ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Be to, užuot tik išvardijusi esamas priemones, Komisija turėjo atlikti išsamią kritinę šių priemonių veikimo ir rezultatų analizę remdamasi savo komunikate „Geresnė Bendrijos teisės taikymo kontrolė“ (10) pateiktomis gairėmis ir pasinaudodama informacija, pateikta Vartotojų rinkų rezultatų suvestinėje (11) ir 2009 m. gruodžio 22 d. galutinėje Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitoje „2002–2006 m. vartotojų politikos strategijos poveikio nacionalinei vartotojų politikai ex-post vertinimas“ (12). Be to, iš dokumento netgi neaišku, ar Komisija mano, kad yra Bendrijos teisės aktų taikymo trūkumų, kuriems ištaisyti reikėtų naujų priemonių, ir jei taip, tai kokių.
3.1

Klimato kaita, ypač prognozuojamas temperatūros kilimas, o dar labiau — pakitęs kritulių kiekis labai dideliu mastu pakenks kai kurių Europos regionų žemės ūkiui. Ypač Pietų Europoje dėl ilgai trunkančių laikotarpių be lietaus ar net sausrų, dėl kurių gali susiformuoti dykumos, žemės ūkio produktų gamyba gali tapti neįmanoma. Be to, žemės ūkio paskirties plotus gali apimti didelio masto gaisrai (1). Šių regionų ekonomikai gresia gilūs sukrėtimai. Remiantis visais moksliniais tyrimais, klimato kaita turės įtakos kenkėjams ir ligoms, dėl kurių labai sumažės svarbiausių maistinių augalų derlius. Pasikeitęs ligų sukėlėjų būvio ciklas lems: — šių ligų sukėlėjų geografinio pasiskirstymo pokyčius, — ligų dažnumo ir sunkumo pokyčius, — ligų kontrolės strategijos pakeitimus.
4.5

Mokslinių tyrimų srityje EESRK siūlo išnagrinėti ir šias konkrečias darbo kryptis: — skirtingų Sąjungos valstybių narių mokesčių politikos (išmokos arba mokesčių atskaita ir mokesčių lengvatos) vaidmuo ir poveikis palengvinant arba apsunkinant šeimų padėtį, visų pirma kalbant apie vaikus (gimimas, priežiūra ir auklėjimas) bei suaugusiuosius, kuriuos globoja jų šeima, profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo derinimą, moterų užimtumą ir vienodą vyrų ir moterų pareigų šeimoje pasiskirstymą, — dirbančių vyresnio amžiaus asmenų politika ir skatinimo priemonės, o kadangi laikotarpis nuo išėjimo į pensiją iki tol, kol dėl ligos ar amžiaus žmogui prireikia globos, nuolat ilgėja — iniciatyvų bei veiksmų, kurie gali sudominti vyresnio amžiaus asmenis ir įtraukti juos į socialinę bei kultūrinę veiklą jų bendruomenės naudai, bendrojo socialinio kapitalo kokybę gerinantį reiškinį, vykdymas; — gyvenimo ciklo perspektyvos analizė, siekiant, kad dabartinę labiausiai paplitusią linijinę gyvenimo struktūrą (16) pakeistų lankstesnė ir besikaitaliojanti struktūra, o pasiaukojimas šeimai, karjeros sustabdymas auginant vaikus arba siekiant pasirūpinti kitais šeimos nariais, kuriems reikalinga parama, arba dėl tolesnio mokymosi nebebūtų laikomas išimtine galimybe arba pasirinkimu, dėl kurių neišvengiamai nukenčia karjera, ypač moterų, o palaipsniui taptų normalia ir įprasta daugumos to siekiančių vyrų ir moterų padėtimi (17). — šiuo požiūriu, vykdant mokslinius tyrimus reikėtų atsižvelgti į tai, kad pirmiau minėtas gerokai išaugęs nepilnų šeimų skaičius gali lemti vienišą senatvę, kai privalomos išlaidos taps sunkia našta, o lanksti gyvenimo ciklo struktūra gali turėti neigiamos įtakos gyvenimo lygiui. Be to, būtina išsiaiškinti, kokių priemonių reikėtų imtis siekiant, kad pensijų lygis leistų kiekvienam žmogui užtikrinti orų gyvenimą taip pat išnagrinėjant galimybę individualizuoti kiekvieno šeimos nario teisę gauti pensiją. — vaikų skurdo poveikis visuomenei ir su juo susijusios sąnaudos (įskaitant prekybą vaikais ir nusikaltimus prieš vaikus), šeimoms teikiama parama nedarbo, ligos, priklausomybės ligų, psichinės sveikatos, buitinio smurto ir vaikų auklėjimo problemoms spręsti ir kliūtys jaunimui (abiejų lyčių) tapti nepriklausomu ir kurti šeimas.
3.1.2

