3.4.

EESRK supranta, kad pažangaus vystymosi strategiją galima pritaikyti miestui, salai, vietovei ar pramonės regionui, todėl siūlo Europos institucijoms ir nacionalinėms Vyriausybėms pažangiųjų miestų vystymosi modelį įtraukti į programas, kurios apimtų ir susietų šešis svarbiausius ramsčius (įgyvendindama J. C. Junckerio planą, Italijos ekonominio vystymosi ministerija pažangiojo miesto strategiją rengia vadovaudamasi modeliu, kuris buvo sukurtas pagal asociacijos Amerigo (International Cultural Exchange Programs Alumni) ir Enam (European Network of American Alumni Associations) pasiūlymą): — efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų šaltinių integravimo technologijos ir priemonės, pavyzdžiui, pažangi elektros energijos infrastruktūra (pažangūs tinklai), kurios sudarytų sąlygas ir padėtų įgyvendinti energijos taupymo planus integruojant energinį naudingumą gerinančius sprendimus ir priemones, suteiktų galimybes naudotis įvairiais tiekimo šaltiniais tiek privatiems, tiek viešiesiems subjektams, būtų susietos su prisijungimo infrastruktūra ir išplėstų galimybes naudotis laisvai prieinamu IP signalu, — technologijų ir jungimosi platformų sklaida; šios platformos sudaro galimybes kurti naujas skaitmeninių paslaugų sistemas pasinaudojant informacinių ir ryšių technologijų ir telekomunikacijų infrastruktūra, kad būtų galima užtikrinti daugkartinį jungimąsi šiuo tikslu integruojant pažangiuosius tinklus, plėtoti „visko internetą“ (angl. Internet of Everything), susietą su jutikliais, įtaisais ir paslaugomis, naudoti viešuosius ir privačius atviruosius duomenis ir miestų skaitmeninę darbotvarkę, užtikrinti aukštus sprendimų ir priemonių saugumo standartus ir piliečių, įmonių ir valdžios institucijų informacijos privatumo apsaugą, — naujų skaitmeninių paslaugų ekosistemų plėtojimas siekiant pagerinti piliečių gyvenimo kokybę ir įmonių gamybos procesus, visų pirma teikiant pažangias paslaugas ir diegiant pažangius įrenginius, tarpusavyje susietus jungimosi platformomis ir pažangiaisiais tinklais. Šios skaitmeninių paslaugų ekosistemos, veikiančios daugelyje sektorių (pvz., judumo, e. sveikatos, skaitmeninio turizmo, pramonės 4.0), galėtų skatinti kurtis arba stiprinti Europos pažangiųjų miestų pramonę, visų pirma jei didieji technologijų sektoriaus subjektai skatintų sparčiau diegti mažesnių įmonių, įskaitant ir pradedančių verslą, sukurtus ir parengtus sprendimus, — infrastruktūros gerinimo ir miestų pertvarkymo projektai, pavyzdžiui, iš dalies keičiant miestų rajonų paskirtį pritaikant ir pertvarkant viešuosius pastatus ir infrastruktūrą, kad jie būtų naudingi aplinkai ir visuomenei ir išaugtų ne tik finansinė turto vertė, bet ir jo panaudojimo vertė iš dalies dėl plačiai naudojamų veiksmingų ir susietų technologijų ir netiesiogiai dėl viešųjų pirkimų mechanizmų, — piliečiams, įmonėms, viešajam sektoriui skirti mokymo ir skaitmeninių įgūdžių tobulinimo planai, kad kuo daugiau galutinių vartotojų galėtų pasinaudoti įdiegtomis naujovėmis, — investicijų ekonominio ir finansinio gyvybingumo planai, kuriuose būtų aiškiai nustatyta paslaugų, infrastruktūros panaudojimo ir veiksmingumo didinimo veiklos nauda, pelno padalijimo tinklų operatoriams, investuotojams, pažangių sprendimų ir įrenginių kūrėjams, vartotojams sistema, viešojo ir privataus sektorių finansavimo priemonės, kurios užtikrina naujų veiklos modelių įgyvendinimą.