Šiuo metu vyksta Direktyvos 2009/128/EB (Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvos) keitimo procesas. Komisijos pasiūlymu siekiama, be kita ko, nustatyti elektroninio tam tikros informacijos apie profesionalių naudotojų (įskaitant ūkininkus) pesticidų naudojimą ir nechemines pasėlių apsaugos priemones įrašymo reikalavimus. Ateityje, jei šis teisės aktas bus priimtas, šie duomenys galėtų tapti ŪTDT duomenų apie pesticidus ekstrapoliavimo pagrindu. Duomenų valdymo aktas ( COM(2020) 767 ) ir siūlomas Duomenų aktas (šiuo metu vyksta teisėkūros procesas) galėtų atverti naujų galimybių, kuriomis būtų galima pasinaudoti siūlomame teisės akte, visų pirma susijusių su naujomis duomenų rinkimo metodikomis ir naujais duomenų šaltiniais, kurie atitiktų tikslą mažinti ūkininkų ir valstybių narių išlaidas.

(3)Būsimame Komisijos įgyvendinimo reglamente bus nustatyta, kad, be BŽŪP stebėsenos ir vertinimo sistemos duomenų, kurie renkami nacionaliniu, o kartais ir regioniniu lygmeniu, BŽŪP stebėsenos ir vertinimo tikslais ES lygmeniu bus renkami tam tikri atskirų ūkių lygmens duomenys. Valstybės narės Komisijai suderintu būdu teiks tam tikrus BŽŪP paramos gavėjų duomenis.

(2)BŽŪP integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) sukurta ūkininkams skirtiems mokėjimams administruoti ir kontroliuoti. Ši sistema taikoma visoms paramos pajamoms schemoms (privalomoms ir neprivalomoms), taip pat tam tikroms paramos kaimo plėtrai priemonėms, pagal kurias parama skiriama atsižvelgiant į ūkininko turimų hektarų ar gyvūnų skaičių. IAKS duomenų bazė, be kita ko, apima šią informaciją: visų ES žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo duomenis (žemės sklypų identifikavimo sistema (ŽSIS)), kompiuterinę ES šalių, kuriose taikomos su gyvūnais susijusios pagalbos schemos, gyvūnų duomenų bazę.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Laikantis proporcingumo principo, siūlomu reglamentu apsiribojama minimaliais reikalavimais ir neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

Dauguma duomenų teikėjų išreiškė nuomonę, kad jiems būtų aktualu gauti finansinę kompensaciją už dalyvavimą ŪTDT duomenų rinkimo procese. Šioje iniciatyvoje Komisija siūlo valstybėms narėms taikyti skirtingas paskatas ūkininkams dalyvauti duomenų tinkle, įskaitant finansinę paramą.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Siekiant parengti ŪTDT pasiūlymą, buvo konsultuojamasi su ŪADT komiteto nariais ir specialiomis darbo grupėmis.

•Poveikio vertinimas

Atsižvelgiant į labai technišką iniciatyvos pobūdį ir ribotą Komisijos politikos galimybių pasirinkimą, buvo nuspręsta, kad poveikio vertinimas nėra būtinas. Prie 2018 m. teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl BŽŪP po 2020 m. pridėtame poveikio vertinime nustatyta būtinybė pritaikyti ir sustiprinti esamus duomenų šaltinius, kad jie geriau atitiktų naująją politiką, taip pat būtinybė gerinti duomenų kokybę, ypač kalbant apie rodiklius, susijusius su žemės ūkio aplinka, biologine įvairove ir klimatu. Poveikio vertinime taip pat pasiūlyta išplėsti ŪADT aprėptį, kad būtų kuo geriau reprezentuojami į rinką orientuoti ūkiai. Jame taip pat nurodyta, kad gali reikėti peržiūrėti ūkio ataskaitos kintamuosius (taip pat atsižvelgiant į FLINT projekto rekomendacijas) ir BŽŪP paramos gavėjų dalyvavimo ŪADT duomenų rinkimo procese organizavimo būdą.

•Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Siekiant pereiti nuo ŪADT prie ŪTDT, kartu su tvarumu esminiu iniciatyvos komponentu buvo laikomas supaprastinimas ir naštos mažinimas. Buvo siekiama nustatyti sritis, kuriose galima supaprastinti duomenų rinkimo metodus ir atitinkamai sumažinti išlaidų.

