PRIEDAS

Pramonės permainų konsultacinės komisijos (CCMI) nuomonė dėl dokumento „ES lustų aktas: Europos lustų akto poveikis gamybai gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriuose“ (INT/984 papildomoji nuomonė) Pranešėjas Maurizio MENSI Bendrapranešėjis Jan PIE Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 1 18 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 37 straipsnio 2 dalis Papildomoji nuomonė Atsakingas skyrius Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) Priimta skyriuje 2022 5 13 1. Išvados ir rekomendacijos 1.1. EESRK mano, kad puslaidininkiai yra šiuolaikinės geopolitikos bei technologijų ir pramonės pirmavimo pagrindas. Taigi moderniausios Europos puslaidininkių ekosistemos ir atsparių tiekimo grandinių skatinimas yra gyvybiškai svarbus ES strateginiam savarankiškumui, technologiniam suverenumui, atsparumui ir pramonės konkurencingumui, be kita ko, strateginiuose gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriuose. Todėl EESRK visapusiškai remia aukštus Europos lustų akto tikslus. 1.2. EESRK mano, kad norint pasiekti plataus užmojo tikslus puslaidininkių srityje, ES reikia daugiau išteklių nei šiuo metu numatyta. Siekdama kuo geriau panaudoti savo ribotus išteklius, ES taip pat turėtų apsvarstyti galimybę teikti pirmenybę konkrečioms technologijoms arba vertės grandinės segmentams ir kartu su bendraminčiais partneriais dėti papildomas pastangas. 1.3. EESRK įsitikinęs, kad Europos lustų akte turėtų būti užtikrinta, kad visų pirma gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriai būtų remiami atsižvelgiant į jų strateginę svarbą ir ypatingos svarbos sektorių statusą, nepaisant jų rinkos dydžio. Tai turėtų atsispindėti visuose iniciatyvos ramsčiuose, be kita ko, skatinant projektuoti naujus lustus, atitinkančius gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriams būdingus reikalavimus. Konkrečios priemonės būtų susijusios su prioritetine prieiga prie bandomųjų linijų ir galimybe teikti pirmenybę ypatingos svarbos sektorių užsakymams integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms ne krizės sąlygomis. 1.4. EESRK mano, kad puslaidininkių ir galutinės grandies ypatingos svarbos sektorių pramonės suinteresuotieji subjektai turėtų būti visateisiai Europos puslaidininkių tarybos ir jos pagalbinių organų nariai, kad būtų užtikrintas geriausias politikos formuotojų ir pradinės bei galutinės grandies rinkos dalyvių veiklos koordinavimas. 1.5. EESRK mano, kad investicijos į pažangių ir brandžių lustų gamybą Europoje yra būtinos siekiant užtikrinti atsparias tiekimo grandines gamybai gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriuose, taip pat reikėtų remti visų Europos pramonei reikalingų puslaidininkių tipų inovacijas. 1.6. EESRK mano, kad į ES strategiją turėtų būti įtrauktos konkrečios priemonės, skirtos žaliavų tiekimo klausimui spręsti. 1.7. EESRK mano, kad siekiant išvengti nuostolingo varžymosi dėl subsidijų, finansavimas turėtų būti kuo labiau koordinuojamas ES lygmeniu, o valstybės pagalbos kontrolės mechanizmas pagal SESV 107 straipsnį turėtų būti pakoreguotas, kad būtų užtikrintas vertinimo nuspėjamumas ir suderinamumas su kitais ES tikslais. 1.8. EESRK mano, kad valstybės pagalba turėtų būti teikiama integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, kurios tiesiogiai duoda naudos kelioms valstybėms narėms, ir kad viešoji parama galėtų būti skiriama iniciatyvoms, glaudžiai susijusioms su „žaliosiomis“ taikomosiomis programomis. 