EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.27 
SEK(2011) 1294 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl jūroje vykdomos naftos ir duj ų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos 
{KOM(2011) 688 galutinis} 
{SEK(2011) 1292 galutinis} {SEK(2011) 1293 galutinis} 
 
 
LT    LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
dėl jūroje vykdomos naftos ir duj ų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos 
 
Lydimasis dokumentas 
 
 
 
LT Puslapis 1 iš 7  LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS IR VEIKSM Ų POREIKIS 
Per pastaruosius tris dešimtme čius jūroje įvyko bent 11 dideli ų nelaimių1 ir keli mažesni 
incidentai2, galėję virsti didel ėmis nelaim ėmis. 2010 m. balandžio m ėn. įvykus Deepwater 
Horizon  nelaimei atsinaujino diskusijos d ėl naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos operacij ų 
jūroje rizikos valdymo.  
Rizika teb ėra didelė ir ES, nepaisant to, kad kai kuriose valstyb ėse narėse po reform ų, 
įgyvendint ų įvykus Piper Alpha  (1988 m.) ir Alexander Kielland  (1980 m.) nelaim ėms, ši 
rizika sumaž ėjo. Pagal Europos avarij ų dažnumo ir s ąnaudų analizę, apskaičiuoti vidutiniai 
metiniai ekonominiai nuostoliai ir žala, atsirad ę dėl ES jūroje įvykusių avarijų, dabar sudaro 
205–915 mln. EUR3 (šie skai čiai nurodyti taikant bazin į PV scenarij ų). Dėl tokios pad ėties 
reikia imtis veiksm ų rizikai sumažinti, užtikrinti veiksming ą reakciją į didelius incidentus ir 
greitą paveiktų regionų ir įmonių atsigavim ą. Įvykio rizik ą lemia jo atsiradimo tikimyb ė ir 
padariniai. 
Didelės avarijos tikimybės negalima nepakankamai įvertinti, vis ų pirma atsižvelgiant į tai, kad 
pranešama4, jog dideli ų incidentų rodikliai nuolat nemaž ėja. Nepamirštami galim ų didelių 
incidentų (vos neįvykusių incidentų) pirmtakai5 primena mums apie poreik į nuolat gerinti 
praktiką ir mažinti rizik ą.  
Galimi didel ės avarijos padariniai nagrinėjamame sektoriuje yra ypatingai sunk ūs. Dėl jų 
žūva daugyb ė žmonių, padaroma didel ė žala aplinkai ir netiesiogin ė žala su pakrant ėmis bei 
jūra susijusiems gyvenimo šaltiniams6. Net mažesnio masto avarijos gali smarkiai sumažinti 
visuomen ės ir rinkos pasitik ėjimą, o prevenciniai gamybos apribojimai7 gali turėti įtakos 
energetikos tiekimo saugumui ir ekonomikai.  
Nors pavojai panaš ūs, kiekvienoje ES jurisdikcijoje j ūroje vykdomai veikla i taikomi skirtingi 
aplinkos, sveikatos ir saugos standartai, o ES teis ė tik iš dalies apima įvairius jūroje 
vykdomos veiklos aspektus8. Taip nesukuriama tinkama, išsami ir visoje ES galiojanti 
reglamentavimo aplinka, pagal kuri ą pirmenyb ė būtų teikiama nuolatiniam dideli ų avarijų 
rizikos mažinimui. Nors pad ėties gerinimo priemon ės pagrįstos visuose regionuose, už 
Juodosios j ūros ribų jūroje kylan čių pavojų reguliavimas yra mažiau išpl ėtotas, labiau 
paremtas išsami ų reikalavim ų nustatymu, o ne veiksmingu rizikos valdymu. Komunikate 
„Naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos atviroje j ūroje saugos problemos“ (COM (2010) 560 
galutinis) nustatyti tr ūkumai ir sritys, kuriose reikia imtis ES reglamentavimo ir sektoriaus 
praktikos gerinimo veiksm ų. Šiame poveikio vertinime vertinamos įvairios politikos 
pasirinktys ir galimas j ų poveikis. 
                                                 
