LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 54/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Rusijos santykių

(nuomonė savo iniciatyva)

(2011/C 54/05)

Pranešėjas Ivan VOLEŠ

2010 m. vasario 17–18 d. plenarinėje sesijoje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė savo iniciatyva parengti nuomonę dėl

ES ir Rusijos santykių.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. lapkričio 23 d. priėmė savo nuomonę.

467-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. gruodžio 8–9 d. (gruodžio 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 195 nariams balsavus už ir 8 susilaikius.

1. Rekomendacijos

1.1 EESRK teigiamai vertina Bendrą pareiškimą „Partnerystė siekiant modernizavimo“, priimtą Rostove prie Dono vykusiame aukščiausiojo lygio ES ir Rusijos susitikime (2010 m. gegužės 31 d.–birželio 1 d.), taip pat kreipimąsi į pilietinę visuomenę, siekiant paskatinti ją dalyvauti ES ir Rusijos bendradarbiavime plėtojant intensyvesnį dialogą. ES ir Rusijos santykiai turi strateginę reikšmę abiem šalims ir turėtų būti grindžiami abipusiu pasitikėjimu. Pilietinė ES ir Rusijos visuomenė turėtų aktyvinti savo bendradarbiavimą ir prisidėti prie „Partnerystės siekiant modernizavimo“ iniciatyvos įgyvendinimo. EESRK yra pasirengęs aktyviai dalyvauti šioje iniciatyvoje.

1.2 Bendrų erdvių aspektu EESRK pritaria dabartinei struktūrai, bet ragina labiau įtraukti abiejų šalių pilietinę visuomenę pristatant savo požiūrį ir iniciatyvas įvairiose veiklos srityse.

1.3 EESRK siūlo į dialogą dėl ekonominių ir prekybos santykių įtraukti tinkamesnius dalyvius ir apsvarstyti galimybę sukurti platiems sluoksniams atstovaujantį ES ir Rusijos verslo forumą.

1.4 EESRK pritaria pastangoms greitu laiku pasiekti pažangos derybose dėl vizų režimo supaprastinimo ir liberalizavimo.

1.5 ES ir Rusijos konsultacijose dėl žmogaus teisių turėtų dalyvauti daugiau nevalstybinių subjektų. EESRK yra pasirengęs dalyvauti šios platformos veikloje.

1.6 Turėtų būti daugiau platformų, per kurias ES ir Rusijos pilietinės visuomenės organizacijos galėtų prisidėti prie ES ir Rusijos santykių plėtojimo ir stebėsenos. ES ir Rusijos pilietinės visuomenės forumas, panašiai kaip Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumas, galėtų tapti tokia priemone.

1.7 EESRK ragina stiprinti tiesioginius žmonių tarpusavio ryšius ir mainus švietimo ir kultūrų dialogo srityse, taip gerinant tarpusavio supratimą ir pasitikėjimą.

1.8 Valstybių narių pozicija dėl Rusijos turėtų būti geriau suderinta, kad ES būtų vieninga, siekdama plataus užmojo tikslų, kuriuo tuo pat metu būtų realistiniai ir kurių būtų siekiama pakankamai lanksčiai.

1.9 EESRK teikia esminę svarbą Rusijos narystei PPO, visapusiškai palaiko šį procesą ir norėtų, kad jis kuo greičiau būtų užbaigtas.

1.10 ES turėtų persvarstyti finansinės paramos Rusijos NVO pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, taisykles, kuriomis nustatoma didelė bendro finansavimo dalis, o tai daugeliui Rusijos NVO neleidžia pasinaudoti šiomis dotacijomis.

1.11 EESRK rekomenduoja ieškoti galimybių įtraukti Rusiją į stambius regioninius projektus, kurie būtų aptariami su Rytų partnerystės šalimis, ypač aplinkos, transporto ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Rusijos pilietinę visuomenę reikėtų pakviesti dalyvauti Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės forumo susitikimuose įvairiais lygmenimis, kur būtų aptariami tokie ir ES, ir Rytų partnerystės šalims, ir Rusijai svarbūs projektai. Taip pat rekomenduotinas aktyvesnis pilietinės visuomenės įtraukimas į Šiaurės dimensijos politikos, Baltijos jūros strategijos, Juodosios jūros sinergijos ir kitų atitinkamų iniciatyvų įgyvendinimą.

1.12 EESRK pakartoja savo pasiūlymą būsimame susitarime numatyti įsteigti bendrą ES ir Rusijos pilietinės visuomenės organą.

1.13 EESRK sudarys specialią grupę ryšiams palaikyti ES ir Rusijos santykių srityje ir toliau plėtos savo ryšius su Rusijos Federacijos piliečių rūmais (RFPR), kartu siūlydama sustiprinti kitų pilietinės visuomenės organizacijų, kurioms šiuose Rūmuose nėra atstovaujama, dalyvavimą bendroje veikloje.

2. ES ir Rusijos santykiai: dabartinė padėtis

2.1 ES ir Rusijos santykiuose per pastaruosius du dešimtmečius būta pakilimų ir nuosmukių. Rusijos ir Gruzijos 2008 m. rugpjūčio mėn. karinis konfliktas, Rusijos ir Ukrainos 2009 m. sausio mėn. ginčas dėl dujų neigiamai paveikė tarpusavio santykius. Nepaisant to, abi šalys toliau stengėsi išeiti iš aklavietės. Pagrindinis šios nuomonės tikslas – pateikti EESRK rekomendacijas kaip pagerinti ES ir Rusijos santykius ir kaip ES ir Rusijos Federacijos pilietinė visuomenė galėtų padėti siekti šio tikslo.