EESRK pažymi, kad daugelis dabar komunikate keliamų klausimų jau aptarti ankstesnėse EESRK nuomonėse, kurios buvo priimtos tuo metu, kai direktyva buvo tik rengiama. Nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl vartotojų apsaugos nuotolinės prekybos sutarčių derybose (nuotolinėje prekyboje) (2), EESRK įspėjo, kad reikia persvarstyti kai kurias direktyvos 2 straipsnyje išdėstytas sąvokas, pirmiausia tas, kurios yra susijusios su direktyvoje reglamentuojamomis sutartimis ir pačia „vartotojo“ sąvoka. EESRK taip pat buvo pareiškęs poziciją, kad Komisija turėtų aiškiau pasisakyti dėl direktyvoje numatytos teisės atsisakyti sutarties, kuri, jo nuomone, turėtų būti laikoma susijusia su teise pagalvoti, neturėtų būti painiojama su vartotojų teise nutraukti sutartį ir neturėtų šiai teisei pakenkti, jeigu sutartis dar nebuvo įvykdyta arba jeigu buvo nustatyta nesąžininga praktika. EESRK taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad teisė atsisakyti sutarties per septynias dienas yra ne tokia palanki, kokia numatyta kitose direktyvose bei tuometiniuose kai kurių valstybių narių teisės aktuose, ir patarė Komisijai suderinti pasinaudojimo šia teise laikotarpius. Apie EESRK raginimą paaiškinti teisės pagalvoti taisykles buvo priminta nuomonėje dėl pasiūlymo dėl nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis (3). Be to, kažkada seniai panaši kritika buvo pareikšta labai gerbiamų specialių mokslinių leidinių (4) atžvilgiu.
1.3.1

EESRK norėtų, kad Europos lygiu būtų pasiūlyta keletas siektinų bendrų tikslų dėl galimybės gauti būstą ir minimalūs būsto kokybės standartai, apibrėžiantys padoraus būsto sąvoką. Be tokių kriterijų bus sunku veiksmingai pasinaudoti teise į būstą, be to, galimybė gauti būstą yra minimali oraus gyvenimo sąlyga.
3.9

Vertėtų sukurti įvairių viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimo struktūras, kad visuomenė galėtų naudotis naujomis paslaugomis nepriklausomai nuo to, kuri administravimo institucija jas teikia. Be to, tai leistų bendrai vystyti programas ir geriau integruoti esamus sprendimus.
2.2

Direktyvos 6 straipsnyje teigiama, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. sausio 1 d. Komisija, remdamasi Europos maisto saugos tarnybos nuomone, pateikia Tarybai ataskaitą apie intensyvaus ūkininkavimo sistemą (as), kuri (kurios) atitinka patologinio, zootechninio, fiziologinio pobūdžio bei elgsenos gerovės reikalavimus, taip pat nurodo įvairių sistemų socialinę ir ekonominę reikšmę. Be to, ji turi pateikti pasiūlymus, paremtus ataskaitos išvadomis. Šiuos pasiūlymus Taryba priima kvalifikuota balsų dauguma ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo jų pateikimo dienos.
3.5

Komitetas mato didelį darbo rinkos potencialą, kuris atsiranda vien jau įgyvendinant Biomasės naudojimo veiksmų planą. 2003 m. MITRE pranešime (Monitoring and Modelling Initiative on the Targets for Renewable Energy) nurodoma, kad parengus aukštus tikslus keliančią ES žaliavų strategiją, grindžiamą atsinaujinančia energija, vien 15 ES valstybių iki 2020 m. atsirastų beveik 2,5 milijono realių darbo vietų. Iš jų maždaug du trečdaliai numatomi biomasės srityje. Dėl to kyla naujų aukštos kvalifikacijos specialistų poreikis, ypač mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Numatoma, jog reikės maždaug 400 000 tokių specialistų. Kartu atsiranda žemą pradinę kvalifikaciją turinčių darbuotojų poreikis. Komitetas ragina Komisiją, ryžtingai plėtojant biomasės ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, ištirti ES darbo rinkos perspektyvas iki 2020 m.
3.1.9

