LT Briuselis, 16.5.2007 KOM(2007) 261 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI GALILEO KRYŽKELĖJE: EUROPOS PASAULINĖS PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS SISTEMOS GNSS (GLOBAL NAVIGATION SATELLITE SYSTEM) PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMAS {SEK(2007) 624} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI GALILEO KRYŽKELĖJE: EUROPOS PASAULINĖS PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS SISTEMOS GNSS (GLOBAL NAVIGATION SATELLITE SYSTEM) PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMAS 1. Įvadas Įgyvendinant Europos palydovinės navigacijos programų GALILEO ir Europos geostacionarines navigacines tinklo sistemas EGNOS (Euro Geostationary Navigation Overlay Service) prieita kryžkelė. Būtina politiškai apsispręsti dėl tolesnių veiksmų. Derybos dėl koncesijos sutarties, pagal kurią GALILEO programa jau turėjo būti pradėta ir vykdoma, įstrigo. Ligšiolinis delsimas ir menkiausios pažangos derybose dėl koncesijos stoka kelia pavojų, jog projektas nebus pateiktas laiku ir laikantis numatyto biudžeto. Atsižvelgdama į susidariusią padėtį ir į Komisijos pirmininko pavaduotojo Barrot 2007 m. kovo 14 d. laišką Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Transporto ministrų taryba kovo 22 d. paprašė Komisijos: · siekiant greitos pažangos įgyvendinant projektą – iki birželio mėn. Tarybos pasitarimo įvertinti ir pateikti ataskaitą apie bendrą GALILEO projekto įgyvendinimo pažangą, įskaitant neišspręstus klausimus, išvardytus pretenduojančio laimėti konkursą konsorciumo ir apibendrintus Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ataskaitoje, taip pat įskaitant projekto išlaidas bei jo finansavimą; · kuo skubiau pateikti svarstyti galimus sprendimus, kaip garantuoti ilgalaikius viešuosius finansinius įsipareigojimus, kaip reikalaujama 2006 m. spalio mėn. Tarybos išvadose, įskaitant kiek įmanoma ankstesnį palydovinės navigacijos paslaugų pagal GALILEO pirmtako EGNOS programą teikimo scenarijų, ir pateikti ataskaitą birželio mėn. Tarybos pasitarimui; · padedant (GALILEO priežiūros institucijai GSA (Galileo Supervisory Authority) ir Europos kosmoso agentūrai ESA (European Space Agency) įvertinti derybų dėl koncesijos pažangą ir birželio mėnesio Tarybos pasitarimui pateikti alternatyvius scenarijus, įvertinančius išlaidas, riziką ir prieinamumą. Europos Parlamentas 2007 m. balandžio 24 d. rezoliucijoje [1] dar kartą patvirtino savo paramą GALILEO programai, išreiškė susirūpinimą dėl pažangos ir paragino Komisiją teikti tam tikrus pasiūlymus, iš dalies grindžiamus tais pačiais klausimais, kuriuos nurodė Taryba, ypač dėl viešojo valdymo stiprinimo užtikrinant Komisijos politinę atsakomybę ir vadovavimą. Šiame Komunikate atsakoma į Tarybos ir Europos Parlamento prašymus, ir Komunikatas yra papildytas 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentu SEK(2007) 624. 2. EGNOS ir GALILEO – Europos GNSS programos Palydovinė navigacija – technologija, leidžianti jos vartotojams visame pasaulyje bet kuriuo laiku tiksliai nustatyti ir nurodyti savo buvimo vietą. Galimas jos taikmenų diapazonas yra platus ir aprėpia daugelį sričių: ne tik tradicinį transportą, bet ir ryšius, žemėtyrą, žemės ūkį, žvejybą, aplinkosaugą, mokslo tyrimus, turizmą ir kitas. Palydovinė navigacija gali pagerinti transporto priemonės navigaciją ir palengvinti eismo sąlygas, padėti orientuotis neįgaliesiems arba nustatyti prekių, gyvūnų ir konteinerių buvimo vietą. Be to, ji gali palengvinti civilinės saugos operacijas atšiaurioje aplinkoje, pagreitinti skęstančiųjų jūroje gelbėjimo operacijas ir būti panaudota pakrančių apsaugos ir pasienio kontrolės tarnybų techninėse priemonėse. Tai taip pat didžiulė parama ženklinant finansinius sandorius realaus laiko spaudu, atliekant mokslo tyrimus meteorologijoje, geodezijoje, Žemės judėjimo stebėjimuose ir kt. Sunkiu viešųjų institucijų, Europos mokslo tyrimų įstaigų ir Europos pramonės įmonių darbu per pastaruosius dešimt metų pasiekta nemažų laimėjimų. Viešojo sektoriaus bendras biudžetas viršijo 2,5 mlrd. EUR. Europa sukūrė EGNOS, pagrįstą visuotinės padėties nustatymo sistemos GPS (Global Positioning System) signalais ir siunčiančią papildomus signalus, kuriuos retransliuoja trys geostacionarieji palydovai. EGNOS teikia galimybę pagerinti GPS padėties nustatymo tikslumą iki 5 m nesiekiančios paklaidos. Be to, ji siunčia pranešimus apie GPS palydovo techninį ir funkcinį vientisumą, informuodama šios sistemos vartotojus apie palydovus ištikusias problemas. EGNOS turėtų pradėti veikti 2008 m. ir teiktų Europoje pradinę prieigą 3 iš 5 GALILEO pasaulinių paslaugų. EGNOS buvo labai svarbi programa, skatinanti šios modernios technologijos europinius tyrimus, gilesnį pažinimą ir specifinių žinių kaupimą. GALILEO sistemą sudaro 30 palydovų, išdėstytų vidutiniame žemės orbitos lygyje (apie 24 000 km aukštyje), kurie nuolat aprėpia visą Žemės paviršių. Pasirinkta konfigūracija yra optimali, nes užtikrina, kad virš kiekvieno Žemės taško bet kurią akimirką bus ne mažiau kaip keturi palydovai. Pažymėtina, kad iš tikrųjų palydovinės navigacijos imtuvai gali apskaičiuoti savo padėtį tik tada, kai vienu metu gauna ne mažiau kaip keturių palydovų signalus. Pirmasis GALILEO bandomasis palydovas buvo paleistas 2005 m. gruodžio mėn. Kartu buvo pradėta glaudžiai ir našiai bendradarbiauti su Jungtinėmis valstijomis. Buvo sudarytas ES-JAV susitarimas [2] dėl visiškos GPS ir GALILEO sistemų atvirųjų signalų sąveikos, taip pat neseniai buvo priimtas bendras sprendimas pagerinti šių sistemų charakteristikas siekiant svariai prisidėti prie palydovinės navigacijos pasaulinio standarto sukūrimo. Tikimasi, kad tai lems bendro GPS ir GALILEO imtuvų naudojimo išplitimą rinkos dėsniais grindžiamuose plačios apimties taikmenyse. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą pripažinti Europos GNSS programų investicijas ir pasiekimus. 3. Nueitas kelias Po 2000 m. gruodžio mėn. Nicos Europos Vadovų Tarybos, 2001 m. balandžio 5 d. Tarybos rezoliucija buvo patvirtinta Europos palydovinės navigacijos programos GALILEO pradžia. Taryba numatė parengti programą iš 3 etapų (kūrimo ir suderinimo orbitoje etapas, parengimo veikti etapas ir veikimo etapas). Dėl šių etapų finansavimo Taryba nusprendė taip: kūrimo etapą turėtų finansuoti tik viešasis sektorius, o kitus etapus – ir viešasis, ir privatusis sektoriai viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės pagrindu, viešajam sektoriui dengiant ne daugiau kaip trečdalį parengimo etapo išlaidų. Veikimo etapą numatyta pradėti 2008 m. pradžioje. 2003 m. spalio 17 d. bendra įmonė „GALILEO“ (BĮG)”, veikdama pagal Tarybos reglamente 876/2002 nustatytą mandatą, paskelbė kvietimą teikti paraiškas sudaryti koncesijos sutartį dėl GALILEO programos parengimo veikti ir veikimo etapų vykdymo. 2005 m. liepos 4 d. BĮG, remdamasi tam tikromis konkrečiomis nuostatomis, sutiko, kad būtų sukurtas Jungtinis konsorciumas, neseniai pavadintas „Euro-GNSS“, kurio buveinė įsisteigusi Tulūzoje, ir susidedantis iš 8 partnerių (AENA, „Alcatel“, EADS, „Finmeccanica“, „Hispasat“, „Inmarsat“, „Thales“ ir „Telepo“) – vienintelis GALILEO koncesijos derybų partneris. Derybos faktiškai prasidėjo 2006 m. sausio mėn., po pramonininkų vidaus nesutarimų ir tarpininkavimo veiksmų [3] dėl vaidmens ir atsakomybės pasidalijimo, taip pat ir pagrindinių sistemos antžeminių įrenginių išdėstymo. Didžiausias dėmesys derybose buvo skiriamas ketinimų protokolui, t. y. pagrindinėms koncesijos sutarties dalims. Pirmoji versija buvo parafuota 2006 m. lapkričio 20 d. Nuo 2007 m. pradžios derybos nutrūko. 4. Pasiektos pažangos ir įgyvendinimo galimybių vertinimas Europos GNSS programos GALILEO ir EGNOS jau vėluoja 5 metus – tiek metų jų įgyvendinimas atsilieka nuo pradinio kalendorinio tvarkaraščio – ir šiuo metu susiduria su daugeliu sunkumų, ypač dėl pramonininkų vykdomo programų valdymo ir dėl rizikos perdavimo privačiajam sektoriui priimtinomis sąlygomis sudėtingumo. Tačiau taip pat esama ir problemų, susijusių su viešuoju valdymu. EGNOS jau priartėjo prie veikti tinkamos parengties lygio ir turi koncepcijos pagrindimą. Dabar šią programą reikia skubiai įgyvendinti ir padaryti prieinamą vartotojams. Tačiau GALILEO programos kūrimo etapas labai užsitęsė, o išlaidos viršytos. Nors pasaulinės palydovinės navigacijos paslaugų žemesnės pakopos rinka yra iš tikrųjų labai perspektyvi (nuo 2025 m. pasaulyje kasmet numatoma parduoti paslaugų už maždaug 450 mlrd. EUR [4] ), koncesininkui, kuris siunčia į erdvę signalus, rinka neatrodo esanti garantuota. Viena iš priežasčių yra abejonės dėl GALILEO komercinio panaudojimo, žinant tai, kad GPS civilinis signalas yra nemokamas, ir vis dar visiškai nežinant, kokia apimtimi valstybinės institucijos naudosis GALILEO kaip viešąja reguliuojama paslauga PRS (Public Regulated Service). Todėl Jungtinis konsorciumas tikisi, jog ES sumažins susijusią riziką. Ši aplinkybė buvo aiškiai nepakankamai įvertinta pradiniuose GALILEO planuose, nes visąlaik laikytasi prielaidos, kad rinkos riziką prisiims privatusis sektorius. Jei ES nesureaguos greitai ir ryžtingai, dabartinis delsimas gali turėti „domino efektą“ (viskas baigta) investicijoms į praktinę taikomąją veiklą ir paslaugų rinkoms, kurios priklauso nuo to, kaip laikomasi GALILEO ir EGNOS infrastruktūrų diegimo tvarkaraščių. EGNOS ir GALILEO programos yra gana sudėtingos technologiniu atžvilgiu, ir tai tikriausiai nebuvo pakankamai įvertinta. Projektavimą šiuo metu atlieka viešasis sektorius, būtent Europos kosmoso agentūra. Dar nėra įrodyta, kad būtų galima priimtinomis sąlygomis perkelti Jungtiniam konsorciumui projektavimo riziką, su ja glaudžiai susijusią projektinių sprendinių realizavimo, išlaidų viršijimo ir veiklos rezultatų riziką. Be to, ES daro prielaidą, kad GALILEO sistema galėtų būti sukurta ir parengta veikti per daug trumpesnį laiką ir gerokai mažesnėmis viešojo finansavimo lėšomis nei JAV kuriant GPS. Net ir pripažįstant, kad GPS turėjo savų ypatingų reikalavimų, galima sutikti, kad ši optimistinė ES prielaida atrodo pagrįsta. Paaiškėjo, kad pramonininkų vykdomas ir viešasis valdymas yra labai svarbūs veiksniai. Šiuolaikinės pramonės organizacijos, priimdamos sprendimus, veikia neefektyviai ir negeba jų priimti dažniausiai dėl ginčų, kaip pasidalyti vaidmenis, atsakomybę ir programoje numatytus darbus. Be to, kaip žinoma, viešojo ir privataus sektorių partnerystės (VPSP) galutinis rezultatas yra paslaugų teikimas, o Jungtinis konsorciumas dėl savo sudėties pagrindinį dėmesį kreipia į palydovų gamybą, nors VPSP požiūriu būtų idealu, jeigu konsorciumui vadovautų paslaugų teikėjai. Kita vertus, dalijantis vaidmenis ir atsakomybę viešajame sektoriuje taip pat trūko aiškumo, ir ši aplinkybė nepalengvino susiklosčiusios padėties. Dabartinių derybų tąsa reikštų, kad GALILEO programa kūrimo etape ir toliau būtų įgyvendinama per viešuosius pirmųjų keturių palydovų ir susijusios antžeminės infrastruktūros pirkimus, o kitą sistemos dalį pirktų, parengtų veikti ir eksploatuotų Jungtinis konsorciumas. Tačiau dėl susidariusio atsilikimo VPSP neturėtų prasidėti anksčiau negu 2009 m. viduryje, o visiška parengtis veikti nusikels į 2014 m. ar į dar tolesnius metus. Be to, būtina imtis papildomų rizikos mažinimo veiksmų, kuriais būtų įveiktas atotrūkis