KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI ES BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS VEIKSMŲ PLANO ĮGYVENDINIMO 2010 M. VERTINIMAS /* KOM/2010/0548 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.10.8 KOM(2010) 548 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI ES BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS VEIKSMŲ PLANO ĮGYVENDINIMO2010 M. VERTINIMAS SEK(2010) 1163 SEK(2010) 1164 SEK(2010) 1165 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI ES BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS VEIKSMŲ PLANO ĮGYVENDINIMO2010 M. VERTINIMAS ĮŽANGA 2006 M. KOMUNIKATE „BIOLOGINėS įVAIROVėS MAžėJIMO SUSTABDYMAS IKI 2010 M. IR JOS IšSAUGOJIMAS ATEITYJE. EKOSISTEMų FUNKCIJų IšSAUGOJIMAS žMONIų GEROVEI“ [1] pabrėžiama biologinės įvairovės apsaugos, kuri yra būtina tvaraus vystymosi sąlyga, svarba ir pateikiamas išsamus šio tikslo įgyvendinimui skirtas Biologinės įvairovės veiksmų planas. Be to, jame nurodoma, kad Komisija įsipareigoja Tarybai ir Parlamentui reguliariai teikti šio veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas. 2008 m. Biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinime[2] aptariami svarbiausi Komisijos ir valstybių narių veiksmai nuo 2006 m. Paaiškėjo, kad mažai tikėtina, jog ES įgyvendins tikslą iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą. Nuo 2008 m. biologinės įvairovės klausimas yra vienas iš svarbiausių ES ir pasaulinio lygmens politinės darbotvarkės prioritetų. 2010 m. – Tarptautiniai biologinės įvairovės metai. Pirmą kartą istorijoje biologinės įvairovės klausimas bus aptariamas valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu rugsėjį vyksiančioje Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje, po kurios spalio mėn. Nagojoje (Japonija) vyks Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvencijos (JT BĮK) šalių konferencijos 10-asis susitikimas. 2010 m. sausio mėn. Europos Komisija priėmė komunikatą „ES biologinės įvairovės srities tikslo ir vizijos po 2010 m. pasirinktys“[3]. Jame įvertinami dabartinės politikos laimėjimai ir trūkumai. 2010 m. kovo mėn. Aplinkos tarybos išvadose pateikta suderinta ES biologinės įvairovės po 2010 m. ilgalaikė vizija ir laikotarpio vidurio pagrindinis tikslas. Siekdama naujojo tikslo ES įsipareigoja iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų funkcijų silpimą Europos Sąjungoje ir kiek įmanoma jas atkurti, taip pat aktyviau dalyvauti kovoje su biologinės įvairovės nykimu visame pasaulyje. 2010 m. Europos Vadovų Tarybos susitikime ES valstybių ir vyriausybių vadovai taip pat įsipareigojo įgyvendinti ES biologinės įvairovės viziją ir tikslą laikotarpiui po 2010 m.[4] Galiausiai 2010 m. birželio mėn. Europos Tarybos patvirtintoje strategijoje „Europa 2020“[5] pabrėžiama, kad svarbu įgyvendinti biologinės įvairovės tikslus, visų pirma rengti efektyvaus išteklių naudojimo iniciatyvą. Šiame 2010 m. Biologinės įvairovės veiksmų plane išdėstomi svarbiausi po laikotarpio vidurio vertinimo atlikti veiksmai. Vertinime trumpai apžvelgiama pažanga, iki šiol padaryta kiekvienoje iš keturių pagrindinių politikos sričių, taip pat įgyvendinant 10 tikslų ir keturias pagalbines priemones, kurie išdėstyti 2006 m. Biologinės įvairovės veiksmų plane. Nors šioje ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas pažangai ES lygmeniu, prie jos pridedamuose dokumentuose ir 27 valstybių narių aprašuose[6] išsamiai apžvelgiama ir pažanga nacionaliniu lygmeniu. Atsižvelgdama į šioje ataskaitoje aptariamą pažangą, Komisija šiuo metu rengia biologinės įvairovės strategiją po 2010 m., kuria siekiama įgyvendinti 2020 m. ES biologinės įvairovės srities tikslą. BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS BŪKLĖ IR TENDENCIJOS 2010 M. BIRžELIO MėN. EUROPOS APLINKOS AGENTūROS PASKELBTAME 2010 M. ES BIOLOGINėS įVAIROVėS BAZINIO LYGIO SCENARIJUJE [7] pabrėžiama, kad ES biologinė įvairovė patiria didelį neigiamą poveikį ir jai kyla rimtas pavojus. Bazinio lygio scenarijuje didžiausias dėmesys skiriamas biologinės įvairovės būklei, atsižvelgiant į panaudotas priemones, kurios apžvelgiamos šioje ataskaitoje. Iš bazinio lygio scenarijaus matyti, kad iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą nepavyko. Be to, prieita prie išvados, kad Europos ekosistemos savo funkcijas atlieka netolygiai arba silpnai, t. y. nebeužtikrinama ekosistemų pagrindinių