Pasiūlyme apsiribojama tiksliniais pasiūlymo dėl reglamento „Europos socialinis fondas +“ (COM(2018) 382) pakeitimais ir užtikrinamas suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis. Visų pirma pasiūlymas dera su pasiūlymų dėl Bendrųjų nuostatų reglamento ir dėl Europos regioninės plėtros fondo pakeitimais [, be to, juo ypač skatinamas papildomumas ir sinergija su naująja Sveikatos programa]. Jis taip pat nuosekliai dera su Komisijos pasiūlytais Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimais 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, kuriais siekiama įveikti COVID-19 pandemijos sukeltą krizę ir pasirengti ekonomikos gaivinimui.

(5)12 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(12) šiuo reglamentu nustatomas ESF+ finansinis paketas. Dalį šio finansinio paketo lėšų reikėtų naudoti veiksmams, kurie bus įgyvendinami taikant tiesioginį bei netiesioginį užimtumo ir socialinių inovacijų dalies valdymą;“;

(6)14–16 konstatuojamosios dalys pakeičiamos taip:

„(14) ESF+ turėtų gerinti švietimo kokybę, veiksmingumą, stiprinti švietimo ir mokymo sistemų ryšį su darbo rinka, be kita ko, skatinant skaitmeninį mokymąsi, pedagogų profesinį tobulėjimą, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendruosius gebėjimus, visų pirma bazinius įgūdžius, įskaitant sveikatos raštingumą, gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, darnaus vystymosi kompetenciją ir skaitmeninius įgūdžius, kurių reikia kiekvienam asmeniui, norinčiam save realizuoti ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyviu piliečiu. ESF+ turėtų remti pažangą švietimo bei mokymo ir perėjimo į darbo rinką srityse, skatinti mokymąsi visą gyvenimą bei įsidarbinamumą ir prisidėti prie konkurencingumo, be kita ko, vykdant absolventų karjeros stebėseną, ir prie socialinių ir ekonominių inovacijų, remiamų pagal įvairaus masto tvarias šios srities iniciatyvas ir pritaikytų prie įvairių tikslinių grupių, pavyzdžiui, neįgaliųjų, reikmių. Tam galima pasitelkti, pvz., mokymąsi internetu, mokymąsi darbo vietoje, stažuotes ir pameistrystę, visą gyvenimą trunkantį profesinį orientavimą, įgūdžių numatymą glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės sektoriumi, šiuolaikines mokymo priemones ir jų taikymo metodus, rinkos prognozes ir absolventų karjeros stebėseną, mokytojų rengimą, mokymosi rezultatų patvirtinimą bei kvalifikacijų pripažinimą ir pramonės lygmens sertifikavimą;

(15) ESF+ parama turėtų būti teikiama siekiant skatinti, kad visi, visų pirma palankių sąlygų neturinčioms grupėms priklausantys asmenys, turėtų vienodas teises į kokybišką, nesegreguotą ir įtraukų švietimą ir mokymą, pradedant ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra, taip pat bendruoju lavinimu ir profesiniu mokymu, visų pirma pameistryste, ir baigiant aukštuoju mokslu, įskaitant suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi. ESF+ turėtų tikslingai remti besimokančius asmenis, kuriems tokios paramos reikia, ir mažinti nelygybę švietimo srityje, įskaitant skaitmeninę atskirtį, užkirsti kelią mokyklos nebaigimui, remti galimybes judėti tarp švietimo ir mokymo sektorių, stiprinti ryšius su neformaliojo mokymosi ir savišvietos sistemomis ir sudaryti visiems palankesnes judumo mokymosi tikslais sąlygas. Atsižvelgiant į tai, reikėtų skatinti sinergiją su programa „Erasmus“, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes judumo mokymosi tikslais sąlygas palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims;

(16) ESF+ turėtų skatinti visų asmenų lanksčias galimybes tobulinti turimus įgūdžius ir įgyti naujų įvairių įgūdžių, visų pirma skaitmeninių įgūdžių ir įgūdžių, susijusių su bazinėmis didelio poveikio technologijomis, taip pat žaliosios ekonomikos ir pramonės ekosistemos įgūdžių, kaip nustatyta ES pramonės strategijoje. Vadovaujantis Europos įgūdžių darbotvarke ir Rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, ESF+ turėtų remti lanksčias mokymosi trajektorijas, įskaitant prieinamą trumpą tikslinį modulinį mokymą, padedantį įgyti kvalifikaciją, siekiant suteikti žmonėms įgūdžių, pritaikytų prie darbo rinkos ir pramonės ekosistemų poreikių, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos reikmių, inovacijų ir socialinių bei ekonominių pokyčių, sudaryti palankesnes sąlygas persikvalifikuoti, kelti kvalifikaciją ir įsidarbinti, keisti karjeros kryptį, judėti geografiškai ir tarp sektorių, visų pirma teikiant paramą menkų įgūdžių ir (arba) žemos kvalifikacijos suaugusiesiems. ESF+ taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas įgyti integruotų įgūdžių samdomiems darbuotojams, bedarbiams, savarankiškai dirbantiems asmenims, taikant tokias priemones kaip individualios mokymosi sąskaitos;“ ;

