KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektai /* COM/2012/0153 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIÅ² REIKALÅ² KOMITETUI IR REGIONÅ² KOMITETUI ES socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo iÅ¡orÄ—s aspektai Ä®Å¾anga Globalioje ekonomikoje darbo jÄ—gos judumas ES viduje ir tarp ES bei kitÅ³ pasaulio Å¡aliÅ³ tampa vis labiau plintanÄ�iu ir didesnÄ™ svarbÄ… Ä¯gaunanÄ�iu reiÅ¡kiniu. SocialinÄ—s apsaugos koordinavimas pagrÄ¯stas taisykliÅ³, kuriomis siekiama palengvinti darbo jÄ—gos judumÄ…, sistema. ES jau daugiau nei penkiasdeÅ¡imt metÅ³ taiko judumÄ… ES viduje reglamentuojanÄ�ias socialinÄ—s apsaugos koordinavimo taisykles[1]. Neseniai Å¡iÅ³ taisykliÅ³ aprÄ—ptis buvo iÅ¡plÄ—sta, kad jas bÅ«tÅ³ galima taikyti Islandijoje, LichtenÅ¡teine, Norvegijoje ir Å veicarijoje[2]. ES ir kitos pasaulio Å¡alys socialinÄ™ apsaugÄ… tarpusavyje koordinuoja dviem bÅ«dais. Pirmiausia, valstybÄ—s narÄ—s nacionaliniu mastu sudaro dviÅ¡alius susitarimus su pasirinktomis treÄ�iosiomis Å¡alimis. Å is bÅ«das turi trÅ«kumÅ³ â€“ susitarimÅ³ tinklas nepakankamai iÅ¡plÄ—totas, o jÅ³ turinys skiriasi priklausomai nuo Å¡alies. Antra, Å¡iuo metu plÄ—tojamas bendras ES poÅ¾iÅ«ris Ä¯ socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… su treÄ�iosiomis Å¡alimis. AtsiÅ¾velgiant Ä¯ Å¡iuos dalykus, Å¡iuo komunikatu siekiama keturiÅ³ tikslÅ³: â€“ pabrÄ—Å¾ti, kad migrantai ir Ä¯monÄ—s iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³, kurie paprastai ES suvokia kaip vienÄ… subjektÄ…, susiduria su skirtingomis socialinÄ—s apsaugos sistemomis, dÄ—l to jiems kyla kliÅ«Ä�iÅ³ atvykstant Ä¯ ES, judant jos teritorijoje ir iÅ¡ jos iÅ¡vykstant; â€“ skatinti ir stiprinti valstybiÅ³ nariÅ³ bendradarbiavimÄ…, siekiant nuosekliau ir sklandÅ¾iau koordinuoti socialinÄ™ apsaugÄ… su treÄ�iosiomis Å¡alimis; â€“ nustatyti, kokiais bÅ«dais ES taisyklÄ—mis jau daromas poveikis iÅ¡orÄ—s aspektams ir pateikti konkreÄ�ias gaires dÄ—l teisinio ES teisÄ—s ir nacionaliniÅ³ dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ ryÅ¡io; â€“ apraÅ¡yti esamus bendro ES poÅ¾iÅ«rio komponentus ir pateikti tolesnio jo plÄ—tojimo pasiÅ«lymÅ³. 1.Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â ValstybiÅ³ nariÅ³ dviÅ¡aliai susitarimai su treÄ�iosiomis Å¡alimis 1.1.Â Â Â Â Â Â Â Kas numatyta nacionaliniuose dviÅ¡aliuose susitarimuose? Ä® ES atvykstanÄ�iÅ³ ir iÅ¡ jos iÅ¡vykstanÄ�iÅ³ asmenÅ³ teisÄ—s Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ… vis dar reglamentuojamos daugiausia nacionalinÄ—mis taisyklÄ—mis. Atskiros valstybÄ—s narÄ—s sudaro dviÅ¡alius socialinÄ—s apsaugos koordinavimo susitarimus su treÄ�iosiomis Å¡alimis ir juose nustato iÅ¡ vienos Susitarimo Å¡alies Ä¯ kitÄ… vykstantiems asmenims skirtÄ… koordinavimo taisykliÅ³ sistemÄ…. TokiÅ³ susitarimÅ³ sudarymo prieÅ¾asÄ�iÅ³ yra Ä¯vairiÅ³: daÅ¾niausiai Å¡alys siekia apsaugoti kitose valstybÄ—se dirbanÄ�ius savo pilieÄ�ius, taÄ�iau panaÅ¡u, kad susitarimais vis daÅ¾niau naudojamasi kaip priemone pritraukti Ä¯mones ir darbuotojus iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³. Tokio susitarimo sudarymas taip pat gali bÅ«ti politinÄ—s dviejÅ³ Å¡aliÅ³ draugystÄ—s Å¾enklas. Be to, ES valstybÄ—s narÄ—s yra daugiaÅ¡aliÅ³ socialinÄ—s apsaugos susitarimÅ³ su treÄ�iosiomis Å¡alimis narÄ—s, pvz., Ispanija ir Portugalija yra Iberijos ir Amerikos socialinÄ—s apsaugos konvencijos Å¡alys. Daugelyje susitarimÅ³ su treÄ�iosiomis Å¡alimis paprastai nustatomos taisyklÄ—s dÄ—l taikytinÅ³ teisÄ—s aktÅ³, vienodo poÅ¾iÅ«rio ir pensijÅ³. Nuostatomis dÄ—l pensijÅ³ apsaugomos migrantÅ³ Ä¯gytos teisÄ—s jiems iÅ¡vykstant iÅ¡ savo Å¡alies ir sudaromos galimybÄ—s iÅ¡mokÄ—ti pensijÄ… kitos Å¡alies teritorijoje. Kai kuriais atvejais numatomos