2.2 Derybos dėl naujo ES ir Rusijos dvišalio susitarimo, kuris turėtų pakeisti 1994 m. Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, buvo inicijuotos Chanty Mansijske 2008 m. birželio mėn., o oficialiai pradėtos 2008 m. liepos mėn. Abi šalys pradėjo derybas turėdamos skirtingus požiūrius dėl naujo susitarimo pobūdžio. ES nori sudaryti platų ir išsamų strateginį susitarimą, o Rusija teikia pirmenybę politiniam pagrindų susitarimui, kurį pasirašius būtų sudaromi išsamūs sektoriniai susitarimai Rusijai svarbiuose konkrečiuose sektoriuose (1).

2.3 ES ir Rusijos Federacijos derybų, kurios vyko pagal bendras erdves sudarytose darbo grupėse, 12-asis raundas prasidėjo 2010 m. lapkričio mėn. Dabartinius derybų rezultatus Europos Komisija vertina su santūriu optimizmu, tačiau dar per anksti prognozuoti, kada derybos dėl naujojo susitarimo galėtų baigtis.

2.4 Lėta vykstančių derybų dėl naujojo suistarimo pažanga atspindi skirtingus abiejų šalių požiūrius į tarpusavio santykius. ES pasisako už kompleksinį visuomeninį, politinį ir ekonomikos modernizavimą, atitinkantį Europos acquis ir institucijas. Rusija nori, kad ją vertintų kaip suverenią pasaulinę jėgą su savitu požiūriu į demokratiją, žmogaus teises, su savitais ekonominiais ir saugumo interesais (2). Šiam vaidmeniui atlikti Rusija pasitelkia visus turimus išteklius – gamtinių dujų ir naftos, branduolinių ginklų pajėgumus, kosmoso programas ir kt., įskaitant savo pozicijos tarptautinėse organizacijose, pvz., JT Saugumo Taryboje, Šanchajaus bendradarbiavimo organizacijoje, NVS, Didžiajame dvidešimtuke (G-20) ir pan. Tačiau šių ambicijų įgyvendinimą tarptautiniu lygmeniu riboja dabartinės Rusijos socialinės ir ekonominės padėties trūkumai (3).

2.5 ES ir Rusija skiriasi iš esmės, kai kalbama apie galimus Europos saugumo struktūros pokyčius. Rusija nori pakeisti Europos saugumo struktūrą taip, kaip nurodyta jos pasiūlyme dėl naujo Europos saugumo pakto sudarymo, kurį paskelbė Prezidentas Dmitrijus Medvedevas 2008 m. birželio mėn.

2.6 Didelių skirtumų išliko ir energetinio saugumo srityje. Rusija nori pasiekti, kad būtų laikoma pagrindine ES energijos tiekėja, tiekiančia gamtines dujas ir naftą, taip pat kad jos energetikos bendrovėms būtų suteikta privilegijų ir prieiga prie ES rinkos, įskaitant jos specialios padėties ir interesų Baltarusijose ir Ukrainos energetikos sektoriuose pripažinimą (4). 2009 m. rugpjūčio mėn. Rusija pasitraukė iš Energetikos chartijos sutarties (ECHS). ES savo ruožtu mano, kad ECHS yra tolesnio jos energetikos rinkos liberalizavimo, taip pat ir jos atvirumo Rusijos energetikos bendrovėms pagrindas. Pastaroji Prezidento Medvedevo iniciatyva dėl naujos Pasaulinės energetinio saugumo sutarties, kuri pakeistų ECHS, sudarymo buvo skirta Didžiojo dvidešimtuko (G-20) valstybėms narėms, ne tik ES, nors ES energetikos srityje išlieka pagrindinė Rusijos prekybos partnerė.

2.7 Rusija bando įgyvendinti savo su ES susijusius interesus plėtodama specialius ryšius su tradicinėmis „didžiosiomis“ Europos galiomis. Iš tiesų ES valstybės narės pačios yra užmezgusios jų tradicijas ir interesus atspindinčius dvišalius santykius su Rusija, tačiau itin svarbu, kad jos stengtųsi užtikrinti, jog jų pozicijos ir veikla būtų geriau suderintos ir būtų formuojama bendra ES politika Rusijos atžvilgiu. Nauja Lisabonos sutartis sustiprino bendrą ES saugumo ir užsienio politiką, taip pat suteikė ES naują kompetenciją energetinio saugumo srityje.

2.8 Rusija ir ES taip pat nesutaria dėl Rytų partnerystės, į kurią Rusija žvelgia kaip į bandymą išplėsti ES įtakos zoną. ES savo ruožtu mano, kad Rytų partnerystė yra priemonė pasidalyti bendromis vertybėmis ir standartais su savo rytiniais kaimynais, nes jų įgyvendinimas padeda siekti ekonominio ir socialinio modernizavimo, užtikrinti saugumą ir stabilumą visame Europos žemyne.

