Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo /* KOM/2010/0690 galutinis - NLE 2010/0335 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.11.25 KOM(2010) 690 galutinis 2010/0335 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Remdamasi atitinkamu Tarybos įgaliojimu[1], Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Seišelių Respublika dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo atnaujinimo. Pasibaigus deryboms naujasis protokolas buvo parafuotas 2010 m. birželio 3 d., o 2010 m. spalio 29 d. pasikeitus laiškais jis buvo iš dalies pakeistas. Jis apima trejų metų laikotarpį nuo dienos, kai Taryba priims sprendimą dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo ir kai pasibaigs dabartinio protokolo galiojimo laikotarpis, t. y. 2011 m. sausio 17 d. Ši Tarybos sprendimo dėl Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo naujojo protokolo sudarymo procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu pasirašyti ir laikinai taikyti naująjį protokolą ir Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių pagal šį protokolą paskirstymo valstybėms narėms. Komisijos derybinė pozicija buvo, be kita ko, pagrįsta dabartinio protokolo ex-post vertinimo, kurį 2010 m. gegužės mėn. atliko išorės ekspertai, rezultatais. Naujasis protokolas atitinka Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo tikslus –sustiprinti Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos bendradarbiavimą ir skatinti partnerystės ryšius ir taip plėtoti tausią žvejybos politiką ir atsakingai naudoti žuvininkystės išteklius Seišelių žvejybos zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Abi šalys susitarė bendradarbiauti, kad įgyvendintų Seišelių žuvininkystės sektoriaus politiką, ir tuo tikslu tęsia politinį dialogą dėl atitinkamų programų. Naujajame protokole numatyta, kad bendras visam laikotarpiui skiriamas finansinis įnašas bus 16 800 000 EUR. Ši suma paskirstoma taip: a) 3 380 000 EUR per metus sumą, kuri atitinka metinį orientacinį 52 000 tonų kiekį ir b) 2 220 000 EUR per metus sumą, kuri skiriama kaip papildoma ES parama Seišelių žuvininkystės ir jūrų politikai. Europos tunų žvejybos laivų žvejybos galimybės paskirstomos iš viso 60 laivams – 48 tunų žvejybos seineriams ir 12 ūdomis žvejojantiems laivams. Tuo remdamasi, Komisija siūlo, kad Taryba, Parlamentui pritariant, sprendimu patvirtintų šio protokolo sudarymą. 2010/0335 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[3], kadangi: (1) 2006 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1562/2006 dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo[4]. (2) Europos Sąjunga derėjosi su Seišelių Respublika dėl naujojo minėto partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo, kuriuo ES laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Seišeliai turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai žuvininkystės srityje. (3) Šių derybų rezultatas – protokolas, parafuotas 2010 m. birželio 3 d. (4) Šis naujasis protokolas pasirašytas ir laikinai taikomas nuo [... m. ... ... d.], remiantis ... m. ... ... d. Tarybos sprendimu 2010/XXX[5]. (5) Protokolas turėtų būti sudarytas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sąjungos vardu patvirtinamas[6] Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolas. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), kuris (-ie) įgaliojamas (-i) Sąjungos vardu pateikti protokolo 14 straipsnyje numatytą pranešimą ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis protokolo[7]. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PROTOKOLAS, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas 1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės 1. Pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 5 straipsnį suteiktos trejų (3) metų laikotarpio žvejybos galimybės nustatomos taip: a) 48 jūriniai tunų žvejybos seineriai ir b) 12 dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų. 2. 1 dalis taikoma nepažeidžiant šio protokolo 5 ir 6 straipsnių. 3. Pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 6 straipsnį ir šio protokolo 7 straipsnį su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Seišelių vandenyse tik turėdami pagal šį protokolą ir šio protokolo priedą išduotą žvejybos leidimą. 2 straipsnis Finansinė parama. Mokėjimo būdai 1. Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 7 straipsnyje nurodytas bendras finansinis 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio ir viso šio protokolo galiojimo laikotarpio įnašas yra 16 800 000 EUR. 2. Šį bendrą finansinį įnašą sudaro: a. 3 380 000 EUR metinė suma už įplaukimą į Seišelių išskirtinę ekonominę zoną (IEZ), atitinkančią 52 000 tonų metinį orientacinį kiekį, ir b. 2 220 000 EUR metinė speciali suma, skirta Seišelių žuvininkystės ir jūrų politikai remti ir įgyvendinti. 3. 1 dalis taikoma nepažeidžiant šio protokolo 3, 4, 5 ir 6 straipsnių. 4. Per šio protokolo taikymo laikotarpį Europos Sąjunga kasmet moka šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytą bendrą sumą (t. y. atitinkamai 3 380 000 EUR ir 2 220 000 EUR). Mokėjimas už pirmuosius metus atliekamas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo šio protokolo įsigaliojimo dienos, o už kitus metus – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo sukakties dieną. 5. Jei Europos Sąjungos laivų Seišelių IEZ sužvejotas bendras tunų kiekis viršija 52 000 tonų per metus, metinė finansinio įnašo už teisę žvejoti suma didinama 65 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną. Tačiau bendra metinė Europos Sąjungos mokama suma negali būti daugiau nei du kartus didesnė už 2 dalies a punkte nurodytą sumą (6 760 000 EUR). Jei Europos Sąjungos laivų Seišelių IEZ sužvejotas kiekis yra daugiau kaip du kartus didesnis už bendrą metinį kiekį, suma, mokėtina už minėtą ribą viršijantį kiekį, išmokama kitais metais vadovaujantis priedo nuostatomis. 6. 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą Seišeliai panaudoja savo nuožiūra. 7. Finansinis įnašas pervedamas į Seišelių centriniame banke atidarytą bendrą Seišelių valstybės iždo sąskaitą. Sąskaitos numerį nurodo Seišelių valdžios institucijos. 3 straipsnis Atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės skatinimas Seišelių vandenyse 1. Įsigaliojus šiam protokolui ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo jo įsigaliojimo dienos Europos Sąjunga ir Seišeliai Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių jos įgyvendinimo taisyklių, kurios visų pirma apima: a) metines ir daugiametes gaires, kuriomis remiantis bus naudojama 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta speciali finansinio įnašo suma; b) metinius ir daugiamečius tikslus, kuriuos įgyvendinant ilgainiui būtų įdiegta atsakinga žvejyba ir tausi žuvininkystė, atsižvelgiant į Seišelių nacionalinės žuvininkystės ir jūrų politikos, taip pat kitų politikos sričių, susijusių su atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės, įskaitant saugomus jūrų rajonus, skatinimu arba padedančių jas skatinti, prioritetus; c) kasmetinių rezultatų vertinimo kriterijus ir tvarką. 2. Siūlymus keisti daugiametę sektoriaus programą tvirtina abi šalys jungtiniame komitete. 3. Kiekvienais metais Seišeliai prireikus gali skirti papildomą 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto finansinio įnašo sumą daugiametei programai įgyvendinti. Apie tokį skyrimą pranešama Europos Sąjungai. 4 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos 1. Abi šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Seišelių vandenyse, remdamosi tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų tarpusavio nediskriminavimo principu. 2. Šio protokolo galiojimo laikotarpiu Europos Sąjunga ir Seišeliai siekia stebėti Seišelių IEZ žuvininkystės išteklių būklę. 3. Abi šalys siekia laikytis Indijos vandenyno tunų komisijos (IVTK) nutarimų ir rekomendacijų, susijusių su žuvininkystės išteklių išsaugojimu ir atsakingu valdymu. 4. Abi šalys, remdamosi IVTK priimtomis rekomendacijomis ir nutarimais, geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir prireikus Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 4 straipsnyje numatyto bendro mokslinio susitikimo rezultatais, gali konsultuotis jungtiniame komitete, numatytame Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje, ir prireikus tartis dėl priemonių tausiam Seišelių žuvininkystės išteklių valdymui užtikrinti. 5 straipsnis Žvejybos galimybių peržiūra bendru sutarimu 1. 1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės gali būti peržiūrimos bendru sutarimu, jei IVTK rekomendacijose ir nutarimuose patvirtinama, kad tokia peržiūra padės užtikrinti tausų Indijos vandenyno tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų valdymą. 2. Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis peržiūrimas 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas finansinis įnašas. Tačiau bendra metinė Europos Sąjungos mokama suma negali būti daugiau nei du kartus didesnė už 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą sumą. 3. Abi šalys viena kitai praneša apie jų žuvininkystės politikos ir teisės aktų pokyčius. 