Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su slėginės įrangos tiekimu rinkai, suderinimo (Nauja redakcija) /* COM/2013/0471 final - 2013/0221 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo bendrosios aplinkybės, pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu siekiama priderinti Direktyvą 97/23/EB dėl slėginės įrangos prie 2008 m. priimto prekes reglamentuojančių teisės aktų rinkinio, visų pirma prie Sprendimo Nr. 768/2008/EB, kuriuo nustatoma bendroji gaminių pardavimo sistema. Juo taip pat siekiama priderinti Direktyvą 97/23/EB prie 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo[1]. a) Priderinimas prie Sprendimo Nr. 768/2008/EB Sąjungos (ES) derinamieji teisės aktai, kuriais užtikrinamas laisvas gaminių judėjimas, labai prisidėjo prie bendrosios rinkos sukūrimo ir veikimo. Šiais teisės aktais nustatomas aukštas apsaugos lygis ir jais remdamiesi ekonominės veiklos vykdytojai gali įrodyti atitiktį, taigi pasitikėjimu gaminiais užtikrinamas laisvas jų judėjimas. Direktyva 97/23/EB, kuria užtikrinamas laisvas slėginės įrangos judėjimas, yra Sąjungos derinamųjų teisės aktų pavyzdys. Ja nustatomi esminiai saugos reikalavimai, kuriuos turi atitikti slėginė įranga ir agregatai, kad galėtų būti tiekiami ES rinkai. Gamintojai turi įrodyti, kad slėginė įranga suprojektuota ir pagaminta laikantis esminių saugos reikalavimų, ir pažymėti ją CE ženklu. Patirtis, įgyta įgyvendinant derinamuosius Sąjungos teisės aktus, parodė, kad visuose sektoriuose esama tam tikrų trūkumų ir nenuoseklumo įgyvendinant šiuos teisės aktus ir užtikrinant jų vykdymą, dėl to: – į rinką patenka reikalavimų neatitinkantys arba pavojingi gaminiai, todėl iš dalies nepasitikima CE ženklu; – palyginti su taisyklių nesilaikančių ekonominės veiklos vykdytojų konkurencine padėtimi, blogėja teisės aktų besilaikančių ekonominės veiklos vykdytojų konkurencinė padėtis; – reikalavimų neatitinkančių gaminių atveju taikomos nevienodos sąlygos ir dėl skirtingos vykdymo užtikrinimo praktikos iškraipoma ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija; – nacionalinės institucijos atitikties vertinimo įstaigas skiria skirtinga tvarka; – kyla problemų dėl tam tikrų paskelbtųjų įstaigų paslaugų kokybės. Be to, norminė aplinka tampa vis sudėtingesnė, nes neretai tam pačiam gaminiui tuo pat metu taikomi keli teisės aktai. Šie teisės aktai nėra nuoseklūs, todėl ekonominės veiklos vykdytojams ir valdžios institucijoms vis sunkiau juos teisingai aiškinti ir taikyti. Siekiant ištaisyti šiuos horizontaliuosius derinamųjų Sąjungos teisės aktų trūkumus, pastebėtus keliuose pramonės sektoriuose, 2008 m. priimta vadinamoji naujoji teisės aktų sistema, sudaranti prekes reglamentuojančių dokumentų rinkinio dalį. Ja siekiama sugriežtinti ir papildyti galiojančias taisykles ir pagerinti praktinius jų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo aspektus. Naująją teisės aktų sistemą (NTAS) sudaro du vienas kitą papildantys dokumentai – Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 dėl akreditavimo ir rinkos priežiūros ir Sprendimas Nr. 768/2008/EB, kuriuo nustatoma bendroji gaminių pardavimo sistema (toliau – NTAS sprendimas). NTAS reglamentu nustatytos akreditavimo taisyklės (atitikties vertinimo įstaigų kompetencijos vertinimo priemonė) ir gaminių iš trečiųjų šalių rinkos priežiūros bei kontrolės organizavimo ir vykdymo reikalavimai. Nuo 2010 m. sausio 1 d. šios taisyklės tiesiogiai taikomos visose valstybėse narėse. NTAS sprendimu nustatoma bendroji gaminius reglamentuojančių derinamųjų ES teisės aktų sistema. Šią sistemą sudaro visiems gaminius reglamentuojantiems ES teisės aktams bendros nuostatos (pvz., apibrėžtys, nuostatos dėl ekonominės veiklos vykdytojų prievolių, paskelbtųjų įstaigų, apsaugos mechanizmų ir kt.). Šios bendros nuostatos buvo sugriežtintos siekiant, kad direktyvos būtų veiksmingiau taikomos ir įgyvendinamos praktikoje. Įtraukta naujų nuostatų (pvz., dėl importuotojų prievolių), kurios yra labai svarbios siekiant pagerinti rinkoje esančių gaminių saugą. NTAS sprendimo ir NTAS reglamento nuostatos papildo vienos kitas ir yra glaudžiai susijusios. NTAS sprendime nustatytos ekonominės veiklos vykdytojų ir paskelbtųjų įstaigų prievolės, leidžiančios rinkos priežiūros institucijoms ir už paskelbtąsias įstaigas atsakingoms valdžios institucijoms deramai atlikti NTAS reglamentu joms pavestas užduotis ir užtikrinti, kad gaminius reglamentuojantys ES teisės aktai būtų veiksmingai ir nuosekliai vykdomi. Vis dėlto NTAS sprendimo, kitaip nei NTAS reglamento, nuostatos nėra tiesiogiai taikomos. Kad visuose ūkinės veiklos sektoriuose, kuriems taikomi derinamieji Sąjungos teisės aktai, būtų galima pasinaudoti NTAS, būtina NTAS sprendimo nuostatas įtraukti į galiojančius gaminius reglamentuojančius teisės aktus. Komisija jau pasiūlė prie NTAS sprendimo priderinti kitas devynias direktyvas pateikdama NTAS įgyvendinimo teisės aktų rinkinį, kuris buvo priimtas 2011 m. lapkričio 21 d.[2]. Siekiant užtikrinti visų Sąjungos pramonės produktų derinamųjų teisės aktų nuoseklumą, būtina Direktyvą 97/23/EB priderinti prie NTAS sprendimo nuostatų. Šiame pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į 2013 m. vasario 13 d. Komisijos pateiktą Reglamento dėl gaminių rinkos priežiūros pasiūlymą[3]. b) Priderinimas prie Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (toliau – KŽP reglamentas) Sąjungoje įgyvendinama tarptautiniu mastu Jungtinių Tautų struktūroje priimta pasaulinė suderintoji cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema. Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnyje slėginė įranga skirstoma į kategorijas slėgio keliamo pavojaus didėjimo tvarka. Nors direktyvoje nustatytas slėginės įrangos klasifikavimas daugiausia grindžiamas bendrąja energetine verte (slėginės įrangos slėgiu ir tūriu), skirstant į kategorijas atsižvelgiama ir į joje esančios takiosios medžiagos kategoriją (į takiosios medžiagos pavojingumo lygį). Slėginės įrangos priskyrimas tam tikrai kategorijai yra tiesiogiai susijęs su atitikties vertinimo procedūra, kuri taikoma siekiant patikrinti slėginės įrangos atitiktį esminiams Direktyvos 97/23/EB reikalavimams. Visų pirma, taikytina atitikties vertinimo procedūra priklauso nuo to, prie kurios iš 9 straipsnyje apibrėžtų kategorijų slėginė įranga yra priskiriama. Kai atitikties vertinimo tikslais slėginę įrangą reikia priskirti prie tam tikros kategorijos, joje esančios takiosios medžiagos klasifikuojamos remiantis 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo[4]. Pagal Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnį takiosios medžiagos skirstomos į dvi grupes. Remiantis takiosioms medžiagoms būdingomis savybėmis ir susijusiu pavojingumo laipsniu bei specifiniu pobūdžiu, 1 grupei priskiriamos šios Direktyvos 67/548/EEB pavojingos takiosios medžiagos[5]: sprogstamosios, ypač degios, labai degios, degios, labai nuodingos, nuodingos ir oksiduojančiosios takiosios medžiagos. 2 grupei priskiriamos visos kitos takiosios medžiagos, kurios Direktyvoje 97/23/EB nenurodomos kaip pavojingos. Siekiant atsižvelgti į slėgio keliamą pavojų, susijusį su pavojingomis takiosiomis medžiagomis, slėginei įrangai, kurioje yra 1 grupės takiųjų medžiagų, taikomi griežtesni Direktyvos 97/23/EB atitikties vertinimo reikalavimai, palyginti su slėgine įranga, kurioje yra 2 grupės takiųjų medžiagų. Kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1272/2008, 2015 m. birželio 1 d. Direktyva 67/548/EEB bus panaikinta ir pakeista reglamentu. Minėtame reglamente nustatomos naujos pavojingumo klasės ir kategorijos, kurios tik iš dalies atitinka naudojamas pagal dabartines nuostatas. Todėl Direktyvoje 97/23/EB išdėstytus takiųjų medžiagų klasifikavimo kriterijus iki 2015 m. birželio 1 d. reikia priderinti prie Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 klasifikavimo kriterijų, kartu išlaikant ta direktyva nustatytą esamą apsaugos lygį. Siekiant Direktyvą 97/23/EB priderinti prie KŽP reglamento, reikia iš naujo apibrėžti pavojingų takiųjų medžiagų sąvoką, atsižvelgiant į tuo reglamentu nustatytą naują klasifikaciją. Tai, kad Direktyvos 97/23/EB takiųjų medžiagų klasifikavimo kriterijus reikia priderinti prie KŽP reglamento, yra tiesioginė KŽP reglamento įgyvendinimo Sąjungoje pasekmė, todėl visus vėlesnius susijusius teisės aktus prie KŽP reglamento reikia priderinti iki Direktyvos 67/548/EEB panaikinimo dienos (t. y. iki 2015 m. birželio 1 d.). Nors KŽP reglamente ir Direktyvoje 67/548/EEB numatytos klasifikavimo sistemos yra panašios, jos nėra visiškai vienodos. Dėl pasikeitusių klasifikavimo kriterijų ar ribinių verčių kai kurios medžiagos pagal KŽP reglamentą klasifikuojamos kitaip nei pagal Direktyvą 67/548/EEB. Taigi dėl pasikeitusio slėginėje įrangoje esančių takiųjų medžiagų (medžiagų ar preparatų) klasifikavimo gali pasikeisti ir pačios slėginės įrangos klasifikavimas (slėginės įrangos kategorijos). Direktyvoje 97/23/EB numatytos keturios slėginės įrangos kategorijos slėgio sukeliamo pavojaus didėjimo tvarka. Kiekvienos kategorijos slėginei įrangai Direktyvoje numatytas atitikties vertinimo procedūrų rinkinys. Slėginei įrangai turi būti taikoma viena iš atitikties vertinimo procedūrų, kurią gamintojas gali pasirinkti iš atitinkamai kategorijai, prie kurios priskiriama ta slėginė įranga, nustatytų procedūrų. Be to, gamintojas gali nuspręsti taikyti vieną iš procedūrų, taikomų aukštesnei kategorijai, jei ji yra. Kategorijos pasikeitimas pagal Direktyvą 97/23/EB turi poveikio tik atitikties vertinimo procedūrai, ne slėginės įrangos konstrukcijai ar gamybai. Jeigu dėl slėginėje įrangoje esančios takiosios medžiagos ji priskiriama aukštesnei kategorijai, jai gali būti taikoma griežtesnė ir brangesnė atitikties vertinimo procedūra. Kadangi dabartinė nuostata[6], susijusi su slėginės įrangos klasifikavimu remiantis taip pat ir joje esančių takiųjų medžiagų savybėmis, laikoma tinkama, Direktyva 97/23/EB turėtų būti priderinta prie KŽP reglamento, kartu išlaikant dabartinę aprėptį dėl takiųjų medžiagų keliamo pavojaus. Taigi naujoji takiųjų medžiagų klasifikacija turėtų kuo labiau atitikti dabartinę Direktyva 67/548/EEB grindžiamą klasifikaciją. Todėl siūlomas priderinimas yra techninio pobūdžio ir juo pirmiausia siekiama kuo labiau sumažinti KŽP reglamentu nustatytų takiųjų medžiagų klasifikavimo sistemos pokyčių poveikį pačios slėginės įrangos klasifikavimui. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Ši iniciatyva atitinka Bendrosios rinkos aktą[7], kuriame pabrėžiama būtinybė atkurti vartotojų pasitikėjimą rinkai tiekiamų gaminių kokybe ir rinkos priežiūros sugriežtinimo svarba. Be to, ja prisidedama prie Komisijos geresnio reglamentavimo ir norminės aplinkos supaprastinimo politikos. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis a) Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie NTAS sprendimo klausimas aptartas su nacionaliniais ekspertais, atsakingais už šios direktyvos įgyvendinimą, atitikties vertinimo įstaigų grupe, administracinio bendradarbiavimo rinkos priežiūros klausimais grupe, taip pat dvišaliuose susitikimuose su pramonės asociacijomis. 2010 m. birželio – spalio mėn. vyko viešos konsultacijos, kuriose dalyvavo visi su šia iniciatyva susiję sektoriai. Buvo parengti keturi ekonominės veiklos vykdytojams, valdžios institucijoms, atitikties vertinimo įstaigoms ir naudotojams skirti klausimynai, ir Komisijos tarnybos gavo 300 atsakymų. Konsultacijų rezultatai paskelbti adresu: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/internal-market-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Be bendrų konsultacijų, vyko atskiros konsultacijos su MVĮ. 2010 m. gegužės – birželio mėn. per Europos įmonių tinklą konsultuotasi su 603 MVĮ. Su rezultatais galima susipažinti šiuo adresu http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf. Konsultacijų rezultatai rodo, kad iniciatyvai plačiai pritariama. Vienbalsiai pritariama tam, kad būtina gerinti rinkos priežiūrą ir atitikties vertinimo įstaigų vertinimo ir priežiūros sistemą. Valdžios institucijos visiškai tam pritaria, nes taip bus sustiprinta esama sistema ir pagerės bendradarbiavimas ES lygmeniu. Pramonės atstovai tikisi, kad taip bus užtikrintos vienodesnės sąlygos, nes veiksmai, kurių imamasi nustačius teisės aktų neatitinkančius gaminius, bus veiksmingesni, be to, suderinus teisės aktus jie taps paprastesni. Išreikštas susirūpinimas dėl kai kurių prievolių, kurios vis dėlto yra būtinos siekiant efektyvesnės rinkos priežiūros. Dėl šių priemonių pramonės sąnaudos labai nepadidės, o nauda dėl geresnės rinkos priežiūros turėtų gerokai pranokti sąnaudas. b) Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie KŽP reglamento klausimas aptartas su nacionaliniais ekspertais, atsakingais už šios direktyvos įgyvendinimą, atitikties vertinimo įstaigų grupe, administracinio bendradarbiavimo grupe, taip pat dvišaliuose susitikimuose su pramonės asociacijomis. 