Specialioji ataskaita Nr. 12/2013 „Ar Komisija ir valstybės narės gali parodyti, kad yra tinkamai naudojamas kaimo plėtros politikai skirtas ES biudžetas?“





ŽODYNĖLIS Bendrijos strateginės gairės : Tarybos sprendimas, nustatantis Europos Sąjungos prioritetus kaimo plėtrai. BSVS : bendra stebėjimo ir vertinimo sistema. Efektyvumas : geriausio veiksmingumo ir sąnaudų santykio pasiekimas. (Viešoji) intervencija : viešosios institucijos vykdytas ar finansuotas veiksmas, pavyzdžiui, "operacija", "priemonė", programa ar projektas. Išdirbiai : tai, kas sukuriama panaudojant "intervencijai" skirtus išteklius. Įvairinimo priemonės : Trys KPP priemonės, skirtos kaimo ekonomikos įvairinimui: "ne žemės ūkio veiklos įvairinimas"; "parama, skirta mikroįmonių kūrimui ir vystymui"; ir "turizmo veiklos skatinimas". KPP : kaimo plėtros programa – valstybės narės parengtas programavimo dokumentas, skirtas planuoti ir įgyvendinti ES kaimo plėtros politiką. KPP gali būti parengta regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu. Ją patvirtina Komisija. Kryptis : 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kaimo plėtra yra įgyvendinama vadovaujantis trimis teminėmis kryptimis, kurias sudaro tarpusavyje derančių kaimo plėtros priemonių grupės, ir viena horizontalia kryptimi, skirta Leader metodui (Leader kryptis). Operacija : pagal "priemonę" finansuojamas projektas, sutartis ar kitas veiksmas. Pasidalijamasis valdymas : ES biudžeto vykdymo metodas, kai Komisija jo vykdymo užduotis perduoda valstybėms narėms, išlaikydama galutinę atsakomybę. Patikimas finansų valdymas : ES biudžeto valdymas pagal ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo principą. Poveikis : ilgesnio laikotarpio socialinis ir ekonominis poveikis bei poveikis aplinkai. Priemonė : paramos schema, skirta įgyvendinti politiką. Priemonėje nustatytos taisyklės "operacijoms", kurios gali būti finansuojamos. Rezultatai : su "intervencija" susijęs tiesioginis poveikis ar pokyčiai. Rodiklis : išmatuojamas tikslo pakaitalas, kuris suteiks naudingos informacijos vertinant, kiek buvo pasiektas tikslas. Savaimingumas : padėtis, kai neskyrus dotacijos subsidijuojama operacija būtų vykdoma visa ar iš dalies. Stebėjimas : nuolatinis "intervencijų" išteklių, išdirbių ir rezultatų tikrinimas. Tikslas : nustatyti išdirbiai, rezultatai ir poveikis, kuriuos tikimasi pasiekti įvykdžius "intervenciją". Vadovaujančioji institucija : nacionalinė ar regioninė įstaiga, valstybės narės paskirta valdyti kaimo plėtros programą (KPP). Veiksmingumas : nustatytų tikslų pasiekimas. Vertinimas : periodinis įrodymų rinkimas ir analizė, skirti parengti išvadas apie "intervencijų" veiksmingumą ir efektyvumą. Jų metu gali būti nagrinėjama politikos svarba, nuoseklumas ir Europos pridėtinė vertė. SANTRAUKA I. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES skyrė beveik 100 milijardų eurų savo kaimo plėtros tikslams pasiekti. Šio audito metu tikrinama, ar Komisija ir valstybės narės gali parodyti, kad yra tinkamai naudojamas kaimo plėtros politikai skirtas ES biudžetas. Pagrindinis elementas atsakant į šį klausimą yra stebėjimo ir vertinimo sistema. II. Stebėjimo ir vertinimo sistema turėtų teikti informaciją apie tai, ar išlaidos yra veiksmingos ir efektyvios, ar ne. Ši informacija reikalinga atskaitomybei: informuoti Europos Parlamentą, Tarybą ir visuomenę apie tai, kas buvo pasiekta naudojant ES biudžetą, ir parodyti, kad jis buvo panaudotas efektyviai ir veiksmingai laikantis patikimo finansų valdymo principų. Stebėjimas ir vertinimas taip pat suteikia galimybę nustatyti trūkumus ir atlikti pakeitimus septynerių metų programavimo laikotarpiu bei numatyti būsimą politiką, teisės aktus ir išlaidų programas. III. Savo ankstesnėse ataskaitose Audito Rūmai kelis kartus pabrėžė rimtus trūkumus, susijusius su informacijos apie kaimo plėtros politikos išlaidų stebėjimą ir vertinimą gavimu ir kokybe. Šioje ataskaitoje konsoliduojami ir nagrinėjami šie pirmiau nustatyti faktai. IV. Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija ir valstybės narės nepakankamai parodė, kas buvo pasiekta kaimo plėtros politikos tikslų atžvilgiu, ir trūksta patikinimo, kad ES biudžetas buvo panaudotas tinkamai. V. Audito Rūmai nustatė, kad: a) kaimo plėtros išlaidoms nustatyti tikslai nebuvo pakankamai aiškūs; b) nepakako informacijos apie pasiektus rezultatus ir nebuvo pakankamai apie juos pranešta, kad būtų galima parodyti, kiek buvo pasiekti nustatyti tikslai ir kad ES biudžetas buvo panaudotas efektyviai ir veiksmingai; c) turima stebėjimo ir vertinimo informacija nebuvo panaudota pakankamai, kad būtų galima pagerinti kaimo plėtros politikos išlaidų efektyvumą ir veiksmingumą. VI. Likusiu dabartiniu programavimo laikotarpiu, kurio išlaidos bus užbaigtos 2015 m., galėtų ir turėtų būti padaryta stebėjimo ir vertinimo patobulinimų. Be to, ateinančiu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisijai ir valstybėms narėms yra proga išlaidų veiksmingumui ir efektyvumui suteikti daug didesnę reikšmę rengiant priemones ir priimant programavimo sprendimus bei vėliau atrenkant finansuojamas operacijas ir projektus. VII. Todėl Audito Rūmai rekomenduoja: a) valstybės narės ir Komisija turėtų panaudoti stebėjimą ir vertinimą, prioritetą skiriant rezultatų pasiekimui likusiu dabartiniu programavimo laikotarpiu; b) valstybės narės ir Komisija šiuo metu turėtų imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad 2015 m. būtų galima gauti geros kokybės ir palyginamą informaciją iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimų; c) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija turėtų patobulinti BSVS koncepciją, siekiant turėti labiau savalaikę, svarbią, patikimą ir palyginamą informaciją, visų pirma apie priemonių veiksmingumą ir efektyvumą siekiant rezultatų; d) valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad 2014–2020 m. kaimo plėtros programose būtų sudarytas geresnis pagrindas patikimam finansų valdymui nustatant konkrečius, išmatuojamus tikslus ir planus, skirtus stebėti ir vertinti programų efektyvumą ir veiksmingumą; e) valstybės narės turėtų integruoti veiksmingumą ir efektyvumą į 2014–2020 m. kaimo plėtros programų įgyvendinimo sistemas, o paraiškų teikimo, atrankos ir mokėjimo procedūrų metu surinktą informaciją iš naujo panaudoti stebėjimui ir vertinimui; f) siekdamos pagerinti atskaitomybę, valstybės narės ir Komisija turėtų patobulinti savo ataskaitas dėl pasiektų rezultatų naudojant ES biudžetą. Tam turėtų būti atliekama sistemingesnė vertinimo nustatytų faktų tolesnė priežiūra. ĮVADAS 1. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES skyrė beveik 100 milijardų eurų kaimo plėtros tikslams pasiekti. Valstybės narės taip pat skyrė 58 milijardus eurų nuosavų išteklių bendrai finansuoti kaimo plėtros programas. 2. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad kiekvienas ES biudžeto euras turi būti išleistas ne tik tvarkingai, bet išleistas gerai. Tačiau Audito Rūmų auditai sistemingai parodė, kad pagrindinių kaimo plėtros priemonių koncepcija ir įgyvendinimas nepakankamai užtikrina, kad priemonės būtų tikslingai naudojamos siekti politikos tikslų pačiu efektyviausiu būdu. Tai reiškia, kad biudžeto vykdymo sistemos negali užtikrinti, kad išlaidos yra veiksmingos ir efektyvios. Todėl labai svarbu, kad valstybės narės ir Komisija galėtų parodyti, kokių rezultatų pasiekta, atsižvelgiant į kaimo plėtros politikos tikslus. 3. Pagrindinis elementas, užtikrinantis, kad ES biudžetas panaudojamas gerai, yra stebėjimas ir vertinimas. Stebėjimas – tai nuolatinis išlaidų, išdirbių ir rezultatų tikrinimas, suteikiantis naujausią informaciją apie tai, ar programos įgyvendinamos taip, kaip numatyta. Vertinimas – tai periodinis nustatytų faktų rinkimas ir analizė, taip pat stebėjimui skirta informacija, siekiant parengti išvadas apie programos ar politikos veiksmingumą ir efektyvumą. Turint po stebėjimo ir vertinimo gautą informaciją apie tai, kad išlaidos nėra veiksmingos ar neefektyvios, septynerių metų programavimo laikotarpiu galima atlikti pakeitimus ir parengti teisės aktus bei būsimas programas. 4. Ši informacija taip pat reikalinga atskaitomybei: informuoti Europos Parlamentą, Tarybą ir visuomenę apie tai, kas buvo pasiekta naudojant ES biudžetą ir parodyti, kad jis buvo panaudotas efektyviai ir veiksmingai, laikantis patikimo finansų valdymo principų. 5. Audito Rūmai jau kelis kartus nustatė rimtų trūkumų, susijusių su informacijos apie kaimo plėtros politikos išlaidų stebėjimą ir vertinimą pakankamumu ir kokybe. 1 lentelėje pateikiama naujausių su šiais trūkumais susijusių Audito Rūmų nustatytų faktų santrauka. 1 LENTELĖ SU KAIMO PLĖTROS POLITIKOS STEBĖJIMU IR VERTINIMU SUSIJĘ NUSTATYTI FAKTAI AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOSE IR METINĖSE ATASKAITOSE Specialioji ataskaita Nr. 5/2010 Kaimo plėtros Leader metodo įgyvendinimas | Iš ES biudžeto Leader+ buvo skirta daugiau kaip 2 milijardai eurų ir yra numatyta skirti daugiau kaip 5 milijardus eurų 2007–2013 m. laikotarpiui. Komisija iki šiol neįrodė šių išlaidų veiksmingumo ir efektyvumo… | Specialioji ataskaita Nr. 7/2011 Ar agrarinei aplinkosaugai skiriamos paramos modelis ir valdymas tinkami? | Tikslai buvo pernelyg migloti, kad būtų naudingi vertinant jų pasiekimo mastą. Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema atspindi pažangą, tačiau pateikia mažai informacijos apie pasiektą naudą aplinkai (planuota 22 milijardų eurų suma). | Specialioji ataskaita Nr. 8/2012 Tikslingas paramos žemės ūkio valdų modernizavimui paskirstymas | Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema nesuteikia svarbių duomenų, kurie galėtų būti panaudoti stebint rezultatus, gautus panaudojus lėšas. Nustatyti rodikliai neleidžia stebėti, kokiu mastu buvo įvykdyti ES prioritetiniai tikslai; nustatyta, kad duomenys buvo mažai patikimi ir neleidžia palyginti valstybių narių (ir (arba) regionų) (planuota 11 milijardų eurų suma). | Specialioji ataskaita Nr. 1/2013 Ar ES parama maisto perdirbimo pramonei buvo veiksminga ir efektyvi sukuriant pridėtinę vertę žemės ūkio produktams? | …Komisija ir valstybės narės, planuodamos 2014–2020 m. pagalbą, turi nepakankamą pagrindą įvertinti priemonei skirtų 9 milijardų eurų paramos veiksmingumą. | Specialioji ataskaita Nr 6/2013 Ar valstybės narės ir Komisija pasiekė, kad kaimo ekonomikos įvairinimo priemonės būtų ekonomiškai naudingos? | Trūko veiksmingo priemonių stebėjimo ir vertinimo, todėl atsirado rizika, kad bus nežinomi projektams skirto finansavimo rezultatai. Trūko dėmesio strateginiam ES darbo vietų kūrimo prioritetui ir ryžtingo valdymo tais atvejais, kai buvo aišku, kad nustatytų tikslų nepavyks pasiekti (planuota 5 milijardų eurų suma). | 2011 m. metinė ataskaita, 10 skyrius | …[Komisijos generaliniai direktoratai] nenustatė ar nepranešė pagrindinės veiklos tikslų, susijusių su ekonomija (įdėtomis sąnaudomis) ar efektyvumu… politikos rezultatų aprašyme pateikiama mažai informacijos apie rezultatus ir poveikį; labiau linkstama apžvelgti sąnaudas ir išdirbius…skelbiant pasiektus veiklos rezultatus [buvo] remiamasi neišsamiais duomenimis, … | 6. Naujas programavimo laikotarpis suteikia galimybę Komisijai ir valstybėms narėms išnagrinėti šiuos trūkumus ir įdiegti sistemas, skirtas teikti patikimą ir savalaikę informaciją apie 2014–2020 m. išlaidų rezultatus. Atsižvelgiant į tai šiame audite Audito Rūmai konsoliduoja ir nagrinėja pirmiau nustatytus faktus, siekdami parengti praktines rekomendacijas, kurios gali padėti gerinti su kaimo plėtros politika susijusį patikimą finansų valdymą 2014–2020 m. KAIMO PLĖTROS POLITIKA IR BENDRA STEBĖJIMO IR VERTINIMO SISTEMA (BSVS) 7. 