga, neaiški, nesuprantama arba dviprasmiška informacija, įskaitant su žiedine ekonomika susijusius teiginius. Tai padės apsaugoti vartotojus nuo klaidinančios ir nepagrįstos komercinės informacijos. Dėl klaidinančių teiginių vartotojai gali prarasti pasitikėjimą etiketėmis, o įmonės – nebūti linkusios teikti teisingų ir tinkamų teiginių; tai apskritai trukdo plėtoti žiedinę ekonomiką. Į šias patikslintas gaires įtrauktos rekomendacijos, kurias pateikė įvairių suinteresuotųjų subjektų grupė ekologiškumo teiginių klausimais, – ją sudaro nacionalinės valdžios institucijų, Europos verslo organizacijų, vartotojų asociacijų ir aplinkos srityje dirbančių NVO atstovai.

Persvarstyto reglamento dėl atliekų vežimo vykdymo užtikrinimo stiprinimas

2016 m. liepos 28 d. Komisija priėmė įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma preliminari muitinės ir atliekų kodų atitikmenų lentelė. Ši nauja priemonė padės muitinės pareigūnams nustatyti per ES sienas neteisėtai vežamas atliekas, pavyzdžiui, paženklintas kaip naudotos prekės. Ši priemonė padės geriau užtikrinti Reglamento dėl atliekų vežimo vykdymą ir užkirsti kelią vertingų žaliavų išvežimui iš ES.

Atliekų surinkimo sistemų gerosios patirties pavyzdžiai

2016 m. Komisija visose ES valstybėse narėse nustatė gerosios patirties, susijusios su rūšiuojamuoju atliekų surinkimu, pavyzdžius ir skatino jais vadovautis. Komisija patikrino, kaip ES valstybėse narėse įgyvendinamos rūšiuojamojo atliekų surinkimo programos, taip pat įvertino rūšiuojamojo atliekų surinkimo sistemų teisinį pagrindą ir praktinį įgyvendinimą. Remiantis šiuo įvertinimu, po patikrinimo pateikta keletas įvairiems sprendimų priėmimo lygmenims skirtų rekomendacijų. Šios rekomendacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir ES valstybėmis narėmis aptartos per 2016 m. sausio 29 d. vykusią konferenciją. Be to, ši darbo kryptis remiama programos „Horizontas 2020“ lėšomis, t. y. finansuojama keletas konkrečių šios srities projektų.

Pakartotinis vandens naudojimas

2016 m. birželio mėn., siekiant į vandens planavimą ir valdymą geriau įtraukti pakartotinio vandens naudojimo principus, pagal Vandens pagrindų direktyvos bendrąją įgyvendinimo strategiją parengtos atitinkamos gairės. Kadangi kai kuriuose ES regionuose padidėjo vandens trūkumo problema, saugus ir ekonomiškai efektyvus pakartotinis išvalytų nuotekų naudojimas yra vertinga, bet nepakankamai dažnai naudojama priemonė, kuria būtų galima tiekti didesnį vandens kiekį ir mažinti ištekliams daromą spaudimą. Sudarius palankesnes sąlygas pakartotinai naudoti vandenį žemės ūkyje, taip pat bus padedama perdirbti maisto medžiagas ir jomis pakeisti kietąsias trąšas.

2016 m. balandžio 7 d. Komisija paskelbė pradinį būsimos iniciatyvos, susijusios su minimaliais pakartotinio vandens naudojimo drėkinimo ir vandeningojo sluoksnio papildymo srityse kokybės reikalavimais, poveikio vertinimą. 2016 m. spalio 28 d. Komisija pradėjo atviras viešas konsultacijas dėl politikos galimybių.

2016 m. nuspręsta pakartotinį vandens naudojimą laikyti didžiausiu Europos inovacijų partnerystės (EIP) dėl vandens prioritetu, kuris buvo pristatytas 2016 m. vasario 10 d. Leuvardene vykusioje EIP konferencijoje.

Statyba ir griovimas

2016 m. lapkričio 9 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl savanoriško šio sektoriaus statybos ir griovimo atliekų tvarkymo protokolo. Šio protokolo tikslas – tobulinti atliekų nustatymą, šaltinių atskyrimą ir atliekų surinkimą, taip pat logistiką, perdirbimą ir kokybės valdymą. Taigi šis protokolas padės didinti pasitikėjimą perdirbtų medžiagų kokybe ir skatinti jas naudoti statybos sektoriuje.