Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Politinės aplinkybės Europos policijos koledžas (CEPOL), 2005 m. Tarybos sprendimu 2005/681/TVR[1] įsteigtas kaip ES agentūra, yra atsakingas už vyresniųjų teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą. Jis rengia kursus Europos masto policijos veiklos klausimais ir taip siekia palengvinti nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą. Jis taip pat rengia bendras temines mokymo programas, skleidžia informaciją apie aktualius mokslinius tyrimus ir geriausią patirtį, koordinuoja vyresniųjų policijos pareigūnų ir dėstytojų mainų programą ir įgyvendinant konkrečius projektus gali būti ES dotacijų gavėjų partneriu. 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 543/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR ir kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 29 d., CEPOL būstinė buvo perkelta iš Bramshilo (Jungtinė Karalystė) į Budapeštą (Vengrija). 2013 m. kovo 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo atnaujinamas Europos policijos biuro (Europolo) teisinis pagrindas[2]. Tuo pasiūlymu buvo siekiama trijų su CEPOL ir teisėsaugos pareigūnų mokymu susijusių tikslų. Pirma, pasiūlyta sujungti CEPOL ir Europolą ir taip sukurti teisėsaugos institucijų operatyvinės veiklos ir mokymo veiklos sąveiką, taip pat sumažinti administracines išlaidas ir sutaupytas lėšas skirti mokymo veiklai. Antra, sujungiant agentūras siekta suteikti reikiamus įgaliojimus įgyvendinti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą (LETS) ir taip padidinti naujosios agentūros galimybes remti teisėsaugos pareigūnų mokymą ES. Apie LETS Komisija pranešė tuo pačiu metu, kai pasiūlė naują Reglamentą dėl Europolo[3]. Trečia, pasiūlymu buvo siekiama Europolo valdymą reglamentuojančias taisykles suderinti su 2012 m. liepos mėn. patvirtintu Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendru požiūriu į ES decentralizuotas agentūras. Europos Parlamentas ir Taryba nesutiko su pasiūlymu sujungti Europos policijos koledžą (CEPOL) ir Europolą. 2014 m. gegužės 6 d. priimtas reglamentas (pasiūlytas valstybių narių pagal SESV 76 straipsnį ir pagrįstas SESV 87 straipsnio 2 dalies b punktu), pagal kurį CEPOL, kaip atskiros agentūros, būstinė perkelta į Budapeštą (Vengrija)[4]. Kadangi nepritarta siūlytam sujungimui, Europos Parlamentas ir Taryba išsamiai neaptarė kitų Reglamento dėl Europolo pasiūlymo dalių, susijusių su mokymo veikla. Reglamentu, kuriuo CEPOL perkeltas į Budapeštą (Vengrija), Komisija paraginta pateikti sprendimo veiksmingumo ataskaitą ir, jei tinkama, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl agentūros. Šis pasiūlymas dėl reglamento – atsakas į tą raginimą. Šiuo pasiūlymu taip pat atsižvelgiama į Stokholmo programoje[5] pateiktą raginimą aktyviau plėtoti mokymą ES temomis ir užtikrinti, kad jis būtų sistemingai teikiamas visų teisėsaugos srities profesijų atstovams, bei Europos Parlamento prašymą įgyvendinti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo politiką, kuri padėtų spręsti vis sudėtingėjančio tarptautinio sunkaus nusikalstamumo problemą[6]. Pasiūlymas atitinka komunikate „Vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas“[7] išdėstytus prioritetus ir bendrą požiūrį į ES decentralizuotas agentūras. Būtinybė plėtoti ES lygmens teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymą, kartu remti praktinį bendradarbiavimą ir visapusiškai įgyvendinti LETS taip pat aiškiai įvardyta kaip vienas iš svarbiausių ateities prioritetų Komisijos komunikate „Kuriame atvirą ir saugią Europą“[8]. Šis pasiūlymas dėl reglamento grindžiamas parengiamuoju darbu, kurį 2011 m. ir 2012 m. atliko Komisija, siekdama atnaujinti CEPOL teisinį pagrindą (išskyrus CEPOL ir Europolo sujungimo klausimą, dėl kurio teisės aktų leidėjai jau priėmė sprendimą). Todėl siūlomu reglamentu nustatomas naujosios agentūros CEPOL teisinis pagrindas, išplečiant jos tikslus ir modernizuojant valdymą, panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimu 2005/681/TVR įsteigtas CEPOL. 1.2. Bendras tikslas Per pastarąjį dešimtmetį ES ne tik didėjo sunkių ir organizuotų nusikaltimų skaičius, bet ir atsirado naujų nusikalstamumo modelių[9]. Europolo 2013 m. ES sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinime (2013 m. SOCTA) nustatyta, kad „sunkūs ir organizuoti nusikaltimai yra vis dinamiškesnis ir sudėtingesnis reiškinys ir tebelieka reikšminga ES saugumo ir gerovės grėsme“[10]. Kovoti su tarptautiniais nusikaltimais galima tik užtikrinus tarpvalstybinį policijos, muitinės, sienų apsaugos pareigūnų ir kitų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Jeigu valdžios institucijos nebus tinkamai pasirengusios ir nepasitikės vienos kitomis, jų bendradarbiavimas nebus veiksmingas. Atsižvelgiant į tai, aiškus, pripažįstamas ir kokybiškas tarpvalstybiniu mastu bendradarbiaujančių ES teisėsaugos pareigūnų mokymas specialiais centriniu lygmeniu nustatytais prioritetiniais klausimais turėtų padėti siekti strateginių ir veiklos tikslų kovojant su organizuotu ir sunkiu tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu. Taigi bendras šio siūlomo reglamento tikslas – padidinti ES saugumą, CEPOL taikant naują, kintančius operatyvinio teisėsaugos bendradarbiavimo prioritetus atitinkantį požiūrį į ES teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą. Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemoje (LETS) išdėstytas naujas požiūris į mokymą ar mokymosi sistemą. Jos tikslas – užtikrinti, kad visų rangų teisėsaugos pareigūnai (nuo policininkų iki sienos apsaugos ir muitinės pareigūnų bei prireikus kiti valstybės pareigūnai, kaip antai prokurorai) įgytų žinių ir įgūdžių, kad veiksmingai bendradarbiaudami su kolegomis kitose valstybėse narėse, ES agentūrose, trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose jie galėtų veiksmingai užkirsti kelią tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir su juo kovoti. Tam, kad būtų pasiektas bendras tikslas, šiuo siūlomu reglamentu pripažįstamos dvi pagrindinės CEPOL užduotys: 1) teikti tinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas ir 2) koordinuoti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS) įgyvendinimą atliekant strateginius mokymo poreikių vertinimus ir užtikrinant bendrą teisėsaugos pareigūnų mokymo kokybės sistemą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2010–2011 m. Komisija, Europos Parlamento ir Europos Sąjungos Tarybos atstovai, Europolo ir CEPOL valdybos bei nacionalinių parlamentų atstovai diskutavo pasirengimo reformuoti Europolą ir CEPOL bei ES teisėsaugos pareigūnų mokymą klausimais. 2.1 Išorės tyrimai 2010–2011 m. pagal CEPOL sprendimo 21 straipsnį atliktas CEPOL penkerių metų išorės vertinimas[11]. 2011 m. sausio 31 d. CEPOL valdybai pateikta galutinė ataskaita[12]. Atliekant nepriklausomą išorės tyrimą, užsakytą rengiant poveikio vertinimą, atsižvelgiant į Stokholmo programos tikslus įvertintas CEPOL veikimas ir CEPOL reglamentuojantys teisės aktai, taip pat išnagrinėtas galimų būsimų veiksmų poveikis. Konsultuotasi su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su CEPOL nacionalinių suinteresuotųjų subjektų atstovais, taip pat su subjektais, kuriems naudinga CEPOL veikla, bei policijos bendradarbiavimo ir mokymo sričių ekspertais. 2012 m. balandžio 23 d. tyrimo rezultatai buvo pateikti Komisijai[13]. 2.2 Išorės konsultacijos Į Sprendimo dėl CEPOL veikimo vertinimą ir jo peržiūrą Komisija įtraukė visas valstybes nares. Būsimas CEPOL vaidmuo taip pat aptartas keliuose Komisijos 2011 m. antrą pusmetį ir 2012 m. pirmą pusmetį surengtuose praktiniuose seminaruose, kurių tikslas – sukaupti idėjų dėl Europos mokymo sistemos. 2012 m. vasario 7 d. Komisija surengė konsultacinį seminarą, kuriame dalyvavo 20 asmenų (visų pirma CEPOL ir UK, FR, DE, ES, DK, BE, SK bei PL atstovai), ir kurio tikslas buvo aptarti atliekant tyrimą nustatytas problemas ir pateiktas rekomendacijas, taip pat apsvarstyti alternatyvas. 2012 m. gegužės 3 d. Komisija surengė konsultacinę konferenciją, kurioje dalyvavo 60 asmenų iš visų valstybių narių. 2.3 Vidaus konsultacijos Vidaus reikalų generalinis direktoratas vidaus konsultacijas vykdė įsteigęs specialią tarpžinybinę grupę, kuriai priklausė Generalinio sekretoriato, Teisės tarnybos, Žmogiškųjų išteklių generalinio direktorato, Biudžeto generalinio direktorato, Teisingumo generalinio direktorato, Vidaus audito tarnybos, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnybos atstovai. Tarpžinybinės grupės posėdžiai surengti 2012 m. kovo 15 d., gegužės 21 d. ir birželio 5 d. 2.4 Poveikio vertinimas Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko du Europolo ir CEPOL veiklos plėtotės politikos galimybių poveikio vertinimus. CEPOL poveikio vertinimas buvo grindžiamas dviem politikos tikslais: i) užtikrinti kokybiškesnį, integralesnį ir nuoseklesnį kuo įvairesnėse srityse dirbančių teisėsaugos pareigūnų mokymą tarpvalstybinio nusikalstamumo klausimais ir ii) sukurti struktūrą, kuri padėtų siekti tikslų vadovaujantis bendru požiūriu į ES decentralizuotas agentūras. Teikdama pasiūlymą dėl Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos, kuriai įgyvendinti prireiks papildomų lėšų, Komisija išnagrinėjo įvairias galimybes, įskaitant CEPOL kaip atskiros agentūros stiprinimą ir racionalizavimą bei visišką ar dalinį CEPOL ir Europolo funkcijų sujungimą sukuriant naują Europolo agentūrą. Vadovaujantis Komisijos nustatyta metodologija ir dalyvaujant tarnybų iniciatyvinei grupei, kiekviena iš politikos galimybių vertinta pagal tokius kriterijus kaip poveikis saugumui, kaina (įskaitant ES institucijų biudžeto išlaidas) ir poveikis pagrindinėms teisėms. Išnagrinėjus bendrą poveikį, atsižvelgiant į Reglamento dėl Europolo pasiūlymą, pasirinkta tinkamiausia politikos galimybė – CEPOL ir Europolo sujungimas. Tačiau Europos Parlamentas ir Taryba nepritarė nei siūlytam sujungimui, nei dviejų agentūrų įkurdinimui toje pačioje vietoje Hagoje (Nyderlandai)[14] ir nusprendė CEPOL kaip atskirą agentūrą perkelti į Budapeštą. Pagal siūlomą reglamentą CEPOL išlieka nepriklausoma agentūra, kurios būstinė yra Budapešte. Bet kuri kita galimybė šiuo metu lemtų papildomas išlaidas ir netikrumą dėl agentūros ateities ir jos darbuotojų, o tai turėtų neigiamos įtakos jos gebėjimui įgyvendinti tikslus. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnio 2 dalies b punktas. Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto tikslas ir turinys Pasiūlymu siekiama: suteikti CEPOL tinkamus teisinius įgaliojimus ir būtinus išteklius, kad ji galėtų vykdyti mokymo veiklą, numatytą 2013 m. kovo mėn. paskelbtame Komisijos komunikate dėl LETS. Pagerinti CEPOL valdymą – padidinti jo veiksmingumą ir suderinti jį su bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras principais. Europos požiūrio į mokymą įgyvendinimas Komisijos komunikatu dėl LETS siekiama padidinti ES veiksmų, kuriais sprendžiami bendri saugumo uždaviniai, efektyvumą, sugriežtinti policijos veiklos standartus visoje ES ir skatinti bendros teisėsaugos kultūros plėtotę, kad būtų padidintas tarpusavio pasitikėjimas ir suaktyvėtų bendradarbiavimas. Be to, remiant ir prireikus koordinuojant Europos ir nacionalinių kompetencijos centrų rengiamus mokymus, šia sistema siekiama nustatyti ir šalinti dabartinio teisėsaugos pareigūnų mokymo tarpvalstybiniais klausimais spragas[15]. Kad būtų galima įgyvendinti komunikate numatytą mokymo veiklą, šiuo pasiūlymu siekiama suteikti CEPOL tinkamus teisinius įgaliojimus ir būtinus išteklius. CEPOL įgaliojimai išplečiami, kad ji galėtų remti, plėtoti, įgyvendinti ir koordinuoti visų rangų teisėsaugos pareigūnų (ne tik vyresniųjų policijos pareigūnų, kaip numatyta pagal dabartinį Sprendimą dėl CEPOL), taip pat muitinės ir kitų atitinkamų tarnybų, sprendžiančių tarpvalstybinius klausimus, pareigūnų mokymo veiklą. Pasiūlyme numatyta, kad agentūra toliau bus grindžiama valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų tinklo veikla ir palaikys ryšius su kiekvienoje valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu padaliniu. Atnaujinami ir aiškiau išdėstomi CEPOL tikslai, kad agentūra galėtų pagerinti informuotumą ir žinias apie tarptautines ir Sąjungos priemones, Europos Sąjungos priemones, institucijas ir agentūras; skatinti valstybių narių regioninio ir dvišalio bendradarbiavimo plėtotę; nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose ES lygmens mokymas gali teikti papildomos naudos, palyginti su nacionalinio lygmens mokymu; ir teikti tinkamus ir parengiamuosius mokymo kursus, susijusius su dalyvavimu civilinėse misijose trečiosiose šalyse. Šiame reglamente CEPOL uždaviniai nustatyti remiantis strateginių mokymo poreikių vertinimu, atsižvelgiant į ES vidaus saugumo srities prioritetus ir jos išorės aspektus, taip pat laikantis atitinkamų politikos ciklų ir nustatant akredituotą sertifikavimo sistemą. Geresnis valdymas Pasiūlymu pagerinamas CEPOL valdymas: supaprastinamos procedūros, visų pirma susijusios su valdyba ir vykdomuoju direktoriumi, o CEPOL veikla suderinama su bendro požiūrio į ES decentralizuotas agentūras principais. Kartu turima omeny, kad CEPOL, esanti ES mokymo veiklos centre, turėtų toliau remtis valstybių narių mokymo įstaigų tinklo veikla ir palaikyti ryšius su kiekvienoje valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu padaliniu. Komisijai ir valstybėms narėms atstovaujama CEPOL valdyboje. Pagal agentūros įgaliojimus valdybos nariai skiriami remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą ir atsižvelgiant į jų tinkamus vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Techniniais mokymo klausimais valdybai patars mokslinis komitetas (Mokslinis mokymo komitetas). Valdybai suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių ir planavimo dokumentų priėmimu, skaidrios CEPOL vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu, metinių veiklos ataskaitų priėmimu ir vykdomojo direktoriaus skyrimu. Siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį CEPOL veikimą, vykdomasis direktorius veikia kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas. Visiškai savarankiškai veiklą vykdantis vykdomasis direktorius užtikrina, kad CEPOL vykdytų šiame reglamente nustatytas užduotis. Vykdomasis direktorius visų pirma atsako už valdybai teikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, taip pat CEPOL metinių ir daugiamečių darbo programų bei kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Šio reglamento priėmimas neturės papildomo finansinio poveikio, kaip nurodyta pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. Į finansinę ataskaitą įtraukti skaičiai apima 2016–2020 m. finansiniu laikotarpiu CEPOL reikmėms numatytą bendrą sumą (Komunikatas COM(2013) 519), įskaitant 3,710 mln. EUR, kurie reikalingi, siekiant įgyvendinti su Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema susijusius įgaliojimus. Naujoms su teisėsaugos pareigūnų mokymu, t. y. su Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos įgyvendinimo veikla, susijusioms užduotims įgyvendinti reikės keturių papildomų darbuotojų (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais). Konkreti papildomų darbuotojų užduotis bus koordinuoti keturias sistemos kryptis ir užtikrinti, kad mokymo veikla būtų grindžiama reguliaria mokymo poreikių analize ir būtų kokybiška. Be to, atsižvelgiant į Europos ombudsmeno rekomendaciją, vienas darbuotojas (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais) bus įdarbintas patarėju teisės klausimais. Atsižvelgiant į Komunikate COM(2013) 519 jau numatytus papildomus etatus, 2016 m. turi būti įdarbintas tik vienas papildomas darbuotojas (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais), o 2017 m. – dar vienas. Pagal Komunikatą COM(2013) 519 2018 m. numatytas papildomas darbuotojas turėtų būti įdarbintas 2017 m. Siekiant tenkinti reikalavimą 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių, dėl šių komunikato dalinių pakeitimų prireiks konkrečios kompensacijos, atsižvelgiant į agentūroms prieinamus išteklius pagal metinio biudžeto procedūras – atitinkamos personalo išlaidos 2016–2020 m. laikotarpiu sudarys 1,305 mln. EUR. 2016–2020 m. laikotarpiu dėl perkėlimo iš Bramshilo į Budapeštą ir skirtingo Jungtinės Karalystės ir Vengrijos korekcinio koeficiento bus sutaupyta apie 6,092 mln. EUR personalo išlaidų (išskyrus mokyklinio ugdymo išlaidas). Su CEPOL darbuotojų vaikų mokykliniu ugdymu susijusios papildomos išlaidos minėtu laikotarpiu bus 1,868 mln. EUR. Dėl sumažėjusių pastatų, įrangos ir valdybos išlaidų minėtu laikotarpiu bus sutaupyta apie 0,658 mln. EUR. Apie 40 darbuotojų iš dabartinės CEPOL būstinės vietos Bramshile (Jungtinė Karalystė) į naująją būstinę Budapešte (Vengrija) bus perkelti prieš įsigaliojant šiam siūlomam reglamentui. Bendra šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto poveikio biudžetui suma, kuri 2016–2020 m. laikotarpiu bus skirta CEPOL kaip nepriklausomai Budapešte įsikūrusiai agentūrai, yra 45,383 mln. EUR. 2014/0217 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 87 straipsnio 2 dalies b punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Tarybos sprendimu 2005/681/TVR[16] Europos policijos koledžas įsteigtas kaip Sąjungos įstaiga, kurios uždaviniai – rengiant ir koordinuojant mokymus Europos masto policijos veiklos klausimais, vykdyti valstybių narių vyresniųjų policijos pareigūnų mokymo veiklą ir palengvinti nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą; (2) Stokholmo programoje „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo ir mainų programas; (3) Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema (LETS)[17] atitinka Stokholmo programoje pateiktą Europos Sąjungos Tarybos raginimą aktyviau plėtoti mokymą Sąjungos temomis ir užtikrinti, kad jis būtų sistemingai teikiamas visų teisėsaugos srities profesijų atstovams, bei Europos Parlamento prašymą sukurti stipresnę Sąjungos teismų ir policijos mokymo sistemą; (4) šiomis aplinkybėmis būtinybė plėtoti Sąjungos lygmens teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymą, kartu remti praktinį bendradarbiavimą, taip pat visapusiškai įgyvendinti LETS yra vienas svarbiausių ateities prioritetų; (5) CEPOL veikimo supaprastinimas ir patobulinimas, atsižvelgiant į LETS, suteikia CEPOL daugiau galimybių remti, plėtoti, vykdyti ir koordinuoti valstybių narių kompetentingų teisėsaugos institucijų mokymo veiklą, nedarant poveikio valstybių narių nacionalinėms iniciatyvoms teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymo srityje; (6) siekdama užtikrinti kokybišką, aiškų ir nuoseklų Sąjungos lygmens teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymą, CEPOL turėtų stengtis užtikrinti, kad šio mokymo struktūra atitiktų Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos principus. ES mokymas turėtų būti prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. CEPOL turėtų užtikrinti, kad mokymo veikla būtų vertinama ir kad ją planuojant būtų atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant padidinti būsimų priemonių veiksmingumą. CEPOL turėtų skatinti Sąjungos lygmens mokymo veiklos pripažinimą valstybėse narėse; (7) siekdama, kad nesidubliuotų esamų Europos Sąjungos agentūrų ir kitų atitinkamų įstaigų vykdoma kompetentingų teisėsaugos darbuotojų mokymo veikla, CEPOL turėtų įvertinti strateginius mokymo poreikius ir atsižvelgti į Sąjungos vidaus saugumo srities prioritetus bei jos išorės aspektus, laikydamasi atitinkamų politikos ciklų; (8) tam, kad pasiektų savo tikslus, CEPOL, esanti ES mokymo veiklos centre, turėtų palaikyti ir skatinti bendradarbiavimą su valstybių narių mokymo įstaigų tinklu. Be to, šią agentūrą turėtų remti kiekvienoje valstybėje narėje veikiantis nacionalinis padalinys. CEPOL turėtų Sąjungos lygmeniu koordinuoti nacionalinių padalinių veiklą; (9) CEPOL valdyboje turėtų būti atstovaujama Komisijai ir valstybėms narėms, kad būtų veiksmingai stebima, kaip valdyba vykdo savo užduotis. Valdybą turėtų sudaryti nariai, skiriami atsižvelgiant į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir jų nacionalinės teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos žinias. Valdybai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti jo vykdymą, priimti atitinkamas finansines taisykles ir CEPOL strategiją, nustatyti skaidrias CEPOL sprendimų priėmimo procedūras, skirti direktorių, nustatyti veiklos rodiklius ir vykdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimus pagal Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas; (10) kad būtų užtikrintas veiksmingas kasdienis CEPOL veikimas, vykdomasis direktorius turėtų būti jos teisinis atstovas ir valdytojas, savo pareigas vykdantis visiškai savarankiškai ir užtikrinantis, kad CEPOL vykdytų šiame reglamente nustatytas užduotis. Vykdomasis direktorius visų pirma turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, CEPOL metinio ir daugiamečio programavimo bei metinių darbo programų įgyvendinimą; (11) siekiant užtikrinti CEPOL mokslinės veiklos kokybę, turėtų būti sukurtas nepriklausomas patariamasis organas – Mokslinis komitetas, kurį turėtų sudaryti aukščiausio lygio mokslininkai ar specialistai, dirbantys šiame reglamente nurodytose srityse; (12) CEPOL turėtų užtikrinti, kad jos mokymo veikla būtų atsižvelgiama į atitinkamus mokslinių tyrimų pokyčius ir kad ji skatintų užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų partnerystę; (13) siekiant užtikrinti visišką CEPOL savarankiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai; (14) tam, kad galėtų vykdyti savo užduotis, CEPOL taip pat turėtų turėti galimybę teikti dotacijas valstybių narių mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigoms, kad šie rengtų CEPOL kursus, seminarus ir konferencijas. Valstybėms narėms skiriamos dotacijos turėtų padėti skatinti tinklui priklausančių valstybių narių mokymo įstaigų bendradarbiavimą ir teisėsaugos tarpusavio pripažinimą; (15) vykdydama savo misiją, kiek to reikia užduotims atlikti, CEPOL turėtų turėti galimybę bendradarbiauti su kitomis Europos Sąjungos agentūromis ir atitinkamomis įstaigomis, trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, kompetentingomis šio reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais, pagal šiuo reglamentu nustatytą darbo tvarką arba remiantis Tarybos sprendimo 2005/681/TVR 8 straipsniu su trečiųjų šalių nacionalinėmis mokymo įstaigomis sudarytais bendradarbiavimo susitarimais; (16) CEPOL turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001[18]; (17) šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į privatų gyvenimą principų, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei Sutarties 16 straipsnyje; (18) [vadovaujantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] ARBA [nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas ar taikomas]; (19) vadovaujantis prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas ar taikomas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius AGENTŪROS TIKSLAI IR UŽDAVINIAI 1 straipsnis Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros įsteigimas 1. Siekiant skatinti nuoseklią Europos teisėsaugos mokymo politiką, įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL). 2. Šiuo reglamentu įsteigiama CEPOL pakeičia Sprendimu 2005/681/TVR įsteigtą CEPOL ir perima jo teises ir pareigas. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente: a) teisėsaugos pareigūnai – policijos, muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovą su jais ir už krizių valdymą bei tarptautinį teisėtvarkos palaikymą dideliuose renginiuose; b) Sąjungos įstaigos – institucijos, subjektai, įstaigos, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo arba jomis remiantis; c) tarptautinės organizacijos – organizacijos ir joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal viešąją tarptautinę teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu, bei Interpolas. 3 straipsnis Tikslai 1. CEPOL pagal Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą remia, plėtoja ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymą visų pirma tokiose srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais, darančiais poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, ir terorizmu, didelės rizikos viešosios tvarkos ir sporto renginių valdymas, Sąjungos misijų planavimas ir valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir kalbų žinios, siekdama: (a) didinti informuotumą ir žinias apie: i) tarptautines ir Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo priemones; ii) Sąjungos įstaigas, visų pirma Europolą, Eurojustą ir FRONTEX, jų veikimą ir vaidmenį; iii) teisminius teisėsaugos bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie informacijos kanalų; (b) skatinti regioninio ir dvišalio valstybių narių bendradarbiavimo bei valstybių narių, Sąjungos įstaigų ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo plėtotę; (c) nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali teikti papildomos naudos; (d) sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami dalyvauti Sąjungos misijose; (e) remti valstybes nares ir Sąjungos įstaigas, vykdančias teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose šalyse; (f) rengti dėstytojus ir padėti kaupti gerąją mokymosi patirtį ir dalytis ja. 2. CEPOL rengia ir reguliariai atnaujina mokymosi priemones ir metodikas, taip pat jas taiko atsižvelgdama į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad būtų pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai. CEPOL vertina šių veiksmų rezultatus, siekdama padidinti būsimos veiklos kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą. 3. CEPOL suburia valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų tinklą ir palaiko ryšius su šiam tinklui priklausančiu kiekvienoje valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu padaliniu bei visomis kitomis kompetentingomis valstybių narių institucijomis, kurių užduotys apima teisėsaugos pareigūnų mokymą. 4. 1 dalyje nurodytą mokymo veiklą CEPOL vykdo bendradarbiaudama su valstybių narių mokymo įstaigų tinklu pagal CEPOL taikomas finansines taisykles. 4 straipsnis Užduotys 1. CEPOL rengia daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes mokymo programas. 2. CEPOL rengia ir įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko: a) kursus, seminarus, konferencijas, internetinio ir e. mokymosi veiklą; b) bendras mokymo programas, kuriomis būtų didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais; c) pakopinius mokymo modulius, laipsniškai sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams; d) teisėsaugos pareigūnų mainų ir komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą. 3. Siekdama užtikrinti nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų remiamos misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse, CEPOL: a) vertina dabartinės Sąjungos teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų poveikį; b) koordinuodama veiklą su Europos saugumo ir gynybos koledžu, rengia ir vykdo valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą, kad jie pasirengtų dalyvauti Sąjungos misijose ir, be kita ko, įgytų reikiamų kalbų žinių; c) rengia ir vykdo trečiųjų šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių kandidačių ir Europos kaimynystės politikos šalių teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą; d) valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos nustatytais prioritetais. 4. CEPOL skatina teisėsaugos pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų Europos kokybės standartų abipusį pripažinimą valstybėse narėse. 5. CEPOL gali savo iniciatyva su savo įgaliojimais susijusiose srityse vykdyti komunikacijos veiklą. Komunikacijos veikla turi netrukdyti vykdyti 1 dalyje nurodytų užduočių ir turi būti vykdoma laikantis atitinkamų valdybos priimtų komunikacijos ir sklaidos planų. 5 straipsnis Su mokymu susiję moksliniai tyrimai 1. CEPOL prisideda prie mokslinių tyrimų, susijusių su šio reglamento taikymo sričiai priklausančia veikla, visų pirma su kova su sunkiais nusikaltimais ir apskritai su tarpvalstybinio nusikalstamumo klausimais. 2. CEPOL skatina ir palaiko partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su valstybinėmis bei privačiomis mokymo įstaigomis, taip pat skatina užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų partnerystę. II SKYRIUS VALSTYBIŲ NARIŲ IR CEPOL BENDRADARBIAVIMAS 6 straipsnis CEPOL nacionaliniai padaliniai 1. Kiekviena valstybė narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį, atsakingą už šiame straipsnyje išvardytų uždavinių vykdymą. Kiekvienoje valstybėje narėje vienas pareigūnas paskiriamas nacionalinio padalinio vadovu. Nacionalinio padalinio vadovas yra CEPOL nacionalinis kontaktinis asmuo. Kai įmanoma, nacionalinio padalinio vadovas yra valstybės narės atstovas valdyboje. 2. Nacionaliniai padaliniai: a) savo iniciatyva teikia CEPOL informaciją, kurios jai reikia, kad ji galėtų vykdyti savo užduotis; b) prisideda prie CEPOL veiksmingos komunikacijos ir bendradarbiavimo su visomis atitinkamomis mokymo įstaigomis, įskaitant atitinkamas mokslinių tyrimų įstaigas valstybėse narėse; c) prisideda prie CEPOL darbo programų, metinės darbotvarkės ir interneto svetainės ir plėtoja susijusią veiklą; d) tenkina CEPOL prašymus suteikti informacijos ir patarti. 3. Nacionalinių padalinių vadovai valdybos arba vykdomojo direktoriaus prašymu reguliariai rengia posėdžius, kad padėtų CEPOL veiklos klausimais, visų pirma: a) vertinti ir plėtoti pasiūlymus, kurie padėtų padidinti CEPOL veikimo efektyvumą ir paskatinti valstybes nares prisiimti įsipareigojimus; b) laiku organizuoti ir koordinuoti veiklos dalyvių paskyrimą nacionaliniu lygmeniu; c) koordinuoti veiklą ir posėdžius savo valstybėje narėje; d) padėti kurti teisėsaugos pareigūnų mainų programą. 4. Kiekviena valstybė narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir darbuotojus pagal nacionalinės teisės aktus. III SKYRIUS CEPOL VEIKLOS ORGANIZAVIMAS 7 straipsnis Administracinė ir valdymo struktūra CEPOL administracinę ir valdymo struktūrą sudaro: a) valdyba, atliekanti 9 straipsnyje nustatytas funkcijas; b) vykdomasis direktorius, kuris atsako už 15 straipsnyje nurodytus dalykus; c) Mokslinis mokymo komitetas pagal 16 straipsnį; d) prireikus bet koks kitas patariamasis organas, pagal 9 straipsnio 1 dalį įsteigtas valdybos. 1 SKIRSNIS VALDYBA 8 straipsnis Sudėtis 1. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du Komisijos atstovai; jie visi turi balso teisę. 2. Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. 