6 straipsnisNaujos žvejybos galimybės 1. Jei Europos Sąjungos žvejybos laivai pageidautų vykdyti Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 1 straipsnyje nenumatytą žvejybos veiklą, prieš suteikdamos leidimą tokiai veiklai vykdyti šalys konsultuojasi tarpusavyje ir prireikus susitaria dėl tokios žvejybos veiklos sąlygų, įskaitant atitinkamus šio protokolo ir jo priedo pakeitimus. 2. Šalys turėtų skatinti eksperimentinę žvejybą, visų pirma susijusią su Seišelių vandenyse esančiais neišnaudotais giliavandenių rūšių žuvų ištekliais. Tuo tikslu ir vienai iš šalių prašant šalys konsultuojasi siekdamos kiekvienu konkrečiu atveju nustatyti rūšis, sąlygas ir kitus atitinkamus kriterijus. 3. Šalys vykdo eksperimentinę žvejybą remdamosi kriterijais, dėl kurių jos abi atitinkamai susitars sudarydamos administracinį susitarimą. Eksperimentinės žvejybos leidimai turėtų būti suteikiami ne ilgesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui. 4. Jei šalys mano, kad eksperimentinės žvejybos kampanijos davė teigiamų rezultatų, Seišelių Respublikos Vyriausybė gali Europos Sąjungos laivynui skirti naujų rūšių žuvų žvejybos galimybių, kuriomis jis naudotųsi iki šio protokolo galiojimo pabaigos. Tokiu atveju šio protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte minimas finansinis įnašas padidinamas. Atitinkamai pakeičiami priede numatyti laivų savininkams taikomi mokesčiai ir sąlygos. 7 straipsnisŽvejybos veiklos vykdymo sąlygos. Išimties nuostata Nepažeisdami Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 6 straipsnio, Europos Sąjungos laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Seišelių vandenyse tik jei jie turi pagal šį protokolą ir jo priedą Seišelių valdžios institucijų išduotą galiojantį žvejybos leidimą. 8 straipsnisFinansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas 1. Nepaisant šio protokolo 9 straipsnyje išdėstytų nuostatų, 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytas finansinis įnašas, abiem šalims pasikonsultavus tarpusavyje, persvarstomas arba jo mokėjimas sustabdomas su sąlyga, kad Europos Sąjunga mokėjimo sustabdymo metu jau yra pervedusi visą mokėtiną sumą, jei: a) žvejybos veiklai Seišelių IEZ trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius; b) vienoje iš šalių padaryta svarbių politinės krypties pakeitimų, turinčių įtakos atitinkamoms šio protokolo nuostatoms; c) Europos Sąjunga konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip numatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, ir atlikus minėto susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą. Tuo atveju sustabdoma visa ES laivų žvejybos veikla. 2. Europos Sąjunga pasilieka teisę visiškai ar iš dalies sustabdyti 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei pagal šio protokolo 3 straipsnį jungtiniam komitetui atlikus vertinimą ir po konsultacijų jungtiniame komitete nustatoma, kad sektoriaus politikai įgyvendinti skirtos paramos rezultatai iš esmės neatitinka programos, kuriai skirtas biudžetas. 3. Finansinis įnašas vėl gali būti pradėtas mokėti ir žvejybos veikla vėl gali būti pradėta vykdyti, kai atstatoma ankstesnė padėtis, buvusi prieš susidarant anksčiau minėtoms aplinkybėms, ir jei šalys, pasikonsultavusios tarpusavyje, dėl to sutaria. 9 straipsnisProtokolo įgyvendinimo sustabdymas 1. Šio protokolo įgyvendinimas sustabdomas vienos iš šalių iniciatyva po konsultacijų jungtiniame komitete, numatytame Susitarimo 9 straipsnyje, ir šalims sutarus tarpusavyje, jei: a) žvejybos veiklai Seišelių IEZ trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius; b) Europos Sąjunga neatlieka 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatytų mokėjimų dėl kitų nei šio protokolo 8 straipsnyje nurodytos priežasčių; c) aiškinant ir įgyvendinant šį protokolą ir jo priedą tarp šalių kyla ginčas, kuris negali būti išspręstas; d) viena iš šalių nesilaiko šio protokolo ir jo priedo nuostatų; e) vienoje iš šalių padaryta svarbių politinės krypties pakeitimų, turinčių įtakos atitinkamoms šio protokolo nuostatoms; f) viena iš šalių konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip nustatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, ir atlikus minėto susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą; g) nesilaikoma Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracijos, kaip numatyta Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 3 straipsnio 5 dalyje. 2. Norėdama sustabdyti protokolo taikymą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą praneša raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti. 3. Jei protokolo taikymas sustabdomas, šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Ginčą išsprendus, protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis , priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės. 10 straipsnisTaikomos nacionalinės teisės nuostatos 1. Seišelių vandenyse veiklą vykdantiems Europos Sąjungos žvejybos laivams taikomi Seišelių įstatymai ir kiti teisės aktai, nebent šiame protokole ir jo priede yra nustatyta kitaip. 2. Seišelių valdžios institucijos Europos Komisijai praneša apie visus su žuvininkystės politika susijusius teisės aktų pakeitimus arba apie naujus teisės aktus. 11 straipsnisTrukmė Šis Protokolas ir jo priedas taikomi trejus (3) metus nuo dienos, kurią jis pradedamas laikinai taikyti pagal 13 straipsnį, jei pagal 12 straipsnį nepranešama apie protokolo denonsavimą. 12 straipsnisDenonsavimas 1. Norėdama denonsuoti šį protokolą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki dienos, kurią šis protokolas turėtų būti denonsuotas. 2. Ankstesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas laikomas šalių konsultacijų pradžia. 13 straipsnis Laikinas taikymas Šis Protokolas ir jo priedas laikinai taikomi nuo jų pasirašymo dienos. 14 straipsnis Įsigaliojimas Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą. PRIEDAS EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS SEIŠELIŲ VANDENYSE SĄLYGOS I SKYRIUS. VALDYMO PRIEMONėS 1 skirsnis Žvejybos leidimų paraiškų teikimas ir žvejybos leidimų išdavimas 1. Pagal protokolą, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime, žvejybos leidimus žvejybos veiklai vykdyti Seišelių vandenyse gali gauti tik reikalavimus atitinkantys Europos Sąjungos laivai. 2. Žvejybos leidimas – tai teisė nustatytą laikotarpį vykdyti žvejybos veiklą tam tikrame rajone arba taikant tam tikrą žvejybos būdą arba licencija tokiai veiklai vykdyti. 3. Europos Sąjungos laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui Seišeliuose nėra uždrausta žvejybos veikla. Jie neturi būti padarę Seišelių teisės aktų pažeidimų ir turi būti įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su Seišeliuose pagal su Europos Sąjunga sudarytus žvejybos susitarimus vykdoma žvejybos veikla. Be to, jie turi atitikti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 nuostatas dėl žvejybos leidimų. 4. Visi Europos Sąjungos laivai, kuriems prašoma išduoti žvejybos leidimą, yra atstovaujami Seišeliuose gyvenančio agento. Minėto agento pavardė ir adresas nurodomi žvejybos leidimo paraiškoje. 5. Atitinkamos Europos Sąjungos valdžios institucijos kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, kaip apibrėžta Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 2 straipsnyje, žvejybos leidimo paraišką dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio vykdyti žvejybos veiklą pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą, pateikia ne vėliau kaip prieš 20 dienų iki leidimo įsigaliojimo pradžios dienos. 6. Jei laivo savininkas pagal 5 punktą žvejybos leidimo paraiškos nepateikia prieš leidimo įsigaliojimo pradžią, jis tai gali padaryti leidimo galiojimo laikotarpiu kreipdamasis į ES ne vėliau kaip prieš 20 dienų iki žvejybos veiklos pradžios. Tokiais atvejais laivų savininkai moka visus mokesčius už visą žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį. 7. Kiekviena kompetentingai Seišelių valdžios institucijai pateikiama žvejybos leidimo paraiška parengiama pagal I priedėlyje pateikiamą formos modelį ir prie jos pridedami tokie dokumentai: a. dokumentas, patvirtinantis mokesčio sumokėjimą už žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį; b. kiti dokumentai arba pažymėjimai, kurių reikalaujama remiantis specialiomis taisyklėmis, pagal protokolą taikomomis atitinkamo tipo laivams. 8. Mokestis pervedamas į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą. 9. Mokesčiai apima visus nacionalinius ir vietinius mokesčius, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius. 10. Žvejybos leidimai visiems laivams išduodami laivų savininkams arba jų agentams per 15 dienų nuo dienos, kai kompetentinga Seišelių valdžios institucija gauna visus 7 punkte nurodytus dokumentus. Šių žvejybos leidimų kopija siunčiama už Seišelius atsakingai Europos Komisijos delegacijai. 11. Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiamas, išskyrus force majeure atvejus, kaip nurodyta 12 punkte. 