Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl galutinio antidempingo muito nustatymo ir galutinės laikinojo muito, nustatyto importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams bei jų pagrindinėms dalims, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, rinkimo tvarkos /* KOM/2005/0283 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.6.2005 KOM(2005) 283 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl galutinio antidempingo muito nustatymo ir galutinės laikinojo muito, nustatyto importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams bei jų pagrindinėms dalims, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, rinkimo tvarkos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO KONTEKSTAS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau - pagrindinis reglamentas) dėl procedūros, susijusios su importuojamais rankiniais padėklų krautuvais ir jų pagrindinėmis dalimis, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, taikymu. | Bendras kontekstas Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Nėra jokių pasiūlymo srityje galiojančių nuostatų. | Suderinamumas su kitomis Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. | KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS | Konsultavimasis su suinteresuotomis šalimis | Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. | Tyrimo atlikimas ir jo taikymas | Atlikti nepriklausomą tyrimą nebuvo reikalinga | Poveikio įvertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio įvertinimas, bet jame yra pateiktas išsamus sąlygų, kurias būtina įvertinti, sąrašas. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Pasiūlytų veiksmų santrauka 2004 m. balandžio 29 d. Komisija inicijavo antidempingo procedūrą dėl importuojamų rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. Procedūra buvo inicijuota gavus keturių Bendrijos gamintojų, pagaminančių 72 % visos Bendrijos rankinių padėklų krautuvų gamybos, skundą. 2005 m. sausio 28 d. buvo nustatyti laikinieji 29,7 – 49,6 % dydžio antidempingo muitai. Pradiniame etape nė vienai iš bendrovių, dėl kurių vyksta tyrimas, nebuvo taikomas rinkos ekonomikos režimas. Siūloma taikyti galutinius 7,6 – 46,7 % dydžio antidempingo muitus. Nustačius laikinąsias priemones vienam eksportuojančiam gamintojui buvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas. Tarybai siūloma priimti pridedamą prie reglamento, kuris iki 2005 m. liepos 28 d. turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pasiūlymą. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): | Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą bei jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. | Priemonių pasirinkimas | Siūlomos priemonės: reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos, nes laikinajame reglamente nenumatoma alternatyvi pasirinkimo galimybė. | POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | 1. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl galutinio antidempingo muito nustatymo ir galutinės laikinojo muito, nustatyto importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams bei jų pagrindinėms dalims, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, rinkimo tvarkos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS (1) Reglamentu (EB) Nr. 128/2005[2] Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t.y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, klasifikuojamiems pagal KN kodus ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR). (2) Primenama, kad dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. balandžio 1d. iki 2004 m. kovo 31 d. (toliau - TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (nagrinėjamas laikotarpis). B. TOLESNĖ PROCEDŪRA (3) Nustačius laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, kurių kilmės šalis yra KLR, kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas raštu. Šalims, kurios pageidavo būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta. (4) Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, galutinėms išvadoms reikalingą informaciją. Įvedus laikinąsias priemones, buvo atliktas patikrinimas importuotojų Jungheinrich AG (Vokietijoje) ir TVH Handling Equipment N.V. (Belgijoje) patalpose. (5) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir svarstymus, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį antidempingo muitą ir galutinę sumų, kurias užtikrina laikinieji muitai, rinkimo tvarką. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo informacijos paskelbimu susijusias pastabas. (6) Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o išvados buvo atitinkamai pakeistos. C. SVARSTOMA PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ 1. Svarstoma prekė (7) Svarstoma prekė – tai rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagų, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kėlimui, ir jų pagrindinės dalys, t.y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kurių kilmės šalis yra KLR (svarstoma prekė) ir kurie paprastai klasifikuojami pagal KN kodus ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. (8) Kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo savo pastabas dėl važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo priskyrimo laikinojo reglamento 11 konstatuojamoje dalyje nustatytai svarstomai prekei, tačiau nepateikė papildomos informacijos ar įrodymų. Į šias pastabas jau buvo atsakyta laikinojo reglamento 12–14 konstatuojamose dalyse. Suinteresuotosios šalys nepateikė papildomų pastabų dėl šių laikinojo reglamento dalių. (9) Be to, jos tvirtino, kad: a) važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas bei rankiniai padėklų krautuvai yra skirtingi gaminiai, o kadangi nebuvo atliekama su važiuokle ir hidrauliniu mechanizmu susijusių dempingo tyrimų ar žalos įvertinimo, šiems gaminiams negalima taikyti antidempingo muito. b) šių dalių įtraukimas nesilaikant pagrindinio reglamento 13 straipsnyje nustatytos tvarkos gali nepelnytai pakenkti Bendrijos rankinių padėklų krautuvų surinkėjams c) važiuoklės ir hidrauliniai mechanizmai taip pat importuojami