/* KOM/2010/0714 galutinis */ KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl naminių bičių sveikatos





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.6 KOM(2010) 714 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl naminių bičių sveikatos KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl naminių bičių sveikatos I. Įžanga ES naminių bičių populiacijai ( Apis mellifera ) priskiriamas svarbus vaidmuo tiek kalbant apie apdulkinimą, tiek apie medaus ir kitų bitininkystės produktų gamybą. Todėl ES nustatė tam tikras suderintas taisykles bičių sveikatai saugoti ir prižiūrėti, o valstybės narės gali reglamentuoti kitus bitininkystės ir su ja susijusios veiklos aspektus. Kitose nereglamentuojamosiose srityse, pvz., naudojant gerąją bitininkystės patirtį ir gaires, veiklos imasi patys bitininkai ir jų asociacijos. Tokia sudėtinga sistema dešimtmečiais veikė sėkmingai. Tačiau neseniai Europos Sąjungos ir kitose šalyse buvo pranešta apie padidėjusį bičių mirtingumą. Svarbu imtis aktyvių veiksmų bičių sveikatai saugoti, atsižvelgiant į bitininkystės ypatumus, įvairius susijusius subjektus ir proporcingumo bei subsidiarumo principus. 2007 m. priimta Europos Sąjungos gyvūnų apsaugos strategija (2007–2013 m. „Prevencija geriau už gydymą“[1]), o 2008 m. – veiksmų planas[2], kuriame pagrindiniai veiksmai suskirstyti pagal keturis ramsčius: ( prioritetinių ES lygmens veiksmų nustatymas; ( šiuolaikiška ES gyvūnų sveikatos apsaugos sistema; ( geresnė prevencija ir pasirengimas krizėms ir ( mokslas, inovacijos ir moksliniai tyrimai. Du pagrindiniai strategijos principai – partnerystė ir komunikacija su suinteresuotosiomis šalimis. Taip pat tiriamos neįstatyminės iniciatyvos skatinti augintojų atsakomybę už ligas ir geriau juos apie šias ligas informuoti. Remdamosi strategija, bičių sveikata ES susirūpinusios bitininkų organizacijos neseniai paragino šiam klausimui skirti daugiau dėmesio. 2008 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas taip pat priėmė rezoliuciją dėl bitininkystės sektoriaus padėties[3]. Tai paskatino Komisiją imtis konkrečių priemonių ir užtikrinti, kad tos priemonės būtų koordinuojamos. Komisija jau ėmėsi keleto iniciatyvų bitininkystės sektoriaus problemoms spręsti ir yra suplanavusi kitas. Šio komunikato tikslas – paaiškinti pagrindinius su bičių sveikata susijusius klausimus ir pagrindines priemones , kurių Komisija ketina imtis jiems spręsti. Šis komunikatas turėtų būti tolesnių diskusijų su Europos Parlamentu, Taryba ir valstybių narių valdžios institucijomis bei suinteresuotosiomis šalimis pagrindas. Visa tai turėtų padėti nustatyti, kokių tolesnių ES lygmens priemonių gali prireikti . II. ES bitininkystės sektorius Bitininkystė yra plačiai paplitusi ES ir vykdoma tiek kaip profesinė (daugiau kaip 150 avilių turintys bitininkai), tiek kaip laisvalaikio veikla. ES yra apie 700 000 bitininkų, kurių 97 proc. yra neprofesionalūs ir turi apie 67 proc. visų ES avilių. Medaus gamyba apytikriai sudaro beveik 200 000 tonų. Bitininkystė taip pat susijusi su kitų produktų, pvz., vaško, bičių pienelio, pikio ir kt., gamyba. Bitės, kaip ir kiti vabzdžiai ir organizmai, yra svarbios apdulkinimui. Šio sektoriaus nagrinėtini veiksniai – tai įvairios bitininkystės rūšys (profesionali ar laisvalaikio bitininkystė, stacionarieji ar mobilieji bitynai, sezoninis avilių perkėlimas į naujas vietas), dideli skirtumai kalbant apie bičių sveikatą ir technologijas, palyginti su tokiais gyvūnais kaip galvijai, naminiai paukščiai ir