Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo 2018 m. sausio 1 d. – 2018 m. gruodžio 31 d.“

(COM(2019) 455 final)

(2020/C 364/23)

Pranešėja

Tanja BUZEK

Bendrapranešėjis

Alberto MAZZOLA

Prašymas pateikti nuomonę Europos Komisija, 2019 12 19 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 32 straipsnio 1 dalis Atsakingas skyrius Išorės santykių skyrius Priimta skyriuje 2020 6 16 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 7 16 Plenarinė sesija Nr. 553 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 203/0/7

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. COVID-19 padarė didžiulį ir beprecedentį poveikį mūsų globalizuotam pasauliui ir jo žmonėms, prekybai ir investicijoms. Pasaulio prekybos organizacija (PPO) apskaičiavo, kad 2020 m. pasaulio prekyba sumažės nuo 13 proc. iki 32 proc. ( 1 ) . Prekybai, kuri yra svarbi ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir darnaus vystymosi varomoji jėga, teks pagrindinis vaidmuo skatinant tvarų ekonomikos atsigavimą po krizės ir sudarant sąlygas įmonėms atkurti ir pertvarkyti savo nutrūkusias vertės grandines. Europai skubiai reikia tvirto, socialinio, tvaraus ir įtraukaus ES ekonomikos gaivinimo plano, kuriuo bus remiamos įmonės ir žmonės, kad būtų įveikta ši krizė ir užtikrintas deramas užimtumas, be kita ko, skatinant tarptautinę prekybą. Šis planas turėtų būti finansuojamas naudojant euroobligacijas arba kitas bendras Europos ilgalaikės skolos priemones.

1.2. Ši krizė rodo, koks svarbus yra pasaulinis bendradarbiavimas ir PPO reformų procesas siekiant užtikrinti tvirtą ir veiksmingą organizaciją, kuri galėtų kovoti su protekcionizmu ir vienašališkumu. Atėjo laikas PPO atlikti savo vaidmenį aktyviai propaguojant pagrindinius darbo standartus ir Paryžiaus susitarimą ( 2 )

1.3. Paskelbta ankstyva ES prekybos strategijos peržiūra turi padėti labai pasimokyti iš šios krizės. ES nėra savarankiška ir priklauso nuo galimybės patekti į tarptautines rinkas. Pasaulinės tiekimo grandinės turi tapti atsparesnės, įvairesnės ir atsakingesnės. Tvirtesnės priemonės turi padėti įgyvendinti tvarios prekybos ir investicijų darbotvarkę visais jos aspektais. Ji turi derėti su žaliuoju kursu ir būti tokio paties užmojo veiksmingai įgyvendinant darbo teisės nuostatas ir užtikrinanti jų vykdymą. Šioje peržiūroje turėtų būti remiamasi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) rekomendacijomis, pateiktomis kelete neseniai priimtų ir rengiamų pagrindinių nuomonių dėl ES prekybos ( 3 ) . Naujojoje ES prekybos strategijoje turėtų būti kalbama ne tik apie senus prekybos modelius, bet ir kuriamas naujas, ekonomiškai atsparus, ekologiškesnis, socialiai tvarus ir atsakingas modelis.

1.4. Pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą apie ES prekybos politikos įgyvendinimą. Ji gali padėti informuoti apie šios politikos naudą ir yra labai svarbi atkreipiant dėmesį į rūpimus klausimus ir trūkumus. Todėl EESRK ypač apgailestauja, kad į įgyvendinimo ataskaitą iš esmės neįtrauktas vietos patarėjų grupių (VPG) darbas ir nuomonės. Būsimose ataskaitose turėtų būti labiau atspindėtas VPG darbo programų ir bendrų deklaracijų su VPG indėlis šalyse partnerėse.

1.5. Būsimuose susitarimuose VPG stebėsena apims visą susitarimą, tačiau ypatingą dėmesį šios grupės turėtų skirti poveikiui prekybai ir darniam vystymuisi (PDV). Reikia gerokai sustiprinti VPG rekomendacijų poveikį, ypač tiriant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų pažeidimus, bet ne tik juos. Su valstybėmis narėmis įsteigta prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupė, naujasis už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas ir atitinkamos ES institucijos turėtų užtikrinti struktūruotą keitimąsi tolesne informacija su VPG, o derybų dėl susitarimo metu turėtų būti surengti bendri VPG posėdžiai.

1.6. Laisvosios prekybos susitarimais (LPS) sukuriama sistema, pagal kurią įmonės užmezga ilgalaikius santykius su naujais klientais ir tiekėjais, pasinaudoja galimybėmis naujose šalyse ir stiprina vietos pajėgumus, kad galėtų patenkinti savo poreikius. Pagrindu turi būti plataus užmojo dvišalės ir daugiašalės prekybos darbotvarkė, kurioje atsižvelgiama į pirmiau minėtą patirtį, ir visapusiškas galiojančių ES laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas.

1.7. Metinėje LPS įgyvendinimo ataskaitoje pateikiama išsami ir matoma ES prekybos tinklo apžvalga. Joje vertinama atskirų LPS pažanga ir veiklos rezultatai, taip pat nurodomi įgyvendinimo trūkumai. Tačiau ataskaitos informacinis potencialas turi būti didesnis ir ją reikia geriau susieti su ankstesnėmis ataskaitomis ir bendru prekybos vertinimo politikos gyvavimo ciklu. Tvaraus poveikio vertinimai visų pirma turėtų būti naudojami kaip informacijos šaltiniai. Europos Komisija (EK), rengdama būsimas ataskaitas, pirmiausia turėtų konsultuotis su pilietine visuomene.

