Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis tam tikrų toli migruojančių žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones /* KOM/2006/0100 galutinis - CNS 2006/0030 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.3.2006 KOM(2006) 100 galutinis 2006/0030 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis tam tikrų toli migruojančių žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS BENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMą | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu siekiama atnaujinti Bendrijos teisės aktus, kuriais perkeliamos tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos techninės priemonės, priimtos regioninėse žuvininkystės organizacijose (RŽO), kompetetingose tunų ir tuninių rūšių valdymo ir išsaugojimo klausimais. Atitinkamos regioninės organizacijos yra šios: - Tarptautinė komisija dėl Atlanto tuno apsaugos (angl. ICCAT), Bendrija jos narė yra nuo 1997 m. lapkričio 14 d. - Indijos vandenyno tuno komisija (angl. IOTC), Bendrija jos narė yra nuo 1995 m. rugsėjo 18 d. - Amerikos tropinio tuno komisija (angl. IATTC), prie kurios Bendrija šiuo metu jungiasi; Bendrija dalyvavo priimant Konvenciją dėl IATTC sustiprinimo (dar neįsigaliojusi). - Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC), Bendrija jos narė yra nuo 2005 m. sausio 25 d. | 120 | Bendrosios aplinkybės Europos bendrija dalyvauja regioninėse žuvininkystės organizacijose (RŽO), kurios sukuria regioninio bendradarbiavimo pagrindą išsaugant ir valdant tolimos migracijos žuvų išteklius. Šios RŽO priima rekomendacijas, visų pirma technines priemones, kuriomis siekiama nustatyti mažiausią žuvų dydį, rajonus ir laikotarpius, kai žvejyba draudžiama ir žvejybos pastangos apribojimus. Šios rekomendacijos tampa privalomomis susitariančioms šalims, kurios tokioms rekomendacijoms neprieštarauja. Būdama susitariančiąja šalimi šiose RŽO, Bendrija turėtų taikyti priimtas rekomendacijas, kurioms ji neprieštarauja. Kai kurios iš šių RŽO priimtų rekomendacijų jau buvo perkeltos į Bendrijos teisę. RŽO priimtos techninės priemonės į Bendrijos teisę šiuo metu yra perkeltos 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 973/2001, nustatančiu tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (OL L 137, 2001 5 19), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29). Šioms organizacijoms priėmus naujas technines priemones ir atnaujinus jau galiojančias nuo minėto reglamento priėmimo, reikia panaikinti minėtąjį reglamentą jį pakeičiant šiuo pasiūlymu. Pasiūlymui priimti reikia laikytis komitologijos procedūrų, numatytų Sprendime (EB) 1999/468, kad būtų užtikrintas reglamento nuostatų įgyvendinimas ir dalinis jo priedų pakeitimas. | 130 | Pasiūlymo taikymo srityje galiojančios nuostatos RŽO priimtos techninės priemonės į Bendrijos teisę šiuo metu yra perkeltos 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 973/2001, nustatančiu tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (OL L 137, 2001 5 19), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29). Techninės priemonės apima mažiausią žuvų dydį, draudimą naudoti tam tikrą žvejybos įrangą, rajonus ir laikotarpius, kai žvejyba draudžiama, galimybių, kurios iš dalies buvo pakeistos metiniuose RŽO susirinkimuose, apribojimą; todėl reikėtų pritaikyti dabar galiojančius teisės aktus ir juos atnaujinti. | 141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Šis pasiūlymas atitinka tausaus tunų naudojimo programą pagal nustatytus Bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, juo prisidedama prie darnaus vystymosi. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų būdai, pagrindiniai analizuoti sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Siekiant parengti Bendrijos poziciją atsižvelgiant į derybų, vykstančių metiniuose Regioninių žuvininkystės organizacijų susirinkimuose, Komisija tariasi su valstybėmis narėmis, profesionalais ir nevyriausybinėmis organizacijomis. | 212 | Gautų atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Pagrindiniai sektoriai pritarė Bendrijos pozicijai dėl techninių priemonių, numatančių tausų tunų išteklių naudojimą, priėmimo. | Tyrimo atlikimas ir jo taikymas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) duomenų tyrimo sritys Regioninių žuvininkystės organizacijų moksliniai komitetai. | 