LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2004 7 14 
KOM(2004) 469 galutinis 
2004/0150 (COD) .
 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS SPRENDIMAS 
nustatantis program ą Kultūra 2007 (2007-2013) 
. 
(pateiktas Komisijos) 
  
{SEC(2004) 954} 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. ĮŽANGA : KONTEKSTAS  
1.1 Teisinis pagrindas 
Europos bendrijos steigimo sutarties 151 straipsnis yra tinkamas Bendrijos veiksm ų kultūros 
srityje teisinis pagrindas.  
Šiame straipsnyje pabr ėžiama būtinybė gerbti dvi pagrindines s ąvokas: viena vertus, gerbti 
kultūrų įvairovę, laikantis subsidiarumo principo, k ita vertus – iškeliamas bendras kult ūrinis 
paveldas ir bendradarbiavimas tarp valstybi ų narių. Taigi reikia skatinti kult ūrinį 
bendradarbiavim ą tarp valstybi ų narių, papildant j ų veiksmus.  
1.2 151 straipsnio įgyvendinimas 
Remiantis šiuo straipsniu buvo pa tvirtintos dvi pirmosios program ų kartos: pirmiausiai, 
sektorinės programos ,,Kaleidoskopas”, ,,Ariadn ė” ir ,,Rafaelis”1 1993–1999 m., po to – 
vienintelė pagrindų programa ,,Kult ūra 2000”2, patvirtinta 2000 m. vasario m ėn. Visomis 
šiomis programomis buvo siekiama skatinti k ūrybą ir meninink ų judėjimą, kuo didesn į 
kultūros prieinamum ą, meno ir kult ūros sklaid ą, tarpkult ūrinį dialogą ir Europos taut ų 
istorijos pažinim ą.  
Tuo pačiu Europos S ąjunga remia ir organizacijas bei kult ūrinio bendradarbiavimo tinklus, 
kurie prisideda prie m ūsų žemyno integracijos ir Europos pilietin ės visuomen ės kūrimosi3 bei 
padeda užtikrinti svarbiausi ų su deportacijomis susijusi ų vietovių bei archyv ų apsaugą ir 
atminimą4. 
Galiausiai, ES nuo 1985 m. kasmet skiria vien ą ar kelias Europos kult ūros sostines, kurioms 
prireikus teikiama ir finansin ė parama5. 
                                                 
1 Atitinkami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 719/96/EB 
(OL L 99, 1996 4 20), 2085/97/EB (OL L 291, 1997 10 24), 2228/97/EB (OL L 305, 1997 11 8). 
2 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 508/2000/EB (OL L 63, 2000 3 10) ir 626/2004/EB (OL 
L 99, 2000 4 3). 
3 Ypa č 1991 m. lapkri čio 14 d. Tarybos rezoliucija d ėl Europos kult ūros tinklų (OL C 314, 1991 12 5). 
4 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 792/2004/EB (OL L138, 2004 4 30). 
5 Iš pradži ų buvęs tarpvyriausybine iniciatyva, šis renginys tapo Bendrijos veiksmais tiesiogine prasme, 
priėmus Europos Parlamento ir Tarybos sprendim ą Nr. 1419/1999/EB (OL L 166, 1999 7 1). 
 
LT 3   LT 2. N AUJOSIOS PROGRAMOS PAGRINDAI  
2.1 Didžiulis tyrimo ir prognozavimo darbas  
Rengiant nauj ąją programą ir siekiant nustatyti kult ūrinio bendradarbiavimo srityje vykdytos 
veiklos rezultatus, buvo atliktas Bendrijos kult ūrinių veiksmų ir program ų vertinimas6. Be 
vertinimo, daug pad ėjo ir įvairi kult ūros sektoriaus pagalba bei Komisijos patirtis, įgyta 
įgyvendinant kult ūros programas.  
Be to, Komisija atliko didžiul į ateities apsvarstymo darb ą. Pavyzdžiui, ji organizavo 
Kultūrinio bendradarbiavimo forum ą7, įpareigojo ekspert ų grupę apsvarstyti b ūsimą kultūros 
programą8 ir organizavo vieš ąsias konsultacijas9. Šalia viso to Komisija  dar pati organizavo 
arba dalyvavo seminaruose tarpsektorin ėmis ar sektorin ėmis temomis bei užsak ė įvairius 
tyrimus, susijusius su kult ūriniu bendradarbiavimu10.  
Galiausiai, rengdama savo pasi ūlymą, Komisija atsižvelg ė ir į Tarybos, Europos Parlamento ir 
Regionų komiteto darbus11. 
2.2 Svarbiausi rezultatai 
Šis didžiulis darbas vis ų pirma įrodė kultūrinės veiklos Europos S ąjungoje pagr įstumą ir 
svarbą. 
Tačiau jis atskleid ė ir kai kuriuos tr ūkumus, kuriuos tur ėtų ištaisyti naujoji programa. 
                                                 
6 Kult ūros program ų ,,Kaleidoskopas”, ,,Ariadn ė” ir ,,Rafaelis” ex post  vertinimas, programos ,,Kult ūra 
2000” tarpinis vertinimas, europin ės svarbos kult ūrinių institucijų vertinimas. 
7 2001 m. lapkri čio 21-22 d. forumas apie kult ūrinį bendradarbiavim ą Europoje. 
8 2003 m. birželio m ėn. ekspert ų grupė pateikė ataskaitą, pavadint ą ,,Towards a new cultural framework 
programme of the European Union”. 
9 Viešosios konsultacijos d ėl būsimos Europos kult ūrinės programos, vykusios 2003 m. balandžio – 
liepos mėn. internetu. 
10 Kult ūros sektoriaus užimtumo galimybi ų išnaudojimo ir vystymo skaitmenin ėje eroje tyrimas (2001 m. 
birželis), asmen ų ir kūrinių mobilumo bei laisvo jud ėjimo Europos kult ūros sektoriuje tyrimas (2002 m. 
balandis), dalyvavimo kult ūros veikloje Europos S ąjungoje ,,eurobarometro” tyrimai (2002 m. 
balandis), galimybi ų studija d ėl Europos kult ūrinio bendradarbiavimo steb ėjimo centro steigimo (2003 
m. rugpjūtis), ataskaita apie Europos kult ūrinio bendradarbiavim ą (2003 m. spalis). 
11 Ypa č į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos rezoliucij ą (OL C 162, 2002 7 6) ir 2002 m. gruodžio 19 d. 
Tarybos rezoliucij ą (OL C 13,.2003 1 18), 2001 m. rugs ėjo 5 d. Europos Pa rlamento rezoliucij ą (OL C 
72 E, 2002 3 21), 2002 m. vasario 28 d. Europos Parlamento rezoliucij ą (OL C 293 E, 2002 11 28) ir 
2002 m. spalio 21 d. Eu ropos Parlamento rezoliucij ą (OL C 300 E, 2003 12 11), bei 2003m. spalio 9 d. 
Regionų komiteto nuomon ę dėl programos ,,Kult ūra 2000” prat ęsimo. 
 
LT 4   LT 2.2.1 Europos kult ūrinė veikla 
Šiandienin ė Bendrijos veikla perdaug išskaidyta. Be pagrind ų programos ,,Kult ūra 2000” 
veikia dar du pagrindiniai Bendr ijos veiksmai: parama europin ės svarbos kult ūrinėms 
institucijoms ir akcija ,,Europos kult ūros sostin ės”. Jų ryšys su šia programa yra per silpnas, 
gal net visai neegzistuojantis. Toks išsiskaidymas į tris veiksmus kenkia Bendrijos įvaizdžiui 
piliečių akyse – nes jie nežino, kokios didžiul ės pastangos dedamos siekiant išsaugoti ir 
skleisti jų kultūrą ir atsižvelgti į kultūros matmen į Europos s ąrangoje apskritai – bei silpnina 
visumos darn ą.  
2.2.2 Programa ,,Kult ūra 2000”  
Programa ,,Kult ūra 2000” siekiama  per daug tiksl ų turint galvoje ribotus finansinius išteklius, 
kuriais ji disponuoja. Tai mažina programos veiksmingum ą bei jos aiškum ą, nes remiami 
projektai – j ų daug ir įvairių – gali sudaryti išsibarstymo įspūdį.  
Be to, programai ,,Kult ūra 2000” b ūdingą skirtingų kultūros šakų atskyrim ą kultūros atstovai 
vertina kaip suvaržym ą, nes jis neleidžia pa kankamai atsižvelgti į besikeičiančią kultūros 
sektoriaus tikrov ę ir tokiu b ūdu kyla pavojus, kad kai kurios kult ūrinės raiškos formos bus 
išstumtos.  
2.2.3 Remiami veiksmai 
Bendrijos kult ūros programoje neatsižvelgiama į kai kuriuos veiksmus. D ėl to kol kas stinga 
tikros paramos apm ąstymams apie kult ūrinio bendradarbiavimo Eu ropoje uždavinius ir b ūdus. 
3. TREČIOSIOS KARTOS PROGRAMA  
3.1 Bendroji vizija 
Bendras Bendrijos veiksm ų tikslas yra pl ėtojant Europoje kult ūrinį bendradarbiavim ą 
įgyvendinti bendr ą kultūros erdvę. Tokiu būdu ši veikla nuo pat pradži ų aktyviai prisid ėtų prie 
europinio identiteto vystymo. 
Kaip Komisija nurod ė savo neseniai skelbtame komunikate12, ,,savaime suprantama, kad visi 
Bendrijos veiksmai kult ūros srityje galiausiai yra skirti pilie čiams. Tačiau, kad pasiekt ų 
piliečius ir pasi ūlytų jiems kokybišk ą europinio masto kult ūrinę veiklą, Europos institucijoms 
reikalingi tarpininkai”. Šie tarpininkai – tai teatrai, muziejai, profesin ės asociacijos, tyrim ų 
centrai, universitetai, kult ūros institutai, valstybin ė valdžia ir pan.  
                                                 
12 ,,Veiksminga pilietyb ė: skatinti Europos kult ūrą ir įvairovę jaunimo, kult ūros, audiovizualin ėmis ir 
pilietinio dalyvavimo programomis”, KOM (2004) 154 galutinis. 
 