1 PV dokumento 2.1 skyrius. 
2 Pvz., Brent B 2003, Gullfaks C 2010 , Ganneth F 2011. 
3 Darant prielaid ą, kad didelio incidento pasikartojimo norma yra kas 35 metai, o vidutin ės ekonomin ės sąnaudos 
– nuo 5 mlrd. (vien išvalymo) iki 30 mlrd. EUR (visos ekonomin ės sąnaudos), iš viso susidaro 140–
850 mln. EUR s ąnaudų per metus. Prie j ų dar reikia prid ėti apskaičiuotus už 65 mln. EUR per metus d ėl 
įprastesnių, ne tokių pavojing ų užregistruot ų avarijų prarandamo turto. Šie apskai čiavimai grindžiami išsamiai 
aprašyta tikimybe ir statistini ų duomenų analizėmis, pateikiamomis I priede. 
4 http://www.ptil.no/news/rnnp-2010-major-challenges- in-important-areas-article7810-79.html  
5 N a f t o s  i r  d u j ų nuotėkis, gamybos proceso saugos ir gr ęžinio kontrol ės trūkumai dėl nepagrįsto projekto 
pakeitimo, technin ės priežiūros trūkumai. 
6 Pvz., žvejyba, turizmas, kartais uostai, žem ės ūkis.  
7 Pvz., moratoriumai 2010 m. Meksikos įlankoje, šiuo metu Italijoje, o 1988 m. – Jungtin ėje Karalyst ėje (avarija 
Ocean Odyssey ) 
8 PV dokumento 2.1 skyrius. 
 
LT Puslapis 2 iš 7  LT Jūroje vykdom ų naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos operacij ų saugos srityje ES yra iškilusi 
trejopa problema: 
1) Didelės naftos ir duj ų avarijos j ūroje rizika ES vandenyse yra didel ė, o dėl esamų suskaidyt ų teisės aktų bei 
reguliavimo ir sektoriaus praktikos neužtikrinamos visos įmanomos galimyb ės visoje ES sumažinti rizik ą. 
2) Esama reglamentavimo sistema ir veiklos tvarka neužtikrina veiksmingiausios reakcijos į avarijas, kad ir 
kurioje ES vietoje jos įvyktų. 
3) Pagal esam ą atsakomyb ės tvarką atsakingas asmuo (pvz., naft ą nutekinanti įmonė) ne visada gali b ūti aiškiai 
identifikuojamas ir (arba) gali netur ėti galimyb ės arba pareigos apmok ėti visų sąnaudų, kad atlygint ų visą jo 
padarytą žalą. 
Toliau pateiktoje lentel ėje apžvelgiami svarbiausi m ūsų analizėje, konsultuojantis su 
suinteresuotaisiais subjektais ir atliekant tarptautinius tyrimus nustatyti rizikos veiksniai .  
Veiksnio kategorija Svarbiausi veiksniai 
Didelės ir nepakankamai mažinamos rizikos ES vykdant operacijas j ūroje veiksniai 
Senstanti infrastrukt ūra ir pramonin ė aplinka  
Struktūrinis sektoriaus per ėjimas prie diversifikavimo  Sektoriaus raida 
Perėjimas prie „ribini ų“ operacij ų ir naujų technologij ų 
