LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 218/8

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Mokslinių tyrimų organizacijų, pramonės ir MVĮ bendradarbiavimo ir žinių perdavimo – svarbios išankstinės inovacijų sąlygos (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 218/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Mokslinių tyrimų organizacijų, pramonės ir MVĮ bendradarbiavimo ir žinių perdavimo – svarbios išankstinės inovacijų sąlygos“.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. vasario 3 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd WOLF.

451-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. vasario 25–26 d. (vasario 26 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 158 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

1. Santrauka ir rekomendacijos

1.1 Šioje nuomonėje aptariamas mokslinių tyrimų organizacijų (angl. research performing organisations), pramonės ir MVĮ bendradarbiavimas ir žinių perdavimas, nes toks bendradarbiavimas labai svarbus, kad mokslinių tyrimų rezultatai taptų naujoviškais produktais ir procesais.

1.2 Komitetas rekomenduoja pramonės ir MVĮ darbuotojus sistemingai informuoti apie ES universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų sukauptas žinias ir technologijas ir apie tai, kaip užmegzti atitinkamus ryšius. Be to, Komitetas rekomenduoja Komisijai pasirūpinti visos Europos (internetine) paieškos sistema, kurioje būtų sujungtos ir papildomos esamos informacijos sistemos, kad geriau nei iki šiol būtų patenkintas tam tikros informacijos poreikis.

1.3 Komitetas remia pastangas užtikrinti atvirą internetinę prieigą prie mokslinių publikacijų. Tačiau dėl to kaip paprastai išaugs viešosios išlaidos. Todėl reikėtų siekti abipusių susitarimų tarp ES valstybių narių ir su ne Europos valstybėmis. Neturėtų būti ribojama mokslinių tyrimų organizacijų ir jų mokslininkų laisvė savo rezultatams skelbti pasirinkti tą leidinį ar forumą, kuris geriausiai tinka, kad rezultatai būtų platinami ir pripažįstami visame pasaulyje.

1.4 Komitetas rekomenduoja išsamiau apsvarstyti atvirą prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų, tačiau kartu reikėtų nustatyti šios iniciatyvos ribas. Tai neturėtų tapti skubotu visų duomenų, kurie gaunami atliekant mokslinius tyrimus, įskaitant neapdorotus duomenis, atskleidimu. Komitetas rekomenduoja, kad Komisija šį procesą vykdytų apdairiai ir palaipsniui bei įtrauktų su tuo susijusius tyrėjus.

1.5 Komitetas rekomenduoja užtikrinti deramą interesų pusiausvyrą, turint omenyje skirtingą mokslinių tyrimų organizacijų ir pramonės darbo kultūrą. Kalbama apie per greito rezultatų paskelbimo ir būtino konfidencialumo sankirtą ir apie intelektinės nuosavybės teises, įskaitant ir patentus.

1.6 Todėl Komitetas džiaugiasi, kad Komisija, pateikdama rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo, paaiškino, jog ji jokiu būdu nenori trukdyti laisvam bendradarbiaujančių partnerių apsisprendimui sudaryti sutartis, net jei kalbama apie mokslinius tyrimus pagal sutartį. Komisijos rekomendacijos turi padėti, o ne varžyti.

1.7 Komitetas pakartoja savo rekomendaciją įdiegti Europos bendrijos patentą ir nustatyti tinkamą laikotarpį, per kurį išankstinis paskelbimas nepakenktų naujovės statusui (angl. grace period).

1.8 Kuriant mokslinių tyrimų infrastruktūrą, pavyzdžiui, greitintuvus, spinduliuotės šaltinius, palydovus ir antžeminę astronominę įrangą arba branduolių sintezės įrenginius, mokslinių tyrimų organizacijos pirmiausia yra ne naujų žinių teikėjai, o užsakovai ir pirkėjai. Komitetas rekomenduoja atidžiai išnagrinėti iki šiol sukauptą esamų ES ir valstybių narių taisyklių dėl valstybės pagalbos, biudžeto, viešojo pirkimo ir konkurencijos taikymo patirtį ir išsiaiškinti, ar jos padeda siekti tikslo – kuo geriau išsaugoti ir panaudoti įgūdžius ir specialiąsias žinias, įgytas pramonės vykdant tokius užsakymus, Europos konkurencingumo labui, taip pat vykdant vėlesnius užsakymus, ir ar reikalingos naujos atitinkamos pramonės politikos priemonės.