222 | Naudoti metodai Moksliniai komitetai įvertina išteklius ir rekomenduoja priimti valdymo ir apsaugos priemones, kad, visų pirma priimant technines priemones, būtų užtikrintas tausus tunų išteklių naudojimas. | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Regioninių tunų žuvininkystės organizacijų moksliniai komitetai. | 2244 | Gautų ir panaudotų nuomonių santrauka Buvo paminėta esamų galimai rimtų pavojų su negrįžtamomis pasekmėmis. Dėl tokių pavojų egzistavimo buvo sutarta vienbalsiai. | 225 | RŽO moksliniai komitetai rekomendavo priimti technines priemones, kad būtų užtikrintas tausus tunų naudojimas, visų pirma nustatant mažiausią žuvų dydį, rajonus ir laikotarpius, kai žvejyba draudžiama, ir žvejybos pastangos sumažinimą. | 226 | Priemonės, kurių buvo imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti tyrimo rezultatus Mokslinių komitetų nuomonės yra paskelbtos įvairių RŽO interneto svetainėse. | 230 | Poveikio vertinimas Techninėmis priemonėmis siekiama užtikrinti tausų tunų naudojimą ir, visų pirma, sumažinti žvejojamų jauniklių kiekį. Techninės priemonės bus taikomos Bendrijos žvejams, žvejojantiems tunus Atlanto vandenyne, Viduržemio jūroje, Indijos ir Ramiajame vandenynuose. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų priemonių santrauka Tunų valdymo srityje kompetentingų Regioninės žuvininkystės organizacijų, kurioms Europos bendrija priklauso, priimtų techninių priemonių perkėlimas į Bendrijos teisę. | 310 | Teisinis pagrindas Sutarties 37 straipsnis | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. | 331 | RŽO priimtos rekomendacijos yra tiesiogiai vykdytinos Bendrijoje ir valstybėse narėse, tačiau siekiant aiškumo ir skaidrumo, jos perkeliamos į Tarybos reglamentą, kad būtų aiškesnės ir kad valstybės narės bei žvejai jas geriau taikytų. | 332 | Finansinių išlaidų nėra. | Priemonių pasirinkimas | 341 | Siūloma(-os) priemonė(-s): reglamentas. | 342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardijamų priežasčių. RŽO priimtos rekomendacijos yra perkeliamos į Tarybos reglamentą, kuriame nustatomi principai, kaip numatyta Sutarties 37 straipsnyje; įgyvendinimo tvarka nustatoma Komisijos reglamente. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | 510 | Supaprastinimas | 511 | Pasiūlymu supaprastinama teisinė sistema. | 512 | Priemone numatoma panaikinti 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 973/2001, nustatantį tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones (OL L 137, 2001 5 19), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29). Naujajame reglamente bus galima įtraukti į vieną reglamentą visas RŽO tunų klausimais, kurioms priklauso Europos bendrija, priimtas technines priemones. | 520 | Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą, bus panaikinti kai kurie teisės aktai. | 570 | Išsamus pasiūlymo skyrių ar straipsnių paaiškinimas Šiuo pasiūlymu siekiama perkelti RŽO priimtas technines priemones visų pirma dėl mažiausio žuvų dydžio, rajonų ir laikotarpių, kai žvejyba draudžiama, žvejybos pastangos apribojimų. | 1. 2006/0030 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis tam tikrų toli migruojančių žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], kadangi: 2. Bendrija savo Sprendimu 98/392/EB[3] patvirtino Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją, kurioje nustatyti principai ir taisyklės, susijusios su gyvųjų jūros išteklių apsauga ir valdymu. Vykdydama didesnės apimties tarptautinius įsipareigojimus, Bendrija dalyvauja įgyvendinant pastangas išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse. 3. Pagal Sprendimo 86/238/EEB nuostatas[4], Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau – ICCAT konvencija) Susitariančioji šalis. 4. ICCAT konvencija nustatomos tunų ir tuninių rūšių apsaugos ir valdymo Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose regionų bendradarbiavimo gairės, tam tikslui įsteigiant Tarptautinę komisiją dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau – ICCAT) bei priimant Konvencijos apimamoje teritorijoje taikomas apsaugos ir valdymo rekomendacijas, kurios yra privalomos Susitariančiosioms šalims. 