1 PRIEDAS

PRADŽIOS TAŠKAS. VISOS PASIRENGIMO ĮGYVENDINTI 55 % TIKSLĄ PRIEMONIŲ RINKINIO PRIEMONĖS SUMAŽINS ES DUJŲ PAKLAUSĄ 116 MLRD. M³, ARBA 30 % Planas „REPowerEU“ SUTAUPYTŲ DUJŲ ekvivalentas BENDRI ES IR VALSTYBIŲ NARIŲ VEIKSMAI PAGAL „REPowerEU“ INVESTICIJŲ POREIKIAI (EUR) TAUPYMAS Piliečiai: elgesio pokyčiai 10 mlrd. m³ Komunikatas dėl energijos taupymo ES Kampanija kaip kiekvienas gali prisidėti – Būsto sektorius: energijos vartojimo efektyvumas ir šilumos siurbliai 37 mlrd. m³ Komunikatas dėl energijos taupymo ES Didesnis 13 % EVED tikslas iš dalies pakeitus EVED Saulės fotovoltinių plokščių ir šilumos siurblių ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimai Galimi bendriems Europos interesams svarbūs projektai (BEISP), kuriuose daugiausia dėmesio skiriama proveržio technologijoms ir inovacijoms 56 Pramonė: energijos vartojimo efektyvumas ir elektrifikavimas 12 mlrd. m³ Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl didesnio 13 % EVED tikslo Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl didesnio 45 % AIE tikslo Inovacijų fondas EGADP skyrius 41 Apribojimas ES koordinuotas paklausos mažinimo planas - KURO DIVERSIFIKAVIMAS SGD ir vamzdynais tiekiamos dujos 50 (SGD) + 10 mlrd. m³ (vamzdynais) Pareiga diversifikuoti Bendras dujų ir vandenilio pirkimas ES paklausos telkimo ir infrastruktūros skaidrumo užtikrinimo IT priemonė Susitarimo su šalimis partnerėmis memorandumai Pasiūlymo dėl dujų laikymo priėmimas EGADP skyrius Biometanas 17 mlrd. m³ Biometano veiksmų planas EGADP skyrius 37 Vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių + 14 Mt papildomo H2 / amoniako, kurių 8 Mt pakeičia 27 mlrd. m3 gamtinių dujų 10 Mt importuojama ir maždaug 4 Mt papildomos vidaus gamybos Papildomi nebiologinės kilmės kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslai, atitinkantys didesnius AIED tikslus Vandenilio slėniai Reglamentavimo sistema: deleguotieji aktai dėl apibrėžties ir standartų Importas: bendro dujų ir vandenilio pirkimo priemonė ir tarptautinės vandenilio partnerystės Pramonės pajėgumai: elektrolizerių deklaracija Inovacijų fondas EGADP skyrius 27 mlrd. yra tiesioginės investicijos į ES vidaus elektrolizerius ir vandenilio skirstymą. (išskyrus investicijas į saulės ir vėjo elektros energiją, kurios reikia vandeniliui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti, ir investicijas į importuojamą vandenilį) ATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ ELEKTROS ENERGIJA Saulė ir vėjas 21 mlrd. m³ Didesnis 45 % AIE tikslas iš dalies pakeitus AIED Elektros energijos pirkimo sutarčių gairės Saulės energetikos strategija Iniciatyva „Solar Rooftop“ iš dalies pakeitus AIED EGADP skyrius Saulės energijos aljansas Galimi bendriems Europos interesams svarbūs projektai (BEISP), kuriuose daugiausia dėmesio skiriama proveržio technologijoms ir inovacijoms 86 mlrd. EUR Leidimų išdavimas Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl leidimų išdavimo, kuriuo iš dalies keičiama AIED EK rekomendacija – PAŽANGIOS INVESTICIJOS IR REFORMOS Infrastruktūra Kompleksinis visos ES infrastruktūros trūkumų ir dujų, elektros energijos bei vandenilio poreikių vertinimas 29 mlrd. (elektros tinklai) + 10 mlrd. (elektros kaupimas) + 10 mlrd. (dujų) naftos tiekimo saugumui užtikrinti 1,5 mlrd. [vandenilio infrastruktūrai žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą] EGADP Peržiūrėtas EGADP pasiūlymas beveik 300 mlrd. EUR (225 mlrd. paskolų + iki 72 mlrd. dotacijų) Gairės dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų Inovacijų fondas Persvarstytas Inovacijų fondo pasiūlymas dėl sutarčių dėl anglies dioksido kainų skirtumo įgyvendinimo Specialus kvietimas teikti pasiūlymus dėl „REPowerEU“ 2023 m. rudenį Specialios „REPowerEU“ finansavimo galimybės EITP Specialūs kvietimai teikti pasiūlymus dėl „REPowerEU“ nuo 2022 m. gegužės mėn. Reforma Europos semestras Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos Leidimų išdavimas Elektros energijos pirkimo sutarčių gairės EGADP skyriai





2 PRIEDAS. Žemėlapiai 3 PRIEDAS

Dujų infrastruktūros poreikiai

TEN-E sistemos laimėjimai kuriant atsparius Europos elektros energijos ir dujų tinklus

TEN-E reglamentu nustatytas naujas požiūris į visos ES infrastruktūros planavimą, grindžiamas regioniniu bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti bendro intereso projektus, kuriais prisidedama prie energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir teminių sričių plėtojimo. Jame taip pat reikalaujama, kad valstybės narės supaprastintų bendro intereso projektų leidimų išdavimo procedūras ir suteiktų galimybę gauti finansavimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP), kad juos būtų galima laiku įgyvendinti.