funkcijų, pvz., pasėlių apdulkinimo, oro ir vandens valymo, kokybė ir kiekybė[8]. Situacija pasaulio mastu kelia dar didesnį nerimą, nes biologinei įvairovei daromas vis didesnis neigiamas poveikis. Tai matyti iš 2010 m. gegužės mėn. paskelbtos 3-iosios pasaulio biologinės įvairovės apžvalgos[9]. Tarptautinei bendruomenei nepavyko pasiekti JT BĮK tikslo – iki 2010 m. gerokai sumažinti pasaulio biologinės įvairovės nykimą. Dėl šios nesėkmės iš dalies atsakinga Europa. Per paskutinius 40 metų Europos ekologinis pėdsakas – rodiklis, kuris naudojamas žmonių poreikiams ir planetos ekologiniam pajėgumui palyginti, – padidėjo 33 %[10]. NUO LAIKOTARPIO VIDURIO VERTINIMO PADARYTOS PAŽANGOS APŽVALGA A. 1-OJI POLITIKOS SRITIS. BIOLOGINė įVAIROVė EUROPOS SąJUNGOJE Tikslai 1. Apsaugoti svarbiausias ES buveines ir rūšis Paukščių ir Buveinių direktyvos yra teisinis „Natura 2000“ saugomų teritorijų tinklo pagrindas. Daug nuveikta siekiant užbaigti kurti „Natura 2000“ tinklą, visų pirma jūrų aplinkos srityje. Tačiau jūrų teritorijų vis dar suformuota nepakankamai, nors jų skaičius Baltijos jūroje padidėjo du kartus. Šiuo metu „Natura 2000“ tinklą sudaro apie 26 000 teritorijų, jis apima beveik 18 % ES sausumos aplinkos. Tačiau dauguma Bendrijos svarbos teritorijų vis dar turi būti oficialiai paskelbtos valstybių narių specialios apsaugos teritorijomis. [pic] Vis didesnis dėmesys skiriamas veiksmingam „Natura 2000“ tinklo valdymui ir atkūrimui siekiant, kad pastebimai pagerėtų rūšių ir buveinių, kurių išsaugojimas kelia susirūpinimą ES, apsaugos būklė. Kiti svarbūs klausimai - Poveikio aplinkai vertinimas. 2009 m. priimtos dvi Komisijos ataskaitos dėl Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos ir Strateginio aplinkos vertinimo direktyvos taikymo ir veiksmingumo. - Biologinė įvairovė atokiausiuose regionuose, taip pat užjūrio šalyse ir teritorijose. Komisija ir kai kurios valstybės narės kuria savanorišką gamtos apsaugos programą „BEST“, skirtą atokiausiems regionams, užjūrio šalims ir teritorijoms, kuriuose yra susiformavusios vienos turtingiausių biologinės įvairovės sistemų planetoje, tačiau kuriems netaikomi ES gamtos teisės aktai. 2. Išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas plačiau ES kaimo vietovėse Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) – tai didžiausią poveikį kaimo vietovių biologinei įvairovei turinti politikos priemonė. 2009 m. atliktas šios politikos būklės patikrinimas. Atliekant patikrinimą buvo iš dalies pakeisti pagal kompleksinį paramos susiejimą numatyti geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartai. Vienas iš sprendimų, turėjusių neigiamą poveikį biologinei įvairovei, buvo reikalavimo atidėti žemę panaikinimas. Žemės atidėjimo reikalavimas, kuris BŽŪP nustatytas 1988 m. ir tapo privalomu 1992 m., buvo labai naudingas saugant ir didinant biologinę įvairovę. Tačiau atliekant politikos būklės patikrinimą padaryta ir kitų biologinei įvairovei svarbių ir naudingų pakeitimų: - nustatyta, kad biologinės įvairovės klausimas – vienas iš penkių naujų BŽŪP uždavinių, - nustatytas naujas neprivalomas buveinių kūrimo ir (arba) išsaugojimo geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartas, - nustatytas naujas privalomas apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimo standartas, - iš pirmojo BŽŪP ramsčio daugiau lėšų pervesta į antrąjį (taikant moduliavimą) – taip biologinei įvairovei skirta papildomų lėšų. Priimtos naujos direktyvos dėl vietinių daržovių populiacijų ir veislių, kurioms gresia genetinė erozija ir kurios natūraliai prisitaikę prie vietos ir regiono sąlygų[11]. Kiti svarbūs klausimai - Energetika. Padaryta pažangos nustatant skystiesiems biodegalams ir įgyvendinant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą[12] taikomus tvarumo kriterijus, siekiant išvengti neigiamo poveikio ES ir pasaulio biologinei įvairovei. - Vanduo. Pagal Vandens pagrindų direktyvos[13] 13 straipsnį 2009 m. gruodžio mėn. – 2010 m. kovo mėn. valstybės narės priėmė ir pateikė Komisijai upių baseinų valdymo planus. Šiuo metu Komisija atlieka išsamų planų vertinimą. Minėti planai turėtų padėti vykdyti įpareigojimą iki 2015 m. užtikrinti gerą ekologinę vandens būklę. - Miškas. 