LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 139/5

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 139/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„BARANJSKI KULEN“

ES Nr.: HR-PGI-0005-01207-3.3.2014

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pavadinimas (-ai)

„Baranjski kulen“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatijos Respublika

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos gaminiai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Baranjski kulen“ yra fermentuota konservuota dešra, gaminama iš suslėgtos kiaulienos, gardinama malta paprika, česnaku ir pipirais bei kemšama į kiaulės storosios žarnos galą (akląją žarną), arba katica, kaip tai vadinama Baranios regione.

„Baranjski kulen“ yra ovalo formos ir kietos konsistencijos be matomų paviršiaus įtrūkimų ar dėmių ir be pernelyg daug įspaudimų ant apvalkalo. Apvalkalas suteikia dešrai būdingą formą ir turi būti pilnai prikimštas. Gatavas produktas turi sverti ne mažiau kaip 0,80 kg. „Baranjski kulen“ perpjovus skersai, dešros paviršius yra lygus, to priežastis – mėsai malti visuomet naudojamas 8 mm skersmens skylučių sietelis. Visos užpildo sudedamosios dalys yra tolygiai paskirstomos ir suspaudžiamos, todėl dešrą perpjovus skersai nematyti skylių ar įtrūkimų.

„Baranjski kulen“ išorė gali būti nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos, o vidinės dalies spalva varijuoja nuo šviesesnių iki tamsesnių raudonos spalvos atspalvių, atsirandančių dėl sudėtyje esančios paprikos ir maltos mėsos. Dominuoja dūmų kvapas, kuriuo paprastai pasižymi visi šaltai rūkyti mėsos produktai. „Baranjski kulen“ yra šiek tiek aitroko skonio dėl sudėtyje esančios maltos paprikos ir rūkytai fermentuotai mėsai būdingo kvapo su česnako bei pipirų aromatais.

Cheminė sudėtis

Brandinimo proceso pabaigoje „Baranjski kulen“ cheminė sudėtis yra tokia:

vandens– ne daugiau kaip 40 %;

baltymų– ne mažiau kaip 29 %;

riebalų– ne daugiau kaip 25 %.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Baranjski kulen“ žaliavos (90:10 mėsos ir riebalų santykis) yra gaunamos iš paršavedžių (K kategorija) ir penimų kiaulių (T2 kategorija). 80 % užpildo mėsos sudaro 1 kategorijos mėsa (kumpis, nugarinė), o likusius 20 % mėsos – sprandinė (2 kategorijos mėsa). 3 kategorijos mėsa negali būti naudojama „Baranjski kulen“ gaminti.

Ne mažiau kaip 80 % „Baranjski kulen“ mėsos yra gaunama iškaulinėjus kumpį ir nugarinės raumenis, o likusią dalį (ne daugiau kaip 20 % viso mėsos užpildo) sudaro sprandinė.

Po to mėsa ruošiama taip: visa oda ir visi poodiniai riebalai yra išpjaunami, o visos kremzlinės dalys, didžiosios kraujagyslės, nervai, tvirtos sausgyslės, minkšti visceraliniai riebalai ir kraujo liekanos pašalinami.

Kiauliena ir riebalai, naudojami „Baranjski kulen“ gaminti, taip pat prieskoniai gali (bet neprivalo) būti gaminami 4 punkte nurodytoje vietovėje.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas gamybos procesas turi vykti Baranios regione. Procesą sudaro žaliavų apdorojimas, užpildo ruošimas, apvalkalo kimšimas, formavimas, šaldymas, fermentavimas, brandinimas.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Barania yra šiaurės rytų Kroatijos regionas, besidriekiantis į šiaurę nuo Dravos upės žemutinės dalies ir jos santakos su Dunojumi.

Drava sukuria natūralią ribą su Slavonija pietuose, o Dunojus atskiria Kroatiją nuo Serbijos Respublikos rytuose. Šiaurėje ir šiaurės vakaruose Barania ribojasi su Vengrija.

Baranios regione yra vienas miestas (Beli Manastiras) ir 8 savivaldybės: Bilje, Čeminac, Darda, Draž, Jagodnjak, Kneževi Vinogradi, Petlovac ir Popovac.

5. Ryšys su geografine vietove

„Baranjski kulen“ nuorodos apsauga paremta produkto reputacija.

Kulen iš Baranios regiono pirmą kartą paminėta Kroatijos tautosakininko ir rašytojo Nikolos Tordinaco (1858–1888) darbuose (pvz., Hrvatski narodni običaji, pjesme i pripovijetke iz Pečuha i okolice, 1986, pp. 53–57). Jo XIX a. 9-ojo dešimtmečio darbai pasižymi itin išsamiais Baranios regiono kroatų ir jų tradicijų aprašymais, o kulen tarp tų tradicijų užėmė svarbią vietą.

Senieji Baranios regiono kroatų liaudies papročiai taip pat stipriai persipynę su vynuogių auginimu, vyndaryste ir Baranjski kulen gamyba. Šiandien apie tai galima daug sužinoti iš etnologo Đuro Frankovićiaus iš Pécs darbų. Jo pateikti Baranios regiono kroatų liaudies papročių aprašymai įrodo kulen gamybos papročių ilgaamžiškumą ir ritualinį vaidmenį siekiant užtikrinti gausų vynuogių derlių Baranja regiono vynuogynuose (Đuro Franković, „Sveti Vinko (22. siječnja)“, Hrvatski glasnik (kroatų bendruomenės Vengrijoje savaitraštis), 2007 m. sausio 18 d., p. 9).