2. Įžanga

2.1 Komitetas yra paskelbęs daug nuomonių mokslinių tyrimų politikos klausimais (1) ir jose ypatingą dėmesį atkreipęs į tai, kad siekiant Lisabonos ir Barselonos tikslų labai svarbu, kad būtų vykdoma pakankamai mokslinių tyrimų ir vystomos technologijos.

2.2 Ypač svarbus šių rekomendacijų aspektas susijęs su mokslinių tyrimų organizacijų, įskaitant universitetus (angl. public research organisations (PRO) arba research performing organisations), pramonės ir MVĮ bendradarbiavimu ir tam reikalingu žinių perdavimu siekiant kurti naujoviškus procesus ir rinkai tinkamus produktus. Į šį aspektą nuomonėje žvelgiama giliau ir daugiausia dėmesio skiriama 3–5 skyriuose išdėstytoms šioms temoms: a) publikacijos ir informavimas, b) bendradarbiavimas kuriant rinkai tinkamus produktus ir procesus ir c) bendradarbiavimas plėtojant mokslinių tyrimų infrastruktūrą (2).

2.3 Šios temos susijusios su pusiausvyra ir priešprieša tarp bendradarbiavimo ir konkurencijos. Viena vertus, bendradarbiavimas būtinas norint išlaikyti ir sustiprinti Europos pramonės konkurencingumą ne ES valstybių atžvilgiu. Kita vertus, neturi būti iškreipiama konkurencija tarp Europos bendrovių; tai reguliuoja taisyklės dėl valstybės pagalbos (Europos teisės aktai dėl valstybės pagalbos), užtikrinančios vienodas veiklos sąlygas bendrojoje rinkoje.

2.4 Taigi, dėl susidarančios priešpriešos toliau nuomonėje svarstomi klausimai ir teikiamos rekomendacijos, visų pirma dėl intelektinės nuosavybės teisių ir su tuo susijusių problemų dėl nevaržomo informacijos perdavimo.

2.5 Komisija ir Taryba taip pat nagrinėjo bendradarbiavimo klausimą. Be kitų rezultatų, Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso (3). Rekomendacija siekiama paskatinti valstybes nares ir mokslinių tyrimų organizacijas imtis labiau suderintų veiksmų. Tačiau nepaisant iš esmės gerai apsvarstytų tikslų ir pasiūlymų, pateiktų rekomendacijose, jos iškėlė naujų klausimų, ir atitinkamoms organizacijoms kilo rimtų abejonių dėl intelektinės nuosavybės teisių vykdant bendrus mokslinius tyrimus ir mokslinius tyrimus pagal sutartį. Nuomonėje nagrinėjami šie klausimai ir Komisijos pateiktas jų paaiškinimas.

3. Mokslinių tyrimų veiklos ir išvadų skelbimas

3.1 Mokslinės publikacijos. Tradiciškai moksliniai rezultatai skelbiami – po dalykinio įvertinimo procedūros (ang. peer review) – spausdintiniuose specializuotuose žurnaluose, kartais mokslinių tyrimų įstaigos juos paskelbia kaip mokslinio dokumento projektą arba techninį pranešimą ir pan. Be to, apie tai informuojama specializuotose konferencijose ir paskelbiama jų protokoluose.

3.1.1 Nauja plotmė – internetas. Internetas atvėrė naujas komunikacijos ir žinių perdavimo galimybes. Taigi leidėjai dabar daugumą mokslinių žurnalų taip pat publikuoja elektroniniu formatu internete.

3.1.2 Bibliotekos ir išlaidų klausimas. Universitetai ir mokslinių tyrimų organizacijos sudarė sąlygas susipažinti su spausdintinėmis ir elektroninėmis publikacijomis. Tačiau universitetai ir mokslinių tyrimų organizacijos turi būti finansiškai pajėgūs – o tai yra rimta problema (4) – apmokėti su tuo susijusias išlaidas (publikacijų ir prenumeratos).