2010 m. priimta Komisijos miškų žalioji knyga, kuria pradėtos diskusijos dėl galimo ES požiūrio į miškų apsaugą ir informavimą apie juos, atsižvelgiant į klimato kaitą[14]. - Dirvožemis. ES dar negalėjo pasiekti susitarimo ir priimti dirvožemio apsaugos pagrindų direktyvos, kurioje dėmesys būtų skiriamas pagrindiniams dirvožemiui kylantiems pavojams ir kuri turėtų labai didelę reikšmę saugant dirvožemio biologinę įvairovę ir taip padėtų stabdyti biologinės įvairovės mažėjimą. 3. Išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas platesnėje ES jūrų aplinkoje Komisija rengiasi priimti sprendimą dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų ir taip žengti labai svarbų žingsnį įgyvendinant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kurios vienas iš pagrindinių tikslų – išsaugoti jūrų biologinę įvairovę. Šios direktyvos įgyvendinimui užtikrinti bus taikoma bendra valstybių narių ir Komisijos strategija, pagal kurią, be kita ko, dėmesys bus skiriamas duomenų valdymui ir stebėsenos veiklai. Žuvininkystės srityje 2009 m. Komisija priėmė žaliąją knygą „Bendrosios žuvininkystės politikos reforma“[15], kurioje pripažįstami šios politikos įgyvendinimo trūkumai, dėl kurių 88 % Bendrijos išteklių sužvejota viršijant didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį (angl. Maximum Sustainable Yield , MSY) ir 46 % – viršijant saugias biologines ribas, o tai reiškia, kad ištekliai gali nebeatsikurti. Ši išvada padaryta nepaisant ankstesnės 2002 m. Bendrosios žuvininkystės politikos reformos, per kurią įdiegta nemažai naujovių, visų pirma ekosistemoms nežalingas ilgalaikis išteklių valdymas. Žalioji knyga – tai pirmasis žingsnis įgyvendinant visapusę Bendrosios žuvininkystės politikos reformą, kuri turi būti baigta 2012 m. Todėl bus svarbu atsižvelgti į 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasaulio viršūnių susitikime dėl tvaraus vystymosi pasiektą ES įsipareigojimą iki 2015 m. užtikrinti, kad išsekę ištekliai būtų žvejojami neviršijant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio. Kiti svarbūs klausimai - Integruota jūrų politika. Komisijos paskelbtoje integruotos ES jūrų politikos pažangos ataskaitoje[16] patvirtinama, kad Jūrų strategijos pagrindų direktyva yra integruotos ES jūrų politikos aplinkosaugos ramstis. Direktyva nustatomas sėkmingo visos jūrų veiklos vystymo pagrindas, tinkamai atsižvelgiant į tos veiklos bendrą poveikį. 4. Siekti, kad Europos Sąjungos regioninė ir teritorinė plėtra labiau atitiktų biologinės įvairovės poreikius Sanglaudos politikos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu dėmesys tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai skiriamas biologinės įvairovės išsaugojimui. Valstybės narės biologinei įvairovei ir gamtos apsaugai skatinti (įskaitant „Natura 2000“) iš viso skyrė apie 2,7 mlrd. EUR. Turizmo srityje dar 1,1 mlrd. EUR skirti gamtos turtams populiarinti ir 1,4 mlrd. EUR – gamtos paveldui apsaugoti ir plėsti; į abu šiuos sanglaudos politikos biudžeto punktus įtraukti gamtai ir biologinei įvairovei skirti projektai. Todėl galima teigti, kad apie 1,5 % visų 2007–2013 m. sanglaudos politikai skiriamų lėšų tiesiogiai skiriama biologinės įvairovės politikos įgyvendinimui. Be to, gamtai ir biologinei įvairovei gali būti naudingos ir kitos svarbios investicijos aplinkos srityje, pavyzdžiui, investicijos į nuotekų valymą ir gamtinio pavojaus rizikos prevenciją, taip pat investicijos tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo srityje[17], įskaitant atokiausiuose regionuose. Visos valstybės narės, išskyrus dvi, gamtai ir biologinei įvairovei skyrė lėšų, nors šių lėšų ir bendrųjų asignavimų santykis įvairiose šalyse skiriasi. Septynios valstybės narės daugiau nei 2 % skirtųjų lėšų ketina panaudoti pagal kategorijas, susijusias su biologine įvairove. Be to, iš 2010 m. strateginės ataskaitos[18] matyti, kad kai kurioms valstybėms narėms sunku panaudoti gamtos ir biologinės įvairovės apsaugai skirtas lėšas. Kitas svarbus klausimas - Žalioji infrastruktūra. Komisija ir Taryba pabrėžė „Žaliosios infrastruktūros“[19] vystymo ir investicijų į ją klausimą. Komisija remia keitimąsi gerąja patirtimi, nes jis sudaro ES žaliosios infrastruktūros strategijos, kuri bus parengta po 2010 m.[20], pagrindą. 5. Pastebimai sumažinti invazinių svetimų rūšių ir svetimų genotipų poveikį ES biologinei įvairovei 2008 m. komunikatas „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“[21] išprovokavo suinteresuotųjų šalių ir Europos institucijų diskusijas. 