1.9. EESRK nuomone, duomenų rinkimu, skirtu stebėti tiekimo grandines ir numatyti būsimas krizes, turėtų užsiimti viena ES lygmens įstaiga. 1.10. EESRK pasisako už tinkamą duomenų valdymo sistemą, apimančią duomenų skaidrumą, sąveikumą, dalijimąsi jais, prieigą prie jų ir jų saugumą. 1.11. EESRK mano, kad gynybos bei aviacijos ir kosmoso sektoriams, kaip strateginiams sektoriams, turėtų būti teikiama pirmenybė rengiant sertifikavimo procedūras, o Europos lustų iniciatyva galėtų padėti kurti bendrus karinius ir civilinius standartus, atsižvelgiant į Europos standartizacijos strategiją. 1.12. EESRK mano, kad Europos lustų aktas turi būti nuoseklus ir aiškiai susietas su visomis kitomis ES ir nacionalinėmis politikos priemonėmis, turinčiomis susijusių tikslų, įskaitant Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansą, Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centrą ir Europos žaliavų aljansą. 1.13. EESRK palankiai vertina Europos lustų aktą ir ragina nedelsiant pradėti derybas dėl šios iniciatyvos bei skubiai, ambicingai ir veiksmingai ją įgyvendinti. 2. Bendroji informacija 2.1. Vis labiau skaitmenizuotame pasaulyje puslaidininkiai yra esminė daugelio ekonomikos sektorių ir gyvenimo sričių sudedamoji dalis. Jie užtikrina visų skaitmeninių produktų veikimą, suteikia galimybę naudoti pagrindines ateities technologijas, pavyzdžiui, DI, 5G, debesų kompiuteriją ir (arba) tinklo paribio kompiuteriją, ir yra mūsų visuomenėms ypač svarbios infrastruktūros pagrindas. 2.2. Puslaidininkiai taip pat labai svarbūs gamybai gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriuose. Sudėtingose sistemose, kuriomis vis dažniau naudojasi Europos kariškiai ir kiti galutiniai vartotojai, yra visų rūšių lustų, įskaitant daugelį tų, kurie yra komerciniuose gaminiuose. Tačiau komercinių lustų gamyboje daugiausia dėmesio skiriama išlaidų veiksmingumui esant dideliems kiekiams, o gynybos ir aviacijos bei kosmoso srityse reikia mažų kiekių ir jose daugiausia dėmesio skiriama patvarumui, patikimumui ir informacijos saugumui. 2020 m. gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriai kartu sudarė apie 1 % pasaulinės lustų rinkos ( 1 ) 2.3. Purchasing Managers‘ Index ) ir tiekėjų pristatymo gamintojams terminų santykis padidėjo daugiau nei tris kartus, ypač pramonės šakose, kurios gamyboje naudoja puslaidininkius (pvz., automobilių, technologinės įrangos), o motorinių transporto priemonių gamyba euro zonoje nuo 2020 m. lapkričio mėn. iki 2021 m. kovo mėn. sumažėjo 18,2 % Visame pasaulyje spartėjanti skaitmeninė transformacija skatina sparčiai augančią visų rūšių puslaidininkių paklausą visuose pramonės sektoriuose, kuri, manoma, iki 2030 m. padvigubės. Dėl koronaviruso pandemijos protrūkio padidėjo paklausa ir sutriko pasaulinės tiekimo grandinės, o nuo to laiko didelės tiekimo problemos paveikė visus galutinės grandinės pramonės sektorius visame pasaulyje. Tai lėmė didelį pristatymo vėlavimą, užsakymų atšaukimą ir gamyklų uždarymą, kurie turėjo rimtų ekonominių pasekmių. Pavyzdžiui, 2019–2021 m. euro zonoje naujų užsakymų pagal PMI (Pirkimo vadybininkų indeksas, angl.) ir tiekėjų pristatymo gamintojams terminų santykis padidėjo daugiau nei tris kartus, ypač pramonės šakose, kurios gamyboje naudoja puslaidininkius (pvz., automobilių, technologinės įrangos), o motorinių transporto priemonių gamyba euro zonoje nuo 2020 m. lapkričio mėn. iki 2021 m. kovo mėn. sumažėjo 18,2 % ( 2 ) 2.4. Šie pokyčiai atskleidė Europos priklausomybę nuo nedidelio skaičiaus užsienio lustų ir komponentų tiekėjų ir dėl to jos pažeidžiamumą sutrikus tiekimo grandinei. Šis pažeidžiamumas ypač stipriai išryškėjo Sąjungos gynybos ir aviacijos bei kosmoso pramonėje. Nesugebėdami patenkinti augančios pasaulinės paklausos ir vadovaudamiesi rinkos logika, lustų gamintojai pirmenybę teikia vidaus rinkoms ir didelės apimties pramonės šakoms, o likusi dalis nepakankamai aprūpinama. 