3.1.3 Nemokama prieiga prie mokslinių publikacijų. Kadangi iki šiol prieiga prie mokslinių publikacijų internete buvo susijusi su išlaidomis, kurias patirdavo arba bibliotekos ir (arba) jas remiančios institucijos arba tiesiogiai vartotojai, jau kurį laiką dedamos pastangos tokią prieigą padaryti nemokamą (angl. free open access – nemokama atvira prieiga) visiems vartotojams (5). Šioje srityje nagrinėjami įvairūs verslo modeliai ir mokėjimo sąlygos, kuriomis remiantis tam tikrais atvejais jau buvo sudaryti konkretūs susitarimai. Komitetas palankiai vertina šias pastangas. Tačiau nepavyks pasiekti, kad sudarius susitarimus viešosios išlaidos išliktų nepakitusios. Todėl Komitetas rekomenduoja siekti abipusių susitarimų tiek tarp ES valstybių narių, tiek ir su ne Europos valstybėmis.

3.1.3.1 Neapribota pasirinkimo laisvė. Be jokios abejonės, neturėtų būti apribota mokslinių tyrimų organizacijų ar mokslininkų pasirinkimo laisvė skelbti savo rezultatus bet kuriame forume ar žurnale, kuris, šių organizacijų vertinimu, geriausiai tinka siekiant rezultatų sklaidos ir pripažinimo pasaulio mastu.

3.1.4 Atvira prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų. Buvo sukurti modeliai (6), galintys užtikrinti bendrą – t. y. išeinant už savanoriško duomenų keitimosi, kuris jau yra įprastas bendradarbiaujantiems partneriams, ribų – atvirą prieigą internetu ne tik prie mokslinių publikacijų, bet ir prie duomenų, kurių pagrindu jos buvo parengtos. Tačiau kyla organizacinio, techninio bei teisinio pobūdžio (pvz., intelektinės nuosavybės apsauga ir duomenų apsauga) ir kokybės užtikrinimo bei motyvacijos klausimų, į kuriuos daugeliu atvejų atsakymą galima rasti tik atsižvelgiant į kiekvienos disciplinos specifiką. Todėl Komitetas mano, kad tikslinga tęsti tokius svarstymus, tačiau taip pat reikėtų nustatyti tokių veiksmų ribas. Komitetas rekomenduoja Komisijai šioje srityje veikti ypač apdairiai, visų pirma turėtų būti įtraukti tyrėjai, kuriems daromas tiesioginis poveikis.

3.1.5 Teisė į konfidencialumą. Komitetas pabrėžia, kad tai neturi tapti skubotu visų duomenų, kurie gaunami atliekant mokslinius tyrimus, įskaitant vadinamuosius neapdorotus duomenis, atskleidimu. Prieš sutikdami skelbti duomenis tyrėjai pirmiausiai privalo ištaisyti klaidingus matavimus, klaidas, išspręsti interpretavimo klausimus ir pan., įvertinti jų svarbą ir tai apsvarstyti vidaus uždarame nuomonės formavimo procese. Kitu atveju gali būti pakenkta tyrėjų asmeninėms teisėms ir mokslinio darbo ir duomenų apsaugos pagrindams, o labiausiai mokslinių publikacijų kokybės standartams ir prioritetams.

3.2 Informacija bendrovėms ir MVĮ. Yra daug bendrovių ir MVĮ, kurios suinteresuotos naujovėmis, tačiau nepakankamai gerai informuotos apie ES universitetuose ir mokslinių tyrimų organizacijose sukauptas bei prieinamas žinias ir technologijas ir apie tai, kaip užmegzti atitinkamus ryšius, kad būtų galima pradėti bendradarbiauti. Todėl už siauro ekspertų rato ribų juntamas informacijos poreikis, kuris negali būti patenkintas pirmiau minėtomis priemonėmis.

3.2.1 Plačiajai visuomenei skirtos publikacijos. Be abejonės, galima rasti ir plačiajai visuomenei skirtos (vadinamosios populiariosios mokslinės) literatūros mokslinėmis ir technikos temomis. Komisija pastaraisiais metais taip pat dėjo daugiau pastangų viešindama, pavyzdžiui, puikiame žurnale research*eu (7) ar interneto portale CORDIS (8), savo remiamų mokslinių tyrimų programų mokslinius ir technikos rezultatus. Be to, vis daugiau universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų pradėjo skelbti apie savo veiklą ir rezultatus internete, kartu siekdamos perduoti žinias ir bendradarbiauti (9).