Priemonės, įgyvendintos Jungtinėse Amerikos Valstijose Suprantama, kad po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktų Jungtinės Amerikos Valstijos tapo šalimi, rodančia saugumo priemonių įgyvendinimo pavyzdį. 2002 m. joje įsigaliojo įstatymas dėl biologinio terorizmo (Bioterrorism Act). Šiame įstatyme numatyta, kad, prieš atgabenant kai kuriuos importuojamus maisto produktus į Jungtines Valstijas, būtina iš anksto pateikti tam tikrą su jais susijusią informaciją. Be to, maisto produktų gamintojai ir sandėliavimo įrenginiai privalo būti registruoti Federacinėje maisto ir vaistų valdyboje (Food and Drug Administration — FDA) bei paskirti Jungtinėse Valstijose vietos atstovą.
4.11

Kaip paaiškėjo Airijos nacionaliniame forume dėl Europos, pilietinės visuomenės organizacijos gali imtis ryžtingų darbų. Labai svarbu pagerinti komunikaciją tam tikru lygiu (vietos, profesiniu, kt.) ir tam lygiui tinkamais ir suprantamais žodžiais paaiškinti sėkmingus Europos politinius ar įstatyminius procesus. Pilietinės visuomenės organizacijos gali puikiai atlikti šį darbą. Dėl to EESRK pasiryžęs padėti ir skatinti valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijas, pirmiausia pasinaudodamas savo narių jungiančiąja funkcija. Be to, jeigu iš tikrųjų prasidės plataus masto diskusija apie Europos projektą ir Europos politikos kryptis, tokiu atveju ji turi prasidėti valstybių narių žemesniais pilietinės visuomenės lygiais. Europos masto forumas bus prasmingas tik tuomet, jeigu pateiktas nuomones bus galima išdėstyti ir aukštesniu, ir žemesniu lygiu. Iš tiesų, būtinas ne tiek iš viršaus į apačią arba iš apačios į viršų principas, kiek nuo apačios žemyn principas.
3.9.1

EESRK savo ankstesnėse nuomonėse jau analizavo galimas šios išimties pasekmes sveikatos ir darbo apsaugai ir nurodė, kad ši nukrypti leidžianti nuostata „gali būti panaudota tik tuomet, kai valstybė narė gerbs „visaapimančius darbuotojų sveikatos ir saugumo“ principus“ (14). EESRK pripažįsta, kad Europos Komisija, siūlydama pakeisti direktyvą, bando apriboti piktnaudžiavimą. Tačiau abejoja, ar pasiūlytos papildomos sąlygos yra tam tinkamos. EESRK išreiškia susirūpinimą, kad jei bus palikta individuali galimybė pasirinkti, ji prieštaraus pačiai direktyvai, kaip Europos lygmens minimaliam reikalavimui dėl darbuotojų sveikatos ir saugumo užtikrinimo. Tai, kad Komisija taip pat susirūpinusi, galima suprasti iš jos komunikato, parengto pirmame konsultacijų su socialiniais partneriais etape, kuriame nustatoma: „18 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje pateiktos nuostatos, sudarančios galimybę savanorišku ir individualiu pagrindu vidutiniškai per tam tikrą laiką dirbti daugiau nei 48 valandas per savaitę, gali versti abejoti direktyvos dėl darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugumo tikslu“ (15). Toliau nustatoma: „Be to, galima atpažinti nelauktą poveikį: sudėtinga užtikrinti (arba bent jau kontroliuoti), kad darbuotojai, kurie pasirašė susitarimą dėl galimybės pasirinkti, laikysis kitų direktyvos nuostatų“ (16). EESRK norėtų pateikti klausimą, kodėl Komisija nepasinaudojo galimybe pasirinkti, kurią ji pateikė savo Konsultacijų dokumente, paremtą antruoju konsultacijų su socialiniais partneriais etapu, būtent pasinaudoti Europos Parlamento pasiūlymu ir „kuo skubiau užbaigti taikyti galimybę pasirinkti ir tuo pačiu metu nustatyti griežtesnes sąlygas 18 straipsnio 1 dalies b punkto i papunkčio taikymui, siekiant užtikrinti savanorišką pobūdį ir piktnaudžiavimo prevenciją praktikoje“ (17).
4.6

