Atitiktis KD10 ribinei vertei skatinama tokiomis priemonėmis kaip laipsniškas reikalavimas naudoti dalelių filtrus, kad būtų neviršijamos iš lengvųjų automobilių išmetamų KD kiekio ribinės vertės, (jis įtrauktas į Euro 5 ir Euro 6 ) ir kurą deginančių įrenginių kontrolės priemonės pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą (toliau – PIT direktyva) ir VDĮ direktyvą. 2015 m. ES lygmeniu sutarti ekologinio projektavimo reikalavimai kietojo kuro krosnims ir katilams bus taikomi tik po 2020 m., bet, kad būtų lengviau mažinti išmetamų kietųjų dalelių, lakiųjų organinių junginių (LOJ) ir azoto oksidų (NOx) kiekį, kelios valstybės narės (pvz., Lenkija) šiuos reikalavimus ėmė taikyti dar nesuėjus šiam terminui. Be to, ekologinio projektavimo ir kitais reikalavimais, kuriais siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą (jie pirmiausia nustatyti 2010 m. Pastatų energinio naudingumo direktyva , 2012 m. Energijos vartojimo efektyvumo direktyva ir 2017 m. Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentu), padedama mažinti į atmosferą išmetamų teršalų kiekį, mažinant energijos vartojimą. Neseniai priimtos geriausių prieinamų gamybos būdų (toliau – GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių pagal PIT direktyvą taip pat turės teigiamą poveikį NOx, SO2 ir KD. Vis dėlto, kadangi kietoji biomasė išlieka labiausiai naudojama šildymui (82 proc.) atsinaujinančiųjų išteklių rūšis , o visa bioenergija toliau sudarys didelę ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio dalį , išmetamųjų teršalų kontrolės pagerėjimą gali šiek tiek atsverti padidėjęs išmetamųjų teršalų šaltinių skaičius.

Atsižvelgus į papildomus nuo 2014 m. priimtus teisės aktus, kuriais reglamentuojami išmetamųjų teršalų šaltiniai, su INR direktyva sietinos išlaidos turėtų dar labiau sumažėti iki 960 mln. EUR (arba 1,9 EUR vienam asmeniui per metus ). Didžiausias skirtumas susidaro namų ūkiuose, įgyvendinant kietojo kuro krosnių ir katilų ekologinio projektavimo nuostatas. Jei taip pat įtrauktume apskaičiuotą būsimos ES 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos poveikį, galėtume tikėtis dar didesnio sumažėjimo (daugiausia elektros energijos ir pramonės sektoriuose) iki 540 mln. EUR (t. y. 1,05 EUR vienam asmeniui per metus). Tikėtina nauda turėtų smarkiai viršyti sąnaudas – nuo 14 (skaičiuojant pagal konservatyviausią metodą) iki 50 kartų.

Be to, bus nagrinėjamos administracinės išlaidos, sutapimai ir (arba) sąveika, spragos, nenuoseklumai ir (arba) galimos nereikalingos priemonės, taip pat oro kokybės valdymo suderinamumas ES, valstybių narių, regioniniu ir vietos lygmenimis. Šiuo metu šią tinkamumo patikrą planuojama užbaigti 2019 m.

Toliau pateiktame 2a paveiksle nurodyta proporcinė teršalų kiekio sumažinimo dalis, pasiekta: a) iki 2014 m. galiojusiais bazinio lygio teisės aktais, b) papildomais nuo 2014 m. priimtais teisės aktais, c) tolesnėmis priemonėmis, kurių reikia INR direktyvos išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimams (toliau – ITMR) įvykdyti, ir d) bendrosios kontrolės priemonėmis (žr. 3.1 skirsnį). Svarbiausios bendrosios kontrolės priemonės yra šios: a) į INR direktyvos III priedą įtrauktas draudimas deginti žemės ūkio atliekas (juo mažinamas KD2.5, LOJ, NH3, CO ir CH4 kiekis), b) iš mediena kūrenamų krosnių išmetamų teršalų kiekio kontrolė pagal ekologinio projektavimo standartus (ja mažinamas KD2.5, LOJ, NOx, NH3, CO ir CH4 kiekis) ir c) iš anglimis kūrenamų krosnių išmetamų teršalų kontrolė, taip pat pagal ekologinio projektavimo reikalavimus (ja mažinamas KD2.5, LOJ, SO2 ir NOx kiekis).

Apskritai analizė patvirtina, kad pirminiame pasiūlyme taikytas požiūris iš esmės yra teisingas. Išmetamų SO2 ir NOx kiekis smarkiai sumažintas jau iki 2013 m. galiojusiais teisės aktais. Pagrindinis teršalų kiekio sumažinimo įsipareigojimų tikslas yra toliau stiprinti šią tendenciją ir užtikrinti, kad veiklos pokyčiai (pvz., padidėjęs anglių naudojimas kai kuriose valstybėse narėse) neturėtų įtakos bendrajam teršalų kiekio mažinimui. INR direktyvos ir papildomų nuo 2014 m. priimtų teisės aktų poveikis kietosioms dalelėms ir lakiesiems organiniams junginiams yra daug didesnis, nes ankstesniais teisės aktais jų kiekis sumažintas mažiau.