2009 m. birželio mėn. Aplinkos taryba paragino sukurti veiksmingą strategiją, kuri padėtų pašalinti esamus ES lygmens trūkumus, atsižvelgiant į visus politikos variantus. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas paragino rengti teisės aktus. Šiuo metu Komisija rengia ES invazinių rūšių strategiją. B. 2-oji POLITIKOS SRITIS. ES ir pasaulio biologinė įvairovė Tikslai 6. Pastebimai sustiprinti tarptautinio biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų valdymo veiksmingumą Po 2008 m. įvykusio Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvencijos (JT BĮK) šalių konferencijos 9-ojo susitikimo Komisija sutelkė pastangas siekdama užtikrinti, kad būtų įgyvendinti įvairiose srityse – pradedant miškų biologine įvairove ir saugomomis teritorijomis ir baigiant jūrų saugomais rajonais – prisiimti įsipareigojimai, pasiruošti 2010 m. spalio mėn. vyksiančiam JT BĮK šalių konferencijos 10-ajam susitikimui ir taip užtikrinti sėkmingus rezultatus. Nuo to, kaip pavyks spręsti tris pagrindinius JT BĮK šalių konferencijos 10-ojo susitikimo darbotvarkės klausimus – pasiekti susitarimą dėl atnaujinto ir persvarstyto 2011–2020 m. konvencijos strateginio plano, dėl protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningai bei lygiateisiškai dalytis nauda, gaunama naudojant genetinius išteklius ir spręsti įsipareigojimo finansuoti pasaulio biologinės įvairovės išsaugojimo veiksmus klausimą, – labai priklausys tarptautinės bendruomenės gebėjimas spręsti biologinės įvairovės uždavinį. Nepaisant nuolatinių aktyvių ES pastangų stiprinti tarptautinius įsipareigojimus biologinės įvairovės srityje, pasaulinis tikslas – iki 2010 m. gerokai sumažinti pasaulio biologinės įvairovės nykimą – nebuvo pasiektas[22]. Tai pažymima naujame pranešime dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Trečiojoje pasaulio biologinės įvairovės apžvalgoje (angl. Third Global Biodiversity Outlook , GBO3), prie kurios išleidimo 2010 m. prisidėjo EB remiamos pasaulinės Partnerystės biologinės įvairovės rodiklių klausimu iniciatyvos šalys. Kiti svarbūs klausimai - Didysis aštuonetas (G-8). 2009 m. balandžio mėn. vykusiame G-8 susitikime, kuriam pirmininkavo Italija ir aktyviai dalyvavo G-8 priklausančios ES valstybės narės ir Komisija, priimtas plačių užmojų biologinei įvairovei skirtas dokumentas „Siracusa Carta“, kuriame išdėstomi pasaulinio masto prioritetiniai veiksmai. Akviloje vykusio G-8 aukščiausio lygio susitikimo pareiškimu G-8 valstybės taip pat įpareigojamos, be kita ko, aktyvinti ir plėsti tarptautinę, regioninę, nacionalinę ir vietos lygmens veiklą, kad būtų išsaugota biologinė įvairovė. - ES Tarybos išvados dėl biologinės įvairovės. 2009 m. gruodžio mėn. priimtos Tarybos išvados dėl tarptautinės biologinės įvairovės po 2010 m., kuriose, be kita ko, pabrėžiamas klimato kaitos ir biologinės įvairovės ryšys ir rekomenduojama vystyti ir taikyti ekosistemoms nežalingus prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo metodus. - Teminė aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programa (angl. Environment and Natural Resources Thematic Programme , ENRTP) 2010 m. EB metinėje veiksmų programoje 1 mln. EUR numatoma skirti JT BĮK sekretoriato veiklai įgyvendinant BĮK šalių konferencijos 10-ojo susitikimo sprendimus ir dar 1 mln. EUR skirti BĮK darbo programos „Saugomos teritorijos“, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas saugomiems jūrų rajonams, įgyvendinimui remti. - AKR valstybėms skirtas 10-asis Europos plėtros fondas. 2010 m. EB metinėje veiksmų programoje 20 mln. EUR numatoma skirti ilgalaikiam Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno regionų biologinės įvairovės saugojimui ir tausiam naudojimui pagerinti ir šalia saugomų teritorijų gyvenančių žmonių grupių skurdui mažinti. 