C 79/36

Europos regionų komiteto nuomonė „Darbas platformose – reguliavimo sunkumai vietos ir regionų lygmeniu“

(2020/C 79/07)

Pranešėjas : Dimitrios BIRMPAS (EL/PES), Egalėjo savivaldybės tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginės pastabos

1. pabrėžia, kad skaitmeninių platformų ekonomika yra neatsiejama Europos ekonomikos dalis, o jos ekonominė ir socialinė svarba ateityje ir toliau labai didės;

2. atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisija apibūdino platformų ekonomiką kaip „verslo modelius, pagal kuriuos vykdyti veiklą padedama pasitelkiant bendradarbiavimo platformas“ ( 1 ) . Tame pačiame šaltinyje teigiama, kad bendradarbiavimo platformomis suteikiama atvira rinka laikinam prekių ir paslaugų, kurias dažnai teikia privatūs asmenys, naudojimui. Bendro vartojimo ekonomika apima tris dalyvių grupes: i) paslaugų teikėjus, kurie dalijasi turtu, ištekliais, laiku ir (arba) įgūdžiais: tai gali būti privatūs asmenys, kurie savo paslaugas siūlo nereguliariai, arba paslaugų teikėjai, vykdantys profesinę veiklą; ii) šių paslaugų vartotojus ir iii) tarpininkus, kurie, suteikdami internetinę platformą, padeda teikėjams susisiekti su vartotojais ir palengvina jų tarpusavio sandorius (bendradarbiavimo platformos);

3. taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad EBPO tokias platformas apibūdina kaip „skaitmeninę paslaugą, kuri suteikia galimybę sąveikauti dviem ar daugiau skirtingų, bet tarpusavyje susijusių naudotojų (įmonių arba privačių asmenų), kurie, naudodamiesi paslauga, palaiko ryšius internete“ ( 2 )

4. atkreipia dėmesį į tai, kad naudojimasis skaitmeninėmis platformomis visų rūšių ekonominei veiklai koordinuoti auga eksponentiškai didėjant naudojimuisi internetu;

5. Eurofound duomenimis pripažįsta, kad darbo skaitmeninėse platformose augimą galima paaiškinti tuo, kad jis teikia įvairių privalumų tiek darbdaviams, tiek darbuotojams, nes jiems reikia lanksčios darbo rinkos. Remiantisduomenimis ( 3 ) , darbas platformose darbo rinkai taip pat suteikia nemažai galimybių, pavyzdžiui, suteikia galimybę lengvai patekti į darbo rinką, užtikrina papildomų pajamų šaltinį, skatina savarankišką darbą, lankstų darbo laiką ir užkerta kelią darbuotojų diskriminavimui dėl jų etninės priklausomybės, negalios ir dėl geografinės padėties. Be to, kaip akcentuoja JTC ( 4 ) , kadangi daugelis platformų darbuotojų priklauso pažeidžiamoms darbo ieškančiųjų grupėms (tai – jaunimas, moterys, žmonės iš atokių regionų), darbas platformose gali padaryti teigiamos įtakos tokių grupių integracijai į darbo rinką ir „sudaryti sąlygas lengviau pereiti prie stabilesnių užimtumo formų“, jeigu bus numatytos reikiamos priemonės, kuriomis bus užtikrintos deramos darbo sąlygos;

6. pripažįsta, kad dėl spartaus skaitmeninių darbo platformų daugėjimo pastaraisiais metais kilo nemažai klausimų apie tai, kaip jos veikia, kokia dėl jų vykstančio darbo reorganizavimo nauda ir su tuo susijusi rizika;

7. Eurofound duomenimis ad hoc pagrindu atliekamomis užduotimis, kyla didesnis netikrumas dėl socialinės apsaugos teisių ir lygio, darbo sąlygų ar užimtumo stabilumo; pažymi, kad,duomenimis ( 5 ) , atsižvelgiant į specialią platformų darbuotojų darbo tvarką, grindžiamąpagrindu atliekamomis užduotimis, kyla didesnis netikrumas dėl socialinės apsaugos teisių ir lygio, darbo sąlygų ar užimtumo stabilumo;

8. mano, kad reikalinga išsami sistema, pagal kurią būtų užtikrinama visų darbuotojų socialinė apsauga ir socialinės teisės (nuo sveikatos ir saugos iki galimybės mokytis visą gyvenimą), siekiant sukurti vienodas sąlygas platformų ekonomikai ir „tradicinei“ ne interneto ekonomikai, suteikiant vienodas teises ir pareigas visoms suinteresuotosioms šalims;

