Briuselis, 22.12.2004 SEK(2004) 1622 galutinis Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS pagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, ar Graikija ėmėsi efektyvių veiksmų atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Perviršinio deficito procedūrą (PDP) reglamentuoja Sutarties 104 straipsnis ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kurie yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis. Šias nuostatas papildo politiniai įsipareigojimai, įrašyti Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje dėl Stabilumo ir augimo pakto. Gegužės 4 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė patikslintą pranešimą pagal PDP, nurodydamos, kad 2003 m. deficitas sudaro 3,2 % BVP. Nors ir žinodama, kad šis skaičius yra negalutinis, nes jo nepatvirtino Eurostatas, Komisija, atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 7 d. paskelbtas 2004 m. pavasario prognozes, laikėsi nuomonės, jog šis pranešimas pateikė prima facie įrodymą, kad pagal Sutarties 104 straipsnį Graikijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Priėmusi Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje numatytą ataskaitą, 2004 m. gegužės 19 d. Komisija inicijavo perviršinio biudžeto procedūros taikymą Graikijai. Komisija, išnagrinėjusi atitinkamus veiksnius, į kuriuos atsižvelgė savo ataskaitoje ir kurie yra susiję su Ekonomikos ir finansų komiteto 2004 m. birželio 2 d. suformuluota nuomone, 2004 m. birželio 24 d. priėmė nuomonę, nurodydama, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis biudžeto deficitas. 2004 m. liepos 5 d. pagal 104 straipsnio 6 dalį Taryba priėmė atitinkamą sprendimą. Tuo pačiu metu pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba priėmė rekomendaciją Graikijai, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį. Taryba rekomendavo Graikijos valdžios institucijoms „kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį“. Taryba nustatė, kad „Graikijos Vyriausybė šiam tikslui turi imtis ryžtingų veiksmų iki 2005 m. lapkričio 5 d.“. Taryba taip pat rekomendavo, kad „Graikijos valdžios institucijos turėtų imtis iš esmės struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, sudarančių ne mažiau kaip 1 % BVP, kaupiamų per 2004–2005 m.; pageidautina, kad abiem metams jos būtų paskirstytos po lygiai“. Be to, Taryba rekomendavo, kad „Graikijos valdžios institucijos taip pat turėtų užtikrinti, kad bendrosios valstybės skolos santykis pakankamai sumažėtų ir patenkinamu greičiu priartėtų prie pamatinės vertės“, tuo tarpu „ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksniams, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus“. Galiausiai rekomenduojama, jog „Graikijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad skubos tvarka būtų ištaisyti rimti atskleisti biudžeto statistikos trūkumai, gerinant valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą“. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2 dalį nuspręsdama, ar buvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba savo sprendimą grindžia atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais. 1. 