kt., skirtingi regionai (klimatas, tradicinė arba vietos gamyba) ir ligų paplitimas. Dėl pirmiau aprašyto ypatingo bitininkystės sektoriaus pobūdžio atsiranda įvairūs poreikiai, metodai, nuomonės ir praktika. III. Bičių sveikatai poveikį darantys veiksniai Per praėjusį dešimtmetį bitininkystės sektoriui įvairiose pasaulio šalyse poveikį darė keletas sveikatos problemų. Visų pirma, pastaraisiais metais buvo ne kartą pranešta apie padidėjusį bičių mirtingumą ES ir kitose šalyse. Dėl tokių pranešimų visame pasaulyje kilo stiprus susirūpinimas, tačiau atliktais moksliniais tyrimais nepavyko nustatyti tikslios tokio padidėjusio mirtingumo priežasties ir masto. Bičių sveikata priklauso nuo įvairaus pobūdžio veiksnių: bakterinių, virusinių, parazitinių ir kt. priežasčių, turimų atitinkamų gydymo priemonių, invazinių rūšių ir aplinkos pokyčių. Taip pat reikia atsižvelgti į žemės ūkyje naudojamus pesticidus, kad bent būtų galima išsiaiškinti, kokį poveikį jie gali daryti bičių sveikatai. Nors kol kas nerasta įrodymų, kad egzistuotų genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) ir bičių sveikatos ryšys, Komisija nesiliaus atidžiai stebėjusi tos srities raidos. IV. ES gyvūnų sveikatos apsaugos sistema, skirta bitėms (1) Esami bičių sveikatos apsaugai taikomi ES gyvūnų sveikatos reikalavimai Galiojančiuose teisės aktuose[4] nustatyti gyvūnų sveikatos sertifikatai ir bičių judėjimui iš vienos valstybės narės į kitą taikomi reikalavimai. Minėti reikalavimai skirti bičių ligų, kaip antai amerikinis ir europinis puvinys, mažasis avilių vabalas ir Tropilaelaps erkė, galinčių išplisti bitėms judant, profilaktikai ir kontrolei. Mažasis avilių vabalas ( Aethina tumida ) ir Tropilaelaps erkė yra Europos Sąjungai nebūdingos ligos. Todėl apie šias ligas pranešti privaloma, kad įvykus protrūkiui valstybės narės galėtų nedelsdamos imtis priemonių. Tačiau minėti reikalavimai netaikomi svarbiam bičių parazitui ( Varroa ), kuris yra aptinkamas ir plačiai paplitęs ES, nes ribojant bičių judėjimą tokio ligos sukėlėjo išplitimas nebūtų apribotas, tačiau bitininkams tai būtų didelė našta. Kitų ligų, kurios ES laikomos endeminėmis, atveju elgiamasi panašiai. Valstybėms narėms skiriama finansinė parama kovoti su, inter alia , Varroa (žr. X skyrių). (2) Bičių apsauga nuo egzotinių ligų Siekiant išvengti, kad į ES būtų įvežtos egzotinės bičių ligos, iš trečiųjų šalių importuojamoms gyvoms bitėms ir kamanėms taikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai. Jie taikomi nuo 2000 m.[5]. Dėl mažojo avilių vabalo ir Tropilaelaps erkės bitininkystės sektorius tose šalyse, į kurias buvo įvežtos minėtos ligos, patyrė didelių nuostolių, todėl ES importo taisyklėse nustatyta, kad iš trečiųjų šalių gali būti importuojamos tik bitės motinėlės ir kamanių šeimos iš biologiškai saugių patalpų. Minėti reikalavimai buvo nustatyti siekiant mažinti naujų ligų paplitimo ES riziką. Įvežant minėtus gyvūnus į ES, valstybiniai veterinarijos gydytojai, tikrindami veterinarinės pasienio kontrolės postuose, ar laikomasi minėtų gyvūnų sveikatos reikalavimų, atlieka dokumentų, tapatumo ir fizinius tikrinimus. Tokiomis priemonėmis garantuojamas saugus bičių importas, bitininkams užtikrinant genetinius išteklius ir atsižvelgiant į apdulkintojų (visų pirma, šiltnamiuose) reikmes. (3) Gyvūnų sveikatos apsaugos strategija ir bičių sveikata Gyvūnų sveikatos apsaugos strategija skirta nustatyti vieną aiškią gyvūnų sveikatos apsaugos reguliavimo sistemą. Šiuo metu Komisija rengia „ Gyvūnų sveikatos įstatymo “, kuriuo laikui bėgant bus pakeisti dabartiniai veterinarijos teisės aktai (beveik 60 direktyvų ir reglamentų dėl gyvūnų sveikatos sąlygų prekiaujant gyvais gyvūnais ir bei jų produktais ir juos importuojant, ligų kontrolės priemonių, tapatumo nustatymo taisyklių ir kt.), pasiūlymą. Galutinį pasiūlymą planuojama priimti 2012 m. pradžioje. Taip norima supaprastinti dabartinius teisės aktus ir įdiegti labiau prevencinį ligų kontrolės metodą, derantį su naująja strategija. Parengiamuoju naujojo gyvūnų sveikatos įstatymo kūrimo, ypač konsultacijų, etapu, veterinarijos srities atstovai ir bitininkai ne kartą minėjo, kad bičių sveikata yra viena iš sričių, kuriai galėtų būti naudingas tolesnis ES gyvūnų sveikatos teisės aktų derinimas. Komisija vis dar vertina galimą poveikį bičių sektoriui. Tačiau jau dabar atrodo aišku, kad bendras gyvūnų sveikatos įstatymas galėtų būti esminių elementų, kaip antai bendrosios apibrėžtys ir ligų kontrolės bei judėjimo principai ir priemonės, teisinė sistema, o kiti elementai galėtų būti nustatyti deleguotais arba įgyvendinimo aktais. Taip pat galima būtų numatyti, kad, sprendžiant problemas, kurioms ES teisės aktai nėra tinkami, būtų dažniau naudojamasi ES ir (arba) nacionaliniais arba atitinkamo sektoriaus lygmens rekomendaciniais dokumentais. (4) Tinkamų mokslinių ir techninių žinių apie bičių sveikatą poreikis Bitininkystės sektoriaus problemos ir mažėjančios bičių populiacijos priežastys visoje Europoje ir pasaulyje yra sudėtingos ir skirtingos, ir dėl jų, – taip pat dėl tinkamų vaistų bičių ligoms gydyti stygiaus, buvo rimtai susirūpinta. 2009 m. EFSA projektas pavadinimu „Bičių mirtingumas ir priežiūra Europoje“[6] leidžia manyti, kad su bičių populiacijos mažėjimu susiję daug veiksnių. Buvo nagrinėti tokie veiksniai, kaip bičių ligos ir kenkėjai, nuodijimas pesticidais, genetiškai modifikuotų augalų pasėlių poveikis ir su mityba bei klimato sąlygomis susijęs stresas. | Kadangi dar nėra nustatyta tiesioginio priežastinio bičių mirtingumo ir konkrečių medžiagų ar sukėlėjų ryšio, vis dar neaišku, ką reikėtų daryti, norint nustatyti veiksmingas priemones. Nesant duomenų apie stebėsenos veiksmus ir jų rezultatų, neįmanoma suvokti tikrosios padėties. Todėl neįmanoma imtis tinkamų bičių sveikatos apsaugos priemonių. Tačiau aišku, kad sprendžiant šį klausimą priežiūrai tenka svarbus vaidmuo. Pagrindinėse EFSA projekto išvadose nurodyta, kad ES valstybių narių priežiūros sistemos iš esmės yra prastos. Trūksta reprezentatyvių duomenų iš atskirų šalių ir palyginamų ES lygmens duomenų apie šeimų nykimą. Be to, surinkti ES lygmens duomenys nepakankamai standartizuojami ir derinami. Nėra veiksmingos suderintos kontrolės sistemos bičių mirtingumui įvertinti arba kuo geriau joms apsaugoti. Komisija ketina iki 2011 m. pabaigos pradėti vykdyti bandomąją priežiūros programą. | (5) ES etaloninė bičių sveikatos laboratorija (EURL) ES etaloninės laboratorijos (EURL) – pagrindinė gyvūnų sveikatos srities rizikos valdymo priemonė. Jų vaidmuo buvo pripažintas atitinkamuose ES teisės aktuose dėl oficialios kontrolės[7] ir vertikaliosiose direktyvose dėl tam tikrų gyvūnų ligų kontrolės ES priemonių. Siekiant patikimai diagnozuoti ligas ir taikyti būtinas kontrolės ir likvidavimo priemones nepaprastai svarbu atlikti moksliškai patikimus ir vienodus tyrimus. ES etaloninėms laboratorijoms tenka svarbus vaidmuo teikiant mokslinę ir techninę paramą gyvūnų sveikatos srityje ir remiant Komisijos bei valstybių narių veiklą, susijusią su gyvūnų ligų