Organizuotos konservuotų mėsos produktų gamybos pradžia galima laikyti XIX a. pabaigą. Karanac mieste, Baranios regione (tuometinė pietų Vengrija) mėsos parduotuvės savininkas Geza Barnasas pradėjo gaminti įvairius kiaulienos delikatesus. Su juo dirbo du mėsininkai, Jovanas Berisavljevićius ir Lajosas Gajeras vyresnysis. Ypač žinomas tarp jo produktų buvo „Pannonski kulin“, dabartinio šiam regionui būdingo „Baranjski kulen“ pirmtakas (Davorin Taslidžić ir Andrija Bognar, Poveznice obzorja (povijest u doticaju), 2009, p. 160).

Nuo Antrojo pasaulinio karo laikų didžioji „Baranjski kulen“ dalis gaminama Beli Manastiro mieste, PZ Baranjka žemės ūkio kooperatyvo Belje mėsos perdirbimo gamykloje („Objektiv 25“, Belje (žemės ūkio ir pramonės kooperatyvo biuletenis), 1977 m. kovo 31 d., p. 5). Tuo metu „Baranjski kulen“ receptas buvo laikomas verslo paslaptimi, o produkto gamybai vadovavo Radivojus Vukovićius – tai paliudijo jo sūnus dr. Miroslavas Vukovićius, kuris perėmė tėvo pareigas ir jas ėjo iki pensijos. Radivojus Vukovićius gavo „Pannonski kulin“ receptą iš vieno mėsininko ir dešros gamintojo Karanaco mieste dirbdamas Beli Manastiro skerdykloje. Jis ir toliau naudojo tą patį receptą, tačiau pakeitė produkto pavadinimą į „Baranjski kulen“ (taip jis paprastai buvo vadinamas kitų regiono gamintojų), todėl originalus pavadinimas ilgainiui liko užmarštyje. Vis dar populiari istorija apie tai, kaip Radivojus Vukovićius saugojo savo receptą po spyna tol, kol suprato, kad visi Baranios regiono gamintojai savo kulen gamino tuo pačiu būdu (veterinarijos gydytojo Miroslavo Vukovićiaus pareiškimas su notaro parašu, 2010).

Paveikti pietų Vengrijos saliamio gamintojų, kurių gamybos technologijos ir žinios Baranios regiono kulen gamintojams buvo pažįstamos, šie taip pat pradėjo naudoti pipirus. Tuo metu Baranios regiono ekonomika rėmėsi žemės ūkio produktais, kurie priklausė Austrijos-Vengrijos bajorijai (ilgą laiką – Habsburgų dinastijai) ir nešė pelną dėl plataus prekybos tinklo. Baranios regiono kulen gamintojai galėjo nesunkiai pasiekti to meto Europos rinkas, todėl pipirai jiems buvo lengvai prieinami; galbūt tai ir buvo priežastis, kodėl juos imta naudoti „Baranjski kulen“ gamyboje.

„Baranjski kulen“ ypač išpopuliarėjo 9-ajame XX a. dešimtmetyje, kai rytų Kroatijoje tarp kulen gamintojų imta organizuoti daug kokybės varžytuvių (vadinamų kulenijade), kurios išliko svarbios iki šių dienų. Baranios regiono kulen gamintojai per šias varžytuves buvo daug kartų apdovanoti aukščiausiais apdovanojimais („Tražimo najbolje proizvođače kulena“, Vinkovačke novosti, 1981 m. vasario 13 d., p. 8; „Kulen – još uvijek najbolji u tradicionalnoj tehnologiji“, Vinkovačke novosti, 1981 m. liepos 3 d., p. 12). Tuometinis Belje žemės ūkio pramonės konglomeratas (dabar žinomas kaip Belje d.d.) pristatė pagal tradicinį receptą gaminamą ir savo istoriniu pavadinimu pardavinėjamą produktą tarptautinėse parodose, kuriose buvo apdovanotas medaliais („Bitka za tržište i plasman“, Belje (žemės ūkio ir pramonės kooperatyvo biuletenis), 1988 m. balandžio 30 d., p. 7).

Daugelis ragavusiųjų „Baranjski kulen“ pripažįsta, kad jo išskirtinės savybės yra susijusios su Baranios regionu. Tai buvo patvirtinta apklausus 1 000 respondentų, ragavusių „Baranjski kulen“ – 77 % iš jų susiejo produktą su Baranios regionu, iš kurio jis kilęs (Ipsos plus apklausa apie ryšį tarp „Baranjski kulen“ kokybės ir produkto kilmės regiono, 2011 m.).

Atsižvelgiant į tai, kas buvo aprašyta pirmiau, nekyla abejonės, kad Baranios regiono gyventojai laiko „Baranjski kulen“ daugiau nei tradiciniu maisto produktu – jie priima šį produktą kaip savo kultūrinį ir istorinį palikimą, dėl kurio jis yra įgijęs savo reputaciją.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/BARANJSKI%20KULEN/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Baranjski%20kulen.pdf

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.