2004 m. rugsėjo mėn. Vyriausybės duomenų patikslinimai Vertinant veiksmus, kurių ėmėsi Graikijos valdžios institucijos atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas, turi būti atsižvelgta į esminius ankstesnių metų valdžios sektoriaus deficito ir skolos patikslinimus, kurie nurodyti 2004 m. rugsėjo mėn. pranešime[1]. Konkrečiai (1 lentelė) 2000–2003 m. deficito nominali vertė buvo padidinta 1,5–2 procentiniais punktais BVP per metus, o skola taip pat buvo padidinta 7–9 procentiniais punktais BVP. Duomenys apie deficitą nuo 2004 m. gegužės iki rugsėjo mėn. buvo patikslinti daugiausiai dėl to, kad buvo pakeistos išlaidos karinei įrangai ir palūkanų mokėjimui, kurios anksčiau buvo nepakankamai registruojamos, ir socialinio draudimo perviršis, kuris buvo padidintas. Skola patikslinta dėl obligacijų su kapitalizuotomis palūkanomis, kurios anksčiau buvo nepakankamai registruojamos, ir socialinio draudimo konsoliduoto turto, kuris buvo padidintas. Iš tikrųjų rugsėjo mėn. pranešimas pagal PDP parodė, jog perviršinis deficitas Graikijoje buvo mažiausiai nuo 2000 m. Šiuos klausimus Komisija ir Taryba išnagrinėjo ir aptarė[2]. 1 lentelė. Eurostato paskelbti 2000–2003 m. statistiniai patikslinimai Valdžios sektoriaus deficitas (BVP %) | Valdžios sektoriaus deficitas (BVP %) | Ataskaita pagal 104 straipsnio 3 dalį | Pranešimas pagal PDP, 2004 m. rugsėjo mėn. | Ataskaita pagal 104 straipsnio 3 dalį | Pranešimas pagal PDP, 2004 m. rugsėjo mėn. | 2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 | 2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 | 2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 | 2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 | Atsižvelgiant į rugsėjo mėn. pranešimą pagal PDP, statistinių patikslinimų poveikis 2004 m. rezultatams bus 1,1 % BVP, pasiskirstydamas tarp mažesnio socialinio draudimo fondo perviršio (0,3 % BVP) ir tikslių įrašų apie karines išlaidas (0,8 %). Graikijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad 2004 m. deficitas sudarys 5,3 % BVP. Numatomas skolos santykis (112,1 % BVP) yra žymiai didesnis už 2003 m. santykį (109,9 % BVP). 2. Priemonės, paskelbtos atsižvelgiant į rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį 2004 m. paskelbtos priemonės Iki lapkričio 5 d. galutinio termino, kuris nustatytas Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, Graikijos valdžios institucijos paskelbė kelias priemones, kurių bus imtasi 2004 m., būtent: i) mokesčių amnestija už nepateiktas 1999–2002 m. fiskalinių metų mokesčių deklaracijas; ii) instrukcijos visoms ministerijoms 3 % apriboti savo nuožiūra numatomas išlaidas; iii) priemonės apriboti viešojo sektoriaus išlaidas ir sumažinti Vyriausybės subsidijas ir garantijas.[3] Dėl tokių priemonių pobūdžio labai sunku nustatyti ir išskirti jų poveikį biudžetui. Priemonės, kurios numatytos ii ir iii punktuose, nėra susietos su jokiu biudžeto punktu, bet daro visa apimantį poveikį. Dėl i priemonės Komisijos nariui p. Almunia adresuotame lapkričio 5 d. laiške Graikijos finansų ministras p. Alogoskoufis nurodė, kad numatomas poveikis 2004 m. bus 0,2 % BVP. Nors į numatomą poveikį buvo galima atsižvelgti apskaičiuojant suvestines mokestines pajamas, atitinkančias numatomus rezultatus, apie kuriuos pranešta rugsėjo mėn., faktinis poveikis anksčiausiai bus žinomas ne anksčiau kaip 2005 m. kovo mėn., kai bus pateiktas pranešimas pagal PDP. Be šių abejonių, norint įvertinti Graikijos valdžios institucijų priemonę ištaisyti biudžeto deficitą remiantis Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikėtų atsižvelgti į statistinių patikslinimų būtinybės poveikį. Galutinis 2004 m. deficitas bus didesnis už planuotą tuo metu, kai buvo priimta rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, iš dalies dėl statistinių patikslinimų, dėl kurių šių metų rugsėjo mėn. susitarta su Eurostatu ir kurie sudaro 1,1 % BVP (2 lentelė). Šį veiksnį, apie kurį nebuvo žinoma rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį priėmimo metu, galima laikyti Graikijos valdžios visiškai nekontroliuojamu veiksniu, kai ji planavo 2004 m. biudžeto koregavimą. Todėl veiksmų, kurių 2004 m. ėmėsi Graikijos valdžios institucijos atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas, efektyvumą reikia vertinti įvertinus tokių statistinių patikslinimų poveikį bei galimas nenumatytas augimo aplinkybes nuo 2004 m. pavasario iki rudens. 