7. Teikiant ES išorės pagalbą pastebimai sustiprinti paramą, skiriamą biologinei įvairovei ir ekosistemų funkcijoms išsaugoti 2008 m. Biologinės įvairovės veiksmų plano vertinime nurodyta, kad 2003–2006 m. vidutinė metinė ES valstybių narių išorės pagalba biologinei įvairovei išsaugoti sudarė apie 740 mln. EUR, t. y. 48 % visos su biologine įvairove susijusios pagalbos vystymuisi. Šiuo metu atnaujinami 2007–2009 m. duomenys. Komisija duomenis apie savo įnašą atnaujins prieš BĮK šalių konferencijos 10-ąjį susitikimą. Europos Komisijos valdomo išorės veiksmų portfelio bendra 2007–2009 m. laikotarpio įsipareigojimų suma, skirta su biologine įvairove susijusiai veiklai, sudarė apie 325 mln. EUR. Kiti svarbūs klausimai - Pasaulio aplinkos fondas (PAF) 2010 m. pavasarį bendras paketas 4-ajam PAF papildyti padidintas 34 %. Todėl biologinei įvairovei skirtas paketas padidėjo 28 %. Tai pavyko pasiekti daugelio ES valstybių narių papildomomis pastangomis. - Poveikio aplinkai vertinimas. Neseniai atlikus dvišalių ir daugiašalių vystymosi agentūrų aplinkos vertinimo tvarkos peržiūrą[23] paaiškėjo, kad nors visos peržiūroje dalyvavusios ES valstybių narių vystymosi agentūros savo veiklos procedūrose iš dalies atsižvelgia į aplinkos vertinimą, skirtingose šalyse taikomi skirtingi metodai ir skiriasi griežtumo lygis. - Teminė aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programa Teminės aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programos laikotarpio vidurio peržiūros išvadose teigiama, kad programa buvo įgyvendinta tiksliai laikantis jos tikslų, įskaitant ir biologinės įvairovės apsaugą. Peržiūroje taip pat raginama įgyvendinant teminę aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programą įgytą įdirbį geriau panaudoti įgyvendinant pagrindines geografines programas. Antrasis teminės aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programos etapas bus įgyvendinamas 2011–2013 m. Per jį siūloma padidinti biologinei įvairovei skiriamą finansavimą. - ES darbuotojų mokymai biologinės įvairovės srityje. Pradėti rengti ES delegacijų ir valstybes kuruojančių centrinių skyrių darbuotojų mokymai siekiant prisidėti prie informavimo apie biologinę įvairovę trečiosiose valstybėse veiklos skatinimo. 8. Pastebimai sumažinti tarptautinės prekybos poveikį pasaulio biologinei įvairovei ir ekosistemų funkcijoms Didžiausią neigiamą poveikį biologinei įvairovei turi neteisėta prekyba nykstančių rūšių gyvaisiais organizmais. ES vaidina labai svarbų vaidmenį Nykstančių rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (angl. Convention on International Trade in Endangered Species , CITES) įgyvendinimo veikloje – 2010 m. kovo mėn. Dohoje vykusiame 15-ame Konvencijos šalių konferencijos susitikime ji pritarė, kad būtų priimti svarbūs sprendimai. Tačiau šalims nepavyko sutarti dėl jūrinių rūšių išsaugojimo, tarp jų ir simbolinę reikšmę turinčiu paprastųjų tunų atveju. ES ir toliau visapusiškai dalyvauja derybose dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir dalytis nauda tarptautinio režimo, siekdama, kad jis būtų nustatytas per 2010 m. spalio mėn. vyksiantį BĮK šalių konferencijos 10-ąjį susitikimą. Kiti svarbūs klausimai - Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (angl. Forest Law Enforcement, Governance and Trade , FLEGT) 2009 m. lapkričio mėn. ratifikuotas pirmasis savanoriškas partnerystės susitarimas su Gana. Šiuo metu derybos dėl FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo vyksta su Malaizija, Indonezija, Liberija ir Centrinės Afrikos Respublika. Baigiama sudaryti susitarimus su Kamerūnu ir Kongu. - Neteisėta medienos ruoša. 2010 m. liepos mėn. Europos Parlamentas pritarė reglamentui, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai ir kuriuo siekiama iš ES rinkos pašalinti neteisėtai paruoštą medieną. Tikimasi, kad reglamentas bus priimtas iki 2010 m. pabaigos. - Tvarumo poveikio vertinimai. Ir toliau vienas iš svarbiausių uždavinių – užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos prekybos susitarimų tvarumo poveikio vertinimuose pateiktos rekomendacijos. C. 3-oji POLITIKOS SRITIS. Biologinė įvairovė ir klimato kaita Tikslas 9. Padėti užtikrinti, kad biologinė įvairovė prisitaikytų prie klimato kaitos ES ir toliau pabrėžė, kad tarp biologinės įvairovės ir klimato kaitos esama svarbių sąsajų, ir tai vis daugiau atsispindi formuojant politiką. 2009 m. gruodžio mėn. ir 2010 m. kovo mėn. Tarybos išvadose aiškiai pripažįstama, kad tais atvejais, kai reikia padėti šalims prisitaikyti prie klimato kaitos, biologinė įvairovė atlieka daugelį funkcijų, kurios užtikrinamos taikant technologinius sprendimus, bet dažnai su tuo susijusios sąnaudos gerokai mažesnės. Todėl saugant ir atkuriant biologinę įvairovę sudaromos tam tikros ekonomiškai naudingos sąlygos švelninti klimato kaitą arba prie jos prisitaikyti. 2009 m. gruodžio mėn. išvadose rekomenduojama vystyti ir taikyti ekosistemoms nežalingus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos metodus. Kiti svarbūs klausimai - Baltoji knyga dėl prisitaikymo prie klimato kaitos [24]. 