Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui - 2008 m. metinė Phare, Turkijos pasirengimo narystei priemonės, CARDS ir pereinamojo laikotarpio priemonės įgyvendinimo ataskaita {SEK(2009) 1726} /* KOM/2009/0700 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2009.12.21 KOM(2009)700 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI 2008 M. METINĖ PHARE, TURKIJOS PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMON ĖS, CARDS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖS ĮGYVENDINIMO ATASKAITA {SEK(2009) 1726} Įvadas Šioje ataskaitoje ir susijusiame aiškinamajame dokumente aprašomas PHARE[1], Turkijos pasirengimo narystei priemonės[2], CARDS[3], Pereinamojo laikotarpio priemonės[4] programų įgyvendinimas 2008 m. (iki 2008 m. gruodžio 31 d.). Pažymėtina, kad 2006-ieji buvo paskutiniai programavimo metai pagal PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonę ir CARDS; 2008 m. pagal šias priemones nepradėta jokių naujų programų[5]. PHARE pasirengimo narystei pagalbos tikslai: padėti šalims kandidatėms ir stojančiosioms šalims stiprinti viešojo administravimo sistemą ir institucijas, kad jos veiksmingai veiktų Europos Sąjungoje; skatinti teisės aktų derinimą su Europos bendrijos teisės aktais, mažinti pereinamųjų laikotarpių poreikį; skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą. Programos CARDS tikslas buvo remti Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Serbijos ir Kosovo[6] dalyvavimą stabilizacijos ir asociacijos procese. Šiuo procesu siekiama skatinti regiono stabilumą kartu sudarant palankesnes sąlygas glaudesniems ryšiams su Europos Sąjunga. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie naujosioms valstybėms narėms skirtą Pereinamojo laikotarpio priemonę, kuri pradėta taikyti siekiant sudaryti sąlygas toliau remti institucijų stiprinimą, kad instituciniai ir administraciniai gebėjimai įgyvendinti acquis būtų sutelkti ir sustiprėtų. Nuo 2007 m. ES pasirengimo narystei finansavimas teikiamas taikant vieną priemonę – Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), skirtą teikti kryptingą paramą ir šalims kandidatėms, ir potencialioms šalims kandidatėms. PNPP pakeičiamos penkios anksčiau taikytos ES finansinės priemonės – PHARE, ISPA[7], SAPARD[8], Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir CARDS. Nuo 2008 m. Komisija rengia metinę Pasirengimo narystei pagalbos priemonės įgyvendinimo ataskaitą. Apžvelgiami metai Pagrindiniai 2008 m. plėtros proceso įvykiai 2008 m. pasiekti rezultatai šalyse kandidatėse[9] ir potencialiose šalyse kandidatėse[10], taip pat rezultatai, susiję su stabilizacijos ir asociacijos procesu, pristatyti 2008 m. lapkričio mėn. plėtros dokumentų pakete. Komunikate dėl 2008–2009 m. plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių išplėtotas Europos Sąjungos požiūris, kurio laikomasi dabar ir kuris grindžiamas atnaujintu sutarimu dėl plėtros, dėl kurio susitarta iki 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos. Komunikate bendrai apibrėžtas Komisijos požiūris į būsimus plėtros uždavinius ir nurodytos pagalbos priemonės narystės siekiančioms šalims. Kartu parengtos šalių kandidačių ir potencialių kandidačių pažangos ataskaitos, kuriose įvertinta kiekvienos šalies pažanga siekiant atitikti Kopenhagos narystės kriterijus. Šį plėtros dokumentų paketą labai palankiai įvertino Taryba[11] ir plėtros šalys. Programavimas ir programų įgyvendinimas. Bendra apžvalga PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir CARDS Pasibaigus 2006 m. ir 2007 m. pradėjus taikyti PNPP, naujų įsipareigojimų pagal PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonę arba CARDS neprisiimta. Daugiausia dėmesio skiriama ankstesnių metų programų įgyvendinimui, įskaitant, jei būtina, neatliktų darbų atlikimą. 