LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 345/19

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2011/C 345/07

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI“

EB Nr.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas:

„Ser koryciński swojski“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis:

Lenkija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1. Produkto rūšis:

1.3 klasė. Sūriai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Ser koryciński swojski“ – brandinamas sūris, pagamintas iš žalio nenugriebto karvės pieno, į kurį dedama šliužo fermento ir druskos. Gali būti dedama prieskonių ir prieskoninių žolių.

„Ser koryciński swojski“ yra suploto rutulio (geoido) formos, elipsinio skerspjūvio; jo skersmuo iki 30 cm (priklausomai nuo gamyboje naudoto koštuvo dydžio ir į jį įdėtos sūrio masės kiekio), masė 2,5–5 kg (priklausomai nuo naudoto koštuvo ir brandinimo trukmės).

„Ser koryciński swojski“ turi daug smulkių įvairaus dydžio ir formos akučių. Sūrio paviršius gruoblėtas.

„Ser koryciński swojski“ parduodamas trijų brandos rūšių:

„ser koryciński swojski“świeży (šviežias) – išlaikytas 2–4 dienas;

„ser koryciński swojski“leżakowany (brandintas) – išlaikytas ir brandintas 5–14 dienų;

„ser koryciński swojski“dojrzały (brandus) – išlaikytas ir brandintas ilgiau nei 14 dienų.

Brandinimo laikotarpio trukmė neturi poveikio bendrojo dokumento 5.2 skirsnyje nurodytoms specifinėms sūrio „ser koryciński swojski“ savybėms.

Skirtingos brandinimo trukmės sūrio „ser koryciński swojski“ apibūdinimas Savybių ar sudedamųjų dalių grupė Savybė ar sudedamoji dalis Šviežias „ser koryciński swojski“ Brandintas „ser koryciński swojski“ Brandus „ser koryciński swojski“ Spalva išorės spalva kreminė šviesiai gelsva gelsva arba geltona vidaus spalva kreminė kreminė-šviesiai gelsva šviesiai gelsva Konsistencija išorės konsistencija ta pati išorės ir vidaus konsistencija kietokas iš išorės, minkštas vidus gležna geltona plutelė su balsva apnaša iš išorės vidaus konsistencija sūris drėgnas, labai tamprus, su tolygiai išsidėsčiusiomis mažomis (apie 1 mm) skylutėmis viduje drėgnas, tamprus, su vienodo dydžio (apie 2 mm) tolygiai išsidėsčiusiomis skylutėmis drėgnokas, tamprus, su vienodo dydžio tolygiai išsidėsčiusiomis skylutėmis Organoleptinės savybės skonis dominuoja švelnus grietinėlės skonis, sūris „guminis“, kandamas girgžda sūrokas, su juntamu riešuto prieskoniu sūris aiškiai sausas, sūresnis, ypač išorės sluoksnis; arčiau vidurio mažiau sūrus, su riešuto prieskoniu kvapas dominuojantis šviežio sviesto kvapas švelnus džiovinto sūrio kvapas džiovinto sūrio kvapas Fizinės ir cheminės savybės drėgnis ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % riebumas ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams):

— Pagrindinės žaliavos – karvės pienas, šliužo fermentas, valgomoji druska (apie 3 g į 10 l pieno), taip pat druska suformuotam sūriui įtrinti.

— Neprivalomosios žaliavos – džiovinti prieskoniai ir prieskoninės žolės: pipirai, aitriosios paprikos, bazilikai, krapai, sėjamosios petražolės, vaistinės gelsvės, pipirinės mėtos, sėjamosios juodgrūdės, meškiniai česnakai, kmynai, paprikos, kvapieji mairūnai, paprastieji raudonėliai, dašiai, džiovinti grybai,

— švieži prieskoniai ir prieskoninės žolės: česnakai, paprikos, alyvuogės; šviežios prieskoninės žolės: krapai, laiškiniai česnakai, bazilikai, pipirinės mėtos ir kvapieji mairūnai.