3.2.2 Perdavimo biurai. Nemažai mokslinių tyrimų organizacijų jau turi savo labai naudingus žinių perdavimo biurus (10), kuriuose dirba tinkamai parengti specialistai („technologijų perdavimo įgaliotiniai“ (11)). Tačiau jie daugiausia dirba regioniniu arba tam tikros organizacijos lygmeniu, todėl jais naudotis atliekant Europos lygmens paiešką labai sudėtinga.

3.2.3 Remiančios organizacijos ir konsultantai specialistai. Kartu su Komisija veikia keletas organizacijų ir tinklų – kai kuriais atvejais komerciniais pagrindais – kurių veikla siekiama patenkinti pirmiau minėtą poreikį Europos lygmeniu. Paminėtini, pavyzdžiui, EARTO, Europos mokslo ir technologijų perdavimo specialistų asociacija ir ProTon (12). Tačiau ir pati Komisija teikia paramą savo MVĮ portale ir Europos įmonių tinkle (13).

3.2.4 Sisteminė paieška. Kadangi pirmiau minėtos priemonės dar negali tinkamai patenkinti pramonės ir (arba) MVĮ poreikių, Komitetas rekomenduoja, kad Komisija – kai tai įmanoma bendradarbiaujant su viena didžiųjų paieškos sistemų bendrovių – stengtųsi patenkinti šį poreikį sistemingai naudojant Europos (internetinę) paieškos sistemą, kurioje vienoda ir suprantama forma glaustai būtų teikiama minėta specifinė informacija. Imantis veiksmų šia linkme, pirmiausia reikalingas nuomonės formavimo procesas, kurio metu būtų tiksliau apibrėžti tokios paieškos sistemos pirmojo etapo tikslai ir aprėptis, kad būtų gauta patirties tiriamuoju etapu.

3.2.5 Darbuotojų mainai. Kadangi veiksmingiausias žinių perdavimas vyksta tarp asmenų, kurie dalyvauja mainuose tarp mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės, Komitetas pakartoja savo rekomendaciją apskritai labiau skatinti tokius darbuotojų mainus, pavyzdžiui, taikant stipendijų sistemą ir (arba) skiriant specialias atostogas, pavyzdžiui, Marie Curie pramonės ir akademinės bendruomenės stipendija

4. Bendradarbiavimas kuriant rinkai tinkamus produktus ir procesus. Derama interesų pusiausvyra

4.1 Skirtinga darbo kultūra. Atsižvelgiant į daugelį šiuo klausimu jau pateiktų ir įžangoje nurodytų dokumentų ir rekomendacijų, šiame skyriuje daugiausia dėmesio bus skiriama keliems pasirinktiems klausimams ir problemoms, kurios dažniausiai kyla dėl skirtingos darbo kultūros ir skirtingų mokslinių tyrimų įstaigų bei pramonės interesų. Komitetas kai kuriuos šių skirtumų yra išsamiai išnagrinėjęs savo pirmojoje nuomonėje dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (14) ir vėliau grįžęs prie šių klausimų. Toliau aptariami esminiai aspektai.

4.2 Skelbimas ir slaptumas

— Mokslinių tyrimų rezultatus būtina skelbti anksti, kad kiti mokslininkai ir tyrėjų grupės galėtų juos patikrinti. Be to, tai padeda kurti sinergijas vykstant tiesioginei komunikacijai tarp mokslinės bendruomenės atstovų, ypač tais atvejais, kai keletas laboratorijų bendradarbiauja vykdydamos bendrą mokslinių tyrimų ir vystymo programą.

— Viešasis sektorius paprastai turėtų reikalauti, kad būtų anksti skelbiami jo finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatai siekiant paramos ir konkurencijos požiūriu užtikrinti vienodas sąlygas.

— Vis dėlto šiuo metu netgi viešosiomis lėšomis finansuojamos mokslinių tyrimų organizacijos, prieš skelbdamos rezultatus – kai remiantis tyrimų rezultatais gali būti padarytas išradimas – privalo visų pirma pateikti paraišką patentui, nes kitu atveju būtų pakenkta naujovės statusui ir nebūtų galima išradimo patvirtinti patentu. Ši būtinybė, kuri susijusi ir su atvira prieiga, taip pat pabrėžiama Komisijos rekomendacijoje dėl intelektinės nuosavybės valdymo (15).