3. Valdybos nariai ir pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų turimas teisėsaugos pareigūnų mokymo srities žinias ir atitinkamus vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, visos valdyboje atstovaujamos šalys deda pastangas, kad jų atstovai keistųsi kuo rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. 4. Valdybos narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsiama. 9 straipsnis Funkcijos 1. Valdyba: a) kasmet dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma ir vadovaudamasi 10 straipsniu priima programavimo dokumentą, kuriame pateikiamas CEPOL daugiametis programavimas ir kitų metų darbo programa; b) dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma priima metinį CEPOL biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias CEPOL biudžetu, pagal IV skyrių; c) priima konsoliduotąją metinę CEPOL veiklos ataskaitą ir iki kiekvienų metų liepos 1 d. nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita paviešinama; d) priima CEPOL taikytinas finansines taisykles pagal 21 straipsnį; e) atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą vidaus kovos su sukčiavimu strategiją; f) priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo komiteto narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles; g) remdamasi poreikių analize, priima ir reguliariai naujina komunikacijos ir sklaidos planus, nurodytus 4 straipsnyje; h) priima savo darbo tvarkos taisykles; i) laikydamasi 2 dalies CEPOL darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose[19] (paskyrimų tarnybos įgaliojimai); i') 2016 m. programavimo reikmėms priima daugiametį personalo politikos planą, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę[20]; j) laikydamasi Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 110 straipsnio, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles; k) prireikus nustato vidaus audito struktūrą; l) vadovaudamasi 23 straipsniu, skiria vykdomąjį direktorių ir prireikus pratęsia jo kadenciją arba atleidžia jį iš pareigų; m) atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos pareigūną, kuris vykdo pareigas visiškai savarankiškai; n) skiria Mokymo mokslinio komiteto narius; o) gavusi įvairių vidaus ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų išvadas bei rekomendacijas, užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus; p) atsižvelgdama į verslo ir finansų poreikius, priima visus sprendimus dėl CEPOL vidaus struktūrų sukūrimo ir, jei būtina, keitimo; q) prireikus priima kitas vidaus taisykles. 2. Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimo vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų perdavimo sustabdymo sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti. 3. Prireikus dėl išskirtinių aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus perskirtus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba perduoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius. 10 straipsnis Metinis ir daugiametis programavimas 1. Valdyba kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima daugiametę programą ir metinę darbo programą, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir dėl daugiamečio programavimo pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir nacionaliniais parlamentais. Valdyba programavimo dokumentą perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. Galutinai patvirtinus ES bendrąjį biudžetą programavimo dokumentas tampa galutinis ir prireikus jis atitinkamai koreguojamas. 2. Daugiametėje programoje nustatoma bendra strateginė programa, įskaitant tikslus, numatomus rezultatus ir veiklos rodiklius. Joje taip pat išdėstomas išteklių planavimas, įskaitant daugiametį biudžetą ir darbuotojus. Į ją įtraukiama ryšių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija. Daugiametis programavimas vykdomas įgyvendinant metines darbo programas ir prireikus atnaujinamas, atsižvelgiant į 33 straipsnyje nurodytų išorės ir vidaus vertinimų rezultatus. Prireikus į šių vertinimų išvadas atsižvelgiama ateinančių metų metinėje darbo programoje. 3. Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo principus. Metinė darbo programa turi derėti su 1 ir 2 dalyse nurodyta daugiamete darbo programa. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti ar išbraukti. Metinis ir (arba) daugiametis programavimas apima ryšių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategiją, nurodytą 3 straipsnyje, ir su ta strategija susijusius veiksmus. 4. Jeigu CEPOL pavedama nauja užduotis, valdyba iš dalies pakeičia priimtą metinę darbo programą. Bet kokie esminiai metinės darbo programos pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip priimant pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali perduoti vykdomajam direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos pakeitimus. 11 straipsnis Pirmininkas 1. Valdyba iš savo balso teisę turinčių narių renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkami dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma. Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas. 2. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas skiriami ketverių metų kadencijai. Kadenciją galima pratęsti vieną kartą. Tačiau jei bet kuriuo kadencijos metu jie netenka valdybos nario statuso, tą pačią dieną automatiškai baigiasi jų kadencija. 12 straipsnis Posėdžiai 1. Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas. 2. CEPOL vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose, bet neturi balso teisės. 3. Valdyba į eilinius posėdžius renkasi du kartus per metus. Be to, valdyba posėdžiauja pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip trečdalio savo narių prašymu. 4. Valdyba gali kviesti bet kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose, dalyvauti posėdžiuose kaip stebėtoją. 5. Pagal darbo tvarkos taisykles valdybos nariams posėdžiuose gali padėti patarėjai arba ekspertai. 6. Valdybos sekretoriato paslaugas teikia CEPOL. 13 straipsnis Balsavimo taisyklės 1. Nepažeidžiant 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktų ir 23 straipsnio 8 dalies, valdyba sprendimus priima balso teisę turinčių narių balsų dauguma. 2. Kiekvienas balso teisę turintis narys turi vieną balsą. Balso teisę turinčiam nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam nariui. 3. Pirmininkas balsuoja. 4. Vykdomasis direktorius nebalsuoja. 5. Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu. 2 SKIRSNIS VYKDOMASIS DIREKTORIUS 14 straipsnis Vykdomojo direktoriaus atsakomybė 1. Vykdomasis direktorius vadovauja CEPOL. Vykdomasis direktorius yra atskaitingas valdybai. 2. Nepažeidžiant Komisijos ir valdybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų. 3. Vykdomasis direktorius paprašytas atsiskaito Europos Parlamentui už įvykdytą veiklą. Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių atsiskaityti už įvykdytą veiklą. 4. Vykdomasis direktorius veikia kaip CEPOL teisinis atstovas. 5. Vykdomasis direktorius atsako už CEPOL šiuo reglamentu nustatytų uždavinių sprendimą. Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už: a) kasdienį CEPOL administravimą; b) pasiūlymų dėl CEPOL vidaus struktūrų sukūrimo teikimą valdybai; c) valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą; d) metinės darbo programos projekto ir daugiamečio programavimo rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija; e) metinės darbo programos projekto ir daugiamečio programavimo įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą valdybai; f) Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų atitinkamų įgyvendinimo taisyklių projekto rengimą vadovaujantis 110 straipsniu; g) konsoliduotosios metinės CEPOL veiklos ataskaitos projekto rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; h) veiksmų plano rengimą vadovaujantis vidaus arba išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis ir OLAF tyrimais, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai – valdybai; i) Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, taip pat, jeigu nustatoma pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų; j) CEPOL vidaus kovos su sukčiavimu strategijos projekto rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; k) CEPOL taikytinų finansinių taisyklių projekto rengimą; l) CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto vykdymą; m) pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos posėdžiams; n) kitų šiuo reglamentu nustatytų užduočių vykdymą. 3 SKIRSNIS MOKSLINIS MOKYMO KOMITETAS 15 straipsnis Tikslas ir užduotys 1. Mokslinis mokymo komitetas yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis CEPOL vykdomos su mokymu susijusios mokslinės veiklos kokybę. Todėl vykdomasis direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo anksčiau įsitrauktų į 9 straipsnyje nurodytų dokumentų rengimą, jei jie susiję su mokymu. 2. Mokslinį mokymo komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų ar specialistų, dirbančių šio reglamento 4 straipsnyje nurodytose srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi skaidrų kvietimą teikti paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo komiteto nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų. 3. Mokslinio mokymo komiteto narių sąrašą CEPOL paviešina savo interneto svetainėje ir prireikus atnaujina. 4. Mokslinio mokymo komiteto narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš pareigų. 5. Mokslinis mokymo komitetas išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija – penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma. Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus. Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį. 6. Vykdomasis direktorius arba jo atstovas kviečiamas į posėdžius kaip balso teisės neturintis stebėtojas. 7. Moksliniam mokymo komitetui talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo direktoriaus paskirtas CEPOL darbuotojas. 8. Pagrindinės Mokslinio mokymo komiteto funkcijos: a) patarti vykdomajam direktoriui rengiant metinę darbo programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamą Sąjungos sektorių politiką ir prioritetus; b) teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir konsultacijas savo kompetencijos klausimais; c) teikti nepriklausomą nuomonę ir konsultacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės; d) valdybos arba vykdomojo direktoriaus prašymu atlikti kitas su CEPOL mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis. 9. Metinis Mokslinio mokymo komiteto biudžetas nurodomas atskiroje CEPOL biudžeto eilutėje. IV SKYRIUS FINANSINĖS NUOSTATOS 16 straipsnis Biudžetas 1. Visų CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems finansiniams metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į CEPOL biudžetą. 