EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
su pastabomis, sudarian čiomis neatskiriam ąsprendimo d ėl 2003 finansini ųmetųEuropos S ąjungos
bendrojo biud žetoįvykdymo patvirtinimo, III skirsnis –Komisija, dal į
EUROPOS PARLAMENTAS,
—atsižvelgdamas įEuropos S ąjungos 2003 finansini ųmetųbendr ąjįbiud žetą(1),
—atsižvelgdamas įEuropos Bendrij ųgalutines met ųsąskaitas –2003 finansiniai metai –I tomas –
konsoliduotus prane šimus d ėl biud žeto įvykdymo ir konsoliduot ąfinansin ęatskaitomyb ę
(SEC(2004) 1181 –C6-0012/2005, SEC(2004) 1182 –C6-0013/2005) (2),
—atsižvelgdamas įKomisijos ataskait ądėl tolesni ųveiksm ųpo 2002 m. biud žetoįvykdymo patvirtinimo
(KOM(2004) 0648 –C6-0126/2004),
—atsižvelgdamas įKomisijos met ųprane šimąbiud žeto įvykdym ątvirtinan čiai institucijai apie 2003 m.
atlikt ąvidaus audit ą(KOM(2004) 0740),
—atsižvelgdamas įAudito R ūmųmetųprane šimą(3) apie 2003 finansinius metus bei specialius Audito
Rūmųprane šimus kartu su audituot ųinstitucij ųatsakymais,
—atsižvelgdamas įAudito R ūmųpagal EB sutarties 248 straipsn įpateikt ąsąskait ųpatikimumo ir pagal jas
atlikt ųoperacij ųteisėtumo ir tvarkingumo patikinimo parei škimą(4),
—atsižvelgdamas į2005 m. kovo 8 d. Tarybos rekomendacij ą(C6-0077/2005),
—atsižvelgdamas įEB sutarties 274, 275 ir 276 straipsnius bei Euratomo sutarties 179a ir 180b straips-
nius,
—atsižvelgdamas į2002 m. bir želio 25 d. Tarybos reglament ą(EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl
Europos Bendrij ųbendrajam biud žetui taikomo Finansinio reglamento (5), ir ypa čįjo 145, 146 ir
147 straipsnius,
—atsižvelgdamas į1977 m. gruod žio 21 d. Finansin įreglament ą, taikytin ąEuropos Bendrij ųbendrajam
biud žetui (6),
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų70 straipsn įir V pried ą,
—atsižvelgdamas įBiud žeto kontrol ės komiteto prane šimąir kit ųsusijusi ųkomitet ųnuomones
(A6-0070/2005),
A. kadangi ES politikos įgyvendinimui b ūdingas Komisijos ir valstybi ųnarių„pasidalijamasis valdymas “,
B. kadangi pagal Finansinio reglamento 53 straipsnio 3 dal į„vykdymo u ždaviniai pavedami valstyb ėms
narėms“, o Komisija vykdo biud žetąpagal pasidalijamojo valdymo princip ą, ir kadangi valstyb ės nar ės
turi veikti pagal Sajungos patvirtintas gaires,LT L 196/4 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
(1) OL L 54, 2003 2 28, p. 1.
(2) OL C 294, 2004 11 30, p. 1.
(3) OL C 293, 2004 11 30, p. 1.
(4) OL C 294, 2004 11 30, p. 99.
(5) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
(6) OL L 356, 1977 12 31, p. 1.
C. dar kart ąpabr ėžia (1), kad biud žetoįvykdymo patvirtinimo proced ūra–tai procesas, kuriuo, inter alia,
siekiama patobulinti ES finans ųvaldym ągerinant sprendim ųpriėmimo pagrind ąir atsi žvelgiant į
Audito R ūmųprane šimus ir institucij ųatsakymus bei nuomones,
D. kadangi pagal Sutart įKomisija turi iniciatyvos teis ę, o galutin ėfinansin ėatsakomyb ėdėl biud žeto
vykdymo yra nedaloma ir, deramai atsi žvelgiant įMastrichto sutartimi priimt ąsubsidiarumo princip ą,
priklauso Komisijai pagal Sutarties 274 straipsn į, tod ėl atitinkami turi b ūti nustatyti Bendrijos l ėšų
patikrinimai,
E. kadangi pirmiausia Komisija yra suinteresuota u žtikrinti, kad prie žiūros nuostat ųbūtųlaikomasi i š
esmės,
A. HORIZONTAL ŪS KLAUSIMAI
1. apgailestauja d ėl klaidinan čio Audito R ūmųparei škimo d ėl strukt ūriniųfond ųneįvykdyt ųįsipareigo-
jimų, kurie 2003 met ųpabaigoje buvo „penkeri ųmetųmok ėjimųdydžio, vertinant pagal dabartin ę
išlaidųnorm ą…“ (0.6.) kadangi įš į skaičiųįtraukti 2004 –2006 metai, ir įsipareigojimai d ėlj o
2003 m. negal ėjo b ūti prisiimti, primena, kad nepanaudotos l ėšosšio periodo gale gr ąžinamos
valstyb ėms nar ėms;
2. d žiaugiasi tuo, kad taisykl ėsn+ 2 įvedimas ( įsipareigojim ųmetai +2) labai prisid ėjo sprend žiant šią
problem ą, kai per pastaruosius dvejus metus buvo įsisavinta daugiau kaip 99 % strukt ūriniųfond ų
lėšų;
3. ragina Komisij ą, atsi žvelgiant taip pat ir įfinansin ęperspektyv ąpo 2006 m., ie škoti pusiausvyros
rengiant politik ąir apskaitos proces ą, kad ji b ūtųtinkamai įgyvendinama; taip pat ragina Komisij ą
atlikti kritin ęanaliz ęir dar kart ąišnagrin ėti gali ųpasidalijim ąKomisijoje (valdymo strukt ūra) ir
administravimo procesus;
4. toliau ragina Komisij ąatsižvelgti įvykdymo s ąnaudas ir valstybi ųnariųadministracin ęnaštąbei
galutinius naudos gav ėjus, vertinant i šplėstinįnauj ųreglament ųpoveik į, taip siekiant vald žiųpasida-
lijimo ir kontrol ės principo, kad vykdymo s ąnaudos ir administracin ėnašta būtųpriimtinos;
Sąskait ųpatikimumas –kvalifikuota nuomon ė
5. pastebi, kad nors nebuvo efektyviai vykdomos įvairi ųpajam ųir išankstini ųmok ėjimųvidaus kont-
rolės proced ūros, Audito R ūmųnuomone, Europos Bendrij ųkonsoliduotos met ųsąskaitos ir atitin-
kamos pastabos patikimai atspindi Bendrij ų2003 finansini ųmetųpajamas ir i šlaidas bei j ųfinansin ę
padėtįfinansini ųmetųpabaigoje (Patikinimo parei škimo II ir III dalys);
6. atkreipia d ėmesįį„Metųprane šimo biud žetoįvykdym ątvirtinan čiai institucijai d ėl 2003 m. atlikto
vidaus audito “(2)ištraukas, susijusias su apskaita ir informacijos valdymo sistemomis:
„…generalini ųdirektorat ųapskaitos funkcija turi b ūti sustiprinta ir tapti kuo profesionalesn ė, kad
generaliniuose direktoratuose ir u žjųribųKomisija ir jos valdyba gaut ųsistemin įpatikinim ą, kad
sąskaitos yra visapusi škos, tikslios ir tinkamos “(p. 5),
„sistemos turi u žtikrinti, kad s ąskaitos yra visa svarbi informacija “(p. 5),
„Valdyba ir suinteresuotos i šorėsšalys turi b ūti užtikrintos, kad skai čiai atspindi tikrov ę“(p. 6),LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/5
(1) OL L 330, 2004 11 4, p. 82.
(2) KOM(2004) 0740.
ir daro i švadas, kad formuluot ėreiškia, jog:
—nėra sisteminio patikinimo, kad s ąskaitos yra visapusi škos, tikslios ir svarbios,
—sistemos neu žtikrina, kad s ąskaitose yra visa svarbi informacija,
—valdyba ir suinteresuotos i šorėsšalys n ėra u žtikrintos, kad skai čiai atspindi tikrov ę;
7. apgailestauja, kad gali ųpasidalijimo principas Komisijos valdymo strukt ūroje menkina apskaitos
pareig ūno vaidmen įkaupiant apskait ųinformacij ą, kuri ąjis gauna i šįgaliot ųpareig ūnų; mano, kad
apskaitos pareig ūnas turi prisiimti vis ąatsakomyb ęužsąskait ųsąžiningum ąvisos institucijos
atžvilgiu, o ne vien pasikliauti daugiau kaip trisde šimtimi įgaliot ųpareig ūnų;
8. tikisi, kad apskaitos pareig ūnas pasira šys sąskaitas –ne kartu su s ąskaitomis pateikiam ąpažymą–ir
taip prisiims asmenin ęatsakomyb ęužpateiktus skai čius, ir jei bus pataisym ų, paai škins, i škur ir d ėl
ko jie atsirad ę; pabr ėžia skirtumus tarp kolegijos oficialaus s ąskait ųtvirtinimo ir s ąskait ųsertifika-
vimo, kada apskaitos pareig ūnas patvirtina, kad pateiktos s ąskaitos sudarytos teisingai ir s ąžiningai;
ragina Komisij ądar kart ą(1) pateikti reikalingus pasi ūlymus d ėl Finansinio reglamento pakeitim ųir
(arba) su tuo susijusias įgyvendinamas nuostatas;
9. apgailestauja, kad Komisija prie šinosi apskaitos pareig ūno vaidmens sustiprinimui; pabr ėžia, kad
kontrol ės strukt ūroje vienas i špagrindini ųelement ųyra s ąskait ųpatvirtinimas ir kad kiti kontrol ės
strukt ūros elementai gerokai susilpn ėja, jei tr ūksta šio elemento; sutinka, kad neseniai įvykusi kiek-
vienam generaliniam direktoriui atsakomyb ės suteikianti finans ųvaldymo sistemos reforma Komisi-
joje dav ėteigiam ųrezultat ų;t ačiau yra įsitikin ęs, kad generalini ųdirektori ųduodamas garantijas turi
bendr ąja garantija patvirtinti apskaitos pareig ūnas, kuris b ūtųpilnai atskaitingas ir tur ėtųvisas b ūtinas
priemones šiąpareig ąįvykdyti;
10. tikisi, kad Komisija įFinansinio reglamento pakeitimo pasi ūlymąįtrauks nuostatas, pagal kurias
apskaitos pareig ūnas turi patvirtinti s ąskaitas, pvz., sisteminio patvirtinimo arba atsitiktinio patikri-
nimo b ūdu; mano, kad apskaitos pareig ūnąreikia paauk štinti pareigose paskiriant j įvyriausiuoju
apskaitos pareig ūnu, veikian čiu kaip valdymo institucin ėatsvara jo 39 tarnyboms, ir kad jo dabartinis
vaidmuo, kai jis tik formaliai patvirtina i šgeneralini ųdirektori ų, kurie negali, reikalui esant, patys
įvertinti informacijos (Finansinio reglamento 61 straipsnis), gaut ąinformacij ą, prie štarauja finans ų
valdymo reformos tikslui;
11. pabr ėžia, kad apskaitos pareig ūno paauk štinimas pareigose nerei škia gr įžimo įsenąjąsistem ą, kurioje
tuometinis finans ųkontrolierius veik ėkaip mok ėjimųirįsipareigojim ųpatvirtintojas ir tikrino sando-
rius jiems įvykus; pabr ėžia skirtum ątarp senos sistemos ir to, kad apskaitos pareig ūnąprašoma
paauk štinti pareigose siekiant suteikti jam galimyb ęatlikti ex-ante sistemos patikrinimus ir ex-post
atsitiktinius operacij ųpatikrinimus; apgailestauja, kad Komisija toliau pateikia klaidingus ir neteisingus
teiginius, kad apskaitos pareig ūno paauk štinimas pareigose kontrol ės strukt ūroje rei škia gr įžimąįseną
sistem ąir kad apskaitos pareig ūno pasira šomos s ąskaitos yra grynas formalumas;
12. prane ša Komisijai, kad negali sutikti su apskaitos pareig ūno vaidmens kosmetiniais patobulinimais;
tikisi, kad įFinansin įreglament ąbus įtrauktas reikalavimas, jog vyriausiasis apskaitos pareig ūnas
pateikt ųparei škimą, kuriame jis, remdamasis savo atsakomybe, o ne informacija, gauta i šgeneralini ų
direktori ų, patvirtins, kad s ąskaitos atspindi tikrov ęir kad su jomis susij ęsandoriai yra teis ėti ir
tvarkingi;
13. nesuvokia, kaip Audito R ūmai gali de šimt met ųteikti neigiamus patikinimo prane šimus d ėl asigna-
vimųmok ėjimams ir kartu de facto pareik šti palanki ąnuomon ędėl Komisijos bendr ųjųsąskait ų; pra šo
Audito R ūmus pateikti trump ąraštiškąpaaiškinim ąšiuo klausimu;LT L 196/6 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
(1) 2003 m. gruod žio 4 d. Parlamento rezoliucijos 21 dalis (OL C 89 E, 2004 4 14, p. 153) ir 2004 m. baland žio 21 d.
