KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio vertinimo santrauka Pridedamas prie Komunikato ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija /* SWD/2013/0131 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio vertinimo santrauka Pridedamas prie Komunikato ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija 1. Procedūriniai klausimai ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija yra 2013 m. Komisijos darbo programos dalis[1]. Joje remiamasi Baltąja knyga „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“[2]. Poveikio vertinimą parengė Klimato politikos generalinis direktoratas. Jame atsižvelgta į Poveikio vertinimo valdybos rekomendacijas. Rengiantis šiai ataskaitai konsultuotasi su Prisitaikymo prie klimato kaitos iniciatyvine grupe, sudaryta iš valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių atstovų, ir su plačiąja visuomene internete, taip pat surengti įvairūs praktiniai seminarai, kuriuose dalyvavo valstybių narių bei suinteresuotųjų šalių atstovai. Apskritai suinteresuotosios šalys palankiai vertino tai, kad ES ketina skatinti papildomus prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, tačiau pripažino, kad dažniausiai prie klimato kaitos poveikio reikia taikytis vietos lygmeniu. Visi sutarė, kad pirmenybę reikėtų teikti prisitaikymo aspekto integracijai į svarbiausias ES iniciatyvas. Tačiau ne mažiau svarbu sukurti tinkamą sistemą, informavimo priemones ir skirti ES lėšų, kad visų lygmenų valdyme būtų tinkamai atsižvelgta į prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus. Kelios valstybės narės pareiškė, kad jos prieštarautų ES teisinės priemonės dėl nacionalinių prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų priėmimui. 2. Problemos apibūdinimas, politikos kontekstas ir subsidiarumas 2.1. Aplinkybės Net jei nuo šiandien visiškai nebeišmestume šiltnamio efektą sukeliančių dujų, didelių klimato pokyčių jau neišvengtume. Todėl neturime kito pasirinkimo kaip tik prisitaikyti prie neišvengiamo klimato kaitos poveikio ir pasiruošti sumokėti ekonominę, socialinę ir aplinkos kainą. Veikdami dabar išvengsime nuostolių vėliau. Klimato kaitos rizikos valdymas – tai klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos derinimas, nes prisitaikymo poreikis ateityje priklausys nuo to, kiek šiandien pavyks sušvelninti klimato kaitą. Kita vertus, klimato kaitą būtina sumažinti tiek, kad neigiamas poveikis neįgytų tokio masto, prie kurio jau būtų neįmanoma prisitaikyti. Prisitaikymas prie klimato kaitos yra horizontalusis klausimas, daugiau ar mažiau aktualus visiems ekonomikos sektoriams, aplinkos sistemoms ir piliečiams. Dėl ES įvairovės klimato kaitos poveikis ir pažeidžiamos vietos ES regionuose labai skiriasi ir labai priklauso nuo vietos sąlygų. 2.2. Politinės aplinkybės 2009 m. Baltojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos buvo numatyti 33 veiksmai. Daugelis jų jau įgyvendinti. Daugiau pastangų reikia įdėti siekiant užpildyti žinių spragas ir integruoti prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus į svarbiausias ES politikos sritis, kuriose dar nepakankamai į juos atsižvelgiama. 2013 m. sausio mėn. nacionalinę prisitaikymo prie klimato kaitos politiką (strategiją ir (arba) veiksmų planą) buvo nustačiusios 15 valstybių narių. Nors šios strategijos ir veiksmų planai yra neabejotinai gera prisitaikymo prie klimato kaitos pradžia, dažnai jie dar nėra įgyvendinami arba įgyvendinami tik iš dalies. 