Gamyboje naudojamas žalias nenugriebtas pienas. Neleistinas bet koks fizinis ar cheminis apdorojimas, išskyrus makroskopinių priemaišų filtravimą ir atšaldymą aplinkos temperatūroje konservuojant produktą. Sūrio gamyba turi būti pradėta praėjus ne daugiau kaip penkioms valandoms nuo melžimo pabaigos.

Naudojant įvairius prieskonius sūriui suteikiamas tik tam tikras prieskonis, o sūrio „ser koryciński swojski“ savybės nepakinta.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

Sūrio „ser koryciński swojski“ gamyboje naudojamas karvių, kurios ganomos ganyklose bent 150 dienų per metus, pienas. Galvijai šeriami tradiciniais būdais: žiemą jie daugiausiai šeriami ganyklų šienu, maistingais grūdiniais pašarais (avižomis, rugiais, kviečiais ir įvairių grūdų mišiniais) arba silosu.

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

— pieno šildymas ir šliužo fermento bei druskos pridėjimas,

— fermentavimas,

— išrūgų atskyrimas,

— išrūgų nusunkimas,

— sūrio formavimas,

— įtrynimas druska,

— brandinimas.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Visi sūrio „ser koryciński swojski“ gamintojai savo etiketėse privalo naudoti bendrą „ser koryciński swojski“ logotipą. Logotipas „ser koryciński swojski“ bus platinamas per Korycino sūrio gamintojų asociaciją Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego.

Logotipo platinimo taisyklėmis užtikrinama, kad nebūtų diskriminuojami asociacijai nepriklausantys gamintojai.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

„Ser koryciński swojski“ gaminamas trijuose Palenkės vaivadijos Suchovolios apskrities valsčiuose: Korycino, Suchovolios ir Januvo.

5. Ryšys su geografine vietove:

5.1. Geografinės vietovės ypatumai:

5.1.1. Gamtiniai veiksniai

Geografinė vietovė, kurioje gaminamas „ser koryciński swojski“, yra Šiaurės palenkės žemumos makroregionui priklausančiame Balstogės aukštumos mezoregione; tai moreninis ežerynas, kuriam būdingos pelkėtos žemumos, išsidėsčiusios tarp plačių aukštumų. Dėl ne kartą praslinkusio ledyno čia susiformavo raižytas kraštovaizdis. Šiaurės palenkės žemumoje išsiskiria keletas smulkesnių kraštovaizdžio elementų: slėnių, žemumų, lygumų ir aukštumų, kaip antai Balstogės aukštuma. Aukštumos yra moreninės kilmės ir pasižymi itin didele morfometrine įvairove. Daugiausiai šiame kraštovaizdyje išplautų moreninių kalvų ir keimų – kai kurių aukštis siekia daugiau kaip 200 m virš jūros lygio.

Žemumos rytinėje dalyje klimatas akivaizdžiai labiau žemyninis (vakarinėje Lenkijos dalyje stipresnis jūrinio klimato poveikis). Vietovė, kurioje gaminamas „ser koryciński swojski“, yra pietinėje šiaurės rytų Lenkijos dalyje, kuri laikoma šalčiausiu (neskaitant kalnų) šalies regionu. Žiemos čia ilgos (vidutiniškai apie 110 dienų), o temperatūros – žemiausios šalyje: vidutinė sausio mėn. oro temperatūra – 5–6 °C (vidutinė sausio mėn. temperatūra Varšuvoje apie – 3,5 °C) ir palyginti ilgai išsilaiko sniego danga. Vasara čia trunka apie 90 dienų ir yra palyginti šilta – vidutinė liepos mėn. temperatūra apie 18 °C. Pereinamieji laikotarpiai trumpesni nei vidurinėje šalies dalyje. Vidutinis metinis kritulių kiekis – apie 650 mm. Dažniausiai lyja balandžio–rugsėjo mėn. Lietaus laikotarpis yra palankus veiksnys, nes 70 % viso lietaus iškrenta vegetacijos laikotarpiu, o tai palankiai veikia pievas ir ganyklas. Lietaus dažnumas vegetacijos laikotarpiu taip pat pakankamas, nes lyja apie 94 dienas. Vegetacijos laikotarpis trumpas. Jis prasideda baigiantis pirmajam balandžio dešimtadieniui ir baigiasi paskutinėmis spalio dienomis, taigi trunka apie 200 dienų.