tarp kūrimo ir parengimo veikti etapų, ir pirmiausia įsigyti 4 papildomus palydovus ir susijusią infrastruktūrą, kad neišsiskirstytų pramonininkų grupės. Pažymėtina, kad vėluojant patekti į rinką, tikėtina prarasti nemažą pajamų dalį dėl pasaulinės konkurencijos atsiradimo, pvz., GPS-III. Pažymėtina, kad Jungtinio konsorciumo laiške ES pirmininkaujančiai valstybei narei [5] iškelti klausimai apima daug problemų, kurios gali būti išspręstos arba derybomis (techninių problemų eiliškumo sąrašas ir jas atitinkančių techninės plėtros poreikių nustatymas, suderinimo orbitoje IOV (in-orbit validation) ir EGNOS perdavimo sąlygos, rizikos perkėlimas ir mažinimas, bendras GALILEO priežiūros institucijos (GSA) ir Jungtinio konsorciumo verslo planas, programos atnaujinimas, derybų planas), paties Jungtinio konsorciumo jėgomis (pakeisti sąnaudų modelį, privačiojo finansavimo įsipareigojimai, tinkamas valdymas, atsižvelgti į neišspręstus ginčus dėl darbo pasidalijimo) arba išties tik ES lygmeniu (stiprinti viešąjį valdymą, užtikrinti ilgalaikes viešojo finansavimo tvarkos garantijas, išspręsti EGNOS institucinius klausimus). Šie aspektai yra nurodyti ir šiame komunikate, ir Komisijos tarnybos dokumente. Komisija mano, kad iškeltieji klausimai yra reikšmingi vertinant programą visais aspektais. Tačiau svarbios priežastys, dėl kurių šiose derybose nepasiekiama pažangos, yra pirmiausia Jungtinio konsorciumo negebėjimas veiksmingai valdyti procesą, susitarti dėl bendros pozicijos, taip pat aplinkybė, jog derėtis tenka ir dėl to, kad nebuvo nuodugniai įvertintas programos sudėtingumas; kitos svarbios priežastys – neaiškūs pajamų dydžiai ir marga konsorciumo dalyvių sudėtis. Paskutiniame Jungtinio konsorciumo laiške [6], kuriame konsorciumas išdėsto savo požiūrį į susidariusią padėtį po Tarybos iškeltų išankstinių sąlygų, nepateikiama jokių svarbesnių naujų dalykų ar patikimų įrodymų dėl įsipareigojimo veikti toliau. Todėl, nepaisant tos aplinkybės, kad Jungtinis konsorciumas iš dalies įvykdė iškeltąsias išankstines sąlygas, Komisija mano, kad derybomis nepavyks pasiekti priimtinų rezultatų, ir daro išvadą, kad dabartinės derybos dėl koncesijos sutarties turi menką galimybę baigtis patenkinamai – pasiekti proporcingą rizikos pasiskirstymą geriausiai panaudojant ES lėšas, priimtinu laiku ir su pakankamomis garantijomis, kad privačiojo sektoriaus vadovavimas bus veiksmingas. Apibendrinant, Komisija mano, kad dabartinė padėtis yra bendras padarinys tokių veiksnių kaip ištisiniai, neišsprendžiami ginčai dėl gamybinių darbų pasidalijimo pramonėje, neteisingas požiūris esą rinkos riziką galima perkelti privačiam sektoriui, nesėkmingos derybos dėl projektavimo rizikos perdavimo, programos techninis sudėtingumas ir nepakankamai stiprus ir aiškus viešasis vadovavimas. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą pripažinti, kad dabartinės derybos dėl koncesijos sutarties žlugo, ir konstatuoti, kad dėl to reikėtų nutraukti dabartines VPSP derybas. 5. Ar Europai reikia palydovinės navigacijos sistemos? Atsižvelgiant į šiuos sunkumus, reikia spręsti klausimą – stabdyti programą ar ją plėtoti naujomis sąlygomis. GALILEO programa tapo svarbiausiu projektu ir savo strategine verte, ir indėliu į Lisabonos strategijos įgyvendinimą, ir įtvirtinant Europos Sąjungos politinį, ekonominį ir technologinį aspektą. Tai ne kartą buvo pabrėžta Europos Tarybos viršūnių susitikimuose Kelne, Feiroje, Nicoje, Stokholme, Lakene, Barselonoje ir Briuselyje. Pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) greitai vystosi virsdamos svarbiausiomis infrastruktūromis, kurioms šiuolaikinė visuomenė patiki gyvybiškai svarbias funkcijas, kaip antai pasienio kontrolė, transporto logistika, finansinės operacijos ir energetikos ir ryšių infrastruktūrų priežiūra. Tokiu būdu GALILEO programa teikia svarbų įnašą į įvairias Bendrijos politikos kryptis, kaip antai transporto valdymą, pavojingų krovinių vežimą, gelbėjimo tarnybų veiklą („Ecall“ pagalbos skambučiai), judrųjį ryšį, finansines paslaugas, energetiką, jūrinę ir vandens kelių navigaciją, oro transportą, civilinę saugą ir humanitarines misijas, žemės ūkį, žvejybą ir žvalgymą. Svarbiausia ir didėjanti mūsų ekonominės veiklos dalis yra grindžiama padėties ir laiko nustatymo informacija. GALILEO programos atsisakymas atkurtų ir juntamai didintų priklausomybę nuo GPS (JAV) [7]) ir, galbūt, nuo „Glonass“ (Rusija) ir „Compass/Beidou“ (Kinija) sistemų. Visos šios sistemos yra vyriausybinės, dvejopos paskirties arba karinės, ir buvo sukurtos ir yra eksploatuojamos grynai viešojo finansavimo lėšomis. Tarp pagrindinių ekonomikos gigantų Europa būtų vienintelė neturinti tokio strateginio turto. Tai lemtų Europos Sąjungai naujas reikšmingas politines pasekmes, nes jos bendravimui su trečiosiomis šalimis trūks šios svarbios vertybės. Europos Sąjunga taptų priklausoma nuo karinių ar dvejopos paskirties užsienio sistemų ir technologijų tuose taikmenyse, kurie bus gyvybiškai svarbūs rytdienos visuomenės gyvenime. Be to, GALILEO programa yra kuriamos Europos kosmoso politikos ramstis ir parodo Europos siekius kosmoso, technologijų ir naujovių srityse. Neįgyvendinti GALILEO ir tik tęsti EGNOS įgyvendinimą Europai reikštų ne tik didelį technologinį atsilikimą, bet ir reikšmingą Europos gamybos ir paslaugų įmonių makroekonominių perspektyvų pablogėjimą. Neįgydamas specialios techninės ekspertinės kompetencijos, Europos privatusis sektorius vargiai galės naudotis pasaulinės palydovinės navigacijos paslaugų rinkos teikiamomis galimybėmis ir 2025 metais uždirbti iš šios navigacijos taikmenų 450 mlrd. EUR per metus. Sektorius nurodė, kad pagal jo apskaičiavimus pavyks pasiekti trečdalį minėtosios rinkos dydžio, t.y. 150 mlrd. EUR per metus. Palydovinės navigacijos rinkų analizė rodo, kad ši rinka sparčiai augs, ypač žemesnės pakopos rinkos, kurios susijusios su automobilinių kelių taikmenimis ir su geografine padėtimi susijusių paslaugų ir įrangos taikmenimis. Kurti ir išlaikyti Europos techninę ekspertizę viršutinės pakopos rinkoje (sistemos kūrimas, parengimas veikti ir technologinis valdymas) yra būtina pirminė sąlyga, kad Europos žemesnės pakopos rinka galėtų panaudoti visą naujovių ir paslaugų įvairiuose taikmenyse potencialą visame ekonomikos sektoriuje. Paskutinė, bet ne mažiausia pagal svarbą aplinkybė yra 2,5 mlrd. EUR, kuriuos Europa iki dabar jau yra investavusi į GNSS programas [8]. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą pakartotinai patvirtinti būtinybę įdiegti nepriklausomą palydovinę navigacijos sistemą, išreikšti paramą GALILEO programos, kaip Europos Sąjungos strateginės vertybės, tęsimui ir pripažinti jos ekonominę vertę. 6. Kokio GALILEO? Įvertinus, kiek daugiausia gali tekti keisti sistemai keliamus reikalavimus, keisti ar siaurinti paslaugų taikymo sritį, keisti palydovų sistemos projektą ir jos aprėptį, nebrangias infrastruktūras ir panašius dalykus, paaiškėjo, kad Tarybos patvirtintos sistemos charakteristikos išlieka visiškai tinkamos. Daugiausia dėmesio reikia kreipti į tai, kad būtų laikomasi trumpų programos kūrimo ir parengimo veikti terminų. GALILEO sistemai parengtos charakteristikos yra kone 10 metų projektavimo ir techninės kvalifikacijos augimo rezultatas. Skaidriu procesu, kuris leido ekspertams ir potencialiems navigacijos sistemų vartotojams išreikšti savo požiūrius, buvo išnagrinėta daug galimų konfigūracijų, pagal kurias galiausiai buvo nustatyti reikalavimai GALILEO misijai ir sutarta dėl tų reikalavimų tinkamumo. Glaudžiai bendraudamos projektavimo grupės – Europos kosmoso agentūroje ir pramonės sektoriuje – parengė sistemos apibrėžimą ir priderino programą prie misijai ir eksploatavimui keliamų reikalavimų. Nuo tada nė viena suinteresuotoji šalis neginčijo sistemos pagrindinės konfigūracijos (palydovų sistemos, antžeminės dalies) ar paslaugų apibrėžimo. Tai rodo sukurtos koncepcijos pagrįstumą ir tvirtumą. Perdarant projektą bent dėl vieno esminio pakeitimo, neišvengiamai nutrūktų kūrimo etapui jau sudarytos sutartys su pramonės įmonėmis, todėl visai programai vykdyti reikėtų skelbti kvietimus dalyvauti naujuose konkursuose, o dėl to atsirastų tam tikrų uždelsimų. Tokio scenarijaus atveju bendras rezultatas būtų prastas, nes būtų prarasta dalis ligšiolinių investicijų į projektavimą, labai vėlai į rinką būtų pateiktos ne itin gerų charakteristikų sistemos, kurios neabejotinai menkai tegalėtų konkuruoti su naujomis sistemomis, pvz., GPS-III. Pelningumas tokio scenarijaus atveju taip pat būtų labai žemas. Galimi išlaidų sutaupymai kuriant mažesnę sistemą sukeltų priešingą pradiniam tikslui rezultatą ir būtų žymiai mažesnės svarbos veiksnys negu tvarkaraščio terminų laikymasis, kuris leistų sukurti sistemą, atitinkančią jos pradinį apibrėžimą. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą pripažinti, kad GALILEO sistemos charakteristikos tebėra visiškai atitinkančios Europos Sąjungos siekius sukurti šį strateginį turtą, t.y. 30 palydovų sistemą, teikiančią 5 skirtingas paslaugas su puikia erdvinio signalo kokybe. 7. Alternatyvūs scenarijai Komisija laikosi tos pačios nuomonės, kad VPSP teikia geriausias sąlygas kontroliuoti išlaidas, valdyti realizavimo procesą bei rizikos veiksnius ir optimizuoti rinkos veikimą. Tačiau jeigu derybos su privačiu sektoriumi dėl tam tikros rinkos dalies, išlaidų kontrolės, realizavimo ir technologinės rizikos perdavimo nepasisektų dėl didelės perdavimo kainos arba nepalankių sąlygų, tai pagrindiniai privataus ir viešojo sektoriaus partnerystei keliami tikslai liktų nepasiekti. Tokiais atvejais reikia imtis veiksmų palankiai aplinkai sukurti, kuri sudarytų geras prielaidas perkelti rizikos veiksnius privačiam sektoriui priimtinomis sąlygomis. Todėl Komisija visą laiką palaikė VPSP principą GALILEO programai įgyvendinti, bet jį šiek tiek pakeitė – per scenarijus, kuriuose numatytas tinkamesnis momentas privačiajam partneriui perimti atsakomybę už programą. Visi iškelti scenarijai prasideda viešaisiais tam tikros dalies palydovų ir susijusios antžeminės infrastruktūros pirkimais, o vėliau VPSP perima likusios dalies palydovų pirkimą ir, jeigu reikės, infrastruktūros eksploatavimą, technologinį valdymą ir priežiūrą. Palyginimui imamas ankstesnis scenarijus, pagal kurį būtų tęsiamos dabartinės derybos su Jungtiniu konsorciumu. Tuo hipotetiniu atveju GALILEO įgyvendinimas būtų grindžiamas dabartiniu pagrindu, kurį sudarytų pirmieji keturi per viešuosius pirkimus įgyti palydovai, o kita sistemos dalis būtų parengta veikti ir eksploatuojama pagal numatomą VPSP sutartį su „Euro-GNSS“, t.y. Jungtiniu konsorciumu [9]. Tačiau būtinos ir rizikos sumažinimo priemonės, kaip nurodyta toliau. Iškeliami šie du scenarijai: A. PRADINIŲ OPERACINIŲ PAJĖGUMŲ IOC (INITIAL OPERATIONAL CAPACITY) PIRKIMAS IR VPSP Pagal šį scenarijų viešasis sektorius finansuoja ir perka operacinę riboto veiksmingumo sistemą. Pagrindinė infrastruktūra susideda iš 18 palydovų su susijusia antžemine dalimi. IOC leis pradėti teikti pirmines GALILEO paslaugas plačiam vartotojų ratui ir kurs būsimam koncesininkui pasitikėjimą projekto perspektyvumu. Padėties nustatymo tikslumas ir aprėptis bus pakankami, kad galima būtų teikti paslaugas rinkoje [10], tačiau vis dar negaunant iš GALILEO programos techninės pridėtinės vertės. Kitus 12 palydovų privatusis sektorius