5. ICCAT pasiūlė keletą techninių priemonių, skirtų tam tikriems tolimos migracijos Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros rūšių ištekliams, inter alia , nustatančių leistinus žuvų dydžius ir svorius bei tam tikrose zonose ir tam tikrais laikotarpiais taikomus žvejybos apribojimus tam tikrai žvejybos įrangai bei pajėgumams. Šios rekomendacijos Bendrijai yra privalomos, todėl jas reikėtų įgyvendinti. 6. Savo sprendimu 95/399/EB[5] Bendrija patvirtino Indijos vandenyno tuno komisijos įsteigimo susitarimą. Šiuo susitarimu suteikiamas naudingas pagrindas tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimui siekiant racionalaus tunų ir tuninių rūšių naudojimo Indijos vandenyne, tam tikslui įsteigiant Indijos vandenyno tuno komisiją (toliau – IOTC) ir priimant apsaugos ir valdymo IOTC reguliuojamoje akvatorijoje rekomendacijas, kurios yra privalomos Susitariančiosioms šalims. 7. IOTC pasiūlė tam tikrų techninių priemonių, skirtų tam tikriems tolimos migracijos rūšių ištekliams, visų pirma, dėl žvejybos pajėgumų. Ši rezoliucija Bendrijai yra privaloma, todėl ją reikėtų įgyvendinti. 8. Bendrija Sprendimu 1999/337/EB[6] pasirašė Susitarimą dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos, o Sprendimu 1999/386/EB[7] nusprendė taikyti jį laikinai, kol jis bus patvirtintas. 9. Savo sprendimu 2005/.../EB[8] Bendrija patvirtino Susitarimą dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos. Todėl Bendrija turėtų taikyti šiame susitarime nustatytas nuostatas. 10. Vienas iš susitarimo tikslų – palaipsniui mažinti delfinų atsitiktinių mirčių, juos ištinkančių, kai Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje gaubiamaisiais tinklais gaudomi tunai, skaičių, kol šis rodiklis priartės prie nulio, nustatant metines ribas, taip pat siekiant tunų išteklių ilgalaikio tausojimo susitarimo taikymo teritorijoje. 11. Bendrija turi žvejybos interesų Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje ir dalyvavo procese dėl Konvencijos dėl Tarptautinės Amerikos tropikų tuno komisijos sustiprinimo (toliau – Antigvos konvencija) priėmimo. Sprendimu 2005/26/EB ji pasirašė Antigvos konvenciją ir pradėjo procedūrą dėl prisijungimo prie šios naujosios Konvencijos. Laukdama, kol įsigalios Antigvos konvencija, Bendrija, nebūdama susitariančiąja, bet bendradarbiaujančiąja Amerikos tropinių tunų komisijos (toliau – IATTC) šalimi, nutarė taikyti IATTC priimtas technines priemones. Todėl šias priemones reikėtų perkelti į Bendrijos teisę. 12. Pagal Sprendimo 2005/75/EEB nuostatas[9], Bendrija nuo 2005 m. sausio 25 d. yra Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (toliau – WCPFC konvencija) Susitariančioji šalis. 13. WCPFC konvencija nustatomos regioninio bendradarbiavimo gairės siekiant užtikrinti toli migruojančių vakarinės ir centrinės Ramiojo vandenyno dalies žuvų rūšių ilgalaikę apsaugą ir tausų naudojimą ir tam tikslui įsteigiant Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisiją (WCPFC). 14. Todėl reikėtų, kad Bendrija taikytų konvencijoje numatytas nuostatas ir WCPFC priimtas technines priemones. 15. Šių regioninių žuvininkystės organizacijų priimtos techninės priemonės buvo perkeltos į 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 973/2001, nustatantį tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones[10]. 16. Šioms organizacijoms priėmus naujas technines priemones ir atnaujinus jau galiojančias nuo minėto reglamento priėmimo, reikia panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 973/2001 ir pakeisti jį šiuo reglamentu. 17. Žvejybos pajėgumų apribojimai turi būti nustatyti remiantis 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausaus naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[11] 20 straipsniu. 18. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikia priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[12]. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS ĮŽANGINĖS NUOSTATOS 1 straipsnisTikslas Šis reglamentas nustato technines apsaugos priemones, susijusias su I priede išvardytų tam tikrų tolimos migracijos žuvų išteklių bei priegaudų sugavimu ir iškrovimu. 2 straipsnisTaikymo sritis Nepažeidžiant 9 straipsnio nuostatų, šis reglamentas taikomas su valstybių narių vėliavomis plaukiojantiems Bendrijoje registruotiems laivams (toliau – „Bendrijos žvejybos laivai“). 3 straipsnisSąvokos Šiame reglamente: 1) „toli migruojančios žuvys“: I priede nurodytos rūšys 2) „tunai ir tuninės rūšys, numatytos ICCAT“: II priede nurodytos rūšys 3) „delfinų mirtingumo limitas“: Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos V straipsnyje nustatytas limitas[13]. 