[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.12.2007 KOM(2007) 817 galutinis 2005/0293 (COD) Persvarstytas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl skatinimo naudoti įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2001 m. Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos transporto politikos 2010 m. [KOM(2001) 370: „Europos transporto politika 2010 m.: laikas nuspręsti“) buvo atkreiptas dėmesys į būtinybę imtis kitų priemonių mažinant transporto priemonių išmetamą teršalų kiekį ir buvo pareikšta, kad Komisija skatins įteisintą teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių rinkos plėtrą. Vidurio laikotarpiu atliekamame persvarstyme [KOM(2006) 314: „Užtikrinkime Europos mobilumą – Tvarusis mobilumas Europos kontinente“] skelbiama, kad ES skatins diegti aplinkai nekenksmingas naujoves, pvz., nuosekliomis Europos normomis ir priemonėmis, teikiančioms pirmenybę įteisintą teršalų kiekį išmetančioms transporto priemonėms, kai organizuojami viešieji pirkimai. Žaliojoje knygoje apie energijos vartojimo efektyvumą [KOM(2005) 265: „Energijos vartojimo efektyvumas arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos“] siūlomi konkretūs veiksmai, pvz., viešasis mažiau teršalų išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių pirkimas siekiant sukurti tokių transporto priemonių rinką. Veiksmų plane [KOM(2006) 545: „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“] patvirtinta, kad Komisija ir toliau imsis veiksmų plėtoti rinką, t. y. organizuos viešąjį pirkimą mažiau teršalų išmetančioms, intelektualiosioms, saugesnėms ir efektyviai energiją vartojančioms transporto priemonėms įsigyti. Turima daug galimybių mažinti transporto priemonių vartojamą energijos kiekį ir išmetamą CO2 dujų bei kitų teršalų kiekį. Tačiau aukštesnių darbinių parametrų technologijas plačiai diegti į rinką dažnai kliudo didelės pradinės sąnaudos ir dėl to vartotojai neužtikrina pakankamos tų technologijų paklausos. Taip pat kažin ar tikėtina, jog gamintojai gamins specialias transporto priemonių serijas, kad būtų įgyvendinamos tik vietinės ar nacionalinės iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą ar sumažinti išmetamų teršalų kiekį. Todėl veiksmų reikia imtis Bendrijos lygiu, kad būtų skatinama efektyviau energiją vartojančių ir mažiau teršalų išmetančių transporto priemonių gamyba. Jeigu būtų užtikrinama didesnė paklausa, galėtų būti sukurtos pakankamo dydžio rinkos ir atsirastų reikiamo masto ekonomija, t. y. pramoninę gamybą būtų įmanoma išplėsti ir imti gaminti dideles transporto priemonių serijas. Šiuo pasiūlymu siekiama skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių rinkos kūrimą ir tuo pačiu prisidėti užtikrinant efektyvų energijos naudojimą transporto sektoriuje (t. y. sumažinti suvartojamo kuro kiekį), klimato apsaugą (mažinant išmetamą CO2 dujų kiekį) bei gerinant oro kokybę (išmetamų teršalų kiekio mažinimas). Tai ypač svarbu aglomeracijose ir zonose, kuriose sunku laikytis Oro kokybės direktyvos reikalavimų (Direktyva 96/62/EB dėl oro kokybės ir Direktyva 1999/30/EB dėl teršalų ribinių verčių aplinkos ore). Komisija 2005 m. gruodžio 21 d. paskelbė įteisintą teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių naudojimą skatinančios direktyvos (organizuojant viešąjį tokių transporto priemonių pirkimą) pasiūlymą [KOM(2005) 634]. Šiame pasiūlyme daugiausia dėmesio skirta didelės galios transporto priemonėms ir jame buvo nustatyta, kad tam tikra transporto priemonių dalis (25%), kurios organizavus viešąjį pirkimą įsigyjamos vežimo viešuoju transportu paslaugoms, atitiktų galiojančių Bendrijos teisės aktų reikalavimus dėl patobulintos įteisintą teršalų kiekį išmetančios transporto priemonės (toliau – PĮTKITP). Taryba ir Europos Parlamentas per pirmąjį svarstymą tiems tikslams pritarė, tačiau direktyvą pasiūlė taikyti įvairesnėms transporto priemonėms ir iškelti dar kitų tikslų, t. y., be išmetamų teršalų kiekio mažinimo, gerinti energijos vartojimo veiksmingumą ir mažinti išmetamą CO2 dujų kiekį. Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos apsaugos ir maisto saugos komitetas (ENVI) 2006 m. birželio 21 d. priėmė teisėkūros rezoliuciją, kuria Komisijos pasiūlymas buvo atmestas. Europos Vadovų Taryba 2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiame posėdyje pabrėžė, kad ES įsipareigoja Europą paversti labai efektyviai energiją vartojančios ir mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančios ekonomikos žemynu. Komisija Komunikate dėl naujos Bendrijos strategijos, skirtos iš lengvųjų automobilių išmetamam CO2 dujų kiekiui sumažinti [KOM(2007) 19], paskelbė papildomas teisines priemones. Skatinant rengti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių viešąjį pirkimą galėtų būti prisidedama siekiant minėtų tikslų. Dėl to Komisija Žaliojoje knygoje dėl miesto transporto [KOM(2007) 551]:“Nauja mobilumo mieste kultūra“]: paskelbė persvarstytą pasiūlymą dėl viešojo įteisintą teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių pirkimo. Galima būtų taikyti išorinių sąnaudų priskyrimo vidinėms sąnaudoms metodą, kai konkurso būdu perkant transporto priemones, atrankos kriterijumi gali būti ne tik transporto priemonės kaina, bet ir transporto priemonės eksploatavimo laikotarpiu patiriamos sąnaudos, susijusios su energijos vartojimu, išmetamais CO2 ir kitų teršalų kiekiais. Be to, organizuojant viešąjį pirkimą pirmenybė galėtų būti teikiama naujiems EURO standartams. Aplinkos oro kokybė miesto vietovėse pagerėtų, jeigu mažiau teršalų išmetančios transporto priemonės būtų pradėtos eksploatuoti anksčiau“. Žaliojoje knygoje dėl miesto transporto taip pat minima, kad konsultuojantis su visuomene suinteresuotosios šalys pritarė, jog įteisintą teršalų kiekį išmetančios ir efektyviai energiją vartojančios kelių transporto priemonės būtų įsigyjamos organizuojant viešąjį pirkimą. Pasirinkus siūlomą metodą transporto priemonių naudotojai ir visuomenė gautų didelės grynosios ekonominės