KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema /* COM/2013/0172 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema 1. Įžanga Tarptautinius nusikaltimus įveikti pavyks tik užtikrinus tarpvalstybinį policijos, muitinės, sienų apsaugos pareigūnų ir kitų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Jeigu valdžios institucijos nebus tinkamai pasirengusios ir nepasitikės vienos kitomis, jų bendradarbiavimas nebus veiksmingas. Mokymo įvairiais tarpvalstybiniais klausimais srityje ES jau yra pasiekusi nemenkos pažangos. Pavyzdžiui, jau ne vienerius metus rengiamos ir įgyvendinamos bendros teisėsaugos pareigūnų mokymo ir mainų programos. Valstybės narės šioje veikloje dalyvauja drauge su ES agentūromis, pavyzdžiui, Europos policijos koledžu (CEPOL), Europos policijos biuru (Europolu) ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra („Frontex“). 2012 m. pagal teisėsaugos pareigūnų mainų programas įgyvendinta daugiau kaip 300 mainų visoje ES. Tais metais naujus mokymosi metodus, pavyzdžiui, CEPOL internetinius vaizdo seminarus, išbandė per 3 000 dalyvių. ES lygmens mokymo programose dalyvaujama vis aktyviau – pernai dalyvauti CEPOL programose užsiregistravo daugiau kaip 5 000, „Frontex“ – 3 000 asmenų. Tačiau to nepakanka. Pavyzdžiui, turėtų būti didinamas informuotumas apie dabartines ES policijos bendradarbiavimo priemones ir ES agentūrų, kurių tikslas – remti teisėsaugos tarnybų kovą su nusikalstamumu, vaidmenį. Naudotis esamais ištekliais ir išlaisvinti visą savo potencialą turėtų dar daugiau pareigūnų. Mokymas turėtų geriau atitikti mokymo reikmes ir ES lygmens operatyvinio bendradarbiavimo prioritetus, kaip antai kova su elektroniniais nusikaltimais[1] bei su prekyba narkotikais ir žmonėmis. Veiksmingas valstybių narių ir ES agentūrų veiklos koordinavimas, atsižvelgiant į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Interpolo ir Jungtinių Tautų, darbą, yra būtinas norint užtikrinti nuoseklų ES lygmens mokymą vadovaujantis aukščiausiais kokybės standartais. Šiuo komunikatu pristatoma Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema (angl. European Law Enforcement Training Scheme, toliau – LETS arba Mokymo sistema) padėtų teisėsaugos pareigūnams įgyti žinių ir gebėjimų, leisiančių sėkmingai bendradarbiauti su kitų ES šalių kolegomis vykdant veiksmingą tarpvalstybinių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais. Mokymo sistema siekiama padidinti ES veiksmų efektyvumą sprendžiant bendrus saugumo uždavinius, pakelti policijos veiklos standartus visoje ES ir skatinti bendros teisėsaugos kultūros plėtotę, kad būtų padidintas tarpusavio pasitikėjimas ir suaktyvėtų bendradarbiavimas. Be to, remiant ir prireikus koordinuojant Europos ir nacionalinių kompetencijos centrų rengiamus mokymus, šia sistema siekiama nustatyti ir šalinti dabartinio teisėsaugos pareigūnų mokymo tarpvalstybiniais klausimais spragas. Mokymo sistema atitinka Stokholmo programoje[2] paskelbtą Europos Sąjungos Tarybos raginimą intensyviau plėtoti mokymą ES temomis ir užtikrinti, kad jis būtų sistemingai teikiamas visų teisėsaugos srities profesijų atstovams, bei Europos Parlamento prašymus sukurti stipresnę ES teismų ir policijos mokymo sistemą[3]. Ja siekiama užtikrinti, kad: · ES parengtos teisėsaugos bendradarbiavimo priemonės, pavyzdžiui, dalijimasis informacija pagal Priumo sprendimus[4] ar Europolo kriminalinės žvalgybos duomenų bazės, būtų geriau žinomos ir aktyviau naudojamos dvišaliuose ir daugiašaliuose valstybių narių santykiuose; · ES teisėsaugos pareigūnai įgytų gebėjimų ir žinių, kurių reikia norint įveikti tarptautinius nusikaltimus, darančius didžiausią žalą aukoms ir visuomenei apskritai; · teisėsaugos pareigūnai, bendradarbiaujantys su trečiosiomis šalimis arba dalyvaujantys ten vykdomose ES civilinėse misijose, būtų tinkamai rengiami. Šiame komunikate siūloma mokymo sistema skirta visų rangų teisėsaugos pareigūnams: policininkams, sienų apsaugos ir muitinės pareigūnams, taip pat, prireikus, kitiems valstybės pareigūnams, pavyzdžiui, prokurorams[5]. Pagal mokymo sistemą remiamas arba teikiamas mokymas turėtų būti grindžiamas dabartiniu nacionalinio ir ES lygmens mokymu ir reguliariu mokymosi reikmių vertinimu. Turėtų būti mokoma(si) naudojant modernias, veiksmingas priemones, pavyzdžiui, specializuotas programas, bendrus mokymo planus, internetinę mokymosi medžiagą ir mainų programas. Kad būtų galima įgyvendinti šiame komunikate numatytą mokymo veiklą, reikia atitinkamus teisinius įgaliojimus ir reikiamus išteklius turinčios ES