Atsižvelgiant į Europos Komisijos siūlomus programų pakeitimus, galima daryti išvadą, kad sudarant programas planuojama taikyti strategiškesnius metodus. Europos sanglaudos politikos strateginės gairės ir atitinkama struktūra nacionaliniu lygiu turi stiprinti ryšį tarp bendrų politinių Lisabonos ir Geteborgo tikslų bei bendrų ekonominės politikos ir užimtumo gairių. ES užimtumo politiką ir ESF intervencijas jau sieja nacionaliniai veiksmų planai, apimantys ES užimtumo strategijos įgyvendinimą remiančias ESF priemones. Be to, kas dveji metai yra sudaromas socialinės integracijos nacionalinis veiksmų planas, kuris taip pat apima užimtumo politikos priemones. Todėl, nors Europos Komisija teisėtai reikalauja kontroliuoti lėšų panaudojimą, EESRK abejoja, ar tikrai naudinga reikalauti pateikti metines įgyvendinimo ataskaitas dėl nacionalinės strateginės struktūros ir dėl veiklos programų, išskyrus atvejus, kai tose ataskaitose nurodomos išlaidos ir jų panaudojimas. ESF kontekste EESRK rekomenduoja apsvarstyti, ar ES užimtumo gairių įgyvendinimui skirto nacionalinio veiksmų plano negalima susieti su ESF priemonių programos reikalavimais. Tai prisidėtų prie programos supaprastinimo. ESF komitetas taip pat nerimauja dėl to, kad biurokratijos gali padaugėti, bet ne sumažėti. Todėl siekiant, kad ESF priemonės būtų efektyvios, EESRK prašo rimtai išnagrinėti šiuos klausimus.
1.4

Šiame pasiūlyme dėl rekomendacijos Komisija tikisi, jog Europos Parlamentas ir Taryba rekomenduos, kad valstybės narės nustatytų teisines ar kitokias sąlygas, skatinančias pasitikėjimo atmosferą, kuri prisidėtų prie audiovizualinių ir informacijos paslaugų pramonės plėtros. Dėl to ji išskiria keturių rūšių priemones, kad būtų: a) užtikrinta atsakymo teisė visoje žiniasklaidoje (įskaitant internetą) ir kartu nesuvaržyti galimybių šia teise pasinaudoti prisitaikant prie konkrečių kiekvienos žiniasklaidos rūšies ypatumų; b) sudarytos sąlygos nepilnamečiams atsakingai naudotis interneto audiovizualinėmis ir informacijos paslaugomis, ypač didinant tėvų, švietimo darbuotojų ir mokytojų supratimą apie naujų paslaugų ir priemonių galimybes, siekiant užtikrinti, kad nepilnamečiai galėtų saugiai naudotis tokiomis paslaugomis ir priemonėmis, tuo tikslu ypač plėtojant raštingumą žiniasklaidos srityje ar žiniasklaidos švietimo programas; c) sudarytos geresnės galimybės nustatyti kokybišką nepilnamečiams skirtą turinį bei paslaugas ir jomis naudotis, be kita ko suteikiant prieigos priemones švietimo įstaigose ir viešose vietose; d) skatinama pramonė visoje žiniasklaidoje vengti diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, neįgalumo, amžiaus ar seksualinės orientacijos.
1.11.2

Net labai apytikriai paskaičiavimai leistų suprasti apie problemos dydį ir galimus pasirinkimus jai spręsti: per metus Europos Sąjungoje elektros energijos paklausa šiuo metu išauga 1-2 %. ES uždavinys padidinti elektros gamybą iš atsinaujinančių energijos šaltinių reiškia mažesnį nei 1 % padidėjimą per metus. Siūlomo energijos veiksmingumo uždavinio įvykdymas sumažintų metinį augimą 1 %. Tokiu būdu atsinaujinantys energijos šaltiniai ir veiksmingumas galėtų kompensuoti paklausos augimą, o be to, galbūt pakeistų esančius pajėgumus daug mažiau nei 1 % per metus. Elektrinės veikia 30 – 50 metų, kas teoriškai reiškia, kad per metus vidutiniškai turi būti pakeičiama 43 %. Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) pažymi, kad per ateinančius 20 metų Europos Sąjungoje reikės virš 200 tūkstančių megavatų generuojančių naujų elektrinių.
4.2.3