4) „Laisvalaikio žvejyba“: gyvųjų vandens išteklių žvejyba pramogos ar sporto tikslais. 5) „Supamieji tinklai“: tinklai, kuriais žuvys sugaunamos jas apsupant iš abiejų pusių ir iš apačios. Jie gali būti su lynu gaubiamojo tinklo apačiai sutraukti ar be jo. 6) „Ūdos“: žvejybos įranga, susidedanti iš pagrindinės ūdos su ant šoninių ūdų (prailginimų) pritvirtintais kabliukais, kurios ilgis ir kabliukų išdėstymo intervalas priklauso nuo žvejojamų žuvų rūšių. Jos gali būti naudojamos vertikaliai arba horizontaliai vandens paviršiui; gali būti naudojamos ant dugno ar priedugnyje (giluminės ūdos); vidutiniame gylyje ar negiliai nuo vandens paviršiaus (paviršinės ūdos). 7) “Kabliukai”: lenktas ir aštrus plieninės vielos elementas, paprastai su užkarpa. Kabliuko smaigalys gali būti tiesus ar net palenktas į šoną (lyginant su jo tiesiąja dalimi) ir išlenktas (angl. „ curved-in “); likusioji kabliuko dalis gali būti įvairaus ilgio ir formos, jos skerspjūvis gali būti apvalus (įprasta) ar paplokščias (kaltas). Visas kabliuko ilgis yra jo tiesiosios dalies ilgis nuo tos vietos, kur jis tvirtinamas prie ūdos (paprastai akutės formos) iki aukščiausio kabliuko išlinkimo taško. Kabliuko plotis yra didžiausias horizontalus atstumas nuo išorinės tiesiosios dalies iki išorinės užkarpos dalies. 8) „Žuvų telkimo įrenginiai“: bet koks jūros paviršiuje plūduriuojantis įtaisas, surenkantis po savimi žuvų jauniklius, arba toli migruojančių žuvų suaugusių žuvų pavyzdžius. 9) „Gaubiamieji tinklai“: bet koks apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama tinklo dugnu per keliolika žiedų išilgai gruntlynio perkištu sutraukiamuoju lynu. Gaubiamieji tinklai gali būti naudojami smulkiųjų ar stambiųjų pelaginių rūšių žuvims arba priedugnio rūšių žuvims žvejoti. 4 straipsnisZonos Šiame reglamente taikomos šios jūrų vandenų sąvokos: 19. 1 zona visi Atlanto vandenyno ir gretimų jūrų, kurioms taikoma ICCAT konvencija, vandenys, atsižvelgiant į šios konvencijos 1 straipsnyje pateiktą apibrėžimą. 20. 2 zona visi Indijos vandenyno vandenys, kuriems taikomas Susitarimas dėl IOTC įsteigimo, atsižvelgiant į šios sutarties 2 straipsnyje pateiktą apibrėžimą. 21. 3 zona Visi Ramiojo vandenyno rytinės dalies vandenys, kurių apibrėžimas pateiktas Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos 3 straipsnyje. 22. 4 zona Visi Ramiojo vandenyno vakarinės ir centrinės dalies vandenys zonoje, kaip apibrėžta WCPFC konvencijos 3 straipsnyje. II ANTRAŠTINĖ DALIS1 zonoje taikomos techninės priemonės 1 skyrius Tam tikrų tipų laivų ir įrankių naudojimo apribojimai 5 straipsnisDidžiaakių tunų apsauga tam tikruose tropiniuose vandenyse 1. Žvejyba gaubiamaisiais tinklais iš tralerių ar valčių su irklais ir meškerėmis draudžiama nuo lapkričio 1 iki 30 d. šioje zonoje: pietinė riba: 0° pietų platumos paralelė, šiaurinė riba: 5° šiaurės platumos paralelė, vakarinė riba: 20° vakarų ilgumos dienovidinis, rytinė riba: 10° vakarų ilgumos dienovidinis. 2. Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugpjūčio 15 d. valstybės narės Komisijai pateikia šios priemonės įgyvendinimo ataskaitą, kartu su pažeidimų (jei buvo), kuriuos padarė Bendrijos žvejybos laivai su jų vėliava ir kurie buvo bausti jų kompetentingų institucijų, sąrašu. 6 straipsnisPaprastojo melsvojo tuno žvejyba Viduržemio jūroje 1. Paprastojo melsvojo tuno žvejyba gaubiamaisiais tinklais Viduržemio jūroje draudžiama nuo liepos 15 d. iki rugpjūčio 15 d. 2. Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. trunkančiu laikotarpiu Viduržemio jūroje draudžiama paprastųjų melsvųjų tunų žvejyba paviršinėmis ūdomis iš ilgesnių kaip 24 m laivų. Laivų ilgis nustatomas remiantis III priedu. 3. Viduržemio jūroje nuo birželio 1 d. iki birželio 30 d. trunkančiu laikotarpiu, teikiant paramą paprastųjų melsvųjų tunų žvejybai, draudžiama naudoti lėktuvus ar sraigtasparnius. 