5.1.2. Istoriniai veiksniai ir žmonių įgūdžiai

Sūrio „ser koryciński swojski“ gamybos regione nėra sunkiosios pramonės. Čia veikiančios pramonės įmonės verčiasi žemės ūkio ir maisto produktų (visų pirma pieno) perdirbimu. Didžioji teritorijos dalis – žemės ūkio naudmenos arba miškai. Žemės ūkio naudmenos (beveik visos priklauso privatiems ūkiams) sudaro didelę teritorijos dalį. Didžioji jų dalis – mažo derlingumo negausiai miškingos žemės ūkio naudmenos.

Palenkės vaivadijos, kurioje yra 4 punkte nurodyta vietovė, specializacija yra pieno ir pieno produktų gamyba; tai liudija faktas, kad 35,4 % viso naudmenų ploto (didžiausia Lenkijoje dalis) sudaro žalieji plotai. 13 % sudaro ganyklos ir 22,4 % – pievos. Vaivadija yra antra šalyje pagal auginamų galvijų skaičių. Kas trečias rinkai tiekiamo lenkiško pieno litras ir kas penktas sviesto pakelis yra pagaminti šiame regione. Palenkės pieno gamintojai pagamina vidutiniškai 33,3 tonos pieno (šalies vidurkis 16,2 tonos). Regionui tenkanti visos šalies produkcijos dalis tolydžio didėja.

Dėl praeityje menkai išvystytos pramonės, nuolat žemo investicijų lygio, didelio nedarbo lygio ir mažų gyventojų pajamų tradicinė regiono specializacija yra pieno ir pieno produktų gamyba. Praeityje daugiausiai būdavo parduodama žalio pieno, tačiau daugelyje ūkių savo reikmėms ir parduoti buvo gaminamas sviestas ir „ser koryciński swojski“. Sūrio gaminimas buvo visų pirma būdas suvartoti ūkyje pagamintą pieną ir paįvairinti mitybą. Specialieji sūrio „ser koryciński swojski“ gamintojų įgūdžiai pasireiškia visų pirma tuo, kad gaminant sūrį naudojamas nepasterizuotas pienas, ir tuo, kad brandinamas produktas apverčiamas tam tikrais etapais, kuriuos gamintojas nustato remdamasis savo žiniomis ir patirtimi.

5.2. Produkto ypatumai:

„Ser koryciński swojski“ būdingą formą įgauna dėl koštuvų, kuriuose jis gaminamas. Šie indai sūriui suteikia ir būdingą paviršiaus gruoblėtumą. Sūris gaminamas iš nenugriebto nepasterizuoto pieno, todėl jam būdingas šviežio pieno aromatas. Sūris drėgnas ir tamprus, su daugybe vienodo dydžio tolygiai išsidėsčiusių mažų skylučių.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Sūrio „ser koryciński swojski“ ir vietovės ryšys grindžiamas specifinėmis 5.2 punkte nurodytomis savybėmis ir geru jo vardu.