nuostatos dÄ—l draudimo, darbo ar gyvenimo laikotarpiÅ³ sumavimo. Ä® taikytinus teisÄ—s aktus paprastai Ä¯traukiamos nuostatos dÄ—l komandiravimo, kuriomis remiantis tam tikras sÄ…lygas atitinkantiems darbuotojams taikomi siunÄ�ianÄ�iosios Å¡alies socialinÄ—s apsaugos teisÄ—s aktai ir jie atleidÅ¾iami nuo prievolÄ—s mokÄ—ti socialinÄ—s apsaugos Ä¯mokas toje Å¡alyje, kurioje jie dirba. Vadovaujantis vienodo poÅ¾iÅ«rio principu, darbuotojams migrantams turi bÅ«ti uÅ¾tikrinamos tos paÄ�ios sÄ…lygos kaip ir Å¡alies, kurioje jie dirba, pilieÄ�iams. Derybas dÄ—l dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ ES valstybÄ—s narÄ—s daÅ¾niausiai vykdo neatsiÅ¾velgdamos Ä¯ kitÅ³ ES Å¡aliÅ³ praktikÄ…. Å is procesas yra labai nenuoseklus. IÅ¡ esmÄ—s pagrindiniai ES prekybos partneriai pasirenka sudaryti susitarimus su kai kuriomis ES Å¡alimis, o kitas Å¡alis palieka nuoÅ¡alyje. NÄ—ra jokios poÅ¾iÅ«rio derinimo tvarkos, taip pat ir priemoniÅ³, kurios padÄ—tÅ³ suburti ES Å¡alis kartu sprÄ™sti bendras problemas, su kuriomis jos susiduria konkreÄ�ios Å¡alies atveju. Be to, kadangi su kiekviena Å¡alimi atskirai sudaromi nacionaliniai dviÅ¡aliai susitarimai skiriasi, migrantai ir Ä¯monÄ—s iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ susiduria su sunkumais dÄ—l nenuosekliÅ³ socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ ne tik vykdami iÅ¡ vienos ES Å¡alies Ä¯ kitÄ…, bet ir atvykdami Ä¯ ES ir iÅ¡ jos iÅ¡vykdami, nes galioja skirtingi nacionaliniai dviÅ¡aliai susitarimai. DviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ tinklas iÅ¡ tiesÅ³ neiÅ¡baigtas â€“ priklausomai nuo konkreÄ�ios treÄ�iosios Å¡alies, gali nebÅ«ti sudaryta jokio dviÅ¡alio susitarimo su atitinkama ES Å¡alimi. DÄ—l to iÅ¡ ES iÅ¡vykstantys arba Ä¯ jÄ… grÄ¯Å¾tantys asmenys gali prarasti Ä¯gytas teises Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ…. Tai aktualu tiek migruojantiems ES pilieÄ�iams, tiek migrantams iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³. Apskritai, pilieÄ�iÅ³ teisiÅ³ klausimu trÅ«ksta skaidrumo. 1.2.Â Â Â Â Â Â Â ES teisÄ—s poveikis nacionaliniams dviÅ¡aliams susitarimams Sprendimas Gottardo byloje ES teisÄ—s aktai virÅ¡esni uÅ¾ nacionalinius dviÅ¡alius susitarimus, kaip ir bet kokius kitus valstybiÅ³ nariÅ³ teisÄ—s aktus. PaaiÅ¡kinimÄ…, kad tai galioja socialinÄ—s apsaugos srityje, remdamasis EB sutarties 39 straipsniu (dabar â€“ Sutarties dÄ—l ES veikimo 45 straipsnis) 2002 m. pateikÄ— Europos SÄ…jungos Teisingumo Teismas, teigdamas, kad valstybÄ—s narÄ—s negali su treÄ�iosiomis Å¡alimis sudarytÅ³ socialinÄ—s apsaugos susitarimÅ³ taikyti tik savo pilieÄ�iams ir privalo vienodai taikyti susitarimo nuostatas kitiems ES pilieÄ�iams[3]. Å ios bylos sprendime, vadinamajame Gottardo sprendime, nustatyta, kad ES valstybÄ—s narÄ—s, sudaranÄ�ios pilietybe pagrÄ¯stus susitarimus, turi pakoreguoti savo susitarimÅ³ su treÄ�iosiomis Å¡alimis taikymÄ…, kad uÅ¾tikrintÅ³, jog jais vienodai galÄ—tÅ³ naudotis kitÅ³ valstybiÅ³ nariÅ³ pilieÄ�iai[4]. Reglamentas Nr. 1231/2010 ES socialinÄ—s apsaugos koordinavimo taisyklÄ—s taip pat turi poveikio valstybiÅ³ nariÅ³ galimybÄ—ms taikyti dviÅ¡aliuose susitarimuose nustatytas taisykles. Reglamentuose (EB) Nr. 883/2004 ir Nr. 987/2009 dÄ—l socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo pateiktos ES taisyklÄ—s, kuriomis nustatyta ES viduje judantiems asmenims skirta koordinavimo sistema. 