2.5. Kadangi lustai yra mūsų ekonomikos pagrindas, tiekimo grandinės sutrikimai yra ekonominis ir galbūt socialinis iššūkis. Tačiau kai kalbama apie strateginius sektorius, pavyzdžiui, gynybos bei aviacijos ir kosmoso, priklausomybė taip pat tampa saugumo problema, nes kyla pavojus gynybos bei aviacijos ir kosmoso gaminių tiekimui į ES. 2.6. Tai labai problemiška didėjančios geopolitinės įtampos ir prekybos bei technologijų srautų panaudojimo kaip ginklo sąlygomis ir dėl to puslaidininkiai tapo itin svarbūs geopolitiniu požiūriu. Todėl pirmaujančios šalys intensyviai stengiasi stiprinti savo gamybos pajėgumus ir mažinti priklausomybę. Pavyzdžiui, JAV iki 2026 m. planuoja investuoti 52 mlrd. JAV dolerių į savo puslaidininkių ekosistemą, Kinija siekia iki 2025 m. sutelkti 150 mlrd. JAV dolerių ir pasiekti 70 % savarankiškumą, o Pietų Korėja iki 2030 m. planuoja sutelkti iki 450 mlrd. JAV dolerių privačių investicijų. 2.7. Atsižvelgdama į tai, ES turi skubiai mažinti savo priklausomybę, didinti konkurencingumą ir stiprinti lustų tiekimo saugumą, stiprindama savo pozicijas pasaulinėje tiekimo grandinėje. Šis tikslas ypač svarbus tokiems strateginiams sektoriams kaip gynybos ir aviacijos bei kosmoso. Tuo pat metu dėl didelio sudėtingumo, sąnaudų ir patekimo į rinką kliūčių puslaidininkių gamybos autarkija yra nereali ir nepageidautina. Todėl tarptautinės partnerystės stiprinimas bus labai svarbus siekiant padidinti Europos tiekimo saugumą. 2.8. 2020 m. pramonės strategijoje Komisija puslaidininkius pripažino strategine pramonės sritimi, kurioje turėtų būti sprendžiami Europos priklausomybės klausimai. 2021 m. skaitmeninės politikos kelrodyje iškeltas tikslas iki 2030 m. padvigubinti Europos dalį pasaulinėje pažangiausių ir tvarių lustų gamyboje iki 20 % 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos pirmininkė U. von der Leyen paskelbė apie Europos lustų aktą, kuriuo siekiama sukurti moderniausią Europos lustų ekosistemą. Galiausiai 2022 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino šios iniciatyvos svarbą ir paragino mažinti ES strateginę priklausomybę itin jautriose srityse, įskaitant puslaidininkius. 3. Bendrosios pastabos 3.1. Vizija 3.1.1. Nors Europa yra stipri kai kuriuose lustų vertės grandinės segmentuose (pvz., MTP, gamybos įrangos), ji turi stiprinti savo pozicijas visoje grandinėje. Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos siekį panaudoti esamus pranašumus, kad būtų panaikintas atotrūkis „nuo laboratorijos iki gamyklos“. 3.1.2. EESRK nerimauja, kad Europos strategijoje nepakankamai dėmesio skiriama žaliavų klausimui, kuris yra svarbus tiekimo saugumo aspektas ir dėl kurio Europa yra priklausoma nuo trečiųjų šalių dėl tam tikrų žaliavų (pvz., fotorezisto, silicio metalo). Europos lustų akte turėtų būti numatytos konkrečios priemonės šiai rizikai šalinti, įskaitant sąsajas su Europos žaliavų aljansu. 