Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo /* KOM/2011/0931 galutinis - 2011/0460 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pridedamu Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama nustatyti ES įnašo į ITER projektą 2014–2018 m. laikotarpiu finansavimo priemones, pasinaudojant „Papildoma mokslinių tyrimų programa“ pagal Euratomo sutartį. Pagrindinis ITER projekto[1] tikslas – pastatyti ir eksploatuoti eksperimentinį branduolių sintezės reaktorių. ITER yra esminis etapas, siekiant parodyti, kad branduolių sintezė gali būti tvarus energijos šaltinis. Dėl svarbių jos privalumų, tokių kaip didelių kuro išteklių prieinamumas ir tai, kad neišmetama CO2, branduolių sinteze galėtų būti labai daug prisidėta prie ilgalaikės ES energetikos strategijos. Be to, branduolių sintezei būdingas saugumas, kuris atskiria ją nuo tradicinės branduolinės energetikos. ITER yra Strateginio energetikos technologijų (SET) plano dalis ir juo bus prisidėta prie strategijos „Europa 2020“, nes Europos moderniųjų technologijų pramonės dalyvavimas turėtų suteikti ES pasaulinį konkurencinį pranašumą šiame daug vilčių teikiančiame sektoriuje. ITER projektas vykdomas pagal Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Euratomas) ir 6 kitų šalių (Kinijos, Indijos, Japonijos, Korėjos, Rusijos ir JAV) tarptautinio Susitarimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą[2] (toliau – ITER susitarimas)sąlygas. Šiuo teisiškai įpareigojančiu susitarimu įsteigta visateisį tarptautinį juridinio asmens statusą turinti ITER organizacija kaip už jungtinį ITER projekto įgyvendinimą atsakinga institucija. Įvairiose ITER instancijose, ypač ITER taryboje – pagrindiniame projekto valdymo organe, Euratomą atstovauja Komisija. Derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, Euratomas ir Japonija sudarė dvišalį susitarimą, numatantį papildomą bendrą branduolių sintezės tyrimų veiklą, vadinamą „platesnio požiūrio veikla“[3]. Kaip priimančiajai ir daugiausia prie statybos etapo prisidedančiai (5/11 arba maždaug 45 prc. visos sumos) šaliai Euratomui tenka ypatinga atsakomybė ir įpareigojimai, įskaitant negalėjimą vienašališkai pasitraukti iš ITER susitarimo šalių. ES įnašas į ITER projektą administruojamas per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę, kuri buvo įsteigta 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu[4]. Šios bendrosios įmonės narės (Euratomas, 27 valstybės narės ir Šveicarija) atstovaujamos įmonės valdyboje. ES indėlį į ITER projektą daugiausia sudaro pagrindinės sistemos ir sudedamosios dalys, kurias perka Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė ir natūros pavidalu teikia ITER organizacijai statybos etape. Europos Parlamentas atsako už Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės biudžeto įvykdymo patvirtinimą. Svarbus ITER statybos ypatumas – didžiulis techninis iššūkis. Būdama precedento neturinčio masto ir sudėtingumo, ji yra didelis įsipareigojimas, kuriam įvykdyti naudojama civilinė, mechanikos, elektrotechnikos ir branduolinė inžinerija. Kai kurios ITER savybės yra tokios pačios kaip ir kitų didelio masto ES svarbių projektų – jie gali būti neproporcingai brangūs, palyginti su mažu ES biudžetu, o pradžioje numatytos išlaidos dažnai viršijamos. Dėl to susidarius poreikiui rasti papildomų lėšų tenka arba perskirstyti kitiems prioritetams jau numatytas lėšas, arba peržengti daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatytas ribas. Šias pasekmes svarstė ir Europos Parlamentas. Be to, dėl lėšų perskirstymo galima nuspresti tik po ilgo ir sudėtingo tarpinstitucinio proceso, o tai kelia pavojų, kad nebus įvykdyti ES tarptautiniu lygmeniu prisiimti įsipareigojimai. Toks modelis nėra tvarus – reikia kitokio būdo, tokio, kuriuo šiam sudėtingam projektui būtų užtikrintas ilgalaikis tikrumas. Dėl šios priežasties savo 2011 m. birželio 29 d. komunikatu „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[5] Komisija pasiūlė ES indėlį į ITER projektą po 2013 m. finansuoti ne pagal daugiametę finansinę programą (DFP). Todėl siūloma pagal Euratomo sutartį sudaryti papildomą mokslinių tyrimų programą dėl ES įnašo į ITER projektą 2014–2018 m. Būtina pažymėti, kad pagal Euratomo sutartį maksimali mokslinių tyrimų programų trukmė –penkeri metai. Remiantis ITER susitarimu, pradinė ITER projekto trukmė – 35 metai (t. y. iki 2041 m.), todėl reikės tolesnių Tarybos sprendimų, kad būtų galima ir toliau finansuoti ES įnašą į šį projektą. 