2011 m. Komisijos pasiūlyme dėl naujo 2014–2020 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos prisitaikymo prie klimato kaitos aspekto integracija pripažįstama kaip tinkamiausias būdas prisidėti prie mažaanglės ir klimato kaitai atsparios ekonomikos kūrimo[3]. 2.3. Konkrečios problemos ir ES veiksmų pridėtinė vertė ES prisitaikymą prie klimato kaitos galima paskatinti tokiais būdais: Padėdama užpildyti žinių spragas ir vykdyti žinių mainus, ES gali sudaryti sąlygas visais lygmenimis priimti geresnius žiniomis pagrįstus sprendimus prisitaikymo klausimais ir taip sukurti pridėtinę vertę bei masto ekonomiją. ES gali paremti nacionalinio ir (arba) regiono lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos veiklą, kad ji apimtų visą ES teritoriją. Galiausiai ES tenka atsakomybė prisitaikymo aspektą integruoti į savo pačios politiką ir finansines programas. 3. Tikslai – Bendrasis ES prisitaikymo prie klimato kaitos tikslas – veiksmingai prisidėti didinant Europos atsparumą klimato kaitos poveikiui. Ypatingas dėmesys skiriamas tarpvalstybiniams klausimams ir sektoriams, kurie ES lygmeniu yra glaudžiai integruoti bendrosiomis politikos kryptimis. Tai reiškia, kad turi būti pasiekti šie konkretūs tikslai: Gilinti žinias, kuriomis grindžiami sprendimai: ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija turi padėti geriau suprasti prisitaikymą, pagilinti ir išplėsti žinių bazę ir išplėtoti prisitaikymo informacijos sklaidą. 1a veiklos tikslas: 2020 m. užpildytos pagrindinės žinių spragos, kurios buvo nustatytos 2013 m. 1b veiklos tikslas: iki 2020 m., naudodamiesi sukurtomis ryšių priemonėmis, sprendimų priėmėjai, įskaitant valstybes nares, vietos valdžios institucijas ir įmones, gali lengviau gauti informaciją apie prisitaikymą prie klimato kaitos. Visą ES teritoriją padaryti atsparesnę: ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija turėtų skatinti imtis prisitaikymo veiksmų žemesniu nei ES lygmeniu ir skatinti bei padėti keistis informacija ir koordinuoti veiklą. Taip strategija turėtų padėti spręsti tarpvalstybinius klimato kaitos poveikio klausimus ir tarpvalstybiniu mastu vykdyti prisitaikymo priemones. 2a veiklos tikslas: iki 2017 m. visos valstybės narės yra priėmusios nacionalinę (-es) prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją (-as), kuri (-os) prireikus papildoma (-os) regiono ar vietine prisitaikymo prie klimato kaitos strategija. 2b veiklos tikslas: iki 2020 m. miestai, kuriuose yra daugiau kaip 150 000 gyventojų, turi savo prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją. Atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimas pagrindiniuose pažeidžiamuose sektoriuose: pagal ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją turėtų būti imamasi iniciatyvų prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus nuosekliai ir visapusiškai integruoti į tuos sektorius, kurie ES lygmeniu yra glaudžiai susieti bendrosiomis politikos kryptimis. 3a veiklos tikslas: iki 2020 m. prisitaikymo prie klimato kaitos aspektai nuosekliai ir visapusiškai integruoti į pagrindines ES politikos kryptis. 3b veiklos tikslas: iki 2020 m., investuojant į naujus stambius infrastruktūros objektus, atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį. 4. Politikos variantai Tarp politikos variantų yra įvairiausių galimų intervencijos priemonių – nuo švelniųjų priemonių iki teisės aktų, įskaitant tiesioginę intervenciją. 