C 35/11

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2020/C 35/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Chozas Carrascal“

PDO-ES-N1637

Paraiškos pateikimo data: 2012 12 12

1. Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Chozas Carrascal

2. Valstybė narė

Ispanija

3. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

4. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Vyno (-ų) aprašymas

Raudonasis vynas

Iš įvairių vynuogių veislių pagaminto vyno spalva – ryškiai raudona, skaidri ir žvilganti. Vynui būdingas vaisinis, balzaminis, geros struktūros aromatas, juntami būdingi taninai, taip pat šokolado ir lengvas mineralų aromatas.

Raudonojo rūšinio vyno (’Cabernet Franc’) spalva – pradiniame etape raudona su violetiniu atspalviu. Aromatai – juodų uogų ir aromatinių augalų. Vaisių aromatai užgožia medienos aromatus. Būdingas malonus, ilgai išliekantis mineralų ir balzamo skonis.

Didžiausias iš įvairių vynuogių veislių pagaminto vyno lakusis rūgštingumas yra 10 mEq/l, rūšinio vyno – 8,33 mEq/l.

Didžiausias sieros dioksido kiekis iš įvairių vynuogių veislių pagamintame vyne yra 100 mg/l, rūšiniame vyne – 90 mg/l.

Nenurodytos ribinės vertės turi atitikti galiojančiuose teisės aktuose nustatytas vertes.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 13 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Baltasis ir rožinis vynas

Baltojo vyno spalva – pradiniame etape šiaudų geltonumo. Būdingas subalansuotas gėlių, vaisių ir medienos aromatas. Skonis – aromatingas, gaivus, sodrus, ilgai išliekantis.

Rožinio vyno spalva – ryškiai rožinė. Raudonų vaisių aromatai puikiai dera su medienos aromatu. Vynas yra gaivaus, sodraus, stipraus, ilgai išliekančio ir saldaus skonio.

Didžiausias sieros dioksido kiekis baltajame vyne yra 105 mg/l, rožiniame vyne – 115 mg/l.

Nenurodytos ribinės vertės turi atitikti galiojančiuose teisės aktuose nustatytas vertes.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 6,67 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6. Vyno gamybos metodai

A. Pagrindiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Sodinimo tankumas

Baltųjų vynuogių veislės: mažesnis kaip 1,3 x 2,5 m.

Raudonųjų vynuogių veislės (išskyrus ’Bobal’): mažesnis kaip 1,4 x 2,5 m.

’Bobal’ vynuogių veislė: 2,5 x 2,5 m arba mažesnis.

Specifinis vynininkystės metodas

— Baltasis vynas. Vynas gaminamas ir laikomas nerūdijančiojo plieno arba betono rezervuaruose. Maceravimas atliekamas specialiu būdu, atsižvelgiant į vynuogių sunokimo lygį. Baltasis vynas fermentuojamas ąžuolinėse statinėse.

— Rožinis vynas. Iš keturių veislių vynuogių išspaudžiamos sultys, vėliau naudojamos kupažavimui. Sultys laikomos šaltai ir valomos tol, kol gaunama keturių rūšių misa. Vynas fermentuojamas nerūdijančiojo plieno rezervuaruose. Maceravimas mažiausiai tris savaites vyksta ąžuolinėse statinėse.

— Raudonasis vynas. Vynas iš kiekvienos veislės vynuogių gaminamas atskirai. Maceravimas trunka mažiausiai 14 dienų. Vynas statinėse brandinamas mažiausiai penkis mėnesius.

B. Didžiausias derlius ir išeiga

Baltųjų vynuogių veislės:

9 000 kg vynuogių iš hektaro.9 000 kg vynuogių iš hektaro.

Raudonųjų vynuogių veislės:

7 500 kg vynuogių iš hektaro.7 500 kg vynuogių iš hektaro.

Baltieji vynai:

63 hektolitrai iš hektaro.

Rožiniai vynai:

56 hektolitrai iš hektaro.

Raudonieji vynai:

53 hektolitrai iš hektaro.

7. Nustatyta geografinė vietovė

Nustatyta vietovė yra Rekenos (Valensija) savivaldybės teritorijoje, San Antonijaus apskrityje, ir išsidėsčiusi taip: 14 zonoje: 293, 294, 297, 300 ir 301 sklypai; 16 zonoje: 101, 111, 112, 124, 125, 126, 127, 128, 133, 134, 135, 136, 137, 138 ir 412 sklypai.

8. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’CHARDONNAY’

’CABERNET FRANC’

’MACABEO’ – ’VIURA’

’GARNACHA TINTA’ – ’GIRONET’

’SYRAH’

’BOBAL’

9. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtos ir žmogaus veiksniai

Gamtos veiksniai

„Chozas Carrascal“ yra geografinis pavadinimas, kuriuo vadinama tiksli nustatytos vietovės, kurioje gali būti gaminamas vynas su SKVN, teritorija. Dėl to, kad vietovė yra 720 m virš jūros lygio, ir dėl greta esančių Chuan Navaro kalnų, nuo kurių pučia dominuojantys šiaurės vėjai, ši vietovė yra viena iš šalčiausių visame regione. Vietovė yra šiek tiek nuožulnioje lygumoje, todėl nėra jokios didesnės apsaugos nuo tiesioginės šalto šiaurės vėjo įtakos.

Šiaurėje, rytuose ir vakaruose vietovė ribojasi su aukštomis kalvomis, kurios sudaro atskiras pailgos formos plynaukštes. Tarp šių plynaukščių šiaurės rytų–šiaurės vakarų kryptimi susidariusiuose tarpekliuose gūsiais pučia stiprus šiaurės vėjas. Pietuose vietovė ribojasi su keliu Vereda Real ir Rekenos centrinės plynaukštės pradžia. Taigi nei rytuose, nei vakaruose nėra jokio natūralaus barjero.

Toks išskirtinis reljefas labai aiškiai apibrėžia saugomos kilmės vietos nuorodos vietovę – būdama aukštesnių kalvų užuovėjoje ji pasižymi unikaliu mikroklimatu.

Vietovei būdingos žemyninio klimato sąlygos, kurioms įtakos turi Viduržemio jūra. Vidutinis metinis kritulių kiekis nėra didelis, sudaro 350–400 litrų per metus. Didžiausias kritulių kiekis užregistruojamas rugsėjo mėnesį. Saulės šviesa labai stipri. Saulė šviečia daugiau kaip 3 000 val. per metus, tačiau rugsėjo ir spalio mėnesiais, kai noksta vynuogės, pastebimi labai dideli dienos ir nakties temperatūros svyravimai.3 000 val. per metus, tačiau rugsėjo ir spalio mėnesiais, kai noksta vynuogės, pastebimi labai dideli dienos ir nakties temperatūros svyravimai.

Šios vietovės klimato sąlygos iš kitų regiono vietovių ir gretimų teritorijų išsiskiria stipriais vėjo gūsiais ir mažesne vidutine temperatūra, kurią lemia šiaurės vėjas. Vis dėlto vietovę saugo rytuose ir vakaruose esantys natūralūs barjerai. Pietryčiuose besitęsiantys Chuan Navaro kalnai stabdo didžiąją dalį nuo Viduržemio jūros atslenkančių vandens kupinų debesų, todėl Čosas Karaskalyje kritulių kiekis yra mažesnis nei kitose regiono vietovėse.

Vietovės dirvožemis yra šarminis (bazinis); jo pH didesnis nei 8, bet mažesnis nei 9. Dirvožemis yra be priemaišų ir, priklausomai nuo sklypo vietos, gali būti itin molingas arba itin smėlingas. Organinių medžiagų dirvožemyje yra palyginti mažai (maždaug 1 %), todėl reikia reguliariai naudoti dirvožemio savybes gerinančias organines medžiagas. Svarbus veiksnys yra aktyviųjų klinčių kiekis. Šiame dirvožemyje jis labai didelis, siekia 7–21 %. Nustatytos vietovės vynuogynams būdingas nedidelis dirvožemio našumas, taip pat silpna vynmedžių šaknų, kurios auga ne giliau nei 30 cm dėl šiame gylyje esančių klinčių sluoksnio, sistema.