Nenuoseklus naujausios praktikos ir technologij ų taikymas 
Taisyklių ir standart ų nesilaikymas Konkrečiai įmonei b ūdinga 
praktika 
Nepakankama arba nevienoda įmonių saugos kult ūra 
Nevienoda reguliavimo institucij ų techninė patirtis 
Nepakankamas skaidrumas ir dalijimasis informacija Veiksniai, susij ę su 
reglamentavimo sistema 
Suskaidyta reglamentavimo sistema 
Nepakankamo pasirengimo avarijoms lygio veiksniai  
Nenuoseklus avarini ų situacijų planavimas skirtingose valstyb ėse narėse Rizika grindžiamo planavimo 
būklė  Likvidavimo priemoni ų nesuderinamumas tarp valstybi ų 
Informacijos apie sektoriaus subjekt ų avarijų likvidavimo inventori ų trūkumas Viešųjų ir sektoriaus plan ų ir 
priemonių integravimas Įmonės avarinių planų kokybės nenuoseklumas 
Netinkam ų atsakomyb ės nuostatų veiksniai  
ES teisės aktų dėl atsakomyb ės už aplinkos apsaug ą aiškumas ir taikymo sritis  
Finansini ų pajėgumų ir garantij ų stoka  Atsakomyb ės nuostat ų 
aiškumas ir išsamumas 
Netinkamos įprastos žalos atlyginimo sistemos 
1 lentelė  
2. ES VEIKSM Ų PAGRINDIMAS  
Sektoriui  tenka pagrindin ė atsakomyb ė už rizikos j ūroje kontrol ę ir šios kontrol ės priemones. 
Norint sumažinti dideli ų avarijų jūroje rizik ą, reikia, kad naujausia praktika tapt ų norma 
visoje ES. Galima buvo tik ėtis, kad visi operatoria i persvarstys savo praktik ą po Deepwater 
Horizon , tačiau reakcija buvo nevienoda. Tik keli operatoriai paskelb ė ir (arba) įgyvendino 
konkrečias priemones. Tai parod ė, kad viešosios valdžios institucijoms reikia imtis papildom ų 
veiksmų. 
Laikantis subsidiarumo principo,  ES veiksmai svarstyti tik tais atvejais, jeigu tikslus jais 
galima pasiekti veiksmingiau nei tai gal ėtų padaryti valstyb ės narės arba jeigu vien d ėl 
valstybių narių veiksmų padėtis nebūtų optimaliai pagerinta. Nors Jungtin ė Karalyst ė, 
Nyderlandai, Danija ir Norvegija taiko tiksl ų nustatymu paremt ą reglamentavimo metod ą, 
šios šalys gal ėtų pagerinti savo sistemas iki bendrojo Šiaur ės jūros lyginamojo standarto. 
Daugiau naudos gal ėtų gauti Viduržemio j ūros, Šiaur ės jūros ir Baltijos j ūros regionai, 
kuriuose kai kurios šalys turi mažiau vis dažniau j ūroje vykdom ų operacijų valdymo patirties.   
ES nesiėmus tarptautini ų veiksmų paaštrėtų vienas iš svarbiausi ų problemos veiksni ų – tvarkų 
ir nacionalini ų politikos kryp čių suskaidymas ES.  
 