2007–2013 m. ES kaimo plėtros politika apima tris "temines kryptis". Kiekvieną kryptį sudaro kelios priemonės, skirtos pasiekti politikos tikslus (šioje ataskaitoje jos pateikiamos toliau, 2 lentelėje). Ketvirtoji kryptis, vadinama Leader, skirta siekti tų pačių tikslų, pasitelkiant bendruomenės iniciatyva vykdomas vietos vystymo strategijas. 8. ES "kaimo plėtros prioritetus" nustatė Bendrijos strateginėse gairėse – Tarybos sprendime 2006/144/EB [1] – pagal kurias politika įgyvendinama atsižvelgiant į platesnius ES tikslus, visų pirma Geteborgo tvarumo tikslus ir Lisabonos strategiją, skirtą augimui ir darbo vietų kūrimui. Pagal šį sprendimą "3 krypties" išteklių "svarbiausias prioritetas", pavyzdžiui, yra įdarbinimo galimybių ir augimo sąlygų sudarymas. 9. Valstybės narės kaimo plėtros programas rengia nacionaliniu arba regioniniu lygmenimis. Kai jas patvirtina Komisija, šias programas įgyvendina valstybės narės "pasidalijamojo valdymo" būdu. 10. ES kaimo plėtros reglamente nustatyta 2007–2013 m. laikotarpio "bendra stebėjimo ir vertinimo sistema" (BSVS) [2]. Tai buvo nauja 2007 m. įdiegta sistema su bendrais rodikliais, skirtais vertinti pažangą, atsižvelgiant į kaimo plėtros tikslus, kad būtų galima palyginti visas kaimo plėtros programas ir apibendrinti duomenis. Pagal BSVS taip pat reikalaujama, kad kiekvienos KPP atveju nepriklausomi vertintojai atliktų ex ante vertinimą, laikotarpio vidurio vertinimą 2010 m. ir ex post vertinimą 2015 m. 11. Komisijos reglamente [3] nustatyti konkretesni reikalavimai ir išvardyti bendri pradiniai, išdirbių, rezultatų ir poveikio rodikliai. Rodiklių apibrėžtis, bendri vertinimo klausimai ir metodinės gairės pateiktos Komisijos parengtame neprivalomame "BSVS vadove" [4]. 12. Valstybės narės buvo atsakingos už "konkrečių, patikrinamų tikslų" nustatymą savo kaimo plėtros programose su bendrų rodiklių uždaviniais. Kadangi bendri rodikliai negali visiškai apimti viso atskirų kaimo plėtros programų poveikio, valstybių narių taip pat buvo prašoma nustatyti tam tikrą papildomų rodiklių skaičių. Kitos valstybių narių atsakomybės sritys – duomenų rinkimo sistemų nustatymas ir vertinimų organizavimas. Jos parengia metinę pažangos ataskaitą, pagrįstą stebėjimo ir vertinimo informacija, kurioje turėtų atsispindėti programos pažanga, atsižvelgiant į nustatytus tikslus. Valstybių narių vadovaujančiųjų institucijų ir stebėjimo komitetų prašoma naudoti stebėjimo ir vertinimo informaciją, siekiant padėti pagerinti programų kokybę ir jų įgyvendinimą. 13. Komisija koordinuoja BSVS. Komisijos darbuotojai peržiūri metines pažangos ataskaitas ir apibendrina stebėjimo duomenis. Jie kaip stebėtojai gali dalyvauti valstybių narių stebėjimo komitetuose ir surengti metinį susitikimą su vadovaujančiomis institucijomis, skirtą išnagrinėti kiekvienos KPP praėjusių metų pagrindinius rezultatus. Komisija samdo vertintojus, kurie atlieka laikotarpio vidurio ir ex post vertinimų apibendrinimus, ir paskelbia šias ataskaitas. Komisija taip pat turi parengti keletą ataskaitų, susijusių su kaimo plėtros politikos įgyvendinimu ir rezultatais (žr. 51 dalį). 14. Stebėjimas ir vertinimas turi kainą. Valstybėse narėse ES bendrai finansuoja "techninę pagalbą", kuri gali apimti išlaidas, susijusias su stebėjimo duomenų rinkimu ir tvarkymu (darbuotojai, kompiuterinės sistemos ir pan.), bei tyrimų ir vertinimų išlaidas. 2007–2013 m. laikotarpiu mažiau nei 2 % KPP biudžetų (1,9 milijardo eurų) buvo skirta techninei pagalbai, kuri taip pat apima kitą techninę veiklą, pavyzdžiui išlaidų teisingumo tikrinimą. Tiesiogiai Komisijos turėtas papildomas išlaidas sudaro valstybių narių ex post ir laikotarpio vidurio KPP vertinimų apibendrinimai ir Vertinimo pagalbos tarnybos bei Vertinimo ekspertų komiteto einamosios išlaidos [5]. AUDITO APIMTIS IR METODAS 15. Audito Rūmai tikrino, ar Komisija ir valstybės narės gali parodyti, kad yra tinkamai naudojamas kaimo plėtros politikai skirtas ES biudžetas. Audito darbas buvo susijęs su trimis klausimais: a) Ar yra aiškiai nustatyta, kokio rezultato siekiama naudojant kaimo plėtros išlaidas? b) Ar buvo paskelbta patikima informacija, atspindinti, ko buvo pasiekta panaudojus išlaidas ir kaip efektyviai jos buvo panaudotos? c) Ar buvo panaudota stebėjimo ir vertinimo informacija, siekiant pagerinti išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą? 16. Audito metu visų pirma buvo tikrinamas 2007–2013 m. kaimo plėtros programų tikslų ir rodiklių uždavinių nustatymas bei susiję tolesni rezultatai, ataskaitų teikimas bei stebėjimo ir vertinimo informacijos naudojimas. Audito metu pirmiausiai buvo nagrinėjamos kaimo plėtros priemonės, kurias Audito Rūmai tikrino nuo 2010 m. Tai sudaro 53 % visų 2007–2013 m. planuotų kaimo plėtros išlaidų. 2 lentelėje pateikiamas trumpas nuo 2010 m. Audito Rūmų audituotų priemonių aprašymas su susijusiais tikslais ir rezultatų rodikliais. 2 LENTELĖ ATRINKTOS KPP PRIEMONĖS IR SUSIJĘ REZULTATŲ RODIKLIAI Krypčių tikslai | Atrinktos priemonės | Priemonių aprašymas | Bendri rezultatų rodikliai | 1 KRYPTIS: gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą remiant restruktūrizavimą, plėtrą ir inovacijas | Žemės ūkio valdų modernizavimas. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 20 straipsnio b) punkto i) papunktis | Dotacijos, skirtos investicijoms į ūkių įrengimus ir įrangą, pavyzdžiui, traktorius, derliaus nuėmimo mašinas, ūkių pastatus, trąšų saugyklas, drėkinimo įrenginius ir pan. | Naujus produktus ir (arba) technologijas įdiegiančių valdų skaičius.Padidėjusi remtų valdų bendroji pridėtinė vertė. | Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 20 straipsnio b) punkto iii) papunktis | Dotacijos, skirtos investicijoms į maisto perdirbimo įrangą, pavyzdžiui, alyvuogių aliejaus, pieno produktų, vaisių ir daržovių pakuočių gamybai, mėsos perdirbimui ir pan. | Naujus produktus ir (arba) technologijas įdiegiančių įmonių skaičius.Padidėjusi remtų įmonių bendroji pridėtinė vertė. | 2 KRYPTIS: gerinti aplinką ir kraštovaizdį remiant žemės valdymą | Agrarinės aplinkosaugos išmokos. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 36 straipsnio a) punkto iv) papunktis | Išmokos ūkininkams ar kitiems žemės valdytojams, kurie 5–7 metams savanoriškai prisiima agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimą. Išmokos už hektarą arba už vieną galviją apima papildomas išlaidas ar dėl konkretaus prisiimto įsipareigojimo (pavyzdžiui, ekologinio ūkininkavimo, vandens šaltinių apsaugos, laukinės gamtos skatinimo ir pan.) prarastas pajamas. | Sėkmingo žemės valdymo sritys, kai: pagerėja biologinė įvairovė;pagerėja vandens kokybė;sušvelninama klimato kaita;pagerėja dirvožemio kokybė;išvengiama atitrūkimo ir žemės atsisakymo. | 3 KRYPTIS: gerinti gyvenimo kokybę kaimo vietovėse ir skatinti ekonominės veiklos įvairinimą | Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 52 straipsnio a) punkto i) papunktis | Dotacijos investicijoms, skiriamoms ūkio narių, kurie įvairina ne žemės ūkio veiklą, pavyzdžiui, ūkio parduotuves, kaimo turizmą ar kitas įmones. | Ne žemės ūkio bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose įmonėse.Bendras sukurtų darbo vietų skaičius (paskirstymas pagal amžių, lytį ir darbo vietas ūkyje / ne ūkyje). | Parama įmonių kūrimui ir plėtrai. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 52 straipsnio a) punkto ii) papunktis | Dotacijos investicijoms, skiriamoms kaimo mikroįmonių (kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių apyvarta yra mažesnė nei 2 milijonai eurų), arba naujų mikroįmonių kūrimui. | Bendras sukurtų darbo vietų skaičius (paskirstymas pagal amžių, lytį ir darbo vietas ūkyje / ne ūkyje).Ne žemės ūkio bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose įmonėse. | Turizmo veiklos skatinimas. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 52 straipsnio a) punkto iii) papunktis | Dotacijos investicijoms, skirtoms turistų apgyvendinimui ir paslaugoms, nedidelėms turizmo infrastruktūroms (pavyzdžiui, pėsčiųjų takams ir lankytinų vietų ženklinimui) bei kaimo turizmo rinkodarai. | Papildomas turistų vizitų skaičius (paskirstymas pagal nakvynių skaičių ir dienos lankytojų skaičių).Bendras sukurtų darbo vietų skaičius (paskirstymas pagal amžių, lytį ir darbo vietas ūkyje / ne ūkyje). | 4 KRYPTIS: LEADER: įgyvendinti vietos plėtros strategijas, siekiant vienos arba daugiau kitų trijų krypčių tikslų | Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 63 straipsnio a) punktas | Parama kaimo bendruomenėms įgyvendinant integruotas ir novatoriškas strategijas, kuriomis prisidedama prie vietos regionų ilgalaikio ir tvaraus vystymo. Leader įgyvendinama pagal principą "iš apačios į viršų", kai sprendimus dėl vietos vystymo strategijų priima vietinės veiksmų vykdymo grupės. | Bendras sukurtų darbo vietų skaičius (paskirstymas pagal amžių, lytį ir darbo vietas ūkyje / ne ūkyje).Dalyvių, kurie sėkmingai baigė mokymo veiklą, skaičius. | 17. Audito metu, 2013 m. sausio–balandžio mėn., visų pirma buvo tikrinamos 12 kaimo plėtros programų, kurios buvo įtrauktos į ankstesnius Audito Rūmų auditus [6]. Šios kaimo plėtros programos sudaro daugiau nei 50 % visų 2007–2013 m. planuotų kaimo plėtros išlaidų. Diagramoje pateiktos su šiuo auditu suujusios kaimo plėtros programos ir jų dalis visame biudžete, skirtame kaimo plėtrai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. 