Parlamento rezoliucijos d ėl 2002 m. biud žeto įvykdymo patvirtinimo 68 dalis (OL L 330, 2004 11 4, p. 82).
14. primena, kad 2002 m. gruod žio 17 d. Komisija patvirtino veiksm ųplan ąEuropos Bendrij ųapskaitos
sistemai modernizuoti, kur įnumatoma taikyti nuo 2005 m. sausio 1 d.; pabr ėžia, kad pradinio
balanso sudarymas turi lemiam ąreikšmęperėjimo nuo gryn ųjųpinig ųapskaitos sistemos prie
apskaitos kaupiamuoju pagrindu s ėkmei;
Audito R ūmųbendras 2003 m. įvertinimas –nėra pagr įsto patikinimo
15. su nusivylimu pastebi, kad Audito R ūmai dar kart ą„nepateikia pagr įsto patikinimo, kad svarbi ų
biud žeto sri čiųpriežiūros sistemos ir kontrol ė(valstyb ėse nar ėse) yra įgyvendinama veiksmingai,
valdant rizik ą, susijusi ąsu pagrindini ųoperacij ųteisėtumu ir tvarkingumu “(0.4.);
Audito R ūmųkonkretus vertinimas
16. primena konkre čias Audito R ūmųišvadas d ėlišlaidųmok ėjimams:
—žemėsūkis:„Galima pasiekti daugiau pa žangos vis ųžemėsūkio i šlaidųsrityje, siekiant pa šalinti
nustatytus rimtus prie žiūros sistem ųir patikr ųtrūkumus “(Patikinimo parei škimo VI dalies a
punktas),
—strukt ūriniai fondai: „…toliau esama sistem ų,užtikrinan čiųBendrijos biud žetoįvykdymo valsty-
bėse nar ėse prie žiūrąir kontrol ę,t rūkum ų…“(Patikinimo parei škimo VI dalies b punktas),
—vidaus politika: „…nustatytos prie žiūros sistem ųir patikr ųpažangos vis dar nepakanka siekiant
išvengti reik šming ųklaid ų…“(Patikinimo parei škimo VI dalies c punktas),
—išorės veiksmai: „…svarbu, kad siekiant dar labiau patobulinti sistemas ir i šlaidas, b ūtina įgyven-
dinti j ųpriežiūros ir kontrol ės priemones “(Patikinimo parei škimo VI dalies d punktas),
—parama pasirengimui narystei: „jau 2002 m. buvo nustatyta prie žiūros sistem ųir patikr ųtrūkum ų,
dėl kuri ųatsirado dar daugiau teis ėtumo ir tvarkingumo klaid ųbei rizikos operacijose “(Patiki-
nimo parei škimo VI dalies e punktas),
—pasidalijamasis valdymas: „…pasidalijamojo valdymo ar decentralizuoto valdymo …srityje b ūtina
pasistengti kuo efektyviau įgyvendinti prie žiūros sistemas ir patikras, siekiant geriau valdyti su tuo
susijusi ąrizik ą“(Patikinimo parei škimo VIII dalis);
17. pastebi, kad Audito R ūmųišvadose ai škiai nustatytos pagrindin ės problemos, susijusios su operacij ų
teisėtumu ir tvarkingumu, kurios pirmiausia pastebimo valstybi ųnariųir ma žiau Komisijos lygmeniu;
18. laikosi nuomon ės, kad Bendrijos l ėšųpasidalijamojo valdymo atveju Komisija privalo skubiai rasti
būdųvalstybi ųnariųatskaitomybei pagerinti, veiksmingai paskirstydama „galiųperdavimo rizik ą“,
kuri atsiranda d ėl to, kad Komisija, nors ir atsakinga u žgalutin įbiud žetą, taip pat privalo prisiimti
atsakomyb ęužtai, kaip eikvoja ES l ėšas valstyb ės nar ės pasidalijamojo valdymo operacijose;
Galiųperdavimo rizika
19. pastebi, kad nors valstyb ės nar ės atsako u ždidžiosios ES biud žeto dalies įvykdym ą,t ačiau Komisijai
tenka galutin ėatsakomyb ėužįvykdym ąir, tinkamai atsi žvelgiant įkartu su Mastrichto sutartimi
priimt ąsubsidiarumo princip ą,užkontrol ės priemones valstyb ėse nar ėse ir pa čioje Komisijoje;
20. pastebi, kad skirtumas tarp finansavimo ir Bendrijos politikos įgyvendinimo sukelia taip vadinam ą
„galiųperdavimo rizik ą“, susijusi ąsušiais aspektais:
a) pripa žinimu, kad valstyb ės nar ės ir naudos gav ėjai ne visada vienodai r ūpinasi, kaip leid žiami
Europos S ąjungos pinigai ir valstybiniai pinigai;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/7
b) nevienalyte valstybi ųnariųkontrol ės standart ųkokybe ir daugumos valstybini ųaudito institucij ų
nedalyvavimu tikrinant, ar Europos S ąjungos l ėšos numatytiems tikslams yra naudojamos tvar-
kingai ir teis ėtai;
c) perd ėtu pasitik ėjimu kontrol ės priemoni ųteisiniais ir sutar čiųapibr ėžimais, nesistengiant pagr įsti
Komisijos ir valstybi ųnariųinstitucij ųsantyki ųgero valdymo ir geros atskaitomyb ės principais;
d)ex-post padengimo mechanizm ųpobūdžiu, kuris atitraukia d ėmesįnuo veiksm ųpadėčiai pataisyti,
kuriuos reikia atlikti kaip įmanoma grei čiau ir da žnai leid žia ilg ąlaikąkartotis klaidoms;
e) ilga veiksm ųgrandine, vedan čia nuo l ėšųskyrimo iki galutini ųnaudos gav ėjų,dėl kurios reika-
lingos didel ės pastangos audito sekai u žtikrinti;
f) ribotu esminiu atrinkt ųpavyzd žiųtikrinimu, kur įprakti škai galima atlikti, palyginus su visu
sandori ųskaičiumi;
21. laikosi nuomon ės, kad šiųproblem ųneišspęs vien centro paskirta kontrol ėir kad dabartin ėsituacija
aiškiai parodo nauj ųpriemoni ųatsiradimo poreik į, kurios leist ųKomisijai labiau įsitraukti įvalstybi ų
nariųvaldymo ir kontrol ės sistemas; mano, kad tik kiekvienos valstyb ės nar ės auk ščiausiosios poli-
tinės ir vykdomosios vald žios (finans ųministro) parengtas pakankamai i šsamus ex-ante atskleidimas
formaliame Atskleidimo parei škime ir metin ėex-post Patikinimo deklaracija d ėl pagrindini ųoperacij ų
teisėtumo ir tvarkingumo, kaip kelis kartus si ūlėKomisijos vidaus audito tarnyba (1),įgalins Komisij ą
atlikti įsipareigojimus pagal Sutarties 274 straipsn į;
22. ragina Komisij ąiki 2005 m. spalio 1 d. pristatyti pradin ęataskait ą, nurodan čią, kaip sudaryti proto-
koląsu valstyb ėmis nar ėmis, pagal kur įvaldymo institucija (finans ųministras) kasmet prie šlėšų
išmok ėjimąpareik štų, kad paruo štos tinkamos kontrol ės sistemos, galin čios u žtikrinti Komisijos
apskaitos tikslus;
23. rekomenduoja šiuo prane šimu pareikalauti įmetin įAtskleidimo parei škimąįtraukti:
a) valstyb ės nar ės valdymo institucijos parengt ąkontrol ės sistem ųapra šymą;
b)šiųkontrol ės sistem ųveiksmingumo įvertinim ą;
c) atitaisymo veiksm ųplan ą, sudaryt ą, jei b ūtina, valstyb ės nar ės valdymo institucij ų, konsultuojantis
su Komisija;
d) apra šymo patvirtinim ą, gaut ąišnacionalin ės audito institucijos ar kito i šorės auditoriaus, ir
rekomenduoja šiame prane šime nurodyti Komisijos teis ępatikrinti Atskleidimo parei škimąirįsteigti
teisin ęinstitucij ą, nustatan čiąbaudas, susijusias su suinteresuotos valstyb ės nar ės finansavimu, jeigu
parei škimas neatitinka reikalavim ų;
24. mano, kad yra netinkama spr ęsti apie pasidalijamojo valdymo politikos asignavimus laikotarpiui po
2007 m., neturint konkretaus atsakymo įAuditori ųRūmųpastabas bei i šesmės nepagerinus kont-
rolės mechanizm ųvalstyb ėse nar ėse;
25. prane ša Komisijai ir Tarybai apie sunkumus sudarant tarpinstitucin įsusitarim ądėl naujos finansin ės
perspektyvos, kol nebus visi škai priimtas kievienos valstyb ės nar ės auk ščiausios politin ės ir valdymo
institucijos (finans ųministro) pateikiam ųatskleidimo parei škimųprincipas, i šdėstytas 21 –23 dalyse, o
joįgyvendinimas netaps prioritetiniu;LT L 196/8 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
(1)Žr.„Metųprane šimas biud žeto įvykdymo patvirtinimo institucijai d ėl 2003 m. atlikto vidaus audito “
(KOM(2004) 0740), p. 6.
26. laikosi nuomon ės, kad Europos S ąjungos finansinio valdymo pa žanga n ėraįmanoma be aktyvaus
valstybi ųnariųdalyvavimo ir kad šis dalyvavimas privalo b ūtiįtvirtintas politiniu lygmeniu;
27. įsitikin ęs, kad finans ųministrai teiks pirmenyb ętinkamai veikian čiųpriežiūros sistem ųir patikros
steigimui, o ne rizikuos ai škinti savo parlamentui, kod ėl valstyb ėsiždas turi mok ėti Europos S ąjungai
dideles sumas;
28. ragina Komisij ągriežčiau pri žiūrėti mok ėjimųagent ūras ir ma žiau toleruoti nekompetentingum ą,
apsvarstant galimyb ę:
—reikalauti i šorės auditoriaus kasmet patikrinti visas mok ėjimo agent ūras,
—nustatyti darbo tikslus,
—sustabdyti mok ėjimus, kai nesilaikoma ai škiai apibr ėžtųdarbo tiksl ųir užtikrinti, kad agent ūroms
būtųišanksto prane šta, kad tokie veiksmai –tai nei švengiamas netinkamo darbo padarinys,
—panaikinti agent ūras, kurios nuolatos nesilaiko darbo tiksl ų,
—padaryti agent ūras finansi škai atsakingas u žsavo klaidas;
Audito R ūmųPatikinimo parei škimas …
29. primena, kad nuo Mastrichto sutarties įsigaliojimo Audito R ūmai kiekvienais metais privalo pateikti
Parlamentui ir Tarybai patikinimo parei škimą(žinom ąkaip„DAS“–frazės pranc ūzųkalba „Déclara-
tion d'Assurance “sutrumpinimas) d ėlsąskait ųpatikimumo ir pagal jas atlikt ųoperacij ųteisėtumo ir
tvarkingumo;
30. pabr ėžia, kad sprendimas d ėl kriterij ųir metodo, pagal kur įAudito R ūmai rengia DAS, buvo paliktas
jųnuožiūrai ir nebuvo apibr ėžtas teis ės aktais;
31. primena, kad i šprad žiųAudito R ūmai audito i švadas pateikdavo remdamiesi tik statistiniu metodu,
kurio pagrindas buvo tiesioginio ir esminio bendro pavyzd žio tikrinimas ir galim ųklaid ųkoeficiento
ekstrapoliavimas;
…ir jam b ūdingos problemos
32. apibendrina toliau i šdėstytus kai kuriuos DAS b ūdingus tr ūkumus ir pob ūdį, kadangi sprend žiant, ar
patvirtinti biud žeto įvykdym ą, bei svarstant galimus tolesnius DAS metodologijos pagerinimus turi
būti atsi žvelgta įšiuos elementus, nes pagal juos vertinami DAS analiz ės rezultatai ir šiųrezultat ų
pasekm ės:
a) DAS yra dalis finansinio audito, kur įatlieka Audito R ūmai; jo tikslas yra gauti patikinim ądėl
atlikt ųoperacij ųteisėtumo ir tvarkingumo; tipi ški finansinio audito klausimai yra: „ar sąskaitos
pristato tikr ąir teising ąpožiūrį?“ir„kiek klaid ųbuvo rasta operacijose? “;
b) DAS yra vienintel ėnetiesiogin ėrezultatyvumo audito (1) dalis, kurio sfera yra platesn ė, nes jis tiria,
ar lėšos buvo panaudotos optimaliai; tipi škas rezultatyvumo audito klausimas yra: „ar lėšos buvo
išleistos protingai ir panaudotos ekonomi škai, produktyviai ir efektyviai? “;
c) net jei DAS rodo, kad l ėšos buvo panaudotos 100 % tvarkingai ir teis ėtai, tai n ėra joks po žymis,
kad i šlaidos buvo vertingos, kadangi DAS nekelia ir negali kelti tokio klausimo ar duoti įjį
atsakym ą; kitaip tariant, pinigai gali b ūti tu ščiai i ššvaistyti, net jei jie yra panaudoti visi škai
tvarkingai ir teis ėtai;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/9
(1) Taip pat vadinamas „pagr įstu finansinio valdymo auditu “arba„pinig ųvertės auditu “.