12. Įrodytu force majeure atveju Europos Sąjungai paprašius vieno laivo žvejybos leidimas likusiu jo galiojimo laikotarpiu gali būti perleistas kitam reikalavimus atitinkančiam panašiomis charakteristikomis pasižyminčiam laivui, nemokant jokio kito mokesčio. Tačiau ūdomis žvejojančių laivų atveju, jei vieną laivą pakeičiančio kito laivo bendra registrinė talpa (BRT) yra didesnė už pirmojo laivo talpą, mokesčio skirtumas mokamas pro rata temporis. 13. Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas per Europos Sąjungos delegaciją, atsakingą už Seišelius, panaikintą žvejybos leidimą grąžina kompetentingai Seišelių valdžios institucijai. 14. Naujas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas kompetentingai Seišelių valdžios institucijai grąžina panaikintą žvejybos leidimą. Už Seišelius atsakinga Europos Sąjungos delegacija informuojama apie žvejybos leidimo perleidimą. 15. Nepažeidžiant šio priedo VII skyriaus „Kontrolė“ 1 punkto, žvejybos leidimas visą laiką privalo būti laikomas laive. 2 skirsnis Su žvejybos leidimais susijusios sąlygos. Mokesčiai ir avansai 1. Žvejybos leidimas galioja vienerius metus nuo protokolo laikino taikymo pradžios dienos ir gali būti pratęstas, jei tenkinamos 1 skirsnyje nustatytos paraiškos teikimo sąlygos. 2. Seišelių kompetentingos valdžios institucijos žvejybos leidimus išduoda, taikydamos tokią mokėjimo tvarką: a) tunų žvejybos seineriams: - 61 000 EUR už laivą nustatyto dydžio metinė suma mokama dviem dalimis: - 50 % sumos sumokama teikiant žvejybos leidimo paraišką - ir 50 % sumos – per šimtą (100) dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pradžios dienos. - Išskirtinėmis su piratavimu susijusiomis aplinkybėmis, kurios kelia rimtą pavojų pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą veiklą vykdančių laivų saugumui ir dėl kurių laivai yra priversti išplaukti iš Indijos vandenyno, abi šalys, remdamosi laivų savininkų per Europos Komisiją atskirai pateiktais prašymais ir atsižvelgdamos į kiekvieną atvejį atskirai, išnagrinėja galimybę leisti mokėti pro rata temporis . b) ūdomis žvejojantiems laivams (kurių BRT – daugiau kaip 250): - prieš leidimo galiojimo pradžią mokama 4 200 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 120 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Seišelių vandenyse; c) ūdomis žvejojantiems laivams (kurių BRT – mažiau kaip 250): - prieš leidimo galiojimo pradžią mokama 3 150 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 90 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Seišelių vandenyse. 3. Jei ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas žuvų kiekis viršija anksčiau nurodytą kiekį tonomis, laivų savininkai, gavę mokėtinų mokesčių ataskaitą, ne vėliau kaip iki tų pačių metų birželio 30 d. kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms į Seišelių valdžios institucijų nurodytą banko sąskaitą atitinkamai perveda papildomą 35 EUR už toną sumą. Jei 6 dalyje nurodytoje galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už 3 dalyje nurodytą ūdomis žvejojantiems laivams taikomą avansą, likutis laivo savininkui negrąžinamas. 4. Seišelių valdžios institucijos parengia ankstesnių kalendorinių metų mokėtinų mokesčių ataskaitą remdamosi pateiktomis Europos Sąjungos laivų sužvejoto kiekio deklaracijomis ir kita Seišelių valdžios institucijų turima informacija. 5. Ataskaita Komisijai išsiunčiama iki einamųjų metų kovo 31 d. Komisija tuo pat metu iki balandžio 15 d. ją perduoda laivų savininkams ir atitinkamų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms. 6. Jei laivų savininkai nesutinka su Seišelių valdžios institucijų pateikta ataskaita, jie gali konsultuotis su moksliniais institutais, atsakingais už sužvejoto kiekio duomenų tikrinimą, pavyzdžiui, su IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) ir IPIMAR ( Instituto de Investigação das Pescas e do Mar ), ir vėliau tartis su kompetentingomis Seišelių valdžios institucijomis, kurios apie tai praneša Komisijai, kad iki einamųjų metų gegužės 31 d. būtų sudaryta galutinė ataskaita. Jei laivų savininkai iki tos dienos savo pastabų nepateikia, Seišelių valdžios institucijų pateikta ataskaita laikoma galutine. 3 skirsnis Aprūpinimo laivai 1. Aprūpinimo laivams, teikiantiems pagalbą pagal šį protokolą veiklą vykdantiems ES žvejybos laivams, taikomos tos pačios nuostatos, mokesčiai ir sąlygos, kokie pagal Seišelių rašytinius įstatymus taikomi kitiems tokiems laivams. 2. Su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojantiems aprūpinimo laivams tinkamu mastu taikoma ta pati 1 skirsnyje nustatyta žvejybos leidimų paraiškų perdavimo procedūra. II SKYRIUS. ŽVEJYBOS ZONOS Siekiant nepakenkti smulkaus masto žuvininkystei Seišelių vandenyse, Europos Sąjungos laivams neleidžiama žvejoti zonose, kurios Seišelių teisės aktuose apibrėžtos kaip zonos, kuriose žvejyba ribojama arba draudžiama, arba yra trijų mylių spinduliu nuo Seišelių valdžios institucijų įrengto bet kurio žuvų suburiamojo įrenginio, kurių geografinės koordinatės praneštos laivų savininkų atstovams arba agentams. III SKYRIUS. STEBėSENA 1 skirsnis Sužvejoto kiekio registravimas 1. Visi laivai, kuriems pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse, privalo kompetentingai Seišelių valdžios institucijai pranešti apie sužvejotų žuvų kiekį, laikydamiesi tokių taisyklių: 1.1. Europos Sąjungos laivai, kurie turi žvejybos Seišelių vandenyse licenciją, kasdien užpildo kiekvienam jų reisui Seišelių vandenyse skirtą sužvejoto kiekio ataskaitos formą, kaip nurodyta 2 ir 3 priedėliuose. Forma pildoma ir tuomet, kai žuvų sužvejota nebuvo. Forma pildoma įskaitomai, ją pasirašo laivo kapitonas arba jo atstovas. 1.2. Sužvejoto kiekio ataskaitos formą, nurodytą 1.1 ir 1.3 punktuose, Europos Sąjungos laivai pateikia tokia tvarka: - jei jie atvyksta į Viktorijos uostą, užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms pateikia per penkias (5) dienas nuo atvykimo dienos arba bet kuriuo atveju prieš išvykdami iš uosto, priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau; - visais kitais atvejais užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms išsiunčia per keturiolika (14) dienų nuo atvykimo į bet kurį kitą nei Viktorijos uostą. 1.3. Šių sužvejoto kiekio ataskaitos formų kopijos tuo pat metu ir per tą patį 1.2 punkte nustatytą laikotarpį privalo būti išsiųstos I skyriaus 2 skirsnio 6 punkte nurodytiems moksliniams institutams. 2. Laikotarpiai, kuriais laivas nėra Seišelių IEZ, pažymimi pirmiau nurodytoje sužvejoto kiekio ataskaitos formoje, įrašant „Ne Seišelių vandenys.“ 3. Šalys siekia, kad būtų sukurta sužvejoto kiekio duomenų sistema, pagal kurią visa minėta informacija būtų keičiamasi tik elektroniniu būdu. Todėl abi šalys svarsto galimybę popierinę sužvejoto kiekio duomenų pažymos versiją kuo greičiau pakeisti elektronine versija. 4. Jei įvedus elektroninę sužvejoto kiekio deklaravimo sistemą iškiltų techninių problemų arba ji blogai veiktų, sužvejotas kiekis deklaruojamas remiantis 1 punktu. 2 skirsnis Pranešimas apie sužvejotą kiekį. Įplaukimas į Seišelių vandenis ir išplaukimas iš jų 1. Šiame priede Europos Sąjungos laivų reiso trukmė apibrėžiama taip: - laikotarpis nuo laivo įplaukimo į Seišelių vandenis iki išplaukimo iš jų, - laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki perkrovimo arba - laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki iškrovimo Seišeliuose. 2. Europos Sąjungos laivai Seišelių valdžios institucijoms apie savo planuojamą įplaukimą į Seišelių vandenis arba išplaukimą iš jų praneša ne vėliau kaip prieš tris (3) valandas ir vykdydami žvejybos veiklą Seišelių vandenyse kas tris dienas praneša apie per tą laikotarpį sužvejotas žuvis. 3. Pranešdami apie įplaukimą ir (arba) išplaukimą, laivai taip pat praneša savo buvimo vietą ir laive turimų sužvejotų žuvų kiekį ir rūšis. Tokie pranešimai siunčiami faksu arba e. paštu 5 priedėlyje nurodyta forma ir adresais. Tačiau Seišelių valdžios institucijos paviršinėmis ūdomis žvejojančius laivus, kuriuose nėra atitinkamos ryšių įrangos, gali atleisti nuo šio įpareigojimo, leisdamos jiems pranešimus teikti per radiją. 4. Europos Sąjungos žvejybos laivai, kurie žvejybos veiklą vykdo apie tai nepranešę kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, laikomi laivais, kurie žvejybos veiklą vykdo be žvejybos leidimo. Tokiais atvejais jiems bus taikomos VIII skyriaus 1.1 punkte nurodytos sankcijos. 3 skirsnis Iškrovimas 1. Visi laivai, pageidaujantys sužvejotas žuvis iškrauti Seišelių uostuose, ne vėliau kaip prieš 24 valandas kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms praneša: - laivų, kuriuose vyks iškrovimo darbai, pavadinimus; - iškraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis); - iškrovimo datą; - iškrauto krovinio gavėją. 2. Tunų žvejybos seineriai deda pastangas, kad tunai Seišelių konservų fabrikui ir (arba) vietos pramonei būtų tiekiami tarptautinės rinkos kaina. 3. Tunų žvejybos seineriai, sužvejotas žuvis iškraunantys Viktorijos uoste, dės pastangas, kad jų priegauda būtų parduota vietoje vietos rinkos kaina. 