LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 191/103

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas […] dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą

(COM(2011) 883 final – 2011/0435 (COD)

2012/C 191/18

Pagrindinis pranešėjas Arno METZLER

Europos Parlamentas, 2012 m. sausio 19 d., ir Taryba, 2012 m. sausio 27 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 46 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas […] dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą

COM(2011) 883 final – 2011/0435 (COD).

Komiteto biuras 2012 m. sausio 17 d. pavedė Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 480-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. balandžio 25–26 d. (balandžio 26 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Arno METZER ir priėmė šią nuomonę 164 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Kitų valstybių narių profesinių kvalifikacijų pripažinimas yra labai svarbi ES piliečių judumo, taigi, ir bendrosios rinkos įgyvendinimo priemonė. Taip gerinamas valstybių narių konkurencingumas, remiamas tvarus augimas ir mažinamas nedarbas. Nacionalinei ekonomikai naudinga skirtinga profesinė patirtis, kurią šalies piliečiai įgyja dirbdami įvairiose valstybėse narėse.

1.2 Dar nepakankamai išnaudojamas visas ES piliečių, norinčių pradėti profesinę veiklą kitoje valstybėje narėje, potencialas. To priežastis – įvairios kitų valstybių narių profesinių kvalifikacijų pripažinimo kliūtys. ES piliečių nuomone, taikomos procedūros trunka per ilgai ir yra nepakankamai skaidrios.

1.3 Todėl EESRK iš esmės palankiai vertina Pasiūlymą dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB ir kuria siekiama ES supaprastinti procedūras ir ES piliečiams užtikrinti didesnį skaidrumą ir tokiu būdu pašalinti nurodytas profesinių kvalifikacijų pripažinimo problemas. Pasiūlymu dėl direktyvos veiksmingai remiami Darbotvarkėje 2020 suformuluoti tikslai didinti ES piliečių judumą.

1.4 EESRK palankiai vertina Europos profesinį pažymėjimą, kaip akivaizdų procedūrų supaprastinimą. Tačiau, EESRK nuomone, dėl kai kurių nuostatų gali kilti pavojus vartotojų ir pacientų saugumui ir sveikatai. Todėl visų pirma turėtų būti persvarstytos Europos profesiniam pažymėjimui taikomos taisyklės:

— bendrieji ir pagrindiniai Europos profesinio pažymėjimo įdiegimo kriterijai ir procedūriniai reikalavimai turi būti nustatyti pačioje direktyvoje,

— siekiant užkirti kelią piktnaudžiavimui atspausdintais pažymėjimais, reikia nustatyti Europos profesinio pažymėjimo galiojimo terminą ir taikyti specialias apsaugos priemones prieš jų klastojimą,

— EESRK labai abejoja dėl taisyklės, pagal kurią priimančiajai valstybei nepriėmus sprendimo dėl Europos profesinio pažymėjimo pripažinimo jis laikomas pripažintu. Termino nesilaikymo atveju reikėtų rinktis kitas teisinės apsaugos priemonės, pavyzdžiui, teisę į sprendimą arba žalos atlyginimą.

1.5 EESRK būgštauja, kad dėl Europos sistemų gausos asmens kvalifikacijos srityje gali pasitaikyti dubliavimosi, nevienodų reikalavimų ar net prieštaravimų. Todėl direktyvoje reikia aiškiai išdėstyti profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos ir Europos kvalifikacijų sistemos priemonių bei Europos normų taikymo eiliškumą. Be to, būtina tęsti Europos kreditų perkėlimo sistemos (ECTS) įgyvendinimą.

1.6 EESRK palankiai vertina padidėjusias automatinio pripažinimo, grindžiamo bendraisiais rengimo principais, galimybes. Tačiau procedūriniai reikalavimai, procedūra ir kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato bendruosius rengimo principus, turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje. Būtinas kvorumas turi būti padidintas iki 50 proc. valstybių narių + 1.