— Siekdamas sumažinti dėl to atsirandantį prieštaravimą tarp tikslų, Komitetas pakartotinai rekomendavo valstybių narių patentų teisės aktuose ir būsimuose Bendrijos patentų teisės aktuose nustatyti tinkamą laikotarpį, per kurį išankstinis paskelbimas nepakenktų naujovės statusui (16) (angl. grace period).

— Tačiau bendrovė, atsižvelgdama į savo konkurencinę padėtį, paprastai turi būti suinteresuota, kad jos produktų kūrimo rezultatai išliktų konfidencialūs bent iki tol, kol naujas produktas bus paruoštas pateikti rinkai arba bus patvirtinti reikiami patentai.

4.3 Ieškojimai atliekant mokslinius tyrimus ir tikslingas vystymas. Tyrėjo produktas – išvados, gaunamos per sudėtinį ieškojimo ir tyrimo procesą, kurio rezultatas nežinomas. O vystymas yra tikslingas ir suplanuotas procesas, kuris pradedamas tik tuomet, kai galima nustatyti konkretų tikslą ir kelias šio tikslo link yra pakankamai aiškus. Nepaisant to, tyrimai ir vystymas dažnai persidengia, sąveikauja ir tarp jų susidaro sinergijos, net nebūtina šių procesų linijinė seka.

4.4 Skirtingi vertinimo kriterijai. Apie tyrėjus ir „jų“ mokslinių tyrimų organizacijas sprendžiama iš jų publikacijų (17) ir išvadų kokybės, kiekio ir poveikio, vis dažniau – pagal patentų kiekį. O vadovai pirmiausia vertinami pagal „jų“ bendrovės komercinę sėkmę, kuri savo ruožtu priklauso nuo parduotų produktų kiekio, kokybės ir kainos.

4.5 Santrauka. Todėl reikia išspręsti šiuos prieštaravimus ir užtikrinti deramą interesų pusiausvyrą, kuri duotų naudos abiem bendradarbiaujantiems skirtingiems partneriams. Jei norime, kad bendradarbiautų pajėgiausi tyrėjai ir jų organizacijos, jie turi būti tinkamai skatinami tai daryti. Tokiam „bendradarbiavimui gali būti pakenkta, jei visos teisės į mokslinių tyrimų išvadas bus perduotos užsakovui“ (18). Taip yra todėl, kad „naujos žinios“ (angl. foreground) atsiranda ir vystosi iš „esamų žinių“ (angl. background), taigi apima esminius „esamų žinių“ aspektus, o tai reiškia, kad pastarosios yra neatskiriama naujų žinių dalis. Todėl susitarimuose dėl intelektinės nuosavybės teisių ir juos svarstant reikalingas lankstumas ir tam tikra veiksmų laisvė, kad būtų galima atsižvelgti į kūrybos proceso specifines aplinkybes ir pobūdį. Lankstumo ir veiksmų laisvės stoka gali netgi atgrasyti mokslo ir verslo atstovus bendradarbiauti.

4.6 Intelektinė nuosavybė ir Komisijos rekomendacija šiuo klausimu. Todėl Komitetas džiaugiasi tuo, kad Konkurencijos taryba pabrėžė šalių laisvę sudaryti sutartis ir 2008 m. gegužės 30 d. savo sprendime „SKATINA visus universitetus ir kitas viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas tinkamai atsižvelgti į Komisijos praktikos kodekso turinį ir įgyvendinti kodeksą atsižvelgiant į savo aplinkybes, įskaitant reikalingą lankstumą, susijusį su moksliniais tyrimais pagal sutartis“. Komitetas visų pirma džiaugiasi tuo, kad tuo tarpu ir Komisija aiškiai nurodė (19), kad ji specialiai šiam klausimui skirta rekomendacija (20) jokiu būdu nenori užkirsti kelio laisvei sudaryti sutartis, netgi jei tai sutartys dėl mokslinių tyrimų. Iš tiesų reikėtų suteikti pakankamą lankstumą, jei nėra jokių kitų apribojimų, pavyzdžiui, valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, vystymui ir inovacijoms pagrindų ar kitų Europos ar nacionalinių įstatymų.