naudos. Tikima, kad taikant šią direktyvą ilgainiui pavyks sumažinti sąnaudas įteisintą teršalų kiekį išmetančioms ir efektyviai energiją vartojančioms kelių transporto priemonėms, t. y. ims daryti poveikį masto ekonomiškumas, minėtos technologijos bus įdiegtos plačiau ir pagerės bendrieji viso automobilių parko veiklos rodikliai. - Bendrosios aplinkybės 2005 m. vasario 9 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūros [KOM(2005) 37] daroma nuoroda į įteisintą teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių tobulinimą, eismo valdymą miesto vietovėse ir skatinama dažniau rengti viešąjį pirkimą – visos šios priemonės skatina diegti ekologijos naujoves. Į Komisijos pasiūlymą dėl ES energetikos politikos [KOM(2007) 1: „Europos energetikos politika“] įtrauktos nuostatos dėl ES įsipareigojimo iki 2020 m., palyginti su 1990 m., bent 20% sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Buvo pasiūlyti šie siektini tikslai: iki 2020 m. 20% padidinti energijos vartojimo efektyvumą, 20% energijos turi būti gaminama iš atsinaujinančių energijos išteklių ir 10% automobilių degalų turi sudaryti biodegalai, t. y. gerinti energijos tiekimo saugumą įvairinant naudojamo kuro rūšis. Konkurencijos, energijos ir aplinkos Aukšto lygio grupė 2007 m. vasario 27 d. ataskaitoje rekomendavo, kad „organizuojant privatų ir viešąjį pirkimą būtų atsižvelgiama į visas eksploatacinės trukmės sąnaudas, tačiau pagrindinį dėmesį reikia skirti energijos vartojimo efektyvumui. Valstybės narės ir ES turėtų parengti ir paskelbti viešojo pirkimo gaires, kuriose turėtų būti nustatyta, kaip būtų įmanoma užtikrinti, kad pagal viešojo pirkimo direktyvų nuostatas paskelbus viešąjį pirkimą tvaresniems tarpiniams produktams įsigyti mažiausia kaina nebūtų pagrindinis kriterijus.“ Šis pasiūlymas atitinka Tarybos, Parlamento ir suinteresuotųjų šalių siekį skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimą bei valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių rekomendacijas dėl jokiai technologijai pirmenybės neteikiančio metodo ir šiuo pasiūlymu prisidedama vykdant Lisabonos strategijoje nustatytą pirmenybinių sričių politiką. - Galiojančios pasiūlymo taikymo srities nuostatos Transporto priemonių išmetamas teršalų kiekis buvo reguliuojamas ES teisės aktais (vadinamaisiais „Eurostandartais“); keletą metų buvo nustatomos kaskart vis mažesnės leistinos ribinės išmetamų teršalų vertės. Paskutinis įgyvendintas standartas, kuris lengviesiems automobiliams ir nedidelės galios transporto priemonėms taikomas nuo 2005 m. sausio mėn. – „Euro 4“ standartas. „Euro 5“ standartas lengviesiems automobiliams ir nedidelės galios transporto priemonėms bus pradėtas taikyti 2009 m., o „Euro 6“ standartas – 2014 m. Didelės galios transporto priemonėms „Euro IV“ standartas taikomas nuo 2005 m. spalio mėn., „Euro V“ standartas įsigalios nuo 2008 m., o naujo „Euro VI“ standarto pasiūlymą rengia Komisija. Jeigu organizuojant viešąjį pirkimą pirmenybė būtų teikiama naujausiems „Euro“ standartams, tada mažiau teršalų išmetančių transporto priemonių rinką pavyktų sukurti, ko gero, anksčiau. Priemonių, kuriomis reguliuojamas išmetamų teršalų lygis, poveikis labai didelis. Įvairių reguliuojamųjų teršalų išmetimo kiekis nuo 1995 m. vidutiniškai sumažėjo 20–50%. Manoma, kad išmetamas teršalų kiekis sumažės dar, t. y. 2020 m., palyginti su 2000 m. kiekiu, sumažės 25–50% (CAFE – Švarus Europos aplinkos oras – modeliavimas, 2005 m.). Tačiau daugelio vietovių aplinkos oro kokybė kol kas neatitinka ES direktyvose nustatytų teisinių reikalavimų. Sunkiai sekasi užtikrinti, kad būtų laikomasi ribinių išmetamo kietųjų dalelių kiekio verčių, kurios buvo pradėtos taikyti 2005 m. sausio mėn., ir spėjama, jog panaši padėtis ateityje gali susiklostyti taikant ribines išmetamo nitrito oksido vertes, kurias ketinama sumažinti 2010 m. sausio mėn. Kaskart vis daugiau miestų riboja nevaržomą transporto priemonių eismą, siekdami sumažinti išmetamą teršalų kiekį. Valstybės institucijoms pavyktų lengviau įvykdyti Oro kokybės direktyvose nustatytus įpareigojimus ir jos veiksmingiau paremtų tvarųjį mobilumą miesto vietovėse, jeigu anksčiau būtų pradėti naudoti mažiau teršalų išmetančios transporto priemonės. - Atitiktis kitoms Sąjungos politikos sritimis ir tikslams Pasiūlymu bus papildytos išmetamų teršalų kiekio standartams, išmetamam CO2 dujų kiekiui mažinti (pvz., ribojant automobilių parkų dydį, taikant ženklinimą ir fiskalines priemones), pakaitinių degalų, pvz., biodegalų, diegimui į rinką skatinti skirtos ES priemonės ir bus prisidedama siekiant iškelto tikslo apskritai padidinti energijos vartojimo veiksmingumą. Nauja Bendrijos strategija dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 dujų kiekio buvo nustatyta 2007 m. vasario mėn. Komisijos komunikate [KOM(2007) 19]. Nustatyto tikslo, t. y. transporto priemonei nuvažiavus 1 km turi būti išmetama 120 g CO2 dujų, turėtų būti įmanoma pasiekti teisinę sistemą taikant taip, kad tas tikslas būtų pasiektas diegiant transporto priemonių gamybos technologijos naujoves ir daugiau naudojant biodegalų. Eksploatuoti mažiau anglies dvideginio išmetančius lengvuosius automobilius skatinančios fiskalinės priemonės – tai trečiasis Bendrijos strategijos sumažinti lengvųjų automobilių išmetamą CO2 dujų kiekį ramstis. Pagal Komisijos direktyvos [KOM(2005) 261] pasiūlymą automobilių registravimo ir metinio transporto priemonės eksploatavimo mokesčiai bent iš dalies turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į tų transporto priemonių išmetamą CO2 dujų kiekį. Be to, pardavimo centruose vartotojams turėtų būti teikiama informacija apie transporto priemonės išmetamą CO2 dujų kiekį, o Komisija sprendžia, ar nereikėtų persvarstyti direktyvos, pagal kurią vartotojams teikiama informacija apie degalų vartojimo efektyvumą ir išmetamą CO2 dujų kiekį, kad transporto priemonės būtų ženklinamos daugiau informacijos nurodančiais žymenimis. Šiuo pasiūlymu, kad organizuojant viešąjį pirkimą būtų