d) sutelktas d ėmesys įpinig ųleidimo teis ėtumąir tvarkingum ąneinformuoja įstatym ųleidėjo ir
visuomen ės, ar pinigai buvo i šleisti efektyviai;
e) DAS metodas yra politinio d ėmesio ma žinti suk čiavim ąir netvark ąrezultatas, bet jis nelabai
padeda ma žinti l ėšų š vaistym ą;
f)žiniasklaida labai da žnai neteisingai ai škina dabartin įPatikinimo parei škimąir neigiam ąDAS
pristato kaip įrodym ą, kad daugma ždėl vis ųES l ėšųsukčiaujama; šis klaidinantis vaizdavimas
gali tur ėti neigiam ąpoveik įpilie čiųpožiūriui įkitus ES reikalus, pvz., konstitucij ąar nauj ą
Finansin ęperspektyv ą;
g) nesvarbu, ar DAS yra teigiamas ar neigiamas, šis metodas dar negali pakankamai nustatyti
pažangos; metodologija tur ėtųbūti toliau pl ėtojama, siekiant gauti pakankamai informacijos,
parodan čios, kokie pagerinimai kasmet buvo padaryti kiekviename sektoriuje skirtingose valsty-
bėse nar ėse;
Dabartin ėDAS reforma …
33. pripa žįsta, kad pastaraisiais metais Audito R ūmai parod ė, kad supranta kritik ą, ir band ėreformuoti
DAS metodologij ąišplečiant jos įvertinimo pagrind ą;
34. pastebi, kad bendras DAS dabar yra sudarytas i škonkre čiųįvertinim ų, susijusi ųsu nuosavais i štekliais
ir su kiekvienu finansin ės perspektyvos veiklos skyriumi, ir kad sektori ųįvertinimai dabar remiasi
keturiais informacijos šaltiniais:
a) prie žiūros sistemos ir patikros įvertinimu;
b) pagrindini ųoperacij ųtyrimu;
c) Komisijos generalini ųdirektorat ųmetin ės veiklos ataskait ųir parei škimųperžiūra;
d) kit ųauditori ųtiesiogiai susijusi ųrezultat ųįvertinimu;
…yra žingsnis teisinga kryptimi, bet per daug nuosaikus
35. pa žymi, kad svarbiausias su DAS susij ęs klausimas tur ėtųbūti: ar prie žiūros sistemos ir patikra, kuri
buvo įgyvendinta Bendrijos ir nacionaliniu lygiu, suteikia Komisijai pagr įstąpatikinim ądėl atlikt ų
operacij ųteisėtumo ir tvarkingumo;
36. ragina Audito R ūmus toliau tobulinti bendro patikinimo parei škimo pristatym ąir specialius įverti-
nimus, pateikti suprantamesn įišlygųapra šymąirįtraukti ai škesn ęir konkretesn ęinformacij ądėl
skirting ųsektori ųir valstybi ųnariųsilpn ųvietų, siekiant įtvirtinti i šlygų, kurios einant laikui gal ės
būti tikrinamos, veiksm ųsąrašą, sudaryt ąremiantis rizika pagr įstu po žiūriu;
37. supranta, kad operacij ųpavyzd žiųtyrimo tikslas jau n ėra galim ųklaid ųapskai čiavimas ir kad tikri-
nimo nauju metodu rezultatai yra nagrin ėjami kartu su rezultatais, gautais i škitųtrijųsričių(rams čių);
38. ragina Audito R ūmus suteikti daugiau informacijos d ėl santykio tarp keturi ųšaltini ų, kurie naudojami
formuojant su sektoriumi susijusius įvertinimus, siekiant įvertinti, ar naujas metodas yra i šesmės
kitoks nei pradinis metodas;
39. ragina Audito R ūmus i šsamiai paai škinti, kiek jie gal ėjo gauti audito rezultat ųiškitųauditori ųir kok į
vaidmen įšie rezultatai atliko priimant sprendimus; pa žymi, kad Met ųprane šime n ėra nuorod ųįkitų
auditori ųrezultatus; ypa čvertint ųinformacij ąapie rezultatus ir sunkumus d ėl bendradarbiavimo su
kitais auditoriais skirtingose valstyb ėse nar ėse, kadangi kategorija „kiti auditoriai “taip pat apima
nacionalines audito įstaigas, kurios yra visi škai nepriklausomos vis-à-vis nuo Europos institucij ų;LT L 196/10 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
40. mano, kad, dabartin ėDAS reforma n ėra pakankama, norint i štaisyti pirmiau i švardytus apribojimus ir
trūkumus, nors tai yra žingsnis teisinga kryptimi; d žiaugiasi faktu, kad naujas metodas suteikia šiek
tiek supratimo apie tvark ąsektoriuose, bet apgailestauja, kad vis dar n ėra pakankamo supratimo apie
išlaidųtvark ąvalstyb ėse nar ėse; prieina prie i švados, kad DAS vis dar yra per daug paremtas sandori ų
ir atskir ųklaid ųanalize; taigi daro i švadą, kad prie žiūros sistemos ir patikros funkcionavimo analiz ė
turėtųbūti sustiprinta pasi ūlant konkre čius toki ųsistem ųpagerinimus ir nustatant aptikt ųsilpn ų
vietųkilm ę;
41. ragina Audito R ūmus toliau pl ėtoti kokybin įDAS metod ą, kad b ūtųpakankamai atsi žvelgta į
daugelio program ųdaugiamet įpobūdįir atitinkam ąkompensavimo kontrol ę, pvz., atliktus auditus
ir sąskait ųpataisym ųpašalinimus, kurie saugo ES biud žetą, nes yra numatytas neteising ųmok ėjimų
grąžinimas; vertint ų, jei Audito R ūmai pristatyt ųspecial ųprane šimądėlšio sprend žiamo klausimo ir
paaiškintų, koks yra ry šys tarp ex-ante kontrol ėsi r ex-post patikr ų;
42. pa žymi, kad kompensacin ėkontrol ėnegali kompensuoti prie žiūros sistem ųir patikros tr ūkum ų,iš
tikrųjų–tokios politikos formuluot ės, nors ji yra svarbus prie žiūros sistem ųir patikros elementas;
43. apgailestauja d ėl daug ėjančiųnuorod ųįpreliminarius sprendimus d ėl Bendrijos teis ės interpretavimo
ir galiojimo; pabr ėžia, kaip svarbu vengti blog ųBendrijos teis ės akt ų, nes tai turi neigiam ąpoveik į
Sąjungos darbui ir kelia valstybi ųnariųpilie čiams, institucijoms ir įmon ėms teisin įnetikrum ą;p ažymi
nedviprasmi škąAudito R ūmųparei škimądėl mokslini ųtyrim ųpamatini ųprogram ų, kur nebus
apsieita be „reikšming ųklaid ų, susijusi ųsu mok ėjimųteisėtumu ir tvarkingumu, jei nebus per žiūrėtos
programas reglamentuojan čios taisykl ės“(Patikinimo parei škimo VI straipsnio c punktas);
44. kvie čia Komisij ąsuma žinti klaid ųrizik ąskunduose d ėl Bendrijos finansavimo u žtikrinant, kad Bend-
rijos teis ės aktai b ūtųsudaryti i šaiškių, veiksming ųtaisykli ųdėl tinkam ųsąnaud ų, ir reikalauja
paskirti lanks čias ir proporcingas administracines sankcijas, kai galimos s ąnaud ųbūna perd ėtos;
Vienas auditas
45. primena, kad jo 2002 m. baland žio 10 d. sprendimo 48 dalyje d ėl 2000 finansini ųmetųEuropos
Sąjungos bendrojo biud žetoįvykdymo patvirtinimo (1) pra šoma Audito R ūmųpateikti nuomon ę„dėl
galimyb ės pristatyti bendr ąjįES biud žeto audito model į, kuriame kiekvienas kontrol ės lygmuo remiasi
ankstesniu, siekiant suma žinti tikrinamojo na štąir padidinti audito kokyb ę, bet nepakenkiant atitin-
kam ųaudito įmoni ųnepriklausomumui “;
46. taip pat primena, kad tame pa čiame sprendime buvo pra šoma Komisijos paruo šti prane šimądėlt o
paties dalyko ir pa žymi, kad Komisija to dar nepadar ė;
47. pritaria Audito R ūmųnuomonei Nr. 2/2004 (2)dėl bendrojo audito modelio; tai yra labai svarbus
indėlis diskutuojant d ėl DAS, tod ėl verta, kad visos susijusios šalys j ąnuodugniai i štirtų;p ažymi, kad
nuomon ėnėra tik apie „vieno audito “model įgriežtąja prasme, rei škiant į, kad operacij ąaudituoja tik
viena vald žios institucija vien ąkartą, bet, vis ųpirma, apie Bendrijos vidaus kontrol ės sistemos (CICF)
įsteigim ą(3 punktas);
48. ypatingai susidom ėjęsp a žymi Audito R ūmųpateiktas rekomendacijas d ėl efektyvios ir produktyvios
vidaus kontrol ės sistemos:
a)„bendri principai ir standartai …(turi) b ūti taikomi visuose valstybi ųnariųir institucij ųadminis-
travimo lygiuose “(57 punktas);LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/11
(1) OL L 158, 2002 6 17, p. 1.
(2) OL C 107, 2004 4 30, p. 1.
b) vidaus kontrol ėturėtų„pateikti pagr įstą“(ne absoliut ų)„patikinim ądėl sandori ųteisėtumo ir
tvarkingumo bei ekonomikos, efektyvumo ir produktyvumo princip ųlaikymosi “(57 punktas);
c)„patikros kaina tur ėtųbūti proporcinga naudai, kuri ąji duoda, tiek pinigine, tiek politine i šraiška“
(57 punktas);
d)„sistema tur ėtųbūti pagr įsta logine grandinine strukt ūra, pagal kuri ąpatikra yra pradedama,
užfiksuojama ir prane šama pagal bendrus standartus, d ėl ko ja gali pasitik ėti visi dalyviai “
(57 punktas) (1);
49. stebisi, kod ėlšios rekomendacijos nebuvo paskelbtos daug anks čiau, nors tradicinis DAS metodas
buvo nuolat kritikuojams paskutinius 10 met ų;
50. laikosi nuomon ės, kad pasi ūlyta strukt ūra dėl Bendrijos vidaus kontrol ės sistemos gal ėtųbūti svarbus
instrumentas, siekiant geresn ės ir produktyvesn ės prie žiūros ir kontrol ės sistemos, taip pat gal ėtų
padėti modernizuoti DAS metodologij ą;
51. pabr ėžia, kad pirmiausia u žES lėšųpanaudojim ąatsako valstyb ės nar ės, tod ėl kiekvienos valstyb ės
narės auk ščiausios politin ės ir valdymo institucijos (finans ųministro) atskleidimo prane šimai, nusta-
tyti 17 –19 dalyse, privalo sudaryti neatskiriam ąBendrijos vidaus kontrol ės sistemos dal į;
52. pa žymi, kad Bendrijos vidaus kontrol ės sistema, kaip rodo jos pavadinimas, skirta vidaus kontrolei,
taigi neturi reikal ųsu išorinio audito veik ėjais;
53. apgailestauja, kad Audito R ūmai nepristat ėjokiųdrąsiųpasiūlymųdėl nacionalini ųaudito įstaig ų
dalyvavimo didinant skaidrum ąir atsakomyb ę(esminius gero vie šo administravimo elementus) vals-
tybiųnariųlygiu, ypa čdėl to, kad Audito R ūmųaudito rezultatai ai škiai rodo, kad to labiausiai reikia;
54. pa žymi ir pritaria Nyderland ųAudito R ūmųiniciatyvai kasmet skelbti „ES kryp čiųprane šimą“,
kuriame nagrin ėja finans ųvaldym ąEuropos S ąjungoje ir pristato savo nuomon ędėlE Sl ėšųpanau-
dojimo steb ėjimo ir kontrol ės Nyderlanduose (2); nor ėtųpaskatinti kitas nacionalines audito įstaigas
imti pavyzd į;
55. ragina Komisij ąinicijuoti diskusijas su biud žetoįvykdymo patvirtinimo institucija, Taryba ir Audito
Rūmais –deramai atsi žvelgiant įjųnepriklausomum ą–kaip steb ėtoju ir sudaryti veiksm ųplan ą,
siekiant įdiegti Bendrijos vidaus kontrol ės sistem ąkaip galima grei čiau;
56. taip pat ragina Komisij ąįsitikinti, kad i šsamiuose pasi ūlymuose, nustatan čiuose Komisijos politikos
pasiūlymųteisin įpagrind ą, kuriuos ji pateik ėkaip S ąjungos politinio projekto iki 2013 m. dal į,
visiškai atsi žvelgta įelementus, esan čius Bendrijos vidaus kontrol ės sistemoje, ir įkiekvienos valstyb ės
narės auk ščiausiosios politin ės ir vykdomosios vald žios (finans ųministro) kasmetin įatskleidimo
princip ą, kaip numatyta 21 –23 punktuose;
57. ragina Audito R ūmus informuoti EP kompetenting ąkomitet ą, ar Komisijos pasi ūlymai atitinka Bend-
rijos vidaus kontrol ės sistem ąir kasmetini ųatskleidimo parei škimųprincip ą;
Generalini ųdirektorat ųkasmetini ųveiklos ataskait ųir parei škimųpatobulinimai
58. d žiaugiasi faktu, kad Audito R ūmai„teigia, kad Komisija pirm ąkartąpristat ėpriežiūros sistem ųir
patikros u žtikrinimo lygio analiz ędėl sudaryt ųoperacij ųteisėtumo ir tvarkingumo “ir kad jie prisi ėmė
„atsakomyb ędėl biud žeto įgyvendinimo …ir patvirtino kaip savus įgaliotus pareig ūnus, atstovau-
jančius delegacijos valdyb ą“(Audito R ūmų2003 m. Met ųprane šimo 1.58 punktas);LT L 196/12 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
(1)Žr. Audito R ūmųnuomon ęNr. 2/2004.