2.9 ES ir Rusijos bendradarbiavimas pagerėjo vykdant bendros ES, Islandijos, Norvegijos ir Rusijos Šiaurės dimensijos politiką. Apčiuopiamų rezultatų pasiekta partnerystės projektuose aplinkos, visuomenės sveikatos, kultūros, transporto ir infrastruktūros srityse. EESRK prisidėjo prie politikos įgyvendinimo, pabrėždamas savo nuomonėje dėl Šiaurės dimensijos politikos pilietinės visuomenės įtraukimo į jos įgyvendinimą svarbą (5).

2.10 Nepaisydamos dabartinių, pirmiau minėtų, nesusipratimų ir sunkumų, ir Rusija, ir ES laikosi bendros pagrindinės nuomonės, kad dvišaliai santykiai yra strategiškai svarbūs. Politinė valia stiprinti dvišalius santykius buvo aiškiai išreikšta ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame Rostove prie Dono (2010 m. gegužės 31 d.–birželio 1 d.), priimtose išvadose, taip pat ir Bendrame pareiškime dėl partnerystės siekiant modernizavimo (6).

3. Ko pasimokyta Bendrų erdvių srityje

3.1 Bendrosios išvados

3.1.1 Institucionalizuotas dialogas įvairias bendras erdves apimančioje (7) struktūroje sudarė galimybę palaikyti intensyviausią dialogą visoje ES išorės santykių su bet kuria trečiąja šalimi istorijoje. Derybose dėl naujos ES ir Rusijos sutarties reikėtų turėti omenyje šią dabartinio ES ir Rusijos bendradarbiavimo bendrose erdvėse įgytą patirtį: (8)

— Bendrų erdvių (BE) struktūra yra tvirta institucinė struktūra, skirta plačiam politiniam ir sektoriniam ES ir Rusijos dialogui vykti, ji turėtų būti išsaugota,

— nepaisant kai kurių teigiamų pažangos sprendžiant sektorių klausimus pavyzdžių, BE pasiekti rezultatai, palyginti su pradiniais abiejų šalių lūkesčiais, yra gana kuklūs,

— norint pagerinti dialogą ir bendradarbiavimą, būtina tvirtesnė abiejų šalių politinė valia, abipusis pasitikėjimas ir gebėjimas susitarti dėl sąlygų ir vertybių, taip pat dėl standartų, kuriems pritartų abi šalys.

3.2 Bendra ekonominė erdvė

3.2.1 ES, kurdama bendrą ekonominę erdvę (BEE), siekė sukurti atvirą ir integruotą ES ir Rusijos rinką. Pažanga siekiant šio tikslo yra lėta, laisvos prekybos zona šiuo metu atrodo tolimos ateities klausimas. Būtina, kad Rusija taptų PPO nare, ir EESRK teigiamai vertina Rusijos norą kuo greičiau įstoti į PPO. Tačiau Muitų sąjungos su Kazachstanu ir Baltarusija kūrimas iškėlė klausimų, kaip tai paveiks derybas su PPO.

3.2.2 Dialogas dėl BEE įvairiose srityse yra daugiapakopis ir aprėpia daug su ekonomika, prekyba ir pramone susijusių klausimų aspektų (9). EESRK rekomenduoja, kad BEE dialogas taip pat apimtų užimtumą ir socialinę politiką, jame dalyvautų socialiniai partneriai, kurie dar nebuvo įtraukti į derybų procesą, kartu atsižvelgiant į ES kompetencijos šiose srityse ribas. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas visuomenės sveikatos klausimams, įskaitant sanitarines ir fitosanitarines priemones bei vartotojų apsaugą.

3.2.3 ES ir Rusijos pramoninkų apskritasis stalas yra tinkama verslo dalyvavimo Bendroje ekonominėje erdvėje institucinė platforma. Nors stipri abiejų pusių verslo bendruomenės parama siekiant gilesnės ekonominės integracijos turi teigiamų aspektų, kai kurios darbo grupės, sukurtos siekiant palengvinti ES ir Rusijos dialogą reglamentavimo ir pramonės klausimais, vis dar nepradėjo dirbti (10), politikai ir valstybės administracija neatsižvelgė į rekomendacijas ir pasiūlymus. Platesnis ir sistemiškesnis atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas derybų procese padėtų nustatyti ir panaikinti „dirbtines“ tarpusavio prekybos ir investavimo kliūtis. Reikia sukurti priemones tokiam dalyvavimui remti. Tokia priemone galėtų tapti ES ir Rusijos verslo forumas, kuriame būtų atstovaujama pagrindiniams ūkio ir verslo subjektams.

3.2.4 Pagrindinis visų BEE darbo grupių tikslas turėtų būti šalinti verslo ir investicijų kliūtis, užkirsti kelią protekcionizmui, užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir derėtis dėl teisės aktų ir standartų suderinimo. EESRK reikalauja didinti atskaitomybę už padarytą pažangą ir stiprinti Rusijos gebėjimus įgyvendinti teisės aktų ir praktikos pakeitimus. Be to, Lisabonos sutartimi ES suteikiama išskirtinė kompetencija tiek investicijų reguliavimo, tiek apsaugos srityje. Todėl į naująjį susitarimą, pakeisiantį ir atnaujinsiantį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, ES turėtų įtraukti esmines nuostatas dėl investavimo, be kita ko, dėl sąžiningų ir vienodų sąlygų, o ypač – įtikinamas ir patikimas arbitražines nuostatas, kurios sutvirtintų investuotojų ir valstybės santykius.