LT 5   LT Iš minėtų darbų aiškėja, kad būtina sumažinti tiksl ų skaičių, ir to siekiant reikia didžiausi ą 
pirmenyb ę teikti trims veiklos kryptims, kurioms buvo pla čiai pritarta13 : remti 
transnacionalin į asmenų, dirbančių kultūros sektoriuje, mobilum ą, remti transnacionalin į 
kūrinių, meno ir kult ūros kūrinių ir dirbini ų judėjimą ir, galiausiai, skatinti tarpkult ūrinį 
dialogą. Kultūros veikėjams – taigi ir pilie čiams – reikia suteikti daugiau prog ų steigti tinklus, 
įgyvendinti projektus, b ūti labiau mobiliems arba skatinti kult ūrinį dialogą Europoje ir kituose 
pasaulio regionuose. Pagal program ą remiami projektai tur ės būti pakankamai didelio masto ir 
turėti maksimalios prid ėtinės vertės europiniu lygiu: kiek vienas projektas tur ės siekti bent 
dviejų iš šių tikslų. 
Palyginus su dviem pirmosiomis kult ūrinių veiksmų kartomis, si ūloma programa siekia tapti 
logišku, globaliu ir išsamiu daugiašalio kult ūrinio bendradarbiavimo Europoje įrankiu , 
pajėgiu suvokti vis ą jo sudėtingumą. Iš tiesų, šioje programoje numatomi trys priemoni ų 
lygiai, skirti trims skirtingiems ir vienas kit ą papildantiems kult ūrinio bendradarbiavimo 
sluoksniams, tod ėl atitinkantys skirtingus, bet vienas nuo kito priklausan čius, poreikius. Kaip 
tik čia glūdi pagrindin ė šios programos naujov ė: bendroji vizija, suvokianti kult ūros 
sektoriaus visum ą ir skatinanti tarpusavio s ąveikas.  
Kiekvieną priemoni ų lygį atitinka vienas skyrius.  
Pirmasis skyrius – tai tiesiogin ė finansin ė parama t ęstiniams, tiriamiesiems arba 
,,specialiesiems” bendr adarbiavimo projektams14. Jis svarbus tuo, kad sk atina europinio masto 
kultūrinės veiklos dinamiškum ą ir yra ap čiuopiamas Europos pilie čiui matomais veiksmais 
tiek programoje dalyvaujan čių šalių viduje, tiek už j ų teritorijos rib ų. Šis skyrius taip pat leis 
Europos S ąjungai sustiprinti savo kult ūrinę įtaką tarptautiniu mastu, skatinant projekt ų 
skaičiaus didėjimą.  
Tačiau šią veiklą būtina papildyti labiau strukt ūrinio pob ūdžio bendradarbiavim ą 
skatinančiomis intervencijomis, neapsiriboti vien tik projektiniu metodu. Tod ėl antruoju 
skyriumi numatoma visiškai integruoti Bendrijos veiksm ų programą kultūros srityje Europos 
mastu veikian čioms organizacijoms remti; turima galvoje parama, užtikrinanti europini ų 
organizacij ų, dirban čių tvaraus kult ūrinio bendradarbiavimo labui arba atliekan čių 
europietiškosios kult ūros ,,ambasadori ų” vaidmen į bei turin čių didelę patirtį šioje srityje, 
funkcionavim ą15. 
                                                 
13 Pavyzdžiui, 2002 m. sausio 21 d. Tarybos rezoliucija (OL C 032, 2002 2 5), 2002 m. gruodžio 19 d. 
Tarybos rezoliucija (OL C13, 2003 1 18, p.5), 2002 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL 
C 300 E, p.156), 2003 m. rugs ėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliucija, Kult ūrinio bendradarbiavimo 
forumo išvados, vieš ųjų konsultacij ų rezultatai arba 2003 m. birželio m ėn. ekspert ų grupės ataskaita. 
14 Savo 2003 m. spalio 9 d. nuomon ėje Region ų komitetas pasisak ė už vietinio pob ūdžio ir didel ės 
kultūrinės vertės kultūros rengini ų rėmimą. Beje, iš tarpinio programos ,,Kult ūra 2000” vertinimo ir 
ankstesniųjų kultūros program ų vertinimų aišku, kad projektinis metodas yra tinkamas ir nuoseklus. 
15 1991 m. lapkri čio 14 d. rezoliucijoje (OL C 314, 1991 12 5) Taryba pabr ėžė kultūros organizacij ų tinklų 
svarbą kultūriniam bendradarbiavimui Europoje. 
 
LT 6   LT Tokia daugiamet ė parama tur ėtų leisti šioms organizacijoms subrandinti savo patirt į ir 
išplėtoti veiklą. Norint nenutraukti s ąsajų su paramos organizacijoms programa, reik ės remti 
veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti ir įamžinti svarbiausius su deportacijomis susijusius 
objektus ir archyvus. 
Galiausiai, tre čiasis skyrius skirtas tiriamajai ir info rmacijos veiklai remti, siekiant sukurti 
bendradarbiavimui palanki ą aplinką. Jame numatyti trys papildomi veiksmai, kurie įvairiuose 
lygiuose ,,apgl ėbia” kult ūrinį bendradarbiavim ą. Pirmuoju siekiama remiant kult ūrinio 
bendradarbiavimo tyrimus ir analiz ę paskatinti konceptuali ųjų priemoni ų kūrimą. Tai padėtų 
geriau pažinti š į reiškinį. Antrojo tikslas yra pl ėtojant internet ą kaip keitimosi informacija ir 
gera patirtimi priemon ę panaikinti kai kurias praktines bendradarbiavimui kylan čias kliūtis16. 
Trečiuoju numatoma remti ,,kult ūros informacinius punktus”, siekiant užtikrinti tikslin į, 
veiksming ą ir pagal poreikius pritaikyt ą praktinės informacijos apie nauj ąją program ą 
platinimą. 
Kiekvienas veiksmas turi b ūti vertinimas atsižvelgiant į tris specialiuosius tikslus.  
3.2 Specialieji naujosios programos tikslai  
Žemiau nurodyti specialieji tikslai turi tikros europin ės pridėtinės vertės. Tai reiškia, kad ši ų 
tikslų įgyvendinimas Bendrijos veiksm ais yra reikalingas, nes j ų negalima įgyvendinti 
nacionalin ėmis priemon ėmis17. Visi Bendrijos paramai gauti atrinkti projektai ar veiksmai 
privalės atitikti bent du iš ši ų tikslų.  
3.2.1 Remti kult ūros sektoriuje dirban čių asmenų transnacionalin į mobilumą 
Informacij ą apie socialines, reglament ų ir mokestines nuostatas, galiojan čias trumpalaik ės ar 
ilgalaikės viešnag ės kitoje šalyje metu, kult ūros profesij ų atstovai dar labai dažnai gauna tik 
nuotrupomis. Tod ėl norint paskatinti j ų mobilum ą, būtina skatinti tinkl ų kūrimąsi, siekti kuo 
didesnio koordinavimo bei tobulinti žini ų bei informacijos sklaid ą.  
Kultūros srityje Bendrijos veiksmais bus remiam i du mobilumo tipai: mobilumas teikiant 
kultūros paslaugas (pvz., turai) ir įsikūrimas bei mobilumas, kurio tikslas – lavinimasis, kit ų 
kultūrų ar menini ų praktikų pažinimas, keitimasis patirtimi. 
3.2.2 Skatinti transnacionalin į meno k ūrinių ir menin ės bei kult ūrinės produkcijos 
judėjimą  
Organizatoriams materiali ų ir nemateriali ų meno k ūrinių ir meno bei kult ūros dirbini ų 
išvežimas už valstyb ės ribų reiškia papildomas išlaidas: tran sporto, draudimo kaštai, išlaidos 
naujų rinkų ištyrimui, papildomos reklamos pasta ngos, reikalingos, norint supažindinti su 
                                                 
16 2002 m. sausio 21 d. rezoliucijoje (OL C 032, 2002 2 5) Taryba ragina Komisij ą ir valstybes nares 
,,bendradarbiavimui palengvinti ir keitimuisi informacija bei ger ąja patirtimi europiniu lygiu, skatinti 
naudojim ąsi jau egzistuojan čiais tinklais arba tais, kurie ateityje bus sukurti valstyb ėse narėse” ir 
,,skatinti kult ūrinės informacijos skleidim ą, kad Europos kult ūros turinys b ūtų prieinamas visiems 
piliečiams per pa čias moderniausias technologijas, ypa č tęsiant param ą Komisijos inicijuoto europinio 
elektroninio portalo vystymui bei susiejant š į portalą su valstybi ų narių turimu skaitmenizuotu kult ūros 
turiniu”. Kult ūrinio bendradarbiavimo steb ėjimo centro steigimo galimybi ų studija lygiai taip pat 
parodė, kad kult ūros operatori ų teikiamos informacijos srautus b ūtina organizuoti pasitelkiant daugyb ę 
įvairių tinklų ir interneto tinklalapi ų. 
17 Jau min ėtoji 2002 m. gruodžio 19 d. Rezoliucija (OL C 13, 2003 1 18, p. 5). 
 
LT 7   LT kūriniais ar menininkais, kurie užsienyje galb ūt nėra tokie žinomi, laiko s ąnaudos priiman čios 
rinkos pažinimui (priiman čios strukt ūros, teisiniai ir administraciniai formalumai ir pan.). 
Tačiau šis tikslas atitinka Sutart ies tikslus (3q ir 151 straipsnia i) bei kai kuriuos bazinius 
Bendrijos veiksmus (vidaus rinkos įgyvendinimas ir europin ės integracijos stiprinimas 
sukuriant bendr ąją kultūrinę erdvę). 
3.2.3 Skatinti tarpkult ūrinį dialogą 
Kadangi tarpkult ūrinis dialogas yra kult ūrų atvirumu ir lygybe gr įsti mainai, jis praturtina abi 
dialogo šalis ir ska tina kartu ieškoti bendr ų vertybių bei nuomoni ų. Jis gali suvaidinti labai 
svarbų vaidmenį integruojant naujuosius europie čius, skirting ų kultūrų atstovus.  
3.3 Priemon ės 
3.3.1 Naujas, atviresnis instrumentas Naujoji programa yra atviresn ė, nes ji atitr ūksta nuo sektorinio metodo (pagal meno ar 
kultūros šakas). Kult ūros veikėjams suteikiama laisv ė siūlyti jų interesus ir siekius 
atitinkančius sektorinius ar tarpsektorinius projek tus, jei šie atitinka bent du iš pirmiau 
aprašytų tikslų. Nė vienas kult ūrinės ar menin ės veiklos projektas n ėra atmetamas a priori .  
Siekiama, kad Bendrijos kult ūrinė veikla būtų prieinama įvairiausiems dalyviams nuo tinkl ų 
administratori ų, kultūrinių asociacij ų iki kult ūros sektoriaus įmonių ir leistų įvairių ir 
kintančių formų bendradarbiavim ą.  
Galiausiai, programa yra daug atviresn ė trečiųjų šalių dalyviams, ypa č toms šalims, kurios 
dalyvauja naujojoje kaimynyst ės politikoje, ir remia proj ektus, vykdomus už Europos 
Sąjungos rib ų, tokiu būdu skatindama jos įtakos plitim ą.  
3.3.2 Naujas, išsamesnis instrumentas  
Naujoji programa yra išsamesn ė, nes tas pats finansinis instrumentas apgl ėbia įvairius 
kultūrinio bendradarbiavimo aspektus. Pr ograma apima tris didelius veiksm ų skyrius. 
3.3.2.1 Pirmasis skyrius: kult ūros veiksm ų rėmimas  
Jis numato tiesiogin ę paramą įvairios trukm ės ir apimties europiniams bendradarbiavimo 
projektams, kuriais siekiama bent dviej ų pirmiau išvardyt ų tikslų. ,,Bendradarbiavimo 
centrai” daugiausia reikšm ės teikia bendradarbiavimo t ęstinumui. Kiekvienas centras 
suvienija vieno ar keleto sektori ų operatorius įvairiai veiklai ar daugiame čiams sektoriniams 
ar tarpsektoriniams projektams, kuriais siekiama bendro tikslo, įgyvendinti. 
,,Bendradarbiavimo veiksmai” orientuoti į kūrybiškum ą ir novatoriškum ą ir sudaro galimybes 
atsirasti naujiems bendradar biavimo ryšiams, kurie ka i kuriais atvejais gali b ūti tęsiami 
bendradarbiavimo centruose. Didžiausia ši ų veiksmų trukmė – vieneri metai, jie vienija 
Europos operatorius į sektorin ę arba tarpsektorin ę veiklą. ,,Specialieji veiksmai” yra 
,,simboliniai“ ir skatinantys bendrumo jausm ą. Būdami didelio masto ir užmojo, šie veiksmai 
turėtų susilaukti nemažo atgarsio  Europos tautose ir pad ėti joms geriau suvokti, kad visos jos 
priklauso vienai bendrijai, atskleisti valstybi ų narių kultūrinę įvairovę ir mokyti tarpkult ūrinio 
ir tarptautinio dialogo. Tokiu ,,specialiuoju veiksmu” yra, pavyzdžiui, akcija ,,Europos 
kultūros sostin ės”, kurios europin ė dimensija tur ės būti dar labiau sustiprinta.  
 