LT Puslapis 3 iš 7  LT Nacionalin ės praktikos suderinimas yra pageidautinas prevencijos, avarij ų likvidavimo ir 
atsakomyb ės ES tikslais, nes d ėl didelės nelaimės nafta gali išsilieti į kitas valstybes. ES 
programa atrodo geriausia priemon ė, kad visoje ES susidaryt ų pageidaujama pad ėtis. Be to, 
būtų galima panaikinti sunkumus, susiju sius su reikšmingu sektoriaus įmonių veiklos 
rezultatų palyginimu, dalijimusi žvalgybos informacija ir duomenimis apie incidentus.  
Proporcingumas  užtikrintas įvertinus ES veiksm ų, skirtų pageidaujamam rezultatui pasiekti, 
veiksmingum ą, sąnaudas ir naud ą.  
Todėl ES veiksmai si ūlomi tik jeigu tikslas s ąnaudų požiūriu gali būti pasiektas efektyviau nei 
valstybėms narėms ėmusis veiksm ų. Sąnaudų efektyvumo siekiama, jeigu patiriamos 
administracin ės sąnaudos (pvz., skaidrumas). Be to, tinkamai atsižvelgiama į sektoriaus 
savireguliavimo prie mones (pvz., avarij ų likvidavimo technologij ą) ir tarptautines 
alternatyvas (pvz., civilin ę atsakomyb ę). 
Kadangi dauguma problem ų veiksnių yra tarptautinio pob ūdžio, lygiagre čiai pageidautini 
tarptautiniai sprendimai.  Tačiau diskusijos OSPAR, NSOAF, IRF, G-20 ir IMO leidžia 
teigti, kad greita pažanga naudoj ant vien šiuos forumus mažai tik ėtina, nes jiems tr ūksta 
bendrų įgaliojimų pažangai paskatinti ar reikalavim ų atitikčiai užtikrinti.  
3. PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI  
Atsižvelgiant į trejopą problemą, ES iniciatyva tur ėtų būti siekiama dviej ų bendrų tikslų: 
1. Užkirsti keli ą dideliam incidentui ES j ūroje žvalgant ir išgaunant naft ą ir dujas (vis ų 
pirma susijusiam su dideli ų avarijų pavojais (DAP)). 
2. Leisti ES veiksmingai susidoroti su  didele avarija, jeigu prevencin ės priemon ės 
nepasiteisint ų. 
Šie bendri tikslai suskirstyti į keturis konkrečius tikslus , siekiant imtis veiksm ų visame 
sektoriuje, pradedant prevencija ir baigiant likvidavimo ir taisomosiomis priemon ėmis:  
1. užtikrinti, kad atliek ant naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos pramon ės operacijas, galin čias 
turėti įtakos ES vandenims ar krantams, b ūtų nuosekliai taikom a geriausia dideli ų pavojų 
kontrolės praktika; 
2. įgyvendinti geriausi ą reglamentavimo praktik ą visose Europos jurisdikcijose, kuri ų jūroje 
vykdoma naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos veikla; 
3. stiprinti ES pasirengimo ir likvidavimo paj ėgumus, kad b ūtų galima likviduoti avarijas, 
galinčias paveikti ES pilie čius, ekonomik ą ar aplink ą; 
4. gerinti ir tikslinti esamas ES atsakomyb ės ir žalos atlyginimo nuostatas. 
 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS 
Gali būti numatytos kelios politikos  pasirinktys, atsižvelgiant į jūroje vykdomos veiklos 
pokyčių laipsnį ar politinius užmojus. Kiekvien ą politikos pasirinkt į sudaro priemoni ų 
paketas, skirtas 1 skyriuje nurodytie ms rizikos veiksniams mažinti. Ne įskaitant bazin ės 
pasirinkties, paremtos joki ų veiksmų nesiėmimo principu (0 pasirinkt is), parengtos keturios 
politikos pasirinktys: 
1 pasirinktis  („Bazinis Šiaur ės jūros scenarijus“) – tai reikšmingos  ES intervenci jos pradinis 
lygis. Pagal ši ą pasirinkt į į ES teisę įtraukiama dideli ų pavojų ataskaita (DPA), paremta 
 