18. Atitinkamos valstybės narės ir Komisija pateikė informaciją apie taikytus veiksmus po ankstesnių Audito Rūmų auditų. Be to, Audito Rūmai tikrino pačią naujausią stebėjimo ir vertinimo informaciją, susijusią su atrinktomis priemonėmis. Daugeliu atvejų tai buvo antroje 2012 m. pusėje parengta 2011 m. metinė pažangos ataskaita. Audito Rūmai peržiūrėjo Komisijos vykdomą BSVS valdymą, jos ataskaitų dėl politikos įgyvendinimo ir rezultatų teikimą, priežiūros veiklą, susijusią su atrinktomis procedūromis ir atrinktomis kaimo plėtros programomis bei stebėjimo ir vertinimo informacijos naudojimą priimant KPP pakeitimus. DIAGRAMA ATRINKTOS KAIMO PLĖTROS PROGRAMOS: SKIRTO BIUDŽETO PROCENTINĖ DALIS VISAME BIUDŽETE (2007–2013 M.) +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas. PASTABOS AR YRA AIŠKIAI NUSTATYTA, KOKIO REZULTATO SIEKIAMA NAUDOJANT KAIMO PLĖTROS IŠLAIDAS? 19. Pagal tikslus galima matyti, kokią politiką ir programas tikimasi įgyvendinti. Tai suteikia galimybę rinktis skiriant biudžetą bei nustatyti ir įgyvendinti priemones, laikantis tinkamo balanso tarp numatomų rezultatų ir išlaidų. Tikslai taip pat nurodo atskaitos tašką, pagal kurį gali būti palyginti gauti rezultatai. Tai suteikia galimybę nustatyti nepakankamą rezultatų pasiekimą ir taikyti taisomuosius veiksmus bei pagerinti veiksmingumą ir efektyvumą. Vėliau jie yra veiklos rezultatų vertinimo pagrindas (atskaitomybei): ES lėšų valdytojai yra atsakingi už veiksmingą ir efektyvų ES biudžeto panaudojimą. Todėl, kaip nurodyta ES finansiniame reglamente [7], tikslai turi būti SMART (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda). 20. Visų pirma tiksluose turėtų būti apibūdinta būsima situacija – pokytis ar išdava, kurią tikimasi pasiekti įgyvendinant politiką ar programą. Jie turi būti išreikšti taip, kad būtų galima patikrinti, ar jie buvo pasiekti. Jie turi būti kiekybiškai įvertinti arba turėti atitinkamus rodiklius su uždaviniais, kad būtų galima suteikti pagrindą, užtikrinantį, kad programos atspindi ekonomiškiausią lėšų panaudojimą, ir padedantį valdyti priemones (atrinkti finansuojamas operacijas) tokiu būdu, kuris leidžia efektyviai pasiekti tikslus. 21. Visų veiklos auditų kaimo plėtros srityje metu Audito Rūmai vertino, ar teisės aktuose ir kaimo plėtros programose nustatyti tikslai buvo konkretūs ir išmatuojami. Audito Rūmai peržiūrėjo Komisijos ir valstybių narių atsakymus, susijusius su ankstesniais nustatytais faktais ir patikrino vėlesnius pakeitimus, padarytus 12 atrinktų kaimo plėtros programų. PAGAL ES KAIMO PLĖTROS POLITIKĄ KIEKYBIŠKAI NEĮVERTINAMI TIKSLAI AR NENUSTATOMI UŽDAVINIAI: TAI VALSTYBĖS NARĖS TURĖTŲ PADARYTI KAIMO PLĖTROS PROGRAMOSE… 22. ES prioritetai kaimo plėtros srityje yra nustatyti Bendrijos strateginėse gairėse, o kaimo plėtros reglamente nustatyti trys politikos tikslai (žr. 7 ir 8 dalis). Reglamente aprašytos priemonės, kurias valstybės narės gali taikyti, kad pasiektų šiuos tikslus, tačiau nenurodyti konkretesni su kiekviena priemone susiję tikslai. 23. Kaimo plėtros tikslai nėra kiekybiškai įvertinti ES lygmeniu. Tikslai pavadinti gerinančiais konkurencingumą ir skatinančiais įvairinimą. Nėra nurodyta, kokį pagerinimą ar įvairinimą ES ketina pasiekti su ES biudžetu [8]. 24. Teisės aktuose reikalaujama, kad valstybės narės savo kaimo plėtros programose nustatytų "konkrečius patikrinamus tikslus ir rodiklius", pagal kuriuos "būtų galima įvertinti programos pažangą, efektyvumą ir veiksmingumą". Prieš patvirtinant kaimo plėtros programas Komisija turi užtikrinti, kad jos "atitinka" Bendrijos strategines gaires (ES prioritetus) ir reglamentą. 25. Prie kiekvieno ES tikslo įgyvendinimo galima prisidėti keliomis priemonėmis: 16 skirtingų priemonių skirta pagerinti žemės ūkio ir miškininkystės konkurencingumą (1 krypties tikslas). Priemone taip pat galima prisidėti prie daugiau nei vieno tikslo įvykdymo: pavyzdžiui, taikant priemonę "žemės ūkio valdų modernizavimas" ir finansuojant įrangą (1 kryptis) taip pat galima sumažinti ūkininkavimo poveikį aplinkai (2 krypties tikslas). Todėl reikia aiškaus rezultatų, kurių siekiama pagal kiekvieną priemonę, plano, jei norima, kad kaimo plėtros programos būtų tinkamas pagrindas skiriant išteklius, kad priemonė būtų valdoma užtikrinant, jog siekiama numatytų tikslų, ir kad būtų teikiamos ataskaitos apie tai, kiek priemonė buvo veiksminga ir efektyvi. … TAČIAU KAIMO PLĖTROS PROGRAMOSE BUVO NEPAKANKAMAI NUSTATYTI KONKRETŪS TIKSLAI SU REZULTATŲ UŽDAVINIAIS 26. Kaip aprašyta pirmiau, ES reglamente reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų konkrečius tikslus, atsižvelgiant į jų skirtingus programavimo etape nustatytus poreikius. Tačiau, išskyrus kelis atvejus, KPP tikslai apibūdinti bendromis, nekonkrečiomis sąvokomis (remti, gerinti, prisidėti, skatinti ir pan.). Aprašyta, ką įgyvendinant programas siekiama padaryti, tačiau lieka neaišku, ko ketinama pasiekti būsimoje situacijoje. Turint šiuos nekonkrečius tikslus negalima nustatyti, ar jie buvo pakankamai įgyvendinti, ar ne. 27. Audito Rūmai savo ankstesnių auditų metu nustatė, kad dėl šio konkrečių tikslų stygiaus kaimo plėtros programose ne tik tampa sudėtinga atlikti stebėjimą ir vertinimą, bet ir iš dalies dėl to įgyvendindamos priemones valstybės narės nepakankamai atsižvelgia į veiksmingumą ir efektyvumą (žr. 1 lentelę). 28. Pagal BSVS būtini bendrų rezultatų ir poveikio rodiklių uždaviniai turėtų atspindėti tam tikrą valstybių narių KPP tikslų kiekybinį įvertinimą ir paaiškinimą. Tačiau, kaip nurodyta tolesnėse dalyse: ne visose kaimo plėtros programose nustatyti su rodikliais susiję uždaviniai; nustatyti uždaviniai buvo numatytų rezultatų įvertinimai, o ne kiekybiškai įvertinti tikslai; rodikliai (ir kartu uždaviniai) ne visuomet atitiko KPP tikslus. 29. Rumunija buvo vienintelė iš 12 valstybių narių, kuri pagal BSVS reikalavimus savo pradinėje KPP nustatė uždavinius visiems rezultatų rodikliams pagal atrinktas priemones. Nepaisant to, kad nebuvo nustatyti uždaviniai, Komisija patvirtino kitas kaimo plėtros programas. Pavyzdžiui, Austrijos pradinėje KPP nėra išdirbių ar rezultatų rodiklių uždavinių agrarinės aplinkosaugos priemonės atveju, nors tai sudarė 45 % visų planuotų išlaidų. 30. Valstybės narės nustatė rezultatų uždavinius, būtinus pagal BSVS, įvertindamos, ko jos tikėjosi įgyvendinant priemonę su skirtu biudžetu. Logiškesnis metodas visų pirma būtų buvę nustatyti rezultatus, būtinus patenkinti poreikį ar pasiekti tikslą, o vėliau nustatyti priemonę ir įvertinti, kiek su turimu finansavimu galėtų būti patenkintas poreikis ar pasiektas tikslas. 31. Kai kurie KPP uždaviniai yra per daug optimistiški numatomų rezultatų vertinimai. Pavyzdžiui, uždavinys Rumunijos KPP atveju pasiekti 7,65 milijono papildomų turistų vizitų atliekant mažos apimties investicijas į turizmo veiklą, – tai buvo 10 kartų daugiau nei bet kokios kitos peržiūrėtos kaimo plėtros programos atveju. Šis uždavinys vėliau buvo sumažintas iki 5 milijonų. 32. Bendri rezultatų rodikliai ne visuomet atitinka valstybių narių KPP tikslus, todėl jie neturi įtakos kiekybiškai įvertinant tai, ko siekiama įgyvendinant programas. Pavyzdžiui, Badeno-Viurtembergo atveju rodiklis "valdų, sukuriančių naujus produktus arba naujas technologijas, skaičius" tik iš dalies atitinka KPP tikslus, todėl kad numatytas uždavinys – tik septynios iš 3000 pagal žemės ūkio valdų modernizavimo priemonę remiamų valdų. Šiuo atveju KPP buvo nustatyti papildomi rodikliai su priemonei skirtais uždaviniais, kurie atitiko jos tikslus, pavyzdžiui, fermų, įdiegusių pagerintus kiaulių gardus, skaičių nustatantis uždavinys. Tačiau daugelyje kaimo plėtros programų papildomi rodikliai nebuvo taikomi tokiu būdu. Tai atsispindi Čekijos KPP, kuomet "naujų produktų ir technologijų" rodiklis nėra laikytinas atitinkančiu priemones "žemės ūkio valdų modernizavimas" ir "žemės ūkio produktų vertės didinimas". Šioms priemonėms nebuvo nustatyti alternatyvūs rodikliai. 33. Rodiklių uždavinių trūkumai ir pirmiau aprašytų konkrečių tikslų nebuvimas lemia tai, kad kaimo plėtros programose nėra aiškiai nustatyta, ko siekiama jas įgyvendinant. 34. Turėdama išdirbiams ir rezultatams skirtus bendrus uždavinių rodiklius, Komisija galėtų palyginti planuotą skirtingų kaimo plėtros programų efektyvumą (apie tai daugiau žr. 61 dalyje) ir apibendrinti uždavinius ES lygmeniu, siekdama pateikti numatytus kaimo plėtros politikos rezultatus. Tačiau kai kurios valstybės narės uždavinius pateikė skirtingai, t. y. kaip padidėjimą X % arba su skirtinga apibrėžtimi BSVS gairėse, todėl negalima atlikti jų palyginimo ar apibendrinimo. Taip pat, kai KPP uždaviniai nėra nustatyti, yra nepatikimi ar nepalyginami, konsoliduotų uždavinių vertė ES lygmeniu yra ribota. Priede pateikti uždaviniai, kurių trūko ar kurie neatitiko BSVS reikalavimų. AR BUVO PASKELBTA PATIKIMA INFORMACIJA APIE REZULTATUS, ATSPINDINTI, KO BUVO PASIEKTA PANAUDOJUS IŠLAIDAS IR KAIP EFEKTYVIAI JOS BUVO PANAUDOTOS? 35. Pagrindinė stebėjimo ir vertinimo informacija, skirta parodyti veiksmingumą ir efektyvumą, yra susijusi su rezultatais, kadangi jie parodo tiesioginį išlaidų poveikį. Ji turi būti tiksli ir nuosekli, kad ją būtų galima apibendrinti, ir atspindėti išlaidų, susijusių su ES ir KPP tikslais, poveikį. Biudžeto valdymo institucijoms ir visuomenei turėtų būti teikiama informacija apie tai, ar priemonės buvo finansuotos sėkmingai ar ne, ir ar veiksmingai ir efektyviai buvo panaudotas ES biudžetas. 36. Audito Rūmai visų neseniai atliktų auditų kaimo plėtros srityje metu tikrino stebėjimo ir vertinimo informacijos kokybę. Prireikus, nustatyti faktai buvo atnaujinti 12 atrinktų kaimo plėtros programų atveju. Audito Rūmai peržiūrėjo valstybių narių metines pažangos ataskaitas ir "apibendrinamąsias ataskaitas" [9] bei Komisijos darbą tikrinant pateiktos informacijos kokybę. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo Komisijos paskelbtas ataskaitas (žr. 51 dalį). DUOMENYS APIE BENDRUS REZULTATŲ STEBĖJIMO RODIKLIUS NĖRA PAKANKAMAI PATIKIMI 37. BSVS yra vertingas priemonių rinkinys, siekiant gauti nuoseklią ir palyginamą informaciją ES lygmeniu. Tačiau greitai paaiškėjo, kad 2007 m. įdiegta nauja BSVS nebuvo tinkamai parengta. Ne visos valstybės narės iš anksto planavo, kaip rinkti su bendrais rodikliais susijusius duomenis. Daugelis jų pritaikė specialias procedūras pagal savo administracines sistemas (paraiškų dėl paramos vertinimo, tvirtinimo, tikrinimo ir mokėjimo sistemas), todėl nacionalinės ir regioninės institucijos bei naudos gavėjai turėjo papildomo darbo. Taip pat susidarė situacija, kai stebėjimo informacija buvo apibendrinta atskirai ir atsirado duomenų vientisumo rizika. 