Pramonės srityje energijos vartojimo efektyvumo politika siekiama sumažinti tam pačiam procesui ar gaminiui reikalingą energijos kiekį – kitaip tariant, siekiama padaryti tiek pat ar daugiau mažesnėmis sąnaudomis, neapribojant augimo perspektyvų. Europos įmonės, visų pirma apdirbamosios pramonės sektorius, jau daug prisidėjo prie to, kad Europa taptų vienu efektyviausiai energiją vartojančių regionų pasaulyje. Būtent šiame sektoriuje energijos vartojimo efektyvumas dažnai savarankiškai didinamas reaguojant į kainų tendencijas. Pavyzdžiui, ES pramonės sektoriuje energija tradiciškai vartojama efektyviau negu Jungtinių Valstijų pramonės sektoriuje – nepaisant to, 2001–2011 m. energijos intensyvumo rodiklis ES pramonės sektoriuje pagerintas dar beveik 19 %, o Jungtinėse Valstijose – tik 9 % . 1990–2009 m. energijos intensyvumo rodiklis 27 ES valstybių narių pramonės sektoriuje pagerintas 30 %.

Į statybų kodeksus įtraukus efektyvumo reikalavimus, šiuo metu naujuose pastatuose suvartojama perpus mažiau energijos negu įprastuose praėjusio amžiaus devintojo dešimtmečio pastatuose. Tačiau, pavyzdžiui, 64 % patalpų šildytuvų geriausiomis žemos temperatūros sąlygomis energiją tebenaudoja neefektyviai , o 44 % langų tebėra vienastikliai . Rinkai netrukus pradės daryti poveikį nauji patalpų ir vandens šildytuvų efektyvumo ir ženklinimo standartai. Tikimasi, kad dėl efektyvesnių elektros energijos prietaisų vartotojų išlaidos energijai iki 2020 m. sumažės po 100 mlrd. EUR per metus, t. y. vienas namų ūkis per metus sutaupys 465 EUR.

REF2013

Bazinis scenarijus ŠESD40

(40 % ŠESD, 27 % AIE, 25 % EVE) Platesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslas (%) EVE27 EVE28 EVE29 EVE30 EVE35 EVE40 Iki 2030 m. sutaupysima energija

(palyginti su 2007 m. pateiktomis bazinėmis pirminės energijos suvartojimo prognozėmis) 21,0 % 25,1 % 27,4 % 28,3 % 29,3 % 30,7 % 35,0 % 39,8 % Pirminės energijos suvartojimas 2030 m. (Mtne) [bendrasis vidaus energijos suvartojimas, išskyrus vartojimą ne energetikos reikmėms] 1 490 1 413 1 369 1 352 1 333 1 307 1 227 1 135 Energetikos sistemų išlaidos neskaičiuojant energijos vartojimo efektyvumo politikos poveikio nefinansinėms sąnaudoms

(2011–2030 m. metinis vidurkis mlrd. EUR 2010 m. verte) 2 067 2 069 2 069 2 074 2 082 2 089 2 124 2 181 Investicijų išlaidos (2011–2030 m. metinis vidurkis mlrd. EUR 2010 m. verte) 816 854 851 868 886 905 992 1 147 Grynasis dujų importas 2030 m. (mlrd. m3) 320 276 267 256 248 237 204 184 Iškastinio kuro importo išlaidos (2011–2030 m. metinis vidurkis mlrd. EUR 2010 m. verte) 461 452 447 446 444 441 436 434 Užimtumas 2030 m. (mln. asmenų) 231,74 n. d. n. d. 232,39 n. d. 232,53 233,16 235,21 Vidutinė elektros energijos kaina 2030 m. (EUR/MWh) 176 179 180 179 178 178 177 182

Numatoma, kad, siekiant sutaupyti 25 % energijos, vidutinės metinės energetikos sistemos išlaidos padidės nuo 2 067 mlrd. EUR iki 2 069 mlrd. EUR (2011–2030 m.), t.y. apie 2 mlrd. EUR arba 0,09 % per metus. Didelės valstybių narių patirsimos energetikos sistemos išlaidos susijusios su vykdomu senstančios energetikos sistemos atnaujinimu. Sutaupius 25 % energijos 2030 m. strategija jau duotų labai gerų rezultatų Sąjungos energetinės priklausomybės mažinimo srityje – palyginti su dabartinėmis tendencijomis ir politika, metinės iškastinio kuro importo išlaidos sumažėtų 9 mlrd. EUR (2 %), o dujų importas – 13 % (apie 44 mlrd. kubinių metrų).