3.1.3. EESRK visiškai pritaria siekiui skatinti Europos pažangiausių ir tvarių puslaidininkių gamybą. Tačiau ypatingos svarbos sektorių, įskaitant gynybos bei aviacijos ir kosmoso sektorius, gamybai taip pat reikia senesnės kartos lustų. Todėl EESRK mano, kad norint užtikrinti tiekimo grandinių atsparumą, būtina investuoti tiek į pažangių, tiek į brandžių lustų gamybą. 3.1.4. EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant visoje Sąjungoje remti didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimą ir inovacijas, būtinas aktyvus visos ekosistemos, įskaitant startuolius, veiklą plečiančias įmones ir MVĮ bei didesnes įmones, dalyvavimas. 3.2. Investicijos 3.2.1. Siekdama įgyvendinti lustų strategijos tikslus, Europos Komisija tikisi, kad iki 2030 m. bus investuota apie 43 mlrd. EUR, įskaitant 11 mlrd. EUR viešųjų investicijų pagal Europos lustų iniciatyvą. Tačiau reikia daug daugiau aiškumo dėl finansavimo šaltinių ir sumų, esamų biudžeto asignavimų panaudojimo ir pagal kiekvieną biudžeto eilutę remtinų tikslų. 3.2.2. EESRK skeptiškai vertina tai, kad ES lustų strategijoje numatytos viešosios investicijos, kurių dalis jau buvo skirta mikroelektronikos srities veiksmams, atitinka jos užmojus. ES pramonės konkurentai teikė ir toliau teikia daug didesnę paramą savo puslaidininkių ekosistemoms, kurios jau užima geresnę padėtį pasaulinėje vertės grandinėje. Todėl EESRK mano, kad norint pasiekti plataus užmojo iniciatyvoje iškeltus tikslus tiek rinkos dalies, tiek laiko atžvilgiu, reikia daugiau išteklių nei šiuo metu numatyta. Administracinės naštos, susijusios su galimybe naudotis šiais ištekliais, mažinimas turėtų būti laikomas prioritetu. 3.2.3. Siekdama kuo veiksmingiau panaudoti ribotus išteklius, ES taip pat turėtų apsvarstyti galimybę teikti pirmenybę konkrečioms technologijoms ar vertės grandinės segmentams. Koordinuojant veiksmus su bendraminčiais partneriais būtų galima užtikrinti papildomumą ir nedubliuoti pastangų. 3.2.4. EESRK taip pat mano, kad dėl biudžeto perskirstymo iš programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos neturėtų pritrūkti išteklių kitoms prioritetinėms sritims, pavyzdžiui, kosmoso, DI ir kibernetinio saugumo, ir konkretiems jų tikslams pasiekti. Be to, neturėtų būti perskirstomos lėšos iš Europos gynybos fondo, nes tai sumažintų ir taip ribotus strateginio gynybos sektoriaus rėmimo išteklius. 3.3. Ypatingos svarbos sektoriai 3.3.1. Europos lustų akte pripažįstama „ypatingos svarbos sektorių“, įskaitant gynybos bei aviacijos ir kosmoso sektorius, svarba ir numatoma jiems teikti pirmenybę didelių tiekimo sutrikimų atveju. EESRK palankiai vertina šį strateginį požiūrį, nes jis atspindi gyvybiškai svarbų šių sektorių vaidmenį užtikrinant mūsų visuomenės saugumą ir atsparumą. 3.3.2. Tačiau EESRK mano, kad sąvoka „ypatingos svarbos sektoriai“ turėtų atsispindėti visuose iniciatyvos ramsčiuose. Visų pirma į Europos lustų iniciatyvą turėtų būti įtrauktos konkrečios priemonės, skirtos ypatingos svarbos sektoriams remti, įskaitant prioritetinę prieigą prie bandomųjų linijų, o integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų rezervuoti bent dalį savo bendrų gamybos pajėgumų, kad patenkintų šių sektorių paklausą. 3.4. Strateginė gynybos bei aviacijos ir kosmoso sektorių svarba 3.4.1. EESRK yra įsitikinęs, kad Europos lustų aktu turėtų būti užtikrinta parama gynybos bei aviacijos ir kosmoso sektoriams, atsižvelgiant į jų strateginę svarbą ir ypatingos svarbos statusą. Teikiant paramą turėtų būti atsižvelgta į šių sektorių ypatumus, įskaitant jų mažą rinkos dalį ir ribotas galimybes daryti įtaką susijusioms investicijoms ir rinkos pasirinkimui. 