LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.9 
SEK(2010) 1009 galutinis 
KOMISIJOS ATSAKYMAS Į 2009 M. METIN ĖS ATASKAITOS 5 SKYRIAUS  
„MOKSLINIAI TYRIMAI, EN ERGETIKA IR TRANSPORTAS “ PASTABAS   
LT 2   LT KOMISIJOS ATSAKYMAS Į 2009 M. METIN ĖS ATASKAITOS 5 SKYRIAUS  
„MOKSLINIAI TYRIMAI, EN ERGETIKA IR TRANSPORTAS “ PASTABAS 
ĮVADAS 
5.7. Mokslini ų tyrimų bendrosios programos apima t echniškai ir finansiškai sud ėtingus 
projektus. Kontrol ės aplinkai b ūdingas didelis skai čius naudos gav ėjų ir kiekvienas iš j ų taiko 
savo pačių kontrolės sistemas. 
Kadangi d ėl dabar galiojan čių teisės aktų ir sutarčių aplinkos projektus valdyti sud ėtinga ir 
naudos gav ėjams, ir Komisijai, Komisija ėmėsi 7BP įgyvendinimo supaprastinimo priemoni ų.  
5.10. Beveik visas išlaidas tie siogiai valdo Komisija, ta čiau pagal 7BP taip pat leidžiama 
biudžetą įgyvendinti netiesioginio centralizuoto valdymo b ūdu, t. y. Komisija įgyvendinimo 
užduotis patiki vykdan čiosioms agent ūroms, ES įsteigtoms bendrosioms įmonėms ir 
„185 straipsnio iniciatyvoms“, t. y. strukt ūroms, sukurtoms mokslini ų tyrimų programoms 
vykdyti, kai jas drauge vykdo kelios valstyb ės narės.  
5.16. Komisija sutinka su Audito R ūmais. Iš tikr ųjų taisyklių sudėtingumas yra didžiausias 
klaidų ir netinkam ų finansuoti išlaid ų deklaracij ų šaltinis. Komisijos komunikate d ėl 
mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo1 siūloma imtis veiksm ų šiai 
rizikai mažinti. Kadangi šie pasi ūlymai bus įgyvendinami tik pagal kit ą bendrąją programą ir 
kadangi reikia spr ęsti problemas, kuri ų kyla dėl sudėtingų tinkamumo finansuoti reikalavim ų, 
nustatytų dotacijų gavėjams, 2010 m. geguž ės 26 d. Komisija pri ėmė komunikat ą2, skirtą 
kitoms institucijoms, kuriame si ūloma nustatyti, kad šioje srityje toleruotinos klaid ų rizikos 
lygis būtų 2–5 %. Si ūlomas toleruotinos klaid ų rizikos lygis nusta tomas atsižvelgiant į 
kontrolės priemoni ų išlaidų veiksmingum ą ir priimtin ą likutinių klaidų riziką, kuri 
pateisinama atsižvelgiant į šias išlaidas. 
OPERACIJ Ų TVARKINGUMAS 
5.19. 1 pavyzdys. 
Komisija sutinka su Audito R ūmų nustatytais faktais, dabar vyksta susigr ąžinimo procesas. 
5.20. Šiame programos ciklo etape ir atsižvelgiant į tai, kad į Audito R ūmų imtį tarpinių 
mokėjimų pagal 7BP įtraukta nedaug, dar per anksti daryti išvadas d ėl klaidų 7BP dažnumo ir 
vertės, palyginti su 6BP. 
SISTEM Ų VEIKSMINGUMAS 
5.31. Komisijai, kaip ir Audito R ūmams, kelia susir ūpinimą 6BP audito sertifikat ų, kuriuose 
nesuteikta papildomo patikinimo, kaip pradžioje tik ėtasi, tikslumas. Ta čiau Komisija mano, 
kad šia priemone labai prisid ėta prie klaid ų prevencijos – d ėl to labai sumaž ėjo klaidų lygis, 
nustatytas atliekant 6BP audit ą, palyginti su 5BP. 
                                                 
1 COM(2010) 187, 2010 4 29. 
2 COM(2010) 261, 2010 5 26. 
LT 3   LT Komisija ėmėsi taisom ųjų veiksmų siekdama pagerinti 7BP audito sertifikat ų kokybę. 