2. CEPOL biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. 3. CEPOL biudžetą sudaro į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas, neatmetant kitų išteklių galimybės. 4. Sąjungos finansavimas CEPOL gali būti teikiamas sudarant įgaliojimo susitarimus ar skiriant ad hoc ir išskirtines dotacijas pagal 21 straipsnyje nurodytas jo finansines taisykles ir pagal atitinkamų Sąjungos politikos rėmimo priemonių nuostatas. 5. CEPOL išlaidas sudaro darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros išlaidos bei veiklos išlaidos. 6. Biudžeto įsipareigojimai veiksmams, susijusiems su plataus masto projektais, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskirstyti į metines dalis. 17 straipsnis Biudžeto sudarymas 1. Kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir išsiunčia jį valdybai. 2. Remdamasi šiuo projektu valdyba priima kitų finansinių metų preliminarų CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektą. 3. Preliminarus CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki sausio 31 d. išsiunčiamas Komisijai. Galutinį sąmatos projektą valdyba Komisijai išsiunčia iki kovo 31 d.. 4. Komisija išsiunčia biudžeto valdymo institucijai sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu. 5. Remdamasi šia sąmata Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas etatų planui, ir subsidijos, kuri bus mokama iš bendrojo biudžeto, sumą. 6. Biudžeto valdymo institucija patvirtina CEPOL skiriamo Europos Sąjungos įnašo asignavimus. 7. Biudžeto valdymo institucija priima CEPOL etatų planą. 8. Valdyba priima CEPOL biudžetą. Jis tampa galutinis galutinai priėmus bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas. 9. Bet kurio su statyba susijusio projekto, kuris galėtų turėti didelių pasekmių CEPOL biudžetui, atveju taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013[21] nuostatos. 18 straipsnis Biudžeto vykdymas 1. CEPOL biudžetą vykdo vykdomasis direktorius. 2. Kiekvienais metais vykdomasis direktorius siunčia biudžeto valdymo institucijai visą informaciją, svarbią bet kurios vertinimo procedūros išvadoms. 19 straipsnis Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas 1. Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 1 d. CEPOL apskaitos pareigūnas išsiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams laikinąsias finansines ataskaitas. 2. Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. CEPOL išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą. 3. Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas išsiunčia Audito Rūmams CEPOL laikinąsias finansines ataskaitas kartu su Komisijos finansinėmis ataskaitomis. 4. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl CEPOL laikinųjų finansinių ataskaitų pagal Finansinio reglamento 148 straipsnį, apskaitos pareigūnas parengia galutines CEPOL finansines ataskaitas. Vykdomasis direktorius pateikia jas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę. 5. Valdyba pateikia nuomonę dėl CEPOL galutinių finansinių ataskaitų. 6. Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, CEPOL apskaitos pareigūnas ne vėliau kaip liepos 1 d. Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams išsiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone. 7. Galutinės finansinės ataskaitos ne vėliau kaip kitų metų lapkričio 15 d. paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 8. Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pateiktas pastabas. Tą atsakymą vykdomasis direktorius taip pat nusiunčia valdybai. 9. Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra pagal Finansinio reglamento 165 straipsnio 3 dalį. 10. Atsižvelgdamas į Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimtą rekomendaciją, Europos Parlamentas iki N + 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė N metų biudžetą. 20 straipsnis Finansinės taisyklės 1. Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima CEPOL taikomas finansines taisykles. Jos negali nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013, išskyrus atvejus, kai taip nukrypti aiškiai reikia dėl CEPOL veiklos ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas. 2. CEPOL gali skirti dotacijas valstybėms narėms jų mokymo veiklai, susijusiai su 4 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytomis užduotimis, vykdyti, neskelbdama kvietimo teikti paraiškas. V SKYRIUS DARBUOTOJAI 21 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. CEPOL darbuotojams taikomi Tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos[22] bei Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės. 22 straipsnis Vykdomasis direktorius 1. Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip CEPOL laikinasis darbuotojas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą. 2. Vykdomąjį direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros. Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi CEPOL atstovauja valdybos pirmininkas. 3. Vykdomojo direktoriaus kadencija – penkeri metai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija atlieka įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir į CEPOL ateities uždavinius bei iššūkius. 4. Komisijos siūlymu ir atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą įvertinimą, valdyba gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. 5. Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti nebegali. 6. Vykdomasis direktorius gali būti atleistas iš pareigų tik valdybos sprendimu, priimtu Komisijai pasiūlius. 7. Sprendimus dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo, kadencijos pratęsimo arba atleidimo iš pareigų valdyba priima dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma. 23 straipsnis Deleguotieji nacionaliniai ekspertai 1. CEPOL gali pasitelkti deleguotuosius nacionalinius ekspertus. 2. Valdyba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų delegavimo į CEPOL taisyklės. VI SKYRIUS ĮVAIRIOS NUOSTATOS 24 straipsnis Teisinis statusas 1. CEPOL yra Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą. 2. Kiekvienoje valstybėje narėje CEPOL naudojasi plačiausiu veiksnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių teisės aktus. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese. 3. CEPOL būstinė yra Budapešte (Vengrija). 25 straipsnis Privilegijos ir imunitetai CEPOL ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų. 26 straipsnis Nuostatos dėl kalbų vartojimo 1. CEPOL taikomos Reglamento Nr. 1[23] nuostatos. 2. Valdyba dviejų trečdalių narių balsų dauguma priima sprendimą dėl CEPOL kalbų vartojimo vidaus tvarkos. 3. CEPOL veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras. 27 straipsnis Skaidrumas 1. CEPOL saugomiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001. 2. Per šešis mėnesius nuo pirmojo posėdžio dienos valdyba priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisykles. 3. Dėl CEPOL sprendimų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, galima pateikti skundą ombudsmenui arba pareikšti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų. 4. CEPOL vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001[24]. 28 straipsnis Kova su sukčiavimu 1. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas pagal Reglamentą Nr. 883/2013[25] kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis mėnesius nuo veiklos pradžios CEPOL prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)[26] atliekamų vidaus tyrimų ir priima atitinkamas visiems CEPOL darbuotojams taikytinas nuostatas naudojantis to susitarimo priede pateiktu šablonu. 2. Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš CEPOL, dokumentų auditą ir auditą vietoje. 3. OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Reglamento Nr. 883/2013 ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[27] nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su CEPOL finansuojama dotacija arba sutartimi. 4. Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, CEPOL bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus. 29 straipsnis Įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos taisyklės CEPOL taiko saugumo principus, išdėstytus Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtose Komisijos saugumo taisyklėse, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas[28] priede. Saugumo principai apima, inter alia, keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo nuostatas. 30 straipsnis Atsakomybė 1. CEPOL sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė. 2. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi kompetenciją priimti sprendimą pagal bet kurią CEPOL sudarytos sutarties arbitražinę išlygą. 3. Nesutartinės atsakomybės atveju CEPOL, remdamasi bendraisiais principais, nustatytais visų valstybių narių įstatymuose, atlygina bet kokią žalą, kurią jos padaliniai ar darbuotojai padaro vykdydami savo pareigas. 4. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi kompetenciją nagrinėti ginčus dėl 3 dalyje nurodyto žalos atlyginimo. 5. Asmeninė CEPOL darbuotojų atsakomybė reglamentuojama Tarnybos nuostatais arba jų įdarbinimo sąlygomis. 31 straipsnis Vertinimas ir peržiūra 1. Ne vėliau kaip po penkerių metų nuo 45 straipsnyje nurodytos datos ir toliau kas penkerius metus Komisija paveda atlikti CEPOL ir jo darbo metodų poveikio, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą. Visų pirma vertinama, ar reikia keisti CEPOL įgaliojimus ir, jei taip, koks būtų tokių pakeitimų finansinis poveikis. 2. Vertinimo ataskaitą kartu su savo išvadomis Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, ir valdybai. Vertinimo rezultatai paviešinami. 3. Kas antro įvertinimo metu taip pat įvertinami CEPOL pasiekti rezultatai atsižvelgiant į jos tikslus, įgaliojimus ir užduotis. Komisijai nusprendus, kad, atsižvelgiant į CEPOL tikslus, įgaliojimus ir užduotis, jos veikla nebetikslinga, ji gali siūlyti šį reglamentą atitinkamai pakeisti arba panaikinti. 