2 lentelė. Pagrindiniai 2004 m. deficitą lemiantys veiksniai (*) | Poveikis deficitui (°) | 2004 m. deficitas | Buvusios Vyriausybės pateiktas pradinis biudžetas | 1,2 | Naujos Vyriausybės padaryti pagrindiniai koregavimai iki 2004 m. kovo mėn. pabaigos | Netiesioginiai mokesčiai | +0,4 | Socialinės įmokos | -1,1 | Gauti kapitalo pervedimai | +1,4 | Vartojimas (viešojo sektoriaus darbo užmokesčio dalis) | +0,8 (+0,5) | Socialiniai pervedimai | +0,4 | Kovo mėn. pabaigoje naujos Vyriausybės išsiųstas pranešimas (1) | 3,0 | Statistiniai patikslinimai (2)+(3) | Socialinės apsaugos fondai (2) | +0,3 | Karinės išlaidos (3) | +0,8 | Tarpiniai rezultatai (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 | 2004 m. rugsėjo mėn. pranešimas (5) | 5,3 | Perviršis (6)=(5)-(4) | 1,2 | Palūkanų mokėjimo neatitikimai (7) | +0,2 | Komisijos rudens prognozės (5)+(7) | 5,5 | (*) Lentelėje (BVP %) apibendrinami pagrindiniai 2004 m. biudžeto patikslinimai, koregavimai ir neatitikimai nuo 2003 m. pabaigos, kada jį priėmė (buvusi) Graikijos Vyriausybė, ir Komisijos prognozės. (°) „+“ nurodo deficito padidėjimą, o „-“ reiškia deficito sumažėjimą. | Rugsėjo mėn. pranešime Graikijos valdžios institucijos prognozuoja, kad 2004 m. deficitas sieks 5,3 % (5,5 % Komisijos duomenimis; žr. 2 lentelę)[4], tuo tarpu per laikotarpį nuo kovo mėn. pabaigos iki rugsėjo mėn. pranešimų deficitas padidėjo nuo numatyto 3,0 %[5] iki 5,3 % (atitinkamai nuo 3,2 % iki 5,5 % pagal Komisijos pavasario ir rudens prognozes). Todėl vien tik statistiniais patikslinimais (1,1 % BVP) negalima paaiškinti biudžeto būklės pablogėjimo 2,3 % BVP. Be to, likusių 1,2 % negalima priskirti mažesnio augimo sukeltam poveikiui. Realaus augimo projekcijų pavasario ir rudens skaičių skirtumas sudaro tik 0,2 %, o tai gali padidinti deficitą, bet mažiau negu 0,1 % BVP. Apskritai nominalia verte priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis yra neigiamas daugiau kaip 1 % BVP. Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą 2004 m., palyginti su 2003 m., t. y. metais, kai pirmą kartą paaiškėjo, kad šalis pažeidė 3 % BVP pamatinę vertę, poveikis turi būti apskaičiuojamas palyginant balansus, pakoreguotus pagal ciklą, per dvejus metus, neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį. Be to, ši prielaida rodo, kad priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis yra neigiamas koregavimo pagal ciklą požiūriu. Jeigu nebūtų atsižvelgta į nenumatytus statistinius patikslinimus, pagal ciklą pakoreguotas balansas 2003 m. būtų buvęs 3,7 % BVP (iš tikrųjų, jis buvo -5,1 %), tuo tarpu 2004 m. būtų buvęs -5,1 % BVP (iš tikrųjų buvo -6,2 %). Tai parodo, kad pastangos, susijusios su biudžetu, poveikis 2004 m. yra -1,4 %. Pirminio balanso požiūriu, priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis taip pat yra neigiamas (-1,6 %). 3 lentelė. Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis 2004 m. Statistinių patikslinimų poveikis (BVP %) | 2003 | 2004 | „Priemonė“ (*) | Balansai, pakoreguoti pagal ciklą | -5,1 | -6,2 | -1,1 | Balansai, pakoreguoti pagal ciklą neatsižvelgiant į patikslinimus | -3,7 | -5,1 | -1,4 | Pirminis balansas, pakoreguotas pagal ciklą | 0,7 | -0,6 | -1,3 | Pirminis balansas, pakoreguotas pagal ciklą neatsižvelgiant į patikslinimus | 2,0 | 0,4 | -1,6 | (*) Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis įrašytas „2004“ skiltyje minus atitinkamas įrašas „2003“ skiltyje; skaičiai suapvalinti iki pirmo skaičiaus po kablelio. Apskritai perviršį viename arba keliuose biudžeto punktuose kompensuoja kompensacinės priemonės. Jas galima taikyti ir renginiams, pavyzdžiui, olimpinių žaidynių Graikijoje organizavimui. Be to, net leidus tokį perviršį, priemonė ištaisyti biudžeto deficitą darys neigiamą poveikį einamaisiais metais. Pagal Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją[6], perviršis, siejamas su olimpinių žaidynių organizavimu, siekia 0,7 % BVP, ir išskaidomas į valstybės investicijų programas (0,5 % BVP) ir valdžios sektoriaus vartojimą (0,2 %). Neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį ir perviršį, susijusį su olimpinėmis žaidynėmis, balansas, pakoreguotas pagal ciklą, 2004 m. būtų sudaręs -4,4 % BVP (iš tikrųjų buvo -6,2 %) – tai palyginti su balansu, pakoreguotu pagal ciklą 2003 m., atsižvelgus į statistinių patikslinimų poveikį (-3,7 %), lems, kad priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis bus -0,7 %. Pirminio balanso požiūriu priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis taip pat būtų neigiamas (-0,9 %). Apskritai 2004 m. įgyvendintos priemonės nebuvo tiek efektyvios, kad deficitas 2004 m. būtų sumažintas. Neskaitant statistinių patikslinimų, fiskalinės politikos būklė ir toliau blogėjo kylant ekonominei veiklai ir esant dideliam, teigiamam gamybos apimties atotrūkiui[7]. 2005 m. biudžeto projektas Konkrečios priemonės, kurios turi būti įgyvendintos 2005 m., paskelbtos rugsėjo mėn. pateiktame valstybės biudžeto projekte, kuriame nustatytas tikslas iki 2005 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitą sumažinti iki 2,8 %. Todėl nominalus koregavimas bus 2,5 % BVP, palyginti su 5,3 % deficitu, kurį Graikijos valdžios institucijos numatė 2004 m. 4 lentelė. Biudžeto koregavimų 2005 m. įvertinimas BVP % | Oficialus (1) | Komisijos (2) | Skirtumas (3)=(1)-(2) | Mokesčiai | 23,20 | 23,19 | 0,01 | Įmokos | 16,33 | 16,26 | 0,07 | Valdžios sektoriaus vartojimas (viešojo sektoriaus darbo užmokesčio dalis) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) | Socialiniai pervedimai | 18,43 | 18,55 | 0,12 | Palūkanų mokėjimas | 5,07 | 5,27 | 0,20 | Gauti kapitalo pervedimai | 2,62 | 2,54 | 0,08 | Grynasis skolinimasis | -2,8 | -3,6 | 0,8 | Skolos santykis | 109,5 | 111,9 | 2,4 | p.m. Realus BVP augimas (%) Nominalus BVP augimas (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 | Komisijos 2004 m. rudens prognozėje 2005 m. numatytas 3,6 % BVP nominalus deficitas. Skirtumą tarp oficialaus tikslo biudžeto projekte ir Komisijos prognozių lemia trys veiksniai (4 lentelė): visų pirma, Komisijos nuomone, pradinis palūkanų mokėjimo lygis 2004 m. yra 0,2 % BVP didesnis už Graikijos valdžios institucijų numatytą lygį. Antra, nors biudžeto projektas remiasi makroekonominiu scenarijumi, pagal kurį 2005 m. realus BVP augimas 3,9 %, Komisija prognozuoja daug mažesnį optimistinį augimą – 3,3 %. Trečia, Graikijos valdžios institucijų paskelbtų kai kurių priemonių numatomas poveikis biudžetui buvo padidintas. Pajamų dalyje tai pasakytina apie socialines įmokas dėl per daug optimistinės užimtumo augimo prognozės (2 % palyginti su 1 % Komisijos prognozėje) ir gautus kapitalo pervedimus, kurie ir toliau numatomi