Šis pasiūlymas taip pat papildo bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“, atliekančią svarbų vaidmenį skatinant MVĮ finansavimą pagal „InnovFin“ – ES finansavimo novatoriams priemonę, kurią sudaro Europos investicijų banko grupės siūlomos kelios integruotos ir viena kitą papildančios finansavimo priemonės ir konsultavimo paslaugos, apimančios visą mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandinę. Be to, Komisija administruoja Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME),kuria MVĮ suteikiama daugiau galimybių gauti finansavimą, teikiamos verslo rėmimo paslaugos ir skatinamas verslumas.

Šiuo pasiūlymu pripažįstama, kad vis dar yra kitų į jo taikymo sritį nepatenkančių veiksnių, stabdančių ES rizikos kapitalo sektoriaus vystymąsi, pvz., požiūris į ne bankų teikiamą finansavimą arba mokesčių režimai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti kitomis specialiomis valstybių narių iniciatyvomis. Be to, į šiuos veiksnius taip pat bus atsižvelgiama KRS veiksmų plano visapusiškomis priemonėmis rizikos kapitalo finansavimui ES remti.

Svarbūs MVĮ vystymosi, augimo ir sėkmės veiksniai – joms skirto finansavimo šaltinis ir prieinamumas. Siekiant skatinti naują augimą ir pereiti prie inovacijomis grindžiamos ekonomikos, reikia remti naujus pradedančiųjų įmonių, novatoriškų MVĮ ir socialinių įmonių paramos finansavimo būdus. Kadangi bankai paprastai mažiau pajėgūs teikti tokių rūšių finansavimą, siekiant užtikrinti šio ES ekonomikos segmento augimo finansavimą labai svarbu turėti galimybę gauti rizikos kapitalo ir socialinio verslumo kapitalo. Tokio finansavimo trūkumas nuolat nurodomas kaip kliūtis, kurią reikia pašalinti siekiant skatinti ES ekonomikos augimą. Be to, rizikos kapitalo rinkoje ES ne vejasi JAV, bet vis labiau nuo jos atsilieka. Nepaisant panašaus ekonomikos dydžio, įmonėms, įskaitant MVĮ, JAV suteikiama daugiau rizikos kapitalo. KRS veiksmų plane pranešama, kad jeigu ES rizikos kapitalo rinkos būtų tokios gilios kaip JAV, 2009–2014 m. įmonėms finansuoti būtų buvę galima panaudoti 90 mlrd. EUR.2014 m. maždaug 90 % visų ES rizikos kapitalo investicijų sutelkta aštuoniose valstybėse narėse: JK, Vokietijoje, Švedijoje, Danijoje, Suomijoje, Nyderlanduose, Prancūzijoje ir Ispanijoje. Bet net ir šiose labiau išvystytose rinkose rizikos kapitalas sudaro mažiau kaip 0,1 % BVP.

Nuoseklumas užtikrinamas, nes Reglamentas (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 346/2013 papildo AIFVD: jie taikomi mažiems valdytojams, kurių portfeliai nesiekia 500 mln. EUR, kad jie turėtų galimybę tarpvalstybiniu mastu platinti ir „EuVECA“, ir „EuSEF“ fondų akcijas ar investicinius vienetus.

Kalbant apie ES pridėtinę vertę, Reglamentas (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 346/2013 užpildo prieš jų priėmimą egzistavusią teisėkūros spragą siekiant suteikti galimybę mažiems valdytojams tarpvalstybiniu mastu platinti fondų akcijas ar investicinius vienetus ir padidinti ne bankų teikiamo kapitalo sumą investicijoms į pradedančiąsias įmones ir socialines įmones. Papildoma ES pridėtinė vertė sukuriama dėl to, kad reglamentais, kaip bendrais taisyklių sąvadais, siekiama užtikrinti, kad investuotojai turėtų kuo geresnę ir kuo geriau palyginamą informaciją, kad galėtų investuoti ir į „EuVECA“, ir į „EuSEF“ fondus visoje Europoje.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Šis pasiūlymas grindžiamas keleto viešų konsultacijų rezultatais: viešų konsultacijų dėl žaliosios knygos „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimas“ (nuo 2015 m. vasario 18 d. iki 2015 m. gegužės 13 d.), viešų konsultacijų dėl Reglamento (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamento (ES) Nr. 346/2013 peržiūros (nuo 2015 m. rugsėjo 30 d. iki 2016 m. sausio 6 d.), viešų konsultacijų, surengtų paskelbus kvietimą teikti informaciją apie ES finansinių paslaugų reguliavimo sistemą (nuo 2015 m. rugsėjo 30 d. iki 2016 m. sausio 31 d.), ir tikslinio techninio seminaro (2016 m. sausio 27 d.).