LT 8   LT 3.3.2.2 Antrasis skyrius: kult ūros srityje veikian čių europinių organizacij ų rėmimas 
Be tiesiogin ės paramos bendradarbiavimo projektams, dar reikia remti organizacij ų, dirbančių 
kultūrinio bendradarbiavimo labui arba atliekan čių europietiškosios kult ūros ,,ambasadori ų” 
vaidmenį, funkcionavim ą. Į naująją programą įtraukta parama šioms or ganizacijoms, siekiant 
padidinti Bendrijos veiksm ų nuoseklum ą.  
Šiai veiksm ų grupei taip pat priskiriami veiksmai, skirti apsaugoti ir įamžinti svarbiausius su 
deportacijomis susijusius objektus ir archyvu s – juos simbolizuoja memorialai buvusiose 
stovyklose ar kitose civili ų kančių ir masinio naikinimo vietose – bei išsaugoti auk ų atminimą 
tose vietov ėse. 
3.3.2.3 Tre čiasis skyrius: tiriam ųjų darbų ir informacijos rinkimo bei platinimo kult ūrinio 
bendradarbiavimo srityje r ėmimas  
Labai svarbu tur ėti informacij ą bei duomenis skai čiais apie tai, kaip pl ėtojamas kult ūrinis 
bendradarbiavimas Europos mastu, ypa č apie profesijos atstov ų mobilum ą, kūrinių judėjimą 
bei tarpkult ūrinį dialogą. Tai pad ės geriau pažinti pat į bendradarbiavimo reiškin į ir sukurti 
aplinką, palankią jo plėtrai.  
Beje, šia programa siekiama paskatinti šiuolaikin ės ryšio ir informacin ės priemon ės, kuri būtų 
skirta kult ūros sektoriuje dirban čių asmenų poreikiams bendradarbiavimo srityje tenkinti, 
plėtojimą internete.  
Galiausiai, siekiant už tikrinti, kad praktin ė su programa susijusi informacija bus platinama 
tikslingai, veiksmingai ir prisitaikant pagal poreikius, programoje yra numatyta parama ,,kultūros informaciniams punktams”. Šios įstaigos, veikian čios nacionaliniame lygmenyje, 
steigiamos savanoriškais pagrinda is, bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis. 
3.4. Paprastesn ė naudoti programa 
Minėtuose 2004 m. vasario 10 d. ir 2004 m. kovo 9 d. pranešimuose Komisija pabr ėžė, kaip 
yra svarbu pasinaudoti proga kai teisiniai instrumentai yra persvarstomi, ir supaprastinti 
Bendrijos instrument ų koncepcij ą ir įgyvendinim ą bei kuo labiau racionalizuoti nauj ąsias 
programas.
 
3.4.1 Paprastesn ės sąlygos paramos gav ėjams 
Komisija, atsižvelgdama į galiojančias finansines taisykles, išnagrin ės visas dabar įmanomas 
priemones, galin čias palengvinti suvaržymus paramos gav ėjams:  
- supaprastinti paraišk ų formas ir pateikimo s ąlygas,  
- padaryti paramos skyrimo proced ūrą skaidresn ę ir pagerinti informacijos teikim ą paramos 
prašytojams,  
- kur įmanoma, taikyti proporcingumo princip ą, pavyzdžiui, naudoti fiksuoto tarifo sistem ą 
mažoms įmokoms arba aiškiai identifikuojamoms išlaidoms ir apriboti reikalavimus d ėl 
paramą gaunančių organizacij ų finansini ų galimybi ų patikrinimo, kai kalbama apie nedideles 
subsidijas. 
 
LT 9   LT 3.4.2. Racionalizuotas valdymas 
Siekdama padidinti programos efektyvum ą ir veiksmingum ą, Komisija jos valdym ą patikės 
vykdančiajai agent ūrai, remdamasi Tarybos reglamentu d ėl vykdančiųjų agentūrų, kurioms 
patikėtos tam tikros Bendrijos program ų valdymo pareigos, statuso18 ir ,,Iš bendrojo Europos 
Bendrijų biudžeto finansuojam ų vykdančiųjų agentūrų steigimo ir veiklos gair ėmis”19. 
4. I ŠVADA  
Europos Komisija, vedama troškimo sukurti bendr ą kultūros erdvę, gerbdama nacionalin ę ir 
regioninę įvairovę, siūlo program ą, kuria siekiama pl ėtoti tarpvalstybin į kultūrinį 
bendradarbiavim ą remiant kult ūrinio bendradarbiavimo veiksmus, kult ūros srityje veikian čias 
Europos organizacijas, studijas ir  tiriamuosius darbus, informacij ą ir komunikacij ą.  
Komisija si ūlo Europos Parlamentui ir Tarybai priimti čia pridedam ą pateiktą sprendim ą dėl 
programos ,,Kult ūra 2007”.  
                                                 
18 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas Nr. 58/2003, OL L 11, 2003 1 16. 
19 C(2003) 4645, 2003 12 12. 
 
LT 10   LT 2004/0150 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS SPRENDIMAS 
nustatantis program ą ,,Kultūra 2007” (2007-2013) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 151 straipsnio 5 dalies pirm ą 
įtrauką, 
 atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą
20, 
 atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę
21, 
 laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos, 
 kadangi :  
(1) Siekiant gerbti ir remti kult ūrų įvairovę Europoje ir pagerinti Europos pilie čių žinias 
apie kitų Europos šali ų kultūrą, būtina skatinti kult ūrinį bendradarbiavim ą ir mainus. 
Skatinant kult ūrinį bendradarbiavim ą ir kultūrinę įvairovę prisidedama prie Europos 
pilietybės virsmo ap čiuopiama realybe, nes Europos pilie čiai skatinami tiesiogiai 
dalyvauti integracijos procese. 
(2) Kult ūra, išaukštindama Europos kult ūrų įvairovę ir jos kult ūras siejan čius matmenis, 
turėtų padėti padaryti Europos s ąjungą labiau matom ą už jos rib ų.
 
(3) Kad pilie čiai visiškai remt ų Europos integracij ą ir joje dalyvaut ų, labiau tur ėtų būti 
iškeliamos j ų bendros kult ūros vertyb ės ir šaknys kaip kertinis j ų tapatybės ir 
priklausymo visuomenei, grindžiamai laisve, lygybe, demokratija, tolerancija ir 
solidarumu, elementas. 
(4) B ūtina skatinti aktyv ų pilietiškum ą ir sustiprinti kov ą su visomis atskirties formomis, 
taip pat ir ksenofobija bei rasizmu. 
(5) Pagal Europos bendrijos st eigimo sutarties 3 straipsn į visais šiame straipsnyje 
išvardytais veiksmais Bendrija siekia panaikinti bet koki ą nelygybę ir skatinti vyr ų ir 
moterų lygybę. 
(6) Kult ūros programos ,,Kaleidoskopas”, ,,Ariadn ė” ir ,,Rafaelis” bei programa 
,,Kultūra 2000”, patvirtintos Europos Parlam ento ir Tarybos sprendimais Nr. 
719/96/EB22, Nr. 2085/97/EB23, Nr. 2228/97/EB24 ir Nr. 508/2000/EB25, buvo 
                                                 
20 OL C [...],[data], p. [...]. 
21 OL C [...], [data], p. [...]. 
22 OL L 99,1996 4 20, p. 20. 
 
LT 11   LT teigiami etapai įgyvendinant Bendrijos veiksmus kult ūros srityje; tokiu b ūdu įgyta 
nemažai patirties, ypa č atlikus ši ų kultūros program ų vertinimus. Dabar reikia 
racionalizuoti ir sus tiprinti Bendrijos kult ūros veiksmus remiantis vertinim ų 
duomenimis, konsultacij ų su visomis suinteresuotomis šalimis rezultatais ir Europos 
institucijų darbais. Tod ėl būtina nustatyti tam skirt ą programą. 
(7) Europos institucijos įvairiomis progomis pasisak ė apie Bendrijos kult ūrinę veiklą ir 
kultūrinio bendradarbiavimo uždavinius: Ta ryba savo 2002 m. birželio 25 d. 
rezoliucijoje d ėl europinio bendradarbiavimo naujojo darbo plano kult ūros srityje26 ir 
2002 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje, įgyvendinan čioje europinio bendradarbiavimo 
darbo plan ą kultūros srityje27, Europos Parlamentas 2001 m. rugs ėjo 5 d. 
rezoliucijoje d ėl kultūrinio bendradarbiavimo Europos S ąjungoje28, 2002 m. vasario 
28 d. rezoliucijoje d ėl programos ,,Kult ūra 2000” įgyvendinimo29, 2002 m. spalio 22 
d. rezoliucijoje d ėl teatro ir spektaklio meno svarbos ir dinamizmo išsipl ėtusioje 
Europoje30, ir Region ų komitetas 2003 m. spalio 9 d. nuomon ėje dėl programos 
,,Kultūra 2000” prat ęsimo.  
(8) Taryba pabr ėžė, kad kult ūros srityje Bendrijos lygi u reikalingas nuoseklesnis 
metodas ir kad, kalbant apie kult ūrinį bendradarbiavim ą Europoje, europin ė pridėtinė 
vertė yra esmin ė ir lemianti s ąvoka bei vis ų Bendrijos veiksm ų kultūros srityje 
pagrindin ė sąlyga31. 
(9) Kad bendra Europos taut ų kultūros erdvė taptų realybe, reikia remti tarpvalstybin į 
kultūros veikėjų mobilum ą, tarpvalstybin į kūrinių bei meno ir kult ūros dirbini ų 
judėjimą bei skatinti kult ūrinį dialogą ir kultūrinius mainus. 
(10) Atsižvelgiant į tai, reikia remti aktyvesn į kultūrinės veiklos dalyvi ų 
bendradarbiavim ą, skatinant juos steigti bendradar biavimo centrus bendrai veiklai 
vykdyti, imti remti tikslinge snius tikrosios europin ės pridėtinės vertės turinčius 
veiksmus, remti simbolin ę vertę turinčius kultūrinius renginius, teikti param ą 
europinėms kultūrinio bendradarbiavimo įstaigoms, skatinti tiriamuosius darbus 
pasirinktomis europin ės svarbos temomis ir inform acijos rinkimo bei platinimo 
veiklą kultūrinio bendradarbiavimo srityje. 
(11) Įgyvendinant sprendim ą, nustatant į Bendrijos veiksmus d ėl Europos kult ūros sostin ės 
renginių 32, reikia šiems renginiams skirti žym ų finansavim ą, nes jie patraukia 
daugelio europie čių dėmesį ir padeda stiprinti priklausymo vienai kult ūros erdvei 
jausmą. Rengiant šiuos renginius, reik ia akcentuoti visos Europos kult ūrinį 
bendradarbiavim ą.  
                                                                                                                                                         
23 OL L 291, 1997 10 24, p. 26. 
24 OL L 305, 1997 11 8, p. 31. 
25 OL L 63, 2000 3 10, p. 1. 
26 OL C 162, 2002 7 6, p. 5. 
27 OL C 13, 2003 1 18, p. 5. 
28 OL C 72 E, 2002 3 21. 
29 OL C 293 E, 2002 11 28, p. 105 
30 OL C 300 E, 2003 12 11, p. 156 
31 Min ėtosios 2002 m. birželio 25 d. ir 2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucijos. 
32 1999 m. geguž ės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr.1419/1999/EB, nustatantis 
Bendrijos veiksmus d ėl Europos kult ūros sostin ės renginių 2005-2019 m. (EB OL L 166, 1999 7 1). 
 
