Jungtinė Karalystė nusprendė išstoti iš Europos Sąjungos

2019 m. kovo 30 d. Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos ir taps trečiąja šalimi.

Nepaisant numatyto scenarijaus, Europos piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms kils didelių trikdžių. Europos Vadovų Taryba ne kartą pabrėžė, kad reikia imtis pasirengimo veiksmų, ir 2018 m. birželio 29 d. pakartotinai paragino valstybes nares, Sąjungos institucijas ir visus suinteresuotuosius subjektus suintensyvinti pasirengimą visais lygmenimis ir rengiantis visiems galimiems rezultatams. Šiame komunikate aprašomas vykdomas pasirengimas, išvardijami pasirengimo veiksmai, kurių imtasi iki šiol, ir nurodomi įvairūs laukiantys sunkumai.

Vyksta derybos dėl susitarimo dėl išstojimo

Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė dabar derasi dėl susitarimo dėl išstojimo. 2018 m. kovo 19 d. pranešta apie derybininkų padarytą pažangą dėl teisinio teksto. Ši pažanga – tai išsamūs susitarimai, pagal kuriuos pereinamasis laikotarpis tęstųsi iki 2020 m. gruodžio 31 d. (žr. toliau). Apie tolesnę pažangą pranešta 2018 m. birželio 19 d. ES ir JK derybininkų bendrame pareiškime. Nors padaryta pažanga, dar neišspręsti svarbūs klausimai, be kita ko, dėl geografinių nuorodų, kurios buvo saugomos Jungtinėje Karalystėje, kai ji buvo valstybė narė, tolesnės apsaugos Jungtinėje Karalystėje ir asmens duomenų, perduodamų Jungtinei Karalystei, kai ji buvo narė, apsaugos standartų. Taip pat neišspręsti klausimai, susiję su vykdomu policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose. Be to, dar reikia išspręsti klausimus, susijusius su susitarimo dėl išstojimo valdymu, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vaidmenį. Galiausiai, nebuvo padaryta pažangos tariantis dėl stabilumą užtikrinančio sprendimo, kad būtų išvengta fizinės sienos Airijos saloje, nesvarbu, koks bus derybų dėl būsimų santykių rezultatas.

Kartu su susitarimo dėl išstojimo projektu Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė pradėjo svarstyti politinio pareiškimo, kuriame būtų nustatytas bendras Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių sistemos supratimas, turinį.

Dabar planuojama, kad 2018 m. spalio mėn. Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė turėtų susitarti dėl susitarimo dėl išstojimo, prie kurio būtų pridėtas politinis pareiškimas dėl jų būsimų santykių. Taip liktų tik tiek laiko, kiek jo reikia susitarimo sudarymo procesui Europos Sąjungoje (Taryboje, gavus Europos Parlamento pritarimą) ir ratifikavimui Jungtinėje Karalystėje.

Susitarimo dėl išstojimo sudarymas ir ratifikavimas yra sudėtingas procesas

Gali būti pereinamasis laikotarpis...

Jeigu Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitars dėl susitarimo dėl išstojimo projekto, jame būtų numatytas pereinamasis laikotarpis nuo išstojimo dienos (t. y. 2019 m. kovo 30 d.) iki 2020 m. gruodžio 31 d. Per pereinamąjį laikotarpį Sąjungos taisyklės (vadinamasis Sąjungos acquis, įskaitant tarptautinius susitarimus), kurios toliau plėtojamos, apskritai bus taikomos Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje, nors Jungtinė Karalystė nebedalyvaus ES institucijų, įstaigų ar agentūrų valdyme ar sprendimų priėmime. Taigi pereinamasis laikotarpis suteiks dar 21 mėnesį pasirengti dienai, kai ES teisė nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.





... bet turime pasirengti visiems scenarijams...

Suinteresuotieji subjektai ir nacionalinės bei ES viešojo administravimo institucijos turi pasirengti dviem galimiems pagrindiniams scenarijams:

·jei susitarimas dėl išstojimo bus ratifikuotas dar iki 2019 m. kovo 30 d., kad jis galėtų įsigalioti tą dieną, Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje ES teisė nebebus taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d., t. y. pasibaigus 21 mėnesio pereinamajam laikotarpiui, kurio sąlygos nustatytos susitarime dėl išstojimo;

·jei nebus susitarta dėl susitarimo dėl išstojimo arba jei abi šalys to susitarimo neratifikuos laiku, pereinamojo laikotarpio nebus ir Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje ES teisė nebebus taikoma nuo 2019 m. kovo 30 d. (šis scenarijus vadinamas baigties be sutarties arba staigaus lūžio scenarijumi.)

Be to, net jei susitarimas dėl išstojimo bus ratifikuotas ir susitarimas dėl būsimų santykių bus sėkmingai sudarytas per pereinamąjį laikotarpį, šie santykiai nebebūtų Sąjungos valstybės narės santykiais. Europos Vadovų Taryba nuolat primena, kad trečioji šalis negali turėti tokių pačių teisių ir gauti tokią pačią naudą kaip valstybė narė. Todėl labai svarbu pasirengti tam, kad Jungtinė Karalystė bus trečioji šalis, netgi jei tai būtų scenarijus, pagal kurį trikdžių būtų mažiausia.