1.8. Panašu, kad duomenų saugumo užtikrinimas ir jų išskaidymas yra didžiausias iššūkis. Ataskaitoje turėtų būti nuosekliau naudojami nacionaliniai duomenys, parodantys skirtingą kiekvienos ES valstybės narės ar regiono realybę, ir prireikus turėtų būti investuojama į aktyvų duomenų rinkimą. Nustačius kriterijus palyginimai tampa konkretesni. Informaciją turėtų papildyti kiti šaltiniai, pavyzdžiui, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) duomenys dėl darbo teisės pažeidimų.

1.9. Būsimose ataskaitose turėtų sistemingiau atsispindėti prekyba paslaugomis ir jos raida. Reikia daugiau išsamesnių duomenų pagal sektorius ir tiekimo būdą, kad būtų galima įvertinti, kokiu mastu visų dydžių įmonės naudojasi ES LPS teikiamomis galimybėmis. Siekiant padėti paslaugų eksportuotojams, peržiūrėta patekimo į rinką galimybių duomenų bazė turėtų nuosekliai apimti paslaugas ir turėtų būti papildyta Europos paslaugų eksportuotojams ir investuotojams skirtu ES vadovu.

1.10. Siekiant suteikti pridėtinės vertės visiems suinteresuotiesiems subjektams, metinėje ataskaitoje daugiau dėmesio turėtų būti skiriama konkrečioms sritims ir grupėms. Vartotojai turėtų pamatyti, kaip didesni prekybos srautai gali duoti konkrečios naudos. Duomenys turi parodyti geresnę plataus užmojo derybų tikslų vartotojams ir vėlesnio jų įgyvendinimo simetriją.

1.11. Naudojimosi lengvatomis rodiklis yra svarbus LPS įgyvendinimo indikatorius. Iš ataskaitos matyti, kad ES eksporto į šalis partneres naudojimosi lengvatomis rodiklis paprastai būna mažesnis nei importo į ES atveju. EK ir valstybės narės turi imtis bendrų veiksmų, kad pagerintų naudojimąsi prekybos lengvatomis ir padidintų informuotumą apie prekybos naudą, visų pirma tarp mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ). Bendradarbiaudamos su ES verslo bendruomene, jos turėtų propaguoti laisvosios prekybos susitarimus savo valstybine kalba ir parengti nacionalinius kiekvieno LPS įgyvendinimo veiksmų planus. Vykdant informavimo veiklą taip pat reikia atsižvelgti į importuotojus šalyse partnerėse.

1.12. Skaidrumas yra labai svarbus siekiant pagerinti Europos įmonių patekimą į viešųjų pirkimų rinką laisvosios prekybos susitarimų šalyse partnerėse. Skelbiant trečiųjų šalių konkursus specialioje ES duomenų bazės „Tenders Electronic Daily“ dalyje, labai pagerėtų visų dydžių Europos įmonių galimybės pasinaudoti viešųjų pirkimų skyriumi. Be to, ES turėtų skatinti aplinkosaugos ir socialinių kriterijų įtraukimo į viešuosius pirkimus geriausią praktiką.

1.13. Laisvosios prekybos susitarimai suteikia daug galimybių ES žemės ūkio produktų eksportui, o geografinės nuorodos didina ES žemės ūkio maisto produktų gamintojų konkurencingumą tiek ES, tiek už jos ribų. Tačiau atrodo, kad žemės ūkio maisto produktų nuostatų įgyvendinimas neatitinka plataus užmojo tikslų. Produktų atsekamumas ir gebėjimas laikytis atsargumo principo yra labai svarbūs siekiant užtikrinti gerą maisto kokybę ir saugų bei patikimą jo tiekimą. Veiksmingai sanitarijos ir fitosanitarijos standartų (SFS) stebėsenai atlikti reikia pakankamai išteklių.

1.14. Praėjus keleriems metams po LPS sudarymo kai kuriose šalyse partnerėse vis dar pastebima nepakankama pažanga laikantis prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų. EESRK visiškai pritaria tam, kad EK pagaliau ėmėsi teisinių veiksmų ginče su Korėja dėl darbuotojų teisių, tačiau reiškia susirūpinimą dėl faktinio grupės ataskaitos poveikio, atsižvelgiant į tai, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose šiuo metu nėra įpareigojančių vykdymo užtikrinimo priemonių. Šiuo atžvilgiu EESRK ragina siekti didesnės pažangos peržiūrint Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) darbo ir aplinkos nuostatų veiksmingo vykdymo užtikrinimą ( 4 ) . Peržiūros procese turėtų aktyviai dalyvauti abiejų šalių VPG ir su jomis turėtų būti glaudžiai konsultuojamasi.

1.15. EESRK labai palankiai vertina naujausias EK ir valstybių narių iniciatyvas didinti pastangas prekybos ir tvarumo srityse. Derybose su Jungtine Karalyste ES žengia nauju keliu, užtikrindama tvarias vienodas sąlygas ir taikydama bendro ginčų sprendimo skyriaus nuostatas dėl galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, o tai rodo ypatingus šalių santykius. Komunikate dėl žaliojo kurso raginama, kad Paryžiaus susitarimas taptų esminiu visų būsimų išsamių prekybos susitarimų elementu – tai žingsnis teigiama linkme, bet turėtų būti žengiama dar toliau, šį elementą įtraukiant į pagrindines bei atnaujintas TDO konvencijas, kurias ratifikavo visos ES valstybės narės. TDO, kaip tarptautiniu lygmeniu pripažintas organas, turėtų dalyvauti stebint TDO konvencijų įgyvendinimą laisvosios prekybos susitarimuose. EESRK laukia valstybių narių naujų diskusijų, kaip sustiprinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, kad būtų visapusiškai vykdomi jų teisiškai privalomi įsipareigojimai ( 5 ) . Šiose diskusijose aplinkos ir darbo standartai turi išlikti vienodai svarbiais įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbotvarkės klausimais.

