Įvadas

Siekdama bendresnio tikslo – užtikrinti tvarų augimą ir investicijas remiantį darbo vietų kūrimą stipresnėje bendrojoje rinkoje, Europos Komisija vykdo plataus užmojo darbotvarkę dėl teisingesnio, skaidresnio ir veiksmingesnio apmokestinimo Europos Sąjungoje. Bendrovės mokesčius turėtų mokėti toje šalyje, kurioje gauna pelno. Vienas svarbiausių šios darbotvarkės punktų – kova su mokesčių slėpimu ir vengimu.

Dėl mokesčių slėpimo ir vengimo valstybių biudžetai kiekvienais metais praranda milijardus eurų pajamų, iškreipiama konkurencija tarp įmonių ir sunkiau sudaryti teisingas ir vienodas sąlygas visiems mokesčių mokėtojams. Tai kenkia augimui palankių mokesčių sistemų koncepcijai ir trukdo sėkmingai kurti kapitalo rinkų sąjungą. Kyla pavojus, kad inovacijos ir konkurencingumas nuslops, nes mažosios ir vidutinės įmonės, kurios yra pagrindinis užimtumo šaltinis Europoje, galiausiai moka proporcingai daugiau mokesčių nei didelės bendrovės, kurios išgali agresyviai planuoti mokesčius. Be to, dėl mokesčių vengimo gali padidėti darbo jėgai tenkanti mokesčių našta, nes prarastas pajamas vyriausybės kompensuoja didindamos mokesčius kitur, o dėl to nukenčia užimtumas ir prastėja darbo rinkos būklė. Nuo teisingo apmokestinimo priklauso ir visuomenės sutarties tarp piliečių ir jų vyriausybių vykdymas. Visuomenė ryžtingai reikalauja imtis veiksmų siekiant kovoti su agresyvia mokesčių praktika, dėl kurios mažėja pajamų, kurias vyriausybės gali naudoti kitiems tikslams.

Kadangi mokesčių slėpimas ir vengimas yra tarpvalstybinio pobūdžio, vien nacionalinio lygmens veiksmai, kurių imamasi šioms problemoms spręsti, paprastai būna neveiksmingi. Nederinamos valstybių narių kovos su piktnaudžiavimu mokesčiais priemonės gali pabloginti padėtį: suskaidyti bendrąją rinką, užkrauti naują naštą mokesčių mokėtojams ir atverti naujų spragų, kuriomis gali naudotis agresyviai mokesčius planuojantys subjektai. Būtina koordinuoti kovą su piktnaudžiavimu mokesčiais tiek ES, tiek tarptautiniu lygmenimis.

Šiuo tikslu Komisija pateikė keletą pasiūlymų dėl tvirtesnės ir darnesnės ES pozicijos, kaip kovoti su piktnaudžiavimu mokesčiais, atsižvelgiant į tarptautinę darbotvarkę ir imantis griežtesnių priemonių ten, kur to reikia bendrajai rinkai. Šios iniciatyvos jau davė reikšmingų rezultatų, kurie turėtų iš esmės pagerinti mokesčių sąlygas Europos piliečiams ir įmonėms. Be to, pagal valstybės pagalbos taisykles Komisija pradėjo keletą tyrimų siekdama išsiaiškinti, ar kai kurios valstybės narės suteikė mokesčių lengvatų tam tikroms tarptautinėms bendrovėms.

Nepaisant didelės pažangos, siekiant kovoti su mokesčių slėpimu bei vengimu reikia nuveikti dar daugiau ir apriboti galimybes dideliu mastu nuslėpti lėšas, kaip Panamos dokumentų atveju, apie kurį neseniai buvo atskleista žiniasklaidoje.

Šiame komunikate apžvelgiama iki šiol padaryta pažanga ir nurodomos prioritetinės sritys, kuriose per ateinančius mėnesius reikės imtis veiksmų tiek ES, tiek tarptautiniu lygmenimis, siekiant sustiprinti kovą su mokesčių slėpimu, vengimu ir neteisėta finansine veikla.

PAŽANGA, PADARYTA ĮGYVENDINANT ES DARBOTVARKĘ DĖL DIDESNIO SKAIDRUMO IR RYŽTINGESNĖS KOVOS SU MOKESČIŲ SLĖPIMU IR VENGIMU

Didesnis mokesčių skaidrumas

Pirmasis žingsnis siekiant teisingesnio ir veiksmingesnio apmokestinimo buvo įnešti daugiau skaidrumo į apmokestinimo sritį visoje Europoje. Neseniai, Komisijai pateikus du plataus užmojo pasiūlymus dėl skaidrumo, valstybės narės susitarė, kad mokesčių administratoriai atviriau keisis informacija, glaudžiau tarpusavyje bendradarbiaus ir atidžiau tikrins tarpvalstybinę bendrovių apmokestinimo praktiką. Nuo 2017 m. visos valstybės narės automatiškai ir sistemingai viena su kita keisis informacija apie tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių. Be to, 2016 m. kovo mėn. valstybės narės susitarė, kad jų mokesčių administratoriai automatiškai vienas kitam mokesčių tikslais siųs tarptautinių bendrovių veiklos ataskaitas pagal šalis. Dėl šių naujų teisėkūros reikalavimų valstybės narės kur kas geriau sugebės apsaugoti savo mokesčių bazes ir pažaboti mokesčių vengimo sistemas.