priežiūra, kontrole ir likvidavimu (pvz., viruso tipo nustatymas, ligų stebėsena, specialių tyrimų metodų kūrimas). Taip pat svarbi jų tarptautinė veikla tokiose srityse, kaip analizės metodų standartizavimas. ES gyvūnų sveikatos politikos vertinime[8] buvo pabrėžta, kad „gyvūnų sveikatos laboratorijų tinklai labai prisidėjo siekiant gyvūnų sveikatos politikos tikslų – apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą“. ES gyvūnų sveikatos apsaugos strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu išlaikyti ir toliau tobulinti ES diagnostikos pajėgumus (pvz., finansuoti laboratorijų tinklus). Neseniai ES etaloninės laboratorijos baigė specialų išorinį gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų srities vertinimą, kuris yra strategijos dalis[9]. Viena iš vertinime pateiktų rekomendacijų – įkurti naują ES etaloninę bičių sveikatos laboratoriją[10]. Todėl Komisija ketina patvirtinti ES etaloninę bičių sveikatos laboratoriją, kuri turėtų pradėti veikti iki 2011 m. balandžio mėn. | Šiai ES etaloninei laboratorijai bus pavesta spręsti minėtoje EFSA ataskaitoje nurodytus mokslinius klausimus, taip pat nustatyti pagrindines sąlygas veiksmingoms priežiūros programoms įgyvendinti. Pirmoji ES etaloninės bičių sveikatos laboratorijos užduotis bus teikti techninę paramą minėtai bandomajai priežiūros programai. Finansinė parama šiai laboratorijai bus teikiama iš šiuo metu turimų išteklių. (6) Daugiau žinių apie bičių sveikatą. Programos „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ indėlis Iniciatyvoje „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“[11] bičių sveikatai buvo skirtas dar didesnis dėmesys. | 2010–2011 m. iš viso 160 dalyvių iš visų ES valstybių narių ir septynių ES nepriklausančių šalių susipažino arba susipažins su bičių sveikatos ir bitininkystės aspektais. Per numatytus keturis mokymų kursus bus galimybė susipažinti su ES vidaus prekybai ir importui iš trečiųjų šalių taikomais ES sveikatos reikalavimais. Per jau įvykusius du kursus 79 vyriausybių pareigūnai įgijo naujausių žinių naminių bičių sveikatos problemų supratimui pagilinti. Tikimasi, kad minėtieji pareigūnai imsis aktyvaus vaidmens, kad pagerintų savo šalių kompetentingų institucijų ir susijusių nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens grupių informuotumą bei bendradarbiavimą. V. Aprūpinimas veterinariniais vaistais bitėms Pasak bitininkų asociacijų, trūksta bičių ligoms gydyti leidžiamų naudoti vaistų. Tai bendra problema, kylanti todėl, kad veterinarinių vaistų rinka yra maža, o tikėtina bendrovių investicijų grąža – nedidelė. Tokios mažos rinkos dažnai apibūdinamos kaip retų ligų ir retų gyvūnų rūšių (angl. MUMS) rinkos. Dėl to imtasi įvairių priemonių, visų pirma jų ėmėsi Europos vaistų agentūra[12] [13]. Specialios nuostatos, skirtos skatinti mažas ir vidutines įmones kurti inovacijas ir naujus veterinarinius vaistus, – tai administracinė ir procedūrinė pagalba arba prireikus mokesčių mažinimas, atleidimas nuo mokesčių ar mokesčių mokėjimo atidėjimas[14]. Aprūpinimo veterinariniais vaistais (tai pat skirtais bitėms) klausimas taip pat nagrinėjamas peržiūrint tokių produktų (MUMS) teisinę sistemą. | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę per viešąsias konsultacijas pareikšti savo nuomonę dėl dabartinės teisinės sistemos privalumų ir trūkumų ir pateikė pasiūlymų, kaip ją patobulinti. Gautais atsakymais Komisija pasinaudos rengdama peržiūros poveikio vertinimo projektą ir, prireikus, ruošdama pasiūlymų šiai teisinei