LT Puslapis 4 iš 7  LT sveikatos ir saugos dokumentu, kurio re ikalaujama Direkt yvoje 92/91/EB, ta čiau apimanti 
daugiau – atspindinti pripažint ą kelių Šiaurės jūros jurisdikcij ų geriausią praktiką. 
Pasirinktis  1+ („Šiaurės jūra +“) apima daugiau nei 1 pasirinktis; pagal j ą numatyta ne tik 
DPA, bet ir įvairios švelniosios teis ės priemon ės, paremtos pla čiai pripažinta kai kuri ų Šiaurės 
jūros jurisdikcij ų gerąja patirtimi, susijusia su, pvz., griežtu asmen ų, pateikusi ų prašymus 
išduoti naftos ir duj ų žvalgymo ir gavybos licencijas, technini ų pajėgumų vertinimu; 
nacionalini ų avarijų likvidavimo plan ų konvergencija; suderinam ų nacionalini ų ir sektoriaus 
įmonėms priklausan čių priemoni ų sukūrimu ir j ų padarymu prieinamomis kitoms j ų 
reikalingoms šalims; ir aplinkos nuostat ų, turinčių reikšmės operatori ų atsakomybei, taikymo 
srities patikslinimu (pvz., atliekas reglamentuojan čių teisės aktų taikytinumas) naftos ir duj ų 
žvalgymo ir gavybos avarij ų atžvilgiu. Be to, ES pasi ūlytų ES įsteigtoms įmonėms 
savanoriškus susitarimus d ėl ES standart ų taikymo ne ES vandenyse. 
2 pasirinktis  („ES geriausia patirtimi“) apima išsamesn į reformų paketą, grindžiam ą plačiai 
pripažįstama geriausia pasauline dideli ų pavojų rizikos kontrol ės patirtimi. Ši alternatyva 
apimtų visą ES, o rizikos apli nkai vertinimas b ūtų įtrauktas į DPA. Taikant ši ą pasirinkt į būtų 
papildomai pagerinta pad ėtis Šiaur ės jūros regione ir sudarytos s ąlygos vis ų ES 
kompetenting ų nacionalini ų institucijų dialogui reglamentavimo klausimais. 
3 pasirinktis („ES agent ūra“) dar labiau didinamas 2 pasirinkties poveikis, įsteigiant ES 
agentūrą, kad būtų institucionalizuotos ir taip konsoliduotos taikant 2 pasirinkt į pasiektos 
reformos. B ūtų atliekamos patikros ir tyrimai, stebimas veiklos rezultat ų nuoseklumas ir 
užtikrinamas j ų vykdymas, pl ėtojami intervenciniai paj ėgumai, be to, padedama didinti 
pajėgumus gretimose ES nepriklausan čiose šalyse.  
Kiekvieną pasirinkt į sudaro konkre čių priemoni ų rinkinys. Kai kurios iš priemoni ų yra 
bendros daugiau negu vienai pasirink čiai, o kai kurios taikomos tik kuriai nors vienai 
pasirinkčiai. Pavyzdžiui, kadangi 1+ pasiri nktis yra paremta 1 pasirinktimi, į ją įtrauktos 1 
pasirinkties priemon ės, kurios papildomos kai kuriomis kitomis pasirinktimis. Į 2 pasirinkt į 
įtrauktos papildomos priemon ės, tačiau išsaugoma ir dalis į ankstesnes pasirinktis įtrauktų 
priemonių, tačiau šios skirtingai įgyvendinamos. Tai rodo, kad priemon ę galima įgyvendinti 
skirtingais b ūdais ir neretai užtikrinti optimal ų veiksmingumo ir kompleksiškumo ir (arba) 
tikslingumo santyk į.  
Priemonės parengtos konsultuojantis su  suinteresuotaisiais subjektais ir atliekant mokslinius 
tyrimus. Toliau esan čioje lentel ėje pateikiamas išsamus priemoni ų sąrašas ir nurodoma, ar jos 
įtrauktos, ar ne įtrauktos į atskiras pasirinkt is; be to, lentel ė rodo bendrus kiekvienos 
priemonės įgyvendinimo b ūdus pagal skirtingas pasirinktis. Tod ėl kiekviena politikos 
pasirinktis apib ūdinama pagal jai priskiriam ą priemoni ų rinkinį ir pageidautinus kiekvienos 
pasirinkties priemon ės įgyvendinimo b ūdus.  
 
