KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo TARYBOS REGLAMENTO dėl II kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės /* SWD/2013/0261 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo TARYBOS REGLAMENTO dėl II kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 1. Poveikio vertinimo tikslas, procedūros ir pagrindinė išvada 1. Atsižvelgiant į tai, kad artėja Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės (KEV BĮ) veiklos laikotarpio pabaiga ir reikia priimti sprendimus dėl būsimų veiksmų, šiuo dokumentu siekiama apsvarstyti įvairias galimas politikos priemones, kurias pasirinkus pagal programą „Horizontas 2020“ būtų įgyvendinama KEV mokslinių tyrimų ir inovacijų programa. Svarstytos šios galimos politikos priemonės (PP): · PP1. Toliau pagal programą „Horizontas 2020“ įgyvendinti KEV viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, nekeičiant jos pobūdžio (bendrosios įmonės forma). Tai bazinis scenarijus, kuriuo remiantis vertinamos visos kitos galimos politikos priemonės; · PP2. Nebetęsti dabartinės KEV BĮ veiklos, bet pasinaudoti ES bendrosios programos „Horizontas 2020“ bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje projektais; · PP3. Įgyvendinti programos „Horizontas 2020“ KEV technologijų dalį pagal sutartinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; · PP4. Įgyvendinti KEV viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, pasinaudojant modernizuota, su programa „Horizontas 2020“ suderinta bendrąja įmone. 2. Atliekant analizę daryta prielaida, kad bendras ES indėlis į visas politikos priemones yra vienodas. 3. Palyginus įvairias galimas politikos priemones padaryta išvada, kad PP4 galėtų veiksmingiausiai padėti šalinti problemų priežastis ir pasiekti išdėstytus tikslus. Šį vertinimą patvirtina konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir viešų konsultacijų rezultatai. 4. Rengdama šį poveikio vertinimą, Komisija konsultavosi su pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenėmis, valstybėmis narėmis ir plačiąja visuomene. Tuo tikslu rengti susitikimai, apklausos ir konsultacijos. Surengtas suinteresuotųjų šalių tyrimas, per kurį siekta nustatyti su investicijomis, darbo vietomis ir apyvarta kuro elementų ir vandenilio sektoriuje susijusias tendencijas. Be to, 2012 m. liepos mėn. pradėtos viešos konsultacijos, per kurias norėta sužinoti kitų suinteresuotųjų šalių ir platesnės visuomenės dalies nuomones. 2. Problemos apibūdinimas ir aplinkybės 5. 2009 m. Europos Sąjunga priėmė teisės aktų rinkinį („Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį“), kuriame nustatoma daugelis pagrindinių 2020 m. energetikos srities tikslų ir privalomi valstybių narių įsipareigojimai: išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti iki 20 %, o esant tinkamoms sąlygoms – iki 30 %; atsinaujinančiosios energijos dalį padidinti 20 % ir 20 % pagerinti energijos vartojimo efektyvumą. Vykdant tokią energetikos politiką labai prisidedama prie Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo. 6. 2011 m. gruodžio 15 d. priimtame Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nagrinėjamos saugios, konkurencingos ir anglies dioksido neišskiriančios energijos sistemos įgyvendinimo iki 2050 m. galimybės. Veiksmų plane pabrėžiama, kad labai svarbu pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, naudoti naujus elektros energijos valdymo būdus ir rinktis alternatyvius degalus, įskaitant angliavandenilį. 7. 