agentūros. Todėl drauge su šiuo komunikatu Komisija siūlo naują Europolo teisinį pagrindą, pagal kurį jam būtų suteikiami įgaliojimai užsiimti mokymo veikla, viršijantys dabartinius CEPOL – šiuo metu vienintelės už teisėsaugos pareigūnų mokymą atsakingos ES agentūros – įgaliojimus. Nutraukus CEPOL veiklą atsirastų sinergija, nes mokymo veikla būtų priartinta prie operatyvinės veiklos ir integruota į bendrą sistemą, sumažėtų išlaidos ir taip būtų sutaupyta išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti mokymo sistemai stiprinti. Planuojama, kad mokymo sistemą įgyvendins naujas, itin daug dėmesio kokybės standartams skirsiantis Europolo mokymo padalinys Europolo akademija. Kol siūlomam agentūrų sujungimui pritars Taryba ir Europos Parlamentas ir kol tas pasiūlymas įsigalios, CEPOL tęs savo veiklą. Naujajai sistemai įgyvendinti bendras pastangas turės dėti nacionalinių mokymo įstaigų, sienų apsaugos ir muitinės pareigūnų rengimo įstaigų tinklas (toliau – nacionalinių mokymo įstaigų tinklas), Europolo akademija, kitos teisingumo ir vidaus reikalų agentūros, visų pirma „Frontex“. Komisijos vaidmuo – stebėti įgyvendinimo pažangą. Komunikatas grindžiamas CEPOL nustatytomis mokymo reikmėmis ir veikla[6], konsultacijomis su valstybių narių ekspertais ir teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis 2011–2012 m. surengtuose keturiuose ekspertų posėdžiuose ir trijose konferencijose, kuriose dalyvavo ir Europos Parlamento nariai. Europolo akademija bus teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą koordinuojantis ES subjektas. Vis dėlto už sienų apsaugos pareigūnų mokymą pagal atitinkamą teisinį pagrindą ir toliau atsakys „Frontex“. 2. ES strateginiai kovos su nusikalstamumu ir saugumo prioritetai ir mokymo veiklos spragos 2.1. Dabartinė ES mokymo padėtis Visos valstybės narės turi teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemas bei sistemingai bendradarbiauja su ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis. Toliau aptariamos ES lygmens agentūros, užsiimančios teisėsaugos pareigūnų mokymo veikla. CEPOL glaudžiai bendradarbiauja su nacionalinių mokymo įstaigų tinklu. 2012 m. CEPOL surengė 86 mokymus pačiomis įvairiausiomis temomis, įskaitant specialius teisėsaugos metodus, pavyzdžiui, policijos apklausas ir žmogžudysčių ar ekonominių nusikaltimų, kaip antai turto susigrąžinimas ir pinigų plovimas, tyrimo metodus, taip pat krizių valdymą; šiuose mokymuose dalyvavo 2 059 asmenys. CEPOL kaupė žinias dėstytojų rengimo srityje, įgyvendino „Erasmus“ pavyzdžiu parengtą teisėsaugos pareigūnų mainų programą[7] ir parengė e. mokymosi programas tokiomis temomis kaip elektroniniai nusikaltimai, jungtinės tyrimo grupės ir judžios organizuotos nusikalstamos grupės. Tačiau dėl ribotų CEPOL teisinių įgaliojimų ir biudžeto mokymų rengiama ne tiek daug, todėl jie skirti tik vyresniesiems policijos pareigūnams. Europolas, rengdamas mokymus pagal CEPOL sistemą, glaudžiai bendradarbiauja su CEPOL ir yra parengęs kelias programas, susijusias su nusikaltimų analize ir tam tikrais nusikaltimais, pavyzdžiui, elektroniniais. „Frontex“ turi specialius įgaliojimus mokyti sienų apsaugos pareigūnus[8] ir yra parengusi valstybėse narėse įgyvendinamą bendrą mokymo programą, įskaitant sienų apsaugos kokybės sistemą[9]. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) vykdo dvi specialias programas – pagal vieną iš jų mokoma kovoti su euro padirbinėjimu, pagal kitą – saugoti finansinius ES interesus. Pagrindinių teisių agentūra (FRA) policininkus rengiantiems dėstytojams siūlo mokymo apie pagrindines teises priemonių. Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (ENNSC) ir Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO) dalyvauja rengiant mokymus konkrečiais atitinkamos srities klausimais. Nacionaliniu lygmeniu, kuriuo tebevyksta didžioji dalis teisėsaugos pareigūnų mokymo, paprastai mokoma tokiomis temomis kaip prekyba narkotikais, elektroniniai nusikaltimai ir pinigų plovimas, tarpvalstybinių organizuotų nusikaltimų tyrimas, teisiniai ES klausimai; toks mokymas dažnai vykdomas dvišaliu valstybių narių bendradarbiavimu. Tačiau konsultuojantis su ekspertais išryškėjo aiški reikmė toliau plėtoti šių sričių mokymą pasitelkiant ES paramą. Tokios organizacijos kaip Interpolas ir Jungtinės Tautos (JT) siūlo tarptautinio lygmens mokymą teisėsaugos, kovos su terorizmu ir krizių valdymo temomis. Interpolas siūlo įvairias e. mokymosi programas, susijusias su narkotikų, tardymo ir terorizmo klausimais. JT siūlo ne vieną krizių valdymo programą. Tokios programos teikia naudos ES teisėsaugos institucijoms, nes papildo jų mokymą, tačiau iš esmės jos retai kada apima konkrečias ES priemones ir yra rengiamos neatsižvelgiant į ES policijos standartus. 