2003 m. Å¡iÅ³ taisykliÅ³ aprÄ—ptis iÅ¡plÄ—sta Ä¯traukiant visus treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�ius, kurie teisÄ—tai gyvena ES ir kuriÅ³ â€žsituacija visais atÅ¾vilgiais neapsiriboja viena valstybe nareâ€œ. Galiojantis teisÄ—s aktas yra Reglamentas (ES) Nr. 1231/2010[5]. IÅ¡ tiesÅ³ Å¡is teisÄ—s aktas â€“ tarsi jungiamoji grandis, suteikianti galimybÄ™ visiems vienoje ES Å¡alyje teisÄ—tai gyvenantiems, taÄ�iau dÄ—l Ä¯vairiÅ³ prieÅ¾asÄ�iÅ³ ES viduje judantiems asmenims, naudotis ES koordinavimo taisyklÄ—mis. Ä® jÄ¯ Ä¯traukti tokie praktiniai klausimai, kaip antai vienodos teisÄ—s kaip ir visiems ES pilieÄ�iams gauti visÄ… bÅ«tinÄ…jÄ… medicininÄ™ prieÅ¾iÅ«rÄ… laikinai esant kitoje valstybÄ—je narÄ—je (Å¡iÄ… teisÄ™ Ä¯rodo Europos sveikatos draudimo kortelÄ—)[6]. Reglamentu (ES) Nr. 1231/2010 ES suteikiama iÅ¡imtinÄ— kompetencija dÄ—l treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iÅ³, kuriÅ³ situacija ES viduje yra tarpvalstybinio pobÅ«dÅ¾io, teisiÅ³ Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ… koordinavimo. TeisÄ—s aktÅ³ kolizijos atvejais ES reglamentai yra virÅ¡esni uÅ¾ dviÅ¡aliuose susitarimuose su treÄ�iosiomis Å¡alimis nustatytas nacionalines taisykles. PavyzdÅ¾iui, jei treÄ�iosios Å¡alies pilietis siunÄ�iamas Ä¯ vienÄ… ES valstybÄ™ pagal dviÅ¡alio susitarimo su treÄ�iÄ…ja Å¡alimi sÄ…lygas, o vÄ—liau persikelia dirbti Ä¯ kitÄ… valstybÄ™ narÄ™, Reglamentas (ES) Nr. 1231/2010 taikomas antrajam jo persikÄ—limui. Be to, jei treÄ�iosios Å¡alies pilietis dirba dviejose ar daugiau valstybiÅ³ nariÅ³, o jo darbdavys Ä¯sisteigÄ™s ne ES, taikomos ES taisyklÄ—s dÄ—l taikytinÅ³ socialinÄ—s apsaugos teisÄ—s aktÅ³[7]. 1.3.Â Â Â Â Â Â Â Bendri praktiniai klausimai ir uÅ¾daviniai Remiantis Europos SÄ…jungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta pareiga â€žlojaliai bendradarbiautiâ€œ, valstybÄ—s narÄ—s privalo imtis visÅ³ reikalingÅ³ veiksmÅ³, kad paÅ¡alintÅ³ susitarimÅ³, kuriuos jos sudarÄ— su treÄ�iosiomis Å¡alimis, ir pagal ES teisÄ™ kylanÄ�iÅ³ jÅ³ Ä¯sipareigojimÅ³ neatitikimus. Kalbant apie Gottardo sprendimo ir Reglamento (ES) Nr. 1231/2010 poveikÄ¯ dviÅ¡aliams susitarimams, valstybÄ—s narÄ—s turi bendradarbiauti su susijusia treÄ�iÄ…ja Å¡alimi, siekdamos uÅ¾tikrinti, kad bÅ«tÅ³ laikomasi pagal ES teisÄ™ kylanÄ�iÅ³ Ä¯sipareigojimÅ³. DÄ—l to kyla keletas bendrÅ³ uÅ¾daviniÅ³. Vadovaujantis Gottardo sprendimu, dviÅ¡alÄ¯ susitarimÄ… reikia taikyti laikantis ES nediskriminavimo principo. DÄ—l to gali tekti iÅ¡ naujo derÄ—tis dÄ—l susitarimo arba paprasÄ�iausiai susitarti Ä¯ susitarimÄ… Ä¯traukti nediskriminavimo sÄ…lygÄ…. PraktiÅ¡kai, valstybÄ—ms narÄ—ms gali reikÄ—ti iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ gauti ES valstybiÅ³ nariÅ³, iÅ¡skyrus jÅ³ paÄ�iÅ³, pilieÄ�iÅ³ socialinio draudimo Ä¯raÅ¡us. DÄ—l to daÅ¾nai kyla administraciniÅ³ ir teisiniÅ³ sunkumÅ³. DidÅ¾iausia problema yra tai, kad ES valstybÄ— narÄ— privalo laikytis ES teisÄ—s nuostatÅ³, o treÄ�ioji Å¡alis paprastai nÄ—ra Ä¯pareigota bendradarbiauti Å¡iais klausimais. PanaÅ¡iÅ³ problemÅ³ kyla ir siekiant uÅ¾tikrinti, kad dviÅ¡aliai susitarimai bÅ«tÅ³ taikomi vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1231/2010. TreÄ�iosioms Å¡alims bÅ«tina paaiÅ¡kinti, kad tam tikromis aplinkybÄ—mis dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ negalima taikyti, nes ES teisÄ—s nuostatos yra virÅ¡esnÄ—s. Su Å¡ia problema susiduria visos valstybÄ—s narÄ—s, taÄ�iau Å¡iuo metu jos neturi bendrÅ³ priemoniÅ³ jai sprÄ™sti. Vienas paprastas galimas sprendimas â€“ Ä¯ visus susitarimus Ä¯traukti nuostatÄ…, kad teisÄ—s kolizijos atvejais ES teisÄ— yra virÅ¡esnÄ— uÅ¾ susitarimo nuostatas. Viena iÅ¡ bendrÅ³ rimtÅ³ problemÅ³, su kuriomis susiduria valstybÄ—s narÄ—s â€“ kaip atsilaikyti prieÅ¡ spaudimÄ… sutikti su ilgais komandiravimo laikotarpiais, nes jÅ³ metu darbuotojai iÅ¡ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ atleidÅ¾iami nuo Ä¯mokÅ³ Ä¯ valstybÄ—s narÄ—s socialinÄ—s apsaugos sistemÄ…. ES ilgiausias laikotarpis, kurÄ¯ darbuotojas gali likti apdraustas kilmÄ—s valstybÄ—je