1 lentelė. Šioje poveikio vertinimo ataskaitoje svarstomų variantų sąrašas Problema || Veiksniai || Konkretus tikslas || Veiklos tikslas || Variantai Informacijos ir gairių teikimas || Tiesioginė intervencija || Reguliavimas Žinių spragos ir informacijos prieigos trūkumai || Nekoordinuota mokslinių tyrimų veikla || Gilinti žinias, kuriomis grindžiami sprendimai || 2020 m. prioritetinės žinių spragos, nustatytos 2013 m., užpildytos. || 1A: Parengti bendrą ES pažeidžiamumo klimato kaitos poveikiui vertinimą || 1B: Parengti strategiją žinių spragoms užpildyti || Neišbaigtos žinių sklaidos priemonės || Iki 2020 m. naudodamiesi ryšių priemonėmis sprendimų priėmėjai gali lengviau gauti informaciją apie prisitaikymą || 1C: Tobulinti Climate-ADAPT daugiau negu įprastai || 1D: Remti mokslininkų ir politikų bendradarbiavimą prisitaikymo klausimais || 1E: Pasiūlyti privalomai sukurti nacionalines informacijos apie prisitaikymą prie klimato kaitos platformas Žemesnio nei ES lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų stygius || Kliūtys dėl žinių ir finansų stygiaus bei politikų neryžtingumo Nepakankamai atsižvelgiama į tarpvalstybinį poveikį || Visą ES teritoriją padaryti atsparesnę || Iki 2017 m. visos valstybės narės turi savo nacionalinę prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją || 2A: Nacionalinės strategijos rengimo gairės || 2B: Prisitaikymo strategijų rengimo ir prisitaikymo srities „projektų švyturių“ finansavimas iš Life+ lėšų || 2C: Komisijos pasiūlymas dėl nacionalinių prisitaikymo strategijų priėmimo Trys šio varianto įgyvendinimo būdai: i) neteisinis; ii) teisinė priemonė vėliau; iii) teisinė priemonė dabar Iki 2020 m. didieji miestai ir regionai turi savo nacionalinę prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją || 2D: Remti pagal JT tarptautinę nelaimių rizikos mažinimo strategiją ES miestuose įgyvendinamą kampaniją „Making Cities Resilient“ || 2E: Prisitaikymo prie klimato kaitos aspektą įtraukti veiklą, vykdomą pagal Merų paktą || Prisitaikymo prie klimato kaitos spragos pagrindiniuose sektoriuose || Neišsami ir nenuosekli prisitaikymo aspekto integracija. Finansinės kliūtys ir informacijos stygius trukdo priimti atsparumą didinančius investicinius ir verslo sprendimus || Pagrindinius pažeidžiamus sektorius padaryti atsparesnius || Iki 2020 m. prisitaikymo aspektas visapusiškai ir nuosekliai integruotas į ES politikos kryptis || 3A: Atsparumo klimato kaitai aspekto integravimo į sanglaudos ir bendrąją žemės ūkio politiką gairės || 3B: Sudaryti integravimo prioritetų ES sąrašą ir įtraukti pagrindines suinteresuotąsias šalis || 3C: Vienas iš integracijos uždavinių - sudaryti naują pagrindinių ES teisės aktų persvarstymo tvarkaraštį Iki 2020 m. didieji infrastruktūros objektai pastatyti atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį || 3D: Gairės projektų rengėjams dėl neatsparių investicijų apsaugojimo nuo klimato kaitos poveikio || 3E: Skatinti prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus įtraukti į atitinkamos infrastruktūros standartus || 3F: Pasiūlymas dėl infrastruktūros projektų atsparumo klimato kaitos poveikiui privalomųjų reikalavimų 5. Poveikio analizė ir galimybių palyginimas 5.1. Kursyvu pateikti variantai atrinkti kaip prioritetinės politikos priemonės 5.2. Žinių, kuriomis grindžiami sprendimai, gilinimo variantai 1A variantas. Nusprendus tik parengti bendrą ES pažeidžiamumo klimato kaitos poveikiui vertinimą nebūtų pasinaudota turima didžiule būdų ir metodikų įvairove, be to, toks rengimas tam tikromis aplinkybėmis būtų neadekvatus. 