C 264/9

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2019/C 264/07)

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Fiefs Vendéens“

Registracijos numeris: PDO-FR-A0733-AM01

Pranešimo data: 2019 6 12

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Geografinė Vietovė

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus IV antraštinės dalies 1 punktas „Geografinė vietovė“ iš dalies keičiamas taip: „Vynuogių derlius renkamas, vynas gaminamas ir brandinamas toliau išvardytų Vandėjos departamento savivaldybių teritorijoje, kurią 2011 m. vasario 10 d. nacionalinio kompetentingo komiteto posėdyje patvirtino Nacionalinis kilmės ir kokybės institutas (INAO): Auchay-sur-Vendée (tik Auzay deleguotosios savivaldybės teritorija), Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Île-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.“

Šis pakeitimas padarytas todėl, kad tam tikros savivaldybės buvo sujungtos.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

2. Papildomos geografinės nuorodos „Mareuil“ geografinė vietovė

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte papildomos geografinės nuorodos „Mareuil“ savivaldybės pakeičiamos taip: „Mareuil“: Le Champ-Saint-Père, Château-Guibert, La Couture, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier.

Šis pakeitimas padarytas todėl, kad tam tikros savivaldybės buvo sujungtos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

3. Papildomos geografinės nuorodos „Vix“ geografinė vietovė

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte papildomos geografinės nuorodos „Vix“ savivaldybės pakeičiamos taip: „Vix“: Auchay-sur-Vendée (tik Auzay deleguotosios savivaldybės teritorija), Longèves, Le Poiré-sur-Velluire, Vix.

Šis pakeitimas padarytas todėl, kad tam tikros savivaldybės buvo sujungtos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

4. Vynuogių veislės

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus V antraštinės dalies 1 punktas pakeičiamas taip:

„Vynai gaminami iš toliau nurodytų veislių vynuogių: Baltieji vynai „Brem“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Chenin B’, papildoma vynuogių veislė: ‘Chardonnay B’, šalutinė vynuogių veislė: ‘Grolleau gris G’. „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Chenin B’, papildoma vynuogių veislė: ‘Chardonnay B’. „Vix“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Chenin B’, papildoma vynuogių veislė: ‘Chardonnay B’, šalutinė vynuogių veislė: ‘Sauvignon B’. Raudonieji vynai „Brem“, „Pissotte“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Pinot noir N’, papildoma vynuogių veislė: ‘Négrette N’, šalutinės vynuogių veislės: ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Gamay N’, ‘Cabernet franc N’. „Chantonnay“, „Mareuil“, „Vix“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Cabernet franc N’, papildoma vynuogių veislė: ‘Négrette N’, šalutinės vynuogių veislės: ‘Pinot noir N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Gamay N’. Rožiniai vynai „Brem“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Pinot noir N’, papildoma vynuogių veislė: ‘Gamay N’, šalutinės vynuogių veislės: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Grolleau gris G’, ‘Négrette N’. „Chantonnay“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Pinot noir N’, papildoma vynuogių veislė: ‘Gamay N’, šalutinės vynuogių veislės: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Négrette N’. „Mareuil“, „Vix“, „Pissotte“: pagrindinė vynuogių veislė: ‘Gamay N’, papildoma vynuogių veislė: ‘Pinot noir N’, šalutinės vynuogių veislės: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Négrette N’.“

Šiuo pakeitimu siekiama supaprastinti skirtingų papildomų geografinių nuorodų vyno derinimo taisykles, išsaugant pagrindinės nuorodos savybes.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5. Veislių proporcija vynuogyne

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus V antraštinės dalies 2 punktas pakeičiamas taip:

