Bendra prognozuojama panaikintų įsipareigojimų suma 2021–2025 m. sudaro 9 mlrd. EUR ir ji visa yra susijusi su 2014–2020 m. ir ankstesnių laikotarpių programomis. Su 2021–2027 m. finansinėje programoje siūlomais įsipareigojimais susijusių įsipareigojimų panaikinimo nenumatoma.

Įsipareigojimų panaikinimo lygiai įvairiose išlaidų kategorijose yra skirtingi, nes prognozėje atsižvelgiama į jau panaikintus įsipareigojimus ir į panaikintinus įsipareigojimus, nustatytus rengiant 2021 m. biudžeto projektą. Iš principo, panaikintų įsipareigojimų sumos prognozuojamos visai programavimo laikotarpio trukmei. Daugumai programų ir veiksmų automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklių nėra nustatyta, todėl bet koks metinis panaikintų įsipareigojimų sumų suskirstymas būtų labai spekuliatyvus. Siekiant apskaičiuoti panaikintų įsipareigojimų sumą iki 2025 m., prognozuojamų panaikintų įsipareigojimų sumos skirstomos proporcingai pagal susijusius metinius mokėjimus.

2014–2020 m. Europos struktūriniams ir investicijų (ESI) fondams parengta speciali prognozė; joje atsižvelgiama į 2007–2013 m. programų užbaigimo patirtį. Panaikintų įsipareigojimų prognozė bus atnaujinta, kai bus pradedamos užbaigti pirmosios 2014–2020 m. programos. Dėl mažesnio faktinio įsipareigojimų panaikinimo lygio padidėtų mokėjimų poreikiai. Faktiniai įsipareigojimų panaikinimo metai priklauso nuo konkrečių kiekvienos nacionalinės programos užbaigimo datų. Atsižvelgiant į galiojančias n+3 įsipareigojimų panaikinimo taisykles, įsipareigojimų panaikinimas veikiausiai bus vykdomas 2024–2026 m. Kadangi ši ataskaita apima tik 2024–2025 m., daroma preliminari prielaida, kad tuo laikotarpiu gali sumažėti maždaug du trečdaliai su 2014–2020 m. ESI fondais susijusių numatomų panaikinti įsipareigojimų.

Palyginti su praėjusių metų ataskaita, įsipareigojimų panaikinimo per penkerius metus įvertis padidėja maždaug 1 mlrd. EUR. Tai lemia bendras prognozuojamo didesnio įsipareigojimų panaikinimo 2014–2020 m. 1b ir 2 išlaidų kategorijose (2,5 mlrd. EUR padidėjimas) ir sumažėjimo kitose išlaidų kategorijose (1,5 mlrd. EUR sumažėjimas) poveikis.

Padidėjimas 2014–2020 m. 1b išlaidų kategorijoje yra praėjusių metų ataskaitoje nenurodytų vienų papildomų metų (2025 m.) įtraukimo mechaninis poveikis. Panašiai įsipareigojimus panaikinti pagal 2014–2020 m. 2 išlaidų kategoriją numatoma vėliausiai iki 2025 m., nes tikimasi, kad iki to laiko bus atlikti atitinkami užbaigimo mokėjimai.

Sumažėjimą 2014–2020 m. 1a, 3 ir 4 išlaidų kategorijose lemia bendras būsimų metų prielaidų atnaujinimo pagal 2021 m. biudžeto projektą ir ataskaitinio laikotarpio poslinkio per vienus metus poveikis. 2019 m. pagal šias tris išlaidų kategorijas buvo panaikinta 1,3 mlrd. EUR įsipareigojimų, susijusių su programomis, vykdytomis iki 2014 m., todėl ši suma į šią prognozę nebeįtraukta.

2.3.2.Neįvykdytų įsipareigojimų lygio raida

Neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. reste à liquider, RAL) sankaupa yra natūrali ES biudžeto su diferencijuotaisiais asignavimais vykdymo ir bėgant metams nominaliai didėjančios ES biudžeto sumos pasekmė. Manoma, kad ataskaitinio laikotarpio pradžioje RAL suma sudarys maždaug 308 mlrd. EUR. Galima palyginti, kad praėjusių metų ataskaitoje prognozuota RAL suma 2020 m. pabaigoje siekė 303 mlrd. EUR.

Šį RAL prognozės pokytį nulėmė keli elementai. 2019 m. pabaigoje faktinė RAL suma sudarė 294 mlrd. EUR. Iki šiol įsipareigojimai pagal 2020 m. biudžetą, įskaitant taisomojo biudžeto Nr. 6 projekte pasiūlytas papildomas lėšas, sudaro 184 mlrd. EUR, o mokėjimai – 161,5 mlrd. EUR. Dėl to 2020 m. RAL suma padidėtų 22 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į numatomą sanglaudos politikos įgyvendinimo spartėjimą, skatinamą iniciatyvų CRII ir CRII+, 2020 m. gali atsirasti papildomų 8–10 mlrd. EUR mokėjimų poreikių. Apskaičiuojant RAL metų pabaigoje manoma, kad papildoma maždaug 8 mlrd. EUR mokėjimų suma bus įtraukta į biudžetą 2020 m. pabaigoje. Tačiau faktinis papildomas poreikis kiekybiškai gali būti įvertintas tik tada, kai valstybės narės pateiks savo pačių ESI fondų veiksmų programų įgyvendinimo prognozes (jos turi būti pateiktos iki 2020 m. liepos 31 d.).