Europos Sąjunga didina skaidrumą ir visuomenės atžvilgiu. Po finansų krizės bankams buvo nustatyti griežti skaidrumo reikalavimai. Pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą finansų įstaigos privalo viešai atskleisti pagrindinę informaciją apie kiekvienoje šalyje (tiek ES viduje, tiek už jos ribų) vykdytą veiklą, mokėtus mokesčius, gautą pelną ir valstybės subsidijas. Be to, pagal Apskaitos direktyvą didžiosios gavybos ir medienos ruošos pramonės įmonės privalo viešai skelbti ataskaitas pagal šalis.

2016 m. balandžio mėn. Komisija pasiūlė, kad tarptautinės bendrovės, kurių apyvarta siekia daugiau nei 750 mln. EUR ir kurios veiklą vykdo ir Europos Sąjungoje, internete skelbtų tam tikrus su mokesčiais susijusius duomenis. Šios bendrovės turės viešai atskleisti informaciją ne tik pagal kiekvieną ES šalį, bet ir pagal tas mokesčių jurisdikciją turinčias šalis ir teritorijas, kurios nesilaiko gero mokesčių srities valdymo standartų. Be to, turės būti pateikiami suvestiniai duomenys apie kitose pasaulio šalyse vykdomas operacijas. Dėl šių taisyklių padidės didelių tarptautinių bendrovių atskaitomybė už mokesčius, todėl piliečiai galės geriau kontroliuoti jų elgesį mokesčių srityje, o bendrovės bus skatinamos mokėti mokesčius ten, kur jos gauna pelno, kartu išsaugant konkurencingumą ir išvengiant naštos mažesnėms bendrovėms. Europos Parlamentas ir Taryba raginami apsvarstyti šį pasiūlymą kuo greičiau.

ES priemonėmis reikalaujama užtikrinti ir asmenų sąskaitų skaidrumą. 2016 m. sausio mėn. įsigaliojo naujas teisės aktas, kuriuo siekiama neleisti nuslėpti lėšų lengvatinio apmokestinimo zonose. Pagal Direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo valstybės narės privalo automatiškai viena su kita keistis dideliu kiekiu informacijos apie užsienyje laikomas asmenų ir subjektų pajamas ir kapitalą. Be to, pasirašyti naujieji mokesčių skaidrumo susitarimai su Šveicarija, Lichtenšteinu, Andora ir San Marinu ir artimiausiomis savaitėmis panašus susitarimas bus pasirašytas su Monaku. Šios naujos skaidrumo taisyklės padės valstybėms narėms geriau nustatyti mokesčius slepiančius asmenis ir su jais kovoti ir kartu atgrasys nuo pajamų ir turto slėpimo lengvatinio apmokestinimo zonose siekiant išvengti mokesčių. Galiausiai, pagal ketvirtąją Kovos su pinigų plovimu direktyvą valstybės narės privalo sukurti centrinius informacijos apie tikrąją nuosavybę registrus, kad būtų užtikrintas didesnis kapitalo srautų skaidrumas ir geriau kovojama su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Komisija paragino valstybes nares šias taisykles įgyvendinti iki metų pabaigos.

Teisingesnis apmokestinimas

Komisijos siekis užtikrinti didesnį mokesčių skaidrumą neatsiejamas nuo tokio pat ryžtingo tikslo užtikrinti, kad valstybės narės turėtų tinkamų priemonių savo mokesčių bazėms apsaugoti nuo piktnaudžiavimo ir savo teisėtoms pajamoms surinkti.

2015 m. birželio mėn. Komisijos priimtame Teisingo ir veiksmingo apmokestinimo veiksmų plane išdėstytos priemonės, kuriomis siekiama modernizuoti pelno mokestį Europos Sąjungoje. Veiksmų planu padėtas pagrindas laikytis Europos Sąjungoje įvairiapusio požiūrio į tai, kaip pažaboti agresyvų mokesčių planavimą ir jį skatinančias sistemas, kartu mažinant nepagrįsto dvigubo apmokestinimo riziką. Jau padaryta nemenka pažanga įgyvendinant daugelį veiksmų, ypač rengiant pasiūlymą sustiprinti bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę, kurį Komisija ketina pateikti iki metų pabaigos, siekiant pagerinti verslo aplinką bendrojoje rinkoje, kartu šalinant nacionalinių sistemų neatitikimus, kuriais šiuo metu naudojasi agresyviai mokesčius planuojantys subjektai.

Į 2016 m. sausio mėn. priimtą Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį įeina teisiškai privalomos kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemonės ir Išorės strategija dėl gero mokesčių srities valdymo skatinimo tarptautiniu mastu. Padaryta didelė pažanga, susijusi su visais šio rinkinio dokumentais. 2016 m. birželio mėn. Taryba patvirtino Kovos su mokesčių vengimu direktyvą. Ji padės užkirsti kelią kai kurių dažniausiai pasitaikančių rūšių pelno perkėlimui: nustatytos suderintos taisyklės, kaip spręsti naudojimosi šalių mokestinės tvarkos neatitikimais problemą, apmokestinti kontroliuojamas užsienio bendroves, apriboti galimybes atskaityti palūkanas ir kt. Išorės strategiją Taryba patvirtino 2016 m. gegužės mėn., ir tęsiamas darbas, susijęs su kiekvienu iš joje numatytų veiksmų, be kita ko, rengiamas bendras jurisdikciją turinčių nebendradarbiaujančių subjektų ES sąrašas. Didelė pažanga daroma siekiant pagerinti įmonių apmokestinimą ir kitose srityse, pvz., atsižvelgiant į naujas tarptautines normas peržiūrimos sandorių kainodaros taisyklės ir valstybių narių taikomi lengvatiniai mokesčių režimai. Be to, Komisija aktyviai traukia atsakomybėn pažeidėjus nustačiusi, kad tam tikroms įmonėms skirtos mokesčių paskatos gali pažeisti ES valstybės pagalbos taisykles.