Nr. Priemon ė 
 Pasirink
tis 
0 Pasirink
tis 
1 Pasirink
tis 
1+ Pasirink
tis 
2 Pasirink
tis 
3 
1 Išsami galimo operatoriaus techninio paj ėgumo patikra 0 (= 
neatlikta)0 G 
(gairės) TA ES 
agentūra 
2 Reguliari ų patikrų ir sankcij ų sistemos nustatymas 0 Teisės 
aktas TA TA ES 
3 Oficiali ų saugos vertinim ų pateikimas reguliuotojui 
tvirtinti 0 TA TA TA ES 
 
LT Puslapis 5 iš 7  LT Nr. Priemon ė 
 Pasirink
tis 
0 Pasirink
tis 
1 Pasirink
tis 
1+ Pasirink
tis 
2 Pasirink
tis 
3 
4 DPA pavertimas išsamiu rizikos valdymo modeliu 0 0 0 TA TA 
5 ES praktikos išpl ėtimas užjūrio operacijoms 0 0 G G ES 
6 Kompetentingos institucijos įsteigimas 0 0 0 TA ES 
7 Reglamentavimo srities dialogo platformos suk ūrimas 0 0 0 TA ES 
8 Visapusis dalijimasis informacija ir skaidrumas 0 0 0 TA TA 
9 Pasirengimas veiksmingam dideli ų avarijų jūroje 
likvidavimui 0 0 G TA ES 
10 Intervencijos priemoni ų prieinamumo ir suderinamumo 
tarp valstybi ų užtikrinimas  0 0 G TA ES 
11 Atsakomyb ės už aplink ą aprėpties patikslinimas 0 0 G TA TA 
2 lentelė. Politikos pasirink čių palyginimas 
Be 2 lentel ėje išvardyt ų priemoni ų, nustatytos dar trys priemon ės, susijusios su i) produkt ų 
sauga; ii) finansini ų pajėgumų garantijomis ir iii) įprastos žalos atlyginimo sistemomis. Šios 
priemonės veiktų 1 lentelėje išvardytus veiksnius, ta čiau dar ne laikas jas įtraukti į šį poveikio  
vertinimą, todėl jos atidėtos atskiram vertinimui. 
5. PASIRINK ČIŲ POVEIKIO VERTINIMAS  
Atliekant poveikio vertinim ą, kiekviena pasirinktis buvo įvertinta pagal tai, kiek ja 
sušvelninama rizika, pagal jos poveik į ES VN, sektoriaus įmonių ir Komisijos reikalavim ų 
vykdymo s ąnaudoms ir platesn į kiekybiškai ne įvertinamą poveikį (socialin į, ekonomin į 
poveikį ir poveik į aplinkai).  
0 pasirinktis  (ES nesiima joki ų veiksmų) nesusijusi su papildomomis s ąnaudomis ar 
poveikiu, pagal bazin į scenarijų sąnaudos sudaro 205–915 mln. EUR7. Ji neturi jokio 
nuoseklaus poveikio valstyb ėse narėse egzistuojantiems problem ų veiksniams. Nors 
numatoma, kad bus šiek tiek patobulinti nacionalin ės teisės aktai ir valstybi ų narių bei 
sektoriaus praktika, j ų poveikį gali neutralizuoti rizikos lygio padid ėjimas dėl didėjančio 
jūroje vykdom ų operacijų sudėtingumo (sud ėtingesni ir labiau nutol ę gręžiniai ir kt.).  
Dėl 1 pasirinkties  reikalavim ų vykdymo s ąnaudos sudaryt ų 36 mln. EUR per metus  ir šios 
sąnaudos daugiausia tekt ų sektoriaus įmonėms. Pagal ši ą pasirinkt į užtikrinama, kad 
sektoriaus įmonės ir reguliavimo institucijos nuosekli ai atliks rizikos vertinimus, bus 
pagerinta sankcij ų ir (arba) baud ų sistema ir bus iš dalies pagerinta sektoriaus saugos kult ūra. 
Dėl to sumaž ėtų rizika, vertinant pagal pradini ų sąnaudų sumažėjimą – maždaug 7–30 mln. 
EUR per metus , vidutiniškai pradin ė rizika sumaž ėtų 3 proc. . 
Pagal pasirinkt į 1+ valstybėms narėms papildomai tekt ų maždaug 3 mln. EUR  einamųjų 
sąnaudų, o dar 16 mln. EUR – sektoriaus įmonėms, todėl bendros d ėl reikalavim ų vykdymo 
sektoriaus įmonėms tenkan čios sąnaudos sudaryt ų maždaug 52 mln. EUR . Pagal ši ą 
pasirinktį užtikrinama, kad šiek tiek pager ės technini ų pajėgumų patikra, patikslinama 
operatorių atsakomyb ė už taršą ir oficialiai įtvirtinamas tikslas padaryti avarines priemones ir 
planus tinkamais, kad jais b ūtų galima dalytis tarp valstybi ų narių. Taip pat pradedama 
užtikrinti tam tikra ES įtaka griežtinant pasaulinius sta ndartus. Pasirinkties 1+ nauda yra 25–
109 EUR per metus , pradinė rizika vidutiniškai sumažinama 12 proc. . 
Pagal  2 pasirinkt į papildomos metin ės reikalavim ų vykdymo ir (arba) įgyvendinimo 
sąnaudos sektoriaus įmonėms sudaryt ų 70 mln. EUR, iš viso sektoriui tekt ų maždaug 
122 mln. EUR ; dar apskai čiuota 9–15 mln. EUR administracini ų sąnaudų ir iš viso gauta 
maždaug  12–18 mln. EUR valstybių narių sąnaudų, taip pat reikia prid ėti vienkartines 
maždaug 18–44 mln. EUR administracines s ąnaudas. Pagal ši ą alternatyv ą veikiami visi 
 