LT 12   LT (12) Reik ėtų remti organizacij ų, dirbančių Europos kult ūrinio bendradarbiavimo labui ir 
tokiu būdu atliekan čių Europos kult ūros ,,ambasadori ų” vaidmen į, veiklą, taikant 
Europos S ąjungos patirt į, įgytą Europos Parlamento ir Tarybos 2004 m. balandžio 21 
d. sprendimu Nr. 792/2004/EB, nustatan čiu Bendrijos veiksm ų program ą, 
skatinančią organizacijas, veikian čias Europos mastu kult ūros srityje33.  
(13) Taip pat reikia t ęsti Europos S ąjungos veikl ą, pradėtą pagal min ėtąjį Sprendim ą Nr. 
792/2004/EB, kad b ūtų užtikrinta europin ė ir tarptautin ė nacių koncentracijos 
stovyklų kaip istorijos paminkl ų apsauga. 
(14) Norint padidinti prid ėtinę Bendrijos veiksm ų vertę, būtina, kad įgyvendinant š į 
sprendimą ir kitas susijusias Bendrijos politikas, veiksmus ir priemones, pagal 
Sutarties 151 straipsnio 4 dal į vykdomos priemon ės derėtų tarpusavyje ir viena kit ą 
papildytų.  
(15) Reikia, kad programa, laikydamasi žodžio laisv ės principo, prisid ėtų prie Europos 
Sąjungos pastang ų skatinti darn ų vystymąsi ir kovą su bet kokia diskriminacijos 
forma. 
(16) Šalys kandidat ės į Europos S ąjungą ir EFTA šalys, pasirašiusios EEE sutart į, yra 
potencialios Bendrijos program ų dalyvės pagal su šiomis valstyb ėmis pasirašytas 
sutartis.  
(17) 2003 m. birželio 19-20 d. Salonik ų Europos Vadov ų Taryba patvirtino ,,Darbotvark ę 
Vakarų Balkanams: žengiant Europos integracijos keliu”, numatan čią, kad Bendrijos 
programos tur ėtų būti prieinamos šalims, dalyvaujan čioms stabilizacijos ir 
asociacijos procese, tarp Bendrijos ir ši ų šalių sudarant pagrind ų susitarimus. Šioms 
šalims, jei jos to nori, priklausomai nuo biudžeto galimybi ų ar savo politini ų 
prioritetų, turi būti suteikta galimyb ė dalyvauti programoje ar pritaikyta siauresn ė 
bendradarbiavimo formul ė, skiriant papildom ą finansavim ą ar taikant specifines 
sąlygas, dėl kurių susijusios šalys turi susitarti.  
(18) Programa taip pat turi b ūti atvira bendradarbiavimui – kurio s ąlygas dar reikia 
nustatyti – su kitomis tre čiosiomis šalimis, pasirašiusiomis su Europos bendrija 
sutartis, kuriose yra kult ūrai skirtas straipsnis.  
(19) Reikia sukurti viening ą kultūrinio bendradarbiavimo finansavimo ir programavimo 
instrument ą laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., 
pavadintą programa ,,Kult ūra 2007”. 
(20) Bendrijos veiksmai papildo naciona linius ir regioninius veiksmus kult ūrinio 
bendradarbiavimo srityje. Žinant, kad d ėl numatyt ų veiksmų transnacionalinio 
pobūdžio valstyb ės narės negali tinkamai įgyvendinti jais siekiam ų tikslų 
(transnacionalinio kult ūros darbuotoj ų mobilumo Europoje, tr ansnacionalinio meno 
kūrinių ir kultūros bei meno dirbini ų judėjimo bei tarpkult ūrinio dialogo), ir j ų siekti 
geriau yra Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis reikaling ų priemoni ų pagal subsidiarumo 
principą, įteisintą Sutarties 5 straipsniu. Pagal šiame straipsnyje apibr ėžtą 
                                                 
33 OL L 138, 2004 balandžio 30 d. 
 
LT 13   LT proporcingumo princip ą, šiuo sprendimu veikiama tik tiek, kiek b ūtina numatytiems 
tikslams pasiekti. 
(21) Įdiegiant Bendrijos param ą, reikia atsižvelgti į specifinį Europos kult ūros sektoriaus 
pobūdį ir stengtis, kad administracin ės ir finansin ės procedūros būtų kuo paprastesn ės 
ir pritaikytos pagal si ekiamus tikslus bei kult ūros sektoriaus papro čius ir poky čius. 
(22) Per Komisijos bendradarbiavim ą su valstyb ėmis narėmis reikia užtikrinti šios 
programos nuolatin ę kontrolę ir vertinim ą, kad būtų galima atlikti reikalingas 
korekcijas, ypa č susijusias su priemoni ų įgyvendinimo prioritetais.Vertinim ą turi 
atlikti nepriklausomos ir nešališkos institucijos. 
(23) B ūtina imtis atitinkam ų priemoni ų, kurios pad ėtų užkirsti keli ą sukčiavimui ir 
piktnaudžiavimui, susigr ąžinti prarastas, neteis ėtai išmokėtas ar panaudotas l ėšas;  
(24) Šiuo sprendimu turi b ūti siekiama visam programos laikui nustatyti finansines 
nuostatas, tampan čias pagrindiniu orientyru, kaip apibr ėžta 1999 m. geguž ės 6 d. 
Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl biudžetin ės 
drausmės ir biudžetin ės procedūros gerinimo 33 punkte34. 
(25) Šiam sprendimui įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti priimtos vadovaujantis 
1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijos 
naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą35. 
(26) Siekiant užtikrinti skland ų perėjimą nuo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais 
Nr. 508/2000/EB ir 792/2004/EB nustatyt ų programų prie šiuo sprendimu nustatytos 
programos, reik ėtų numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, 
NUSPREND Ė: 
1 straipsnis 
Programos nustatymas ir trukm ė 
1. Šiuo sprendimu nustatoma programa ,,Kult ūra 2007”, daugiamet ė vienintel ė 
Bendrijos veiksm ų kultūros srityje programa, toliau vadinama “programa”.  
2. Programa įgyvendinama laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 
31 d.  
2 straipsnis 
Programos biudžetas  
1. Šios programos vykdymo biudžetas 1 straip snyje numatytam laikotarpiui yra 408 
milijonai eur ų.  
                                                 
34 OL C 172, 1999 6 18, p.1. 
35 OL L 184, 1999 7 17, p.23. 
 
LT 14   LT 2. Metinius asignavimus skiria biudžeto valdymo institucija neperžengdama finansin ės 
perspektyvos rib ų.  
3 straipsnis 
Programos tikslai  
1. Bendras programos tikslas yra skatinti Europos tautoms bendr ą kultūros erdvę 
plėtojant kult ūrinį bendradarbiavim ą tarp programoje dalyvaujan čių valstybių kūrėjų, 
kultūros veikėjų ir kultūros institucij ų, siekiant paskatinti Europos pilietyb ės 
susiformavim ą.  
2. Specialieji programos tikslai yra šie:  
(a) skatinti tarpvalstybin į kultūros sektoriuje dirban čių asmenų mobilum ą  
(b) skatinti tarpvalstybin į kūrinių ir meno bei kult ūros dirbini ų judėjimą;  
(c) remti kult ūrų dialogą. 
4 straipsnis 
Programos veiklos sritys 
1. Programos tiksl ų siekiama įgyvendinant šiuos veiksmus, aprašytus priede:  
(a) Kult ūros veiksm ų rėmimas  
• Bendradarbiavimo centrai 
• Bendradarbiavimo veiksmai 
• Specialieji veiksmai 
(b) Parama organizacijoms, dirban čioms kult ūros srityje Europos mastu ir 
veiksmams, skirtiems apsaugoti bei įamžinti svarbiausius su deportacijomis 
susijusius objektus ir archyvus, kuriuos  simbolizuoja memorialai buvusiose 
stovyklose ir kitose civili ų kankinim ų bei masinio naikinimo vietose, bei 
išsaugoti auk ų atminimą tose vietov ėse. 
(c) Tiriam ųjų darbų ir informacijos rinkimo bei platinimo kult ūrinio 
bendradarbiavimo srityje r ėmimas. 
2. Šie veiksmai vykdomi remiantis priede nustatyta tvarka. 
 
LT 15   LT 5 straipsnis 
Nuostatos d ėl trečiųjų šalių 
1. Programoje gali dalyvauti šios šalys:  
– ELPA šalys, priklausan čios Europos ekonominei erdvei,  EEE sutartyje nustatytomis 
sąlygomis; 
– šalys kandidat ės, dalyvaujan čios Europos S ąjungos prieš įstojimo laikotarpio 
partneryst ės strategijoje, pagal ši ų šalių dalyvavimo Bendrijos programose 
bendruosius principus ir bendr ąsias sąlygas bei tvark ą, nustatytus atitinkamai 
pagrindų susitarime ir Asociacijos taryb ų sprendimuose;  
– Vakarų Balkanų valstybės, pagrind ų susitarimuose, kurios bus sudarytos su šiomis 
valstybėmis dėl dalyvavimo Bendrijos programose, nustatytomis s ąlygomis.  
Jei yra patenkintos b ūtinosios s ąlygos ir skiriamas papildomas finansavimas, šioje 
dalyje išvardintos šalys yra pilnateis ės programos dalyv ės. 
2. Programoje taip pat numatomas  bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis, 
sudariusiomis su Europos bendrija asociac ijos ar bendradarbiavim o sutartis, kuriose 
yra su kult ūra susijusi ų straipsni ų, naudojant papildomas l ėšas ir pagal specialias 
sąlygas, dėl kurių lieka susitarti.  
– 1 dalyje nurodytos Vakar ų Balkanų valstybės, nepageidaujan čios būti pilnateis ėmis 
programos dalyv ėmis, gali dalyvauti programoje pagal šioje dalyje numatytas 
sąlygas. 
6 straipsnis 
Bendradarbiavimas su tarptautin ėmis organizacijomis 
Programa leidžia bendradarbia uti su kompetentingomis kult ūros srityje tarptautin ėmis 
organizacijomis, pavyzdžiui, UNESCO arba  Europos Taryba, remiantis bendrais ind ėliais ir 
pagal kiekvienai institucijai ar organizacijai b ūdingas taisykles d ėl 4 straipsnyje išvardyt ų 
veiksmų įgyvendinimo.  
7 straipsnis 
Papildomumas su kitais Bendrijos veiksm ų instrumentais  
Komisija užtikrina s ąsają tarp programos ir kit ų Bendrijos priemoni ų, ypač švietimo, 
profesinio rengimo, jaunimo, sporto, kalb ų, socialin ės integracijos, kovos su diskriminacija 
bei tyrimų srityse.  
 
LT 16   LT 8 straipsnis 
Įgyvendinimas 
1. Komisija užtikrina ši oje programoje numatyt ų Bendrijos veiksm ų įgyvendinim ą kaip 
nurodyta priede.  
2. Pagal 9 straipsnio 2 dalyje numatyt ą valdymo tvark ą tvirtinamos šios priemon ės:  
(a) metinis darbo planas, įskaitant prioritetus ir atrankos kriterijus bei tvark ą; 
(b) metinis biudžetas ir l ėšų paskirstymas skirtingiems programos veiksmams; 
(c) programos tikrinimo ir vertinimo priemon ės. 
3. Visos kitos šiam sprendimui įgyvendinti b ūtinos priemon ės tvirtinamos pagal 9 
straipsnio 3 dalyje numatyt ą konsultavimo tvark ą.  
9 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda Komitetas, sudarytas iš valstybi ų narių atstovų ir vadovaujamas 
Komisijos atstovo. 
2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo Nr. 
1999/468/EB 4 ir 7 straip sniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 
Nr. 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis nustatomas 2 m ėn. 
trukmės. 
3. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo Nr. 
1999/468/EB 3 ir 7 straip sniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.  
4. Komitetas tvirtina savo darbo tvarkos taisykles.  
 
10 straipsnis 
Kultūros informaciniai punktai  
1. Kaip apibr ėžta priedo I.3.3. dalyje, kult ūros informaciniai punktai veikia kaip 
informacijos apie program ą platinimą nacionaliniu lygiu įgyvendinan čios agentūros, 
atsižvelgiant į Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c 
punktą ir 3 dalį. 
2. Kult ūros informaciniams punktams keliami šie reikalavimai:  
 
LT 17   LT – turėti pakankamai ir j ų funkcijas atitinkan čią kvalifikacij ą bei tarptautinio 
bendradarbiavimo aplinkoje atliekamai ve iklai keliamus kalbinius reikalavimus 
atitinkančių darbuotoj ų; 
– turėti tinkamą infrastrukt ūrą, ypač informacin ę įrangą ir ryšio priemones; 
– dirbti tokiomis administravimo s ąlygomis, kurios leist ų tinkamai atlikti darb ą ir 
padėtų išvengti interes ų konfliktų. 
 