9. pabrėžia, kad fiktyvus savarankiškas darbas yra susijęs su atvejais, kai asmenys priskiriami savarankiškai dirbantiems asmenims, tačiau visais atžvilgiais dirba kaip darbuotojai. Reikėtų vengti tokių atvejų, kai darbdaviai tyčia priskiria darbuotojus neteisingai kategorijai, vengdami įdarbinimo teisės aktų, mokestinių prievolių ir darbuotojų atstovavimo, taip pat siekdami perkelti riziką ant darbuotojų pečių ir (arba) įgyti konkurencinį pranašumą;

10. dar kartą patvirtina, kad Europos socialinių teisių ramsčio, kuriam vieningai pritaria visos ES valstybės narės, nuostatose ( 6 ) teigiama, kad visi darbuotojai, nesvarbu, kokia jų darbo santykių rūšis ir trukmė, turi teisę į sąžiningą ir vienodą požiūrį dėl darbo sąlygų, galimybę naudotis socialine apsauga ir mokytis, taip pat teisę į teisingą atlyginimą, kuris jiems užtikrintų deramą gyvenimo lygį;

11. atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria vadinamieji savarankiškai dirbantys asmenys, norėdami turėti kolektyvinio atstovavimo teisę, ir atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausias iššūkis, su kuriuo susiduria socialiniai partneriai – tai pasiekti neoficialaus sektoriaus darbuotojus ir darbuotojus, įdarbintus atsižvelgiant į naujas užimtumo formas, pvz., platformų darbuotojus ( 7 ) ; todėl ragina imtis priemonių socialiniam dialogui šio darbo rinkos segmente skatinti ir palengvinti;

12. teigia, kad bendra Europos iniciatyva, skirta darbui skaitmeninėse platformose reguliuoti, turėtų užtikrinti, kad valstybės narės koordinuotai reaguotų į teisinius iššūkius, kylančius dėl darbo rinkoje vykstančių technologinių pokyčių; mato profesionalios paramos, žinių kaupimo ir mokymosi galimybes, kurias atveria naujos technologijos, pavyzdžiui, dirbtinis intelektas; be to, pabrėžia, kad reikia tinkamai valdyti neigiamą naujų technologijų poveikį platformų darbuotojams, atsižvelgiant į tai, kad dėl didėjančio tokių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, paplitimo, šių darbuotojų padėčiai labai didelę įtaką daro dirbtinio intelekto algoritmai;

13. crowd sourcing ir crowd working ) elgesio kodeksus; palaiko TDO raginimą sukurti tarptautinę valdymo sistemą, pagal kurią platformų operatoriai turi laikytis tam tikrų minimalių teisių ir apsaugos principų ir kuria reglamentuojamas duomenų naudojimas ir algoritminė atskaitomybė darbo rinkoje. Tai išspręstų kolektyvinio platformų darbuotojų atstovavimo klausimą, taip pat klausimus, susijusius su dirbtiniu intelektu, nustačius reikalavimą taikyti žmogaus atliekamo proceso valdymo principą, pagal kurį būtų užtikrinama, kad galutinius su darbu susijusius sprendimus priimtų žmogus ( 8 ) ; be to, palankiai vertina nacionalines ir subnacionalines iniciatyvas ( 9 ) , taip pat platformomis grindžiamas iniciatyvas, skirtas parengti visuomenės patalkos (angl.ir) elgesio kodeksus;

14. pritaria 2019 m. spalio 24 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadose pareikštai nuomonei, kad reikia „stiprinti darbo institucijas, visų pirma darbo administravimo ir inspekcijos institucijas, ir skatinti veiksmingai įgyvendinti tarptautinius darbo standartus dėl visų darbuotojų, be kita ko, dirbančių naujų formų darbą, apsaugos ir perėjimo iš neoficialiosios ekonomikos į oficialiąją“ ( 10 ) ; taip pat sutinka, kad reikia „užtikrinti tinkamą privatumo bei asmens duomenų apsaugą ir reaguoti, kai tikslinga, į iššūkius ir galimybes, ypač atsižvelgiant į skaitmeninę darbo transformaciją, įskaitant darbą platformose“ ( 11 )