3.2.5 ES finansinės priemonės, skirtos bendradarbiavimui šioje srityje remti, turėtų būti labiau susietos su politikos sritimis, o naudojimasis jomis, kalbant apie administracines procedūras, turėtų būti supaprastintas. Turi būti sustiprinti šio proceso įgyvendinimo ir vertinimo etapai. Visų pirma turėtų būti sukurtas smulkių projektų patikos fondas ir taikomos supaprastintos procedūros, kad lėšomis galėtų pasinaudoti didesnis tikslinių grupių ir institucijų, tarp jų – moterų verslininkių, MVĮ, socialinės ekonomikos sričių institucijų ir kt., skaičius (11). Turimų lėšų sumažėjimą turėtų kompensuoti didesnė Rusijos dalis bendrame finansavime, tai turėtų daugiau įtakos jos atsakomybei už programas ir projektus.

3.3 Bendra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

3.3.1 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė yra labai svarbi, nes aprėpia demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms sritis. Abi šalys yra suinteresuotos spręsti su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu, narkotikais ir nelegalia migracija iškilusius iššūkius.

3.3.2 Viena pagrindinių derybų temų – vizų ir readmisijos politika. EESRK prašo atsižvelgti į pilietinės visuomenės nuomonę dėl vizų išdavimo supaprastinimo verslo subjektams, pilietinės visuomenės organizacijoms, studentams, daugkartinio įvažiavimo vizų išdavimo pasienio regionų gyventojams, vizų mokesčių sumažinimo arba panaikinimo, užsienio piliečių registracijos ir jos supaprastinimo, suderinto ir nediskriminuojamo atitinkamų taisyklių, susijusių su darbo ir gyvenimo leidimais, įgyvendinimo, kartu gerbti valstybių narių kompetenciją šiose srityse. EESRK pritaria greitam vizų režimo supaprastinimui ir liberalizavimui, įgyvendinant abipusiškai suderintus įsipareigojimus.

3.3.3 ES turi toliau stengtis įtraukti kitus, nevalstybinius subjektus į ES ir Rusijos konsultacijas dėl žmogaus teisių.

3.4 Bendra išorės saugumo erdvė

3.4.1 Bendros ES ir Rusijos pastangos išorės saugumo srityje yra ribotos. Rusija dalyvavo ES misijose Vakarų Balkanuose ir Čade. ES, remdamasi teigiama bendrų misijų Vakarų Balkanuose ir Čade patirtimi, tikrai turėtų siekti įtraukti Rusiją į bendrą veiklą, kuria siekiama išlaikyti saugumą.

3.4.2 Rusija pakvietė ES tarpininkauti sprendžiant konfliktą su Gruzija po 2008 m. rugpjūčio mėn. Rusijos ir Gruzijos konflikto. Rusija vis dar neįvykdė visų savo įsipareigojimų pagal 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus. Europos Sąjungos stebėjimo misija yra būtinas padėties Gruzijoje stabilizavimo veiksnys. Europos Sąjungos stebėjimo misija, vykdydama savo įgaliojimus, privalo būti įleista į Pietų Osetijos ir Abchazijos sritis. Šiuo požiūriu be galo svarbus yra Rusijos bendradarbiavimas.

3.4.3 Nepaisant skirtingų požiūrių į saugumą Europoje ir pasaulyje, abi šalys turėtų tęsti dvišalį saugumo dialogą ir dialogą per tarptautines institucijas, kurias derėtų pasitelkti į pagalbą debatuose dėl ES ir Rusijos santykių, tai – JT, Europos Vadovų Taryba, ESBO, NATO ir Rusijos taryba.

3.4.4 ES savo santykiuose su Rusija negali pamiršti rytinių kaimynų interesų, o santykiuose su pastaraisiais – Rusijos interesų, ji taip pat turi tvirtai laikytis savo pasiryžimo palengvinti rytinių partnerių pertvarkos procesą.

3.4.5 Vieningumas sprendžiant svarbius klausimus (santykiai su Rusija, energetikos politika, santykiai su rytiniais partneriais) sustiprins ES poziciją santykiuose su Rusijos Federacija. ES visų pirma turėtų pradėti kalbėti vienu balsu.

3.4.6 Nors oficialūs ryšiai palaikomi, ES ir Rusijos pilietinės visuomenės organizacijos, mokslinių tyrimų institutai ir ekspertų grupės bendradarbiauja vis dar nedaugeliu klausimų. Dėl nepakankamų ryšių ir bendradarbiavimo stokos „kito“ partnerio interesai ir ketinimai suprantami stereotipiškai. Todėl dvišalis pilietinės visuomenės dialogas turėtų padėti sukurti naują požiūrį į abiem šalims aktualius klausimus, tokius kaip tarptautinis terorizmas ir jo ištakos.

3.5 Bendra mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros erdvė

3.5.1 Ši bendra erdvė gali būti sėkmingiausio ES ir Rusijos bendradarbiavimo, kur dominuoja grynojo mokslo projektai, pavyzdys.

3.5.2 Sėkmę liudija aktyvus abiejų šalių dalyvavimas – tai rodo programos, skiriamos lėšos ir „iš apačios į viršų“ principo taikymas, o tai reiškia, kad mokslininkams leidžiama patiems organizuoti savo darbą ir pasirinkti tinkamiausias formas (12).