2008 m. daugelis CARDS pagalbą gaunančių šalių ir toliau sudarinėjo sutartis dėl likusių 2005 ir 2006 m. biudžeto asignavimų, nors sudarytų sutarčių dalis skirtingose šalyse skyrėsi. Dėl to, kad Albanijoje ir Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje siekta prieš pasibaigiant sutarčių sudarymo terminui sudaryti sutartis dėl likusių lėšų pagal 2005 m. CARDS, sudaryta gana mažai sutarčių pagal 2006 m. CARDS programas. Kita vertus, Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Kosove iki metų pabaigos sudarytos visos sutartys pagal CARDS programas iki 2005 m., taip pat sėkmingai sudaromos sutartys pagal 2006 m. CARDS programas. Nuo 2007 m. gruodžio 21 d. Europos Komisijos delegacija Kroatijoje laikinai sustabdė sutarčių pagal PHARE 2006 m. programą tvirtinimą; jis atnaujintas tik tada, kai Komisiją patenkino pagerėję decentralizuoto įgyvendinimo Kroatijoje rezultatai. 2008 m. liepos mėn. vėl pradėjus tvirtinti sutartis, Kroatija sugebėjo sudaryti sutartis dėl 84,7 % PHARE 2006 m. asignavimų iki sutarčių sudarymo termino pabaigos 2008 m. lapkričio 30 d. 2008 m. buvo įgyvendinamos trys pagal Turkijos pasirengimo narystei priemonę vykdomos programos, tarp jų 2006 m. nacionalinė programa, pagal kurią sutartys tebebuvo sudaromos. Jungtiniam priežiūros komitetui nustačius konkurso dokumentų pateikimo Europos Komisijos (EK) ex ante kontrolei, vykdomai pagal 2006 m. nacionalinę programą, terminus, palyginti su ankstesnėmis programomis, šiek tiek paspartintas pirkimo procesas. 2008 m. pabaigoje pagal 2006 m. nacionalinę programą sudaryta 78,38 % sutarčių. 2008 m. Bulgarija ir Rumunija toliau sudarinėjo sutartis pagal PHARE 2006 m. nacionalines programas ir jas įgyvendino. 2008 m. lapkričio 30 d., baigiantis sutarčių sudarymo laikotarpiui, Bulgarijoje sudarytos sutartys tik dėl 17,38 % programų. Sudarytų sutarčių santykis buvo mažas iš dalies dėl to, kad buvo laikinai sustabdytas finansavimas, o Bulgarijos valdžios institucijos atšaukė nemažai sutarčių, kurioms nebuvo nei laiko, nei išteklių. Baigiantis sutarčių sudarymo pagal PHARE 2006 m. nacionalines programas laikotarpiui, Rumunijoje sudarytos sutartys dėl 78,01 % programų. Daugiau išsamesnės informacijos apie PHARE, pasirengimo narystei finansinės pagalbos Turkijai ir CARDS įgyvendinimą galima rasti šios ataskaitos aiškinamojo dokumento I dalyje. Pereinamojo laikotarpio priemonė Stojimo akto 31 straipsniu nustatyta Pereinamojo laikotarpio priemonė Bulgarijai ir Rumunijai tam tikriems institucijų stiprinimo veiksmams finansuoti, siekiant patenkinti nuolatinį poreikį stiprinti institucinius gebėjimus tam tikrose srityse, imantis veiklos, kurios negalima finansuoti iš struktūrinių fondų arba Kaimo plėtros fondo. Pagal šią priemonę toliau teikiama pagalba, kuri šalims rengiantis narystei teikta pagal programą PHARE. Pagal Pereinamojo laikotarpio priemonę teikiama ES pagalba įgyvendinama remiantis Pereinamojo laikotarpio priemonės įgyvendinimo susitarimo memorandumu, kurį Bulgarijos valdžios institucijos ir Europos Komisija pasirašė 2007 m. birželio 21 d., o Rumunijos valdžios institucijos ir Europos Komisija – 2007 m. rugsėjo 5 d. 2008 m. Bulgarija ir Rumunija ir toliau sudarinėjo sutartis pagal abiem šalims skirtą 2007 m. Pereinamojo laikotarpio priemonės programą ir ją įgyvendino. Sutarčių sudarymo terminas – 2009 m. gruodžio 15 d. 2008 m. dešimt šalių, kurios nuo 2004 m. pasinaudojo pagal Stojimo akto 34 straipsnį sukurta specialiąja Pereinamojo laikotarpio priemone, toliau sudarė sutartis dėl projektų pagal 2006 m. Pereinamojo laikotarpio priemonės programą ir juos įgyvendino pagal 2005 m. Pereinamojo laikotarpio priemonės programą. Perėjimas prie Išplėstinės decentralizuotos įgyvendinimo sistemos (EDIS) Komisija siekė sudaryti sąlygas PHARE pagalbą gaunančioms