Spalio mėn. Komisija, remdamasi ES Susijungimų reglamentu, leido vykdyti pasiūlytą įsigijimą – bendrovei „Facebook“ įsigyti bendrovę „WhatsApp“. Ir „Facebook“, ir „WhatsApp“ siūlo išmaniųjų telefonų programėles („Facebook“ – programėlę „Facebook Messenger“), suteikiančias vartotojams galimybę bendrauti siunčiant tekstines žinutes, nuotraukas ir balso bei vaizdo žinutes. Šį susijungimą leista vykdyti be sąlygų, visų pirma dėl to, kad ši rinka dinamiška, kliūčių į ją patekti nedaug, o konkurencija ir toliau išlieka pakankama. Atlikdama tyrimą Komisija daugiausia dėmesio skyrė trims – vartotojams skirtų ryšio paslaugų, socialinės tinklaveikos paslaugų ir internetinės reklamos paslaugų – sritims.

Išmanieji mobilieji prietaisai užima vis svarbesnę vietą skaitmeninėje ekonomikoje. 2014 m. naudotojų, besijungusių prie interneto per išmaniuosius mobiliuosius prietaisus, skaičius pirmą kartą viršijo naudotojų, prie interneto besijungusių per asmeninius kompiuterius, skaičių. Šioje srityje Komisija, remdamasi skundais dėl galimo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, pradėjo preliminarų tyrimą dėl bendrovės „Google“ verslo praktikos, susijusios su mobiliųjų prietaisų operacine sistema „Android“. Bendrovės „Google“ sistema „Android“ – vyraujanti išmaniųjų telefonų operacinė sistema.

Mūsų ekonomikos skaitmeninimui būtinos didelės investicijos į sparčiuosius (naujos kartos) tinklus. Investicijas itin skatina konkurencija ir vartotojų paklausa, o valstybės narės į savo programas įtraukė ir paramą infrastruktūrai atnaujinti ir modernizuoti. Kadangi egzistuoja rinkos nepakankamumas, susijęs su vienodu plačiajuosčio ryšio tinklų diegimu skirtingose teritorijose, valstybės pagalba ir toliau atliks svarbų vaidmenį šiame sektoriuje. Per pastaruosius trejus metus Komisijos patvirtintos valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui suma viršija 10 mlrd. EUR. Tačiau ši suma neapima visos šiam sektoriui skirtos valstybės paramos, nes ne visos valstybės pagalbos priemonės atitinka SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytą valstybės pagalbos apibrėžtį. Be valstybių narių, finansavimą papildomai teikia ir ES.

Pramonės politikos pagrindas – konkurencinga ir atvira vidaus rinka, kuri yra lemiamas pasaulinės ES įmonių sėkmės veiksnys. Naujoji valstybės pagalbos sistema sukurta taip, kad valstybės parama būtų nukreipiama į sritis, turinčias daugiausiai reikšmės ekonomikos augimui ir konkurencingumui. Be to, 2014 m. Komisija ištyrė kelis su žaliavomis ir tarpiniais produktais susijusių kartelių atvejus ir už šiuos kartelius skyrė baudas. Užtikrinant antimonopolinių teisės aktų vykdymą mažinama tiekimo grandinėje kartelių daroma ES tarptautiniam konkurencingumui kenkianti žala, o atgrasomasis šios veiklos poveikis padeda užtikrinti, kad ši žala nebūtų daroma.

Energetikos sektoriuje konkurencijos politika užtikrinama, kad bendrovės neišlaikytų arba iš naujo nesudarytų kliūčių, padedančių joms apsisaugoti nuo konkurencijos ir taip trukdančių kurti Europos energetikos sąjungą. Konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimas taip pat padeda užtikrinti nešališką ir nediskriminacinę prieigą prie energetikos infrastruktūros, šalinti rinkos integracijos kliūtis ir skatinti valstybių narių tarpusavio ir vidaus konkurenciją. Be to, peržiūrėtos valstybės pagalbos energetikai ir aplinkos apsaugai taisyklės padeda valstybėms narėms tikslingiau skirti paramą, pavyzdžiui, atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, investicijoms į infrastruktūrą, gamybos pajėgumams arba daug elektros energijos suvartojančių subjektų atleidimui nuo prievolės finansuoti paramą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams.