skatinamas mažą CO2 dujų kiekį išmetančių transporto priemonių naudojimą, bus dar labiau padidinamas jau taikomų kitų priemonių poveikis. Intelektualiojo automobilio technologijų, užtikrinančių „švaresnį“ ir efektyvesnį mobilumą [KOM(2007) 541], poveikį būtų galima padidinti organizuojant įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešąjį pirkimą. Bendrija įprastoms ir naujoms transporto priemonių technologijoms tobulinti bei kurti lėšų skyrė iš mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos bei Struktūrinių fondų ir minėtų technologijų kūrimas skatintas Komisijos politikos priemonėmis, skirtomis pakaitiniams degalams (biodegalams, gamtinėms dujoms, suskystintosioms naftos dujoms), pakaitinėms transporto priemonėms, varomoms elektros varikliais, hibridinėms transporto priemonėms (vidaus degimo ir elektros varikliais varomoms), vandeniliniais degalais ir (arba) kuro elementais varomoms transporto priemonėms. Skatinimas (jį dar labiau pakurstys ši iniciatyva) vežimo viešuoju transportu paslaugoms pirkti įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias transporto priemones paspartins tų technologijų rinkos kūrimą, padės taupyti energiją, prisidės saugant klimatą ir gerinant aplinkos oro kokybę. Be to, pasaulinėje vežimo viešuoju transportu paslaugų rinkoje galbūt įmanoma būtų įgyti tam tikro konkurencinio pranašumo. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis Komisija konsultavosi dėl priemonių, kurių būtų galima imtis skatinant įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinkos plėtrą ir tų transporto priemonių patekimą į rinką. Organizuojant konsultacijas ekspertai nagrinėjo skirtingus metodus, kuriuos būtų galima rinktis rengiant šią įstatymo leidybos iniciatyvą ir kurie buvo taikyti persvarstytam pasiūlymui. Be konsultacijų, taip pat dirbo vidinė Komisijos tarnybų darbo grupė. Su suinteresuotosiomis šalimis ir nacionaliniais ekspertais buvo surengtas viešas svarstymas. Išsamios informacijos buvo surinkta klausimynais, organizuojant ekspertų atliekamus tyrimus ir rengiant konsultacijas su visuomene (jos surengtos internetu, kai buvo ruošiama Žalioji knyga dėl miesto transporto). Buvo pasinaudota dvišaliais ryšiais su suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų pasidalinta informacija ir siekiant išsamiau aptarti visus turimas galimybes. Persvarstytas pasiūlymas skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimą buvo pateiktas vidinei tarnybų darbo grupei, rengiančiai Žaliąją knygą dėl miesto transporto, panašius klausimus, pvz., viešąjį pirkimą pagal aplinkos apsaugos kriterijus, viešojo pirkimo tvarką, svarstančiai vidinei darbo grupei, kurios tą persvarstytą pasiūlymą aptarė; jis taip buvo išnagrinėtas viešoje konferencijoje (joje dalyvavo suinteresuotoji šalis). Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Aukšto lygio grupė „CARS 21“ pritarė Komisijos iniciatyvai skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimą, tačiau iškėlė sąlygą, kad būtų taikomas jokiai technologijai pirmenybės neteikiantis ir eksploatacinėmis charakteristikomis pagrįstas metodas. Parama pasiūlymui, kuriuo būtų skatinamas įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimas (organizuojant viešąjį jų pirkimą), buvo pareikšta per visus konsultacijų etapus. Noriai buvo pritarta pasiūlymams išorines sąnaudas laikyti suteikimo kriterijumi ir kuo anksčiau pradėti taikyti naujus „Euro“ standartus. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Atitinkamos mokslo ir ekspertų žinių sritys Atlikus tyrimus buvo parengta tokios iniciatyvos poveikio kiekybinė ir kokybinė analizė (atlikus sąnaudų ir efektyvumo analizę), surinkti duomenys, reikalingi bendrosioms šios iniciatyvos nuostatoms įvertinti. Informacija apie sąnaudas, patiriamas dėl išmetamų CO2, NOx, angliavandenilių be metano ir kietųjų dalelių kiekių, surinkta atlikus „ExternE“ tyrimą[1], gauta iš Komisijos Švaraus Europos aplinkos oro (CAFÉ[2]) programos ir HEATCO tyrimo[3]. Sąnaudos apskaičiuotos remiantis dabartinėmis vertėmis, kad viešojo pirkimo sutarties sudarymo tvarka išliktų paprasta. Naudota metodika Skirtingus metodus, kuriuos galima rinktis imantis teisėkūros veiksmų, nepriklausomai įvertino du konsultantai – COWI ir „PriceWaterhouseCoopers“. Technologijos galimybėmis pagrįstas metodas: jį pasirinkus bus remiamasi specialiomis technologijomis, kurios laikomos neteršiančiomis aplinkos ir efektyviai vartojančiomis energiją. Pasirinkus jokiai technologijai pirmenybės neteikiančius metodus degalų vartojimo, išmetamų CO2 dujų ir kitų teršalų kiekių sąnaudos būtų įskaičiuojamos į transporto priemonės kainą. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Europos Automobilių gamintojų asociacija (ACEA); Europos suskystintųjų naftos dujų asociacija (AEGPL); Europos Automobilių sudedamųjų dalių tiekėjų asociacija (CLEPA); Naftos gavybos kompanijų Europos asociacija aplinkai, visuomenės sveikatai apsaugoti, saugai užtikrinti perdirbant naftą ir paskirstant jos produktus (CONCAWE); reprezentatyviaisiais CIVITAS programos miestais (Stokholmu, Bremenu, Roterdamu); DEUTSCHER STÄDTETAG; Europos Emulsinių degalų gamintojų asociacija (EEFMA); Europos Gamtinėmis dujomis varomų transporto priemonių asociacija (ENGVA); Europos Automobilių sektoriaus mokslinių tyrimų ir plėtros taryba (EUCAR); Europos Transporto ir Aplinkos federacija (T&E); Tarptautinė Viešojo transporto sąjunga (UITP); Europos pramonės asociacija (UNICE). Su nacionaliniais valstybių narių ekspertais buvo konsultuojamasi jiems dalyvaujant Bendros ekspertų grupės (Transportas ir aplinka) veikloje. Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Pagrindinės išvados – taikant šią direktyvą galėtų būti paskatinta įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinkos plėtra, sumažintas poveikis aplinkai ir ji būtų naudinga sektoriui kuriant mažai teršalų išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias technologijas. Siekiant užtikrinta, kad sektorius galėtų lanksčiai prisitaikyti prie techninės ir ekonominės pažangos, buvo rekomenduota taikyti jokiai technologijai pirmenybės neteikiantį metodą. Prieita nuomonės, kad išorinių sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms priimant sprendimą dėl viešojo pirkimo – efektyvus metodas, padidinsiantis kelių transporto priemonių eksploatavimo ir visuomeninių sąnaudų skaidrumą rinkoje (tą metodą automobilių parko vadybininkai, verslininkai ir privatūs vartotojai galėtų taikyti plačiau). Ekspertų rekomendacijų skelbimo priemonės Parengiamieji aptartini dokumentai, posėdžių ir konferencijų protokolai buvo pateikti internete (čia juos galėjo skaityti visos suinteresuotos organizacijos ir plačioji visuomenė). - Poveikio įvertinimas Pagrindinės politikos pasirinktys šios: savanoriški susitarimai, informacijos skleidimas ir reguliavimo priemonės. Jeigu nevykdoma jokia politika, tada tokia padėtis laikytina etalonine, su kuria turėtų būti lyginami kiti politikos veiksmų planai. - Jeigu būtų sudaromi savanoriški susitarimai , tada būtų keblu nustatyti rezultatus, sunku įvertinti vystymąsi ir pastangas tikslui siekti. Vis dėlto gamintojai tais susitarimais būtų skatinami siekti pažangos. Apskritai savanoriška iniciatyva galiotų tik daliai valstybės institucijų ir transporto operatorių; vadinasi, jos poveikis visai rinkai būtų menkesnis nei visiems taikomo įpareigojimo. Be to, galėtų iškilti dar kita problema, t. y. viešojo pirkimo iniciatyvos reikalavimus atitinkančias transporto priemones gamintojai siūlytų ne visoje ES. Kadangi šia politika siekiama skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių rinkos kūrimą, dėl to neatrodo, kad naujas savanoriškas susitarimas su lengvųjų automobilių gamintojais efektyviai padėtų siekti tų tikslų. Jeigu būtų pasirinktas savanoriško reguliavimo modelis, tada būtų vykdoma informavimo ir įtikinėjimo kampanija, kuria būtų siekiama daryti įtaką priimant sprendimus dėl viešojo pirkimo. - Informacijos skleidimas : kaip taikyti aplinkos kriterijus perkant transporto priemones: pasirinkus šią politikos pasirinktį, nebūtų taikomi jokie tiesioginiai reikalavimai. Tačiau reikia užtikrinti informacijos ir žinių skleidimą, o ES informaciją gali perduoti valstybėms narėms. Jeigu valstybės institucijos turėtų galimybę naudotis informacija, tada sudarydamos sutartis ir pirkdamos transporto priemones jos galėtų kiekvieną kartą atsižvelgti į aplinkos apsaugos kriterijus. Perkant transporto priemones sprendimą priimti būtų paprasčiau, jeigu būtų turima informacijos apie technines charakteristikas ir papildomas finansines išlaidas. Turint minėtos informacijos būtų lengviau šalinti dėl informacijos trūkumo atsirandančias kliūtis ir užtikrinti, kad viešasis sektorius įsigytų daugiau įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių. - Griežtas reikalavimas , kad organizuojant viešajį kelių transporto priemonių pirkimą būtų atsižvelgiama į suvartojamos energijos, išmetamą CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius. Nagrinėti skirtingi įstatymų leidybos iniciatyvos, kuria skatinamas įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių naudojimas, metodai: jokiai technologijai pirmenybės neteikiantys metodai, pagrįsti energijos ir teršalų sąnaudų integravimu priimant sprendimą dėl viešojo pirkimo arba galiojančiomis teršalų išmetimo normomis pagrįsti metodai ir technologija grindžiamas metodas (šiuo atveju pasirenkama tam tikra technologija). Išvada Remiantis poveikio įvertinimo išvadomis galima daryti prielaidą, kad palankus poveikis bus padarytas aplinkai ir šio Europos sektoriaus konkurencingumui. Didžiausios ekonominės naudos būtų gauta tuo atveju, jeigu būtų nustatytas privalomas reikalavimas priimant visus sprendimus dėl viešojo pirkimo būtų atsižvelgta į išorines sąnaudas (sutartys būtų sudaromos remiantis šiuo kriterijumi). Transporto priemonių savininkai iš sutaupomos energijos ilgainiui gautų tiesioginio pelno, kuris, ko gero, gerokai viršytų padidėjusias transporto priemonių kainas. Visuomenė papildomos naudos turėtų dėl to, kad būtų išmetami mažesni CO2 dujų ir kitų teršalų kiekiai. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius turi būti įtraukiamos į sutarties sudarymo kriterijus, kai valstybės institucijos ir pagal sutartį su valstybės institucija paslaugas teikiantys operatoriai organizuoja bet kokį viešąjį kelių transporto priemonių pirkimą, o taip pat tada, kai valstybės institucijos organizuoja bet kokį viešąjį kelių transporto priemonių, kurios reikalingos keleivių vežimo viešuoju transportu paslaugoms teikti pagal licenciją, leidimą arba sertifikatą, pirkimą. Transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos – pagal šioje direktyvoje nustatytą metodiką apskaičiuota pirktinos transporto priemonės eksploatavimo sąnaudų suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius piniginė vertė. - Teisinis pagrindas Europos bendrijos Steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalis. - Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tiek, kiek pasiūlymas nepriskirtinas išimtinei Bendrijos kompetencijai. Keliose vietose vietiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiu jau vykdoma politika, kuria skatinamas viešasis pirkimas pagal aplinkos apsaugos kriterijus ir didesnio įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių skaičiaus pirkimas. Tačiau minėtą politiką vykdant tais lygiais galėtų iškilti pavojus, kad vidaus rinka bus suskaidyta, ir dėl to padidės sąnaudos bei nebus sukurtas masto ekonomijos poveikis. Be to, transporto priemonių gamintojai kažin ar imtų gaminti specialaus modelio variantus, siekdami patenkinti ribotą paklausą rinkoje. Automobilių sektoriaus produkcija skiriama integruotai ES rinkai. Dėl to paramą įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinkos plėtrai reikėtų koordinuoti ES lygiu, kad būtų sukurta rentabili šio transporto priemonių sektoriaus struktūra. Dažniau organizuojant viešąjį pirkimą pagal aplinkos apsaugos kriterijus, kai ES lygiu taikomi