4. Atsižvelgdama į ICCAT rekomendacijas, kurios yra privalomos Bendrijai, ir laikydamasi 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, Komisija gali pakeisti šiame straipsnyje nurodytus laikotarpius ir zonas bei III priede nurodytą laivų ilgį. 7 straipsnisDryžuotųjų tunų, didžiaakių tunų ir gelsvapelekių tunų žvejyba tam tikruose Portugalijai priklausančiuose vandenyse Laivuose draudžiama turėti bet kokį kiekį dryžuotuojų tunų, didžiaakių tunų ar gelsvapelekių tunų, sugautų gaubiamaisiais tinklais Portugalijos suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ICES (Tarptautinė jūrų tyrimo taryba) X parajonyje į šiaurę nuo 36°30 šiaurės platumos ar CECAF (Rytų Centrinio Atlanto žvejybos komitetas) zonose į šiaurę nuo 31° šiaurės platumos ir į rytus nuo 17°30 vakarų ilgumos, bei gaudyti minėtas rūšis šiose zonose, naudojant pirmiau nurodytą įrangą. 2 skyriusMažiausias dydis 8 straipsnisDydžiai 1. Laikoma, kad IV priede nurodytų rūšių žuvys per mažos, jei jų dydis yra mažesnis už IV priede pateiktus mažiausius dydžius. 2. Atsižvelgiant į ICCAT rekomendacijas, kurios yra privalomos Bendrijai, ir laikantis 30 straipsnyje nustatytos tvarkos, IV priede nustatyti dydžiai gali būti pakeisti. 9 straipsnisDraudimai 1. IV priede pateiktų rūšių per mažų dydžių žuvis, sužvejotas 1 zonoje, draudžiama laikyti laive ar perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, demonstruoti siūlant įsigyti, parduoti ar jomis prekiauti. Sužvejojus tokias žuvis, jas būtina nedelsiant paleisti į jūrą. 2. IV priede pateiktų rūšių trečiųjų šalių 1 zonoje sužvejotas per mažų dydžių žuvis draudžiama išleisti į laisvą apyvartą ar jomis prekiauti Bendrijoje. 10 straipsnisDydžio matavimas 1. Visų rūšių žuvų, išskyrus buriažuvinių, ilgis matuojamas nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsiskyrimo. 2. Buriažuvinių dydis matuojamas nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išssiskyrimo. 11 straipsnisPaprastųjų melsvųjų tunų pavyzdžių atrinkimas narvuose 1. Kiekviena valstybė narė nustato pavyzdžių atrinkimo tvarką, kuria siekiama nustatyti sužvejotų paprastųjų melsvųjų tunų kiekį pagal jų dydį. 2. Dydžio nustatymas narvuose atliekamas atrinkus 100 pavyzdžių iš 100 tonų gyvos žuvies kiekio arba 10 % visų narve patalpintų žuvų. Dydžio pavyzdys imamas žuvų žvejojimo ūkyje metu, pagal ICCAT parinktą metodą duomenims atsiskaitant dėl II Uždavinio perduoti. 3. Paruošiami žuvims, kurios buvo auginamos ilgiau nei 1 metus, taikytini papildomi metodai ir pavyzdžių atranka. 4. Pavyzdžiai atrenkami žuvų žvejojimo ūkyje metu atsitiktinai iš visų narvų. Duomenys apie pavyzdžių atranką praėjusiais metais perduodami ICCAT iki liepos 31 d. 3 skyriusLaivų skaičiaus apribojimai 12 straipsnisDidžiaakis tunas ir Šiaurės Atlanto ilgapelekis tunas 1. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba nustato didesnių kaip 24 metrų ilgio Bendrijos žvejybos laivų, kurių pagrindinė žvejojama rūšis 1 zonoje yra didžiaakiai tunai, skaičių ir bendrą pajėgumą, išreikštą bendrąja registrine talpa (GRT). Nustatoma pagal a) 1991–1992 m. laikotarpiu 1 zonoje žvejojančių didžiaakius tunus kaip pagrindinę rūšį Bendrijos žvejybos laivų vidutinį skaičių ir pajėgumą, išreikštą GRT, ir b) Bendrijos laivų, žvejojančių didžiaakius tunus 2005 m. skaičiaus, apie kurį buvo pranešta ICCAT 2005 m. birželio 30 d., apribojimą. 2. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba nustato žvejojančių kaip pagrindinę rūšį šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną Bendrijos žvejybos laivų skaičių. Laivų skaičius nustatomas pagal 1993–1995 m. laikotarpiu kaip pagrindinę rūšį šiaurės Atlanto ilgapelekį tuną žvejojančių Bendrijos žvejybos laivų vidutinį skaičių. 3. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba valstybėms narėms paskirsto: a) remiantis 1 dalimi bendrąja registrine talpa (GRT) išreikštą skaičių ir pajėgumą b) remiantis 2 dalimi nustatytų laivų skaičių 4. Valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės 15 d. įprastinėmis duomenų perdavimo priemonėmis Komisijai perduoda: a) su jos vėliava plaukiojančių ilgesnių nei 24 metrai laivų, žvejojančių didžiaakius tunus, skaičių; b) su jos vėliava plaukiojančių laivų, žvejojančių ilgapelekius tunus Šiaurės Atlante, skaičių. Kasmet iki gegužės 31 d. Komisija šią informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui. 5. 4 dalyje numatytuose sąrašuose remiantis 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro[14] I priedu nurodomas laivui priskirtas vidinis „laivyno registro“ numeris ir naudojamos įrangos tipas. 