šalims valdyti Bendrijos lėšas pagal Išplėstinę decentralizuotą įgyvendinimo sistemą (EDIS), kad iki stojimo būtų sukaupta pakankama praktinė patirtis valdyti visiškai decentralizuotą sistemą, ir taip šias šalis parengti veiksmingai valdyti struktūrinius fondus įstojus į ES (pasidalijamojo valdymo sąlygomis). Komisija leido įgyvendinimo agentūroms veiklą vykdyti pagal EDIS, joms įrodžius, jog turi tinkamų išteklių, struktūrų ir sistemų, kad galėtų veiksmingai ir laiku valdyti Bendrijos pagalbą. Dešimt penktajame plėtros etape į ES įstojusių naujųjų valstybių narių[12] nuo 2005 m. veiklą vykdo pagal EDIS. Kiek tai susiję su PHARE ir pagal Pereinamojo laikotarpio priemonę teikiama pagalba, nuo 2007 m. liepos mėn. Bulgarija vykdo veiklą pagal Išplėstinę decentralizuotą įgyvendinimo sistemą. Taigi už pagalbos sutarčių sudarymą ir įgyvendinimą visiškai atsakingos Bulgarijos valdžios institucijos. Įgyvendinamą pagalbą valdo keturios akredituotos įgyvendinimo agentūros[13]. Nors pati sistema sukurta ir akredituota atsižvelgiant į Bulgarijos valdžios institucijų įsipareigojimus, 2008 m. tebereikėjo šalinti pagalbos praktinio įgyvendinimo ir valdymo trūkumus. Nuo 2008 m. vasario mėn. nemažai PHARE mokėjimų tebėra sustabdyti, kol Bulgarija įgyvendins taisomąsias priemones. 2008 m. pagrindinis svarbus klausimas buvo 2008 m. liepos 23 d. dviem Bulgarijos įgyvendinimo agentūroms (Centralizuoto finansavimo ir sutarčių agentūrai ir įgyvendinimo agentūrai Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministerijoje) panaikintos akreditacijos; dėl to Bulgarija neatitiko ES paramos pagal didžiąją dalį PHARE 2006 m. programos reikalavimų. Rumunijoje nuo 2006 m. pabaigos dvi agentūros, o nuo 2007 m. balandžio mėn. – trečia agentūra taip pat vykdo veiklą pagal EDIS; taigi Rumunija visiškai atsakinga už finansinės pagalbos programų konkursų vykdymą ir šių programų įgyvendinimą. Trys akredituotos įgyvendinimo agentūros[14] valdo 2006 m. PHARE ir Pereinamojo laikotarpio priemonę. 2007 m. Komisija išreiškė susirūpinimą dėl Rumunijos agentūrų gebėjimo užtikrinti, kad ES lėšos būtų valdomos patikimai, tačiau 2008 m. pastebėta, kad valdymas gerokai patobulintas. Vis dėlto sutartis pagal PHARE 2006 m. programą vėluota sudaryti, o vykdomas programas vėluojama įgyvendinti dėl objektyvių priežasčių, už kurias Rumunijos valdžios institucijos ne visada atsakingos. Apskritai su Rumunijos valdžios institucijomis bendradarbiaujama tinkamai, o problemos sprendžiamos kartu, todėl deramai tobulinamas lėšų valdymas. Komisija atidžiai prižiūri, kaip veikia sistema pagal EDIS, siekdama užtikrinti, kad projektai būtų įgyvendinami laiku ir veiksmingai, ir kad būtų iš tikrųjų pasiekta rezultatų. Bendrijos pasirengimo narystei pagalbos koordinavimas - Specialiosios pasirengimo stojimui žemės ūkio ir kaimo plėtros programos (SAPARD)[15] tikslas – padėti šalims kandidatėms spręsti žemės ūkio sektorių ir kaimo vietovių struktūrinio suderinimo problemas, įgyvendinti bendros žemės ūkio politikos acquis ir susijusius teisės aktus. - Struktūrinio pasirengimo stojimui politikos priemonės (ISPA)[16] pagrindinis tikslas – suderinti narystės siekiančių šalių infrastruktūrą su Bendrijos infrastruktūros standartais. Ji naudojama labai svarbiai aplinkos ir transporto infrastruktūrai finansuoti. Skirtingos pasirengimo stojimui priemonės derintos vykdant programavimą. Paskutinis SAPARD ir ISPA priemonių programavimas įvyko 2006 m. Nuo 2007 m. visas ankstesnes pasirengimo narystei priemones keitė PNPP. Bendradarbiavimas su Europos investicijų banku (EIB) ir tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) Su EIB ir kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI), visų pirma Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB), Europos plėtros banko taryba (EPBT) kartu su bankų grupe „Kreditanstalt für Wiederaufbau“ (KfW), bendradarbiaujama pagal pakeistą 2006 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos ir dalyvaujančių TFI susitarimo memorandumą dėl plėtros šalių. Įgyvendinant horizontaliąsias programas atsirado didelių bendradarbiavimo su TFI galimybių: TFI paskolas galima derinti su ES dotacijomis. Šiomis horizontaliosiomis programomis papildyti investicijų projektai, finansuojami pagal nacionalines programas. Sukurtos tokios keturių rūšių programos. MVĮ finansavimo priemonė (angl. SME Finance Facility ) skirta finansų tarpininkų (t. y. bankų, išperkamosios nuomos bendrovių) pajėgumui pagalbą gaunančiose šalyse didinti, kad jie galėtų plėsti ir stiprinti MVĮ finansavimą. Šios priemonės projektai aprėpia paskolų, paskolų garantijų, išperkamosios nuomos teikimą vietos finansų tarpininkams kartu su neatlygintinėmis finansinėmis paskatomis. Finansų tarpininkai savo ruožtu toliau skolina ar teikia išperkamąją nuomą pavienėms labai mažoms įmonėms arba MVĮ. Nuo 2005 m. šios priemonės reikalavimus atitiko tik Bulgarija, Kroatija, Rumunija ir Turkija. 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje bendra projektams numatytų ES paskatų suma siekė maždaug 265 mln. EUR. Savivaldybių finansavimo priemonės (angl. Municipal Finance Facility ) tikslas – skatinti vietos finansų tarpininkus teikti paskolas savivaldybėms. Šios programos veikimo principas panašus į pirmosios. 2008 m. bendras naujų projektų kūrimo ir atitinkamų sutarčių pasirašymo tempas buvo palyginti lėtas dėl didelių administracinių išlaidų, vėluojančių reglamentavimo reformų kai kuriose šalyse ir savivaldybių patirties rengiant paskolų dokumentus stokos. 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje bendra projektams numatytų ES paskatų suma siekė maždaug 75 mln. EUR. 2002 m. Nicos Europos Vadovų Tarybos išreikštu pageidavimu EIB ir Komisija sukūrė Savivaldos infrastruktūros priemonę (angl. Municipal Insfrastructure Facility ). Šios priemonės tikslas – skatinti ES-15 valstybių narių pasienio regionų socialinę ir ekonominę plėtrą. Dėl to pagal minėtą priemonę derinamos paskolos iš EIB išteklių ir neatlygintinė PHARE parama, siekiant paspartinti nedideles investicijas į vietos infrastruktūrą. Iki 2008 m. pabaigos 24 projektams išmokėta maždaug 40 mln. EUR. Energijos vartojimo efektyvumo finansinė priemonė (angl. Energy Efficiency Finance Facility ) pradėta taikyti 2006 m., siekiant spręsti klimato kaitos klausimą. Jos tikslas – skatinti investuoti į visų rūšių pastatų ir pramonės sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą suteikiant atitinkamo finansavimo galimybę galutiniams paskolų gavėjams. Bendri programos rezultatai – bus sutaupyta energijos ir gerokai sumažintas išmetamas CO2 kiekis. Pagal minėtą priemonę finansų tarpininkams teikiamos TFI kredito linijos derinamos su paskatomis, skirtomis didinti įrangos ekonominį veiksmingumą ir padaryti investicijas į energetiką patrauklesnes, o mokesčius – naudingus vietos finansų tarpininkams, kad jie drąsiau skolintų lėšas energijos vartojimo efektyvumo priemonėms finansuoti. Baigiantis 2008 m. sudarytos 53 mln. EUR vertės sutartys pagal tris susitarimus dėl įmokų, taip pat patvirtinti projektai dėl bendros 23 mln. EUR paskatų sumos. 