Nuo tada, kai 2013 m. buvo priimtas TEN-E reglamentas, dujų srities bendro intereso projektai padėjo sukurti atsparesnę Europos dujų infrastruktūrą, grindžiamą įvairesniu tiekimu. Dujų srities bendro intereso projektai padėjo sumažinti kliūtis Europos dujų infrastruktūroje, diversifikuoti tiekimo šaltinius, taip pat partnerius ir maršrutus. Įgyvendinus vykdomus bendro intereso projektus, visos valstybės narės galės naudotis bent trimis dujų šaltiniais arba pasauline suskystintų gamtinių dujų (SGD) rinka.

Vien 2022 m. buvo arba bus pradėti eksploatuoti bendro intereso projektai, kurių bendras papildomas dujų perdavimo pajėgumas yra 20 mlrd. m³ per metus, pvz., dujotiekio jungtis tarp Lenkijos ir Lietuvos (GIPL dujotiekis), Lenkijos ir Slovakijos jungtis, Baltijos dujotiekis tarp Lenkijos ir Danijos, Graikijos ir Bulgarijos dujotiekis (IGB). SGD terminalai Kipre (2 mlrd. m³ per metus) ir Aleksandrupolyje (Graikija) (5 mlrd. m³ per metus) turėtų pradėti veikti 2023 m. Be to, tikimasi, kad artimiausiais metais bus užbaigti keli dujų srities bendro intereso projektai, kurie apima kelis dujų laikymo projektus Pietryčių Europoje (Graikijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje) ir SGD terminalą Gdanske (Lenkija) (mažiausiai 6 mlrd. m³ per metus).

Būtent dėl šių projektų, kurių daugelis gavo finansinę paramą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, valstybės narės gali solidariai reaguoti į pastaruoju metu sumažėjusį tiekimą.

Be didelių Europos dujų infrastruktūros patobulinimų, pagrindinės elektros energijos jungtys buvo pradėtos kurti taip pat naudojantis EITP dotacija darbams, pvz., Biskajos įlankos elektros energijos jungtis tarp Prancūzijos ir Ispanijos, siekiant padidinti jungčių su Pirėnų pusiasaliu pajėgumus, Keltų jungtis tarp Prancūzijos ir Airijos ir Europos ir Azijos jungtis tarp Graikijos ir Kipro, taigi abiem atvejais bus panaikinta Airijos ir Kipro atskirtis nuo Sąjungos elektros energijos tinklo, atitinkamai remiant atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir didinant tiekimo saugumą. Be to, Baltijos valstybių (paskutinių valstybių narių, kurių elektros energijos sistemos vis dar priklauso nuo trečiųjų šalių) elektros tinklų sinchronizavimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį ir turi būti užbaigtas ne vėliau kaip 2025 m. Parama pagal TEN-E politiką, taip pat finansinė parama pagal EITP, kuriai skirta daugiau kaip 1,2 mlrd. EUR, buvo labai svarbi projektui pradėti.

Spartesnis elektros energijos srities bendro intereso projektų įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant geriau sujungtos sistemos, kuri sudarys sąlygas padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ir gerokai greičiau sumažinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių apribojimą, atsižvelgiant į plano „REPowerEU“ tikslus.

ENTSO-G papildomų dujų infrastruktūros poreikių vertinimas

„REPowerEU“ komunikate paskelbta, kad Komisija pirmumo tvarka įvertins, ar reikia priemonių ir investicijų į vandeniliui tinkamą dujų infrastruktūrą ir jungtis, kad būtų pašalintos kliūtys, trukdančios visapusiškai išnaudoti ES SGD pajėgumus. Komisija paprašė ENTSO-G paremti šį vertinimą, kad būtų galima nustatyti visus likusius dujų infrastruktūros trūkumus, kuriuos reikia nedelsiant pašalinti pagal planą „REPowerEU“.

ENTSO-G vertinime analizuota, kokio masto infrastruktūros spragų esama Europos dujų tinkle, jei Rusijos dujų srautai į Europą nutrūktų pagal du skirtingus paklausos scenarijus (dabartinė paklausa ir 2030 m. paklausa, darant prielaidą, kad bus visiškai įgyvendinti Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio pasiūlymai, o dujų paklausa bus 27 proc. mažesnė nei dabar, ir tikimasi, kad ji bus dar mažesnė įgyvendinus planą „REPowerEU“), darant prielaidą, kad infrastruktūros plėtros lygiai bus skirtingi.

Iš vertinimo matyti, kad bus galima visiškai kompensuoti Rusijos dujų importo nutraukimą mažinant paklausą, kaip numatyta Komisijos Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje, didinant biodujų ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių vidaus gamybą ir gana ribotai papildant dujų infrastruktūrą, palyginti su tuo, kas jau įtraukta į dabartinį 5-ąjį bendro intereso projektų sąrašą. Sumažinus keletą likusių kliūčių taip pat padidės Europos dujų sistemos atsparumas ir lankstumas.

Kalbant apie geografinį poreikių pasiskirstymą, akivaizdu, kad didžiausias uždavinys būtų patenkinti paklausą ne tik Vidurio ir Rytų Europoje, bet ir šiaurinėje Vokietijos dalyje, jei Rusijos dujų importas nutrūktų. Iš vertinimo, kuris vėliau buvo aptartas su valstybėmis narėmis regioniniu lygmeniu, matyti, kad esama įvairių galimų sprendimų, kaip spręsti priklausomybės nuo tiekimo iš Rusijos problemą, daugiausia geografiškai arti tokių poreikių teritorijos ir bendradarbiaujant dviem ar daugiau valstybių narių.