4 skirsnis Perkrovimas 1. Visi laivai, pageidaujantys sužvejotas žuvis perkrauti Seišelių vandenyse, tai atlieka tik Seišelių uostuose. Jūroje perkrovimą atlikti draudžiama ir visiems šią nuostatą pažeidusiems asmenims taikomos Seišelių įstatymuose numatytos nuobaudos. 2. Laivų savininkai arba jų agentai ne vėliau kaip prieš 24 valandas kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms turi pranešti: - laivų, kuriuose vyks perkrovimo darbai, pavadinimus, - krovininių laivų pavadinimus, - perkraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis) ir - perkrovimo datą. 3. Perkrovimas laikomas išvykimu iš Seišelių vandenų. Todėl laivai kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms turi pateikti savo sužvejoto kiekio deklaracijas. 5 skirsnis Laivų stebėsenos sistema Laivai, be kita ko, stebimi naudojant laivų stebėsenos sistemas, nediskriminuojant ir remiantis toliau nustatytomis nuostatomis. 1. Palydovinio stebėjimo tikslais Seišelių valdžios institucijos vėliavos valstybių žvejybos stebėsenos centrams (ŽSC) praneša Seišelių vandenų koordinates (ilgumas ir platumas). Seišelių valdžios institucijos šią informaciją, išreikštą dešimtainės sistemos laipsniais pagal pasaulinę koordinačių sistemą Wgs– 84 datum , perduos elektroniniu formatu. 2. Seišelių valdžios institucijos ir nacionaliniai ŽSC, naudodami https formatą arba, jei taikoma, kitą saugų ryšių protokolą, keisis informacija apie jų atitinkamus elektroninius adresus ir atitinkamuose ŽSC naudotinas specifikacijas pagal 4 ir 6 punktuose nustatytas sąlygas. Šią informaciją, kiek įmanoma, sudaro pavardės, telefonų ir faksų numeriai ir elektroninio pašto (interneto) adresai, kuriuos ŽSC gali naudoti keisdamiesi bendra informacija. 3. Laivo buvimo vieta bus nustatoma ne didesne kaip 100 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu. 4. Kai pagal ES ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą žvejojantis laivas įplaukia į Seišelių vandenis, vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centras automatiškai ne rečiau kaip kas valandą ( dažnumas ) realiuoju laiku perduoda Seišelių žvejybos stebėsenos centrui laivo buvimo vietos ataskaitas. Šie pranešimai laikomi buvimo vietos ataskaitomis. Pranešimų perdavimo dažnumas gali būti keičiamas ir pranešimai perduodami ne rečiau kaip kas 30 minučių, jei yra svarių įrodymų, kad laivas daro pažeidimą. 4.1. Šiuos įrodymus kartu su prašymu pakeisti dažnumą Seišelių žvejybos stebėsenos centras pateikia vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai. Gavęs prašymą žvejybos stebėsenos centras nedelsdamas automatiškai ir realiuoju laiku siunčia duomenis Seišelių žvejybos stebėsenos centrui. 4.2. Seišelių žvejybos stebėsenos centras apie stebėsenos procedūros pabaigą nedelsdamas praneša vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai. 4.3. Vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui ir Europos Komisijai pranešama apie bet kokios tikrinimo procedūros, atliekamos remiantis 4.2 punkte nurodytu specialiu prašymu, eigą. 5. 4 punkte nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu naudojant https formatą arba kitą saugų ryšių protokolą, remiantis anksčiau atitinkamų ŽSC sudarytais susitarimais. Visi pranešimai perduodami automatiškai ir realiuoju laiku, kaip nurodyta 4 punkte. Laivui vykdant veiklą Seišelių vandenyse draudžiama išjungti jo palydovinę padėties nustatymo įrangą arba trukdyti jos veikimui. 6. Jei kyla techninių problemų, susijusių su žvejybos laive įrengta palydovine stebėjimo įranga, arba šios įrangos veikimo sutrikimų, laivo kapitonas atitinkamos vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui 4 punkte nurodytą informaciją perduoda faksu arba e. paštu, pateikdamas laikotarpio, kuris prasidėjo, kai buvo nustatytas gedimas arba sutrikimas arba kai laivo savininkui arba kapitonui apie tai pranešė kompetentingos Seišelių valdžios institucijos, duomenis. Tokiomis sąlygomis, kol laivas pasilieka Seišelių vandenyse, užtenka, kad kas keturias valandas būtų pateikta bent viena bendra buvimo vietos ataskaita. Šioje bendroje buvimo vietos ataskaitoje nurodoma laivo buvimo vieta kas valandą, kurią to laivo kapitonas užregistravo per minėtas keturias valandas. Vėliavos valstybės ŽSC arba pats laivas šiuos pranešimus nedelsdamas perduoda Seišelių ŽSC. Prireikus arba kilus abejonėms, kompetentinga Seišelių valdžios institucija gali paprašyti, kad minėtas laivas buvimo vietos ataskaitą siųstų kas valandą. Sugedusi įranga suremontuojama arba pakeičiama, kai tik laivas grįžta iš žvejybos reiso. Nesuremontavus ar nepakeitus įrangos į naują žvejybos reisą išvykti negalima. 7. Laivo stebėsenos sistemos techninės ir programinės įrangos sudėtinės dalys yra apsaugotos nuo klastojimo, t.y. negalima įvesti ir siųsti klaidingų duomenų apie buvimo vietą ir jų neturi būti galima reguliuoti rankiniu būdu. Sistema yra visiškai automatinė ir veikia bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo aplinkos sąlygų. Palydovinę padėties nustatymo įrangą draudžiama sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančia ar kaip kitaip trukdyti jos veikimui. Visų pirma kapitonas užtikrina, kad: - duomenys nebūtų pakeisti; - prie palydovinės padėties nustatymo įrangos prijungta (-os) antena (-os) nebūtų užstojama (-os); - palydovinei padėties nustatymo įrangai jokiais būdais nebūtų pertrauktas elektros tiekimas; - laivo padėties nustatymo įranga nebūtų pašalinta iš laivo ar tos vietos, kurioje ji iš pradžių buvo įmontuota; - kompetentingai Seišelių valdžios institucijai būtų nedelsiant pranešta apie bet kokį laivo padėties nustatymo įrangos pakeitimą. Už bet kurio iš pirmiau minėtų įsipareigojimų nevykdymą kapitonui gali tekti atsakyti pagal Seišelių rašytinius įstatymus. 8. Vėliavos valstybės ŽSC kas valandą stebi savo laivų judėjimą Seišelių vandenyse. Jei laivai juda ne pagal numatytas sąlygas, apie tai nedelsiant pranešama Seišelių ŽSC ir taikoma 6 punkte numatyta procedūra. 9. Atitinkami ŽSC ir Seišelių ŽSC bendradarbiauja, kad būtų užtikrintas šių nuostatų įgyvendinimas. Jei Seišelių ŽSC nustato, kad vėliavos valstybė nesiunčia duomenų, kaip nurodyta 4 punkte, apie tai nedelsiant pranešama atitinkamam ŽSC. Gavęs pranešimą, pastarasis per dvidešimt keturias (24) valandas atsako Seišelių ŽSC, informuodamas, kodėl neteikiami pranešimai, ir nurodydamas pagrįstą laiką, nuo kurio bus vėl laikomasi minėtų nuostatų. Jei per nurodytą laikotarpį įsipareigojimai neįvykdomi, abu ŽSC tokias problemas spręs raštu arba kaip numatyta šių nuostatų 13 punkte. 10. Laikantis šių nuostatų perduodami stebėsenos duomenys naudojami tik kompetentingų Seišelių valdžios institucijų vykdomai kontrolei, valdymui, stebėsenai ir jų reikalavimų vykdymui užtikrinti. Šie duomenys jokiomis aplinkybėmis negali būti perduodami nesusijusioms trečiosioms šalims, išskyrus tuos atvejus, kai gaunamas atitinkamos vėliavos valstybės raštiškas sutikimas, kiekvieną konkretų atvejį išnagrinėjus atskirai, arba gaunamas Seišelių teismo nurodymas. 11. Susitariama, kad bet kuriai šaliai paprašius, bus keičiamasi informacija apie palydovinę įrangą, naudojamą padėčiai nustatyti, siekiant užtikrinti, kad taikant šias nuostatas minėta įranga visiškai atitiktų kitos šalies reikalavimus. 12. Prireikus šalys susitaria susitikti ir tinkamu metu persvarstyti šias nuostatas, be kita ko, atitinkamai išnagrinėti su atskirais laivais susijusius sutrikimų ar nukrypimų nuo normos atvejus. Apie visus tokius atvejus Seišelių valdžios institucijos turės pranešti ES vėliavos valstybėms narėms ir Europos Komisijai ne vėliau kaip likus 15 dienų iki persvarstymo susitikimo. 13. Bet kokie dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo kylantys ginčai sprendžiami šalims konsultuojantis tarpusavyje Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete. IV SKYRIUS. JūREIVIų PRIėMIMAS į LAIVą 1. Kiekvienas tunų žvejybos seineris, laivo savininkui pritarus, vykdydamas reisą Seišelių vandenyse į laivą priima ne mažiau kaip du Seišelių jūreivius, kuriuos laivo agentas paskiria iš kompetentingos Seišelių valdžios institucijos pateikto pavardžių sąrašo. 2. Laivų savininkai siekia, kad į laivą būtų priimta papildomų Seišelių jūreivių. 3. Laivo savininkas arba agentas kompetentingai Seišelių valdžios institucijai praneša į atitinkamą laivą priimtų Seišelių jūreivių pavardes ir kitus duomenis, nurodydamas jų įguloje užimamas pareigas. 4. Į ES laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 5. Seišelių jūreivių darbo sutartys, kurių viena kopija perduodama sutartį pasirašiusiems asmenims, sudaromos tarp laivų savininkų agento (-ų) ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar atstovų, konsultuojantis su kompetentingomis Seišelių valdžios institucijomis. Šiomis sutartimis jūreiviams užtikrinamos jiems taikomos socialinės garantijos, įskaitant draudimą mirties, ligos ir nelaimingo atsitikimo atveju, taip pat pensijų išmokas. 