KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

ES BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS STRATEGIJOS IKI 2020 m. LAIKOTARPIO VIDURIO PERŽIŪRA

1.Įvadas

Biologinė įvairovė – unikali mūsų planetos gyvybės formų įvairovė – labai svarbus mūsų ekonomikos ir gerovės veiksnys. Ji yra švaraus oro ir vandens, maisto, medžiagų ir vaistų, sveikatos ir poilsio šaltinis. Ji taip pat skatina augalų apdulkinimą ir dirvožemio derlingumą, padeda reguliuoti klimatą ir apsaugo mus nuo ekstremalių oro sąlygų.

Tačiau žmogaus sukelti ekosistemų pokyčiai ir rūšių nykimas per pastaruosius 50 metus buvo spartesni kada nors anksčiau per visą žmonijos istoriją. Biologinės įvairovės nykimas yra viena iš pagrindinių planetos galimybių ribų , kurią žmonija jau peržengė. Kaip ir klimato kaitos atveju biologinės įvairovės nykimas didina negrįžtamų pokyčių riziką ir kenkia ekonominiam vystymuisi bei visuomenės atsparumui susidūrus su naujais iššūkiais. Pasaulio ekonomikos forumas biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų žlugimą 2015 m. įvardijo kaip vieną iš dešimties pagrindinių pasaulinių rizikos veiksnių.

2010 m. ES biologinės įvairovės bazinio lygio scenarijuje nurodyta, kad beveik 25 proc. Europos gyvūnų rūšių gresia išnykimas ir 65 proc. ES svarbos buveinių apsaugos būklė yra nepalanki, daugiausia dėl žmogaus veiklos. Pagrindinės ekosistemų paslaugos ir toliau blogėja.

Todėl 2011 m. Europos Komisija priėmė ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., kurioje įtvirtintas ES valstybių ir vyriausybių vadovų nustatytas pagrindinis tikslas „iki 2020 m. sustabdyti ES biologinės įvairovės nykimą bei ekosistemų funkcijų blogėjimą ir jas kuo labiau atkurti, kartu intensyvinant ES veiksmus siekiant užkirsti kelią visuotiniam biologinės įvairovės nykimui“. Strategija yra sudėtinė strategijos „Europa 2020“ ir 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos dalis. Ja įgyvendinami ES įsipareigojimai pagal Biologinės įvairovės konvenciją. Strategijoje numatyti šeši tikslai ir kiekvienam iš jų skirtas veiksmų rinkinys.

Šioje laikotarpio vidurio peržiūroje įvertinama pažanga įgyvendinant ES biologinės įvairovės strategiją, palyginti su 2010 m. bazinio lygio scenarijumi. Ja siekiama informuoti sprendimus priimančius asmenis apie tai, kuriose srityse reikia dėti daugiau pastangų, kad iki 2020 m. būtų pasiekti ES biologinės įvairovės tikslai.

1 langelis. ES biologinės įvairovės tikslų neįgyvendinimo socialinės ir ekonominės sąnaudos

Apskaičiuota, kad alternatyviosios sąnaudos dėl nepasiekto 2020 m. ES biologinės įvairovės pagrindinio tikslo siekia iki 50 mlrd. EUR per metus . Viena iš šešių darbo vietų ES yra daugiau ar mažiau priklausoma nuo gamtos . Vien vabzdžių atliekama apdulkinimo funkcija ES sukuria 15 mlrd. EUR per metus siekiančią ekonominę vertę. ES tinklo „Natura 2000“ išlaikymo išlaidos, siekiančios maždaug 5,8 mlrd. EUR per metus, tėra mažytė dalis tos ekonominės naudos, kurią teikia tinklas užtikrindamas tokias funkcijas, kaip anglies dioksido saugojimas, potvynių padarinių švelninimas, vandens gryninimas, augalų apdulkinimas ir žuvų apsauga, kurių bendra vertė – 200–300 mlrd. EUR per metus. Atkuriant ekosistemas ir žaliąją infrastruktūrą gali būti pagerinta oro ir vandens kokybė, užtikrinta apsauga nuo potvynių, sumažintas triukšmo lygis, gerinamos rekreacijos galimybės ir skatinamos ekologiško verslo galimybės. Iš agrarinės aplinkosaugos metodų, palaikančių biologinę įvairovę, ekologinis žemės ūkis yra sektorius, pasižymintis teigiamomis užimtumo tendencijomis ir pritraukiantis jaunesnius darbuotojus; jis teikia 10–20 proc. daugiau darbo vietų žemės plotui, nei tradiciniai ūkininkavimo metodai, ir sukuria pridėtinę vertę žemės ūkio produktams. Ilgalaikiam žuvininkystės sektoriaus gyvybingumui užtikrinti būtina išlaikyti sveikas jūrų buveines ir tvarius žuvų išteklius. Svarbus kovos su invazinėmis svetimomis rūšimis, kurios ES sektoriams per metus padaro ne mažesnę nei 12 mlrd. EUR žalą, ekonominis aspektas. Dėl politinio neveiklumo ir nesugebėjimo sustabdyti biologinės įvairovės nykimo kasmet pasaulyje prarandamų ekosistemų funkcijų vertė gali siekti 7 proc. pasaulio BVP ; didžiausią poveikį justų skurdžiausios šalys ir kaimo vietovėse skurdžiai gyvenantys žmonės .