(2) http://www.rekenkamer.nl/9282200/v/index.htm
59. ta čiau pa žymi, kad Audito R ūmai teigia ( žr. 1.69 punkt ą, 1.2 lentel ę, 5.57 –5.62, 7.48, 8.36 ir 8.38
punktus), kad „išlygos, kurias i šreiškėkai kurie departamentai, n ėra suderinamos ar pakankamai
pateisinamos pagal parei škimuose pateikt ąpatikinim ą“ir kad neatsi žvelgiant įkai kuriuos patobuli-
nimus „generalini ųdirektorat ųkasmetiniai veiklos ataskaitos ir parei škimai dar negali sistemi škai
pasitarnauti kaip naudingas pagrindas audito i švadoms įvairiose finansini ųperspektyv ųsrityse “
(žiūrėti 1.71 punkt ąir 1.2 lentel ę);
60. ragina Komisij ąatsižvelgti įanks čiau min ėtas Audito R ūmųpastabas ir kiekvienoje met ųveiklos
ataskaitoje pristatyti priemones, kuri ųbuvo imtasi siekiant apriboti klaidas atliktose operacijose, ir
kartu įvertinti j ųefektyvum ą; tikisi, kad tokios priemon ės Komisijos generaliniams direktoratams
padės geriau suprasti bendr ąrizik ąir sustiprins rizikos valdymo kult ūrą;t ačiau pa žymi, kad tai
dar tur ės paremti ir palaikyti bendra centralizuota rizikos valdymo metodologija;
61. taip pat pra šo, kad Komisija sustiprint ųmetųveiklos ataskait ųir sintez ės prane šimųproces ąir
sustiprint ųsavo patikinim ą, kuriuo Audito R ūmai gal ėtųpagr įsti savo patikinimo parei škimą; pripa-
žįsta, kad buvo padaryti pradiniai veiksmai, siekiant pagerinti supratim ąapie šįproces ąir siekiant
metųveiklos ataskaitas, i šlygas ir parei škimus padaryti reik šmingesnius; ragina Komisij ąatidžiai
atkreipti d ėmesįįtolesn įataskait ųtobulinim ąir kruop ščiauįgyvendinti čia pateiktas pastabas; ragina
visųpirma Komisij ąpatikslinti pataisym ųapibr ėžimą,išlygas ir kitas pastabas met ųveiklos ataskai-
tose, kurios gali b ūti išimtys i štaisykli ų;
62. ragina Komisij ąpakeisti metin įsintez ės prane šimąkonsoliduotu Komisijos valdymo ir finansin ės
kontrol ės patikinimo parei škimu;
63. ragina Audito R ūmus nurodyti b ūtinas s ąlygas, kurios leist ųlabiau atsi žvelgti įmetųveiklos ataskaitas
ir parei škimus rengiant patikinimo parei škimą;
64. ragina Komisij ąužtikrinti, kad i šsamiomis apmokymo priemon ėmis ir informacijos programomis visi
valstyb ės tarnautojai b ūtųinformuojami apie priemones, kaip jie gali prane šti apie visus įtartinus
pažeidimus ar netinkam ąvaldym ąnormaliu hierarchiniu procesu arba prireikus –ir pateikiant
skund ą;
Tolesn ės rekomendacijos
65. ragina Komisij ąapsvarstyti galimyb ępateikti klaid ųįvertinim ąpagal sektorius ir valstybes nares
naudojantis audito, kur įji jau atlieka, ir valstybi ųnariųatliktos kontrol ės duomenimis bei informa-
cijos, kuri ąpristat ėvalstyb ės nar ės, kokyb ės analize, o rezultatus skelbti met ųveiklos ataskaitose ir
metųveiklos ataskait ųsintez ėse, kad b ūtųgalima susidaryti ai škiąnuomon ęapie valstybi ųnarių
administracini ųsistem ų, susijusi ųsu ES atskaitomybe, kokyb ę;
66. ragina Audito R ūmus įsavo DAS įtraukti pastabas d ėl informacijos, kuri ąpristato Komisija ir atskiros
valstyb ės nar ės, ir jos teisingumo įvertinim ą, taip pat įvertinti pasiekt ąpažangą;
67. ragina Komisij ąperžiūrėti finansinius reglamentus siekiant pagerinti j ųpritaikomum ąir išsamum ąbei
padidinti kontrol ės veiksmingum ąkritiškai vertinant numatyt ųkontroli ųsistem ųkiekyb ęir kokyb ę;
68. primena atskiriems Komisijos nariams j ųpolitin ęatsakomyb ęužtikrinti, kad j ųkompetencijai priklau-
santys generaliniai direktoratai b ūtųgerai valdomi, ir pakartoja pasi ūlymą, kad kiekviename kabinete
patar ėjui b ūtųsuteikta speciali pareiga be kita ko steb ėti visus audito prane šimus (kaip pasi ūlyta
2004 m. baland žio 22 d. Parlamento rezoliucijoje (1)dėl Eurostato), kur i šankstini ųįspėjimųapie
problemas anks čiau nebuvo paisoma;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/13
(1) OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1021.
69. pa žymi, kad sistemingas galim ųsankcij ų,uždėtųvalstyb ėms nar ėms, pak ėlimas suk ėlėvalstybi ųnarių
nenor ąatskleisti įgyvendinimo problemas; pra šo Komisij ąskatinti ir daugiau d ėmesio kreipti įfinan-
sinės kontrol ės mokym ą, skatinant keitim ąsi informacija tarp valstybi ųnarių,mėginim ą, nacionalini ų
auditori ųdalyvavim ąaudito grup ėse ir bendr ąinvestavim ąįgeresnes IT sistemas, atliekant prevenci-
nius auditus, kurie labiau teikia patarimus, o ne u ždeda sankcijas;
70. tikisi, kad Komisija savo kitoje ataskaitoje i šsamiai i šdėstys priimtus ir įgyvendintus veiksmus, siekiant
įgyvendinti pastabas ir rekomendacijas, kurias pateik ėAudito R ūmai 2003 m. met ųprane šime ir
trijuose ankstesniuose metin ųprane šimuose (2000 m., 2001 m., 2002 m.); pra šo, kad įkitąsavo
ataskait ąKomisija įtraukt ųdetal ųplanuojam ųpriemoni ųsąrašąir grafik ątuo atveju, jei neb ūtų
priimta ir (arba) įgyvendinta joki ųveiksm ų;
71. ragina Audito R ūmus paruo šti tok įmetųprane šimą, kuriame atsispind ėtųjųveikla, j ųgalimyb ėatlikti
produktyvias u žduotis, s ąnaudos, svarbios raidos sritys ir kiti svarb ūsįstaigos veiklos faktoriai;
pažymi, kad b ūtųpuiki galimyb ėtokiame apib ūdinimo prane šime skelbti informacij ąapie DAS
modernizavim ąir kit ąaudito metodo raid ą;
72. taip pat ragina Audito R ūmus apsvarstyti galimyb ęskelbti audito žinyn ąir informacij ąapie DAS
metod ąsavo tinklalapyje;
73. sveikina Tarybos ketinim ą„toliau stiprinti audito ir finansin ės kontrol ės aspektus, kad Tarybos
rekomendacijos d ėl biud žeto patvirtinimo steb ėjimo procesas b ūtųtikslesnis ir efektyvesnis “(1);
74. kvie čia Audito R ūmus kasmet organizuoti „bandomuosius auditus “dėl pavest ųišlaidųpunkt ųir
paskelbti juos specialiuose prane šimuose, kuriuose
—visos 25 valstyb ės nar ėsbūtųtikrinamos d ėl tos pa čios programos ar veiklos,
—kiekvienos valstyb ės nar ės rezultatai b ūtųskelbiami atvirai ir ai škiai, kad tai b ūtųgalima palyginti,
ir kvie čia R ūmus ateityje ir toliau organizuoti auditus d ėl kit ųpunkt ų, kad b ūtųgalima steb ėti
pažangą;
75. ragina Taryb ąkartu su Parlamentu ir Komisija visapusi škos audito ir kontrol ės sistemos suk ūrimui
suteikti reikaling ąprioritet ąir politin įimpuls ą; tai bus padaryta įkūrus auk što lygio ekspert ųgrup ę,
kuri:
i) b ūtųsudaryta i švadovaujan čiųES institucij ų, nacionalini ųaudito institucij ų, finans ųministerij ųir
tarptautinio audito institucij ųpareig ūnų;
ii) parengt ųnuosekl ųvidaus kontrol ėsi ri šorinio audito sistemos suk ūrimo plano projekt ą, ypa č
pasidalijamojo valdymo srityse;
iii) identifikuot ųgalimas konstitucines, politines ir administracines kli ūtis, kurias b ūtina įveikti, kad
nacionalinio audito institucijos gal ėtųaktyviai kontroliuoti per Bendrijos biud žetąskirstom ų
mokes čiųmok ėtojųpinig ųpanaudojim ą;
iv) kaip įmanoma grei čiau pateikt ųTarybai, Komisijai ir Parlamentui ataskait ą;LT L 196/14 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
(1) 2004 m. kovo 9 d. Tarybos rekomendacijos (Dok. 6185/04 Biud žetas 1) 8 punktas. Žr. http://register.consilium.