„Atitinkamos vyno spalvos atveju vertinant vynuogių veisles atsižvelgiama į visus vynuogyno sklypus, kuriuose gaminamas saugomos kilmės vietos nuorodos vynas. Baltieji vynai „Brem“, „Vix“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“: pagrindinės vynuogių veislės sudaro 60 % arba daugiau, papildomos vynuogių veislės sudaro 10 % arba daugiau. Raudonieji ir rožiniai vynai „Brem“, „Pissotte“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Vix“: pagrindinės vynuogių veislės sudaro 50 % ir daugiau, papildomos vynuogių veislės sudaro 10 % ir daugiau.“

Šiuo pakeitimu siekiama supaprastinti skirtingų papildomų geografinių nuorodų vyno derinimo taisykles, išsaugant pagrindinės nuorodos savybes.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

6. Oficialus vynuogių derliaus ėmimo paskelbimas

Aprašymas ir pagrindimas

Išbraukiamas specifikacijos I skyriaus VII antraštinės dalies 1 punktas „Vynuogių derliaus ėmimo pradžios data nustatoma pagal Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekso D. 645-6 straipsnį.“

Oficialus vynuogių derliaus ėmimo paskelbimas išbraukiamas, nes analitinė vynuogių brandos kontrolė yra pakankama ir gerai įvaldyta. Taigi oficialios derliaus ėmimo pradžios datos skelbti nebereikia.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

7. Mažiausias cukrų kiekis

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus VII antraštinės dalies 2 punkte mažiausias cukrų kiekis baltuosiuose vynuose keičiamas į 170. Mažiausias cukrų kiekis raudonuosiuose vynuose keičiamas į 190.

Mažiausias cukrų kiekis didinamas norint pasiekti geresnę vynuogių brandą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

8. Minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus VII antraštinės dalies 2 punkte baltųjų vynų minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais keičiama į 10,5. Raudonųjų vynų minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais keičiama į 11.

Minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais didinama todėl, kad padidintas mažiausias cukrų kiekis vynuogėse.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

9. Jaunų vynmedžių derėjimas

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus VIII antraštinės dalies 2 punkto pirmoje įtraukoje išbraukiami žodžiai „vietoje“.

Šiuo pakeitimu siekiama didesnio teksto nuoseklumo.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

10. Maišymas

Aprašymas ir pagrindimas

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Fiefs vendéens“, patvirtintos pirmiau minėtu 2011 m. rugsėjo 9 d. dekretu, specifikacijos I skyriaus IX antraštinės dalies 1 punkto b papunktis keičiamas taip:

„Baltieji vynai Vynai gaminami vynuoges arba vynus maišant tokiomis pat proporcijomis, kokios nustatytos kalbant apie vynuogių veisles. Rožiniai ir raudonieji vynai Vynai gaminami iš vynuogių arba vynų mišinio, kuriame bent 40 % sudaro pagrindinė veislė ir bent 10 % – papildoma veislė.“

Šiuo pakeitimu siekiama specifikaciją suderinti su supaprastintomis vynuogių veislių parinkimo taisyklėmis.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

11. Lakiųjų rūgščių kiekis

Aprašymas ir pagrindimas

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Fiefs vendéens“, patvirtintos pirmiau minėtu 2011 m. rugsėjo 9 d. dekretu, specifikacijos I skyriaus IX antraštinės dalies 1 punkto d papunktyje žodžiai „Po fermentacijos vynams būdingos tokios savybės:“ keičiamas žodžiais „Saugojimo etape vynams būdingos tokios savybės:“. Didžiausias baltųjų ir rožinių vynų lakiųjų rūgščių kiekis keičiamas į 14,3. Didžiausias raudonųjų vynų lakiųjų rūgščių kiekis keičiamas į 16,3.

Didžiausios lakiųjų rūgščių kiekio vertės taip pat pakeičiamos, nes manoma, kad jos buvo per mažos.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

12. Medžio anglių naudojimas

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus IX antraštinės dalies 1 punkto e papunktyje sakinys „Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais“ keičiamas tokiu sakiniu: „Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir daugiausiai 60 g dozės vienam hektolitrui.“

Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė medžio anglis naudoti siekiant ištaisyti tam tikrus vyno trūkumus.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

13. Vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Aprašymas ir pagrindimas

Išbraukiamas specifikacijos I skyriaus IX antraštinės dalies 4 punkto b papunktis.

