3.1

Nuomonę būtina skubiai parengti dėl šių priežasčių: a. Komunikate dėl užimtumo kaimo vietovėse Komisija išsamiai vertina kiekybines darbo rinkos tendencijas. Ji pabrėžia, kad nors žemės ūkio veikla kaimo vietovėse procentiniu požiūriu užima nedidelę dalį, šis sektorius yra labai svarbus. Komisija tikisi, kad iš 10 mln. šiuo metu žemės ūkyje dirbančių darbuotojų (skaičiuojant darbo visą dieną ekvivalentu) iki 2014 m. jų skaičius sumažės 4–6 mln. (2 mln. ES 15, 1–2 mln. ES 15–25 ir 1–2 mln. Rumunijoje ir Bulgarijoje). b. Darbuotojų, dirbančių visą darbo dieną, skaičius ES 15 išliks stabilus arba netgi šiek tiek padidės, pavyzdžiui, Vokietijos Federacinėje Respublikoje (vakarinėse federalinėse žemėse). Manoma, kad ir narystės Europos Sąjungoje siekiančiose šalyse dirbančiųjų visą darbo dieną skaičius ir toliau mažės. Akivaizdu, kad išlikus šiai tendencijai, įmonėms reikalingų sezoninių darbuotojų poreikis išaugs tuose regionuose, kuriuose auginami vaisiai ir daržovės. c. Prognozuojama, kad daugelyje šalių pritrūks kvalifikuotos darbo jėgos, pvz., darbuotojų, galinčių perimti vadovaujamas pareigas įmonėje arba valdyti ūkiuose sudėtingą techniką. d. Įmonės jau dabar skundžiasi, kad neranda sezoninių darbuotojų, kuriuos galėtų įdarbinti sezono metu. Pasigirsta balsų, kad reikia leisti darbuotojams laisvai judėti ne tik ES viduje (laisvas darbuotojų judėjimas ES), bet ir daugiau įsileisti sezoniniam darbui asmenų iš Europos Sąjungai nepriklausančių šalių. Lenkija jau atvėrė savo darbo rinką ir išdavė leidimus dirbti darbuotojams iš Baltarusijos ir Ukrainos. e. Kita vertus, daugelio regionų kaimo vietovėse vis dar išlieka aukštas nedarbo lygis. Komisija siekia įgyvendinti strategiją, didinančią darbuotojų judumą. Tačiau siūlomos darbo vietos turi būti patrauklios. f. Be abejo, dėl migrantų darbo kyla konfliktų ir problemų. g. Taip pat akivaizdu, kad žemės ūkyje dėl vegetacijos laikotarpių darbo jėgos tam tikru metų laiku reikia ypač daug. Lisabonos strategijos uždavinys — sukurti daugiau, bet geresnių darbo vietų. h. Geteborgo strategijoje valstybės narės susitarė dėl tvaraus vystymosi tikslų. Socialiniam aspektui turi būti skiriama tiek pat dėmesio kaip ir ekonominiams ir aplinkosaugos tikslams. Todėl darbuotojams migrantams taip pat turi būti taikomi socialiniai standartai. Šiuo požiūriu įmonės privalo prisiimti socialinę atsakomybę. Požiūris į darbuotojus migrantus turi būti toks pat kaip ir į kitus darbuotojus, jiems turi būti suteikta teisė į orumo nežeminančias gyvenimo sąlygas ir būstą. Be to, jie turi būti visapusiai apdrausti socialiniu draudimu. i. Europos Komisijai iškėlus kovos su diskriminacija iniciatyvą reikia pradėti diskusiją apie kovą su diskriminacija, kalbant apie darbuotojų iš užsienio darbo ir gyvenimo sąlygas. j. Įgyvendinus ES visišką darbuotojų judėjimo laisvę keičiasi valstybių galimybės veikti. Kartu padidėja konkurencija — tiek tarp darbuotojų, tiek ir tarp darbdavių. k. Atsižvelgiant į Komisijos prognozę, kad 4–6 mln. darbuotojų pasitrauks iš šio sektoriaus, bet kokia diskusija apie bendrąją žemės ūkio politiką turi apimti darbo kokybės aspektus. Nuolatinių darbuotojų padėtis keisis, prognozuojamas kvalifikuotų darbuotojų stygius, ilgainiui darbuotojų skaičius stabilizuosis.