32 straipsnis Administraciniai tyrimai Dėl CEPOL veiklos Europos ombudsmenas gali atlikti tyrimus pagal Sutarties 228 straipsnį. 33 straipsnis Bendradarbiavimas su Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis 1. CEPOL veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys, sudariusios atitinkamus susitarimus su Sąjunga. 2. Jei tai reikalinga CEPOL užduotims vykdyti, ji gali užmegzti ir plėtoti bendradarbiavimo ryšius su Sąjungos įstaigomis atsižvelgiant į šių įstaigų tikslus, trečiųjų šalių valdžios institucijomis, trečiųjų šalių mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis bei privačiais subjektais. 3. Pagal 1 ir 2 dalis parengiami susitarimai, kuriais visų pirma nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių galimo dalyvavimo CEPOL veikloje pobūdis, apimtis ir būdas, įskaitant nuostatas, susijusias su dalyvavimu CEPOL vykdomose iniciatyvose, finansiniais įnašais ir darbuotojais. Tų susitarimų nuostatos dėl darbuotojų visais atvejais turi atitikti Tarnybos nuostatus. 4. CEPOL su Sąjungos įstaigomis, kompetentingomis šio reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais ir nurodytomis 2 dalyje, bendradarbiauja pagal darbo susitarimus, sudarytus su tomis įstaigomis pagal šį reglamentą arba pagal atitinkamas Sprendimo 2005/681/TVR nuostatas. Tokie darbo susitarimai gali būti sudaromi tik gavus valdybos leidimą ir išankstinį Komisijos pritarimą. 34 straipsnis Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos 1. Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus valdybai, CEPOL ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo sudaro su Vengrija, nustatomos reikiamos nuostatos dėl patalpų suteikimo CEPOL Vengrijoje ir dėl infrastruktūros, kurią turi suteikti ta valstybė narė, taip pat priimančiojoje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, CEPOL darbuotojams ir jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės. 2. Priimančioji valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas CEPOL veikimui, įskaitant daugiakalbių europinių mokymo įstaigų ir reikiamos transporto infrastruktūros užtikrinimą. VII SKYRIUS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS 35 straipsnis Bendrasis teisių perėmimas 1. Šiuo reglamentu įsteigiama CEPOL yra Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL sudarytų sutarčių, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto bendroji teisių perėmėja. 2. Šis reglamentas nekeičia Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL prieš įsigaliojant šiam reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios. 3. Sprendimo 2005/681/TVR pagrindu sudarytas susitarimas dėl būstinės nustoja galioti šio reglamento taikymo pradžios dieną. 36 straipsnis Su valdyba susijusios pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Pagal Sprendimo 2005/681/TVR 10 straipsnį įsteigto CEPOL valdybos narių kadencija baigiasi ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. 2. Laikotarpiu nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena] iki [šio reglamento taikymo pradžios diena] pagal Sprendimo 2005/681/TVR 10 straipsnį įsteigta valdyba: a) vykdo šio reglamento 9 straipsnyje nurodytas valdybos funkcijas; b) rengia Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo šio reglamento 29 straipsnyje nurodytiems CEPOL dokumentams taisykles ir taisykles dėl konfidencialumo ir diskretiškumo įsipareigojimų, taip pat šio reglamento 31 straipsnyje nurodytos neskelbtinos ir Sąjungos įslaptintos informacijos apsaugos taisykles, kad jas būtų galima priimti; c) rengia visas šio reglamento taikymui reikalingas priemones ir d) peržiūri pagal Sprendimą 2005/681/TVR valdybos priimtas vidaus taisykles ir priemones, kad pagal šio reglamento 8 straipsnį įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą pagal jo 42 straipsnio 2 dalį. 37 straipsnis Su vykdomuoju direktoriumi ir darbuotojais susijusios pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Pagal Sprendimo 2005/681/TVR 11 straipsnio 1 dalį paskirtam CEPOL direktoriui likusiam jo kadencijos laikotarpiui suteikiami šio reglamento 15 straipsnyje numatyti vykdomojo direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento įsigaliojimo diena], bet iki [šio reglamento taikymo pradžios diena], ji automatiškai pratęsiama laikotarpiui iki vienų metų po [šio reglamento taikymo pradžios diena]. 2. Jeigu vykdomasis direktorius nepageidauja arba negali eiti pareigų pagal 1 dalį, valdyba paskiria laikinąjį vykdomąjį direktorių, kuris vykdo vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau kaip 18 mėnesių, kol pagal 23 straipsnį bus paskirtas vykdomasis direktorius. 3. Šis reglamentas nedaro poveikio darbuotojų, įdarbintų pagal Sprendimą 2005/681/TVR, teisėms ir pareigoms. 4. Pirmoje pastraipoje nurodytų darbuotojų įdarbinimo sutartys pagal šį reglamentą gali būti atnaujinamos laikantis Tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų. 38 straipsnis Biudžetui taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos Pagal Sprendimo 2005/681/TVR 25 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo procedūra užbaigiama pagal Sprendime 2005/681/TVR nustatytas taisykles. VIII SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 39 straipsnis Panaikinimas Šiuo reglamentu pakeičiamas Sprendimas 2005/681/TVR nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos. 40 straipsnis Tolesnis valdybos priimtų vidaus taisyklių galiojimas Pagal Sprendimą 2005/681/TVR valdybos priimtos vidaus taisyklės ir priemonės galioja toliau po [šio reglamento taikymo pradžios diena], išskyrus atvejus, kai taikydama šį reglamentą valdyba nusprendžia kitaip. 41 straipsnis Įsigaliojimas 1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2. Jis taikomas nuo [taikymo pradžios diena]. Tačiau 36, 37 ir 38 straipsniai taikomi nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena]. Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma – „Agentūros“ prie KOMISIJOS SPRENDIMO dėl Komisijos tarnyboms skirtų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto (Europos Komisijos skirsnio) vykdymo vidaus taisyklių [Ši forma naudojama visiems pasiūlymams arba iniciatyvoms, kurie teisėkūros institucijai pateikiami dėl įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 208 straipsnyje (Finansinio reglamento 31 straipsnis ir Taikymo taisyklių 19 straipsnis)] 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis [įstaigos] veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis [įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR, įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL). 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje [29] Politikos sritis: VIDAUS REIKALŲ SRITIS (18 antraštinė dalis) Veikla: 18.02 Vidaus saugumas 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[30] þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslas (-ai) 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) 2000 m. Tarybos sprendimu įsteigtas Europos policijos koledžas (CEPOL) 2005 m. tapo ES agentūra (Tarybos sprendimas 2005/681/TVR). CEPOL suburia visos Europos vyresniuosius policijos pareigūnus, siekdamas paskatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą kovos su nusikalstamumu ir visuomenės saugumo bei viešosios tvarkos palaikymo srityje. Stokholmo programoje nustatyta, kad būtina aktyviau plėtoti mokymą Sąjungos temomis, kad būtų kuriama tikra Europos teismų ir teisėsaugos kultūra, ir siekti tikslo parengti metodiškas europines mokymo sistemas. Todėl Komisija, prieš pateikdama šį pasiūlymą dėl naujo reglamento, pasiūlė Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą (LETS), kuri būtų grindžiama CEPOL šiuo metu vykdoma veikla. Pagal dabartinį teisinį pagrindą CEPOL galėtų tik iš dalies įgyvendinti LETS, nes jo kompetencijai priklauso tik vyresniųjų pareigūnų mokymas. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla ... konkretus tikslas 1 konkretus tikslas: koordinuoti atitinkamą ES lygmens teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą ir mainus 2 konkretus tikslas: koordinuoti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS) įgyvendinimą Atitinkama VGV / VGB veikla 18.02 – Vidaus saugumas 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Teisėsaugos pareigūnų mokymas, kartu – policijos veiklos standartų lygio kėlimas visoje ES, teisėsaugos įstaigų tarpusavio pasitikėjimo didinimas, aktyvesnė bendros teisėsaugos kultūros plėtotė ir efektyvesni ES veiksmai sprendžiant bendrus saugumo uždavinius. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. - reikmių analizių skaičius; - kokybės užtikrinimo produktų skaičius; - bendrų mokymo programų skaičius; - mokymo modulių (įskaitant e. mokymo modulius) skaičius; - praktiškai įgyvendintų programų skaičius; - surengtų mainų skaičius; - vartotojų pasitenkinimas. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Teisėsaugos pareigūnų mokymas, kurį užtikrins ši agentūra, padės kelti policijos veiklos standartų lygį visoje ES, didinti teisėsaugos įstaigų tarpusavio pasitikėjimą, taip pat prisidės prie bendros teisėsaugos kultūros plėtotės ir ES veiksmų efektyvumo sprendžiant bendrus saugumo uždavinius didinimo. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda ES įsitraukus į teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą būtų užtikrinta koordinuota tokio mokymo plėtotė ir vykdymas. Šioje srityje valstybių narių lygmeniu arba ES lygmeniu (per CEPOL) jau nuveikta nemažai. Tačiau, kaip paaiškinta Komisijos komunikate dėl Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS), reikia nuveikti daugiau, pavyzdžiui, užtikrinti, kad mokymas geriau tenkintų reikmes, atitinkančias vadovaujantis aukščiausiais kokybės standartais nustatytus ES lygmens prioritetus. 1.5.3. Panašios patirties išvados Komisijos komunikatas dėl Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS) grindžiamas 2012 m. CEPOL apžvalga ir išsamiomis konsultacijomis su valstybių narių ir TVR agentūrų ekspertais. Iš rezultatų matyti reikmė geriau koordinuoti veiklą ir suteikti svarbesnį vaidmenį ES agentūrai kaip mokymo sistemos įgyvendinimo varomajai jėgai ir koordinatorei, glaudžiai bendradarbiaujančiai su kitomis agentūromis ir nacionalinių mokymo įstaigų tinklu. 