dideli, tuo tarpu itin sumažėję valstybės investicijos taip pat sumažins ir taip nedidelius Graikijos gebėjimus įsisavinti ES fondus. Išlaidų dalyje biudžeto projekte numatoma labai sumažinti darbo užmokestį ir socialinius pervedimus – tai aiškus skirtumas, palyginti su netolima praeitimi. Pagal Komisijos 2004 m. rudens prognozę priemonės ištaisyti biudžeto deficitą 2005 m. poveikis, įvertintas balanso, pakoreguoto pagal ciklą, pokyčiu, yra 1,9 % (2,5 % pagal 2005 m. biudžeto projektą). Galiausiai, Komisijos duomenimis, biudžeto koregavimo per 2004 m. ir 2005 m. poveikis yra tik 0,8 % (1,6 % pagal 2005 m. biudžeto projektą)[8]. Apskritai biudžeto projekte pateiktos priemonės yra nepakankamos, kad nominalus deficitas pasiektų žemesnę už 3 % ribą 2005 m., kaip Taryba rekomendavo 2004 m. liepos mėnesį. Skolos pokyčiai Remdamasi skolos lygių patikslinimais, į kuriuos atsižvelgta rugsėjo mėn. pranešime pagal PDP, Komisija neprognozuoja didelio skolos ir BVP santykio pasikeitimo 2005 metais. 2003 m. skolai pasiekus 109,9 % BVP, numatoma, kad ji toliau didės iki 112,2 % 2004 m., o 2005 m. nežymiai nukris iki 111,9 %. Neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį, skolos pokyčiai 2004 m. ir 2005 m. atspindi ne tik nedidelį pirminį balansą, bet taip pat ir kitus veiksnius. Nors tokie žemi pirminiai perviršiai kartu su dideliu nominaliu BVP augimu turėtų žymiai sumažinti skolos santykį, 2005 m. ir 2005 m. projekcijos rodo, kad skolos lygius taip pat lemia didelis vertybinių popierių srauto koregavimas. Tai rodo, kad Vyriausybė nesiėmė efektyvių veiksmų, susijusių su mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis. Vyriausybės duomenų surinkimas ir tvarkymas Duomenų patikslinimus nuo 2004 m. gegužės iki rugsėjo mėn. daugiausia lėmė sandorių koregavimai, kurie, kaip nustatė Eurostatas, ne visai atitinka apskaitos taisykles. Graikija sprendė keletą klausimų, kuriuos iškėlė Eurostatas. Tačiau, kaip paaiškinta Komisijos laiške, kuriuo pateikiamas oficialus pranešimas apie pažeidimų procedūrą Nr. 2004/2234, kuri Graikijai pradėta taikyti gruodžio 1 d., yra keletas dalykų, kurie, Komisijos požiūriu, kelia abejonių dėl mechanizmų proporcingumo užtikrinant greitą ir teisingą informacijos, kurios reikia pagal esamą teisinę sistemą, teikimą. * * * Pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalies ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 1 dalies nuostatas, jei Taryba laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, atsižvelgiant į rekomendacijas, pateikiamas pagal 104 straipsnio 7 dalį, iki galutinio termino – 2004 m. lapkričio 5 d., ji privalo dėl to priimti sprendimą iš karto po galutinio termino pabaigos. Atsižvelgdama į šiuos nustatytus faktus, Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį per rekomendacijoje nurodytą laikotarpį, ir ji rekomenduoja Tarybai priimti atitinkamą sprendimą. 104 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad nustačiusi, jog nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba gali nuspręsti tą rekomendaciją skelbti viešai. Tačiau Graikija jau paskelbė šią rekomendaciją viešai liepos mėn., pagal Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto[9]. Tolesnės pagal procedūrą taikomos priemonės: jei Taryba laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, ji pagal 104 straipsnio 9 dalį nuspręsti, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, įspėti Graikiją, kad ji per nurodytą laiką deficitui sumažinti imtųsi priemonių, kurios, jos nuomone, yra reikalingos padėčiai ištaisyti. Bet kuris Tarybos sprendimas tokiu būdu įspėti Graikiją priimamas per vieną mėnesį nuo sprendimo, nustatančio, kad pagal 104 straipsnio 8 dalį nebuvo imtasi efektyvių veiksmų. Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS pagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, ar Graikija ėmėsi efektyvių veiksmų atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 8 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, kadangi: Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimo trečiajame etape valstybės narės pagal Sutarties 104 straipsnį yra įsipareigojusios vengti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito. Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo paktą sudaro šis Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97[10] dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kaip nustatyta 104 straipsnyje, siekiant kuo greičiau pataisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą. Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje dėl Stabilumo ir augimo pakto[11] visos šalys, ypač valstybės narės, Taryba ir Komisija, oficialiai raginamos tinkamai ir laiku įgyvendinti Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą. 2004 m. liepos 5 d. Sprendimu 2004/XXX/EB[12] Taryba pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas. Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį 2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė rekomendaciją, nustatančią galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 dieną, iki kurios Graikijos Vyriausybė turėjo imtis priemonių ištaisyti perviršinį biudžeto deficitą ne vėliau kaip iki 2005 m. pabaigos. Tame pačiame dokumente Taryba rekomendavo kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį ir imtis iš esmės struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, sudarančių ne mažiau kaip 1 % BVP, kaupiamų per 2004–2005 m.; pageidautina, kad abiem metams jos būtų paskirstytos po lygiai. Be to, Taryba rekomendavo, kad Graikija užtikrintų, jog bendrosios valstybės skolos santykis pakankamai sumažėtų ir patenkinamu greičiu priartėtų prie pamatinės vertės, tuo tarpu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksniams, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus. Galiausiai Taryba taip pat rekomendavo Graikijai skubos tvarka ištaisyti rimtus atskleistus biudžeto statistikos trūkumus, gerinant valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2 dalį nuspręsdama, ar buvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba savo sprendimą grindžia atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais. Įvertinus viešai paskelbtus Graikijos sprendimus, kurie buvo priimti atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją, priimtą pagal 104 straipsnio 7 dalį, iki rekomendacijoje nustatyto galutinio termino, daromos šios išvados: nepaisant 2004 m. paskelbtų ribojančių priemonių, fiskalinė politika buvo akivaizdžiai ekspansinė, iš dalies dėl išlaidų perviršio, siejamo su olimpinių žaidynių organizavimu, priešingai, nei reikalavo Taryba; 2005 m. paskelbtos biudžetinės priemonės, nors ir didesnės nei reikia 2004 m. nukrypimų kompensavimui, neužtikrina valdžios sektoriaus deficito sumažinimo 2005 m. iki mažiau negu 3 % BVP; bendras skolos santykis ne tik nemažėja patenkinamu greičiu, bet ir 2004 m. numatytas didelis vertybinių popierių srauto koregavimas parodo, kad Vyriausybė nesiėmė efektyvių veiksmų, susijusių su mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis, kurios prisideda prie tolesnio skolos didėjimo; Graikija pagerino biudžeto duomenų surinkimą ir tvarkymą, ypač apie išlaidas karinei įrangai, palūkanų mokėjimą ir socialinio draudimo apskaitą. Tačiau reikia geresnių mechanizmų, užtikrinančių greitą ir teisingą valdžios sektoriaus duomenų, kurių reikia pagal esamą teisinę sistemą, teikimą. 