3.4.2. Atsižvelgiant į šiuos ypatumus, siekiant šiems sektoriams užtikrinti tiekimo saugumą, reikalinga tinkama pusiausvyra tarp į rinką orientuoto, apimtimi pagrįsto požiūrio ir strateginio, svarba pagrįsto požiūrio. Šią pusiausvyrą visų pirma turėtų atspindėti santykinis užsakymų pirmenybės suteikimas gamybos įrenginiams ir produktų paskirstymas po bendrų pirkimų, kai gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriai konkuruotų su daug didesnėmis pramonės šakomis. 3.5. Aplinkos apsauga 3.5.1. EESRK mano, kad Europos lustų aktas turėtų būti visiškai suderintas su ES strateginiu tikslu iki 2030 m. sukurti ekologišką ir tvarią ES ekonomiką, ir jį remti. Šiuo tikslu reikėtų stiprinti puslaidininkių iniciatyvų poveikio aplinkai mokslinius tyrimus, kad būtų galima nuodugniai suprasti visos vertės grandinės poveikį aplinkai, o ne tik galutinio gaminio veiksmingumą. 3.5.2. Atitinkamai, viešoji parama turėtų būti sutelkta į puslaidininkių iniciatyvas, kurios yra glaudžiai susijusios su „žaliosiomis“ taikomosios programomis, be kita ko, suteikiant įmonėms, kurios kuria tokius produktus, geresnes viešosios paramos sąlygas. 3.6. Valdymas 3.6.1. Pramonės suinteresuotieji subjektai gali geriau nei bet kas kitas stebėti rinkos tendencijas ir įvertinti galimas tiekimo sutrikimų šalinimo priemones. Todėl EESRK yra įsitikinęs, kad šie suinteresuotieji subjektai, ypač iš puslaidininkių sektoriaus ir ypatingos svarbos sektorių, turėtų glaudžiai įsitraukti į lustų strategijos valdymą, be kita ko, kaip visateisiai Puslaidininkių tarybos ir jos pogrupių nariai. Įtraukus pradinės grandies ir galutinės grandies sektorius taip pat pagerės jų koordinavimas, todėl pramonė galės spręsti tiekimo sutrikimus be didelio rinkos įsikišimo. 3.7. Nuoseklumas 3.7.1. ES lygmeniu lustams jau skiriama daug politikos priemonių, pavyzdžiui, programa „Europos horizontas“, Skaitmeninė Europos programa, Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas ir Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centras. Europos žaliavų aljansas taip pat nagrinėja susijusias temas. Siekiant kuo didesnio bendro veiksmingumo ir efektyvumo, šios priemonės ir Europos lustų aktas turi būti visiškai nuoseklūs ir aiškiai tarpusavyje susiję. Reikės koordinuoti ES lygmens iniciatyvas ir valstybių narių aktyviai rengiamus nacionalinius projektus. 4. Konkrečios pastabos 4.1. Mokslinių tyrimų ir technologinės lyderystės stiprinimas 4.1.1. EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą remti naujos kartos technologijas, pavyzdžiui, < 2 nm tranzistorius, perversmines DI technologijas ir kvantinius lustus. Šios technologijos turi didelį potencialą patenkinti būsimus strateginių pramonės šakų, įskaitant gynybos ir aviacijos bei kosmoso pramonę, poreikius, todėl labai svarbu greitai plėtoti ir apsaugoti Europos intelektinę nuosavybę šiose srityse. 4.1.2. Tuo pat metu Europos galutinės grandies pramonės šakoms, įskaitant gynybos ir aviacijos bei kosmoso pramonę, ir toliau reikės specializuotų didesnio dydžio elementų lustų. Todėl Europos lustų akte nereikėtų dėmesio sutelkti vien į mažiausius lustus – turėtų būti skatinamos visų reikalingų rūšių lustų inovacijos. 4.2. Pirmavimas projektavimo, gamybos ir integravimo į korpusą srityse 4.2.1. EESRK palankiai vertina tai, kad Europos lustų iniciatyvoje pabrėžiamas glaudus su pasiūla ir paklausa susijusių dalyvių bendradarbiavimas, taip pat numatytas Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljanso patariamasis vaidmuo, nes ir viena, ir kita padės užtikrinti pastangų nuoseklumą. 