LT Puslapis 6 iš 7  LT nustatyti probleminiai veiksniai. Taikant šios pasirinkties priemones kartu, pradin ės rizikos 
sąnaudos sumaž ėja 103–455 mln. EUR per metus , t. y. pradin ė rizika sumaž ėja 50 proc. .  
Pagal  3 pasirinkt į konsoliduojama 2 pasirinkt ies teikiama nauda, skatinamas reglamentavimo 
suderinamumas, si ūloma technin ė pagalba naujoms arba formuojamoms nacionalin ėms 
sistemoms, stiprinamas koordinavi mas ir didinamas skaidrumas. Ta čiau rizika grindžiam ų 
sistemų atveju baiminamasi d ėl naudos sumaž ėjimo, pakenkiant region ų arba nacionaliniams 
prioritetams, kuriais siekiama institucini ų tikslų. Pagal ši ą pasirinkt į Komisijai kasmet tekt ų 
maždaug 34 mln. EUR  einamųjų sąnaudų ir 18–44 mln. EUR vienkartini ų veiklos pradžios 
sąnaudų, prie kuri ų reikia prid ėti 10 mln. EUR pagrindini ų likvidavimo priemoni ų įsigijimo 
išlaidas. Reikalavim ų vykdymo s ąnaudos sektoriaus įmonėms ir valstyb ėms narėms ir bendra 
šios alternatyvos nauda yra panaš ūs į 2 pasirinkties. 
6. PAGEIDAUJAMOS POLITIKOS  PASIRINKTYS IR TEIS ĖS AKTAS  
Pirmenyb ė teikiama 2 politikos pasirink čiai, t. y. visapusei j ūroje vykdomos veiklos 
sektoriaus reformai vi soje ES, priimant nauj ą teisės aktą ir taikant nauj ą jūroje veikl ą 
vykdančių sektoriaus įmonių rizikos valdymo lyg į ir pasirengim ą avarijoms bei taikant 
geriausią patirtį. Šia priemone ne tik užtikrinamas nuosek lumas, bet ir didesnis sektoriaus 
skaidrumas bei geresni reguliavimo institucij ų veiklos rezultatai. 
 Taikant ši ą pasirinkt į, galima reikšmingiausiai (50 proc.) sumažinti pradin ę riziką, imantis 
geresnės prevencijos ir avarijos padarini ų švelninimo priemoni ų, jeigu ji vis d ėlto įvyktų. 
Sumažinta rizika (pinigine išraiška – maždaug 279 mln. EUR) palankiai dera su 
numatomomis kaupiamosiomis pasirinkties įgyvendinimo s ąnaudomis (12–18 mln. EUR 
administracini ų sąnaudų per metus tekt ų valstybėms narėms ir 122 mln. EUR metini ų 
reikalavim ų vykdymo s ąnaudų – sektoriaus įmonėms). 2 pasirinktis yra prieinamesn ė 
administraciniu ir ekonominiu poži ūriu, nes 3 pasirinkties papildomos einamosios s ąnaudos 
(maždaug 34 mln. EUR) atitinkamai rizikos nesumažina. Pasirinktis 1+ tur ė
tų nedidelį 
teigiamą poveikį (12 proc.) ir teikt ų kuklias įgyvendinimo užtikrinimo galimybes, o 1 
pasirinkties pranašum ų nepakanka s ąnaudoms pagr įsti, nors jos ir n ėra didelės. Iš visų 
suinteresuot ųjų subjektų NVO ir klasifikavimo asociacijos pritaria poky čiams labiau nei 
reguliavimo institucijos ir ypa č sektoriaus įmonės. 
 2 pasirink čiai įgyvendinti si ūlomas reglamentas. Jis pranašesnis už direktyv ą, nes yra 
aiškesnis, nuoseklesnis ir grei čiau įgyvendinamas d ėl tiesioginio taikymo
9, be to, jo 
pagrindinis tikslas – užtikrinti taisykli ų taikymo atitikt į, nes dabar valstyb ėse narėse jos 
įgyvendinamos suskaidytai. Reglamentas tur ėtų tiesiogin į poveikį sektoriui ir taip juo b ūtų 
užtikrinamos vienodesn ės veiklos s ąlygos. Be to, jis gerai pasitarnaut ų avariniam planavimui, 
kad būtų kovojama su tarpvalstybine tarša. 
 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 
Reglamento poveikis tur ėtų būti įvertintas ne v ėliau kaip pra ėjus penkeriems metams po jo 
įsigaliojimo. Tam reik ėtų panaudoti saugos veiklos rezultat ų rodiklius ir reikalavim ų 
vykdymo patikros veiklos duomenis (žr. PV 8 skyri ų). Numatoma, kad pasi ūlymai gerinti 
                                                 
9 Rengiant teis ės aktus, skirtus didel ės rizikos ir (arba) didel ės vertės pramonės šakoms, pirmenyb ė buvo 
teikiama direktyvoms (pvz., TIPK, SEVESO II direktyva), o siauresniems didel ės rizikos sektoriams (pvz., 
civilinės aviacijos) dažnai naudojami reglamentai.  
 
LT Puslapis 7 iš 7  LT skaidrumą ir ataskait ų teikimą padės visoje ES vertinti, steb ėti ir lyginti j ūroje vykdomos 
veiklos keliam ą riziką. 
Be to, dėl reguliari ų susitikim ų su kompetentingomis institucijomis Komisija gal ės stebėti 
sektorių. Tradiciniai ir nauji ES j ūros regionai gal ės lengviau dalytis žiniomis.