narÄ—je, yra dveji metai[8]. TaÄ�iau Ä¯ ES komandiruoti treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ darbuotojai gali likti apdrausti kilmÄ—s Å¡alyje gerokai ilgesnÄ¯ laikÄ… ir Å¡is iÅ¡imtinis jÅ³ atskyrimas nuo ES sistemos daÅ¾nai yra opus klausimas sudarant dabartinius dviÅ¡alius susitarimus. Galiausiai, kovodamos su sukÄ�iavimu dauguma valstybiÅ³ nariÅ³ susiduria su sunkumais, norÄ—damos gauti duomenis iÅ¡ treÄ�iosios Å¡alies. ES socialinÄ—s apsaugos koordinavimo taisyklÄ—se pateiktos teisinÄ—s nuostatos, pagal kurias valstybÄ— narÄ— gali praÅ¡yti kitos valstybÄ—s narÄ—s, kurioje gyvena iÅ¡mokÅ³ gavÄ—jas, patikrinti informacijÄ…[9]. Taigi, mokÄ—jimo Ä¯staigos gali Ä¯sitikinti, kad, pavyzdÅ¾iui, pensijos gavÄ—jas dar yra gyvas arba kad asmuo vis dar atitinka sÄ…lygas invalidumo iÅ¡mokai gauti. Tokio pobÅ«dÅ¾io patikrinimo mechanizmas nustatytas tik nedaugelyje dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³. Daugelis valstybiÅ³ nariÅ³ pageidautÅ³, kad bÅ«tÅ³ nustatytas veiksmingas kovos su sukÄ�iavimu metodas. 1.4.Â Â Â Â Â Â Â Glaudesnis bendradarbiavimas koordinuojant socialinÄ™ apsaugÄ… su treÄ�iosiomis Å¡alimis â€“ AtsiÅ¾velgiant Ä¯ pirmiau aptartus praktinius klausimus ir uÅ¾davinius, akivaizdu, kad glaudesnis valstybiÅ³ nariÅ³ bendradarbiavimas koordinuojant socialinÄ™ apsaugÄ… su treÄ�iosiomis Å¡alimis bÅ«tÅ³ naudingas daugeliu atÅ¾vilgiÅ³. Bendradarbiaudamos ir prireikus veikdamos kartu, valstybÄ—s narÄ—s uÅ¾sitikrintÅ³ tvirtesnÄ™ padÄ—tÄ¯ derybose su treÄ�iosiomis Å¡alimis, turÄ—tÅ³ daugiau galimybiÅ³ iÅ¡sprÄ™sti bendras problemas ir kartu uÅ¾tikrintÅ³, kad, taikydamos dviÅ¡alius susitarimus, jos vadovaujasi ES teise. Apskritai, glaudÅ¾iau bendradarbiaudamos ES Å¡alys galÄ—tÅ³ plÄ—toti nuoseklesnÄ¯ bendrÄ… poÅ¾iÅ«rÄ¯. â€“ Å iuo tikslu, valstybiÅ³ nariÅ³ bendradarbiavimui stiprinti reikalingos ES lygmens priemonÄ—s. AtsiÅ¾velgdama Ä¯ tai, Komisija rems Ä¯ rezultatus orientuotÄ… valstybiÅ³ nariÅ³ ekspertÅ³ darbo grupÄ™, kuri kasmet posÄ—dÅ¾iaus bendradarbiavimo lengvinimo klausimais. Be to, darbo grupÄ—je Komisija galÄ—s pasidalinti informacija apie derybÅ³ dÄ—l ES susitarimÅ³ su treÄ�iosiomis Å¡alimis raidÄ…. Å ia nauja priemone taip pat bus uÅ¾tikrintas nacionalinio dviÅ¡aliu pagrindu paremto poÅ¾iÅ«rio ir plÄ—tojamo ES poÅ¾iÅ«rio Ä¯ socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… su treÄ�iosiomis Å¡alimis papildomumas. 2.Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â bendro ES poÅ¾iÅ«rio plÄ—tojimas 2.1.Â Â Â Â Â Â Â Reglamentas (ES) Nr. 1231/2010 Vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1231/2010, ES socialinÄ—s apsaugos koordinavimo taisyklÄ—s taikomos teisÄ—tai Å¡alyje gyvenantiems treÄ�iosios Å¡alies pilieÄ�iams, kuriÅ³ â€žsituacija visais atÅ¾vilgiais neapsiriboja viena valstybe nareâ€œ. Remiantis reglamentu, pilieÄ�iai, kuriems jis taikomas, gali naudotis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 4 straipsnyje nustatytu vienodo poÅ¾iÅ«rio principu. Tai reiÅ¡kia, kad visiems treÄ�iosios Å¡alies pilieÄ�iams, kuriÅ³ situacija pagal ReglamentÄ… (ES) Nr. 1231/2010 yra tarpvalstybinio pobÅ«dÅ¾io, ir kurie turi teisÄ™ Ä¯ kurios nors ES valstybÄ—s senatvÄ—s pensijÄ…, mokant pensijÄ… ne ES teritorijoje[10] bus taikomos tokios pat sÄ…lygos, kaip ir mokanÄ�iosios valstybÄ—s pilieÄ�iams. Komisija mano, kad mokant pensijas treÄ�iojoje Å¡alyje bÅ«tina veiksmingai taikyti vienodo poÅ¾iÅ«rio principÄ…. Tai itin svarbu ypaÄ� atsiÅ¾velgiant Ä¯ Europos Å½mogaus TeisiÅ³ Teismo praktikÄ…, pagal kuriÄ… tam tikromis aplinkybÄ—mis darbo staÅ¾u pagrÄ¯sta pensija gali bÅ«ti prilyginama nuosavybÄ—s teisei, ginamai pagal Europos Å¾mogaus teisiÅ³ konvencijÄ…[11]. Å iuo tikslu Komisija nurodys nacionaliniÅ³ socialinÄ—s apsaugos ekspertÅ³ tinklui surinkti informacijÄ… apie nacionalinio lygmens teisÄ—s aktus ir kitas priemones, susijusias su pensijÅ³ mokÄ—jimu treÄ�iosiose Å¡alyse. Å i informacija bus Ä¯traukta Ä¯ Komisijos svetainÄ—je paskelbtus kiekvienos Å¡alies socialinÄ—s apsaugos sistemos apraÅ¡us ir bus papildyta valstybiÅ³ nariÅ³ dviÅ¡aliais susitarimais su treÄ�iosiomis Å¡alimis, taip pat atsiÅ¾velgiant Ä¯ nacionaliniÅ³ socialinÄ—s apsaugos ekspertÅ³ pateiktÄ… informacijÄ…. 