2. Bendra informacija

2.1. 2015 m. komunikate „Prekyba visiems“ Europos Komisija įsipareigojo kasmet teikti svarbiausių ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaitas. Dabar tai trečioji ataskaita šiuo klausimu ir EESRK pirmą kartą pateikė rekomendacijas.

2.2. Laisvosios prekybos susitarimai sudaro vis didesnę ES prekybos dalį. 2018 m. 31 proc. ES prekybos prekėmis su kitomis pasaulio šalimis vyko pagal lengvatinio prekybos režimo susitarimus ir, atsižvelgiant į nuo to laiko sudarytus prekybos susitarimus, tikimasi, kad šis skaičius viršys 40 proc.

2.3. Šiuo metu ES prekybos tinklas yra didžiausias pasaulyje – 44 lengvatinio prekybos režimo susitarimai apima 76 šalis. Metinė įgyvendinimo ataskaita apima įvairių rūšių ES prekybos susitarimus. Tai: — „pirmos kartos“ susitarimai, dėl kurių buvo deramasi iki 2006 m. ir kuriuose daugiausia dėmesio skiriama tarifų panaikinimui; — „naujos kartos“ susitarimai, apimantys naujas sritis, įskaitant paslaugas, investicijas, viešuosius pirkimus, konkurenciją, subsidijas, reguliavimo aspektus ir darnų vystymąsi; — išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) susitarimai, kuriais stiprinami ES ir jos kaimyninių šalių ekonominiai santykiai; — ekonominės partnerystės susitarimai (EPS), kuriuose daugiausia dėmesio skiriama Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno regionų vystymosi poreikiams.

2.4. Nuo 2015 m. ES atliko savo prekybos susitarimų su Meksika, Čile ir Pietų Korėja ex post vertinimus. Šiuo metu atliekami CARIFORUM ir šešių Viduržemio jūros regiono šalių, taip pat ES ir Moldovos, ES ir Gruzijos, ES ir Kolumbijos, Ekvadoro ir Peru susitarimo bei ES ir Centrinės Amerikos susitarimo ex post vertinimai.

2.5. Šioje 2019 m. ataskaitoje pateikiama naujausia informacija apie 35 svarbių prekybos susitarimų su 62 partneriais įgyvendinimą, įskaitant pirmųjų visų metų ataskaitą dėl Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS). Be to, ataskaitoje aprašomas darbas, nuveiktas iki ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo įsigaliojimo ir yra specialus skyrius dėl mažųjų ir vidutinių įmonių, paslaugų ir žemės ūkio maisto produktų prekybos.

2.6. Ataskaitoje siekiama ištirti nuostatų, įtrauktų į prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, kurie yra visuose naujos kartos ES prekybos susitarimuose, poveikį ir informuoti apie teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių imtasi pagal ES prekybos susitarimus. Išsamiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama detali informacija apie kiekvieną atskirą susitarimą.

3. COVID-19 pandemija ir pasaulinė bei ES prekyba

3.1. ad hoc eksporto apribojimais, taikomais tokioms su krize susijusioms prekėms kaip medicinos reikmenys, sugriežtinta muitinės ir pasienio kontrolė, taip pat ribojamas laisvas darbuotojų ir paslaugų teikėjų judėjimas. Ši krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis. Krizė taip pat parodė, kad svarbu, jog ekonomika būtų grindžiama gerai veikiančiomis ir finansiškai tvirtomis viešosiomis paslaugomis, visų pirma visuomenės sveikatos paslaugomis, kad prekyba išliktų „sveika“ ir nesustotų. COVID-19 turės didžiulį ir beprecedentį poveikį mūsų globalizuotam prekybos pasauliui. Šiuo metu EK mano, kad pasaulinė prekyba rekordiškai sumažės 9,7 proc., prekių ir paslaugų eksportas už ES 27 ribų gali sumažėti 9,2 proc., o importas už ES 27 ribų 2020 m. sumažės 8,8 proc. ( 6 ) . Susidūrėme su didelio masto tiekimo grandinių sutrikimais,eksporto apribojimais, taikomais tokioms su krize susijusioms prekėms kaip medicinos reikmenys, sugriežtinta muitinės ir pasienio kontrolė, taip pat ribojamas laisvas darbuotojų ir paslaugų teikėjų judėjimas. Ši krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis. Krizė taip pat parodė, kad svarbu, jog ekonomika būtų grindžiama gerai veikiančiomis ir finansiškai tvirtomis viešosiomis paslaugomis, visų pirma visuomenės sveikatos paslaugomis, kad prekyba išliktų „sveika“ ir nesustotų.