Konsultacijų rezultatai leidžia manyti, kad plačiai palaikomas valdytojų, kuriems leidžiama valdyti ženklus „EuVECA“ ir „EuSEF“ naudojančius fondus ir platinti jų akcijas ar investicinius vienetus, grupės išplėtimas į ją įtraukiant valdytojus, turinčius veiklos leidimą pagal Direktyvos 2011/61/ES 6 straipsnį. Šiuo pasiūlymu „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų rinka atveriama valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, kad jie galėtų siūlyti visą produktų spektrą klientams savo buveinės ir kitose valstybėse narėse, o dėl to savo ruožtu išaugtų bendra tokių fondų skverbtis. Tie valdytojai turės toliau laikytis AIFVD reikalavimų, o, be to, ir tam tikrų atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamento (ES) Nr. 346/2013 taisyklių.

Suinteresuotosios šalys prieštaringai vertino pasiūlymą sumažinti 100 000 EUR investicijų mažiausią dydį, kurį neprofesionalieji investuotojai turi investuoti į „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondus. Kai kurie respondentai pritarė šio mažiausio reikalaujamo dydžio mažinimui. Jie siūlė išplėsti potencialių investuotojų grupę, kad išaugtų neprofesionaliųjų investuotojų pasirinkimo galimybės. Kiti respondentai manė, kad investicijų į rizikos kapitalą ir socialines įmones rizikos pobūdis, sutartiniai įsipareigojimai ir nelikvidumas nebūtinai tinka mažmeniniams investuotojams, turintiems mažiau kapitalo. Kiti pažymėjo, kad šiai investuotojų grupei remti reikėtų priimti jai pritaikytas papildomas investuotojų apsaugos taisykles, o dėl to susidarytų sąnaudų, kurios neatsvertų galimo investuotojų bazės išplėtimo. Kaip vienas iš reikiamo apsaugos lygio pavyzdžių nurodytas individualių investuotojų portfelio metodas, panašus į Reglamento (ES) 2015/760 dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų metodą. Atsižvelgiant į minėtus argumentus, šiame pasiūlyme 100 000 EUR mažiausias reikalaujamas dydis paliekamas dėl šių priežasčių: sumažinus mažiausią investicijų dydį atsirastų didelė investuotojų apsaugos rizika ir savo ruožtu sumažėtų investuotojų pasitikėjimas „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondais. Sumažinus investicijų ribinį dydį neišvengiamai tektų nustatyti papildomas mažmeninių investuotojų apsaugos priemones, o dėl to ne tik susidarytų sąnaudų, bet ir sumažėtų pagrindinis „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų režimų lankstumo privalumas.

Netiesiogines sąnaudas, tenkančias „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondus registruojantiems valdytojams, lemia ir nuosavų lėšų reikalavimai. Respondentai pabrėžė, kad kompetentingos institucijos skirtingai aiškina „pakankamų nuosavų lėšų“ sąvoką, o kai kurios kompetentingos institucijos taiko visus valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, nustatytus reikalavimus. Respondentai taip pat abejojo dėl kai kurių priimančiųjų valstybių narių imamų papildomų mokesčių suderinamumo su Reglamentu (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamentu (ES) Nr. 346/2013. Šiuo pasiūlymu perteklinio reglamentavimo problema sprendžiama prašant Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (EVPRI) parengti techninius reguliavimo standartus, susijusius su pakankamų nuosavų lėšų sumų nustatymo metodika. Jame taip pat paaiškinama, kad priimančiosios valstybės narės negali imti mokesčių iš tarpvalstybinių „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų.

Reglamentu (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamentu (ES) Nr. 346/2013 draudžiama nustatyti reikalavimus ar administracines procedūras, susijusias su reikalavimus atitinkančių rizikos kapitalo fondų akcijų ar investicinių vienetų platinimu priimančiosiose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti, kad draudimo būtų nuosekliai laikomasi visose valstybėse narėse, šiuo reglamentu aiškiai numatoma, kad priimančiosios valstybės narės negali nustatyti mokesčių ir kitų rinkliavų.

