Išmetamųjų teršalų kiekis tarptautinės aviacijos sektoriuje 2018 m. taip pat toliau didėjo ir per pastaruosius penkerius metus padidėjo 19 proc. Šis išmetamųjų teršalų kiekis iš esmės įtrauktas į ES ATLPS, kuri šiame sektoriuje šiuo metu taikoma tik skrydžiams Europos ekonominėje erdvėje (EEE).

Išmetamųjų teršalų, kuriems netaikoma ES ATLPS (pvz., išmetamieji teršalai transporto, pastatų, žemės ūkio ir atliekų sektoriuose), kiekis 2017–2018 m. sumažėjo 0,9 proc. Šių sektorių išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo po to, kai trejus metus šiek tiek didėdavo. Šis sumažėjimas daugiausia susijęs su energijos naudojimu pastatuose. Išmetamųjų teršalų kiekis žemės ūkio sektoriuje taip pat šiek tiek sumažėjo, o išmetamųjų teršalų kiekis transporto sektoriuje, palyginti su 2017 m., šiek tiek padidėjo.

Komisijos strateginė vizija yra kvietimas visoms ES institucijoms, nacionaliniams parlamentams, verslo sektoriui, nevyriausybinėms organizacijoms, miestams, bendruomenėms ir piliečiams, visų pirma jaunimui, prisidėti prie to, kad ES toliau rodytų pavyzdį ir skatintų tarptautinius partnerius juo sekti. 2019 m. Komisijos strateginė vizija buvo plačiai aptariama visose ES institucijose ir suinteresuotųjų subjektų. Šios informacija grindžiamos diskusijos turėtų padėti iki 2020 m. pradžios priimti ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferencijai pateikti didelio užmojo ilgalaikę strategiją, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą.

Pagal šį projektą pirmą kartą visu pajėgumu pademonstruota novatoriška atliekinės šilumos panaudojimo koncepcija. Ši OPTIMELT vadinama technologija leidžia, naudojantis gamtinių dujų endotermine reakcija su vandens garų ar CO2 dūmtakių dujose, atgauti daugiau šilumos per aukštos temperatūros gamybos procesus, nei buvo įmanoma anksčiau.

Kaip matyti iš 6 pav., išmetamųjų teršalų, kuriems taikomas Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo, kiekis 2018 m. buvo 11 proc. mažesnis nei 2005 m. Taigi tarpinis teršalų kiekio sumažinimo 8 proc. tikslas viršytas 3 procentiniais punktais. Nuo 2013 m., kai buvo pradėta taikyti sistema, kasmet visoje ES išmetamas už nustatytą bendrą ribą mažesnis teršalų kiekis. Dėl to 2013–2018 m. susidarė bendras maždaug 1 110 Mt CO2 ekv. metinės išmetamųjų teršalų kvotos (MITK) perteklius. Prognozuojama, kad iki 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekis išliks mažesnis už metinę ribą, o 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio, kuriam taikomas pastangų pasidalijimo principas, tikslas, taikant turimas priemones, bus viršytas 3 procentiniais punktais.

Kai kurioms valstybėms narėms taip pat rekomenduota persvarstyti savo siekius atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, kad būtų panaikinti užmojų skirtumai ES lygmeniu. Be to, daugeliui valstybių narių buvo rekomenduota toliau analizuoti numatytos energetikos ir klimato politikos bei priemonių ir oro taršos sąveiką.

2018 m. visos valstybės narės, išskyrus Maltą, vis dar gali įvykdyti savo įsipareigojimus panaudodamos ankstesniais metais rezervuotas MITK. Tačiau 2019 ir 2020 m. kai kurioms valstybėms narėms gali neužtekti rezervuotų MITK, kad padengtų galimas trūkstamas kvotas. Prognozuojama, kad Malta, Vokietija, Airija ir Austrija 2013–2020 m. laikotarpiu veikiausiai patirs grynąjį MITK deficitą. Grynojo deficito atveju valstybės narės turės taikyti Sprendime dėl pastangų pasidalijimo nurodytus lankstumo mechanizmus (be MITK rezervavimo ir skolinimosi).

„Verbiostraw“ yra pirmasis tokio pobūdžio projektas, kuriam plačiu mastu yra naudojama pažangioji biodujų technologija. Gamindama biometaną tik iš šiaudų, įmonė taiko novatorišką atskirojo šiaudų fermentavimo technologiją. Iš to matyti, kad biodegalams gaminti gali būti naudojamos ne tik maisto produktų žaliavos, bet ir žemės ūkio liekanos.

Be to, siekiant skatinti ekologiško judumo sprendimus viešųjų pirkimų konkursuose, 2019 m. birželio 20 d. buvo priimta peržiūrėta Netaršių transporto priemonių direktyva.

ES ir toliau tobulina savo politinę sistemą, kad sumažintų išmetamą ŠESD kiekį ir prisitaikytų prie klimato kaitos. Per pastaruosius metus padaryta didelė pažanga mažinant kelių transporto išmetamųjų teršalų kiekį ir skatinant tvarų finansavimą.