Prognozuojama, kad 2025 m. pabaigoje RAL suma bus maždaug 292 mlrd. EUR, tai yra per penkerius analizuotus metus nominalioji vertė sumažės 5 proc. RAL lygio metinė raida yra netolygi ir RAL kinta pagal metinių mokėjimų ir metinių įsipareigojimų santykį. Remiantis Komisijos pasiūlymu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, viršutinė mokėjimų riba 2021–2025 m. būtų šiek tiek didesnė už viršutinę įsipareigojimų ribą. Taip yra dėl spartėjančių mokėjimų pirmaisiais naujojo programavimo laikotarpio metais; jie bus atliekami iš ES biudžeto finansuojant atsaką į COVID-19. Numatoma, kad 2023–2025 m. mokėjimų poreikiai nesumažės, daugiausia dėl to, kad sutampa pirmasis automatinio įsipareigojimų panaikinimo tikslas, taikomas naujosioms programoms pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą, ir n+3 įsipareigojimų panaikinimo tikslas, taikomas paskutinei 2014–2020 m. ESI fondų daliai ir užbaigiant šias programas. Apskritai mokėjimai per penkerius metus, kuriuos apima ši ataskaita, viršytų įsipareigojimų lygį maždaug 6,6 mlrd. EUR. Kartu su per tą patį laikotarpį numatomais panaikinti įsipareigojimais, tai pakeistų didėjančių RAL tendenciją.

2.4. Pajamos

ES biudžetas finansuojamas iš nuosavų išteklių ir kitų pajamų. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas pajamas. Todėl 2021–2025 m. ES biudžeto pajamų prognozė grindžiama principu, kad išlaidos turi atitikti pajamas; taigi visa pajamų suma turi būti lygi visai išlaidų sumai.

Nuo 2021 m., vadovaudamasi Susitarimu dėl išstojimo (V dalimi), Jungtinė Karalystė padarys įnašą į ES biudžetą, susijusį su neįvykdytais 2014–2020 m. DFP ir ankstesnių finansinių perspektyvų (RAL 2020 m. pabaigoje) įsipareigojimais, taip pat pensijų įsipareigojimais ir kitais finansinio susitarimo komponentais. Jungtinės Karalystės įnašas atitiktų šalies dalį finansuojant tuos įsipareigojimus. Tai bus ES biudžeto „kitos pajamos“, kurios nėra Sąjungos nuosavi ištekliai.

Bendras ES nuosavų išteklių dydis bet kuriais metais negali viršyti nuosavų išteklių viršutinės ribos. Komisija pasiūlė nuo 2021 m. sausio 1 d. padidinti šią ribą iki 1,40 proc. ES valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų, kad būtų galima atsižvelgti į mechaninį nuosavų išteklių nominalios sumos sumažėjimą, atitinkantį dabartinę 1,20 proc. Sąjungos BNP viršutinę ribą, dėl Jungtinės Karalystės išstojimo ir dėl ekonomikos nuosmukio dėl COVID-19 pandemijos. Kol įsigalios naujas sprendimas dėl nuosavų išteklių, bus taikoma dabartinė viršutinė riba.

Nominaliąja verte 1,20 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų sudaro 168 mlrd. EUR 2021 m. Dėl šio lygio nuosavų išteklių viršutinės ribos ir siūlomos mokėjimų viršutinės ribos skirtumas sudarys tik 2,4 mlrd. EUR. Dėl teisinių priežasčių daugiametės finansinės programos mokėjimų asignavimų viršutinė riba negali viršyti nuosavų išteklių viršutinės ribos, o taikant patikimo finansų valdymo principą reikia papildomai laikyti atsargos rezervą. Komisija pasiūlė padidinti kito laikotarpio nuosavų išteklių viršutinę ribą iki 1,40 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų, todėl labai svarbu, kad iki 2020 m. pabaigos valstybės narės priimtų ir patvirtintų naują sprendimą dėl nuosavų išteklių pagal savo konstitucinius reikalavimus. Kol oficialiai įsigalios nauja nuosavų išteklių viršutinė riba, 2021 m. viršutinė mokėjimų riba negalės viršyti dabartinių apribojimų.

Tačiau faktinius nuosavų išteklių poreikius lemia planuojami mokėjimai, atėmus numatomas kitas pajamas, o ne daugiametės finansinės programos viršutinė mokėjimų riba. Numatoma, kad 2021 m. nuosavi ištekliai, kurių reikia biudžetui finansuoti, sudarys 155 mlrd. EUR. Tuomet faktinis skirtumas neapibrėžtiesiems ES įsipareigojimams ir kitiems nenumatytiems poreikiams padengti būtų 13 mlrd. EUR mažesnis už dabartinę nuosavų išteklių viršutinę ribą, kuri lygi 1,20 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų.

3.Prognozės prielaidos

3.1. Konkrečios prielaidos pagal pagrindinius išlaidų elementus

3.1.1.2014–2020 m. ESI fondai ir 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondai

2014–2020 m. ESI fondų mokėjimų prognozė grindžiama praeities praktika, kai pateikti tarpinio mokėjimo prašymai nurodomi kaip viso paketo procentinė dalis. Kiekvienam fondui taikomi specialūs mokėjimo profiliai. Be to, atsižvelgta ir į poveikį mokėjimams dėl pasiūlymų dėl atsako į koronaviruso grėsmę (žr. 2.2 punktą „Mokėjimai pagal įsipareigojimus, prisiimtus iki 2021 m.“).