6. Atlyginimą Seišelių jūreiviams moka laivų savininkai. Susitarimą dėl atlyginimų, prieš išduodant leidimus žvejoti, kartu priima laivų savininkai arba jų agentai ir kompetentingos Seišelių valdžios institucijos. Tačiau Seišelių jūreivių atlyginimo sąlygos negali būti blogesnės nei taikomos panašias pareigas vykdančioms Seišelių įguloms ir bet kokiu atveju ne blogesnės už TDO normas. 7. Seišelių užimtumo įstatymo vykdymo užtikrinimo ir taikymo tikslais laivo savininko agentas laikomas vietiniu laivo savininko atstovu. Į agento ir jūreivio sudaromą sutartį taip pat įtraukiamos jiems taikomos repatriacijos ir pensijų išmokų sąlygos. 8. Visi Europos Sąjungos laivuose įdarbinti jūreiviai dieną prieš pasiūlytą jų priėmimo į laivą dieną prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūreivis neatvyksta numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir valandą, laivų savininkai savaime atleidžiami nuo įpareigojimo priimti tą jūreivį į laivą. 9. Jei į tunų žvejybos laivus priimtų Seišelių jūreivių skaičius dėl ankstesniame punkte nenurodytų priežasčių yra mažesnis už mažiausią 1 punkte nustatytą skaičių, kiekvienas laivo savininkas privalo sumokėti nustatyto dydžio sumą, kuri apskaičiuojama remiantis dienų, per kurias jo laivyno laivai vykdė veiklą Seišelių vandenyse, skaičiumi (kai pirmo laivo įplaukimo diena laikoma pirmąja veiklos diena ir paskutinio laivo išplaukimo diena laikoma paskutiniąja veiklos diena), padaugintu iš kiekvienai dienai nustatytos 20 EUR sumos. Nustatyto dydžio suma Seišelių valdžios institucijoms sumokama ne vėliau kaip per 90 dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos dienos. 10. Ta suma naudojama Seišelių jūreiviams ir (arba) žvejams mokyti ir mokama į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą. V SKYRIUS. STEBėTOJAI 1. Abi šalys pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į IVTK nutarime Nr. 10/04 nustatytus įpareigojimus, susijusius su moksline stebėtojų programa. 2. Įsipareigojimų vykdymo tikslais, išskyrus tuos atvejus, kai, atsižvelgiant į saugumo reikalavimus, neturima pakankamai vietos, stebėtojams taikomos toliau išdėstytos nuostatos: 2.1. Laivai, kuriems pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse, į laivą toliau nurodytomis sąlygomis priima Seišelių paskirtus stebėtojus. 2.1.1. Seišelių valdžios institucijoms paprašius, Europos Sąjungos žvejybos laivai į laivą priima po vieną stebėtoją, o jei, Seišelių valdžios institucijų nuomone, tai tinkama ir būtina – po du stebėtojus, kuriuos paskiria minėtos valdžios institucijos. 2.1.2. Seišelių valdžios institucijos sudaro laivų, į kuriuos turi būti priimtas stebėtojas, sąrašą, ir į laivus paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Sąrašai Europos Komisijai pateikiami tik juos sudarius, o vėliau – kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami. 2.1.3. Seišelių valdžios institucijos atitinkamiems laivų savininkams arba jų agentams praneša stebėtojo, kuris turi būti priimtas į jų laivą, pavardę ne vėliau kaip iki stebėtojo planuojamo priėmimo į laivą likus 15 dienų. 3. Stebėtojų laive praleidžiamą laiką nustato Seišelių valdžios institucijos, tačiau paprastai tas laikas turėtų būti ne ilgesnis, negu būtina pareigoms atlikti. Apie tai Seišelių valdžios institucijos laivų savininkams arba jų agentams praneša tuo pat metu, kai praneša į atitinkamą laivą paskirto stebėtojo pavardę. 4. Stebėtojų priėmimo į laivą sąlygas bendru sutarimu nustato laivų savininkai arba jų agentai ir Seišelių valdžios institucijos po to, kai paskelbiamas paskirtų laivų sąrašas. 5. Per dvi savaites ir apie tai įspėję prieš 10 dienų atitinkami laivų savininkai praneša, kuriame Seišelių uoste ir kuriomis dienomis jie ketina priimti stebėtojus į laivą. 6. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio uoste, jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra vienas (arba du) Seišelių stebėtojas (-ai), išplaukia iš Seišelių vandenų, imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau galėtų grįžti į Seišelius, o išlaidas padengia laivo savininkas. 7. Jeigu stebėtojas neatvyksta į sutartą vietą sutartu laiku ir per dvylika valandų nuo sutarto laiko, laivų savininkai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti stebėtoją į laivą. 8. Su stebėtojais laive elgiamasi kaip su pareigūnais. Jie atlieka tokias užduotis: 8.1. stebi laivų žvejybos veiklą; 8.2. tikrina laivų, kuriuose vykdomos žvejybos operacijos, padėtį; 8.3. registruoja naudojamus žvejybos įrankius; 8.4. tikrina į laivo žurnalą įrašytus Seišelių vandenyse sužvejoto kiekio duomenis; 8.5. tikrina priegaudos procentinę dalį ir įvertina į jūrą išmetamų žuvų kiekį; 8.6. kartą per savaitę faksu, e. paštu arba kitomis ryšio priemonėmis praneša žvejybos duomenis, įskaitant laive turimą Seišelių vandenyse sužvejotą kiekį ir priegaudą. 9. Laivų kapitonai daro viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrintas laive esančių stebėtojų fizinis ir psichologinis saugumas. 10. Be to, kiek tai įmanoma, stebėtojams suteikiamos visos jų pareigoms vykdyti reikalingos sąlygos. Kapitonas jiems suteikia galimybę naudotis jų pareigoms vykdyti reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, ir patekti į atitinkamas laivo dalis, jei tai būtina stebėtojų pareigų vykdymui palengvinti. 11. Būdami laive stebėtojai: 11.1. imasi visų reikiamų veiksmų, kad užtikrintų, jog dėl jų priėmimo į laivą sąlygų ir buvimo laive nenutrūktų žvejybos operacijos ir nebūtų trukdoma jų vykdyti; 11.2. tausoja laive esantį turtą ir įrangą ir paiso visų laivui priklausančių dokumentų konfidencialumo. 12. Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai parengia ir pasirašo veiklos ataskaitą, kuri turi būti perduota kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, o jos kopija – Europos Komisijai. Stebėtojams išvykstant iš laivo, kapitonui įteikiama ataskaitos kopija. 13. Laivo savininkai padengia stebėtojų apgyvendinimo laive sąlygas, kurios atitinka pareigūnams taikomas sąlygas. 14. Stebėtojų atlyginimą ir taikomus mokesčius moka kompetentingos Seišelių valdžios institucijos. VI SKYRIUS. UOSTO įRANGA IR NAUDOJIMASIS IšTEKLIAIS BEI PASLAUGOMIS Europos Sąjungos laivai stengiasi visus jų veiklai reikalingus išteklius ir paslaugas įsigyti Seišeliuose. Seišelių valdžios institucijos, susitarusios su laivų savininkais, nustato naudojimosi uosto įranga ir, jei reikia, ištekliais bei paslaugomis sąlygas. VII SKYRIUS. KONTROLė Laivai laikosi Seišelių rašytinių įstatymų, susijusių su žvejybos įrankiais bei jų techninėmis specifikacijomis, ir su visomis kitomis jų žvejybos veiklai taikomomis techninėmis priemonėmis, taip pat laikosi Indijos vandenyno tunų komisijos nustatytų išsaugojimo, valdymo ir kitų priemonių. 1. Laivų sąrašas Europos Sąjunga atnaujina laivų, kuriems pagal šį protokolą yra išduotas žvejybos leidimas, sąrašą. Parengtas ir kiekvieną kartą atnaujintas sąrašas perduodamas už žuvininkystės kontrolę atsakingoms Seišelių valdžios institucijoms. 2. Kontrolės procedūros 2.1. Europos Sąjungos žvejybos laivų kapitonai, vykdantys žvejybos veiklą Seišelių vandenyse, bendradarbiauja su Seišelių įgaliotais pareigūnais, tikrinančiais ir kontroliuojančiais žvejybos veiklą. 2.2. Siekiant, kad patikrinimų procedūros būtų atliekamos saugiau ir lengviau, ir nepažeidžiant rašytinių Seišelių įstatymų nuostatų, laivo sulaikymas patikrinimui turi būti vykdomas taip, kad būtų galima atpažinti patikrinimų platformas ir nustatyti, kad inspektoriai yra Seišelių įgalioti pareigūnai. 2.3. Seišeliai gali leisti Europos Sąjungai arba jos paskirtai įstaigai siųsti ES inspektorius, kurie atlikdami patikrinimus krante stebėtų ES laivų veiklą, įskaitant perkrovimus. 2.4. Pabaigus patikrinimą, prie patikrinimo ataskaitos gali būti pateiktos pastabos, o visi patikrinime dalyvavę asmenys, įskaitant kapitoną, ją pasirašo. Patikrinimo ataskaitos kopija įteikiama laivo kapitonui. 2.5. Šie įgalioti pareigūnai nelieka laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti. 3. Europos Sąjungos žvejybos laivų, atliekančių iškrovimo ir perkrovimo operacijas Seišelių uostuose, kapitonai suteikia galimybę ir padeda Seišelių įgaliotiems pareigūnams tikrinti tokią veiklą. Atlikus patikrinimą, laivo kapitonui išduodamas pažymėjimas. 4. Jei nesilaikoma šio skyriaus nuostatų, Seišelių Vyriausybė pasilieka teisę sustabdyti pažeidimą padariusio laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus atlikti formalumai, ir laivui skirti galiojančiuose Seišelių teisės aktuose nustatytą nuobaudą. Apie tai informuojama vėliavos valstybė narė ir Europos Komisija. VIII skyrius. Vykdymo užtikrinimas 1. Sankcijos 1.1. Jei nesilaikoma bet kurios iš ankstesnių skyrių nuostatų, netaikomos gyvųjų jūros išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės arba nesilaikoma rašytinių Seišelių įstatymų, taikomos rašytiniuose Seišelių įstatymuose nustatytos nuobaudos. 1.2. Vėliavos valstybei narei ir Europos Komisijai nedelsiant išsamiai pranešama apie kiekvieną sankciją ir joms pateikiama visa su ja susijusi informacija. 