2013 m. sausio 23 d. Komisija priėmė komunikatą „Transportui – švari energija. Europinė alternatyviųjų degalų strategija“ ir kartu su juo pateikė teisės akto pasiūlymą, kuriame buvo nustatyti būtinosios alternatyvių degalų infrastruktūros vystymo privalomieji tiksliniai rodikliai, ypatingą dėmesį skiriant bendriesiems standartams. Vienas iš teisės aktų rinkinyje aptariamų alternatyviųjų degalų – vandenilis. 8. Vandenilio – švarios energijos nešiklio – ir kuro elementų – efektyvių energijos keitiklių – technologijos sudaro sąlygas diegti švarias sistemas, kurios padeda mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, didinti energetinį saugumą ir skatinti ekonomiką. Šias technologijas galima taikyti keliuose strategiškai svarbiuose sektoriuose, pvz., energijos gamybos ir antžeminio transporto sektoriuose. Be to, tikimasi, kad jos ilgainiui prisidės prie ES energetikos ir klimato politikos tikslų įgyvendinimo. 9. Europos Komisija kuro elementų ir vandenilio technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą ES lygmeniu remia nuo pirmųjų ES bendrųjų programų (BP) įgyvendinimo metų ir tam skiria vis daugiau lėšų (pvz., pagal BP5 – 145 mln. EUR, pagal BP6 – 315 mln. EUR). 10. 2008 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 521/2008 laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d. įsteigta Kuro KEV BĮ, kuri veikia kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, ir ją per pusę bendrai finansuoja du steigėjai: Europos Komisija ir KEV pramonės grupė. Įsteigus KEV BĮ, jos nare netrukus tapo mokslinių tyrimų grupė. Didžiausias ES įnašas į KEV BĮ – 470 mln. EUR. 11. Komisijos programos „Horizontas 2020“ pasiūlyme numatoma KEV technologijas remti veiksmais, įgyvendinamais pagal tokius visuomenės uždavinius kaip pažangaus, ekologiško ir integruoto transporto ir saugios, ekologiškos ir efektyviai vartojamos energijos uždaviniai. 12. KEV sektorius yra mažas, tačiau jis strategiškai svarbus, nes gali turėti grandininį poveikį, pvz., Europos automobilių pramonei. Apskaičiuota, kad iki 2040–2050 m. 10–15 % visų ES pagaminamų automobilių bus varomi kuro elementais. Jei Europa netaps konkurencinga KEV technologijų tiekėja, Europos automobilių pramonė praras labai daug darbo vietų. 13. Reikia išspręsti keletą su technologijomis ir sąnaudomis susijusių uždavinių. Pastaraisiais metais padaryta pažangos, tačiau daugelio taikmenų atveju dar nepasiekta reikiamų rezultatų, neužtikrintas patikimumas ir diegiant plačiu mastu reikalingų sąnaudų lygis, todėl mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) srityje iki 2020 m. reikės įdėti daug pastangų, kad šie sprendimai galėtų konkuruoti su tradicinėmis technologijomis. 14. Problemas sukelia tokie veiksniai kaip rinkos nepakankamumas pirmųjų rinkos veikėjų atžvilgiu, neoptimalus turimo finansavimo sutelkimas, susiskaidymas ir reikiamų išteklių trūkumas. · Rinkos nepakankamumas. Kuro elementų technologijoms diegti visu pajėgumu ir jomis prekiauti daugiausia trukdo: 1) didelės kuro elementų kainos ir 2) vandenilio paskirstymo infrastruktūros trūkumas. Ši „vištos ir kiaušinio“ problema trukdo bet kokiam rinkos veikėjui žengti pirmuosius žingsnius. Be to, su šiomis technologijomis susijusi nauda visuomenei ir aplinkai negali būti greitai įsisavinta ir išreikšta pinigine verte. Sprendžiant šiuos uždavinius neužteks pasikliauti vien tik rinkos jėgomis arba atskiromis viešojo ir privačiojo sektorių iniciatyvomis. · Poreikis sutelkti turimą finansavimą. Pramonės mokslinių tyrimų darbotvarkės, susijusios su KEV technologijų plėtra, mastas ir aprėptis 2014–2020 m. viršija pavienių bendrovių ar valstybių narių pajėgumą tiek finansinių įsipareigojimų, tiek reikiamų gebėjimų mokslinių tyrimų srityje atžvilgiais. · Reikiamų išteklių susiskaidymas ir trūkumas. Sektoriaus veikla vykdoma įvairiose šalyse ir apima įvairias veiklos sritis (energetiką, transportą) bei veikėjus. Tai trukdo keistis žiniomis bei patirtimi ir jas telkti. Reikia, kad skirtingų KEV suinteresuotųjų šalių veikla būtų koordinuojama ES lygmeniu. 