eu.int/pdf/en/04/st06/st06185.en04.pdf
76. vien ąkartąper metus pakvies Tarybos atstov ąinformuoti kompetenting ąkomitet ąapie ekspert ų
grup ės darbo pa žangą, kad b ūtųužtikrintas t ęstinis veiklos pob ūdis;
77. mano, kad svarbiausia yra i štirti, kaip nacionalin ės audito įstaigos gal ėtųatlikti efektyvesn įvaidmen į
procese, žinant, kad jos yra nepriklausomos įstaigos ir ne visada gali atlikti ES teis ės akt ųekspertiz ę;
ragina Audito R ūmus pateikti Europos S ąjungos auk ščiausi ųjųaudito institucij ųpirminink ųKontak-
tinio komiteto ir Audito R ūmųdarbo rezultat ųįvertinim ą(įskaitant VFM) bei R ūmųnuomon ę,a r
plėtra gal ėtųatgaivinti šio organo vaidmen į;
78. mano, kad gali reik ėti išanalizuoti, ar ypatingai didel ėAudito R ūmųdabartin ėstrukt ūra ir veikla
galėtųbūti reformuota; primena, kad Audito R ūmai šiuo metu turi 25 narius ir 736 darbuotojus, i š
kurių325 yra profesional ūs auditoriai (A ir B kategorij ų), 275 (A ir B kategorij ų) dirba audito
grup ėse, ir 50 (A kategorijos) –nariųkabinetuose;
79. apgailestauja, kad d ėl laiko tr ūkumo negali Tarybos rekomendacijai skirti tiek d ėmesio, kiek ji nusi-
pelno, ir ragina Komisij ąpaspartinti, o Taryb ąpatvirtinti pasi ūlymądėl Finansinio reglamento 145
straipsnio 1 dalies pakeitimo:
„Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija ir veikdamas kvalifikuota bals ųdauguma,
ikin+2 met ųbirželio 30 d. suteikia patvirtinim ą, kad Komisija nmetųbiud žetąįvykd ė“;
80. ragina Pirminink ąsavo prane šimo metu Europos Vadov ųTaryboje kalb ėti apie poreik į, kad valstyb ės
narės gerint ųlėšųišEuropos S ąjungos finansin įvaldym ą,
B. SEKTORINIAI KLAUSIMAI
Nuosavi i štekliai
81. atkreipia d ėmesį, kad nuosav ųištekli ųdalis, suskai čiuota remiantis bendromis nacionalin ėmis paja-
momis, nuolatos auga ir greitai sudarys du tre čdalius sav ųištekli ų; tod ėl nedvejotinai palaiko Audito
Rūmųrekomendacij ą(3.48 punktas), kad Komisija atlikt ųdaugiau tiesiogini ųnacionalini ųataskait ų
duomen ųpatikrinim ų;
Žemėsūkis, gyv ūnųsveikata ir priemon ės kovai su suk čiavimu
Netinkamai i šmok ėtųsumųišieškojimas
82. ragina valstybes nares laiku kas tris m ėnesius informuoti apie pasitaikan čius pa žeidimus ir pripa žįsta,
kad i šimtiniais atvejais valstyb ėms nar ėms gali b ūti suteikta teis ėtaikyti i šlygas; tikisi, kad kompe-
tentingos valstybi ųnariųinstitucijos bus tinkamai parengtos ir apr ūpintos personalu ir kad visos
valstyb ės nar ės (taip pat Vokietija, Graikija ir Ispanija) iki 2005 m. liepos m ėn. prad ės naudoti
elektronines ataskaitas; pra šo Komisij ąinformuoti kompetenting ąkomitet ąapie šioje srityje padaryt ą
pažangąne v ėliau kaip iki 2005 m. rugs ėjo m ėn;
83. pa žymi, kad Komisija yra atsakinga u žmažiausiai 1 120 milijon ų. EUR, kurie nebuvo i šieškoti nuo
1971 m. iki 2004 m. rugs ėjo m ėn., ir mano, kad tokia pad ėtis yra nepateisinama; mano, kad
valstyb ės nar ės ir Komisija laiku neparod ėpakankamai ry žtošiuo klausimu, tikisi laiku gauti ataskait ą
iki svarstymo d ėl 2004 m. biud žetoįvykdymo patvirtinimo, kur bus nurodyta, kaip ir kada numatyta
atgauti šias lėšas; pa žymi, kad šiuo metu teismuose bylin ėjamasi d ėl 812 milijon ųEUR, kurie taip pat
gali b ūti gr ąžinti; be to, tikisi, kad mok ėjimųagent ūrai u žsėkming ąatgavim ąbus i šmok ėta 20 %
„premija “užefektyvum ą;
84. kvie čia Komisij ąpasiūlyti supaprastintas ir ai škesnes taisykles d ėlišieškojimo ruo šiantis per žiūrėti
Finansin įreglament ą; tikisi sulaukti konsultacijos šiuo klausimu prie šužbaigiant Komisijos pasi ūlymą;
85. pa žymi, kad Komisija iki 2005 m. kovo m ėn. bus i šnagrin ėjusi ma ždaug 4 000 pa žeidim ųatvej ų(iš
jų: 442 stamb ūs ir 3 500 smulkesni), kurie buvo įvykdyti min ėtu laikotarpiu;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/15
86. pritaria Komisijos norui tobulinti „juod ąjįsąrašą“,įkurįįtraukiami tie ūkio subjektai, kuri ųmetin ės
veiklos pa žeidimai vir šija 100 000 EUR sum ą;
87. primygtinai reikalauja, kad Komisija siekt ųpažangos ir numatyt ųgaires ateities priemon ėms tobulinti,
kad reguliariai apie tai atsiskaityt ųatsakingam komitetui;
88. pra šo Komisij ąpagerinti mok ėjimo agent ūrų, kurios yra atsakingos u žbendros žemėsūkio politikos
įgyvendinim ą, monitoring ą;p ažymi, kad prie šprisijungim ąmok ėjimo agent ūros naujose valstyb ėse
narėse buvo tvirtinamos Komisijos; pra šo Komisij ątęstišiąpraktik ąir pateikti Parlamentui prane šimą
dėl galimyb ės Komisijai tvirtinti mok ėjimo agent ūras dabartin ėse valstyb ėse nar ėse;
Galvij ųidentifikavimo ir registravimo sistema
89. pa žymi, kad nesant bendr ųstandart ųvalstybi ųnariųgalvij ųidentifikavimo ir registravimo duomen ų
bazėse nenumatyta galimyb ėkeistis šiųduomen ųbaziųinformacija; i šreiškia apgailestavim ą, kad tai
labai apsunkina gyvuli ųapskait ą, ypa čvežant juos i švienos valstyb ėsįkitą;
90. pripa žįsta, kad šiuo metu galiojantis reglamentas ne įpareigoja Komisijos sukurti teisi škai įpareigo-
jančiųtaisykli ųvienaip ar kitaip sujungti nacionalines duomen ųbazes; atsi žvelgdamas įAudito R ūmų
prane šime i šdėstytus si ūlymus ragina Komisij ąparengti teis ėkūros pasi ūlymą, kuris i šplėstųKomisijos
vykdom ąsias galias ir suteikt ųjai galimyb ętechni škai suderinti nacionalines šios sistemos duomen ų
bazes;
91. pra šo Komisijos, kad ji remdamasi egzistuojan čiais teis ės aktais pad ėtųvalstyb ėms nar ėms, ypa č
naujosioms, kurios šiuo metu kuria duomen ųbazes, keistis nacionalin ėse duomen ųbazėse esan čiais
duomenimis;
92. pa žymi, kad atsisakius gyvuli ųžymėjimo aus ųįsagomis ir per ėjus prie žymėjimo elektronin ėmis
priemon ėmis ne tik padid ėtųgyvuli ųgerov ė, bet ir b ūtųgeresn ės gyvuli ųapskaitos galimyb ės,
ypačperve žant gyvulius i švienos valstyb ės nar ėsįkitą; pra šo Komisijos pateikti konkret ųpasiūlymą
dėl elektronini ųidentifikavimo priemoni ųnaudojimo vietoje fizinio gyvuli ųžymėjimo; pa žymi, kad
pasiūlymas tur ėtųsuteikti Komisijai įstatym ųleidžiamąsias galias, kad ji gal ėtųnustatyti, kokia infor-
macija turi b ūtiįrašyta šiose elektronin ėse laikmenose; mano, kad elektronin ės identifikavimo
sistemos įvedimo technika turi atitikti reikiamus standartus;
Snukio ir nag ųligos prevencijos priemoni ųįgyvendinimas ir prie žiūra
93. pa žymi, kad Bendrijos teis ės sistema reikalauja, kad Komisija kas treji metai pristatyti prane šimą
Parlamentui ir Tarybai apie priemones kovai su snukio ir nag ųliga ir joms skirtas l ėšas; i šreiškia
apgailestavim ą, kad Komisija ligi šiol nevykd ėšioįsipareigojimo; pra šo Komisijos nuo 2006 m. kas
treji metai pateikti tok įvertinim ą, kuris b ūtųpagr įstas strategine Bendrijos veiklos pajam ųir išlaidų
analize;
94. nurodo, kad reikia atid žiai pri žiūrėti ne tik formal ųpriemoni ųperk ėlimąįvalstybi ųnariųnacionalin ę
teisę, bet ir tai, kaip jos veiksmingai įgyvendinamos praktikoje; pra šo Komisijos ir toliau skatinti
vakcin ųtyrin ėjimus ir bandym ųmetodus ir atnaujinti studij ądėl valstybi ųnariųveterinarijos tarnyb ų
sugeb ėjimo tinkamai ir laiku garantuoti veiksming ąsusirgim ųkontrol ę;
95. konstatuoja, kad per paskutin įdešimtmet įkelis kartus padid ėjo gyvuli ųperve žimas bendrojoje
rinkoje, o problemos d ėl gyvuli ųjudėjimo kertant sienas ir j ųperve žimo s ąlygųnėra tinkamai
išspręstos; pra šo Komisijos i šnagrin ėti galimyb ęsuma žinti gyvuli ųperve žimo apimtis geriau i šnau-
dojant vietini ųskerdykl ųpajėgumus; be to, pra šo Komisijos imtis neatid ėliotin ųpriemoni ųsuma žinti
ligot ųarba su žeistųgyvuli ųperve žimą;LT L 196/16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
96. laikosi nuomon ės, kad labai svarbu pabr ėžtiūkinink ųvaidmen įBendrijos strategijoje, siekiant i švengti
šios ligos atvej ųir juos tinkamai kontroliuoti; ragina Komisij ąpateikti teisin įpasiūlymąTarybai ir
Parlamentui d ėl valstybi ųnariųmokam ųkompensacij ųatlyginimo i šBendrijos l ėšųtiems ūkinin-
kams, kurie vykdo pareig ąskubiai informuoti apie prasid ėjusios ligos židinius;
97. pa žymi, kad reikalingas tolesnis finansin ės infrastrukt ūros tobulinimas, kad visi ūkininkai b ūtųtrak-
tuojami vienodai, o kompensacij ųskyrimo tvarka b ūtųskaidri; nurodo, kad 2002 m. gruod žio 17 d.
Rezoliucijoje d ėl 2001 m. snukio ir nag ųligos kriz ės(1) Parlamentas nusprend ė, kad ne šališkas
kompensacij ųsistemos administravimas yra pagrindinis veiksnys, padedantis i švengti suk čiavimo
atvej ų; pra šo Komisijos suderinti įvairi ųligųkompensacij ųdydžius ir pagr įsti kriterijus, pagal kuriuos
nustatomas kompensacij ųdydis (pvz., dabartin ėgyvulio rinkos kaina); pripa žįsta, kad ligos prover žio
atveju, neb ūtųaiškiai apibr ėžta laikom ųgyvuli ų, auginam ųgyvuli ųir veislini ųgyvuli ųrinkos kaina,
taikoma tik kritusiems gyvuliams;
98. pabr ėžia, kad kadangi visuomen ės sveikata yra visos visuomen ės interesas, vie šieji fondai ir toliau turi
būti pagrindinis šaltinis, i škurio finansuojamos Bendrijos lig ųlikvidavimo s ąnaudos, ir kad ūkininkai
taip pat yra mokes čiųmok ėtojai; pa žymi, kad kai kuriose valstyb ėse nar ėseūkininkai finansi škai
prisideda dengiant valstybines lig ųlikvidavimo s ąnaudas (kurios yra b ūtinos siekiant bendrai finan-
suoti visas i šlaidas), tuo tarpu kai kitos valstyb ės nar ės nereikalauja įnašųišžemėsūkio sektoriaus, kas
gali pakenkti vienodoms žemėsūkio produkcijos gamintoj ųveiklos s ąlygoms ES; primena, kad
Parlamento laikinasis komitetas d ėl snukio ir nag ųligos papra šėKomisijos pasi ūlyti sprendimus,
kaip ūkininkai gal ėtųprisid ėti prie Bendrijos i šlaidųkovojant su šia liga; atkreipia d ėmesįįskirting ų
valstybi ųnariųpastangas šioje srityje ir Komisijos u žsakymu 2003 m. parengt ątyrim ą, kokiais b ūdais
išūkinink ųbūtųgalima gauti finansinius įnašus;
Bendras tabako žaliavos rinkos organizavimas
99. sveikina 2004 m. Tarybos priimt ąBŽŪP paramos tabako sektoriui reform ą, kuria siekiama atsieti
param ąnuo gamybos apim čiųper ketveri ųmetųpereinam ąjįlaikotarp įpalaipsniui pereinant prie
tvarkos, kai ūkininkams i šmokami vienodi priedai u žtabako auginim ą;
100. pritaria Europos Audito R ūmųrekomendacijoms, kad Komisija stengt ųsi pasir ūpinti tuo, kad
reformos pasi ūlymai b ūtųpagr įsti duomen ųir poveikio analize; pra šo Komisijos atkreipti ypating ą
dėmesįįtabako produkcijos įtakągyventoj ųužimtumui ir nepalanki ųsričiųekonomikai;
101. pa žymi, kad Bendrijos tabako gaminiai tenkina tik 30 % pramon ės poreiki ų;p ažymi, kad pastar ąja
bendro rinkos organizavimo reforma jau įvesti mechanizmai, kaip gamyb ąEuropoje suderinti su ES
esan čia paklausa;
102. konstatuoja, kad, esant dabartiniam neatitikimui tarp paklausos ir pasi ūlos, daugiausia ES pagamintos
tabako produkcijos yra eksportuojama; apgailestauja, kad ši politika n ėra suderinta su Bendrijos
plėtros parama, teikiama ma žesniesiems tabako augintojams besivystan čiose šalyse, kurie priklauso
nuo tabako eksporto, kadangi ES tabako eksportas gerokai suma žina besivystan čiųvalstybi ųeksporto
galimybes; reikalauja, kad b ūtųsuderinta Bendrijos žemėsūkio ir pl ėtros politika;
103. pa žymi, kad net jei vietov ėse, kur auginamas tabakas, gali b ūti auginamos ir kitos kult ūros, žemės
ūkio bendrovi ųekonomin ėpusiausvyra daugiausia priklauso nuo tabako; kaip Parlamentas pripa žino
savo prane šime d ėl pastarosios bendro rinkos organizavimo reformos, „yra labai sunku rasti ekono-
mines alternatyvas, kurios gal ėtųsukurti tiek pat darbo viet ųkaip tabako gamyba “; pra šo Komisijos
tęsti politik ą, kuria skatinama augtinti alternatyvias kult ūras, o tabako fond ąnaudoti kaip priemon ę
ES išauginto tabako kokybei gerinti ir kit ųkultūrųauginimo moksliniams tyrimams finansuoti;
104. pa žymi, kad kit ųkultūrųmoksliniai tyrimai buvo apleisti ir kad gamintojai buvo neskatinami pereiti į
kitas ekonomin ės veiklos sritis; Bendrijos tabako fondas, finansuojamas i štabako subsidij ųmokes čių
ir valdomas Žemėsūkio ir kaimo pl ėtros generalinio direktorato (50 %) ir Sveikatos apsaugos ir
vartotoj ųteisiųgeneralinio direktorato (50 %), buvo nepanaudotas, did žioji dalis nepanaudot ų68
milijon ųEUR buvo paskirti ir Sveikatos apsaugos ir vartotoj ųteisiųgeneralinio direktorato informa-
cinėms kampanijoms; nuo 2006 m. n ėra finansuojamos jokios priemon ės, skatinan čios gamybos
pakeitim ą; pra šo nuoseklesnio po žiūrio;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/17
(1) OL C 31 E, 2004 2 5, p. 137.