Konkurencijos politika gali padėti kurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką. Žiniomis grindžiamuose sektoriuose aktyvi konkurencija itin svarbi siekiant skatinti inovacijas ir užtikrinti, kad Europos piliečiai galėtų plačiai naudotis technologinės plėtros teikiamais privalumais. Be to, veiksmingai užtikrinant antimonopolinės ir susijungimų politikos vykdymą sudaromos palankesnės sąlygos mažoms įmonėms klestėti ir patekti į sektorių, kuriuose labai svarbūs tinklo privalumai, rinkas. Galiausiai valstybės pagalbos taisyklių taikymas plačiajuosčio ryšio sektoriui padeda užtikrinti tinkamą aprėptį prieinamomis kainomis.

Be to, naujosiose gairėse pateikiami kriterijai, skirti užtikrinti, kad energetikos infrastruktūros subsidijavimas sukeltų kuo mažiau iškraipymo problemų – gairėse dėmesys sutelkiamas į projektus, kuriais gerinami tarpvalstybiniai energijos srautai ir skatinama infrastruktūros plėtra mažiau išsivysčiusiuose Europos regionuose. Kita naujovė – leidimas teikti pagalbą pakankamai elektros gamybai užtikrinti, jei esama realios rizikos, kad elektros gamybos pajėgumai nebus pakankami, ir jei pagalba teikiama taip, kad būtų kuo mažiau iškraipoma rinka.

Licencijavimo susitarimai gali duoti keleriopos naudos ekonomikai, nes: i) jie padeda skleisti inovacijas; ii) jais įmonėms suteikiama galimybė pasiūlyti naujų produktų ir paslaugų; iii) jais skatinamos tolesnės inovacijos; iv) jais sukuriami papildomi pajamų srautai išlaidoms kompensuoti, o tai stiprina paskatas vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Peržiūrėta tvarka ir toliau atspindi tai, kad licencijavimas dauguma atvejų skatina konkurenciją. Naujosios taisyklės padeda įmonėms geriau suprasti, kaip teikti licencijas, kad būtų skatinamos inovacijos, be to, jomis toliau užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos bendrojoje rinkoje.

Komisija taip pat įtraukė keletą pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai priemonių kategorijų į peržiūrėtą Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą (BBIR) , taip supaprastindama tam tikrų valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimo procedūras. Šis žingsnis padės valdžios institucijoms lengviau ir sparčiau įgyvendinti tas priemones, nes joms nebereikės gauti išankstinio Komisijos patvirtinimo. Naujajame BBIR numatytos tokios pagalbos priemonės kaip (tam tikromis sąlygomis) pagalba energetikos infrastruktūrai, pagalba efektyvaus energijos vartojimo pastatuose projektams, veiklos pagalba energijai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti, pagalba užterštoms teritorijoms valyti ir pagalba atliekoms perdirbti ir pakartotinai naudoti.

Naujosiose pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse nėra pateikta pagalbos branduolinei energetikai taisyklių – ši pagalba turi būti vertinama tiesiogiai pagal Sutartyje pateiktas valstybės pagalbos nuostatas. Komisija išnagrinėjo Jungtinės Karalystės planus subsidijuoti naujos branduolinės elektrinės Hinklio kyšulyje, Somersete, statybą ir veiklą ir nustatė, kad jie atitinka Sutartyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles. Nuodugnaus tyrimo metu Jungtinė Karalystė sutiko smarkiai pakeisti projekto finansavimo sąlygas ir įrodė, kad šia parama būtų sprendžiama tikra rinkos nepakankamumo problema. Todėl teikiama valstybės pagalba yra proporcinga siekiamam tikslui, ir yra užtikrinta, kad ji kuo mažiau iškraipytų konkurenciją bendrojoje rinkoje.

Europos energetikos sąjungos, pagrįstos prieinamomis energijos kainomis ir tiekimo saugumu, kūrimas

Antimonopolinių teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmais, kuriais siekta spręsti rinkų segmentacijos problemą ir kovoti su piktnaudžiavimu bei slaptų susitarimų sudarymu, ypač Rytų ir Vidurio Europos rinkose, visų pirma prisidėta prie didelių energijos kainų mažinimo. 2014 m. kovo mėn. Komisija priėmė du sprendimus dėl elektros energijos biržų, kurios yra reguliuojamos elektros energijos prekybos rinkos, itin svarbios veiksmingam elektros energijos rinkų veikimui.