7BP audito sertifikavimas yra pagr įstas „sutartomis proced ūromis“, pagal kurias reikalaujama, 
kad tvirtinantysis auditorius atlikt ų iš anksto apibr ėžtas proced ūras ir tuo remdamasis pranešt ų 
iš tikrųjų nustatytus faktus. Taikant š į metodą turėtų sumažėti 6PB buvusi ų klaidų, susijusių 
su tuo, kaip auditoriai aiškina tinkamumo finansuoti taisykles.  
Komisija, pati vykdydama finansin į auditą, toliau vertins audito sertifikat ų patikimum ą. 
Taip pat žr. atsakym ą į 5.49 punkto pastabas. 
5.32–5.33. Ex ante  sertifikuoti naudos gav ėjų sąnaudų apskaičiavimo metodikas privaloma 
tiek tiems, kas savo išlaid ų deklaracijose nori taikyti vidutines personalo išlaidas. Tai 
neprivaloma kitiems naudos gav ėjams. 
Be to, reikalaujama, kad naudos gav ėjai pateikt ų galutinės išmokos sertifikat ą, apimantį visus 
laikotarpius, jei prašomas kaupiamasis įnašas viršija 375 000 EUR. Praktiškai kalbant, ex ante  
sertifikavimu sumažinama naudos gav ėjų administracin ė našta ir padedama sutaupyti nemažai 
išlaidų, susijusių su audito mokes čiais.  
Taip pat žr. atsakym ą į 5.36 punkto pastabas. 
5.34–5.35. Savo komunikate d ėl supaprastinimo Komisija si ūlo atsižvelgti į vidutini ų 
personalo išlaid ų metodik ą, kurią naudos gav ėjai taiko kaip įprastą apskaitos praktik ą, 
įskaitant išlaid ų centru pagr įstą metodą, jei ta metodika pagr įsta ataskaitose nurodytomis 
faktinėmis personalo išlaidomis ir jei išlaidos n ėra finansuojamos ir  pagal kitas išlaid ų 
kategorijas.  
7BP dalyvavimo taisykl ėse leidžiama naudoti vidutines pers onalo išlaidas kaip bendrosios 
faktinių išlaidų taisyklės išimtį, jei tai įprastas naudos gav ėjo apskaitos metodas ir jei 
vidutinės išlaidos labai smarkiai nesiskiria nuo faktini ų išlaidų. Komisijos apibr ėžtais 
kriterijais siekiama suteikti pagr įstą patikinim ą, kad taikant naudos gav ėjo metodik ą nebus 
labai nukrypta nuo pranešam ų vidutinių išlaidų, palyginti su faktin ėmis išlaidomis. Komisijos 
nuomone, šie kriterijai yra ge riausia galima supapr astinimo ir atskaitingumo užtikrinimo 
pusiausvyra pagal š į teisinį pagrindą.  
5.36. Audito sertifikat ų pateikimo intensyvumas pagal 7BP sumažintas siekiant sumažinti 
dalyvių administracin ę naštą. Tačiau finansini ų ataskaitų patvirtinimo pažym ėjimų dar 
reikalaujama iš naudos gav ėjų, kurių sąnaudų apskaičiavimo metodika buvo sertifikuota, nes 
tik taip panaikinama naudos gav ėjo prievol ė teikti tarpin į finansini ų ataskaitų patvirtinimo 
pažymėjimą. Finansini ų ataskaitų patvirtinimo pažym ėjimas turi b ūti pateiktas už paskutin į 
ataskaitin į laikotarp į, jei prašomas kaupiamasis įnašas viršija 375 000 EUR. Intensyvios 6BP 
audito kampanijos daugeliui naudos gav ėjų turėjo mokom ąjį poveikį, ir Komisija tikisi, kad 
naudos gav ėjai dėl to greičiausiai taikys patobul intus projekto išlaid ų apskaitos metodus.  
Šiuo metu negalima daryti išvados, kad bendras klaid ų lygis padid ės, nes nustatyt ą riziką gali 
atsverti kitos priemon ės. 
5.40. Komisija palankiai vertina teigiam ą padarytos pažangos įvertinimą. Komisija puikiai 
žino, kokio koordinavimo lygi o reikalaujama, ir atitinkamai to siekia. 
5.41. Bus dedamos papildomos pastangos siekiant pagerinti audito rezultat ų įgyvendinim ą 
laiku. 