Kai kurie incidentai, kurie gali būti priskiriami su IRT susijusių incidentų kategorijai, taip pat gali turėti įtakos kitoms sritims, todėl apie juos reikėtų pranešti pagal EBI gaires. Taip gali būti tuo atveju, kai incidentas daro poveikį IRT požiūriu, tačiau kartu turėjo įtakos ir mokėjimo paslaugų teikimui tiesiogiai ir (arba) kitoms ne IRT funkcinėms sritims ar kanalams. Be to, gali pasitaikyti atvejų, kai neįmanoma daryti skirtumo tarp veiklos incidentų ir su IRT susijusių incidentų. Be to, tuo atveju, kai tas pats finansų sektoriaus subjektas yra svarbi kredito įstaiga ir mokėjimo paslaugų teikėjas, pagal pasiūlytą reglamentą tas pats subjektas turėtų du kartus pranešti apie su IRT susijusį incidentą, ir tai reikštų, kad jis turi prievolę dviem kompetentingoms institucijoms. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pasiūlytame reglamente turėtų būti išsamiau paaiškinta, kaip praktiškai turėtų sąveikauti MPD 2 ir EBI gairės. Dar svarbiau, siekiant suderinti ir supaprastinti pranešimų teikimo prievoles, būtų svarbu, kad Sąjungos teisėkūros institucijos apsvarstytų likusius dvigubo pranešimų teikimo klausimus ir paaiškintų, ar pasiūlytas reglamentas ir MPD 2 bei EBI gairės būtų taikomi kartu, ar turėtų būti nustatyti bendri pranešimo apie incidentus reikalavimai.
„(7) be bendrų priemonių, kurių pagal Direktyvą [po priėmimo įterpti TIS direktyvos numerį] reikia imtis valstybių narių lygmeniu, su mokėjimo operacijomis susijusios saugumo rizikos klausimas turėtų būti sprendžiamas ir mokėjimo paslaugų teikėjų lygmeniu. Saugumo priemonės, kurių turėtų imtis mokėjimo paslaugų teikėjai, turi būti proporcingos atitinkamai saugumo rizikai. Reikėtų nustatyti reguliaraus ataskaitų teikimo mechanizmą, siekiant užtikrinti, kad mokėjimo paslaugų teikėjai kompetentingoms institucijoms kartą per metus teiktų atnaujintą informaciją apie jų saugumo rizikos vertinimą ir (papildomas) priemones, kurių imtasi reaguojant į tą riziką. Be to, siekiant užtikrinti, kad žala kitiems mokėjimo paslaugų teikėjams bei mokėjimo sistemoms, pvz., didelis mokėjimo sistemos sutrikimas, ir vartotojams būtų minimali, labai svarbu, kad mokėjimo paslaugų teikėjai būtų įpareigoti nepagrįstai nedelsdami apie didelius saugumo incidentus pranešti Europos bankininkystės institucijai;“

„(7) be bendrų priemonių, kurių pagal Direktyvą [po priėmimo įterpti TIS direktyvos numerį] reikia imtis valstybių narių lygmeniu, Su mokėjimo operacijomis susijusios saugumo rizikos klausimas turėtų būti sprendžiamas ir mokėjimo paslaugų teikėjų lygmeniu. Saugumo priemonės, kurių turėtų imtis mokėjimo paslaugų teikėjai, turi būti proporcingos atitinkamai saugumo rizikai. Reikėtų nustatyti reguliaraus ataskaitų teikimo mechanizmą, siekiant užtikrinti, kad mokėjimo paslaugų teikėjai kompetentingoms institucijoms kartą per metus teiktų atnaujintą informaciją apie jų saugumo rizikos vertinimą ir (papildomas) priemones, kurių imtasi reaguojant į tą riziką. Be to, siekiant užtikrinti, kad žala kitiems mokėjimo paslaugų teikėjams bei mokėjimo sistemoms, pvz., didelis mokėjimo sistemos sutrikimas, ir vartotojams būtų minimali, labai svarbu, kad mokėjimo paslaugų teikėjai būtų įpareigoti nepagrįstai nedelsdami apie didelius veiklos ir saugumo incidentus pranešti Europos bankininkystės institucijai pagal šią direktyvą buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai, kuri įvertina incidento svarbumą kitoms institucijoms ir šio įvertinimo pagrindu svarbią pranešimo apie incidentus informaciją pateikia EBI ir ECB, kurie informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir ECBS;“
22.