2.2. Mokymo ES vidaus ir išorės prioritetinėse srityse reikmė Veiksmingo tarpvalstybinio teisėsaugos bendradarbiavimo pradžia – gerai informuoti pareigūnai, turintys žinių apie ES policijos veiklos kontekstą ir priemones, pavyzdžiui, apie Europolą ir Eurojustą, arba dalijimosi informacija priemones, pavyzdžiui, Priumo sprendimus[10]. Žinios apie tarpvalstybinę policijos veiklą yra būtinos, kad pareigūnai galėtų įsitraukti į tarpvalstybinį – tiek dvišalį, tiek daugiašalį – bendradarbiavimą ir kad būtų užtikrintas tarpusavio pasitikėjimas. ES yra nustačiusi kovos su bendromis grėsmėmis prioritetus tokiose srityse kaip sunkūs ir organizuoti nusikaltimai, terorizmas, elektroniniai nusikaltimai, sienų apsauga ir krizių valdymas. Šie prioritetai bus reguliariai peržiūrimi remiantis nuo 2013 m. Europolo kas ketverius metus rengsimu Sunkių ir organizuotų nusikaltimų grėsmių vertinimu. Siekiant sumažinti šių grėsmių daromą žalą ir remti operatyvinius ES lygmens prioritetus, reikia tenkinti specializuoto mokymo reikmes. ES prisideda prie trečiųjų šalių pajėgumų didinimo rėmimo patardama ir konsultuodama bei padėdama sukurti tvarią civilinės policijos struktūrą, atitinkančią tarptautinius standartus. Civilines misijas trečiosiose šalyse koordinuoja Europos išorės veiksmų tarnyba. Kasmet į misijas išvyksta daugiau kaip 1 000 ES teisėsaugos pareigūnų; 2012 m. misijos vykdytos Pietų Sudane, Kosove, Nigeryje ir Irake. Teisėsaugos vaidmuo šiose misijose visų pirma susijęs su policijos veikla, teisės normomis, civiliniu administravimu ir civiline sauga. Valstybės narės pagal dvišalius susitarimus bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis, kad padėtų didinti ES remiamų šalių, pavyzdžiui, besiformuojančių demokratinių Šiaurės Afrikos valstybių, teisėsaugos pajėgumus. 2.3. Mokymo spragos Nepaisant nacionalinių, ES ir tarptautinių veikėjų pastangų ir bendradarbiavimo, didžiulis ES mokymo reikmių ir dabartinių mokymo galimybių atotrūkis kol kas nepašalintas[11]. Valstybių narių mokymo programomis paprastai suteikiama bazinių žinių apie ES priemones ir ES vaidmenį kasdienėje policijos veikloje, tačiau standartai yra labai nevienodi. Teisėsaugos institucijos ir ES agentūros pabrėžia, kad tarpvalstybinių tyrimų srityje trūksta kvalifikuotų dėstytojų ir nuoseklios mokymosi medžiagos. ES agentūrų rengiamas mokymas tam tikromis temomis, pavyzdžiui, finansinių nusikaltimų, pinigų plovimo, prekybos žmonėmis ir narkotikais, turi labai didelę paklausą. Jeigu tokį mokymą koordinuotų ir įgyvendintų Europolo akademija, sumažėtų išlaidos, nes valstybėms narėms reikėtų mažiau investuoti į panašias programas. Policininkų, sienų apsaugos ir muitinės pareigūnų, kuriems suteikti įgaliojimai atlikti tyrimus, mainų programos jau dabar padeda dalytis gerosios patirties pavyzdžiais ir didinti pasitikėjimą. Jeigu būtų pakankamai lėšų, tokias programas mokymo sistemoje reikėtų dar labiau išplėsti, įtraukiant visų rangų pareigūnus ir visas agentūras. Visiems teisėsaugos pareigūnams, dalyvaujantiems tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, labai svarbu mokėti užsienio kalbų (visų pirma anglų kalbą, kuri vis dažniau naudojama bendradarbiaujant tarptautiniu mastu). Kol kas daugelyje valstybių narių yra pernelyg mažai pareigūnų, pakankamai gerai mokančių užsienio kalbas. Parengiamuosiuose civilinių misijų mokymuose dažnai pritrūksta koordinavimo ir standartizavimo; tai lemia nepriimtinai didelius darbuotojų pasirengimo skirtumus. Be to, rengiant mokymus ir dalijantis žiniomis bei gerosios patirties pavyzdžiais būtų galima nuosekliau ir veiksmingiau padėti trečiosioms šalims, prašančioms pagalbos teisėsaugos pajėgumų didinimo srityje. Apskritai ES trūksta skaidrios kokybės sistemos, skirtos ES lygmens dėstytojams, ir sistemingos nuolat kintančių strateginių mokymo reikmių nustatymo ir tenkinimo tvarkos. 3. Keturios ES mokymo kryptys Siekiant paspartinti mokymo(si) galimybių, kurių reikia norint spręsti ES tarpvalstybinius teisėsaugos uždavinius, sukūrimą, įgyvendinimą ir vertinimą, Mokymo sistemoje itin daug dėmesio reikėtų skirti žinių, gebėjimų ir kompetencijos[12] gerinimui pagal visas keturias kryptis. Tai ne tik bendrosios žinios, bet ir konkretūs gebėjimai, grindžiami esamu nacionalinio, ES ir tarptautinio lygmens mokymu. 3.1. 