3.5.3 Kita vertus, ši sėkmė nedera su gana menku judumu švietimo srityje, kur įgyvendinta tik keletas mainų projektų, pavyzdžiui, per programas Tempus ir Erasmus mundus. Taip pat sunku gauti išsamesnės informacijos apie darbo grupių veikimą. Reikėtų daugiau dėmesio skirti jaunimo judumui ir kultūriniams mainams. Pilietinė visuomenė turėtų būti aktyviau įtraukiama į derybas ir susitarimų įgyvendinimo stebėseną šioje bendroje erdvėje tam, kad būtų galima stebėti mokslinių tyrimų projektų poveikį žinių visuomenei.

4. Pilietinės visuomenės padėtis Rusijoje

4.1 Turima informacija apie Rusijos pilietinės visuomenės padėtį, socialinį ir pilietinį dialogą (13) rodo, kad ji dar nevisiškai atitinka Europos standartus, nors jos pozicija ir įtaka iš dalies pasikeitė ir pagerėjo nuo paskutinio ES ir Rusijos santykių vertinimo. (14)

4.2 2006 m. įkurti Rusijos Federacijos piliečių rūmai (RFPR) tapo oficialia institucija, atstovaujančia Rusijos pilietinei visuomenei. Šie Rūmai įsteigti Prezidento, kuris skiria vieną trečdalį Rūmų narių, dekretu. Rūmams pavyko tapti pilietinės visuomenės nuomonės svarbiais nacionaliniais ir regioniniais klausimais reiškimo priemone nacionaliniu ir regionų lygmenimis, kadangi daugelyje regionų buvo įsteigti vietos rūmai. Rūmai teikia savo rekomendacijas, pastabas dėl teisės aktų projektų, analizuoja sektorius, regionų padėtį. Rūmų pozicija dėl vyriausybės politikos kartais būna labai atvira ir kritiška (15).

4.3 Kaip nurodyta RFPR paskelbtoje 2009 m. (16) Ataskaitoje dėl pilietinės visuomenės padėties Rusijos Federacijoje, pelno nesiekiančių nevyriausybinių organizacijų (PNNO) kaip juridinių asmenų, įregistruotų Rusijoje, skaičius pasiekė 670 tūkstančių. Nuo 2004 iki 2009 m. jų bendras skaičius sumažėjo 17 proc. RFPR rekomenduoja keisti PNNO klasifikaciją ir taikyti JT metodą, pagal kurį institucijos, kurias įsteigė valstybės valdžios institucijos nelaikomos NVO.

4.4 Pagal veiklos sritis daugiausia NVO veikia socialinių reikalų srityje (54 proc.), taip pat mokslo ir švietimo (44 proc.), teisių gynimo (42 proc.), labdaros (39 proc.), turizmo ir sporto (32 proc.), kultūros (30 proc.), informacijos (27 proc.), sveikatos (22 proc.), aplinkos (12 proc.), savivaldos (9 proc.), religijos (9 proc.), ekonomikos (6 proc.), būsto (5 proc.) ir kitose srityse (5 proc.).

4.5 RFPR užmezgė santykius su užsienio organizacijomis partnerėmis, tarp jų – EESRK (2008 m. Susitarimo memorandumas), ir tapo AICESIS nariu bei organizavo jos tarybos posėdį 2009 m. gruodžio mėn. EESRK ir RFPR santykius sustiprino kartu organizuojami praktiniai seminarai bendrai rūpimais klausimais, po kurių buvo priimtos bendros išvados (17).

4.6 Rusijos vadovai ima suprasti, kad be pilietinės visuomenės dalyvavimo nebūtų įmanoma pasiekti strateginio tikslo – modernizuoti Rusiją. Per pastaruosius metus buvo priimtos kelios dabartinių teisės aktų pataisos, siekiant pagerinti pilietinės visuomenės padėtį, taip pat sumažinti apribojimus, taikomus užsienio finansuojamai NVO veiklai.

4.7 Nepaisant laipsniškai augančio organizuotos pilietinės visuomenės vaidmens modernizuojant Rusijos politinę sistemą supratimo, reikės nueiti dar ilgą kelią.

4.8 Socialinių partnerių socialinis dialogas nacionaliniu lygmeniu vyksta Rusijos trišaliame komitete, skirtame reguliuoti socialinius ir darbo santykius. Derybos dėl bendrųjų susitarimų vyksta tarp visos Rusijos profesinių sąjungų ir darbdavių asociacijų, dalyvaujant vyriausybei. Kolektyviniai susitarimai dažniausiai sudaromi įmonėse, kuriose yra profesinių sąjungų atstovų, vis dėlto ginčai kartais perauga į streikus. Rusija ratifikavo dauguma TDO konvencijų, tačiau svarbiausia, kad šių konvencijų būtų laikomasi.

4.9 Darbdaviams atstovauja Rusijos pramonininkų ir verslininkų sąjunga (RPVS) – nepriklausoma nevyriausybinė organizacija. Sąjunga atstovauja daugiau kaip 120 regioninių aljansų ir pramonės asociacijų pagrindinėse ūkio šakose ir atlieka aktyvų socialinio partnerio vaidmenį Rusijos trišaliame komitete. Ji gali inicijuoti naujų įstatymų projektus ir nuolat stengiasi tobulinti esamus teisės aktus, susijusius su ekonomika ir verslumu. Sąjunga glaudžiai bendradarbiauja su „BusinessEurope“, remia verslo santykių tarp Rusijos ir ES bei jos valstybių narių gerinimą.