11 straipsnis 
Finansinės nuostatos 
1. Pagal Komisijos reglamento (EB, Eu ratomas) Nr. 2342/2002 176 straipsnio antr ąją 
dalį Komisija, atsižvelgdama į paramos gav ėjus ir veiksm ų pobūdį, gali priimti 
sprendimą atleisti juos nuo žini ų ir profesin ės kvalifikacijos, reikaling ų, norint 
įgyvendinti veiksmus ar darbo program ą, tikrinimo.  
2. Finansin ė parama juridiniams asmenims bus teikiama subsidij ų forma. Fiziniams 
asmenims tam tikrais atvejais gali b ūti skiriamos stipendijos pagal Tarybos 
Finansinio reglamento Nr. 1605/2002 114 straipsnio 1 dal į. Komisija taip pat gali 
skirti prizus fiziniams ar juridiniams asmenims už veiksmus ar projektus, 
įgyvendintus vykdant program ą. Pagal Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 
2342/2002 181 straipsn į ir atsižvelgiant į veiksmų pobūdį, gali būti leidžiamas 
finansavimas nustatyto dydžio su ma ir/arba taikomos vieneto s ąnaudų skalės.  
3. Taikant Komisijos reglamento (EB, Eu ratomas) Nr. 2342/2002 168 straipsnio 1 dal į 
kai kuriems specialiems Europos kult ūros sostin ės renginiams, suplanuotiems pagal 
Europos Parlamento ir Tarybos 1999 m. geguž ės 25 d. sprendim ą Nr. 1419/1999/EB, 
nustatantį Bendrijos veiksmus d ėl Europos kult ūros sostin ės renginių 2005-2019 m ., 
galės būti skiriama subsidija. 
12 straipsnis 
Programos ind ėlis į kitas Bendrijos politikas 
Programa padeda stiprinti horizontali ąsias Europos bendrijos politikas, ypa č : 
(a) remdama pagrindin į žodžio laisv ės principą; 
(b) pad ėdama geriau suvokti darnaus vystymosi svarb ą; 
(c) prisid ėdama prie kovos su bet kokia diskriminacijos d ėl lyties, ras ės ar 
tautybės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualin ės orientacijos forma. 
Programos ir Bendrijos politik ų kultūrinio bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis srityje 
suderinamumui ir papildomumui bus skiriamas ypatingas d ėmesys. 
 
LT 18   LT 13 straipsnis 
Tikrinimas ir vertinimas 
1. Komisija užtikrina nuolatin į programos tikrinim ą. Į tikrinimo ir vertinimo rezultatus 
atsižvelgiama įgyvendinant program ą.  
Tikrinimo veikla sudaryta iš ataskait ų, numatyt ų 3 dalies a ir c punktuose.  
Specialieji tikslai prireikus gali b ūti peržiūrėti atsižvelgiant į tikrinimo ataskaitas. 
2. Komisija užtikrina pastov ų, išorinį ir nepriklausom ą programos vertinim ą.  
3. Europos Parlamentui, Taryba i, Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų 
komitetui Komisija pateikia:  
(a) Ne v ėliau nei 2010 m. gruodžio 31 d., tarpinio vertinimo ataskait ą apie 
pasiektus rezultatus ir šios programos įgyvendinimo kiekybinius bei 
kokybinius aspektus; 
(b) Ne v ėliau nei 2011 m. gruodžio 31 d., Komunikat ą apie šios programos 
pratęsimą; 
(c) Ne v ėliau nei 2015 m. gruodžio 31 d., ex post  vertinimo ataskait ą.  
 
14 straipsnis 
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 
Veiksmai, prad ėti iki 2006 m. gruodžio 31 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimus Nr. 508/2000/EB arba Nr. 792/2004/ EB, bus vykdomi iki pabaigos pagal ši ų 
sprendimų nuostatas.  
Sprendimo Nr. 508/2000/EB 5 straip snyje nurodytas komitetas kei čiamas komitetu, nurodytu 
šio sprendimo 9 straipsnyje.  
 
LT 19   LT  
15 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
 
Priimta Briuselyje, [data] 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
 
LT 20   LT PRIEDAS  
I. VEIKSM Ų IR RENGINI Ų APIBŪDINIMAS  
1. PIRMASIS SKYRIUS : KULTŪROS VEIKSM Ų RĖMIMAS   
1.1. Bendradarbiavimo centrai 
Programa remia tvarius ir strukt ūrinius Europos kult ūros operatori ų bendradarbiavimo 
centrus. Šios paramos tikslas yra pad ėti šiems centrams j ų veiklos pradžios ir k ūrimosi metu 
arba geografin ės plėtros metu. Siekiama paskatinti juos kurtis tvariai ir b ūti finansiškai 
autonomiškais. 
Kiekvieną centrą turi sudaryti ne mažiau ne i 6 operatoriai iš 6 skirting ų programoje 
dalyvaujan čių valstybių ir įvairiai veiklai arba daugiame čiams projektams – sektoriniams arba 
tarpsektoriniams, bet siekiantiems bendro tiks lo – gali vienyti vieno ar keleto sektori ų 
atstovus. 
Kiekvienas centras siekia vykdyti įvairią struktūrinę ir daugiamet ę kultūros veiklą. Ši veikla 
turi būti vykdoma per vis ą Bendrijos finansavimo laikotarp į. Ja turi b ūti siekiama bent dviej ų 
iš trijų šio sprendimo 3 straipsnyje išvardyt ų tikslų. Pirmenyb ė teikiama centrams, kurie 
planuoja vykdyti veikl ą, atitinkan čią visus tris specialiuosius ši ame straipsnyje išvardytus 
tikslus.  
Centrai atrenkami paskelbus pasi ūlymų konkursą pagal Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 
1605/200236 (toliau - ,,finansinis reglamentas“) ir jo įgyvendinimo priemones. Be to, atranka 
bus vykdoma atsižvelgiant ir į bendros veiklos organizatori ų turimą pripažint ą patirtį jų 
veiklos srityje, j ų finansinius ir veiklos paj ėgumus, reikalingus si ūlomai veiklai įgyvendinti, 
bei į šios veiklos kokyb ę ir jos suderinamum ą su bendruoju ir speci aliaisiais programos 
tikslais, nurodytais šio sp rendimo 3 straipsnyje.  
Centrai turi b ūti steigiami remiantis bendradarbiavim o susitarimu, t.y. bendru dokumentu, 
turinčiu teisinę formą vienoje iš dalyvaujan čių valstybių, ir pasirašytu vis ų bendros veiklos 
organizatori ų. 
Bendrijos parama negali viršyti 50 % projekto biudžeto ir turi b ūti proporcingai maž ėjanti. Ji 
negali būti didesnė nei 500 000 eur ų per metus. Ši parama teikiama 5 metus.  
Orientacinis asignavimas šiai paramos sri čiai yra apie 36 % viso programos biudžeto. 
1.2. Bendradarbiavimo veiksmai 
Programa remia sektorinius arba tarpsektorinius kult ūrinio bendradarbiavimo tarp Europos 
operatorių veiksmus. Daug d ėmesio skiriama k ūrybiškumui ir novatoriškumui. Ypa č bus 
skatinami veiksmai, kuriais siekiama ištir ti bendradarbiavimo sritis, kurias galima b ūtų plėtoti 
ilgesnį laiką.  
                                                 
36 OL L 248, 2002 9 16, p.1. 
 
LT 21   LT Kiekviena priemon ė turi būti sukurta ir vykdoma bendrad arbiaujant bent 4 kult ūros 
operatoriams iš 3 skirting ų programoje dalyvaujan čių valstybių, nesvarbu, ar operatoriai 
atstovautų vieną ar kelis kult ūros sektorius.  
Priemonės atrenkamos paskelbus pasi ūlymų konkursą, atsižvelgiant į finansinį reglament ą ir 
jo įgyvendinimo priemones. Be to, at ranka bus vykdoma atsižvelgiant ir į bendros veiklos 
organizatori ų turimą pripažint ą patirtį jų veiklos srityje, j ų finansinius ir veiklos paj ėgumus, 
reikalingus si ūlomai veiklai įgyvendinti, bei į šios veiklos kokyb ę ir jos suderinamum ą su 
bendruoju ir specialiaisiais pr ogramos tikslais, nurodytais šio sprendimo 3 straipsnyje.  
Bendrijos parama negali b ūti didesnė nei 50 % projekto biudžeto. Ji negali b ūti mažesn ė nei 
60 000 eur ų ar didesn ė nei 200 000 eur ų per metus. Ši parama teikiama ne ilgiau nei dvylika 
mėnesių. 
Orientacinis šios paramos dydis yra apie 24 % viso programos biudžeto. 
1.3. Specialieji veiksmai 
Programa taip pat remia specialiuosius veiksmus . Šie veiksmai yra ypatingi tuo, kad privalo 
būti didelio masto ir užmojo, turi susilaukti di delio atgarsio Europos tautose ir stiprinti 
priklausymo vienai bendrijai jausm ą, informuoti apie kult ūrinę valstybių narių įvairovę ir 
mokyti tarpkult ūrinio bei tarptautinio dialogo. Jie turi siekti bent dviej ų iš trijų specialiųjų šio 
sprendimo 3 straipsnyje išvardyt ų tikslų. 
Šie specialieji veiksmai taip pat pr isideda prie to, kad Bendrijos kult ūrinė veikla būtų geriau 
matoma, bei stiprina m ūsų žemyno kult ūrinę įtaką.  
Pavyzdžiui, toks „special usis veiksmas“ gali b ūti skiriami prizai, jei j ų tikslas – apdovanoti 
menininkus, k ūrinius ar kult ūros bei meno pasiekimus, pad ėti jiems tapti žinomiems už 
valstybės ribų ir tokiu b ūdu prisidėti prie mobilumo ir main ų.  
Čia reikšminga parama bus taip pat teikiama Europos kult ūros sostin ės renginiams, siekiant 
įgyvendinti veiksmus, garsinan čius Europos vard ą ir stiprinan čius visos Europos kult ūrinį 
bendradarbiavim ą. 
Šioje srityje parama taip pat gal ės būti skiriama bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis ir 
tarptautin ėmis organizacijomis, išvardytomis šio sprendimo 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 
straipsnyje, veiksmams.  
Pateikti pavyzdžiai n ėra baigtinis pagal š į programos poskyr į remiamų veiksmų sąrašas. 
Specialiųjų veiksmų atrankos tvarka priklausys nuo kiekvieno veiksmo atskirai. L ėšos bus 
skiriamos pagal pasi ūlymų konkurs ų ir paraišk ų konkurs ų rezultatus, išskyrus atvejus, 
kuriems taikomos finansinio reglamento 54 ir 168 straipsni ų nuostatos. Taip pat bus 
atsižvelgiama į tai, kaip kiekviena priemon ė atitinka bendr ąjį ir specialiuosius programos 
tikslus, išvardytus šio sprendimo 3 straipsnyje.  
Bendrijos parama negali b ūti didesnė nei 60 % projekto biudžeto. 
Orientacinis šiai paramai skirt ų asignavim ų dydis yra 17 % viso programos biudžeto. 
 