2. Svarbiausios Komisijos dokumento nuostatos

2.1 Europos Sąjungoje kvalifikuotų specialistų judumas yra per mažas. Didelė dalis judumo potencialo neišnaudojama: remiantis 2010 m. Kad ES piliečiai galėtų veiksmingai naudotis pagrindinėmis vidaus rinkos laisvėmis, labai svarbu, kad profesinės kvalifikacijos būtų pripažįstamos. Tačiau būtina užtikrinti ir tai, kad darbuotojų judumas nepakenktų vartotojų interesams, ypač pacientų, kurie tikisi, kad sveikatos priežiūros specialistai turės reikiamus kalbos įgūdžius.

2.2 Direktyvos atnaujinimas būtų naudingas ir toms valstybėms narėms, kurios vis dažniau susiduria su kvalifikuotos darbo jėgos trūkumu. ES piliečių judumas vidaus rinkoje – svarbus šio klausimo aspektas. Darbo jėgos trūkumas ateityje ne tik išliks, bet, kaip prognozuojama, didės, ypač sveikatos ir švietimo sektoriuose, taip pat augančiuose sektoriuose, pavyzdžiui, statybų ar verslo paslaugų.

2.3 Pasiūlymu atnaujinti esamas nuostatas siekiama šių tikslų:

— įdiegti Europos profesinį pažymėjimą ir taip supaprastinti procedūras; tokiu būdu būtų sudarytos sąlygos ir toliau naudotis sėkmingai veikiančios Vidaus rinkos informacinės (VRI) sistemos laimėjimais,

— pertvarkyti bendrąsias taisykles, kuriomis reglamentuojamas steigimasis arba laikinas užimtumas kitoje valstybėje narėje,

— atnaujinti automatinio pripažinimo sistemą, taikomą visų pirma slaugytojams, akušeriams, vaistininkams ir architektams,

— direktyvoje nustatyti iš dalies kvalifikuotiems specialistams ir notarams taikytiną teisinę sistemą,

— aiškiai suformuluoti, kokias apsaugos priemones numatoma taikyti pacientams, kurių susirūpinimas kalbos įgūdžiais ir baimė būti klaidingai suprastiems turėtų būti geriau atspindėti teisinėje sistemoje,

— suformuluoti teisinį reikalavimą teikti patogią vartotojui teminę informaciją apie taisykles, kuriomis reglamentuojamas kvalifikacijų pripažinimas, užtikrinant visapusį e. valdžios sistemos veikimą viso pripažinimo proceso metu,

— inicijuoti visų reglamentuojamų profesijų sisteminį patikrinimą ir abipusį vertinimą valstybėse narėse.

3. Bendrosios pastabos

3.1 2020 m. darbotvarkėje (1) buvo suformuluotas tikslas palengvinti ir remti darbo jėgos judumą Europos Sąjungoje. Dokumente „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (2) Europos Komisija nustatė, kad kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas yra tvaraus augimo kliūtis. Egzistuoja teritorijos, kuriose augimo lygis nuolat aukštas ir trūksta kvalifikuotos darbo jėgos, tačiau yra ir teritorijų, kuriose nuolat aukštas nedarbo lygis. Todėl geografinis judumas yra labai svarbus siekiant sumažinti regioninį nedarbą. Europos Komisija savo komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti“ (3) kaip vieną iš svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti taip pat įvardijo piliečių judumą. Padidėjus kvalifikuotos darbo jėgos judumui, Europos ekonomika gali tapti konkurencingesnė. Šiuo metu, kai trūksta darbo jėgos, reikia sudaryti daugiau galimybių įvairių valstybių narių darbdaviams ir kvalifikuotiems darbuotojams vieniems kitus rasti. Todėl EESRK tikisi, kad ši direktyva paskatins augimą.