4.10 Verslininkams ir darbdaviams atstovauja ne tik RVPS, bet ir tokios organizacijos kaip Rusijos Federacijos prekybos ir pramonės rūmai (18), Rusijos vadovų asociacija, „Opora Rossii“ (MVĮ asociacija) ir kitos. Jos turi savo atstovus RFPR.

4.11 Profesinės sąjungos yra atstovaujamos dviejų profesinių sąjungų organizacijų: Nepriklausomų Rusijos profesinių sąjungų federacijos (FNPR) ir Rusijos darbo konfederacijos (KTR). Abi šios organizacijos yra Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (ITUC) ir jos regioninės struktūros − Visos Europos regioninės tarybos (PERC) − narės (19).

4.12 EESRK susirūpinimą kelia Rusijos profesinių sąjungų problemos, kurios pastaraisiais metais suintensyvėjo. Laisvos profesinės sąjungos mano, kad svarbiausia problema yra nepagarba pagrindinėms darbuotojų teisėms – teisei į asociacijas, kolektyvines derybas ir streikus. Yra akivaizdžių atviro spaudimo profesinėms sąjungoms ir jų nariams bei vadovams atvejų, siekiant sukliudyti jų teisėtai veiklai, taip pat diskriminacijos atvejų. Nėra veiksmingos darbuotojų teisinės apsaugos, kurią turėtų užtikrinti vyriausybės administracija, atsakinga už pramoninių santykių teisės aktų įgyvendinimą.

4.13 Yra didelė nevyriausybinių organizacijų įvairovė. Jų veiklos sritys išvardytos 4.4. dalyje. Žmogaus teisių apsaugos organizacijos, kurios priešinasi vyriausybei (20), susiduria su įvairaus pobūdžio kliūtimis, spaudimu ir grasinimais. Pagrindinės NVO, atstovaujančios vartotojams, aplinkosaugininkams, socialinei ekonomikai, jaunimui ir t. t., daugiausia susiduria su finansavimo problemomis (21). Be federaliniu lygmeniu veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų, tūkstančiai NVO dirba regioniniu ir vietos lygmenimis, kai kurios jų susiduria su vietos valdžios institucijų boikotu arba nedraugišku požiūriu.

5. EESRK pasiūlymai, kaip gerinti ES ir Rusijos santykius

5.1 Bendrieji pasiūlymai

5.1.1 Reikia sukurti abipusį Rusijos ir ES pasitikėjimą – ši užduotis visų pirma tenka abiejų šalių politiniams vadovams, taip pat pilietinei visuomenei, kuri turėtų būti svarbia šio proceso rėmėja. Be pasitikėjimo pažanga ES ir Rusijai derantis dėl naujos sutarties ir dialogo plėtojimas Bendrų erdvių struktūroje vargu ar įmanomi.

5.1.2 Kalbant apie ES, būtina bendra valstybių narių suderinta pozicija, aiškesni tikslai, realios ambicijos ir didesnis lankstumas galėtų padėti siekti ES ir Rusijos santykių pažangos plačiąja prasme ir kurti keturias bendras erdves.

5.1.3 ES ir Rusijos santykiams reikia naujo politinio postūmio, kad abi šalys atnaujintų savo bendradarbiavimą ir būtų atgaivinta strateginės partnerystės dvasia. „Partnerystės siekiant modernizavimo“ darbotvarkę, sutartą 2010 m. birželio 1 d. Rostove prie Dono vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime, ES turėtų laikyti į ateitį orientuotų bendradarbiavimo pasiūlymų paketu. Jie turėtų suteikti naują postūmį ES ir Rusijos santykiams, remiantis Bendrose erdvėse įgyta patirtimi, kartu papildyti šešioms Rytų Europos šalims jau pateiktą Rytų partnerystės pasiūlymą.

5.1.4 EESRK teigiamai vertina tai, kad į „Partnerystę siekiant modernizavimo“ įtraukti ne tik technologiniai ir ekonominiai aspektai, bet ir žmonių tiesioginių tarpusavio ryšių skatinimas, dialogo su pilietine visuomene stiprinimas siekiant padidinti asmenų ir verslo subjektų aktyvumą. Esame įsitikinę, kad Rusijos visuomenės modernizavimo tikslo pasiekti nebus įmanoma, jei nebus skiriamas ypatingas dėmesys tokiems klausimams kaip žmogaus teisės, demokratija, kova su korupcija, teisinė valstybė, žiniasklaidos laisvė, socialinis dialogas, pilietinės visuomenės vaidmens didinimas rengiant ir įgyvendinant būtinas reformas bei tęsiant su jomis susijusį tolesnį darbą.

5.1.5 Kad Rusijos NVO būtų lengviau pasinaudoti ES pagalba ir ji būtų veiksmingesnė, EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybę sumažinti dabartinį 20 proc. bendrojo finansavimo reikalavimą, taikomą Rusijos NVO, norinčioms kreiptis dėl paramos pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių iniciatyvos dotacijų programą. Reikalavimas bendrai finansuoti Europos demokratijos ir žmogaus teisių iniciatyvos dotacijas labai susiaurina Rusijos NVO, kurios galėtų pasinaudoti ES parama, ratą.