15. palankiai vertina naujosios Europos Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen ketinimą, išreikštą 2019 m. liepos 16 d. Europos Parlamento įžanginėje sesijoje, pagerinti platformų darbuotojų darbo sąlygas, visų pirma sutelkiant dėmesį į įgūdžius ir švietimą ( 12 ) ; vis dėlto tikisi, kad šios sąlygos bus pagerintos ne tik minėtose politikos srityse ir kad į jas bus įtrauktas naujos Komisijos pasiūlymas „spręsti platformų darbuotojų darbo sąlygų klausimą ir aktyviai spręsti naujų formų mažų garantijų darbo problemą“ ( 13 )

16. atkreipia dėmesį į bendrą poreikį atnaujinti dabartines ES lygmens teisines sistemas (t. y. Elektroninės komercijos direktyvą, Paslaugų direktyvą) siekiant reaguoti į sparčią bendro vartojimo ekonomikos plėtrą ir iššūkius, kuriuos kelia pasauliniu mastu veikiančios platformos. Galiojančių ES teisės aktų, kuriais taip pat gali būti reglamentuojamas darbas platformose, pavyzdžiui, Direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų, veiksmingumo analizavimas ir tikslus esamų darbo platformose formų nustatymas yra pagrindinė bet kokio teisinės sistemos atnaujinimo sąlyga;

Darbuotojų ir sutarčių skirstymas į kategorijas

17. primena savo ankstesnę nuomonę, kurioje pabrėžė, kad „bendro vartojimo ekonomikos sąlygomis plėtojami tam tikri verslo modeliai, dėl kurių daromas stiprus neigiamas poveikis visuomenei ir užimtumui, ypač piktnaudžiaujant „savarankiško darbo“ samprata, ir dėl kurių darbuotojams taikomos skirtingos socialinės sąlygos“ ( 14 )

18. taip pat atkreipia dėmesį į ankstesnę savo nuomonę, kurioje pažymi, kad „daug užimtumo formų bendradarbiaujamosios ekonomikos sektoriuje klasifikuotinos tarp samdomojo ir savarankiško darbo“, todėl „kyla svarbių klausimų dėl darbo sąlygų, sveikatos ir saugos, sveikatos draudimo išmokų, tolesnio darbo užmokesčio mokėjimo susirgus, bedarbio pašalpų ir pensijos“ ( 15 )

19. pabrėžia, kad diskusijoms skirtame dokumente dėl socialinio Europos aspekto ( 16 ) Europos Komisija nurodo, kad norint sustiprinti šį aspektą, reikia, kad ES „susitartų dėl bendrų taisyklių, kuriomis būtų nustatytas skaitmeninių platformų darbuotojų užimtumo statusas. Tai leistų verslui visapusiškai pasinaudoti Europos bendrosios skaitmeninės rinkos potencialu“;

20. pažymi, kad jaunimas yra geriau susipažinęs su skaitmenine transformacija ir technologijų pokyčiais, todėl darbas skaitmeninėse platformose ir jo dažnai siūlomas lankstumas jiems atrodo patraukli užimtumo galimybė, nepaisant aiškiai nustatytų darbo teisių trūkumo. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad šiuo metu platformų darbuotojai yra vidutiniškai 10 metų jaunesni nei ne internetu dirbantys asmenys ( 17 ) ir kad dėl aiškios šias teises apibrėžiančios sistemos nebuvimo daugėja jaunuolių, dirbančių mažų garantijų darbą;

21. pripažįsta, kad sutartiniai santykiai skaitmeninėse platformose yra sudėtingi, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad labai įvairūs tradicinės ekonomikos modeliai remiasi bendromis pagrindinėmis taisyklėmis, kurios vienodai taikomos visiems veiklos vykdytojams; todėl Regionų komitetas ragina išplėsti pagrindinių darbo ir socialinių nuostatų taikymo sritį, kad ji apimtų platformų ekonomiką ir jos darbuotojus, ir pabrėžia, kad būtina Europos lygmeniu imtis veiksmų dėl bendrosios skaitmeninės rinkos socialinio poveikio. Užtikrinus proporcingą nacionalinį ir tais atvejais, kai tai būtina dėl tarpvalstybinio skaitmeninės ekonomikos pobūdžio, europinę sistemą, skirtą darbo skaitmeninėse platformose reguliavimo sunkumams mažinti, bus sukurtos vienodos sąlygos tradicinei ekonomikai ir skaitmeninių platformų ekonomikai ir bus sprendžiama su socialiniu dempingu susijusi problema. Tokia reguliavimo sistema taip pat turėtų būti numatyta galimybė uždrausti išimtinių teisių sąlygas, kuriomis darbuotojams būtų draudžiama bendradarbiauti su kitomis platformomis;