2009 m. priimtoje baltojoje knygoje pabrėžiama ekosistemos vientisumo išsaugojimo bei atkūrimo ir žaliosios infrastruktūros vystymo svarba. - Kopenhagos susitarimas. Atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. vykusios JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių Kopenhagos susitarimą, visų pirma į pramoninių valstybių finansinės paramos nuostatas, Komisija aiškinasi, kaip padidinti biologinės įvairovės teikiamą bendrą naudą. - Dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas (angl. Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation , REDD). Remdamasi 2008 m. komunikatu dėl miškų naikinimo, ES ragina ne vėliau kaip iki 2030 m. sustabdyti visuotinį miškų plotų nykimą, o iki 2020 m. sumažinti bendrą atogrąžų miškų kirtimą bent 50 %, palyginti su dabartiniu lygmeniu. REDD yra pagrindinė šiam tikslui įgyvendinti skirta priemonė, kuri būtų naudinga klimatui ir biologinei įvairovei. Vienas iš svarbiausių ES tikslų – siekti, kad per 2010 m. gruodžio mėn. Kankune vyksiančią Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją būtų pasiektas susitarimas dėl REDD. - Europos Komisijos Pasaulinis kovos su klimato kaita aljansas , be kita ko, teikia paramą prisitaikymo priemonėms mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir mažose besivystančiose salų valstybėse. Keliuose projektuose didžiausias dėmesys skiriamas ekosistemoms nežalingiems metodams, tokiems kaip šlapžemių ir pakrančių ekosistemų atkūrimui. D. 4-oji POLITIKOS SRITIS. Žinių bazė Tikslas 10. Pastebimai sustiprinti ES ir pasaulinę žinių apie biologinės įvairovės išsaugojimą ir tvarų naudojimą bazę Per pastaruosius dvejus metus tiek ES, tiek vėliau pasaulio mastu padaryta svarbios pažangos plečiant žinių apie biologinę įvairovę ir ekosistemos paslaugas bazę. Kiti svarbūs klausimai - ES biologinės įvairovės bazinio lygio scenarijus. 2010 m. birželio mėn. Europos aplinkos agentūra pristatė 2010 m. ES biologinės įvairovės bazinio lygio scenarijų ir susijusius ES ir pasaulio biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų būklės rodiklius (angl. Biodiversity Baseline and related indicators , SEBI). - Europos biologinės įvairovės informacinė sistema (angl. Biodiversity Information System for Europe , BISE). 2010 m. birželio mėn. Komisija ir Europos aplinkos agentūra pradėjo naudoti Europos biologinės įvairovės informacinę sistemą. Tai pirmasis interneto portalas, kuris naudojamas kaip bendra visų duomenų ir informacijos apie ES biologinę įvairovę prieiga. - Bendrosios programos ir Europos mokslinių tyrimų erdvė. Vykdant inovacinių mokslinių tyrimų veiklą dirvožemio, jūrų, sausumos ir gėlo vandens biologinės įvairovės srityse išvystytos naujos žinios, supratimas ir gebėjimai turimas žinias panaudoti formuojant politiką ir valdymo sistemą. - Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosistemų platforma (angl. Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, IPBES). 2010 m. birželio mėn. tarptautinė bendruomenė pasaulio lygmeniu sutarė sukurti Tarpvyriausybinę mokslinę politinę biologinės įvairovės ir ekosistemų platformą, siekdama, kad ji sulauktų tokio pat pasisekimo, kokio sulaukė Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija. IPBES sukurti pasiūlė ir pagrindine jos sukūrimo šalininke buvo ES. - Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika (angl. The Economics of Ecosystems and Biodiversity , TEEB). Įgyvendinant 2007 m. G-8 valstybių susitarimą dėl Potsdamo iniciatyvos, pradėtas tyrimas „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“, kurio tikslas – rasti biologinės įvairovės apsaugai skirtų ekonominių argumentų. Iš pat pradžių vienu iš pagrindinių TEEB finansuotojų buvo Komisija. Nuo 2008 m. paskelbta daug kitų TEEB rezultatų, įskaitant visų pirma 2009 m. ir 2010 m. atitinkamai paskelbtus „TEEB atsakingiems pareigūnams“ ir „TEEB verslui“. Visas TEEB ataskaitas planuojama baigti 2010 m. spalio mėn.[25] E. KETURIOS PAGRINDINĖS PAGALBINĖS PRIEMONĖS 1. Tinkamo finansavimo užtikrinimas Svarbiausiu Bendrijos „Natura 2000“ ir ES biologinei įvairovei skiriamo finansavimo šaltiniu išlieka Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (visų pirma finansavimas pagal 2 kryptį). Kiti svarbūs Bendrijos finansavimo šaltiniai – Europos regioninės plėtros fondas ir Europos žuvininkystės fondas. Vis dar nepavyksta sukurti suderintos metodikos, pagal kurią būtų galima nustatyti, kiek Bendrijos finansavimo valstybės narės panaudoja gamtai ir biologinei įvairovei, todėl sunku gauti visiškai patikimus duomenis. Ši problema turi būti sprendžiama. Patenkinama tik 20 % saugomų teritorijų, įskaitant Europos „Natura 2000“ tinklą, valdymo bendro finansavimo poreikių[26]. 