5.1.6 Rusijos susirūpinimas dėl Rytų partnerystės iniciatyvos neturėtų reikšti, kad ES negali siūlyti ir siekti bendradarbiavimo ir partnerystės su Rusija konkrečiuose regionuose ir regioniniuose projektuose su sąlyga, kad jų bendrų kaimynų bendradarbiavimas bus lygiavertis ir konstruktyvus. Šiuo požiūriu reikėtų atsižvelgti į EESRK nuomones dėl Šiaurės dimensijos (5), Baltijos jūros strategijos (22), Juodosios jūros sinergijos (23), Rytų partnerystės (24) ir Dunojaus strategijos. Svarbu, kad Europos Sąjungos su savo rytiniais kaimynais ir Rusija sutarti tikslai būtų kuo artimesni. Sektorių dialogas su Rusijos Federacija ir veiksmų planai, sutarti su rytiniais partneriais, turėtų vesti ta pačia kryptimi, nors greičiausiai jie skirsis ir savo mastu, ir užmojais.

5.1.7 ES, Rusijos Federacija ir jų bendri kaimynai turėtų kurti plataus masto projektus tokiose srityse kaip energetikos politika, infrastruktūros plėtojimas, sienų valdymas, aplinkos klausimai ir standartų suderinimas, kurie padėtų įveikti takoskyras, kurių galiausiai gali rastis įgyvendinant Rytų partnerystę.

5.1.8 Pilietinė visuomenė turėtų būti įtraukta nustatant ES, Rytų partnerystės šalims ir Rusijai svarbius projektus, o Rusijos pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti kviečiamos dalyvauti atitinkamose Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo darbo grupėse, kai jose bus aptariami visam regionui aktualūs klausimai. ES ir Rusijos pilietinės visuomenės forumas galėtų tapti panašia priemone, padedančia įtraukti Rusijos pilietinės visuomenės organizacijas į ES ir Rusijos santykių vystymą.

5.2 EESRK vaidmuo

5.2.1 EESRK ir Rusijos nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti kviečiamos dalyvauti ES ir Rusijos konsultacijose dėl žmogaus teisių, kurios vyksta nuo 2005 m.

Kad sustiprintume EESRK ir Rusijos pilietinės visuomenės sąveiką, turėtume imtis šių priemonių:

5.2.2.1 sudaryti naują ryšių grupę EESRK Išorės santykių skyriuje, kuri spręstų ES–Rusijos santykių klausimus,

5.2.2.2 pasiūlyti – kaip vieną iš būsimo ES ir Rusijos susitarimo punktų – sukurti bendrą EESRK ir Rusijos pilietinės visuomenės organą. Jo pagrindinis tikslas turėtų būti pilietinės visuomenės indėlis į ES ir Rusijos bendradarbiavimo vystymą.

5.2.3 Bendradarbiavimas su Rusijos Federacijos piliečių rūmais ir priemonės glaudesniam dialogui palaikyti turėtų būti tęsiamos, kad šis procesas taptų nuolatinis ir reguliarus. Kartu EESRK turėtų paprašyti Rusijos pakviesti kitų pilietinės visuomenės organizacijų, kurioms šiuo metu šiuose Rūmuose neatstovaujama, atstovus dalyvauti bendroje veikloje.

5.2.4 EESRK taip pat turėtų padėti palaikyti dabartinius Europos ir Rusijos pilietinės visuomenės ryšius vykdant Šiaurės dimensijos politikos, Baltijos jūros strategijos, Juodosios jūros sinergijos ir kitas atitinkamas regionines iniciatyvas.

2010 m. gruodžio 9 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų Komiteto Pirmininkas Staffan NILSSON

(1) EESRK atstovų susitikimas su Rusijos Federacijos Ministro pirmininko pavaduotoju Alexander Zhukov 2010 m. birželio 29 d.

(2) Žr. Rusijos Federacijos nacionalinę saugumo strategiją iki 2020 m., patvirtintą Rusijos Federacijos prezidento 2009 m. gegužės 12 d. dekretu Nr. 537.

(3) Rusijos Federacijos nacionalinė saugumo strategija iki 2020 m., patvirtinta Rusijos Federacijos prezidento 2009 m. gegužės 12 d. dekretu Nr. 537, žr. 2 dalį. Šiuolaikinis pasaulis ir Rusija: dabartinė padėtis ir raidos tendencijos, p. 4−8 ir 9 dalis. Strateginis stabilumas ir lygiavertė partnerystė, p. 29−31.

(4) Rusijos energetikos strategija iki 2030 m., patvirtinta Rusijos Federacijos vyriausybės 2009 m. lapkričio 13 d. dekretu Nr. 1715-r, žr. 9 dalį: Užsienio energetikos politika, p.55–58.

(5) OL C 309, 2006 12 16, p. 91–95.

(6) „Partnerystės siekiant modernizavimo“ prioritetinės kryptys bus: galimybių investuoti į svarbiausius augimą ir inovacijas skatinančius sektorius plėtojimas, dvišalių prekybos ir ekonominių santykių stiprinimas ir gilinimas, smulkaus ir vidutinio verslo skatinimas; techninių reglamentų ir standartų suderinimo skatinimas, aukšto lygio intelektinės nuosavybės teisių apsaugos įgyvendinimas; transporto sistemos tobulinimas; tvarios mažai anglies dioksidą į aplinką išskiriančios ir efektyviai energiją naudojančios ekonomikos propagavimas, tarptautinės derybos dėl kovos su klimato kaita; bendradarbiavimo inovacijų, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei kosmoso srityse stiprinimas; darnaus vystymosi užtikrinimas, sprendžiant ekonominio restruktūrizavimo sukeltas regionines ir socialines pasekmes; teismų darbo veiksmingumo užtikrinimas ir kovos su korupcija stiprinimas; tiesioginių žmonių tarpusavio ryšių skatinimas; dialogo su pilietine visuomene stiprinimas, siekiant skatinti asmenų ir verslo aktyvumą.