sistemai pakeisti projektus. Teisinį pasiūlymą planuojama priimti 2012 m. VI. Maisto saugos aspektai (likučiai meduje) Jeigu valstybėje narėje nėra leidžiamo naudoti veterinarinio vaisto tam tikros rūšies gyvūnams gydyti, vadovaujantis atitinkamais teisės aktais[15], valstybės narės užtikrina, kad būtų priimtos priemonės, kuriomis išimties tvarka veterinarijos gydytojui būtų leidžiama naudoti vaistus ne pagal vaisto naudojimo instrukcijas, laikantis griežtų apribojimų. Ši procedūra vadinama „kaskada“. Nėra aiškių taisyklių dėl medžiagų, naudojamų pagal minėtą „kaskados“ sistemą, didžiausių likučių kiekių (DLK). Dėl to tiek gamintojams (bitininkams ir veterinarijos gydytojams), tiek vartotojams (už maisto saugą atsakingoms kompetentingoms institucijoms ir, galiausiai, vartotojui) kyla teisinis neapibrėžtumas, dėl kurio gali sutrikti medaus vidaus rinkos veikimas. Komisija nustatys taisykles dėl medžiagų, naudojamų pagal minėtą „kaskados“ sistemą, DLK ir dėl kontrolės atskaitos taškų nustatymo. Taip bus lengviau nuosekliai kontroliuoti ES rinkai pateiktus maisto produktus, o ES teisinė sistema galiausiai taps aiškesnė ir tikresnė. | ES taikomi visiškai suderinti reikalavimai dėl importuojamų gyvų gyvūnų ir gyvūninių produktų, taip pat medaus ir kitų bitininkystės produktų, veterinarinės kontrolės. Tokius tikrinimus ES pasienio kontrolės punktuose atlieka valstybių narių kompetentingos institucijos, siekdamos užtikrinti, kad iš ES narėmis nesančių šalių importuoti produktai atitiktų ES sanitarinius importo reikalavimus, ir taikyti sąlygas, lygiavertes taikomoms ES produktams. VII. Pesticidai 2009 m. dėl pesticidų priimtas naujas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas[16] dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką. Naujuoju reglamentu pakeičiama Tarybos direktyva 91/414/EEB. Jame išliko nuostata, pagal kurią pesticidai ES lygmeniu gali būti patvirtinti tik tuo atveju, jei juos naudojant nebus nepriimtino poveikio bičių sveikatai arba bitėms arba juos naudojant poveikis naminėms bitėms bus nežymus[17]. Prieš suteikiant patvirtinimą vertinamas pesticidų poveikis bitėms ir, jei reikia, nustatomos rizikos mažinimo priemonės. Jei Komisija sužino apie neigiamą pesticidų poveikį, gali būti nustatomos papildomos rizikos mažinimo priemonės. Taip buvo atsitikę, kai sėjant apdorotas sėklas atsitiktinai išsiskyrė kai kurie insekticidai[18]. | Be to, Komisija šiuo metu tikslina reikalavimus dėl duomenų pateikiant dokumentų dėl pesticidų rinkinius, kad naminių bičių apsaugą irgi pagerėtų. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę išreikšti savo nuomonę dėl dabartinės teisinės sistemos privalumų ir trūkumų ir kaip ją tobulinti. VIII. Genetiškai modifikuoti organizmai (GMO) Kalbant apie GMO, iš viso pasaulio gauta pranešimų apie padidėjusį bičių mirtingumą, tačiau nebuvo galima nustatyti skirtumų tarp teritorijų, kuriose GMO ekstensyviai auginami (Šiaurės ir Pietų Amerika), teritorijų, kuriose GMO žymiai mažiau paplitę (pvz., Europa) ar net tų ES valstybių narių, kuriose uždrausta auginti GMO. Tokia padėtis nepatvirtina hipotezės, kad padidėjęs bičių mirtingumas susijęs su plačiau auginamais GMO. ES teisės aktai šiuo atžvilgiu yra labai atsargūs. Prieš išleidžiant į aplinką ir (arba) pradedant auginti genetiškai modifikuotą augalą arba GMO ir EFSA atlikus kruopštų mokslinį rizikos vertinimą, kuriame, inter alia , nagrinėjamas galimas neigiamas GMO poveikis bitėms, turi būti suteiktas leidimas pagal Direktyvą 