Šia nuostata iki tam tikros dienos buvo draudžiamas vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų.

Iš dalies keičiant specifikaciją nustatyta, kad ši nuostata techniniu požiūriu nepagrįsta, todėl ji buvo išbraukta.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

14. Ryšys su vietove

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus X antraštinės dalies 1 punkto a papunktyje skaičius 19 keičiamas į 18.

Šiuo pakeitimu atnaujinamas savivaldybių skaičius, pakitęs dėl kai kurių savivaldybių sujungimo.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

15. Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus XI antraštinės dalies 2 punkto a papunktyje išbraukiamos pastraipos:

„Nuo 2011 derliaus metų iki 2015 derliaus metų imtinai: Baltieji vynai „Brem“, „Pissotte“, „Mareuil“, „Vix“ Pagrindinės vynuogių veislės sudaro 50 % ar daugiau. Raudonieji ir rožiniai vynai „Brem“, „Pissotte“, „Mareuil“, „Vix“ Pagrindinių vynuogių veislių dalis sudaro 50 % ar daugiau. Rožiniai vynai „Brem“ Pagrindinių vynuogių veislių dalis sudaro 80 % arba daugiau. ‘Pinot noir N’ vynuogių veislė sudaro 30 % arba daugiau. ‘Gamay N’ veislė sudaro 10 % arba daugiau. „Mareuil“, „Pissotte“, „Vix“ Pagrindinių vynuogių veislių dalis sudaro 80 % arba daugiau. ‘Gamay N’ vynuogių veislė sudaro 30 % arba daugiau. ‘Pinot noir N’ vynuogių veislė sudaro 15 % arba daugiau.“

Antroje įtraukoje kalbant apie papildomas geografines nuorodas „Brem“ ir „Pissote“ išbraukiami sakiniai: „Pagrindinių vynuogių veislių dalis sudaro 80 % arba daugiau“ ir „‘Cabernet franc N’ veislės dalis sudaro 10 % arba daugiau; ‘Négrette N’ veislės dalis sudaro 5 % arba daugiau.“

Antroje įtraukoje kalbant apie papildomas geografines nuorodas „Mareuil“ ir „Vix“ išbraukiami sakiniai: „Pagrindinių vynuogių veislių dalis sudaro 80 % arba daugiau“ ir „‘Pinot noir N’ veislės dalis sudaro 10 % arba daugiau; ‘Négrette N’ veislės dalis sudaro 5 % arba daugiau.“

Šie pakeitimai padaryti todėl, kad pereinamojo laikotarpio priemonių terminas baigėsi.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

16. Pereinamojo laikotarpio priemonė

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus XI antraštinės dalies 3 punktas papildomas šia pastraipa: „b) Šios specifikacijos patvirtinimo dieną vynmedžiais užsodintų sklypų, kuriuose tarpai tarp eilių didesni nei 1,80 m arba lygūs 2,20 m ar mažesni, derliui iki vynuogyno išrovimo arba vėliausiai iki 2021 derliaus metų imtinai gali būti taikoma saugoma kilmės vietos nuoroda, jei laikomasi kitų šios specifikacijos nuostatų.“

Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė vynuogių auginimą pritaikyti prie mažiau nei trejų metų pereinamojo laikotarpio priemonės.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

17. Ženklinimas

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus XII antraštinės dalies 2 punktas papildomas šia pastraipa: „d) Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Fiefs Vendéens“, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu: ji yra įtraukta į kadastrą; ji minima derliaus deklaracijoje; jos į kadastrą įtrauktas pavadinimas nurodomas iškart po kilmės vietos nuorodos pavadinimo ir yra užrašytas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.“

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrasis dokumentas.

18. Ženklinimas

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos I skyriaus XII antraštinės dalies 2 punkte išbraukiamas e papunktis.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

19. Deklaravimo prievolė

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos II skyriaus I antraštinės dalies 1 punktas keičiamas taip: „Kiekvienas veiklos vykdytojas prieš derliaus ėmimą iki gegužės 31 d. apsaugos ir valdymo institucijai, taip pat kontrolės institucijai pateikia deklaraciją apie sklypus, kuriuose jis atsisako gaminti saugomos kilmės vietos nuorodos produktą.“

Specifikacijos II skyriaus I antraštinės dalies 3 punkte po žodžių „patvirtintai kontrolės institucijai“ įrašomi žodžiai „ir apsaugos bei valdymo institucijai“.

Specifikacijos II skyriaus I antraštinės dalies 4 punkte po žodžių „patvirtintai kontrolės institucijai“ įrašomi žodžiai „ir apsaugos bei valdymo institucijai“.

Specifikacijos II skyriaus I antraštinės dalies 5 punkte po žodžių „patvirtintai kontrolės institucijai“ įrašomi žodžiai „ir apsaugos bei valdymo institucijai“.

Šiais pakeitimais valdymo institucijai suteikiama galimybė iš gamintojų gauti informaciją.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

20. Pagrindiniai tikrintini punktai

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacijos III skyriaus lentelės A1 eilutėje išbraukiami žodžiai „(atnaujinta kompiuterinio vynuogynų registro (CVI) forma)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės A2 eilutėje išbraukiami žodžiai „(atnaujinta kompiuterinio vynuogynų registro (CVI) forma, deklaracija, registras)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės A3 eilutėje išbraukiami žodžiai „(identifikavimo deklaracija)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės B1 eilutėje išbraukiami žodžiai „(apžiūra, kekių skaičiavimas ir apkrovos vertinimas pagal šiuo tikslu sudarytą orientacinę lentelę)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės B2 eilutėje išbraukiami žodžiai „derliaus ėmimo data“, „vietoje (vyno sandėlių registrai)“ ir „(200 uogų mėginio ėmimas ir tyrimas refraktometru)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės B3 eilutėje išbraukiami žodžiai „Dokumentų kontrolė (vyno sandėlių registrai) ir (apžiūra)“.

Specifikacijos III skyriaus lentelės B4 eilutėje išbraukiami žodžiai „(deklaracijos, registrai, galimos išimtys) ir patikrinimas vietoje“.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

„Fiefs Vendéens“

2. Valstybės narės pavadinimas

Prancūzija

3. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

4. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji ir rožiniai vynai

Gaminami baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai.

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

— minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: baltieji vynai – 10 %, rožiniai vynai – 10,5 %, raudonieji vynai – 10,5 %;

— visuminė didžiausia alkoholio koncentracija tūrio procentais po sodrinimo: baltieji vynai – 12 %, rožiniai vynai – 12 %, raudonieji vynai – 12,5 %;

— didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis: baltieji vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, rožiniai vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, raudonieji vynai – 13 miliekvivalentų viename litre;

— didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: baltieji vynai – 3 g/l, rožiniai vynai – 3 g/l, raudonieji vynai – 2,5 g/l;

— didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – 0,4 g viename litre arba mažiau.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendras rūgščių kiekis Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 14,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonieji vynai

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

— minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11 %;

— didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: 2,5 g viename litre;

— didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – ne daugiau kaip 0,4 g viename litre.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendras rūgščių kiekis Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 16,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Konkretus vynininkystės metodas

Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo techniką. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų vynų – 12 %, rožinių vynų – 12 %, raudonųjų vynų – 12,5 %.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visų Sąjungos lygmeniu ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 5 000 vynmedžių sodinių viename hektare.

Tarpai tarp eilių ne didesni nei 1,80 m, o tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,90–1,30 m.

Vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant daugiausiai 10 pumpurų ir:

— taikant paprastąjį arba dvigubą Guyot metodą

— arba trumpai, paliekant daugiausiai 5 ataugas ant sodinio.

Genėjimas baigiamas iki derliaus metų gegužės 31 d.

Medžio anglys

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir daugiausiai 60 g dozės vienam hektolitrui.

b) Didžiausias gamybos kiekis

Baltieji ir rožiniai vynai

66 hektolitrai iš vieno hektaro.

Raudonieji vynai

62 hektolitrai iš vieno hektaro.

7. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius renkamas, vynas gaminamas ir brandinamas toliau išvardytų Vandėjos departamento savivaldybių teritorijoje, kurią 2011 m. vasario 10 d. nacionalinio kompetentingo komiteto posėdyje patvirtino Nacionalinis kilmės ir kokybės institutas (INAO): Auchay-sur-Vendée (tik Auzay deleguotosios savivaldybės teritorija), Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Île-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.

8. Pagrindinės vynuogių veislės

‘Chenin B’

‘Négrette N’

‘Cabernet franc N’

‘Chardonnay B’

‘Pinot noir N’

9. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinė vietovė driekiasi tarp Vandėjos gamtinio regiono šiaurėje iki grūdinėms kultūroms skirtos Liusono lygumos pietuose. Armorikos aukštumos pakraštys žymi geografinės vietovės ribas iš vakarų į rytus: nuo Le Sabl d’Olono Atlanto pakrantėje iki Fontene le Konto. Vynuogynas auga daugiausia į pietų ir pietvakarių pusę nukreiptuose 3–5 % statumo šlaituose tose vietovėse, kur aukštumos pakraštį kerta formuojantysis hidrografinis tinklas. „Brem“ geografinės nuorodos vynuogynas įveistas pelkingo Olono raisto apylinkėse, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – palei Lė ir Jono upių slėnius, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos upės pakrantėse. Šią geografinę vietovę sudaro Vandėjos departamento pietinės dalies aštuoniolikos savivaldybių teritorija.

Geologiniu požiūriu geografinė vietovė yra palyginti vienalytė ir išsidėsčiusi ant kristalinio Armorikos pagrindo su kalkiniais juros periodo dariniais. Dirvožemį daugiausia sudaro skalūnai ir riolitas, rečiau – gneisas ir amfibolitas, o kalbant apie „Vix“ geografinę nuorodą – klintys. Šias klintis dažniausiai dengia terciaro eros upių sąnašos iš smėlio ir žvyro. Todėl tiksliai nustatytiems sklypams, kuriuose renkamas vynuogių derlius, daugiausia būdingas rudas rūgštus dirvožemis, kuriame yra daug stambių dalelių. Šis dirvožemis iš esmės skiriasi nuo šiaurinėje dalyje esančio bokažo gilaus dumbluoto dirvožemio ir nuo labiau į pietus esančios lygumos derlingo molingo dirvožemio. Vandėjos pietinei daliai būdingas vidutinis vandenyninis klimatas, gerokai šiltesnis nei labiau į šiaurę esančiame bokaže. Be to, šioje dalyje klimatas ne toks lietingas ir saulėtesnis, o vasarą dažnai trūksta lietaus (Olono ir La Rošelio regionai yra saulėčiausi regionai Atlanto pakrantėje, kuriuose per 6 mėnesius (nuo birželio iki rugsėjo) saulė vidutiniškai šviečia 1 430 valandų). Vidutinė metinė temperatūra svyruoja nuo 12 °C iki 12,5 °C. Didesni temperatūros skirtumai jaučiami keliaujant iš vakarų į rytus, atitinkamai didėjant aukščiui ir mažėjant jūros įtakai.