1 kryptis. Bazinės žinios apie ES veiklą teisėsaugos srityje Bet kuriam iš 1,9 mln. ES teisėsaugos pareigūnų[13] gali tekti dalyvauti tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimuose. Geros žinios apie policijos veiklos ES ir tarpvalstybinius aspektus – labai svarbus operatyvinio veiksmingumo ir profesinio tobulėjimo veiksnys. Šios žinios turėtų apimti veiksmingo teisėsaugos bendradarbiavimo principus, pagrindines teises, Europolo, „Frontex“ ir Eurojusto vaidmenį, ES informacijos valdymo priemones ir kanalus, pavyzdžiui, Švedijos iniciatyvą[14] ir Šengeno informacinę sistemą[15]. Neužtikrinus bazinių žinių, policijos tarpvalstybinės veiklos srityje bus didžiulių spragų. Taigi reikėtų nustatyti visų rangų teisėsaugos pareigūnų žinių apie ES teisėsaugą ir standartinį minimalų atitinkamų gebėjimų lygį. Tai turėtų prisidėti prie bendros teisėsaugos kultūros plėtotės. Komisija skatins valstybes nares plėtoti šią kryptį pirminio ir tolesnio profesinio pareigūnų mokymo programose ir jau dirbančių pareigūnų kvalifikacijos kėlimo programose. Europolo akademija stebės ir vertins šios srities veiklą, o rezultatai bus aptariami kas trejus metus rengsimose Komisijos ataskaitose (žr. 5.4). Pirmąjį 2014 m. pusmetį CEPOL, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir „Frontex“, pasiūlys visų teisėsaugos pareigūnų žinių apie ES veiklą teisėsaugos srityje ir atitinkamų gebėjimų ES standartus. 3.2. 2 kryptis. Veiksmingas dvišalis ir regioninis bendradarbiavimas Tarpvalstybinių policijos operacijų sėkmė iš dalies priklauso nuo teisėsaugos pareigūnų gebėjimo naudotis ES ir tarptautinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos arešto orderiu[16], teismo pavedimu[17] ir readmisijos procedūromis[18]. Teisėsaugos pareigūnai taip pat turėtų įgyti daugiau konkrečių žinių apie dvišalius valstybių narių susitarimus ir gebėti bendrauti atitinkamomis kalbomis bei atsižvelgti į kultūrinius tos šalies skirtumus ir politinius niuansus. Valstybės narės bus raginamos užtikrinti tinkamą nacionalinį mokymą, kuris padėtų įgyti nuodugnesnių žinių nei bazinės žinios pagal 1 kryptį, ir toliau plėtoti dvišalius ir regioninius tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokymo srityje projektus. Europolo akademija, prireikus, rems valstybes nares suteikdama mokymo priemones, taip pat rinkdama ir skleisdama gerosios patirties pavyzdžius. Iki 2013 m. pabaigos CEPOL turėtų pateikti Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatiniam komitetui (COSI) darbo planą, pagal kurį būtų remiamas dvišalis ir regioninis mokymas. 2014 m. CEPOL turėtų pateikti atnaujintą dvišalės mokymo veiklos ir valstybių narių mokymo reikmių apžvalgą ir aktyviai siūlyti, kaip, remiantis gerosios patirties pavyzdžiais, būtų galima tas reikmes tenkinti. Valstybėms narėms paprašius, CEPOL galėtų sukurti reikiamas mokymo(si) priemones. 3.3. 3 kryptis. Europinė policijos veiklos dimensija ES tarpvalstybinio teisėsaugos bendradarbiavimo prioritetai yra nustatyti Vidaus saugumo strategijoje[19] ir ES kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos cikle[20], grindžiamame Europolo organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimu (OCTA), o nuo 2013 m. dar ir Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimu (SOCTA). Kiekvienas iš šių prioritetų rodo veiksmingo ir tikslingo specializuoto teminio mokymo, skirto tam tikrai pareigūnų grupei, reikmę. Mokymas konkrečiomis temomis, kaip antai kova su prekyba narkotikais, žmonėmis ir ginklais, elektroniniai nusikaltimai, korupcija, nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimas, finansiniai tyrimai, suburtų įvairių valstybių narių ekspertus, kurie galėtų ne tik patys mokytis, bet ir pasidalyti patirtimi bei užmegzti naujų ryšių, kurie padidintų tarpusavio pasitikėjimą. Be to, toks mokymas (ypač padedantis siekti atitinkamų prioritetų) galėtų apimti įvairių teisėsaugos agentūrų – policijos, sienų apsaugos, muitinės – bendradarbiavimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Glaudžiai bendradarbiaudama su nacionalinių mokymo įstaigų tinklu, Europolo akademija turėtų analizuoti mokymo reikmes ir nustatyti specialistų rengimo valstybių narių lygmeniu ir tarptautinio mokymo neatitikimus bei šiose srityse reikalingus gebėjimus ir žinias. Mokymo veiklą turėtų įgyvendinti nacionalinių mokymo įstaigų tinklas arba, prireikus, pati Europolo akademija. Paprastai tai turėtų būti mokymasis auditorijose, papildomas e. mokymosi priemonėmis. Ateityje reikės sertifikuoti specializuotą mokymą pagal sutartus kokybės standartus; sertifikatus turėtų pripažinti visos valstybės narės (žr. 4.2). Europolo akademijos metinis biudžetas, kuris yra Europolo bendro biudžeto dalis, visų pirma turėtų būti skirtas šiai krypčiai įgyvendinti. Kai bus nustatyti 2013–2017 m. ES kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos ciklo prioritetai, CEPOL turėtų atlikti ir iki 2013 m. pabaigos pateikti COSI neatitikimų ir spragų analizę. Ja remdamiesi CEPOL ir nacionalinių policininkus rengiančių mokymo įstaigų tinklas nuo 2014 m. galės plėtoti mokymą pagal 3 kryptį. 