2001/18/EB[19] arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003[20]. IX. Bičių apsauga stengiantis išsaugoti biologinę įvairovę Bičių sveikatai poveikį taip pat daro biologinės įvairovės nykimas. Viena iš pagrindinių biologinės įvairovės nykimo priežasčių yra pakitęs žemės naudojimas, netinkamai valdomas jos intensyvėjimas ir apleidimas bei vis rečiau taikomi tradiciniai ūkininkavimo bei miškininkystės metodai, dėl kurių buveinėse pagausėdavo rūšių. Po šia tendencija slypi tokie galimi veiksniai, kaip buveinių nykimas ir fragmentacija, tarša ir ligų sukėlėjai. Kiti veiksniai gali būti apdulkinimo laiko sutrikdymas dėl klimato kaitos, invazinių rūšių vabzdžių, išstumiančių vietos apdulkintojus, plitimas ir invaziniai augalai, atitraukiantys vietinius apdulkintojus nuo vietinių augalų. Komisija skatina apdulkintojų įvairovės išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus naudojimo žemės ūkyje mokslinius tyrimus. Atsiranda vis daugiau mokslinių įrodymų, kad bitės, galinčios maitintis įvairių augalų žiedadulkių mišiniu, yra sveikesnės nei mintančios vienos rūšies žiedadulkėmis. Naujausio tyrimo[21] rezultatai leidžia manyti, kad aplinka, kurioje yra pakankama biologinė įvairovė, reikalinga apdulkinimui kaip ekosistemos poreikiui išsaugoti, yra labai svarbi bičių sveikatai. Europos žemės ūkiui pagal kaimo plėtros programas siūloma daug įvairių žemės ūkio ir aplinkos apsaugos priemonių biologinei įvairovei puoselėti. Čia priskiriamos ir bitininkams svarbios priemonės, kaip antai namines bites pritraukiančių augalų naudojimas. Įrodyta, kad tokios priemonės yra labai naudingos aplinkai, nes jomis visų pirma per žemės ūkį skatinama biologinė įvairovė, ir naminėms bitėms, nes jomis sumažinamas nepakankamo apdulkinimo pavojus. Komisija taip pat rengia komunikatą dėl ES biologinės įvairovės strategijos, kuriuo ji nori pasiekti 2020 m. biologinės įvairovės strategijos tikslą ir aptarti būdus, kaip sustabdyti arba sumažinti biologinės įvairovės nykimą šalinant jo priežastis. Tikimasi, kad šios strategijos įgyvendinimas bus labai naudingas bičių sveikatai. | X. Bendra žemės ūkio politika ir bičių sveikata Be pirmiau aprašytų žemės ūkio ir aplinkos apsaugos priemonių, bitininkystės sektoriui paremti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas[22], taip pat buvo nustatyta kitų priemonių. Šios priemonės gali būti įtrauktos į valstybių narių parengtas bitininkystės programas ir susijusios išlaidos, jei jos laikomos atitinkančiomis reikalavimus, gali būti iš dalies finansuojamos ES. Programos vykdomos trejus metus. Nors šios priemonės iš principo skirtos medaus gamybos ir pardavimo veiksmingumui gerinti, dalis išlaidų skiriama varozės profilaktikai ir bičių ištekliams papildyti. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui pateikė ataskaitą dėl priemonių, kuriomis siekiama gerinti bendras bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo sąlygas, taikymo 2008–2010 m.[23]. Ataskaitoje padaryta išvada, kad, valstybių narių ir bitininkų nuomone, programų įgyvendinimo nacionaliniu mastu sistema bitininkystės sektoriuje leidžia pasiekti teigiamų rezultatų. | 2010 m. rugsėjo mėn. Komisija patvirtino 27 valstybių narių nacionalines programas, skirtas bitininkystės produktų gamybai ir prekybai 2011–2013 m. gerinti. Palyginti su 2008–2010 m. laikotarpiu, ES indėlis į programų finansavimą padidintas beveik 25 proc., t. y. nuo 26 mln. iki 32 mln. EUR per metus. XI. Bičių sveikatos moksliniai tyrimai ES remia mokslinius tyrimus bičių sveikatos srityje pagal