LT 22   LT 2. A NTRASIS SKYRIUS : KULTŪROS SRITYJE VEIKIAN ČIŲ EUROPINI Ų ORGANIZACIJ Ų IR 
PRIEMONI Ų, SKIRTŲ APSAUGOTI IR ĮAMŽINTI SVARBIAUSIUS SU DEPORTACIJOMIS 
SUSIJUSIUS OBJEKTUS IR ARCHYVUS , RĖMIMAS  
Ši parama gali b ūti vienos iš ši ų formų: 
– veiklos subsidija, skirta be ndrai finansuoti su nuolatin ės veiklos programa susijusias 
išlaidas, kurias patiria bendro europinio intereso tikslo kult ūros srityje arba Europos 
sąjungos šioje srityje vykdom ą politiką atitinkan čio tikslo siekiant i organizacija (2.1 
punktas), 
– subsidija, skirta finansuoti speciali ą šios srities akcij ą (2.2 punktas). 
Numatyta šias subsidijas skirti skelbiant metinius pasi ūlymų konkursus. 
Orientacinis šiam skyriui skirt ų asignavim ų dydis yra 10 % viso programos biudžeto. 
2.1. Europinio intereso kult ūrinių organizacij ų veiklos r ėmimas  
Ši parama gali b ūti skiriama organizacijoms, kurios, atlikdamos atstovavimo Bendrijos lygiu 
funkciją, dirba kult ūrinio bendradarbiavimo labui rinkda mos arba platindamos informacij ą, 
lengvinan čią kultūrinį bendradarbiavim ą Europos viduje, jungdamos į tinklus kult ūros srityje 
Europos mastu veikian čias organizacijas, dalyvaudamos įgyvendinant kult ūrinio 
bendradarbiavimo projektus ar at likdamos europietiškosios kult ūros ambasadori ų vaidmenį. 
Šios organizacijos turi b ūti tikrai europinio masto. Tod ėl, vienos arba dalyvaudamos įvairiose 
tokias organizacijas vienijan čiose asociacijose, jos turi vykdyti savo veikl ą Europos mastu, o 
jų struktūra (registruoti nariai) ir veikla turi tur ėti potencialios įtakos visos Europos S ąjungos 
mastu arba b ūti susijusi su bent septyniomis Europos valstyb ėmis. 
Šią veiklos param ą gaunančių organizacij ų atranka vyksta pasi ūlymų konkurso tvarka. 
Ji vykdoma atsižvelgiant į tai, ar organizacij ų darbo programa atitinka specialiuosius 
tikslus, išvardytus šio sprendimo 3 straipsnyje.  
Pagal šį priedo skyri ų skiriama veiklos parama negali b ūti didesn ė nei 80 % leistin ų 
organizacijos išlaid ų tiems finansiniams metams, kuriems skiriama parama. 
2.2. Priemoni ų, skirtų apsaugoti ir įamžinti svarbiausius su deportacijomis 
susijusius objektus ir archyvus 
Gali būti remiamos priemon ės, siekian čios apsaugoti ir įamžinti svarbiausius objektus ir 
archyvus, susijusius su deportacijomis, kur iuos simbolizuoja memorialai buvusiose 
stovyklose ir kitose civili ų kančių ir masinio naikinimo vietose, bei išsaugoti auk ų atminimą 
tose vietov ėse. 
3. T REČIASIS SKYRIUS : TIRIAM ŲJŲ DARBŲ IR INFORMACIJOS RINKIMO BEI PLATINIMO 
KULTŪRINIO BENDRADARBIAVIMO SRITYJE R ĖMIMAS  
Orientacinis šiam skyriui skiriam ų asignavim ų dydis yra apie 5 % viso programos biudžeto. 
 
LT 23   LT 3.1. Tiriam ųjų darbų kultūrinio bendradarbiavimo srityje r ėmimas  
Programa remia studijas ir tiriamuosius darbus kult ūrinio bendradarbiavimo srityje. Šios 
paramos tikslas yra padidint i informacijos ir skaitini ų duomen ų apie kult ūrinį 
bendradarbiavim ą Europos mastu sraut ą, ypač apie kult ūros darbuotoj ų mobilum ą, kūrinių ir 
meno bei kult ūros dirbini ų judėjimą ir tarpkult ūrinį dialogą.  
Pagal šį skyrių, parama gali b ūti teikiama studijoms ir tiriamiesiems darbams, teikiantiems 
žinių apie kult ūrinio bendradarbiavimo Europos viduje reiškin į ir padedantiems kurti jo 
plėtrai palanki ą aplinką. Ypatingai skatinami bus statistini ų duomenų rinkimo ir analiz ės 
projektai. 
3.2. Informacijos rinkimo ir platinimo kult ūrinio bendradarbiavimo srityje 
rėmimas 
Programa teikia param ą informacijos rinkimui ir platinimui pl ėtojant pagal kult ūros atstov ų 
poreikius kult ūrinio bendradarbiavimo srity je Europos viduje pritaikyt ą instrument ą Internete.  
Šis instrumentas turi sudaryti s ąlygas keistis patirtimi ir gera  praktika, skleisti informacij ą 
apie kultūros program ą ir kultūrinį bendradarbiavim ą Europos viduje pla čiąja prasme. 
3.3. Kult ūros informacini ų punktų rėmimas 
Siekiant užtikrinti, kad praktin ė informacija apie program ą bus platinama tikslingai, 
veiksmingai ir prisitaikant pagal poreiki us, programoje yra numatyta teikti param ą ,,kultūros 
informaciniams punktams“. Šios įstaigos, veikian čios nacionaliniame lygmenyje, steigiamos 
Komisijai bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis, savanoriškais pagrindais.  
Kultūros informaciniai punktai yra atsakingi už:  
– programos sklaid ą,  
– programos prieinamumo kuo didesniam kult ūros srities profesional ų ir kultūros 
darbuotoj ų skaičiui lengvinim ą ir dalyvavimo jos veikloje skatinim ą veiksmingai 
platinant apie j ą informacij ą, 
– nuolatinio ryšio palaikym ą su įvairiomis institucijomis, remian čiomis kult ūros 
sektorių valstybėse narėse ir tokiu b ūdu prisidedan čioms prie to, kad programos 
veiksmai ir nacionalin ės paramos priemon ės vieni kitus papildyt ų, 
– informacijos teikim ą ir kontakt ų tarp veiklos vykdytoj ų, dalyvaujan čių programoje ir 
kitose kult ūros projektams atvirose programose, užtikrinim ą atitinkamu lygiu. 
II. P ROGRAMOS VALDYMAS  
Iš programos finansinio paketo taip pat gali b ūti padengiamos išlaidos, susijusios su 
parengiamaisiais, tikrinimo, kontrol ės, audito ir vertinimo veiksmais, tiesiogiai b ūtinais 
programai valdyti ir jos tikslams įgyvendinti – ypa č tyrimai, susirinkimai, informacin ės ir 
leidybos priemon ės, išlaidos informaciniams tinklams, užtikrinantiems keitim ąsi informacija, 
bei visos kitos išlaidos admini stracinei ir techninei paramai,  kurios gali prireikti Komisijai 
programos valdymui. 
 
LT 24   LT III. K ONTROL Ė IR AUDITAS  
Projektams, atrinktiems šio sprendimo 11 stra ipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka, taikoma 
atsitiktinio audito sistema. 
Subsidijos gav ėjas privalo saugoti ir prireikus pateikti Komisijai visus išlaidas, padarytas per 
penkerius metus po paskutin ės išmokos, pateisinan čius dokumentus. Subsidijos gav ėjas 
atsako už tai, kad prireikus, Komisijai b ūtų pateikti dokumentai, kuriuos saugo jo partneriai ar 
nariai.  
Komisija, arba tiesiogiai per sa vo atstovus, arba per bet kuri ą kitą pasirinkt ą kompetenting ą 
išorinę organizacij ą, turi teis ę atlikti jos subsidij ų naudojimo audit ą. Toks auditas gali b ūti 
atliekamas vis ą sutarties galiojimo laik ą bei penkerius metus po visos subsidijos sumos 
išmokėjimo. Atsižvelgdama į audito rezultatus, prireikus Komisija gali priimti sprendim ą dėl 
išieškojimo. 
Komisijos personalas ir Komisijos įgalioti asmenys iš išor ės turi teis ę prireikus patekti į 
paramos gav ėjo patalpas bei gauti vis ą reikaling ą informacij ą, taip pat ir elektronine forma, jei 
tai būtina auditui atlikti.  
Audito rūmai ir Europos kovos su suk čiavimu biuras (OLAF) turi tokias pat teises kaip ir 
Komisija, ypa č prieigos teis ę. 
Be to, siekiant apsaugoti finansinius Europos Bendrij ų interesus nuo suk čiavimų ir kitų 
pažeidimų, Komisijai suteikta teis ė vykdyti su šia programa susijusi ą kontrolę ir patikrinimus 
vietoje, remiantis Tarybos regl amentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/9637. Prireikus, remiantis 
Europos Parlamento ir Tarybos reglam entu (EB) Nr. 1073/1999, Europos kovos su 
sukčiavimu biuras (OLAF) atlieka tyrim ą38. 
IV. I NFORMACIJOS IR KOMUNIKACIJOS VEIKSMAI  
1. Komisija 
Komisija gali organizuoti seminarus, koliokvi umus, ar susirinkimus, siekdama palengvinti 
programos vykdym ą, ir imtis reikiamos informacijos, lei dybos ir platinimo veiklos bei atlikti 
programos tikrinim ą ir vertinim ą. Tokie veiksmai gali b ūti finansuojami teikiant subsidijas, 
viešojo konkurso tvarka, arba organizuojami bei finansuojami tiesiogiai Komisijos.  
2. Informaciniai punktai 
Komisija ir valstyb ės narės savanoriškais pagrindais orga nizuoja ir stiprina programos 
vykdymui naudingos informacijos mainus steigdamos kult ūros informacinius punktus, 
atliekančius programos įgyvendinimo nacionaliniu lygiu įstaigų funkciją pagal Reglamento 
Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies  c punkto ir 3 dalies nuostatas 
                                                 
37 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
38 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. 
 
LT 25   LT V. B ENDRO BIUDŽETO PASKIRSTYMAS  
Orientacinis metinio programos  biudžeto paskirstymas  
 Biudžeto dalis 
 
1 skyrius (projekt ų rėmimas) Apie 77 % 
- bendradarbiavimo centrai Apie 36 % 
- bendradarbiavimo veiksmai Apie 24 % 
- specialieji veiksmai Apie 17 % 
2 skyrius (parama 
organizacijoms) Apie 10 % 
3 skyrius (analiz ė ir 
informacija) Apie 5 % 
Viso veiklos išlaid ų  Apie 92% 
Programos valdymas Apie 8 % 
 
LT 26   LT FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaine(s) politique(s): Education et Culture 
Activité(s): culture et langues 
 
Intitulé de l'action: programme Culture 2007  
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
15 04 02 01 - Programme-cadre en  faveur de la culture 
15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion 
administrative 
15 01 04 30 – Agence exécutive Education et culture 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES   
2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement 
408,00 millions d'euros  
2.2. Période d'application: 
Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013 
2.3. Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
 Millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918
Crédits de paiement 
(CP) 24,596 33,874 36,505 45,429 49,643 58,231 126,640 374,918
 
LT 27   LT b) Assistance technique et administrativ e (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 
6.1.2)  
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
Crédits de paiement 
(CP) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
 
Sous-total a+b 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 45,0 47,0 51,0 57,0 62,0 69,0 77,0 408,0
Crédits de paiement 
(CP) 28,678 38,038 40,754 50,155 54,600 63,558 132,217 408,0
 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
(CE)/(CP) 2,239 2,239 2,239 2,240 2,240 2,240 2,241 15,678
 
TOTAL a+b+c 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 47,239 49,239 53,239 59,240 64,240 71,240 79,241 423,678
Crédits de paiement 
(CP) 30,917 40,277 42,993 52,395 56,840 65,798 134,458 423,678
 
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la Comm unication de la Commission concernant 
les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004 
 
LT 28   LT  Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des
 perspectives financières,  
 y compris, le cas échéant, un r ecours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne de s aspects techniques 
relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).  
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF
DNO  CD  NON  OUI OUI 3 
4. BASE  LÉGALE   
Article 151 du Traité CE. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 
5.1.1 Objectifs poursuivis L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de 
continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000"
39 et du 
programme d'action communautaire pour la pr omotion des organismes actifs au niveau 
européen dans le domaine de la culture40 qui devraient s'achever le 31 décembre 2006.  
Comme indiqué à l'article 3 de la propositi on de décision, l'objectif  général du programme 
proposé est de poursuivre la mise en œuvre de l'article 151 du Trai té, en contribuant à la mise 
en valeur d'un espace culturel commun aux Europ éens par le développement de la coopération 
culturelle entre les créateurs, les acteurs culture ls et les institutions culturelles des pays 
participant au programme.  
                                                 
39 Le Programme Culture 2000 a été initialement fondé sur la décision du Parlement européen et du 
Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) établissant ce programme pour la période 2000-2004, puis prolongé de deux années par la décision n
o 626/2004/CE du Parlement 
européen et du Conseil du 31 mars 2004 modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le 
programme « Culture 2000 » (JO L 99 du 03.04.2000). 
40 Décision du Parlement Européen et du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO L138 du 30 avril 
2004) établissant un programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au 
niveau européen dans le domaine de la culture. 
 