15. Šiuo metu veikianti KEV BĮ parengė didelį strateginės svarbos projektų paketą. Kai kuriuos pirmuosius taikmenis, pvz., šakinius krautuvus ir mažus atsarginius maitinimo blokus, pavyko pateikti rinkai. Padaryta reikšminga ir energijos, ir transporto taikmenų tobulinimo pažanga. Be to, BĮ paragino pramonės atstovus, valstybes nares ir mokslinių tyrimų bendruomenę skirti daugiau nuosavų išteklių. Pramonės ir MVĮ dalyvavimas yra pastovus ir daug aktyvesnis nei pagal BP7. 16. 2011 m. nepriklausomiems ekspertams padedant baigtame tarpiniame vertinime padaryta išvada, kad BĮ modeliu apskritai pavyksta sustiprinti viešojo ir privačiojo sektorių vykdomą technologinės plėtros ir parodomąją veiklą ir užtikrinamas MTTP bendruomenės stabilumas. Bendrieji KEV BĮ tikslai įvertinti kaip plataus užmojo ir konkurencingi. 3. Tikslai 17. Bendras II KEV BĮ 2014–2024 m. tikslas – Sąjungoje sukurti stiprų, tvarų ir pasaulio mastu konkurencingą kuro elementų ir vandenilio sektorių. Taip bus sudarytos sąlygos remti į strategiją „Europa 2020“ įtrauktas ES tvarios energetikos ir transporto, klimato kaitos, aplinkos ir pramonės konkurencingumo politikos kryptis ir padėti siekti bendro ES pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslo. 18. Todėl minėtas bendras tikslas skirstomas į toliau nurodytus konkrečius ir veiklos tikslus, kurie turi būti įgyvendinti iki 2020 m.: Konkretūs tikslai · sumažinti transporto reikmėms skirtų kuro elementų sistemų gamybos sąnaudas, kartu didinant jų naudojimo laiką, kad jos taptų konkurencingos tradicinių technologijų atžvilgiu; · didinti elektros energijai gaminti naudojamų įvairių kuro elementų elektrinį naudingumą ir ilgaamžiškumą, kartu mažinant sąnaudas, kad jie taptų konkurencingi tradicinių technologijų atžvilgiu; · didinti vandenilio gamybos, naudojant vandens elektrolizę, energijos vartojimo efektyvumą, kartu mažinant kapitalo sąnaudas, kad naudojant vandenilio ir kuro elementų sistemos derinį būtų galima konkuruoti su kitomis rinkos siūlomomis galimybėmis; ir · plačiai parodyti vandenilio tinkamumą naudoti prisidedant prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo į energijos sistemas, jį, be kita ko, naudojant kaip konkurencingą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos kaupimo priemonę. Veiklos tikslai · pritraukti privačių ir viešųjų (įskaitant valstybių narių) investicijų KEV technologijų MTTP ir inovacijoms, kad šių investicijų vertė būtų bent du kartus didesnė už ES įnašo dydį; · užtikrinti, kad veikloje dalyvautų ne mažiau kaip 25 % MVĮ, ir, jei įmanoma, šį rodiklį didinti; · pasinaudoti valstybių narių ir regionų (visų pirma, tų, kurie naudojasi ES struktūriniais fondais) pažangos ir inovacijų KEV technologijų srityje potencialu, juose vykdant KEV parodomuosius projektus; · užtikrinti veiksmingą KEV programos vykdymą, visų pirmą gerokai sutrumpinant dotacijų skyrimo ir išmokėjimo procesų trukmę. 4. Svarstomos galimos politikos priemonės 19. Šiame poveikio vertinime nagrinėjamos keturios politikos priemonės, kuriomis būtų galima pasinaudoti būsimu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu planuojant su kuro elementais ir vandeniliu susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Galimybė ES lygmeniu nesiimti jokių veiksmų, t. y. nutraukti viešąjį mokslinių tyrimų finansavimą Europos lygmeniu, atmetama. Kuro elementų ir vandenilio mokslinių tyrimų veikla įtraukta į Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ ir priskiriama prie pastangų plėtoti pagrindines tvarioms energijos ir transporto sistemoms skirtas technologijas. Nustatytos keturios išvardytos galimos politikos priemonės (PP). · PP1. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės kuro elementų ir vandenilio srityje įgyvendinimas pagal programą „Horizontas 2020“, nekeičiant partnerystės pobūdžio (BĮ forma). Įprastinės veiklos scenarijus grindžiamas siekiu, kad bendrosios įmonės pagal programą „Horizontas 2020“ veiktų taip, kaip šiuo metu veikia pagal 7-ąją bendrąją programą, t. y. nekeičiant jų dabartinio tikslų masto ir veiklos vykdymo tvarkos (valdymo, finansinių ir finansavimo taisyklių ir t. t.). · PP2. Pasinaudojimas ES bendrosios programos „Horizontas 2020“ bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje projektais, nebetęsiant dabartinės KEV BĮ veiklos. MTTP būtų įgyvendinami pagal įprastus ES bendrosios programos finansavimo planus ir, atskirai, pagal nacionalines ir regionines programas. Būtų vėl pradėta taikyti komitologijos procedūra. ES viešoji parama priklausytų nuo metinių ar dvimečių biudžetų ir darbo programų ir nebūtų užtikrinta. Pramonės ir mokslinių tyrimų sektorių veikėjai nebegalėtų nustatyti programos prioritetų ir terminų. · PP3. Programos „Horizontas 2020“ kuro elementų ir vandenilio technologijų dalies įgyvendinimas pagal sutartinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Pasirinkus sutartinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės priemonę, Komisijos tarnybos arba vykdomoji įstaiga projektus valdytų nuosekliai įgyvendindamos darbo programas. Būtų pasirašytas Europos Komisijos ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimas. Pramonės ir mokslinių tyrimų sektorių suinteresuotųjų šalių formaliai būtų prašoma teikti rekomendacijas dėl programos taikymo srities ir tikslų, bet jie nedalyvautų priimant sprendimus. KEV technologijoms negalėtų būti užtikrinta nuolatinė ir stabili ES viešoji parama, nes, nepaisant to, kad būtų nustatytas bendras 2014–2020 m. laikotarpio biudžetas, sprendimas dėl jo būtų priimamas kasmet. · PP4. Kuro elementų ir vandenilio viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinimas, pasinaudojant modernizuota, su programa „Horizontas 2020“ suderinta bendrąja įmone. Modernizavus bendrąją įmonę būtų galima perorientuoti KEV BĮ tikslus ir veiklą, parengti dviem pagrindinėmis inovacijų sritimis, – atitinkamai skirtomis energijos ir transporto sistemoms, – ir kompleksinių mokslinių tyrimų grupės veikla grindžiamą programą. Taip būtų galima daugiau dėmesio skirti energetikos taikmenims, visų pirma, vandenilio naudojimui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai kaupti, vandenilio infrastruktūrai ir įvairiai veiklai, kuria remiamas KEV technologijų pateikimas rinkai. Be to, taip būtų sudarytos sąlygos daugiau dėmesio skirti plataus masto parodomajai veiklai. Galima modernizuotos BĮ politikos priemonė grindžiama ankstesne patirtimi bei įgytomis žiniomis; ji padeda toliau iš esmės tobulinti priemonę ir ją labiau pritaikyti prie naujų programos „Horizontas 2020“ uždavinių, supaprastinant administracines bei finansines procedūras ir dalyvavimo taisykles. Be to, taip bus sudarytos sąlygos sustiprinti veiklos koordinavimą su valstybėmis narėmis ir bendradarbiavimą su regionų administracijomis. 5. Galimų politikos priemonių palyginimas ir tinkamiausios priemonės nustatymas 20. PP4 – vienintelė galima priemonė, pagal kurią būtų remiama su pateikimu rinkai susijusi veikla, todėl ji yra tinkamiausia siekiant pritraukti diegimo veiklai reikalingų papildomų pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių lėšų. Pasirinkus šią priemonę visoje KEV vertės grandinėje būtų nuosekliai užtikrinti reikiami ištekliai, įskaitant infrastruktūrą ir vandenilio tiekėjus, o tai padėtų vienu metu plėtoti technologijas ir infrastruktūrą ir atitinkamai išspręsti „vištos ir kiaušinio“ problemą. 