2.2.Â Â Â Â Â Â Â ES migracijos srities priemonÄ—mis uÅ¾tikrinamos teisÄ—s ES migracijos taisyklÄ—se nustatyti su valstybÄ—je narÄ—je gyvenanÄ�iais treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iais susijÄ™ standartai, Ä¯ kuriuos turi bÅ«ti atsiÅ¾velgiama nacionaliniuose socialinÄ—s apsaugos teisÄ—s aktuose. PavyzdÅ¾iui, treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iams teisÄ—tai pragyvenus penkerius metus kurioje nors ES valstybÄ—je narÄ—je ir darant prielaidÄ…, kad jie atitinka tam tikras sÄ…lygas, jie Ä¯gyja tas paÄ�ias nacionaliniais teisÄ—s aktais nustatytas teises Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ…, pagalbÄ… ir paramÄ… kaip ir tos valstybÄ—s pilieÄ�iai[12]. Be to, trimis ES direktyvomis dÄ—l migracijos, t. y. vadinamÄ…ja Vieno leidimo direktyva[13], vadinamÄ…ja MÄ—lynosios kortelÄ—s direktyva[14] ir Direktyva dÄ—l treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ mokslininkÅ³[15], treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iams, kuriems leista gyventi valstybÄ—je narÄ—je, iÅ¡skyrus tam tikras ribotas iÅ¡imtis, uÅ¾tikrinamos tokios pat teisÄ—s Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ… kaip ir tos valstybÄ—s, kurioje jie gyvena, pilieÄ�iams. Å ios teisÄ—s taip pat apima vienodÄ… poÅ¾iÅ«rÄ¯ Ä¯ jÅ³ valstybiniÅ³ pensijÅ³ perkÄ—limÄ… Ä¯ treÄ�iÄ…jÄ… Å¡alÄ¯, be to, jos nepriklauso nuo dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ buvimo[16]. Komisijos pasiÅ«lymuose dÄ—l bÅ«simÅ³ ES direktyvÅ³ dÄ—l migracijos pateikiamos panaÅ¡ios vienodo poÅ¾iÅ«rio nuostatos[17]. 2.3.Â Â Â Â Â Â Â Asociacijos susitarimai ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarimai Paprastai Asociacijos susitarimuose (Ä¯skaitant su VakarÅ³ BalkanÅ³ Å¡alimis sudarytus Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus) nustatomi principai, kuriais vadovaujamasi koordinuojant socialinÄ—s apsaugos taisykles, taikomas darbuotojams, kurie juda tarp ES Å¡alies ir asocijuotosios Å¡alies, ir jÅ³ Å¡eimos nariams. Be to, Å¡iais susitarimais Ä¯steigtos Asociacijos tarybos Ä¯galiotos priimti Å¡iuos principus Ä¯gyvendinanÄ�ias nuostatas. 2010 m. spalio mÄ—n. Taryba Ä—mÄ—si pirmo Å¾ingsnio priimdama sprendimÄ… dÄ—l ES pozicijos Asociacijos tarybose, Ä¯steigtose susitarimais su AlÅ¾yru, Maroku, Tunisu, Izraeliu, Kroatija ir buvusiÄ…ja Jugoslavijos Respublika Makedonija, dÄ—l Å¡iÅ³ tarybÅ³ sprendimÅ³, susijusiÅ³ su socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimu, priÄ—mimo[18]. Å ie Asociacijos tarybos sprendimai turÄ—tÅ³ apimti toliau iÅ¡vardytas teisÄ—tai dirbanÄ�iÅ³ asmenÅ³ teises: vienodo poÅ¾iÅ«rio principo taikymÄ… darbuotojams priimanÄ�iojoje valstybÄ—je, senatvÄ—s, maitintojo netekties ir invalidumo iÅ¡mokÅ³ bei iÅ¡mokÅ³ dÄ—l nelaimingÅ³ atsitikimÅ³ darbe ir profesiniÅ³ ligÅ³ visos sumos eksportÄ… uÅ¾ mokanÄ�iosios valstybÄ—s teritorijos ribÅ³ ir vienodo poÅ¾iÅ«rio principo taikymÄ… teisÄ—tai gyvenantiems Å¡eimos nariams. Å ios teisÄ—s turÄ—tÅ³ bÅ«ti pagrÄ¯stos abipusiÅ¡kumo principu â€“ ES darbuotojams turi bÅ«ti uÅ¾tikrinamos vienodos teisÄ—s tiek asocijuotosiose Å¡alyse, tiek grÄ¯Å¾us Ä¯ ES. Naudojimasis Å¡iomis teisÄ—mis neturÄ—tÅ³ priklausyti nuo judÄ—jimo ES viduje. Å iais sprendimais taip pat reikÄ—tÅ³ nustatyti abipusÄ¯ kovai su sukÄ�iavimu