38. Dažniausiai valstybės narės duomenis apie rezultatus ėmė iš naudos gavėjų prognozių apie numatytus rezultatus, tai apėmė jų paraiškų dėl paramos dalį arba, kai kuriais atvejais, mokėjimo prašymą. Anglijoje ir Švedijoje institucijos patikrino šių duomenų patikimumą ir, jei reikėjo, atliko pataisymus. Tai joms suteikė galimybę įvertinti priežastinį ryšį: kad sukurta darbo vieta, "bendrosios pridėtinės vertės" padidėjimas, naujo produkto atsiradimas ar turizmo srautų padidėjimas buvo paramos poveikis, o ne paprastas sutapimas. Kelios kitos valstybės narės šias procedūras įdiegė, kad patikrintų duomenų kokybę. 39. Lenkijoje institucijos savo administracinėse sistemose turi tikslią informaciją apie sukurtas darbo vietas, kadangi naudos gavėjai turėjo pateikti įrodymus apie naujas darbo vietas kaip sąlygą, kad būtų skirta dotacija. Tačiau ši informacija nebuvo naudojama BSVS, kadangi institucijos naudojo naudos gavėjams skirtą klausimyną – iš esmės mažiau patikimą metodą, pagal kurį nebuvo reikalaujamas patvirtinimas ar atliekamas patikimumo tikrinimas. Čekijoje ir Vengrijoje rodiklių duomenys taip pat buvo gauti remiantis klausimynu ir nebuvo atliktos duomenų tikslumo patikros. 40. Audito metu tikrintos valstybės narės manė, kad BSVS duomenų rinkimas buvo papildomas darbas, kurį reikėjo padaryti remiantis reglamentu, tačiau jis nebuvo labai naudingas priemonių valdymui. Todėl jie kreipė mažai dėmesio į jo kokybę. Atsižvelgiant į tai, kai kurios valstybės narės atkreipė dėmesį į Audito Rūmų nustatytus faktus dėl stebėjimo ir vertinimo trūkumų paaiškindamos, kad jos padarė tai, kas buvo būtina, siekiant atitikti BSVS reikalavimus. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į Audito Rūmų nustatytą faktą, kad jos neturėjo Leader vietinių plėtros strategijų stebėjimo ar vertinimo planų, viena valstybė narė atsakė, kad ji įdiegė BSVS kaip nustatyta ES lygmeniu ir jei tai neapėmė Leader, tai nebuvo valstybės narės klaida. 41. Dėl pirmiau nurodytų trūkumų Audito Rūmai savo paskutiniųjų auditų metu nustatė, kad BSVS duomenys apie rezultatus dažnai neatitinka tikros situacijos. Neatitikimai susiję su tuo, kad nesuprantama, kokios informacijos reikia, ir paraiškos dėl paramos teikimo metu sunku numatyti rezultatus, kaip, pavyzdžiui, "bendroji pridėtinė vertė", kuri priklauso nuo daugelio veiksnių, pavyzdžiui, ekonomikos būklės. Kai kuriais atvejais, dėl priemonės koncepcijos, paraiškų teikėjai buvo skatinami pernelyg padidinti numatomus rezultatus, pavyzdžiui, sukuriamų darbo vietų skaičių, ir padidinti savo galimybes gauti dotaciją. 42. Bendri rezultatų rodikliai, visų pirma, sudarė daugiau galimybių interpretacijoms, duomenų rinkimas buvo brangus ir juos buvo sunku rinkti, o kai kurių rodiklių vertė buvo ribota, kadangi jie neatspindėjo priemonių rezultatų. Tai atsispindi 1 langelyje. Be to, kaip nurodyta 32 dalyje, bendri rodikliai ne visuomet buvo tinkami ar pakankami parodyti, ar buvo laikomasi KPP tikslų. LAIKOTARPIO VIDURIO VERTINIMUOSE NEBUVO PATEIKTA PAKANKAMAI ĮRODYMAIS PAGRĮSTŲ IŠVADŲ APIE KAIMO PLĖTROS PRIEMONIŲ POVEIKĮ 43. Valstybių narių stebėjimo rezultatų trūkumai turėjo įtakos iš esmės netinkamai laikotarpio vidurio vertinimų kokybei. Pagal reglamentą reikalaujama, kad laikotarpio vidurio vertinimuose būtų nagrinėjamas ne tik išteklių panaudojimo lygis, bet taip ir ES biudžeto planavimo veiksmingumas ir efektyvumas, socialinis ir ekonominis poveikis ir poveikis Bendrijos prioritetams. Laikotarpio vidurio vertinimų, kurie buvo atlikti 2010 m., atveju daugelis vertintojų paprasčiausiai neturėjo informacijos, kuria galėtų pagrįsti savo vertinimą, arba todėl, kad priemonės nebuvo įgyvendinamos pakankamai ilgai, kad būtų gauti rezultatai, arba todėl, kad valstybės narės nebuvo surinkusios tinkamos ir patikimos informacijos. Laikotarpio vidurio vertinimuose prioritetas buvo skirtas finansiniams ir išvesties duomenims, atliekant daug naudingos analizės apie įgyvendinimą ir stebėjimo duomenų trūkumus. Tačiau juose retai buvo pateikiama naudingos informacijos apie tikslų įvykdymą ar efektyvumą. 1 LANGELIS SU REZULTATŲ RODIKLIAIS SUSIJUSIŲ SUNKUMŲ PAVYZDŽIAI Komisija neparengė gairių, kas turėtų būti laikoma "nauju produktu ar nauja technologija", atsižvelgiant į ūkių modernizavimo priemonę. Pagal Rumunijos duomenis 98 % investicijų buvo susijusios su nauju produktu ar technologija, palyginti su 13 % Lenkijoje ir 35 % Vengrijoje. Šis didelis skirtumas negalėjo atsirasti dėl priemonių skirtumų, nes jos apėmė panašias investicijas. Beveik visos investicijos, skirtos ūkių pastatams, įrengimams ar įrangai atitiko Rumunijoje taikomą rodiklio apibrėžtį. Rezultatų rodiklis "sėkmingo žemės valdymo sritis" iš tikrųjų yra identiškas išdirbių rodikliui "agrarinės aplinkosaugos paramą gaunanti sritis". Taip yra todėl, kad valstybės narės visas remiamas teritorijas laiko "sėkmingomis", neatlikusios jokio įvertinimo, ar buvo patobulinimų biologinės įvairovės, vandens kokybės ir kitose srityse. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai agrarinės aplinkosaugos sutartis nebuvo sėkminga, tačiau sritis vis dar buvo įtraukta į duomenis apie rezultatus. 44. Daugeliu atvejų laikotarpio vidurio vertinimai buvo pagrįsti netinkamomis metodikomis, pavyzdžiui, darant prielaidas ar remiantis klausimynais, netaikant kitų procedūrų ar įrodymų rinkimo, siekiant pagrįsti išvadas [10]. Nors atvejų tyrimai gali būti naudingi pailiustruojant nustatytus faktus ar paaiškinant duomenis, kai kurie vertintojai pasinaudojo tik keliais atvejais parengti išvadas visai priemonei ar programai. Kai kuriuose laikotarpio vidurio vertinimuose nebuvo bandoma atsakyti į bendrus vertinimo klausimus, nustatytus Komisijos BSVS gairėse [11]. Prancūzijoje visos 3 krypties ir 4 krypties priemonės nebuvo įtrauktos į laikotarpio vidurio vertinimo apimtį. 45. Dėl šios priežasties laikotarpio vidurio vertinimuose nebuvo pateikti pakankamai įrodymais pagrįsti atsakymai į vertinimo klausimus, susijusius su efektyvumu ir tikslų įgyvendinimu, ir jie buvo per daug skirtingi, kad būtų galima pateikti prasmingą informaciją ES lygmeniu. KOMISIJA PARAGINO VALSTYBES NARES PATOBULINTI STEBĖJIMĄ IR VERTINIMĄ; YRA NAUDINGOS INFORMACIJOS APIE TAI, KAM BUVO PANAUDOTAS ES BIUDŽETAS… 46. Komisija beveik nuo pradžių pripažino su rodikliais ir vertinimais susijusias problemas ir dirbo su valstybėmis narėmis, kad patobulintų gaires, bei teikė paramą, visų pirma pasitelkdama "Vertinimo pagalbos tarnybą". Atlikus laikotarpio vidurio vertinimus, Komisija išnagrinėjo trūkumus ir, planuodama BSVS 2014–2020 m. laikotarpiui, pasinaudojo įgyta patirtimi. 47. Komisija tikrina valstybių narių stebėjimo duomenis (kurie yra pateikiami su metinėmis pažangos ataskaitomis) ir prašo valstybių narių ištaisyti akivaizdžias klaidas prieš metinių pažangos ataskaitų patvirtinimą, laikantis reglamento nuostatų. Duomenų nuoseklumas ir išsamumas labai pagerėjo per pastaruosius penkerius metus, tačiau audito metu 2013 m. balandžio mėn., Komisija vis dar nebuvo patvirtinusi 2011 m. Prancūzijos, Vengrijos ir Anglijos metinių pažangos ataskaitų. Todėl pati naujausia yra 2010 m. informacija. Tačiau yra apribojimai, ką Komisija gali daryti, jei valstybės narės nepateikia duomenų. Vengrija nepateikė 2011 m. duomenų apie rodiklius, paaiškinusi, kad ji vis dar atlieka savo rodiklių peržiūrą. Taip pat vis dar trūksta svarbių kitų valstybių narių duomenų, įskaitant Rumuniją, kuri nepateikė jokių duomenų apie rezultatų rodiklius šešių peržiūrėtų priemonių atveju. Iš 12 peržiūrėtų kaimo plėtros programų tik Austrija ir Švedija pateikė išsamius duomenis apie 2011 m. bendrus rezultatų rodiklius. Priede parodyti 2011 m. valstybių narių metinėse pažangos ataskaitose pateikti duomenys. Naujausių duomenų stygius rodo, kad jie menkai naudojami numatytam išdirbių ir rezultatų stebėjimui. 48. Net jei duomenys apie rezultatus pateikti, Komisija turi mažą patikinimą, kad jie yra patikimi. Valstybės narės metinėse pažangos ataskaitose neturi aprašyti naudotų apibrėžčių ar duomenų rinkimo metodų, o Komisija nepatikrino, ar valstybės narės turi sistemas, užtikrinančias duomenų kokybę, kaip kiekviena valstybė interpretuoja sąvokas, pavyzdžiui, "nauji produktai", ar kurios valstybės narės laikosi metodinių gairių. Audito Rūmai nustatė, kad aiškiai nepranešusi Komisijai, Vengrija pakeitė "sukurtų darbo vietų" rodiklio aprašymą įtraukdama "išlaikytas darbo vietas", o tai ženkliai padidina rezultatus. 49. Nepaisant visų problemų, su kuriomis susiduriama, vis dėlto BSVS yra pagrindinė priemonė, be kurios ES biudžeto stebėjimo ir vertinimo galimybės būtų menkesnės. Nors stebėjimo informacija pirmaisiais metais ir daugelis laikotarpio vidurio vertinimų nebuvo priimtinos kokybės, Komisija konstatavo tyrimo ir vertinimo kultūros pagerėjimą. Buvo pasisemta naudingos patirties, todėl ateityje BSVS turėtų būti patikimesnė. Audito Rūmai nustatė stebėjimo ir vertinimo geros praktikos pavyzdžių, pavyzdžiui, Austrijoje, Švedijoje ir Anglijoje, susijusių su agrarinės aplinkosaugos priemone (žr. 65 dalį), kurie rodo, ko galima pasiekti. 50. Išdirbių rodiklių atveju BSVS duomenys yra pakankamai nuoseklūs ir išsamūs ir gali suteikti naudingos informacijos apie tai, kam buvo panaudotas ES biudžetas. Vis dėlto, pasiektų rezultatų atveju, remiantis stebėjimu ir vertinimu vis dar nėra gaunama pakankamai svarbi, tiksli, nuosekli ir palyginama informacija. … TAČIAU BUVO NEPAKANKAMAI PRANEŠAMA APIE PASIEKTUS REZULTATUS SIEKIANT PARODYTI, KAD BUVO TINKAMAI PANAUDOTAS ES BIUDŽETAS 51. Pagal teisės aktus reikalaujama, kad valstybės narės ir Komisija periodiškai praneštų apie biudžeto vykdymą ar kaimo plėtros tikslų pasiekimą. 3 lentelėje pateikiama valstybių narių ir Komisijos parengtų ataskaitų, susijusių su kaimo plėtros išlaidų veiksmingumu ir efektyvumu, apžvalga. 