Septintąją bendrąją programą (7BP). Iš ES biudžeto su naminėmis bitėmis ir kitais apdulkintojais susijusiems moksliniams iš viso jau skirta apie 10 mln. EUR. Dabartiniai projektai[24] skirti nagrinėti tiek laukinių, tiek naminių apdulkintojų, įskaitant naminių bičių šeimas, skaičiaus mažėjimą Europoje ir galimas priežastis ir kurti tinkamus diagnostikos prietaisus. | Komisija taip pat remia COST priemonę COLOSS[25], pagal kurią buvo įkurtas Europos mokslininkų ir kitų suinteresuotųjų šalių tinklas, kad būtų galima stebėti šeimų nykimą ir kartu su nacionalinių tyrimų programų dalyviais nustatyti su šeimų nykimu susijusius veiksnius ir su jais kovoti. XII. Komunikacija bičių sveikatos klausimais Vienas iš pagrindinių Komisijos tikslų – gerinti ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis bei įvairiose politikos srityse dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių komunikaciją. Nors tai galima daryti įvairiai, tačiau tikimasi, kad Komisijos neseniai įkurtas interneto tinklalapis[26] taps vienu iš Europos suinteresuotųjų šalių ryšių centrų. Jame pateikiama šiam sektoriui skirta informacija apie bičių sveikatos srities veiklą ir teisės aktus. Jame taip pat pateikiamos nuorodos į kitus informacijos šaltinius (tinklalapius), skirtus gyvūnų sveikatai, moksliniams tyrimams, pesticidams ir kt. Komisija ketina tęsti diskusijas su suinteresuotosiomis šalimis apie tai, kaip gerinti komunikaciją. XIII. Bendra sąsaja su tarptautine veikla Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacija (OIE), pripažinta gyvūnų sveikatos standartus nustatanti organizacija, neseniai paskelbė pranešimą apie bičių sveikatą[27] ir pasiūlė tarptautinei bendruomenei „intensyviau tirti bičių mirtingumo priežastis, geriau kontroliuoti daugybę atsirandančių bei jau žinomų ligų ir su jomis kovoti“. Bičių sveikata taip pat yra jos Penktojo strateginio plano 2011–2015 m. dalis. OIE taip pat parengė informacines brošiūras apie bičių ligas[28]. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su OIE, kad būtų galima keistis moksline informacija apie bičių sveikatą, koordinuoti būsimus veiksmus ir išvengti jų dubliavimosi. | XIV. Išvados Komisija jau ėmėsi nemažai priemonių įvairiose politikos srityse, kad geriau suprastų bičių sveikatai poveikį darančius veiksnius ir geriau spręstų nustatytas problemas. Dabartines priemones reikia tęsti ir, jei reikia, jas sustiprinti remiantis atitinkamu galimos rizikos gyvūnų ir žmonių sveikatai bei, platesne prasme, rizikos aplinkai vertinimu. Komisija privalo atsižvelgti į svarbius socialinius ir ekonominius aspektus ir į tai, kad sektorius turi išlikti konkurencingas pasaulinėje rinkoje. Komisija įsipareigoja imtis šiame komunikate aprašytų priemonių. Svarbu suvokti, kad tokios priemonės gali duoti teigiamų rezultatų tik jei visos suinteresuotosios šalys dalyvaus konstruktyviai ir skaidriai. Todėl Komisija inicijuos diskusijas atitinkamuose forumuose, kad gautų išsamių pastabų apie savo planus ir galėtų geriau vertinti ir valdyti su bičių sveikata susijusią padėtį. Tačiau aišku, kad nepakaks imtis tik Europos lygmens priemonių. Pažanga reikalinga tokiose srityse (ir ne tik): bitininkai turėtų taikyti geresnius biologinės saugos ir bičių auginimo metodus, pramonė turėtų kurti naujus bitėms skirtus vaistus arba reikėtų rengti geresnes institucijoms ir bitininkams skirtas mokymo programas. Nevyriausybinėms organizacijoms ir bitininkystės pramonei gali tekti dvejopas uždavinys inicijuoti ir įgyvendinti daug naujų priemonių. Labai