4.6.1 Papildomas paaiškinimas. Be to, reikėtų aiškiai nurodyti, kad patentuojami išradimai negali būti paprasčiausiai užsakomi, jie yra papildomas kūrybinis laimėjimas (21). Išradimų naudojimas ir gaunama finansinė nauda turi būti derybų objektas; be to, užsakanti bendrovė partnerė neturi daryti kliūčių jų naudojimui, darydama žalą ekonomikai. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad Komisija rengia paaiškinimą šiuo klausimu. Komisijos rekomendacijos turi padėti, o ne varžyti.

4.7 Bendrijos patentas. Komitetas dar kartą atkreipia dėmesį į (žr. 4.2 punktą) savo jau ne kartą pateiktą rekomendaciją įdiegti Europos bendrijos patentą, nustatant tinkamą laikotarpį, per kurį išankstinis paskelbimas nepakenktų naujovės statusui (angl. grace period).

4.8 Dalyvavimo taisyklės ir teisės aktai dėl valstybės pagalbos. Komitetas savo nuomonėje (22) dėl dalyvavimo taisyklių jau yra rekomendavęs ateityje sutarties šalims suteikti daugiau laisvės sudarant sutartis ir renkantis priemones. Visų pirma tai taikytina teisėms naudotis sutarties partnerių naujomis žiniomis ir teisėmis į apsaugą ir (arba) esamomis žiniomis ir teisėmis į apsaugą. Kaip galimybė turėtų būti numatytos teisės į nemokamą prieigą, tačiau tai neturėtų būti privaloma be išimties, kaip siūloma kai kuriais atvejais. Be to, valstybinėms aukštosioms mokykloms ar mokslinių tyrimų organizacijoms nemokamai perduodant intelektinę nuosavybę įmonėms, kyla pavojus, kad bus nusižengta Europos teisės aktams dėl valstybės pagalbos.

4.9 Viešoji ir privati partnerystė. Todėl 4.6 ir 4.8 punktuose pateikta Komiteto nuomonė ir rekomendacijos turėtų būti naudingos taip pat viešajai ir privačiai partnerystei, kuri yra labai palankiai vertinama mokslinių tyrimų ir vystymo srityje bei atitinkamoms bendroms technologijų vystymo iniciatyvoms.

4.10 Atlyginimas už darbuotojo išradimą. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į kai kuriose valstybėse narėse taikomą įstatymą dėl darbuotojų išradimų. Įstatymu nustatoma patentuoto išradimo autoriaus teisė į deramą užmokestį už išradimo naudojimą, net ir tais atvejais, kai išradėjas jį padarė darbo metu. Jokiu būdu negalima pakenkti šiai teisei.

5. Bendradarbiavimas kuriant mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Gebėjimų išsaugojimas

5.1 Visiškai naujos technikos sritys. Vienetiniai produktai. Be minėtos mokslinių tyrimų vykdytojų ir pramonės atstovų bendradarbiavimo rūšies, yra kita, taip pat labai svarbi bendradarbiavimo rūšis, kai mokslinių tyrimų įstaigos yra pirmiausia ne naujų žinių, skirtų kurti naujus serijinius produktus (arba procesus), tiekėjai, bet veikiau užsakovai ir pirkėjai. Visų pirma kalbama apie naujoviškos mokslinių tyrimų infrastruktūros, pavyzdžiui, greitintuvų, spinduliuotės šaltinių, palydovų, antžeminės astronominės įrangos arba branduolių sintezės įrenginių, kūrimą. Šiais atvejais pramonė – dažnai remdamasi prieš tai sudarytomis sutartimis dėl vystymo – kuria ir gamina svarbias naujoviškas sudėtines dalis.

5.2 Specializacija ir rizika. Šioje inovacijų turtingoje srityje bendrovėms reikalingi gabiausi tam tikros srities specialistai ir – dėl galimos nesėkmės – pasirengimas rizikuoti imantis veiklos. Gaunama tiesioginė ekonominė nauda dažniausiai yra nedidelė, nes beveik visuomet būna pagaminamas vienetinis produktas ir bendrovės dažnai nepakankamai įvertina su tuo susijusias išlaidas: paprastai daugelyje sričių reikia peržengti turimos praktinės patirties ribas.