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Daugybė dokumentų, kuriuose rašoma apie regiono abatijoms ir vienuolynams mokamą dešimtinės mokestį už vynuogių produktus, rodo, kaip viduramžiais Vandėjoje buvo plėtojama vynuogininkystė. Nuo XI amžiaus pradėta aktyvi „Brem“ geografinės nuorodos vynų prekyba su Olandija. XII–XV amžiuose „Mareuil“ geografinės nuorodos vynai krovininėmis valtimis buvo gabenami iki Sen Benua ir Moriko prie Lė uostų, tuomet į La Rošelį, kur buvo pakraunami į Anglijon plaukiančius laivus.

Kad sužinotume apie anuomet naudotas vynuogių veisles, turėjome sulaukti Rablė, kuris 1520–1528 m. viešėjo Fontene le Konte ir Majezė, raštų. Jau XVI ir XVII amžiuose dažniausiai auginama baltųjų vynuogių veislė buvo ‘Chenin B’ („Brem“ vynuogyne vadinama „Franc Blanc“, „Vix“ – „Blanc d’Aunis“), o rožiniams ir raudoniesiems vynams daugiausia buvo naudojama veislė ‘Pinot noir N’ („Brem“ vynuogyne vadinama „Pinot Rosé“ arba „Bourgogne“, „Mareuil“ vynuogyne – „Ragoûtant“, o „Vix“ vynuogyne – „Chantonnay“ arba „Folle Noire“). XVIII amžiuje pradėta auginti ‘Cabernet franc N’ vynuogių veislė.

Vandėjoje vynuogininkystė labiausiai suklestėjo XIX amžiuje (1880 m. vynuogynai užėmė 18 000 hektarų). Vynuogynus nusiaubus vynuoginėms filokseroms, pietų Vandėjos gamintojai pradėjo labiau specializuotis ir geriausiai saulės apšviečiamuose šlaituose atgaivino vynuogynus. Juose buvo auginami tradicinėmis veislėmis įskiepyti augalai, taip pat daugiausia ‘Gamay N’, ‘Chardonnay B’, ‘Cabernet-sauvignon N’ veislės ir, atsižvelgiant į vietovę, ‘Sauvignon blanc B’ veislė „Vix“ vynuogyne ir ‘Grolleau gris G’ veislė „Brem“ vynuogyne.

Po Antrojo pasaulinio karo gamintojai nusprendė sujungti penkias pagrindines istorines gamybos vietas. 1953 m. buvo sukurtas pavadinimas „Anciens Fiefs du Cardinal“ (liet. senoji kardinolo valda), kaip nuoroda į Rišeljė, 1608 m. paskelbtą Liusono vyskupu, nes jis buvo didelis „Mareuil“ geografinės nuorodos vynų rėmėjas. Tuo metu buvo susistemintos ir sutrumpintos gamybos taisyklės, siekiant pagerinti kokybę ir išsaugoti vietinius veislių parinkimo ypatumus. 1965 m. „Anciens Fiefs du Cardinal“ suteikta nuoroda „Appellation d’origine simple“ (paprasta kilmės vietos nuoroda), 1974 m. – nuoroda „Vins de pays“ (krašto vynai), o 1984 m. – „Appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“ (aukščiausios kokybės vyno kilmės vietos nuoroda). 1991 m. imtasi veiksmų siekiant vynams suteikti saugomos kilmės vietos nuorodą.

2009 m. vynuogynas užėmė 480 hektarų plotą, kurį dirbo maždaug 40 augintojų. Per metus buvo pagaminama vidutiniškai 27 000 hektolitrų vyno, iš kurių 45 % sudarė rožiniai vynai, 40 % – raudonieji vynai, 15 % – baltieji vynai. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos. Geografinių nuorodų „Brem“ ir „Pissotte“ vynai dažniausiai būna rubino arba granato spalvos, švelnaus ir subtilaus skonio, o „Mareuil“, „Chantonnay“ ir „Vix“ vynai gali būti įvairesnės spalvos ir labiau kompleksiško skonio. Dėl pietų Vandėjai būdingo pietinio klimato, pasižyminčio dideliu saulėtumu, taip pat akmenuoto ir negilaus dirvožemio, kuriame dominuoja skalūnai arba riolitas, šios geografinės vietovės vyndariai nuo seno gamina daugiausia rožinius ir raudonuosius vynus – jie sudaro vidutiniškai 85 % saugomos kilmės vietos nuorodos vyno gamybos.