1B variantas. Rengiant strategiją žinių spragoms užpildyti bus bendradarbiaujama su suinteresuotosiomis šalimis siekiant nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus ateinantiems septyneriems metams. Taip bus sustiprinta žinių plėtra, ypač tų, kurios susijusios su politikos reikmėmis nacionaliniu ir sektorių lygmeniu. Taip galima racionaliau panaudoti turimas lėšas. 1C variantas. Skatinant „Climate-ADAPT“ ir kitų duomenų bazių sąsajas prisidedama prie geresnio sprendimų priėmimo užtikrinant informacijos sklaidą, visų pirma akcentuojant duomenų valdymo gerinimą ir duomenų bei paslaugų integravimą. Be to, taip galutiniai naudotojai efektyviau gaus rezultatus, nes galės informacijos ieškoti tik viename šaltinyje – „Climate-ADAPT“, kuris taps pagrindiniu informacijos apie prisitaikymą prie klimato kaitos centru Europoje. 1D variantas. Remiant mokslininkų ir politikų bendradarbiavimą bus lengviau skleisti žinias. Taip būtų galima labai tiesiogiai bendradarbiauti valstybėms narėms, Komisijai ir suinteresuotosioms šalims, o dėl to galėtų sustiprėti gebėjimai ir pagerėti prisitaikymo prie klimato kaitos supratimas. 1E variantas. Privalomų nacionalinių prisitaikymo prie klimato kaitos portalų poveikis būtų ribotas, palyginti su įprastos veiklos scenarijumi. 5.3. Prisitaikymo prie klimato kaitos žemesniu nei ES lygmeniu skatinimas Tikimasi, kad pagal 2A variantą (ES gairės dėl prisitaikymo prie klimato kaitos politikos) valstybėms narėms suteikus įvairių priemonių ir informacijos šaltinių apie visus klausimus, kurie aktualūs rengiant prisitaikymo strategijas, visos jos galėtų sutaupyti lėšų. Prevencinė pasirengimo veikla padės sustiprinti reagavimo pajėgumus, todėl galimi nuostoliai bus mažesni. Vis dėlto pačios gairės nepašalins visų kliūčių, trukdančių veiksmingai prisitaikyti prie klimato kaitos, kaip antai valstybių narių ar regionų valdžios institucijų finansinių apribojimų, kurie kyla rengiant prisitaikymo strategijas. Life+ lėšų naudojimas pagal 2B variantą tiesiogiai padės imtis papildomų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, nes bus sudarytos sąlygos valstybėms narėms dalytis patirtimi ir bus remiamos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos. Be to, šis variantas suteikia galimybę priimti geresnius, žiniomis pagrįstus sprendimus, nes nustatomi ir remiami susiję atitinkami tarpšakiniai ir tarpvalstybiniai „projektai švyturiai“. 2C varianto (Komisijos pasiūlymo dėl prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų) trijų įgyvendinimo būdų (jokio teisinio reikalavimo, teisės aktas vėliau ir teisės aktas dabar) efektyvumas, veiksmingumas ir nuoseklumas turės būti įvertinti susietai su 2A variantu (gairės) ir pirmiau aprašytu 2B variantu. Nesiimti teisinių priemonių reikštų toliau taikyti 2009 m. baltojoje knygoje pristatytą metodą. Numatoma, kad jis būtų nedaug efektyvesnis negu dabar. Numačius vėliau priimti teisės aktą valstybės narės rengdamos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas galėtų pasinaudoti gairėmis ir LIFE+ finansavimu ir kartu teisės aktas duotų politinį postūmį prisitaikymo veiklai, visų pirma tose valstybėse narėse, kurios šiuo metu ją jau vykdo. Tačiau yra rizika, kad tokia politinė