3.2 Dabartinėje profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvoje vis dar yra nemažai trūkumų. ES piliečiai gali naudotis įvairiais profesinių kvalifikacijų pripažinimo būdais. Tačiau ES piliečiams sunku suprasti, kokia procedūra jei gali pasinaudoti, į kokią įstaigą jie gali kreiptis ir kokius dokumentus turi pateikti. Šie esamos profesinių kvalifikacijų direktyvos trūkumai yra ES piliečių judumo, taigi, ir vidaus rinkos įgyvendinimo kliūtis (4). Dėl ilgai trunkančių pripažinimo procedūrų ES piliečiai dažnai neturi galimybės greitai reaguoti į darbo pasiūlymą, nes prieš jį priimdami jie turi laukti, kol bus pripažinta profesinė kvalifikacija. Todėl reikia pagerinti administracines procedūras ir padidinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo skaidrumą. Galiausiai, bendros platformos pasirodė esančios nepraktiškos ir neveiksmingos. Nuo bendrų platformų įdiegimo pradžios, nė viena iš jų nebuvo patvirtinta.

3.3 Todėl EESRK palankiai vertina Pasiūlymą dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB. Supaprastinus abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūrą ir užtikrinus didesnį skaidrumą bus labiau skatinama teisė steigtis, teikti paslaugas ir vidaus rinka. Pasiūlymas dėl direktyvos padės įgyvendinti Europos Komisijos tikslus, suformuluotus Darbotvarkėje 2020 ir vėlesniuose susijusiuose dokumentuose.

3.4 EESRK mano, kad planuojamas procedūrų supaprastinimas iš dalies keičiant direktyvą iš esmės yra tinkama priemonė skatinti ES piliečių judumą Europos Sąjungoje. Tai gali suteikti naują postūmį, kuris po krizių paskatintų didesnį augimą ir judumą, taip pat naujų darbo vietų kūrimą valstybėse narėse.

3.5 Ypač jaunesni darbuotojai yra suinteresuoti profesinę patirtį įgyti įvairiose valstybėse narėse. Įvairiapusė profesinė patirtis yra naudinga kitoms valstybėms narėms ir jie daro teigiamą poveikį profesinei veiklai tiek priimančiosiose šalyse, tiek ir sugrįžę gimtojoje šalyje.

3.6 Teigiamas judumo poveikis atsveria galimą neigiamą protų nutekėjimo poveikį. Nors ir negalima atmesti protų nutekėjimo pavojaus, tačiau ligšiolinė patirtis rodo, kad šis reiškinys yra gerokai mažesnio masto nei manyta, ir ES piliečiai dėl savo kultūrinių ir šeimyninių saitų pasibaigus profesinio judumo etapui paprastai vėl grįžta į savo gimtąją šalį.

3.7 Profesinis judumas tarp valstybių narių turi vykti išsaugant socialinius standartus. Visų pirma neturėtų būti pasinaudojama galimu laikinu migraciniu spaudimu vienoje valstybėje narėje siekiant sumažinti socialinius standartus kitoje valstybėje narėje.

3.8 Europos profesinis pažymėjimas – tai žingsnis pageidaujamo procedūrų supaprastinimo link. Pareiškėjas gali kreiptis į savo kilmės šalies įstaigas, kurios gali daug geriau nei kitų valstybių narių įstaigos įvertinti pateiktus dokumentus. Vieną kartą patikrinti ir VRI byloje saugomi dokumentai gali būti naudojami kitoms procedūroms. Tačiau vartotojų ir pacientų saugumas turi ir toliau būti užtikrinamas priimančiajai valstybei pripažįstant Europos profesinį pažymėjimą.