suderinti reikalavimai, galėtų būti paklotas patikimas pagrindas tvirtinti, kad ateityje įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinka neišnyks, t. y. transporto priemonių gamintojams būtų suteikta pagrįsta paskata. Be to, tokia paskata padėtų žymiai pagerinti ekonominius minėtų transporto priemonių gamybos rodiklius, t. y. ta gamyba būtų išplėsta tiek, kad atsirastų masto ekonomijos poveikis. Tikslinio viešojo pirkimo organizavimas Europos lygiu – tokie turėtų būti kiti veiksmai, kurių reikėtų imtis gavus Bendrijos lėšų įteisintą teršalų kiekį išmetančioms ir efektyviai energiją vartojančioms transporto priemonėms kurti (lėšos būtų skiriamos pagal mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrąją programą ir iš Struktūrinių fondų). Paskirtomis Bendrijos lėšomis, pvz., iš struktūrinių ir sanglaudos fondų, būti galima skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių viešojo transporto priemonių technologijos naujovių ir pakaitinių degalų paskirstymo infrastruktūros kūrimą. Valstybės institucijos ir privatūs operatoriai, kurie naudodamiesi tokiais pačiais įgaliojimais organizuoja įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešąjį pirkimą, transporto priemonių gamintojams galėtų suteikti didelę paskatą ir užtikrinti, kad būtų sukurta šio tipo transporto priemonių rinka, kaip nustatyta Energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plane. Jeigu būtų išsamiau informuojama apie viešojo transporto priemonių privalumus, tada kitiems rinkos dalyviams būtų lengviau suprasti išorinių sąnaudų priskyrimo vidinėms metodą, kuris būtų taikomas priimant sprendimus dėl viešojo pirkimo. Valstybės institucijų išlaidos viešajam pirkimui sudaro maždaug 16% Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto. Apskaičiuota, kad organizavusios viešąjį pirkimą valstybės institucijos Europos Sąjungoje per metus įsigyja apie 110 000 lengvųjų automobilių, 110 000 mažos galios komercinių transporto priemonių, 35 000 sunkvežimių ir 17 000 autobusų. Nupirktas minėtas transporto priemonių skaičius sudaro 1% lengvųjų automobilių, maždaug 6% automobilinių furgonų ir sunkvežimių bei apie trečdalį autobusų rinkos. Didelį poveikį transporto priemonių rinkai galima padaryti tik centralizuojant viešąjį pirkimą, kurį organizuojant suderinti kriterijai būtų taikomi ES lygiu. Pavienės valstybės narės nesugebėtų tinkamai skatinti, kad įteisintą teršalų kiekį išmetančios ir efektyviai energiją vartojančios transporto priemonės būtų naudojamos plačiau, dėl to veiksmų reikia imtis Bendrijos lygiu siekiant šiam Europos sektoriui užtikrinti pakankamą rentabiliai gaminamų transporto priemonių paklausą. Net tuo atveju, jeigu transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius būtų privaloma įtraukti į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus, valstybės institucijos galėtų į tos sutarties sudarymo kriterijus įtraukti dar kitus kriterijus, jeigu jos manytų, kad tą reikia daryti. Dėl to pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Šioje direktyvoje nustatoma įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių suderinta viešojo pirkimo metodika (jos įsigyjamos vežimo viešuoju transportu paslaugai teikti). Pirmame etape šios metodikos taikyti neprivaloma, nes privalomai ji bus taikoma tik po pereinamojo laikotarpio, kuriuo siekiama užtikrinti sklandų jos diegimą. Jeigu įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešojo pirkimo metodika taikoma, valstybės institucijos vis tiek turi teisę įtraukti kitus viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus, kuriuos tos institucijos laiko reikalingais. Valstybės narės atsakingos už tai, kad būtų priimti įstatymai ir kiti teisės aktai, kurie įsigalioję įgyvendina šia direktyvą . - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: direktyva. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-ių). Privalomas reikalavimas taikyti suderintą išorinių sąnaudų priskyrimo vidinėms metodiką – esminis reikalavimas, užtikrinantis įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešojo pirkimo teisinį apibrėžtumą ir suteikiantis gamintojams paskatą įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias transporto priemones vienodomis sąlygomis gaminti didesnei rinkai. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Teks apmokėti tam tikras pranešimo apie direktyvos taikymą ir komiteto posėdžių organizavimo, jeigu reiktų persvarstyti šio pasiūlymo priede pateiktus techninius duomenis, išlaidas. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA - Patikrinimas, persvarstymas ir laikino galiojimo išlyga Į pasiūlymą įtrauktas persvarstymo straipsnis (straipsnyje numatyta komitologijos procedūra). - Atitikmenų lentelė Valstybės narės taip pat privalo Komisijai perduoti į nacionalinę teisę direktyvą perkeliančias nacionalines nuostatas ir tų nuostatų bei šios direktyvos nuostatų atitikmenų lentelę. - Išsamus pasiūlymo paaiškinimas 1 straipsnyje apibrėžiamas direktyvos tikslas. Kompetentingoms valstybės institucijoms ir operatoriams, teikiantiems paslaugas pagal sutartį su valstybės institucija, 2 straipsnyje nustatytas reikalavimas transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius taikyti kaip viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijų, kai jos organizuoja viešąjį kelių transporto priemonių pirkimą. Valstybės narės taip pat privalo užtikrinti, kad kompetentingos valstybės institucijos tuos kriterijus taikytų organizuodamos bet kokį viešąjį kelių transporto priemonių, kurios reikalingos keleivių vežimo viešuoju transportu paslaugoms teikti pagal licenciją, leidimą arba sertifikatą, pirkimą. 3 straipsnyje nustatoma kelių transporto priemonių eksploatacinės trukmės sąnaudų suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius apskaičiavimo metodika. 4 straipsnyje nustatyta, kad eksploatacinės trukmės sąnaudų suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius apskaičiavimui reikalingus duomenis komitetas suderina su technikos pažanga. 