3 LENTELĖ ATASKAITOS DĖL KAIMO PLĖTROS IŠLAIDŲ VEIKSMINGUMO IR EFEKTYVUMO Ataskaita | Ataskaitos tikslas | Pastabos | Valstybės narės Kiekvienos KPP metinė pažangos ataskaita (Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 82 straipsnis) | Parodyti programos finansinį įgyvendinimą; programos pažangą, susijusią su nustatytais tikslais; veiksmus, vykdytus užtikrinti programos įgyvendinimo kokybę ir veiksmingumą | Ataskaitose pateikiami bendri rodikliai, aprašomas fizinis ir finansinis programos įgyvendinimas bei pateikiama tam tikros informacijos apie vertinimo veiklą | Strateginis stebėjimas – apibendrinamoji ataskaita (Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 13 straipsnis) | Parodyti pažangą, pasiektą įgyvendinant nacionalinį strateginį planą ir tikslus bei įnašą įgyvendinant Bendrijos strategines gaires | Ataskaitų turinys panašus į metines pažangos ataskaitas | Komisija Ataskaita dėl Sąjungos finansų vertinimo (COM(2012) 40 final; COM(2012) 675 final) | Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti įrodymus apie pasiektus rezultatus (Pastaba: ne tik kaimo plėtros politika) | Ataskaitose pateikiami per metus atlikti vertinimai. Kaimo plėtra nebuvo įtraukta, kadangi nebuvo paskelbti ES lygmens vertinimai. Audito Rūmai pateikė pastabas dėl šių ataskaitų Audito Rūmų nuomonėje 4/2012 ir pirmininko rašte, kurį galima rasti: http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/19934783.PDF | Apibendrinamoji nacionalinių strategijų įgyvendinimo ataskaita (COM(2011) 450 final). Audito metu (2013 m. balandžio mėn.) Komisija nebuvo parengusi apibendrinamosios ataskaitos, kuri turėjo būti parengta 2013 m. pradžioje | Pagrindinių aktualių patobulinimų, tendencijų ir sunkumų, susijusių su nacionalinių strateginių planų ir Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimu, santrauka, įskaitant priemones, taikytas atsižvelgiant į ataskaitos išvadas | Ataskaitoje pateikiami duomenys apie fizinį ir finansinį įgyvendinimą, apibendrinti remianti valstybių narių metinėmis pažangos ataskaitomis. Įtraukti tik keli rezultatų rodikliai. Nėra analizės apie tai, ar pasiekti rezultatai yra pakankami, taip pat nėra turėtų išlaidų analizės | Metinė veiklos ataskaita, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas | Parodyti Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD operacijų, susijusių su nustatytais tikslais, rezultatus | Ataskaitose pateikiami poveikio rodikliai, siekiant parodyti pasiektus Komisijos tikslus (kurie, kai kuriais atžvilgiais, skiriasi nuo kaimo plėtros reglamente nustatytų tikslų). 5 ir 6 rodiklių atveju 2012 m. duomenys nesiskyrė nuo 2011 m. duomenų, todėl Audito Rūmai manė, kad jie yra nepatikimi (žr. 2011 m. metinės ataskaitos 10 skyrių). Ataskaitos prieduose pateikiami atrinkti nustatyti faktai, gauti atlikus išorės vertinimus, ir pagal valstybių narių metines pažangos ataskaitas apibendrinti rezultatų rodikliai | Veiklos išlaidų veiklos ataskaitos: prie bendrojo biudžeto projekto pridedamas darbo dokumentas | Pagrįsti biudžeto projekte Komisijos prašomus asignavimus | 2013 m. biudžeto ataskaitoje nurodyti pagrindiniai pasiekimai. Jie susiję su Komisijos veikla. Nėra nurodytas veiklos ir informacijos apie rezultatus ryšys, o tai yra bendrų rodiklių duomenų apibendrinimas | 52. Šiose ataskaitose pateikiami turimi duomenys apie rodiklius ir iš esmės tinkamai aprašytas programų įgyvendinimas, atsižvelgiant į panaudotą sumą ir išdirbius. Tačiau ataskaitose yra bendrų trūkumų, kurie aprašyti tolesnėse dalyse. 53. Ataskaitose nepakankamai atsižvelgiama į duomenų šaltinių patikimumą ar informacijos teikimo metodus. Pavyzdžiui, kai kurios valstybės narės ekstrapoliavo duomenis remdamosi tik keliais atvejais, kaip tą padarė Komisija savo metinėje veiklos ataskaitoje [12]. Dėl menkos daugelio laikotarpio vidurio vertinimų kokybės taip pat sumažėja nustatytų vertinimo faktų patikimumas, tačiau valstybės narės ir Komisija nepakankamai į tai kreipė dėmesį. 54. Valstybių narių ir Komisijos ataskaitose pateikiamos rodiklių vertės yra lyginamos su uždaviniais, kuriuos valstybės narės pakeitė, kad atitiktų numatytus rezultatus. 2 langelyje paaiškinta, kodėl tai neturėtų būti daroma. Neseniai Komisija vienu atveju patvirtino Čekijos KPP pakeitimą, kai darbo vietų sukūrimo uždavinys buvo sumažintas daugiau kaip 90 % (nuo 29000 iki 2 700). Jei pagal programą ilgainiui būtų sukurta 2700 darbo vietų, patvirtintoje KPP nustatytas uždavinys būtų pasiektas tik 9 %. Tai – blogas rezultatas. Tačiau metinėje pažangos ataskaitoje tai bus palyginta su peržiūrėtu uždaviniu ir laikoma 100 % sėkme. Vadovaujančioji institucija neturės paaiškinti negalėjimo laikytis pradinio uždavinio. Ši praktika sumenkina ataskaitų vertę tiek, kad jos mažai naudojamos atskaitomybei: siekiant parodyti, kokiu mastu programų valdytojai pasiekė nustatytus kaimo plėtros tikslus. Komisijos ataskaitoje pateikiama išnaša, kurioje nurodyta, kad uždaviniai yra "peržiūrėti", tačiau Audito Rūmų peržiūrėtose valstybių narių metinėse pažangos ataskaitose net neužsimenama apie tai, kada uždaviniai buvo sumažinti. Priede pateikti nuo pradinės KPP pakeisti rezultatų rodiklių uždaviniai. 55. Komisijos ir valstybių narių ataskaitose pateikiamus faktus iš esmės nustato nepriklausomi vertintojai. Tačiau ataskaitų skaitytojas negauna informacijos apie tai, kokias išvadas atsižvelgdamos į vertinimus pateikė Komisija ar valstybės narės, ir ar Komisija ar valstybės narės sutinka, kad vertinimo metu nustatyti faktai yra teisingi [13]. 56. Be to, valstybės narės ir Komisija pateikė tik atrinktus vertinimo metu nustatytus faktus – kai kuriais atvejais tik teigiamus nustatytus faktus. Pavyzdžiui, keliuose laikotarpio vidurio vertinimuose buvo nustatytas maždaug 50 % investicinių priemonių savaimingumas [14] (svarbi išvada dėl programų veiksmingumo ir efektyvumo), tačiau apie tai nebuvo pranešta valstybių narių metinėse pažangos ataskaitose. Ataskaitose taip pat nėra sistemingai pranešama apie veiksmus, taikytus atsižvelgiant į vertinimo metu nustatytus faktus. 57. Valstybių narių ir Komisijos ataskaitose pateikiama truputį daugiau nei turima informacija ir įgyvendinimo analizė. Jose nepateikiama išlaidų efektyvumo analizė ar išvados apie tai, kokiu mastu buvo laikomasi KPP ir ES tikslų. Todėl ataskaitos suteikia nepakankamą patikinimą dėl to, ar valstybės narės ir Komisija tinkamai panaudojo ES biudžetą [15]. 2 LANGELIS RODIKLIŲ UŽDAVINIŲ NAUDOJIMAS Valstybės narės turėtų aktyviai valdyti priemones, siekiant užtikrinti, kad įvykdomi rezultatų uždaviniai (ir kartu ES tikslai), pavyzdžiui, pakoreguojant tinkamumo ir atrankos kriterijus ir tokiu būdu pagerinant atitinkamų priemonių "tikslingumą". Jei, nepaisant didelių valstybių narių pastangų, vis dar nepavyksta įvykdyti uždavinių, valstybės narės metinėse pažangos ataskaitose turėtų paaiškinti, kodėl jie neįvykdyti, ir nurodyti veiksmus, kuriuos jos taikė, mėgindamos tai padaryti. Uždaviniai neturėtų būti paprasčiausiai sumažinami, siekiant atspindėti naujausią rezultatų prognozę ar jų "peržiūrėtą įvertinimą", kadangi dėl to susidarytų įspūdis, kad priemonė buvo sėkminga, nors taip iš tikrųjų nebuvo. Sumažinus rezultatų uždavinius, sumažėja planuotas ES biudžeto veiksmingumas ir efektyvumas, kadangi pasiekiama mažiau su ta pačia pinigų suma. Todėl uždaviniai turėtų būti sumažinti tik ypatingais ir iš tikrųjų pagrįstais atvejais. Tai turėtų patvirtinti Komisija. Jei, ypatingu atveju, uždaviniai pakeičiami, tai turėtų būti paaiškinta, kai pranešami su uždaviniu susiję rodiklio duomenys. AR BUVO PANAUDOTA STEBĖJIMO IR VERTINIMO INFORMACIJA, SIEKIANT PAGERINTI IŠLAIDŲ VEIKSMINGUMĄ IR EFEKTYVUMĄ? 58. Ankstesniame skirsnyje buvo nagrinėjama, ar stebėjimo ir vertinimo informacija atitinka atskaitomybės reikalavimus: parodyti tai, kas buvo pasiekta. Tačiau stebėjimo ir vertinimo tikslas yra ne tik teikti informaciją ataskaitoms, bet jie taip pat turėtų būti naudojami užtikrinti, kad yra tinkamai panaudojamas kaimo plėtros biudžetas. 59. Stebėjimas ir vertinimas turėtų suteikti galimybę Komisijai pasisemti patirties iš dabartinio ir buvusio programavimo laikotarpių ir ja pasinaudoti rengiant naujų teisės aktų pasiūlymus. Tai taip pat valstybėms narėms turėtų suteikti patikimų įrodymų pagrindą, kaip joms rengti savo kaimo plėtros programas, užtikrinant, kad būtų planuojamos pačios veiksmingiausios ir efektyviausios priemonės. Informacija turėtų įspėti sprendimų priėmėjus, kad tikslai nepasiekti ar kad priemonių efektyvumas nėra tinkamas, tuomet jie programavimo laikotarpiu galėtų patobulinti priemonių koncepciją ir įgyvendinimą. 60. Valstybės narės metinėse pažangos ataskaitose privalo pateikti informaciją apie veiksmus, taikytus užtikrinti programos įgyvendinimo veiksmingumo kokybę, ir kasmet su Komisija apsvarstyti pasiektą pažangą. Atrinkę 12 kaimo plėtros programų, Audito Rūmai tikrino metines pažangos ataskaitas ir metinius posėdžių dokumentus, kad gautų įrodymus apie veiksmus, taikytus siekiant pagerinti veiksmingumą ir efektyvumą. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo 12 programų pakeitimų dokumentus, siekdami nustatyti, ar jie buvo pagrįsti stebėjimo ir vertinimo informacija, susijusia su BSVS. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo Komisijos pateiktą informaciją, susijusią su jos pasiūlymais 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. KOMISIJA, PRADŽIOJE TVIRTINDAMA KAIMO PLĖTROS PROGRAMAS, NEATSIŽVELGĖ Į PRIEMONIŲ EFEKTYVUMĄ 61. Tuomet, kai valstybės narės savo kaimo plėtros programose pateikia uždavinius, juos galima analizuoti, siekiant parodyti, ar programos atspindi racionalų lėšų panaudojimą, atsižvelgiant į ES prioritetus ir tikslus. Kaimo plėtros programose gali būti skirtumų, tačiau Komisija turėtų išnagrinėti visus didelius skirtumus, kad užtikrintų, jog jie yra pagrįsti. Didelių skirtumų pavyzdžiai pateikti 3 langelyje. 62. Pavyzdžiui, nors dideli skirtumai gali atsirasti dėl konkrečių nacionalinių prioritetų, tačiau atsižvelgiant į įvairinimo priemones kaimo plėtros programose, pavyzdžiui, Kampanijoje ir Čekijoje, iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad pagal ES prioritetus yra menkai panaudojamas ES biudžetas. Šie atvejai turėtų būti išanalizuoti ir paaiškinti, tačiau Komisijos atliktame KPP pasiūlymų vertinime ši priemonių efektyvumo analizė nebuvo atlikta. Todėl į šiuos atvejus nėra pakankamai atsižvelgiama siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti ES tikslai. VALSTYBĖS NARĖS NAUDOJO STEBĖJIMO IR VERTINIMO INFORMACIJĄ, KAD PADĖTŲ PAGERINTI PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMĄ… 63. Akivaizdu, kad jei ES biudžetas nepanaudojamas, jis negali turėti jokio poveikio. Todėl informacija apie priemonių įgyvendinimą yra svarbi įspėjant programų vadovus, kad jiems gali prireikti peržiūrėti viešinimo tvarką, tinkamumo sąlygas, pagalbos lygį ar atrankos kriterijus, siekiant, kad priemonės būtų veiksmingos. Audito Rūmai nustatė, kad valstybės narės į tai atkreipė dėmesį ir remdamosi duomenimis iš administracinių šaltinių atidžiai stebėjo įgyvendinimą panaudojant jų biudžetus. Valstybės narės taip pat naudojo vertinimo informaciją, visų pirma laikotarpio vidurio vertinimą, kad nustatytų menko priemonių įgyvendinimo priežastis. 