Vadovaujantis atitinkamomis procedūromis, daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra turėjo būti galutinai patvirtinta balandžio 25 d. Bendrųjų reikalų tarybos posėdyje. Tačiau paskutinę minutę Jungtinės Karalystės prašymu šis punktas buvo išbrauktas iš darbotvarkės. Pateikti argumentai susiję su purdah (oficialiu priešrinkiminiu laikotarpiu, per kurį vyriausybei neleidžiama priimti svarbių sprendimų).

Po intensyvių visų trijų institucijų derybų 2017 m. kovo 7 d. Taryboje pasiektas vieningas susitarimas, o Europos Parlamentas balandžio 5 d. pritarė kompromisiniam laikotarpio vidurio peržiūros paketui, kuriam, be kita ko, priklauso DFP reglamento peržiūra, taip pat tam tikri politiniai susitarimai, visų pirma susiję su konkrečių programų stiprinimu.

Iki šiol ES biudžetas buvo kuo labiau plečiamas reaguojant į kintančias aplinkybes: nepanaudotos maržos ir esamos lankstumo galimybės buvo intensyviai naudojamos visų pirma siekiant a) įsteigti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) pagal Investicijų planą Europai, b) reaguoti į migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizę ir c) padėti finansuoti naujas iniciatyvas, tokias kaip Jaunimo užimtumo iniciatyva, Europos solidarumo korpusas ir būsimas pasiūlymas pradėti Europos gynybos pramonės plėtros programą.

Neviršijant sutartos bendros DFP viršutinės ribos, pagal laikotarpio vidurio peržiūrą 2017–2020 m. išlaidas galima padidinti maždaug 6 mlrd. eurų, visų pirma tokiose srityse kaip:

-jaunimo nedarbas (1,2 mlrd. eurų sumą, skirtą Jaunimo užimtumo iniciatyvai, turėtų papildyti Europos socialinio fondo (ESF) lėšos),

-saugumo ir migracijos ES viduje aspektas (2,5 mlrd. eurų tokioms programoms, kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, Europolas, ES prieglobsčio agentūra, nauja atvykimo ir išvykimo sistema ir skubi parama pabėgėliams),

-pagrindinių migracijos priežasčių šalinimas (1,4 mlrd. eurų, daugiausia naujai Partnerystės su Afrikos šalimis programai ir Europos darnaus vystymosi fondui, kurie yra Išorės investicijų plano dalis),

-programa „Erasmus+“ (100 mln. eurų, įskaitant indėlį į naujojo Europos solidarumo korpuso finansavimą),

-ekonomikos augimą sėkmingai stiprinančios programos (775 mln. eurų programai „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, COSME, EFSI-2 ir „Wifi4EU“).

Be to, susitarimu būtų numatytos didelės papildomo lankstumo galimybės skirti finansavimą susiklosčius naujoms ekstremalioms situacijoms (ne mažiau kaip 1,3 mlrd. eurų būtų galima iškart skirti iš 2017 m. biudžeto). Tai itin svarbu, nes nepadidinus lankstumo galimybių Europos Sąjungos atsakas į bet kokius galimus nenumatytus pokyčius per artimiausius trejus metus būtų labai ribotas.

Galiausiai laikotarpio vidurio peržiūra suteikia papildomo lankstumo galimybių perkelti nepanaudotas mokėjimų maržas į 2019–2020 m., o tai suteiks papildomų garantijų siekiant užtikrinti, kad tų metų mokėjimų viršutinių ribų pakaktų visoms su struktūrinių fondų panaudojimu susijusioms sąskaitoms faktūroms apmokėti laiku, nepaliekant susikaupusių neapmokėtų sąskaitų, kaip nutiko 2013–2015 m. (tai sukėlė didelį Europos Parlamento susirūpinimą).

4.Kas nutiks, jei laikotarpio vidurio peržiūra nebus patvirtinta?

Teisėkūros institucijos sutarė dėl kai kurių laikotarpio vidurio peržiūros elementų ir jie jau įtraukti į 2017 m. biudžetą (daugiausia 750 mln. eurų Partnerystės su Afrikos šalimis programai) arba netrukus bus įtraukti į 2017 m. taisomuosius biudžetus, dėl kurių pasiektas išankstinis politinis sutarimas (pirma 500 mln. eurų vertės dalis, skirta Jaunimo užimtumo iniciatyvai, ir 275 mln. eurų Europos darnaus vystymosi fondui).