2004 m. apskaičiuota, kad 25 ES valstybėse narėse „Natura 2000“ valdymui kasmet reikėtų skirti 6,1 mlrd. EUR[27]. Šie ankstesni apskaičiavimai iš esmės patvirtinami valstybių narių pateikta informacija pagrįstu naujausiu vertinimu. Todėl EB įsipareigojo kartu su valstybėmis narėmis įvertinti ekonominę ir socialinę naudą, taip pat dabartines išlaidas ir tikrąjį „Natura 2000“ finansavimo poreikį. Tuo tikslu sukurta informacinių technologijų priemonė. Rengiant 2020 m. ES biologinės įvairovės strategiją, atliekami platesnių biologinės įvairovės poreikių, neapsiribojančių „Natura 2000“, apskaičiavimai. Kiti svarbūs klausimai - „Natura 2000“. Teritorijų valdymo planai. Kadangi šios priemonės yra nepakankamai išvystytos, ir toliau negalima užtikrinti tinkamo „Natura 2000“ tinklo finansavimo. - LIFE+. Nors pagal „LIFE+“ finansinę priemonę gamtai ir biologinei įvairovei skiriama mažiau lėšų nei iš kitų finansavimo srautų, 2007–2013 m. gamtai ir biologinei įvairovei tiesiogiai skirta apie 836 mln. EUR. 2. ES sprendimų priėmimo proceso ir įgyvendinimo stiprinimas Anksčiau Komisija buvo nurodžiusi, kad įgyvendinimo trūkumai galėjo būti viena iš priežasčių, dėl kurių ES nepavyko pasiekti savo 2010 m. biologinės įvairovės tikslo. Komisija aktyviai šalina pagrindinius įgyvendinimo trūkumus. Kiti svarbūs klausimai - Aplinkos teisė. 2008 m. priimtas Komunikatas dėl Europos bendrijos aplinkos teisės įgyvendinimo[28], kurio tikslas – parodyti, kaip įvairiai derinant naujoviškas priemones galėtų būti geriau įgyvendinta ES aplinkos teisė. - Europos aplinkos institucijų tinklas (angl. European Network of Environmental Authorities , ENEA). 2009 m. ENEA (Komisijos įkurtas tinklas, kurį sudaro su struktūrinių fondų programomis dirbantys valstybių narių ekspertai) nariai įkūrė specialią biologinei įvairovei skirtą darbo grupę. - Ataskaitų pagal biologinės įvairovės veiksmų planą (angl. Biodiversity Action Plan , BAP) teikimas. Nors biologinės įvairovės veiksmų planas ir jame nurodyti ataskaitų teikimo reikalavimai yra neprivalomi, valstybės narės įdėjo daug pastangų, kad pateiktų Komisijai naujausią išsamią informaciją. 3. Partnerystės kūrimas Nacionaliniu ir ES lygmeniu pakartotinai pabrėžta, kad vienas iš sėkmingos biologinės įvairovės politikos reikalavimų – megzti partnerystės ryšius su valstybėmis narėmis, kitomis institucijomis ir suinteresuotosiomis šalimis. Kiti svarbūs klausimai - ES verslo ir biologinės įvairovės platforma. 2010 m. birželio mėn. Komisija sukūrė platformą, kuria siekia padėti verslo įmonėms nustatyti su biologine įvairove susijusią verslo riziką ir galimybes. Šiuo metu siekiama užtikrinti sąveiką su panašiomis nacionalinio lygmens iniciatyvomis. - Europos investicijų banko (EIB) grupė. 2010 m. Komisija įsipareigojo užmegzti partnerystės ryšius su EIB grupe, siekdama sukurti naujoviškas biologinei įvairovei skirtas finansines priemones. 4. Visuomenės švietimas, informavimas ir dalyvavimo skatinimas ES ir toliau stengėsi informuoti visuomenę apie biologinės įvairovės svarbą ir rasti argumentų, kodėl reikia saugoti biologinę įvairovę. Kiti svarbūs klausimai - Eurobarometras. 2010 m. Komisija atliko Eurobarometro apklausą apie biologinę įvairovę[29]. Du trečdaliai ES piliečių žinojo terminą „biologinė įvairovė“. Tačiau tik 38 % teigė žiną šio termino reikšmę, o 8 iš 10 respondentų niekada nebuvo girdėję apie „Natura 2000“. - ES biologinės įvairovės kampanija. 2010 m. sausio mėn. pradėta svarbi kampanija[30], kuria siekiama užsitikrinti visuomenės paramą imantis veiksmų biologinės įvairovės mažėjimui sustabdyti. - Žalioji savaitė. Visa „Žalioji savaitė 2010“ buvo skirta biologinei įvairovei, siekiant ir toliau didinti suinteresuotųjų šalių sąmoningumą ir pakviesti jas imtis veiksmų. F. STEBĖSENA Be anksčiau pažymėtos svarbios pažangos (ES biologinės įvairovės bazinio lygio scenarijus, BISE), daugiau pastangų dedama vykdant mokslinių tyrimų ir stebėsenos veiklą, kad būtų panaikintos pagrindinės žinių spragos ir surinkta žinių apie nežinomus biologinės įvairovės būklės kriterijus. Kiti svarbūs klausimai - Trūkstamų žinių analizė. Europos aplinkos agentūra ketina paskelbti tokią analizę, visų pirma susijusią su ekosistemų ir ekosistemų paslaugų rodikliais. - „Biosoil“. 