2008 m. programos buvo iš dalies pakeistos siekiant įtraukti energijos vartojimo efektyvumo aspektą ir pratęsti dalyvaujančių finansų tarpininkų ir TFI sutarčių sudarymo terminą, taip pat pratęsti sutarčių nutraukimo terminą iki 2015 m. pabaigos, kad būtų galima visiškai panaudoti turimas lėšas. Stebėsena ir vertinimas Stebėsenos ir vertinimo funkcijų paskirtis – projektų lygmeniu įvertinant programos įgyvendinimo rezultatus ir įgytą patirtį, stebėti ir vertinti pagalbą gaunančioms valstybėms skiriamą finansinę paramą, siekiant pasirengimo narystei tikslų. Taip pat numatoma atskaitomybė už ekonomiškumą ir pasirengimo narystei lėšų panaudojimą. Dar vienas tikslas – remti pagalbą gaunančių šalių vietos stebėsenos ir vertinimo gebėjimų plėtojimą, kuris padeda stiprinti valstybių pajėgumą valdyti ir kontroliuoti pasirengimo narystei pagalbą. Minėtas vertinimas atliekamas strateginiu programų lygmeniu teikiant vertinimo paramą sprendimams priimti ir pagalbos poveikiui vertinti. Stebėsena ir tarpinis vertinimas 2008 m. į rezultatus orientuota stebėsena naudota kaip priemonė nuolat teikti Europos Komisijai ir paramos gavėjams aiškią ir objektyvią suvestinę (stebėsenos) informaciją apie įgyvendinamus projektus ir informaciją apie gerąją patirtį ir (arba) bendras klaidas, tobulėti padedančias rekomendacijas, Europos Komisijos tiesiogiai valdomų CARDS projektų paketo rezultatus. Be to, 2008 m. parengtos sektorių, teminės ir ad hoc ataskaitos, sudarančios dalį programų PHARE ir CARDS Kroatijoje ir pasirengimo narystei finansinės priemonės Turkijai tarpinio vertinimo sistemos. Šie vertinimai – valdymo priemonės, kuriomis programų vykdytojams suteikiama galimybė reguliariai vertinti visų sektorių veiklos rezultatus. Šiose ataskaitose metodiškai teikiamos rekomendacijos, kaip tobulinti valdymą ir pateikti programų ir (arba) projektų vertinimo rezultatus; jos aptariamos ataskaitoje bei Jungtinio priežiūros komiteto posėdžiuose, kad būtų galima imtis tolesnių veiksmų. Be to, teminiuose, šalies ir konsoliduotuose tarpiniuose vertinimuose pateikiama rekomendacijų dėl būsimų programų projektų. Ex post vertinimas 2008 m. Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje užbaigti CARDS programų (2001–2006), o Vakarų Balkanų šalyse – regioninių programų ad hoc vertinimai. Šių ataskaitų rezultatų ir rekomendacijų santrauką galima rasti aiškinamojo dokumento 23.2 skirsnyje. Panašūs vertinimai taip pat pradėti Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Kosove, Juodkalnijoje ir Serbijoje; jie bus užbaigti 2009 m. [1] PHARE, 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89. [2] 2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2500/2001. [3] „Bendrijos parama rekonstrukcijai, plėtrai ir stabilizavimui“ (2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2666/2000). [4] Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutarties 31 straipsnis. [5] 2008 m. programavimas šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms vykdytas pagal naują priemonę – PNPP, ir apie jį bus pranešta 2008 m. metinėje PNPP įgyvendinimo ataskaitoje, kaip numatyta PNPP reglamente Nr. 1085/2006 (13 straipsnio 6 dalis). [6] Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99. [7] Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999). [8] Specialioji pasirengimo stojimui žemės ūkio ir kaimo plėtros programa (1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999). [9] Kroatija, Turkija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. [10] Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija ir Kosovas. [11] http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1208_CAGRE/Council_conclusions_on%20Enlargement_EN.pdf. [12] Kipras, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija. [13] Centralizuoto finansavimo ir sutarčių agentūra, Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministerija, Darbo ir socialinės politikos ministerija, Ekonomikos ir energetikos ministerija. [14] Centralizuoto finansavimo ir sutarčių agentūra, Europos integracijos ministerija ir Darbo ministerija. [15] Žemės ūkio generalinio direktorato interneto svetainėje rasite daugiau bendros informacijos apie SAPARD. [16] Regioninės politikos generalinio direktorato interneto svetainėje rasite daugiau bendros informacijos apie ISPA.