105. mano, kad valstybi ųnariųsugeb ėjimas tinkamai vykdyti įsipareigojimus, kaip tai numato atitinkami
Bendrijos reglamentai, yra esminis veiksnys veiksmingai reguliuojant tabako rink ąir su tuo susijusias
Bendrijos i šlaidas; primygtinai reikalauja, kad b ūtųtaikomos finansin ės sankcijos toms valstyb ėms
narėms, kurios nesilaiko šiųreikalavim ų;
106. pa žymi, kad kadangi nevykdant įsipareigojim ųišmokos ūkininkams gali b ūti ma žinamos arba visai
nutraukiamas j ųmok ėjimas, yra svarbu, kad ūkininkai b ūtųišanksto informuoti apie jiems keliamus
naujus aplinkos apsaugos reikalavimus, kurie bus privalomi po 2006 m. reformos; pra šo Komisijos ir
valstybi ųnariųįvykdyti savo pareig ąir per likus įlaikąiki pradedant galioti reformai tiksliai nustatyti
visus reikalingus kriterijus, kad ūkininkai b ūtųpasireng ętinkamai vykdyti naujuosius reikalavimus;
107. pa žymi, kad Komisija iki 2009 m. gruod žio 31 d. tur ės pristatyti Tarybai prane šimąapie reformos
vykdym ąnuo 2006 m.; rei škia susidom ėjimąšiuo prane šimu ir pra šo, kad jis b ūtųpristatytas ir
Parlamentui;
Strukt ūrinės priemon ės
108. smerkia tai, kad kai kurioms valstyb ėms nar ėms nepavyko kontroliuoti ir valdyti mokes čiųmok ėtojų
pinig ų,užkuriuos jos yra atsakingos, ir pabr ėžia, kad kai kurios valstyb ės nar ės veidmainiauja
kaltindamos Komisij ą, jog pastarajai nepavyko kontroliuoti i šlaidų,užkurias šios valstyb ės nar ės
atsakingos;
109. pa žymi, kad Audito R ūmai nerado tr ūkum ųKomisijos vidaus kontrol ės sistemoje ir nurodytuose
patobulinimuose; apgailestauja, kad d ėlištekli ųtrūkumo atrankiniu b ūdu buvo patikrintos tik nedau-
gelio valstybi ųnariųsistemos;
110. pra šo Komisijos prane šti Parlamentui apie valstybes, kurioms įsavo kontrol ės sistemas nepavyko
nedelsiant įdiegti suderint ųpatobulinimo priemoni ųir kurios iki šiol pateikia nei šsamias 8 straipsnio
formuluotes;
111. skatina Komisij ąsustabdyti tarpinius valstybi ųnariųmok ėjimus, jei jie yra labai nereguliar ūs, arba kai
valstybi ųnariųvaldymo kontrol ės sistemoje pastebima daug tr ūkum ų;
Interreg III
112. mano, kad nesant tinkamai apibr ėžtųpriemoni ųir rodikli ųyra sud ėtinga vertinti, ar buvo pasiektas
Interreg III programos tikslas –stiprinti Bendrijos ekonomin ęir socialin ęsanglaud ą, vystant pasienio,
tarptautin įir region ųbendradarbiavim ąir skatinant tolyg ųBendrijos teritorij ųvystym ąsi; mano, kad
yra sud ėtinga įvertinti, ar šiam tikslui pasiekti buvo pasitelktos pa čios veiksmingiausios priemon ės;
113. ragina Komisij ąlabiau stengtis tiksliai apibr ėžti tikslus ir priemones, kurie leist ųgeriau įvertinti
programos poveik įir jai skirt ųlėšųpanaudojimo efektyvum ą; pabr ėžia ai škios ir kompetentingos
analiz ės poreik į, siekiant suderinti priva čių, visuomenini ųir Bendrijos interes ųskirtumus, pirmiausia
tuos skirtumus, d ėl kuri ųyra sumanyta pati programa;
Vidaus politikos priemon ės
Aplinkos apsauga, visuomon ės sveikata ir sauga
114. mano, kad bendras biud žeto i šlaidųkategorij ų, skirt ųaplinkos apsaugai, visuomen ės sveikatai ir
maisto saugai, vykdymas yra pakankamas;
115. remia priemones, kurios yra skirtos gerinti daugiame čiųprogram ųįgyvendinimo ciklui; ragina Komi-
sijągeriau paruo šti konkursus ir suteikti geresn ępagalb ąparai škųteikėjams, siekiant u žkirsti keli ą
daugeliui projekt ųparai škų, kurios ai škiai neatitinka skiriamo finansavimui reikalavim ų;
116. pastebi, kad vadovavimasis Finansinio reglamento administracin ėmis ir finansin ėmis nuostatomis
netur ėtųsąlygoti bereikalingo vilkinimo skiriant dotacijas ar atrenkant projektus, kuriems bus
suteiktas finansavimas;LT L 196/18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
Moksliniai tyrimai
117. pa žymi, kad dalyvavimo Europos mokslini ųtyrim ųir pl ėtros pagrind ųprogramoje taisykl ės yra
pernelyg sud ėtingos; sutinka su Audito R ūmųnuomone d ėl to, kad tai yra rimta problema, su
kuria susiduria Komisija ir programos dalyviai; i šreiškia apgailestavim ądėl to, kad ypa čmažesnės
organizacijos su menkiau i švystyta administracine strukt ūra ir MV Įpatiria sunkum ųdėl pernelyg
sudėtingųjoms keliam ųreikalavim ųir taisykli ų;
118. primena, kad šeštąjąmokslini ųtyrim ųir vystymosi pamatin ėprogram ą(6PP) administruoja keletas
generalini ųdirektorat ų;p ažymi Audito R ūmųnuomon ędėl to, kad toks i šskaidymas ma žina kiek-
vieno j ųatsakomyb ę, dubliuoja funkcijas ir reikalauja didesn ės koordinacijos;
119. atsi žvelgia įAudito R ūmųrekomendacij ąperžiūrėti„Bendrijos skiriamo finansavimo dyd žio nusta-
tymo taisykles kartu u žtikrinant atitinkam ąišlaidųkontrol ę“; tikisi, kad Parlamentas nuo pat prad žių
aktyviai dalyvaus šioje per žiūroje remdamasis savo, kaip vieno i šteisės akto leid ėjųir teisin ės sistemos
kūrėjų, galiomis ir vadovaudamasis dalyvavimo pagrind ųprogramose nuostatomis;
120. pa žymi, kad Lisabonos dienotvark ęgali atspind ėti didesn ės biud žeto l ėšos, skirtos septintajai moks-
liniųtyrim ųir vystymosi pamatinei programai (7PP); pabr ėžia, kad d ėl tokio reik šmingo l ėšųpadi-
dinimo reikalinga veiksmingai supaprastinti administracines proced ūras programos dalyviams ir pa čiai
Komisijai;
121. susir ūpinęs atkreipia d ėmesįįAudito R ūmųpadarytas i švadas, kad ex-post finansiniai auditai v ėl
byloja apie „nerimauti ver čiantįklaid ųkiekį, atsirandant įdažniausiai d ėl per daug deklaruot ųišlaidų...