4 skyrius Nepagrindinės žvejojamos rūšys ir pramoginė žvejyba 13 straipsnis Marlinos Valstybės narės skatina vienasiūlių šarnyrinių kaspininių lynų naudojimą, kad būtų galima lengvai išlaisvinti gyvus mėlynąją marliną ir baltąją marliną. 14 straipsnisRykliai 1. Valstybės narės skatina atsitiktinai sužvejotų gyvų ryklių, ypač jų jauniklių, paleidimą į vandenį. 2. Valstybės narės, tobulindamos žvejybos įrangos selektyvumą, skatina, kad sumažėtų atsitiktinai sužvejotų ryklių. 15 straipsnisVėžliai Valstybės narės skatina atsitiktinai sužvejotų jūros vėžlių paleidimą į vandenį. 16 straipsnisPramoginė žvejyba Viduržemio jūroje 1. Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, kad Viduržemio jūroje būtų uždrausta sportinė ir pramoginė tunų ir tuninių rūšių žvejyba velkamaisiais tinklais, gaubiamaisiais tinklais, dragomis, žiauniniais tinklais, sieniniais tinklais ir ūdomis. 2. Valstybės narės prižiūri, kad nebūtų prekiaujama tunais ir panašių rūšių žuvimis, sužvejotomis Viduržemio jūroje sportinės ir pramoginės žvejybos metu. 17 straipsnisAtaskaita Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugpjūčio 15 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia šio skyriaus įgyvendinimo ataskaitą. III ANTRAŠTINĖ DALIS2 zonoje taikomos techninės priemonės 1 skyriusLaivų skaičiaus apribojimai 18 straipsnisLaivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius 1. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba nustato ilgesnių nei 24 metrai Bendrijos žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti 2 zonoje, skaičių. Laivų skaičius nustatomas pagal Bendrijos žvejybos laivų, įregistruotų 2003 m. IOTC laivų registre, skaičių. Laivų skaičiaus apribojimas turi sutapti su bendrąja talpa, išreikšta registrine talpa; keičiant laivus, bendrosios talpos negalima viršyti. 2. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba valstybėms narėms paskirsto nustatytą pagal 1 dalį laivų skaičių. 2 skyriusNepagrindinės žvejojamos rūšys 19 straipsnisRykliai 1. Valstybės narės daro viską, kad būtų skatinamas atsitiktinai sužvejotų gyvų ryklių, ypač jų jauniklių, paleidimas į vandenį. 2. Valstybės narės skatina, kad sumažėtų į jūrą išmetamų ryklių kiekis. 20 straipsnisVėžliai 1. Valstybės narės, visų pirma, taikydamos 2, 3 ir 4 dalyje numatytas priemones, daro viską, kad būtų sumažintas žvejybos poveikis jūros vėžliams: 2. Bet kokiai žvejybos įrangai naudoti taikomos šios sąlygos: a) tinkamas elegesys su atsitiktinai ar kaip priegauda sužvejotais (kabliukais ar tinklais) jūros vėžliais, įskaitant jų gaivinimą ir greitą paleidimą į vandenį; b) laive turi būti įranga, skirta atsitiktinai ar kaip priegauda sužvejotiems jūros vėžliams į vandenį paleisti 3. Gaubiamiesiems tinklams naudoti taikomos tokios sąlygos: a) kaip įmanoma vengiama, kad jūros vėžliai patektų į tinklus b) siekiant sumažinti kaip priegauda sužvejojamus jūros vėžlius, tobulinami ir naudojami tinkamos įrangos techniniai duomenys c) priimamos visos reikalingos priemonės, reikalingos, kad būtų paleisti į tinklus patekę ar sužvejoti jūros vėžliai d) priimamos visos reikalingos priemonės, reikalingos žuvų telkimo įrenginiams (ŽTĮ), į kurią galėtų patekti jūros vėžliai, stebėti, kad būtų galima juos išlaisvinti ir pašalinti nenaudojamą ŽTĮ. 4. Ūdoms naudoti taikomos tokios sąlygos: a) tobulinamos ir naudojamos giliavandenių kabliukų formų su jauku kombinacijos ir tinklų koncepcija bei žvejybos praktika, kad būtų kaip įmanoma labiau sumažintas atsitiktinai ar kaip priegauda sužvejotų jūros vėžlių skaičius ir jų mirtingumas. (b) laive turi būti įranga, skirta atsitiktinai ar papildomai sužvejotiems jūros vėžliams į vandenį paleisti, įskaitant įrankius vėžliams atkabinti ar ūdoms bei laimikiui iš tinklo perkrauti naudojamiems tinklams nupjauti. IV ANTRAŠTINĖ DALIS3 zonoje taikomos techninės priemonės 21 straipsnisPerkrovimas 1. Draudžiama naudoti pagalbinius laivus siekiant teikti paramą laivams, žvejojantiems žuvų telkimo įrenginių pagalba. 2. Seineriams jūroje draudžiama žuvis perkrauti. 22 straipsnisLaivų skaičiaus apribojimai 1. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatytos tvarkos, Taryba nustato Bendrijos seinerių, kuriems leidžiama žvejoti tunus 3 zonoje, skaičių. Laivų skaičius nustatomas pagal Bendrijos žvejybos seinerių, įregistruotų 2002 m. birželio 28 d. IATCC registre, skaičių. 