4.2.2. EESRK yra įsitikinęs, kad Europos gynybos ir aviacijos bei kosmoso pramonės atsparumui ir savarankiškumui ypač svarbu, kad ES turėtų savo pajėgumus ateities elektronikai kurti, įskaitant tokius elementus kaip kibernetinė apsauga, DI pajėgumai, moduliškumas ir pakartotinis naudojimas. 4.2.3. EESRK visapusiškai remia naujoviškų bandomųjų linijų, skirtų prototipams, kūrimą. Siekiant skatinti komercinės gamybos ir strategiškai svarbaus gynybos ir aviacijos bei kosmoso gamybos sektoriaus sinergiją, šiame kontekste projektuojant lustus reikėtų atsižvelgti į unikalius šių dviejų sektorių reikalavimus. Pirmenybinė prieiga prie bandomųjų linijų taip pat turėtų būti suteikta projektams, kuriais siekiama patenkinti gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektorių poreikius. 4.2.4. EESRK mano, kad rengiant sertifikavimo procedūras pirmenybė turėtų būti teikiama gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriams kaip strateginiams sektoriams. Labai svarbus bus standartų kūrimas. Siekiant kuo labiau padidinti sinergijos potencialą, įgyvendinant Europos lustų iniciatyvą galėtų būti remiamas bendrų karinių ir civilinių standartų kūrimas Europos standartizacijos strategijoje. 4.3. Europos ekosistemos stiprinimas ir tiekimo saugumo užtikrinimas 4.3.1. EESRK sutinka, kad reikės didelės ir greitos viešosios paramos, kad būtų paskatintos didelės privačios investicijos, būtinos Europos gamybos pajėgumams sustiprinti. Norint pritraukti šias investicijas, labai svarbu užtikrinti teisinį tikrumą ir kuo labiau sumažinti biurokratines kliūtis. Todėl labai svarbu aiškiai apibrėžti integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų paskyrimo ir leidimo teikti valstybės pagalbą kriterijus bei racionalizuoti administracines procedūras. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir nediskriminacinį valstybės pagalbos taisyklių taikymą, taip pat reikėtų nustatyti įvairių galimų paramos priemonių koordinavimo kriterijus. 4.3.2. EESRK palankiai vertina tai, kad pagal principą „pirmasis tokio pobūdžio“ numatoma remti inovacijas ne tik technologijos mazgo, bet ir proceso technologijos, veiksmingumo ir tvarumo požiūriu. Siekiant pripažinti įrenginius, kurie tiesiogiai naudingi kelioms valstybėms (pvz., įsipareigojant vienodomis sąlygomis aprūpinti kelių valstybių narių įmones), būtų galima taikyti papildomą ES masto principą. 4.3.3. Siekiant išvengti brangiai kainuojančio valstybių narių varžymosi dėl subsidijų, EESRK siūlo kuo labiau koordinuoti viešąjį finansavimą ES lygmeniu (pvz., naudojantis bendrąja įmone ir BEISP sistema bei koordinuojant nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų skaitmeninimo skyrius, pagal kuriuos 20 % arba 145 mlrd. EUR turėtų būti skirta skaitmeninei pertvarkai). Pakoreguotas valstybės pagalbos kontrolės mechanizmas pagal SESV 107 straipsnį taip pat leistų greičiau ir labiau nuspėjamai įvertinti viešąją paramą. Reikėtų pažymėti, kad, pavyzdžiui, laikinoji valstybės pagalbos sistema reaguojant į COVID-19 protrūkį buvo sėkmingai taikyta užtikrinant savalaikę ir tinkamą paramą, kaip ir Gairės dėl paramos plačiajuosčiam ryšiui. Nors viešoji parama integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms gali būti teikiama iki 100 % finansavimo trūkumo, papildomos gairės analizei atlikti yra labai sveikintinos. Pavyzdžiui, integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, kurios taip pat atitinka ES masto kriterijų, galėtų būti greičiau duotas leidimas skirti valstybės pagalbą. 