kuriųnebuvo aptikta Komisijos vidaus kontrol ės metu “; tikisi, kad atsi žvelgus įAudito R ūmų
siūlomus patobulinimus bus įdiegti audito pa žymėjimai, kad ilgainiui suma žėtųišplėstini ųex-post
finansini ųaudit ųporeikis;
122. ragina Komisij ąpasimokyti i što, kad 5PP apskaita nebuvo skaidri d ėl nema žoišlaidųkategorij ų
skaičiaus–ir užtikrinti, kad tai nepasikartot ųvėlesnėse programose;
123. pra šo Komisijos pagr įsti pasi ūlymądėl 7PP veiksmingomis supaprastintomis priemon ėmis, kaip antai:
—susitelkimu ties ma žesniu intervencini ųmechanizm ųskaičiumi,
—sutar čiųmodeli ųįvairov ės suma žinimu,
—vienodos s ąnaud ųsistemos taikymu sprend žiant pernelyg didelio programos dalyvi ųapmokesti-
nimo klausim ą;
124. pabr ėžia, kad dalyviams neu žtenka tik atitikti formalius reikalavimus ir formali ąproced ūrą, lygiai
svarbu efektyviai i šnaudoti turimas l ėšas; skatina Komisij ąatlikti kokybin įex-post mokslini ųrezultat ų
ir poveikio vertinim ą;
125. ragina Komisij ąsudaryti savo proced ūras taip, kad projekt ųparai škųparengimo i šlaidos b ūtųsuma-
žintos iki pateisinamo lygio;
126. pra šo Komisijos per žiūrėti taisykles d ėl dalyvavimo programose, pristatant galimyb ęgauti vidutin ės
trukm ės mokslin įir technin įvykdom ųprojekt ųįvertinim ąkaip standartin ęproced ūrą; pra šo Komisij ą
nustatyti tinkam ąlaikin ąvertinimo taryb ą; pra šo Audito R ūmųpaskelbti nuomon ęapie šias naujas
taisykles;
127. susir ūpinęs atkreipia d ėmesįįAudito R ūmųpasteb ėtąreiškinį, kad Komisija v ėluoja tvirtindama
šeštosios pamatin ės programos (6PP) sutar čiųmodelius ir finansines gaires taipogi įgyvendindama
savo vidaus kontrol ės standartus ir taikydama bendr ąjąinformacini ųtechnologij ųsistem ą, nes tai tam
tikru mastu sumenkina „pažangą, pasiekt ąanks čiau patvirtinus reglamentavimo sistem ąir supapras-
tinus sutar čiųstrukt ūrą“; tikisi, jog Komisija pasimokys i špatirties, kad ateityje neb ūtųpana šiai
vėluojama;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/19
128. be to, ragina Komisij ą7PP administravimui pritaikyti šias strukt ūrines priemones:
—sudaryti geresnes Komisijos i štekli ų(t. y. projekto darbuotoj ų, IT priemoni ų) finansuojamiems
projektams panaudojimo s ąlygas, kad b ūtųužtikrinta tinkama projekt ųmokslin ėpriežiūra, kuri
šiuo metu apsiriboja keletu dien ųkiekvienam projektui,
—nustatyti ir įvesti tinkam ąmokslinio vertinimo patariam ąjątaryb ą,
—sukurti integruot ąduomen ųbazę, kuri ąsudaro bendra pasi ūlymų, sutar čiųir projekt ųvaldymo IT
sistema;
129. d žiaugiasi Komisijos ketinimu sudaryti 7PP garantij ųplan ą, siekiant efektyviau panaudoti Europos
mokslini ųtyrim ųprojektams ir infrastrukt ūros finansavimui skirtas paskolas, ypa čsuteiktas Europos
investicij ųbanko paskolas; skatina Komisij ąpagal si ūlomas gaires atsi žvelgti įindividualius MV Į
poreikius ir apsvarstyti galimyb ętaikyti tokias gaires EUREKA projektuose;
Vidaus rinka
130. pa žymi, kad, Vidaus rinkos ir paslaug ųGD duomenimis, d ėl viduje vykstan čio restrukt ūrizavimo,
matyt, nebus panaudotos visos skirtos l ėšos ir netgi negal ėjo būti pavesti atlikti kai kurie u žsakomieji
tyrimai;
131. apskritai yra patenkintas, kad buvo panaudota daug biud žeto l ėšų, numatyt ųSveikatos ir vartotoj ų
apsaugos GD darbo sritims, kurioms 2003 m. biud žete skirt ųlėšųpanaudojimo dydis sudar ė99,3 %;
132. pa žymi, kad buvo panaudota 86,61 % biud žeto l ėšų, numatyt ųMokes čiųir muit ųsąjungos GD darbo
sritims, ir tai vertinama patenkinamai, bet jokiu b ūdu ne labai gerai;
133. i šreiškia susir ūpinim ądėl bendr ųtendencij ų, nes pagal per daug grie žtas naujojo biud žeto tvarkos
taisykles pagal vartotoj ųapsaugos programas skelbiam ųkonkurs ųeiga u žtęsiama ir d ėl biurokratini ų
proced ūrųžymiai suma žėja potenciali ųkonkurs ųdalyvi ųsuinteresuotumas;
Transportas
134. pa žymi, kad galutiniame priimtame ir per metus pataisytame 2003 m. biud žete 661,8 mln. EUR
buvo skirta transporto politikos asignavim ųįsipareigojimams ir 609,3 mln. EUR –asignavim ų
mok ėjimams finansuoti; pa žymi, kad i šjų:
—610,6 mln. EUR skirta transeuropini ųtinkl ų(TEN-Tr) asignavim ųįsipareigojimams, o
572 mln. EUR –asignavim ųmok ėjimams,
—16,6 mln. EUR skirta transporto saugumo įsipareigojimams, o 13,3 mln. EUR –mok ėjimams,
—15,0 mln. EUR vien tik įsipareigojimams Marco Polo programai,
—8,4 mln. EUR įsipareigojimams ir 9,55 mln. EUR ilgalaikio mobilumo mok ėjimams ir
—7,4 mln. EUR įsipareigojimams ir 6,35 mln. EUR transporto agent ūrųmok ėjimams;
135. d žiaugiasi, kad naudojama daugiau transeuropini ųtinkl ų(TEN-Tr) projekt ųasignavim ųįsipareigoji-
mams ir mok ėjimams, abiem atvejais siekiama beveik 100 %, ir tikisi, kad tai paskatins valstybes
nares surasti valstybinio ir privataus sektori ųištekli ų, kad šie projektai b ūtųgreičiau baigti;LT L 196/20 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
136. parei škia es ąs susir ūpinęsdėl to, kad 2003 m. Komisija, netur ėdama i šanksto apibr ėžtųsąlygų, jog
turi b ūti tinkamai laikomasi finans ųnaudojimo nuostat ų,d ažnai patvirtindavo tarpinius ir galutinius
mok ėjimus transeuropini ųtinkl ųprojektams ir primena, kad Audito R ūmai jau atkreip ėdėmesįį
šiuos Komisijos 2001 m. ir 2002 m. metini ųataskait ųtrūkumus;
137. pa žymi, kad nepaisant didelio asignavim ųmok ėjimams panaudojimo rodiklio, nepanaudot ųištekli ų
lygis (pranc. reste à liquider, RAL) transeuropini ųtinkl ųprojektams nesuma žėjo, bet per 2003 m. šiek
tiek padid ėjo iki 1 154 mln. EUR;
138. susir ūpinęsp a žymi, kad kit ųtransporto linij ųasignavim ųįsipareigojimams panaudojimo rodiklis
nukrito nuo 93 % iki 83 %; transporto saugumo įsipareigojim ųpanaudojimo rodiklis buvo ypa č
mažas–65 % i švisųturim ųasignavim ų, o panaudojimo rodiklis mok ėjimams –72 %; 2002 m.
atitinkami transporto saugumo rodikliai buvo 99 % ir 58 %; mano, kad šie panaudojimo rodikliai yra
visiškai nepriimtini siekiant transporto Baltojoje knygoje numatyt ųsvarbiausi ųtikslų, ypa čnepriim-
tinas asignavim ųmok ėjimams panaudojimo nuosmukis;
Kult ūra ir švietimas
139. d žiaugiasi Komisijos veiksmais, kuri ųjiėmėsi siekdama pa šalinti programos rengimo ir valdymo
trūkumus, kuri ųturėjo pirmosios kartos Sokrato ir jaunimo programos; d žiaugiasi geresne j ųstruk-
tūra ir valdymo proced ūromis, nurodytoms pastaruosiuose pasi ūlymuose d ėlbūsimos kartos vis ą
gyvenim ątrunkan čio mokymo ir jaunimo program ų;
140. pa žymi, kad Komisijai teko sunkus u ždavinys bandant suderinti pra šymus kaip įmanoma labiau
suma žinti šio pob ūdžio program ųadministracin ęnaštądotacij ąskirti pra šantiems asmenims ir
pagal Finansinio reglamento vykdymo taisykles privalom ąreikalavim ąužtikrinti tinkam ąfinansin į
valdym ą;
141. parei škia, kad yra įsitikin ęs, jog pagrindinis administracini ųir apskaitos reikalavim ų, taikom ųkitos
kartos vis ągyvenim ątrunkan čio mokymosi ir jaunimo programoms, turi b ūti proporcingumo
principas; pabr ėžia krypting ųnukrypim ųnuo Finansinio reglamento vykdymo taisykli ųprivalumus,
leidžiančius:
—dažniau naudoti vienodo dyd žio dotacij ųsistem ą,dėl ko tapt ųpaprastesn ės pra šymųir sutar čių
formos,
—labiau pripa žinti bendr ąfinansavim ąperįnašus grynais ir ma žesnius tokiais atvejais l ėšųgavėjams
prideran čius apskaitos reikalavimus,
—paprastesnis dokument ųdėllėšųgavėjųfinansini ųir veiklos geb ėjimųtvarkymas;
142. pabr ėžia, kad ketina teikti daug reik šmės reguliariam tarpini ųirex-post vertinimo prane šimųapie
būsimas vis ągyvenim ątrunkan čio mokymo ir jaunimo programas skelbimui;
Laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ė
143. d žiaugiasi šiokia tokia pa žanga, pasiekta vykdant biud žetąlaisv ės, saugumo ir teisingumo (biud žeto
B5–8 antra štinėdalis) srityje palyginus su 2002 m.; ta čiau pa žymi, kad įvykdymo lygis, ypa čišmok ų,
yra vienas ma žiausi ųKomisijoje (68 % 2003; 79 % visai vidaus politikai) tuo tarpu įsipareigojim ų
vykdymas jau pasiek ėvidaus politikos vidurk į; ragina Teisingumo, laisv ės ir saugumo generalin į
direktorat ątoliau gerinti biud žeto vykdym ąkitais finansiniais metais;
144. atkreipia d ėmesįįAudito R ūmų2003 m. met ųprane šime d ėl Komisijos vidin ės kontrol ės aplinkos
pateiktas pastabas, kurios pagr įstos keturi ųišketuriolikos generalini ųdirektorat ųvykdan čiųvidaus
politik ą, tarp j ųir anks čiau vadinto Teisingumo ir vidaus reikal ųgeneralinio direktorato, analize;
ragina Teisingumo, laisv ės ir saugumo generalin įdirektorat ąlaikytis Audito r ūmųišreikštųrekomen-
dacij ų;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/21
145. yra susir ūpinęs ir apgailestauja d ėl Audito R ūmų2003 m. met ųprane šime padaryt ųpastab ų, susi-
jusiųsu pab ėgėliųfondo įgyvendinim ų; atsi žvelgiant įketinim ąnaujoje finansin ėje perspektyvoje
restrukt ūrizuoti šios politikos srities i šlaidųprogramas, d ėl ko bus labiau padalintas valdymas,
prašo Komisij ąužtikrinti tinkam ąaplinkos kontrol ęnacionaliniu ir Europos lygmeniu;
146. i šreiškia savo susir ūpinim ą, kad Komisija vis dar nepateik ėsavo nuomon ėsdėl Eurojusto finansinio
reglamento projekto, kaip reikalaujama Eurojusto sprendime, kur į2003 m. lapkrit įEurojustas
perdav ėKomisijai;
Lyčiųlygyb ė
147. sutinka su Komisijos politiniais 2003 m. biud žeto prioritetais: pl ėtra ir pasiruo šimu jos administra-
vimui, nes tai yra patys svarbiausi ES prioritetai; atsi žvelgdamas įLisabonos ir Barselonos Vadov ų
susitikim ųrezultatus pa žymi, kad turi b ūti skiriamas reikiamas d ėmesys aktyvesniam moter ųdaly-
vavimui i šplėstos ES darbo rinkoje, ypa čsiekiama gerinti naujose valstyb ėse nar ėse gyvenan čių
moter ųsocialin ęekonomin ępadėtį, o planuojant biud žetąnumatomas reikiamas finansines l ėšas;
148. pa žymi, kad ES sutarties 3 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad vyr ųir moter ųlygiųgalimybi ųskati-
nimas yra pagrindinis ES principas. Jis taip pat yra svarbus įvairiose Bendrijos politin ės veiklos srityse;
pakartotinai pabr ėžia, kad planuojant biud žetąlyčiųlygyb ėvisada turi b ūti laikoma prioritetiniu
tikslu, atsi žvelgiant įlyčiųlygyb ės principo taikym ąsudarant biud žetą;
149. d žiaugiasi žymia pa žanga, kuri pasiekta įgyvendinat 2003 m. biud žetą, atsi žvelgiant įvisus nustatytus
tikslus ir įstrukt ūriniųfond ųplanavimo laikotarp į, nes tai sudaro 89 % mok ėjimųvykdymo koefi-
ciento, kuris yra didesnis nei 2002 metais (71 %); atkreipia d ėmesį, kad nepateikta joki ųduomen ų
apie ly čiųlygyb ės skatinim ą, panaudojant fond ųlėšas, ir ragina Komisij ąkaip galima grei čiau i štaisyti
šiąpadėtį;
150. mano, kad biud žeto l ėšųnaudojimas turi skirting ąpoveik įvyrams ir moterims, nes ly čiųpadėtis vis
dar skiriasi; pa žymi, kad 2003 m. finansini ųmetųbiud žeto duomenys beveik neatspindi jokios
informacijos apie l ėšų, skirt ųskatinti ly čiųlygyb ę, atsi žvelgiant įlyčiųaspekto integravim ą, apimt į
ir panaudojimo rezultatus ir ragina Komisij ąkuo skubiau pateikti Europos Parlamentui b ūtinąinfor-