2. Kasmet iki gruodžio 10 d. valstybės narės pateikia Komisijai su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, ketinančių žvejoti tunus 3 zonoje, sąrašą. Laivai, neįtraukti į šį sąrašą, laikomi neaktyviais ir einamaisiais metais žvejoti jiems neleidžiama. 3. Šiuose sąrašuose nurodomas remiantis 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro I priedu laivui priskirtas vidinis „laivyno registro“ numeris ir naudojamos įrangos tipas. 23 straipsnisDelfinų apsauga 1. 3 zonoje žvejojant gelsvapelekius tunus, gaubiamaisiais tinklais apsupti delfinų grupes ar būrius leidžiama tik Bendrijos žvejybos laivams, žvejojantiems laikantis Susitarime dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nustatytų sąlygų, kuriems suteiktas delfinų mirtingumo limitas (DML). 24 straipsnisDML paraiška Kasmet iki rugsėjo 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai: a) sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurių pajėgumas, išreikštas talpa, didesnis kaip 363 metrinių tonų (400 neto tonų) talpos, padavusių paraiškas dėl DML visam kitų metų laikotarpiui; b) sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurių pajėgumas, išreikštas talpa, didesnis kaip 363 metrinių tonų (400 neto tonų) talpos, padavusių paraiškas dėl DML kitų metų pirmajam arba antrajam ketvirčiui; c) apie kiekvieną laivą, pateikiantį paraišką dėl DML – pažymą, patvirtinančią, kad laive buvo visi būtini delfinų apsaugos įrankiai ir įranga, ir kad laivo kapitonas baigė patvirtintus delfinų išlaisvinimo ir gelbėjimo kursus. d) sąrašą su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie kitais metais greičiausiai žvejos toje zonoje. 25 straipsnisDML paskirstymas 1. Valstybės narės užtikrina, kad DML paraiškos atitiktų Susitarime dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nustatytas sąlygas ir IATTC priimtas apsaugos priemones. 2. Komisija patikrina sąrašus, siekdama įsitikinti, kad jie atitinka Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos nuostatas ir IATTC priimtas apsaugos priemones, ir perduoda juos IATTC direktoriui. Patikrinimo metu nustačius, kad prašymas neatitinka šioje dalyje nurodytų sąlygų, Komisija nedelsdama praneša suinteresuotai valstybei narei, kad ji negali prašymo ar jo dalies perduoti IATTC direktoriui, ir nurodo priežastis. 3. Komisija kiekvienai valstybei narei išsiunčia bendrą DML, kurį reikia paskirstyti tarp su jos vėliava plaukiojančių laivų. 4. Kiekviena valstybė narė kasmet iki sausio 15 d. išsiunčia Komisijai informaciją apie DML paskirstymą tarp su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų. 5.. Komisija kasmet iki vasario 1 d. išsiunčia IATTC direktoriui sąrašą ir DML paskirstymą tarp Bendrijos žvejybos laivų. 26 straipsnisKitų nepagrindinių žvejojamų rūšių apsauga 1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys seineriai nedelsdami paleidžia kiek įmanoma mažiau sužalotus visus jūros vėžlius, visus ryklius, dryžuotuosius tunus, rajas, doradas ( Coryphaena hippurus ) ir kitas nepagrindines žvejojamas rūšis. 2. Žvejai raginami ieškoti greitą ir saugų visų šių gyvūnų paleidimą palengvinančių būdų bei įrangos ir jais naudotis. 27 straipsnisVėžliai 1. Pastebėjus tinkle jūros vėžlį, dedamos tikslingos pastangos jį išgelbėti, prieš jam įsipainiojant į tinklą, jei būtina, nuleidžiant į vandenį greitaeigį katerį. 2. Jeigu vėžlys yra įsipainiojęs tinkle, tinklo vyniojimas turėtų būti sustabdomas, vos tik vėžlys iškyla iš vandens ir neturi būti tęsiamas, kol vėžlys išpainiojamas iš tinklo ir paleidžiamas. 3. Jeigu vėžlys užkeliamas į laivą, prieš paleidžiant vėžlį į vandenį turi būti imamasi visų metodų, kurie jam padėtų atsigauti. 4. Tunus žvejojantiems laivams draudžiama į jūrą išmesti druskos maišus arba bet kokias kitas plastiko šiukšles. 5. Jei įmanoma, į žuvų telkimo įrenginius ir kitą žvejybos įrangą patekusius jūros vėžlius reikia paleisti. 6. Žvejybai nenaudojami žuvų telkimo įrenginiai turi būti pašalinti. V ANTRAŠTINĖ DALIS4 zonoje taikomos techninės priemonės 28 straipsnisAtliekų sumažinimas Valstybės narės imasi priemonių atliekų išmetimui, į jūrą išmetamų žuvų kiekiui, pamestoje ar paliktoje žvejybos įrangoje sugaunamam laimikiui, teršimui iš žvejybos laivų, nežvejojamų rūšių žuvų ir gyvūnų sugavimui ir padarinių susijusioms ar priklausomoms rūšims, ypač toms, kurioms gresia išnykimas, kiek įmanoma sumažinti. VI ANTRAŠTINĖ DALISBendro taikymo nuostatos 29 straipsnisJūros žinduoliai 1 Gaubiamaisiais tinklais apsupti jūros žinduolių būrius arba jų grupes draudžiama. 