Tačiau visiems kitiems pirmiau nurodytų papildomų išlaidų elementams, susijusiems su 2018–2020 m., kiltų grėsmė, nes jų nebebūtų galima laikytis tokiais, dėl kurių pasiektas išankstinis politinis sutarimas.

Tai visų pirma susiję su likusiais 700 mln. eurų, skirtų Jaunimo užimtumo iniciatyvai (tai būtų neigiamas Europos ženklas jaunimui, kuriam reikia paramos), ir kitomis lėšomis, kuriomis remiamas švietimas, moksliniai tyrimai, investicijos ir ekonomikos augimas. Poveikis būtų padarytas ir programai „Horizontas 2020“, pagal kurią remiami bendrieji moksliniai tyrimai ir novatoriškos MVĮ, ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei, kurią įgyvendinant plėtojami transeuropiniai tinklai. Lėšų pritrūktų ir iniciatyvai „WiFi4EU“, kuria siekiama visoje Sąjungoje suteikti nemokamą belaidžio interneto prieigą, taip pat naujiems pasiūlymams dėl Europos solidarumo korpuso ir gynybos veiksmų plano. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai dar nepriėmus tam tikrų Komisijos pasiūlymų, visų pirma dėl Dublino reglamento ar makrofinansinės paramos pajėgumų, galėtų kilti klausimų ir dėl lėšų, reikalingų migracijos ir išorės sienų kontrolės problemoms spręsti.

Be to, nebus papildomo lankstumo galimybių – tai labai sumažins ES biudžeto pajėgumą tinkamai finansiškai reaguoti į nenumatytus įvykius, visų pirma migracijos srityje, pavyzdžiui, tuo atveju, jei Europos Vadovų Taryba nuspręstų pratęsti Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės taikymą.

Kalbant apie 2018 m. biudžeto projektą, jei laikotarpio vidurio peržiūra nebūtų patvirtinta, vienintelė lankstumo galimybė finansuoti papildomas migracijos bei saugumo srities ir galimo Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės pratęsimo išlaidas būtų sumažinti esamas maržas kitose politikos srityse, pavyzdžiui, žemės ūkyje.

Kitas tiesioginio poveikio, kilsiančio nepatvirtinus laikotarpio vidurio peržiūros, pavyzdys yra solidarumo parama ištikus gaivalinei nelaimei, kurios paprašė Italija po 2016 m. žemės drebėjimų. Be pagal laikotarpio vidurio peržiūrą numatytų lankstumo galimybių ES turėtų labai ribotų finansinių priemonių imtis veiksmų tokiu atveju arba įvykus didžiulei gaivalinei nelaimei, kitai tarptautinei krizei ar kokiam nors kitam nenumatytam įvykiui.

Visos šios pasekmės būtų vertinamos kaip Europos vienybės ir gebėjimo reaguoti į bet kokią staigią krizę trūkumo įrodymas.

5.Pasirengimas ateičiai

Kaip nurodyta Baltojoje knygoje dėl ES ateities, per pastaruosius 60 metų Europa daug nuveikė savo piliečiams. Nors šiuo metu Europos projektas tvirtai palaikomas ir juntami stiprūs lūkesčiai, kad Sąjunga bendram labui gali nuveikti daugiau, visgi didėja atotrūkis tarp lūkesčių ir ES gebėjimo pasiekti rezultatų, visų pirma dėl to, kad jos finansiniai ištekliai yra riboti.

Spartus laikotarpio vidurio peržiūros patvirtinimas yra labai svarbus žingsnis teisinga linkme. Tai leis padidinti saugumą, valdyti migracijos srautus, panaikinti investicijų spragą, atsiradusią dėl finansų ir ekonomikos krizės, taip pat didinti užimtumą, visų pirma jaunimo.

Priešingu atveju – laikotarpio vidurio peržiūros nepatvirtinus – reikėtų nedelsiant koreguoti 2018 m. biudžetą ir sumažėtų ES biudžeto galimybės reaguoti į bet kokią naują ekstremalią situaciją.