LT 4   LT Susigrąžinimo procese, įgyvendinant audito strategij ą, taip pat taikomos paprastinimo 
priemonės3, siekiant sumažinti ir Komisijos, ir naudos gav ėjų naštą. 
Susigrąžinimo proceso rezultatai  2009 m. gerokai pager ėjo.  
Daugelis finansini ų pataisym ų vykdoma atskaitant mok ėtiną sumą iš kito mok ėjimo, ir tai yra 
išlaidų požiūriu veiksmingiausias susigr ąžinimo b ūdas. Kadangi mok ėjimai paprastai 
atliekami kasmet, susigr ąžinimo procesas šiek tiek atsilieka. 
Dėl padaug ėjusių auditų padaugėjo projekt ų, kuriuose reikia vy kdyti pataisymus ir 
patikslinimus. 
5.42. Nuo pat įsteigimo 2010 m. vasario m ėn. viduryje DG MOVE ir DG ENER taiko 
delspinigius taip pat, kaip ir kiti mokslini ų tyrimų generaliniai direktoratai. 
KOMISIJOS VADOVYB ĖS PAREIŠKIM Ų PATIKIMUMAS 
5.44. Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai teigiamai įvertino visas metines 
veiklos ataskaitas, apie kurias kalbama šiame skyriuje. 
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 
5.45. Komisija pabr ėžia, kad Audito R ūmų nustatyti faktai d ėl klaidų lygio atitinka pra ėjusius 
metus ir kad šio skyriaus politikos srityse tik ėtiniausias klaid ų lygis yra 2–5 %. 
Šis rezultatas atitinka pa čios Komisijos nustatytus faktus. Geguž ės 26 d. Komisija pri ėmė 
komunikat ą4, kuriame si ūloma nustatyti, kad toleruotinos klaid ų rizikos lygis b ūtų 2–5 %. 
Komisijos nuomone, patikinimo pareiškime nurodytas klaid ų lygis, esantis maždaug per ši ų 
ribų vidurį, būtų priimtinas ir pagr įstas. Viršijus š į lygį būtų imamasi papildom ų veiksmų 
klaidų lygiui sumažinti taikant griežtesn ės kontrol ės priemones, kuriomis b ūtų siekiama 
panaikinti pagrindines klaid ų priežastis, ir atsižvelgiant į tai, kad išlaidos yra daugiamet ės. Šis 
lygis turėtų būti taikomas visoms bendrosioms mokslini ų tyrimų programoms. 
Šis lygis gal ėtų būti persvarstytas atsižvelgiant į esminius kontrol ės aplinkos pasikeitimus, 
kurie tur ėtų poveikį patikinimo pareiškime nurodomam klaid ų lygiui, vis ų pirma į 
paprastinimo veiksmus, kurie bus prad ėti taikyti bendrojoje programoje. 
5.48. Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pasteb ėjo teigiam ą tendencij ą. 
Komisija pabr ėžia, kad audito sertifikavimo reikalavim ų pakeitimai padaryti siekiant 
supaprastinti ir pa lengvinti naudos gav ėjų dalyvavim ą. 
Be to, nors Komisija pripaž įsta ribotą ex ante  metodikos sertifikavimo s ėkmę, pradėjus taikyti 
visas vidaus kontrol ės priemones, įskaitant 7BP audito strategij ą, bus užtikrintos tinkamos 
patikimo finans ų valdymo s ąlygos.  
5.49. Svarbiausias Komisijos tikslas  – veiksmingai siekti mokslini ų tyrimų politikos tikslo ir 
kartu užtikrinti patikim ą susijusio biudžeto vykdymo kontrol ę. 
                                                 
3 SEC(2009) 1720, 2009 12 15. 
4 COM(2010) 261, 2010 5 26.  
LT 5   LT a) Komisija vykdo aktyvi ą per ex post  auditus nustatyt ų faktų perdavimo naudos gav ėjams 
politiką, siekdama užtikrinti, kad, jei reikia, b ūtų pagerintas audito sertifikatus teikian čių 
auditorių darbas. Šiuo tikslu vykdant audito proced ūrą kiekvieno naudos gav ėjo prašoma 
sertifikuojant į auditorių informuoti apie esminius audito nustatytus faktus. Ta čiau Komisija 
pažymi, kad pagrindin ė Audito R ūmų pastabų priežastis yra ne tiek audito sertifikato modelis 
ar koncepcija, kiek tai, kad taisykl ės yra palyginti sud ėtingos ir Audito R ūmai tai deramai 
nurodo 5.16 punkte. B ūdingas sud ėtingumas turi poveik į išorės auditori ų, kuriems naudos 
gavėjai suteikia įgaliojimus pateikti audito sertifikatus , atliekamam darbui. Tikimasi, kad 
įgyvendinant 7BP d ėl susitartų procedūrų taikymo gerokai sumaž ės klaidų dėl tokio klaidingo 
aiškinimo lygis. 
b) Sertifikuoti metodik ą ketinama tik t ų naudos gav ėjų, kurie gauna kelias dotacijas. 