21. BĮ koncepcija grindžiamos galimos politikos priemonės (PP1 ir PP4) yra veiksmingiausios šalinant problemų priežastis, t. y. mažinant rinkos nepakankamumą, sutelkiant turimą finansavimą ir užtikrinant reikiamus išteklius. Pirma, pramonės, mokslinių tyrimų bendruomenės ir Europos Komisijos vykdomas bendras valdymas sudaro sąlygas glaudžiai bendradarbiauti ir nustatyti MTTP programos prioritetus, o tai padeda kurti reikiamus produktus, taikmenis ir standartus. Antra, ilgalaikiai biudžeto ir veiksmų planai suteikia stabilumo ir skatina pramonę, valstybes nares ir mokslinių tyrimų bendruomenę skirti daugiau nuosavų išteklių. Žvelgiant į būsimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, dabartinės BĮ veikloje dalyvaujantys privačiojo sektoriaus subjektai tikisi papildomai pritraukti apie 4 mlrd. EUR investicijų. Trečia, KEV BĮ grupių nariai – pagrindiniai aktyviai šiame sektoriuje Europoje veikiantys subjektai. Tai yra būtini ištekliai – svarbiausias dalykas, kuriuo gali būti grindžiamos koalicijos, galinčios kalbėti vienu tvirtu balsu. 22. Palyginus įvairias galimas politikos priemones galima daryti išvadą, kad PP4 gali veiksmingiausiai padėti šalinti problemų priežastis ir siekti nustatytų tikslų. Be to, pasirinkus PP4 (modernizuotos BĮ politikos priemonę) būtų galima atsižvelgti į KEV BĮ tarpinio vertinimo rekomendacijas. 23. Šią išvadą labai palaiko suinteresuotosios šalys. Suinteresuotųjų šalių apklausa rodo, kad 93 % paramos gavėjų pritaria BĮ veiklos tęstinumui. Iš pramonės grupės atstovų atsakymų matyti, kad PP4 – modernizuotos BĮ politikos priemonė – laikoma didžiausią poveikį turinčia politikos priemone. Tai patvirtina viešų konsultacijų rezultatai – pagal juos dauguma respondentų pritaria tolesnei modernizuotos BĮ veiklai, t. y. PP4. 6. Įgyvendinimas, biudžetas ir valdymas 24. II KEV BĮ 2014–2020 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų programa grindžiama dviem pagrindinėmis inovacijų sritimis, – atitinkamai skirtomis energijos ir transporto sistemoms, – ir kompleksinių mokslinių tyrimų grupės veikla. Šios dvi inovacijų sritys turi vieną bendrą elementą – integruotas energijos ir transporto sistemas. Modernizuotos BĮ veikloje bus daugiau dėmesio skiriama energetikos taikmenims (visų pirma, vandenilio naudojimui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai kaupti) ir veiklai, kuria remiama teikimo rinkai veikla. Be to, bus vykdoma daugiau parodomosios veiklos. 25. Siūlomas didžiausias ES įnašas į II KEV BĮ – 700 mln. EUR. Nustatant šią sumą siekta atsižvelgti į poveikio vertinime aprašytus konkrečius ir veiklos tikslus. Siūlomas biudžetas yra didesnis už dabartinei BĮ skiriamą 470 mln. EUR biudžetą. Skiriant didesnę sumą atsižvelgiama į būsimą modernizuotos BĮ prioritetų ir, atitinkamai, biudžeto perorientavimą. Privatusis II KEV BĮ finansavimas bus skiriamas pagal kvietimus teikti paraiškas ir kitais būdais. 26. Pagal dabartinę struktūrą II KEV BĮ programą įgyvendina programų biuras, kurio veiklą prižiūri II KEV BĮ valdyba. Valdybą sudaro šeši pramonės grupės atstovai, trys Europos Komisijos atstovai ir vienas mokslinių tyrimų grupės atstovas. Valdyba įgyvendina BĮ tikslus pagal daugiametį ir metinius įgyvendinimo planus. 27. Komisija, nepriklausomiems ekspertams padedant, atlieka galutinį ir tarpinį II KEV BĮ vertinimus. BĮ veiklos rezultatai stebimi taikant pagrindinius veiklos rodiklius ir laikantis jos konkrečių tikslų.