remonto tikslais, todėl muito įvedimas šioms dalims gali nepelnytai pakenkti dabartiniams naudotojams. (10) Dėl teiginių, kad važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas bei rankiniai padėklų krautuvai yra skirtingi gaminiai ir kad nebuvo atliekama jokio su važiuokle ir hidrauliniu mechanizmu susijusio tyrimo ar žalos įvertinimo, reikėtų pažymėti, kad šiame tyrime dėl laikinojo reglamento 10 konstatuojamoje dalyje išvardytų priežasčių visos rankinių padėklų krautuvų dalys laikomos vienu gaminiu, t.y. visos rūšys turi tas pačias fizines savybes ir paskirtį. Niekas nepateikė svarių priežasčių, prieštaraujančių šioms išvadoms. Dėl teiginio, kad nebuvo atlikta jokio su važiuokle ir hidrauliniu mechanizmu susijusio tyrimo ar žalos įvertinimo, reikėtų pažymėti, kad šiame tyrime šios pagrindinės dalys laikomos svarstoma preke, kuri, kaip buvo nustatyta, turi dempingo poveikį ir daro žalą Bendrijos panašių prekių gamintojams. Atliekant dempingo tyrimą buvo nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu buvo importuojama per mažai važiuoklių ir hidraulinių dalių, kad į tai reikėtų atkreipti dėmesį. Todėl buvo manoma, kad svarstomos prekės procentinis prekybos pelnas turi būti nustatomas remiantis rankinių padėklų importu, apie kurį turima reprezentatyvių ir patikimų duomenų. (11) Dėl teiginių, kad siekiant Bendrijos rankinių padėklų krautuvų surinkėjams padėti išvengti sunkumų, pagrindinės dalys gali būti įtrauktos į rankinių padėklų krautuvų apibrėžimą tik pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio nuostatas, reikėtų pažymėti, kad 13 straipsnis netinka svarstomai prekei apibrėžti. Pagrindinio reglamento 13 straipsnyje kalbama apie įvairius muitų apėjimo būdus, įskaitant ir surinkimą iš dalių, kurios neįtrauktos į svarstomos prekės apibrėžimą, kurie netinka šiam atvejui. Todėl negalima pritarti šiam argumentui. (12) Dėl teiginio, kad važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas taip pat importuojami remonto tikslais ir kad muito įvedimas šioms dalims nepelnytai pakenktų dabartiniams naudotojams, pažymima, kad tyrimo metu joks naudotojas nesiskundė, kad kurios nors priemonės galėtų sukelti tokias pasekmes. Be to, pažymima, kad per TL iš Kinijos buvo importuota daug mažiau važiuoklių ir hidraulinių mechanizmų nei rankinių padėklų krautuvų. Todėl, jeigu ir yra koks nors poveikis senų rankinių padėklų krautuvų remontui, šis poveikis yra nedidelis, ir argumentas negali būti priimtas. (13) Kadangi nėra jokių kitų pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 10 – 15 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados dėl svarstomos prekės apibrėžimo. 2. Panaši prekė (14) Kadangi nėra jokių kitų pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 16 – 18 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl panašios prekės. D. DEMPINGAS 1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau - RER) (15) Įvedus laikinąsias priemones, trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jiems turėjo būti suteiktas RER. Iš jų du gamintojai tik dar kartą pakartojo argumentus, kuriuos jie jau buvo pateikę, ir į kuriuos Komisija jiems jau atsakė (žr. laikinojo reglamento 19 – 34 konstatuojamąsias dalis). (16) Primenama, kad tyrimo metu buvo nustatyta, jog vienas iš šių dviejų eksportuojančių gamintojų, kuriam priklauso dvi susijusios bendrovės, vienos iš bendrovių apskaitoje nurodė, kad tam tikro turto kaina yra daug didesnė nei ta, už kurią jis buvo pirktas. Buvo nustatyta, kad bendrovė pažeidė 1 TAS (teisingas finansinės atskaitomybės pateikimas) ir 16 TAS (dėl įmonių nekilnojamo turto ir įrangos pripažinimo). Be to, buvo nustatyta, kad kita įmonė pažeidė 21 TAS (sandorių užsienio valiuta pirmas pripažinimas) ir 32 TAS (finansinių priemonių atskleidimas ir pateikimas). Taip pat reikėtų pažymėti, kad bendrovių auditoriai šių problemų neįtraukė į finansines ataskaitas, o tai sustiprina įtarimą, kad atliekant auditą buvo pažeistas TAS. Kadangi niekas nepateikė kitų įrodymų, galinčių pakeisti pirmiau minėtas išvadas, patvirtinama, kad šis eksportuojantis gamintojas neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus reikalavimų. (17) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad kitas eksportuojantis gamintojas į bendrovės ataskaitą neteisingai įrašė paskolos nurašymą ir tokiu būdu smarkiai pakeitė bendrovės finansinius rezultatus. Buvo nustatyta, kad gamintojas pažeidė 1 TAS (teisingas finansinės atskaitomybės pateikimas). Be to, bendrovė pakeitė nuostatas dėl blogų skolų apskaitos metodų, tačiau jų netaikė atgaline data, o tai vėl gi turėjo didelį poveikį finansiniams rezultatams. Buvo nustatyta, kad gamintojas pažeidė 8 TAS (pasikeitusi apskaitos politika). Nors auditorius ir nurodė, kad šis nuostatų dėl blogų skolų apskaitos metodo pakeitimas neatitinka net ir Kinijos apskaitos standartų, tačiau jis nieko nesakė apie problemą dėl paskolos. Kadangi niekas nepateikė kitų įrodymų, galinčių pakeisti pirmiau minėtas išvadas, patvirtinama, kad šis eksportuojantis gamintojas neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus reikalavimų. (18) Trečiasis eksportuojantis gamintojas - Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd , kuris pradėjus taikyti laikinąsias priemones ir toliau reikalavo įvesti RER, pateikė įrodymų, kad su pirmu sandorių užsienio valiuta pripažinimu susiję veiksmai, nors kartais ir nevisiškai atitinka 21 TAS reikalavimų, neturėjo didelio poveikio bendrovės finansiniams rezultatams. Daugiau įmonės apskaitoje nebuvo nustatyta jokių kitų neatitikimų TAS. Todėl manoma, kad reikėtų peržiūrėti išvadas, ar šis eksportuojantis gamintojas atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijų ir suteikti RER. Kitoms bendrovėms patvirtinamos laikinojo reglamento 19 – 34 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados. (19) Pažymima, kad įvedus laikinąsias priemones, nebendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas ir susijęs importuotojas Bendrijoje pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų ir paprašė suteikti RER arba, individualų režimą tuo atveju, jeigu RER nebūtų suteiktas. Bendrovėms buvo pranešta, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, 5 straipsnio 10 dalį, 9 straipsnio 5 dalį ir 18 straipsnio 1 dalį nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, t.y. eksportuojantiems gamintojams, kurie nustatytu laiku nepranešė apie save raštu, neišdėstė savo nuomonės ir nepateikė informacijos, negalima suteikti nei RER, nei individualaus režimo. 2. Individualus režimas (20) Kadangi nėra jokių kitų pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 35–37 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl individualaus režimo. 3. Normalioji vertė 3.1. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER (21) Siekiant nustatyti normaliąją vertę eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, analogiška rinkos ekonomikos trečiąją šalimi buvo laikinai pasirinkta Kanada. Įvedus laikinąsias priemones, du eksportuojantys gamintojai ir vienas importuotojas pakartojo savo argumentus, kuriuose prieštaraujama šiam pasirinkimui (žr. laikinojo reglamento 41 konstatuojamąją dalį). Tačiau jie nepateikė papildomų įrodymų, kuriuos būtų galima patikrinti ir kurie galėtų pagrįsti jų argumentus. (22) Be to jie teigė, kad Kanada buvo netinkamai pasirinkta rinkos ekonomikos trečiąja analogiška šalimi, kadangi Kanados rankinių padėklų krautuvų gamintojai, ypač dėl darbo jėgos sąnaudų, patiria didesnes sąnaudas nei tą pačią prekę gaminantys Kinijos gamintojai. Todėl vienas eksportuojantis gamintojas paprašė atlikti papildomą koregavimą atsižvelgiant į skirtumą, esantį tarp KLR ir Kanados gamybos sąnaudų. Tuo tarpu kitas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad atlikti reikšmingi koregavimai rodo, jog negalima lyginti kanadietiškų ir kinietiškų rankinių padėklų krautuvų. (23) Reikėtų priminti, kad tyrimas parodė, jog Kanada turi konkurencingą ir reprezentatyvią rankinių padėklų krautuvų rinką, Kinijos ir Kanados gamybos įrenginiai ir metodai yra panašūs ir apskritai, kinietiškus bei kanadietiškus rankinius padėklų krautuvus galima palyginti remiantis šiame tyrime nustatytais kriterijais (žr. laikinojo reglamento 40, 43 ir 44 konstatuojamąsias dalis). Be to, tyrimas parodė, kad rankinių padėklų krautuvų gamybai nereikia daug darbo jėgos (darbo jėgos sąnaudos Kanadoje neviršija 15 % visų gamybos sąnaudų), todėl galimas Kanados ir Kinijos darbo jėgos sąnaudų skirtumas neturėtų didelio poveikio bendroms gamybos sąnaudoms. Tokiu būdu negalima priimti argumento, kad daugiausia dėl skirtingų darbo jėgos sąnaudų Kanada yra netinkama analogiška šalis. (24) Dėl teiginių, kad Kanados gamintojai rankinius padėklų krautuvus gamina daug didesnėmis kainomis nei Kinijos gamintojai ir kad remiantis Kanados bei KLR sąnaudų skirtumais reikia atlikti normaliosios vertės koregavimą, reikėtų pažymėti, kad negalima priimti informacijos dėl gamybos sąnaudų, kurią pateikė šis eksportuojantis gamintojas, nes šiam gamintojui nebuvo suteiktas RER. Tai smarkiai sumenkina šį argumentą dėl sąnaudų palyginimo. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. (25) Dėl teiginio, kad atlikti reikšmingi koregavimai rodo, jog negalima palyginti kanadietiškų rankinių padėklų krautuvų su kinietiškais, pažymima, kad prekių rūšys, kurios lyginamos viena su kita, yra atrenkamos remiantis kriterijais, kurie laikomi tinkamiausi atitinkamai pramonei. Prekių rūšys buvo lyginamos remiantis tam tikra pagrindine technine charakteristika, kurią naudoja visi rinkos veikėjai, ir nebuvo pateikta įrodymų, kad šis palyginimo metodas netinkamas (žr. laikinojo reglamento 43 konstatuojamąją dalį). Todėl negalima pritarti šiems argumentams. (26) Kadangi daugiau niekas nepateikė argumentų dėl normaliosios vertės nustatymo analogiškoje šalyje, patvirtinamos išvados, išdėstytos laikinojo reglamento 38 – 48 konstatuojamose dalyse. 3.2. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems buvo suteiktas RER (27) Kadangi tik vienam iš eksportuojančių gamintojų buvo suteiktas RER (žr. šio dokumento 18 konstatuojamąją dalį), normali vertė buvo nustatyta pagal toliau nurodytą metodą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 – 6 dalių nuostatomis. 3.2.1. Bendras vidaus pardavimo reprezentatyvumas (28) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia buvo nagrinėjama ar rankinių padėklų krautuvų vidaus pardavimas nepriklausomiems klientams yra reprezentatyvus, t.y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudaro ne mažiau kaip 5 % svarstomos eksportuojamos prekės pardavimo Bendrijos rinkai kiekio. Taip buvo šio eksportuojančio gamintojo atveju. 3.2.2. Prekės rūšies reprezentatyvumas (29) Vėliau buvo nagrinėjama ar į eksportuojamas šios prekės rūšis panašios vidaus rinkoje parduodamos šios prekės gali būti reprezentatyvios. Šiuo tikslu pirmiausia buvo nustatytos vidaus rinkoje parduodamos panašios prekės rūšys. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad šios vidaus rinkoje parduodamos rankinių padėklų krautuvų rūšys yra identiškos arba labai panašios į eksportui į Bendriją parduodamas šios prekės rūšis, kai jos turi vienodą keliamąją galią, važiuoklės yra padarytos iš tos pačios medžiagos, šakės yra vienodo dydžio ir to paties tipo hidraulinis mechanizmas ir ratai. (30) Buvo teigiama, kad tam tikrų rūšių prekių vidaus pardavimas yra pakankamai reprezentatyvi, jeigu tos prekės rūšies kiekis parduotas šalies nepriklausomiems pirkėjams TL sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro į Bendriją eksportuoto panašios rūšies prekės kiekio. Taip buvo tam tikrų eksportuojamų prekių rūšių atveju. 3.2.3. Įprastų prekybos sąlygų patikrinimas (31) Pirmiausia buvo tikrinama, ar galima eksportuojančio gamintojo prekybą vidaus rinkoje pirmiau minėtomis prekių rūšimis laikyti prekyba įprastomis sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalies nuostatas. (32) Tuo tikslu buvo nustatytas kiekvienos eksportuojamos prekės rūšies, nenuostolingai parduotos nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje TL, kiekis: a) prekės rūšių, kurių daugiau kaip 80 % vidaus rinkoje parduoto kiekio parduota ne mažesnėmis nei vieneto kainomis ir kurių svertinė vidutinė prekybos kaina buvo lygi arba aukštesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama kaip bendro vidaus prekybos kainų TL, kurias sumokėjo ar sumokės nepriklausomi pirkėjai, neatsižvelgiant į tai, ar ši prekyba buvo pelninga, svertinis vidurkis; b) prekės rūšių, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % vidaus rinkoje parduoto kiekio buvo parduota ne mažesnėmis nei vieneto kainomis, normalioji vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama tik kaip atitinkamos prekės rūšies vidaus prekybos kainos, kuri buvo lygi vieneto kainai arba už ją aukštesnė, svertinis vidurkis; c) prekės rūšys, kurių mažiau kaip 10 % vidaus rinkoje parduoto kiekio buvo parduota ne mažesnėmis nei vieneto kainomis, buvo laikomos parduodamomis ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl reikėjo apskaičiuoti jų normalią vertę. 3.2.4. Normalioji vertė, pagrįsta faktine kaina vidaus rinkoje (33) Įvykdžius 29–31 konstatuojamose dalyse ir 32 konstatuojamosios dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus, atitinkamos prekės rūšies normali vertė buvo grindžiama faktinėmis kainomis, kurias nepriklausomi pirkėjai TL sumokėjo ar sumokės eksportuojančios šalies vidaus rinkoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. 3.2.5. Normalioji vertė, pagrįsta apskaičiuota verte (34) Prekių rūšims, kurioms taikomas minėtos 32 konstatuojamosios dalies c punktas ir toms, kurių pardavimo kiekiai vidaus rinkoje nėra reprezentatyvūs, normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, kaip numatyta minėtoje 30 konstatuojamoje dalyje. (35) Siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA), kurias atitinkamas eksportuojantis gamintojas įprastomis prekybos sąlygomis TL patyrė vidaus rinkoje ir eksportuojančio gamintojo įprastomis prekybos sąlygomis tyrimo laikotarpiu vidaus rinkoje realizuoto pelno svertinis vidurkis, buvo susumuoti su gamybos sąnaudomis. 4. Eksporto kaina (36) Įvedus laikinąsias priemones, jokių pastabų dėl eksporto kainos tais atvejais, kai eksportuojama tiesiogiai Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams, negauta. Todėl, patvirtinamos laikinojo reglamento 49 konstatuojamoje dalyje išdėstytos išvados dėl eksporto kainos nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. (37) Tam, kad du importuojantys gamintojai galėtų prekiauti su importuotoju, su kuriuo jie buvo pasirašę susitarimą dėl kompensacijos, jiems pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo laikinai apskaičiuota eksporto kaina (žr. laikinojo reglamento 49 konstatuojamąją dalį). (38) Vienas iš eksportuojančių gamintojų ir jo importuotojas, kuriems buvo apskaičiuota eksporto kaina, teigė, kad jų santykiai nesuteikia pagrindo eksporto kainos apskaičiavimui, ir kad eksporto kainos turi būti nustatomos remiantis faktinėmis kainomis, kurias eksportuojantis gamintojas taiko importuotojui. Tačiau tyrimas parodė, kad šios eksporto kainos buvo formuojamos pagal šalių susitarimą, kuriame numatyta, kad kai kurias su prekės kūrimu susijusias sąnaudas padengia importuotojas. Todėl vidutinės importuotojui taikomos eksporto kainos buvo daug didesnės nei Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams taikomos kainos. Tokiu būdu nustatant eksporto kainas nebuvo remiamasi kainomis, kurias eksportuojantis gamintojas taiko importuotojui. Be to, TL pabaigoje tarp eksportuojančio gamintojo ir importuotojo atsirado asociacinis ryšys. Paprastai, esant tokioms aplinkybėms, eksporto kainos apskaičiuojamos remiantis perpardavimo Bendrijos nepriklausomiems pirkėjams kainomis. Tačiau šiuo atveju per TL buvo sudaryta labai mažai perpardavimo sandorių ir importuotojas laiku nepranešė faktinės šių sandorių kainos, dėl ko jos nebuvo galima patikrinti. Esant tokioms aplinkybėms, į šią prekybą nebuvo atsižvelgta skaičiuojant galutines eksporto kainas. (39) Iš tiesų, šis eksportuojantis gamintojas didelę dalį prekių tiesiogiai eksportuoja nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, ir į tai buvo atsižvelgta nustatant eksporto kainą (žr. šio dokumento 36 konstatuojamąją dalį). (40) Kitas eksportuojantis gamintojas, kuriam buvo apskaičiuotos tam tikrų prekių eksporto kainos, ir susijęs importuotojas pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų, teigdami, kad tarp jų nebuvo jokios sutarties ar susitarimo, nustatančių asociacinį ryšį ar susitarimą dėl kompensacijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje ir PPO Antidempingo susitarimo (AS) 2 straipsnio 3 dalyje. Todėl neteisinga eksporto kainas apskaičiuoti remiantis perpardavimo kainomis, kurias importuotojas taiko nepriklausomiems pirkėjams. (41) Su šiuo argumentu negalima sutikti, nes informacija, kurią pateikė eksportuotojas ir informacija, kurią pateikė importuotojas, prieštaravo viena kitai. Per patikrą eksportuojančio gamintojo patalpose tyrėjams buvo pranešta, kad eksporto kainos, kurias taiko šalys, yra daug didesnės nei įprastinės, nes eksportuojantis gamintojas ir importuotojas yra sudarę specialų susitarimą ar sutartį. Be to, eksporto sąskaitose šis susitarimas buvo nurodytas, kaip vieta, kur galima rasti išsamesnės informacijos. Eksportuojantis gamintojas neigė, kad tarp jų yra koks nors raštiškas susitarimas, tačiau paaiškino, kad susijęs importuotojas buvo pasiruošęs mokėti tokias dideles kainas, kadangi norėjo, kad eksportuojantis gamintojas jam suteiktų išskirtinę teisę tam tikrose rinkose pardavinėti tam tikras prekes. Importuotojas taip pat neigė, kad tarp jų yra ypatingi santykiai, ir per patikrą bendrovės patalpose paaiškino, kad jis eksportuojančiam gamintojui moka daug didesnes kainas, nes svarstoma prekė yra labai aukštos kokybės. Šis teiginys nebuvo argumentuotas, ir jį paneigė tyrimo išvados. Manoma, kad esant tokioms aplinkybėms, eksporto kainos buvo nepatikimos ir jas reikia koreguoti arba dėl to, kad, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, yra tam tikras susitarimas dėl kompensacijos, arba, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte, dėl to, kad skiriasi prekės fizinės savybės, kurios parodo tariamai