perka pagal VPSP koncesijos schemą, kuri apima technologinį valdymą ir eksploatavimą. IOC bus parengta iki 2011 m. pabaigos, ir tada ji taps prieinama vartotojams, bet teiks tik pirmines paslaugas. Visas sistemos parengimas veikti ir paslaugų prieinamumas bus pasiektas iki 2013 m. pabaigos, bet tik jeigu VPSP sutartis bus pasirašyta laiku. Ši sutartis apims 2010–2030 metų laikotarpį. (...PICT...) 18 palydovų įgyjama viešaisiais pirkimais, vėliau per VPSP įgyjama dar 12 palydovų, vykdomas technologinis valdymas ir eksploatavimas | | Pagrindinės charakteristikos | EGNOS pradeda veikti 2008 m. pradžiojeBaigti dabartinį kūrimo etapą (suderinimas orbitoje): 2010 m.Visiškai parengti pirmąjį palydovų posistemį veikti: 2013 m. pabaigaVPSP sutartis dėl likusios infrastruktūros parengimo veikti, technologinio valdymo ir eksploatavimo: 2010–2030 m.Visos paslaugos ir galimybės tampa prieinamos: 2013 m. pabaiga | B. VISOS OPERACINĖS GEBOS FOC (FULL OPERATIONAL CAPACITY) ĮGIJIMAS IR VPSP Pagal šį scenarijų viešasis sektorius finansuoja ir perka visą operacinę sistemą, turinčią visas reikiamas charakteristikas. Ši infrastruktūra susideda iš 30 palydovų su susijusia antžemine dalimi. Ji leis teikti visas GALILEO paslaugas visiems tiksliniams vartotojams ir sukurs būsimam koncesininkui visišką pasitikėjimą projekto perspektyvumu. VPSP apima technologinį valdymą ir eksploatavimą. Viešasis sektorius laipsniškai pajėgs plėsti teikiamas paslaugas. Tarpiniame etape – 2011 m. pabaigoje – infrastruktūra pasieks sistemos pradinės operacinės gebos lygį, o galutinę parengtį veikti – 2012 m. pradžioje. VPSP koncesijos sutartis apima 2010–2030 metų laikotarpį. (...PICT...) 30 palydovų įgyjama viešaisiais pirkimais, vėliau per VPSP vykdomas technologinis valdymas ir eksploatavimas | | Pagrindinės charakteristikos | EGNOS pradeda veikti 2008 m. pradžiojeBaigti dabartinį kūrimo etapą (suderinimas orbitoje): 2010 m.Baigti pirmo palydovų posistemio parengimą veikti: 2012 m. pabaigaVPSP sutartis dėl eksploatavimo: 2010–2030 m.Visos paslaugos ir galimybės tampa prieinamos: 2012 m. pabaiga. | - FOC parengiami anksčiau negu pirmiau pateiktame scenarijuje, nes nėra reikalo laukti, kol prasidės VPSP ir bus užsakyti paskutiniai 12 palydovų. - Iki IOC veikimo pradžios numatomas 2 metų techninio perdavimo iš ESA koncesininkui laikotarpis. Įvairių scenarijų įvertinimas rodo, kad daugiausia pranašumų turi visos sistemos pirkimas viešojo sektoriaus lėšomis. Iš tikrųjų, kaip matyti iš tendencijos (žr. lentelę Priede), kuo didesnės infrastruktūros finansavimo dalies reikalaujama iš privačiojo sektoriaus, tuo didesnę prieigos mokesčio dalį moka viešasis sektorius, kartu užtikrindamas skolas, palūkanas už skolas ir nuosavo kapitalo grąžą. Visa tai reikia kompensuoti rizikos veiksniais, tenkančiais įvairiems scenarijams. Paprastai didesni viešojo sektoriaus užtikrinimo lygiai kompensuojami perkeliant riziką privačiam sektoriui. Tačiau, kaip parodė ligšiolinės derybos dėl koncesijos, šiuo metu neįmanoma pasiekti viešajam sektoriui priimtino rizikos perdavimo, ir todėl šiam sektoriui tenka daugiausia rizikos. Dėl šios priežasties svarbiausia aplinkybe vertinant ekonominį efektyvumą tenka skolų, palūkanų už skolas ir nuosavo kapitalo grąžos užtikrinimui. Buvo padaryta prielaida, kad pagrindinis pajamų lygis 2007-2030 m. laikotarpiu bus apie 10 mlrd. EUR. Tačiau didžioji jų dalis įplauks į laikotarpio pabaigą. Todėl suminės viešojo sektoriaus išlaidos nėra lygios paprastam suminių nominalių išlaidų ir pajamų skirtumui, ir čia reikia skaičiuoti vadinamąją visų viešojo sektoriaus išlaidų grynąją dabartinę vertę NPV (taikant 6% diskonto normą). Tai įprastinis finansinio įvertinimo metodas ilgalaikiams projektams. Be to, dalis viešojo sektoriaus pajamų priklausys nuo scenarijaus ir yra susijusi su koncesininko atlygiu. Įvertinimo rezultatai pateikti tolimesnėje lentelėje. Scenarijus | Visos viešojo sektoriaus išlaidos NPV išraiška (mlrd. EUR) 2007-2030 m. | Tęsti dabartinę schemą ir pridėti rizikos mažinimo priemonių | ~ 1,8 | Sukurti pradinę operacinę gebą (IOC), po to taikyti VPSP | ~ 2,2 | Sukurti visą sistemą (FOC), po pirmo palydovų posistemio taikyti VPSP | ~ 1,0 | Sėkmingiausias viešojo sektoriaus įnašas būtų FOC scenarijuje, ir išreiškiant grynąja dabartine verte, kuri įvertina skirtingus pajamų pasidalijimo tarp viešojo ir privačiojo sektorių scenarijus, būtų apie 1,0 mlrd. EUR. Tačiau tam reikės didesnių investicijų 2007–2013 m. finansavimo programoje. Galiausiai reikėtų pažymėti, kad svarbiausia aplinkybė, kurios neįmanoma įtraukti į modelį, yra GPS-III parengimas veikti nuo 2013 iki 2018 m.; ši sistema teiks kai kurias lygiavertes paslaugas nemokamai. Todėl kuo vėliau bus paleista visa GALILEO sistema, tuo didesnį neigiamą poveikį tai turės koncesijos įplaukoms. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą: · patvirtinti, kad yra būtina, tinkama ir Europos GNSS programų labui reikalinga įgyvendinti šias programas pagal alternatyvųjį scenarijų. · atkreipti dėmesį į tokių pasiekiamų, realistinių scenarijų svarbius pranašumus ir finansines pasekmes. · ypač atkreipti dėmesį į ankstesnio visos sistemos užbaigimo svarbą ir išlaidas, kurias sukeltų politinių sprendimų atidėliojimas. 