3.9 EESRK palankiai vertina tai, kad direktyvoje dėmesys sutelkiamas į VRI. Nepaisant to, valstybėse narėse jau egzistuoja nacionalinės profesinių pažymėjimų struktūros. Norint išvengti bereikalingos administracinės ir finansinės naštos ir biurokratijos, šios struktūros turėtų dalyvauti Europos profesinio pažymėjimo išdavimo procese. Visų pirma reikėtų išnagrinėti galimybę išduoti atspausdintą pripažintą Europos profesinį pažymėjimą pasinaudojant esamais nacionaliniais profesiniais pažymėjimais. Direktyvoje visų pirma turėtų būti nustatyti kriterijai remiantis 58 straipsniu (4a straipsnio 6 dalis) ir procedūriniai etapai, po kurių Komisija nustato profesijas, kurioms gali būti išduotas Europos profesinis pažymėjimas. Tai taikytina ir atsakomybei už būtinų procedūrų ir dokumentų vertimą.

3.10 Bolonijos procesas ir Europos kvalifikacijų sąranga skatina skaidrumą ir nacionalinių išsilavinimo kvalifikacijų, visų pirma laipsnių, palyginamumą. Tačiau tai neturėtų lemti dubliavimosi su Profesinių kvalifikacijų direktyvos nuostatomis. Todėl Profesinių kvalifikacijų direktyvoje turi būti aiškiai nurodyta, kad profesinė kvalifikacija pripažįstama tik pagal šios direktyvos nuostatas arba pagal specialiose direktyvose nustatytas nuostatas. Europos kvalifikacijų sąrangos nuostatų taikymas neturi nei palengvinti, nei apsunkinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo. Tai pasakytina ir apie Profesinių kvalifikacijų direktyvos ir Europos standartų santykį.

3.11 Profesinių kvalifikacijų direktyva išimtinai taikoma tik valstybėse narėse įgytoms profesinėms kvalifikacijoms. „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje“ (5) Europos Komisija suformulavo tikslą pagerinti migrantų integraciją į darbo rinką. Šio tikslo turėtų būti siekiama, pašalinant be kitų kliūčių ir dėl įgūdžių ir kvalifikacijos nepripažinimo kylančias įsidarbinimo kliūtis. Europos Komisija raginama imtis priemonių supaprastinti trečiosiose šalyse įgytų profesinių kvalifikacijų pripažinimą.

4. Konkrečios pastabos

4.1 Europos profesinis pažymėjimas

4.1.1 EESRK palankiai vertina ketinimą sukurti Europos profesinį pažymėjimą, kaip siūloma 4a–4e straipsniuose. Europos profesinio pažymėjimo sukūrimas ir naudojimas taikant Vidaus rinkos informacinę sistemą daugeliu atvejų labai palengvins ir paspartins pripažinimo procedūrą.

4.1.2 4a straipsnio 7 dalies nuostatomis sudaroma galimybė numatyti rinkliavą už Europos profesinio pažymėjimo išdavimą. Komisija įgaliojama 58a straipsnyje numatyta tvarka nustatyti mokesčių apskaičiavimo ir paskirstymo kriterijus. Tačiau išlaidos neturi būti tokio dydžio, kad sulaikytų pareiškėją nuo naudojimosi paraiškos procedūra.

4.1.3 EESRK labai abejoja dėl 4d straipsnio 5 dalyje pasiūlytos sąlygos, pagal kurią Europos profesinis pažymėjimas laikomas patvirtintu, jei kompetentinga institucija nepriima sprendimo per 4d straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytą laikotarpį. Daugeliu atvejų šis labai ribotas terminas apima vieną mėnesį, o jei nustatomos kompensacinės priemonės – du mėnesius. Kompetentingas institucijas tai gali paskatinti atsisakyti pripažinti pažymėjimą ir tuo atveju, jei dėl didelio paraiškų skaičiaus arba trūkstamos papildomos informacijos jos negali priimti kompetentingo sprendimo. Todėl realiai tai nepaspartins patvirtinimo proceso, o veikiau jį prailgins, nes yra numatytos teisinės priemonės, kuriomis galima apskųsti tokį sprendimą.