3 LANGELIS KAIMO PLĖTROS PROGRAMŲ SKIRTUMŲ, NUSTATYTŲ ATLIKUS RODIKLIŲ UŽDAVINIŲ ANALIZĘ, PAVYZDŽIAI Priemonės "žemės ūkio veiklos rūšių įvairovės didinimas" rezultatų rodiklis yra "ne žemės ūkio bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas" remiamuose ūkiuose. Jis taip pat gali atspindėti pažangą, susijusią su ES prioritetu sukurti sąlygas augimui. Pagal Čekijos KPP uždavinį tam, kad būtų sukurtas vienas papildomos metinės "bendrosios pridėtinės vertės" euras, reikia 65 eurų viešosios pagalbos. Tai galima palyginti su 3,2 euro paramos Vengrijoje ir 0,4 euro Austrijoje. Atsižvelgiant į ES prioritetą sukurti darbo vietas, visų priemonių rezultatų rodiklių uždaviniai rodo, kad viešosios paramos išlaidos vienos darbo vietos sukūrimui sudaro nuo maždaug 10000 eurų (Andalūzijoje, Čekijoje, Anglijoje, Rumunijoje ir Švedijoje) iki maždaug 90000 eurų (Vengrijoje ir Liuksemburge). Vienos KPP atveju vertė gerokai viršija šio intervalo ribas (Kampanija: 203000 eurų). 64. Reglamentas ir BSVS yra geras pagrindas Komisijai vykdant valstybių narių programų įgyvendinimo priežiūrą finansiniu ir išdirbių atžvilgiu. Didžiosios peržiūrėtų kaimo plėtros programų dalies atveju Komisija patvirtino vieną ar kelis pataisymus, kurie buvo skirti pagerinti priemonių įgyvendinimą. … TAČIAU YRA MAŽAI ĮRODYMŲ, KAD VALSTYBĖS NARĖS AR KOMISIJA NAUDOJA INFORMACIJĄ APIE REZULTATUS, KAD PAGERINTŲ PRIEMONIŲ VEIKSMINGUMĄ IR EFEKTYVUMĄ 65. Priemonių įgyvendinimo pagerinimas neužtikrina, kad KPP priemonės bus veiksmingos, t. y., kad bus pasiekti numatyti rezultatai. Taigi taip pat yra būtina savalaikė, patikima ir svarbi informacija apie pasiektus rezultatus. 4 langelyje pateikti pavyzdžiai rodo, koks svarbus gali būti pradinio tikslų nustatymo ir stebėjimo bei rezultatų vertinimo naudojimas, siekiant padidinti priemonių veiksmingumą ir efektyvumą. 4 LANGELIS STEBĖJIMO IR VERTINIMO NAUDOJIMAS, SIEKIANT PADIDINTI PRIEMONIŲ VEIKSMINGUMĄ IR EFEKTYVUMĄ (ANGLIJOS KPP) Agrarinės aplinkosaugos priemonės atveju institucijos išnagrinėjo, kokia veikla buvo ekonomiškai veiksmingiausia, siekiant naudos aplinkai įvairiose geografinėse srityse ir tuo remdamosi nustatė prioritetus paraiškoms. Sutartyse su ūkininkais buvo įtraukti patikrinami tikslai ("sėkmės rodikliai"), pavyzdžiui, laukuose pasėti sėklų mišinius, kad laukiniams paukščiams būtų užtikrintas nuolatinis aprūpinimas maistu žiemą iki vasario 15 d. Institucijos stebėjo šių tikslų įgyvendinimą kasmet aplankydamos į imtį įtrauktus ūkius. Rezultatų vertinimas padėjo institucijoms pakeisti prioritetus, siekiant pagerinti uždavinių nustatymą, ir nustatyti ateityje remtiną ekonomiškai veiksmingiausią veiklą. Vadovaujančioji institucija nustatė uždavinį rodikliui "viešosios paramos išlaidos vienai darbo vietai sukurti" ir jį naudojo kaip kriterijų paraiškų dėl dotacijų vertinimui, priemonių įvairinimui ir pažangos stebėjimui. Laikotarpio vidurio vertinime buvo nagrinėjami faktiniai rezultatai, siekiant nustatyti, kurios priemonės ir projektų tipai buvo patys veiksmingiausi. Pavyzdžiui, su mikroįmonių priemone susiję projektai buvo žymiai efektyvesni kuriant darbo vietas, palyginti su ūkių įvairinimo projektais. Atlikus peržiūrą, ūkių įvairinimo priemonei skirta parama buvo sumažinta. VALSTYBĖS NARĖS NEPAGRINDĖ KPP PAKEITIMŲ PASIREMDAMOS REZULTATŲ DUOMENIMIS 66. Visos 12 atrinktų kaimo plėtros programų buvo pakeistos bent vieną kartą, o kai kuriais atvejais, – devynis ar dešimt kartų. Audito Rūmai ieškojo pavyzdžių, kai valstybės narės pagrindė pakeitimus pasiremdamos BSVS rezultatų duomenimis. Todėl Audito Rūmai siekė surasti tokius paaiškinimus, kaip "ūkininkai sukūrė nepakankamai naujų produktų, kad pasiektų KPP tikslą" arba "būtini KPP pokyčiai, kad būtų pasiektas darbo vietų sukūrimo uždavinys". Tokių atvejų nebuvo nustatyta. Pateikti paaiškinimai visų pirma buvo susiję su biudžetu: pakeitimai buvo atlikti, kadangi išlaidos buvo didesnės ar mažesnės, palyginti su prognozėmis, o ne todėl, kad pasiekti rezultatai skyrėsi nuo numatytų. 67. Jei KPP išlaidos yra mažesnės, nei buvo suplanavusios valstybės narės, praėjus dvejiems metams programai skirtas ES asignavimas sumažinamas pagal "asignavimų panaikinimo" procedūrą. Valstybės narės dažnai mano, kad jos "praranda" ES lėšas. Kad to išvengtų, valstybės narės pakeitė kaimo plėtros programas, siekdamos perkelti lėšas iš menkai įgyvendinamų priemonių į paklausesnes priemones. Pavyzdžiui, Andalūzijos KPP pakeitimai buvo aiškinami tuo, kad "tuo metu reikėjo imtis taisomųjų veiksmų, siekiant išvengti galimų asignavimų panaikinimų ateityje". 68. Daugeliu atvejų dėl patvirtintų pakeitimų planuotas priemonių efektyvumas ne padidėjo, o sumažėjo. Andalūzija "mikroįmonių" priemonę padidino 194 %, tačiau 82 % sumažino išdirbių (remiamų mikroįmonių skaičius) uždavinius ir 96 % darbo vietų sukūrimo rezultatus. Kampanija pakeitė KPP, kad dviejų įvairinimo priemonių paraiškoje atveju paramos lygį padidintų 100 %, siekiant pagerinti įgyvendinimą: paraiškų teikėjams buvo atlygintos visos investicinių projektų išlaidos be jokio papildomo įsipareigojimo pasiekti rezultatų ir prisidėti prie įgyvendinimo. Su žemės ūkio veiklos įvairinimo priemone susijęs darbo vietų sukūrimo uždavinys sumažėjo nuo 250 pagal pradinę KPP iki 95. KOMISIJA PIRMENYBĘ TEIKĖ IŠDIRBIAMS IR FINANSINIAM ĮGYVENDINIMUI, O NE REZULTATŲ SIEKIMUI 69. Netgi tuomet, kai pagal rezultatų rodiklių duomenis buvo matyti, kad uždaviniai nepasiekti, Komisijos pastabos dėl siūlomų KPP pakeitimų ir metiniai posėdžiai su valstybėmis narėmis visų pirma buvo skirti išdirbiams ir biudžeto išlaidoms, o ne klausimui, kaip pasiekti numatytų rezultatų. Metiniai posėdžiai nebuvo naudojami reglamente nustatytam tikslui išnagrinėti praėjusių metų pagrindinius rezultatus. 70. Tą patį dėmesį biudžeto išlaidoms ir informacijos apie pasiektus rezultatus nepaisymą galima matyti Komisijos ataskaitose. Apibendrinamojoje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nacionalinių strategijų įgyvendinimo [16] Komisija pateikė pastabą dėl žemės ūkio valdų modernizavimo priemonės, nurodydama, kad kai kuriose valstybėse narėse "įgyvendinimo lygis yra didesnis nei tikėtasi, todėl reikia padidinti numatytą biudžetą". Komisija nepaaiškino, kodėl dėl "greitesnio įgyvendinimo" reikėtų padidinti biudžetą. Komisija ataskaitoje neanalizavo ir nepateikė pastabų dėl toje pačioje ataskaitoje pateiktų duomenų apie rezultatus, pavyzdžiui dėl su ta pačia priemone susijusių rezultatų, kurie atspindi tik 10 % su naujais produktais (technologijomis) susijusio pasiekto uždavinio. 71. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2011 m. metinėje veiklos ataskaitos priede pateikti suvestinių rezultatų duomenys rodo, kad ketverius metus programavimo eape uždavinys sukurti naujas darbo vietas buvo įgyvendintas tik 4 %. Nei dokumente, nei tolesniame DG valdymo plane nenurodyta jokia Komisijos planuojama veikla pagerinti šią situaciją, nepaisant to, kad ES strategijoje daug dėmesio skiriama darbo vietų sukūrimo prioritetui. KOMISIJA NEPASINAUDOJO BSVS INFORMACIJA APIE REZULTATUS, KAD PAGRĮSTŲ SAVO PASIŪLYMUS 2014–2020 M. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIUI 72. 2011 m. spalio mėn. Komisija pateikė pasiūlymus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui [17]. Aiškinamajame memorandume pateikiami poveikio įvertinimo rezultatai. Jame siekiama Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti su jų sprendimais susijusią informaciją. Dokumente aprašyti poreikiai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti įgyvendinant kaimo plėtros politiką, tačiau nenurodyta, kad pasiūlytos priemonės yra veiksmingi ir efektyvūs būdai patenkinti šiuos poreikius. 73. Poveikio vertinimo 4 priede pateikiamas "dabartinio politikos pagrindo vertinimas", kuriame Komisija pateikia rezultatų uždavinius, susijusius tik su septyniomis iš 40 KPP priemonių. Nėra duomenų apie tai, kas buvo padaryta, atsižvelgiant į uždavinius. 4a priede Komisija pateikia trumpą paaiškinimą apie žemės ūkio valdų modernizavimo priemonių, agrarinės aplinkosaugos, miškininkystės, mikroįmonių ir Leader priemonių stipriąsias ir silpnąsias puses, tačiau nepateikia informacijos apie kitas 2014–2020 m. laikotarpiui pasiūlytas priemones, įskaitant finansiškai svarbias, pavyzdžiui, susijusias su "žemės ūkio produktų pridėtine verte" (5,6 milijardo eurų ES asignavimų 2007–2013 m.). Šiame priede pateikiami visų priemonių finansiniai duomenys ir duomenys apie išdirbius, tačiau nėra informacijos apie pasiektus rezultatus. 11 priede pateikiama vertinimo metu nustatytų faktų apžvalga, pagal kurią matyti, kad poveikio vertinimas iš esmės yra pagrįstas 2007–2013 m. kaimo plėtros programų ex ante vertinimais, kurių apibendrinimas buvo paskelbtas 2008 m [18]. 74. Tai atspindi planavimo bei stebėjimo ir vertinimo informacijos užtikrinimo trūkumus. Komisija pateikė savo pasiūlymus prieš tai, kai buvo parengti laikotarpio vidurio ir ex post vertinimų apibendrinimai, todėl pasiūlymuose nebuvo ne tik informacijos apie priemonių veiksmingumą ir efektyvumą 2007–2013 m. laikotarpiu, bet ir ex post vertinimo 2000–2006 m. laikotarpiu. Nors šiuose vertinimuose yra trūkumų, į juos vis dėlto turėtų būti atsižvelgta priimant sprendimą dėl 2014–2020 m. politikos. Pavyzdžiui, ex post vertinime daroma išvada, kad priemonės "pridėtinė vertė žemės ūkio produktams" poveikis žemės ūkio konkurencingumui atrodo "iš esmės gana nereikšmingas". Laikotarpio vidurio vertinimuose nurodytas didelis savaimingumo atvejų skaičius (žr. 55 dalį). Komisija pasiūlė šią priemonę 2014–2020 m. laikotarpiui, Europos Parlamentui ir Tarybai nepateikdama informacijos apie savaimingumo problemą arba apie tai, kokios sąlygos turėtų būti nustatytos priemonei, siekiant užtikrinti savaimingumo sumažinimą. 