2012 m. atliktas Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie KŽP reglamento poveikio vertinimas. Atliekant šį vertinimą surengta svarbiausių suinteresuotųjų šalių apklausa. Siekdama gauti papildomos informacijos ir užmegzti tiesioginį ryšį su suinteresuotosiomis šalimis, 2012 m. lapkričio 7 d. Komisija surengė seminarą. Seminare dalyvavo nacionalinių institucijų, naudotojų ir gamintojų asociacijų, atitikties vertinimo įstaigų atstovai, standartų rengėjai ir KŽP reglamento srities ekspertai. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas. Poveikio vertinimas a) Priderinimo prie NTAS sprendimo poveikio vertinimas Vertintas ne tik bendrasis naujosios teisės aktų sistemos poveikis, bet ir 2011 m. lapkričio mėn. priimto NTAS įgyvendinimo teisės aktų rinkinio poveikis. Atliekant šį poveikio vertinimą remtasi bendruoju naujosios teisės aktų sistemos poveikio vertinimu, o jį atliekant įvertintas ir Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie NTAS sprendimo poveikis. Remtasi ne tik per tą poveikio vertinimą surinktais ir išnagrinėtais tiriamaisiais duomenimis – papildomai konsultuotasi su atskirų sektorių ekspertais ir interesų grupėmis, taip pat su techninio derinimo, atitikties vertinimo, akreditavimo ir rinkos priežiūros sričių horizontaliųjų klausimų ekspertais. Remdamasi surinkta informacija, Komisija atliko poveikio vertinimą, per kurį išnagrinėjo ir palygino tris galimybes. 1 galimybė. Dabartinė padėtis nekeičiama Pasirinkus šią galimybę, galiojanti direktyva nebūtų keičiama, o tam tikros naudos būtų galima tikėtis tik iš NTAS reglamento. 2 galimybė. Direktyvų priderinimas prie NTAS sprendimo ne teisėkūros priemonėmis Pasirinkus 2 galimybę būtų galima skatinti savanoriškai laikytis NTAS sprendimo nuostatų, pvz., išdėstant jas gerosios patirties vadove. 3 galimybė. Direktyvų priderinimas prie NTAS sprendimo teisėkūros priemonėmis Pasirinkus šią galimybę, NTAS sprendimo nuostatos būtų įtrauktos į Direktyvą 97/23/EB. Pirmenybė teikiama 3 galimybei, nes: – ji leis padidinti bendrovių ir sąžiningai savo pareigas atliekančių atitikties vertinimo įstaigų konkurencingumą; – geriau veiks vidaus rinka, nes visi ekonominės veiklos vykdytojai (pirmiausia importuotojai ir platintojai) ir atitikties vertinimo įstaigos veiks vienodomis sąlygomis; – ekonominės veiklos vykdytojai ir atitikties vertinimo įstaigos nepatirs didelių sąnaudų; manoma, kad atsakingai veikiantys subjektai visai nepatirs sąnaudų arba jos bus nežymios; – manoma, kad ši galimybė veiksmingesnė už 2 galimybę, nes negalima užtikrinti 2 galimybės vykdymo, todėl abejojama, ar, pasirinkus šią galimybę, teigiamas poveikis tikrai bus; – 1 ir 2 galimybėmis neišsprendžiama norminės sistemos nenuoseklumo problema, todėl jos neturi teigiamo poveikio norminės aplinkos supaprastinimo požiūriu. Kaip nurodyta aptariant 3 galimybę, Direktyvą 97/23/EB priderinus prie NTAS sprendimo, pagerės šios direktyvos įgyvendinimas. Pasiūlyme pateikiamos: · priemonės, skirtos reikalavimų nesilaikymo problemai išspręsti patikslinant ekonominės veiklos vykdytojų prievoles ir reikalaujant taikyti griežtesnius atsekamumo reikalavimus; · priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti atitikties vertinimo įstaigų atliekamo darbo kokybę sugriežtinant jų paskelbimo reikalavimus, peržiūrint paskelbimo procesą, nurodant reikalavimus skelbiančiosioms institucijoms ir sugriežtinant informavimo prievoles; · priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį direktyvų nuoseklumą suvienodinant jose vartojamas apibrėžtis ir terminus, taip pat suderinant atitikties vertinimo procedūras. Dėl šių priemonių poveikio Europos įmonės taps konkurencingesnės, nes ekonominės veiklos vykdytojams bus užtikrintos vienodos sąlygos. b) Priderinimo prie KŽP reglamento poveikio vertinimas Direktyvos 97/23/EB priderinimas prie KŽP reglamento yra tiesioginė KŽP reglamento įgyvendinimo Sąjungoje pasekmė. Visų pirma, pavojingų medžiagų ir mišinių klasifikavimas Europoje reglamentuojamas KŽP reglamentu, kuriuo ES įgyvendinama tarptautinė pasaulinė suderintoji sistema. Todėl Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie KŽP reglamento tikslas yra užtikrinti teisinį nuoseklumą. Tam reikia tik iš dalies pakeisti Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnio 2 dalį. Jei Direktyva 97/23/EB nebus priderinta prie KŽP reglamento, nebus užtikrintas teisinis aiškumas, nes nuo 2015 m. birželio 1 d. bus panaikinta Direktyva 67/548/EEB ir nuo tos dienos neliks teisinio pagrindo slėginę įrangą klasifikuoti remiantis joje esančia takiąja medžiaga. 2012 m. lapkričio mėn. atlikus Direktyvos 97/23/EB vertinimo tyrimą padaryta išvada, kad nėra poreikio skubiai peržiūrėti visą Direktyvą 97/23/EB. Geresnio minėtos direktyvos įgyvendinimo galima pasiekti įtraukiant NTAS nuostatas ir papildomomis priemonėmis, pvz., pagerinus rinkos priežiūrą. Prieš peržiūrint visą direktyvą, reikėtų atlikti papildomų tyrimų ir išnagrinėti, pvz., klausimus, susijusius su taikymo sritimi, techninėmis nuostatomis, susijusiomis su esminiais saugos reikalavimais ir pan. Be to, patvirtinta, kad direktyvoje numatytas ir taip pat takiųjų medžiagų klasifikavimu grindžiamas dabartinis slėginės įrangos klasifikavimo mechanizmas yra tinkamas. Derinimo galimybės pasiūlytos atlikus Direktyvoje 97/23/EB numatytų ir Direktyva 67/548/EEB grindžiamų dabartinių pavojingų medžiagų ir preparatų pavojingumo klasių techninį palyginimą su medžiagų ir mišinių, kurie pagal KŽP reglamentą priskiriami pavojingoms medžiagoms ir mišiniams, pavojingumo klasėmis. Atlikus šį palyginimą nustatyta, kad reikalingi visai nedideli esamos slėginės įrangos klasifikavimo sistemos, numatytos Direktyvoje 97/23/EB, pakeitimai. Todėl, panašiai kaip ir dabartinėse Direktyvos 97/23/EB nuostatose, pasiūlymo nuostatose dėl slėginės įrangos klasifikavimo atitikties vertinimo tikslais turėtų būti atsižvelgta į fizinius pavojus ir pavojus sveikatai, kylančius dėl slėginėje įrangoje esančių takiųjų medžiagų. Direktyvą 97/23/EB priderinus prie KŽP reglamento, daugumos slėginės įrangos klasifikavimas nesikeis. Reikėtų kuo geriau suderinti Direktyvos 67/548/EEB ir KŽP reglamento nuostatas, kad minėto pasikeitimo poveikis būtų kuo mažesnis. Techniniai priderinimo aspektai ir pasirinktos Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnio 2 dalies keitimo galimybės gali lemti didesnį arba mažesnį medžiagų ar mišinių, priskiriamų prie Direktyvos 97/23/EB 1 grupės (šios grupės medžiagoms ir mišiniams taikomi griežtesni reikalavimai, susiję su atitikties vertinimo procedūromis), skaičių. Įvairių galimybių poveikis nagrinėtas poveikio vertinimo tyrime dėl Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie KŽP reglamento, kuris buvo baigtas 2013 m. vasario mėn. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors ir keisis terminai, vartojami kalbant apie pavojus, tik nedidelis skaičius takiųjų medžiagų pagal Direktyvą 97/23/EB bus klasifikuojamos priskiriant jas prie kitos grupės ir kad dėl to, galimas daiktas, kitaip bus klasifikuojama ir pati slėginė įranga. Pasikeitusi takiųjų medžiagų klasifikacija pagal Direktyvą 97/23/EB nereiškia, kad būtinai pasikeis ir pačios slėginės įrangos klasifikavimas, nes įranga klasifikuojama ne tik pagal takiųjų medžiagų pobūdį, bet ir pagal bendrą energetinę vertę (remiantis įrangos slėgiu ir tūriu). Visų pirma, fizinių pavojų atžvilgiu pereiti nuo Direktyvos 67/548/EEB prie KŽP reglamento ganėtinai nesudėtinga, nes daugelis minėtos direktyvos ir naujosios klasifikacijos pagal KŽP reglamentą nuostatų sutampa. Pasikeis tik kelių medžiagų klasifikacija, nes KŽP reglamente nustatytos naujos degumo kriterijų ribinės vertės. Pavojų sveikatai požiūriu pereiti nuo Direktyvos 67/548/EEB prie KŽP reglamento yra sudėtingiau, nes jame kai kurių kategorijų kriterijai ne visada sutampa su Direktyvos 67/548/EEB kriterijais – KŽP reglamente nustatytos naujos pavojingumo klasės ir kategorijos. Visų pirma, pavojingumo klasės ir kategorijos, susijusios su ūmiu toksiškumu, analizuojamos išsamiau dėl jų galimos saugos ir ekonominio poveikio. Dėl su ūmiu toksiškumu susijusių pavojingumo klasių išvados gali būti apibendrintos taip: – jei prie Direktyvos 97/23/EB 1 grupės bus priskirtos takiosios medžiagos, priskiriamos ūmaus toksiškumo prarijus pavojingumo klasei (1 ir 2 kategorija), sumažės 1 grupei pagal Direktyvą 97/23/EB priskiriamų takiųjų medžiagų (medžiagų ar preparatų) skaičius. Ši galimybė pateisinama tuo, kad medžiagų ar mišinių patekimas į burną dėl slėginės įrangos gedimo yra galimas, bet rizika labai maža. Todėl ši galimybė nesukeltų su sauga susijusios nepriimtinos rizikos. Tačiau, įtraukus ūmaus toksiškumo prarijus pavojingumo klasės (3 kategorija) medžiagas, labai padidėtų 1 grupės takiųjų medžiagų skaičius, todėl tam tikra slėginė įranga galbūt turėtų būti priskirta aukštesnei kategorijai, taigi gali išaugti atitikties vertinimo išlaidos, nors saugos lygis dėl to labai nepadidėtų. – jei bus įtrauktos takiosios medžiagos, priskiriamos ūmaus toksiškumo per odą pavojingumo klasei (1 ir 2 kategorija), šiek tiek sumažės 1 grupei pagal Direktyvą 97/23/EB priskiriamų takiųjų medžiagų (medžiagų ar preparatų) skaičius. Ši galimybė grindžiama tuo, kad medžiagų ar mišinių sąlytis su oda dėl slėginės įrangos gedimo yra galimas, bet rizika yra gana maža, todėl nekyla su sauga susijusios nepriimtinos rizikos. Tačiau įtraukus takiąsias medžiagas, priskiriamus ūmaus toksiškumo per odą pavojingumo klasei (3 kategorija), palyginti nedaug padidėtų 1 grupei priskiriamų takiųjų medžiagų skaičius, o saugos lygis labai nepadidėtų. – jei bus įtrauktos takiosios medžiagos, priskiriamos ūmaus toksiškumo įkvėpus pavojingumo klasėms (3 kategorija, kartu su 1 ir 2 kategorijomis), padidės 1 grupei pagal Direktyvą 97/23/EB priskiriamų takiųjų medžiagų (medžiagų ar preparatų) skaičius; toks padidėjimas yra pateisinamas atsižvelgiant į riziką, kurią gali kelti nedidelis iš slėginės įrangos ištekėjusios takiosios medžiagos kiekis. Taigi dėl daugumos slėginėje įrangoje naudojamų takiųjų medžiagų klasifikavimo priderinimo prie KŽP reglamento slėginės įrangos klasifikavimas nesikeis. Tam tikro nedidelio takiųjų medžiagų, naudojamų tam tikroje įrangoje, skaičiaus atveju priderinimas prie KŽP reglamento gali lemti skirtingą įrangos klasifikavimą, todėl gali didėti atitikties vertinimo proceso sąnaudos. Atlikus poveikio vertinimo tyrimą padaryta išvada, kad siūlomo priderinimo poveikis būtų ribotas ir, visų pirma, kad bendras ekonominis poveikis bus mažas atsižvelgiant į tai, kad siūlomos tokios priderinimo galimybės, kuriomis siekiama kiek galima labiau suderinti dabartinę klasifikaciją (grindžiamą Direktyva 67/548/EEB) su būsima klasifikacija (grindžiama KŽP reglamentu). Atsižvelgiant į medžiagų, kurių klasifikacija pasikeis, skaičių ir susijusių gamintojų dalį, atlikus poveikio vertinimą nustatyta, kad bendros Direktyvos 97/23/EB priderinimo prie KŽP reglamento sąnaudos sudarys maždaug 8,5 mln. EUR per metus. Šios sąnaudos yra susijusios su pasikeitusiu medžiagų priskyrimu pavojaus sveikatai klasėms. Tačiau vertinant dabartines atitikties reikalavimams sąnaudas ir remiantis poveikio vertinimo tyrimu apskaičiuota, kad bendros vidutinės slėginės įrangos, kuriai taikoma Direktyva 97/23/EB, atitikties vertinimo sąnaudos sudarys 236,3 mln. EUR per metus. Todėl, palyginti su visomis atitikties vertinimo sąnaudomis, su Direktyvos 97/23/EB priderinimu prie KŽP reglamento susijusios sąnaudos yra nedidelės. Tačiau KŽP reglamento įgyvendinimas Sąjungoje yra privalomas ir šių sąnaudų išvengti negalima. Su poveikio vertinimo tyrimu galima susipažinti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/documents/ped/index_en.htm. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad: a) Kiti veiksmai negalimi, nes visi susiję teisės aktai, kuriuose klasifikuojamos cheminės medžiagos, turi būti priderinti prie KŽP reglamento, kuris yra Europos Sąjungos iniciatyva, kuria į Europos Sąjungos teisę perkeliama tarptautinė pasaulinė suderintoji sistema. Dabartinis medžiagų ir preparatų klasifikavimo teisinis pagrindas, nurodytas Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnio 2.1 dalyje, t. y. Direktyva 67/548/EEB, bus panaikintas 2015 m. birželio 1 d. Iki to laiko reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 97/23/EB ir joje nurodyti, kad į jos taikymo sritį patenkančiai slėginei įrangai klasifikuoti naudojamas KŽP reglamentas. Taigi siūlomas priderinimas yra techninio pobūdžio ir pirmiausia juo siekiama sumažinti pačios slėginės įrangos klasifikavimo sistemos pasikeitimų poveikį ir užtikrinti teisinį tikrumą nuo 2015 m. birželio 1 d. b) Atlikus poveikio vertinimo tyrimą reikšmingo ekonominio ar su sveikata susijusio poveikio nenustatyta. 3. PAGRINDINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Horizontaliosios apibrėžtys Pasiūlyme pateikiamos suderintos terminų, kurie vartojami visuose derinamuosiuose Sąjungos teisės aktuose ir kurių reikšmės dėl to turi būti nuoseklios, apibrėžtys. 3.2. Ekonominės veiklos vykdytojų prievolės ir atsekamumo reikalavimai Pasiūlyme patikslinamos gamintojų ir jų įgaliotųjų atstovų prievolės, taip pat nustatomos importuotojų ir platintojų prievolės. Importuotojai turi patikrinti, ar gamintojas atliko reikiamą atitikties įvertinimo procedūrą ir ar parengė techninius dokumentus. Be to, importuotojai turi pasitikslinti, ar gamintojas tuos techninius dokumentus saugo, kad valdžios institucijos paprašiusios galėtų juos patikrinti. Be to, importuotojai turi patikrinti, ar slėginė įranga yra teisingai paženklinta ir ar prie jos pateiktos instrukcijos ir saugos informacija. Importuotojai turi saugoti atitikties deklaracijos kopiją ir ant gaminio arba, jei to padaryti negalima, ant gaminio pakuotės ar lydimuosiuose dokumentuose nurodyti savo pavadinimą ir adresą. Platintojai turi patikrinti, ar ant slėginės įrangos yra CE ženklas, gamintojo ir, kai yra, importuotojo pavadinimas ir ar su jais pateikti reikiami dokumentai ir instrukcijos. Importuotojai ir platintojai turi bendradarbiauti su rinkos priežiūros institucijomis ir imtis reikiamų veiksmų, jei rinkai pateikė reikalavimų neatitinkančią slėginę įrangą. Visiems ekonominės veiklos vykdytojams nustatomos didesnės atsekamumo užtikrinimo prievolės. Ant slėginės įrangos turi būti nurodytas gamintojo pavadinimas ir adresas, be to, ant jos turi būti numeris, leidžiantis atpažinti slėginę įrangą ir susieti ją su jos techniniais dokumentais. Jeigu slėginė įranga importuojama, ant jos taip pat turi būti importuotojo pavadinimas ir adresas. Be to, kiekvienas ekonominės veiklos vykdytojas turi galėti valdžios institucijoms nurodyti jam slėginę įrangą pateikusį ekonominės veiklos vykdytoją arba ekonominės veiklos vykdytoją, kuriam jis pateikė slėginę įrangą. 3.3. Darnieji standartai Atitiktis darniesiems standartams yra atitikties esminiams reikalavimams prielaida. 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB[8], nustatoma horizontalioji Europos standartizacijos teisinė sistema. Be kitų nuostatų, reglamente pateikiamos nuostatos dėl Komisijos prašymų Europos standartizacijos organizacijai parengti standartus, prieštaravimo dėl darniojo standarto procedūros ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo standartizacijos procese. Taigi juo panaikintas su tais pačiais aspektais susijęs Direktyvos 97/23/EB 6 straipsnis. Nuostata dėl atitikties darniesiems standartams prielaidos buvo iš dalies pakeista siekiant patikslinti atitikties prielaidos mastą tais atvejais, kai standartų taikymo sritis tik iš dalies aprėpia esminius reikalavimus. 3.4. Atitikties vertinimas ir CE ženklas Direktyvoje 97/23/EB nustatytos atitikties įvertinimo procedūros, kurias gamintojai turi taikyti, kad įrodytų slėginės įrangos atitiktį esminiams saugos reikalavimams. Pasiūlyme šios procedūros priderinamos prie NTAS sprendime nustatytų atnaujintų procedūrų. Bendrieji žymėjimo CE ženklu principai yra išdėstyti Reglamento (EB) Nr. 765/2008 30 straipsnyje, o šiame pasiūlyme pateikiamos išsamios nuostatos dėl slėginės įrangos žymėjimo CE ženklu. 3.5. Atitikties vertinimo įstaigos Pasiūlyme ne tik išsamiau reglamentuojami atitikties vertinimo įstaigų, konkrečiai, paskelbtųjų įstaigų paskelbimo kriterijai, bet ir pripažįstamos trečiųjų šalių organizacijos ir naudotojų inspekcijos. Patikslinama, kad pavaldžiosios įmonės ar subrangovai taip pat turi atitikti paskelbimo reikalavimus. Nustatomi specialiai paskelbtosioms įstaigoms taikomi reikalavimai ir keičiama paskelbtųjų įstaigų bei naudotojų inspekcijų paskelbimo ir pripažintų trečiųjų šalių organizacijų skyrimo procedūra. Atitikties vertinimo įstaigos kompetencija turi būti įrodyta akreditacijos pažymėjimu. Jeigu atitikties vertinimo įstaigos kompetencijai įvertinti akreditacijos procedūra netaikyta, skelbiant tokią įstaigą turi būti pateikti dokumentai, kuriuose nurodoma, kaip įvertinta tos įstaigos kompetencija. Valstybės narės turės galimybę nepritarti paskelbimui. 3.6. Rinkos priežiūra ir apsaugos sąlygos procedūra 2013 m. vasario 13 d. Komisija priėmė Reglamento dėl gaminių rinkos priežiūros pasiūlymą. Tai yra vienas bendras teisės aktas, kuriuo reglamentuojama rinkos priežiūros veikla ne maisto prekių, vartotojų ir ne vartotojų gaminių ir gaminių, kuriems taikomi arba netaikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, srityje. Kad rinkos priežiūros veikla Sąjungoje taptų veiksmingesnė, pasiūlymu sujungiamos rinkos priežiūros taisyklės, nustatytos Direktyvoje 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos[9], Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir atskiriems sektoriams skirtuose derinamuosiuose teisės aktuose. Be to, į siūlomą reglamentą įtrauktos orientacinės nuostatos dėl rinkos priežiūros ir apsaugos sąlygos, esančios NTAS sprendime. Todėl esamų Sąjungos derinamųjų teisės aktų nuostatos, susijusios su rinkos priežiūra ir apsaugos sąlygomis, turėtų būti pašalintos iš tų derinamųjų teisės aktų. Visa apimantis siūlomo reglamento tikslas – iš esmės supaprastinti Sąjungos rinkos priežiūros sistemą, kad ji taptų geresnė jos pagrindiniams naudotojams: rinkos priežiūros institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams. Dėl to pagerės rinkos priežiūros taisyklių įgyvendinimas valstybėse narėse, bus užtikrinta didesnė vartotojų ir kitų naudotojų apsauga, sumažės administracinė našta, be to, pagerės informacijos dalijimasis ir darbų pasidalijimas tarp rinkos priežiūros institucijų. Taigi dėl siūlomo reglamento pagerės Direktyvos 97/23/EB, kuri yra taikoma vartojimo ir ne vartojimo gaminiams, įgyvendinimas, o vidaus rinkoje bus užtikrinta geresnė konkurencingumo sistema. Remiantis tuo, kas išdėstyta, į šį pasiūlymą neįtraukiamos rinkos priežiūros nuostatos ir apsaugos sąlygos procedūros, tačiau siekiant užtikrinti teisinį aiškumą į jį įtraukiama nuoroda į siūlomą reglamentą dėl gaminių rinkos priežiūros. 3.7. Slėginės įrangos klasifikavimas Pasiūlymu iš dalies keičiama Direktyvos 97/23/EB 9 straipsnio 2 dalis siekiant slėginės įrangos atitikties vertinimo tikslais priderinti dabartinį slėginėje įrangoje esančių takiųjų medžiagų klasifikavimą, kuris yra grindžiamas Direktyvoje 67/548/EEB nustatytu pavojingų medžiagų ir preparatų klasifikavimu, prie KŽP reglamente nustatyto naujojo pavojingų medžiagų ir mišinių klasifikavimo. 3.8. Komiteto procedūra ir deleguotieji aktai Nuostatos dėl Slėginės įrangos komiteto veiklos buvo pritaikytos prie naujųjų taisyklių dėl deleguotųjų aktų, nustatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, ir prie naujųjų nuostatų dėl įgyvendinamųjų aktų, nustatytų 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[10]. 4. Teisiniai pasiūlymo aspektai Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu. Subsidiarumo principas Vidaus rinka yra Sąjungos ir valstybių narių bendros kompetencijos sritis. Subsidiarumo principas taikytinas visų pirma dėl naujų nuostatų, kuriomis siekiama pagerinti faktinį Direktyvos 97/23/EB vykdymą, pirmiausia dėl nuostatų, kuriomis reglamentuojamos importuotojų ir platintojų prievolės, atsekamumas, atitikties vertinimo įstaigų vertinimas ir paskelbimas ir glaudesnio bendradarbiavimo prievolės įgyvendinant peržiūrėtas rinkos priežiūros ir apsaugos procedūras. Remiantis teisės aktų vykdymo užtikrinimo patirtimi galima teigti, kad dėl nacionalinių priemonių taikomi skirtingi metodai ir Europos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojai veikia skirtingomis sąlygomis, todėl nepakankamai įgyvendinami direktyvos tikslai. Jeigu problemoms išspręsti veiksmų bus imtasi nacionaliniu lygmeniu, gali atsirasti laisvo prekių judėjimo kliūčių. Be to, nacionalinio lygmens veiksmai apsiriboja teritorine tam tikros valstybės narės kompetencija. Atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau prekyba vykdoma tarptautiniu mastu, atvejų, kai problema turi būti sprendžiama ne vienoje valstybėje narėje, nuolat daugėja. Koordinuotais ES lygmens veiksmais galima daug geriau pasiekti nustatytus tikslus ir, visų pirma, užtikrinti veiksmingesnę rinkos priežiūrą. Todėl tikslingiau veiksmų imtis ES mastu. Dėl direktyvų nenuoseklumo – tai problema, kurią išspręsti gali tik ES teisės aktų leidėjas. Pagal proporcingumo principą siūlomais pakeitimais nebus viršijama to, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti. Proporcingumas Pagal proporcingumo principą siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti. Dėl naujų ar pakeistų prievolių pramonė, ypač mažosios ir vidutinės įmonės, arba administracijos nepatirs bereikalingos naštos ir sąnaudų. Tais atvejais, kai dėl pakeitimų numatomas neigiamas poveikis, galimybės poveikio analizė gali padėti rasti tinkamiausią nustatytų problemų sprendimo būdą. Kai kuriais pakeitimais siekiama patikslinti galiojančią direktyvą nenustatant naujų reikalavimų, dėl kurių atsirastų papildomų sąnaudų. Pasirinktas teisėkūros metodas Kad Direktyva 97/23/EB būtų priderinta prie NTAS sprendimo ir KŽP reglamento, būtina iš esmės pakeisti kai kurias jos nuostatas. Kad iš dalies pakeistą tekstą būtų lengviau skaityti, pasirinktas išdėstymo nauja redakcija metodas pagal 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo[11]. Keičiami šie Direktyvos 97/23/EB nuostatų aspektai: apibrėžtys, nuostatos dėl ekonominės veiklos vykdytojų prievolių, darniaisiais standartais suteikiamos atitikties prielaidos, atitikties deklaracijos, CE ženklo, atitikties vertinimo įstaigų, apsaugos sąlygos procedūros, atitikties vertinimo procedūrų ir takiųjų medžiagų klasifikavimo. Pasiūlymu nekeičiama Direktyvos 97/23/EB taikymo sritis ir esminiai saugos reikalavimai. 5. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi jokio poveikio ES biudžetui. 