LT 29   LT Compte tenu des considérations qui précèdent,  les effets directs co rrespondant aux objectifs 
spécifiques visés par le programme, à court et  à moyen terme, peuvent être groupés comme 
suit: 
(a) mobilité transnationale accrue des acteurs de  la culture. Deux sortes de mobilité seront 
encouragées : d’une part, la mobilité pour presta tion de services cultur els (ex: tournées) ou 
établissement et, d’autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres 
cultures ou pratiques artistique s, d'échanger des expériences; 
(b) circulation transnationale accrue des œuvres et des produits artisti ques et culturels. Il 
s’agit d’aider la circulation de s œuvres d’art et des produits artistiques et culturels au-delà des 
frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l’organisateur. Cet objectif correspond à 
ceux du Traité (article s 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base 
(finalisation du marché intérieur et renforce ment de l’intégration européenne grâce à la 
réalisation d’un espace culturel commun, qui serait f ondé à la fois sur la diversité nationale et 
régionale et sur les valeurs pa rtagées par les Européens);  
(c) dialogue interculturel renforcé. L’object if est de favoriser un échange fondé sur 
l’ouverture et l’égalité entre cultures visant à am ener, dans le respect des droits fondamentaux 
de la personne humaine et du principe de divers ité culturelle, à un enrichissement mutuel et à 
la recherche commune de valeur s et interprétations partagées et visera notamment à mieux 
permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses. 
Par la nature même de ses trois principa ux objectifs, le progra mme Culture 2007 a un 
caractère clairement multilatéral et, partant, un e valeur ajoutée européenne élevée. En effet, 
bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, 
une étude récente sur l’état de la coopérati on culturelle en Europe a montré que les 
gouvernements continuaient à axer leur politi que culturelle étrangère sur la coopération 
bilatérale et qu’une poignée d’Etats membres se ulement faisaient de la mobilité culturelle 
l’une de leurs priorité s ou encourageaient au développement du dial ogue trans-culturel en 
allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou 
multilatéraux. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégr ant également les exigences de l'évaluation 
ex°ante, a été réalisé par les services de la  Commission européenne entre septembre 2003 et 
mars 2004.  
Ce rapport est disponible sur le site internet Europa41. Il inclut notamment un exposé des 
problèmes que le nouveau programme sera chargé  de traiter, une présentation des objectifs 
généraux, spécifiques et opérationnels de ce tte nouvelle proposition et des indicateurs 
pertinents, une analyse des différentes options st ratégiques et des mécanismes alternatifs, un 
examen des risques et des éventuelles incert itudes soulevées par le programme proposé, un 
exposé des impacts attendus, l'examen de la vale ur ajoutée européenne de l'action, les leçons 
tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-
efficacité des propositions, etc. 
                                                 
41 Document SEC (2004) xxx… 
http://europa.eu.int/comm/cu lture/eac/other_actions/aft er_2006/after2006_fr.html. 
 
LT 30   LT b) Brève description des constatations et en seignements tirés de l'évaluation ex ante42. 
L'évaluation ex ante permet d’abord de souligne r le bien-fondé et la pertinence de l’action 
culturelle de l’Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux gra nds objectifs de l'Union 
européenne tels que le renforcement d'un espace de  liberté et de citoyenneté en Europe ou le 
développement du dialogue interculturel, et ré pondre aux besoins particuliers du secteur.  
L’expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la 
coopération culturelle est un phénomène dont la co mplexité tend à s’accroître parallèlement 
au développement des télécommunications et des transports et, d’une manière plus générale, 
au développement du secteur culturel et de la société civile. L’analyse des besoins exprimés 
par le secteur ainsi que des différents points de  vue permet de conclure à la nécessité d’un 
nouveau programme, qui serait un outil global et  cohérent en faveur  de la coopération 
culturelle et irait au-del à du soutien direct apporté  aux actions culturelles. 
Des observations spécifiques ont été form ulées sur un certain nombre de points : 
- La nécessité d’un budget culturel accru. L’octr oi d’une aide commun autaire à des projets 
axés sur la coopération multilaté rale est éminemment souhaitabl e, étant donné que les États 
membres ont tendance à soutenir essentiellem ent des projets nationaux ou bilatéraux. Les 
opérateurs ont également souligné la nécessité d’une aide financière à long terme pour mettre 
en place des projets de coopération durables. L’ appui au fonctionnement de certains réseaux 
ou associations européennes peut également présenter une important e valeur ajoutée. 
- La nécessité d’une véritable stratégie gl obale en ce qui concerne l'action culturelle 
européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est 
avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l’efficac ité du programme. Les 
opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en 
différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que 
certains projets pluridisciplinaires n’entrent pa s dans ces catégories. Les priorités annuelles 
fixées par le programme semblent être une source  de « frustration » pour tous ceux qui ne sont 
pas éligibles (ou ne le sont que d'une manièr e limitée). C’est pour répondre à cette demande 
que l’approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre 
d’objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme prés entant une véritable valeur 
ajoutée européenne (voir point 5.1.1.). 
- Un réel besoin d’une plus gr ande quantité d’informations pr atiques et actu alisées sur la 
coopération culturelle43 et d’une meilleure diffusion des bonnes pratiques. L’attention a 
fréquemment été attirée sur le manque de trav aux de recherche concernant la coopération 
culturelle en Europe. De tels travaux, ainsi que la collecte de données st atistiques, aideraient à 
asseoir la position de la culture au sein de s politiques européennes et contribueraient 
indirectement à l’essor de la coopération europé enne. C’est la raison po ur laquelle une partie 
du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des trav aux d’analyse et de collecte 
de données dans le domaine de  la coopération culturelle. 
                                                 
42 Communication sur l'évaluation SEC (2000)1051. 
43 Etude sur la mobilité et la libre circulation des personnes et des productions dans le secteur culturel 
européen et étude de faisabilité sur la création éventuelle d’un observatoire européen de coopération 
culturelle. 
 
LT 31   LT - Il semble nécessaire d’accroître la visibilité  de l’action communautaire  dans le domaine de 
la culture. Cet objectif pourrait être atteint gr âce à un programme plus ciblé et plus cohérent, 
mais aussi à une meilleure communication aut our du programme et des projets soutenus. 
C’est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d’un se ul programme des actions qui 
relevaient précédemment de programmes différe nts. Par ailleurs, le nouveau programme 
apportera à un certain nombre de projets un sout ien de plus longue durée que les programmes 
précédents et renforcera son soutien à des ac tions emblématiques telles que les capitales 
européennes de la culture 
- C’est en tenant compte de ces nécessi tés que la Commission a élaboré un nouveau 
programme, de troisième génération, qui tire de s enseignements des expériences passées et 
explore de nouvelles pistes d’actions.  
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post 
Les travaux d’évaluation des pr ogrammes communautaires antérieu rs dans le secteur de la 
culture (évaluation à mi-parcours du programme  "Culture 2000" prévue à l’article 8 de la 
décision n° 508/2000/CE, évaluation des ancien s programmes Ariane, Kaléidoscope et 
Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétair e A30-42 intégrée depui s dans le programme 
de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel)44 ont fourni des éléments 
d’appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau 
programme. 
Les enseignements du passé peuvent être c onsidérés sous deux angles différents: 
– a) les enseignements applicable s à la conception du programme 
En ce qui concerne la conception du progra mme, la Commission a bien pris note des 
difficultés relevées par les éval uations des autres programmes dans le domaine culturel, par 
exemple en ce qui concerne le cloisonnement en tre les différentes disciplines culturelles au 
sein du programme « Culture 2000 » menti onné comme étant une contrainte pour les 
opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d' objectifs qui a pu entraîner une dispersion des 
effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées. 
– b) les enseignements applicab les à la gestion du programme 
En ce qui concerne la gestio n du programme, la Commission a tenu compte des critiques 
figurant dans les évaluations d'autres progr ammes communautaires en envisageant plus 
particulièrement des mécanismes de mise en œuvre permettant une gestion simplifiée et 
allégée. Lors de l'élaboration de la proposition, une attention particulière a été accordée aux 
critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la 
Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier. 
La proposition vise plus particulièrement  à éviter dans la mesure du possible: 
                                                 
44 Voir rapport d'évaluation réalisé par société PLS Ramboll Management et rapport de la Commission sur 
l'évaluation - COM(2003) 722. 
 Voir aussi évaluation ex post des anciens programmes culturels Ka léidoscope, Ariane et Raphaël, 
évaluation des organismes d’intérêt culturel européen. 
 ( http://europa.eu.int/c omm/culture/eac/sources_info/st udies_evaluation/studies_fr.html ). 
 
LT 32   LT – les procédures financières complexes, 
– les procédures admini stratives lourdes,  
– le caractère tardif des décisions relatives à la sé lection des bénéficiaires. 
L’adoption du présent programme entraînera un e diminution du nombre de bases juridiques 
actuellement en vigueur dans le secteur cultur el, qui passeront de deux à une, et de lignes 
budgétaires, qui seront ramenées  de quatre à une. L'existence d'un seul et unique programme 
financier donnera une visibil ité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action 
communautaire dans le domaine de la coopération culturelle. 
Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la 
coopération culturelle. Il sera ouve rt à tous les secteurs  culturels et artisti ques, sans catégories 
préétablies, et à une plus gra nde variété d’opérateurs culturel s, allant des administrations 
nationales ou locales aux réseaux et  entreprises du secteur culturel. 
La décision législative sera rédi gée dans un souci de concision, de  simplicité et de souplesse. 
Par exemple, aux fins d’une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui 
portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les 
actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes 
axées sur les trois mêmes objectif s stratégiques, la description des actions soutenues figurant 
dans les annexes sera plus courte et plus s imple. Certains éléments de flexibilité seront 
introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers. 
La Commission proposera certaines simplificati ons pratiques d’une grande importance pour 
les bénéficiaires, telles que l’ autorisation de financements forfaitaires pour de petites 
contributions ou pour des coûts spécifiques. 
Lors de la mise en œuvre de ce programme , la Commission veillera à ce qu'il reste aussi 
simple et facile à utiliser que possible. 
5.2 Actions envisagées et modalit és de l'intervention budgétaire  
Le nouveau programme tire des enseignement s des expériences pass ées et explore de 
nouvelles pistes d’actions. Il s’agit d’un programme de tr oisième génération, après les 
programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope , Ariane, Raphaël) et ceux de la période 
2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutie n aux organismes actifs dans le domaine 
culturel sur la fin de cette période).  
Durant la période 2004-2006, deux programmes d’action communautaire vont en effet 
coexister dans le domaine culturel, le prog ramme « Culture 2000 » ainsi que le « programme 
d'action communautaire pour la promotion des orga nismes actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture ». Cette proposition pr ocède à une simplifica tion de ce système 
puisqu’elle prévoit l’in tégration de la plupart  des champs d’action de chacun de ces 
programmes au sein d’un même programme. 
Par rapport aux deux premières générations de l’action culturelle, le programme proposé se 
veut donc un outil cohérent, gl obal et complet en faveur de la coopération culturelle 
multilatérale en Europe , capable d’en appréhender toute la complexité. Les objectifs du 
programme sont mis en œuvre dans les domaines d'intervention suivants : 
 