macij ą;
Išorės politikos kryptys
Išorės pagalbos valdymo sistemos reforma
151. pabr ėžia, kad Komisija d ėjo daug vil čių, kai reforma buvo prad ėta 2002 metais, ir skelb ė, kad ji
pavyks; atkreipia d ėmesįįTarybos i švadas, padarytas 2004 m. lapkri čio 22 –23 d., kuriose Taryba
gerai įvertino Komisijos progres ąvaldant bei laiku suteikiant Bendrijos pagalb ąir paskatino toliau
stengtis gerinti veiklos kokyb ębei efektyvum ą, ir jas patvirtina; nors ir visi škai pritaria atsakomyb ės
padalinimui, pabr ėžia, kad b ūsimas papildomas i šlaidas privalo pagr įsti real ūs rezultatai; tod ėl laukia
Audito R ūmųišvados d ėl to, koki ąįtakąpadar ėatsakomyb ės padalinimas delegacijoms, kaip numa-
tyta Audito R ūmų2004 m. veiklos programoje ir ko pareikalavo U žsienio reikal ųkomitetas savo
nuomon ėje dėl 2002 m. įvykdymo patvirtinimo; tikisi, kad ataskaitoje bent jau atsispind ės atsako-
myb ės padalinimo ekonomin ės naudos analiz ė;
152. pabr ėžia, kad nors I šorės santyki ųgeneralinio direktorato 2003 m. veiklos ataskaitoje teigiama, kad
reikia atlikti i šsamesn įatsakomyb ės padalinimo įvertinim ą, bet atrodo, kad šis vertinimas bus susij ęs
tik su personalo poreikiu; tod ėl atkreipia d ėmesįįTarybos paraginim ąKomisijai atlikti kokybin įEB
išorės pagalbos įvertinim ąatskirai nuo met ųataskaitos ir patekti rezultatus iki 2005 m. liepos
mėnesio;LT L 196/22 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
153. atkreipia d ėmesįįtai, kad vis dar n ėra tinkamos informacijos valdymo sistemos bei delegacij ųdarbo
priežiūros sistemos, įvertinan čios finansin ęrizik ą, kaip buvo min ėta ir pa čioje I šorės santyki ųgene-
ralinio direktorato 2003 m. metin ės veiklos ataskaitoje, kur buvo nurodyta ir prie žastis–nepakan-
kami žmogi škieji i štekliai; pabr ėžia, kad Komisijos geranori škumas bei pasi ūlymai, kaip spr ęstišią
problem ą, yra sveikintini ir j ųturėtųbūti imtasi anks čiau; taip pat pra šo Komisijos pateikti prelimi-
nariąataskait ąiki 2005 m. liepos;
154. yra susir ūpinęs, kad įgyvendinan čiųorganizacij ųaudite Audito R ūmai rado daug netvarking ųopera-
cijųprojekt ų(met ųprane šimo 7.38 ir 7.39 punktai); pa žymi, kad savo atsakyme Komisija sutinka su
Audito R ūmais, kad pasi ūlymųpateikimo ir įsigijimo proced ūrųlaikymasis projekt ųvaldymo
skyriuose ir NVO lieka problemati ška sritis; tikisi, kad Komisijos nariai, atsakingi u žišorinępagalb ą,
pateiks veiksm ųplan ąiki 2005 m. rugs ėjo 1 d., kad šios problemos b ūtųišspręstos;
155. atkreipia d ėmesį, kad glaudesn ėįvairi ųES politikos sri čiųsąveika gali pagerinti ES i šlaidųefektyvum ą;
Audito R ūmųmetųprane šimas
156. kalbant apie Audito R ūmųmetųprane šimąbendrai, pageidaut ų, kad Audito R ūmai pateikt ųaiškesn ę
informacij ąapie konkre čiąžalą, patirt ądėl bet kokio pob ūdžiožinom ųneatitikim ų;
157. pripa žįsta, kad reikia nustatyti ai škiąpusiausvyr ątarp prane šimųrengimo ir darbo tvarkos reikala-
vimųNVO bei tarp reali ųgalimybi ųšiųreikalavim ųpastoviai laikytis, taip pat laukia Audito R ūmų
pasiūlymų, kaip šie interesai gal ėtųbūti suderinti;
158. klausia, ar Komisija ėmėsi priemoni ųpalyginti įvairi ųtarptautini ųpagalbos teik ėjųveiklos efekty-
vum ą; jei ne, rekomenduoja to imtis kaip galima grei čiau;
Solidarumo fondas Lotyn ųAmerikai
159. atkreipia d ėmesį, kad Parlamentas kelet ąkartųyra i šreiškęs pritarim ąįsteigti solidarumo fond ąLotyn ų
Amerikai; pabr ėžia, kad nors tokio fondo steigimas yra remiamas, reikalingas didesnis suinteresuot ų
valstybi ųpolitin ės ir ekonomin ės srities vadov ųsocialinis įsipareigojimas; ypa čpabr ėžia, kad vals-
tybės, kurios neefektyviai paskirsto savo pajamas, turi imtis priemoni ųšiai problemai spr ęsti; teigia,
kad ES tur ėtųsiekti socialini ųšiųvalstybi ųtikslųįgyvendinimo tiek teikdama pagalb ą, tiek skatin-
dama labiau stengtis pa čias valstybes; be to, reikia pasiekti pakankam ąšiųdviej ųpriemoni ųbalans ą;
160. tikisi, kad Komisija kiekvien ąkartąneįgyvendinusi biud žetini ųnuostat ųpateiks Parlamentui ra šytinį
paaiškinim ą;
Vystymasis
161. mano, kad vystymosi politika yra svarbus S ąjungos i šorini ųveiksm ųelementas, ja siekiama panaikinti
skurd ąstiprinant socialin ės,švietimo ir sveikatos prie žiūros sistem ųinfrastrukt ūras, didinant skurs-
tančiųvisuomen ės grupi ųgamybin įpajėgum ąir remiant susijusias šalis, kad jos gal ėtųskatinti raid ąir
plėsti vietin įpotencial ą; pabr ėžia, kad T ūkstantme čio vystymosi tiksl ų(TVT) įgyvendinimas b ūtų
svarbus žingsnis šio tikslo įgyvendinimo link;
162. teigiamai vertina tai, kad Komisija stengiasi taikyti vystymuisi skirtas priemones siekdama įgyvendinti
TVT ir nustatydama de šimt pagrindini ųrodikli ų; ragina Komisij ądėti daugiau pastang ųsiekiant šių
tikslųir rekomenduoja skirti 35 % bendradarbiavimui vystymosi srityje finansuoti numatyt ųEuropos
Sąjungos l ėšųTVT pasiekti;LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/23
163. supranta, kaip sud ėtinga vertinti Bendrijos teikiamos paramos įtakąTVT įgyvendinimui, kai ji n ėra
vienintel ėparamos teik ėja; apgailestauja, kad Komisija nesugeb ėjoįdiegti tinkam ųpriemoni ųšiai
įtakai įvertinti ir įvertino tik besivystan čiųšaliųpažangą, padaryt ąsiekiant TVT; apgailestauja, kad
Komisijos atsakymai įVystymosi komiteto klausimus apie TVT įgyvendinim ąvykdant Komisijos
vystymosi veiksmus yra itin neai škūs;
164. d žiaugiasi tuo, kad Komisija patobulino savo atsiskaitymo sistem ą, teigiamai vertina tai, kad
pager ėjo met ųataskaitos 2004 d ėlE Bp l ėtros politikos ir i šorės paramos (KOM(2004) 0536 ir
SEC(2004) 1027) kokyb ė;
165. nutaria kasmet rengti plenarines diskusijas d ėl Komisijos metin ės ataskaitos d ėlE Bp l ėtros politikos ir
išorės paramos;
166. d žiaugiasi tuo, kad bendrojo biud žeto ir EVF l ėšųdalis, skirta socialinei infrastrukt ūrai ir paslaugoms
finansuoti teikiant visuomenin ęparam ąvystymosi tikslais (angl., Official Development Assistance ),
2003 m. sudariusi 8 269 mln. EUR, nuo 31,4 % 2002 m. padid ėjo iki 34,7 % 2003 m.;
167. apgailestauja, kad pagrindiniam i šsilavinimui finansuoti skirta tik 198 mln. EUR (2,4 %), o pagrindi-
nėms sveikatos prie žiūros paslaugoms –310 mln. EUR (3,8 %); ragina Komisij ąskirti daugiau l ėšų
šiems sektoriams finansuoti ir reikalauja 20 % Europos S ąjungos i šlaidoms bendradarbiavimui vysty-
mosi srityje numatyt ųlėšųskirti pagrindiniam i šsilavinimui ir sveikatos prie žiūrai besivystan čiose
šalyse finansuoti;
168. teigiamai vertina Komisijos atliekam ąvaidmen įdiskusijose d ėlšaliųrėmėjųpagalbos koordinavimo ir
tvarkos derinimo; apgailestauja d ėlp ažangos stokos tarptautiniu mastu ir valstybi ųnariųvangumo;
ragina Komisij ąlabiau stengtis i švengti dvigub ųveiksm ųvystymosi srityje ir siekti veiksm ųpapildo-
mumo;
169. mano, kad Komisija per ma žai rėmėnaujas valstybes nares, kai jos reng ėsi prisid ėti prie ES vystymosi
politikos; ragina Komisij ąremti naujas valstybes nares ir šalis kandidates, kurian čias savo vystymosi
politik ąir skatinan čias visuomen ęsusipa žinti su vystymosi klausimais;
Parama ruo šiantis narystei ES
PHARE
170. teigiamai vertina Komisij ąužjos pastangas per PHARE program ąpadėti valstyb ėms kandidat ėms
pasirengti strukt ūriniųfond ųvaldymui;
171. yra susir ūpinęsdėl to, kad nebuvo u žtikrinta, jog naujose valstyb ėse nar ėse prie ššioms įstojant įES
būtųbaigtas daugelio u žPHARE ir ISPA programas atsaking ųagent ūrųakreditavimo procesas; ta čiau
ragina Komisij ąsiekti u žtikrinti, kad tai nepasikartot ųRumunijoje, Bulgarijoje ir b ūsimose šalyse
kandidat ėse;
172. ta čiau pa žymi, kad mokomoji PHARE programos taikymo praktikoje reik šmėyra gana ribota, nes ji
gerokai skiriasi nuo ERPF ir ESF program ųadministravimo, nors tur ėtųbūti mokoma b ūtent šių
program ųadministravimo, tod ėl po stojimo i šlieka poreikis pad ėti stiprinti valstyb ės institucijas, kad
jos sugeb ėtųgeriau valdyti strukt ūrinius fondus; i šreiškia susir ūpinim ądėl valstybi ųkandida čiųgebė-
jimo po stojimo įsisavinti strukt ūriniųfond ųlėšas;
173. d ėlt oi šprincipo sveikina pasi ūlymąnaudoti nauj ąbendr ąpriemon ępasirengti strukt ūriniųfond ų
valdymui, su s ąlyga, kad tokia sutartis neturi b ūti pernelyg sud ėtinga; pabr ėždamas tinkamos kont-
rolės sistemos b ūtinyb ęragina Komisij ąpasir ūpinti, kad naujoji priemon ėbūtųkuo paprastesn ėir
nesudaryt ųkliūčiųjąįgyvendinti;LT L 196/24 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2005 7 27
SAPARD
174. apibendrindamas pa žymi, kad SAPARD programos, kuri pirmoji i švisųparamos valstyb ėms kandi-
datėms program ųturi b ūti visi škai decentralizuota, rezultatai buvo puik ūs, nors ne visi tikslai pasiekti;
pripa žįsta, kad SAPARD programos nauda yra ne tik spartesnis ekonominis valstybi ųkandida čių
vystymasis, bet ir skatinimas racionaliau m ąstyti ir kurti naujus projektus; pripa žįsta, kad programa
buvo naudinga mokymo priemon ėnacionalin ėms administravimo įstaigoms, kurios gal ėjoįgyti
tiesiogin įBendrijos fond ųvaldymo patyrim ą; laikosi nuomon ės, kad patyrimas, kur įsuteik ėši
programa, neabejotinai prisid ės prie tolesn ės Bendrijos program ųplėtros; ragina Komisij ątobulinti
ex-ante poreiki ųanaliz ę, kad šia programa b ūtųsukurta didesn ėpridėtinėvertė;
175. pripa žįsta, kad decentralizuota valdymo sistema, kuri buvo naudojama programai įgyvendinti, veikia
gerai, ta čiau ragina Komisij ątoliau j ątobulinti nagrin ėjant problemas, su kuriomis buvo susidurta, ir
teikti valstyb ėms kandidat ėms daugiau paramos problemoms spr ęsti ir tolesn ėms paramos priemo-
nėmsįgyvendinti;
176. pa žymi, kad, be viso kito, tinkamai naudoti fond ųlėšas trukd ėpernelyg sud ėtinga j ųskyrimo tvarka
ir teis ės sistema; i šreiškia nusivylim ą, kad pagal 2004 m. gruod žio 15 d. duomenis per penkerius
programos gyvavimo metus galutiniams naudos gav ėjams buvo i šmok ėta vos pus ėjiems skirt ųlėšų,
tačiau yra patenkinta tuo, kad SAPARD l ėšos nebuvo prarastos d ėlvėlavimo; atkreipia Komisijos
dėmesį, kad l ėšųmok ėjimas jokiu b ūdu netur ėtųbūti spartinamas programos prie žiūros ir regulia-
vimo s ąskaita;
177. pa žymi, kad dauguma SAPARD l ėšųbuvo skirta projektams, padidinusiems gamyb ą, ir ragina, kad
naujose programose b ūtųskirtas didesnis d ėmesys kokyb ės, aplinkosaugos ir sveikatos reikalavimams;
178. pripa žįsta, kad s ąskait ųsuvedimas buvo administruojamas geriau negu PHARE atveju, ir ragina toliau
tobulinti ES l ėšųvaldym ąir ma žinti nuostolius;
179. giria Komisij ąužpastangas suteikiant ypating ąfinansin ępagalb ąpasirengimo narystei strategijai
Maltai ir Kiprui, padedant šioms dviems valstyb ėms pasirengti narystei; ta čiau apgailestauja, kad ir
Malta, ir Kipras buvo atskirtos nuo pagrindini ųpasirengimo narystei finansini ųpriemoni ų: PHARE,
SAPARD ir ISPA, taigi tur ėjo ribotesnes galimybes pasiruo šti valdyti Bendrijos fondus.LT 2005 7 27 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 196/25