6. PAPILDOMA INFORMACIJA Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus šį pasiūlymą Direktyva 97/23/EB bus panaikinta nuo 2015 m. birželio 1 d. Visų pirma, siekiant užtikrinti, kad Direktyva 97/23/EB prie Sprendimo 768/2008/EB ir Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 būtų priderinta vienu metu ir nuosekliai, pasiūlyme numatyta, kad naujoji direktyva bus taikoma nuo 2015 m. birželio 1 d. Europos ekonominė erdvė Pasiūlymas yra susijęs su Europos ekonomine erdve, todėl jo taikymas turėtų būti išplėstas ir jai. ê 97/23/EB (pritaikytas) 2013/0221 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su slėginės įrangos tiekimu rinkai, suderinimo (Nauja redakcija) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sSutartį Ö dėl Europos Sąjungos veikimo Õ , ir ypač į jos 100a Ö 114 Õ straipsnį, atsižvelgdami į Ö Europos Õ Komisijos pasiūlymus, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Ö Europos Õ Eekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[12], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: ò naujas (1) 1997 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/23/EB dėl valstybių narių įstatymų dėl slėginės įrangos suderinimo[13] buvo kelis kartus iš esmės keičiama. Toje direktyvoje reikia padaryti papildomų pakeitimų, todėl dėl aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija; (2) 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008, nustatančiu su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinančiu Reglamentą (EEB) Nr. 339/93[14], nustatomos atitikties vertinimo įstaigų akreditavimo taisyklės[, numatoma gaminių rinkos priežiūros ir gaminių iš trečiųjų šalių tikrinimo sistema] ir nustatomi bendrieji žymėjimo CE ženklu principai; (3) 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinančiu Sprendimą 93/465/EEB[15] nustatoma bendra bendrųjų principų ir orientacinių nuostatų sistema, skirta visiems teisės aktams, kuriais derinamos gaminių prekybos sąlygos, kad šiuos teisės aktus iš dalies keičiant arba išdėstant nauja redakcija tai būtų daroma nuosekliai. Todėl Direktyva 97/23/EB turėtų būti pritaikyta prie to sprendimo; ê 97/23/EB 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) kadangi vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas; ê 97/23/EB 2 konstatuojamoji dalis kadangi valstybėse narėse galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų dėl asmenų saugos ir sveikatos apsaugos bei tam tikrais atvejais naminių gyvūnų arba turto apsaugos, kai slėginei įrangai netaikomi šiuo metu galiojantys Bendrijos teisės aktai, turinys ir taikymo sritis skiriasi; kadangi tokios įrangos sertifikavimo ir tikrinimo procedūros kiekvienoje valstybėje narėje yra skirtingos; kadangi šie skirtumai gali kliudyti prekybai Bendrijoje; ê 97/23/EB 3 konstatuojamoji dalis kadangi nacionalinės teisės aktų derinimas yra vienintelis būdas siekiant pašalinti kliūtis laisvai prekybai; kadangi kiekviena valstybė narė atskirai negali sėkmingai pasiekti šio tikslo; kadangi ši direktyva tik nustato privalomus reikalavimus laisvai įrangos, kuriai taikytina direktyva, apyvartai; ê 97/23/EB 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (4) kadangi įranga, kuriai taikomas ne didesnis kaip 0,5 baro slėgis dėl slėgio nekelia didelio pavojaus; kadangi todėl laisvai tos įrangos apyvartai Bendrijoje neturėtų būti jokių kliūčių; ši direktyva Ö turėtų būti Õ taikoma įrangai, kurioje naudojamas 0,5 baro viršijantis maksimalus leistinas Ö kurios didžiausias leidžiamasis Õ slėgis PS Ö yra didesnis nei 0,5 baro Õ . Ö Įranga, kurios didžiausias leidžiamasis slėgis neviršija 0,5 baro, dėl slėgio nekelia didelio pavojaus. Todėl neturėtų būti jokių kliūčių laisvam tokios įrangos judėjimui Sąjungoje Õ; ê 97/23/EB 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (5) ši direktyva taip pat Ö turėtų būti Õ taikoma ir agregatams, sudarytiems iš keleto slėginės įrangos dalių, kurios surinktos sudaro integruotą ir veikiantį vienetą. Šie Ö Tie Õ agregatai gali būti paprasti, pavyzdžiui, greitpuodžiai Ö greitviriai Õ , ir sudėtingi, pavyzdžiui, vandens vamzdžių katilasi. Jeigu agregato gamintojas agregatą planuoja pateikti rinkai ir pradėti eksploatuoti jį kaip agregatą, o ne kaip atskiras sudedamąsias jo dalis, tas agregatas turi Ö turėtų Õ atitikti šios direktyvos reikalavimus. kadangi Ö Vis dėlto Õ ši direktyva netaikoma Ö neturėtų būti taikoma Õ slėginės įrangos agregatams, pavyzdžiui, pramoniniams įrenginiams, surenkamiems naudotojo teritorijoje, naudotojui prisiimant atsakomybę; ê 97/23/EB 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (6) šia direktyva Ö turėtų būti Õ derinamos nacionalineės nuostataos dėl su slėgiuo susijusių Ö keliamo Õ pavojųaus. Kitokio pobūdžio pavojusi, kurį gali kelti ši įranga, gali būti atitinkamai nustatomas Ö taikomos Õ kitose direktyvose dėl tokių pavojų; (7) tačiau Ö tam tikrai Õ slėginėei įrangai gali būti priskiriama gaminiams, kuriems taikomos Sutarties 100a Ö 114 Õ straipsniu pagrįstos kitos direktyvos. Kai kurių tų direktyvų nuostatos yra Ö taip pat Õ susijusios su slėgio keliamu pavojumi. Tos nuostatos Ö direktyvos Õ laikomos pakankamomis, kad būtų užtikrinta atitinkama apsauga, jeigu tokiuose įrenginiuose naudojamo Ö su tokiais įrenginiais susijusio Õ slėgio keliamas pavojus yra nedidelis. Todėl yra priežasčių minėtiems įrenginiams Ö reikėtų Õ netaikyti šios direktyvos nuostatų; ê 97/23/EB 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (8) Ö tam tikros Õ slėginės įrangos, kuriai Ö dėl tarptautinio transporto Õ yra taikomosi tarptautinėsiai konvencijos Ö susitarimai Õ , Ö atveju nacionalinis Õ transportoas ir slėgio keliami pavojai turi būti kuo greičiau išnagrinėti būsimose tokiomis konvencijomis pagrįstose Bendrijos Ö yra reglamentuojami tokiais susitarimais pagrįstose Sąjungos Õ direktyvose arba jau priimtų direktyvų papildymuose ð išplečiant tuose susitarimuose nustatytų taisyklių taikymą nacionaliniam transportui, kad būtų užtikrintas laisvas tokių pavojingų krovinių judėjimas ir kartu pagerinta transporto sauga ï . Tokiai įrangai ð , kuriai taikoma 2008 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais[16] bei Europos Parlamento ir 2010 m. birželio 16 d. Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB[17], neturėtų būti taikoma ï atitinkamai ši direktyva netaikoma; ê 97/23/EB 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (9) tam tikrų rūšių slėginė įranga net kai didžiausias leistinas joje naudojamas Ö leidžiamasis Õ slėgis PS viršija Ö yra didesnis nei Õ 0,5 baro, nekelia jokio didesnio pavojaus dėl slėgio ir todėl neturėtų būti trukdoma laisvaim minėtos įrangos apyvartai Bendrijoje Ö judėjimui Sąjungoje Õ , jeigu ši įranga valstybėje narėje yra teisėtai pagaminta arba pateikta į rinką Ö rinkai Õ . Siekiant užtikrinti laisvą minėtos įrangos judėjimą, nėra būtina jai taikyti šią direktyvą. Todėl ši direktyva tai įrangai aiškiai netaikoma Ö ši įranga turėtų būti specialiai pašalinta iš šios direktyvos taikymo srities Õ ; ê 97/23/EB 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (10) Kitokia Ö kita Õ slėginė įranga, kurioje naudojamas maksimalus leistinas Ö kurios didžiausias leidžiamasis Õ slėgis yra didesnis kaip 0,5 baro ir kuri dėl slėgio kelia didelį pavojų, tačiau kuriai garantuojamas laisvas judėjimas ir atitinkamas saugos lygis, nepatenka Ö neturėtų patekti Õ į šios direktyvos taikymo sritį. Ö Vis dėlto Õ Reiktų tokias išimtis Ö reikėtų Õ nuolat iš naujo peržiūrėti siekiant išsiaiškinti, ar būtina imtis veiksmų Sąjungos lygiu; ê 97/23/EB 10 konstatuojamoji dalis kadangi taikant taisykles siekiant pašalinti technines prekybos kliūtis, turi būti laikomasi naujojo požiūrio, numatyto 1985 m. gegužės 7 d Tarybos rezoliucijoje dėl naujo požiūrio į techninį derinimą ir standartus[18], kurioje reikalaujama apibrėžti esminius su saugumu ir kitais visuomenės poreikiais susijusius reikalavimus, nemažinant valstybėse narėse leistinų saugos lygių; kadangi ta Rezoliucija numato, kad daugeliui produktų būtų taikoma viena direktyva siekiant išvengti dažno direktyvų keitimo ir jų daugėjimo; ê 97/23/EB 11 konstatuojamoji dalis kadangi Bendrijoje galiojančios direktyvos dėl valstybių narių su slėgine įranga susijusių įstatymų derinimo numatė pozityvius veiksmus šalinant prekybos kliūtis šioje srityje; kadangi tos direktyvos apima tik mažą šio sektoriaus dalį; kadangi 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 87/404/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su paprastais slėginiais indais[19], suderinimo pirmą kartą naująjį požiūrį taiko slėginės įrangos sektoriui; kadangi ši direktyva nebus taikoma sričiai, kuriai taikoma Direktyva 87/404/EEB; kadangi ne vėliau kaip po trijų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo peržiūrima, kaip taikoma Direktyva 87/404/EEB, siekiant nustatyti, ar ją būtina įtraukti į šią Direktyvą; ê 97/23/EB 12 konstatuojamoji dalis kadangi 1976 m. liepos 27 d Tarybos direktyva 76/767/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su bendromis nuostatomis dėl slėgio indų ir jų tikrinimo metodų, suderinimo[20] nėra privaloma; kadangi ji numato slėginės įrangos bandymo ir sertifikavimo abipusio pripažinimo tvarką, kuri nebuvo tinkama ir todėl privalo būti pakeista veiksmingomis Bendrijos priemonėmis; ê 97/23/EB 13 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (11) šios direktyvos taikymo sritis turi Ö turėtų Õ remtis bendruojuąja termino „slėginė įranga“ apibrėžimutimi siekiant sudaryti galimybę produktus Ö gaminius Õ techniškai tobulinti; ê 97/23/EB 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (12) esminių saugos reikalavimų laikymasis yra privalomas siekiant užtikrinti slėginės įrangos saugą. Šie reikalavimai, kuriuos turi atitikti slėginė įranga, Ö turėtų būti Õ skirstomi į bendruosius ir konkrečiuosius reikalavimus. Ypač konkretieji reikalavimai Ö turėtų būti Õ numatyti tam, kad būtų atsižvelgiama į tam tikrus slėginės įrangos tipus. Reikia galutinai įvertinti kai kuriuos III ir IV kategorijos slėginės įrangos tipus, taip pat atlikti baigiamąjį patikrinimą ir atitikties bandymus Ö Turėtų būti atliekamas baigiamasis kai kurių tipų slėginės įrangos, priskiriamos III ir IV kategorijoms, įvertinimas, kurį taikant atliekamas baigiamasis patikrinimas ir atsparumo bandymai Õ ; ê 97/23/EB 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (13) valstybėms narėms reikėtų turėti galimybę Ö leisti Õ prekių mugėse demonstruoti slėginę įrangą, kuri kol kas neatitinka šios direktyvos reikalavimų. Atsižvelgiant į bendrąsias valstybių narių saugos taisykles demonstruojant reikia Ö reikėtų Õ imtis atitinkamų saugos priemonių, Ö kad būtų Õ užtikrinančiųta asmenų saugąa; ò naujas (14) Direktyvoje 97/23/EB slėginė įranga skirstoma į kategorijas pavojaus, kurį ji kelia dėl slėgio, didėjimo tvarka. Slėginėje įrangoje esančios takiosios medžiagos atitinkamai skirstomos į pavojingas arba nepavojingas pagal 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo[21]. 2015 m. birželio 1 d. Direktyva 67/548/EEB bus panaikinta ir pakeista 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo[22], kuriuo Sąjungoje įgyvendinama Jungtinėse Tautose tarptautiniu lygiu patvirtinta pasaulinė suderintoji cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema. Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 nustatomos naujos pavojingumo klasės ir kategorijos, kurios tik iš dalies atitinka numatytąsias Direktyvoje 67/548/EEB. Todėl Direktyvą 97/23/EB reikėtų priderinti prie Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, kartu išlaikant ta direktyva nustatytą esamą apsaugos lygį; (15) ekonominės veiklos vykdytojams už slėginės įrangos atitiktį šios direktyvos reikalavimams tenkanti atsakomybė turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į atitinkamą jų vaidmenį tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrintas aukštas visuomenės interesų, kaip antai sveikatos ir saugos, apsaugos lygis ir naudotojų apsauga, taip pat sąžininga konkurencija Sąjungos rinkoje; (16) visi tiekimo ir platinimo grandinėje veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų imtis reikiamų priemonių siekdami užtikrinti, kad visa jų rinkai tiekiama slėginė įranga atitiktų šią direktyvą. Reikia aiškiai ir proporcingai paskirstyti prievoles, kurios turi būti nustatytos atsižvelgiant į kiekvieno tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo vaidmenį; (17) gamintojas gerai išmano projektavimo ir gamybos procesą, todėl gali geriausiai atlikti visą atitikties įvertinimo procedūrą. Todėl atitikties vertinimas turėtų likti tik gamintojo prievolė; (18) tam, kad būtų pagerinti ekonominės veiklos vykdytojų, nacionalinių rinkos priežiūros institucijų ir vartotojų ryšiai, valstybės narės turėtų skatinti ekonominės veiklos vykdytojus papildomai be pašto adreso nurodyti interneto svetainės adresą; (19) būtina užtikrinti, kad iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką patenkanti slėginė įranga atitiktų šios direktyvos reikalavimus, pirmiausia, kad gamintojai būtų atlikę reikiamas tos įrangos atitikties įvertinimo procedūras. Todėl reikėtų nustatyti importuotojų prievolę pasirūpinti, kad jų rinkai pateikiama slėginė įranga atitiktų šios direktyvos reikalavimus ir kad jie nepateiktų rinkai tokios reikalavimų neatitinkančios arba pavojų keliančios slėginės įrangos. Taip pat reikėtų nustatyti importuotojų prievolę įsitikinti, ar