1.3. Jei pritaikius sankciją sustabdomas žvejybos leidimo galiojimas arba jis paskelbiamas negaliojančiu, Europos Komisija gali paprašyti kito laivo savininko žvejybos leidimo, kuriuo likusį jo galiojimo laikotarpį būtų pakeistas sustabdyto galiojimo arba negaliojantis žvejybos leidimas. 2. Žvejybos laivų areštas ir sulaikymas Seišelių valdžios institucijos per 48 valandas informuoja už Seišelius atsakingą Europos Sąjungos delegaciją ir vėliavos valstybę apie žvejybos laivo, plaukiojančio su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava ir žvejojančio Seišelių IEZ pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą, areštą ir (arba) sulaikymą ir persiunčia patikrinimo ataskaitos, kurioje išsamiai išdėstomos arešto ir (arba) sulaikymo aplinkybės ir priežastys, kopiją. 3. Keitimosi informacija procedūra arešto ir (arba) sulaikymo atveju 3.1. Gavus pirmiau minėtą informaciją ir laikantis rašytiniuose Seišelių įstatymuose, susijusiuose su areštu ir (arba) sulaikymu, numatytų teismo procedūrų terminų ir jų vykdymo tvarkos, rengiamas Europos Komisijos ir kompetentingų Seišelių valdžios institucijų konsultacinis susirinkimas, kuriame esant galimybei dalyvauja atitinkamos valstybės narės atstovas. 3.2. Susirinkime šalys pasikeičia visais susijusiais dokumentais arba informacija, kurie gali padėti išsiaiškinti nustatytų faktų aplinkybes. Laivo savininkui arba jo agentui pranešama apie susitikimo išvadas ir dėl arešto ir (arba) sulaikymo taikytinas priemones. 4. Arešto ir (arba) sulaikymo problemos sprendimas 4.1. Dėl įtariamo pažeidimo siekiama susitarti draugiškai. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo arešto ir (arba) sulaikymo dienos, laikantis rašytinių Seišelių įstatymų. 4.2. Jei problema išsprendžiama draugišku susitarimu, baudos suma nustatoma pagal rašytinius Seišelių įstatymus. Jei problemos draugišku susitarimu išspręsti negalima, pradedama teismo procedūra. 4.3. Kai įsipareigojimai, nustatyti pagal draugišką susitarimą, įvykdomi ir teismo procedūra baigiama, laivas paleidžiamas ir jo kapitonui keliami kaltinimai atšaukiami. 5. Europos Sąjungos delegacija informuoja Europos Komisiją apie visas pradėtas teismo procedūras ir skirtas nuobaudas. 1 priedėlis SEIŠELIŲ LICENCIJAS IŠDUODANTI INSTITUCIJA P. d. 3 Viktorija, Mahė Seišelių Respublika Telefonas 28 34 44, telefaksas 22 42 56, e. paštas ceo@sla.sc UŽSIENIO ŽVEJYBOS LICENCIJOS PARAIŠKA Pareiškėjo pavadinimas (arba vardas, pavardė)______________________________________ Bendrovės registracijos Nr._____________________________________________________ Įmonės pašto adresas__________________________________________________________ Tel. Nr._______________ Fakso Nr._____________ e. paštas_________________________ Laivo savininko arba frachtuotojo vardas ir pavardė, jei skiriasi nuo anksčiau nurodyto______ ___________________________________________________________________________ LAIVO DUOMENYS Kapitono vardas, pavardė_______________________________________________________ Registravimo uostas___________________________________________________________ Laivo pavadinimas_______________________ Registracijos Nr._______________________ Laivo tipas________________________ TJO Nr.___________________________________ IVTK Nr.__________________________ OPRT Nr.________________________________ Laivo ilgis (m)_____________________ Laivo plotis (m)_____________________________ Bendra registrinė talpa______________ Grynoji registrinė talpa________________________ Variklio tipas ir galingumas (arklio galia)__________________________________________ Radijo šaukinys__________________ Dažnis______________________________________ Leidžiamos vykdyti žvejybos veiklos aprašas _____________________________________ Žvejojami tunai ir tunams giminingų rūšių žuvys _________________________________ Rajonai, kuriuose ketinama žvejoti: VISI RAJONAI, IŠSKYRUS ŽUVININKYSTĖS REGLAMENTUOSE NUSTATYTUS RAJONUS Priegaudos šalinimo reikalavimas: KAIP NUMATYTA ŽUVININKYSTĖS ĮSTATYMUOSE IR REGLAMENTUOSE Atskaitomybės reikalavimas: KAIP NUMATYTA ŽUVININKYSTĖS ĮSTATYMUOSE IR REGLAMENTUOSE Laivų stebėsenos sistemai keliamas reikalavimas: KAIP NUMATYTA ŽUVININKYSTĖS ĮSTATYMUOSE BEI REGLAMENTUOSE IR NUSTATYTAME RYŠIŲ PROTOKOLE Leidimą turintis iškrovimo uostas: VIKTORIJOS UOSTAS, MAHĖ, SEIŠELIAI Laikotarpis, kuriam prašoma licencija: nuo _________________ iki_____________________ Patvirtinu, kad pirmiau pateikti duomenys yra tikri ir teisingi. DATA PAREIŠKĖJO PARAŠAS ------------------------------------- Mokestis už licenciją (SR) … ... … ... … … Dokumentų tvarkymo mokesčiai (SR) … ... … ... … ... ... Grynieji pinigai arba čekio Nr. … ...… ... … ... … ... Kvito Nr. … ... … ... … .. Kasininko parašas ... …... … ... … ... … ... … TARNYBINIAM NAUDOJIMUI 2 priedėlis Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE | ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL | NAVIRE / BARCO / VESSEL | PATRON / PATRON / MASTER | FEUILLE | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | HOJA / SHEET N° | Įrašo pradžia | SR | P | Duomenys, susiję su sistema, – nurodoma įrašo pradžia | Adresas | AD | P | Duomenys, susiję su pranešimu, – paskirties šalies Alfa–3 ISO šalies kodas | Siuntėjas | FR | P | Duomenys, susiję su pranešimu, – siunčiančiosios šalies Alfa–3 ISO šalies kodas | Pranešimo tipas | TM | P | Duomenys, susiję su pranešimu, – pranešimo tipas „POS“ | Radijo šaukinys | RC | P | Duomenys, susiję su laivu, – laivo tarptautinis radijo šaukinys | Vidaus identifikavimo numeris | IR | N | Duomenys, susiję su laivu, – unikalus šalies laivo numeris (vėliavos valstybės Alfa–3 ISO kodas ir numeris) | Išorės registravimo numeris | XR | N | Duomenys, susiję su laivu, – šoninis laivo numeris | Platuma | LA | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta, – laivo buvimo vieta laipsniais ir minutėmis N/SDDMM (WGS-84) | Ilguma | LO | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta, – laivo buvimo vieta laipsniais ir minutėmis E/W DDDMM (WGS-84) | Greitis | SP | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – laivo greitis 0,1 mazgo tikslumu | Kursas | CO | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta, – laivo kursas, naudojant 360( skalę | Data | DA | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta, – data UTC (MMMMMMDD) | Laikas | TI | P | Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta, – laikas UTC (VVMM) | Įrašo pabaiga | ER | P | Duomenys, susiję su sistema, – nurodoma įrašo pabaiga | Šriftas – ISO 8859,1 Perduodami duomenys išdėstomi taip: 1. Duomenų simboliai atitinka ISO 8859.1 2. Perduodami duomenys išdėstomi taip: - dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir raidės „SR“ žymi įrašo pradžią; - dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir srities kodas rašomi prieš kiekvieną duomenį; - vienu pasviruoju brūkšniu (/) skiriami srities kodas ir duomenys; - duomenų poros atskiriamos tarpu; - raidės „ER“ ir dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) pabaigoje žymi įrašo pabaigą. 5 priedėlis ATASKAITŲ TEIKIMO FORMA 1. ĮPLAUKIMO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS PER 3 VALANDAS IKI ĮPLAUKIMO) FORMA (TURINYS) | (PERDAVIMAS) | ADRESATAS | SFA | VEIKLOS KODAS | IN | LAIVO PAVADINIMAS | TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS | ĮPLAUKIMO VIETA | ĮPLAUKIMO DATA IR LAIKAS (UTC) | LAIVE ESANČIŲ ŽUVŲ KIEKIS (metrinėmis tonomis) | GELSVAUODEGIAI TUNAI | (Mt) | DIDŽIAAKIAI TUNAI | (Mt) | DRYŽIEJI TUNAI | (Mt) | KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (Mt) | 2. IŠPLAUKIMO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS PER 3 VALANDAS IKI IŠPLAUKIMO) FORMA (TURINYS) | (PERDAVIMAS) | ADRESATAS | SFA | VEIKLOS KODAS | OUT | LAIVO PAVADINIMAS | TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS | IŠPLAUKIMO VIETA | IŠPLAUKIMO DATA IR LAIKAS (UTC) | LAIVE ESANČIŲ ŽUVŲ KIEKIS (metrinėmis tonomis) | GELSVAUODEGIAI TUNAI | (Mt) | DIDŽIAAKIAI TUNAI | (Mt) | DRYŽIEJI TUNAI | (Mt) | KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (Mt) | 3. SAVAITINĖS SUŽVEJOTO KIEKIO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS KAS TRIS DIENAS, KAI LAIVAS VYKDO VEIKLĄ SEIŠELIŲ VANDENYSE) FORMA (TURINYS) | (PERDAVIMAS) | ADRESATAS | SFA | VEIKLOS KODAS | WCRT | LAIVO PAVADINIMAS | TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS | LAIVE ESANČIŲ ŽUVŲ KIEKIS (metrinėmis tonomis) | GELSVAUODEGIAI TUNAI | (Mt) | DIDŽIAAKIAI TUNAI | (Mt) | DRYŽIEJI TUNAI | (Mt) | KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (Mt) | ŽVEJYBOS ĮRANKIŲ STATYMO SKAIČIUS PO PASKUTINĖS ATASKAITOS | Visos ataskaitos persiunčiamos kompetentingai valdžios institucijai faksu arba e. paštu: faksas +248 225957, e. paštas fmcsc@sfa.sc Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo sudarymo pasiūlymas. 