Pirma, reikia pripažinti, kad duomenų rinkimo metodai valstybėse narėse labai skiriasi, nes jos gali pačios pasirinkti tinkamiausią ŪADT ūkio lygmens duomenų rinkimo būdą. Be to, nėra nei išsamios kiekvieno valstybės narės duomenų rinkimo metodo apžvalgos, nei išsamios išlaidų ir naštos apžvalgos. Todėl šiame supaprastinimo ir naštos mažinimo procese buvo atsižvelgta į naujausius tyrimus ir projektus (jų apžvalga pateikta toliau), taip pat į atitinkamus konsultacijų rezultatus. Jais remiantis, toliau siūlomi tam tikri supaprastinimo ir naštos mažinimo būdai. Tačiau galiausiai pačios valstybės narės turės pasirinkti tinkamiausią (-ius) būdą (-us) kartu su ŪTDT duomenų rinkimo metodu (-ais), pagal kuriuos bus renkami papildomi aplinkos ir socialiniai kintamieji.

1. 2015 m. atliktas ir paskelbtas tyrimas „ŪADT duomenų rinkimo išlaidos ir geroji patirtis“ (Cost of and good practices for FADN data collection) . Pagrindinis šio tyrimo tikslas buvo išnagrinėti ŪADT duomenų rinkimo metodus ir išlaidas valstybėse narėse, atsižvelgiant į duomenų naudojimą dalyvaujančių ūkininkų naudai bei siekiant geresnio politikos formavimo. Šio tyrimo rezultatai patvirtina, kad nėra vienodo ŪADT duomenų rinkimo metodo – valstybės narės pačios pasirenka, kaip rinks duomenis. Todėl ŪADT duomenų rinkimo išlaidos skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi. Tyrime pateikiami trys pagrindiniai išlaidų skirtumo veiksniai:

1) ŪADT duomenų imties mastas ir dydis (pvz., Malta renka duomenis iš 536 žemės ūkio valdų, o Lenkija – iš 12 100),

2) skirtingi ŪADT duomenų rinkimo metodai (pvz., vienose šalyse duomenis tiesiogiai renka ŪADT ryšių palaikymo agentūra, o kitose – samdomos privačios buhalterijos įmonės), ir

3) išoriniai veiksniai, pvz., skirtingas darbo užmokesčio lygis skirtingose valstybėse narėse ir skirtingi vidutiniai ūkių, patenkančių į ŪADT stebėsenos aprėptį, dydžiai.

Duomenų rinkimo metodikos pasirinkimas gali bent iš dalies kompensuoti didesnes išlaidas, atsirandančias dėl didesnio darbo užmokesčio lygio ir ūkių dydžio. Ekonomiškiausias duomenų rinkimo būdas viešųjų išlaidų atžvilgiu yra rinkimas iš esamų finansinių ataskaitų (kurios buvo parengtos privačiomis išlaidomis). Tačiau panašu, kad šis metodas yra ir pats nelanksčiausias. Jei esamose sąskaitose nėra aplinkos ir socialinių duomenų, ŪTDT duomenų rinkimo metodą gali tekti koreguoti arba keisti. Galiausiai tyrime nurodoma, kad papildomo kintamojo įtraukimas arba panaikinimas neturi didelės įtakos vienam kintamajam tenkančiai visų duomenų rinkimo išlaidų daliai. Nustačius sistemos pagrindą, metinės išlaidos dažniausiai būna pastovios (susijusios su tyrimo parengimu ir vykdymu, įskaitant žmogiškuosius išteklius, mokymus, IT sistemą), o konkrečios kintamosios išlaidos (pvz., instrukcijų atnaujinimas, konkretaus kodo pridėjimas) būna nedidelės.

2. FLINT tyrimų projekte apibrėžti ūkio lygmens rodikliai, pagal kuriuos būtų gerinamas, pavyzdžiui, BŽŪP kompleksinio paramos susiejimo, tvarumo ir inovacijų vertinimas. Duomenų šiems rodikliams rinkimas buvo susietas su ŪADT bandomuoju tinklu keliose Europos šalyse. Šio projekto rezultatai 1) patvirtina, kad ŪADT pagrįsta sistema yra efektyvi ir tinkama papildomų aplinkos ir socialinių ūkio lygmens duomenų rinkimo priemonė; 2) suteikia tvirtą moksliniais įrodymais pagrįstą pagrindą kartu su galimų naujų kintamųjų sąrašais, pavyzdžiais, kaip rinkti duomenis šiems naujiems kintamiesiems, ir leidžia nustatyti įgyvendinimo kliūtis bei analitinę naudą.