4.3.4. EESRK mano, kad vertindama valstybės pagalbą Komisija turėtų atsižvelgti į papildomus tikslus, pavyzdžiui, skatinti strateginius sektorius, kaip antai gynybos ir aviacijos bei kosmoso, ir užtikrinti suderinamumą su ES tvarumo tikslais. 4.4. Didelio įgūdžių trūkumo problemos sprendimas 4.4.1. Skaitmeniniai įgūdžiai yra labai svarbūs siekiant įgyvendinti Europos tikslus puslaidininkių srityje, o jų paklausa ir toliau augs. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad dėmesys sutelkiamas į Europos skaitmeninių įgūdžių spragų šalinimą, ir ragina ambicingai įgyvendinti numatytas atitinkamas iniciatyvas. 4.5. Pasaulinių tiekimo grandinių supratimas ir išankstinis pasirengimas būsimoms krizėms 4.5.1. EESRK palankiai vertina tai, kad strateginis dėmesys skiriamas tiekimo grandinių žemėlapiams sudaryti ir stebėsenai vykdyti bei sutrikimų rizikai nustatyti. Tam tikrų rūšių rizika yra tiesiogiai susijusi su gynybos ir aviacijos bei kosmoso sektoriais, įskaitant aplinkosaugos, socialinės ir valdymo politikos, ES reglamentų, pavyzdžiui, REACH, poveikį ir užsienio tiekėjų kilmės šalių užsienio ir eksporto politikos (pvz., JAV teisės akto dėl tarptautinio ginklų perdavimo (ITAR) ir Amerikos apskaitos taisyklės (EAR)) poveikį tiekėjams. 4.5.2. Vykdant šią užduotį reikia laikytis požiūrio, kuris atspindėtų sudėtingą tarpvalstybinį tiekimo grandinių pobūdį ir užtikrintų informacijos nuoseklumą. Todėl EESRK ragina, kad duomenis centralizuotai rinktų viena paskirta ES lygmens įstaiga, kuriai visos Sąjungos įmonės teiktų ataskaitas, vadovaudamosi aiškiais ir suderintais reikalavimais. Turėtų būti nustatyti tinkami mechanizmai, užtikrinantys pramonės atstovų pateiktos neskelbtinos informacijos konfidencialumą. 4.5.3. Galiausiai svarbu aiškiai apibrėžti taisykles, kurios taikomos krizės sąlygomis. Pavyzdžiui, dauguma lustų rūšių naudojama įvairiose pramonės šakose, todėl pasaulinio trūkumo atveju kelių ypatingos svarbos sektorių įmonėms greičiausiai reikės prieigos prie tų pačių produktų ir gamybos pajėgumų. Todėl būtini aiškūs užsakymų prioritetų nustatymo ir produktų paskirstymo vykdant bendrus pirkimus kriterijai. 4.6. Tarptautinis bendradarbiavimas 4.6.1. Pasaulinė puslaidininkių ekosistema yra sudėtinga, specializuota ir labai tarpusavyje priklausoma. Todėl pastangos didinti gamybos pajėgumus ir atsparumą ES lygmeniu turi būti derinamos su bendradarbiavimu su bendraminčiais tarptautiniais partneriais. Panaudojant kiekvieno partnerio pranašumus ir rengiant suderintas strategijas bus skatinama sinergija, išvengiama pastangų dubliavimo ir didinamas veiksmingumas visoje vertės grandinėje. Bendradarbiaudama su partneriais lustų srityje, ES turėtų kuo geriau pasinaudoti esamais forumais, pavyzdžiui, ES ir JAV prekybos ir technologijų taryba, įtraukiant pramonės suinteresuotuosius subjektus, atsižvelgiant į jų patirtį ir vaidmenį įgyvendinant projektus vietoje. Briuselis, 2022 m. gegužės 13 d. Pramonės permainų konsultacinės komisijos pirmininkas Pietro Francesco DE LOTTO

(1) „TechNavio“, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021–2025, 2021 m. lapkričio mėn.; Gartner, „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020“, Gartner Press Release, 2021 m. balandžio 12 d.

(2) Attinasi, Maria Grazia, ir kt. „The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices“, ECB Economic Bulletin 4/2021, 2021 m. balandžio mėn.