3.4. 4 kryptis. Civilinės misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse Visiems teisėsaugos pareigūnams, besirengiantiems dalyvauti ES civilinėse misijose trečiosiose šalyse, turėtų būti nustatytas reikalavimas dalyvauti parengiamuosiuose mokymuose. Valstybės narės ir Europolo akademija turėtų pripažinti ir remti dabartines mokymo iniciatyvas, kaip antai ES finansuojama programa „Europos naujoji civilinio krizių valdymo mokymo iniciatyva“[21], grindžiama visų ES šalių, Jungtinių Tautų ir kitų tarptautinių institucijų ekspertų kompetencija ir padedanti parengti pareigūnus dalyvauti civilinėse misijose. Valstybių narių mokymo įstaigos, kuriose mokoma valdyti krizes ir dalyvauti civilinėse misijose, galėtų veikti kaip kompetencijos centrai 4 krypčiai įgyvendinti ir tokių centrų neturinčių valstybių pareigūnams mokyti, o veiklą koordinuotų Europolo akademija. Kad ES lygmeniu būtų užtikrintas nuoseklumas, Europolo akademija savo parama ir žiniomis turėtų prisidėti prie ES finansuojamų pagalbos teisėsaugos srityje programų įgyvendinimo. Galiausiai Europolo akademija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir „Frontex“ tenkinant trečiųjų šalių prašymus padėti didinti teisėsaugos pajėgumus. Ji turėtų užtikrinti, kad prašymai teikti mokymo paslaugas ir dalytis žiniomis būtų tenkinami kuo efektyviau ir kad būtų išvengiama susijusių šalių veiklos dubliavimo. Koordinatorės vaidmenį atliekanti Europolo akademija ir Europos išorės veiksmų tarnyba, bendradarbiaudamos su „Frontex“, turėtų parengti bendrą pasirengimo dalyvauti misijose programą ir kitų su misijomis susijusių mokymų programas, kurios būtų įgyvendinamos nuo 2015 m. Remiantis 2012 m. CEPOL apžvalga, CEPOL ir Europolo akademija ateityje į (strateginę) mokymo reikmių analizę turėtų įtraukti mokymą pagal 4 kryptį. 4. Veiksmingas požiūris į mokymą atsižvelgiant į ES prioritetus Mokymo sistema pagal visas keturias kryptis turėtų būti įgyvendinama laikantis keturių principų. 4.1. Reikmių nustatymas ES lygmens teisėsaugos pareigūnų mokymas turėtų būti pritaikomas prie kintančių reikmių. Europolo akademija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, „Frontex“, Eurojustu, Europos išorės veiksmų tarnyba, Europos prieglobsčio paramos biuru, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra ir Komisija, turėtų kas ketverius metus atlikti koordinuotą strateginių ES teisėsaugos pareigūnų mokymo reikmių analizę. Joje reikėtų nagrinėti tokius klausimus, kaip ilgalaikė teisėsaugos srities gebėjimų plėtotė, mokymosi kokybės gerinimas (žr. 4.2) ir mokymo spragų, susijusių su TVR strategijomis ir politika, šalinimas. Todėl padėčiai įvertinti reikėtų rinkti kasmetinius statistinius duomenis, visų pirma apie rengiamų policijos pareigūnų skaičių ir mokymo pobūdį. Taip Komisijai, valstybėms narėms ir Europos išorės veiksmų tarnybai bus lengviau priimti sprendimus dėl išteklių panaudojimo ir dėl tikslinės pareigūnų grupės specializuotam mokymui. Pagal šią strateginę sistemą Europolo akademija ir „Frontex“ turėtų rengti kasmetinę reguliarią mokymo reikmių analizę, kad nustatytų, kokį mokymą galėtų pasiūlyti pagal jiems suteiktus įgaliojimus. Metinė analizė turėtų būti derinama su 2013 m. nustatysimais ES kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos ciklo prioritetais. Atliekant analizę turi būti nustatyta: 1. nauji siektini mokymosi rezultatai; 2. veiklos spragos ir galimybės jas šalinti teikiant kokybišką mokymą, papildantį dabartines ES ar nacionalines programas; ir 3. reikalingi ištekliai. Pirmoji koordinuota strateginių ES teisėsaugos pareigūnų mokymo reikmių analizė turėtų būti pateikta 2014 m. Ji pateikiama COSI ir tvirtinama Tarybos. 