3. ŪADT išplėtimo į ŪTDT tyrimas yra atnaujinta dviejų anksčiau aprašytų tyrimų versija. Jame pateikiama papildoma „FLINT duomenų“ įtraukimo į ŪADT duomenų rinkinį išlaidų analizė. Jame pateiktais skaičiavimais, ES vidutinės ŪADT duomenų rinkimo išlaidos sudaro 750 EUR vienai ūkio ataskaitai, o išplėtimo į ŪTDT sąnaudos (pridedant visus FLINT duomenis) padidintų išlaidas iki 1040 EUR vienai ūkio ataskaitai, t. y. išlaidos padidėtų apie 40 proc.. Šiuo tyrimu patvirtinti 2015 m. tyrimo rezultatai, iš kurių matyti dideli dabartinių ŪADT duomenų rinkimo išlaidų skirtumai skirtingose šalyse, ir nustatytos numatomos papildomos išlaidos, susijusios su perėjimu prie ŪTDT. Tyrimu taip pat buvo patvirtinta, kad kai kurios valstybės narės jau surinko tam tikrus numatytus ŪTDT tvarumo kintamuosius, o kitos – ne, todėl gali patirti didesnių pradinių išlaidų. Todėl bendros skirtingų valstybių narių duomenų rinkimo išlaidos negali būti tiesiogiai palyginamos. Galiausiai apytiksliai išlaidų pokyčiai apima platų intervalą – nuo +10 proc. Airijoje ir +11 proc. Nyderlanduose iki +124 proc. Prancūzijoje ir +225 proc. Maltoje. Vis dėlto reikia pridurti, kad į šį išlaidų skaičiavimą įtraukiami visi 70 kintamųjų, kaip numatyta FLINT projekte, o siūlomu perėjimu prie ŪTDT nesiekiama įtraukti visų 70 kintamųjų, jie ilgainiui bus įtraukiami palaipsniui. Pirma, išplėtimas į ŪTDT bus laipsniškas. Antra, remiantis pirminiais skaičiavimais, išplėtimas apimtų nuo 5 iki 25 naujų kintamųjų, kurie turi būti papildomai įvertinti atliekant jau vykdomą 4 punkte aprašytą bandomojo projekto analizę, taip pat atsižvelgiant į teisinės sistemos pokyčius pradėjus taikyti strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategiją. Be to, tyrime neatsižvelgiama į supaprastinimo proceso, sąsajų su kitomis duomenų bazėmis ir jų tarpusavio keitimosi duomenimis teikiamą naudą. Todėl galima vertinti, kad ŪTDT išplėtimo išlaidos bus daug mažesnės nei minėtame tyrime.

4. Vykdant bandomąjį projektą bus atlikta analizė ir pateikta išsami informacija apie kiekvienos valstybės narės tvarumo kintamuosius ir jų duomenų šaltinius. Kaip minėta, duomenų rinkimo metodai priklauso nuo valstybės narės pasirinkimo. Todėl šiuo bandomuoju projektu bus atliktas duomenų rinkimo metodo (-ų), taikomo (-ų) kiekvienos valstybės narės tvarumo duomenims rinkti, vertinimas ir parodyta, kaip jie yra (arba gali būti) susiję su ŪADT duomenų rinkimo sistema. Iš rezultatų bus galima suprasti kiekvienos valstybės narės padėtį ir pagal juos pagrįstai įvertinti su duomenų rinkimu susijusią administracinę naštą ir išlaidas. Šie rezultatai bus tiesiogiai naudojami kuriant su ŪTDT susijusius antrinės teisės aktus.

ŪTDT pasiūlymu siekiama sumažinti ūkininkų ir valstybių narių išlaidas ir administracinę naštą ilguoju laikotarpiu. Remiantis išvadomis ir analize, pasiūlyme atsižvelgiama į šiuos aspektus:

(1)Naudojimasis geru pagrindu. Renkant tvarumo duomenis tiek ŪADT, tiek už jo ribų, bus patiriama išlaidų. Jau plačiai naudojamos ŪADT sistemos ir jos tinklo išnaudojimas yra ekonomiškai efektyvesnis būdas rinkti papildomus aplinkos ir socialinius ūkio lygmens duomenis siekiant įvertinti ES politiką nei naujos atskiros ir papildomos duomenų bazės sukūrimas. Rinkti ŪADT ekonominius duomenis privaloma pagal ES politiką. Todėl su ŪADT išlaikymu ir tobulinimu susijusios išlaidos ir našta bus patiriamos ir toliau. Be to, rizika, kad sumažės gryno ekonominio ŪADT aktualumas, būtų didesnė.

(2)Ilgainiui vykstantys pokyčiai. Perėjimo prie ŪTDT procesas užtruks. Nors numatyta, kad 2025 m. bus pirmieji naujų duomenų rinkimo metai, naujų kintamųjų skaičius iš pradžių bus ribotas. Kaip rodo pirminio vertinimo rezultatai, naujų kintamųjų skaičius būtų nuo 5 iki 25.

(3)Sąveikumas padeda. ŪTDT skatins pakartotinai naudoti kitose duomenų bazėse ir šaltiniuose jau turimus duomenis (pvz., sąsajos su IAKS, kitomis atitinkamomis nacionalinių statistikos institucijų duomenų bazėmis). Ilgesniu laikotarpiu taip bus sumažintos valstybių narių duomenų rinkimo išlaidos ir ūkininkams tenkanti našta (bus galima surinkti ūkio duomenis vieną kartą, o juos naudoti daug kartų).