•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Europa vis dažniau susiduria su katastrofiškomis ir nenuspėjamomis klimato kaitos ir gamtos išteklių išeikvojimo pasekmėmis. Todėl tvaresnis ekonomikos augimas, t. y. perėjimas prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų, tausiau išteklius naudojančios ir labiau žiedinės ekonomikos, didesnio skaidrumo, toliaregiškesnio mąstymo ir planavimo užtikrinimas tuo pačiu užtikrinant finansų sistemos stabilumą, yra labai svarbus užtikrinant ilgalaikį ES ekonomikos konkurencingumą. Kadangi finansų sistema šioje srityje atlieka labai svarbų vaidmenį, turime skatinti privatų kapitalą orientuoti į tvaresnes investicijas. Tokio požiūrio laikomasi ir kapitalo rinkų sąjungos (KRS) projekte.

Šiuo pasiūlymu papildomas minėtas tikslas ir KRS laikotarpio vidurio peržiūros prioritetiniai veiksmai, nes juo nustatomos priemonės, leidžiančios pasitelkti finansinės technologijos potencialą skatinti pokyčius ir nukreipti privatų kapitalą į tvarias investicijas. Šiuo pasiūlymu prisidedama prie didesnio kapitalo rinkų integravimo, nes investuotojams sudaromos geresnės galimybės pasinaudoti bendrąja rinka ir priimti informacija pagrįstus sprendimus.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Šis pasiūlymas priklauso pasidalijamosios kompetencijos sričiai remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 straipsnio 2 dalies a punktu ir yra pagrįstas SESV 114 straipsniu, kurio nuostatomis leidžiama nustatyti priemones, skirtas nacionalinėms nuostatoms dėl vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo suderinti.

Informacijos atskleidimas galutiniams investuotojams stiprina jų apsaugą, nes atskleidžiant informaciją siekiama užtikrinti jiems galimybę priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus. Šiuo metu galutiniai investuotojai negali pasinaudoti vidaus rinkos teikiama nauda, nes nėra specialių ir darnių informacijos apie tai, kaip turto valdytojai, įskaitant portfelio valdymo paslaugas teikiančias investicines įmones, PPĮ ir kitus pensijų teikėjus, DPPIP teikiančias draudimo įmones, draudimo tarpininkus ir investicines įmones, kurios teikia konsultacijas, integruoja su ASV susijusią riziką, atskleidimą reglamentuojančių nuostatų. Be to, šiuo metu su finansiniais produktais ir paslaugomis, kurių tikslas – tvarios investicijos, susijusi informacija galutiniams investuotojams nėra nuosekliai atskleidžiama.

Rengiant poveikio vertinimo ataskaitą atlikta analizė rodo, kad finansų rinkos dalyviai ir finansų klausimais konsultuojantys subjektai nėra teisės nuostatomis skatinami atskleisti galutiniams investuotojams informaciją apie tai, kaip jie integruoja su tvarumu susijusius veiksnius į savo sprendimų dėl investicijų priėmimą procesą. Dėl šios priežasties galutiniams investuotojams yra daug sunkiau priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl investicijų, jie patiria daugiau išlaidų. Turto valdymo, draudimo ir pensijų sektoriuose informacija vis dar atskleidžiama nesistemingai, nenuosekliai, neužtikrinama galimybė ją palyginti.

Poveikio vertinimo ataskaitoje nustatyti dideli skirtumai valstybėse narėse ir finansinių paslaugų sektoriuose. Be to, lygiagrečiai plėtojama į komercinius tikslus orientuotais prioritetais pagrįsta rinkos praktika, duodanti skirtingus rezultatus, dėl kurių rinka yra toliau be reikalo skaidoma. Dėl skirtingų informacijos atskleidimo standartų ir rinkos praktikos labai sunku palyginti skirtingus finansinius produktus ir paslaugas, sudaromos nevienodos sąlygos skirtingiems finansiniams produktams ir paslaugoms, gamintojams ir platinimo kanalams ir sukuriamos papildomos kliūtys vidaus rinkoje. Be to, minėti skirtumai klaidina galutinius investuotojus, iškreipia jų sprendimus dėl investicijų ir mažina su tvariomis investicijomis susijusias galimybes. Skirtingi reikalavimai ir taikomi principai trukdo naudotis pagrindinėmis laisvėmis ir taip daro tiesioginį poveikį vidaus rinkos veikimui. Be to, kadangi finansų rinkos dalyviai yra svarbi varomoji jėga, tikėtina, kad norėdamos atsižvelgti į Paryžiaus klimato susitarimą, valstybės narės nustatys papildomas skirtingas nacionalines priemones tvaresnėms investicijoms skatinti. Tačiau šios skirtingos priemonės gali tapti kliūtimis sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir pakenkti finansų rinkos dalyviams. Informacijos atskleidimo taisyklėmis minėtų finansų rinkos dalyvių ir finansų klausimais konsultuojančių subjektų patekimo į rinką galimybės nėra reguliuojamos, tačiau reglamentuojama tai, kaip vykdoma jų veikla. Taisyklėmis prisidedama prie tinkamo ir saugaus vidaus rinkos veikimo, apsaugoma įvairių finansų rinkos dalyvių ir finansų klausimais konsultuojančių subjektų konkurencija ir palaikomos paskatos diegti naujoves. Taigi SESV 114 straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas.

Fondų valdytojų veiklos pradėjimas reglamentuojamas Direktyvos 2009/65/EB, Direktyvos 2011/61/ES, Reglamento (ES) Nr. 345/2013 ir Reglamento (ES) Nr. 346/2013 nuostatomis. PPĮ veiklos pradėjimas reglamentuojamas Direktyvos (ES) 2016/2341 nuostatomis, draudimo įmonių veiklos pradėjimas reglamentuojamas Direktyvos 2009/138/EB nuostatomis, portfelio valdymo paslaugų teikėjų veiklos pradėjimas reglamentuojamas Direktyvos 2014/65/ES nuostatomis, o finansų klausimais konsultuojančių subjektų veiklos pradėjimas reglamentuojamas Direktyvos 2014/65/ES ir Direktyvos (ES) 2016/97 nuostatomis. Šiems finansų rinkos dalyviams ir finansų klausimais konsultuojantiems subjektams ir toliau bus taikomi nurodyti teisės aktai, o juose nustatytas informacijos atskleidimo taisykles papildys šiame naujame reglamente nustatytos informacijos atskleidimo taisyklės.

Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341, kuri pagrįsta SESV 53 ir 62 straipsniais ir 114 straipsnio 1 dalimi. Jo nuostatomis Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų konkrečiai įtvirtintas rizikos ribojimo principas, taikytinas svarstant su ASV susijusią riziką, ir ASV veiksnių integravimas į vidaus sprendimų dėl investicijų priėmimo ir rizikos valdymo procesus. Kadangi į bendrąjį valdymą ir rizikos valdymą jau turėtų būti įtraukti ASV veiksniai ir su jais susijusi rizika, ši veikla turėtų būti organizuojama taip, kad atitiktų deleguotųjų aktų nuostatas. Kadangi Komisija planuoja pasinaudoti jai jau remiantis Direktyva 2009/65/EB, Direktyva 2009/138/EB ir Direktyva 2011/61/ES suteiktais įgaliojimais nustatyti minėtose direktyvose nurodytos su ASV susijusios rizikos integravimo tvarką, Direktyvos (ES) 2016/2341 nuostatomis suteikiami įgaliojimai nustatyti priemones, kuriomis būtų vienodai užtikrinama vartotojų apsauga ir vienodos sąlygos PPĮ ir kitiems finansų rinkos dalyviams. Kadangi siūlomi Direktyvos (ES) 2016/2341 pakeitimai susiję su taisyklėmis, skirtomis PPĮ investicinei elgsenai, SESV 114 straipsnis yra tinkamas šio pasiūlymo teisinis pagrindas.

• Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą.

Pagal subsidiarumo principą Sąjungai veiksmų galima imtis tik tuomet, jei numatytų tikslų valstybės narės vienos pasiekti negali. Nurodytos problemos neapsiriboja vienos valstybės narės teritorija. Todėl pasiūlymo tikslas yra užtikrinti suderintą sprendimą trūkumams, atsirandantiems dėl šiuo metu finansų rinkos dalyviams ir finansų klausimais konsultuojantiems subjektams taikomų ES teisės aktų, pašalinti. ES lygmens veiksmais galima geriau užtikrinti vienodas galimybes naudotis Sutartyje numatytomis laisvėmis ir su tuo susijusį teisinį tikrumą.