3.1.Investavimo aplinkos gerinimas per reguliavimo sistemą

Padidinti finansų sistemos stabilumą. Integruotos finansų ir kapitalo rinkos gali padėti valstybėms narėms, visų pirma toms, kurios priklauso euro zonai, kartu šalinti sukrėtimų padarinius. Atvėrus daugiau galimybių naudotis įvairesniais finansavimo šaltiniais, bus lengviau dalytis finansine rizika; vadinasi, ES piliečiai ir įmonės bus mažiau pažeidžiami bankininkystės sektoriaus nuosmukių. Be to, geriau išvystytos nuosavybės vertybinių popierių rinkos, kitaip nei padidėjęs įsiskolinimas, sudarys sąlygas daugiau investuoti ilguoju laikotarpiu.

Laisvas kapitalo judėjimas buvo vienas iš pagrindinių principų, kuriais remiantis sukurta ES. Nepaisant per pastaruosius 50 metų padarytos pažangos, Europos kapitalo rinkos vis dar santykinai neišvystytos ir susiskaidžiusios. Europos ekonomika yra panašaus dydžio kaip ir Jungtinių Amerikos Valstijų, tačiau Europos nuosavybės vertybinių popierių rinkos yra daugiau nei per pusę mažesnės, o jos skolos vertybinių popierių rinkos atitinka mažiau nei trečdalį šios šalies rinkos. Atotrūkis tarp valstybių narių yra net didesnis nei tarp Europos ir JAV. Integruotesnės kapitalo rinkos lems didesnį našumą ir sustiprins Europos gebėjimą finansuoti augimą.

Svarbiausias Komisijos prioritetas – sustiprinti Europos ekonomiką ir skatinti investuoti, kad būtų kuriamos darbo vietos. Šiam procesui suteikti pradinio postūmio padės 315 mlrd. EUR investicijų planas, parengtas ir pradėtas įgyvendinti nepraėjus nė metams nuo Komisijos kadencijos pradžios. Kad skatintume aktyviau investuoti ilguoju laikotarpiu, mums reikia stipresnių kapitalo rinkų. Jos suteiktų įmonėms naujų finansavimo šaltinių, padėtų užtikrinti daugiau taupymo galimybių, padidintų ekonomikos atsparumą. Todėl Komisijos Pirmininkas J. C. Junckeris kaip vieną iš savo pagrindinių prioritetų nurodė būtinybę sukurti tikrą bendrąją kapitalo rinką – kapitalo rinkų sąjungą visoms 28 valstybėms narėms.

Kodėl tai verta daryti?

Galimą naudą parodo keli pavyzdžiai. Palyginti su JAV, Europos MVĮ gauna penkis kartus mažiau finansavimo iš kapitalo rinkų. Jeigu mūsų rizikos kapitalo rinkos būtų tokios gilios, 2009–2014 m. įmonėms finansuoti būtų buvę galima panaudoti 90 mlrd. EUR. Jeigu pakeitimo vertybiniais popieriais veiklą ES būtų galima saugiai atgaivinti, kad emisijos pasiektų prieš krizę buvusius vidutinius lygius, bankai privačiajam sektoriui galėtų papildomai suteikti daugiau nei 100 mlrd. EUR kreditų. Be to, jeigu MVĮ pakeitimo vertybiniais popieriais lygis būtų atkurtas iki pusės prieš krizę buvusio aukščiausio taško, būtų galima sutelkti 20 mlrd. EUR papildomo finansavimo. Investicijų poreikiai taip pat dideli, antai, kad pereitų prie mažaanglės ekonomikos, ES reikėtų maždaug 200 mlrd. EUR investicijų per metus.

Kapitalo rinkų sąjunga turėtų padėti ES sudaryti tokias sąlygas, kuriomis, pavyzdžiui, MVĮ galėtų gauti finansavimo taip lengvai kaip ir didelės įmonės; visoje ES supanašėtų investavimo sąnaudos ir galimybės naudotis investiciniais produktais; gauti finansavimą per kapitalo rinkas taptų vis paprasčiau, o bereikalingos teisinės ar priežiūros kliūtys netrukdytų ieškoti finansavimo kitoje valstybėje narėje.

Kapitalo rinkų sąjungai skirtas veiksmų planas

Per vasario mėn. pradėtą konsultaciją Komisija gavo per 700 atsakymų. Gauti atsiliepimai apskritai patvirtina kapitalo rinkų sąjungos kūrimo svarbą, o Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino, kad tvirtai remia pakopinio požiūrio taikymą ir kad per savo konsultaciją nustatėme tinkamas problemas, kurioms ir reikia skirti dėmesį.

Vienos priemonės kapitalo rinkų sąjungai sukurti nėra. Veikiau bus imamasi įvairių veiksmų, kurių bendras poveikis bus labai didelis. Komisija imsis įgyvendinti priemones, kad būtų pašalintos kliūtys, trukdančios investuotojams panaudoti savo pinigus pagal investavimo galimybes, ir kad būtų panaikinti sunkumai įmonėms pasiekti investuotojus. Bus sukurta kuo veiksmingesnė šių lėšų nukreipimo tiek nacionaliniu, tiek tarpvalstybiniu mastu sistema.