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA 11. Jūrų reikalai ir žuvininkystė 1103. Tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės 110301: Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai 11010404: Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai. Administracinio valdymo išlaidos 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės susitarimo protokolas baigia galioti 2011 m. sausio 17 d. Naujasis protokolas galios trejus metus nuo dienos, kai Taryba priims sprendimą dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo ir kai pasibaigs dabartinio protokolo galiojimo laikotarpis. Protokole nustatomas finansinis įnašas ir ES laivų žvejybos veiklos Seišelių žvejybos zonoje kategorijos ir sąlygos. 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (dešimt tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso | Veiklos išlaidos [8] Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | Žr. [9] ir [10] išnašas | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Mokėjimų asignavimai | b | Žr.11 ir 12 išnašas | 5,6000 | 5,6000 | 5,6000 | 16,8000 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos [11] Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,0192 | 0,0192 | 0,0592 | 0,9760 | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO Įsipareigojimų asignavimai | a + c | Žr. 11 ir 12 išnašas | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Mokėjimų asignavimai | b + c | Žr. 11 ir 12 išnašas | 5,6192 | 5,6192 | 5,6592 | 16,8976 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos[12] Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,0671 | 0,0671 | 0,0671 | 0,2013 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,0250 | 0,0250 | 0,0250 | 0,0750 | Iš viso orientacinių priemonės išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+ c+ d+ e | Žr. 11 ir 12 išnašas | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+ c+ d+ e | Žr. 11 ir 12 išnašas | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą: bendrojo finansavimo nėra Mln. EUR (dešimt tūkstantųjų tikslumu) Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso | f | Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a + c + d + e + f | Žr. 11 ir 12 išnašas | 5,7113 | 5,7113 | 5,7513 | 17,1739 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reiks atlikti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[13] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio pajamoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede. Mln. EUR (dešimt tūkstantųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Biudžeto eilutė | Pajamos | [n metai] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | a) pajamos absoliučiąja verte | b) pajamų pokytis ( | (Nurodyti kiekvieną susijusią biudžeto eilutę. Jei poveikis daromas kelioms biudžeto eilutėms, lentelėje įterpti reikiamą eilučių skaičių.) 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte. Metų poreikiai | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo dabartinis protokolas baigia galioti 2011 m. sausio 17 d. Naujasis protokolas turėtų apimti laikotarpį nuo 2011 m. sausio 18 d. iki 2013 m. sausio 17 d. su sąlyga, kad atitinkama Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo priėmimo procedūra, pradėta kartu su šia procedūra, bus baigta iki 2011 m. sausio 17 d. Pagrindinis naujojo protokolo tikslas – sustiprinti ES ir Seišelių bendradarbiavimą ir taip skatinti tausios ir atsakingos žuvininkystės Seišelių vandenyse politiką. Pagrindiniai naujojo Protokolo elementai: - Žvejybos galimybės : metinis orientacinis kiekis – 52 000 tonų; 48 gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams ir 12 ūdomis žvejojančių laivų bus leista žvejoti pagal tokį paskirstymą: - gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai: Ispanija – 22, Prancūzija – 23, Italija – 3 - ūdomis žvejojantys laivai: Ispanija – 2, Prancūzija – 5, Portugalija – 5 - Metinis finansinis įnašas – 5 600 000 EUR - Laivų savininkų mokėtini avansai ir mokesčiai [14]: - už gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus: 61 000 EUR už laivą nustatyto dydžio metinė suma mokama dviem dalimis: 50 % sumos sumokama teikiant žvejybos leidimo paraišką ir 50 % sumos – per šimtą (100) dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pradžios dienos. - už ūdomis žvejojančius laivus: - už laivus, kurių BRT – daugiau kaip 250: 4 200 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 120 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų; - už laivus, kurių BRT – mažiau kaip 250: 3 150 EUR suma, atitinkanti 35 EUR už toną sumą, mokamą už 90 tonų tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų. 5.2. Papildoma Europos Sąjungos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Šis naujasis Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolas reikalingas tam, kad būtų sukurta veiksminga ir skaidri sistema, pagal kurią ES laivai galėtų įgyti teisę Seišelių žvejybos zonoje gaubiamaisiais tinklais ir ūdomis žvejoti tik tunus ir tunams giminingas žuvis. Neturint tokios sistemos, kokia pateikiama šiame pasiūlyme, žvejybos veikla būtų valdoma pagal kitokius (privačius) susitarimus, pagal kuriuos tausumas ir atsakinga žvejyba ne visada yra prioritetiniai tikslai. Be to, naujasis protokolas bus naudingas regioniniu lygmeniu – jis padės sustiprinti jau dabar aktyvų Seišelių dalyvavimą įgyvendinant Regioninį žvejybos stebėsenos Indijos vandenyno pietvakarinėje dalyje planą, taip pat prisidės stiprinant ES ir Seišelių bendradarbiavimą tokiose regioninėse žuvininkystės organizacijose kaip Indijos vandenyno tunų komisija (IVTK). ES įsipareigoja ir toliau skatinti atsakingą ir tausią žuvininkystę trečiųjų valstybių, įskaitant Indijos vandenyno regiono valstybes, vandenyse. Svarbu šioje srityje išlaikyti dvišalius santykius su mūsų dabartiniais partneriais, visų pirma susijusius su jų dalyvavimu įgyvendinant Regioninį žvejybos stebėsenos Indijos vandenyno pietvakarinėje dalyje planą, kurį finansuoja ES. Šios svarbios priemonės tikslas – didinti pastangas kovoje su regione vykdoma neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejybos veikla, sutelkiant 5 šalių (Madagaskaro, Seišelių, Komorų, Mauricijaus ir Reunjono) nacionalines kontrolės priemones bei išteklius ir siekiant priimti bei įgyvendinti suderintas kontrolės ir stebėsenos strategijas. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Derybos dėl žuvininkystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis valstybėmis atitinka bendrąjį tikslą toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyną, tradicinę žvejybos veiklą ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą Europos Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse, atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. Siekiant užtikrinti Susitarimo įgyvendinimo stebėjimą, pagal veikla grindžiamo valdymo sistemą bus naudojami tokie rodikliai: ( žvejybos galimybių išnaudojimo lygio stebėjimas, ( sužvejotų žuvų kiekio ir Susitarimo komercinės vertės duomenų rinkimas ir analizė, ( indėlis kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę Europos Sąjungoje, ( indėlis stabilizuojant ES rinką, ( indėlis siekiant bendrų skurdo mažinimo Seišeliuose tikslų, įskaitant indėlį kuriant darbo vietas, plėtojant infrastruktūrą ir remiant valstybės biudžetą, ( techninių susitikimų ir Jungtinio komiteto susitikimų skaičius. 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) X Centralizuotas valdymas X Tiesioginis, vykdomas Komisijos 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Kontrolės sistema Komisija (Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas, bendradarbiaudamas su Europos Komisijos delegacija Mauricijuje, atsakinga už Mauricijų, Seišelius ir Komorus) užtikrins nuolatinį šio protokolo įgyvendinimo, ypač veiklos vykdytojų vadovavimosi juo ir sužvejoto žuvų kiekio duomenų, stebėjimą. 6.2. Vertinimas Kad būtų galima pradėti derybas dėl naujojo protokolo, 2010 m. gegužės mėn. padedant nepriklausomų konsultantų konsorciumui buvo užbaigtas išsamus 2005–2011 m. protokolo vertinimas. 6.2.1. Ex-post vertinimas Atlikus vertinimą, nustatyti šie ES svarbūs ryšių žuvininkystės srityje su Seišeliais išsaugojimo aspektai: - Kadangi žuvininkystės susitarimu su Seišeliais atsižvelgiama į Europos laivynų poreikius, šis Susitarimas padeda užtikrinti ES tunų žvejybos Indijos vandenyne sektoriaus gyvybingumą. - Manoma, kad protokolas padės išlaikyti Europos sektorių gyvybingumą, nes ES laivams ir nuo jų priklausantiems sektoriams bus sudaryta stabili teisinė aplinka. - Žaliojoje knygoje dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos pabrėžiama, kad reikėtų nagrinėti regioninio bendradarbiavimo teikiamas galimybes siekti tausumo ES nepriklausančiuose vandenyse. - Tai yra ES strategijos, kuria siekiama sustiprinti regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų sistemą kaip žuvininkystės valdymo skatinimo priemonę, dalis. Vertinimo išvados dėl Seišeliams aktualių protokolo aspektų: - Kad Seišeliai išlaikytų makroekonomikos stabilumą, jiems reikalingos užsienio valiutos atsargos. Ne trumpiau kaip trejų metų laikotarpiu užtikrintos pajamos pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą patenkins dalį šalies poreikių. - Naujasis protokolas padės kelerius metus gauti nacionalinių lėšų politikai plėtoti srityse, kurių užsienio valstybės donorės neremia, arba prireikus skirti nacionalinį įnašą. Tikimasi, kad be tiesioginės sužvejojamų kiekių komercinės naudos vietos perdirbimo pramonei, protokolas Seišeliams bus naudingas, nes: - ES laivuose bus įdarbinta vietos jūreivių, - atsiras paskata kurti darbo vietas uostuose, aukcionuose, konservų fabrikuose, jūrų ir paslaugų bendrovėse ir pan., - rajonuose, kuriuose nėra alternatyvių užimtumo formų, atsiras užimtumo galimybių, - bus prisidėta prie ES rinkų aprūpinimo žuvies produktais. 