Nuo Luaros slėnio iki pietvakarių besitęsiančio vynuogyno geografinė padėtis taip pat lėmė iš kartos į kartą perduodamą veislių parinkimo patirtį. Vynuogyne auginamas originalus vynuogių veislių derinys, kuriame juntama Luaros (‘Chenin’, ‘Cabernet franc’, ‘Grolleau gris’), žemyninė (‘Pinot noir’, ‘Gamay’) ir pietvakarių (‘Négrette’, ‘Cabernet-sauvignon’) įtaka. Vis dėlto baltiesiems vynams gaminti daugiausia naudojama ‘Chenin B’ veislė, rožiniams vynams gaminti naudojamos pagrindinės ‘Pinot noir N’ ir ‘Gamay N’ veislės, o raudonųjų vynų pagrindas – ‘Pinot noir N’, ‘Cabernet franc N’ ir ‘Négrette N’ veislės, kurios produktui suteikia jo išskirtines savybes.

Kiekvienos geografinės nuorodos istorija primena apie nuo seno susiklosčiusius skirtingus prekybinius kelius. „Brem“ geografinės nuorodos vynai buvo gabenami per Sen Martin de Bremo uostą, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – Lė upe, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos žiotimis. Nevienodi gamtiniai veiksniai (dirvožemis ir klimatas) lėmė, kad atitinkamose vietovėse gamintojai ištobulino skirtingas veislių parinkimo ir jų derinimo strategijas, dėl kurių šios saugomos kilmės vietos nuorodos vynai įgyja kompleksiškumą ir įvairių skoninių atspalvių. Šių penkių geografinių vietovių vynai niekada nebuvo maišomi vieni su kitais ir tokia praktika nėra pageidaujama.

Nuo 1985 m. saugomos kilmės vietos nuorodos „Fiefs vendéens“ žinomumas itin padidėjo ir šių vynų pardavimo kiekis išaugo beveik dvigubai. Šių vynų originalumą, gaivumą ir vaisių aromatą itin pamėgo Vandėjos regiono pajūryje viešintys poilsiautojai. Vynų įvairovė leidžia įvairiomis aplinkybėmis juos derinti su regiono virtuve.

10. Kitos svarbios sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo nurodoma viena iš šių papildomų geografinių nuorodų:

— „Brem“,

— „Chantonnay“,

— „Mareuil“,

— „Pissotte“,

— „Vix“,

jeigu vynai atitinka kiekvienai iš šių nuorodų specifikacijoje nustatytas gamybos sąlygas.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti papildomai nurodoma geografinė nuoroda „Val de Loire“.

Etiketėse visos neprivalomos nuorodos turi būti rašomos rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Rašmenų, kuriais užrašytos papildomos geografinės nuorodos „Brem“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“ ir „Vix“, dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Papildomos geografinės nuorodos „Val de Loire“ rašmenų dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Etiketėse su visomis privalomomis nuorodomis draudžiama pateikti vynuogių veislės pavadinimą.

Vynų etiketėse gali būti nurodyti vynuogių derliaus metai, jei tiems vynams gaminti buvo naudojamos tik atitinkamų metų vynuogės.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Fiefs Vendéens“, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu: ji yra įtraukta į kadastrą; ji minima derliaus deklaracijoje; jos į kadastrą įtrauktas pavadinimas nurodomas iškart po kilmės vietos nuorodos pavadinimo ir yra užrašytas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b8ebb03b-ef0d-44f7-9695-fac9f1495b9e

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.