skirtÄ… bendradarbiavimo ir tikrinimo pagrindÄ…. AsocijuotÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ ir atskirÅ³ valstybiÅ³ nariÅ³ sudarytÅ³ dviÅ¡aliÅ³ susitarimÅ³ nuostatos, kuriomis numatoma taikyti palankesnes sÄ…lygas asocijuotÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ ar valstybiÅ³ nariÅ³ pilieÄ�iams (prireikus atsiÅ¾velgiant Ä¯ pirmiau minÄ—tÄ… Teismo praktikÄ… Gottardo byloje), bus toliau taikomos. PriÄ—mus Asociacijos tarybos sprendimus bus veiksmingai Ä¯gyvendinamas bendras ES lygmens poÅ¾iÅ«ris Ä¯ socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… ir jis turÄ—s tiesioginio poveikio nacionalinÄ—s teisÄ—s aktams. VÄ—liau Komisija pasiÅ«lys tam tikras neteisinio pobÅ«dÅ¾io praktines administracines nuostatas, kurios palengvins Å¡iÅ³ Asociacijos tarybos sprendimÅ³ taikymÄ…. Komisija padÄ—s valstybÄ—ms narÄ—ms taikyti Å¡iuos sprendimus â€“ ji rengs metinius posÄ—dÅ¾ius koordinavimo tvarkai su asocijuotosiomis Å¡alimis aptarti ir apskritai bendradarbiavimui palengvinti ir atidÅ¾iai stebÄ—s, kaip valstybÄ—s narÄ—s tuos sprendimus taiko. Galiausiai, kalbant apie ES asociacijos susitarimus ir socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… negalima nepaminÄ—ti Asociacijos susitarimo su Turkija, visÅ³ pirma 1970 m. papildomo to susitarimo protokolo[19], kuriame numatytas tikslas laipsniÅ¡kai uÅ¾tikrinti laisvÄ… darbuotojÅ³ judÄ—jimÄ… tarp Turkijos ir ES. Tuo tikslu papildomo protokolo 39 straipsnyje nustatyta, kad Asociacijos taryba turi priimti socialinÄ—s apsaugos priemones ES viduje judantiems Turkijos darbuotojams. Å i nuostata buvo Ä¯gyvendinta Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 3/80[20]. Å iam sprendimui Ä¯gyvendinti reikalingos priemonÄ—s taip ir nebuvo priimtos, taÄ�iau Teisingumo teismas nusprendÄ—, kad Sprendime Nr. 3/80 nustatytas vienodo poÅ¾iÅ«rio principas ir pensijÅ³ eksporto nuostata yra tiesiogiai taikytini[21]. TodÄ—l remiantis Teisingumo teismo praktika, tam tikras bendras ES lygmens poÅ¾iÅ«ris Ä¯ ES esanÄ�iÅ³ Turkijos darbuotojÅ³ socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… faktiÅ¡kai yra taikomas. 2.4.Â Â Â Â Â Â Â Asociacijos susitarimai â€“ bendro ES poÅ¾iÅ«rio plÄ—tojimo pagrindas ES ir jos valstybÄ—s narÄ—s prisiÄ—mÄ— socialinÄ—s apsaugos koordinavimo Ä¯sipareigojimus ne tik dÄ—l Turkijos, taÄ�iau taip pat ir dÄ—l Albanijos, Juodkalnijos bei San Marino. Å ios nuostatos kol kas dar nÄ—ra Ä¯gyvendintos. Komisija mano, kad reikÄ—tÅ³ laikytis Å¡iuose susitarimuose nustatytÅ³ teisiniÅ³ Ä¯sipareigojimÅ³, todÄ—l ji pasiÅ«lys antrÄ… Tarybos sprendimÅ³ dÄ—l ES pozicijos atitinkamose Stabilizacijos ir asociacijos, Asociacijos arba Bendradarbiavimo tarybose dÄ—l socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo su Å¡iomis Å¡alimis, rinkinÄ¯. KonkreÄ�iai dÄ—l Turkijos Komisija mano, kad reikÄ—tÅ³ imtis veiksmÅ³ pakeisti bei atnaujinti Asociacijos tarybos sprendimÄ… Nr. 3/80[22]. Tai itin svarbu ypaÄ� atsiÅ¾velgiant Ä¯ pastarÄ…jÄ¯ Teisingumo teismo sprendimÄ… byloje C-485/07 Akdas. Naujajame Komisijos pasiÅ«lyme dÄ—l Asociacijos susitarimo socialinÄ—s apsaugos aspektÅ³ Ä¯gyvendinimo bus atsiÅ¾velgiama Ä¯, pavyzdÅ¾iui, Reglamente (EB) Nr. 883/2004 nustatytÄ… principÄ…, kad specialios neÄ¯mokinÄ—s iÅ¡mokos pinigais nÄ—ra eksportuojamos. Kalbant apie derybas dÄ—l naujÅ³ Asociacijos susitarimÅ³ su treÄ�iosiomis Å¡alimis, Komisija sieks Ä¯traukti standartinÄ™ socialinÄ—s apsaugos koordinavimo sÄ…lygÄ…, pagrÄ¯stÄ… vienodo poÅ¾iÅ«rio, pensijÅ³ eksporto ir administracinio bendradarbiavimo principais. 2.5.Â Â Â Â Â Â Â Naujieji ES susitarimai dÄ—l socialinÄ—s apsaugos Siekdama atsiÅ¾velgti Ä¯ globalesnÄ—s darbo rinkos poreikius, Komisija pradÄ—s diskusijas SocialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo administracinÄ—je komisijoje dÄ—l to, ar susidarius tam tikroms aplinkybÄ—ms, su konkreÄ�ia treÄ�iÄ…ja Å¡alimi susijusiais socialinÄ—s apsaugos koordinavimo klausimais valstybÄ—s narÄ—s turÄ—tÅ³ veikti bendrai. Å is poreikis galÄ—tÅ³ bÅ«ti patenkintas nustaÄ�ius naujÄ… priemonÄ™ â€“ ES socialinÄ—s apsaugos susitarimÄ…. Tokie susitarimai suteiktÅ³ galimybÄ™ taikyti lankstesnÄ¯ poÅ¾iÅ«rÄ¯ Ä¯ socialinÄ—s apsaugos koordinavimÄ… negu yra Ä¯manoma pagal asociacijos susitarimus, ir juos bÅ«tÅ³ galima sudaryti su treÄ�iosiomis Å¡alimis, su kuriomis nÄ—ra sudaryta asociacijos arba bendradarbiavimo susitarimÅ³. ES susitarimas galÄ—tÅ³ bÅ«ti sudaromas iÅ¡kilus bÅ«tinybei, pavyzdÅ¾iui, jei taikant ReglamentÄ… (ES) Nr. 1231/2010 kyla sunkumÅ³, susijusiÅ³ su konkreÄ�ia treÄ�iÄ…ja Å¡alimi, arba problemoms, susijusioms su dvigubomis socialinÄ—s apsaugos Ä¯mokomis, sprÄ™sti. Sudarant tokius susitarimus prireikus bÅ«tÅ³ galima Ä¯traukti specialias su ta valstybe nare ir treÄ�iÄ…ja Å¡alimi susijusias nuostatas, o jÅ³ taikymas kitoms valstybÄ—ms narÄ—ms nebÅ«tÅ³ privalomas. Komisija numato tokius specialiai pritaikytus susitarimus sudaryti su kai kuriomis strateginÄ—mis ES partnerÄ—mis, visÅ³ pirma tomis, su kuriomis vyksta intensyvÅ«s darbo jÄ—gos mainai. Siekiant integracijos, taip pat bÅ«tÅ³ galima svarstyti galimybÄ™ sudaryti susitarimus su Å¡alimis, kurios yra regioniniÅ³ organizacijÅ³ narÄ—s. Bendras tokiÅ³ susitarimÅ³ tikslas â€“ skatinti nuoseklÅ³ ES poÅ¾iÅ«rÄ¯ Ä¯ konkreÄ�iÄ… treÄ�iÄ…jÄ… Å¡alÄ¯. 2.6.Â Â Â Â Â Â Â Stiprinti ES vaidmenÄ¯ tarptautiniu lygmeniu sprendÅ¾iant socialinÄ—s apsaugos klausimus Galiausiai, kaip pabrÄ—Å¾iama strategijoje â€žEuropa 2020â€œ, ES turi stebÄ—ti Ä¯vykius pasaulyje ir dalyvauti svarbiose pasaulinio lygmens diskusijose bei veiksmuose, susijusiuose su reglamentavimu. ValstybÄ—s vis glaudÅ¾iau bendradarbiauja sprÄ™sdamos tarpvalstybinius socialinÄ—s apsaugos klausimus, todÄ—l atsiÅ¾velgiant Ä¯ didelÄ™ socialinÄ—s apsaugos koordinavimo patirtÄ¯, ES turÄ—tÅ³ imtis lyderÄ—s vaidmens. Tai reikÅ¡tÅ³ ir bendradarbiavimÄ… su kitomis tarptautinÄ—mis organizacijomis, pavyzdÅ¾iui, TDO. 2011 m. TarptautinÄ—je darbo konferencijoje TDO narÄ—s buvo raginamos svarstyti galimybÄ™ sudaryti susitarimus, kad darbuotojams migrantams bÅ«tÅ³ uÅ¾tikrintos vienodos sÄ…lygos, taip pat teisÄ—s Ä¯ socialinÄ™ apsaugÄ…, Å¡iÅ³ teisiÅ³ iÅ¡saugojimas ir (arba) perkÄ—limas. Be to, vis daÅ¾niau diskutuojama apie socialinÄ™ apsaugÄ… ir jos koordinavimÄ… su kitais pasaulio regionais. TodÄ—l Komisija skatins bendradarbiavimÄ… socialinÄ—s apsaugos koordinavimo klausimais su kitomis tarptautinÄ—mis organizacijomis ir kitomis pasaulio Å¡alimis. [1]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Å iuo metu Å¡ios taisyklÄ—s nustatytos Reglamente (EB) Nr. 883/2004 dÄ—l socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo ir jo Ä¯gyvendinimo Reglamente (EB) Nr. 987/2009, OL L 166, 2004 5 30, p. 1, OL L 284, 2009 10 30, p. 1. [2]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Susitarimas dÄ—l Europos ekonominÄ—s erdvÄ—s Ä¯sigaliojo 1994 m. sausio 1 d. (taÄ�iau LichtenÅ¡teinui pradÄ—tas taikyti tik 1995 m. geguÅ¾Ä—s 1 d.), OL L, 1994 1 3, p. 3. ES ir Å veicarijos susitarimas Ä¯sigaliojo 2002 m. birÅ¾elio 1 d., OL L 114, 2002 4 30, p. 1. [3]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Byla C-55/00. [4]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â 2009 m. birÅ¾elio 12 d. SocialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ koordinavimo administracinÄ—s komisijos rekomendacija Nr. P1, OL C 106, 2010 4 24, p. 47. [5]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â OL L 344, 2010 12 29, p. 1. Jungtinei Karalystei toliau privalomas