2011 m. baigtas CEPOL penkerių metų vertinimas ir Komisijos užsakymu atliktas išorės tyrimas – taip rengtasi poveikio vertinimui, susijusiam su būsimu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Rezultatai parodė reikmę plėtoti mokymą apie policijos veiklos ES aspektus, geriau koordinuoti CEPOL, valstybių narių ir kitų agentūrų veiklą, gerinti dabartinį CEPOL valdymą ir struktūrą. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Teisingumo ir vidaus reikalų srityje CEPOL bendradarbiauja su kitomis ES agentūromis (įskaitant Europolą, FRONTEX ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą). Rengdama strateginių mokymo poreikių įvertinimus ir atsižvelgdama į ES vidaus saugumo srities prioritetus bei jos išorės aspektus, taip pat laikydamasi atitinkamų politikos ciklų, CEPOL užtikrins, kad kompetentingoms teisėsaugos institucijoms skirta mokymo veikla, kurią vykdo esamos Europos agentūros ir kitos atitinkamos įstaigos, būtų plėtojama nuosekliai ir nebūtų dubliuojama. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2016 01 01 iki 2016 03 31, vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[31] Iš 2014 m. biudžeto ¨ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis þ Netiesioginis valdymas pavedant biudžeto vykdymo užduotis: ¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų įstaigoms (nurodyti); ¨EIB arba Europos investicijų fondui; þ 208 ir 209 straipsniuose nurodytoms įstaigoms; ¨ viešosios teisės įstaigoms; ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; ¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Pagal siūlomą reglamentą CEPOL kiekvienais metais turi parengti programavimo dokumentą, kuriame būtų pateikiamas CEPOL daugiametis programavimas ir metinė darbo programa. Be to, kas 5 metus Komisija užsako vertinimą, kurio tikslas – visų pirma įvertinti CEPOL ir jos darbo praktikos poveikį, efektyvumą ir veiksmingumą. Visų pirma vertinama, ar reikia keisti CEPOL įgaliojimus ir, jei taip, koks būtų tokių pakeitimų finansinis poveikis. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Suinteresuotieji subjektai gali manyti, kad paversti CEPOL už LETS įgyvendinimą ir mokymo koordinavimą ES lygmeniu atsakinga agentūra yra per didelio užmojo tikslas, atsižvelgiant į dabartinį CEPOL dydį. Todėl, atsižvelgiant į naujos agentūros įgaliojimų pokyčius, reikėtų atitinkamai pakeisti jos struktūrą ir valdymą. Be to, reikia atsižvelgti į riziką, susijusią su agentūros (visų pirma jos darbuotojų) perkėlimu į naują būstinės vietą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Atliekama tokia CEPOL veiklos kontrolė: biudžeto kontrolė, vidaus auditas, metinės Audito Rūmų ataskaitos, kasmetinis ES biudžeto įvykdymo tvirtinimas ir OLAF tyrimai, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti, kad agentūroms paskirti ištekliai būtų tinkamai naudojami. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Kovojant su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Reglamento Nr. 883/2013 nuostatos agentūrai taikomos be apribojimų, kaip nustatyta reglamento 29 straipsnyje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija …...….] || DA / NDA ([32]) || ELPA šalių[33] || šalių kandidačių[34] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 3 || 18.0205 – Europos policijos koledžas (CEPOL) || DA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija …...….] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą || || || || || || 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 3 || Saugumas ir pilietybė CEPOL || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO 1 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 1) || || || || || || || Mokėjimai || 2) || || || || || || || 2 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 1a) || || || || || || || Mokėjimai || 2 a) || || || || || || || 3 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 3a) || || || || || || || || Mokėjimai || 3b) || || || || || || || IŠ VISO asignavimų CEPOL || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Mokėjimai || =2+2a +(3b) || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Pastaba: Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Vidaus reikalų GD ||  Žmogiškieji ištekliai || || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660  Kitos administracinės išlaidos || || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 Mokėjimai || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 3.2.2. Numatomas poveikis CEPOL asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Orientaciniai tikslai ir rezultatai ò || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO || Rūšis[35] || Vidutinės išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || 1 KONKRETUS TIKSLAS[36] Koordinuoti ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || Koordinavimas || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 || - Rezultatas || Bendros mokymo programos ir planai, e. mokymosi moduliai || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 || - Rezultatas || Jokių kursų || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 || - Rezultatas || Jokių mainų || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 7,345 || || 7,491 || || 7,758 || || 7,912 || || 8,071 || || 38,577 || 2 KONKRETUS TIKSLAS Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos įgyvendinimas || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || Sistemos 4 krypčių koordinavimas, poreikių analizė ir kokybės užtikrinimo produktai || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 1,296 || || 1,322 || || 1,368 || || 1,396 || || 1,424 || || 6,806 || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 8,641 || || 8,813 || || 9,126 || || 9,308 || || 9,495 || || 45,383 || 3.2.3. Numatomas poveikis CEPOL žmogiškiesiems ištekliams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: – mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškieji ištekliai || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Etatų plano pareigybės (darbuotojų skaičius) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || - Iš jų AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 || - Iš jų AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || Išorės personalas (FTE) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 || - Iš jų sutartininkų || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || - Iš jų deleguotųjų nacionalinių ekspertų (SNE) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 || Iš viso darbuotojų || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 || || || || || || || || Darbuotojų išlaidos || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Etatų plano pareigybės || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716 - Iš jų AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191 - Iš jų AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525 Išorės personalas || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682 - Iš jų sutartininkų || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664 - Iš jų deleguotųjų nacionalinių ekspertų (SNE) || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018 Iš viso darbuotojų išlaidų || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398 Pastaba: 2014 m. CEPOL etatų planas: 27 laikinieji darbuotojai (16 AD + 11 AST), 10 sutartininkų ir 5,5 deleguotųjų nacionalinių ekspertų. Atsižvelgdama į Europos ombudsmeno rekomendaciją, agentūra ketina 2016 m. įdarbinti papildomą laikinąjį darbuotoją – patarėją teisės klausimais (1 AD). 3 pareigybės LETS reikmėms jau įtrauktos į 2013 m. liepos 10 d. Komunikatą COM(2013) 519, pagal kurį numatyta nemažinti CEPOL darbuotojų skaičiaus iki 25; viena iš trijų papildomų pareigybių bus suteikta tik 2018 m. Daroma prielaida, kad 2017 m. reikės įdarbinti papildomą darbuotoją (+ 1 AD), kuris dirbs LETS įgyvendinimo srityje; todėl 2018 m. numatytą pareigybę reikėtų užpildyti anksčiau. LETS įgyvendinimo klausimus spręsiančių 4 darbuotojų uždavinys bus koordinuoti sistemos 4 kryptis ir užtikrinti, kad mokymo veikla būtų pagrįsta reguliaria mokymo poreikių analize ir būtų kokybiška. Atsižvelgiant į tai, kad Komunikate COM(2013) 519 CEPOL reikmėms jau numatyti 3 papildomi darbuotojai, 2016 m. reikės užpildyti tik 1 pareigybę (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais), o dar 1 papildomą darbuotoją reikės rasti 2017 m., atsižvelgiant į agentūroms prieinamus išteklius pagal metinio biudžeto procedūras. Visos personalo išlaidos apskaičiuotos remiantis 2013 m. rugpjūčio 8 d. Biudžeto generalinio direktorato gairėmis: 1 laikinasis darbuotojas = 132 000 EUR per metus, 1 sutartininkas = 70 000 EUR per metus, 1 deleguotasis nacionalinis ekspertas = 78 000 EUR per metus. Atliekant skaičiavimus, atsižvelgta į atlyginimų korekcinį koeficientą Vengrijoje (76,1 %). 3.2.3.2. Numatomi etatų plano pareigybių ir išorės personalo poreikiai ETATŲ PLANO PAREIGYBĖS || || || || || Kategorija ir lygis || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės AD 16 || || || || || AD 15 || || || || || AD 14 || || || 1 || 1 || 1 AD 13 || 1 || 1 || || || AD 12 || || || 1 || 2 || 2 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4 AD 8 || || || || || AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 6 || || || || || AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8 Iš viso AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 AST 11 || || || || || AST 10 || || || || || AST 9 || || || || || AST 8 || || || 1 || 2 || 2 AST 7 || || 1 || 1 || 1 || 2 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2 AST 2 || || || || || AST 1 || || || || || Iš viso AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 AST/SC 6 || || || || || AST/SC 5 || || || || || AST/SC 4 || || || || || AST/SC 3 || || || || || AST/SC 2 || || || || || AST/SC 1 || || || || || Iš viso AST/SC || || || || || IŠ VISO || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || || || || || IŠORĖS PERSONALAS || || || || || Sutartininkai || 2016 m. apytikriai duomenys* || 2017 m. apytikriai duomenys* || 2018 m. apytikriai duomenys* || 2019 m. apytikriai duomenys* || 2020 m. apytikriai duomenys* IV pareigybių grupė || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 III pareigybių grupė || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 III pareigybių grupė || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 I pareigybių grupė || || || || || Iš viso || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || || || Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 2016 m. apytikriai duomenys* || 2017 m. apytikriai duomenys* || 2018 m. apytikriai duomenys* || 2019 m. apytikriai duomenys* || 2020 m. apytikriai duomenys* Iš viso || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 (*) Apytikriai duomenys apskaičiuoti pagal sąnaudų vidurkį. Šiame etatų plane pateikti skaičiai lieka orientaciniai. Sprendimą dėl kiekvienų metų etatų plano priima biudžeto valdymo institucija. Kategorijų paaukštinimas šiame etatų plane nereiškia automatinio darbuotojų kategorijų pakeitimo – jiems bus taikoma įprasta vertinimo ir perklasifikavimo procedūra. 