tikėtina, kad santykinai mažai reglamentuojamoje bitininkystės srityje geresnės nacionalinių ir tarptautinių organizacijų bei bitininkų rekomendacijos galėtų duoti daug naudos ir visiškai derėtų su proporcingumo ir subsidiarumo principais. Komisija norėtų sužinoti Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę dėl šiame Komunikate nustatytų priemonių. Svarbu suvokti, kad tokios iniciatyvos gali duoti teigiamų rezultatų tik jei visos suinteresuotosios šalys dalyvaus konstruktyviai ir skaidriai. Kuriant veiksmingą priemonę esminis vaidmuo tenka bitininkams ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms. [1] COM(2007) 539 galutinis, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/index_en.htm. [2] COM(2008) 545 galutinis, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/documents_en.htm. [3] 2008 m. lapkričio 20 d., P6_TA(2008)0567. [4] Direktyva 92/65/EEB, nustatanti gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (OL L 268, 1992 9 14, p. 52) . [5] Sprendimas 2000/462/EB, OL L 183, 2000 7 22, p. 18, neseniai atnaujintas Reglamentu (ES) Nr. 206/2010, OL L 73, 2010 3 20, p. 1. [6] http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/27e.pdf. [7] 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 EB dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių, OL L 165, 2004 4 30, p. 1 . [8] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/final_report_en.htm. [9] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/laboratories/eval_com_ref_labs_report_112009_en.pdf. [10] Šiuo metu veikia tik viena ES etaloninė laboratorija, kurioje atliekami tyrimai likučiams meduje nustatyti, tačiau nėra ES etaloninės laboratorijos, kuri spręstų bičių sveikatos klausimus. [11] http://ec.europa.eu/food/training_strategy/training/health_bees_exotic_animals_en.htm. [12] Europos vaistų agentūra įgyvendino veterinarinių vaistų klasifikavimo ir veterinarinių vaistų, skirtų retoms ligoms ir retų rūšių gyvūnams (mažoms rinkoms), skatinimo politiką, http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Regulatory_and_procedural_guideline/2009/10/WC500005157.pdf. [13] 2009 m. gruodžio mėn. Europos vaistų agentūra surengė seminarą konkretiems bičių sveikatos aspektams aptarti.http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/docs/EMA_conclusions.pdf. [14] 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2049/2005, nustatantis, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, taisykles dėl mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių Europos vaistų agentūrai mokamų mokesčių ir dėl iš šios agentūros gaunamos administracinės pagalbos (OL L 329, 2005 12 15, p. 4). [15] Direktyvos 2001/82/EB 11 straipsnis, OL L 311, 2001 11 28, p. 1 . [16] Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, OL L 309, 2009 11 24, p. 1. [17] Žr. Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.3 punktą. [18] Komisijos direktyva 2010/21/ES, OL L 65, 2010 3 13, p. 27. [19] OL L 106, 2001 4 17, p. 1. [20] OL L 268, 2003 10 18, p. 1. [21] INRA (Cedric Alaux, François Ducloz, Didier Crauser ir Yves Le Conte, 2010 m. Biology Letters. Paskelbta internete 2010 m. sausio 20 d.; doi: 10.1098/rsbl.2009.0986). [22] OL L 299, 2007 11 16, p. 1, 106 straipsnis. [23] COM(2010) 267 galutinis. [24] Dabartiniai projektai – Bee Doc , Cleanhive ir STEP . [25] http://www.coloss.org/. [26] http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/index_en.htm. [27] http://www.oie.int/eng/press/en_100428.htm. [28] http://www.oie.int/eng/ressources/BEES-EN.pdf.