Be to, buvo nustatytas IT strategijos nesuderinamumas bei programinės ir techninės įrangos neatitikimas (pavyzdžiui, suderinimo su esančia programine įrangą problemos, viename prokuratūros padalinyje nepanaudotos 37 darbo vietos, jos buvo perkeltos į sandėlį; numatyto platesnio bendros informacijos kaupimo sistemos panaudojimo rizika dėl interneto tiekėjo problemų).
30.

Įvertinimo metu nustatyta, kad esama problemų, būdingų pačių AA veiksmų esmei, ir kad „negalima neįvertinti iššūkių, su kuriais audito institucijos susiduria dėl agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų“. Dokumente taip pat nurodyta, kad priemonės programas, pagal kurias ūkininkai privalo tam tikru mastu sumažinti sąnaudas ar neviršyti vienam hektarui skiriamų trąšų kiekio, buvo sunku patikrinti, kadangi dirvožemio analizė nesuteikia galimybių patikimai nustatyti, kaip yra laikomasi sąnaudų limitų. Be to, įvertinime nurodyta, kad dokumentų tikrinimų (t. y. pasikliovimo ūkininko deklaracija ir pirkimo apskaitos knygų tikrinimu) nepakanka klaidoms ar neatitikimams nustatyti. Be to, tam tikrai veiklai, kurią vykdantys ūkininkai privalo laikytis keleto bendrųjų įsipareigojimų (pvz., gyvatvorių priežiūra), faktiškai taikomi reikalavimai nebuvo pakankamai aiškūs, todėl paramos gavėjai nesuprato, ko iš jų reikalaujama.
47.

Be to, kad atskleidė neapibrėžtuosius įsipareigojimus, susijusius su ex ante įnašais, BPV atskleidė bendras ex ante įnašų, kuriems taikomos administracinės ir teismo procedūros, sumas. Jos sudaro apie 2 milijardus eurų, iš kurių 1,8 milijardo eurų yra susiję su nacionalinėmis bylomis ir 222,7 milijono eurų yra susiję su bylomis Bendrajame Teisme (žr. 4 lentelę ). Nors tik nedidelė šių sumų dalis gali kada nors būti grąžinta pareiškėjams ir ją kompensuotų būsimi ex ante įnašai iš visų bankų, priklausančių BPV kompetencijai, šios informacijos atskleidimas suinteresuotosioms šalims suteikia naudingos kontekstinės informacijos. 4 lentelė Su ex ante įnašais į BPF susijusių ginčijamų sumų nacionaliniu lygmeniu raida Įnašai, susiję su metais Bylų skaičius 2019 d. gegužės mėn. Užginčytos sumos 2019 m. gegužės mėn. (milijonais eurų) Bylų skaičius 2018 d. gegužės mėn. Užginčytos sumos 2018 m. gegužės mėn. (milijonais eurų) 2019 m. 135 5,7 N. d. N. d. 2018 m. 114 586,8 122 597,1 2017 m. 131 559,1 131 559,1 2016 m. 240 562,9 241 565,5 2015 m. 5 84,1 5 84,1 IŠ VISO 625 1 765,9 499 1 805,8 Šaltinis: EAR, remiantis BPV duomenimis; sumos suapvalintos iki artimiausio milijono.
17.