2. 1 dalis taikoma visiems Bendrijos žvejybos laivams išskyrus 23 straipsnyje numatytus laivus. VII ANTRAŠTINĖ DALISBaigiamosios nuostatos 30 straipsnisKomitologija Pagal 6 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį įgyvendinamos priemonės priimamos laikantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos. 31 straipsnisPanaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 973/2001 yra panaikinamas. 32 straipsnisĮsigaliojimas Šis Reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, [...] Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Toli migruojančių rūšių sąrašas - Ilgapelekis tunas: Thunnus alalunga - Paprastasis melsvasis tunas: Thunnus thynnus - Didžiaakis tunas: Thunnus obesus - Dryžuotasis tunas: Katsuwonus pelamis - Atlantinė pelamidė: Sarda sarda - Gelsvapelekis tunas: Thunnus albacares - Atlantinis juodapelekis tunas: Thunnus atlanticus - Tuniukai: Euthynnus spp . - Australinis tunas Thunnus maccoyii - Paprastieji skumbriniai tunai: Auxis spp . - Jūrų karšis; Bramidae - Marlinos: Tetrapturus spp.; Makaira spp. - Buriažuvės: Istiophorus spp. - Durklažuvė: Xiphias gladius - Lydekinės skumbrės: Scomberesox spp. ; Cololabis spp . - Korifena; korifena: Coryphaena hippurus ; coryphaena equiselis - Rykliai: Hexandus griseus ; Cetorhinus maximus ; Alopiidae Rhincodon typus ; Carcharhinide ; Sphyrnidae ; Isuridae ; Lamnidae - Banginių būrio gyvūnai (banginiai ir jūrų kiaulės): Physeteridae ; Balenidae ; Eschrichtiidae ; Monodontidae ; Ziphiidae ; Delphinidae. II PRIEDAS Tunų ir tuninių rūšių ICCAT sąrašas - Paprastasis melsvasis tunas: Thunnus thynnus - Australinis tunas: Thunnus maccoyii - Albakorai: Thunnus albacares - Ilgapelekis tunas: Thunnus alalunga - Didžiaakis tunas: Thunnus obesus - Atlantinis juodapelekis tunas: Thunnus atlanticus - Vakariniai tuniukai: Euthynnus alletteratus - Dryžuotieji tunai: Katsuwonus pelamis - Atlantinė pelamidė: Sarda sarda - Skumbriniai tunai: Auxis thazard - Skumbriniai tunai: Auxis rochei - Palometė: Orcynopsis unicolor - Dygioji pelamidė: Acanthocybium solandri - Ispaninė dėmėtoji skumbrė: Scomberomorus maculatus - Atlantinė karališkoji skumbrė: Scomberomorus cavalla - Afrikinė karališkoji skumbrė: Scomberomorus tritor - Brazilinė skumbrė: Scomberomorus brasilliensis - Ispaninė karališkoji skumbrė: Scomberomorus regalis - Atlantinė buriažuvė: Istiophorus albicans - Juodoji marlina: Makaira indica - Melsvoji marlina: Makaira nigricans - Atlantinis baltasis iešmasnukis Tetrapturus albidus - Durklažuvė: Xiphias gladius - Atlantinis mažasis iešmasnukis: Tetrapturus pfluegeri III PRIEDAS Laivų ilgis (6 straipsnio 2 dalis) ICCAT laivų ilgio apibrėžimas: - bet kurio žvejybos laivo, pastatyto po 1982 m. liepos 18 d., ilgis – tai 96 % viso ilgio ties vaterlinija 85 % mažiausio teorinio borto aukštyje, matuojant nuo kilio viršaus, arba ilgis nuo forštevenio priekinio šono iki vairapriekio ašies ties vaterlinija, jei šis atstumas yra didesnis. Kai laivai suprojektuoti su kilio polinkiu, vaterlinija, ties kuria matuojamas šis ilgis, yra lygiagreti projektinei vaterlinijai, - bet kurio žvejybos laivo, pastatyto iki 1982 m. liepos 18 d., registruotas ilgis – tai ilgis, nurodytas nacionaliniuose registruose ar kitame laivų registre. IV PRIEDAS MAŽIAUSIAS DYDIS (8 straipsnio 1 dalis) Žuvų rūšys | Mažiausi dydžiai | Paprastasis melsvasis tunas (Thunnus thynnus)(2) | 6,4 kg arba 70 cm | Paprastasis melsvasis tunas (Thunnus thynnus)(3) | 10 kg arba 80 cm | Durklažuvė (Xiphias gladius)(1) | 25 kg arba 125 cm (apatinė žiauna) | (1) šis mažiausias dydis taikomas tik Atlanto vandenyne (2) šis mažiausias dydis taikomas tik Atlanto vandenyno rytinėje dalyje (3) šis mažiausias dydis taikomas tik Viduržemio jūroje | [1] OL C [..],[..], p. [..]. [2] OL C [..],[..], p. [..]. [3] OL L 179, 1998 6 23, p. 1. [4] OL L 162, 1986 6 18, p. 33. [5] OL L 236, 1995 10 5, p. 24 [6] OL L 132, 1999 5 27, p. 1 [7] OL L 147, 1999 6 12, p. 23 [8] OL L [..],[..], p. [..]. [9] OL L 32, 2005 2 4. [10] OL L 137, 2001 5 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 33). [11] OL L 358, 2002 12 31, p. 59 [12] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [13] OL L 132, 1999 5 27, p. 1. [14] OL L 5, 2004 1 9, p. 25.