8. STRATEGINIS ĮVERTINIMAS Remdamasi savo įvertinimu, Komisija kviečia Tarybą ir Europos Parlamentą padaryti išvadą, kad priimtiniausias ir vienintelis žengimą į priekį užtikrinantis scenarijus yra peržiūrėta dviejų pakopų PVP strategija: (1) 1 pakopa: pirmiausia neatidėliojant įgyvendinti EGNOS, sudarant atskirą koncesiją, kaip „Galileo“ pirmtaką, kad ši programa pradėtų veikti dar iki 2008 m. pradžios, ir papildyti šiuo metu galiojančias palydovų ir infrastruktūros viešųjų pirkimų programas, pirmą kartą pasiūlius visus „Galileo“ palydovus įsigyti taikant viešųjų pirkimų procedūrą, siekiant, kad iki 2012 m. pabaigos sistema pradėtų veikti visu pajėgumu. (2) 2 pakopa: lygiagrečiai vesti derybas ir sukurti PVP tolesniam EGNOS ir „Galileo“ veikimo etapui nuo 2010 iki 2030 metų. Šis scenarijus buvo pasirinktas pirmiausia dėl galimybės sudaryti tikslią jo programą (vienintelis scenarijus, veikimo etapo įgyvendinimas nepriklauso nuo lygiagrečiai vykdomo koncesijų proceso sėkmės), efektyviausiai panaudoti kūrimo etapu padarytas investicijas (pasitikėjimo atkūrimas ir pramoninių grupių motyvavimas), greičiausiai pateikti rinkai (geriausia galimybė „Galileo“ užimti reikšmingą rinkos dalį), ir galiausiai, nors ne mažiau svarbu, tai yra finansiškai naudingiausias pasiūlymas. Tačiau yra keletas sunkių lemiamos svarbos programos klausimų, kuriuos būtina spręsti. Šiuolaikinė pramonės organizacija sprendimų priėmimo srityje veikia neefektyviai ir negeba jų priimti, dažniausiai dėl tos aplinkybės, kad privatusis sektorius veikia esant neaiškiam vaidmenų, atsakomybės ir programos darbų pasiskirstymui. Todėl ypač svarbu yra mažinti kiek įmanoma kliudymus pačioje pramonės organizacijoje, kad galima būtų taikyti įprastą verslo praktiką, bet kartu atsižvelgiant į strateginį GALILEO programos pobūdį ir ypač į svarbią reikšmę turintį plataus masto Europos pramonės paslaugų teikimą ir privačiojo sektoriaus dalyvavimą šiame procese. Programos vykdymui pagal kalendorinį tvarkaraštį reikia griežto valdymo kontroliuojant išlaidas ir laiko terminus. Lyginant su pradiniais tvarkaraščiais, jau yra prarasti 5 metai ir išleistos nemažos lėšos. ES kaip sistemos savininkei pirmiausia tenka atsakomybė užtikrinti, kad jos politiniai įpareigojimai ir vizijos būtų įgyvendinti; nustatyti ir susitarti dėl sistemai taikytinų reikalavimų ir sąlygų; gebėti stebėti ir kontroliuoti, kad tų reikalavimų būtų griežtai laikomasi gamybos, parengimo veikti ir eksploatavimo etapuose; prižiūrėti įvairių programos etapų vykdymą, kad būtų išvengta paskesnių uždelsimų ir išlaidų viršijimo; kur reikia, sudaryti sąlygas nuosekliam, efektyviam ir darniam privačiojo sektoriaus valdymui. Kadangi programai reikia veiksmingo ir patikimo valdymo, Europos Komisija turi gebėti vykdyti programą taikydama reikiamas programų valdymo priemones ir būdus, visiškai laikydamasi Europos Sąjungos politinės vizijos ir sąlygų. Komisija įsipareigoja reguliariai teikti išsamias ataskaitas Tarybai ir Europos Parlamentui apie visus programos įgyvendinimo etapus. Europos Komisija rekomenduoja pasitelkti Europos kosmoso agentūrą kaip pirkimų agentą ir projektavimo instituciją, veikiančią Europos Sąjungos vardu. Tai reiškia, kad ESA turės vykdyti techninę ekspertizę pagal ES taisykles ir būti jos kontroliuojama tiek, kiek tai atitinka bendrą ES vadovavimą programai. Laikantis šio principo, reikėtų sudaryti su ESA aiškų susitarimą dėl pirkimų, ypač dėl atsakomybės lygio, jeigu ši agentūra Europos Sąjungai dirbtų kaip pirkimų agentas ir (ar) projektavimo institucija. Toks susitarimas ir su juo susijusios finansavimo taisyklės turėtų nusakyti aiškius pirkimų proceso požymius ir apimti, inter alia, šiuos elementus: · Pripažinti strateginį „Galileo“ programos pobūdį ir ypač svarbią Europos pramonės paslaugų teikimo visos Europos mastu ir privataus sektoriaus dalyvavimą šiame procese reikšmę; · Viešųjų pirkimų konkursas sutarčių paketams, apimant visus erdvinės ir antžeminės dalių elementus; · Pirkti, jeigu įmanoma, iš dviejų šaltinių siekiant didinti efektyvumą ir mažinti priklausomybę; · Atsižvelgti į esamus pasiekimus, investicijas ir susitarimus, jeigu jie kuo gali būti svarbūs; · Sutartys tvirtomis ir nustatytomis kainomis; · Reikalavimai reguliariam ir išsamiam ataskaitų teikimui; · ES Audito Rūmų atliekami reguliarūs auditai, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į ES finansinius interesus ir programos Bendrijos aspektą. Be to, Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad negalinti imtis tikrosios politinės atsakomybės už programą, kol nebus iš esmės įvertinta GALILEO priežiūros institucijos (GSA) struktūra ir vaidmuo, įskaitant teisines bei praktines priemones, kuriomis Europos Komisija galėtų skaidriu būdu realizuoti savo atsakomybę atsiskaitydama prieš Tarybą ir Parlamentą. Šioje naujoje padėtyje GSA vaidmenį būtina peržiūrėti iš esmės. Jeigu bus patvirtinta, kad išlieka poreikis šiai specifinei ES agentūrai, jos funkcijos ateityje galėtų būti: rūpintis EGNOS ir GALILEO koncesijų sudarymu, padėti ES kurti EGNOS ir GALILEO taikmenis. Komisija, kad galėtų imtis visos atsakomybės už programos kūrimą, pateiks pasiūlymus, kaip priderinti GSA vadovavimą prie naujos padėties. Rinkoms sukurti būtina įgyvendinti EGNOS ankstesniais terminais, taip pat vystyti standartizavimo, sertifikavimo ir rinkos suvokimo gerinimo veiklas [11]. Šios priemonės koncesininkui gali sumažinti pajamų nuokryčio vėlesniame etape riziką, taigi ir ES išlaidas. Nors bus išlaikytas civilinės sistemos statusas, nemažų įplaukų galima laukti ir iš karinių vartotojų. Pastaraisiais metais būta nemažai diskusijų, kaip naudoti PRS signalą, ir jas reikėtų tęsti ir toliau [12]. GALILEO projektavimo riziką valdys viešasis sektorius, nes tai nulėmė ankstesnis sprendimas kurti sistemą viešųjų pirkimų pagrindu, Europos kosmoso agentūrai perkant 2 bandomuosius palydovus [13] ir 4 pirmuosius operacinės sistemos palydovus ir susijusią infrastruktūrą [14]. Todėl ES tenka vaidmuo sukurti padedant ESA strategiją, kuri leistų sumažinti projektavimo riziką iki likusios rizikos perdavimo. Su rizikos sumažinimu susiję organizaciniai ir teisiniai klausimai yra pagrindiniai programos įgyvendinimo aspektai. Neišleidžiant iš akių kalendorinio tvarkaraščio, labai svarbu yra jame nustatytais terminais įgyvendinti programą ir paleisti palydovus, nes, inter alia, ES negali sau leisti prarasti teisių naudoti atitinkamus pasaulinės palydovinės navigacijos dažnius. Komisija tai pat kviečia Tarybą ir Europos Parlamentą tolesnėje savo veikloje remtis tokiais principais: 1) Pripažinti, kad EGNOS pradės veikti visu pajėgumu iki 2008 m. pradžios, todėl būtina imtis neatidėliotų veiksmų, kad jo tarnybos pradėtų veikti kaip „Galileo“ pirmtakas. 