(7) 2003 m. gegužės mėn. ES ir Rusija susitarė dėl naujo struktūruoto bendradarbiavimo keturiose erdvėse: bendroje ekonominėje erdvėje, bendroje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, bendroje išorės saugumo erdvėje ir bendroje mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros erdvėje. 2005 m. gegužės mėn. abi šalys derėjosi dėl Bendroms erdvėms įgyvendinti skirto veiksmų planų paketo. Taip pat žr. http://ec.europa.eu/external_relations/russia/docs/commonspaces_prog_report_2009_en.pdf.

(8) Žr. Naujo postūmio ES ir Rusijos santykiams paieška. Darbotvarkė, priemonės ir institucijos. Bratislava: Slovakijos užsienio politikos asociacijos mokslinių tyrimų centras, 2009 m.

(9) BEE struktūroje sudarytos šios pagrindinės darbo grupės: transporto, pramonės ir įmonių politikos; dialogo dėl pramonės produktų reguliavimo; kosmoso; informacinės visuomenės; žemės ūkio; žuvininkystės; makroekonominės politikos; finansinių paslaugų; energetikos; viešųjų pirkimų; aplinkos; prekybos sąlygų gerinimo; INT; investicijų; tarpregioninio bendradarbiavimo; statistikos; makroekonominių ir finansinių klausimų.

(10) Darbo grupės, įskaitant tokius pogrupius: statybos produktų, mašinų ir elektros įrangos, atitikties vertinimo ir standartizacijos, aviacijos ir kosmoso, visuomenės sveikatos.

(11) Pasaulio prekyba, sąžininga prekyba, sąžininga konkurencija, teisė kreiptis į teismą, duomenų apsauga ir privatumas, tvarumas, energijos vartojimo efektyvumas, vandens tiekimas, vartotojų švietimas, e.prekyba, maisto politika, grupiniai veiksmai, sveikata, atsakomybė už nekokybiškus gaminius ir paslaugas, finansiniai klausimai, telekomunikacijos, sutartinės sąlygos ir kt.

(12) Darbo grupės veikia šiose srityse: sveikatos, maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų, nanotechnologijų ir naujų medžiagų, energetikos, aeronautikos ir aplinkos, branduolinio skilimo ir branduolinės sintezės, informacinių ir ryšio technologijų srityse; buvo sudarytos 7 grupės bendradarbiavimo kosmoso srityje.

(13) RFPR 2009 m. paskelbta Ataskaita dėl pilietinės visuomenės padėties Rusijos Federacijoje http://www.oprf.ru/documents/1151/1256/, RELEX generalinio direktorato 2009 m. vasario mėn. pranešimas Europos Parlamentui.

(14) OL C 294, 2005 11 25, p. 33–37.

(15) Žr. Rusijos Federacijos piliečių rūmų interneto svetainę, taip pat dokumentų sąrašą (nuomones, stebėsenos ataskaitas, įsikišimo atvejus ir kt.) http://www.oprf.ru. Svarbiausi pasiekimai, t. y. sėkmingi įsikišimo į valstybės valdžios institucijų sprendimus atvejai federaliniu ir regioniniu lygiu aptarti skiltyje „Pavyko!“ http://www.oprf.ru/ru/press/984/.

(16) Žr. 13 išnašą.

(17) Informaciją apie bendrus seminarus ir išvadų tekstą galima rasti http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-russia-june-2010

(18) Rusijos Federacijos prekybos ir pramonės rūmai yra Europos prekybos ir pramonės rūmų asociacijos (Eurochambres) narys.

(19) FNPR pirmininkas yra pastaruoju metu išrinktas Visos Europos regioninės tarybos (PERC) pirmininkas. Pagal Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) įstatus jos generalinis sekretorius eina ir PERC generalinio sekretoriaus pareigas.

(20) Žymiausios organizacijos: Demokratijos ir žmogaus teisių plėtojimo centras, Rusijos žmogaus teisių institutas, Jaunimo žmogaus teisių judėjimas, Visuomenės verdiktas, Glasnost apsaugos fondas, Rinkėjų teisių apsaugos asociacija Golos, Žmogaus teisių stebėsenos organizacija (Rusijos skyrius), Memorial (žmogaus teisių grupė), SOVA ir kt.

(21) Pavyzdžiui, Tarpregioninė automobilistų organizacija „Pasirinkimo laisvė“, „Greenpeace Russia“, „Bellona“ (aplinkos apsauga), Kolektyvinių veiksmų institutas, Judėjimas prieš nelegalią migraciją, „Pamyat“ (istorinių paminklų ir dokumentų apsauga), Rusijos ortodoksų bažnyčia, Rusijos–Čečėnijos draugystės sąjunga, SOVA analitinis–informacijos centras, Karių motinų komitetų sąjunga, Pasaulio laukinės gamtos fondas (Rusijos skyrius).

(22) OL C 277, 2009 11 17, p. 42–48.

(23) OL C 27, 2009 2 3, p. 144–151.

(24) OL C 277, 2009 11 17, p. 30–36.