2009 m. ES užbaigė šį pagal „Forest Focus“ reglamentą[31] bendrai finansuotą parodomąjį projektą, kurio tikslas buvo stebėti miškų dirvožemio biologinę įvairovę. - „Natura 2000“ žiūryklė. 2010 m. EB pristatė sąveikos priemonę – „Natura 2000“ žiūryklę, – kuria naudodamiesi naudotojai gali nustatyti „Natura 2000“ teritorijų padėtį ir susipažinti su susijusia informacija. - Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (angl. Global Monitoring for Environment and Security , GMES). Įgyvendinant šią iniciatyvą, kurios pirmasis etapas prasidės 2011 m., bus teikiami Žemės stebėjimo duomenys ir išvestiniai informacijos produktai ir taip bus padedama vykdyti jūrų ir sausumos stebėsenos veiklą. IšVADOS Nepaisant svarbios pažangos, padarytos įgyvendinant Biologinės įvairovės veiksmų planą, bendras tikslas sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ES iki 2010 m. pabaigos nepasiektas, taip pat nepasiektas ir pasaulinis tikslas. Per pastaruosius dvejus metus padaryta nemažai (nors ir nepakankamai) pažangos: - toliau vykdyta „Natura 2000“ teritorijų atranka ir užtikrinta veiksmingesnė jų apsauga; - tobulinta žinių bazė; - nustatyti kiti biologinės įvairovės ir klimato kaitos ryšiai, taip pat pabrėžta integruotų metodų teikiama bendra nauda. Be to, šios atskaitos rezultatai patvirtina Komisijos komunikate dėl politikos po 2010 m. pasirinkčių nustatytus trūkumus[32]. Daugiau reikia nuveikti siekiant: - biologinės įvairovės klausimus integruoti į kitų sektorių politikos kryptis; - sudaryti sąlygas gauti būtiną finansavimą; - panaikinti esamas politikos spragas. Komisija rengia būsimą ES biologinės įvairovės politikos sistemą. Šiame darbe bus galima pasinaudoti vertingais šio 2010 m. biologinės įvairovės veiksmų plano vertinimo rezultatais. Bus reikalingi tolimesni įvairiais lygmenimis – tarptautiniu, ES, nacionaliniu ir regioniniu – įgyvendinami veiksmai. Vis dar aktualus ES biologinės įvairovės veiksmų plane išdėstytas požiūris, pagal kurį visi sektoriai turi dalytis įgyvendinimo atsakomybe ir turi būti įgyvendinamos partnerystės su valstybėmis narėmis iniciatyvos. Be to, akivaizdu, kad reikės apsvarstyti iki šiol nustatytus biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo trūkumus ir nesugebėjimą pasiekti 2010 m. biologinės įvairovės tikslo, kad ES ir pasaulio lygmeniu būtų galima sėkmingai įgyvendinti 2020 m. tikslą. [1] COM (2006) 216. [2] COM (2008) 864 galutinis. [3] COM (2010) 4 galutinis. [4] EUCO 7/10 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/113591.pdf. [5] COM (2010) 2020. [6] Interneto svetainė http://biodiversity.europa.eu/countries_and_networks. [7] http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline/. [8] http://www.rubicode.net. [9] http://gbo3.cbd.int/. [10] Pasaulio ekologinio pėdsako tinklas, 2010 m. [11] Direktyvos 2008/62/EB ir 2009/145/EB. [12] Direktyva 2009/28/EB. [13] Direktyva 2000/60/EB. [14] COM (2010) 66 galutinis. [15] COM (2009) 163. [16] SEC (2009) 1343. [17] http://www.surf-nature.eu/index.php?id=2. [18] COM (2010) 110 ir SEC (2010) 360 galutinis. [19] Žalioji infrastruktūra – tai gamtinių teritorijų, įskaitant žemės ūkio paskirties žemę, žaliuosius kelius, pelkes, parkus, miškų draustinius, vietos augalų bendrijas ir jūrų teritorijas, kurios natūraliai reguliuoja audrų srautus, temperatūrą, potvynių riziką ir vandens, oro bei ekosistemų kokybę, jungiamasis tinklas. [20] COM (2010) 4 galutinis. [21] COM (2008) 789 galutinis. [22] Trečioji pasaulio biologinės įvairovės apžvalga. [23] „Aplinkos vertinimo santraukų rinkinys. Dvišalės ir daugiašalės vystymosi agentūros ir, Paramos vystymuisi komiteto Paramos aplinkosaugai ir vystymuisi darbo grupės vardu, Kanados tarptautinė vystymosi agentūra: http://www.acdi-cida.gc.ca/acdi-cida/acdi-cida.nsf/en/REN-218131217-PEH. [24] COM (2009) 147 galutinis. [25] TEEB, www.teebweb.org. [26] TEEB, 2009 m. [27] COM (2004) 431. [28] COM (2008) 2876. [29] Flash Eurobarometer Series No. 290 , http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_290_en.pdf. [30] http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/campaign/index.htm. [31] 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje ( Forest Focus ). [32] COM (2010) 4.