75. Priimant sprendimus dėl būsimos politikos ES lygmeniu ir dėl planavimo nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, reikėtų turėti tokią informaciją, kad būtų galima atsakyti į bazinius, bet svarbius klausimus, pavyzdžiui, "ar ši priemonė pasirodė veiksminga tikslams pasiekti praeityje?", "ar ši priemonė yra pati efektyviausia priemonė pasiekti tikslą?" ir "ko galima būtų pasimokyti iš ankstesnio šios priemonės įgyvendinimo, siekiant pagerinti jos veiksmingumą ateityje?" Duomenys apie rezultatus, kurie turėtų atspindėti priemonių veiksmingumą ir efektyvumą nebuvo pateikti laiku poveikio vertinimui, o vėliau, pavyzdžiui, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinės veiklos ataskaitos prieduose pateikta informacija nėra pakankamai svarbi, patikima ar išsami. Be to, Komisija nesugebėjo pateikti būtinos informacijos, kad praneštų apie sprendimus dėl pačių veiksmingiausių ir efektyviausių priemonių 2014–2020 m. laikotarpiu. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 76. Sutartyje ir ES Finansiniame reglamente reikalaujama, kad valstybės narės bendradarbiautų su Komisija siekdamos užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos pagal patikimo finansų valdymo principus (veiksmingumo, efektyvumo ir ekonomiškumo). Kad to pasiektų įgyvendindamos kaimo plėtros politiką, Komisija ir valstybės narės turi laiku gauti informaciją apie tai, ar kaimo plėtros priemonėmis efektyviai pasiekiami politikos tikslai. Jos turi pranešti apie veiklos rezultatus pateikdamos šią informaciją Europos Parlamentui, Tarybai ir ES visuomenei. 77. Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija ir valstybės narės nepakankamai parodė, kas buvo pasiekta kaimo plėtros politikos tikslų atžvilgiu ir trūksta patikinimo, kad ES biudžetas buvo panaudotas tinkamai. 78. Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema (BSVS) yra pagrindinis įdiegtas instrumentas teikti būtiną informaciją ir patikinimą. Dėl jos trūkumų trūko pirmiau aprašyto patikinimo. BSVS yra priemonių rinkinys, kurio koncepcija gali (ir turėtų) būti patobulinta. Tačiau geresnės priemonės padės išspręsti problemą tik tuomet, jei jos bus tinkamai taikomos. Audito Rūmai nustatė, kad dabartinė atskaitomybės stoka laikytina daug didesniu trūkumu: įgyvendinamos programos, kuriose per daug dėmesio skiriama biudžeto panaudojimui ir nepakankamai atsižvelgiama į efektyvų rezultatų siekimą. Mažai dėmesio skirta rezultatų ir poveikio stebėjimui ir vertinimui, todėl neatsižvelgta į informacijos kokybę. 79. Audito Rūmai nustatė, kad taikant bendrus, nekonkrečius tikslus ir esant nepakankamam su šiais tikslais susijusių numatytų rezultatų kiekybiniam įvertinimui, valstybių narių nustatytos kaimo plėtros programos nebuvo patikimas pagrindas veiksmingai ir efektyviai skiriant ES biudžetą. Jose taip pat lėšos nebuvo tikslingai skiriamos toms sritims, kuriose jos turės didžiausią poveikį, ir nebuvo pateiktas standartas, pagal kurį būtų galima vertinti rezultatus (19–34 dalys). 80. Taip pat yra informacijos trūkumas: nepaisant Komisijos pagalbos, valstybės narės neparengė stebėjimo ir vertinimo informacijos, kuri būtų pakankamai patikima, nuosekli ir svarbi, siekiant parodyti su nustatytais tikslais susijusius pasiektus rezultatus. Valstybės narės ir Komisija pateikė turimus duomenis apie bendrus rodiklius, tačiau šių duomenų neinterpretavo atsižvelgiant į KPP ar ES tikslus. Vertinimo išvadomis buvo remiamasi atsitiktiniu būdu, į jas nebuvo atsižvelgiama sistemingai. Komisija ir valstybės narės nepateikė savo pastabų dėl išlaidų efektyvumo ir veiksmingumo (35–57 dalys). 81. Be to, kad turima stebėjimo ir vertinimo informacija nebuvo tinkama, Komisija ir valstybės narės ja pasinaudojo nepakankamai, kad pagerintų priemonių efektyvumą ir veiksmingumą. Vykdydamos kasdienį programų valdymą, valstybės narės daugiausia dėmesio skyrė biudžeto išlaidoms, o ne numatytų rezultatų siekimui. Komisija savo pasiūlymus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui pagrindė informacija iš dabartinio laikotarpio kaimo plėtros programų ex ante vertinimų, tačiau ji nepateikė jokios informacijos apie gautus rezultatus (58–75 dalys). 82. Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. žadama labiau atsižvelgti į rezultatus. Dėl to nėra būtina kurti naujų teisės aktų; ji gali ir turėtų dabar pradėti užtikrinti tinkamą ES biudžeto panaudojimą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad baigiasi 2007–2013 m. programavimo laikotarpis ir didėja rizika, kad likęs biudžetas bus panaudotas neapgalvotai, siekiant laikytis 2015 m. mokėjimų atskyrimo termino. Todėl Audito Rūmai rekomenduoja: 1 REKOMENDACIJA Valstybės narės ir Komisija turėtų panaudoti stebėjimą ir vertinimą, prioritetą skiriant rezultatų pasiekimui likusiu dabartiniu programavimo laikotarpiu. Valstybės narės turėtų pagrįsti visus su KPP priemonėmis susijusius pakeitimus, paaiškinti jų numatomą poveikį, atsižvelgiant į jų veiksmingumą ir efektyvumą siekiant su KPP ir ES tikslais susijusių rezultatų. Komisija tuo pačiu būdu turėtų įvertinti pasiūlytus pakeitimus. Laikantis reglamento nuostatų, atliekant metinį programų tikrinimą visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į rezultatus. 83. 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimuose trūko patikimų duomenų, buvo taikomi netinkami vertinimo metodai ir trūko nuoseklumo, todėl tai reikšmingai apribojo šių vertinimų naudingumą ir nebuvo galimybės parengti tinkamas išvadas ES lygmeniu. Paskutiniai turimi stebėjimo duomenų rezultatai vis dar yra nenuoseklūs ir netinkamos kokybės. Todėl atsiranda rizika, kad 2015 m. ex post vertinimai gali būti nepakankamos kokybės. 2 REKOMENDACIJA Valstybės narės ir Komisija šiuo metu turėtų imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad 2015 m. būtų galima gauti geros kokybės ir palyginamą informaciją iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimų. i) Remdamasi laikotarpio vidurio vertinimų patirtimi, Komisija turėtų parengti specialias gaires, skirtas užtikrinti ex post vertinimų kokybę ir nuoseklumą. ii) Valstybės narės turėtų planuoti, kaip pateikti ex post vertinimui būtiną informaciją, kuri apima didelį administraciniais tikslais surenkamos informacijos kiekį. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vertinimo sutartyse būtų pateikti kokybės kriterijai, pagal kuriuos vertintojai privalėtų laikytis su BSVS susijusių rekomendacijų ir atsakyti į bendrus vertinimo klausimus, pagrįstus patikimais duomenimis ir vertinimo metodais. iii) Komisija turėtų būti iniciatyvi tikrindama, ar valstybės narės laikosi su bendrais rodikliais ir ex post vertinimais susijusių rekomendacijų. Jei taip nėra, Komisija turėtų dirbti su atitinkamomis valstybėmis narėmis, kad rastų sprendimus bei gautų geros kokybės ir palyginamą informaciją. 84. Dėl 2007–2013 m. BSVS koncepcijos trūkumų dabartiniu laikotarpiu trūko savalaikės, patikimos ir nuoseklios informacijos, visų pirma susijusios su duomenimis apie rezultatus. Komisija jau atliko kelis rodiklių apibrėžčių ir rekomendacijų patobulinimus, tačiau to nepakanka. Rezultatų uždaviniai ir reguliarus rezultatų stebėjimas yra pagrindiniai patikimo finansų valdymo elementai. Tačiau dabartiniuose Komisijos planuose dėl 2014–2020 m. BSVS numatyta, kad uždaviniai nebus būtini rezultatų rodikliams. 3 REKOMENDACIJA 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija turėtų patobulinti BSVS koncepciją, siekiant turėti labiau savalaikę, svarbią, patikimą ir palyginamą informaciją, visų pirma apie priemonių veiksmingumą ir efektyvumą siekiant rezultatų. i) Turėtų būti aiškus kiekvieno bendro rodiklio tikslingumas ir numatyta paskirtis ES lygmeniu. Pagal rezultatų rodiklius turėtų būti matomas tiesioginis išlaidų poveikis – ko buvo pasiekta – ir jie turėtų būti nustatyti visiems ES prioritetams ir tikslams. Turėtų būti renkami duomenys apie kiekvieną priemonę, kuria prisidedama prie šių prioritetų ir tikslų įgyvendinimo, kad būtų galima įvertinti konkrečių priemonių veiksmingumą ir efektyvumą. ii) Valstybės narės ir Komisija turėtų patikrinti duomenų apie bendrus rodiklius kokybę ir pateikti patikinimą apie jų patikimumą. iii) Konkrečiai su kaimo plėtros programomis susijusių tikslų srityje valstybės narės turėtų privalėti laiku pranešti apie pasiektus išdirbius, rezultatus ir poveikį (žr. 6 rekomendaciją), o ne rengti konkrečius duomenis apie rodiklius ar vertinimus. 85. Audito Rūmai nustatė, kad 2007–2013 m. kaimo plėtros programose nebuvo nustatyti konkretūs ir išmatuojami tikslai, todėl priemonių tikslingumas buvo menkas, o stebėjimas ir vertinimas sudėtingi. 2014–2020 m. kaimo plėtros programose yra galimybė ES biudžetą panaudoti patikimiau. 4 REKOMENDACIJA Valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad 2014–2020 m. kaimo plėtros programose būtų sudarytas geresnis pagrindas patikimam finansų valdymui nustatant konkrečius, išmatuojamus tikslus ir planus, skirtus stebėti ir vertinti programų efektyvumą ir veiksmingumą. i) 2014–2014 m. kaimo plėtros programose valstybės narės turėtų nustatyti konkrečius tikslus, kurie yra išmatuojami ir su rezultatų uždaviniais. Pasirinktos KPP priemonės ir numatyti rezultatai turėtų būti pagrįsti atsižvelgiant į 2007–2013 m. susijusių priemonių veiksmingumą ir efektyvumą. ii) Kaimo plėtros programose kiekvienos priemonės atveju turėtų būti nurodyta, kokios informacijos reikės, siekiant parodyti išdirbius, rezultatus ir poveikį. Jei bendrų rodiklių nepakanka, turėtų būti nurodyti papildomi rodikliai arba vertinimo darbas. Kiekvieno būtinos informacijos elemento atveju kaimo plėtros programose turėtų būti nurodytas šaltinis, kaip informacija bus renkama (atsižvelgiant į administracinius sunkumus) ir kaip bus užtikrintas patikimumas. iii) Komisija turėtų tikrinti ne tik kaimo plėtros programų atitiktį reglamentui, bet ir planuotą veiksmingumą ir efektyvumą: Komisija turėtų užtikrinti, kad kaimo plėtros programos suteiktų pakankamą pagrindą patikimam finansų valdymui, leisdamos įvertinti numatytus rezultatus, gautus panaudojant biudžete numatytas išlaidas. 86. Audito Rūmai kaimo plėtros auditų metu nustatė, kad daugelis valstybių narių nepakankamai užtikrino KPP priemonių tikslingumą taikydamos tinkamumo sąlygas ir atrankos kriterijus, todėl buvo menkas ex ante patikinimas, kad priemonės yra efektyvios ir veiksmingos. Tai padidina poreikį gauti stebėjimu ir vertinimu pagrįstą ex post patikinimą su susijusiomis išlaidomis ir duomenų rinkimo administracine našta. 5 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų integruoti veiksmingumą ir efektyvumą į 2014–2020 m. kaimo plėtros programų įgyvendinimo sistemas, o paraiškų teikimo, atrankos ir mokėjimo procedūrų metu surinktą informaciją iš naujo panaudoti stebėjimui ir vertinimui. Valstybės narės turėtų atlikti veiksmingumo ir efektyvumo ex ante vertinimą ne tik planavimo metu, bet ir atrenkant operacijas finansavimui. Taikant šį metodą sumažėja pinigų iššvaistymo neveiksmingiems projektams, kuriuos galima atmesti projektų atrankos etape, rizika. Projektų atrankai ar mokėjimui skirta informacija (darbo vietų sukūrimas, numatyta nauda aplinkai ir pan.) gali sumažinti vėlesnio informacijos rinkimo poreikį ir taip sumažinti administracinę naštą. 