üdaugiau kaip 1 900 Europos miestų ir miestelių per Merų paktą įsipareigojo didinti atsparumą klimato kaitai (nuo 2018 m. jų skaičius padidėjo apie 900);

Per pastaruosius metus pagal ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, kuri buvo patvirtinta 2013 m. siekiant paruošti valstybes nares dabartiniam ir būsimam klimato kaitos poveikiui, padaryta tolesnė pažanga:

Modernizavimo fondu bus remiamos dešimties mažas pajamas gaunančių ES valstybių narių investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas energijos sistemose, pasitelkiant akcijas, iš anksto nustatytas ATLPS direktyvoje. Nustačius 20 EUR kainą už vieną anglies dioksido toną, per ateinantį dešimtmetį bus sukaupta apie 14 mlrd. EUR. Penkioms valstybėms narėms nusprendus perkelti dalį savo solidarumo ir (arba) pereinamojo laikotarpio nemokamų leidimų, fondas padidėjo daugiau kaip du kartus. Europos Komisijos veikla steigiant Modernizavimo fondą prasidėjo nuo daugybės techninių praktinių seminarų visose paramą gaunančiose valstybėse narėse. Jie buvo rengiami 2018 m. rugsėjo mėn. – 2019 m. sausio mėn. Toliau vyksta parengiamieji darbai, kad 2020 m. pirmoje pusėje būtų priimtas įgyvendinimo aktas.

Be to, keturiems projektams suteikta projektų rengimo parama, finansuota iš programos „NER 300“ nepanaudotų lėšų.

Į IMO strategiją įtrauktas galimų trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių priemonių strategijos tikslams pasiekti sąrašas, teikiant pirmenybę toms priemonėms, kurias taikant galima dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį iki 2023 m., taip pat remiantis esamomis IMO priemonėmis, pvz., energijos vartojimo efektyvumo dizaino rodikliu ir Laivų energijos vartojimo efektyvumo valdymo planu. Europos Komisija aktyviai dalyvauja vykstančiose derybose dėl konkrečių IMO priemonių, įskaitant ES valstybių narių pateiktus pasiūlymus.

2018 m. į Europos ekonominės erdvės uostus įplaukiantys laivai pradėjo stebėti savo išmetamųjų teršalų kiekį ir teikti ataskaitas. Pirmieji duomenys apie išmetamųjų teršalų kiekį paskelbti 2019 m. birželio 30 d. Šia sistema siekiama suteikti patikimos informacijos, kuria būtų galima remtis priimant politinius sprendimus, ir būtiną skaidrumą, kad būtų skatinamas su energijos vartojimo efektyvumu susijusių technologijų taikymas ir veiksmai. Iki 2019 m. pabaigos Europos Komisija parengs ataskaitą dėl sistemos veikimo pirmaisiais metais.

Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) reikalavimus laivų degalų sunaudojimo stebėsena pradėta 2019 m. sausio 1 d., o pirmosios ataskaitos turės būti pateiktos 2020 m. Todėl į ES uostus įplaukiantys laivai turi teikti ataskaitas pagal ES jūrų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reglamentą ir IMO duomenų rinkimo sistemą.

Parama besivystančioms šalims

ES ir jos valstybės narės tebėra didžiausios pasaulyje oficialios paramos besivystančių šalių vystymuisi teikėjos – 2018 m. jos skyrė 74,4 mlrd. EUR. ES, jos valstybės narės ir Europos investicijų bankas taip pat yra didžiausi viešąjį finansavimą kovos su klimato kaita srityje teikiantys subjektai. 2017 m. jų įnašas sudarė 20,4 mlrd. EUR (naujausi turimi duomenys).

Kalbant apie Žaliąjį klimato fondą (GCF), pradėjus telkti fondo išteklius, ES valstybės narės įsipareigojo iš viso skirti 4,7 mlrd. USD – tai sudaro beveik pusę visų 10,3 mlrd. USD vertės įsipareigojimų. Ateityje Europos vaidmuo veikiausiai augs. Vokietija ir Norvegija pirmosios pranešė, kad padvigubino savo įnašus į GCF jo papildymo etapu.

Pasaulinis kovos su klimato kaita aljansas plius (PKKKA+) yra ES pavyzdinė klimato srities iniciatyva. 2007–2020 m. laikotarpiu jis teikia 750 mln. EUR dotacijas klimato politikos veiksmams ir pajėgumų stiprinimui besivystančiose šalyse, daugiausia mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir mažose besivystančiose salų valstybėse. Šiuo metu atnaujinant nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus pagal Paryžiaus susitarimą, PKKKA+ remia partnerius formuojant klimato politiką ir planuojant plataus užmojo klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos.

ES išorės investicijų planu skatinamos investicijos besivystančiose Afrikos šalyse ir ES kaimyniniame regione. Iki šiol aštuoniomis garantijomis bus padėta sukurti ir išplėsti atsinaujinančiosios energijos ir sujungimo projektus, įtraukiant milijonus žmonių šalyse partnerėse. Pavyzdžiui, pagal Europos atsinaujinančiosios energijos garantiją, kurią suteikė keturios Europos finansų įstaigos, Užsachario Afrikoje įgyvendinamiems projektams skirtas biudžetas galėtų būti padidintas iki 3,4 mlrd. EUR. Įgyvendinant projektus būtų sumažintas išmetamas anglies dioksido kiekis, sumažėtų elektros energijos tiekimo sutrikimų, būtų sukurta iki 12 000 darbo vietų ir maždaug 2 GW padidėtų gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumai.

2018 m. rugsėjo 28 d. prasidėjo derybos dėl naujos ES ir AKR (Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno) regiono partnerystės po 2020 m. Į planuojamą pasirašyti susitarimą, kuris bus sudarytas baigus galioti Kotonu susitarimui, įtrauktas tvirtas bendras įsipareigojimas imtis klimato politikos veiksmų. Be to, 2018 m. buvo įsteigtas naujas Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljansas, kuris, be kitų klausimų, siekia sustiprinti aplinkos ir darbuotojų apsaugą.

ATLPS ryšys su Šveicarija

2017 m. lapkričio mėn. pasirašę susitarimą susieti savo apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas, ES ir Šveicarijos parlamentai šiuo metu yra patvirtinę susitarimą. Kitame etape Šveicarija ir ES turi ratifikuoti susiejimo susitarimą, kad jungtis įsigaliotų 2020 m. sausio 1 d.