paskata nebūtų pakankamai stipri, kad paskatintų prisitaikymo veiklos nevykdančias valstybes nares dabar pradėti ją vykdyti. Suderinus kelis dalykus – dabar priėmus teisės akto pasiūlymą, parengus gaires ir leidus naudotis LIFE+ lėšomis – yra didesnė tikimybė, kad iki 2017m. visos valstybės narės būtų parengusios savo prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją. Tačiau tam tikros valstybės narės pasisakė prieš teisinės priemonės priėmimą, argumentuodamos tuo, kad taikyti teisėkūros metodą dar anksti, nes daugelis jų jau rengia darbo programas ir nustato nacionalinius veiksmus. Manoma, kad 2D variantas (skatinti miestų atsparumo kampaniją pagal JT tarptautinę nelaimių rizikos mažinimo strategiją) ne taip veiksmingai paskatins prisitaikymo veiklą ES miestuose kaip 2E variantas, pagal kurį numatoma prisitaikymo prie klimato kaitos aspektą įtraukti į veiklą, vykdomą pagal Merų paktą. Pastarasis variantas padės padidinti atsparumą vietos lygmeniu, nes prisitaikymo veiklą bus stengiamasi suderinti su klimato kaitos švelninimo veikla. Merų pakto iniciatyva jau pasitvirtino kaip veiksminga priemonė, kai reikia prisiimti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo įsipareigojimus. 5.4. Prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimo pagrindiniuose sektoriuose variantai 3A variantas (parengti atsparumo klimato kaitai aspektų integravimo į BŽŪP ir sanglaudos politiką gaires) padės prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus integruoti į veiklos ir kaimo plėtros programas ir projektus, kaip numatyta Komisijos naujos daugiametės finansinės programos pasiūlymuose. Tai padės sustiprinti atsparumą pagrindiniuose pažeidžiamuose sektoriuose, tokiuose kaip žemės ir miškų ūkis, energetika, transportas ir statyba. Norint, kad šis variantas būtų kuo veiksmingesnis, regionų ir vietos lygmens valdymo institucijos bei Komisija turi dėti daugiau pastangų gebėjimams stiprinti. 3B variantas, pagal kurį numatyta sudaryti integravimo prioritetų ES sąrašą ir įtraukti į veiklą pagrindines suinteresuotąsias šalis, padės nustatyti politikos sritis ir sektorius, kuriuose prisitaikymo veiklą reikėtų integruoti labiau, kaip antai sveikatos apsaugos, energetikos, transporto, draudimo, infrastruktūros, žuvininkystės, prekybos, turizmo, švietimo ir socialinės politikos. Aktyvesnis finansų ir draudimo sektorių dalyvavimas padidintų visuomenės informuotumą apie prisitaikymą prie klimato kaitos ir būtų lengviau skleisti su prisitaikymu susijusią informaciją. Atsižvelgiant į naują kelių pagrindinių ES teisės aktų peržiūros tvarkaraštį, 3C variantą gali būti sunku įgyvendinti dėl jo politinio pobūdžio. Be to, kaip parodė ES vandens politikos raida, pasirinkus savanorišką veiklą gali nereikėti ankstyvame etape peržiūrėti teisės aktų. – 3D variantas (gairės projektų rengėjams) ir 3E (prisitaikymo prie klimato kaitos aspektų įtraukimas į projektavimo standartus) yra svarbi pradžia, kad investuojant į svarbiausius infrastruktūros objektus būtų atsižvelgta į klimato kaitos poveikį Klimato kaitos aspekto integracijos į CEN-CENELEC standartus rezultatai bus veiksmingi, tik jei standartai bus iš dalies pakeisti atsižvelgiant į galimą klimato kaitos poveikį. Tam reikės laiko ir toliau bendrauti su tų sektorių, kuriuose bus jaučiamas tas poveikis, suinteresuotosiomis šalimis. Kadangi klimato kaitos tiksliai sumodeliuoti neįmanoma ir gali stigti duomenų arba informacijos apie klimato kaitos poveikį konkretaus projekto vietoje, 3F variantą (privalomi reikalavimai) gali būti sunku taikyti praktiškai. 