4.2. Kokybiškas įgyvendinimas Reikia užtikrinti abipusį su teisėsauga susijusių gebėjimų ir žinių pripažinimą. Valstybės narės jau dalyvauja įvairiose bendrosiose švietimo iniciatyvose, pavyzdžiui, Bolonijos ir Kopenhagos procesuose[22], pagal kuriuos plėtojami palyginami ir adekvatūs skirtingų lygmenų mokslo laipsnių ir kitų kvalifikacijų standartai (grindžiami mokymosi visą gyvenimą ir profesinio rengimo Europos kvalifikacijų sandara[23] ) ir pagal Europos kreditų perkėlimo sistemą[24] kaupiamais mokymosi kreditais, pripažįstamais visoje Europoje. Mokymo sistema turėtų būti grindžiama šiomis kokybės užtikrinimo iniciatyvomis, itin daug dėmesio skiriant mokymosi visą gyvenimą principams. Komisijos nuomone, teisėsaugos pareigūnų mokymui reikalinga palyginamų ES lygmens kvalifikacijų sistema (t. y. sektorinė kvalifikacijų sistema) turėtų būti nustatyta ir įgyvendinta iki 2020 m. Tai būtų taikytina 3 ir 4 krypčiai. Pirmasis Europolo akademijos žingsnis – užtikrinti, kad ES lygmens mokymo moduliai ir programos būtų parengti atsižvelgiant į Europos kreditų perkėlimo sistemą ir aiškius mokymosi rezultatus. Valstybės narės raginamos imtis veiksmų, kad nacionalinėms mokymo programoms būtų taikoma Europos kreditų perkėlimo sistema. Be to, turėtų būti nustatyti specialūs reikalavimai dėstytojams, dirbantiems pagal ES lygmens mokymo sistemą. Į reikalavimų aprašą reikėtų įtraukti pedagoginius gebėjimus, specialybės žinias ir kalbų mokėjimą. Prireikus, dėstytojams turėtų būti suteikta galimybė gerinti minėtus gebėjimus. Europolo akademija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir „Frontex“, 2014 m. pirmąjį pusmetį turėtų parengti reikalavimų aprašą ir pradėti taikyti dėstytojų atrankos, stebėsenos ir vertinimo mechanizmą. Siekiant padidinti pagal mokymo sistemą teikiamo mokymo kokybę, CEPOL ir kiti proceso dalyviai raginami remtis privačių šalių, pavyzdžiui, finansinių institucijų ir IT bendrovių, kompetenciją ir plėtoti partnerystę su jomis. 2014 m. CEPOL turėtų pateikti bendrosios teisėsaugos pareigūnų mokymo kokybės sistemos sukūrimo veiksmų planą, parengtą konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir TVR agentūromis. Šis planas turėtų būti įgyvendintas iki 2020 m. ir pateiktas COSI. 4.3. Teisėsaugos pareigūnų profesinio tobulėjimo galimybių plėtra Valstybės narės, atsižvelgdamos į 4.2 dalyje aptartų kokybės sistemų plėtotę, žinias, gebėjimus ir kompetenciją, įgytus mokantis pagal ES mokymo sistemą, turėtų laikyti neatskiriama nacionaliniu lygmeniu rengiamų pareigūnų įgyjamų žinių, gebėjimų ir kompetencijos dalimi. Mokymas pagal mokymo sistemą turėtų būti integruotas į teisėsaugos pareigūnų rengimo veiklą, vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą principais. Valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti tokias mokymo priemones kaip e. mokymasis, bendros mokymo ir mainų programos arba dėstytojų rengimo koncepcija. Šalinti neatitikimą tarp mokymo reikmių ir dabartinių nacionalinių ir tarptautinių programų geriausiai padėtų mokymas pagal 3 kryptį. 4.4. Tausus išteklių naudojimas Mokymo sistema siekiama veiksmingumo užtikrinant didesnę specializaciją ir veiksmingesnį koordinavimą, išnaudojant sinergiją ir šalinant veiklos dubliavimą bei geriau derinant mokymo reikmes su faktine veikla. Europolo akademija ir nacionalinės policininkus rengiančios mokymo įstaigos, siekdamos reikiamų mokymosi rezultatų, turėtų naudotis pačiais veiksmingiausiais mokymo metodais, be kita ko, e. mokymosi priemonėmis. Komisijos užsakymu atlikto išorės tyrimo duomenimis, preliminarios bendros tiesioginės mokymo sistemos įgyvendinimo ir administravimo išlaidos 2013–2020 m. sieks 3,4 mln. EUR (dabartinėmis kainomis). Į šią sumą įeitų naujojo Mokslinio komiteto – vykdomojo direktoriaus ir valdybos patariamojo organo – išlaidos (90 000 EUR per metus). Iš to paties tyrimo matyti, kad, palyginti su dabartine padėtimi, padidėjus policijos veiksmingumui ES bus galima sutaupyti iki 23 mln. EUR per metus[25]. Į Komisijos pasiūlymą, susijusį su Vidaus saugumo fondu[26] 2014–2020 m., įtrauktas tikslas įgyvendinti ES mokymo politikai skirtas mokymo programas. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie teisėsaugos pareigūnų, dalyvavusių minėto Fondo lėšomis finansuotose mokymo tarpvalstybiniais klausimais programose, skaičių. Tam tikromis sąlygomis taip pat reikėtų naudotis galimybėmis teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymą remti Europos socialinio fondo lėšomis[27]. 5. Mokymo sistemos įgyvendinimas. vaidmenys ir atsakomybė Mokymo sistemą drauge įgyvendins Komisija, Europolas, TVR agentūros ir valstybės narės. 5.1. Europinė Europolo akademija Europolo akademija – mokymo sistemos įgyvendinimo varomoji jėga ir koordinatorė, glaudžiai bendradarbiaujanti su kitomis ES agentūromis ir nacionalinių mokymo įstaigų tinklu. Siūlomi šeši Europolo akademijos uždaviniai. 