Žmogaus veiksniai

Nustatytoje vietovėje sodinimo tankumas yra didelis ir kai kuriais atvejais siekia 3 000 sodinių viename hektare, palyginti su kitose regiono vietovėse įprastu 3 000 sodinių viename hektare, palyginti su kitose regiono vietovėse įprastu 3 000 sodinių viename hektare, palyginti su kitose regiono vietovėse įprastu 1 600 sodinių hektare tankumu. Dėl tokio tankumo sustiprėja augalų konkurencija, taigi silpniau išsivysto vynmedžių šaknų sistema, ribojamas augimas ir sumažėja iš vieno vynmedžio gaunamas derlius. Dėl šios priežasties nuo vieno vynmedžio priskinamas mažesnis kiekis vynuogių, tačiau jų kokybė yra geresnė. Nuo kiekvieno vynmedžio priskinama ne daugiau kaip 4 kg vynuogių.1 600 sodinių hektare tankumu. Dėl tokio tankumo sustiprėja augalų konkurencija, taigi silpniau išsivysto vynmedžių šaknų sistema, ribojamas augimas ir sumažėja iš vieno vynmedžio gaunamas derlius. Dėl šios priežasties nuo vieno vynmedžio priskinamas mažesnis kiekis vynuogių, tačiau jų kokybė yra geresnė. Nuo kiekvieno vynmedžio priskinama ne daugiau kaip 4 kg vynuogių.

Ši vietovė yra pirmoji regione, kurioje pradėtos auginti užsieninės vynuogių veislės, pavyzdžiui, ’Cabernet Sauvignon’, ’Cabernet Franc’, ’Syrah’, ’Merlot’, ’Chardonnay’ ir ’Sauvignon Blanc’ (šios veislės sodinamos nuo 1992 m.). Šie daugiau nei 20 metų augantys vynmedžiai puikiai prisitaikė prie klimato sąlygų, o nustatytos vietovės gyventojai išmoko tinkamai auginti šias vynuoges. Iš šių jau gerai įsitvirtinusių, taip pat iš vietinių veislių (’Bobal’, ’Tempranillo’, ’Garnacha Tinta’, ’Monastrell’ ir ’Macabeo’) tame pačiame vynuogyne gaminami nepakartojami ir vieninteliai tokie visame regione vynai.

Vyno apibūdinimas

Gamybos vietovės vynų savybes lemia vietovės dirvožemis ir klimatas. Vynams būdinga didelė alkoholio koncentracija (13,5–14,5 %) ir tinkamas rūgštingumas (4,5–5,5 g/l vyno rūgšties). Vynams taip pat būdingi mineralų aromatai ir aiškiai juntami taninai, lemiantys puikų spalvos stabilumą. Grybelinės ligos neturi didelio poveikio vynmedžiams, iš vieno vynmedžio gaunamas nedidelis derlius (< 4 kg).

Ryšys su geografine vietove

Dėl vietovės dirvožemio ir klimato ypatumų našumas nėra labai didelis, vynmedžiai nėra labai stiprūs, o tai turi įtakos geram mikroelementų (kalio, kalcio ir magnio) pasisavinimui ir galutinei vynuogių kokybei. Dienos ir nakties temperatūros svyravimai prisideda prie gan aukštos alkoholio koncentracijos ir tinkamo rūgštingumo. Vynuogynams būdingas nedidelis dirvožemio našumas, taip pat silpna vynmedžių šaknų, kurios auga ne giliau nei 30 cm dėl šiame gylyje esančio klinčių sluoksnio, sistema. Dėl šių aplinkybių, taip pat dėl negausaus kritulių kiekio ir didelio saulėtumo, kurį lemia nuožulnus, kalvų apsuptas šios vietovės reljefas, iš vieno vynmedžio gaunama ne daugiau kaip 4 kg vynuogių. Vis dėlto šios aplinkybės vynams suteikia mineralų aromatą ir aiškų taninų pojūtį, o vynmedžiams užtikrina didelį atsparumą grybelinėms ligoms.