5.3 Varomoji techninės pažangos jėga. Be abejonės, tokie užsakymai atitinkamoms įmonėms sudaro sąlygas gerokai sustiprinti gebėjimus aukštųjų technologijų srityje, kurie ilgalaikėje perspektyvoje padidina jų konkurencingumą artimose srityse ir apskritai prisideda prie techninės pažangos. Tačiau labai dažnai bendrovėms sunku, jei papildomi užsakymai gaunami ne iš karto, išsaugoti savo potencialą, įskaitant atitinkamos specializacijos darbuotojus ir inžinierius, ypač kai labiau apsimoka, kad jie dirbtų ekonominiu požiūriu daug naudingesniuose serijinių produktų kūrimo ir gamybos procesuose.

5.4 Konkurencijos ir viešojo pirkimo taisyklių taikymas. Galiojančios konkurencijos ir viešojo pirkimo taisyklės gali dar labiau pabloginti padėtį, pavyzdžiui, ir dėl tokios priežasties: paprastai neleidžiama, kad bendrovė, kurioje buvo užsakyta sukurti produktą, taip pat gautų užsakymą šio produkto gamybai. Tai reiškia, kad gamybos užsakymas gali atitekti mažesnę patirtį turinčiai įmonei, kuri būtent dėl savo nepatyrimo neįvertina visų sunkumų ir todėl pasiūlo mažesnę kainą. Dėl šios problemos kai kurios bendrovės netgi neteikia pasiūlymų tokiems užsakymams gauti arba nepriima tokių užsakymų. „Ikiprekybiniai viešieji pirkimai“ (23) taip pat negali išspręsti aprašytos problematikos, kadangi vėliau nebus gaminami serijiniai produktai.

5.5 Problemos ir sprendimų paieška. Komitetas taip pat negali pasiūlyti idealaus sprendimo. Tačiau jis nori atkreipti dėmesį į rimtą problemą, dėl kurios ne tik padidėja šių didelių projektų išlaidos ir pailgėja jų įgyvendinimas, bet ir optimaliai nepanaudojami sukaupti įgūdžiai ir patirtis, nes labai dažnai vertingi įgūdžiai yra prarandami. Todėl Komitetas rekomenduoja Komisijai suburti aukšto lygio ekspertų grupę (24), kuri išnagrinėtų iki šiol įgytą patirtį. Iš to paaiškėtų, ar esamos taisyklės dėl valstybės pagalbos, biudžeto, konkurencijos ir viešojo pirkimo ir jų taikymas atitinka dabartinę padėtį ir ar nereikia naujoviškų atitinkamos pramonės politikos priemonių.

5.6 ITER. Komitetui susidaro įspūdis, kad Komisijai labai gerai žinoma, pavyzdžiui, su tarptautiniu ITER projektu susijusi problema, ir kad dabar imamasi atitinkamų priemonių pramonei įtraukti į šį projektą. Jei įmanoma, šis metodas taip pat turėtų būti taikomas kuriamos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ESFRI sąrašas) reikalavimams

6. Pateikiamoje nuomonėje atsižvelgiama į šias atitinkamas pastarųjų trejų metų Komiteto nuomones:

— 7-oji MTTP pagrindų programa (INT/269, CESE 1484/2005 – OL C 65/9, 2006 3 17)

— Nanomokslai ir nanotechnologijos (INT/277, CESE 582/2006 – OL C 185/1, 2006 8 8)

— Bendrijos mokslinių tyrimų penkerių metų (1999–2003) įvertinimas (INT/286, CESE 729/2006 – OL C 195/1, 2006 8 18)

— MTTP: specialiosios programos (INT/292, CESE 583/2006 – OL C 185/10, 2006 8 8)

— Moksliniai tyrimai ir inovacijos (INT/294, CESE 950/2006 – OL C 309/10, 2006 12 16)

— Įmonių dalyvavimas Septintosios pagrindų programos veiksmuose (2007–2013 m.) (INT/309, CESE 956/2006 – OL C 309/35, 2006 12 16)

— Įmonių dalyvavimas – 7-oji pagrindų programa 2007–2011 m. (Euratomas) (INT/314, CESE 957/2006 – OL C 309/41, 2006 12 16)

— Investicijos į žinias ir inovacijas (Lisabonos strategija) (INT/325, CESE 983/2007 – OL C 256/17, 2007 10 27)