4.1.4 Jeigu iš tikrųjų atsitiks taip, kad didelis skaičius Europos profesinių pažymėjimų bus pripažinti galiojančiais pagal 4d straipsnio 5 dalį, kils pavojus vartotojų ir pacientų sveikatai. Šiuo atveju negalima atmesti tikimybės, kad kai kurie pareiškėjai Europos profesinį pažymėjimą įgis neteisėtai. Be to, neteisingai pripažintą Europos profesinį pažymėjimą vėliau būtų sudėtinga pripažinti negaliojančiu.

4.1.5 Siekiant vienodai patenkinti pareiškėjų ir vartotojų interesus, siūloma teisė apskųsti sprendimą pagal nacionalinės teisės aktus. Direktyva valstybes nares reikėtų įpareigoti nustatyti tokio pobūdžio skundų pateikimo tvarką. Galimi instrumentai būtų teisė į sprendimą arba žalos atlyginimą. Šios teisės turėtų būti įgyjamos tik tuo atveju, jei kompetentinga institucija per nustatytą laikotarpį nepagrįstai nepriėmė teigiamo sprendimo arba nepaskyrė kompensacinės priemonės.

4.1.6 Be to, sprendimų priėmimo terminai turėtų būti nustatyti taip, kad visas procesas (paraiškos nagrinėjimas kilmės šalyje ir pripažinimas priimančiojoje šalyje) neviršytų keturių mėnesių. Jei priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija kilmės šalies kompetentingai institucijai pateikia prašymą suteikti informacijos, terminas, nesivadovaujant 4d straipsnio 3 dalies 3 sakiniu, turėtų būti panaikintas.

4.1.7 Pagal 4e straipsnio 5 dalį, Europos profesinio pažymėjimo turėtojui kas dvejus metus nuo pažymėjimo išdavimo turėtų būti primenama apie jo teises, apibrėžtas 4e straipsnio 5 dalyje. Šis priminimas sukuria papildomą administracinę naštą, nesuteikdamas jo turėtojui jokios papildomos naudos. Visiškai pakanka turėtoją informuoti vieną kartą.

4.1.8 Būtina sąlyga, norint užtikrinti nurodytos tvarkos ir terminų laikymąsi, yra sklandžiai veikianti VRI sistema. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi didelio paraiškų skaičiaus, būtina užtikrinti atitinkamus šios sistemos pajėgumus direktyvai įsigaliojus. Taikant čia pasiūlytą teisinės apsaugos sistemą galima daug geriau susidoroti su VRI sistemos veikimo sutrikimu nei pagal Komisijos siūlomą pripažinimo sistemą, kuri turėtų būti atmesta kaip nesuderinama su bendra sistema.

4.1.9 Europos profesinis pažymėjimas neturėtų būti saugomas tik kaip VRI sistemos byla. Po profesinio pažymėjimo pripažinimo pareiškėjas turi gauti atspausdintą pažymėjimą. Šį atspausdintą pažymėjimą būtų galima naudoti kaip pripažinimo įrodymą teismo procedūrose, todėl būtina nustatyti būtiniausius reikalavimus tokio pažymėjimo apsaugos priemonėms.

4.1.10 Be to, atspausdinto Europos profesinio pažymėjimo galiojimo laikas turi būti ribojamas. Kitaip šiuo atspausdintu pažymėjimu gali būti piktnaudžiaujama kaip pripažinimo įrodymu, nepaisant to, kad vadovaujantis valstybių narių bendra informacija pagal 56 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą arba taikant 56a straipsnyje nurodytą įspėjimo sistemą, profesinė veikla buvo uždrausta. Todėl praėjus dešimčiai metų, o sveikatos priežiūros specialistų atveju – penkeriems metams, atspausdinto pažymėjimo galiojimas turėtų baigtis ir reikėtų pateikti paraišką dėl jo atnaujinimo. Tačiau ribotas atspausdinto pažymėjimo galiojimas neturėtų daryti poveikio neribotam Europos profesinio pažymėjimo galiojimui VRI sistemoje. Jei profesinio pažymėjimo turėtojui uždraudžiama užsiimti profesine veikla, atspausdintas pažymėjimas taip pat turėtų būti atimtas.