Nustatyta vietovė iš gretimų vietovių išsiskiria ypatingu reljefu, klimatu ir dirvožemiu, o veikdami kartu visi šie veiksniai sukuria autentišką mikroklimatą, kurio nėra aplinkinėse vietovėse. Reljefas daro poveikį vidutiniam metiniam kritulių kiekiui, kuris nustatytoje vietovėje registruojamas mažesnis nei gretimose vietovėse ir kitose SKVN „Utiel-Requena“ teritorijose. Be to, reljefas turi įtakos stipriems vėjo gūsiams. Visi šie elementai, kartu su vynuogėms palankiu dideliu gamybos vietovės saulėtumu, kurį lemia nuožulnus, kalvų apsuptas šios vietovės reljefas, taip pat dirvožemiu, kuriam būdingas nedideliame gylyje plytintis klinčių sluoksnis, įrodo, kad geografinė vietovė nustatyta atsižvelgiant tik į šiai vietovei būdingus gamtos ir žmogaus veiksnius, todėl joje pagamintas vynas skiriasi nuo gretimose vietovėse gaminamų vynų.

Todėl, nors nustatyta vietovė priklauso SKVN „Utiel-Requena“ teritorijai, ji gerokai išsiskiria iš šios teritorijos dėl tokių veiksnių ir jų poveikio vynmedžiams ir vynui:

– Reljefo nuožulnumas

Dėl vėsių šiaurės vėjų didžiausia temperatūra nėra labai aukšta.

O dėl natūralių rytuose ir vakaruose esančių barjerų mažiausia temperatūra yra aukštesnė, taigi vietovei negresia pavasarinės šalnos.

Vidutinis vėjo greitis yra gan nedidelis, bet pasitaiko stiprių šiaurės vėjo gūsių, drėgnis nedidelis.

Rytuose esantis kalnų masyvas stabdo debesis, todėl kritulių kiekis yra mažesnis.

6,5 % nuolydis lemia didelį saulėtumą ir didelius dienos ir nakties temperatūros svyravimus.

Poveikis vynmedžiams ir vynui:

Atsparumas parazitams ir ligoms

Didelis polifenolių ir cukrų kiekis

Tinkamas rūgštingumas

Tinkamai vykstantis vegetacinis ciklas

Gerai susiformavę taninai

– Negilaus dirvožemio, kuriam būdingas 30 cm gylyje plytintis klinčių sluoksnis, poveikis Silpnai išsivysčiusi šaknų sistema, ribotas vynmedžių augimas ir mažesnis derlius (< 3 kg iš vieno vynmedžio, mažesnės kekės ir uogos).

Poveikis vynmedžiams ir vynui:

Geresnės kokybės vynuogės

Žemės ir mineralų aromatai vyne

Didesnė žievelės ir minkštimo proporcija, lemianti vyno aromatingumą

Be to, yra „Chozas Carrascal“ ir SKVN „Utiel-Requena“ vynų gamybos skirtumų, visų pirma (pvz., kalbant apie brandintus raudonuosius vynus) šie:

Parametras SKVN „Utiel-Requena“ „Chozas Carrascal“ Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10,5 13 Didžiausias bendras cukraus kiekis (g/l) 9 < 4 Mažiausias bendras rūgštingumas (g/l) 3,5 4,5 Didžiausias lakusis rūgštingumas (g/l) 1,2 0,5–0,6 Didžiausias sieros dioksido kiekis (mg/l) 150 90–100 Mažiausias spalvos intensyvumas 13 sutartinių vienetų/cm Mažiausias visų polifenolių rodiklis 55 Didžiausias derlius (kg/ha) 7 500 –10 500 7 850 7 850 7 850 Didžiausia ekstrahavimo išeiga (%) 74 70

Šias savybes galima paaiškinti tuo, kad pareiškėjui priklauso 93 ha žemės ploto (geografinė vietovė yra daug didesnė nei nustatyta vietovė, patenkanti į geografinę vietovę), iš kurių tik 30 ha sudaro nustatytą geografinę vietovę, o tokias pačias savybes kaip nustatytoje vietovėje turintys vynai negali būti gaminami aplinkiniuose vynuogynuose, kuriuose dirvožemio ir klimato sąlygos yra skirtingos.

Todėl, nors šiuo metu nustatytoje vietovėje yra tik vienas gamintojas, kiti galimi vynuogių augintojai, ateityje įsikursiantys šioje vietovėje, galės naudoti SKVN, jei laikysis specifikacijos reikalavimų.

10. Kitos pagrindinės sąlygos

NENURODYTA

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+CHOZAS+CARRASCAL.pdf/e2e0d39a-6022-4783-ad60-4c754a2023d8

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.