LT 33   LT – Premier volet : soutien à des actions culturelles  
Le programme prévoit un sout ien direct à trois catégorie s de projets européens de 
coopération, de durée et d’ampleur variables. 
• Les pôles de coopération  
• Les actions de coopération 
• Les actions spéciales 
– Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le 
domaine culturel 
Ce volet permet d’intégrer au sein du nouve au programme les actions de promotion des 
organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement 
l’objet d’un programme distinct.  
– Troisième volet : soutien à des travaux d’ana lyse ainsi qu’à la collecte et à la 
diffusion de l’information dans le do maine de la coopération culturelle  
Ce volet vise à apporter un soutien à des activités  d’analyse et à l’information, afin de créer 
un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires : 
• Soutien à des travaux d’analyse dans le  domaine de la coopération culturelle 
• Soutien à la collecte et à la diffusion de l’in formation dans le domaine de la coopération 
culturelle 
• Soutien aux points de  contact culture 
Toutes ces actions concernent le secteur cultur el européen et les opéra teurs des Etats membres 
et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de pa rticiper à des actions 
de coopération culturelle au niv eau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les 
citoyens européens qui sont visés. 
Les actions seront financées par les moyens suivants : 
– subventions destinées à cofinancer des projet s bénéficiant également d'une aide du secteur 
public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible; 
– financement à 100 % des achats de servic es (études, publications ou experts). 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les mécanismes de mise en œuvre prévus dans la proposition suivent l'approche 
communautaire classique en matière de subven tions et de cofinancements, fondée sur des 
demandes de financement détaillées. 
La Commission assure la mise en œuvre de ce pr ogramme par le biais de ses services et d’une 
agence exécutive. 
 
LT 34   LT Des crédits sont à pré voir pour couvrir les dépenses admi nistratives directement liées à 
l'objectif du programme (études,  réunions d'experts, informa tion et publications, contribution 
aux frais de fonctionnement d'une  agence exécutive et autres dé penses d'assistance technique 
et administrative). 
Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf 
dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier. 
 
6. INCIDENCE FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
Volet 1 - soutien à des 
projets 34,265  35,874  39,160  43,790  47,798  53,380  59,893  314,16
0 
- Pôles de coopération 16,200 16,920 18,360 20,520 22,320 24,840 27,720 146,880 
- Actions de coopération 10,800 11,280 12,240 13,680 14,880 16,560 18,480 97,920 
- Actions spéciales 7,265 7,674 8,560 9,590 10,598 11,980 13,693 69,360 
Volet 2 - soutien aux 
organismes 4,403 4,612 5,041 5,634 6,145 6,843 7,680 40,358 
Volet 3 - Analyse et 
information 2,250 2,350 2,550 2,850 3,100 3,450 3,850 20,400 
TOTAL 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918 
 
6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):         
a) contribution à l’agence 
exécutive 3,566 3,638 3,713 4,178 4,399 4,757 4,996 29,247 
 
LT 35   LT b) Autre assistance 
technique et 
administrative: 
- intra-muros:  
- extra-muros: 
  
 
0,171 
 0,029 
  
 
0,174 
 0,030 
  
 
0,178 
 0,030 
  
 
0,182 
 0,031 
  
 
0,185 
 0,031 
  
 
0,189 
 0,032 
  
 
0,193 
 0,033 
  
1,272 
 0,216 
 
Sous-total 1 3,766 3,842 3,921 4,391 4,615 4,978 5,222 30,735 
2) Dépenses d’appui 
(DDA): 
         
a) Études 
 0,104 0,106 0,108 0,110 0,113 0,115 0,117 0,773 
b) Réunion d’experts 
 0,061 0,062 0,063 0,064 0,065 0,067 0,068 0,450 
c) Information et 
publications 0,151 0,154 0,157 0,161 0,164 0,167 0,170 1,124 
Sous-total 2 0,316 0,322 0,328 0,335 0,342 0,349 0,355 2,347 
TOTAL  4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082 
Ces dépenses incluent la contribution du progra mme aux frais de fonctionnement de l'agence 
exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette 
agence au titre de ce programme. Ces dépenses  de personnel correspondent à une estimation 
de 26 personnes (personnel statut aire de l'agence et agents c ontractuels) en 2007 et de 34 
personnes en 2013; l'augmentation de cet effec tif au cours de la période résulte de 
l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la  gestion lui sera déléguée. 
6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (pour toute la période de 
programmation) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3
ème décimale) 
Ventilation Type de réalisations / 
outputs Nombre de 
réalisations / outputs Coût unitaire 
moyen Coût total 
 
Volet 1 - Soutien aux projets 
    
314,160 
 
LT 36   LT Pôles de coopération  -> subventions à des 
projets  
 80 1,836  146,880 
Actions de coopération -> subventions à des 
projets  
 870 0,113 97,920 
Actions spéciales -> subventions à des 
projets  
 400 0,173 69,360 
Volet 2 - Soutien aux organismes 
actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture  ->subventions de 
fonctionnement  
 305 0,132 40,358  
Volet 3 - Analyse et information  
 
 -> subventions à des 
projets  
 -> marchés:
 
- Etudes, collecte et 
diffusion d’informations 
 
-> PCC  
  
 
 60 
 
 17 
 
182 
  
 
 0,143 
 
 0,200 
 
0,046 
 20,400  
 
 
8,570 
 
 3,430 
 
8,400 
 
Gestion du programme Assistance technique et 
administrative (ATA) et 
dépenses d’appui (DDA)    
33,082 
COÛT TOTAL    408,0 
 
 
LT 37   LT 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  DE 
FONCTIONNEMENT   
7.1 Incidence sur les ressources humaines 
L'estimation des dépenses relevant de ce point  7 est une estimation moyenne sur la période 
2007-2013. Il est envisagé d’augmen ter les ressources humaines ac tuellement affectées à la 
gestion du programme Culture 2000 afin de pr endre en compte l’évolution des crédits 
opérationnels affectés au programme; ces resso urces humaines passeraient de 16 hommes/ans 
en 2007 à 20 hommes/ans en 2013.  
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
Temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
Agents 
temporaires A 
B 
C 4 (5) 
3 (5) 
6 (7)  
 
 4 (5) 
3 (5) 
6 (7) Mise en œuvre du programme 
Autres ressources 
Humaines   1 
2 Support Staff 
National Experts 
Total 13 (17)  16 (20)  
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires /Agents temporaires 1 404 000 € 
(1 836 000 €) 13 * 108 000 € 
(17 * 108 000 €) 
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire) 108 000 € 
90 000 € 1 * 108 000 € Support Staff 
2 * 45 000 € National Experts 
Total 1 602 000 € 
(2 034 000 €)  
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
 
LT 38   LT  
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire 
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires 
(1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Etudes et consultations 
Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
41 250 € 
116 000 € 64 500 € 
 
200 000 €  
5pers. * 10missions * 825 € (average) 
2meet. * 50pers. * (860 € + 2*(150 €) 3meet. * 25pers. * 860 € (Management 
Committee) 
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)   
Total 421 750 €  
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) 2 239 750 € 
7 15 678 250 € 
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l'intérieur de la 
dotation allouée à la Direction Générale ges tionnaire dans le cadre de la procédure 
d'allocation annuelle.  
L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisati on interne de la prochaine 
Commission et d'autre part, d'une éventuelle ré allocation de postes entre services suite aux 
nouvelles perspectives financières.  
 
LT 39   LT 8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Au niveau de la mise en œuvre du programme, des indicateurs de réal isation ont été définis 
concernant le nombre de projets à sout enir au titre des différents volets. 
Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le 
programme fonctionnera à plusieurs niveaux : 
- les formulaires de demande de subvention; - les rapports d'activité et financiers intermédia ires et finaux présentés par les bénéficiaires à 
la Commission et que celle-ci doit approuver;  
- les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission. 
 
LT 40   LT Pour les besoins du suivi, les indicate urs ci-dessous ont été déterminés :  
Objectifs Indicateurs 
Objectif général  
Contribuer à l’épanouissement de valeurs 
culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles • Attitudes des bénéficiaires du 
programme 
Objectifs spécifiques  
Promouvoir la mobilité transnationale des 
artistes et des opérateurs culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
intensifier les déplacements d’artistes et d’opérateurs culturels 
• Nombre d’artistes participant, par le 
canal du programme, à des échanges 
et des collaborations 
• Nombre d’opérateurs culturels 
participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations 
• Proportion de projets correspondants 
menés à bien qui, s’ils n’avaient pas 
bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants) 
Encourager la circulation transnationale des œuvres d’art et des produits 
artistiques et culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
encourager la circulation des œuvres d’art et des produits artistiques et culturels 
• Nombre d’œuvres d’art et de produits 
artistiques et culturels mis en 
circulation par le canal du programme 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Favoriser le dialogue interculturel • Proportion de projets lancés/exécutés 
 
LT 41   LT  qui visent/visaient expressément à 
favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un 
financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Objectifs opérationnels  
Soutenir les actions culturelles via: 
— des pôles de coopération culturelle  
  — des actions de coopération 
 
  — des actions spéciales  
• Nombre de pôles lancés 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
pôles (objectif indicatif : 36%). 
• Nombre d’actions de coopération 
lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%) 
• Nombre d’actions spéciales lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
actions spéciales (objectif indicatif : 17%) 
Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel • Nombre d’organismes européens 
actifs dans le domaine culturel soutenus 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir de 
tels organismes (objectif indicatif : 10%) 
Soutenir des travaux d’analyse ainsi que 
la collecte et la diffusion d’informations dans le domaine de la coopération culturelle • Nombre d’études et d’enquêtes 
financées 
• Nombre de conférences soutenues 
• Degré d’utilisation du portail 
d’information 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir cet 
objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%). 
 
LT 42   LT  
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
La Commission présentera au Parlement europ éen, au Conseil, au Comité économique et 
social et au Comité des régi ons un rapport intermédiaire d'éval uation sur les résultats obtenus 
et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la  mise en œuvre du prés ent programme (au plus 
tard le 31 décembre 2010) et une Communicati on sur la continuation du présent programme 
au plus tard le 31 décembre 2011. 
Au terme de l'exécution du programme proposé,  la Commission présentera au Parlement 
européen, au Conseil, au Comité économique et  social et au Comité  des régions un rapport 
centré sur sa mise en œuvre (ra pport d'évaluation ex post au plus  tard le 31 décembre 2015).  
Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, 
notamment de nature cu lturelle et européenne. 
9. MESURES  ANTI-FRAUDE 
Les décisions et conventions de financem ent conclues entre la Commission et les 
bénéficiaires prévoient que la Co mmission et la Cour  des comptes effectuent des contrôles in 
situ dans les locaux des bénéficiaires d'une  aide communautaire, et confèrent le pouvoir 
d'exiger des justificatifs de toute dépense eff ectuée au titre desdits conventions, accords et 
engagements juridiques dans les cinq ans suiv ant la fin de la pé riode contractuelle. 
Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, 
lesquelles sont analysées sous l'angle du c ontenu et de l'éligibilité des dépenses, 
conformément à l'objet du financement comm unautaire et compte tenu des obligations 
contractuelles et des principes d'éco nomie et de bonne ge stion financière. 
En annexe aux conventions de financement figuren t des informations de nature administrative 
et financière, destinées à préci ser le type de dépenses élig ibles dans le cadre de ces 
conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communaut aire à la couverture 
de certains éléments de coût, réels, identifi ables et vérifiables da ns la comptabilité du 
bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'aud it (ainsi que l'évaluation pour les 
besoins de la sélection) des projets subventionnés.