1. Europolo akademija turėtų siekti tapti teisėsaugos pareigūnų mokymo (tarpvalstybiniais klausimais) ES kompetencijos centru. Ji turėtų tapti autoritetinga šios srities specialistų institucija ir gerosios patirties mainų tarpininke. Europolo akademija turėtų koordinuoti ES strateginius teisėsaugos pareigūnų mokymo klausimus ir prireikus remti kitas ES agentūras, be kita ko, koordinuodama strateginių ES lygmens teisėsaugos pareigūnų mokymo reikmių analizę. 2. Konsultuodamasi su suinteresuotosiomis šalimis, Europolo akademija turėtų nustatyti, kokių žinių ir mokymosi rezultatų turi būti įgyta pagal 1 kryptį. Pirmąją analizę CEPOL turėtų pateikti pirmąjį 2014 m. pusmetį. 3. Europolo akademija turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti 2 kryptį, dalydamasi tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerosios patirties pavyzdžiais, ir prireikus suteikti mokymosi priemonių. 4. Europolo akademija drauge su kitais nacionalinių mokymo įstaigų tinklo kompetencijos centrais turėtų vykdyti tiek pareigūnams, tiek dėstytojams skirtą ES lygmens mokymą. Kalbant apie 3 ir 4 kryptis, Europolo akademija, bendradarbiaudama su nacionalinių mokymo įstaigų tinklu, turėtų nurodyti kiekvienos mokymo programos lygmenį pagal Europos kvalifikacijų sandarą. Europolo akademija turėtų užtikrinti, kad mokymo procesas būtų gerai suplanuotas ir kad dėstytojams būtų teikiama reikiama pagalba, kad jie būtų tinkamai vertinami ir atlyginami. 5. Europolo akademija turėtų parengti mokymo prioritetų, vaidmenų ir atsakomybės, susijusių su visų Mokymo sistemos krypčių koordinavimu ir įgyvendinimu, nustatymo procedūras ir gaires. 6. Drauge su suinteresuotosiomis šalimis Europolo akademija turėtų vykdyti veiksmų planą, kuriuo įgyvendinama kokybės užtikrinimo sistema, kurią CEPOL turėtų pasiūlyti 2014 m., kaip nustatyta 4.2 dalyje. 5.2. Nacionalinės mokymo įstaigos kaip kompetencijos centrai Specializuotą mokymą pagal ES sistemą turėtų teikti kvalifikuočiausia nacionalinių mokymo įstaigų tinklo įstaiga arba, prireikus, Europolo akademija. Nacionalinėms teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigoms, besispecializuojančioms tam tikroje prioritetinėje srityje pagal 3 ar 4 kryptį, tokiose kaip pinigų plovimas, pasirengimas dalyvauti civilinėse misijose, specifiniai sienų apsaugos klausimai, tam tikram laikotarpiui turėtų būti suteiktas kompetencijos centro statusas, leidžiantis joms teikti mokymo paslaugas visoje ES Europolo akademijos vardu. Kompetencijos centrų veikla turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į bendrą kokybės užtikrinimo sistemą, parengtą pagal mokymo sistemą ir aprašytą 4.2 dalyje. Nacionalinės mokymo įstaigos turėtų galėti į Europolo akademiją komandiruoti ekspertus ar dėstytojus. 5.3. Valstybės narės Valstybės narės bus atsakingos už 1 ir 2 krypčių įgyvendinimą pirminio ir tęstinio mokymo programose ir yra kviečiamos šiuo tikslu naudotis ES lėšomis[28]. Kalbant apie 2 kryptį, valstybės narės raginamos imtis su mokymu susijusių dvišalių projektų, kuriais būtų gerinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas pačiais įvairiausiais klausimais, tokiais kaip sekimas, aktyvus persekiojimas ir dalijimasis informacija per policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrus. Be to, valstybės narės atsakys už civilinėse misijose dalyvausiančių kvalifikuotų pareigūnų atranką ir už pareigūnų, kvalifikuotų dėstyti pagal 3 ir 4 krypčių ES lygmens mokymo programas, skyrimą. 5.4. Europos Komisija Komisija reguliariai vertins mokymo sistemos, įskaitant šiame komunikate nustatytus veiksmus, įgyvendinimo pažangą. Visų pirma ji vertins priemones, kuriomis siekiama užtikrinti kokybę ir veiksmingą Europolo akademijos veiklos koordinavimą. Kas trejus metus ji teiks ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui; pirmoji ataskaita turėtų būti pateikta 2016 m. 5.5. ES agentūros „Frontex“, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra atlieka svarbų vaidmenį savo unikaliomis žiniomis prisidėdamos prie kokybiško teisėsaugos pareigūnų mokymo ir mokymosi rezultatų. Visos agentūros turėtų nuolat palaikyti ryšį ir siekti didesnio veiksmingumo bei sinergijos tarpusavyje susijusiose srityse. Pavyzdžiui, policininkai, sienų apsaugos ir muitinės pareigūnai turėtų bendromis jėgomis kovoti su prekyba žmonėmis. Europolo akademija atliks veiklos koordinatorės vaidmenį, kaip aprašyta 5.1 dalyje. 