5 straipsnyje nustatyta, kad pagalbą gali teikti reguliavimo komitetas (kontrolę vykdo Europos Parlamentas). 6 straipsnyje Komisijai nustatomas įpareigojimas pateikti šios direktyvos taikymo ataskaitą, įvertinti direktyvos taikymo poveikį ir siūlyti, jeigu reikia, kitus veiksmus. 7, 8 ir 9 straipsniuose pateikiamos įprastos direktyvos įsigaliojimo ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę nuostatos. 2005/0293 (COD) Persvarstytas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl skatinimo naudoti įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 175 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[7], kadangi: (1) Nafta – vienas iš gamtinių išteklių, kuriuos privaloma naudoti apdairiai ir protingai, kaip nurodyta Sutarties 174 straipsnio 1 dalyje; Europoje energijai gaminti daugiausia naudojama nafta, kuri tuo pačiu yra pagrindinis išmetamų teršalų šaltinis. (2) Komisijos komunikate „Tvaresnė Europa geresniam pasauliui: Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategija“[8] Europos Vadovų Tarybai 2001 m. birželio 15–16 d. pateiktame Geteborge, nurodyta, kad pagrindinės tvaraus vystymosi kliūtys – išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir transporto priemonių išmetami teršalai. (3) 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą[9], patvirtinama būtinybė imtis specialių energijos vartojimo efektyvumą didinančių ir energiją taupančių, klimato kaitos tikslų integravimo su transporto ir energijos politika priemonių bei poreikis imtis specialių transporto sektoriaus priemonių, kad būtų sprendžiami energijos vartojimo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų klausimai. (4) Komisijos komunikate „Europos energijos politika“[10] buvo pasiūlyta nustatyti ES įpareigojimą, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki 2020 m. būtų sumažintas 20%, palyginti su 1990 m. Buvo iškelti privalomi tikslai – dar 20% pagerinti energijos vartojimo efektyvumą, iš atsinaujinančių energijos išteklių gaminti 20% energijos, automobilių degalų rinkoje biodegalai turi sudaryti 10% – t. y. padidinti energijos tiekimo saugumą įvairinant naudojamų degalų rūšis. (5) Komisijos komunikate „Energijos naudojimo efektyvumo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“[11] nurodyta, kad organizuodama viešąjį pirkimą ir skleisdama žinias Komisija ir toliau stengsis sukurti mažiau teršalų išmetančių, intelektualesnių, saugesnių ir efektyviau energiją vartojančių transporto priemonių rinką. (6) Vidurio laikotarpiu atliktame Komisijos 2001 m. Baltosios knygos „Užtikrinti judėjimą Europoje – Tvarus mobilumas mūsų žemyne“[12] persvarstyme nurodyta, kad Komisija skatins aplinkai nekenksmingų naujovių kūrimą, visų pirma nuosekliai priimamais „Euro“ standartais ir skatindama viešuoju pirkimu įsigyti įteisintą teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių. (7) Komisija pateikė išsamią naują strategiją, leisiančią ES užtikrinti, kad nauji lengvieji automobiliai nuo 2012 m. nuvažiavę kilometro atstumą išmestų 120 g CO2 dujų[13]. Pasiūlyta teisėkūros sistema, leisianti užtikrinti transporto priemonių technologijos tobulinimą. Viešasis efektyviai degalus vartojančių transporto priemonių pirkimas turėtų būti skatinamas papildomomis priemonėmis. (8) Žaliojoje knygoje dėl miesto transporto „Naujoji mobilumo mieste kultūra“[14] buvo nurodyta, kad suinteresuotosios šalys pritaria idėjai skatinti pateikti į rinką pagal aplinkos apsaugos kriterijus organizuojant viešąjį pirkimą įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias transporto priemones. Toje knygoje siūloma, kad „kaip sutarties sudarymo kriterijų, be transporto priemonės kainos, taip pat būtų galima taikyti išorinių sąnaudų priskyrimu vidinėms pagrįstą metodą (pasirinkus šį metodą pirktinų transporto priemonių eksploatacinės trukmės sąnaudų suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius įtraukimu į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus). Be to, organizuojant viešąjį pirkimą pirmenybė galėtų būti teikiama naujiems EURO standartams. Aplinkos oro kokybė miesto vietovėse pagerėtų, jeigu mažiau teršalų išmetančios transporto priemonės būtų pradėtos eksploatuoti anksčiau“. (9) Aukšto lygio grupė „CARS 21“ 2005 m. gruodžio 12 d. pritarė Komisijos iniciatyvai skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimą, tačiau iškėlė sąlygą, kad būtų taikomas jokiai technologijai pirmenybės neteikiantis ir eksploatacinėmis charakteristikomis pagrįstas metodas. (10) Konkurencijos, energijos ir aplinkos Aukšto lygio grupė 2007 m. vasario 27 d. ataskaitoje rekomendavo, kad „organizuojant privatų ir viešąjį pirkimą būtų atsižvelgiama į visas eksploatacinės trukmės sąnaudas, tačiau pagrindinį dėmesį reikia skirti energijos vartojimo efektyvumui. Valstybės narės ir ES turėtų parengti ir paskelbti viešojo pirkimo gaires, kuriose turėtų būti nustatyta, kaip būtų įmanoma užtikrinti, kad pagal viešojo pirkimo direktyvų nuostatas paskelbus viešąjį pirkimą tvaresniems tarpiniams produktams įsigyti mažiausia kaina nebūtų pagrindinis kriterijus.“ (11) Įteisintą teršalų kiekį išmetančios ir energiją efektyviai vartojančios transporto priemonės iš pradžių bus brangesnės nei įprastos transporto priemonės. Sukūrus pakankamą tokių transporto priemonių paklausą turėtų būti užtikrintas sąnaudas sumažinsiantis masto ekonomijos poveikis. (12) Viešasis transporto priemonių, kuriomis būtų teikiamos vežimo viešuoju transportu paslaugos, pirkimas galėtų turėti didelio poveikio rinkai tada, jeigu Bendrijos lygiu būtų taikomi suderinti kriterijai. (13) Didžiausias poveikis rinkai būtų padarytas, o geriausias sąnaudų ir naudos santykis užtikrintas tuo atveju, jeigu organizuojant viešąjį pirkimą įsigyti transporto priemones, kuriomis bus teikiamos vežimo viešuoju transportu paslaugos, būtų nustatytas privalomas reikalavimas transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius įtraukti į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus. (14) Jeigu transporto