3.2. Ši krizė pabrėžia pasaulinio bendradarbiavimo svarbą ir parodo, kad nacionaliniai ir vienašaliai sprendimai nėra atsakas nei Europos, nei pasauliniu lygmeniu. Todėl PPO reformų procesas turi tęstis siekiant užtikrinti tvirtą ir veiksmingą organizaciją, kuri galėtų kovoti su protekcionizmu ir vienašališkumu. Atėjo laikas PPO atlikti savo vaidmenį aktyviai propaguojant pagrindinius darbo standartus ir Paryžiaus susitarimą ( 7 )

3.3. EESRK pripažįsta, kad prekyba, turinti tinkamą politikos sistemą, gali būti veiksminga ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir tvaraus vystymosi varomoji jėga. 2017 m. viena iš septynių ES darbo vietų priklausė nuo eksporto, tai sudaro 36 mln. darbo vietų ir 15,3 proc. ES užimtumo. Be to, bendrosios rinkos svarbą ES prekybai ir jos teigiamą šalutinį poveikį rodo faktas, kad penktadalis eksporto remiamų darbo vietų yra kitoje valstybėje narėje ( 8 )

3.4. Prekybai teks svarbus vaidmuo skatinant tvarų ekonomikos atsigavimą ir sudarant sąlygas įmonėms atkurti ir pertvarkyti savo nutrūkusias vertės grandines. ES ekonomikos gaivinimo planas, kuris turi būti tvirtas, socialinis, tvarus ir integracinis, suteiks įmonėms galimybių sustiprinti savo poziciją tarptautinėje prekyboje ir užtikrinti deramą užimtumą. Šis planas turėtų būti finansuojamas naudojant euroobligacijas arba kitas bendras Europos ilgalaikės skolos priemones.

3.5. Būsimose 2020 m. ir 2021 m. ataskaitose turėtų būti atliktas išsamus prekybos politikos pasibaigus COVID pandemijai aplinkos vertinimas ir nustatyta, kaip užtikrinti, kad ji būtų naudinga visiems. Rengiant būsimas LPS įgyvendinimo ataskaitas, EK pirmenybę turėtų teikti konsultacijoms su pilietine visuomene, o EESRK yra pasirengęs prisidėti savo praktine patirtimi. Naujojoje prekybos strategijoje, kuria siekiama atsigauti po COVID ir stiprinti pasaulio prekybą, turėtų būti atsižvelgiama ne tik į krizės nulemtus veiksnius, bet ir į ES įsipareigojimą siekti anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos. Europos pramonės politika turi stiprinti pramonės suverenumą svarbiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, farmacijos ir medicinos įrangos. Tai turi vykti ES lygmeniu.

3.6. Atliekant išankstinę prekybos strategijos peržiūrą turėtų būti remiamasi EESRK rekomendacijomis, pateiktomis keliose neseniai priimtose ir rengiamose pagrindinėse nuomonėse dėl ES prekybos ( 9 ) . Vykstančiose dvišalėse ir PPO derybose turėtų būti skubiai įvertintas COVID poveikis, kad būtų galima spręsti susijusias problemas, visų pirma dėl eksporto apribojimų ir tiekimo grandinių tvarumo, ir peržiūrėti prekybos įgaliojimus apskritai.

3.7. Nors platus ES lengvatinio prekybos režimo taisyklių tinklas užtikrina didelį nuspėjamumą ir tikrumą ES įmonėms, ši krizė rodo, kad skubiai reikia griežtesnių priemonių, apimančių visus prekybos darnumo aspektus, t. y. ekonominį, socialinį ir aplinkos. Atsižvelgdamas į tai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į vykdomą darbą rengiant specialią nuomonę dėl tvarių tiekimo grandinių ( 10 ) , kuri turėtų būti priimta 2020 m. rugsėjo mėn.

3.8. Pasaulinės tiekimo grandinės turės tapti atsparesnės ir atsakingesnės. Diversifikuoti prekybos santykiai yra svarbus ekonominio tvarumo elementas, nes jie apsaugo nuo sutrikimų tam tikrose šalyse ir regionuose. Šiuo atžvilgiu ES prekybos politikai tenka labai svarbus vaidmuo. Laisvosios prekybos susitarimais sukuriama sistema, pagal kurią įmonės gali plėtoti ilgalaikius santykius su naujais tiekėjais, pradėti veiklą naujose šalyse ir stiprinti vietos pajėgumus, kad galėtų patenkinti savo poreikius.

3.9. Prekybos srautų atgaivinimas turi būti grindžiamas tvirtais įsipareigojimais laikytis socialinių ir darbo standartų ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą. Tiekimo ir gamybos procesų sutrikimas parodė, kad svarbu turėti ir veiksmingai taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai būtų saugūs, sveiki ir galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas pasauliui. Pagrindinių TDO konvencijų dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų ratifikavimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra pagrindiniai būdai užtikrinti saugias ir deramas darbo sąlygas, kartu su visomis pagrindinėmis ir atnaujintomis TDO konvencijomis.

3.10. Atsižvelgiant į milžiniškas finansines ekonomikos gaivinimo priemones, kurių turi būti imtasi ES ir visame pasaulyje, žaliasis kursas neturi būti pamirštas, bet turėtų tapti sparčiu dabartinių ir būsimų ES prekybos santykių prioritetu, kad būtų užtikrinta socialiniu ir aplinkos požiūriu teisinga pertvarka. Žaliojo kurso priemonės turi būti taikomos visuose LPS elementuose, įskaitant geriausios praktikos, kaip įtraukti aplinkos ir socialinius kriterijus į viešuosius pirkimus, propagavimą.

4. Bendrosios pastabos dėl metinės ataskaitos

4.1. EESRK iš esmės palankiai vertina metinę ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo, kurią Europos Komisija pirmą kartą paskelbė 2017 m., nes joje pateikiama išsami ir aiški ES prekybos tinklo apžvalga. Ji leidžia įvertinti atskirų laisvosios prekybos susitarimų pažangą ir veiklos rezultatus. Todėl joje turėtų būti nurodyti ir įgyvendinimo trūkumai, įskaitant tokius, kurių, kaip prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, negalima įvertinti ekonomine statistika. Taigi, būsimose ataskaitose turėtų būti aiškiau remiamasi ankstesnių ataskaitų išvadomis ir taikomos atsekamos tolesnės priemonės.