buvo atliktos atitikties įvertinimo procedūros ir ar gamintojas paženklino slėginę įrangą ir parengė dokumentus, kad nacionalinės institucijos galėtų juos patikrinti; (20) platintojas tiekia slėginę įrangą rinkai po to, kai ją rinkai pateikia gamintojas ar importuotojas, todėl turi deramai pasirūpinti, kad tvarkydamas slėginę įrangą nepadarytų neigiamo poveikio jos atitikčiai šios direktyvos reikalavimams; (21) kiekvienas importuotojas, pateikdamas slėginę įrangą rinkai, turėtų ant jos nurodyti savo pavadinimą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis. Reikėtų numatyti išimtis tais atvejais, kai to negalima padaryti dėl slėginės įrangos dydžio ar pobūdžio. Išimtis turėtų būti taikoma ir tuo atveju, kai importuotojas turėtų atidaryti pakuotę, kad galėtų ant įrangos nurodyti savo pavadinimą ir adresą; (22) bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas, pateikiantis slėginę įrangą rinkai savo vardu ar naudodamas savo prekės ženklą arba pakeičiantis slėginę įrangą taip, kad gali pasikeisti jos atitiktis šios direktyvos reikalavimams, turėtų būti laikomas gamintoju ir jam turėtų tekti gamintojo prievolės; (23) platintojai ir importuotojai yra glaudžiai susiję su rinka, todėl ir jie turėtų būti įtraukti į kompetentingų nacionalinių institucijų atliekamą rinkos priežiūros darbą ir būti pasirengę aktyviai jame dalyvauti teikdami toms institucijoms visą reikalingą informaciją apie atitinkamą slėginę įrangą; (24) jei užtikrinamas slėginės įrangos atsekamumas visoje tiekimo grandinėje, rinkos priežiūra tampa paprastesnė ir efektyvesnė. Efektyvi atsekamumo sistema palengvina rinkos priežiūros institucijų užduotį atsekti ekonominės veiklos vykdytojus, patiekusius rinkai reikalavimų neatitinkančią slėginę įrangą; (25) nereikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai, saugodami pagal šią direktyvą reikalaujamą informaciją, skirtą kitiems veiklos vykdytojams identifikuoti, atnaujintų tokią informaciją apie kitus ekonominės veiklos vykdytojus, kurie jiems patiekė slėginę įrangą arba kuriems jie patiekė slėginę įrangą; (26) šioje direktyvoje turėtų būti nustatyti tik esminiai saugos reikalavimai. Kad būtų lengviau vertinti atitiktį šiems reikalavimams, būtina numatyti slėginės įrangos, atitinkančios darniuosius standartus, kurie priimami pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB[23], kad būtų nustatytos išsamios techninės tų reikalavimų specifikacijos, atitikties prielaidą, ypač dėl slėginės įrangos projektavimo, gamybos ir bandymo; (27) Reglamente (ES) Nr. 1025/2012 numatyta prieštaravimo darniesiems standartams procedūra, kuri taikoma, kai tie standartai ne visiškai atitinka šios direktyvos reikalavimus; ê 97/23/EB 16 konstatuojamoji dalis kadangi siekiant supaprastinti įrodymą, kad yra laikomasi esminių reikalavimų, standartus reikėtų suderinti Europos lygiu, ypač slėginės įrangos projektavimo, gamybos ir bandymo standartus, pagal kuriuos pagamintą produktą galima laikyti atitinkančiu nurodytus esminius reikalavimus; kadangi Europos lygiu darniuosius standartus rengia privačios įstaigos ir šie normatyvai turi likti neprivalomi; kadangi tuo tikslu Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) yra pripažinti kompetentingomis įstaigomis, galinčiomis priimti darniuosius standartus, kurie atitinka bendrąsias rekomendacijas dėl Komisijos ir šių dviejų įstaigų bendradarbiavimo, kurios buvo pasirašytos 1984 m. lapkričio 13 d.; ê 97/23/EB 17 konstatuojamoji dalis kadangi šioje direktyvoje darnusis standartas – tai techninė specifikacija (Europos standartas arba suderinimo dokumentas), kurį Komisijai pareikalavus, priima viena ar kita minėta įstaiga arba abi įstaigos, pagal 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyvos 83/189/EEB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką[24], bei atsižvelgiant į pirmiau nurodytas bendrąsias rekomendacijas; kadangi būtų tikslinga, kad spręsti su standartizavimu susijusius klausimus Komisijai padėtų komitetas, įkurtas pagal Direktyvos 83/189/EEB nuostatas; kadangi komitetas, jeigu reikia, konsultuosis su technikos ekspertais; ê 97/23/EB 18 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (28) gaminant slėginę įrangą reikia naudoti saugias medžiagas. Jei nėra darniųjų standartų, tikslinga Ö reikėtų Õ apibrėžti Ö nustatyti Õ medžiagų, kurias ketinama naudoti pakartotinai, savybes Ö charakteristikas Õ . Toks apibrėžimas nustatomas Ö Šios charakteristikos turėtų būti nustatytos Õ Europos medžiagų patvirtinimo dokumentuose, kuriuos išduoda viena iš specialiai šiam tikslui įkurtų Ö paskirtų Õ notifikuotųjų paskelbtųjų įstaigų. Laikoma Ö Turėtų būti laikoma Õ , kad Europos medžiagų patvirtinimo dokumentų nuostatas atitinkančios medžiagos atitinka esminius šios direktyvos ð esminius saugos ï reikalavimus; ê 97/23/EB 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (29) atsižvelgiant į pavojaus, kylančio naudojant slėginę įrangą, pobūdį yra būtina nustatyti įvertinimo, ar laikomasi direktyvų pagrindinių reikalavimų, tvarką; ðir tam, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų įrodyti ir kad kompetentingos institucijos galėtų užtikrinti rinkai tiekiamos slėginės įrangos atitikį esminiams saugos reikalavimams, būtina nustatyti atitikties įvertinimo procedūras. ï Nustatant šią tvarką Ö šias procedūras Õ turi būti atsižvelgiama Ö reikėtų atsižvelgti Õ į pavojų, kurį kelia slėginė įranga. Todėl kiekvienai slėginės įrangos kategorijai turi Ö turėtų Õ būti taikoma atitinkama tvarka Ö procedūra Õ ar galimybė rinktis iš skirtingų vienodo Ö lygiaverčio Õ griežtumo procedūrų. kadangi procedūros yra priimtos pagal 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo „CE“ žymėjimo ir naudojimo taisyklių, skirtų naudoti techninio derinimo direktyvose[25]; ðSprendime Nr. 768/2008/EB nustatyti atitikties įvertinimo procedūrų moduliai, apimantys nuo nuosaikiausios iki griežčiausios procedūros proporcingai galimam pavojaus ir reikiamam saugos lygiui. Siekiant užtikrinti, kad visuose sektoriuose procedūros būtų taikomos nuosekliai, ir siekiant išvengti ad hoc variantų, atitikties įvertinimo procedūros turėtų būti pasirenkamos iš šių modulių.ï Šias Ö Tas Õ procedūras papildantys duomenys yra būtini Ö reikia papildyti Õ dėl slėginei įrangai būtino tikrinimo pobūdžio; ê 97/23/EB 20 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (30) Ö reikėtų, kad Õ valstybės narės galėtų vartotojo Ö naudotojų Õ inspekcijoms leisti atlikti tam tikras Ö atitikties vertinimo pagal šią direktyvą Õ užduotis, kuriomis pagal šios direktyvos nuostatas siekiama įvertinti atitiktį. Tuo tikslu ši direktyva išdėsto Ö šioje direktyvoje reikėtų nustatyti Õ kriterijus, pagal kuriuos valstybės narės suteikiatų įgaliojimus vartotojo Ö naudotojų Õ inspekcijoms; ê 97/23/EB 21 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (31) Ö reikėtų, kad Õ Ppagal šioje direktyvoje nustatytas sąlygas taikant tam tikras atitikties įvertinimo procedūras galima reikalauti, kad notifikuotoji įstaiga arba vartotojo inspekcija patikrintų ir išbandytų Ö paskelbtoji įstaiga arba naudotojų inspekcija galėtų atlikti baigiamąjį slėginės įrangos vertinimą, kurio metu patikrintų ir išbandytų Õ Ö kiekvieną Õ Ö slėginės įrangos vienetą Õ įrenginį, ir šis tikrinimas būtų baigiamojo slėginės įrangos įvertinimo dalis. Kitais atvejais reikėtų numatyti nuostatą, užtikrinančią, kad notifikuotoji įstaiga netikėtais apsilankymais gali kontroliuoti Ö pasirūpinti, kad būtų užtikrinta galimybė paskelbtajai įstaigai surengti netikėtus apsilankymus ir taip vykdyti baigiamojo įvertinimo stebėseną Õ; ò naujas (32) gamintojai turėtų parengti ES atitikties deklaraciją ir joje pateikti pagal šią direktyvą reikalaujamą informaciją apie slėginės įrangos atitiktį šios direktyvos ir kitų derinamųjų Sąjungos teisės aktų reikalavimams; (33) tam, kad būtų užtikrinta veiksminga prieiga prie informacijos rinkos priežiūros tikslais, informacija, kurios reikia, kad būtų galima nustatyti visus taikytinus Sąjungos aktus, turėtų būti pateikiama bendroje ES atitikties deklaracijoje; ê 97/23/EB 22 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas (34) paprastai slėginė įranga bus Ö turėtų būti Õ žymima ženklu „CE“ CE ženklu., kurį taiko arba gamintojas, arba įgaliotasis Bendrijoje įsisteigęs gamintojo atstovas; kadangi ženklas „CE“ reiškia, kad slėginė įranga atitinka šios direktyvos nuostatas ir kitas Bendrijoje taikomas direktyvas dėl ženklo „CE“; ðCE ženklas, kuriuo nurodoma slėginės įrangos atitiktis, yra matomas viso proceso, apimančio atitikties vertinimą plačiąja prasme, rezultatas. Bendrieji žymėjimo CE ženklu principai ir jo ryšys su kitais ženklais yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Šioje direktyvoje reikėtų nustatyti žymėjimo CE ženklu taisykles; ï (35) CE ženklu „CE“ nežymima Ö neturėtų būti žymima Õ šioje direktyvoje apibrėžta slėginė įranga, kuri kelia tik nedidelį pavojų dėl slėgio ir kuriai Ö dėl to Õ sertifikavimo procedūros nėra būtinos; ò naujas (36) pagal šioje direktyvoje nustatytas atitikties įvertinimo procedūras reikalaujama, kad vertinant atitiktį dalyvautų atitikties vertinimo įstaigos, kurias valstybės narės yra paskelbusios Komisijai; (37) patirtis rodo, kad Direktyvoje 97/23/EB nustatyti kriterijai, kuriuos atitikties vertinimo įstaigos turi atitikti, kad būtų paskelbtos Komisijai, nėra pakankami, kad visoje Sąjungoje būtų užtikrintas vienodai aukštas šių įstaigų teikiamų paslaugų lygis. Tačiau labai svarbu, kad visos atitikties vertinimo įstaigos savo funkcijas vykdytų vienodai gerai ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Todėl atitikties vertinimo įstaigoms, kurios nori būti paskirtos teikti atitikties vertinimo paslaugas, reikia nustatyti privalomus reikalavimus; (38) be to, siekiant užtikrinti nuoseklų atitikties vertinimo kokybės lygį reikia nustatyti reikalavimus skelbiančiosioms institucijoms ir kitoms įstaigoms, dalyvaujančioms vertinant ir skelbiant atitikties vertinimo įstaigas ir vykdant jų stebėseną; (39) jei atitikties vertinimo įstaiga įrodo atitinkanti darniuosiuose standartuose nustatytus kriterijus, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka šioje direktyvoje nustatytus atitinkamus reikalavimus; (40) šioje direktyvoje nustatyta sistema turėtų būti papildyta akreditacijos sistema, numatyta Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Kadangi akreditacija yra labai svarbi atitikties vertinimo įstaigų kompetencijos vertinimo priemonė, reikėtų ją taikyti ir paskelbtųjų įstaigų skelbimo tikslais; (41) Reglamente (EB) Nr. 765/2008 numatyta skaidri akreditacija, užtikrinanti būtiną pasitikėjimo atitikties sertifikatais lygį, nacionalinių valdžios institucijų visoje Sąjungoje turėtų būti vertinama kaip pageidautinas būdas įrodyti atitikties vertinimo įstaigų techninę kompetenciją. Vis dėlto nacionalinės institucijos gali manyti turinčios tam vertinimui atlikti reikiamų priemonių. Tokiais atvejais siekdamos užtikrinti tinkamą kitų nacionalinių institucijų atlikto vertinimo patikimumo lygį jos turėtų Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikti reikiamus patvirtinamuosius dokumentus, įrodančius įvertintų atitikties vertinimo įstaigų atitiktį atitinkamiems norminiams reikalavimams; (42) dažnai atitikties vertinimo įstaigos dalį savo atitikties vertinimo veiklos paveda atlikti subrangovams arba joms pavaldžioms įstaigoms. Siekiant užtikrinti reikiamą Sąjungos rinkai pateikiamos slėginės įrangos apsaugos lygį, labai svarbu, kad subrangovai ir pavaldžiosios įstaigos atitiktų tuos pačius atitikties vertinimo užduočių atlikimo reikalavimus kaip paskelbtosios įstaigos. Todėl svarbu, kad vertinant įstaigų, siekiančių būti paskelbtosiomis įstaigomis, kompetenciją bei veiklos rezultatus ir stebint jau paskelbtų įstaigų veiklą taip pat būtų vertinama ir stebima subrangovų bei pavaldžiųjų įstaigų veikla; (43) būtina pasirūpinti, kad paskelbimo procedūra būtų veiksmingesnė ir skaidresnė ir pirmiausia pritaikyti ją prie naujų technologijų, kad būtų galima ją atlikti internetu; (44) atitikties vertinimo įstaigos gali teikti paslaugas visoje Sąjungoje, todėl tikslinga suteikti valstybėms narėms ir Komisijai galimybę pareikšti prieštaravimą dėl paskelbtosios įstaigos. Todėl svarbu nustatyti laikotarpį, per kurį būtų galima išnagrinėti visus abejonių ar susirūpinimą dėl atitikties vertinimo įstaigų kompetencijos keliančius klausimus prieš šioms įstaigoms pradedant veikti kaip paskelbtosioms įstaigoms; (45) dėl konkurencingumo labai svarbu, kad atitikties vertinimo įstaigos atitikties įvertinimo procedūras taikytų taip, kad ekonominės veiklos vykdytojams neatsirastų nereikalingos naštos. Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems ekonominės veiklos vykdytojams reikia užtikrinti, kad atitikties įvertinimo procedūros būtų taikomos techniškai nuosekliai. Geriausias būdas tai pasiekti – atitikties vertinimo įstaigoms tinkamai koordinuoti tarpusavio veiksmus ir bendradarbiauti; (46) valstybės narės turėtų imtis visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad slėginę įrangą būtų galima pateikti rinkai tik tuomet, kai ji, jei tinkamai laikoma ir naudojama pagal numatytą paskirtį arba tokiomis sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, nekelia pavojaus žmonių sveikatai ir saugai. slėginė įranga turėtų būti laikoma neatitinkanti šioje direktyvoje nustatytų esminių saugos reikalavimų tik tomis naudojimo sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jos naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio; ê 97/23/EB 23 konstatuojamoji dalis kadangi tikslinga, kad valstybės narės, kaip numatyta Sutarties 100a straipsnyje, gali imtis laikinųjų priemonių siekiant apriboti arba uždrausti slėginės įrangos pateikimą į rinką, eksploatavimą ir naudojimą, jeigu ta įranga kelia ypatingą riziką asmenų saugai ir tam tikrais atvejais naminiams gyvūnams ar turtui, su sąlyga, kad priemonėms bus taikoma Bendrijos kontrolės tvarka; ò naujas (47) slėginei įrangai taikomas Reglamentas (ES) Nr. [.../...] [dėl gaminių rinkos priežiūros], kuris yra vienas bendras Sąjungos teisės aktas, kuriuo reglamentuojama gaminių rinkos priežiūra; ê 97/23/EB 24 konstatuojamoji dalis kadangi adresatai, dėl kurių pagal šią direktyvą priimamas bet kuris sprendimas, turi žinoti apie to sprendimo priežastis ir apie galimybes dėl to sprendimo pateikti apeliacinį skundą; ê 97/23/EB 25 konstatuojamoji dalis kadangi būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio priemonę, suteikiančią galimybę pardavinėti ir eksploatuoti slėginę įrangą, kuri pagaminta laikantis šios direktyvos įsigaliojimo metu taikomų nacionalinės teisės aktų; ê 97/23/EB 26 konstatuojamoji dalis kadangi prieduose nustatyti reikalavimai turėtų būti kuo aiškesni, kad visi naudotojai, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), lengvai galėtų jų laikytis; ê 97/23/EB 27 konstatuojamoji dalis kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos modus vivendi susitarimas dėl aktų, priimtų laikantis Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos, įgyvendinimo priemonių, buvo sudarytas 1994 m. gruodžio 20 d.[26], ò naujas (48) siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais Komisija turėtų naudotis pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[27]; (49) priimant įgyvendinimo aktus, kuriais reikalaujama, kad skelbiančioji valstybė narė imtųsi reikiamų taisomųjų priemonių paskelbtųjų įstaigų, kurios neatitinka arba nebeatitinka jų paskelbimo reikalavimų, atžvilgiu, turėtų būti naudojama patariamoji procedūra; (50) priimant įgyvendinimo aktus dėl Europos medžiagų patvirtinimo dokumentų, kurie turi trūkumų ir kurių nuorodos jau paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, turėtų būti naudojama nagrinėjimo procedūra, nes tokie sprendimai gali turėti pasekmių atitikties taikytiniems esminiams reikalavimams prielaidai; (51) siekiant atsižvelgti į slėginės įrangos technologijų naujoves, reikėtų Komisijai suteikti įgaliojimus pagal Sutarties 290 straipsnį priimti aktus dėl slėginės įrangos klasifikacijos pakeitimų. Ypač svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, deramai konsultuotųsi, taip pat ekspertų lygiu; (52) rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų tuo pat metu, laiku ir tinkamai perduodami susiję dokumentai; (53) Direktyvoje 97/23/EB nustatyta pereinamojo laikotarpio nuostata, kuria leidžiama pradėti eksploatuoti slėginę įrangą ir agregatus, kurie Direktyvos 97/23/EB taikymo pradžios dieną atitinka galiojančias nacionalines taisykles. Dėl teisinio aiškumo tokią pereinamojo laikotarpio nuostatą reikia įtraukti ir į šią direktyvą; (54) reikia numatyti pereinamojo laikotarpio nuostatas, kuriomis būtų leidžiama rinkai tiekti ir pradėti eksploatuoti Direktyvą 97/23/EB atitinkančią slėginę įrangą; (55) valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų už nacionalinių įstatymų, priimtų pagal šią direktyvą, nuostatų pažeidimus skyrimo taisykles ir užtikrinti šių taisyklių įgyvendinimą. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios; (56) kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti, kad rinkoje esanti slėginė įranga atitiktų reikalavimus, kuriais nustatomas aukštas naudotojų sveikatos bei saugos lygis ir naminių gyvūnų ar turto apsauga, kartu užtikrinant vidaus rinkos veikimą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (57) prievolė perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo Direktyvos 97/23/EB nuostatų. Prievolė perkelti nepakeistas nuostatas nustatoma Direktyva 97/23/EB; (58) ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių prievolėms, susijusioms su Direktyvos 97/23/EB perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais V priedo B dalyje, ê 97/23/EB (pritaikytas) PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 SKYRIUS Ö BENDROSIOS NUOSTATOS Õ 1 straipsnis Taikymo sritis ir apibrėžimai 1. Ši direktyva taikoma projektuojant, gaminant slėginę įrangą ir agregatus, kurių maksimalus leistinas leidžiamasis slėgis PS didesnis kaip 0,5 baro, bei įvertinant jų atitiktį. 32. Šios direktyvos nuostatos netaikomos tokiai įrangai Ö Ši direktyva netaikoma Õ : ê 97/23/EB (pritaikytas) 3.1.a) Vvamzdynams, sudarantiems vamzdynų sistemą arba vamzdynų sistemų tinklą, skirtą tiekti bet kokiam skysčiui arba medžiagai į pakrantėje ar jūroje esantį įrenginį arba iš jo, įskaitant paskutinį įrenginyje sumontuotą išjungiamąjį įtaisą, taip pat įskaitant visus vamzdynams suprojektuotus prijungtus agregatus Ö , suprojektuotus specialiai vamzdynams Õ .; Šši išimtis netaikoma standartinei slėginei įrangai, kuri gali būti montuojama slėgio reguliavimo stotyse arba kompresorinėse.; 3.2.b) Vvandens tiekimo, skirstymo ir išleidimo Ö nuotėkų šalinimo sistemų Õ tinklams ir su jais susijusiai įrangai bei tiekiamiesiems vandentakiams, t. y. slėginiams vamzdynams, slėginiams tuneliams, hidroelektrinių įrangos slėginėms šachtoms ir atitinkamiems pagalbiniams jų įtaisams.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 3.3.c) Įrangai Ö paprastiesiems slėginiams indams Õ , kuriaiems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos Ddirektyva 87/404/EEB 2009/105/EB[28] dėl paprastųjų slėginių indų.; 3.4.d) Įrangai Ö aerozoliniams balionėliams Õ , kuriaiems taikoma 1975 m. gegužės 20 d. Tarybos direktyva 75/324/EEB[29] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su aerozolių balionėliais, suderinimo.; 3.5.e) Įįrangai, skirtai naudoti transporto priemonėse, apibrėžtose šiose direktyvose ir jų prieduose: ê 97/23/EB (pritaikytas) i) 1970 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 70/156/EEB 2007/46/EB[30], nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo,; ii) 1974 m. kovo 4 d. Tarybos direktyvoje 74/150/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimą, suderinimo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/37/EB [31] dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo,; iii) 1992 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 92/61/EEB 2002/24/EB[32] dėl dviračių ar ir triračių motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo,; 3.6.f) įrangai, kuri pagal šios direktyvos 9 straipsnį priskiriama ne aukštesnei kaip I kategorijai ir kuriai taikoma viena iš šių direktyvų: i) 1995 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 89/392/EB 2006/42/EB[33] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su mašinomisų suderinimo,; ii) 1995 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/16/EB[34] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su liftaisų, suderinimo,; iii) 1973 m. vasario 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 73/23/EEB 2006/95/EB[35] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektrotechniniaisių gaminiaisių, skirtaisų naudoti tam tikrose įtampos ribose, suderinimo,; iv) 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 93/42/EEB[36] dėl medicinos prietaisų,; v) 1990 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 90/396/EEB 2009/142/EB[37], susijusi su dujas deginančiais prietaisais dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su dujas deginančiais prietaisais, suderinimo,; vi) 1994 m. kovo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/9/EB[38] dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su potencialiai sprogioje aplinkoje naudojamaos įrangaos ir apsaugos sistemomisų, suderinimo.; 3.7.g) Įįrangai, kuriai taikomaas Sutarties 223 Ö 346 Õ straipsnio 1 dalies b punktoas nuostatos.; 3.8.h) Įįrenginiams, kurie specialiai skirti Ö suprojektuoti Õ naudoti branduoliniuose objektuose ir kuriems sugedus gali pasklisti radioaktyviosios medžiagos.; 3.9.i) Ggręžinių kontrolės įrenginiams, naudojamiems Ö atliekant Õ naftos, dujų arba geoterminio žvalgymo bei gavybos Ö darbus Õ pramonėje ir išlaikant ir (arba) reguliuojant slėgį požeminėse saugyklose.; Ššią įrangą sudaro gręžinio žiotyse įrengiami įtaisai Ö (Christmas tree) Õ , nuo išmetimo saugantys įtaisai (BOP), vamzdynų kolektoriai ir visa iki jų esanti įranga.; 3.10.j) Įįrangai su korpusais arba mechanizmams, jeigu matmenų nustatymas, medžiagų pasirinkimas ir gamybos taisyklės pirmiausia grindžiamos pakankamo stiprumo, standumo ir stabilumo reikalavimais, kurie atitiktų eksploatuojant atsirandantį statinį ir dinaminį poveikį arba kitas naudojimo charakteristikas, kurioms slėgis nėra svarbus projekto veiksnys.; Ttokią įrangą gali sudaryti: i) varikliai, įskaitant turbinas ir vidaus degimo variklius,; ii) garo mašinos, dujų arba garų turbinos, turbogeneratoriai, kompresoriai, siurbliai ir vykdantieji įtaisai.; 3.11.k) Aaukštakrosnėms, įskaitant ir jų aušinimo sistemą, rekuperatoriams, dulkių atskirtuvams ir aukštakrosnės išmetamųjų dujų plautuvams bei šachtinėms lydkrosnėms, įskaitant aukštakrosnių pakuros aušinimo sistemą, dujų konverterius ir kaušus plienui bei spalvotiesiems metalams lydyti, perlydyti, degazuoti ir pilstyti.; 3.12.l) Aaukštos įtampos elektros įrenginių Ö , pvz., Õ t. y. skirstomųjų įrenginių, valdymo mechanizmų, transformatorių ir rotacinių mašinų korpusams.; 3.13.m) Sslėginiams vamzdžiams, naudojamiems perdavimo sistemoms apsaugoti, pavyzdžiui Ö pvz. Õ , elektros energijos ir telefono kabeliams.; 3.14.n) Llaivams, raketoms, orlaiviams ir mobiliems atviroje jūroje naudojamiems įrenginiams bei įrangai, kuri skirta montuoti laivuose, raketose, orlaiviuose ir minėtuose jūroje naudojamuose įrenginiuose arba juos varyti.; 3.15.o) Sslėginei įrangai, kurios korpusai yra lankstūs, t. y. padangoms, oro pagalvėms, žaidimo kamuoliams, pripučiamoms valtims ir kitai panašiai slėginei įrangai.; 3.16.p) Iišmetimo ir įleidimo duslintuvams.; 3.17.q) Bbuteliams ir skardinėms, į kurias pilstomi prisotinti angliarūgštės galutiniam vartojimui skirti gėrimai.; 3.18.r) Iindams, kurių PS·V sandauga neviršija 500 barų·L, didžiausias leistinas leidžiamasis slėgis neviršija 7 barų, ir kurie yra skirti gėrimams gabenti ir tiekti.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 3.19.s) Įįrangai, kuriai taikoma Ö Direktyva 2008/68/EB ir Direktyva 2010/35/ES, taip pat įrangai, kuriai taikomas Õ ADR[39], RID[40], Ö Tarptautinis pavojingų krovinių vežimo jūra kodeksas Õ (IMDG)[41] ir Ö Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija Õ (ICAO konvencija)[42].; ê 97/23/EB (pritaikytas) 3.20.t) Kkarštą vandenį naudojančių šildymo sistemų vamzdžiams ir radiatoriams.; 3.21.u) Iindams, skirtiems Ö suprojektuotiems Õ skysčiams laikyti, virš kurių išsiskiriančios dujos sudaro ne didesnį kaip 0,5 baro slėgį. ê 97/23/EB (pritaikytas) 2 straipsnis Ö Terminų apibrėžtys Õ Šioje direktyvoje Ö vartojamų terminų apibrėžtys Õ : 2.1.1) „Sslėginė įranga“ – tai slėginiai indai, vamzdynai, pagalbiniai saugos įtaisai ir pagalbiniai slėginiai įtaisai., Ö įskaitant, Õ Kkai taikoma tinkama, slėginei įrangai priskiriamos prie slėginių dalių tvirtinamoas sudedamosiosąsias dalyis, t. y. jungės, atvamzdžiai, movos, atramos, montavimo ąsos ir t. t.