Labiau integruojantis kapitalo rinkoms ir palaipsniui šalinant likusias nacionalines kliūtis, galėtų kilti nauja rizika finansiniam stabilumui, todėl remsime veiksmus, kuriais didinama priežiūros konvergencija, kad kapitalo rinkų reguliavimo institucijos veiktų vieningai ir sustiprintų turimas sisteminės rizikos apdairaus valdymo priemones. Remdamasi gautais atsiliepimais ir savo pačios atlikta analize, Komisija imsis veiksmų toliau nurodytose prioritetinėse srityse.

Europos įmonėms ir MVĮ užtikrinti didesnį finansavimo šaltinių pasirinkimą

Norėdamos pritraukti finansavimo kapitalo rinkose, taip pat viešosiose rinkose, Europos įmonės susiduria su kliūtimis kiekvienu savo plėtros finansavimo etapu (angl. „funding escalator“). Šios kliūtys apriboja mažesnių įmonių galimybes pritraukti finansavimo išleidžiant nuosavybės vertybinius popierius ir skolinantis. Komisija:

modernizuos Prospekto direktyvą, kad įmonėms mažiau kainuotų pritraukti lėšų viešai, peržiūrės reguliavimo kliūtis, trukdančias mažosioms įmonėms patekti į nuosavybės ir skolos vertybinių popierių rinkose veikiančių biržų sąrašus ir per Europos konsultavimo struktūras rems mažųjų įmonių veiklą siekiant patekti į biržų sąrašus;

parengs priemonių, skirtų rizikos kapitalo finansavimui ir finansavimui investuojant į nuosavybės vertybinius popierius ES remti, rinkinį, kuriuo, be kitų dalykų, bus skatinamas privatus investavimas naudojant ES išteklius per visos Europos fondų fondus, remiama reguliavimo reforma ir skatinama naudotis geriausia mokesčių paskatų taikymo patirtimi;

rems naujovišką įmonių finansavimą, pavyzdžiui, sutelktinį finansavimą, neviešą vertybinių popierių platinimą ir paskolas teikiančius fondus, kartu užtikrindama investuotojų apsaugą ir finansinį stabilumą, ir

išnagrinės būdus, kaip visoje Europoje sukurti metodą, kad MVĮ būtų geriau susietos su įvairiais finansavimo šaltiniais.

Užtikrinti tinkamą ilgalaikio tvaraus investavimo ir Europos infrastruktūros finansavimo reguliavimo aplinką

Europai reikia labai daug naujų ilgalaikių tvarių investicijų, kad galėtų išlaikyti ir didinti konkurencingumą. Tą pasiekti gali padėti tokios viešosios paramos priemonės kaip 315 mlrd. EUR investicijų planas Europai, tačiau norint paskatinti ilgesnio laikotarpio privatų investavimą, reikia papildomų priemonių. Komisija:

greitai peržiūrės sistemoje „Mokumas II“ nustatytus kalibravimo dydžius, kad jie geriau atitiktų tikrą investicijų į infrastruktūrą riziką, taip pat peržiūrės tvarką, kuri pagal Kapitalo reikalavimų reglamentą taikoma bankų pozicijoms infrastruktūros atžvilgiu, ir

įgyvendindama Komisijos geresnio reglamentavimo iniciatyvą ir remdamasi Europos Parlamento 2013 m. pradėtu darbu, susijusiu su ES finansinių paslaugų teisės aktų derėjimu, įvertins ankstesnių reguliavimo reformų bendrą poveikį užtikrinant derėjimą ir nuoseklumą.

Padidinti mažmeninių ir institucinių investuotojų investicijas ir pasirinkimo galimybes

Mažmeninių klientų santaupos, tiesiogiai ar netiesiogiai laikomos turto valdymo fonduose, gyvybės draudimo bendrovėse ir pensijų fonduose yra svarbus veiksnys siekiant suaktyvinti kapitalo rinkas. Konsultacija parodė, kad didesnis investuotojų pasitikėjimas, daugiau skaidrumo, tikrumo ir didesnės pasirinkimo galimybės gali padėti ateičiai taupantiems mažmeniniams investuotojams tinkamai investuoti. Europos turto valdymo sektorius iš esmės veikia gerai, tačiau reikia imtis papildomų priemonių, kad būtų sustiprintas paso mechanizmas (angl. „passporting“) ir padidinta konkurencija tarpvalstybiniu mastu. Komisija:

šių metų pabaigoje paskelbs žaliąją knygą, kurioje išnagrinės būdus, kaip padidinti pasirinkimo galimybes ir konkurenciją tarpvalstybinių mažmeninių finansinių paslaugų ir draudimo sektoriuje. Be to, ji įvertins mažmeninio investavimo reguliavimo sistemą, daugiausia dėmesio skirdama konsultavimo dėl investicijų skaidrumo, kokybės bei prieinamumo didinimui, atsižvelgdama į tai, kad vis daugiau šių paslaugų teikiama internetu;