Savo 2016 m. galutinėse metinėse ataskaitose BPV atskleidė su ex ante įnašais susijusius neapibrėžtuosius įsipareigojimus, kurie sudarė 841 826 146 eurus. Iš šios sumos 800 791 513 eurų, kurie buvo nustatyti remiantis NPI deklaracijomis, yra susiję su NPI atžvilgiu pateiktais apeliaciniais skundais ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltomis teismo bylomis. Toliau pateiktose 1 ir 2 lentelėse pateikiama išsamesnė su šiomis sumomis ir apeliacinių skundų bei teismo bylų skaičiumi susijusi informacija bei jų raida iki 2017 m. rugsėjo 30 d.: 1 lentelė Su ex ante įnašais, skiriamais BPF, susijusių ginčijamų neapibrėžtųjų įsipareigojimų sumų raida Su ginčijamomis sumomis susiję neapibrėžtieji įsipareigojimai eurais 2017 9 30 2016 12 31 2015 12 31 — NPI atžvilgiu pateikti apeliaciniai skundai ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltos bylos 1 240 045 681 800 791 513 437 125 144 Susiję su 2015 m. ex ante įnašais 84 149 051 84 149 051 437 125 144 Susiję su 2016 m. ex ante įnašais 596 809 613 716 642 462 0 Susiję su 2017 m. ex ante įnašais 559 087 017 0 0 — ESTT Bendrajame Teisme iškeltos teismo bylos 180 197 774 41 034 633 0 Susijusios su 2016 m. ex ante įnašais 115 676 910 41 034 633 0 Susijusios su 2017 m. ex ante įnašais 64 520 864 0 0 Iš viso 1 420 243 455 841 826 146 437 125 144 Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis BPV duomenimis. 2 lentelė Su ex ante įnašais, skiriamais BPF, susijusių apeliacinių skundų ir bylų skaičiaus raida Apeliacinių skundų, teismo bylų ir teisinių bylų skaičius 2017 9 30 2016 12 31 2015 12 31 — NPI atžvilgiu pateikti skundai ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltos bylos 394 261 67 Susiję su 2015 m. ex ante įnašais 7 6 67 Susiję su 2016 m. ex ante įnašais 256 255 0 Susiję su 2017 m. ex ante įnašais 131 0 0 — ESTT Bendrajame Teisme iškeltos teismo bylos 13 9 0 Susijusios su 2016 m. ex ante įnašais 10 9 0 Susijusios su 2017 m. ex ante įnašais 3 0 0 Iš viso 407 270 67 Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis BPV duomenimis.
2014

Projekto veiklos išlaidų ex ante kontrolės veiksmingumas buvo nepakankamai dokumentuojamas šiose svarbiose srityse: a) NVI mokslinio projekto pareigūnų naudota ex ante kontrolės forma buvo visų pirma skirta administracinei atitikčiai, o ne veiklos atitikčiai, kadangi joje nebuvo aiškiai nustatyta ir paaiškinta projekto būklė (vykdomas, vykdomas su trūkumais, sustabdytas/atšauktas) ir jo planiniai išdirbiai (be išlygų, su išlygomis, kurias reikia paaiškinti, su svarbiomis išlygomis); b) mokėjimas buvo atliekamas be mokslinių ir projekto pareigūnų patvirtinto planinių išdirbių sąrašo ir be šių pareigūnų atlikto išdirbių vertinimo.
18.

2016 m. Institutas paskelbė atvirą kvietimą teikti paraiškas dėl jo lyčių statistikos priemonių ir išteklių priežiūros ir atnaujinimo bendrosios sutarties maksimaliai 1,6 milijono eurų sumai. Kvietimas padalintas į dvi dalis, nenurodant atitinkamų kiekvienos dalies sumų. Vienam konkurso dalyviui uždavus klausimą, Institutas savo svetainėje paaiškino, kad kiekvienos dalies įvertinta maksimali suma yra 800 000 eurų. Tačiau dvi atskiros bendrosios sutartys buvo pasirašytos su tuo pačiu konkurso dalyviu maksimaliai 1,6 milijono eurų sumai dėl kiekvienos dalies ir su galimybe padidinti kiekvienos dalies sumą dar iki 50 %, o tai suteikė Institutui galimybę per ilgiausią (ketverių metų) bendrųjų sutarčių galiojimo laikotarpį pasirašyti konkrečias sutartis sumai iki 4,8 milijono eurų, t. y. triskart didesnei nei skelbime apie pirkimą nurodyta suma. Be to, kainų konkurencija šiame kvietime teikti paraiškas buvo pagrįsta tik dienos tarifais o ne taip pat ir užduotims įvykdyti reikalingu laiku, ir dėl to nebuvo galima nustatyti ir pasirinkti ekonomiškai naudingiausius pasiūlymus ir užtikrinti racionaliausią lėšų panaudojimą. Šie trūkumai galėjo turėti įtakos konkurencijai. 2016 m. mokėjimai iš viso sudarė 87 920 eurų. Institutas, reaguodamas į auditą, pasirašė abiejų bendrųjų sutarčių pakeitimus, tokiu būdu sumažindamas maksimalias kiekvienos sutarties sumas iki 800 000 eurų (su galimybe jas padidinti iki 50 %).