priemonės sąnaudos suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius būtų įtrauktos į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus, didesnės sąnaudos nebūtų primestos – tiesiog būtų priartintas laikas, kai apsisprendžiant su kuo sudaryti viešojo pirkimo sutartį būtų atsižvelgiama į transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas. Išmetamųjų teršalų ribines vertes nustatantys Europos teršalų išmetimo normų teisės aktai papildomi šiuo metodu, kurį taikant nustatoma tikrojo išmetamųjų dujinių teršalų kiekio finansinė vertė ir kurį galima taikyti nepriimant jokių naujų standartų. (15) Informacija apie sąnaudas, patiriamas dėl išmetamų CO2, NOx, angliavandenilių be metano ir kietųjų dalelių kiekių, surinkta atlikus „ExternE“ tyrimą[15], gauta iš Švaraus Europos aplinkos oro (CAFÉ[16]) programos ir HEATCO tyrimo[17]. Sąnaudos apskaičiuotos remiantis dabartinėmis vertėmis, kad viešojo pirkimo sutarties sudarymo tvarka išliktų paprasta. (16) Net tuo atveju, jeigu būtų taikomi įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešojo pirkimo kriterijai, vis tiek leidžiama įtraukti kitus atitinkamus viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus. Nors minėti kriterijai ir būtų taikomi, vis tiek leidžiama rinktis transporto priemones, modernizuotas taip, kad jos atitiktų griežtesnius aplinkos apsaugos reikalavimus. (17) Šioje direktyvoje neturėtų būti nustatomos nuostatos, kuriomis perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams, viešuoju pirkimu įsigyjantiems transporto priemones vežimo viešuoju transportu paslaugoms teikti, kaip pagrindinį kriterijų būtų draudžiama rinktis naujausias Europos išmetamų teršalų normas nepaisant to, kad tos normos dar nėra įsigaliojusios. (18) Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai derinti su technikos pažanga techninius duomenis, pagal kuriuos būtų apskaičiuojamos šioje direktyvoje apibrėžtos kelių transporto priemonių eksploatacinės trukmės sąnaudos. Kadangi minėtos priemonės yra bendro pobūdžio ir jomis siekiama pakeisti neesmines šios direktyvos dalis, tas priemones reikia priimti naudojant 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[18], 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. (19) Kadangi pavienės valstybės narės nesugebėtų tinkamai skatinti platesnio įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių naudojimo ir kadangi siekiant šiam Europos sektoriui užtikrinti pakankamą rentabiliai gaminamų transporto priemonių paklausą veiksmų reikia imtis Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtą subsidiarumo principą. Laikantis tame straipsnyje apibrėžto proporcingumo principo šioje direktyvoje nustatomos tik tokios priemonės, kurios reikalingos tiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Tema Siekiant skatinti įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių naudojimą šioje direktyvoje nustatomas reikalavimas, kad Direktyvose 2004/17/EB[19] ir 2004/18/EB[20] apibrėžtos perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus įtrauktų transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius arba kad pirkdami tokias transporto priemones tuos kriterijus taikytų pagal sutartį su valstybės institucijomis, jų išduotą licenciją, leidimą arba sertifikatą paslaugas teikiantys operatoriai. 2 straipsnis Viešasis įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių pirkimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad Direktyvose 2004/17/EB ir 2004/18/EB apibrėžtos perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai ne vėliau kaip nuo 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos datos 3 straipsnyje apibrėžtą metodiką naudotų kiekvieną kartą, kai organizuodamos viešąjį kelių transporto priemonių pirkimą tos organizacijos ar subjektai transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius taiko kaip viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijų. 2. Valstybės narės užtikrina, kad Direktyvose 2004/17/EB ir 2004/18/EB apibrėžtoms perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams organizuojant bet kokį viešąjį kelių transporto priemonių pirkimą transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius laikantis 3 straipsnyje apibrėžtos metodikos ne vėliau kaip nuo 2012 m. sausio 1 d. būtų įtraukiamos į viešojo pirkimo sutarties sudarymo kriterijus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad perkant kelių transporto priemones, kuriomis pagal valstybės institucijų išduotą licenciją, leidimą arba sertifikatą bus teikiamos keleivių vežimo viešuoju transportu paslaugos, kaip kriterijus laikantis 3 straipsnyje apibrėžtos metodikos ir ne vėliau kaip nuo 2012 m. sausio 1 d. būtų taikomos transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius. 3 straipsnis Sąnaudų energijai kriterijaus ir aplinkos reikalavimų taikymo sąnaudų kriterijaus naudojimas organizuojant viešąjį transporto priemonių pirkimą 1. Šios direktyvos tikslams transporto priemonių, kurioms įsigyti organizuojamas viešasis pirkimas, eksploatacinės trukmės sąnaudų suvartojamai energijai, mokesčiams už išmetamus CO2 dujų ir kitų teršalų kiekius finansinė vertė nustatoma ir tos sąnaudos apskaičiuojamos taikant šio straipsnio a, b ir c punktuose nustatytą metodiką. 