2) Pripažinti, kad Europos GNSS programos yra apibrėžiamos, dėl jų susitariama, jos yra valdomos ir prižiūrimos Europos Sąjungos lygmeniu visų jos valstybių narių interesų labui. 3) Pripažinti strateginį „Galileo“ programos pobūdį, tiekimo visos Europos mastu ir privataus sektoriaus dalyvavimo svarbą. 4) Skirti Europos kosmoso agentūrą (ESA) Europos Sąjungos vardu veikiančiu pirkimo agentu ir projektavimo institucija, veikiančia vadovaujant ES ir pagal jos taisykles. 5) Kur galima, būtina užtikrinti aktyvią ir sąžiningą programų konkurenciją remiantis abejais pasiūlymais ir nuolat skelbiant konkursus dėl visų programos elementų, kad būtų padidintas veiksmingumas ir sumažinta priklausomybė. Būtina deramai įvertinti esamus pasiekimus ir investicijas, ir, jeigu reikia, sudarytus susitarimus. 6) Pripažinti, kad būtina stiprinti ir pertvarkyti esamų Europos GNSS programų valstybinį valdymą, remiantis Komisijos pasiūlymu dėl jos politinės atsakomybės ir vadovaujamo vaidmens; 7) Pripažinti, kad būtina stiprinti mažmeninių investuotojų pasitikėjimą paslaugomis ir taikymo programomis, tvirtai įsipareigojant laiku pradėti įgyvendinti „Galileo“ ir užtikrinant teisingas ir nediskriminuojančias naudojimosi jo paslaugomis sąlygas. 9. Rekomenduojamo scenarijaus finansavimas Įvertinus pagal koncesijų derybų rezultatą iki 2006 m. pabaigos veiksiančio scenarijaus, pagal kurį bus tęsiama Jungtinio konsorciumo veikla, sąnaudas, tampa akivaizdu, kad prieš PP pradedant veiklą, Europos Sąjunga turi įsigyti papildomų palydovų, sukaupti apie 2,4 mlrd. EUR 2007–2013 finansiniam laikotarpiui, sumažinti rinkos riziką, užsitikrinus galimybę iki 2030 m. papildomai pritraukti apie 10 mlrd. EUR, ir prisiimti įsipareigojimus, susijusius su projektavimo ir veiklos nutraukimo rizika bei trečiųjų šalių atsakomybe. Priklausomai nuo faktinių pajamų srautų pagal pagrindinį pajamų scenarijų valstybinis sektorius susigrąžins apie 8 mlrd. EUR. Tai kelia abejonių dėl ankstyvos PVP veikimo pradžios strategijos pranašumų. Kad galėtų finansuoti rekomenduojamą pirmųjų palydovų viešųjų pirkimų scenarijų ir tolesnę PVP veiklą, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų iš viso 2007–2013 laikotarpiu skirti 3,4 mlrd. EUR, o biudžeto įsipareigojimai per visą laikotarpį sumažės iki 9 mlrd. EUR. Šis scenarijus yra pranašesnis tuo, kad pagal jį numatomas priimtiniausias įgyvendinimo laikas, tai labiausiai finansiškai apsimokantis scenarijus, bus galima aiškiau apibrėžti tolesnio PVP veiklos etapo sąlygas, o bendri biudžeto asignavimų įsipareigojimai gerokai sumažėja. Nė vieno iš esamų scenarijų netenkina šiuo metu galiojančios finansinės perspektyvos nuostatos. Be to, bet kuriam scenarijui įgyvendinti būtinas ES programos reglamentas, kuris galiotų ir po 2013 metų. Suprantama, politiniam sprendimui performuoti VPSP taip, kaip siūloma, reikės paskesnio susitarimo dėl finansavimo scenarijaus, kuris turėtų būti sudarytas dar iki priimant sprendimą dėl įgyvendinimo. Artimiausiais mėnesiais Komisija pradės nagrinėti naudingiausio scenarijaus įgyvendinimo detales, kartu nustatydama ir papildomo finansavimo poreikį. Maža to, Komisija mano, kad būtų svarbu spartinti dabar siūlomo ES programos reglamento priėmimą, kad būtų galima tęsti EGNOS programos stabilizavimą ir, padedant ESA, tęsti naudingiausio scenarijaus parengimo darbus. Kad būtų nustatytas reikiamas papildomas finansavimas, Komisija šiame etape svarsto galimybę išnagrinėti šiuos variantus: · Tirti finansavimo galimybes padidinant Finansinės programos 1a išlaidų kategorijos viršutinę ribą atsižvelgiant į nuosavų lėšų viršutinę ribą ir laikantis sąlygų, nustatytų 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo [15]. Numatyta, kad vykdant šią procedūrą dalyvauja abi biudžeto valdymo institucijos. · Telkti iš valstybių narių papildomas lėšas, nesusijusias su daugiamete Finansine Programa. Komisija kartu su biudžeto valdymo institucijai tirs šiuos variantus arba jų derinius. Komisija kviečia Tarybą ir Europos Parlamentą: · užtikrinti, bent kaip pirmąjį žingsnį, EGNOS ir GALILEO programų tolimesnę pažangą, taip pat imtis veiksmų greičiau priimti šiuo metu siūlomą ES programos reglamentą; · ištirti papildomo finansavimo galimybes; · remiantis Komisijos pasiūlymu, kurį ji pateiks iki 2007 m. rugsėjo mėn., aptarti ir susitarti dėl galimų tolesnių veiksmų, atsižvelgiant į finansavimo trūkumą, ir, jeigu reikia, sukurti finansavimo mechanizmą, kuris būtų taikomas visą laikotarpį iki 2030 m. PRIEDAS: Scenarijų finansinis modeliavimas Siekiant įvertinti pasirinktų scenarijų finansines pasekmes, finansinis modeliavimas buvo grindžiamas pirminėmis prielaidomis ir pagrindinių duomenų ekstrapoliavimu, todėl rezultatai laikytini apytiksliais ir tinkamais palyginimams atlikti. Galutiniai rezultatai priklausys nuo atitinkamų sutarčių sąlygų. Toliau pateikiami apytiksliai rezultatai. Scenarijus | Visi viešaisiais pirkimais įgyjami palydovai | Viešojo sektoriaus parama2 | Reikiamas suminis