6.2.2. Protokolo ekonominės reikšmės vertinimas ir ES finansinis įnašas Pagal šį protokolą trejų metų laikotarpio finansinis įnašas sudaro 5 600 000 EUR per metus. Ši suma dalijama į dvi dalis: išlaidas už ES laivyno teisę žvejoti (3 380 000 EUR per metus) ir paramą sektoriui (2 200 000 EUR per metus), kuri skiriama siekiant padėti Seišeliams vystyti šalies nacionalinę žuvininkystės politiką. Pagal šiuo metu įgyvendinamą protokolą finansinis įnašas sudaro 5 355 000 EUR per metus, kuris skiriamas išlaidoms už teisę žvejoti padengti (4 095 000 EUR per metus) ir kaip parama sektoriui (1 260 000 EUR per metus). Pagal naująjį protokolą sumažintą finansinio įnašo sumą už teisę žvejoti, kuri nustatyta atsižvelgiant į mažesnį bendrą orientacinį kiekį (kurio sumažėjimą lemia dėl piratavimo regione mažesni sužvejojami kiekiai), kompensuoja padidinta paramos, skirtos Seišelių žuvininkystės politikai, suma. Todėl pagal naująjį protokolą ES mokama bendra metinė suma nežymiai padidėja. 6.2.3. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Vertinimo tyrimo ataskaitoje patvirtinama, kad nors protokolas turi teigiamą poveikį siekiant išsaugoti Seišelių vandenyse ES gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų veiklą, jo nauda ūdomis žvejojantiems laivams – nedidelė. Tačiau apskritai protokolo reikšmė siekiant išsaugoti ES laivyno veiklą itin didelė tunų žvejybos laivams. 6.2.4. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Vadovaujantis 2010 m. gegužės mėn. baigto tyrimo išvadomis (žr. 6.2.1 ir 6.2.3 punktus) ir siekiant užtikrinti tausią žuvininkystę regione, ateityje kiekvieną kartą prieš pratęsiant protokolo galiojimą bus atliekamas protokolo ekonominio bei socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimas. Atliekant šį vertinimą bus taikomi 5.3 punkte išvardyti rodikliai. 7. kovos su sukčiavimu priemonės Kaip panaudoti pagal protokolą sumokėtą ES finansinį įnašą, savo nuožiūra sprendžia atitinkama trečioji valstybė, kuri yra suvereni valstybė. Tačiau Komisija įsipareigoja siekti užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir bendradarbiavimą, kad protokolas būtų geriau administruojamas, o ES indėlis į tausų išteklių valdymą būtų veiksmingesnis. Visais atvejais visiems mokėjimams pagal žuvininkystės susitarimą yra taikomos įprastos Komisijos taisyklės ir biudžeto bei finansinės procedūros. Taip visų pirma galima tiksliai identifikuoti trečiųjų valstybių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (dešimt tūkstantųjų tikslumu) 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | 1 priemonė | 2 priemonė | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai[16] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Darbuotojai, finansuojami[17] pagal 11 01 02 str. | Kiti darbuotojai, finansuojami[18] pagal 11 01 04 04 str. | 0,3 | 0,3 | 0,3 | IŠ VISO | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas - Pagalba derybininkui rengiant ir vykdant derybas dėl žuvininkystės susitarimų: - dalyvauti derybose su trečiosiomis valstybėmis siekiant sudaryti žuvininkystės susitarimus, - rengti vertinimo ataskaitų projektus ir strateginius derybų dokumentus Komisijos nariui, - pristatyti ir ginti Komisijos poziciją Tarybos išorės žvejybos politikos darbo grupėje, - dalyvauti ieškant kompromiso su valstybėmis narėmis, kuris būtų įtrauktas į galutinį Susitarimo tekstą. - Susitarimų įgyvendinimo kontrolė: - kasdien stebėti, kaip taikomi žuvininkystės susitarimai, - rengti ir tikrinti finansinio įnašo ir galimų papildomų specialiųjų įnašų paskyrimą ir mokėjimą, - nuolat rengti susitarimų įgyvendinimo ataskaitas, - susitarimų vertinimas: moksliniai ir techniniai aspektai, - rengti Tarybos reglamento ir sprendimo pasiūlymų projektus ir Susitarimo tekstą, - inicijuoti ir stebėti priėmimo procedūras. - Techninė pagalba: - rengti Komisijos poziciją Jungtiniame komitete. - Tarpinstituciniai ryšiai: - atstovauti Komisijai per derybas su Taryba, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis, - rengti atsakymus į žodžiu ir raštu pateiktus Europos Parlamento klausimus. - Tarpžinybinės konsultacijos ir darbo koordinavimas: - palaikyti ryšį su kitais generaliniais direktoratais sprendžiant su derybomis ir susitarimų įgyvendinimo stebėjimu susijusius klausimus, - organizuoti tarpžinybines konsultacijas ir teikti atsakymus. - Vertinimas: - dalyvauti atnaujinant poveikio vertinimą, - nagrinėti pasiektus tikslus ir vertinimo rodiklius. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių). X Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti ( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti 2011 m. ( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu ( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP 8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (11 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos) (EUR) Biudžeto eilutė: 11010404 (numeris ir pavadinimas) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | 1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) | Vykdomosios įstaigos[19] | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros[20] | 19 200 | 19 200 | 19 200 | 57 600 | - extra muros[21] | 40 000 | 40 000 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 19 200 | 19 200 | 59 200 | 97 600 | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos (EUR) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (11 01 01) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 67 100 | 67 100 | 67 100 | 201 300 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą - 1AD = 122 000 EUR x 0,25 = 30 500 EUR 1ST = 122 000 EUR x 0,15 = 18 300 EUR 1ST = 122 000 EUR x 0,15 = 18 300 EUR Tarpinė suma: 67 100 EUR (0,0671 mln. EUR per metus) - [Išlaidos pagal sutartį ES delegacijoje Mauricijuje dirbančiam darbuotojui, t. y. 64 000*0,3 = 19 200 EUR, minimos 8.2.4 punkte, kadangi jos sudaro į orientacinę sumą įskaičiuotų administracinių išlaidų dalį.] Iš viso: 86 300 EUR per metus (0,0863 mln. EUR per metus) Apskaičiuota – pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai Žr. 8.2.1 punktą 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (EUR) 2011 m. | 2012 m. | 2013 M. | IŠ VISO | 11 01 02 11 01 – Komandiruotės | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 45 000 | 11 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[22] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 75 000 | [1] 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos sprendimas Nr. 9755/2010. [2] OL C..., ..., p. … [3] OL C…. [4] 2006 m. spalio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1562/2006, OL L 290, 2006 10 20. [5] OL C, ... ... ..., p. ... [6] Protokolo tekstas paskelbtas OL ...** kartu su sprendimu dėl pasirašymo. ** OL – prašome įterpti dok. st .../10 nuorodą į OL. [7] Tarybos generalinis sekretoriatas Susitarimo įsigaliojimo datą paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . [8] Atitinkamos 11 antraštinės dalies 11 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [9] Finansinį įnašą sudaro: a) 3 380 000 EUR per metus suma, kuri atitinka metinį orientacinį 52 000 tonų kiekį, ir b) 2 220 000 EUR per metus suma, kuri skiriama kaip papildoma ES parama Seišelių žuvininkystės ir jūrų politikai. Jei per metus sužvejotas kiekis viršija 52 000 tonų, finansinio įnašo suma proporcingai didinama 65 EUR už toną, bet ji negali viršyti 6 760 000 EUR per metus. [10] Pagal protokolą žvejybos galimybės gali būti didinamos bendru sutarimu, jei IVTK rekomendacijose ir nutarimuose patvirtinama, kad tokia peržiūra padės užtikrinti tausų Indijos vandenyno tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų valdymą. Tačiau finansinis įnašas gali būti didinamas tik atsižvelgiant į biudžeto galimybes. [11] Išlaidos pagal 11 antraštinės dalies 11 01 04 straipsnį. [12] 11 01 04 arba 11 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal 11 01 skyrių. [13] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [14] Laivų savininkų mokėtini avansai ir mokesčiai ES biudžetui poveikio neturi. [15] Kaip apibūdinta 5.3 dalyje. [16] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [17] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [18] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [19] Prie atitinkamos(-ų) vykdomosios(-ų) įstaigos(-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [20] Išlaidos pagal sutartį ES delegacijoje Mauricijuje dirbančiam darbuotojui, finansuojamam pagal 110100404 biudžeto eilutę. [21] Protokolo ex-post vertinimo išlaidos, žr. 6.2.4 punktą. [22] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.