1. Eksploatacinės trukmės sąnaudos eksploatuojant transporto priemonę suvartojamai energijai apskaičiuojamos pagal šią metodiką: 2. transporto priemonei nuvažiavus kilometro atstumą suvartojamas degalų kiekis pagal šio straipsnio 2 dalį perskaičiuojamas transporto priemonei nuvažiavus kilometro atstumą suvartotu energijos kiekiu (perskaičiuojant taikomas priedo 1 lentelėje pateiktas skirtingų degalų energijos kiekio perskaičiavimo koeficientas); 3. turi būti taikoma vienoda energijos vieneto piniginė vertė. Ši vienoda piniginė vertė, neatskaičius mokesčių, turi būti mažesnioji vertė iš tų energijos vieneto, kuris gaunamas iš variklinių transporto priemonių degalų – benzino arba dyzelino – sąnaudų; 4. eksploatacinės trukmės sąnaudos suvartojamai energijai eksploatuojant transporto priemonę apskaičiuojamos eksploatacinę transporto priemonės ridą, nustatytą pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas, dauginant iš nuvažiavus kilometro atstumą suvartotos energijos kiekio, apskaičiuoto pagal šios dalies pirmos įtraukos nuostatas, ir dauginant iš energijos vieneto sąnaudų, apskaičiuotų pagal šios dalies antros įtraukos nuostatas; 5. transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos mokesčiams už išmetamus CO2 dujų kiekius apskaičiuojamos eksploatacinę transporto priemonės ridą, nustatytą pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas, dauginant iš nuvažiavus kilometro atstumą išmesto CO2 dujų kiekio (jis nurodomas kilogramais), apskaičiuoto pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas, ir dauginant iš priedo 2 lentelėje nustatytos išmetamo teršalų kilogramo kainos; 6. transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos mokesčiams už išmetamus teršalų kiekius apskaičiuojamos sudedant transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudas mokesčiams už išmetamus azoto oksidų, angliavandenilių be metano ir kietųjų dalelių teršalų kiekius; transporto priemonės eksploatacinės trukmės sąnaudos mokesčiams už visų rūšių išmetamus teršalus apskaičiuojamos eksploatacinę transporto priemonės ridą, nustatytą pagal šio straipsnio 3 dalies nuostatas, dauginant iš nuvažiavus kilometro atstumą išmesto teršalų kiekio, nustatyto pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas, ir dauginant iš priedo 2 lentelėje nustatytos atitinkamos išmetamo teršalų gramo kainos. 2. Nuvažiavus kilometro atstumą sunaudotas degalų kiekis, išmetami CO2 dujų ir kitų teršalų kiekiai nustatomi standartizuotosiomis ES bandymų procedūroms, skirtomis transporto priemonėms, kurioms tokios bandymų procedūros apibrėžtos ES tipo patvirtinimo teisės aktuose. Perkant skirtingų tipų transporto priemones, kurioms nenustatytos standartizuotosios ES bandymų procedūros, lyginant įvairius pasiūlymus dėl tokių transporto priemonių remiamasi visuotinai pripažintomis bandymų procedūromis, institucijų atliktų bandymų rezultatais arba, jeigu tos procedūros nenustatytos ir jeigu neturima bandymų rezultatų, gamintojo pateikta informacija. 3. Nustatant eksploatacinę transporto priemonės ridą turi būti remiamasi viešojo pirkimo konkursui pateiktais techniniais aprašais. Jeigu techniniai aprašai nepateikti, nustatant eksploatacinę transporto priemonės ridą privaloma remtis priedo 3 lentelėje nurodytais duomenimis. 4 straipsnis Derinimas su technikos pažanga Apskaičiuojant kaip nustatyta priede eksploatacinės transporto priemonių trukmės sąnaudas naudojamų techninių duomenų pakeitimai, kuriais tie duomenys derinami su technikos pažanga ir kuriais keičiamos neesminės šios direktyvos dalys, turi būti priimami 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. 5 straipsnisKomitetas 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Jeigu nuoroda daroma į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalių ir 7 straipsnio nuostatos atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį. 6 straipsnis Ataskaitos rengimas ir persvarstymas 1. Kas dvejus metus nuo 8 straipsnyje nurodytos datos Komisija parengia šios direktyvos taikymo ataskaitą ir ataskaitą apie veiksmus, kurių pavienės valstybės narės ėmėsi skatindamos įteisintą teršalų kiekį išmetančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių viešąjį pirkimą. 2. Ataskaitoje pateikiamas šios direktyvos poveikio įvertinimas, nustatoma, ar reikia imtis kitų veiksmų ir, jeigu būtina, pateikiami pasiūlymai. 7 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo 8 straipsnyje nurodytos datos, įgyvendina šią direktyvą. Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų tekstus bei tų teisės aktų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę. Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus. 8 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 9 straipsnisAdresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS Duomenys, pagal kuriuos šios direktyvos taikymo tikslams apskaičiuojamos eksploatacinės kelių transporto priemonių trukmės išorinės sąnaudos 1 lentelė. Variklinių transporto priemonių degalų energijos kiekis Degalai | Energijos kiekis | Dyzelinas | 36 MJ/l | Benzinas | 32 MJ/l | Gamtinės dujos | 38 MJ/Nm3 | SND (suskystintosios naftos dujos) | 24 MJ/l | Etanolis | 21 MJ/l | Biodyzelinas | 33 MJ/l | Emulsiniai degalai | 32 MJ/l | Vandenilis | 11 MJ/Nm3 | 2 lentelė. Sąnaudos mokesčiams už kelių transporto priemonių išmetamą teršalų kiekį (apskaičiuota 2007 m. kainomis) CO2 | NOx | NMHC | Kietosios dalelės | 2 eurocentai/kg | 0,44 eurocento/g | 0,1 eurocento/g | 8,7 eurocento/g | 3 lentelė. Eksploatacinė kelių transporto priemonių rida Transporto priemonės kategorija (Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžtos M ir N kategorijos) | Eksploatacinė transporto priemonių rida | Lengvieji automobiliai (M1) | 200 000 km | Mažos keliamosios galios komercinės transporto priemonės (N1) | 250 000 km | Didelės keliamosios galios krovininės transporto priemonės (N2, N3) | 1 000 000 km | Autobusai (M2, M3) | 800 000 km | [1] P. Bickel, R. Friedrich, ExternE, 2005 m. atliktas metodikos modernizavimas, Europos Komisija, Liuksemburgas, 2005 m. [2] M. Holland, et al., CAFÉ 2005a, AEA Technology, Didcot, 2005 m. [3] P. Bickel, et al., Stuttgart, 2006 m. [4] OL C , , p. . [5] OL C , , p. . [6] OL C , , p. . [7] OL C , , p. . [8] KOM(2001) 264. [9] OL L 242, 2002 9 10, p. 1. [10] KOM(2007) 1. [11] KOM(2006) 545. [12] KOM(2006) 314. [13] KOM(2007) 19. [14] KOM(2007) 551. [15] P. Bickel, R. Friedrich, ExternE, 2005 m. atliktas metodikos modernizavimas, Europos Komisija, Liuksemburgas, 2005 m. [16] M. Holland, et al., CAFÉ 2005a, AEA Technology, Didcot, 2005 m. [17] P. Bickel, et al., Stuttgart, 2006 m. [18] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [19] OL L 134, 2004 4 30, p. 1. [20] OL L 134, 2004 4 30, p. 114.