viešojo sektoriaus biudžetinis įsipareigojimas62007-2030 m. Nominalus | Veikimo visa operacine geba pradžia7 | | | Reikiamas viešojo sektoriaus biudžetas 2007-2013 m.3(viešaisiais pirkimais įgyjamiems palydovams ir infrastruktūrai) Nominalus | Prieigos mokesčiai (iš viešojo sektoriaus), kuriuos sumokės VPSP (iki 2030) | | | | | | Pastovioji dalis4: - technologiniam valdymui - priežiūrai - papildinių įsigijimo paskolos palūkanoms Nominalus | Kintamoji dalis (priklausoma nuo privačiojo sektoriaus nupirktų paly-dovų ir infra-struktūros)5: - paskolai - paskolos palūkanoms - nuosavo kapitalo grąžai Nominalus | | | Tęsti dabartinę schemą ir pridėti rizikos mažinimo priemonių1 | 4+4 | 2.4 | 5.3 | 3 - 4 | 11 - 12 | 2014 m. vidurys | Sukurti pradinę operacinę gebą (IOC), po to taikyti VPSP | 18 | 3.0 | 5.3 | 2 - 3 | 10 - 11 | 2013 m. pabaiga | Sukurti visą sistemą (FOC), po pirmo palydovų posistemio taikyti VPSP | 30 | 3.4 | 5.3 | 0.5 - 1 | 9 - 10 | 2012 m. pabaiga | Visi skaičiai yra orientaciniai ir reiškiami mlrd. EUR. Kitų duomenų galima rasti Komisijos tarnybų darbo dokumente. 1 Pagal Europos kosmoso agentūros atliktą naujausią programinį tyrimą dėl susidariusio uždelsimo reikia taikyti rizikos mažinimo priemones ir pagaminti 4 papildomus palydovus, kad būtų užtikrinta pramoninės gamybos procesų tąsa suderinimo orbitoje etape ir pirmųjų parengimo veikti darbų etape. Be to, dėl minėtojo uždelsimo reikia apsaugoti suderinimo orbitoje etapą nuo galimos paleidimo nesėkmės. Anksčiau tai buvo siejama su pirmaisiais palydovais parengimo veikti etape. 2 GALILEO programos PVPS modelyje viešojo sektoriaus įnašą sudaro dotacijos infrastruktūros parengimui veikti ir prieigos mokesčiai sistemos eksploatavimui palaikyti. Privačiojo sektoriaus įnašą sudaro nuosavas kapitalas ir paskola. 3 Skaičiai apima GALILEO viešojo sektoriaus pirkimo išlaidas, EGNOS eksploatavimo išlaidas, IOV išlaidų perviršį. Įverčiai grindžiami ESA įkainiais, įteisintais galiojančiose sutartyse ir ESA viešųjų pirkimų duomenų bazėje, kurie buvo sutikrinti su visų konkursinių pasiūlymų, pateiktų per visą derybų dėl koncesijos sutarties laikotarpį, duomenimis. Finansiniuose skaičiavimuose viešojo sektoriaus finansinės išlaidos nebuvo modeliuotos. Šios išlaidos neviršija 4% visuose scenarijuose ir vien palyginimo tikslu galima teigti, kad turi įtakos skirtumui tarp 3,4 mlrd. EUR ir 2,4 mlrd. EUR (t.y. tik vienam mlrd. EUR). Jų poveikis yra menkas ir patenka į suminio viešojo sektoriaus biudžetinio įsipareigojimo kitimo ribas (žr. 6). 4 Pastovioji prieigos mokesčių dalis apima technologinį valdymą, techninę priežiūrą, sistemos papildinių įsigijimo paskolos palūkanas. Ši dalis yra vienoda visuose scenarijuose, nes yra susijusi su visos palydovų sistemos ir jos papildinių technologiniu ir technine priežiūra. Duomenys grindžiami įkainiais, paimtais iš techninių ir ekonominių studijų, kurias ESA ir Komisija vykdė apibrėžimo etape (GALA, PwC, Lyginamoji sistemų studija) ir sutikrintais su visų konkursinių pasiūlymų, pateiktų per visą derybų dėl koncesijos sutarties laikotarpį, duomenimis. 5 Kintamoji prieigos mokesčių dalis apima paskolos aptarnavimą (pačios paskolos grąžinimą, palūkanas, mokesčius) ir nuosavo investuoto kapitalo grąžą. Ji priklauso nuo paskolos ir nuosavo investuoto kapitalo, kurie susiję su privačiojo kapitalo pirkimų apimtimi ir su susitarimu dėl nustatyto santykio tarp nuosavo kapitalo ir paskolos. 6 suminis viešojo sektoriaus biudžetinis įsipareigojimas apima bendras tiesiogines viešojo sektoriaus išlaidas su pridėtomis viešųjų pirkimų išlaidomis (žr.3) ir prieigos mokesčiais (žr. 4 ir 5). Jis padengia rinkos riziką. 7 Veikimo visa operacine geba pradžia yra svarbi dėl konkurencinių sistemų atėjimo į rinką. Kuo ankstesnė visos operacinės gebos visoms paslaugoms ir visose rinkose pradžios data, tuo didesnės GALILEO rinkos dalies galima tikėtis. [1] 2007 m. balandžio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl koncesijos sutarties. [2] ES ir JAV 2004 m. liepos mėn. susitarimas dėl GALILEO ir GPS palydovinių navigacijos sistemų ir su jomis susijusių programų skatinimo, teikimo ir naudojimo. [3] Buvusiam Komisijos nariui Karel van Miert tarpininkaujant 2005 m. gruodžio 5 d. aštuoni Jungtinio konsorciumo nariai sudarė sutartį. [4] ProDDage rinkos tyrimo ataskaita, „ESYS Consulting“, 2006 m. [5] Jungtinio konsorciumo 2007 m. kovo 9 d. laiškas ministrui Wolfgang Tiefensee ir pirmininko pavaduotojui Jacques Barrot. [6] Jungtinio konsorciumo 2007 m. balandžio 24 d. laiškas GALILEO priežiūros institucijai. [7] EGNOS plečiama ir grindžiama GPS signalais, perduodamais per Europos antžeminę infrastruktūrą, kuri kol kas yra tik regioninė. [8] ES ir ESA bendras biudžetas apima IOV sutartį (1,5 mlrd. EUR) ir EGNOS išlaidas (0,7 mlrd. EUR) ir ESA ir ES mokslo tyrimų išlaidas per keletą paskutinių metų. [9] Žr. 4 dalyje pateikiamą analizę. [10] Horizontalusis tikslumas – 4 m. paklaida 87 % prieinamumui arba 20 m. paklaida 98 % prieinamumui. [11] Žalioji Knyga dėl palydovinės navigacijos taikmenų, KOM(2006) 769, 2006.12.12, ir numatyti tolimesni veiksmai. [12] Atsižvelgdama į naują Europos kosmoso politikos pasiūlymą KOM(2007) 212, Komisija išreiškė požiūrį, kad civilinės erdvės programos, kaip kad GALILEO, turi įvairialypio taikymo gebą ir gali teikti paslaugas kariniams vartotojams. [13] „Giove-A“palydovas paleistas 2005 m. gruodį ir „Giove-B“ palydovas bus parengtas paleisti 2007 m. pabaigoje arba 2008 m. pradžioje. [14] Sutartį dėl suderinimo orbitoje (IOV) ir kūrimo sutartį tvarko ESA ir finansuoja ESA ir EK. [15] ES OL C 139, 2006 6 14. --------------------------------------------------