Pirmojoje byloje Komisija skyrė dviem elektros energijos neatidėliotinų sandorių biržoms – „EPEX Spot“ ir „Nord Pool Spot“ (NPS) – baudas už susitarimą nekonkuruoti tarpusavyje teikiant elektros energijos neatidėliotinų sandorių paslaugas Europos ekonominėje erdvėje. Neatidėliotinų sandorių prekyba – tai prekyba, kai sudaromi trumpalaikiai, pavyzdžiui, tos pačios arba kitos dienos, sandoriai. Šis pažeidimas buvo daromas 2011–2012 m. ir buvo baigtas daryti, kai Komisija ir ELPA priežiūros institucija, iš anksto nepranešusios, atliko patikrinimus bendrovių patalpose.

Antra byla buvo susijusi su Rumunijos elektros energijos birža OPCOM. Komisija skyrė bendrovei OPCOM baudą už tai, kad ji daugiau kaip penkerius metus piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi Rumunijos rinkoje – trukdė ne Rumunijoje įsisteigusiems ES prekiautojams elektros energija prisijungti prie Rumunijos elektros energijos biržos neatidėliotinų sandorių rinkų ir buvo sudariusi dirbtinių kliūčių patekti į šias rinkas.

Rugpjūčio 12 d. Komisija išsiuntė prieštaravimo pareiškimą bendrovei „Bulgarian Energy Holding“ (BEH) dėl įtariamo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi Bulgarijos didmeninėje elektros energijos rinkoje (). Komisijai kilo įtarimų, kad rinkoje įsitvirtinusi valstybės valdoma vertikaliosios integracijos Bulgarijos energetikos bendrovė BEH, taikydama teritorinius savo tiekiamos elektros energijos perpardavimo apribojimus, gali trukdyti konkurencijai nereguliuojamoje Bulgarijos didmeninėje elektros energijos rinkoje. Jei įtarimai pasitvirtins, toks bendrovės elgesys galėjo turėti iškraipomąjį poveikį elektros energijos paskirstymui bendrojoje rinkoje, neigiamai paveikti elektros energijos rinkų likvidumą ir veiksmingumą ir sudaryti dirbtinių kliūčių Bulgarijos ir kitų valstybių narių tarpusavio prekybai.

Komisija atlieka ir kitą tyrimą, kuriuo siekia išsiaiškinti, ar BEH, jos patronuojamoji dujų tiekimo įmonė „Bulgargaz“ ir jos patronuojamoji dujų infrastruktūros įmonė „Bulgartransgaz“ netrukdo konkurentams naudotis pagrindine Bulgarijos dujų infrastruktūra ir taip nepažeidžia ES antimonopolinių taisyklių.

Komisija taip pat tęsė tyrimą dėl bendrovės „Gazprom“, susijusį su kainodaros praktika ir galimu rinkų pasidalijimu tiekiant dujas Vidurio ir Rytų Europai. Šiuo metu taip pat atliekamas tyrimas dėl potencialiai neteisėtos veiklos, susijusios su naftos ir biodegalų produktų kainų lyginamaisiais indeksais, nustatomais kainas skelbiančios agentūros „Platts“.

Komisija toliau atidžiai stebi energijos rinkas taikydama ir valstybės pagalbos kontrolės bei susijungimų kontrolės priemones. Visų pirma ji užtikrina, kad įtakingi pirminės grandies rinkos dalyviai nebandytų įsitvirtinti ir galutinės grandies rinkoje ir taip neįgytų per didelės vertės grandinės kontrolės. Pavyzdžiui, buvo atliktas nuodugnus tyrimas dėl Prancūzijos elektros energijos rinkoje įsitvirtinusios bendrovės EDF pasiūlyto bendrovės „Dalkia“, teikiančios pastatų valdymo ir priežiūros paslaugas, įsigijimo. Įsitikinusi, kad EDF nepasinaudos elektros energijos tiekimo rinkoje užimama dominuojančia padėtimi pastatų valdymo ir priežiūros rinkose, Komisija suteikė besąlygišką leidimą atlikti šį sandorį. Valstybės pagalbos srityje Komisija 2014 m. liepos mėn. patvirtino Jungtinės Karalystės priemonę, kuria siekiama užtikrinti pakankamą elektros energijos gamybą naudojant visos rinkos masto pajėgumo mechanizmą.

4. Sąžiningiau veikiančio ir skaidresnio finansų sektoriaus kūrimas siekiant skatinti ekonomikos augimą

Konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimas finansinių paslaugų sektoriuje buvo vienas iš svarbiausių Komisijos prioritetų nuo pat krizės pradžios. Buvo daug nuveikta siekiant pagerinti bankų veiklos reguliavimą bei priežiūrą ir užtikrinti, kad bankų sektorius tinkamai atliktų ekonominės veiklos finansavimo funkciją. Konkurencijos politika atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant sukurti skaidresnę ir stabilesnę finansų sistemą.