ir taikomas ankstesnis Reglamentas (EB) Nr. 859/2003. Danijai neprivalomi ir netaikomi reglamentai (ES) Nr. 1231/2010 ir (EB) Nr. 859/2003. EEE Å¡alys ir Å veicarija netaiko nei vieno iÅ¡ Å¡iÅ³ teisÄ—s aktÅ³. [6]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Reglamento (EB) Nr. 883/2004 19 straipsnis. [7]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Å½r., pvz., Reglamento (EB) Nr. 987/2009 14 straipsnio 11 dalÄ¯. [8]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Reglamento (EB) Nr. 883/2004 12 straipsnis. [9]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Reglamento (EB) Nr. 987/2009 5 straipsnio 3 dalis. [10]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Å½r. Reglamento (ES) Nr. 1231/2010 13 konstatuojamÄ…jÄ… dalÄ¯. [11]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â EË‡TK, Klein prieÅ¡ AustrijÄ… (priedas Nr. 57028/00), 2011 m. kovo 3 d. [12]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Tarybos direktyvos 2003/109/EB dÄ—l treÄ�iÅ³jÅ³ valstybiÅ³ pilieÄ�iÅ³, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso 11 straipsnis, OL L 16, 2004 1 23, p. 44. [13]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/98/ES dÄ—l vienos praÅ¡ymÅ³ iÅ¡duoti vienÄ… leidimÄ… treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iams gyventi ir dirbti valstybÄ—s narÄ—s teritorijoje pateikimo procedÅ«ros ir dÄ—l valstybÄ—je narÄ—je teisÄ—tai gyvenanÄ�iÅ³ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ darbuotojÅ³ bendrÅ³ teisiÅ³, OL L 343, 2011 12 23, p. 1. [14]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Tarybos direktyva 2009/50/EB dÄ—l treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iÅ³ atvykimo ir apsigyvenimo sÄ…lygÅ³ siekiant dirbti aukÅ¡tos kvalifikacijos darbÄ…, OL L 155, 2009 6 18, p. 17. [15]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Tarybos direktyva 2005/71/EB dÄ—l konkreÄ�ios Ä¯leidimo treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iams atvykti moksliniÅ³ tyrimÅ³ tikslais tvarkos, OL L 289, 2005 10 12, p. 15. [16]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Å i teisÄ— aiÅ¡kiai suteikta Direktyvos 2009/50/EB 14 straipsnio 1 dalies f punktu, taÄ�iau ji taip pat numatyta Direktyvos 2005/71/EB 12 straipsnio c dalyje. [17]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â PasiÅ«lymas dÄ—l Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dÄ—l treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iÅ³ atvykimo ir apsigyvenimo sezoninio darbo tikslais sÄ…lygÅ³, COM(2010) 379 final; PasiÅ«lymas dÄ—l Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dÄ—l bendroviÅ³ viduje perkeliamÅ³ treÄ�iÅ³jÅ³ Å¡aliÅ³ pilieÄ�iÅ³ atvykimo ir apsigyvenimo sÄ…lygÅ³, COM(2010) 378 final. [18]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â OL L 306, 2010 11 23. [19]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â EEB ir Turkijos asociacijos susitarimo 1970 m. lapkriÄ�io 23 d. papildomas protokolas, OL L 293, 1972 12 29, p. 3. [20]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â 1980 m. rugsÄ—jo 19 d. Asociacijos tarybos sprendimas Nr. 3/80 dÄ—l Europos Bendrijoms priklausanÄ�iÅ³ valstybiÅ³ nariÅ³ socialinÄ—s apsaugos sistemÅ³ taikymo darbuotojams turkams ir jÅ³ Å¡eimos nariams, OL C 110, 1983 4 25, p. 60. [21]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Byla C-262/96 SÃ¼rÃ¼l; byla C-485/07 Akdas; taip pat Å¾r. sprendimus byloje C-18/90 Kziber; ir C-103/94 Krid, susijusius su vienodo poÅ¾iÅ«rio nuostata bendradarbiavimo susitarimuose su Magrebo Å¡alimis, kuriuos dabar pakeitÄ— AsociacijÅ³ susitarimai. [22]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Komisija panaikins savo ankstesnÄ¯ pasiÅ«lymÄ… dÄ—l Asociacijos tarybos sprendimo Nr. 3/80 Ä¯gyvendinimo (COM(83) 13).