4.2. Laikas yra svarbus veiksnys įgyvendinant LPS ir vertinant jų rezultatus. Šiuo atžvilgiu metinės ataskaitos yra tik ilgalaikių tendencijų, kurios laikui bėgant gali pasireikšti arba dėl kurių gali prireikti tolesnių tyrimų, apžvalga ir jas reikėtų nagrinėti vykdant labiau tarpusavyje susijusią vertinimo politiką. Kiekvienas prekybos susitarimas iš esmės yra vertinamas įvairiais jo gyvavimo ciklo etapais. Todėl EESRK siūlo būsimas ataskaitas nagrinėti visapusiškiau, peržiūrint ankstesnių poveikio vertinimų, atliktų prieš derybas ir jų metu, išvadas. Poveikio darniam vystymuisi vertinimai visų pirma turėtų būti naudojami kaip informacijos šaltiniai ir turėtų būti siejami su įgyvendinimo darbu.

4.3. Informacija yra labai svarbi siekiant suderinti ES prekybos ir investicijų politiką ir kuo labiau padidinti jos naudą. Panašu, kad duomenų saugumo užtikrinimas ir jų išskaidymas yra didžiausias iššūkis. Todėl ES turėtų nuosekliau naudoti nacionalinius duomenis, parodydama skirtingas kiekvienos ES valstybės narės ar regiono realijas, ir prireikus investuoti į aktyvų duomenų rinkimą. Nustačius kriterijus, išvados gali tapti konkretesnės palyginimui. Kalbant apie prekybą ir darnų vystymąsi, visų pirma apie darbo standartų padėtį šalyse, kitus duomenų šaltinius, pavyzdžiui, TDO, reikia papildyti.

4.4. Naudojimosi lengvatomis rodiklis yra svarbus įgyvendinimo rodiklis. Tačiau juo analizuojama tik prekyba prekėmis, o ne visa nauda, pavyzdžiui, patekimo į viešųjų pirkimų rinką galimybės, faktiškai išreiškiama muitų tarifų lengvatomis. 2018 m. vidutinis naudojimosi lengvatomis rodiklis importui iš ES lengvatinio prekybos režimo šalių partnerių į ES buvo 87 proc.; paprastai šis rodiklis būdavo žemesnis ES eksportui į šalis partneres. Tačiau tikslaus vidutinio naudojimosi lengvatomis rodiklio apskaičiavimo nėra, nes ES remiasi importuojančios šalies surinktais duomenimis ir šie statistiniai duomenys nėra suderinti. Siekiant susidaryti išsamesnį vaizdą, reikia parengti kitus rodiklius, kad būtų galima įvertinti, kokiu mastu visų dydžių įmonės naudojasi ES LPS teikiamomis galimybėmis.

4.5. 2018 m. paslaugų eksportas sudarė 32 proc. visos ES eksporto vertės ir beveik 59 proc., kai buvo skaičiuojama kaip prekyba pridėtine verte ( 11 ) . Deja, prekybai paslaugomis skirta ataskaitos dalis tinkamai neatspindi didelės prekybos paslaugomis vertės ES (25,2 proc. jos BVP) ir nėra išsami. Būsimose ataskaitose turėtų būti sistemingiau parodyta prekyba paslaugomis ir jos raida, pateikiant ne tik suvestinius duomenis, bet ir informaciją sektorių lygmeniu ir pagal paslaugų teikimo būdą. Pavyzdžiui, prekybos susitarimai taikomi vis didesnei profesinių paslaugų daliai. Laisvųjų profesijų atstovai, pavyzdžiui, teisininkai, inžinieriai ar architektai, teikia labai specializuotas paslaugas, kurios dažnai būna susijusios su kitomis paslaugomis ir viešaisiais pirkimais, tačiau ataskaitoje tai neatsispindi.

4.6. EESRK ragina būsimose ataskaitose daugiau dėmesio skirti konkrečioms sritims ir grupėms, kurios iš esmės nėra įtrauktos į ataskaitą. Jau dabar akcentuojama ES prekybos susitarimų nauda MVĮ ir žemės ūkio maisto produktų prekybai. Žemės ūkio srityje svarbu įvertinti bendrą laisvosios prekybos susitarimų poveikį konkretiems sektoriams ir tai turėtų būti apsvarstyta prieš pradedant naujas derybas. Prekybos srautų padidėjimas turi duoti konkrečios naudos, visų pirma vartotojams. Dėl šios priežasties EESRK paragino „į PDV sistemą [įtraukti konkretų] vartotojų klausimams [skirtą skyrių] dėl prekybos ir vartotojų, kuriame būtų aptariami atitinkami tarptautiniai vartotojų standartai ir stiprinamas bendradarbiavimas vartotojų teisių užtikrinimo srityje“ ( 12 )

4.7. EESRK tvirtai pritaria tam, kad į ataskaitą būtų įtrauktas specialus skyrius dėl PDV įgyvendinimo. Joje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik vykdomai veiklai, bet ir jos rezultatams, pareikštiems požiūriams ir nuomonėms, taip pat tolesnėms priemonėms. EESRK ypač apgailestauja, kad vietos patarėjų grupių darbas ir nuomonės stebint susitarimų poveikį PDV įsipareigojimams iš esmės nėra įtraukti į ataskaitą, nepaisant jų institucinio indėlio į visus naujos kartos susitarimus. Būsimose ataskaitose turėtų būti labiau atspindėtas VPG darbo programų ir bendrų deklaracijų su VPG indėlis šalyse partnerėse.

5. Konkrečios pastabos dėl LPS įgyvendinimo

5.1. Pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą apie ES prekybos politikos įgyvendinimą, gali padėti informuoti apie jos naudą ir yra labai svarbi nustatant rūpimus klausimus ir trūkumus. EESRK aktyviai dalyvauja šioje veikloje rengdamas nuomones ir būdamas VPG nariu. Išplėtus būsimų VPG veiklos sritį, kad ji apimtų visų susitarimo aspektų stebėseną, ypatingą dėmesį skiriant prekybai ir darniam vystymuisi, būtų galima prisidėti prie EK pastangų skatinti geresnį būsimų ES laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimą. EESRK tokiam požiūriui pritaria ( 13 )

5.2. VPG yra svarbus naujos kartos laisvosios prekybos susitarimų pasiekimas, tačiau jos turi būti sustiprintos, kad galėtų sėkmingai atlikti savo stebėsenos užduotis, visų pirma prekybos ir darnaus vystymosi srityje, o būsimuose ES laisvosios prekybos susitarimuose – dar daugiau. Įdiegus ataskaitų teikimo ir mainų struktūras, su valstybėmis narėmis sudaryta PDV ekspertų grupė ir naujasis už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas turėtų būti glaudžiai susiję su VPG darbu. Be to, turėtų būti keičiamasi informacija su TDO dėl su darbu susijusių PDV aspektų įgyvendinimo. Siekiant didesnio matomumo ir tolesnių tarpinstitucinių veiksmų, būtinas struktūrinis ES VPG, EK, ES išorės veiksmų tarnybos (EIVT), Europos Parlamento (EP) ir valstybių narių dialogas. Siekiant kuo geriau pasinaudoti dialogu su šalių partnerių pilietine visuomene, būtini bendri VPG posėdžiai, kurie turėtų būti numatyti derantis dėl susitarimo teksto. VPG iš tiesų galėtų naudingai prisidėti vykdant bendrus projektus ir teikiant bendras rekomendacijas. Didėjant LPS, taigi ir VPG, skaičiui, reikia skubiai įgyvendinti sisteminius sprendimus, skiriant pakankamai ir žmogiškųjų, ir finansinių išteklių. Nėra vieno visiems atvejams tinkančio sprendimo. Bet koks galimas naujas požiūris, pavyzdžiui, vietos patarėjų grupių regionalizavimas, turės užtikrinti jų veiksmingą veikimą, kad būtų sprendžiamos konkretaus susitarimo įgyvendinimo problemos ir į jo rengimą būtų įtrauktos pačios vietos patarėjų grupės.

5.3. EESRK labai palankiai vertina pastarojo meto pastangas stiprinti LPS įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. Už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingo vyriausiojo pareigūno paskyrimas rodo aiškų politinį įsipareigojimą ir strategiją. Tai turėtų padėti veiksmingiau įgyvendinti visus LPS elementus ir užtikrinti jų vykdymą, taip pat sustiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant susitarimus, be kita ko, teikiant skundus. Neseniai Prancūzijos ir Nyderlandų prekybos ministrų parengtas neoficialus dokumentas ( 14 ) yra sveikintina iniciatyva pradėti naujas diskusijas, kaip užtikrinti, kad PDV skyriai visiškai atitiktų jų teisiškai privalomus įsipareigojimus. Šiose diskusijose aplinkos ir darbo standartai turi išlikti vienodai svarbiais įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbotvarkės klausimais. Atsižvelgiant į ypatingus ES ir JK santykius, ES teksto dėl būsimo prekybos susitarimo su JK projekte nustatomas naujas būdas iš anksto užtikrinti vienodas sąlygas ir tvarumą, būtent, bet kokio pažeidimo atveju numatoma taikyti bendro ginčų sprendimo mechanizmą, pagal kurį suteikiama galimybė pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ( 15 ) . Tai, kad Paryžiaus susitarimo laikymasis yra esminis visų būsimų išsamių prekybos susitarimų elementas, kaip paskelbta komunikate dėl žaliojo kurso ( 16 ) , yra žingsnis teigiama linkme, bet turėtų būti žengiama dar toliau, šį elementą įtraukiant į taikomas pagrindines ir atnaujintas TDO konvencijas, kurias ratifikavo visos ES valstybės narės, ir jas įgyvendinant. Pagal savo naują iniciatyvą TDO turėtų dalyvauti stebint TDO konvencijų įgyvendinimą laisvosios prekybos susitarimuose, nes ji pripažįstama tarptautiniu lygmeniu: ji turėtų prižiūrėti, teikti pagalbą, tirti pažeidimus ir siūlyti sprendimus.

5.4. amicus curiae pareiškimus, bet ir pristatyti žodžiu. Dar reikia įvertinti grupės ataskaitos rezultatus ir jos privalomą poveikį, nes dabartiniuose PDV skyriuose trūksta papildomų vykdymo užtikrinimo priemonių. Šiuo atžvilgiu EESRK ragina daryti tvirtą pažangą peržiūrint IEPS darbo ir aplinkos nuostatų veiksmingo vykdymo užtikrinimą Praėjus daugeliui metų po LPS sudarymo kai kuriose šalyse partnerėse vis dar stebima nepakankama pažanga vykdant PDV įsipareigojimus. 2018 m. gruodžio mėn. ES paragino sudaryti ekspertų grupę, kuri atliktų ES ir Korėjos ginčo dėl darbuotojų teisių, visų pirma dėl pagrindinių ir atnaujintų TDO konvencijų neratifikavimo, tyrimą. EESRK palankiai vertina tai, kad pirmą kartą buvo taikomos su PDV susijusios ginčų sprendimo procedūros ( 17 ) ; jis apgailestauja tik dėl procedūros trukmės, nes susitarimas buvo ratifikuotas prieš aštuonerius metus. Todėl EESRK rekomendavo toliau stiprinti pilietinės visuomenės atliekamos stebėsenos mechanizmus, suteikiant galimybę „nepriklausomai pradėti PDV skyriuose aiškiai nustatytų įsipareigojimų pažeidimų tyrimus“ ( 18 ) . Deja, į grupės veiklos sritį nebuvo įtraukta daug papildomų teisės aktų nuostatų ir teisės į asociacijų laisvę pažeidimų, kuriuos TDO paprašė Korėjos ištaisyti ( 19 ) . Grupės klausymo metu pilietinės visuomenės subjektams turėtų būti suteikta galimybė teikti ne tik rašytiniuspareiškimus, bet ir pristatyti žodžiu. Dar reikia įvertinti grupės ataskaitos rezultatus ir jos privalomą poveikį, nes dabartiniuose PDV skyriuose trūksta papildomų vykdymo užtikrinimo priemonių. Šiuo atžvilgiu EESRK ragina daryti tvirtą pažangą peržiūrint IEPS darbo ir aplinkos nuostatų veiksmingo vykdymo užtikrinimą ( 20 ) . Peržiūros procese turėtų aktyviai dalyvauti abiejų šalių VPG ir su jomis turėtų būti glaudžiai konsultuojamasi ( 21 )

5.5. Laisvosios prekybos susitarimai suteikia daug galimybių ES žemės ūkio produktų eksportui, o geografinės nuorodos didina ES žemės ūkio maisto produktų gamintojų konkurencingumą tiek ES, tiek už jos ribų. ES išlieka didžiausia pasaulyje prekiautoja žemės ūkio maisto produktais – jos importo ir eksporto bendra vertė 2018 m. siekė 254 mlrd. EUR ( 22 ) . Nors per derybas prekyba žemės ūkio maisto produktais dažnai būna labai atidžiai stebima, atrodo, kad nuostatų įgyvendinimas neatitinka jos plataus užmojo tikslų. Produktų atsekamumas ir gebėjimas laikytis atsargumo principo yra labai svarbūs siekiant užtikrinti gerą maisto kokybę ir saugų bei patikimą jo tiekimą. Veiksmingai sanitarijos ir fitosanitarijos standartų (SFS) stebėsenai atlikti reikia pakankamai išteklių.

5.6. Nepaisant didelių galimybių įmonėms, vis dar trūksta žinių apie laisvosios prekybos susitarimų naudą, ypač pirmus dvejus jų įgyvendinimo metus. EK ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su ES verslo bendruomene, savo atitinkamomis valstybinėmis kalbomis turėtų skatinti potencialius eksportuotojus sudaryti susitarimus, kad būtų panaikintos žinių spragos, ypač tarp MVĮ. Be kita ko, prieš įsigaliojant susitarimui, galėtų būti numatyta parengti kiekvieno LPS nacionalinį įgyvendinimo veiksmų planą.

5.7. Kaip tiesioginės naudos iš muitų sutaupomų lėšų gavėjai, importuotojai šalyse prekybos partnerėse yra pagrindiniai subjektai, pasinaudojantys muitų tarifų lengvatomis pagal LPS. Į juos reikėtų atsižvelgti imantis bet kokių ES veiksmų siekiant padidinti jos eksportui taikomų lengvatų naudojimosi rodiklius. Informavimo veikla galėtų apimti seminarus apie atitinkamo LPS teikiamas galimybes ir apie tai, kaip teikti paraiškas dėl muitų tarifų lengvatų. ES informavimo veikla LPS šalyse partnerėse turėtų būti vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant ES delegacijoms, nacionalinėms atstovybėms ir verslo atstovams, įskaitant prekybos rūmus.

5.8. Paslaugos sudaro didelę dalį šiuolaikinių laisvosios prekybos susitarimų nuostatų, tačiau jų privalumus sunkiau suprasti nei muitų tarifų mažinimą. Šiuo atveju, siekiant palengvinti prekybą, labai svarbu užtikrinti reguliavimo reikalavimų trečiųjų šalių rinkose skaidrumą. Būsimas patekimo į ES rinką galimybių duomenų bazės ir Prekybos pagalbos tarnybos sujungimas užtikrina galimybę nuosekliai aprėpti ne tik prekes, bet ir paslaugas. Naujame portale turėtų būti teikiama informacija apie patekimo į rinką galimybes ir apribojimus pagal kiekvieno CPC kodo teikimo būdus ( 23 ) , taip pat informacija apie dokumentus, sertifikavimą, licencijavimą, bandymus ir kitus reikalavimus pagal sektorius. Be to, galėtų būti naudinga parengti vadovą Europos paslaugų eksportuotojams ir investuotojams, skirtą svarbiausiems ES lengvatinės prekybos paslaugomis partneriams, pavyzdžiui, Japonijai ar Kanadai.

5.9. ES yra atviriausia viešųjų pirkimų rinka pasaulyje, o laisvosios prekybos susitarimais Europos įmonėms šalyse partnerėse nustatomos išsamios taisyklės ir užtikrinamos didelės galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinką. Tačiau trūksta skaidrumo ir nuoseklių priemonių, kad nuostatos dėl darbo sąlygų būtų įtrauktos į viešojo pirkimo sutartis, politiką ir praktiką ( 24 ) , o tai turėtų atsispindėti laisvosios prekybos susitarimuose. Skelbiant trečiųjų šalių konkursus specialioje ES duomenų bazės „Tenders Electronic Daily“ dalyje, labai pagerėtų visų dydžių Europos įmonių galimybės pasinaudoti viešųjų pirkimų skyriumi. Be to, kalbos barjerą paskelbus konkursus galėtų padėti įveikti specializuota automatinio vertimo į visas ES kalbas priemonė.

5.10. Kad produktams būtų taikomi lengvatiniai muitai pagal LPS, jie turi atitikti kilmės taisykles. Administracinių išlaidų, patiriamų teikiant prašymą dėl lengvatinių muitų tarifų, sumažinimas turi būti laikomas pagrindiniu naudojimosi tarifų lengvatomis rodiklio didinimo veiksniu, ypač mažos vertės sandorių atveju. Šiuo atžvilgiu labai svarbu supaprastinti ir suderinti įvairių laisvosios prekybos susitarimų kilmės taisykles. Be to, pagal naują kilmės tikrinimo metodą, dėl kurio susitarta laisvosios prekybos susitarimuose su Kanada ir Japonija, o importuojanti institucija sprendžia, ar produktai atitinka kilmės reikalavimus, gali būti de facto reikalaujama, kad eksportuotojas perduotų neskelbtinus komercinius duomenis.

5.11. LPS investicijų skyriai suteikia teisinio tikrumo tiesioginėms užsienio investicijoms (TUI) į šalį ir iš šalies ir pašalina kliūtis investicijoms. Europos bendrovės pirmauja teikdamos tvarias ilgalaikes investicijas visame pasaulyje. Tačiau pritraukti šias investicijas tebėra sudėtinga. ES išorės investicijų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama darniam vystymuisi, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, yra daug žadantis žingsnis šioje srityje, tačiau jis yra pernelyg ribotas geografiniu, teminiu ir turimo finansavimo požiūriu. ES galėtų paremti šią strategiją, atitinkamus su tvariomis investicijomis susijusius klausimus įtraukdama į politinę darbotvarkę kaip prioritetus oficialių vizitų, aukšto lygio susitikimų ir misijų į šias šalis metu, koordinuodama savo veiksmus su valstybėmis narėmis ir ES verslo bendruomene.

5.12. Trečiosiose šalyse veikiančios Europos bendrovės yra pagrindinė atsakingo verslo varomoji jėga ir vykdytojos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos ir investicijų susitarimuose daugėja nuostatų dėl verslo atsakomybės ir jos yra skirtingos ( 25 ) . Kadangi Europos įmonės pirmauja pasaulyje šioje srityje, ES turi unikalią galimybę imtis vadovaujamo vaidmens išsamaus patikrinimo kausimais; todėl EESRK palankiai vertina tai, kad EK laikosi jo rekomendacijos siūlyti ES teisės aktus šioje srityje ( 26 )

2020 m. liepos 16 d., Briuselis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) PPO prekybos prognozė, 2020 m. balandžio mėn.

(2) OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

(3) Minėtos naujausios nuomonės yra paskelbtos OL C 47, 2020 2 11. REX/532 „COVID-19 ekstremaliajai situacijai pasibaigus: naujos daugiašalės matricos projektas“, rengiamos NAT/791 „ES prekybos politikos suderinamumas su Europos žaliuoju kursu“ ir REX/532 „Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje“.

(4) Bendras aiškinamasis dokumentas dėl IEPS, 2016 m. spalio mėn.

(5) Nyderlandų ir Prancūzijos neoficialus dokumentas dėl prekybos, socialinio ekonominio poveikio ir tvaraus vystymosi, 2020 m. gegužės mėn.

(6) The impact of the Covid- pandemic on global and EU trade (COVID-19 pandemijos poveikis pasaulio ir ES prekybai), Prekybos GD vyriausiųjų ekonomistų grupė, 2020 m. balandžio mėn.

(7) OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

(8) OL C 47, 2020 2 11, p. 38.

(9) Žr. 3 išnašą.

(10) Nuomonė REX/532 „Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje“ (numatoma pateikti 2020 m. rugsėjo mėn.).

(11) Paslaugos taip pat sudaro nemažą 34 proc. pagamintų prekių eksporto dalį. Visi duomenys paimti iš prekybos pridėtine verte duomenų bazės, 2016 m.

(12) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(13) OL C 159, 2019 5 10, p. 28.

(14) Žr. 5 išnašą.

(15) Susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektas, 2020 m. kovo 18 d.

(16) COM(2019) 640 final

(17) Atkreipiamas dėmesys į du 2019 m. pradėtus ginčų sprendimus, visų pirma su Ukraina ir su Pietų Afrikos muitų sąjunga, pagal LPS bendro ginčų sprendimo mechanizmą.

(18) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(19) Amicus curiae ekspertų grupei, vertinančiai, kaip Korėjos Respublika laikosi darnumo skyriaus, 2020 m. sausio mėn.

(20) Žr. 4 išnašą.

(21) Bendras ES ir Kanados vietos patarėjų grupių pareiškimas, 2019 m. lapkričio mėn.

(22) Prekyba žemės ūkio maisto produktais 2018 m., Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, 2019 m.

(23) Pagrindinis produktų klasifikavimo kodas pagal PPO Paslaugų klasifikavimo pagal sektorius sąrašą.

(24) 2008 m. TDO bendrasis tyrimas „Darbo sąlygos viešosiose sutartyse“. Socialinio aspekto integravimas į viešųjų pirkimų politiką ir praktiką.

(25) Business Responsibilities and Investment Treaties (Verslo atsakomybės ir investicijų sutartys), EBPO sekretoriato konsultacijoms skirtas dokumentas, 2020 m. sausio mėn.

(26) OL C 47, 2020 2 11, p. 38.