Metodikos sertifikavimo tinkamumo kr iterijai patikrinti 2008 m. lapkri čio mėn. ir paskelbti 
7BP finansini ų klausimų vadove.  
Komisija neseniai ėmėsi veiksm ų, siekdama padidinti naudos gav ėjų sąnaudų apskaitos 
metodikų ex ante  sertifikavimo patrauklum ą. Savo nuomon ę šiuo klausimu Komisija išd ėstė 
2010 m. balandžio 24 d. komunikate d ėl supaprastinimo, taip pat savo pasi ūlyme dėl 
finansinio reglamento perži ūros kas trejus metus ir 2010 m. geguž ės 28 d. patvirtintose 
įgyvendinimo taisykl ėse. Tikras supaprastinimas gal ėtų būti pasiektas leidžiant taikyti 
metodikas, taikomas kaip įprasti apskaitos metodai, jei tik jos pagr įstos faktin ėmis personalo 
išlaidomis, įtrauktomis į ataskaitas. 
c) Komisija toliau stengsis pagerinti audito rezultat ų įgyvendinim ą laiku ir toliau taikys savo 
gaires dėl delspinigi ų taikymo. Be to, 2009 m. gruodžio  15 d. priimtame Komunikate d ėl 
susigrąžinimo proceso supaprasti nimo nustatytos priemon ės, kuriomis tur ėtų būti pagerintas 
susigrąžinimo procesas. 
5.50. Komisija visiškai sutinka ir nurodo savo siekius, nustatytus neseniai priimtuose 
komunikatuose „D ėl mokslini ų tyrimų bendrųjų program ų įgyvendinimo paprastinimo“ ir 
„Daugiau ar mažiau kontrol ės? Administracini ų kontrolės sąnaudų ir klaid ų rizikos 
pusiausvyros užtikrinimas“. 
5.51. Visas ši ų paprastinimo priemoni ų poveikis bus daugiausia jau čiamas įgyvendinant kit ą 
bendrąją programą. Kol tokie pasi ūlymai bus įgyvendinti, Komisijai reikia spr ęsti problemas, 
kurių kyla dėl sudėtingų tinkamumo finansuoti reikalavim ų, nustatyt ų dotacijų gavėjams. 
2010 m. geguž ės 26 d. Komisija pri ėmė komunikat ą, kuriame si ūloma nustatyti 2–5 % 
toleruotinos klaid ų rizikos lyg į šioje srityje5. Siūlomas toleruotinos rizikos lygis nustatomas 
atsižvelgiant į kontrolės priemoni ų išlaidų veiksmingum ą ir priimtin ą likutinių klaidų riziką, 
kuri pateisinama atsižvelgiant į šias išlaidas. 
ES BENDROSIOS ĮMONĖS 
5.56. Komisija stebi bendr ųjų įmonių parengtų veiksmų planų, kuriais siekiama iki galo 
įdiegti jų vidaus kontrol ės sistemas, įgyvendinim ą. 
5.57. Komisija pritaria Audito R ūmų nuomonei, kad Komisijos Vidaus audito tarnyba 
Europos S ąjungos įsteigtų įstaigų, kurios turi teisin į subjektiškum ą ir gauna išmokas iš 
                                                 
5 COM (2010) 261. 
LT 6   LT biudžeto pagal Bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dal į, atžvilgiu tur ėtų turėti 
tokias pat galias, kokias turi Komisijos departament ų atžvilgiu.  
5.4 PRIEDAS. – 2. V ĖLUOJAN ČIOS KOMISIJOS IŠMOKOS  
Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pripaž įsta ligi šiol padaryt ą pažangą. 
Komisija yra įsipareigojusi toliau d ėti pastangas ir gerinti savo veiklos rezultatus.