3.2.3.3. Numatomi pagrindinio GD žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 IŠ VISO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Atstovauja Komisijai agentūros valdyboje. Rengia Komisijos nuomonę apie metinę darbo programą ir stebi jos įgyvendinimą. Stebi, kaip vykdomas biudžetas. Padeda agentūrai plėtoti savo veiklą pagal ES politikos nuostatas, be kita ko, dalyvaudami ekspertų posėdžiuose. Visos darbo dienos ekvivalento sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti įtrauktas į priedo 3 skirsnį. 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – þ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – o Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – - ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[37]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. […] 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – ¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų finansinių metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[38] Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. […] Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. […] FINANSINĖS TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS PRIEDAS Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Komisijos sprendimas dėl Komisijos tarnyboms skirtų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto (Europos Komisijos skirsnio) vykdymo vidaus taisyklių 1. REIKALINGŲ ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS ir SU JAIS SUSIJUSIOS IŠLAIDOS 2. KITOS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS 3. APYTIKRIŲ IŠLAIDŲ APSKAIČIAVIMO METODAI 3.1. Žmogiškieji ištekliai 3.2. Kitos administracinės išlaidos Šis priedas turi būti pridėtas prie finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos prasidėjus tarpžinybinėms konsultacijoms. Duomenų lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik Komisijos vidaus naudojimui. 1. Su reikalingais žmogiškaisiais ištekliais susijusios išlaidos ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 AST || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (Sąjungos delegacijose) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Išorės personalas[39] XX 01 02 01 (bendrasis biudžetas) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (Sąjungos delegacijose) || CA || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Išorės personalas[40] XX 01 04 yy Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). || - būstinėje || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || - Sąjungos delegacijose || CA || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 2. Kitos administracinės išlaidos ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || Būstinėje: || || || || || || 18 01 02 11 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX 01 02 11 02 – Konferencijų ir posėdžių išlaidos || || || || || || XX 01 02 11 03 – Komitetai[41] || || || || || || XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos || || || || || || XX 01 03 01 03 – IRT įranga[42] || || || || || || XX 01 03 01 04 – IRT paslaugos || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) || || || || || || Sąjungos delegacijose || || || || || || XX 01 02 12 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos || || || || || || XX 01 02 12 02 – Tolesnis personalo mokymas || || || || || || XX 01 03 02 01 – Pastatų įsigijimo, nuomos ir kitos susijusios išlaidos || || || || || || XX 01 03 02 02 – Įranga, baldai, biuro reikmenys ir paslaugos || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || XX 01 04 yy – Techninės ir administracinės pagalbos (neįtraukiant išorės personalo) išlaidos iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų (buvusios BA eilutės) || || || || || || - būstinėje || || || || || || - Sąjungos delegacijose || || || || || || XX 01 05 03 – Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos || || || || || || 10 01 05 03 – Kitos tiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ir neįtraukta į 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 Administracinių asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į esamus biudžeto apribojimus. 3. Išlaidų apskaičiavimo metodai 3.1. Žmogiškieji ištekliai Šioje dalyje nustatomas skaičiavimo metodas, taikomas siekiant įvertinti reikalingus žmogiškuosius išteklius (darbo krūvio prielaidos, įskaitant konkrečias darbo vietas (SYSPER 2 darbo vietų aprašas), darbuotojų kategorijos ir atitinkamos vidutinės išlaidos) Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Pastaba. Kiekvienos būstinėje dirbančių darbuotojų kategorijos vidutinės išlaidos nurodomos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms  Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Finansų skyrių tinklui skirto 2013 m. rugpjūčio 8 d. aplinkraščio duomenimis, su 1 AD susijusios vidutinės išlaidos – 132 000 EUR per metus.  Išorės personalas Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ  Tik iš mokslinių tyrimų biudžeto finansuojamos pareigybės  Išorės personalas 3.2. Kitos administracinės išlaidos Aprašykite kiekvienai biudžeto eilutei taikomą apskaičiavimo metodą, visų pirma, svarbiausias prielaidas (pavyzdžiui, posėdžių skaičius per metus, vidutinės išlaidos ir kt.) Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Prielaidos: 6 komandiruotės per metus. Su komandiruote susijusios vidutinės išlaidos – 500 EUR (1 darbuotojas dalyvauja 2 susitikimuose su nacionaliniais kontaktiniais asmenimis, 2 darbuotojai – 2 valdybos posėdžiuose) Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ [1] OL L 256, 2005 10 1. [2] COM(2013) 173/2 final. [3] COM(2013) 172 final. [4] Tuo reglamentu iš dalies keičiamas Tarybos sprendimo 2005/681/TVR 4 straipsnis, pagal kurį būstinė yra Bramshile (Jungtinė Karalystė). [5] „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“, OL C 115, 2010 5 4, p. 1. [6] 2013 m. vasario 22 d. Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto ataskaita ir 2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Stokholmo programos laikotarpio vidurio peržiūros. [7] COM(2010) 673 final. [8] COM(2014) 154 final. [9] Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimas. [10] Europolas (2013 m.). Sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimas (SOCTA). [11] 2011 m. sausio 21 d. CEPOL penkerių metų vertinimas (tyrimas) („Study on Five Years evaluation of CEPOL activity“), „Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy and Evaluation Studies LLP and Evalutility Ltd.“. [12] www.cepol.europa.eu. [13] Tyrimas dėl Tarybos sprendimo 2005/681/TVR, įsteigiančio CEPOL, dalinio pakeitimo. 2012 m. balandžio 21 d. galutinė ataskaita, „GHK Consultants“. [14] Jeigu abi agentūros būtų buvusios įkurdintos vienoje vietoje, CEPOL būtų išsaugojusi teisinį nepriklausomumą, valdymą, biudžetą, uždavinius ir įgaliojimus, tačiau tam tikros administracinės tarnybos būtų buvusios bendros su Europolu. [15] Komisijos komunikatas dėl LETS grindžiamas CEPOL atlikta mokymo paklausos ir pasiūlos apžvalga, taip pat konsultacijomis su valstybių narių ekspertais bei teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis 2011–2012 m. surengtuose keturiuose ekspertų posėdžiuose ir trijose konferencijose, kuriose dalyvavo ir Europos Parlamento narių. [16] 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 2005/681/TVR, įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL) ir panaikinantis Sprendimą 2000/820/TVR (OL L 256, 2005 10 1, p. 63). [17] COM(2013) 172 final. [18] 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). [19] 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones (OL L 56, 1968 3 4, p. 1). [20] Kaip numatyta persvarstytame finansiniame pagrindų reglamente (Komisijos deleguotasis Reglamentas (ES) Nr. 1271/2013) dabartiniame daugiamečiame personalo politikos plane pateikta informacija yra 9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto naujo programavimo dokumento dalis. Naujos programavimo taisyklės taikomos nuo 2016 m. sausio 1 d.; 2017 m. yra pirmieji metai, kuriems taikomas naujasis programavimo dokumentas. Todėl reikalavimas atskirai priimti daugiametį personalo politikos planą numatytas tik iki 2016 m. programavimo. [21] OL L 328, 2013 12 7, p. 42. [22] OL L 287, 2013 10 29, p. 15–62. [23] 2005 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 920/2005, iš dalies keičiantis 1958 m. balandžio 15 d. Reglamentą Nr. 1. [24] 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo. [25] 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999. [26] 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų. OL L 136, 1999 5 31, p. 0015–0019. [27] 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 0002–0005). [28] 2006 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (2006/548/EB, Euratomas). [29] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [30] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte. [31] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [33] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [34] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [35] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [36] Kaip apibūdinta 1.4.2 punkte „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [37] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo (2007–2013 m. laikotarpiui) 19 ir 24 punktus. [38] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų. [39] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“). [40] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“). [41] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis