Pasiūlymas Tarybos sprendimas įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL), kaip Europos Sąjungos instituciją /* KOM/2004/0623 galutinis - CNS 2004/0215 */





Briuselis, 1.10.2004 KOM(2004) 623 galutinis 2004/0215 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL), kaip Europos Sąjungos instituciją (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ĮVADAS Tamperės Europos Vadovų Tarybos 47 išvadoje numatyta įkurti Europos policijos koledžą, kuriame būtų rengiami vyresnieji teisėsaugos pareigūnai ir kuris veiktų kaip esamų nacionalinių mokymo įstaigų tinklas. 2000 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo buvo įkurtas Europos policijos koledžas[1]. Jame nurodyti CEPOL (Europos policijos koledžo) tikslai ir siekiai. Kadangi 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu jam nebuvo suteiktas nei juridinio asmens statusas, nei nuolatinė būstinė, CEPOL susidūrė su tam tikrais sunkumais, kuriuos iš dalies išsprendė 2002 m. vasario mėn. sprendimas laikinai įkurti CEPOL sekretoriatą Danijos nacionalinėje policijos mokykloje. Per savo pirmuosius gyvavimo metus CEPOL negalėjo vykdyti nei savo biudžeto, nei įsteigti sekretoriato. Įgyvendinant valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo Europos Vadovų Taryboje Briuselyje 2003 m. gruodžio 13 d. sprendimą, CEPOL buvo suteikta nuolatinė būstinė Bramshill[2]. Tai turėtų išspręsti šį klausimą. Nepaisant to, kitos su struktūra susijusios problemos išlieka, ypač dėl to, kad biudžetą sudaro valstybių narių įmokos, taigi CEPOL turėjo kreiptis pagalbos pagal OISIN II ir AGIS programas tam, kad įvykdytų kai kuriuos uždavinius, pavyzdžiui, plėtoti Europos policijos mokymo tinklą (EPLN). Kaip pabrėžiama CEPOL trejų metų ataskaitoje[3], nors iškilo sunkumų, per trejus gyvavimo metus CEPOL pasiekė akivaizdžios pažangos, tinkamai organizuodamas kursus, atsižvelgdamas į tam tikrų policijos mokyklų galimybių ribas, net ir neturėdamas pakankamo sekretoriato darbuotojų skaičiaus. Kursai nebuvo pakankamai veiksmingi, nes potencialūs naudos gavėjai neturėjo pakankamų užsienio kalbos žinių, be to, iškilo finansinių problemų, dėl kurių ne visos valstybės kandidatės galėjo dalyvauti. Trejų metų ataskaitoje rekomenduojama, kad CEPOL turėtų juridinio asmens statusą, kompetentingą sekretoriato personalą ir nuolatinę būstinę. Kalbant apie CEPOL struktūrą, dauguma valstybių narių išreiškė pritarimą dėl to, kad tinklo veikla būtų tęsiama. Vėliau dviejų valstybių narių iniciatyva buvo pristatyti 2000 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimo pakeitimai, kuriais norima suteikti CEPOL juridinio asmens statusą[4] ir įsteigti CEPOL nuolatinę būstinę Bramshill[5]. Nors tai, kad juos numatoma priimti, padės CEPOL išspręsti kai kuriuos labiausiai neatidėliotinus klausimus, šios dvi iniciatyvos neišspręs visų institucijos pakeitimo klausimų norint užtikrinti našų ir veiksmingą CEPOL plėtojimąsi, kaip tai nurodoma Tarybos priimtose išvadose[6], iš kurių galima spręsti, kad Komisija ketina pateikti papildomų pasiūlymų. Šiuo pasiūlymu turi būti siekiama, kad CEPOL įgautų geresnį teisinį pagrindą, suteikiant CEPOL juridinio asmens statusą, nuolatinę būstinę, skiriant finansavimą iš Bendrijos biudžeto, apibrėžiant aiškias personalo taisykles ir sukuriant gerai organizuotą valdymo struktūrą, taip sudarant valstybių narių teisėsaugos tarnyboms geresnes sąlygas spręsti sudėtingus klausimus, kurie kyla dėl tarpvalstybinių nusikaltimų. 2. TIKSLAS Bendradarbiavimas rengiant teisėsaugos kursus Europos Sąjungoje yra priemonė, siekiant laisvės, saugumo ir teisingumo pagal Europos Sąjungos sutarties 29 straipsnį. Komisijos komunikate "Dėl Policijos ir muitinių bendradarbiavimo skatinimo Europos Sąjungoje"[7] kaip viena iš pagrindinių priemonių, norint pagerinti bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose Europos Sąjungos mastu, yra numatyti kursai. Komunikate taip pat akcentuojama, kad kursus reikia rengti ne tik policijoje, bet ir kitose valstybių narių teisėsaugos tarnybose (t.y., muitinės pareigūnams). CEPOL kursai turi papildyti jų žinias apie teisinius dokumentus, priklausančius Europos Sąjungos teisėsaugos tarnyboms, apie skirtingas nacionalines sistemas, techninę terminologiją skirtingomis kalbomis, etinius ir žmogaus teisių klausimus, taip pat pagerinti jų supratimą apie priklausymą Europos Sąjungai. Be to, turi būti skirtas dėmesys kursų kokybei gerinti, nustatant ne tik bendrus mokymo planus ir sukuriant metodiką, bet ir įvedant CEPOL atestavimą. Tai, kad CEPOL bus finansuojamas iš Bendrijos biudžeto, padidins jo galimybes atlikti ne tik esamus, bet ir naujus uždavinius[8]. CEPOL personalui taikomos taisyklės ir reglamentai, kurie galioja Europos Bendrijų institucijų oficialiems pareigūnams ir kitiems tarnautojams, padidins CEPOL galimybes priimti aukščiausios kvalifikacijos asmenis. 3. ĮGYVENDINIMAS Nors valstybių narių skirtingas požiūris į mokymą neturėtų būti problema pati savaime, bendra metodika ir bendrai taikomi kokybės standartai reikalingi tam, kad būtų užtikrintas tam tikras minimalus teisėsaugos mokymo lygis ES, bent jau kalbant apie bendrus interesus. Turint omeny subsidiarumo principą, CEPOL turėtų užtikrinti, kad Europos masto teisėsaugos pareigūnų kursai bus kaip priedas prie tų kursų, kuriuos rengia nacionalinės mokymo įstaigos. Pastarosios ir toliau išliks pagrindiniai ES teisėsaugos pareigūnų mokymo centrai. Taigi CEPOL turi telkti dėmesį į bendrų mokymo planų ir metodų plėtojimą, įskaitant ir virtualiojo mokymo modulius, kalbant apie tas teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimo sritis, kurioms teikiama pirmenybė ir kurie bus vienodai taikomi visose nacionalinėse mokymo įstaigose. Dabartiniame pasiūlymo projekte ne tik numatyta pateikti CEPOL užduotį organizuoti bendrus kursus - centralizuotai ar decentralizuotai - bet ir griežčiau apibrėžta CEPOL atsakomybė tobulinant bendras metodikas ir standartus bei įvertinant, kaip tai bus įgyvendinama per atestaciją. 4. FINANSAVIMAS Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad "einamosios išlaidos, kurios atsiranda įgyvendinant tas nuostatas (aprašytas Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje), turi būti įskaičiuojamos į Europos Bendrijų biudžetą, išskyrus atvejus, kai Taryba, veikdama vieningai, nusprendžia kitaip". Iki šiol CEPOL buvo finansuojamas iš valstybių narių įnašų. Dėl šio finansavimo būdo kilo problemų, pavyzdžiui, buvo pavėluotai mokama ar kai kurios valstybės narės nenorėjo mokėti pinigų, kuriais būtų buvę galima finansuoti svarbius projektus, tokius kaip Europos policijos mokymo tinklo (EPLN) - virtualiojo mokymo priemonės, kurią išplėtojo Olandijos policijos mokykla (LSOP) kartu su kitomis mokymo įstaigomis ir pasinaudojant programų OISIN bei AGIS lėšomis, - vystymas[9]. Tai, kad CEPOL periodiškai turėjo prašyti finansavimo pagal ES programas, rodo poreikį gauti finansavimą iš Bendrijos lėšų. CEPOL asignavimas iš Europos Bendrijų bendro biudžeto užtikrins, kad jo veikla, kuriant Europos masto teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimo sistemą, nepriklausys nuo nacionalinių biudžetų tvarkos procedūrų ir nuo to, kad prioritetai gali keistis. 5. STRUKTūROS PARINKIMAS CEPOL jau atlieka tam tikrus veiksmus, kurių negalėtų atlikti nei Komisija, nei atskiros valstybių narių teisėsaugos mokymo įstaigos: pastarosios neturi nei reguliuojamojo, nei vykdomojo pobūdžio įgaliojimų toje politikos srityje, kurią reglamentuoja Europos Sąjungos sutarties VI antraštinė dalis. Remiantis Eurojusto nustatytu precedentu[10], atrodo, kad geriausia - pertvarkyti CEPOL į Europos Sąjungos instituciją. Dabartinis pasiūlymas - Tarybos sprendimas, įsteigiantis CEPOL, kaip Europos Sąjungos instituciją, buvo sudarytas atsižvelgiant į: 2003 m. gruodžio 9 d. CEPOL trejų metų veiklos ataskaitą[11]; 2003 m. gruodžio 12 d. ir 13 d. Europos Vadovų Tarybos, posėdžiavusios Briuselyje, išvadas; Bendrijos institucijų sistemos[12] santykinį įvertinimą, kurį atliko Komisija; Komisijos komunikatą dėl Europos kontrolės institucijų valdymo sandaros[13] ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą dėl Finansinio pagrindų reglamento, skirto institucijoms, nurodytoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl bendrajam Europos Bendrijų[14] biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje. 6. TEISINIO PAGRINDO PARINKIMAS Teikiamo pasiūlymo teisinis pagrindas yra Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies c punktas, kur nustatoma, kad "bendrą veiklą policijos bendradarbiavimo srityje sudaro (...) bendradarbiavimas ir bendros profesinio mokymo srities iniciatyvos ...", kartu su 34 straipsnio 2 dalies c punktu, kur nustatoma, kad Taryba "imasi priemonių skatinti bendradarbiavimą" ir dėl to gali vieningai "priimti kitokius sprendimus, atitinkančius šios antraštinės dalies tikslus, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimą". 7. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS Nepažeidžiant Europos Bendrijos galių, VI antraštinės dalies nuostatos dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo, tiriant baudžiamąsias bylas, nustato Sąjungai atsakomybę už šias sritis. Visgi ši atsakomybė turi būti įgyvendinama, remiantis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsniu, kuriame teigiama, kad subsidiarumo principas turi būti gerbiamas, kaip tai daroma Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje. Siūlomas Sprendimas atitinka šiuos kriterijus. Subsidiarumas Atskiros nacionalinės institucijos nėra pajėgios užtikrinti tokio teisėsaugos mokymo srities bendradarbiavimo lygio, kuris atitiktų Europos Vadovų Tarybos reikalavimus, kai ji Tamperėje 1999 m. reikalavo sukurti CEPOL. Dabartinė CEPOL struktūra, nors ir veikia gerai, vis dėlto atskleidė savo trūkumų. Sąjungos struktūra yra reikalinga siekiant pagerinti operatyvinį nacionalinių mokymo įstaigų bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad bus surengti teisėsaugos pareigūnų kursai ES mastu. Proporcingumas Pasiūlymu įsteigiama ES institucija, kuri turės laikytis aiškių ir vienodų taisyklių, nustatytų Tarybos sprendime, kuris yra tinkamas dokumentas įsteigti ES institucijas. Pasiūlyme numatytos tik būtinos priemonės pirmiau minėtiems tikslams pasiekti. 8. STRAIPSNIų KOMENTARAI 1 straipsnis įsteigia CEPOL kaip ES instituciją. 2 straipsniu CEPOL suteikiamas juridinio asmens statusas. Norint išvengti ginčytinų klausimų, šiuo straipsniu suteikiamas "platus teisinis ir sutartinis veiksnumas, kuris nustatomas juridiniams asmenims pagal nacionalinius įstatymus". 3 straipsniu numatoma, kad CEPOL, jo direktoriui ir darbuotojams yra taikomas Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolas. 4 straipsniu nustatoma, kad nuolatinė CEPOL būstinė yra Bramshill, Jungtinėje Karalystėje. Šis straipsnis suderintas su valstybių ir vyriausybių vadovų sprendimu, priimtu per valstybių narių susitikimą Europos Vadovų Taryboje 2003 m. gruodžio 13 d.[15]. 5 straipsniu nustatoma CEPOL paskirtis ir jis yra suderintas su tikslais, išdėstytais pradiniame Tarybos sprendime, kuriuo įsteigtas CEPOL. Visgi šis straipsnis skiriasi nuo pradinio Tarybos sprendimo tuo, kad juo taip pat bandoma padidinti CEPOL veikimo sritį, daugiauatsižvelgiant į Tamperės išvadų 47 punktą, kur raginama įkurti Europos policijos koledžą, kuriame būtų mokomi "teisėsaugos pareigūnai". Nors numatyta, kad į kai kuriuos CEPOL kursus gali būti priimami ir muitinės pareigūnai, tačiau griežtai įpareigojama per juos mokyti valstybių narių "vyresniuosius policijos pareigūnus". Šis straipsnis, grindžiamas tais pačiais argumentais, susijęs su "vyresniaisiais ir kitais teisėsaugos pareigūnais, atliekančiais pagrindinį vaidmenį kovojant su tarpvalstybiniais nusikaltimais", nors gali būti ir pareigūnų, kurie nėra laikomi "vyresniaisiais" pagal šio termino apibrėžimą valstybėse narėse, tačiau kurie atlieka pagrindinį vaidmenį, kalbant apie teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą ES lygiu. 6 straipsniu nustatomi CEPOL tikslai. Pagal pradinį Tarybos sprendimą, kuriuo įkuriamas CEPOL, straipsnyje nurodoma, kad CEPOL turi suderinti valstybių narių reikiamų mokymo įstaigų veiksmus. Visgi šiame straipsnyje pabrėžiama, kad reikia patobulinti ES teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą kiekybės ir kokybės požiūriu, ir pateikiami pagrindinių dalykų pavyzdžiai (tokie kaip išmanyti ES institucijų, Europolo ir Eurojusto struktūrą ir veiklą), sudarantys CEPOL bendrų mokymo programų, kurios bus plėtojamos, pagrindą. 7 straipsniu nustatomos CEPOL užduotys. Palyginti su pradiniu Tarybos sprendimu, šiuo straipsniu CEPOL iškeliama daugiau uždavinių nustatant ir tobulinant bendrus standartus ir kursų modulius, kuriuos naudoja valstybių narių mokymo įstaigos, bei įvertinant, ar jie buvo, tinkamai įgyvendinti. CEPOL turi būti pajėgi užtikrinti, kad ES bus taikomi vienodi bendri standartai ir rengiami tam tikri pagrindiniai kursai. Tai turi būti atliekama taip, kad visų teisėsaugos pareigūnų tam tikrų dalykų, kurie laikomi esminiais, norint geriausiai atlikti savo pareigas, žinių ir kompetencijos lygis būtų panašus. 8 straipsniu nustatyta, kad CEPOL valdymo organai yra valdyba ir direktorius. Nuolatinio sekretoriato nebelieka, nes jį pakeičia direktorius, kuriam padeda personalas (žr. 11 straipsnį). 9 straipsniu nustatoma CEPOL valdybos sudėtis, sprendimų priėmimo būdai ir kompetencija. Šiuo straipsniu nustatoma, kad valdybą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir atstovas iš Komisijos (kuris yra visateisis narys). Kiekvienas iš atstovų turi vieną balsą. Nacionaliniai atstovai turėtų būti nacionalinių mokymo įstaigų vadovai, bet dabar kiekvienai valstybei narei paliekama teisė pačiai spręsti dėl jos atstovavimo CEPOL valdyboje. Be to, valdybos narių skaičius yra ribojamas, su sąlyga, kad nariai vis dėlto gali būti lydimi ekspertų. Tarybos generalinio sekretoriato ir Europolo atstovai dalyvauja susitikimuose kaip stebėtojai, neturintys balsavimo teisės. Straipsnis taip pat rodo, kad dabartinė praktika keičiama: juo nustatoma, kad įprastai valdybos sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus tam tikrus atvejus, nustatytus Tarybos sprendime, kai sprendimai priimami dviejų trečdalių balsų dauguma. Perėjimas nuo balsavimo vienbalsiai prie balsavimo dauguma yra suderintas su Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktu. 10 straipsniu nustatoma CEPOL direktoriaus kompetencija ir atsakomybė. Priešingai nei Tarybos 2000 m. gruodžio 22 d. sprendimu, šiuo straipsniu nustatoma, kad jis arba ji yra atsakinga ne tik už kasdienį CEPOL darbo, įskaitant ir personalo, valdymą, bet taip pat ir už naujų uždavinių įvertinimą ir atestavimą. CEPOL direktorius yra atskaitingas valdybai. 11 straipsniu nustatoma, kad CEPOL personalas padeda direktoriui eiti pareigas. Straipsnis taip pat numato, kad personalo reglamento, skirto Europos Bendrijų pareigūnams, taisyklės ir kitų Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos taikomos CEPOL personalui, taip pat direktoriui. 12 straipsnyje reikalaujama įkurti nacionalinius CEPOL skyrius valstybėse narėse. Šiame straipsnyje atsižvelgiama į vieną iš pagrindinių CEPOL trejų metų ataskaitos išvadų, kurioje dauguma valdybos narių buvo tos nuomonės, kad valstybių narių nacionalinės mokymo įstaigos ir toliau turi būti teisėsaugos pareigūnų mokymo pradinės įstaigos ir kad tinklas buvo geriausias CEPOL veikimo būdas. Straipsniu taip pat siekiama išvengti dubliavimo ir pasiekti, kad žinios ir ištekliai, priklausantys nacionalinėms mokymo įstaigoms, būtų naudojami optimaliai, leidžiant nacionalinėms mokymo įstaigoms dalyvauti sprendžiant pagrindinius mokymo veiksmų planavimo, įgyvendinimo, įvertinimo ir atestavimo uždavinius. Norint užtikrinti, kad bus sklandžiai bendradarbiaujama, straipsnyje nustatoma, kad atskiros mokymo įstaigos turi galimybę tiesiogiai susisiekti su CEPOL direktoriumi, jeigu tik jie praneša nacionaliniam CEPOL skyriui(-iams). 13 straipsnyje vardijamos skirtingos institucijos ir įstaigos, su kuriomis CEPOL turi bendradarbiauti, ir aiškiai nurodoma atsižvelgti į Europolo ar Operatyvinės policijos vadovų darbo grupės pateikiamas rekomendacijas. 14, 15 ir 16 straipsniais aprašomos standartinės Europos institucijos biudžeto nuostatos, perimtos iš Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Išorės sienų valdymo instituciją[16]. Jos reiškia, kad dabartinis Tarybos sprendimas gerokai pakeičiamas ta prasme, kad dabar CEPOL biudžetas sudaromas iš valstybių narių įmokų. Siūlymas suteikti CEPOL finansavimą iš Bendrijos biudžeto kyla iš Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalies. Tai turi reikšti svarbų CEPOL plėtros progresą. 17 straipsnis susijęs su kova prieš sukčiavimą ir yra standartinis straipsnis, skirtas Europos institucijoms. 18 straipsniu nustatoma, kad nepažeidžiant CEPOL valdybos darbo reglamento, oficialūs Europos Sąjungos lingvistiniai susitarimai taikomi CEPOL. 19 straipsniu nustatoma viešoji naudojimosi dokumentais tvarka ir tai yra standartinis ES institucijų straipsnis. 20 straipsnis yra pereinamoji nuostata, susijusi su CEPOL nuolatinio sekretoriato persikėlimu iš Kopenhagos į Bramshill, Jungtinę Karalystę. 21 straipsnis taip pat yra pereinamoji nuostata, pagal kurią numatomas šešių mėnesių laikotarpis valstybėms narėms įkurti savo CEPOL nacionalinius skyrius ir perduoti svarbią informaciją Komisijai ir Tarybos generaliniam sekretoriatui. 22 straipsniu nustatomos reikalingos priemonės, kuriomis remiantis turi būti užtikrinama, kad CEPOL darbas bus reguliariai vertinamas ir bus įgyvendinamas Tarybos sprendimas. Šis straipsnis yra suderintas su dabartinėmis Bendrijos tarnybų veiklos vertinimo rekomendacijomis. 23 straipsniu nustatoma, kad panaikinamas 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas. 24 straipsniu nustatoma Sprendimo įsigaliojimo data. 1 priede nustatomos CEPOL direktoriaus skyrimo rekomendacijos, kurios yra suderintos su tomis, kurios naudojamos skiriant Europos institucijų vadovus. 2004/0215 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL), kaip Europos Sąjungos instituciją EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ir ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies c punktą ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[17], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[18], kadangi: (1) 2000 m. gruodžio 22 d. Taryba, veikdama pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą, priėmė Sprendimą 2000/820/JHA[19], kuris įsteigė Europos policijos koledžą (CEPOL), kaip nacionalinių mokymo įstaigų valstybėse narėse tinklą, skirtą vyresniesiems policijos pareigūnams, tačiau neturintį juridinio asmens teisių. (2) Nuo pat pradžios CEPOL plėtojo darbo santykius su nacionalinėmis mokymo įstaigomis Europos Sąjungos valstybėse ir šalyse kandidatėse, su kuriomis vedamos derybos arba gali būti vedamos derybos dėl stojimo ateityje, taip pat su Islandija bei Norvegija. (3) Tuo pačiu metu CEPOL plėtojo policijos mokymo srities bendradarbiavimo santykius su kitomis organizacijomis ir institucijomis, ypač su Šiaurės Baltijos policijos akademija (NBPA) ir Vidurio Europos policijos akademija (MEPA). (4) CEPOL atliko vis labiau pastebimą vaidmenį, siūlydamas kursus vyresniesiems policijos pareigūnams valstybėse narėse, ypač kovos su terorizmu srityje; kovos su organizuotu nusikalstamumu, ypač narkotikų prekyba, pinigų padirbinėjimu ir žmonių prekyba; nusikaltimais aplinkai ir kompiuteriniais nusikaltimais; nekarinės krizės valdymo; bendradarbiavimo su valstybėmis kandidatėmis; užtikrinant žmogaus teises ir viešąją tvarką. (5) 2004 m. vasario 19 d. Taryba, posėdžiaujanti Briuselyje, patvirtino ataskaitą, kurią pristatė CEPOL valdyba dėl CEPOL veiklos ir ateities, remdamasi Tarybos sprendimo 2000/820/JHA 9 straipsniu. Savo išvadose Taryba pripažįsta, kad institucijos pakeitimai yra reikalingi tam, kad būtų užtikrinta naši ir veiksminga CEPOL plėtra, be to, pabrėžiama, kad reikia imtis tyrimo dėl CEPOL ateities plėtros. Atsižvelgdama į tai, Taryba atkreipė dėmesį į Komisijos norą imtis tolesnių papildomų pasiūlymų, susijusių su CEPOL veikla, ir nurodė ypatingą sekretoriato vaidmenį bei poreikį gerinti CEPOL finansų ir personalo valdymą. Taryba pabrėžė, kad reikia atsižvelgti ir į kitas CEPOL valdybos nuostatas svarstant šiuos pasiūlymus. (6) Savo 2003 m. trejų metų ataskaitoje CEPOL valdybos dauguma rekomendavo pertvarkyti CEPOL į Europos Sąjungos instituciją, turinčią juridinio asmens teises, savo personalą ir finansuojama iš Europos Sąjungos biudžeto, kartu išlaikant vientisą tinklą su nacionalinėmis valstybių narių mokymo įstaigomis. (7) Galutinis CEPOL tikslas - prisidėti kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę pagal Europos Sąjungos sutarties 29 straipsnį, tai turi būti daroma plėtojant ir gerinant policijos ir teisėsaugos pareigūnų mokymo srities bendradarbiavimą. (8) Tuo tikslu CEPOL turėtų papildyti nacionalinių mokymo įstaigų veiksmus taip, kad padidintų teisėsaugos pareigūnų skaičių, kurie atliktų pagrindinį vaidmenį, kovodami su sunkiais ir (ar) organizuotais nusikaltimais ir terorizmu Europos Sąjungoje, ir turėtų praktinių teisėsaugos bendradarbiavimo aspektų darbinį supratimą. (9) Norint pasiekti šiuos tikslus, CEPOL turėtų tinkamiausiai panaudoti dabartinius teisėsaugos mokymo šaltinius Europos Sąjungoje. Ypač ji turėtų plėtoti kartu su valstybių narių mokymo įstaigomis mokymosi ir mokymo produktus, kurie galėtų būti naudojami jų pačių, taip pat kaip ir minimaliuosius kokybės standartus, kurie leistų įvertinti, kaip tie produktai yra diegiami. (10) Prisidedant prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės siekimo, gerinant policijos ir kitų teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą Europos Sąjungoje, CEPOL produktai, įskaitant bendrus kursus, turi būti prieinami muitinės ir kitiems teisėsaugos pareigūnams, kurie aktyviai dalyvauja kovodami su sunkiais ir (ar) organizuotais nusikaltimais bei terorizmu Europos Sąjungoje. (11) Norint plėtoti mokymo priemones, kurios leistų teisėsaugos tarnyboms lengviau panaikinti nusikaltimų grėsmę, kuri kyla Europos Sąjungos valstybėms narėms, CEPOL turėtų plėtoti bendradarbiavimo santykius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis, tokiomis kaip Europolas ir Eurojustas, taip pat ir su tinklais bei kitais svarbiais dalyviais. Ypač CEPOL turėtų plėtoti artimus darbo ryšius su Europos Sąjungos policijos vadų operatyvine darbo grupe. (12) Pasiūlytų veiksmų tikslai, ypač gerinantys operatyvinį nacionalinių mokymo įstaigų ir institucijų, užtikrinančių, kad teisėsaugos pareigūnai bus mokomi Europos Sąjungos mastu, bendradarbiavimą, negali būti valstybių narių veiksmingai pasiekti, tačiau dėl poreikio plėtoti ir taikyti bendrus teisėsaugos pareigūnų mokymo standartus gali būti geriau pasiekiami Europos Sąjungos lygiu. Šis Sprendimas apsiriboja iki minimalių reikalavimų, norint pasiekti šiuos tikslus, ir numatys tik būtinas priemones minėtam tikslui pasiekti. (13) Sprendime atsižvelgiama į pagrindines teises ir laikomasi principų, kurie pripažįstami Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje ir aprašyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, NUSPRENDĖ: 1 skyrius Steigimas, teisinis statusas ir būstinė 1 straipsnis Steigimas Europos policijos koledžas (toliau - CEPOL), yra steigiamas kaip Europos Sąjungos institucija. 2 straipsnis Teisinis statusas 1. CEPOL turi juridinio asmens teises. 2. CEPOL kiekvienoje valstybėje narėje turi platų teisinį ir sutartinį veiksnumą, kuris suteikiamas juridiniams asmenims pagal nacionalinius įstatymus. CEPOL tam tikrais atvejais gali įsigyti ir disponuoti kilnojamuoju ir nekilnojamuoju turtu bei būti teisminio bylinėjimosi šalimi. 3 straipsnis Privilegijos ir imunitetai Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolas taikomas CEPOL, jo direktoriui ir darbuotojams. 4 straipsnis Būstinė CEPOL būstinė yra Bramshill, Jungtinėje Karalystėje. II skyrius Paskirtis, tikslai ir uždaviniai 5 straipsnis Paskirtis 1. Neapribojant institucijų, atsakingų už teisėsaugos pareigūnų valstybėse narėse mokymą, kompetencijos, CEPOL paskirtis yra padėti mokyti vyresniuosius ir kitus teisėsaugos pareigūnus valstybėse narėse, kurie atlieka svarbų vaidmenį kovodami su tarpvalstybiniais nusikaltimais Europos Sąjungoje. Tai turi būti daroma turint tikslą stiprinti ir gerinti bendradarbiavimą tose srityse, kurios labiausiai susijusios su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės siekimu, kaip tai suprantama pagal Europos Sąjungos sutarties 29 straipsnį. Tai darydamas, CEPOL turi stengtis paremti Europos požiūrį į pagrindines problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės, užkirsdamos kelią ir kovodamos su nusikaltimais, organizuotu ar kitokiu nusikalstamumu, ypač dėl tarpvalstybinio masto, padedant mokyti vyresniuosius ir kitus teisėsaugos pareigūnus valstybėse narėse. 2. CEPOL kursuose ir mokymo planuose dėmesys turi būti telkiamas ieškoti būdų, kaip gerinti valstybių narių teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą tose srityse, kurioms teikiama pirmenybė, pavyzdžiui, užkertant kelią ir kovojant su sunkiais nusikaltimais ir (ar) organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. Minėtos tarnybos turi atkreipti ypatingą dėmesį į žmogaus teises ir etiką, kai ji susijusi su teisėsauga, atsižvelgiant į svarbius dokumentus. CEPOL kursai ir mokymo priemonės turi būti skirtos policijos bei kitų teisėsaugos tarnybų pareigūnų darbui Europos Sąjungoje ir (ar) jiems bendradarbiauti tarptautiniu mastu, kovojant su nusikaltimais ir užkertant jiems kelią. 6 straipsnis Tikslai CEPOL tikslai yra šie: Papildyti valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų veiksmus siekiant padidinti vyresniųjų ir kitų teisėsaugos pareigūnų skaičių, kurie atliktų pagrindinį vaidmenį kovodami su tarpvalstybiniais nusikaltimais Europos Sąjungoje, turėdami darbinį supratimą apie praktinius Europos Sąjungos teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimo aspektus, ir rūpintųsi, kad būtų tinkamiau ir geriau įgyvendinami įstatymai, kovojant su tarpvalstybiniais nusikaltimais Europos mastu. Pagilinti visų laipsnių policijos ir kitų teisėsaugos pareigūnų, atliekančių svarbų vaidmenį Europos Sąjungos bendradarbiavime, žinias, o būtent: a) valstybių narių policijos sistemų ir struktūrų; b) Europos Sąjungos institucijų, jų veiklos ir vaidmens, taip pat kaip ir sprendimų priėmimo mechanizmų ir teisinių Europos Sąjungos dokumentų, ypač atkreipiant dėmesį į jų reikšmę, kalbant apie teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą; c) Europolo tikslų, struktūros ir veiklos, taip pat kaip ir galimybių kuo labiau pagerinti Europolo ir svarbių teisėsaugos tarnybų valstybėse narėse bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu; d) Eurojusto tikslų, struktūros ir veiklos, taip pat kaip ir galimybių kuo labiau pagerinti Eurojusto ir svarbių teisėsaugos tarnybų valstybėse narėse bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu; e) Europos Sąjungos kovos su nusikaltimais srities dokumentų, taip pat kaip ir kitų susijusių dokumentų, taikytinų šioje srityje, ir jų galimybių; f) žmogaus teisių dokumentų, susijusių su policijos bendradarbiavimu Europos Sąjungoje, taip pat kaip ir teisinių bei demokratinių apsaugos priemonių, kai jos taikomos policijos veikloje Europos Sąjungos valstybėse narėse; g) Europos Sąjungos valstybių narių kalbų ir ypač bendrai naudojamos specialiosios terminologijos. Prisidėti gerinant technines ir mokslines žinias, kovojant su nusikaltimais, laikantis įstatymo ir palaikant tvarką bei viešąjį saugumą, norint padėti institucijoms, kurios atsakingos už policijos mokymą ir policijos bendradarbiavimą atliekant savo funkcijas. Plėtoti ir gerinti teisėsaugos pareigūnų mokymo bendradarbiavimą, turint tikslą pasiekti pirmiau minėtus tikslus, kartu su susijusiomis institucijomis iš šalių kandidačių, taip pat kaip ir Norvegijos bei Islandijos ir bet kurios kitos valstybės, su kuria bendradarbiavimas dėl teisėsaugos pareigūnų mokymo atrodo susijęs su CEPOL siekiamais tikslais. 7 straipsnis Uždaviniai Norint pasiekti 6 straipsnyje nurodytus tikslus, CEPOL visų pirma turi imtis šių uždavinių: 1. Atsižvelgiant į policijos ir kitų teisėsaugos tarnybų Europos Sąjungoje bendradarbiavimą, plėtoti bendrus mokymo kursų standartus, skirtus vyresniesiems ir kitiems teisėsaugos pareigūnams valstybėse narėse, atliekantiems pagrindinį vaidmenį kovojant su tarpvalstybiniais nusikaltimais. 2. Aprūpinti teisėsaugos mokymo įstaigas valstybėse narėse bendrais standartais, rengiant minėtus vyresniuosius ir kitus teisėsaugos pareigūnus. 3. Aprūpinti teisėsaugos mokymo įstaigas valstybėse narėse kursų moduliais, rengiant minėtus vyresniuosius ir kitus teisėsaugos pareigūnus. 4. Nustatyti, kurioms sritims, rengiant kursus valstybių narių vyresniesiems teisėsaugos pareigūnams, teikti pirmenybę. Valdyba kasmet apibrėžia prioritetus, kurie lemia CEPOL darbo kryptis. 5. Plėtoti ir parūpinti kursus instruktoriams valstybėse narėse. 6. Reguliariai įvertinti CEPOL mokymo modulių metodiką ir kaip jie įgyvendinami, remiantis bendru standartu, ir išduoti CEPOL atestatus, įvertinant ir instruktorius, ir kursų turinį. Už tai, kad būtų vertinama, yra atsakingas CEPOL direktorius, pagal profesionalaus vertinimo, panašaus į kitų sričių bendradarbiavimo, schemą, remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštine dalimi. 7. Plėtoti ir remti virtualiuosius mokymo modulius, prižiūrint, atnaujinant CEPOL elektroninį tinklą ir optimizuojant jo naudojimą (Europos policijos žinių tinklas). 8. Plėtoti ir remti mokymą, norint parengti Europos Sąjungos policijos pajėgas dalyvauti valdant nekarinę krizę. 9. Nustatyti sritis, kurioms būtų teikiama pirmenybė, tiriant teisėsaugos dalykus, norint padidinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo veiksmingumą ir labiau plėtoti policijos mokslą Europos Sąjungoje. Dėl to CEPOL gali užsakyti atlikti tyrimo projektus akademinėms ir kitoms susijusioms institucijoms. 10. Skleisti geriausius praktikos pavyzdžius, tyrimų duomenis ir konkrečių policijos bendradarbiavimo projektų rezultatus, kurie atrodo naudingi mokymo tikslais, ar tai būtų konferencijų ir seminarų organizavimas, brošiūrų leidyba ar kitos informacinės medžiagos rengimas, ir (ar) naudojamos elektroninės komunikacijos priemonės. 11. Skatinti, kad būtų keičiamasi policijos ir kitais teisėsaugos pareigūnais bei rengiamos komandiruotės mokymo tikslais, be to, ir imtis atlikti tyrimus, kiek tai susiję su mokymu. III skyrius Organai, nacionaliniai skyriai ir bendradarbiavimas su kitomis institucijomis 8 straipsnis Organai CEPOL organai yra: 1) Valdyba. 2) Direktorius. 9 straipsnis Valdyba 1. Valdybą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir atstovas iš Europos Komisijos. Kiekviena valstybė narė pati sprendžia dėl atstovų skyrimo į valdybą. Kiekvienas narys turi vieną balsą. 2. Valdybos nariai turėtų būti nacionalinių teisėsaugos mokymo įstaigų valstybėse narėse direktoriai. Kai yra keletas direktorių iš vienos valstybės narės, valstybė narė pati sprendžia dėl atstovavimo valdyboje pagal šio straipsnio 1 dalį. Valdybai pirmininkauja tos valstybės narės atstovas, kuri tuo metu pirmininkauja Tarybai. 3. Europos Sąjungos Tarybos ir Europolo generalinio sekretoriato atstovai kviečiami dalyvauti susitikimuose kaip balsavimo teisės neturintys stebėtojai. Valdybos narius gali lydėti ekspertai. 4. CEPOL direktorius dalyvauja valdybos posėdžiuose, tačiau per juos neturi balsavimo teisės. 5. Valdyba susirenka mažiausiai du kartus per metus. Jos darbo reglamentas nustatomas dviejų trečdalių valdybos narių balsų dauguma. 6. Valdyba sprendimus priima, kai už tai pasisako dauguma jos narių, išskyrus atvejus, kai šiuo Sprendimu nustatoma kitaip. 7. Valdyba priima sprendimus dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma: a) tvirtindama bendrus mokymo planus, mokymo modulius, metodikas ir bet kurias kitas mokymosi bei mokymo priemones; b) tvirtindama mažiausiai trijų kandidatų sąrašą į CEPOL direktoriaus postą, remdamasi rekomendacijomis, kurios nustatytos šio Sprendimo priede, ir pateikia dėl to spręsti Tarybai; c) tvirtindama biudžeto projektą ir pateikdama jį Komisijai; d) tvirtindama darbo programos projektą, metinės ataskaitos projektą ir penkerių metų CEPOL ataskaitą, ir pateikia jas Tarybai priimti; e) tvirtindama sprendimą, apibrėžiantį, kas CEPOL turi vykdomąją galią, Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais suteikiamą skiriančiajai institucijai, t. y., kas pagal kitų tarnautojų įdarbinimo tvarką įgaliojamas sudaryti atitinkamas sutartis; f) direktoriaus pasiūlymu ir, prašydama Komisijos sutikimo, priima įgyvendinimo taisykles, taikomas CEPOL personalui. 8. Valdyba gali nuspręsti sudaryti iš savo narių darbo grupes, kurios teiktų rekomendacijas, plėtotų ir siūlytų strategijas, mokymo koncepcijas ir priemones ar atliktų kitas patariamąsias užduotis, kurios, valdybos nuomone, yra reikalingos. Valdyba nustato tokių darbo grupių valdymo, kūrimo ir veiklos taisykles. 10 straipnis Direktorius 1. Direktorius atstovauja CEPOL, atlikdamas visus teisinius veiksmus ir pareigas. 2. Direktorių skiria Taryba penkeriems metams iš sąrašo, kurį sudaro mažiausiai trys kandidatai, pateikiami valdybos. 3. Taryba gali nuspręsti pratęsti direktoriaus kadenciją, tai daroma rekomenduojant dviem trečdaliams valdybos narių. Bendra CEPOL direktoriaus kadencija negali viršyti dešimties metų. 4. Direktorius atsakingas už kasdienį vadovavimą CEPOL darbui. Jis remia valdybos darbą ir veikia kaip tarpininkas tarp valdybos ir CEPOL nacionalinių skyrių, nurodytų 12 straipsnyje. Direktorius pirmiausia atsakingas už: a) visus personalo reikalus, išskyrus sprendimą, apibrėžiantį kas CEPOL turi vykdomąją galią, Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais suteikiamą skiriančiajai institucijai, t. y., kas pagal kitų tarnautojų įdarbinimo tvarką įgaliojamas sudaryti atitinkamas sutartis; b) tai, kad turi imtis visų reikalingų veiksmų, įskaitant ir tai, kad turi priimti vidaus administravimo taisykles bei skelbti pranešimus, tam, kad užtikrintų, kad CEPOL veikia pagal šio Sprendimo nuostatas; c) preliminaraus biudžeto, preliminarios metinės ataskaitos ir preliminarios darbo programos sudarymą, kuriuos pateikia valdybai; d) biudžeto vykdymą; e) bendravimą su tiesiogiai susijusiomis tarnybomis valstybėse narėse; f) darbo programos koordinavimą ir įgyvendinimą; g) CEPOL mokymo ir mokymosi priemonių įvertinimą ir įgyvendinimą, bei CEPOL atestatų išdavimą valstybių narių instruktoriams ir mokymo įstaigoms; h) bet kokią kitą funkciją, kurią jam priskyrė valdyba. 5. Direktorius už savo veiklą atskaitingas valdybai. 6. Europos Parlamentui ar Tarybai reikalaujant, direktorius praneša apie savo vykdomas pareigas. 7. Direktorius veda derybas su priimančiąja valstybe nare dėl būstinės sutarties ir pateikia ją valdybai tvirtinti, o ši tai turi padaryti dviejų trečdalių balsų dauguma. 11 straipsnis Personalas 1. Direktoriui eiti pareigas padeda personalas. 2. CEPOL personalui ir direktoriui taikomos taisyklės, nustatytos reglamentuose ir taisyklėse, taikomose Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams. 3. Norint įgyvendinti Reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, CEPOL prilyginamas institucijai, suprantamai pagal Europos Bendrijų pareigūnų personalo taisyklių 1 a straipsnio 2 dalį. 4. Valdyba gali priimti planus, leidžiančius nacionaliniams ekspertams vykti į komandiruotes iš valstybių narių į CEPOL. 12 straipsnis Nacionaliniai skyriai 1. CEPOL nacionaliniai skyriai kuriami kiekvienos valstybės narės nacionalinėse teisėsaugos įstaigose. Jei valstybėje narėje yra keletas įstaigų, tokiu atveju valstybė narė pati sprendžia įsteigti vieną ar daugiau nacionalinių skyrių, taip pat kaip ir dėl jo (jų) vietos. 2. Nacionaliniams skyriams vadovauja pareigūnai, tiesiogiai atsakingi už mokymo programų plėtotę ir įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, arba asmuo, turintis lygiavertę kompetenciją ir atsakomybę. Kiekviena valstybė narė, remdamasi savo nacionaliniais teisės aktais, sprendžia dėl nacionalinių skyrių organizavimo ir personalo. Jei reikalinga, CEPOL nacionaliniai skyriai gali būti sudaromi ir iš vieno asmens tol, kol užtikrinama, kad jie tinkamai veiks pagal šį sprendimą. 3. Valstybės narės sutinka imtis visų reikalingų priemonių, kurios užtikrintų gerą bendravimą ir bendradarbiavimą visų susijusių mokymo įstaigų, taip pat susijusių tyrimo institutų su CEPOL nacionaliniu skyriumi(-iais). Jei valstybėje narėje yra daugiau nei vienas CEPOL nacionalinis skyrius, kiekviena valstybė narė savo nuožiūra skiria vieną iš jų kaip centrinį koordinuojantį skyrių, atsakingą už būtino bendravimo ir bendradarbiavimo su kitais CEPOL nacionaliniais skyriais jos teritorijoje ir kitose valstybėse narėse užtikrinimą. 4. CEPOL nacionaliniai skyriai atsakingi už tai, kad būtų surengti valdybos patvirtinti kursai, įgyvendintos mokymo ir mokymosi priemonės nacionaliniu lygiu, jie taip pat turi aktyviai dalyvauti plėtodami ir vertindami šias priemones. Kiekvienas CEPOL nacionalinis skyrius ypač atsakingas už šias užduotis: a) bet kokios CEPOL veiklos, ypač mokymosi, organizavimą valstybės narės teritorijoje; b) padėti direktoriui įgyvendinant ir įvertinant kursų, mokymo ir mokymosi priemones skirtinguose teisėsaugos mokymo įstaigose toje valstybėje narėje, taip pat suteikiant reikalingą informaciją apie tęstinę plėtrą ir esamos peržiūrą; c) CEPOL išplėtotų produktų platinimą vadovaujant direktoriui, taip pat ir bet kokios kitos su CEPOL veikla susijusios teisėsaugos informacijos platinimą reikiamiems dalyviams toje valstybėje narėje; d) teikti direktoriui bet kokią informaciją, kuri gali būti naudinga jam vykdant savo pareigas, įskaitant ir informaciją ir (ar) rezultatus dėl dabartinio taikomo tyrimo; e) reikalavimų, kuriuos priėmė direktorius valdybos vardu, vykdymą; f) bet kokius kitus uždavinius, dėl kurių sprendimus priėmė valdyba. 5. CEPOL nacionaliniai skyriai atsakingi už bet kokius su CEPOL susijusius reikalus valstybėje narėje. CEPOL direktorius bet kuriuo metu gali susisiekti su tam tikromis mokymo įstaigomis valstybėse narėse, jeigu tik jis (ji) informuoja reikiamą CEPOL nacionalinį skyrių apie susisiekimo tikslą ir turinį. 6. Tam tikros mokymo įstaigos valstybėse narėse gali susisiekti su CEPOL direktoriumi savo iniciatyva, jeigu tik jie tuo pačiu metu informuoja savo nacionalinį skyrių apie susisiekimo tikslą ir turinį. 13 straipsnis Bendradarbiavimas su kitomis institucijomis 1. CEPOL bendradarbiauja su Europos Sąjungos institucijomis teisėsaugos ir kitose su tuo susijusiose srityse, ypač Europolu, Eurojustu, Europos narkotikų ir narkomanijos monitoringo centru (EMCDDA), Europos monitoringo centru dėl rasizmo ir ksenofobijos (EMCR) ir kitomis Europos Sąjungos institucijomis, kurių veikla susijusi su CEPOL. 2. CEPOL bendradarbiauja su nacionalinėmis mokymo įstaigomis tų valstybių, su kuriomis Europos Sąjunga veda ar ruošiasi vesti derybas dėl stojimo, taip pat ir su Islandijos bei Norvegijos nacionalinėmis mokymo įstaigomis. 3. Valdyba gali dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma įgalioti CEPOL direktorių vesti derybas dėl bendradarbiavimo sutarčių su bet kuria šio straipsnio 1 ar 2 dalyje minėta institucija bei su nacionalinėmis mokymo įstaigomis ar panašiomis institucijomis trečiosiose šalyse. 4. CEPOL gali atsižvelgti į Europolo ar ES policijos vadų operatyvinės darbo grupės rekomendacijas, nepažeisdamas taisyklių, kuriose nustatyta, kaip turi būti priimama CEPOL darbo programa. IV skyrius Finansiniai reikalavimai 14 straipsnis Biudžetas 1. Neapribojant kitų įplaukų rūšių, CEPOL pajamos susideda iš: (a) Bendrijos subsidijų, įskaičiuotų į Europos Sąjungos bendrą biudžetą (Skirsnis -Komisija); (b) mokesčių už teikiamas paslaugas; (c) bet kokių valstybių narių savanoriškų įmokų. 2. CEPOL išlaidos apima personalo, administracines, infrastruktūros ir operacines išlaidas. 3. Direktorius įvertina CEPOL pajamas ir išlaidas ateinantiems finansiniams metams ir pateikia ataskaitą valdybai kartu su sudarymo planu. 4. Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. 5. Valdyba priima vertinimo projektą, įskaitant ir parengtinį sudarymo planą, prie kurio pridedama preliminari darbo programa, ir visa tai siunčiama Komisijai vėliausiai iki kiekvienų metų kovo 31 d. 6. Komisija vertinimo ataskaitą kartu su preliminariu Europos Sąjungos biudžeto projektu siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau - biudžeto valdymo institucija). 7. Remdamasi sąmata, Komisija įskaito į preliminarų Europos Sąjungos bendro biudžeto projektą vertinimo duomenis, kurie atrodo reikalingi sudarymo planui bei nustatant subsidijų, kurios bus bendrame biudžete, dydį. Visa tai turi būti įvertinta prieš pateikiant biudžeto valdymo institucijai pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 272 straipsnį. 8. Biudžeto valdymo institucija sankcionuoja CEPOL subsidijų skirstymą. Ji priima CEPOL sudarymo planą. 9. CEPOL biudžetą tvirtina valdyba. Jis turi tapti galutinis po to, kai priimamas galutinis Europos Sąjungos bendras biudžetas. Kur galima, jis turi būti atitinkamai suderintas. 10. Bet kokie biudžeto pakeitimai, įskaitant ir sudarymo planą, turi atitikti tvarką, nustatytą 5-9 dalyse. 11. Valdyba kaip galima greičiau turi pranešti biudžeto valdymo institucijai, jeigu ketina įgyvendinti bet kokį projektą, kuris gali turėti didelę finansinę reikšmę dėl finansavimo iš jos biudžeto, ypač, kai projektai susiję su nuosavybe (pastatų nuoma ar pirkimas). Apie tai turi būti pranešama Komisijai. 12. Jeigu biudžeto valdymo institucijos skyrius pranešė ketinantis pateikti nuomonę, per šešis mėnesius nuo datos, kai buvo pranešta apie projektą, jis turi persiųsti savo nuomonę valdybai. 15 straipsnis Biudžeto kontrolė 1. Kiekvienais sekančiais finansiniais metais, vėliausiai iki kovo 1 d., CEPOL apskaitos pareigūnas perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui parengtines sąskaitas kartu su tų finansinių metų vadovavimo biudžetinei ir finansinei veiklai ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas apibendrina institucijų ir decentralizuotų organų parengtines sąskaitas pagal Finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų[20] bendram biudžetui, 128 straipsnį. 2. Kiekvienais sekančiais finansiniais metais, vėliausiai iki kovo 31 d., Komisijos apskaitos pareigūnas siunčia Auditorių Rūmams CEPOL parengtines sąskaitas ir tų finansinių metų vadovavimo biudžetinei ir finansinei veiklai ataskaitą, pastaroji taip pat turi būti siunčiama Europos Parlamentui ir Tarybai. 3. Gavus Auditorių Rūmų pastabas dėl CEPOL parengtinių sąskaitų, pagal bendro finansinio reglamento 129 straipsnį už galutinių CEPOL sąskaitų sudarymą ir jų pateikimą valdybai svarstyti yra atsakingas direktorius. 4. Valdyba pateikia išvadas dėl galutinių CEPOL sąskaitų. 5. Kiekvienais sekančiais metais, vėliausiai iki liepos 1 d., direktorius turi nusiųsti galutines sąskaitas kartu su valdybos išvadomis Komisijai, Auditorių Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai. 6. Galutinės sąskaitos paskelbiamos. 7. Vėliausiai iki rugsėjo 30 d. direktorius siunčia Auditorių Rūmams atsakymą dėl jų pastabų. Jis taip pat atsakymą siunčia valdybai. 8. Europos Parlamentas, rekomenduojant Tarybai, gali iki n+2 metų balandžio 30 d. pateikti direktoriui patvirtinimą apie biudžeto įvykdymą, atsižvelgiant į tai, kaip buvo įgyvendinamas n metų biudžetas. 16 straipsnis Finansinė nuostata Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima finansines taisykles, taikomas CEPOL. Jos negali nukrypti nuo 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl Finansinio reglamento, skirto institucijoms, nurodytoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų[21] bendram biudžetui taikomo Finansinio reglamento 185 straipsnyje, išskyrus, kai keliami tam tikri reikalavimai dėl CEPOL veikimo turint išankstinį Komisijos leidimą. 17 straipsnis Kova su sukčiavimu 1. Norint kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kitais neteisėtais veiksmais, Europos Parlamento ir Tarybos 1999 m. gegužės 25 d. reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos dėl Europos kovos su sukčiavimu biuro (OLAF)[22] atliekamų tyrimų taikomos be apribojimų. 2. CEPOL turi prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. tarpžinybinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu biuro (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsiant išleisti tam tikras nuostatas, taikomas visiems jo darbuotojams. 3. Sprendimuose dėl finansavimo ir įgyvendinimo susitarimų bei dėl jų išleidžiamuose dokumentuose turi būti aiškiai nustatyta, kad Auditorių Rūmai ir OLAF, esant būtinybei, gali čia pat patikrinti CEPOL lėšų gavėjus ir agentūras, atsakingas už jų skirstymą. 18 straipsnis Kalbos Nepažeidžiant darbo reglamento, kurį nustatė valdyba, nuostatos, esančios 1958 m. balandžio 15 d. Reglamente Nr. 1[23] kuris nustato Europos ekonominėje bendrijoje vartojamas kalbas, taikomos CEPOL. Tarybai teikiama metinė ataskaita, kaip nurodyta 9 straipsnio 7 dalies d punkte, turi būti rengiama oficialiomis Sąjungos institucijų kalbomis. 19 straipsnis Galimybė susipažinti su dokumentais Remdamasi direktoriaus pasiūlymu ir ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo, valdyba priima taisykles dėl galimybės naudotis CEPOL dokumentais, atsižvelgdama į principus ir ribas, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos 2001 m. gegužės 30 d. reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl viešo naudojimosi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais[24] V skyrius Pereinamosios ir galutinės nuostatos 20 straipsnis Laikinoji CEPOL būstinė Iki to laiko, kai CEPOL persikels į savo nuolatinę būstinę, ji toliau veikia Danijos nacionalinėje policijos mokykloje. 21 straipsnis CEPOL nacionalinių skyrių kūrimas Vėliausiai per šešis mėnesius nuo šio Sprendimo įsigaliojimo valstybės narės turi įkurti CEPOL nacionalinį(-ius) skyrių(-ius) ir perduoti visą susijusią informaciją Tarybos ir Komisijos generaliniam sekretoriatui. 22 straipsnis Ataskaitos ir įvertinimas 1. Kiekvienų metų pabaigoje valdyba turi pateikti Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui metinę ataskaitą, kaip nurodyta šio Sprendimo 9 straipsnio 7 dalies d punkte. 2. Per penkerius metus nuo šio Sprendimo įsigaliojimo ir kas penkerius metus po to valdyba užsako, kad nepriklausomi išorės specialistai įvertintų, kaip įgyvendinamas šis Sprendimas, bei CEPOL veiklą. 3. Kiekvienąkart vertinant, nustatoma šio Sprendimo įtaka, CEPOL ir jo darbo praktikos naudingumas, aktualumas, našumas ir veiksmingumas. Sutikdama su Komisija ir pasitardama su dalyvaujančiomis šalimis, valdyba paskelbia konkrečius nurodymus. 4. Valdyba gauna vertinimo rezultatus ir pateikia rekomendacijas Komisijai dėl CEPOL struktūros ir darbo praktikos. Ir vertinimo išvados, ir rekomendacijos persiunčiamos Komisijai, Europos Parlamentui bei Tarybai ir paviešinamos. Baigiantis kiekvieniems penkeriems metams nuo šio sprendimo įsigaliojimo, valdyba pateikia ataskaitą Tarybai, Komisijai ir Europos Parlamentui dėl CEPOL veiklos ir ateities perspektyvų. Šiose ataskaitose turi būti tinkamai atsižvelgta į išorės specialistų vertinimo, kuris atliekamas kas penkeri metai, kaip nurodyta šio straipsnio 2 ir 4 dalyse, išvadas ir rekomendacijas. 23 straipsnis Panaikinimas Tarybos Sprendimas 2000/820/JHA yra panaikinamas. 24 straipsnis Įsigaliojimo data Šis Sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 25 straipsnis Šis Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje, [...] Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS CEPOL direktoriaus skyrimo rekomendacijos 1. PROCEDūRINėS KANDIDATų PARINKIMO REKOMENDACIJOS Turi būti atliekama tinkamiausio kandidato į CEPOL direktoriaus postą, remiantis nuopelnais, atranka. Tuo tikslu valdyba, remdamasi savo darbo reglamentu, sudaro Atrankos komitetą. Pareigybė skelbiama visose Europos Sąjungos institucijose ir įstaigose, taip pat ir už jų ribų. Apie laisvą vietą taip pat skelbiama Europos bendrijos oficialiajame leidinyje. Pokalbius su tinkamiausiais atrinktais kandidatais atlieka Atrankos komitetas, kurio pirmininkas paruošia mažiausiai trijų tinkamiausių kandidatų sąrašą. Jeigu Atrankos komiteto narys prieštarauja, apie tai pranešama valdybos pirmininkui. Jis arba ji gali būti kviečiama dalyvauti Atrankos komitete ir apklausti visus arba bet kurį pasirinktą kandidatą. Valdyba, paprašiusi Komisijos nuomonės, patvirtina mažiausiai trijų kandidatų sąrašą ir pateikia jį Tarybai, kuri ir paskiria CEPOL direktorių. Kandidatai, Atrankos komiteto nariai ir bet kuris kitas asmuo, kuris dalyvauja rengiant atranką, turi įspėti Atrankos komiteto ir valdybos pirmininkus apie bet kokį interesų konfliktą, kuris gali trukdyti jiems nešališkai atlikti savo funkcijas. 2. SKELBIMAS APIE LAISVą VIETą Atrankos komitetas pasirūpina skelbti apie laisvą vietą. Skelbime turi būti: CEPOL užduočių aprašymas su reikiamomis nuorodomis į teisinius dokumentus. Direktoriaus pareigų ir atsakomybės aprašymas su reikiamomis nuorodomis į CEPOL teisinius dokumentus. Pareigybės profilis ir lygmuo. Bendras supratimas apie atrankos ir skyrimo tvarką. Numatomos skyrimo eigos tvarkaraštis. Bet kurie kiti požymiai, kurie gali būti susiję su pareigybe ir gali būti vėliau taikomi kaip atrankos kriterijai. Tik skelbime minėti atrankos kriterijai gali būti taikomi vertinant kandidatus. 3. MINIMALūS REIKALAVIMAI KANDIDATAMS Kandidatai į CEPOL direktoriaus pareigybes turi: Pateikti naujausią Gyvenimo aprašymą ir motyvacinį laišką; turėti Europos Sąjungos valstybės narės pilietybę; patvirtinti, kad išsilavinimo lygis atitinka baigtas universitetines studijas, patvirtinamas diplomu, arba joms prilygintą profesinį mokymą, jei Atrankos komitetas vienbalsiai tai patvirtina ir pritaria, remiantis personalo taisyklių, taikomų Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams 5 straipsnio 3 dalies c punktu; turėti mažiausiai penkiolikos metų profesinę patirtį nuo to laiko, kai buvo gautas laipsnis ar diplomas, iš kurių paskutiniai penkeri metai yra policijos mokymo srities darbas; turėti mažiausiai penkerių metų valdymo patirtį arba personalo valdymo, arba kitų reikiamos atsakomybės lygio valdymo struktūrų; pateikti įrodymus, kad gerai moka vieną iš Bendrijų kalbų ir patenkinamai moka kitą Bendrijų kalbą tiek, kiek reikalinga einant pareigas. Gerai mokėti bent vieną iš oficialių Bendrijos kalbų vertinama kaip pranašumas. TEISĖS AKTŲ FINANSINIS PAREIŠKIMAS +++++ TABLE +++++ 1. BIUDŽETO EILUTĖ(-ĖS)+POZICIJA(-OS) Nuo 2005 m. bus sukurta nauja biudžeto pozicija su dviem biudžeto eilutėmis: 18 05 05 01: Europos policijos koledžas - subsidija 1 ir 2 antraštinėms dalims 18 05 05 02: Europos policijos koledžas - subsidija 3 antraštinei daliai 2. BENDRAS APSKAIČIAVIMAS 2.1. Bendri veiksmų asignavimai: 7,5 milijono eurų įsipareigojimams Maksimali 3 milijonų eurų suma per annum 2005 m. ir 4,5 milijonai eurų 2006 m. yra prieinami pagal dabartines finansines perspektyvas. Nuo 2007 m. asignavimų paskirstymas priklausys nuo naujų finansinių perspektyvų 2007-2013 m. Metinė 4,4 milijonų eurų suma skirta 2007-2009 m. laikotarpiui yra pateikiama tik kaip nuoroda.. 2.2. Taikymo laikotarpis: 2005-2006 m. CEPOL pertvarkymo į ES instituciją grafikas galėtų būti toks: Tikėtinas Sprendimo priėmimas ir įsigaliojimas: 2005 m. vidurys. Pereinamoji stadija: 2005 m. Nors CEPOL jau veikia, tačiau bus pereinamoji stadija, kuri prasidės nuo šio Sprendimo įsigaliojimo datos iki tol, kol dabartiniam personalui bus visiškai pritaikyta personalo taisyklių sistema ir pagal tai bus priimtas naujas personalas, paskirtas naujas direktorius, pasirašytas būstinės susitarimas su valstybe šeimininke ir t.t. Dabartinio teisės aktų finansinio pareiškimo skaičiavimas paremtas 2005 m. pirmaisiais 6 mėnesiais, remiantis prielaida, kad naujasis Tarybos sprendimas nebus patvirtintas ir neįsigalios iki 2005 m. vidurio. Visiems metams skaičiuojama nuo 2006 m. Veikimo stadija: nuo Tarybos sprendimo įsigaliojimo, t.y. nuo patvirtinimo, CEPOL veiks pagal naują Tarybos sprendimą. 2.3. Bendras daugiametis išlaidų apskaičiavimas: +++++ TABLE +++++ 2.4. Suderinamumas su finansų planavimu ir finansine perspektyva [X] Pasiūlymas yra suderintas su dabartiniu finansų planavimu (iki 2006 m.). Pasiūlymas lems esamų finansinės perspektyvos pozicijų perplanavimą. () Pasiūlymui gali prireikti taikyti tarpžinybinio susitarimo nuostatas. 2.5. Finansinė įtaka įplaukoms: (X) Pasiūlyme nėra finansinių aspektų (apima techninius priemonės įgyvendinimo aspektus) ARBA [] Pasiūlymas turi finansinį poveikį - įtaka įplaukoms yra tokia: 3. BIUDŽETO APIBŪDINIMAS +++++ TABLE +++++ 4. TEISINIS PAGRINDAS Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies c punktas ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas. (Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalis yra finansavimo iš bendro biudžeto pagrindas, bet tai iš esmės nėra Sprendimo projekto teisinio pagrindo dalis). 5. APIBŪDINIMAS IR PAGRINDAS 5.1. Poreikis įsikišti bendrijai. 5.1.1. Siekiami tikslai Dabartinio Tarybos sprendimo projekto tikslas yra pertvarkyti CEPOL į Europos Sąjungos instituciją, turint tikslą aprūpinti ją teisinėmis ir organizacinėmis priemonėmis, užtikrinančiomis, kad ji tinkamai veiks. Norint didinti CEPOL veiksmingumą, prisidedant prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės siekio, dabartinis projektas numato išplėsti CEPOL įgaliojimus-jie turėtų būti susiję ne tik su vyresniaisiais policijos pareigūnais, bet ir su visais teisėsaugos pareigūnais, atliekančiais pagrindinį vaidmenį, kovojant su nusikalstamumu Europos Sąjungoje. Galiausiai jame apibrėžiami CEPOL siekiai, tikslai ir uždaviniai taip, kad būtų užtikrinta, jog dabartiniai ir ateities ištekliai būtų naudojami tinkamiausiai. CEPOL turi prisidėti prie teisėsaugos pareigūnų skaičiaus didinimo valstybėse narėse pagrindinėse pozicijose kovoje su tarpvalstybiniais nusikaltimais, kurie išmanytų Europos Sąjungos teisėsaugos tarnybų dokumentus, skirtingas nacionalines sistemas, techninę terminologiją skirtingomis kalbomis, etinius ir žmogaus teisių klausimus, taip pat kaip ir supratimą apie priklausymą Europos Sąjungai. Jis taip pat turi prisidėti prie mokymų, pasiūlytų teisėsaugos pareigūnams valstybėse narėse, kokybės didinimo. Tai bus daroma ne tik įkuriant bendrus mokymo planus ir metodiką, bet ir užtikrinant jų įgyvendinimą, remiantis bendrais standartais. Visa tai bus užtikrinama per CEPOL atestatus paremtus reguliariais įvertinimais. Nors tai, kad skirtingos valstybės narės skirtingai vertina mokymą, neturėtų būti problema pati savaime, kokybiška bendra metodika ir standartai yra reikalingi, norint užtikrinti tam tikrą minimalų teisėsaugos mokymo lygį ES mastu, bent jau, kalbant apie tas bendro intereso sritis, su kuriomis pareigūnai yra tiesiogiai susiję. Taigi CEPOL turėtų telkti dėmesį tobulinti bendrus mokymo planus ir metodus, kalbant apie tas teisėsaugos bendradarbiavimo sritis, kurioms teikiama pirmenybė, kurie bus bendrai taikomi visose mokymo įstaigose. Kartu teisėsaugos pareigūnų iš skirtingų valstybių narių, veikiančių kartu bei tiesiogiai bendraujančių su skirtingos kvalifikacijos instruktoriais ir pranešėjais, reikšmė negali būti neįvertinta. Bendrų kursų organizavimas turi išlikti vienas iš pagrindinių CEPOL uždavinių. Tam, kad tinkamai atliktų savo funkcijas, CEPOL turi turėti juridinio asmens statusą, būti finansuojamas iš ES biudžeto, turėti atskaitingą direktoratą su visu dirbančiu nuolatiniu personalu ir aiškias finansines ir personalo taisykles. CEPOL pirmiausia atlieka šias užduotis: Tobulina bendrus kursų standartus, skirtus vyresniesiems ir kitiems teisėsaugos pareigūnams valstybėse narėse, kurie atlieka pagrindinį vaidmenį kovojant su tarpvalstybiniais nusikaltimais, dėl policijos ir kitų teisėsaugos tarnybų Europos Sąjungoje bendradarbiavimo. Aprūpinti susijusias įstaigas valstybėse narėse bendrais minėtų vyresniųjų ir kitų teisėsaugos pareigūnų mokymo standartais. Aprūpinti susijusias įstaigas valstybėse narėse kursų moduliais, skirtais minėtiems teisėsaugos pareigūnams mokyti. Parūpinti kursus valstybių narių vyresniesiems teisėsaugos pareigūnams dėl sričių, kurioms teikiama pirmenybė. Prioritetus, lemiančius CEPOL darbo kryptis, kasmet apibrėžia valdyba, atsižvelgdama į bet kokius su tuo susijusius Tarybos sprendimus. Tobulinti ir parūpinti kursus, kur Europos Sąjungos policijos pajėgos būtų rengiamos valdyti nekarinę krizę. Tobulinti ir parūpinti kursus instruktoriams susijusiose institucijose valstybėse narėse. Reguliariai įvertinti, kaip įgyvendinami CEPOL mokymo moduliai ir metodika, remiantis bendrais standartais, ir išduoti CEPOL atestatus, įvertinant ir instruktorius, ir kursų turinį. Tobulinti ir parūpinti virtualiuosius mokymo modulius prižiūrint, atnaujinant CEPOL elektroninį tinklą ir optimizuojant jo naudojimą ("Europos policijos žinių tinklas"). Nustatyti sritis, kurioms teikiama pirmenybė, tiriant teisėsaugos dalykus, turint omenyje, kad norima pagerinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir labiau plėtoti policijos mokslą Europos Sąjungoje. Skleisti geriausius praktikos pavyzdžius, tirti konkrečių policijos bendradarbiavimo projektų, kurie atrodo naudingi mokymo tikslais, išvadas ir rezultatus, ar tai būtų konferencijų ir seminarų organizavimas, brošiūrų ar kitokios formos informacijos leidyba, ir (ar) naudojamos elektroninių informacijos priemonės. Skatinti, kad būtų keičiamasi policijos ir kitais teisėsaugos pareigūnais ir rengiamos komandiruotės mokymo tikslais. CEPOL gali skatinti tokius mainus ir komandiruotes ir su ne Europos Sąjungos institucijomis, jeigu tai susiję su CEPOL tikslų vykdymu. Bet kurias kitas užduotis, dėl kurių nusprendžia CEPOL valdyba ir (ar) Taryba. Atsižvelgiant į vėlesnės stadijos vertinimo rezultatus, konkretesni tikslai ir rodikliai buvo aprašyti, remiantis ex ante vertinimo, kurio ataskaita pridedama, rezultatais. Šis tikslų ir rodiklių rinkinys veikiant CEPOL bus peržiūrėtas ir toliau tobulinamas. 5.1.2. Priemonės, kurių imamasi dėl ex anteįvertinimo Komisija (DG JAI) ex ante įvertino pasiūlymą pertvarkyti CEPOL į ES instituciją (žr. priedą). Ex ante įvertinimas parodo, kad CEPOL pertvarkymas į ES instituciją yra geresnis ir mažiau išlaidų reikalaujantis pasirinkimas siekiant operatyvaus bendradarbiavimo tikslo stiprinimo teisėsaugos srityje, negu dabartinė struktūra (nacionalinių mokymo įstaigų tinklas be juridinio asmens teisių ir finansuojamas valstybių narių įmokomis). Dėl CEPOL veiklos pobūdžio, tai, kad Komisija imsis šių užduočių, neatrodo perspektyvus sprendimas. 5.1.3. Priemonės, kurių imamasi dėl ex post įvertinimo Nuo tada, kai CEPOL veikė kaip nacionalinių mokymo įstaigų tinklas, neturėdamas juridinio asmens statuso ir finansuojamas iš valstybių narių įmokų, jo veikla nebuvo Komisijos įvertinta ex post ar tarpiniu etapu. Visgi ligšiolinės tinklo patirties analizė rodo, kad reikia CEPOL įtraukti į ES institucijų struktūrą, suteikiant jam ES institucijos statusą bei teisines institucijų priemones. Taip CEPOL bus panašioje padėtyje kaip ir kiti pagrindiniai dalyviai, kurie bendradarbiauja, tirdami baudžiamąsias bylas ES, tokie kaip Eurojustas ir Europolas, ir galės atlikti savo darbą veiksmingiau ir tai padaryti reikės mažiau lėšų. Per paskutinį CEPOL valdybos susitikimą buvo priimta trejų metų ataskaita dėl jo veiklos ir ateities. Pagrindinės ataskaitos išvados buvo tos, kad CEPOL reikia suteikti teisinį statusą, nuolatinę būstinę, taip pat kaip ir aiškios atsakomybės valdymo struktūrą ir atitinkamą personalą, norint leisti CEPOL visiškai atlikti savo, kaip ES institucijos, užduotis. 5.2. Numatomi veiksmai ir biudžeto intervencinės priemonės. Pereinamasis etapas (2005 m.): Kai Sprendimas bus patvirtintas ir įsigalios, CEPOL direktorius imsis reikalingų veiksmų pertvarkyti CEPOL į ES instituciją, pvz., išanalizuos dabartinius teisės tekstus, viešins skelbimus ir pradės naujo direktoriaus skyrimo procedūrą. Šios užduotys neturės įtakos personalui ir Komisijos administracinėms išlaidoms (palyginti 7 punktą). Veikimo etapas (nuo 2006 m.): Išteklių, reikalingų pirmajai veikimo stadijai (nuo 2006 m.), vertinimo ataskaitose atsižvelgiama į finansinius apribojimus (nustatytos aukščiausios finansinės perspektyvos ribos). Apskaičiavimas paremtas autonomiškumo' kategorija. Išlaidos gali būti skirstomos į dvi pagrindines kategorijas: 1) Personalo ir administracinės išlaidos: CEPOL personalas susideda iš riboto pareigūnų, laikinų agentų ir nacionalinių teisėsaugos mokymo srities ekspertų skaičiaus. Personalo išlaidos parodytos 2005 m. 6 mėnesių laikotarpiui ir 12 mėnesių laikotarpiui nuo 2006 m. Personalo ir administracinės išlaidos yra 0,108 milijono eurų asmeniui per metus (bendrijos pareigūnai), įskaitant pastatus ir kitas susijusias administracines išlaidas (IT, telekomunikacijos ir t.t.). Reikiamas pereinamosios stadijos (2005 m.) darbuotojų skaičius yra 19 ir veikimo stadijos (nuo 2006 m.) - 22,5 darbuotojo. Darbo jėga bus sudaryta iš 10 A kategorijos, 6,5 B kategorijos ir 6 C kategorijos pareigybių. Darbuotojų skaičius gali didėti, jei CEPOL bus skiriama naujų užduočių, kurias atlieka Taryba, suderinusi su finansiniais ištekliais, kuriuos paskirsto biudžeto valdymo institucija laikotarpiui po 2007 m. Pastatų ir infrastruktūros apsaugos darbuotojai nėra CEPOL personalo dalis ir nepavaizduoti toliau esančioje lentelėje. Apsaugos paslaugos bus užsakomos. LENTELĖ: Žmogiškųjų išteklių apskaičiavimas - Klasifikacija pagal veiklos sritį ir kategoriją +++++ TABLE +++++ * Bendra personalo skaičiuoklė netaikoma 2005 m., nes naujasis dokumentas tikriausiai neįsigalios iki 2005 m. vidurio. Taigi 2005 m. personalo išlaidos skaičiuojamos 18 darbuotojų 6 veiklos mėnesiams, jis bus finansuojamas teikiant subsidijas iš bendro biudžeto. Nuo 2006 m. skaičiuojama 22,5 darbuotojo, kaip numatyta pirmiau, dvylikai mėnesių. Eksploatavimo išlaidos Šios išlaidos gali būti padalintos remiantis CEPOL užduočių grupėmis paminėtomis pirmiau. 1. Tobulinti bendrus mokymo kursų standartus, skirtus vyresniesiems ir kitiems teisėsaugos pareigūnams valstybėse narėse, kurie atlieka pagrindinį vaidmenį kovojant su tarpvalstybiniais nusikaltimais, dėl policijos ir kitų teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimo Europos Sąjungoje. 2. Aprūpinti susijusias įstaigas valstybėse narėse bendrais mokymo standartais, skirtais minėtiems vyresniesiems ir kitiems teisėsaugos pareigūnams. 3. Aprūpinti susijusias įstaigas valstybėse narėse kursų moduliais, skirtais minėtiems teisėsaugos pareigūnams mokyti. 4. Tobulinti ir parūpinti kursus instruktoriams susijusiose institucijose valstybėse narėse. 5. Tobulinti ir parūpinti kursus, kuriuose Europos Sąjungos policijos pajėgos būtų rengiamos valdyti nekarinę krizę. 6. Parūpinti kursus valstybių narių vyresniesiems teisėsaugos pareigūnams dėl sričių, kurioms teikiama pirmenybė. Prioritetus, lemiančius CEPOL darbo kryptis, kasmet apibrėžia valdyba, atsižvelgdama į bet kokius su tuo susijusius Tarybos sprendimus. 7. Reguliariai įvertinti, kaip įgyvendinami CEPOL mokymo moduliai ir metodika, remiantis bendrais standartais, ir išduoti CEPOL atestatus, įvertinant ir instruktorius, ir kursų turinį. 8. Tobulinti ir pateikti virtualiuosius mokymo modulius, prižiūrint, atnaujinant CEPOL elektroninį tinklą ir optimizuojant jo naudojimą (Europos policijos žinių tinklas). 9. Nustatyti sritis, kurioms teikiama pirmenybė, tiriant teisėsaugos dalykus, turint omenyje, kad norima pagerinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir labiau plėtoti policijos mokslą Europos Sąjungoje. 10. Skleisti geriausios praktikos pavyzdžius, tirti konkrečių policijos bendradarbiavimo projektų, kurie atrodo yra naudingi mokymo tikslais, išvadas ir rezultatus, ar tai būtų konferencijų ir seminarų organizavimas, brošiūrų ar kitokios formos informacijos leidyba, ir (ar) naudojamos elektroninės informacijos priemonės. 11. Skatinti, kad būtų keičiamasi policijos ir kitais teisėsaugos pareigūnais ir rengiamos komandiruotės mokymo tikslais. CEPOL gali skatinti tokius mainus bei komandiruotes ir su ne Europos Sąjungos institucijomis, kiek tai susiję su CEPOL tikslų vykdymu. 12. Bet kurios kitos užduotys, dėl kurių nusprendė CEPOL valdyba ir (ar) Taryba. Norint atlikti visas šias užduotis, reikės vykti į komandiruotes į ir iš valstybių narių mokymo įstaigų, kitų universitetų ir mokymo ir (ar) profesinio mokymo centrų. Komandiruotės suma ES ribose yra nustatyta 600 eurų asmeniui per dieną. Norint tobulinti elektroninį tinklą, reikės įsigyti ar nuomotis aparatūrą ir programinę įrangą, ir galbūt užsakyti tam tikrus darbus (internetinės svetainės, techninė parama ir t.t.). Kad būtų galima platinti tyrimų rezultatus, reikės įkurti duomenų bazę. Tai buvo pradėta bendradarbiaujant su Makso Planko institutu Vokietijoje, kuris ima maždaug 20 000 eurų metinį mokestį. Turi būti gaunama išteklių reguliariai vertinti CEPOL veiklą, samdant išorės specialistus, remiantis dabartinėmis nuostatomis dėl bendrijos institucijų veiklos įvertinimo. 5.3. Įgyvendinimo būdai Pagrindinės CEPOL užduotys, tokios kaip bendrų standartų, mokymo planų ir mokymo modulių tobulinimas ir nustatymas, bus atliekamos CEPOL nuolatinio personalo ir dėl to tik atsiras papildomų išlaidų darbuotojų komandiruotėms ir susitikimams (seminarai ir pasitarimai pasikeisti patyrimu). Faktiniai kursų organizavimo darbai bus padalyti tarp CEPOL ir nacionalinių įstaigų valstybėse narėse, kaip CEPOL "produktų" gavėjų. Vertins ir atestatus išduos CEPOL, kurį rems nacionalinės mokymo įstaigos valstybėse narėse. CEPOL pradės viešąsias pirkimo procedūras pagal savo finansinį reglamentą įgyjant operatyvinę įrangą ar parūpinant paslaugų (t.y., virtualiojo mokymo, tyrimų platinimo ir t.t.), kurie reikalingi atliekant CEPOL uždavinius. 6. FINANSINIS POVEIKIS INSTITUCIJOS BIUDŽETO EILUTĖMS: 6.1. Administracinės išlaidos (1 ir 2 antraštinė dalys): Institucijai pagal kasmetę paskirstymo procedūrą suteikiamose subsidijose turi būti įskaičiuotos lėšos žmogiškųjų ir administracinių išteklių poreikiams patenkinti. 6.1.1. Finansinė įtaka žmogiškiesiems ištekliams 2005 m. Sumos yra bendros išlaidos, kurios apima personalo ir administracines išlaidas (pastatai, IT ir t.t.). 2005 m. išlaidos bus skaičiuojamos 6 mėnesiams (t.y., 54 000 eurų už oficialų ar laikiną personalą ir 22 500 eurų už užsienio personalą). +++++ TABLE +++++ Finansinė įtaka žmogiškiesiems ištekliams nuo 2006 m. Toliau pateikiamos sumos yra bendros dvylikos mėnesių išlaidos, kurios apima personalo ir administracines išlaidas (pastatai, IT ir t.t.). Manoma, kad 2006 m. CEPOL papildys personalą tam, kad būtų pasiektas 22,5 darbuotojo rodiklis, kuris numatytas įstatymais paremtoje finansinėje ataskaitoje. Valdančiajam generaliniam direktoratui pagal metines procedūras suteikiamose subsidijose turi būti įskaičiuotos lėšos žmogiškųjų išteklių poreikiams patenkinti. +++++ TABLE +++++ 6.1.2. Kitos administracinės išlaidos Čia nurodomi tik valdybos susitikimai. Kitos dėl komandiruočių, konferencijų ar seminarų atsirandančios išlaidos detaliai numatomos pagal kiekvieną užduotį, atsižvelgiant į CEPOL metines eksploatavimo išlaidas. 2005 m. tik pusė šių išlaidų bus padengiamos iš bendro biudžeto, t.y., 30 000 eurų. +++++ TABLE +++++ 6.2. Veiklos išlaidos: (3 antraštinė dalis) Toliau pateikiamose lentelėse detaliai nurodytos CEPOL eksploatavimo išlaidos pagal jo užduotis ir kišimosi pobūdį. 6.2.1. Metinės ar periodinės išlaidos Toliau pateikiamoje lentelėje nurodytos išlaidos atitinka pilnai veikiančią instituciją. 2005 m. CEPOL ir toliau veiks, tačiau pagal naujas taisykles. 2005 m. laikomi pereinamosios stadijos metais, kai CEPOL veiks tik iš dalies pagal naujas taisykles ir bus finansuojamas iš bendro biudžeto. Nuo 2006 m. CEPOL turi veikti kaip koledžas, glaudžiai bendradarbiaujantis su nacionalinėmis mokymo įstaigomis valstybėse narėse, tačiau turintis savo darbuotojus ir atsakingas už kursų organizavimą, mokymo planų, metodikos, įvertinimo priemonių tobulinimą. Tai jau nebus laisvai įsipareigojusių atskirų nacionalinių įstaigų nepriklausomai organizuojami kursai su CEPOL pagalba. Dėl to turėtų iš dalies sumažėti kelionių ir susitikimų išlaidų, nes tobulinamos bendros mokymosi ir mokymo priemonės. Dabartinių nuolatinių komitetų darbą perims CEPOL direktorius ir jo darbuotojai. Valstybių narių teisėsaugos pareigūnų, kurie iš tikrųjų atvyksta kartu į bendrus kursus, reikšmė negali būti neįvertinta. Be to, bendrų kursų organizavimas išliks vienas iš pagrindinių CEPOL uždavinių, dėl kurio patiriama daug išlaidų. Vertinimo komandiruočių padaugės, kai šį naują uždavinį pradės atlikti CEPOL; tačiau dėl to bus patiriama mažiau išlaidas negu dėl koordinavimo susitikimų, kurių dabar reikia, kad būtų suorganizuotas kiekvienas kursas ar vyktų CEPOL veikla. Faktinis CEPOL produktų eksportas į atskiras nacionalines mokymo įstaigas valstybėse narėse, kuris kartu su virtualiuoju mokymusi bus veiksmingiausias metodas, turint omenyje kainą, pristatant tam tikras mokymosi ir mokymo priemones, gali užtrukti ir užimti šiek tiek laiko ir bus pradėtas po 2006/2007 m. Metinės ar periodinės išlaidos 2005 m. (pereinamoji stadija) +++++ TABLE +++++ Metinės ar periodinės išlaidos nuo 2006 m. +++++ TABLE +++++ ** Nepriklausoma užsienio konsultacija numatoma kas penkeri metai. 6.2.2. Specifinė techninė įranga Kai CEPOL turės nuolatinę būstinę, jis turės įsigyti būtiną įrangą, kuri atitiktų CEPOL tikslus. Remdamasis ankstesnio vertinimo rezultatais ir atsižvelgdamas į subsidiarumo principą, CEPOL pradės nuosavos techninės įrangos pirkimo procedūras. Ši įranga bus perkama etapais, pradedant 2005 m., palyginti su 2.3. punktu. Toliau pateikiami duomenys skirti 2005 m. Yra manoma, kad kol biuro įrangos išlaidos sumažės po pereinamosios stadijos, įrangos poreikiai padidės nuo 2006 m., kai CEPOL toliau plėtos savo elektroninį tinklą ir virtualiosios mokymo priemonės taps prieinamos nacionalinėse mokymo įstaigose valstybėse narėse. Techninės įrangos reikalavimai 2005 m. +++++ TABLE +++++ Techninės įrangos reikalavimai nuo 2006 m. (apskaičiavimas) +++++ TABLE +++++ 7. PERSONALO IR ADMINISTRACINIŲ IŠLAIDŲ ĮTAKA KOMISIJAI 7.1. Įtaka žmogiškiesiems ištekliams Dabartiniai Komisijos ištekliai nebus naudojami atlikti papildomas užduotis, nors ir bus susiję su CEPOL. +++++ TABLE +++++ Valdančiajam generaliniam direktoratui pagal metines procedūras suteikiamose subsidijose turi būti įskaičiuotos lėšos žmogiškųjų išteklių poreikiams patenkinti. 7.2 Bendra finansinė įtaka žmogiškiesiems ištekliams +++++ TABLE +++++ 7.3 Kitos administracinės išlaidos kylančios iš veiksmų Valdybos susitikimams. Šie duomenys pastovūs nuo 2005 m. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 8. PASKESNĖS PRIEMONĖS IR VERTINIMAS 8.1. Paskesnės priemonės Turint omenyje vėlesnės stadijos vertinimo rezultatus, veikiantis CEPOL sukurs reikiamą veiklos kontrolės sistemą. Dėl Reguliarių ataskaitų Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui šie kontrolės duomenys bus tinkami naudoti ir bus perimta metinės veiklos ataskaitos forma, kurią patvirtino valdyba ankstesniems metams, valdyba taip pat patvirtino darbų programą ateinantiems metams. 8.2. Pasirengimas planuojant vertinti ir tvarkaraštis Numatoma reguliariai atlikti nepriklausomą vertinimą, skiriant ypatingą dėmesį pirmiems procesų ir pristatymo mechanizmų klausimams spręsti. Pirmąkart vertinama, praėjus [penkeriems] metams nuo šio Sprendimo įsigaliojimo ir vėliau tai atliekama kas [penkerius] metus. Kiekvienąkart vertinant turi būti nustatyta, kaip veiksmingai CEPOL įgyvendina savo misiją. Taip pat turi būti įvertinta šio Sprendimo įtaka, nauda, aktualumas, CEPOL ir jo darbo praktikos veiksmingumas ir našumas. Vertinant taip pat turi būti atkreiptas dėmesys į požiūrį į tarpininkus ir Europos, ir nacionaliniu lygiu. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas CEPOL paviešina ir pateikia Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai. Valdyba, remdamasi vertinimo rezultatais ir išvadomis, išleidžia rekomendacijas, susijusias su šio Sprendimo pakeitimais, CEPOL struktūra ir darbo praktika, pagal ataskaitų, teikiamų Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui, tvarką kiekvienų penkerių metų pabaigoje nuo to laiko, kai šis sprendimas įsigalios. 9. PRIEMONĖS PRIEŠ SUKČIAVIMĄ Numatomos tam tikros kontrolės priemonės: 9.1. Agentūrai Direktorius vykdo CEPOL biudžetą. Kiekvienais metais jis (ji) pateikia Komisijai, Vadovaujančiai tarybai ir Auditorių Rūmams išsamią ataskaitą apie išlaidas ir pajamas už praėjusius finansinius metus. Be to, Komisijos Vidaus audito tarnyba padeda CEPOL vykdyti finansines operacijas ir kontroliuoja riziką bei tikrina, kaip laikomasi taisyklių, pateikdama nepriklausomą nuomonę apie vadybos ir kontrolės sistemų kokybę bei teikia rekomendacijas, norėdama padidinti veiksmų našumą bei veiksmingumą, taip pat CEPOL išteklių ekonomiškumą. CEPOL patvirtins savo finansinį Reglamentą, remdamasis Komisijos reglamentu Nr. 2343/2002[25], po to, kai gaus iš Komisijos ir Auditorių Rūmų sutikimą. Tai padarys vidinę audito sistemą panašią į tą, kurią pristatė Komisija dėl savo pačios pertvarkymo. CEPOL veiklos vertinimą, įskaitant skaidrias ir finansines operacijas, kas penkeri metai kontroliuos nepriklausoma užsienio konsultacijų įmonė. 9.2. Bendradarbiavimas su OLAF Personalas veikia pagal Komisijos personalo taisykles ir bendradarbiauja su OLAF, kovos su sukčiavimu atvejais. 9.3. Auditorių Rūmams Vadovaudamiesi Sutarties 248 straipsniu, Auditorių Rūmai patikrina sąskaitas ir išleidžia metinę Agentūros veiklos ataskaitą. [1] OL L 336 2000 12 30. [2] OL L 29, 2004 2 3. [3] CATS 74 Enfopol 117, 2003 12 9. [4] OL L 251, 2004 7 27. [5] OL L 251, 2004 7 27. [6] Tarybos dokumentas 5880/02/04 ENFOPOL 15 Rev 2. 2004 m. vasario 19 d. [7] KOM(2004) 376, 2004 m. gegužės 18 d. [8] Žr. 2003 m. gruodžio 17 d. Tarybos rezoliuciją, OL C 38, 2004 12 2 ir 2003 m. spalio 6, 7 d. ES policijos vadovų operatyvinės darbo grupės susitikimo Romoje protokolą, kur reikalaujama, kad CEPOL mokytų Europolo darbuotojus. Galiausiai CEPOL rengia policijos pareigūnams kursus pagal regionų programas CARDS ir MEDA. [9] Programa OISIN II (OL L 186, 2002 m. liepos 7 d.) 2003 m. buvo pakeista programa AGIS(2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2002/630/JHA, OL L 203, 2002 m. rugpjūčio 1 d.). [10] 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/187/JHA, OL L 63, 2002 m. kovo 6 d. 11 CATS 74 Enfopol 117, 15722/03, 2003 m. gruodžio 9 d. 12 2003 m. rugsėjo 15 d. galutinė Komisijos ataskaita. 13 KOM(2002) 718 galutinis. 14 Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002, 2002 m. gruodžio 23 d., OL L 357, 2002 12 31. 15 OL L 29, 2004 m. vasario 3 d. 16 KOM(2003) 687 galutinis. [11] OL C [... ], [... ], p. [... ]. 18 OL C [... ], [... ], p. [... ]. 19 OL L 336, 2000 12 30, p. 1. 20 Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 2002 m. birželio 25 d., OL L 248, 2002 9 16, p. 1. 21 OL L 357, 2002 12 31, p. 72, su klaidų atitaisymu OL L 2, 2003 1 7, p. 39. 22 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [12] OL 17, 1958 10 6, p. 385/58. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m.Stojimo Akte. [13] OL L 145, 2001 5 31, p. 43. [14] Finansinių pagrindų reglamentas institucijoms, nurodytoms bendrajam Europos Bendrijų biudžetui taikomo Finansinio reglamento 185 straipsnyje.