87. Nors valstybės narės ir Komisija paskelbė nepriklausomų vertintojų parengtas ataskaitas, savo pačių metinėse ir apibendrinamosiose ataskaitose nepakankamai atsiskaito už tai, kaip jos panaudojo ES biudžetą. Šiose ataskaitose valstybės narės ir Komisija nenaudojo finansinių duomenų ir duomenų apie išdirbių rodiklius, kad paaiškintų pasiektus rezultatus, ir nepateikė informacijos apie efektyvumą. Valstybių narių ir Komisijos ataskaitų skaitytojams buvo palikta galimybė patiems spręsti apie tai, kiek galima pasitikėti vertinimais, ar nustatyti, kad trūko kai kurių vertinimo išlaidų ir kodėl. 6 REKOMENDACIJA Siekdamos pagerinti atskaitomybę, valstybės narės ir Komisija turėtų patobulinti savo ataskaitas dėl pasiektų rezultatų naudojant ES biudžetą. Tam turėtų būti atliekama sistemingesnė vertinimo nustatytų faktų tolesnė priežiūra. i) Maždaug planavimo ciklo viduryje valstybės narės ir Komisija savo metinėse ataskaitose turėtų pateikti išvadas apie tai, ar programos buvo įgyvendintos atsižvelgiant į visus KPP ir ES tikslus. Šiose ataskaitose daugiausia dėmesio turėtų būti skirta pasiektiems rezultatams ir turėtų būti tiksliai įvertintas kiekvienos priemonės efektyvumas, taip pat rezultatai palyginti su išlaidomis. Jei bendraisiais rodikliais negalima pakankamai parodyti, ar buvo pasiekti KPP tikslai, papildomai turėtų būti pateikti administraciniai duomenys ir vertinimo metu nustatyti faktai, tinkamai atsižvelgiant į jų apimties ir patikimumo ribas. ii) Pateikdamos ataskaitas apie vertinimo metu nustatytus faktus, valstybės narės ir Komisija turėtų paaiškinti, kokius veiksmus jos taiko ar kodėl veiksmai nėra taikomi. Turėtų būti pateiktos visos, ne tik pasirinktos, vertinimų išvados, ir į jas atsižvelgta. iii) Siekiant užtikrinti, kad iš 2007–2013 m. ex post programų vertinimų būtų gaunama maksimali nauda, Komisija ir valstybės narės į savo 2015 m. metines ataskaitas turėtų įtraukti šių vertinimų metu nustatytų faktų poveikio 2014–2020 m laikotarpiui analizę. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Ioannis SARMAS, 2013 m. spalio 9 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas 2006/144/EB dėl Bendrijos strateginių gairių dėl kaimo plėtros (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (OL L 55, 2006 2 25, p. 20). [2] 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 80 straipsnis (OL L 277, 2005 10 21, p. 1). [3] 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1974/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles. Išsamus bendrų rodiklių sąrašas pateiktas VIII priede (OL L 368, 2006 12 23, p. 15). [4] Bendros stebėjimo ir vertinimo sistemos vadovas. Rekomendacinis dokumentas, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, 2006 m. rugsėjo mėn. [5] Į šio audito apimtį nebuvo įtrauktas techninės pagalbos išlaidų vertinimas. [6] Audito Rūmai į savo audito imtį neįtraukė kitų kaimo plėtros programų, kuomet jie auditavo tik vieną KPP priemonę (Airija, Graikija, Lietuva ir Portugalija) arba kai Audito Rūmai auditavo kelias kaimo plėtros programas toje pačioje valstybėje narėje. [7] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento I dali, II antraštinė dalis, 7 skyrius (OL L 248, 2002 9 16, p. 1). [8] Tai taip pat taikoma Komisijos pasiūlymams dėl 2014–2020 m. reglamentų. Savo Nuomonėje Nr. 1/2012 dėl kai kurių pasiūlymų dėl reglamentų, susijusių su bendra žemės ūkio politika 2014–2020 m. Audito Rūmai nustatė, kad pasiūlymuose "nustatyti skirtingi ir labai įvairias sritis apimantys tikslai […] neaišku, ką šiais tikslais yra norima pasiekti ES lygmeniu. Audito Rūmai mano, kad kaimo plėtros politikos srityje būtų tikslinga nustatyti mažiau sudėtingus ir tikslesnius tikslus, pagrįstus aiškiais uždaviniais (laukiamais rezultatais ir poveikiu bei rodikliais). Tai padėtų taikant šią politiką orientuotis į su ES prioritetais susijusių rezultatų gavimą". [9] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 13 straipsnis. [10] Žr. specialiosios ataskaitos Nr. 1/2013 "Ar ES parama maisto perdirbimo pramonei buvo veiksminga ir efektyvi sukuriant pridėtinę vertę žemės ūkio produktams?" 75–77 dalis. (http://eca.europa.eu). [11] Atlikdami priemonės, susijusios su žemės ūkio produktų pridėtine verte, auditą Audito Rūmai nustatė, kad aštuoniose iš 23 peržiūrėtų laikotarpio vidurio ataskaitų nebuvo pateiktos išvados dėl vertinimo klausimo "Kaip remiamomis investicijomis prisidėta didinant žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumą", nors tai yra ES tikslas, kuriam teikiama pagalba. [12] 2011 m. metinės ataskaitos 10 skyriuje Audito Rūmai nustatė, kad 2011 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje pateiktas programos poveikis buvo pagrįstas nepakankamais duomenimis. Pavyzdžiui, padidėjimas atsinaujinančios energijos srityje buvo apskaičiuotas remiantis tik devynių iš 88 kaimo plėtros programų duomenimis (OJ C 344, 2012 11 12). [13] Komisija skelbia išorės vertinimus, įskaitant ex post vertinimą ir laikotarpio vidurio ataskaitos apibendrinimą, įspėdama, kad išvados yra vertintojo ir su jomis nebūtinai sutinka Komisija. [14] Žr. specialiosios ataskaitos Nr. /2013 "Ar ES parama maisto perdirbimo pramonei buvo veiksminga ir efektyvi sukuriant pridėtinę vertę žemės ūkio produktams?" 61 dalį. [15] Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje pateikiama išvada apie patikinimą dėl EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidų pasidalijamojo valdymo. Tai susiję tik su mokėjimų teisėtumu ir tvarkingumu. Nėra panašios išvados apie pasiektus rezultatus. Skirsnyje apie patikimą finansų valdymą nagrinėjami tik įgyvendinimo klausimai, pavyzdžiui, mokėjimų vėlavimai. [16] COM(2011) 450 final, 2011 m. liepos 20 d. [17] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪKPF) lėšomis, COM(2011) 627 final/2, 2011 m. spalio 19 d.). [18] 2007–2013 m. kaimo plėtros programų "ex ante" vertinimų apibendrinimas, galutinė ataskaita, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, 2008 12 11. -------------------------------------------------- PRIEDAS KAIMO PLĖTROS PROGRAMOSE NUSTATYTŲ REZULTATŲ RODIKLIŲ UŽDAVINIŲ BŪKLĖ IR VALSTYBIŲ NARIŲ 2011 M. METINĖSE PAŽANGOS ATASKAITOSE PATEIKTI DUOMENYS Priemonė | Žemės ūkio valdų modernizavimas | Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas | Agrarinė aplinkosauga | | Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas | Parama įmonių kūrimui ir plėtrai | Turizmo veiklos skatinimas | KPP | Bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose valdose / įmonėse | Įmonių, sukuriančių naujus produktus ir (arba) naujas technologijas, skaičius | Bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose valdose / įmonėse | Įmonių, sukuriančių naujus produktus ir (arba) naujas technologijas, skaičius | Sėkmingo žemės valdymo sritys [1] | | Bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose valdose / įmonėse | Bendras sukurtų darbo vietų skaičius | Bendrosios pridėtinės vertės padidėjimas remiamose valdose / įmonėse | Bendras sukurtų darbo vietų skaičius | Bendras sukurtų darbo vietų skaičius | Papildomas turistų vizitų skaičius (dienos lankytojų skaičius) | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | uždaviniai nustatyti | duomenys pateikti | Austrija | padidintas uždavinys | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Čekija | | | | | | | | | | | | | | sumažintas uždavinys | | | | sumažintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | | | JK - Anglija | | | padidintas uždavinys | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Prancūzija - žemyninė dalis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vokietija - Badenas-Viurtembergas | | | | | | | | | padidinti / sumažinti uždaviniai | | | | | | | | | sumažintas uždavinys | | | | | | Vengrija | | | | | padidintas uždavinys | | padidintas uždavinys | | | | | | | sumažintas uždavinys | | | | | | | | | | Italija - Kampanija | | | padidintas uždavinys | | | | padidintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | | | | sumažintas uždavinys | | | | sumažintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | | | Liuksemburgas | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Lenkija | | | padidintas uždavinys | | | | sumažintas uždavinys | | | | | | | sumažintas uždavinys | | | | | | | | | | Rumunija | | | padidintas uždavinys | | | | padidintas uždavinys | | padidintas uždavinys | | | | | | | | | padidintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | Ispanija - Andalūzija | | | sumažintas uždavinys | | | | sumažintas uždavinys | | padidinti / sumažinti uždaviniai | | | | | | | | | sumažintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | | | Švedija | padidintas uždavinys | | padidintas uždavinys | | padidintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | padidintas uždavinys | | | | | padidintas uždavinys | | | | sumažintas uždavinys | | sumažintas uždavinys | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Nustatyti uždaviniai: | | Uždaviniai nustatyti pirmojoje ir paskutinėje KPP (su nuoroda, kad uždavinys buvo keistas tarp pirmosios ir paskutinės KPP) | | Pateikti duomenys: | | Duomenys pateikti ir patvirtinti Komisijos (2011 m. metinė pažangos ataskaita) | | | Uždaviniai nustatyti tik pirmojoje ar tik paskutinėje KPP; uždaviniai neatitinka BSVS vadovo nuostatų, taigi nepalyginami | | | | | Duomenys nepateikti pagal priemones; nepateikti aktualiausi duomenys; metinė pažangos ataskaita nepatvirtinta Komisijos | | | Uždaviniai nenustatyti pirmojoje ir paskutinėje KPP | | | | | Duomenys nepateikti | | | Priemonė neplanuota | | | | | Priemonė neįgyvendinta | [1] Šios priemonės rezultatų rodiklis sudarytas iš penkių komponentų (sritys, susijusios su biologinės įvairovės pagerėjimu, vandens kokybės pagerėjimu, klimato kaitos sušvelninimu, dirvožemio kokybės pagerėjimu, atitrūkimo išvengimu ir žemės atsisakymu). Šioje lentelėje matyti, ar uždavinys buvo nustatytas ir duomenys pateikti nors vienam iš šių komponentų. Kai kuriais atvejais uždaviniai buvo padidinti vieno komponento atveju ir sumažinti kito komponento atveju. Tai parodyta kaip "padidintas / sumažintas uždavinys". --------------------------------------------------