5.6. Europos išorės veiksmų tarnyba Europos išorės veiksmų tarnyba, Europos Komisija ir ES agentūros veikia išvien, kad sustiprintų bendradarbiavimą, visų pirma gebėjimų didinimo ir mokymo srityje[29]. Jeigu ES planuojamose civilinėse misijose dalyvauja ir teisėsaugos pareigūnai, Europolo akademija turėtų nuo pat pradžių prisidėti prie tam tikrų jų mokymo aspektų ir būti pasiruošusi surengti papildomą konkretų mokymą, kad visų misijos dalyvių žinios būtų pakankamo lygio. Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų aktyviai dalyvauti šiame procese ir atsižvelgti į dabartines Krizių valdymo civilinių aspektų komiteto ir pan. iniciatyvas. 6. Išvada Visapusiškas ir konstruktyvus valstybių narių, TVR agentūrų ir kitų ES suinteresuotųjų šalių dalyvavimas padidintų ES atsako į bendras saugumo problemas veiksmingumą ir padėtų kuo geriau išnaudoti ribotus biudžeto išteklius. Taip pat būtų didinamas informuotumas apie ES tarpvalstybinę policijos veiklą, užtikrinamas specializuoto mokymo prioritetinėse srityse pripažinimas, keliamas bendras policijos veiklos ES lygis, didinamas teisėsaugos įstaigų tarpusavio pasitikėjimas ir skatinamas bendros teisėsaugos kultūros formavimasis. Tai turėtų padidinti operatyvinius ES teisėsaugos pajėgumus kovoti su organizuotais ir sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais ir terorizmu. Komisija šį komunikatą įgyvendins glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir TVR agentūromis. [1] Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“, 2013 2 7, JOIN(2013) 1galutinis. [2] „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“, OL C 115, 2010 5 4, p. 1. [3] Žr., pvz., 2011 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją „ES kovos su terorizmu politika. Svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“ (2010/2311(INI)). [4] Tarybos sprendimas 2008/615/TVR ir Tarybos sprendimas 2008/616/TVR, OL L 210, 2008 8 6, p. 1 ir p. 12. [5] Taip papildomas ES teisininkų mokymo politika. Žr. „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“, COM(2011) 551 galutinis. [6] „Europos mokymo sistema. Teisėsaugos pareigūnų mokymas ES“, CEPOL, 2012 m. [7] 8309/1/10 REV 1 ENFOPOL 93. [8] 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą, 5 straipsnis, OL L304, 2011 11 22, p. 1. [9] Sectoral Qualifications Framework for Border Guards; www.frontex.europa.eu/training. [10] Tarybos sprendimas 2008/615/TVR ir Tarybos sprendimas 2008/616/TVR, OL L 210, 2008 8 6, p. 1 ir p. 12. [11] Šaltinis: CEPOL tyrimas, nurodytas 6 išnašoje. [12] Pagal Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandarą (EKS) mokymosi rezultatai – žinios, įgūdžiai ir gebėjimai. [13] Eurostato duomenimis, 1,9 mln. [14] Tarybos pamatinis sprendimas 2006/960/TVR, OL L 386, 2006 12 29, p. 89. [15] Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, OL L 239, 2000 9 22, p. 19. [16] 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos, OL 190, 2002 7 18, p. 1. [17] Teismo pavedimas – oficialus vienos šalies teismo prašymas atitinkamoms kitos šalies teisminėms institucijoms dėl liudytojų apklausos, dokumentų ar kitokių įrodymų pateikimo arba procesinių dokumentų įteikimo. [18] Dviejų ar daugiau valstybių readmisijos susitarimu reguliuojamas asmenų sugrąžinimas ar readmisija pagal tarptautinę teisę. [19] 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“, COM(2010) 673 galutinis. [20] Tarybos išvados dėl 2011–2013 m. ES prioritetų kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje nustatymo, 11050/11, 2011 m. birželio 6 d. [21] http://www.entriforccm.eu. [22] 1999 m. birželio 19 d. Bolonijos deklaracija; 2002 m. lapkričio 29–30 d. Kopenhagos deklaracija. [23] Europos kvalifikacijų sandara – bendra orientacinė sistema, padedanti palyginti nacionalines kvalifikacijų sistemas, jų sandarą ir lygmenis ir geriau suprasti įvairiose Europos šalyse ir sistemose suteikiamas kvalifikacijas. [24] Europos kreditų perkėlimo sistema – pagrįstos ir priimtos užsienio mokymo įstaigose įgytos kvalifikacijos pripažinimo procedūros. [25] Tarybos sprendimo 2005/681/TVR, įsteigiančio Europos policijos koledžą (CEPOL), pakeitimų tyrimas, „GHK“, 2012 m. balandžio 10 d. Į šią sumą įtraukiamos išlaidos naujam Moksliniam komitetui (90 000 EUR per metus), konsultuosiančiam Europolo vykdomąjį direktorių ir valdybą; žr. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo). [26] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė, pasiūlymas. [27] www.ec.europa.eu/esf. [28] Žr. 26 išnašą dėl pasiūlymo, susijusio su Vidaus saugumo fondu. [29] 2011 m. lapkričio 30 d. COSI pateikė nuomonę dėl BSGP ir laisvės, saugumo ir teisingumo sričių subjektų ryšių stiprinimo, dok. Nr. 17884/11 JAI 906 COSI 112.