Dauguma respondentų pasisakė už turto, į kurį gali investuoti „EuVECA“ fondai, grupės išplėtimą argumentuodami, kad portfeliui priklausančių reikalavimus atitinkančių įmonių apibrėžtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 345/2013 yra per siaura. Tarp to priežasčių nurodyta tai, kad valdytojams sunku pagal apibrėžtį nustatyti pakankamas investicijas, taip pat paskesnių investicijų patrauklumas. Be to, respondentai siūlė didinti darbuotojų skaičiaus ribą ir panaikinti apyvartos bei balanso ribas. Šiuo pasiūlymu leidžiamos investicijos į įmones, turinčias iki 499 darbuotojų (mažas vidutinės kapitalizacijos įmones). Šiuo pakeitimu tinkamų investicijų mastas pagal Reglamentą (ES) Nr. 345/2013 suderinamas su rizikos kapitalo programomis, kurias administruoja Europos investicijų fondas ir kurios remiamos pagal ES finansines programas, pvz., priemonę „InnovFin“. Be to, šiuo pasiūlymu taip pat leidžiamos investicijos į mažąsias ir vidutines įmones, įtrauktas į MVĮ augimo rinkos, kaip apibrėžta Direktyvoje 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, prekybos sąrašus, kad augimo etapu subjektai, jau turintys galimybių gauti finansavimą iš kitų šaltinių, taip pat galėtų gauti kapitalo iš „EuVECA“ fondų. Šiuo pasiūlymu taip pat leidžiamos paskesnės investicijos į tam tikrą įmonę, kuri po pirmųjų investicijų nebeatitinka portfeliui priklausančių reikalavimus atitinkančių įmonių apibrėžties.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisija pasikliovė EVPRI pateikta informacija. Be to, 2016 m. sausio 27 d. Komisija surengė tikslinį techninį seminarą, taip pat dvišalių susitikimų, telekonferencijų su suinteresuotosiomis šalimis ir naudojosi sektoriaus asociacijų teikiamais statistiniais duomenimis.

•Poveikio vertinimas

Prie šio pasiūlymo pridedama poveikio vertinimo ataskaita, kurioje aptariamos įvairios politikos galimybės, visų pirma tai, ar leisti valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, naudoti ženklus „EuVECA“ ir „EuSEF“, ar išplėsti reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių apibrėžtį Reglamente (ES) Nr. 345/2013, ar palikti mažiausią reikalaujamą dydį ir ar patikslinti administracinius procesus ir papildomas priemones, kuriuos nustato priimančiosios valstybės narės.

2016 m. gegužės 13 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę su rekomendacijomis papildomai pagerinti poveikio vertinimo ataskaitos projektą. Paskui siekiant atsižvelgti į Valdybos pastabas ataskaitos projektas iš dalies pakeistas. Pagrindiniai pakeitimai susiję su teisėkūros peržiūros aplinkybėmis ir laiku, taip pat tinkamiausių galimybių, paprastinimo elementų ir administracinių sąnaudų mažinimo pateikimu. Pakoreguota poveikio vertinimo ataskaita ir jos santrauka skelbiamos kartu su šiuo pasiūlymu.

Toliau lentelėje apibendrinamos skirtingos pasirinktos priemonės ir pateikiamas jų poveikio atitinkamoms suinteresuotosioms šalims, naudos ir proporcingumo vertinimas.