104 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad nustačiusi, jog nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba gali nuspręsti tą rekomendaciją skelbti viešai. Tačiau pagal Europos Vadovų Tarybos Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto Graikija jau paskelbė šią rekomendaciją viešai liepos mėnesį. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Nebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, atsižvelgiant į Graikijai skirtą 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje nurodytas galutinis terminas. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu [1] Žr. Euro-Indicators News Release 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d. [2] Pagal Reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kuriuo nustatomas PDP ataskaitų rengimas, valstybės narės turėtų pranešti n, n-1, n-2, n-3 ir n-4 metų duomenis. Tačiau atsižvelgdamas į Tarybos prašymą Eurostatas taip pat patikslino 1997, 1998 ir 1999 m. sąskaitas. Lapkričio 22 d. ataskaitoje „Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos patikslinimas“ Eurostatas priėjo prie išvados, kad faktinis tų metų deficitas taip pat gerokai viršijo 3 % (žr. t. p. Komisijos komunikatą „Ataskaita dėl atskaitomybės klausimo, susijusio su Graikijos biudžeto duomenų patikslinimo“ - KOM(2004) 784, 1.12.2004). [3] Šios priemonės paskelbtos 2004 m. birželio 23 d. Graikijos finansų ministro p. Alogoskoufis laiške Komisijos nariui p. Almunia. Nuo to laiko Komisijai apie kitas 2004 m. priemones nepranešta. [4] Skaičius 0,2 % BVP mažesnis už Komisijos prognozę (5,5 %), kurioje realiau įvertinamas palūkanų mokėjimas. [5] Tikslus skaičius buvo 2,95 %, kuris buvo suapvalintas iki 3 %. Reikėtų nepamiršti, kad šis skaičius (2,95 %), atsirado kovo mėn. naujai Vyriausybei padarius esminius patikslinimus 2004 m. biudžeto projekte. Dėl šio patikslinimo pateiktos realistiškesnės einamųjų pajamų (mažesni tiesioginiai mokesčiai ir ES pervedimai, bet didesnės socialinės įmokos) ir išlaidų (didesnis viešojo sektoriaus darbo užmokestis, socialiniai pervedimai) projekcijos, artimesnės 2,4 %, kuriuos 2003 m. rudens prognozėje pateikė Komisija. Į patikslinimą buvo atsižvelgta kovo mėn. pabaigos pranešime, kurio Eurostatas nepatvirtino. [6] Šią informaciją Graikijos valdžios institucijos atskleidė 2005 m. biudžeto projekte. Palyginti su planuojamomis išlaidomis, kurios siejamos su olimpinėmis žaidynėmis – 0,94 % BVP 2004 m., galutinis deficitas turėtų būti 1,6 %. [7] Per laikotarpį tarp dviejų 2004 m. prognozių gamybos apimties atotrūkis iš tikrųjų padidėjo nuo 1,2 % (pavasarį) iki 1,5 % (rudenį), tuo tarpu potencialus gamybos apimties augimas išliko aukštas – 3,4 %. [8] Žaidynių pabaiga turėjo savaiminį poveikį biudžeto dėl 1,2 % sutaupymo (iš kurio 0,7 % – 2004 m. perviršis). Perkėlimo į 2005 m. poveikis, siejamas su olimpinėmis žaidynėmis, sudaro 600 mln. EUR (apie 0,5 % BVP). [9] 2004 m. liepos 6 d. Tarybos dokumentas 11216/04, kurį galima rasti Tarybos dokumentų viešame registre pavadinimu „Tarybos rekomendacija Graikijai, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį – Sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas“. [10] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. [11] OL L 236, 1997 8 2, p. 1. [12] Dar nepaskelbtas OL.