— Europos potencialo išlaisvinimas ir stiprinimas mokslinių tyrimų, vystymo ir naujovių diegimo srityje (INT/326, CESE 1566/2006 – OL C 325/16, 2006 12 30)

— Europos technologijos institutas (INT/335, CESE 410/2007 – OL C 161/28, 2007 7 13)

— Žalioji knyga – Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos (INT/358, CESE 1440/2007 – OL C 44/1, 2008 2 16)

— Naujoviškų vaistų iniciatyva. Bendrosios įmonės įsteigimas (INT/363, CESE 1441/2007 – OL C 44/11, 2008 2 16)

— Įterptųjų kompiuterinių sistemų bendra technologijų sistema – bendrosios įmonės ARTEMIS įsteigimas (INT/364, CESE 1442/2007 – OL C 44/15, 2008 2 16)

— „Švaraus dangaus“ bendrosios įmonės įsteigimas (INT/369, CESE 1443/2007 – OL C 44/19, 2008 2 16)

— Bendrosios įmonės ENIAC įsteigimas (INT/370, CESE 1444/2007 – OL C 44/22, 2008 2 16)

— Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, skirta MVĮ (INT/379, CESE 977/2008 – OL C 224/18, 2008 8 30)

— Moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamas Europos regionų konkurencingumas (INT/383, CESE 751/2008 – OL C 211/1, 2008 8 19)

— Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (INT/386, CESE 484/2008 – OL C 204/19, 2008 8 9)

— Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė (INT/435, CESE 1908/2008 – dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)

— Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (ERI) (INT/450, CESE …/2009 – dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)

Briuselis, 2009 m. vasario 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Žr. 6 punktą.

(2) INT/450, CESE 40/2009 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3) C(2008) 1329, 2008 m. balandžio 10 d.

(4) URL: http://ec.europa.eu/research/science-society/pdf/scientific-publication-study_en.pdf

(5) Laisva prieiga. Iššūkiai ir galimybės. Vadovas. Europos Komisija / Vokietijos UNESCO komisija, 2008 m. (Open Access. Opportunities and Challenges – a Handbook. European Commission / German Commission for UNESCO, 2008).

(6) COM(2007) 56, 2007 2 14; C(2008) 1329, 2008 4 10 – II priedas.

(7) http://ec.europa.eu/research/research-eu

(8) http://cordis.europa.eu/

(9) http://www.ott.csic.es/english/index.html Ispanijoje arba http://www.technologieallianz.de Vokietijoje.

(10) COM(2007) 182, 2007 4 4.

(11) C(2008) 1329, 2008 4 10 – II priedo 7 punktas.

(12) http://www.earto.org/; http://www.astp.net/; oder http://www.protoneurope.org/

(13) EĮT: http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/services_en.htm ir MVĮ portalas http://ec.europa.eu/enterprise/sme/index_en.htm

(14) OL C 204, 2000 7 18, p. 70.

(15) C (2008) 1329, 2008 m. balandžio 10 d., Valstybėms narėms skirta rekomendacija Nr. 4 ir I priede – Nr. 7 viešosioms institucijoms.

(16) Kaip tai buvo anksčiau, pvz., Vokietijos patentų teisėje.

(17) Ir pagal žurnalo, kuriame pasirodo publikacijos, prestižą!

(18) OL C 204, 2000 7 18, p. 70.

(19) Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso, (2008) ISBN 978-92-79-09850-5. Paskutinėje 4.3 dalies pastraipoje teigiama, kad šalys gali derėtis dėl įvairių susitarimų dėl naujų žinių nuosavybės (ir (arba) galimų naudotojo teisių), nes praktikos kodo principai yra tik derybų pradinis taškas.

(20) C (2008) 1329, 2008 m. balandžio 10 d., I priedo 17 punktas.

(21) Šiuo aspektu taip pat grindžiamas atlygio už išradimą skyrimas darbuotojui, žr. 4.9 punktą.

(22) OL C 309, 2006 12 16, p. 35.

(23) COM(2007) 799 galutinis Komisijos komunikatas „Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje“. Taip pat žr. Komiteto nuomonę INT/399 dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų, CESE 1658 (2008) (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(24) Jei įmanoma įtraukiant EIROforum dalyvaujančias mokslinių tyrimų įstaigas.