(7)įterpiama 20a konstatuojamoji dalis:

„(20a) atsižvelgiant į prieigos prie sveikatos priežiūros paslaugų svarbą, ESF+ turėtų užtikrinti sinergiją ir papildomumą su Sveikatos programa, o ESF+ taikymo sritis turėtų apimti pažeidžiamų asmenų galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;“;

(8)21 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(21) ESF+ turėtų remti užimtumo, socialinės įtraukties, pažeidžiamų asmenų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ilgalaikės globos, švietimo ir mokymo politikos ir sistemų reformas. Siekdamos geresnio suderinimo su Europos semestru, valstybės narės turėtų skirti tinkamą ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių kiekį tam, kad būtų įgyvendintos atitinkamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių problemų, kurias tikslinga spręsti naudojant į ESF+ aprėptį patenkančias daugiametes investicijas. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, [Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir Techninės paramos priemonės] tarpusavio suderinamumą, koordinavimą ir papildomumą. Visų pirma Komisija ir valstybės narės, siekdamos garantuoti finansavimo šaltinių, įskaitant techninę paramą, nuoseklumą, suderinamumą, papildomumą ir sinergiją, turėtų užtikrinti, kad visi proceso etapai būtų veiksmingai koordinuojami;“;

(9)įterpiama 22 a konstatuojamoji dalis:

„(22a) siekiant spręsti nemažėjančią vaikų skurdo Sąjungoje problemą ir vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčio 11 principu, pagal kurį vaikai turi teisę į apsaugą nuo skurdo, o palankių sąlygų neturintys vaikai – teisę į konkrečias lygių galimybių užtikrinimo priemones, turėtų būti siekiama, kad valstybės narės bent 5 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, skirtų kovai su vaikų skurdu remti, laikantis konkrečių ESF+ tikslų, kurių siekiant galima skirti išteklių tiesioginiam vaikų rėmimui ankstyvosios priežiūros, ugdymo, sveikatos priežiūros, deramo būsto ir adekvačios mitybos srityse;“;

(10)23 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(23) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įtraukiam ekonomikos atsigavimui po didelės krizės ir remti jaunimo užimtumą kintančiame darbo pasaulyje, taip pat atsižvelgiant į nuolatinį aukštą jaunimo nedarbo ir neveiklumo lygį kai kuriose valstybėse narėse ir regionuose, būtina, kad valstybės narės toliau investuotų pakankamai ESF+ išteklių į priemones, kuriomis remiamas jaunimo užimtumas ir įgūdžiai, be kita ko, įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Remdamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įgyvendinamais pavieniams asmenims skirtais Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmais ir įgyta patirtimi, valstybės narės turėtų toliau remti reintegracijos į darbo rinką ir švietimo sistemą priemones ir investuoti į ankstyvąją prevenciją ir informavimo veiklą, prireikus teikiant pirmenybę jauniems ilgalaikiams bedarbiams, neveikliam ir palankių sąlygų neturinčiam jaunimui, be kita ko, organizuojant darbą su jaunimu. Be to, valstybės narės turėtų investuoti į priemones, kuriomis sudaromos sąlygos pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir į adekvačius užimtumo tarnybų pajėgumus, kad jaunimui būtų teikiama prie jo reikmių pritaikyta holistinė parama ir tikslingesni pasiūlymai.

Įgūdžių tobulinimas ir naujų bei įvairių įgūdžių įgijimas padės jaunimui pasinaudoti augančių sektorių teikiamomis galimybėmis ir pasirengti kintančiam darbo pobūdžiui, drauge išnaudojant galimybes, atsirandančias dėl skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos ir Europos pramonės ekosistemų transformacijos.

Todėl valstybės narės, kuriose nedirbančio ir nesimokančio 15–29 m. jaunimo dalis 2019 m., Eurostato duomenimis, viršija Sąjungos vidurkį, minėtiems veiksmams turėtų skirti bent 15 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas;“ ;

(11)35–45 konstatuojamosios dalys išbraukiamos;

(12)47 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip:

„(47) pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES 94] straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turi atitikti reikalavimus gauti finansavimą pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalies taisykles ir tikslus bei galimas nuostatas, taikomas valstybei narei, su kuria yra susijusios atitinkamos UŠT;“;

(13)51 konstatuojamoji dalis pakeičiama taip: