KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI KOMISIJOS TOLESNI VEIKSMAI PO KONSULTACIJOS DĖL 10 LABIAUSIAI MVĮ VEIKLĄ SUNKINANČIŲ ES TEISĖS AKTŲ /* COM/2013/0446 final */





KOMISIJOS TOLESNI VEIKSMAI PO KONSULTACIJOS DĖL 10 LABIAUSIAI MVĮ VEIKLĄ SUNKINANČIŲ ES TEISĖS AKTŲ 1. Įžanga Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) nepaprastai svarbios ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui[1]. Komisija daugelį metų vykdo įvairią jų rėmimo veiklą ir imasi vis paveikesnių veiksmų. Tarp tų veiksmų yra 2011 m. lapkričio mėn. sprendimas dirbti išvien siekiant palengvinti MVĮ tenkančią reguliavimo naštą[2]. Įgyvendindama tą sprendimą Komisija pakvietė mažąsias ir vidutines įmones per 2012 m. rengtas konferencijas ir konsultacijas nurodyti ES teisės aktus ir teisės aktų sritis, kuriuos laiko labiausiai sunkinančiais. MVĮ į šį kvietimą aktyviai atsiliepė[3]. Remdamasi gautais atsakymais Komisija sudarė sąrašą ES teisės aktų, kuriuos MVĮ ir suinteresuotųjų šalių organizacijos laiko labiausiai sunkinančiais veiklą[4]. Tos iniciatyvos, pavadintos „Pirmuoju dešimtuku“, rezultatai ir keletas kitų veiksmų, kurių imasi Komisija, buvo paskelbti kovo mėn. komunikate „Pažangus reglamentavimas – atsižvelgti į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius“[5]. Apie rezultatus per MVĮ atstovų tinklą informuotos ir valstybės narės. Komisija įsipareigojo nedelsdama tiesiogiai reaguoti į tai, kas rūpi MVĮ. Europos Vadovų Taryba sveikino Komisijos „Pirmojo dešimtuko“ iniciatyvą ir pakvietė Komisiją iki birželio mėn. pateikti ataskaitą apie rezultatus.[6] Atsiliepiant į tą prašymą šioje ataskaitoje nurodomi tolesni veiksmai, kurių imtasi reaguojant į pagrindines konsultacijos išvadas. „Pirmojo dešimtuko“ iniciatyva bus sėkminga, jei pastangas dės abu teisės aktų leidėjai ir valstybės narės. Daugelis Komisijos veiksmų numatyti teisės aktų pasiūlymuose, kuriuos svarsto teisės aktų leidėjai. Taryba ir Europos Parlamentas turi užtikrinti, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankios nuostatos būtų tuose pasiūlymuose išlaikytos ir kad sprendimų priėmimo procese nebūtų per neatsargumą pridurta nebūtinos naštos. Tai ne vienkartinė pastanga. Ji yra viena iš priemonių, įgyvendinamų pagal platesnės apimties Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT programą), apie kurią buvo paskelbta 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikate dėl ES reglamentavimo kokybės.[7] REFIT programa padės Komisijai toliau siekti lengvinti reguliavimo naštą ir paprastinti visus teisės aktus atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių nuomones. 2. „Pirmojo dešimtuko“ rezultatai ir tolesni veiksmai Dėl kiekvienos „Pirmajame dešimtuke“ nurodytos pagrindinės teisinės priemonės Komisija jau ėmėsi veiksmų. Kai įmanoma, spręsdama problemą ji veikė tiesiogiai pati. Kitose srityse, kur reikia keisti teisės aktus, Komisija pateikė pasiūlymus teisės aktų leidėjams. Šiek tiek daugiau nei pusei toliau nurodomų veiksmų įgyvendinti priemonių turi imtis Europos Parlamentas ir Taryba. Komisija taip pat arba jau pradėjo atitinkamų teisės aktų peržiūrą arba planuoja juos peržiūrėti, kad nustatytų teisingą veiksmų kryptį. MVĮ rūpimi dalykai, kurie nepateko į pagrindinį „Pirmojo dešimtuko“ sąrašą, bus apsvarstyti pagal platesnę reguliavimo naštos mažinimo programą (REFIT programą). Pažangos ataskaita bus parengta rudenį. 2.1 Veiksmai, kuriuos Komisija jau įvykdė pagal savo įgaliojimus Cheminės medžiagos Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) MVĮ mums teigia Joms problemas kelia sudėtingumas ir informavimo prievolių išlaidos, nenuoseklus taikymas valstybėse narėse ir nederėjimas su konkretų cheminių medžiagų naudojimą reglamentuojančiais teisės aktais, kaip antai dėl endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų, pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo, biocidų ir žaislų saugos. Komisija atsiliepia Komisija atliko visapusę REACH peržiūrą: išanalizavo sąsajas ir galimus sutapimus su kitais chemines medžiagas reglamentuojančiais teisės aktais, išnagrinėjo konkrečius MVĮ kylančius sunkumus. 2013 m. kovo mėn. Komisija priėmė įgyvendinimo reglamentą[8], kuriame numatyta sumažinti mokesčius MVĮ: 35 % – vidutinėms įmonėms, 65 % – mažosioms ir 95 % – labai mažoms įmonėms. Be to, rengiamos kitos įgyvendinimo gairės ir Komisijos prašymu Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) paskyrė „MVĮ ambasadorių“, kuris palaikytų ryšį su suinteresuotosiomis šalimis, ir kad specialūs MVĮ poreikiai būtų integruoti į agentūros veiklą. Siekiant nustatyti būdus pagerinti REACH ir kitų chemines medžiagas reglamentuojančių teisės aktų tarpusavio derėjimą tais atvejais, kur nustatyti galimi sutapimai, Komisija sieks juos kuo labiau sumažinti arba visai pašalinti ragindama ECHA paskelbti gaires (kai tinka) ir parengdama įgyvendinamuosius teisės aktus, ypač kai bus svarstomi būsimi apribojimai ir autorizuotinos medžiagos. Kadangi REACH dar nėra iki galo įgyvendintas, siekiant teisinio pastovumo ir daugeliui verslo organizacijų pritariant Komisija nemano, kad šiuo metu būtų naudinga toliau iš dalies keisti REACH teisines nuostatas. 2.2 Komisijos pasiūlymai, kuriems reikės ES teisės aktų leidėjų veiksmų Duomenų apsauga Direktyva 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos (persvarstoma[9] pagal teisėkūros procedūrą; laukiama pirmojo svarstymo Europos Parlamente) MVĮ mums teigia Naujame pasiūlyme dėl bendrojo duomenų apsaugos reglamento asmens duomenų tvarkytojams numatytos prievolės yra pernelyg detalizuotos. Pagal siūlomą reformą numatoma MVĮ atleisti nuo prievolių ir tos išimtys turėtų būti išsaugotos bendro sprendimo procese. Pagrindinę ekonominę šios reformos naudą pajus tik bendrovės, kurios prekiauja tarpvalstybiniu mastu, nes joms suderinimas bus naudingesnis, o bendrovėms, prekiaujančias tik savo šalyje, teks papildomų prievolių našta. Komisija atsiliepia Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos Parlamentu ir Taryba siekdama išsaugoti išimtis MVĮ tais atvejais, kai MVĮ vykdomas asmens duomenų tvarkymas nekelia konkretaus pavojaus piliečių pagrindinėms teisėms ir laisvėms. Komisija taip pat dirbs su ES teisės aktų leidėju, kad toliau plėtotų galiojančius rizika pagrįsto modelio elementus. Konkretūs to darbo barai: duomenų valdytojų prievolių tikslinimas siekiant dar labiau supaprastinti reguliavimo aplinką ir kuo labiau sumažinti nereikalingą administracinę naštą drauge išsaugant aukštą asmens duomenų apsaugos lygį ir teisinių prievolių aiškumą duomenų valdytojams. Užimtumas Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (papildoma teisėkūros procedūros priemonė[10], kurios laukia pirmasis svarstymas Europos Parlamente) MVĮ mums teigia Jos pritaria aiškesniam vykdymo užtikrinimui, kad būtų kovojama su sukčiavimu ir nesąžininga konkurencija. Todėl jos siūlo įversti išankstinio pranešimo apie komandiruotes į valstybes nares sistemą ir pergalvoti solidariosios atsakomybės taikymą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Jos teigia, kad atsakomybė neproporcingai paveiktų MVĮ, nes jos daug mažiau pajėgios stebėti, kiek jų subrangovai laikosi atitinkamų teisės aktų. Jos taip pat tvirtina, kad solidarioji atsakomybė galėtų kliudyti MVĮ įžengti į naujas rinkas. Komisija atsiliepia Vykdymo užtikrinimo direktyvos pasiūlyme, kuris dabar svarstomas pagal teisėkūros procedūrą, jau yra MVĮ ir labai mažoms įmonėms naudingų elementų, tokių kaip patikrinimai pagal riziką, didesnė priimančiųjų valstybių narių prievolė iškart suteikti teisinę informaciją ir didesnis teisinis tikrumas, kuris užtikrinamas ribotu kontrolės priemonių ir administracinių reikalavimų, kuriuos gali taikyti valstybės narės, skaičiumi. Solidarioji atsakomybė yra keliose valstybėse narėse jau taikoma svarbi priemonė, kuria siekiama apsaugoti pažeidžiamus darbuotojus nuo prievartos ir išnaudojimo. Komisija remia pastangas pasiekti susitarimą teisėkūros procese, ypač dėl dviejų pagrindinių ginčijamų klausimų (kontrolės priemonių sąrašo ir solidariosios atsakomybės). Prekių sauga Direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (persvarstoma[11] pagal teisėkūros procedūrą; laukiama pirmojo svarstymo Europos Parlamente) MVĮ mums teigia Valstybės narės prekių saugos taisykles ir kontrolę taiko skirtingai. Gamintojo atsakomybė laikoma sunkia našta mažesnėms įmonėms ir nuostatos dėl prekės išėmimo iš rinkos palieka daug vietos interpretacijoms. Sistema mažosioms ir vidutinėms įmonėms yra brangi ir nesuteikia tinkamos informacijos ir apsaugos vartotojams. Komisija atsiliepia Siekdama užtikrinti vienodesnį taikymą 2013 m. vasario mėn. Komisija pasiūlė pakeisti Bendros gaminių saugos direktyvą tiesiogiai taikomu Vartotojų prekių saugos reglamentu. Tuo pasiūlymu atsižvelgta į daugelį „Pirmojo dešimtuko“ pastabų: sumažinami valstybių narių skirtumai, pavyzdžiui, numatomas paprastesnis labiau bendro pobūdžio reikalavimų rinkinys ir atleidžiama nuo prievolių pranešti apie produktus, kurie kelia riziką tik pavieniais atvejais, paliekant tai ekonominės veiklos vykdytojo atsakomybei. Siūlomu Rinkos priežiūros reglamentu nustatoma vienoda tvarka, išvengiama dvigubo prekių tikrinimo ir pagerinamas valdžios institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų bendradarbiavimas. Geresnė rinkos priežiūra taip pat padės apsaugoti atsakingas MVĮ nuo nesąžiningos konkurencijos reikalavimų neatitinkančiomis prekėmis. Pasiūlyme atsižvelgiama į smulkiojo verslo poreikius: numatomos konsultacijos ir pagalba MVĮ. Komisija sukurs įgyvendinimo klausimams skirtą reguliarių konsultacijų su verslu sistemą, kaip antai, naudodama Rinkos priežiūros forumą. Komisija teisėkūros procedūroje taip pat sieks didžiausio aiškumo prekės pašalinimo iš rinkos klausimais ir iki reglamentų taikymo pradžios parengs gaires, padėsiančias verslui laikytis taisyklių. Viešasis pirkimas Direktyva 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (persvarstoma[12] pagal teisėkūros procedūrą; laukiama pirmojo svarstymo Europos Parlamente) MVĮ mums teigia ES direktyvose dėl viešojo pirkimo yra apsunkinančių reikalavimų dėl MVĮ ekonominės būklės; sutarties sudarymo tikslu nustatydamos ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą perkančiosios organizacijos netinkamai naudoja kokybės kriterijus; kyla sunkumų dėl to, kad nepaisant suderinimo skirtingose valstybėse narėse taikomos skirtingos procedūros arba praktika. Su pasiūlymų parengimu susijęs biurokratizmas ir administracinė našta smulkiajam verslui trukdo dalyvauti viešojo pirkimo konkursuose. Komisija atsiliepia 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė persvarstyti viešojo pirkimo sistemą. Keli siūlomi pakeitimai tiesiogiai paveiks MVĮ galimybę siekti viešojo pirkimo, taip pat ir koncesijų, sutarčių. Persvarstymo dokumente yra nuostata, kuria reikalaujama atrankos tikslais priimti savideklaracijas (tik laimėjusysis konkurso dalyvis turės pateikti visą dokumentaciją), ir nuostata, kad atrankos kriterijų sąrašas turi būti galutinis. Numatyta didžiausia reikalaujamos apyvartos, leidžiančios dalyvauti pirkimo procedūroje, riba – ne daugiau nei tris kartus už sutarties sąmatą didesnė suma. Be to, perkančiosios organizacijos bus skatinamos sutartis skaidyti į dalis, kad konkurse galėtų dalyvauti daugiau dalyvių, ypač MVĮ, o, jei jos to nedarytų, tai turės paaiškinti konkurso dalyviams priežastis (pagal principą „vykdyk arba paaiškink“). Komisijos pasiūlyme numatoma palaipsniui pereiti prie e. viešojo pirkimo. Bendrovės galėtų internete susipažinti su konkursų galimybėmis ir pateikti savo pasiūlymus elektroniniu būdu. Tai supaprastintų procesą ir padidintų skaidrumą. Komisija taip pat atsižvelgia į MVĮ pastabas dėl vis dar sudėtingų valstybių narių viešojo pirkimo procedūrų ir praktikos, nulemiančių administracinės naštos didėjimą. Profesinių kvalifikacijų pripažinimas Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (persvarstoma[13] pagal teisėkūros procedūrą; laukiama pirmojo svarstymo Europos Parlamente) MVĮ mums teigia Šios direktyvos nuostatos dubliuojasi su Paslaugų direktyvos nuostatomis ir MVĮ nėra lengva atskirti prievoles, atsirandančias pagal abi reglamentavimo priemones. Nors kai kurios MVĮ išreiškė pasitenkinimą tam tikromis siūlomomis pakeitimo, kuris šiuo metu svarstomas pagal teisėkūros procedūrą, nuostatomis, ypač dėl Europos profesinio pažymėjimo sukūrimo ir visuotinio vidaus rinkos informacijos sistemos (VRI)[14] taikymo, abejojama dėl kelių kitų naujų pasiūlymų, tokių kaip teisė iš dalies užsiimti platesnio pobūdžio profesine veikla priimančioje valstybėje narėje ar su sveikatos priežiūra ir sauga susijusių profesijų kvalifikacijų pripažinimas pagal nutylėjimą. Komisija atsiliepia Persvarstant užtikrinamas derėjimas su Paslaugų direktyva: užtikrinama, kad visos su kvalifikacijų pripažinimu susijusios procedūros ir informacija visų profesijų klausimais būtų prieinamos kontaktiniuose centruose. Kad taptų lengviau teikti paslaugas, bus modernizuotos laikinojo judumo taisyklės. Pasiūlyme numatyta įvesti Europos profesinį pažymėjimą (EPP) vykdant sustiprintą valstybių narių institucijų internetinį bendradarbiavimą kvalifikacijoms patikrinti, ir pradėt taikyti pripažinimo pagal nutylėjimą (pripažinimas suteikiamas neatsakius iki sprendimo pripažinimo dėl termino) sąvoką. Pripažinimas pagal nutylėjimą bus taikomas visoms EPP naudojančioms profesijoms, tik priimančioji valstybė narė turės galimybę prireikus atitolinti terminą, visų pirma, dėl priežasčių, susijusių su visuomenės sveikata ir sauga. Tai užtikrins spartesnį pripažinimo paraiškų nagrinėjimą ir leis specialistams imtis veiklos be delsimo. Teisė iš dalies užsiimti profesine veikla bus suteikiama tik apsvarsčius kiekvieną atvejį siekiant išvengti, kad veiklos, kuria priimančioje valstybėje narėse galima užsiimti tam tikrų profesijų atstovams, apimtis netaptų kliūtimi specialistams iš buveinės valstybės narės įsisteigti priimančioje valstybėje narėje. Priimančiosios valstybės narės kompetentingosios institucijos galės nesuteikti teisės iš dalies užsiimti profesine veikla argumentuodamos bendruoju interesu. Kelių transportas Reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (persvarstoma[15]; jau arti paskutinis teisėkūros procedūros etapas – priėmimas) MVĮ mums teigia Prievolė įtaisyti tachografą kainuoja, o administracinė našta siekiant laikytis galiojančių teisės aktų yra sunki. Transporto priemonės, kurios labai nenutolsta nuo savo įmonės bazės, turėtų būti atleistos nuo to reglamento reikalavimų. Komisija atsiliepia Su tachografais susijusių teisės aktų persvarstymas buvo pasiūlytas, tarp kita ko, gavus Aukšto lygio administracinės naštos mažinimo grupės rekomendaciją. Komisijos pasiūlyme numatyta dabar Reglamente (EB) Nr. 561/2006 pasirinktinai taikyti leidžiamas išimtis tam tikrų kategorijų transporto priemonėms taikyti vienodu 100 km (anksčiau buvo 50 km) spinduliu, skaičiuojant nuo transporto įmonės bazės. Pasiekti galutiniai teisėkūros procedūros etapai ir išimčių klausimas buvo intensyviai svarstomas kaip vienas paskutinių punktų, dėl kurių Parlamentui ir Tarybai reikėjo susitarti. Galutinis rezultatas, kuris dar turi būti patvirtintas, veikiausiai atitiks Komisijos pasiūlymą, išskyrus vadinamąją amatininkų išimtį (13 straipsnio 1 dalies d punktas), kuri, kitaip nei kitos išimtys, nebebus pasirenkama. Tai turėtų pagerinti teisinį tikrumą visoje Sąjungoje ir padėti suinteresuotosioms šalims bei valstybėms narėms išvengti administracinės naštos ir sudėtingumo. 2.3 Vykdomas ar į programą įtrauktas Komisijos vertinimas Užimtumas Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo MVĮ mums teigia Bendrasis reikalavimas kaupti rizikos vertinimų dokumentus pernelyg apsunkina. Mažos rizikos veiklos atveju rizikos analizė galėtų būti atlikta nekaupiant dokumentų. Laikino įdarbinimo atveju ir labai mažoms įmonėms galėtų būti taikomos išimtys ir paprastesni reikalavimai. Tais atvejais, kuriais taikomos kelios skirtingos teisinės priemonės, turėtų būti panaikintas rizikos vertinimas ir (dvigubas) rizikos vertinimų dokumentų kaupimas. Komisija atsiliepia Profesinės sveikatos ir darbo saugos direktyvoje didžia dalimi atsižvelgiama į MVĮ ypatumus. Pavyzdžiui, Pagrindų direktyvoje 89/391/EEB valstybėms narėms leidžiama pritaikyti rizikos vertinimo dokumentavimo prievoles atsižvelgiant į įmonių veiklos pobūdį ir dydį. Visi profesinės sveikatos ir darbo saugos teisės aktai (Direktyva 89/391/EEB ir 23 su ja susijusios direktyvos) šiuo metu yra visapusiškai vertinami vykdant REFIT tinkamumo patikrą, per kurią bus atskirai konsultuojamasi su MVĮ. To ex post vertinimo rezultatai bus parengti iki 2015 m. pabaigos. Rengiant vertinimą bus naudojamasi įgyvendinimo ataskaitomis, kurias valstybės narės pateiks iki 2013 m. gruodžio mėn. Valstybės narės savo pateiktuose dokumentuose turėtų atsižvelgti į MVĮ problemas ir pateikti ataskaitą apie priemones, kurių imtasi, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms įgyvendinimas būtų lengvesnis. Direktyva 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones MVĮ mums teigia Ta direktyva nesudarė lengvesnių sąlygų bendrovėms veikti tarpvalstybiniu mastu. Administracinė našta yra didelė, ypač dėl valstybių narių reikalavimų. Pavyzdžiui, bendrovėms, norinčioms vykdyti veiklą keliose valstybėse narėse, gali toliau būti taikoma prievolė visose tose valstybėse narėse registruotis atskirai. MVĮ siūlo užtikrinti labiau proporcingus reikalavimus, kurie palengvintų sąlygas teikti paslaugas tarpvalstybiniu mastu, o laikinojo įdarbinimo įmonių darbą priskirti Paslaugų direktyvos taikymo sričiai. Komisija atsiliepia 2013 m. gruodžio mėn. numatyta priimti ataskaitą, parengtą konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir Europos darbuotojų bei Europos darbdavių interesams atstovaujančiais socialiniais partneriais. Toje ataskaitoje bus atsižvelgta į MVĮ problemas ir reguliavimo naštą, taip pat bus atskirai išnagrinėta, kaip valstybės narės laikėsi reikalavimo nustatyti ir pateisinti esamas kliūtis laikinojo įdarbinimo įmonių veiklai. Komisija svarstys, ar įtraukti rekomendacijas valstybėms narėms į 2014 m. konkrečioms valstybėms skirtas priemones, jei įvertinusi nacionalines sistemas Komisija specifinius reguliavimo naštos aspektus įvardytų kaip augimo ir konkurencingumo kliūtį. Direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų MVĮ mums teigia Direktyva yra sudėtinga, jos reikalavimai nelankstūs, ypač dėl sezoninio darbo arba staigaus įmonės paklausos svyravimo atvejais. Neaktyvaus budėjimo laiko apskaičiavimo pakeitimai ir orientacinio laikotarpio savaitinių darbo valandų vidurkiui apskaičiuoti pratęsimas iki 12 mėnesių turėtų suteikti smulkiajam verslui daugiau lankstumo galimybių. Darbo laiko registravimo našta turėtų dalytis darbdavys ir darbuotojas. Dėl direktyvos sudėtingumo mažosioms ir vidutinėms įmonėms beveik neišvengiama specializuota teisinė pagalba, kuri brangiai kainuoja. Komisija atsiliepia Rengiamas išsamus poveikio vertinimas ir jame bus ypač atsižvelgta į MVĮ rūpimus klausimus. Pridėtinės vertės mokestis Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos MVĮ mums teigia Sistema labai sudėtinga, joje veikia skirtingos nacionalinės procedūrinės taisyklės, trūksta paprasto vienodo PVM deklaravimo. Tai atgraso MVĮ nuo prekybos tarpvalstybinės mastu. PVM mokėtojo kodai turėtų būtų subendrinti. Tarpvalstybinę prekybą vykdančių bendrovių prievolė registruotis visose valstybėse narėse, į kurias jos nori eksportuoti, užkrauna papildomą naštą. Sistemos sudėtingumą papildo tai, kad nėra PVM tarifų viršutinės ribos. Trūksta tinkamos informacijos ir gairių. Komisija atsiliepia 2013 m. pabaigoje planuojamas pasiūlymas dėl standartinės PVM deklaracijos, pagal kurį keliose valstybėse narėse veiklą vykdančioms įmonėms bus lengviau taikyti taisykles. Be to, su valstybėmis narėmis pradėtas darbas dėl minimaliosios vieno langelio sistemos taikymo e. paslaugoms, transliacijų ir telekomunikacijų paslaugoms. Numatyta, kad minimaliosios vieno langelio sistemos įgyvendinimas 2015 m. sutaps su naujų taisyklių dėl tiekimo vietos įsigaliojimu. Siekdama nuo pat pradžios verslui teikti gerą paramą Komisija dirbs su valstybėmis narėmis. Komisija pritaria, kad sistema būtų taikoma plačiau, kaip ji jau siūlė 2004 m. pasiūlyme. Tačiau neseniai priimtose Tarybos išvadose dėl PVM ateities teigiama, kad tai gali būti padaryta tik įvertinus minimaliąją vieno langelio sistemą. Bus paspartinti darbai kuriant ES PVM interneto portalą, kuriame būtų laiku teikiama tiksli ir patikima informacija apie PVM tvarkos įgyvendinimą skirtingose valstybėse narėse. Tai bus daroma aktyviai konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir MVĮ, kad būtų geriau patenkinti MVĮ poreikiai rasti praktinių sprendimų, tarp kita ko, ieškant proporcingų susitarimų dėl kalbų, kuriomis teikiama informacija, ir remiantis išsamia veikiančios svetainės informacija. Direktyva 2008/9/EB, kuria nustatomos išsamios PVM grąžinimo taisyklės MVĮ mums teigia Joms kelia nerimą tai, kad valstybės narės neatsiliepia į prašymus susigrąžinti PVM, ir trukmė, per kurią susigrąžinama suma pasiekia gavėją. Komisija atsiliepia 2012 m. Komisija surengė konferenciją, kaip patobulinti PVM susigrąžinimo tvarką. Šiuo metu Komisijos turimais duomenimis, PVM susigrąžinimo sistemos pirmykštės problemos dabar jau išspręstos. Jei išaiškėtų daugiau problemų, Komisija pasirengusi sparčiai ir veiksmingai sureaguoti. Atliekos Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir Sprendimas 2000/532/EB, kuriuo nustatomi atliekų ir pavojingų atliekų sąrašai MVĮ mums teigia Joms nerimą kelią keli direktyvos aspektai, pavyzdžiui, joms nėra aišku, kada atliekos nustoja būti atliekomis. Kai kurios MVĮ teigia, kad šalutinių produktų apibrėžtis neskatina novatoriškumo. Kyla kitų problemų: valstybės narės prideda nebūtinus reikalavimus (perteklinis reglamentavimas); trūksta konsultacijų ir gairių. Tikslinga nustatyti išimtis ar supaprastinti tvarką, ypač dėl ataskaitų teikimo ir atliekų pervežimo važtaraščio reikalavimo. Komisija atsiliepia Siekdama nustatyti, ar būtina keisti atliekų teisės aktus, Komisija pagal REFIT programą vykdo ES atliekų politikos ir teisės aktų peržiūrą, kuri bus baigta iki 2014 m. Komisija dirbs su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis, kad parengtų praktines gaires, įgyvendintų konsultavimo veiksmus ir toliau nagrinėtų konkrečius klausimus, pavyzdžiui, susijusius su administracinės naštos mažinimu atleidžiant nuo Direktyvos 2008/98/EB 26 straipsnyje numatytų atliekų vežimo įmonių registravimo reikalavimų. Komisija taip pat imsis priemonių, kad patrauktų daugiau MVĮ dalyvauti Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos veikloje[16]. 2014 m. pradžioje Komisija surengs seminarą, kuriame aptars su ES atliekų teisės aktais susijusias problemas, kurias nurodė MVĮ. Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo MVĮ mums teigia Dėl nevienodo įgyvendinimo ir interpretavimo skirtingose valstybėse narėse reglamentas nepadėjo sukurti atliekų šalinimo ir perdirbimo bendrosios rinkos. Reikia nuveikti daugiau siekiant užtikrinti vienodą reglamento įgyvendinimą: daugiau dėmesio skirti pavojingoms atliekoms, o neproblemiškas atliekas vertinti atlaidžiau. Reikia toliau paprastinti atliekų vežimo į kitas valstybes nares procedūras, o atliekų šalinimo įrenginių tikrinimą bei vertinimą palikti priimančiosios valstybės narės institucijoms. Komisija atsiliepia Siekdama toliau skatinti atliekų tvarkymo ir perdirbimo bendrąją rinką Komisija ėmėsi keleto iniciatyvų, kaip antai parengė nebelaikymo atliekomis kriterijus, pagal kuriuos konkrečių atliekų, pavyzdžiui, metalų, stiklo ir vario, srautai išbraukiami iš ES atliekų teisės aktų, įskaitant ir iš Atliekų vežimo reglamento, taikymo srities. Atsiliepdama į konkrečią Administracinės naštos mažinimo aukšto lygio grupės rekomendaciją Komisija aktyviai skatino naudoti elektronines sistemas keičiantis duomenimis apie atliekų vežimą iš vienos valstybės narės į kitą ir neseniai užsakė galimybių studiją dėl galimos visą ES apimančios elektroninės keitimosi duomenimis sistemos. Siekdama užtikrinti, kad reglamentas būtų įgyvendinamas būtų vienodžiau ir skirti daugiau dėmesio problemiškiems atliekų srautams, Komisija 2013 m. viduryje planuoja pasiūlyti sugriežtinti atliekų vežimo patikras. Šis pasiūlymas sulaukė plataus suinteresuotųjų šalių pritarimo per 2011 m. surengtą viešą konsultaciją. Rengdama pasiūlymą Komisija atsižvelgė į MVĮ problemas ir yra pasirengusi paaiškinti, kaip tai padarė, kai pasiūlymas bus priimtas. 3. Išvados Komisija tiesiogiai reaguoja į MVĮ rūpimus klausimus. Tikslas – kur įmanoma, palengvinti reguliavimo naštą nenukrypstant nuo politikos tikslų ir išsaugant teisinį pastovumą. Komisija kviečia ES teisės aktų leidėjus priimant ES reglamentavimo priemones, o valstybes nares jas įgyvendinant užtikrinti, kad teisės aktai būtų pritaikyti prie MVĮ poreikių, ypač akcentuodama jau pateiktus pasiūlymus, kurie siejasi su reguliavimo sritimis, „Pirmojo dešimtuko“ konsultacijose išskirtomis kaip ypač sunkinančiomis MVĮ veiklą. Pagal REFIT programą Komisija išlaikys naštos mažinimo ir paprastinimo tempą ir rudenį pateiks jos vykdymo ataskaitą. Ji stebės pažangą naudodamasi metine rezultatų suvestine. [1] 20,7 mln. MVĮ įdarbina daugiau nei 65 % privačiajame sektoriuje dirbančių asmenų. MVĮ yra vienos novatoriškiausių įmonių, jos sukuria daugiausia darbo vietų ir labiausiai skatina augimą. Be galimybės gauti finansavimą ir patekti į rinkas, reguliavimo našta yra viena didžiausių kliūčių smulkiam verslui pradėti ir plėtoti. COM(2008) 394. [2] COM(2011) 803. [3] Per konsultaciją sulaukta 1000 atsakymų, kurių 779 gauti iš įmonių, o 154 – iš joms atstovaujančių organizacijų (COM(2013) 122, SWD(2013) 60). [4] Sąrašas sudarytas sujungiant 20 teisėkūros priemonių, kurias dažniausiai minėjo įmonės ir joms atstovaujančios organizacijos, sąrašus. Abiejuose sąrašuose dažniausiai minėtos priemonės buvo įtrauktos į 14 teisėkūros priemonių sąrašą. COM(2013) 122, SWD(2013) 60. [5] COM(2013) 122. [6] 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, EUCO 23/13. [7] COM(2012) 746. [8] 2013 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 254/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 340/2008 dėl Europos cheminių medžiagų agentūrai mokėtinų mokesčių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH). [9] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo pasiūlymas, COM(2012) 11. [10] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo (COM(2012) 13). [11] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vartojimo gaminių saugos, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Direktyva 2001/95/EB, pasiūlymas (COM(2013) 78). [12] Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų pasiūlymas (COM(2011) 896). [13] Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir reglamentas dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą, pasiūlymas (COM(2011) 883). [14] http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/index_en.html. [15] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006, pasiūlymas (COM(2011) 451). [16] http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/re_platform/.