2a paveikslas. i) iki 2014 m. galiojusių bazinio lygio teisės aktų, ii) po 2014 m. priimtų teisėkūros priemonių, iii) tolesnių priemonių, kurių reikia vykdant išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus, ir iv) bendrosios kontrolės priemonių, kurios skirtos kitiems išmetamiesiems teršalams, poveikis vykdant išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus (ITMR). SO2, NOx, LOJ ir KD2,5

Su NH

3

susijusi padėtis skiriasi – tai matyti iš 2b paveikslo. Šių teršalų kiekis turi būti sumažinamas beveik vien pagal INR direktyvą. Iki 2014 m. galiojusių teisės aktų, kuriais reglamentuojami išmetamųjų teršalų šaltiniai, arba papildomų nuo 2014 m. priimtų priemonių poveikis šiam mažinimui nedidelis.

2b paveikslas. NH3. i) iki 2014 m. galiojusių bazinio lygio teisės aktų, ii) po 2014 m. priimtų teisėkūros priemonių, iii) tolesnių priemonių, kurių reikia vykdant išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus, ir iv) bendrosios kontrolės priemonių, skirtų kitiems išmetamiesiems teršalams, poveikis vykdant ITMR

Sektoriai, kuriuose NH3 kiekio sumažinimo reikalavimus galima įvykdyti, nurodyti toliau pateiktame 3 paveiksle. Nustatyta, kad priemonės, kuriomis siekiama sumažinti naudojant mineralines trąšas, ypač karbamidą, išmetamų teršalų kiekį, daugelyje valstybių narių yra ekonomiškai efektyvios. Visiškas karbamido naudojimo draudimas į INR direktyvą neįtrauktas, nes yra perspektyvių galimybių, įskaitant optimizuotą taikymo laiką ir normą, rinkoje parduodamų ureazės inhibitorių naudojimą arba perėjimą prie kitų mineralinių trąšų, kurias naudojant išmetama mažiau NH3 (pvz., amonio nitrato). Proporcingai didele dalimi teršalų kiekį numatoma sumažinti mėšlo valdymo priemonėmis kiaulių ir naminių paukščių ūkiuose, o atsižvelgiant į neseniai paskelbtas GPGB išvadas dėl intensyvaus kiaulių ir naminių paukščių auginimo (jos į analizę dar neįtrauktos), užtikrinti reikiamą sumažinimą gali būti lengviau. Į jų taikymo sritį nepatenkančios mėšlo valdymo priemonės taip pat dažnai yra ekonomiškai efektyvios; įgyvendinimą labai palengvintų supaprastinta GPGB grindžiama mėšlo valdymo sistema, pvz., sukurta remiantis su Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva susijusia patirtimi. Taip pat reikėtų stiprinti sąveiką su kitų susijusių ES teisės aktų, pvz., Nitratų direktyvos (Direktyva 91/676/EEB ) įgyvendinimu, skatinant valstybes nares pradėti taikyti valdymo priemones, kuriomis integruotai atsižvelgiama į orui, vandeniui ir dirvožemiui taikomus reikalavimus.

3 paveikslas. Tolesnis išmetamo NH3 kiekio mažinimas siekiant 2030 m. įvykdyti ITMR pagal sektorius, taikant po 2017 m. priimtų teisės aktų bazinį lygį

3.2.4.Su sektoriais susijęs ir makroekonominis poveikis

Ekonominis oro taršos reglamentavimo poveikis yra didesnis nei vien tiesioginė nauda ir sąnaudos, nurodytos 3.1 ir 3.2.2 skirsniuose. Pirma, įgyvendinant taršos mažinimo technologijas atsiranda papildoma sektorių, kuriuose teikiamos teršalų kiekio mažinimo prekės, paklausa. Antra, didėjančios teršalų kiekio mažinimo sąnaudos gali turėti įtakos tarptautinėse rinkose veikiančių sektorių konkurencingumui. Trečia, poveikis sektoriaus našumui, veikdamas tarpinių prekių ir darbo jėgos paklausą, gali daryti poveikį visai ekonomikai. Pastarasis skatina užimtumo ir darbo užmokesčio pokyčius, o šie turi įtakos namų ūkių disponuojamosioms pajamoms ir gerovei.

Siekiant atsižvelgti į šį netiesioginį poveikį, buvo apskaičiuotas makroekonominis ir su konkrečiais sektoriais susijęs 2030 m. įsipareigojimų vykdymo poveikis (taikant modelį JRC-GEM-E3). Jis nurodytas toliau pateiktoje 2 lentelėje ir yra platus, kaip nurodyta prie Komisijos pasiūlymo dėl INR direktyvos pridėtame 2013 m. poveikio vertinime: 2030 m. teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų vykdymo sąnaudas su kaupu atsveria nauda sveikatai ir žemės ūkiui (mažiau laikinojo nedarbingumo atostogų ir geresnis pasėlių derlius), turinti nedidelį teigiamą poveikį bendrajam vidaus produktui. Sektoriuose, kuriems tenka didelė sąnaudų dalis, (pvz., žemės ūkio sektoriuje) produkcija šiek tiek sumažėja, bet ji padidėja sektoriuose, kuriems naudinga didesnė teršalų kiekio mažinimo prekių, pvz., elektros prekių, transporto ir kitos įrangos prekių, paklausa.