aukštesnę prekės kokybę. Neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainos buvo apskaičiuotos, kaip nurodyta laikinojo reglamento 49 konstatuojamoje dalyje. (42) Tas pats eksportuojantis gamintojas ir importuotojas taip pat teigė, kad eksporto kainos buvo neteisingai apskaičiuotos, nes skaičiavimui naudotas procentinis prekybos pelnas buvo daug didesnis nei tas, kuris tuo pačiu tikslu buvo naudotas praeityje ir todėl tai yra neteisinga. Šioje vietoje reikia pažymėti, kad kiekvienas atvejis yra skirtingas ir negalima vieno tyrimo išvadų taikyti kitam. Šiuo atveju skaičiavimui naudotas procentinis prekybos pelnas buvo sudarytas iš svertinio faktinio grynojo pelno, realizuoto parduodant svarstomą prekę, vidurkio, kurį tyrimo metu nurodė vienuolika nesusijusių importuotojų. Nebuvo pateikta įrodymų, galinčių pakeisti šių duomenų svarumą. Todėl šis teiginys turėtų būti atmestas. (43) Tačiau reikėtų pažymėti, kad atlikus patikrą minėto importuotojo patalpose, siekiant atsižvelgti į būtinybę pakoreguoti kai kurias importuotojo taikomas perpardavimo kainas ir jo PB&A išlaidas, buvo peržiūrėtas eksporto kainų skaičiavimo metodas. 5. Palyginimas (44) Įvedus laikinąsias priemones, vienas eksportuojantis gamintojas paprašė, kad remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d ir i punktais, būtų atliktas kai kurioms prekėms taikomų eksporto kainų koregavimas, kadangi skiriasi tiesioginio prekių eksporto į Bendriją ir eksporto į Bendriją, vykdomo per Kinijos prekybos tarpininkus, prekybos lygiai. Jis teigė, kad eksportuojant per Kinijos tarpininkus, vyksta tolesnis perpardavimas kitiems prekybininkams, o eksportuojant tiesiogiai į Bendriją to nereikia. Šioje vietoje reikia pažymėti, kad pirmiau minėtame pagrindinio reglamento straipsnyje nustatyta, kad prekybos lygiai koreguojami, kai įvairiuose eksportuojančios šalies prekybos lygiuose atsiranda pastovių ir didelių pardavėjo funkcijų ir kainų skirtumų. Šiuo atveju eksportuojantis gamintojas, nurodydamas aplinkybes, kuriomis jis vykdo prekių eksportą, o ne aplinkybes, kuriomis jis prekiauja vidaus rinkoje, prašė ir stengėsi įrodyti, kad būtina atlikti kainų koregavimą. To nepakanka norint atlikti prekybos lygio koregavimą. Be to, per tyrimą buvo nustatyta, kad visos minėto eksportuojančio gamintojo eksportuojamos ir vidaus rinkoje parduodamos prekės buvo parduodamos prekybininkams, t.y. tarp eksporto kainos ir normaliosios vertės nebuvo jokių skirtingų prekybos lygių. 6. Dempingo skirtumas (45) Skaičiuojant visų kitų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą (žr. laikinojo reglamento 53 konstatuojamąją dalį), į eksportuojantį gamintoją, kuriam buvo suteiktas RER, nebuvo atsižvelgiama. Kadangi daugiau pastabų apie laikinojo reglamento 52 ir 53 konstatuojamose dalyse išdėstytas išvadas negauta, šios išvados patvirtinamos. Tačiau eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvienos į Bendriją eksportuojamos prekės rūšies normaliosios vertės svertinį vidurkį, nustatytą šio dokumento 28 – 35 konstatuojamose dalyse, lyginant su atitinkamos prekės rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu. Atlikus pirmiau minėtus dalinius pakeitimus, galiausiai nustatytas toks dempingo skirtumas, išreikštas grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentais: Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 32,2 % | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5 % | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9 % | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6 % | Visos kitos įmonės | 46,7 % | E. BENDRIJOS PRAMONĖ 1. Bendrijos gamyba (46) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 55 ir 56 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos gamybos. 2. Bendrijos pramonės apibūdinimas (47) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 57 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonės apibūdinimo. F. ŽALA 1. Bendrijos vartojimas (48) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 58 ir 59 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos vartojimo. 2. Rankinių padėklų krautuvų importas iš KLR į Bendriją (49) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 60 ir 64 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl rankinių padėklų krautuvų importo iš KLR į Bendriją. 3. Bendrijos pramonės padėtis (50) Įvedus laikinąsias priemones, vienas eksportuojantis gamintojas suabejojo, kad padėtis yra žalinga Bendrijos pramonei ir pabrėžė, kad: a) Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas nagrinėjamu laikotarpiu išaugo b) po 2001 m. įvykę atsargų pokyčiai nerodo žalos požymių, o yra Bendrijos pramonės atsigavimo ženklas c) 2003 m. ir per TL Bendrijos gamintojų parduodamų rankinių padėklų krautuvų kaina ir jų užimama rinkos dalis nepakito d) 2000–2001 m. laikotarpiu Bendrijos pramonės pelningumas padidėjo e) Bendrijos pramonės investicijų lygis išaugo daugiau nei dvigubai, o tai rodo, kad Bendrijos pramonė sugeba didinti kapitalą ir f) atlyginimų stabilumas yra geras ženklas. (51) Dėl teiginio, kad Bendrijos pramonės pajėgumas išaugo ir kad tai nėra žalos požymis, reikėtų pažymėti, kad nors nagrinėjamu laikotarpiu bendras gamybos pajėgumas išaugo 3 %, laikotarpiu nuo 2002 m. iki TL jis sumažėjo beveik 2 %. Iš tiesų, gamybos pajėgumas augo tik 2001 ir 2002 m., kai buvo investuojama. Ši tendencija negali rodyti, kad Bendrijos pramonei nedaroma jokia žala, ypač kai tuo pat metu vartojimas išaugo 17 %. (52) Dėl teiginių, kad po 2001 m. įvykę atsargų pokyčiai nerodo žalos požymių, o yra Bendrijos pramonės atsigavimo ženklas, reikėtų pažymėti, kad be laikinojo reglamento 67 konstatuojamoje dalyje išdėstyto paaiškinimo, kodėl šis veiksnys nėra laikomas itin svarbiu Bendrijos pramonės ekonominės padėties rodikliu, dar reikėtų priminti, kad per nagrinėjamą laikotarpį atsargos išaugo 14 %. Tai, kad 2001 m. buvo pagerėjimas, nekeičia išvados, pagal kurią atsargų padėtis mažų mažiausiai galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo. (53) Dėl teiginio, kad 2003 m. ir per TL Bendrijos gamintojų parduodamų rankinių padėklų krautuvų kaina ir jų užimama rinkos dalis nepakito, reikėtų pažymėti, kad TL apima 9 2003 m. mėnesius. Reikėtų pažymėti, kad žalos tyrimas vyko keleris metus, ir tuo laikotarpiu tiek Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis, tiek pardavimo kainos smarkiai sumažėjo. Šio teiginio niekas neginčijo. (54) Dėl teiginių, kad 2000 – 2001 m. laikotarpiu Bendrijos pramonės pelningumas padidėjo ir kad tai nėra žalos požymis, reikėtų pažymėti, jog pelningumas padidėjo nežymiai – nuo 0,28 % 2000 m. iki 0,51 % 2001 m., o per likusią TL dalį jis nuolat mažėjo, kol pasiekė -2,31 %. Tai yra aiškus žalos požymis. (55) Dėl teiginio, kad Bendrijos pramonės investicijų lygis išaugo daugiau nei dvigubai, kas rodo, jog Bendrijos pramonė sugeba didinti kapitalą, reikėtų priminti, kad, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 76 konstatuojamoje dalyje, didžiausios investicijos buvo padarytos 2001 ir 2002 m., kai siekiant išlaikyti Bendrijos pramonės konkurencingumą, buvo keičiami seni gamybos įrenginiai. Laikotarpiu nuo 2002 m. iki TL pelningumas mažėjo ir investicijos smuko 40 %, o tai rodo, kad yra sunkumų didinant kapitalą. Vėl gi, tai yra aiškus žalos požymis. (56) Dėl argumento, kad atlyginimų stabilumas yra geras ženklas, reikėtų pažymėti, kad šis veiksnys turėtų būti išanalizuotas atsižvelgiant į atlyginimų ir užimtumo pokyčius. Darbuotojų skaičiaus mažinimas aiškiai parodo, kad situacija pramonės sektoriuje blogėja. Tai, kad dėl infliacijos nagrinėjamu laikotarpiu, kuri, kaip manoma, atsirado dėl nesąžiningos konkurencijos, Bendrijos gamintojai negalėjo didinti atlyginimų, turi būti laikoma neigiamu rodikliu. (57) Tokiu būdu šio dokumento 50 – 56 konstatuojamose dalyse išanalizuoti šio eksportuojančio gamintojo teiginiai turi būti atmesti. (58) Kai kurie importuotojai teigė, kad Bendrijoje pagaminti rankiniai padėklų krautuvai buvo parduodami daug žemesnėmis kainomis nei kinietiški rankiniai padėklų krautuvai, kas Bendrijos pramonei nebuvo daroma žala. Šis teiginys prieštarauja išvadai dėl smarkaus kainų sumažinimo daugiau kaip 55 % (žr. 64 konstatuojamąją dalį) ir dėl to negali būti priimtas. (59) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 65–84 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonės padėties. 4. Išvados dėl žalos (60) Galiausiai reikėtų pasakyti, kad, kaip nurodyta laikinajame reglamente, visi svarbiausia žalos rodikliai rodė neigiamą tendenciją. Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 85 – 87 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados apie išvadas dėl žalos. G. ŽALOS PRIEŽASTYS 1. Įvadas (61) Kadangi daugiau nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 88 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados dėl žalos priežasčių. 2. Importo dempingo kainomis poveikis (62) Vienas eksportuojantis gamintojas ir kai kurie importuotojai teigė, kad Eurostato duomenys apie importą yra netinkami svarstomos prekės importo kiekiui ir užimamai rinkos daliai nustatyti, nes šiai prekei dar nesuteiktas atskiras KN kodas. Jie teigė, kad yra ir kitų prekių, kurios klasifikuojamos pagal du aptariamus KN kodus. Iš tokių Eurostato duomenų negalima susidaryti tikslaus importo dempingo kainomis vaizdo, kadangi vienas kodas apima užbaigtą gaminį, o kitas – jo dalis. Pažymima, kad niekas nepateikė įrodymų, kad dideli kitų prekių kiekiai būtų klasifikuojami pagal KN kodą 8427 90 00, kuris apima užbaigtą gaminį ir buvo naudojamas importo dempingo kainomis apimčiai nustatyti. Tiesą sakant, tos pačios suinteresuotosios šalys, norėdamos pagrįsti savo teiginį dėl rankinių padėklų krautuvų importo iš kitų trečiųjų šalių tendencijos, naudojosi Eurostato duomenimis apie importą, susijusiais su tuo pačiu KN kodu. Taip pat manoma, kad atsižvelgiant į siaurą KN kodo apibrėžimą, didžioji į Bendriją įvežamų ir pagal šį kodą klasifikuojamų prekių dalis, yra svarstomos prekės importas. Dėl kito KN kodo (KN 8431 20 00), apimančio dalis, naudojamų vien tik arba daugiausiai su prietaisu, klasifikuojamu pagal KN 8427, reikėtų pažymėti, kad pagal Eurostato duomenis, šios prekės importas yra mažas ir į jį nebuvo atsižvelgta nustatant svarstomos prekės importo apimtį ir užimamą rinkos dalį. Todėl negalima pritarti šiam argumentui. (63) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 89 – 91 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl importo dempingo kainomis. 3. Kitų veiksnių poveikis a) Bendrijos pramonės eksporto rezultatai (64) Įvedus laikinąsias priemones, vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Bendrijos pramonės eksporto rezultatai buvo neteisingai įvertinti. Buvo nustatyta, kad nuo 2000 m. iki TL eksportas sumažėjo beveik 50 %, o tai padarė didelę įtaką Bendrijos pramonės rezultatams. Reikėtų pažymėti, kad net jeigu apskritai eksportas ir sumažėjo, nagrinėjamu laikotarpiu jis vidutiniškai tesudarė 11 % visos Bendrijos pramonės prekybos. Be to, nors TL prekyba Bendrijoje ir buvo nuostolinga, eksportas tada dar buvo šiek tiek pelningas. Todėl eksporto mažėjimas negali būti laikomas didelę žalą Bendrijos pramonei padariusiu veiksniu. Tokiu būdu šis argumentas turėtų būti atmestas, o laikinojo reglamento 92 ir 93 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados - patvirtintos. b) Bendrijos pramonės investicijos (65) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 94 konstatuojamoje dalyje išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonės investicijų. c) Importas iš kitų trečiųjų šalių (66) Du eksportuojantys gamintojai ir kai kurie importuotojai teigė, kad priešingai nei išdėstyta laikinojo reglamento 95 konstatuojamoje dalyje, kitos trečiosios šalys, išskyrus KLR, ypač Brazilija ir Indija, pasinaudojo Euro stiprumu, siekiant padidinti prekybą Bendrijos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, kad importas iš tokių šalių kaip Brazilija ir Indija tesudaro maždaug 1 % iš Kinijos importuojamų svarstomų prekių kiekio, šio importo įtaka, jeigu tokia yra, yra labai maža. Todėl šis teiginys turėtų būti atmestas. (67) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 95 ir 96 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl importo iš kitų trečiųjų šalių. d) Euro ir JAV dolerio santykis (68) Vienas eksportuojantis gamintojas ir kai kurie importuotojai teigė, kad dalis kainų buvo sumažintos dėl JAV dolerio silpnumo Euro atžvilgiu, o ne dėl importo dempingo kainomis. Tačiau šios šalys nepateikė įrodymų, kuriuose importo iš KLR apimtis būtų nurodoma JAV doleriais, o tai leistų padaryti bendrą valiutos santykio poveikio kainoms įvertinimą. Bet kuriuo atveju, net jeigu už prekes, importuojamas iš Kinijos, ir būtų atsiskaitoma JAV doleriais, o tyrimo išvados to nepatvirtina, svarstomos prekės importo kainos nagrinėjamu laikotarpiu vietoj 34 %, kaip dabar nutiko, būtų nukritę 25 % (JAV dolerio nuvertėjimas Euro atžvilgiu). Galiausiai reikėtų pažymėti, kad, išskyrus du atskirus atvejus, kai importo apimtis buvo labai maža, bendra importo iš visų kitų šalių, išskyrus KLR, kurios taip pat pasinaudojo Euro sustiprėjimu, apimtis sumažėjo. Tai parodo, kad valiutos svyravimai negali būti pagrindine importo iš Kinijos dempingo kainomis padidėjimo priežastimi. Tokiu būdu šis teiginys turėtų būti atmestas, o laikinojo reglamento 98 konstatuojamoje dalyje išdėstytos išvados - patvirtintos. e) Pardavimo strategija (69) Vienas eksportuojantis gamintojas ir kai kurie importuotojai pakartojo savo argumentą, kad skundėjai yra didelės, medžiagų krovimo sektoriuje veikiančios bendrovės, kurioms rankiniai padėklų krautuvai tėra tik didesnės ir brangesnės įrangos pardavimo įrankis. Kadangi nebuvo pateikta naujų įrodymų, laikinojo reglamento 99 ir 100 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos, o teiginys atmetamas. f) Bendrijos gamintojų strateginės klaidos, tokios kaip prastos kokybės prekės ir dalių gamyba (70) Vienas eksportuojantis gamintojas pakartojo teiginį, kad Bendrijos gamintojai patys pasidarė žalos, kadangi daugiausia dėmesio skyrė prastos kokybės prekių gamybai ir dalių gamybą perduodavo rangovams. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Reikėtų pažymėti, kad šis teiginys jau buvo išnagrinėtas, ir į jį atsakyta laikinojo reglamento 101 ir 103 konstatuojamose dalyse, kurių nuostatos čia patvirtinamos. 4. Išvados dėl priežasčių (71) Kadangi nėra jokių pastabų, galinčių pakeisti preliminarias išvadas, patvirtinamos laikinojo reglamento 104 ir 105 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados apie išvadas dėl priežasčių. H . BENDRIJOS INTERESAI 1. Bendro pobūdžio pastabos (72) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 106 konstatuojamose dalyse išdėstytos bendro pobūdžio pastabos dėl Bendrijos interesų. 2. Bendrijos pramonės interesai (73) Įvedus laikinąsias priemones, vienas importuotojas teigė, kad anksčiau Bendrijoje uždarytos gamyklos nebus vėl atidarytos, ir todėl dėl įvestų antidempingo priemonių nebus sukurta naujų darbo vietų. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Reikėtų pažymėti, kad net jeigu ir nė viena iš uždarytų gamyklų nebūtų atidaryta, TL Bendrija išnaudojo tik 46 % savo pramonės pajėgumų. Tai aiškiai parodo, kad Bendrijos pramonės gamyba ir prekyba gali augti, jeigu Bendrijos rinkoje vyraus sąžininga konkurencija. Todėl šis teiginys turėtų būti atmestas. (74) Vienas eksportuojantis gamintojas ir kai kurie importuotojai teigė, kad Bendrijos pramonės veikla, susijusi su rankiniais padėklų krautuvais, užima labai menką dalį (ypač kalbant apie darbo vietų skaičių) visos šiame sektoriuje vykdomos veiklos atžvilgiu, ir todėl Bendrijos pramonės interesai yra riboti lyginant su kitų šioje rinkoje veikiančių dalyvių interesais. Pirmiausia reikėtų priminti, kad eksportuojantys gamintojai negali komentuoti tyrimų dėl Bendrijos pramonės interesų. Šis principas taip pat galioja komentarams dėl tiekėjų, prekybininkų ir vartotojų interesų, kurie išanalizuoti toliau esančiuose punktuose. Vis dėl to šie argumentai buvo išanalizuoti. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad šiame su rankiniais padėklų krautuvais susijusiame Bendrijos pramonės sektoriuje TL dirbo 434 darbuotojai, o, pavyzdžiui, pas bendradarbiaujančius importuotojus tuo metu šią veiklą tevykdė tik maždaug 74 darbuotojai. Be to, reikėtų pažymėti, kad kai kurių Bendrijos gamintojų veikla yra paremta vien tik rankinių padėklų krautuvų gamyba ir prekyba jais. Todėl negalima pritarti šiam argumentui. (75) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 107 – 109 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos pramonės interesų. 3. Bendrijos tiekėjų interesai (76) Vienas eksportuojantis gamintojas pažymėjo, kad Bendrijos tiekėjams nerodant jokios reakcijos matyti, kad importas iš KLR nepakenkė jų verslui. Šis teiginys negali būti priimtas. Kai kurias dalis Bendrijos pramonė gauna tik iš Bendrijos tiekėjų, todėl negalima teigti, kad nėra jokios žalos pastarųjų verslui. Jeigu bus uždaryta daugiau Bendrijos gamyklų, tai galės dar labiau pakenkti tiekėjų verslui. Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 110 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos tiekėjų interesų. 4. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai (77) Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad atliekant tyrimą, nebuvo kreipiamas dėmesys į mažų importuotojų, kurie daugiausia dėmesio skiria verslui, susijusiam su rankiniais padėklų krautuvais, interesus. Reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą tikrai buvo atsižvelgta į pastabas, gautas iš laiku apie save pranešusių ir pateikusių pakankamai informacijos importuotojų. Tarp nesusijusių bendradarbiaujančių importuotojų buvo ir bendrovių, kuriose dirba tik 2 – 3 darbuotojai. Be to, pažymima, kad bendradarbiaujančių importuotojų verslas, susijęs su rankiniais padėklų krautuvais buvo labai pelningas (grynasis pelnas siekė beveik 50 % apyvartos). Todėl manoma, kad antidempingo priemonių įvedimas jiems labai nepakenkė. Tokiu būdu šis teiginys turėtų būti atmestas, o laikinojo reglamento 111 – 114 konstatuojamose dalyse išdėstytos išvados - patvirtinamos. 