2. PASIŪLYMO TAIKYMO SRITIS Siūloma papildoma mokslinių tyrimų programa apima įnašus į ITER įrenginių statybą, įrangos pirkimą ir bendrąjį techninį ir administracinį projekto palaikymą statybos metu, taip pat dalyvavimą jo perdavime eksploatuoti ir eksploatacijos pradžioje bei kitą su ITER susijusią veiklą, tokią kaip numatyta „platesnio požiūrio“ susitarime. Euratomas ir toliau dalyvaus valdant ITER organizaciją ir Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę, joms vadovaujant ir aprūpinant jas darbuotojais pagal susitarimo, kuriuo įsteigta ITER organizacija, ir pagal Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigta Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė, nuostatas. 3. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į visus atsiliepimus į išsamias viešąsias konsultacijas, kurių pagrindas – žalioji knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“[6], ir kurios vyko rengiant 2014–2018 m. Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programą, papildysiančią bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“. Į šias konsultacijas ir į vidaus bei išorės vertinimus rengiant poveikio vertinimo projektą buvo įtrauktas ir ITER klausimas. Atlikus šį poveikio vertinimą, padaryta išvada, kad ITER nauda, atsverianti mokslinę, techninę ir finansinę riziką, ilguoju laikotarpiu gali būti komercinis branduolių sintezės energijos panaudojimas, o trumpuoju – konkurenciniai privalumai pramonei. Remiantis 2011 m. birželio 29 d. komunikatu, buvo išnagrinėtos kelios DFP nepriskirto ITER projekto finansavimo priemonių galimybės. Papildomos mokslinių tyrimų programos, kuri bus finansuojama valstybių narių įnašais, sukūrimas užtikrins projekto tęstinumą, ypač su tarptautiniais mūsų partneriais. Taip pat tokiu būdu bus išvengta pakartotinių derybų, siekiant pakeisti ITER susitarimą – sudėtingo proceso, kuriame būtų daug neaiškumų. 4. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis papildomos mokslinių tyrimų programos pagrindas yra numatytas Euratomo sutarties 7 straipsniu. Papildoma mokslinių tyrimų programa, kurios trukmė 5 metai, bus priimta specialiu Tarybos sprendimu. 5. POVEIKIS BIUDŽETUI Poveikis biudžetui ir papildomai mokslinių tyrimų programai įgyvendinti reikiami žmogiškieji ir administraciniai ištekliai nurodyti prie šio Tarybos sprendimo pasiūlymo pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 2011/0460 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[8], kadangi: (1) 2006 m. lapkričio 21 d. Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), Kinijos Liaudies Respublika, Indija, Japonija, Korėjos Respublika, Rusija ir Jungtinės Valstijos pasirašė Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą[9] (toliau – ITER susitarimą). ITER susitarimu įsteigta Tarptautinė ITER branduolių sintezės organizacija (toliau – ITER organizacija), kuri yra visiškai atsakinga už ITER įrenginių statybą, eksploatavimą, naudojimą ir deaktyvavimą; (2) ITER susitarime reikalaujama, kad visos šalys ITER organizacijai teiktų įnašus per atitinkamus juridinius subjektus, vadinamus „vietos agentūromis“. 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu 2007/198/Euratomas, įsteigiančiu Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiančiu jai lengvatas[10], buvo įsteigta Europos vietos agentūra, kuri vykdo Euratomo įsipareigojimus ITER organizacijoje; (3) derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, 2007 m. buvo sudarytas Japonijos vyriausybės bei Bendrijos susitarimas bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje[11], kuriuo numatyta papildoma bendra branduolių sintezės tyrimų veikla Japonijos teritorijoje, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti ITER. Platesnio požiūrio veikla ir kita su ITER susijusi veikla vykdoma per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę. Platesnio požiūrio veiklos finansavimas daugiausia užtikrinamas kai kurių Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narių įnašais natūra, o likusi Euratomo įnašo dalis dengiama iš Euratomo biudžeto; (4) numatytos ITER statybos išlaidos padidėjo, palyginti su pradžioje 2001 m. numatytomis išlaidomis, kuriomis buvo pagrįstas ITER susitarimas. Savo 2010 m. liepos 12 d. išvadose dėl ITER įyvendinimo būklės ir galimų paskesnių veiksmų Europos Sąjungos Taryba apribojo Europos įnašą į ITER statybos etapą iki 6,6 mlrd. EUR sumos 2008 m. verte. Pagal šias išvadas Europos įnašą finansuoja Euratomas (80 proc.) ir Prancūzija (20 proc.) ir į jį įeina statybos išlaidos, eksploatacijos išlaidos ir galimos nenumatytos išlaidos. Remdamasi šiomis išvadomis, Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės programos (DFP) biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[12] 2007–2013 m., kad 2012–2013 m. ITER būtų galima skirti daugiau lėšų; (5) savo komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[13] Komisija pasiūlė po 2013 m. ITER projektą finansuoti ne iš DFP lėšų. Todėl 2014–2018 m. laikotarpiui reikia nustatyti ITER projekto papildomą mokslinių tyrimų programą; (6) ITER projekto papildoma mokslinių tyrimų programa turėtų būti finansuojama valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų išteklių įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Įnašai daromi į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą ir skiriami šiai programai. Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, taip pat turėtų turėti galimybę prisidėti prie šios programos; (7) Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir prireikus sankcijas; (8) Mokslo ir technikos komitetas Komisijai pateikė savo nuomonę dėl 2014–2018 m. Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuri papildys bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“. Šioje papildomoje mokslinių tyrimų programoje nėra keičiamas mokslinis ar techninis ITER veiklos turinys, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis ITER projekto papildoma mokslinių tyrimų programa (toliau – programa) nustatoma laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. Pagal šią programą bus finansuojama veikla, kurios reikia norint užtikrinti Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) indėlį į ITER organizaciją, įskaitant veiklą, kurios reikia statant, eksploatuojant ir naudojant ITER įrenginius, taip pat su ITER susijusi veikla. Programos mokslinis ir technologinis tikslas, loginis pagrindas ir priemonės išdėstyti priede. 2 straipsnis Remiantis 3 straipsniu, Programa bus finansuojama ne didesniu nei 2 573 mln. EUR įnašu (dabartine verte). 3 straipsnis Programa bus finansuojama valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, , kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų išteklių įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Pagal [Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. XX/2012 (Naujojo finansinio reglamento)[14] XX straipsnį] šie įnašai bus traktuojami kaip išorės asignuotosios įplaukos programai. 4 straipsnis Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokalinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis (toliau – asocijuotosios valstybės) taip pat gali prisidėti prisidėti prie programos; Asocijuotųjų valstybių įnašas bus nustatytas atitinkamu bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimu su Euratomu. 5 straipsnis Programą įgyvendins Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. XXXX/2012 (Naująjį finansinį reglamentą). Pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XX/2012 (naujojo finansinio reglamento) XX straipsnį] Komisija gali patikėti įgyvendinimą Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrajai įmonei[15]. 6 straipsnis 1. Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai yra įgalioti atlikti visų dotacijos gavėjų, taip pat pagal šį sprendimą Sąjungos lėšų gavusių rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą, remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), laikydamasi Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, gali atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus vietoje ir tikrinimus, siekdama nustatyti ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, turinčių neigiamos įtakos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos susitarimu ar sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikrinimus vietoje ir tikrinimus. 7 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. 7 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS ITER PROJEKTO PAPILDOMOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMOS MOKSLINIS IR TECHNOLOGINIS TIKSLAS, LOGINIS PAGRINDAS IR PRIEMONĖS Mokslinis ir techninis tikslas ITER projekto papildomos mokslinių tyrimų programos tikslas – siekiant kurti saugius, tvarius, nekenksmingus aplinkai ir ekonomiškai perspektyvius branduolių sintezės jėgainėms skirtų reaktorių prototipus kaip esminį etapą įgyvendinti ITER projektą. Pirmasis strategijos prioritetas šiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti demonstracinę branduolių sintezės jėgainę. Loginis pagrindas Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sinteze gali būti ypatingai prisidėta prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją. Pasaulinis branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros aspektas numatytas Susitarime dėl Tarptautinės ITER branduolio sintezės energijos organizacijos įsteigimo ir Japonijos vyriausybės bei Euratomo susitarime bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje, kuri papildytų ITER veiklą. Priemonės Pagal ITER projekto papildomą mokslinių tyrimų programą Euratomas galės prisidėti prie Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės veiklos, kaip nustatyta 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendime (2007/198/Euratomas). 2014–2018 m. Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė vykdys tokią veiklą: a) užtikrins Euratomo indėlį į Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją, įskaitant tokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kurios reikia, norint sukurti pagrindą ITER sudedamosioms dalims pirkti ir ITER bandomųjų dangų moduliams pirkti; b) užtikrins Euratomo indėlį į „platesnio požiūrio“ veiklą su Japonija; c) kiek reikalinga, vykdys kitokią veiklą, siekiant parengti pagrindą demonstracinio reaktoriaus ir susijusių įrenginių projektavimui. Į ITER projekto papildomą mokslinių tyrimų programą taip pat yra įtrauktas Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės veikimas, vadovavimas jai ir jos aprūpinimas personalu, taip pat bendroji techninė ir administracinė parama. Dėl išsamių darbo programų, pagal kurias bus vykdoma pirmiau nurodyta veikla, kasmet nuspręs Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdyba. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Tarybos sprendimas dėl papildomos 2014 – 2018 m. ITER mokslinių tyrimų programos priėmimo 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[16] - XX XX ITER 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[17] ý Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Bendras papildomos ITER mokslinių tyrimų programos (toliau – programa) tikslas – prisidėti prie saugos, efektyvumo ir saugumo principais grindžiamo ilgalaikio energetikos sistemos dekarbonizavimo. Pagal šią programą bus remiamas Europos moderniųjų technologijų pramonės sutelkimas, dėl kurio ši pramonė, dalyvaudama Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės (F4E) viešųjų pirkimų sutartyse, įgis naujų įgūdžių ir gamybos pajėgumų, ir taip bus prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir prie pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla – netiesioginiai veiksmai Euratomui įnešti indėlį į ITER organizaciją – prisidedant prie ITER įrenginių statybos ir eksploatavimo, o taip pat prie su ITER susijusios veiklos. Atitinkama VGV / VGB veikla: 1.4.3. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla – tiesioginiai JTC veiksmai – 1.4.4. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Papildoma mokslinių tyrimų programa Europa prisidės prie sėkmingos ITER įrenginio statybos pagal tarptautinio bendradarbiavimo principus. Kadangi Europa prie šio projekto prisideda daugiausiai (45 proc. statybos išlaidų), programa labiausiai paveiks Europą. Poveikis bus tiek artimiausioje ateityje (nauda Europos pramonės konkurencingumui), tiek ilguoju laikotarpiu (Europai teks vadovaujamasis vaidmuo komerciniais tikslais panaudojant branduolių sintezės energiją). Dėl ITER veiklos pobūdžio (viešieji moderniųjų technologijų sudedamųjų dalių ar pastatų pirkimai) projektas jau daro teigiamą poveikį pramonės konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui, nes precedento neturinčiomis sąlygomis reikia suderintai panaudoti civilinės, mechanikos, elektrotechnikos, medžiagų ir branduolinės inžinerijos sričių pramonę. Daugiau nei trys ketvirtadaliai bendro Bendrijos indėlio į ITER bus sutarčių su privačiomis bendrovėmis pavidalo. Bus sukurta daug naujų darbo vietų Europoje tiesiogiai dėl ITER veiklos, nes didelė išlaidų dalis skiriama moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, taip pat inžinerinėms užduotims, kurioms atlikti reikia daugiau darbo jėgos nei įprastinės gamybos atveju. Ilguoju laikotarpiu ITER yra unikali galimybė Europos moderniųuų technologijų pramonei ir statybos bendrovėms įgyti pasaulinio masto konkurencinį pranašumą ir tapti pirmaujančiu pirmosios branduolių sintezės jėgainių kartos projektavimo, o vėliau – tarptautinės komercializacijos, dalyviu. 1.4.5. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Rodikliai, kuriais bus matuojama Europos indėlio į ITER statybą pažanga, bus pagrindinių etapų, kuriuos įgyvendina F4E, Europos bendroji įmonė, kurios užduotis – vykdyti viešuosius sudedamųjų dalių pirkimus ir tiekti juos ITER kaip įnašus natūra per projekto statybos darbų tarpsnį, rezultatai. F4E savo projekte nustatė pagrindinius etapus, kurie apima visą jos viešųjų pirkimų veiklą statant ITER. Bendrame F4E plane ir metinėje jos darbų programoje yra nurodytas šių etapų įgyvendinimo tvarkaraštis, o informacija apie pažangą teikiama periodinėse ataskaitose jos valdymo organui (valdybai) ir ES Tarybai. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Savo 2011 m. birželio 29 d. komunikatu „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ Komisija pasiūlė po 2013 m. finansuoti ES indėlį į ITER projektą ne pagal daugiametę finansinę programą (DFP). Šis pasiūlymas įgyvendinamas šia papildoma mokslinių tyrimų programa. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Dėl tokio projekto kaip ITER rizikos, išlaidų ir ilgalaikio pobūdžio jo negali vykdyti atskiros valstybės narės ar net pati ES. Taigi, laikoma, kad buvo būtina įsteigti pasaulinę sistemą, kad būtų galima imtis šio projekto. Siekiant prisidėti prie šių tarptautinių pastangų, Europos lygmens veiksmais pasidalijama rizika ir pasiekiamas toks veiklos mastas ir masto ekonomija, kokios kitaip pasiekti neįmanoma. 1.5.3. Panašios patirties išvados Iš projekto „Jungtinis Europos toras“ (JET) matyti, kad statyti ir eksploatuoti didelę branduolių sintezės mokslinių tyrimų infrastruktūrą koordinuojant Euratomui yra veiksminga ir kad tai naudingiausia moksliniu ir pramonės požiūriu. Tačiau ITER statybos mastas neturi precedento, todėl reikia pasaulinio lygmens bendradarbiavimo, kokio dar iki šiol nebuvo. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Programa bus užtikrinama branduolių sintezės mokslinių tyrimų veiklos sąveika ir papildomumas, kurie bus perkelti ir į būsimą Euratomo mokslinių tyrimų programą, kuri papildys programą „Horizontas 2020“ (2014–2018 m.). Veiksmais, kurių bus imamasi pagal šią pagrindų programą, visų pirma bus įneštas svarus mokslinis indėlis į ITER statybą ir eksploataciją ir sudarystos svarbios rizikos švelninimo priemonės. Branduolių sintezės mokslinių tyrimų veiklos pagal Euratomo 2012–2013 m. mokslinių tyrimų pagrindų programą rezultatais taip pat bus daug prisidedama prie pagal programą vykdomos veiklos. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ý Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2018 12 31 – ý Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2026 m. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[18] ý Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ý Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ý Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[19] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Valdymas bus vykdomas per Komisijos tarnybas ir per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę (F4E). Aukšto lygio instancijose tiek ITER organizacijoje (IO), tiek F4E Euratomą atstovauja Komisija. 2. VALDYMO PRIEMONĖS Programa įgyvendinama per F4E, kuri nukreipia Euratomo indėlį į ITER projektą ir Euratomo indėlį į kitą su ITER susijusią veiklą, tokią kaip su Japonija vykdoma platesnio požiūrio veikla. Komisija dalyvauja F4E ir ITER organizacijos sprendimų priėmimo organuose. Tarptautiniu lygmeniu Komisija atstovauja Euratomą IO sprendimų priėmimo organe, ITER taryboje, ir dalyvauja Moksliniame ir techniniame patariamajame komitete (MTPK) bei ITER tarybos valdymo patariamajame komitete (VPK). Kalbant apie Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdymą ir vadovavimą jai, Komisija yra šios įmonės narė ir Euratomo vardu dalyvauja ją valdančiuose organuose, t. y., valdyboje, vykdomajame komitete, techninių konsultacijų grupėje, administravimo ir finansų komitete ir „Biure“. 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Siekiant užtikrinti aukščiausios kokybės rezultatus ir veiksmingiausiai panaudoti išteklius, įvesta stebėsenos sistema. Stebėsena ir ataskaitų teikimas yra grindžiami valdymo ir ataskaitų teikimo taisyklėmis, kurias taiko F4E ir IO ir pagal kurias reikalaujama, kad visus svarbiausius dokumentus patvirtintų valdymo organai. Per šiuos organus Komisija stebi ir peržiūri dokumentus, kuriais nustatoma veikla ITER projektui įgyvendinti, tokius, kaip darbų programos, metinės veiklos ataskaitos, projektų planais, išteklių planai, personalo politikos planai, biudžetai, sąskaitos ir pan. F4E nustatinėja projektų valdymo ir ataskaitų teikimo procesą, į kurį bus visapusiškai įtraukti įvairūs ataskaitų teikimo valdymo organui aspektai. Kiekvienais metais, laikantis 2010 m. liepos 12 d. Tarybos išvadų (projektas 11902/10 RECH 255 ATO 38 BUDGET 45, patvirtinimas 11821/10 ADD 1), F4E teikia ataskaitą Tarybai apie įgyvendinant išlaidų ribojimo ir taupymo planą padarytą pažangą, taip pat apie bendros įmonės ir ITER projekto veiklos rezultatus ir valdymą, įskaitant tvarkaraštyje numatytos veiklos vykdymą pagal metinį biudžetą. Reaguodama į šias Tarybos išvadas, Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė paskyrė nepriklausomą ekspertą, kuris, remdamasis esamomis ataskaitomis, vertins projekto pažangą ir kartą per metus pateiks savo nuomonę F4E valdymo organui ir Konkurencingumo tarybai. Be to, F4E ir Komisija pasirašė administracinį susitarimą, kuriame nustatyti Komisijos atliekamo Bendrijos finansinio įrašo perdavimo F4E ypatumai ir sąlygos. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema Komisija dalyvauja ITER organizacijos sprendimų priėmimo organuose ir F4E valdymo organuose. Komisijos lygmeniu už bendrą įmonę atsakingo GD tarnybos stebės ir peržiūrės visas iniciatyvas, kurių reikia norint veiksmingai įgyvendinti ITER projektą, ypač finansinio pobūdžio iniciatyvas. Be to, pagal Komisijos vidaus audito tarnybos (VAT) generalinio direktorato ir F4E sutartą tvarką nuo 2012 m. VAT veiks kaip F4E vidaus auditorius. Be to, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) F4E ir jos darbuotojų atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu. Kalbant apie Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę, 2011 m. gegužės mėn. Komisijos iniciatyva F4E valdymo organas patvirtino F4E valdymo ir vadovavimo gerinimo priemones. Į šias priemones įeina administracinio ir finansinio komiteto, kuris valdymo organui teiktų komentarus ir rekomendacijas administraciniais ir finansiniais klausimais, įsteigimas, , „biuro“, kuris rengia valdymo organo darbą ir sprendimus, įsteigimas ir vykdomojo komiteto vaidmens peržiūra – jis susitelks į pirkimo iš F4E tiekėjų veiklą. Be to, naujai paskirtas direktorius nuo 2011 m. sausio 1 d. įvedė naują organizacijos struktūrą, kad organizacija būtų labiau orientuota į projektus ir pagrįsta tvirta finansų tarnyba. Finansinis F4E reglamentas primena Komisijos finansinį reglamentą, įskaitant Komisijos standartus atitinkančias viešųjų pirkimų procedūras. Laikantis F4E finansinio reglamento, jos sutartyse yra reikiamos nuostatos dėl F4E biudžeto naudojimo priežiūros ir kontrolės. Audito Rūmams pateikus nuomones, F4E peržiūrėjo savo finansinį reglamentą, kad jame būtų atsižvelgta į pagrindines Audito Rūmų rekomendacijas. F4E yra atskaitinga savo valdymo organui ir Europos Parlamentui, pastarasis kasmet tvirtina biudžeto įvykdymą, remdamasis Tarybos rekomendacija. Be to, F4E auditą dukart per metus atlieka Europos Audito Rūmai, kurie teikia ataskaitą Komisijai, Tarybai ir Parlamentui kaip dalį kasmetinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Kalbant apie jungtinę F4E ir ITER valdymo veiklą (tokią, kaip jungtiniai pirkimai), Komisija ir toliau užtikrins, kad partnerių apskaita, vidaus kontrolė, auditas ir viešieji pirkimai atitiktų ES taisykles ir standartus. Atsižvelgiama į senesniuose Audito Rūmų atliktuose audituose pateiktas rekomendacijas. 2.2.1. Vidaus kontrolės pagrindai Vidaus kontrolės pagrindai remiasi: 1. Komisijos vidaus kontrolės standartais, kuriuos taiko už ITER projektą atsakingas generalinis direktoratas priimdamas bet kokius su F4E susijusius sprendimus, ypač jei jie finansinio pobūdžio. 2. Vidaus kontrolės standartais, kuriuos įveda F4E, siekdama įgyvendinti sisteminius priežiūros patikrinimus ir stebėti po jų pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo pažangą. Komandiruoti Komisijos darbuotojai suteikė savo paramą, siekdami padėti F4E įgyvendinant vidaus kontrolės veiksmų planą, sudarant tikrinimo sąrašus, įgyvendinant periodinės priežiūros mechanizmą ir biudžeto valdymą. 3. Komisijos vykdoma technine, finansine ir politine F4E ir ITER veiklos peržiūra kiekviename šio projekto etape. 4. Pirkimų ex-ante patikrinimais ir ex-post kontrole. Remiantis nustatytais tikslais ir rodikliais, yra periodiškai vertinama rizika ir vykdoma pažangos vykdant darbą ir naudojant išteklius stebėsena. 2.2.2. Numatomas neatitikties rizikos lygis Dėl F4E veiklos pobūdžio (didelių ir sudėtingų natūra vykdomų viešųjų pirkimų su didele technine rizika), finansinė rizika yra neišvengiama. Įvestos priemonės F4E veikimui stebėti ir geriau kontroliuoti, taip pat šią padėtį turėtų palengvinti F4E struktūros perorganizavimas. Komisija ir toliau nustatinės su šio projekto įgyvendinimu susijusią riziką, ypač susijusią su išlaidomis, ir imsis tinkamiausių priemonių tokiai rizikai valdyti ir švelninti. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Už ITER projekto įgyvendinimą ir biudžetą atsakingas Komisijos generalinis direktoratas yra pasiryžęs kovoti su sukčiavimu visuose projekto įgyvendinimo etapuose pagal 2011 m. birželio 24 d. Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją COM(2011) 367. Už administracinę sutarčių, dotacijų ir susijusių mokėjimų stebėseną yra atsakinga F4E. Ypatingą dėmesį Komisija ir F4E skiria išlaidų ribojimui. Komisija ir bendroji įmonė atsižvelgia į finansinius Europos Sąjungos interesus, ypač pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir į Finansinio reglamento 53 straipsnio a dalį. Jos imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas. Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė pradėjo kurti ex-post audito strategiją, kuri turi būti įgyvendinta 2012 m. Ši strategija yra pagrindinė kontrolės priemonė, kuria siekiama įvertinti pagrindinių sandorių teisėtumą ir reguliarumą. OLAF F4E ir jos darbuotojų atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai ES finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikrinimus ir patikrinimus vietoje, siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu dėl dotacijos ar sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris 08 01 xx || DA / NDA[20] || ELPA[21] šalių || šalių kandidačių[22] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą Neįtraukta į DFP || 08 01 04 40 Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė || NDA || NE || NE || TAIP || TAIP · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Neįtraukta į daugiametę finansinę programą || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą H1 / neįtraukta į DFP || 08 01 XX 01 Su personalu susijusios išlaidos* 08 01 XX 02 Su išorės personalu susijusios išlaidos* 08 01 XX 03 Kitos valdymo išlaidos* 08 06 01 xx Su ITER susijusios išlaidos || DA / NDA || NE || NE || TAIP || TAIP *- Dėl tikslaus biudžeto eilučių numeravimo bus nuspręsta vėlesniame etape. 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Dabartinėmis kainomis – mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || Neįtraukta į daugiametę finansinę programą || || || 2014 m[23]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Po 2018 m. || IŠ VISO ||  Į DFP neįtraukti veiklos asignavimai || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris. 08 06 01 xx ITER || Įsipareigojimai || (1) || 897,230 || 631,578 || 285,383 || 282,081 || 253,262 || - || 2 349,534 || Mokėjimai || (2) || 107,000 || 306,140 || 405,263 || 304,368 || 353,455 || 873,308 || 2 349,534 || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami ITER programos rinkinio lėšomis[24] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris. 08 01 04 40 F4E personalas || || (3) || 43,000 || 43,860 || 44,737 || 45,632 || 46,545 || - || 223,774 || IŠ VISO asignavimų Neįtraukta į DFP || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 940,230 || 675,438 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || || 2 573,308 || Mokėjimai || =2+2a +3 || 150,000 || 350,000 || 450,000 || 350,000 || 400,000 || 873,308 || 2 573,308 || || || 1 išlaidų kategorija GD: || || || 2014 m[25]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Po 2018 m. || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || || || || || || || Mokėjimai || (2) || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || || Mokėjimai || (2a) || || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[26] || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 08 01 XX 01 08 01 XX 02 08 01 XX 03 || || (3) || 6,350 0,960 2,559 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || || 33,045 4,996 13,315 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 Mokėjimai || =2+2a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 Mokėjimai || (5) || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || || || || || || || || Mokėjimai || || || || || || || || Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: – mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m[27]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Po 2018 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (NEĮTRAUKTŲ Į DFP) || Įsipareigojimai || 950,099 || 685,504 || 340,387 || 338,185 || 310,489 || || 2 624,664 Mokėjimai || 159,869 || 360,066 || 460,267 || 360,472 || 410,682 || 873,308 || 2 624,664 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2017+2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[28] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[29] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas* || || || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2,349.534 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 897.230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2 349,534 * ITER projekto rezultatas – F4E (agentūros Barselonoje) teikiama metinė veiklos ataskaita, kurioje apibūdinama projekto pažanga. 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m[30]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || Žmogiškieji programos vykdymo ištekliai || 7,310 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 38,041 Kitos administracinės išlaidos || 2,559 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 13,315 Daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 51,356 Neįtraukta į DFP || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 33,996 || 34,676 || 35,369 || 36,077 || 36,798 || 176,916 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos* || 9,004 || 9,184 || 9,368 || 9,555 || 9,747 || 46,858 || || || || || || * numatomi skaičiai IŠ VISO || 52,869 || 53,926 || 55,004 || 56,104 || 57,227 || 275,130 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – ýPasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 m[31]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || IŠ VISO ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai), kurias reikia įtraukti į konkretaus ITER etatų plano 1 išlaidų kategoriją Būstinėje || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[32] ITER 1 išlaidų kategorijoje || CA, INT, SNE || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || || || || || || 08 01 04 40[33] || - būstinėje[34] || || || || || || - (BĮ ITER-F4E (Barselonoje) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || IŠ VISO || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmoniškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami iš šiai veiklai administruoti jau suteiktų lėšų ir (arba) iš RTD GD perskirstytų lėšų, ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Administracinės ITER programos vykdymo išlaidos (įskaitant personalo išlaidas) (nepatenkančios į paramą Europos ITER bendrosios įmonės veiklai) turėtų atitikti pačios ITER programos veiklos asignavimus. (*) 2012 m. biudžete 422 FTE finansuojami pagal 08.01 04 40 eilutes. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Būstinėje dirbantys darbuotojai yra atsakingi už tiek vietos agentūros Barselonoje (F4E), tiek ITER projekto, kuriame Europos partnerystę atstovauja Komisija, veiklos nustatymą ir vėlesnį pažangos stebėjimą. Vietos agentūroje Barselonoje (F4E) dirbantys darbuotojai yra atsakingi už Europos indėlį į ITER tarptautinės organizacijos darbų plano viešuosius pirkimus, sutarčių sudarymą ir finansinį įgyvendinimą, kaip nustatyta 2007 m. kovo 27 d. ITER tarybos sprendime 2007/198/Euratomas. Išorės personalas 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[35]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – ý Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip*: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || * - Prie programos finansavimo gali prisidėti trečiosios valstybės (pagal trečiųjų valstybių ir Euratomo bendradarbiavimo susitarimą), įnašo dydis šiame etape dar nežinomas. 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ý Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ý įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[36] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) XXXX straipsnis || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. 08 01 04 40, 08 06 01 Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. Programa bus finansuojama valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, , kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų išteklių įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Šie įnašai bus įnešami į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą ir bus traktuojami kaip išorės asignuotosios įplaukos Programai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XX/2012 (naujojo finansinio reglamento) 18 straipsnį, taikytiną Europos Sąjungos bendrajam biudžetui. [1] Pradinis pavadinimas – tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (angl. International Thermonuclear Experimental Reactor). [2] OL L 358, 2006 12 16, p. 62. [3] OL L 246, 2007 09 21, p. 34. [4] OL L 90, 2007 03 30, p. 58. [5] COM (2011) 500 galutinis, 2011 06 29. [6] COM(2011) 48. [7] OL C , , p. . [8] OL C , , p. . [9] OL L 358, 2006 12 16, p. 62. [10] OL L 90, 2007 03 30, p. 58. [11] OL L 246, 2007 9 21, p. 34. [12] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [13] COM (2011) 500 galutinis. [14] OL L. [15] 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas 2007/198/Euratomas įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas [16] VGV – veikla grind˛iamas valdymas, VGB – veikla grind˛iamas biud˛eto sudarymas. [17] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [18] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [19] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [20] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [21] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [22] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [23] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [24] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [25] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [26] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [27] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo prad˛ios metai. [28] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [29] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [30] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [31] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [32] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [33] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [34] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [35] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [36] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.