22. pabrėžia, kad tokiu reglamentavimu turėtų būti sprendžiami svarbūs su reguliavimu susiję klausimai, kaip antai, prievolė pateikti darbo santykius (taigi ir bet kokį priskyrimą neteisingai kategorijai) įrodančius dokumentus, galimos atmesti prielaidos dėl darbo santykių buvimo vertinimas ir darbo organizavimas pasitelkiant sutartinius santykius, kuriuose yra nesąžiningų sąlygų sąlygų, ir duomenų apie platformų darbuotojų profilį ir jų darbo rezultatus nuosavybės ir perkeliamumo klausimai. Be to, reglamentavimas galėtų apimti darbdavio mokamų socialinio draudimo įmokų klausimą visos darbo jėgos atžvilgiu ir nepaisant darbuotojų statuso, kartu atsižvelgiant į darbo sąlygų kokybę. Siekiant atsižvelgti į tarpvalstybinės skaitmeninės veiklos galimybę ir sudaryti galimybę taikyti Darbuotojų komandiravimo direktyvą ( 18 ) , turėtų būti įmanoma skirtingai traktuoti darbo vietą ir paslaugų teikimo vietą, kad būtų galima bent minimaliai užtikrinti darbuotojų teises;

23. pažymi, kad nustatant, ar egzistuoja darbo santykiai turėtų būti remiamasi kiekvienos valstybės narės teisės aktuose, kolektyvinėse sutartyse pateiktomis apibrėžtimis arba taikoma praktika ir atsižvelgiama į Teisingumo Teismo praktiką ( 19 ) . Vadovaujantis šia teismų praktika, šis statusas gali būti suteikiamas ir platformų darbuotojams, jei jie atitinka svarbius kriterijus; pritaria Europos Parlamentui, kad „nustatant, ar esama darbo santykių, turėtų būti remiamasi su faktiniu darbo atlikimu susijusiais faktais, o ne tuo, kaip šalys apibrėžia santykius“ ( 20 ) . Taip pat pritaria, kad „piktnaudžiavimas savarankiškai dirbančio asmens statusu, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje, nacionaliniu lygmeniu arba tarpvalstybiniais atvejais yra apgaulingai deklaruojamo darbo forma, dažnai siejama su nedeklaruojamu darbu […], siekiant išvengti tam tikrų teisinių ar mokestinių pareigų“ ( 21 ) . Todėl pritaria, kad reikia Europos lygmeniu parengti gaires kovai su šiuo reiškiniu;

24. palankiai vertina tai, kad dauguma ES valstybių narių turi arba įstatymu nustatytas, arba kolektyvinėse derybose suderintas minimalaus darbo užmokesčio sistemas. Užmokesčio nustatymo klausimai priklauso valstybių narių ir (arba) nacionalinių socialinių partnerių kompetencijos ir atsakomybės sričiai. Todėl reikia visapusiškai atsižvelgti į socialinių partnerių savarankiškumą ir jų teisę sudaryti kolektyvines darbo sutartis ( 22 )

25. pritaria tam, kad būtų sukurta speciali darbo grupė, kuri nagrinėtų ir stebėtų darbo santykius ir skaitmeninių platformų darbuotojų skirstymą į kategorijas – tai galėtų būti Komisijos sprendimu ( 23 ) įsteigto ES interneto platformų ekonomikos stebėjimo centro vykdomos veiklos dalis. Stebėjimo centras, kurį sudaro nepriklausomų interneto platformų ekonomikos ekspertų grupė ir speciali Komisijos pareigūnų grupė, jau pradėjo darbą ir teikia Komisijai konsultacijas ir ekspertines žinias dėl interneto platformų ekonomikos pokyčių. Regionų komitetas gali prisidėti prie grupės veiklos nurodydamas geriausios patirties pavyzdžius vietos, regionų ir tarpvalstybiniu lygmeniu, kurie, be kita ko, padėtų kelti vietos ir regionų valdžios institucijų darbuotojų kvalifikaciją; todėl ragina suteikti jam stebėtojo statusą stebėjimo centre;

Regionų ir vietos lygmuo

26. pažymi, kad nuolat vystoma ir plečiama ekonominė veikla, kurioje skaitmeninės platformos įgauna svarbų vaidmenį, daro poveikį vietos ir regionų lygmeniu, todėl ji taip pat turi būti reguliuojama vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, atsižvelgiant į jų kompetencijos sritis, visų pirma mokesčių ir miestų planavimo klausimais;

27. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas spręsti su platformų darbu susijusias socialines ir užimtumo problemas ir nustatyti socialinės paramos priemones, skirtas nestandartinėms darbo šiose platformose formoms, ir priemones užkirsti kelią nereglamentuotoms ir kartais neteisėtoms darbo šiose platformose formoms (kaip antai, fiktyvūs savarankiškai dirbantys asmenys), siekiant užtikrinti platformos darbuotojų teises individualiai ir kolektyviai;

28. primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip įvairių internetinių paslaugų, dažnai teikiamų per skaitmenines platformas, teikėjas ir gavėjas, į savo kriterijus, taikomus sudarant viešojo pirkimo sutartis, įtraukti pozityviąją socialiai atsakingų platformų diskriminaciją ir socialinius kriterijus dėl darbo platformose sąlygų;

29. primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip paslaugų teikėjas, rengti darbo sutartis, kurios galėtų būti pavyzdžiu kitiems vietos darbdaviams;

30. primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas formuoti užimtumo, mokymosi visą gyvenimą ir socialinę politiką, kuri neatsiliktų nuo darbo rinkų skaitmeninimo ir jį atitiktų;

31. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas savo kompetencijos srityse užtikrinti, kad darbo inspekcija arba lygiavertė įstaiga ar institucija imtųsi veiksmų dėl neteisėtos darbuotojų klasifikacijos.

Briuselis, 2019 m. gruodžio 5 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“, COM(2016) 356 final.

(2) EBPO „2019 m. užimtumo perspektyva“.

(3) Eurofound, 2019, Platform work: Maximising the potential while safeguarding standards? https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19045en.pdf.

(4) JRC, 2018, Platform Workers in Europe https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_ pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_policy.pdf.

(5) Eurofound, 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work, https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2018/employment-and-working-conditions-of-selected-types-of-platform-work.

(6) II skyrius. Tinkamos darbo sąlygos, 5 ir 6 principai https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lt.

(7) Europos Parlamento tyrimas „EU and ILO: Shaping the Future of Work“, 2019 m. (http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/EMPL/DV/2019/09-03/IPOL_STU2019638407_EN.pdf).

(8) „Work for a brighter future“, TDO pasaulinė ateities darbo komisija, 2019 m. http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/—dgreports/—cabinet/documents/publication/wcms_662410.pdf.

(9) Įdomus pavyzdys – 2018 m. pradėta įgyvendinti Milano miesto iniciatyva „Savivaldybės informacinis biuras išvežiotojams“, pirmoji įstaiga Italijoje, kurios tikslas – išklausyti maisto pristatymo platformų darbuotojus, teikti jiems informaciją ir patarimus. http://www.ansa.it/lombardia/notizie/2018/07/18/a-milano-primo-sportello-per-i-rider_111a55ca-fc7b-4c16-91f7-60b1b22a3c96.html.

(10) Tarybos išvados „Darbo ateitis: Europos Sąjunga propaguoja TDO šimtmečio deklaraciją“ (2019 m. spalio 24 d.).

(11) Ten pat.

(12) 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijai skirtos politinės gairės https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20190716RES57231/20190716RES57231.pdf.

(13) Nicolas Schmit, paskirtojo Komisijos nario, atsakingo už darbo vietų kūrimą, įžanginė kalba Europos Parlamento klausyme https://multimedia.europarl.europa.eu/en/-hearing-of-nicolas-schmit-commissioner-designate-jobs-opening-statement-by-nicolas-schmit_I178011-V_v.

(14) RK nuomonė „Bendro vartojimo ekonomika ir interneto platformos. Bendra miestų ir regionų vizija“ (COR-2016-04163)

(15) RK nuomonė „Skaidrios ir nuspėjamos darbo sąlygos Europos Sąjungoje“ (COR 1129/2018)

(16) COM(2017) 206, 2017 m. balandžio 26 d.

(17) http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_ policy.pdf, p. 23.

(18) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-18-2018-INIT/lt/pdf

(19) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-43-2019-INIT/lt/pdf

(20) 2019 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje. https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0379_LT.html.

(21) Ten pat.

(22) RK nuomonė „Darbo atlyginimo standartai ES“ (COR-2015-01689).

(23) 2018 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimas, kuriuo sudaroma Interneto platformų ekonomikos stebėjimo centro ekspertų grupė (C(2018) 2393 final).