5. Naudotojų interesai (78) Du eksportuojantys gamintojai ir kai kurie importuotojai teigė, kad po laikinųjų priemonių įvedimo padidėjusios kinietiškų rankinių padėklų krautuvų kainos iš karto ir neproporcingai paveikė daugelį Bendrijos parduotuvių, sandėlių ir gamyklų, naudojančių rankinius padėklų krautuvus. Tačiau pažymima, kad jokia Bendrijos įmonė, naudojanti rankinius padėklų krautuvus, nepateikė pastabų dėl laikinajame reglamente išdėstytų išvadų. Kadangi šis teiginys nepagrįstas jokiais įrodymais, jis turėtų būti atmestas. (79) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 115 ir 116 konstatuojamose dalyse išdėstytos preliminarios išvados dėl Bendrijos naudotojų interesų. 6. Išvada dėl Bendrijos interesų (80) Kadangi nėra jokių pastabų apie laikinojo reglamento 117 – 119 konstatuojamose dalyse išdėstytas išvadas dėl Bendrijos interesų, šios išvados patvirtinamos. I. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 1. Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis (81) Kadangi nėra jokių pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 120–123 konstatuojamose dalyse aprašytas žalai atlyginti reikalingų priemonių dydžio nustatymo metodas. (82) Siekiant nustatyti galutinių priemonių dydį pagal šį metodą buvo apskaičiuotas žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis. 2. Muitų forma ir dydis (83) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas nuostatas ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, galutinis antidempingo muito dydis neturi viršyti nustatyto dempingo skirtumo, kadangi aptariamiems eksportuojantiems gamintojams žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis pasirodė esąs didesnis nei dempingo skirtumas. (84) Remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, nustatomi tokio dydžio galutiniai muitai: Bendrovė | Muito dydis | Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory | 32,2% | Ningbo Ruyi Joint Stock Co Ltd | 28,5% | Ningbo Tailong Machinery Co.Ltd | 39,9% | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co.Ltd | 7,6% | Visos kitos įmonės | 46,7% | (85) Šiame reglamente nurodyti atskiri bendrovės antidempingo muito dydžiai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šie dydžiai atspindi šiose bendrovėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šie muitų dydžiai (kitokios, nei taikomi „visoms kitoms bendrovėms“) taikomi išimtinai tik toms importuojamoms prekėms, kurias aptariamoje šalyje pagamino konkretūs paminėti juridiniai asmenys. Importuojamoms prekėms, pagamintoms kitų bendrovių, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šie muito dydžiai nebus taikomi, ir joms galios muito dydžiai, taikomi „visoms kitoms bendrovėms“. (86) Bet koks prašymas taikyti šiuos bendrovėms individualiai nustatytus antidempingo muito dydžius (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai[3], pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant įmonių, kurioms taikomas individualus muito dydis, sąrašą. 3. Laikinųjų muitų surinkimas (87) Atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos dydį, manoma, kad yra būtina surinkti Reglamentu (EB) Nr. 128/2005 įvestu laikinuoju antidempingo muitu užtikrintas sumas iki dabartiniu reglamentu galutinai įvesto muito sumos dydžio. Kai galutiniai mokesčiai yra didesni už laikinuosius muitus, galutinai turėtų būti surinktos tik sumos, renkamos kaip laikinasis muitas. 4. Įsipareigojimai (88) Įvedus laikinąsias antidempingo priemones, du eksportuojantys gamintojai pareiškė norą remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsniu pasiūlyti įsipareigojimus. Buvo išbandyta ši reguliavimo priemonė peržiūrėti savo kainas. Tačiau, reikėtų pažymėti, kad vienas iš šių eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo tyrimo metu, ir kadangi jam nebuvo suteiktas nei RER, nei individualus režimas (žr. šio reglamento 19 konstatuojamąją dalį), jam nebuvo galima nustatyti minimalių kainų. Be to, buvo nustatyta, kad yra labai daug (šimtai) svarstomos prekės rūšių, kurios reguliariai atnaujinamos arba modifikuojamos. Eksportuojantys gamintojai taip pat arba tiesiogiai, arba per susijusius importuotojus tiems patiems pirkėjams pardavinėjo kitas prekes. Esant tokioms aplinkybės, neįmanoma įvertinti įsipareigojimų dėl kainų peržiūrėjimo. Todėl buvo nuspręsta, kad vykdant šį konkretų tyrimą, negalima priimti įsipareigojimų ir pasiūlymai turėjo būti atmesti. Eksportuojantiems gamintojams apie tai buvo pranešta ir jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Jų pastabos nepakeitė pirmiau išdėstytos išvados, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t.y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, klasifikuojamiems pagal KN kodus ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8427 90 00 10 ir 8431 20 00 10), kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. 2. Nustatyta tokia galutinio antidempingo muito dydis, išreikštas grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos: Kinijos Liaudies Respublika | Muito dydis (%) | TARIC papildomas kodas | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 32,2 | A600 | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 28,5 | A601 | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 39,9 | A602 | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 7,6 | A603 | Visos kitos įmonės | 46,7 | A999 | 3. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos. 2 straipsnis Reglamentu (EB) Nr. 128/2005 dėl rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių, klasifikuojamų pagal KN kodus ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai ex 8427 90 00 10 ir 8431 20 00 10), kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, užtikrintos sumos turi būti surinktos remiantis toliau nustatyta tvarka. Renkamos sumos neviršijančios dabartiniu reglamentu galutinai įvesto antidempingo muito sumos. Kai galutiniai mokesčiai yra didesni už laikinuosius muitus, galutinai turėtų būti surinktos tik sumos, renkamos kaip laikinasis muitas. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, [...] Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12). [2] OL L 25, 2005 1 28, p. 16. [3] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.