Europos Parlamento pasiūlytas siekis sutaupyti 40 % energijos duotų naudos mažinant energetinę priklausomybę – visų pirma, būtų sumažintas dujų importas. Tačiau už šią su energetiniu saugumu susijusią naudą tektų sumokėti – bendros energetikos sistemos išlaidos smarkiai padidėtų nuo 2 069 mlrd. EUR iki 2 181 mlrd. EUR per metus, t. y. apie 112 mlrd. EUR per metus 2011–2030 m.

Komisija įvertino įvairius skirtingo užmojo tikslus sutaupyti nuo 25 % iki 40 % energijos. Šios analizės rezultatai parodė, kad siekiant platesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslų būtų gaunama daugiau naudos ir kad, kaskart papildomai sutaupant 1 % energijos, dujų importas mažėtų 2,6 %. Tai turi tiesioginės įtakos ES tiekimo saugumo didėjimui, tačiau nuo 35 % energijos sutaupymo ribos dujų importo mažėjimo dėl papildomai sutaupytos energijos rodiklis smarkiai mažėja.

Apskritai iš 1 lentelės ir toliau pateiktos 2 diagramos matyti, kad siekiant platesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslo būtų gaunama daugiau naudos, visų pirma iškastinio kuro importo srityje. Kalbant apie papildomą naudą, galima paminėti tai, kad sumažėtų išmetamas ŠESD kiekis, oro, vandens ir dirvožemio tarša, triukšmo lygis, būtų sunaudojama mažiau išteklių energijai išgauti, transformuoti, transportuoti ir naudoti, taip pat būtų gauta papildomos su žmonių sveikata ir ekosistemų būkle susijusios naudos. Be to, gali būti, kad padidėtų užimtumo lygis. Tačiau, kad pavyktų 40 % sumažinti ŠESD kiekį, būtų būtinos ir papildomos išlaidos. Pavyzdžiui, siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą 28 %, bendros energetikos sistemos išlaidos 2011–2030 m. padidėtų nuo 2 069 mlrd. EUR per metus (išlaidos siekiant sutaupyti 25 % energijos) iki maždaug 2 074 mlrd. EUR, t. y. apie 5 mlrd. EUR arba 0,24 % per metus. 2 diagramoje matyti, kad su energijos vartojimo efektyvumo didinimu susijusios išlaidos didėja sparčiau nei sutaupoma iškastinio kuro importo išlaidų suma.

2 diagrama. Papildomos vidutinės metinės energetikos sistemos išlaidos ir sutaupoma su iškastiniu kuru susijusi suma, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kuriame numatyti 40 % ŠESD sumažinimo, 27 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies ir 25 % energijos sutaupymo tiksliniai rodikliai.

Pastaba. Su skirtingais energijos sutaupymo iki 2030 m. tiksliniais rodikliais susijusios pagrindinės išlaidos ir nauda apibendrinamos pirmiau pateiktoje 1 lentelėje.

Svarbu atsižvelgti ir į poveikio pasiskirstymą. Papildomomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis iš esmės būtų siekiama spręsti su pastatais ir gaminiais susijusias energijos vartojimo efektyvumo problemas, todėl šios priemonės būtų daugiausia skirtos sektoriams, kuriems netaikoma ATLPS. Dėl statybų sektoriaus, kuriame sukuriama apie 10 % ES BVP, pasakytina, kad pastatų energinio naudingumo didinimas yra perspektyviausias būdas vėl paskatinti ekonomikos augimą po jos nuosmukio.

4.Energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmų finansavimas ir kelias 2030 m. link

Šioje apžvalgoje nurodyti galimi energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmai gali būti finansuojami su sąlyga, kad yra nustatyta veiksminga finansavimo sistema, kurią taikant padengiamos didelės pradinės išlaidos.

Teikiant Sąjungos lėšas turėtų būti pritraukiamas privatus finansavimas

Iki 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėms įgyvendinti būtų galima gauti daug Sąjungos lėšų pagal dabartinę daugiametę finansinę programą. Šių lėšų panaudojimo klausimas jau yra pagrindinė diskusijų su valstybėmis narėmis, kurių tikslas – pasiekti bendrą sutarimą dėl 2030 m. strategijos ir užtikrinti teisingą bei nešališką pastangų pasidalijimą, tema.

Iki 2020 m. protingai padarytos investicijos padėtų užtikrinti, kad reikiamas energijos kiekis būtų sutaupomas ir po 2020 m. Daugiausia energijos galima sutaupyti pastatų sektoriuje – 40 % ES suvartojamos energijos sudaro pastatuose suvartojama energija, beveik 90 % ES pastatų grindų ploto priklauso privatiems savininkams, ir daugiau kaip 40 % gyvenamųjų pastatų yra pastatyti anksčiau nei 1960 m. Tai rodo, kad būtinos didelės privataus finansavimo sumos. Todėl labai svarbu sukurti energijos vartojimo efektyvumo didinimo rinką ir teikiant viešąsias lėšas pritraukti privataus kapitalo.