Tinkamiausios politikos galimybės Poveikis sąnaudoms Nauda „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų valdytojams, investuotojams ir portfeliui priklausančioms įmonėms Proporcingumo principas Leisti valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, naudoti ženklus „EuVECA“ ir „EuSEF“ Išplėsti Reglamente (ES) Nr. 345/2013 pateiktą reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių apibrėžtį Palikti mažiausią 100 000 EUR investicijų dydį Nustatyti aiškias nuostatas Reglamente (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 346/2013 siekiant, kad nebūtų nustatoma apsunkinančių administracinių procesų, papildomų priemonių (įskaitant priimančiųjų valstybių narių nustatomus mokesčius) ir buveinės valstybių narių neproporcingų reikalavimų. Kadangi pagrindinės režimo savybės nesikeičia, turto valdytojams papildomų sąnaudų nesusidarys. Tikėtina, kad sąnaudos, palyginti su dabartine situacija, bus mažesnės, nes pakoreguotomis taisyklėmis bus aiškiai nurodoma, kaip reikalavimais užtikrinti proporcingumą. Tikėtina, kad leidimas valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, naudoti ženklus „EuVECA“ ir „EuSEF“ turės teigiamą poveikį mokesčiams, kuriuos investuotojai moka valdytojams, nes valdytojai, turintys veiklos leidimą pagal AIFVD, pasinaudos didesne masto ekonomija. Paliekant 100 000 EUR ribinį dydį taip pat užtikrinama, kad nereikėtų nustatyti naujų vartotojų apsaugos reikalavimų, pvz., depozitoriumo arba diversifikavimo taisyklių. Kitu atveju dėl jų išaugtų turto valdytojų sąnaudos, o netiesiogiai – ir investuotojų mokami mokesčiai. ES biudžetui poveikio nėra. Pagrindinės režimo savybės, susijusios su mažais turto valdytojais, nesikeičia ir bus papildomai sustiprintos. Investuotojų apsaugos, mažesnių sąnaudų ir režimo lankstumo pusiausvyra nesikeičia. Investuotojams papildomos rizikos nekyla. Valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD, bus naudingos „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų sistemos ir jie galės platinti „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų akcijas ar investicinius vienetus nemažmeniniams ir kitiems investuotojams, galintiems skirti 100 000 EUR. Jie taip pat gali orientuotis į institucinius investuotojus, pvz., draudimo bendroves, kurie direktyvos „Mokumas II“ deleguotaisiais aktais jau skatinami investuoti į šią fondų sistemą. Kadangi daugiau turto valdytojų galės naudoti ženklus „EuVECA“ ir „EuSEF“, tai savo ruožtu turės teigiamą poveikį investicijoms į MVĮ, mažas vidutinės kapitalizacijos įmones ir socialines įmones. Išplėtus reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių apibrėžtį, kad ji apimtų didesnius subjektus, bus sudarytos sąlygos diversifikuoti „EuVECA“ fondų portfelius, o mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms – gauti „EuVECA“ finansavimą. Išplėtus Reglamente (ES) Nr. 345/2013 pateiktą reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių apibrėžtį leidžiant investuoti į MVĮ augimo rinkas bus skatinamas šių rinkų vystymasis. Investuotojai turės prieigą prie labiau diversifikuotų ir galbūt mažesnės rizikos „EuVECA“ portfelių. Sumažės „EuVECA“ ir „EuSEF“ valdytojų administracinė našta. Tinkamiausios galimybės atitinka kitus teisės aktus ir iniciatyvas, visų pirma AIFVD, MVĮ augimo rinkų nuostatas pagal Direktyvą 2014/65/ES, KRS, ir sustiprina ES finansavimo programas, įskaitant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME), programą „Horizontas 2020“ ir Europos strateginių investicijų fondą. Nustatant tinkamiausias galimybes atsižvelgiama į proporcingumo principą, įtvirtintą ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje, nes jos tinkamos nustatytiems tikslams pasiekti ir jomis nesiekiama daugiau, nei būtina. Pasirinktomis politikos galimybėmis siekiama nustatyti tinkamą viešojo intereso, investuotojų apsaugos, saugos bei pasitikėjimo argumentų ir susijusių sąnaudų pusiausvyrą. Vengiama nebūtinos naštos. Siūlomomis taisyklėmis neviršijama to, kas būtina bendrai teisinei „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų sistemai sukurti. Jos atidžiai apsvarstytos ir pritaikytos taip, kad būtų remiamos specifinės „EuVECA“ ir „EuSEF“ sektorių savybės, augimo potencialas ir novatoriškumas.

•Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas

Reglamentas (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 346/2013 yra savanoriškos fondų sistemos, taigi jų diegimas priklauso nuo suinteresuotųjų šalių susidomėjimo tokių fondų steigimu. Šiuo pasiūlymu mažinama nebūtina našta ir sąnaudos valdytojams, norintiems steigti „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondus.

„EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų valdytojams šiuo metu taikomi registravimo procesai pagal Reglamentą (ES) Nr. 345/2013 arba Reglamentą (ES) Nr. 346/2013 ir Direktyvą 2011/61/ES. Šiuo pasiūlymu pašalinami tokie besidubliuojantys reikalavimai. Reglamento (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamento (ES) Nr. 346/2013 peržiūra rodo, kad to paties dydžio fondo atveju pakankamos nuosavos lėšos skirtingose valstybėse narėse gali sudaryti nuo 6 500 EUR iki 125 000 EUR, o viršutinis ribinis dydis atitinka visus kapitalo reikalavimus valdytojams, turintiems veiklos leidimą pagal AIFVD. Siekiant išvengti tokio perteklinio reglamentavimo, šiuo pasiūlymu nustatoma, kad EVPRI turėtų parengti techninius reguliavimo standartus, susijusius su pakankamų nuosavų lėšų sumos nustatymo metodikomis. Be to, peržiūra rodo, kad kai kurios kompetentingos institucijos už tarpvalstybinių „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondų akcijų ar investicinių vienetų platinimą jų teritorijoje taiko mokesčius. Metiniai mokesčiai sudaro nuo 300 EUR iki 3 000 EUR, t. y. tiek pat, kiek už tarpvalstybinių alternatyvaus investavimo fondų, kuriuos valdo veiklos leidimą pagal AIFVD turintys valdytojai, akcijų ar investicinių vienetų platinimą. Be to, kai kurios priimančiosios valstybės narės taip pat ima nuo 300 EUR iki 3 000 EUR vienkartinius mokesčius pradedant tarpvalstybinį platinimą. Šiuo pasiūlymu tokia praktika uždraudžiama.

Šiuo atžvilgiu, remiantis poveikio vertinimo ataskaita, manoma, kad vienam „EuVECA“ ir „EuSEF“ fondui, kurio akcijos ar investiciniai vienetai platinami 27 valstybėse narėse, bus sutaupoma maždaug 40 500 EUR per metus, o visiems naujiems „EuVECA“ fondams – iš viso 32 mln. EUR per penkerius metus.