6. Aptarimas Norint prisitaikyti prie klimato kaitos, nedelsiant reikia mokslinių tyrimų ir plėtros programų duomenų, kad būtų galima ne tik prisitaikyti prie dabartinio klimato kaitos poveikio, bet ir planuoti prisitaikymo veiksmus trumpuoju bei vidutinės trukmės laikotarpiu ir priimti atitinkamus sprendimus. Papildomos pastangos skatinti žinių plėtojimo ir sklaidos koordinavimą (1B ir 1D variantai) padės dar veiksmingiau naudoti prisitaikymo prie klimato kaitos moksliniams tyrimams skirtas ES lėšas. Taip bus užpildytos žinių spragos ir taps lengviau priimti sprendimus. Įgyvendinus 1C variantą, „Climate-ADAPT“ taps pagrindiniu informacijos apie prisitaikymą prie klimato kaitos šaltiniu Europoje. Prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimai bus įžvalgesni ir didins ekonominės, socialinės ir aplinkos sistemų atsparumą. Suteikus reikiamą pagalbą visoms valstybėms narėms nacionalinėms prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms parengti, atsirastų pagrindinės Europos atsparumui užtikrinti reikiamos priemonės, būtų atlikti minimalūs rizikos ir pažeidžiamumo įvertinimai ir visai ES teritorijai parengti prisitaikymo veiksmų planai. Dėl tam tikro pasipriešinimo šiuo metu pasirinkti variantą su teisės akto pasiūlymu būtų kebloka. Vis dėlto 2A varianto (gairės) ir 2B varianto (finansavimo pagal LIFE+ galimybės) derinys gali būti reikiama paskata valstybėms narėms, norinčioms vykdyti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, ypač toms, kurios jau pradėjo kurti savo prisitaikymo prie klimato kaitos sistemą. Persvarstant Prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją bus nuspręsta, ar reikia priimti teisinę priemonę tos strategijos bendriesiems uždaviniams įgyvendinti. ES taip pat rems vietos ir regiono lygmens veiksmus bei sudarys sąlygas vykdant tarpvalstybinius ir tarpšakinius parodomuosius projektus perduoti patirtį ir diegti inovacinius sprendimus, ypač pažeidžiamiausiose vietovėse ir sektoriuose. Strategijoje taip pat pabrėžta, kokį svarbų vaidmenį prisitaikant prie klimato kaitos turėtų atlikti miestai. ES ir toliau skatins bei padės vykdyti prisitaikymo veiklą vietos lygmeniu (2D variantas). Iki 2020 m. visos atitinkamos ES politikos kryptys bus persvarstytos taip, kad jose būtų atsižvelgta į klimato kaitos poveikį. Bendraudama su suinteresuotosiomis šalimis Komisija sieks užtikrinti, kad prisitaikymo prie klimato kaitos aspektai būtų integruoti net jei kuri nors politikos kryptis ir nepersvarstoma (3B variantas). Be to, ES finansavimu bus skatinamos klimato kaitos poveikiui atsparios investicijos, ypač žemės ūkio, energetikos, transporto ir pastatų infrastruktūros srityse (3D ir 3E variantai), taip kuriant tvarią ir atsparią ES ekonomiką (3A variantas). Draudimo ir finansų sektorių dalyvavimas padės užtikrinti veiksmingą rinkos veikimą, todėl ES įmonės bus pajėgesnės įveikti klimato kaitos poveikį. 7. Stebėjimas ir vertinimas ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją numatoma persvarstyti 2018 m. Tada bus įvertinta, ar strategijos uždaviniams pasiekti reikia imtis papildomų priemonių. [1] COM(2012) 629 final, t. 2/2. [2] COM(2009) 147 galutinis. [3] http://ec.europa.eu/budget/reform/commission-proposals-for-the-multiannual-financial-framework-2014-2020/index_en.htm