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 2.1.1.2) „Iindas“ – tai suprojektuotas ir pagamintas korpusas Ö talpykla Õ suslėgtoms takiosioms medžiagoms laikyti, įskaitant įtaisą, kuriuo korpusas tvirtinamas prie movos, o šia jis jungiamas su kita įranga Ö ir įranga iki jungties, skirtos talpyklai prie kito įrenginio prijungti Õ .; Iindas gali būti sudarytas daugiau nei iš vienos Ö sekcijos Õ (kameros).; 2.1.2.3) „Vvamzdynas“ – tai takiosioms medžiagoms gabenti skirtos vamzdyno sudedamosios dalys, kai jos sujungiamos viena su kita siekiant sudaryti slėginę sistemą.; Vvamzdyną Ö visų pirma Õ sudaro vamzdžiai ar jų sistema, siurblių-kompresorių vamzdžiai, armatūra, kompensacinės jungtys, lankstieji vamzdžiai arba atitinkamai kitos slėginių įrenginių dalys.; Iiš vamzdžių sudaryti šilumokaičiai, skirti orui šaldyti ar šildyti, yra laikomi vamzdynu.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 2.1.3.4) „Ppagalbiniai saugos įtaisai“ – tai įtaisai, naudojami siekiant apsaugoti, kad slėginė įranga neviršytų leistinų ribų Ö leidžiamųjų dydžių Õ ., Ö įskaitant Õ Šiuos įtaisus sudaro: tiesiogiai slėgį ribojantysčius įtaisaius, t. y. Ö kaip antai: Õ apsauginiai vožtuvai, saugos įtaisai su trūkiąja membrana, lenkiamieji strypai, reguliuojamos saugaus slėgio užtikrinimo sistemos (CSPRS), ir ribojantiejimuosius įtaisaius, kurie arba įjungia reguliuojamuosius prietaisus, arba užtikrina, kad įrangos veikimas bus sustabdytas Ö nutrauktas Õ arba sustabdytas Ö nutrauktas Õ ir blokuotas, t. y. Ö kaip antai: Õ slėgio jungikliai ar temperatūros jungikliai arba takiųjų medžiagų lygio jungikliai bei „su sauga susijusių matavimų kontrolės ir reguliavimo (SRMCR)“ įtaisai.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 2.1.4.5) „Ppagalbiniai slėginiai įtaisai“ – tai funkcinės paskirties įtaisai su slėgį išlaikančiais korpusais.; 2.1.5.6) „Aagregatai“ – tai keletas slėginės įrangos dalių, kurias surenka gamintojas, siekdamas sukurti sudėtinį ir veikiantį įrenginį.; 2.2.7) „Sslėgis“ – tai atmosferos slėgį atitinkantis slėgis, Ö nustatytas atmosferos slėgio atžvilgiu, Õ t. y. manometrinis Ö perteklinis Õ slėgis. Todėl vakuumas laikomas neigiamu dydžiu.; 2.3.8) „Ddidžiausias leistinas leidžiamasis slėgis PS“ – tai maksimalus slėgis, kuriam, kaip nurodo gamintojas, yra suprojektuota įranga. ê 97/23/EB (pritaikytas) Ö ir kuris yra Õ Didžiausias leistinas slėgis žymimas gamintojo nurodytoje vietoje:. Tai turi būti vieta, kurioje ten, kur jungiami saugos ir (arba) ribojamieji įtaisai, arba įrangos viršuje, arba Ö , jeigu išvardytos vietos netinka, Õ kitais atvejais bet kurioje nurodytaoje vietaoje.; ê 97/23/EB (pritaikytas) 2.4.9) „Ddidžiausia arba Ö / Õ mažiausia leistina leidžiamoji temperatūra TS“ – tai maksimali arba minimali Ö didžiausia / mažiausia Õ temperatūra, kuriai, kaip nurodo gamintojas, yra suprojektuota įranga.; 2.5.10) „Ttūris (V)“ – tai vidinis sekcijos ir atvamzdžių iki pirmosios jungties arba suvirinimo siūlės tūris, išskyrus pastovių vidaus Ö sudedamųjų Õ dalių tūrį.; 2.6.11) „Vvardinis dydis (DN)“ – tai skaitmenimis nurodytas dydis, kuris yra bendras visoms vamzdyno sistemos dalims, išskyrus tas dalis, kurių nurodyti išoriniai skersmenys arba sriegio dydis.; Ttai Ö patogus Õ nuorodomas tinkamas sveikas skaičius, tik iš dalies susijęs su gamybiniais matmenimis.; Vvardinis dydis žymimas DN, po jo nurodomas skaičius.; 2.7.12) „Ttakiosios medžiagos“ – tai dujos, skysčiai ir garai be priemaišų arba jų mišinys. Skysčiuose Ö Jose Õ gali būti suspenduotų kietųjų dalelių.; 2.8.13) „Ppastoviosios jungtys“ – tai jungtys, kurias išmontuoti galima tik jas sulaužant.; 2.9.14) „Europos medžiagų patvirtinimo dokumentas“ – tai techninis dokumentas, apibūdinantis charakteristikas medžiagų, Ö kurios yra Õ skirtųos pakartotinai naudoti gaminant slėginę įrangą, kuriai Ö ir kurioms Õ netaikomi jokie darnieji standartai, charakteristikas.; ò naujas 15) tiekimas rinkai – slėginės įrangos, skirtos platinti ar naudoti Sąjungos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo; 16) pateikimas rinkai – slėginės įrangos tiekimas Sąjungos rinkai pirmą kartą; 17) gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris pagamina slėginę įrangą arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokią įrangą ir parduoda ją savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą; 18) įgaliotasis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, gavęs gamintojo rašytinį įgaliojimą veikti jo vardu ir atlikti nurodytas užduotis; 19) importuotojas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris Sąjungos rinkai pateikia slėginę įrangą iš trečiosios šalies; 20) platintojas – tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo, kuris tiekia rinkai slėginę įrangą ir nėra nei gamintojas, nei importuotojas; 21) ekonominės veiklos vykdytojai – gamintojas, įgaliotasis atstovas, importuotojas ir platintojas; 22) techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti slėginė įranga, procesas ar paslauga; 23) darnusis standartas – darnusis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte; 24) akreditavimas – akreditavimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 10 dalyje; 25) nacionalinė akreditacijos įstaiga – nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 11 dalyje; 26) atitikties vertinimas – procesas, kuriuo nustatoma, ar įvykdyti su slėgine įranga, procesu, paslauga ar sistema susiję šios direktyvos reikalavimai; 27) atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, vykdanti atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir patikrinimus; 28) susigrąžinimas – bet kokia priemonė, kuria siekiama, kad būtų grąžinta naudotojui jau pateikta slėginė įranga; 29) pašalinimas – bet kokia priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią slėginės įrangos tiekimui rinkai tiekimo grandinėje; 30) CE ženklas – ženklas, kuriuo gamintojas nurodo, kad slėginė įranga ir (arba) agregatas atitinka taikytinus derinamųjų Sąjungos teisės aktų dėl ženklinimo šiuo ženklu reikalavimus; 31) derinamieji Sąjungos teisės aktai – Sąjungos teisės aktai, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos. ê 97/23/EB (pritaikytas) ð naujas 23 straipsnis Rinkos priežiūra Ö Tiekimas rinkai ir pradėjimas eksploatuoti Õ 1. Valstybės narės imasi visų atitinkamų Ö būtinų Õ priemonių siekiant Ö siekdamos Õ užtikrinti, kad slėginė įranga ir l straipsnyje nurodyti agregatai galėtų būti pateikti į rinką ð tiekiama rinkai ï ir pradėtia eksploatuoti tik su sąlyga Ö tuomet Õ , kad Ö jei Õ jie yra tinkamai sumontuoti ir prižiūrimi bei naudojami pagal savo paskirtį ir jei jie nekelia pavojaus asmenų sveikatai ir saugai ir, tam tikrais atvejais, naminiams gyvūnams ir turtui ð atitinka šios direktyvos reikalavimus ï. 2. Šios direktyvosa nuostatos neriboja valstybių narių teisės, pagal reikalavimus atsižvelgiant į Sutarties nuostatas, nustatyti tokius reikalavimus, kuriuos valstybės narės Ö jos Õ laiko būtinais siekiant užtikrinti asmenų ir ypač darbuotojų saugą, kai jie naudoja slėginę įrangą arba atitinkamus agregatus, jeigu šie šiais reikalavimais nenumatomas slėginės įrangos arba agregatų modifikavimoas šioje direktyvoje nenumatytu būdu. 3. Prekių mugėse, parodose, pristatymuose ir t.t. Ö ir kituose panašiuose renginiuose Õ valstybės narės leidžia demonstruoti 1 straipsnyje apibrėžtą slėginę įrangą arba agregatus, kurie neatitinka šios direktyvos nuostatų su sąlyga, Ö jeigu Õ kad aiškiai matomasu ženklasu nurodoma, kad ta įranga neatitinka reikalavimų ir nėra tinkama parduoti, kol Bendrijoje įsisteigęs gamintojas ar įgaliotasis gamintojo atstovas ją tinkamai sutvarkys Ö neužtikrins jos atitikties Õ . Demonstruojant imamasi atitinkamų Ö tinkamų Õ saugos priemonių, atsižvelgiant į bet kokius atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos nustatytus reikalavimus, siekiant kuriais siekiama užtikrinti asmenų saugą. 34 straipsnis Techniniai reikalavimai 1. Ö Toliau nurodyta Õ Sslėginė įranga, nurodyta 1.1, 1.2, 1.3 ir 1.4 punktuose nurodyta slėginė įranga turi atitikti I priede išdėstytus esminius Ö saugos Õ reikalavimus: ê 97/23/EB (pritaikytas) è1 Klaidų ištaisymas 97/23/EB 1.1.a) Iindai, išskyrus 1.2 b punkte nurodytus indus, skirti: ai) dujoms, suskystintosioms dujoms, spaudimu ištirpintoms Ö suslegiant Õ dujoms, garams, ir taip pat tiems skysčiams, kurių garų slėgis esant didžiausiai leistinai leidžiamajai temperatūrai yra 0,5 baro didesnis už normalų atmosferos slėgį (1 013 mbar), laikantis šių reikalavimų: – 1 grupės takiosioms medžiagoms, kurių tūris didesnis kaip l L, o PS ir V sandauga didesnė kaip 25 barų·L, arba kurių slėgis PS didesnis kaip 200 barų (II priedo 1 lentelė),; – 2 grupės takiosioms medžiagoms, kurių tūris didesnis negu 1 L, bei PS ir V sandauga didesnė nei 50 barų·L, arba kurių slėgis PS didesnis kaip 1000 barų, ir visiems nešiojamiems gesintuvams ir kvėpavimo aparatų dujų cilindrams (II priedo 2 lentelė); bii) skysčiams, kurių garų slėgis, esant didžiausiai leistinai leidžiamajai temperatūrai, yra ne daugiau kaip 0,5 baro didesnis už normalų atmosferos slėgį (1013 mbar), laikantis šių reikalavimų: – 1 grupės takiosioms medžiagoms, kurių tūris didesnis kaip l L, o PS ir V sandauga didesnė kaip 200 barų·L, arba kurių slėgis PS didesnis kaip 500 barų (II priedo 3 lentelė),; – 2 grupės takiosioms medžiagoms, kurių slėgis PS didesnis kaip 10 barų, o PS ir V sandauga didesnė kaip 10000 barų·L, arba kurių slėgis PS yra didesnis kaip 1000 barų (II priedo 4 lentelė).; 1.2.b) Kkūrenama arba kitaip kaitinama Ö šildoma Õ ir todėl galinti perkaisti Ö pernelyg įšilti Õ bei skirta garui ir perkaitintam vandeniui ruošti, esant aukštesnei kaip è1 110 °C ç temperatūrai, slėginė įranga, kurios tūris didesnis kaip 2 L, ir visi greitpuodžiai Ö greitviriai Õ (II priedo 5 lentelė).; 1.3.c) Vvamzdynai, skirti: ai) dujoms, suskystintosioms dujoms, spaudimu ištirpintoms Ö suslegiant Õ dujoms, garams ir skysčiams, kurių garų slėgis, esant didžiausiai leistinai leidžiamajai temperatūrai, už normalų atmosferos slėgį didesnis kaip 0,5 baro (1013 mbar), atsižvelgiant į šias ribas, taikomas Ö laikantis šių reikalavimų Õ : – 1 grupės takiosioms medžiagoms, kurių Ö kai Õ DN didesnis kaip 25 (II priedo 6 lentelė),; – 2 grupės takiosioms medžiagoms, kurių Ö kai Õ DN didesnis negu Ö kaip Õ 32, o PS ir DN sandauga viršija Ö didesnė kaip Õ 1000 barų (II priedo 7 lentelė); bii) skysčiams, kurių garų slėgis, esant didžiausiai leistinai leidžiamajai temperatūrai, yra ne daugiau kaip 0,5 baro didesnis už normalų atmosferos slėgį (1013 mbar), laikantis šių reikalavimų: – 1 grupės takiosioms medžiagoms, kurių Ö kai Õ DN didesnis kaip 25, o PS ir DN sandauga viršija Ö didesnė kaip Õ 2000 barų (II priedo 8 lentelė),; – 2 grupės takiosioms medžiagoms, kurių Ö kai Õ PS didesnis kaip 10 barų, DN didesnis kaip 200, o PS ir DN sandauga viršija Ö didesnė kaip Õ 5000 barų (II priedo 9 lentelė).; ê 97/23/EB (pritaikytas) 1.4.d) Pagalbiniai saugos ir pagalbiniai slėginiai įtaisai, skirti 1.1, 1.2 ir 1.3 a, b ir c punktuose nurodytai įrangai, jeigu ši įranga sudaro agregatus Ö įskaitant atvejus, kai ši įranga yra agregatų dalis Õ . 2. 1 straipsnio 2.1.5 punkte apibrėžti Ö Toliau nurodyti Õ agregatai, sudaryti iš bent vienos Ö kuriuose yra bent vienas Õ slėginės įrangos dalies Ö vienetas Õ , kuriaim taikomas šio straipsnio 1 punktas dalis ir kuri minima šio straipsnio 2.1, 2.2 ir 2.3 punktuose, turi atitikti I priede išdėstytus esminius Ö saugos Õ I priede išdėstytus reikalavimus.: ê 97/23/EB (pritaikytas) è1 Klaidų ištaisymas 97/23/EB ð naujas 2.1.a) Aagregatai, skirti garui arba perkaitintam vandeniui ruošti aukštesnėsje kaip è1 110 °C ç temperatūrojes vandeniui ruošti, kurių konstrukciją sudaro Ö konstrukcijoje yra Õ bent vienas šildant Ö kūrenamas Õ ar kaip kitaip kaitinama Ö šildomas Õ slėginės įrangos dalis Ö vienetas Õ , kuriąį galima perkaitinti.; 2.2.b) 2.1 Ö kiti nei Õ a punkte nenurodyti agregatai, jeigu gamintojas planuoja juos pateikti į rinką ð tiekti rinkai ï ir pradėti eksploatuoti kaip agregatus Ö ir yra numatęs, kad jie turi būti naudojami kaip agregatai Õ . ê 97/23/EB (pritaikytas) ð naujas 2.3. Nukrypstant nuo šio punkto įvadinėje dalyje išdėstytų nuostatų pirmos pastraipos, ne didesnėjes kaip 110 °C temperatūrojes karštam vandeniui ruošti skirti agregatai, kurie rankomis kūrenami kietuoju kuru ir kurių PS·V Ö sandauga Õ didesnisė kaip 50 barų·L, turi atitikti I priedo 2.10, 2.11, 3.4 punktų, 5 punkto a ir d dalyse papunkčiuose nurodytus esminius Ö saugos Õ reikalavimus. 3. Slėginė įranga ir (arba) agregatai, kuriuose slėgis yra mažesnis arba atitinka 1.1, 1,2 ir 1.3 ir 2 punktuose nustatytas atitinkamas ribas Ö , kurios parametrai yra mažesni negu 1 dalies a, b ir c punktuose bei 2 dalyje nustatytos ribinės vertės arba sutampa su jomis Õ , turi būti suprojektuoti ir pagaminti atsižvelgiant į patikimą valstybėje narėje nusistovėjusią inžinerijos praktiką siekiant užtikrinti saugų slėginės įrangos naudojimą Ö , kad būtų užtikrintas saugus jos naudojimas Õ . Su slėgine įranga ir (arba) agregatais turi būti pateikiamos atitinkamos Ö tinkamos Õ naudojimo instrukcijos, taip pat minėta įranga turi būti su ženklais, pagal kuriuos būtų galima nustatyti Bendrijoje įsisteigusį įrangos gamintoją arba įgaliotąjį gamintojo atstovą. Tokios įrangos ir (arba) agregatų nebūtina žymėti Ö Tokia įranga nežymima Õ 1518 straipsnyje nurodytu CE ženklu „CE“. 45 straipsnis Laisvas judėjimas 1. 1.1. Valstybės narės dėl su slėgiu susijusio pavojaus nedraudžia, neriboja ir nekliudo pateikti į rinką ð tiekti rinkai ï ar gamintojo nurodytomis sąlygomis Ö pradėti Õ eksploatuoti 1 straipsnyje nurodytą slėginę įrangą ar agregatus, kurie atitinka šios direktyvos nuostatas ir yra pažymėti ženklu „CE“, nurodančiu, kad slėginei įrangai ir agregatams pagal 10 straipsnio nuostatas atliktas atitikties įvertinimas. 1.2. Valstybės narės dėl su slėgiu susijusio pavojaus nedraudžia, neriboja ir nekliudo pateikti į rinką ð tiekti rinkai ï ar pradėti eksploatuoti 34 straipsnio 3 dalies nuostatas atitinkančią slėginę įrangą ar agregatus. 2. Valstybės narės gali reikalauti I priedo 3.3 ir 3.4 punktuose nurodytą informaciją, būtiną siekiant saugiai ir teisingai naudoti slėginę įrangą ir agregatus, pateikti oficialiąja (-iosiomis) Bendrijos Ö Sąjungos Õ kalba (kalb-omis), kurią (kur-ias) pagal Sutarties nuostatas gali nustatyti valstybė narė, kurioje įranga arba agregatas tiekiamia galutiniam naudotojui. 14.2.3 Jeigu valstybė narė pagal šiame ð 25 ï straipsnyje išdėstytus kriterijus Ö reikalavimus Õ paskiria naudotojoų inspekciją, tai valstybė narė dėl slėgio keliamo pavojaus negali drausti, riboti arba trukdyti pateikti į rinką Ö rinkai Õ arba šiame 16 straipsnyje numatytomis sąlygomis pradėti eksploatuoti slėginę įrangą arba agregatus, kuriųos atitiktį Ö įvertino Õ pagal šiame ð 25 ï straipsnyje išdėstytus kriterijus Ö reikalavimus Õ įvertino kitos valstybės narės paskirta naudotojoų inspekcija. ò naujas 2 SKYRIUS EKONOMINĖS VEIKLOS VYKDYTOJŲ PRIEVOLĖS 6 straipsnis [Sprendimo Nr. 768/2008/EB R2 straipsnis] Gamintojų prievolės 1. Pateikdami 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą slėginę įrangą rinkai gamintojai užtikrina, kad ji būtų suprojektuota ir pagaminta laikantis I priede išdėstytų esminių saugos reikalavimų. Pateikdami 4 straipsnio 3 dalyje nurodytą slėginę įrangą rinkai gamintojai užtikrina, kad ji būtų suprojektuota ir pagaminta laikantis valstybės narės geros inžinerinės praktikos. 2. Gamintojai parengia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos slėginės įrangos II priede nurodytus techninius dokumentus ir atlieka 14 straipsnyje nurodytą atitikties įvertinimo procedūrą arba paveda ją atlikti. Jeigu atlikus pirmoje pastraipoje nurodytą procedūrą nustatoma, kad 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta slėginė įranga atitinka taikomus reikalavimus, gamintojai parengia ES atitikties deklaraciją ir pažymi gaminį CE ženklu. 3. Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją 10 metų po slėginės įrangos pateikimo rinkai. 4. Gamintojai užtikrina, kad būtų taikomos reikiamos procedūros serijinės produkcijos atitikčiai išlaikyti. Deramai atsižvelgiama į slėginės įrangos projekto ar charakteristikų pakeitimus ir darniųjų standartų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama slėginės įrangos atitiktis, pakeitimus. Kai to reikia atsižvelgiant į slėginės įrangos keliamą pavojų, gamintojai, siekdami apsaugoti vartotojų ir kitų naudotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą, tiria rinkai tiekiamos slėginės įrangos bandinius, nagrinėja ir, jei būtina, registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančią ir susigrąžintą slėginę įrangą, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną. 5. Gamintojai užtikrina, kad ant jų slėginės įrangos būtų nurodytas tipo, partijos ar serijos numeris arba kita informacija, leidžianti nustatyti jos tapatumą, arba, jeigu dėl slėginės įrangos dydžio ar pobūdžio to neįmanoma padaryti, užtikrina, kad reikiama informacija būtų nurodyta ant pakuotės ar įrangos lydimajame dokumente. 6. Gamintojai ant slėginės įrangos arba, jeigu to neįmanoma padaryti, ant pakuotės arba slėginės įrangos lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą, pašto adresą ir, jei yra, interneto svetainės adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Turi būti nurodytas vienas adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju. 7. Gamintojai užtikrina, kad prie 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos slėginės įrangos pagal I priedo 3.3 ir 3.4 punktus būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija, pateikiama vartotojams ir kitiems naudotojams lengvai suprantama, atitinkamos valstybės narės nustatyta kalba. Tokios instrukcijos ir saugos informacija turi būti aiškios, suprantamos ir suvokiamos. Gamintojai užtikrina, kad prie 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos slėginės įrangos pagal 4 straipsnio 3 dalį būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija, pateikiama vartotojams ir kitiems naudotojams lengvai suprantama, atitinkamos valstybės narės nustatyta kalba. Tokios instrukcijos ir saugos informacija turi būti aiškios, suprantamos ir suvokiamos. 8. Gamintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateikta slėginė įranga neatitinka šios direktyvos, nedelsdami imasi būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų tos įrangos atitiktį, ją pašalintų arba susigrąžintų, jei tikslinga. Be to, jei slėginė įranga kelia pavojų, gamintojai nedelsdami tai praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė tokią įrangą, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, pateikdami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie visas taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi. 9. Jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, gamintojai tai institucijai lengvai suprantama kalba suteikia jai visą informaciją ir dokumentus, būtinus slėginės įrangos atitikčiai šiai direktyvai įrodyti. Ši informacija ir dokumentai gali būti pateikiami popierine arba elektronine forma. Šios institucijos prašymu gamintojai bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti slėginės įrangos, kurią jie pateikė rinkai, keliamą pavojų. 7 straipsnis [Sprendimo Nr. 768/2008/EB R3 straipsnis] Įgaliotieji atstovai 1. Gamintojas rašytiniu įgaliojimu gali paskirti įgaliotąjį atstovą. Įgaliotasis atstovas negali būti įgaliojamas vykdyti 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas prievoles ir rengti techninius dokumentus. 2. Įgaliotasis atstovas atlieka gamintojo įgaliojime nustatytas užduotis. Įgaliojimu įgaliotajam atstovui leidžiama atlikti bent šiuos veiksmus: a) saugoti ES atitikties deklaraciją ir techninius dokumentus 10 metų po slėginės įrangos pateikimo rinkai, kad nacionalinės priežiūros institucijos galėtų juos patikrinti; b) jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, pateikti visą informaciją ir dokumentus, būtinus slėginės įrangos atitikčiai įrodyti; c) kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu bendradarbiauti su jomis dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti slėginės įrangos, dėl kurios įgaliotasis atstovas gavo įgaliojimus, keliamą pavojų. 8 straipsnis [Sprendimo Nr. 768/2008/EB R4 straipsnis] Importuotojų prievolės 1. Importuotojai rinkai pateikia tik reikalavimus atitinkančią slėginę įrangą. 2. Prieš pateikdami rinkai 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą slėginę įrangą, importuotojai įsitikina, ar gamintojas pagal 14 straipsnį atliko atitinkamą atitikties įvertinimo procedūrą. Jie įsitikina, ar gamintojas parengė techninius dokumentus, ar slėginė įranga pažymėta CE ženklu, ar prie jos pagal I priedo 3.3 ir 3.4 punktus pridėtos instrukcijos ir saugos informacija ir ar gamintojas įvykdė 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Prieš pateikdami rinkai 4 straipsnio 3 dalyje nurodytą slėginę įrangą, importuotojai įsitikina, ar gamintojas parengė techninius dokumentus, ar prie slėginės įrangos pridėtos tinkamos naudojimo instrukcijos ir ar gamintojas įvykdė 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Jeigu importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad slėginė įranga neatitinka I priede išdėstytų esminių saugos reikalavimų, jis nepateikia slėginės įrangos rinkai, kol nėra užtikrinama jos atitiktis. Be to, jei slėginė įranga kelia pavojų, importuotojas tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms. 3. Importuotojai ant slėginės įrangos arba, jeigu to neįmanoma padaryti, ant pakuotės arba slėginės įrangos lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Kontaktiniai duomenys pateikiami naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba. 4. Importuotojai užtikrina, kad prie 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos slėginės įrangos pagal I priedo 3.3 ir 3.4 punktus būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija, pateikiama vartotojams ir kitiems naudotojams lengvai suprantama, atitinkamos valstybės narės nustatyta kalba. Importuotojai užtikrina, kad prie 4 straipsnio 3 dalies nurodytos slėginės įrangos būtų pridėtos instrukcijos ir saugos informacija, pateikiama vartotojams ir kitiems naudotojams lengvai suprantama, atitinkamos valstybės narės nustatyta kalba. 5. Kai atsakomybė už 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą slėginę įrangą tenka importuotojams, jie užtikrina, kad laikymo ir transportavimo sąlygos nepakenktų jos atitikčiai I priede išdėstytiems reikalavimams. 6. Kai to reikia atsižvelgiant į slėginės įrangos keliamą pavojų, importuotojai, siekdami apsaugoti vartotojų ir kitų naudotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą, kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu tiria rinkai tiekiamos slėginės įrangos bandinius, nagrinėja ir, jei būtina, registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančią ir susigrąžintą slėginę įrangą, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną. 7. Importuotojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateikta slėginė įranga neatitinka šios direktyvos, nedelsdami imasi būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų tos įrangos atitiktį, ją pašalintų arba susigrąžintų, jei tikslinga. Be to, jei slėginė įranga kelia pavojų, importuotojai nedelsdami tai praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė tokią įrangą, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, pateikdami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie visas taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi. 8. Importuotojai 10 metų po slėginės įrangos pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai. 9. Jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, importuotojai tai institucijai lengvai suprantama kalba suteikia jai visą informaciją ir dokumentus, būtinus slėginės įrangos atitikčiai įrodyti. Ši informacija ir dokumentai gali būti pateikiami popierine arba elektronine forma. Šios institucijos prašymu importuotojai bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti slėginės įrangos, kurią jie pateikė rinkai, keliamą pavojų. 9 straipsnis [Sp