Specifinės sūrio „ser koryciński swojski“ savybės ištobulėjo per daugelį jo gamybos metų; žinios apie gamybos būdą ir su juo susiję praktiniai įgūdžiai buvo perduodami iš kartos į kartą, nes pienininkystės technologijos ir gamybos vadovėliuose neaprašyta, kaip pagaminti šį glaudžiai su 4 punkte apibrėžta geografine vietove susijusį produktą. Produktas turi gerą vardą, apie kurį galima spręsti iš straipsnių spaudoje, nuorodų internete ir suteiktų apdovanojimų. „Ser koryciński swojski“ žinomose parduotuvėse parduodamas iki 50 % brangiau nei kiti fermentiniai sūriai. „Ser koryciński swojski“ internetu parduodamas ta pačia kaina kaip sūris „Oscypek“, kuriam suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda.

2004 m. Poznanės mugėje „Polagra Farm“ Korycino sūris užėmė pirmąją vietą ir laimėjo „Smak Roku“ (metų skonio) titulą, konkurse „Nasze Kulinarne Dziedzictwo“ (mūsų kulinarijos paveldas) – apdovanojimą „Perła“ (perlas) ir skonio kategorijoje – titulą „Podlaska Marka Roku“ (Palenkės metų markė). Nuo 2004 m. kasmet rudenį rengiama šventė „Święto sera korycińskiego“ (Korycino sūrio šventė). 2005 m. „ser koryciński swojski“ įtrauktas į žemės ūkio ir kaimo plėtros ministro tvarkomą šalies tradicinių produktų sąrašą.

„Ser koryciński swojski“ vis labiau žinomas ir jo vis labiau ieško pirkėjai, ypač šiaurės ir vidurio Lenkijoje. Jis kasmet pristatomas Varšuvoje vykstančiame „Podlasie w stolicy“ (Palenkė sostinėje) festivalyje.

Korycino sūrio pripažinimą ir populiarumą patvirtinantys straipsniai reguliariai pasirodo regioninėje ir nacionalinėje spaudoje: Gazeta Wyborcza (Balstogė), 2005 m. birželio 4–5 d.„Podlasie w stolicy“; Kurier Poranny, 2005 m. liepos 4 d.„Tłoczno i smacznie“; Gazeta Współczesna, 2005 m. rugsėjo 12 d.„Zrób sobie swojski ser“; Gazeta Współczesna, 2005 m. rugsėjo 29 d.„Święto sera po raz drugi“; Gazeta Współczesna, 2005 m. spalio 4 d.„Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak“; Gazeta Współczesna, 2005 m. lapkričio 29 d.„Projekt dla sera“; Gazeta Współczesna, 2007 m. rugsėjo 24 d.„Magia Smaku“; Gazeta Współczesna, 2007 m. rugsėjo 25 d.„Pierwsza przydomowa serowarnia“; Gazeta Współczesna, 2007 m. spalio 23 d.„Sery to jest przyszłość“; Kurier Poranny, 2007 m. spalio 17 d.„Niektórzy wracają“; Kurier Poranny, 2008 m. sausio 19 d.„Dobra marka To jest to!“; Gazeta Współczesna, 2008 m. kovo 17 d.„Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej“; GWAGRO, 2008 m. gegužės 19 d.„Danie warte ‚Perły‘“; Gazeta współczesna, 2008 m. birželio 11 d.„Podlasie w stolicy“; Gazeta Współczesna, 2008 m. birželio 19 d.„Serowarnia po polsku“; Gazeta Wyborcza Duży Format, 2009 m. vasario 16 d.„Bambus w szynce“; Gazeta Współczesna, 2009 m. kovo 17 d.„To były smaki“; Gazeta Wyborcza (Balstogė), 2009 m. gegužės 15 d.„Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni“; Gazeta Współczesna, 2009 m. birželio 9 d.„Dobre smaki można promować“; Gazeta Współczesna, 2009 m. birželio 16 d.„Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy“. Atlikus žodžių „ser koryciński“ paiešką internete, gaunama 10 puslapių rezultatų; „ser koryciński swojski“ taip pat aprašytas laisvojoje enciklopedijoje „Vikipedija“.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.