4.2 Teisė iš dalies užsiimti profesine veikla

4.2.1 4f straipsnyje pateiktas teisės iš dalies užsiimti profesine veikla kodifikavimas perima Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendime C-330/03 nurodytas sąlygas. Bet koks apribojimas reikštų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 45 ir 49 straipsnių pažeidimą.

4.2.2 Teisės iš dalies užsiimti profesine veikla praktinis taikymas yra ribotas. Kodifikavimas neturi tapti socialinio dempingo priežastimi.

4.3 Ir 5 straipsnio 1 dalies b punkto atveju būtina imtis veiksmingų priemonių siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui. Šiuo tikslu EESRK siūlo sukurti griežtesnį kontrolės mechanizmą.

4.4 7 straipsnio 4 dalies 5 pastraipoje išlieka ankstesnės direktyvos nuostata, pagal kurią paslauga gali būti teikiama, jei kompetentinga institucija nereaguoja. Kaip ir 4d straipsnio 5 dalies atveju, pirmenybė teikiama kitokioms teisinėms priemonėms, kuriomis siekiama paskatinti institucijas priimti sprendimą (žr. 4.1.3 ir tolesnius punktus).

4.5 11 straipsnyje apibrėžiami penki kvalifikacijos lygiai, kuriems taikoma profesinių kvalifikacijų direktyva. Šie kvalifikacijos lygiai visiškai nesusiję su Europos kvalifikacijų sąranga (EKS) ir su Europos kreditų perkėlimo sistema profesinio švietimo ir mokymo srityje (ECVET). III antraštinės dalies III skyriuje apibrėžiant būtiniausius reikalavimus daroma nuoroda į ECTS kreditus. Užtikrindama didesnį skaidrumą pareiškėjams ir kompetentingoms institucijoms, Komisija turėtų parengti tvarką, pagal kurią penkis kvalifikacijos lygius būtų įmanoma integruoti į EKS ir ECVET sistemas bei Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemą ((EQAVET, iki šiol – EQARF), o taip pat į Bolonijos procesą ir Kopenhagos procesą ir užkirsti kelią dubliavimuisi.

4.6 Kalbant apie 14 straipsnio 1 dalyje nurodytą tinkamumo testą, 14 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad valstybės narės šį testą turi organizuoti mažiausiai du kartus per metus. Ši prievolė gali tapti našta mažesnėms valstybėms narėms ir, bendrai paėmus, tų profesijų atveju, kuriose sulaukiamas mažas paraiškų skaičius. Šiuo atveju būtų geriau priimti nuostatą, pagal kurią valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kompetentingai institucijai nurodžius atlikti tinkamumo testą, paraiškos teikėjui nereikėtų laukti šio testo ilgiau kaip šešis mėnesius.

4.7 Iš dalies pakeitus 31 straipsnio 1 dalį, į bendrosios praktikos slaugytojų rengimą priimama tik baigus bendrąjį 12 metų lavinimą. Pagal 40 straipsnio 2 dalį tas pat taikytina ir akušerio rengimo kursams. EESRK atkreipia dėmesį, kad tai neturi užkirsti kelio mažesnę kvalifikaciją turintiems jauniems žmonėms naudotis mokymo programomis. Komitetas ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad nustatyti aukšti kokybės reikalavimai būtų tinkamai suderinti su profesiniais reikalavimais.

4.8 24 straipsnio 2 dalimi minimalus pagrindinio medicininio rengimo laikotarpis nuo šešerių metų sumažinamas iki penkerių metų trukmės studijų, tačiau jį, kaip ir anksčiau, turi sudaryti 5 500 valandų teorinio ir praktinio rengimo. Minimalaus pagrindinio medicininio rengimo laikotarpį sutrumpinus iki penkerių metų, bet palikus tokį patį teorinio ir praktinio rengimo valandų skaičių, dėl reikalingo mokymo programos racionalizavimo studentams bus suteikta mažiau teorinių ir praktinių žinių. Todėl siekiant užtikrinti pacientų apsaugą, reikėtų palikti šešerių metų minimalaus rengimo laikotarpį. Gydytojams odontologams numatytas penkerių metų minimalus rengimo laikotarpis ir 5 000 valandų laikomas pakankamu.

4.9 IIIA skyrius – Automatinis pripažinimas, remiantis bendraisiais rengimo principais

4.9.1 Komitetas palankiai vertina pripažinimą, remiantis bendrąja rengimo struktūra arba bendru galutiniu egzaminu, nes tai skatina paslaugų teikėjų judumą, o vienodas mokymo lygis užtikrina paslaugų kokybę.

4.9.2 Laikydamasi 58a straipsnyje nurodytos tvarkos, Komisija nustato bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį, taip pat ir kvalifikacijas, įtrauktas į bendrąją rengimo struktūrą (49 straipsnio 3 dalis ir 49b straipsnio 3 dalis). Šiuo atveju būtina užtikrinti, kad kvalifikacijų lygis nebūtų grindžiamas mažiausiu bendru Sąjungos vardikliu. Tačiau procedūriniai reikalavimai, tvarka ir kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį, turi būti nustatyti pačioje direktyvoje.

4.9.3 Dabar nustatytas būtinas valstybių narių kvorumas, kurį sudaro ne mažiau kaip trečdalis visų valstybių narių, kuriose apibrėžtas žinias, įgūdžius ir kompetencijas turi atitikti bendras žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinys (49a straipsnio 2 dalies c punktas) yra per mažas. Kyla pavojus, kad nustatydamos būtinuosius standartus dėl mokymo trukmės ir kokybės, valstybės narės remsis mažiausiais bendravardikliais. Būtinas kvorumas turėtų būti padidintas iki 50 proc. valstybių narių + 1. Taip neliks pavojaus, kad keletas valstybių narių sudarys tariamą daugumą, o be to bus užtikrintas pritarimas bendriesiems rengimo principams.

4.9.4 Priešingai ankstesnei bendrų platformų sistemai, Komisija turi išimtinę iniciatyvos teisę 58a straipsnyje nurodytame procese. Iniciatyvos teisė nustatant bendruosius rengimo principus turėtų ir toliau likti valstybių narių arba profesinių asociacijų arba profesinių organizacijų, atstovaujančių savo nariams nacionaliniu arba Europos lygiu, kompetencijoje.

4.9.5 55a straipsniu supaprastinamas užsienyje atliktos mokamos stažuotės pripažinimas pareiškėjo kilmės šalyje. EESRK palankiai vertina šią nuostatą, nes ji skatins absolventų judumą valstybėse narėse.

4.10 Vadovaujantis 57a straipsnio 4 dalimi, visų terminų pradžia yra piliečio paraiškos padavimo kontaktiniame centre data. Dėl direktyvoje nustatytų trumpų terminų (žr. 4.1.3 punktą), kompetentingoms institucijoms bus nepaprastai sudėtinga tinkamai išnagrinėti pateiktas paraiškas. Tačiau EESRK visiškai supranta norą iš dalies keičiamą direktyvą suderinti su Paslaugų direktyva.

2012 m. balandžio 26 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Žr. 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ COM(2010) 2020 final.

(2) 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatas COM(2010) 682 final, 2 punktas.

(3) 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ “, COM(2011) 206 final.

(4) Kaip nurodyta 2010 m. spalio 27 d. Europos Komisijos 2010 m. ES piliečių teisių ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“, COM(2010) 603 final.

(5) 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatas COM(2010) 682 final, 2.5 punktas.