Stipresnio ir stabilesnio bankų sektoriaus kūrimas siekiant padėti atsigauti ekonomikai

Siekdama spręsti finansinio stabilumo euro zonoje atkūrimo uždavinį, Komisija 2012 m. pradėjo kurti bankų sąjungą.

Bankų sąjungos sukūrimas 2014 m. buvo padaryta didelė pažanga. 2014 m. lapkričio 4 d. pradėjo visapusiškai veikti euro zonos bankams taikomas Bendras priežiūros mechanizmas (BPM). BPM – nauja bankų priežiūros sistema, taikoma euro zonos valstybėms narėms ir visoms prie bankų sąjungos nusprendusioms prisijungti šalims. BPM uždaviniai – tikrinti, ar bankai atitinka ES bankininkystės taisykles, ir anksti spręsti kylančias problemas. Europos Centrinis Bankas tiesiogiai prižiūri 120 didžiausių bankų grupių, kurios pagal turtą sudaro 82 proc. euro zonos bankų sektoriaus. Likusius bankus, glaudžiai bendradarbiaudamos su ECB, toliau prižiūri nacionalinės priežiūros institucijos. Siekiant susidaryti visapusišką pagal BPM prižiūrimų bankų padėties vaizdą, buvo atliktas išsamus vertinimas, kurį sudarė turto kokybės patikrinimas ir testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (testavimas atliktas koordinuojant Europos bankininkystės institucijai). BPM yra vienas iš dviejų ES bankų sąjungos ramsčių – antrasis jos ramstis yra bendras pertvarkymo mechanizmas (BPeM). Reglamentą, kuriuo nustatomas pastarasis mechanizmas, Europos Parlamentas priėmė 2014 m. balandžio mėn. Šis 2015 m. sausio 1 d. įsigaliojęs reglamentas taikomas euro zonos ir kitoms norinčioms prisijungti šalims. Bendru pertvarkymo mechanizmu papildomas BPM ir užtikrinama, kad su dideliais sunkumais susidūrusio banko, kuriam taikomas BPM, pertvarkymas būtų vykdomas veiksmingai, panaudojant kuo mažiau mokesčių mokėtojų ir realiosios ekonomikos lėšų. Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį ir vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje, tiek pertvarkymo, tiek kitais atvejais tebetaikomos valstybės pagalbos taisyklės, įskaitant naudojimosi nacionaliniais pertvarkymo fondais ir būsimu Bendru pertvarkymo fondu taisykles.

Vykdant valstybės pagalbos kontrolę buvo ir toliau užtikrinamas nuoseklus politikos atsakas į finansinius sunkumus – ši kontrolė labai padėjo apriboti konkurencijos bendrojoje rinkoje iškraipymus ir kartu užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų lėšų būtų panaudojama tik tiek, kiek būtina.

2014 m. Komisija priėmė keletą sprendimų dėl atskirų bankų ir dėl garantijos bei likvidumo paramos priemonių. Be to, Komisija toliau vertino keletą plėtros bankų, kurie įgijo daugiau svarbos dėl to, kad komerciniai bankai po krizės yra apriboję skolinimą. Valstybės pagalbos taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad plėtros bankai reikiamai prisidėtų prie ES ekonomikos augimo darbotvarkės taip, kad dėl to nebūtų nederamai iškraipoma konkurencija. Pavyzdžiui, banko „British Business Bank“ atveju Komisija leido sukurti integruotą subjektą, kurio paskirtis – tvarkyti reikalus, susijusius su MVĮ galimybėmis dalyvauti Jungtinėje Karalystėje vykdomomis finansavimo programomis. Portugalijoje Komisija leido įsteigti plėtros finansavimo instituciją „Instituição Financeira de Desenvolvimento“ (IFD) ir pradėti pirmąjį jos veiklos etapą. IFD valdys ir skirstys Portugalijai skirtas Europos struktūrinių ir investicijų fondų 2014–2020 m. finansavimo laikotarpio lėšas, taip pat kompensacijas, mokamas pagal ESI fondų lėšomis finansuojamas programas.

Valstybės pagalbos kontrolė taip pat buvo itin svarbi įgyvendinant ekonomines ir finansines programas Graikijoje, Kipre ir Portugalijoje (pastaroji baigė vykdyti programą gegužės mėn.), taip pat Airijoje ir Ispanijoje, kurioms finansinė pagalba buvo teikiama iki 2013 m.