LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.7.2007 
KOM(2007) 371 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
2007 m. ITU Pasaulin ė radijo ryšio konferencija 
(WRC-07) 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. Europinis ir pasaulinis sp ektro politikos aspektas ....................................................... 3 
2. Europos pasirengimas WRC-07................................................................................... 4 3. Su WRC-07 susijusios Bendrijos politikos sritys ........................................................ 5 4. Ateities judrusis ryšys .................................................................................................. 6 5. Kiti prioritetiniai klausimai.......................................................................................... 8 6. Lankstesn ė pasaulinė spektro reguliavimo sistema.................................................... 10 
7. Kitos konferencijos (WRC-11) darbotvark ė.............................................................. 10 
8. Išvados ..................................................................................................................... .. 11 
 
LT 3   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
2007 m. ITU Pasaulin ė radijo ryšio konferencija 
(WRC-07) 
 
(tekstas svarbus EEE) 
1. E UROPINIS IR PASAULINIS SPEKTRO POLITIKOS ASPEKTAS  
Radijo spektras  yra negausus ir vertingas gamtos išteklius , galintis tur ėti didelį visuomenin į 
ir ekonomin į poveikį1 visuose sektoriuose, kuriuose naudojamos beviel ės technologijos, kaip 
antai žiniasklaida, judrusis ryšys, gynyba ir aviacija. Spek tras yra svarbus ekonominis 
veiksnys teikiant beviel ėmis technologijomis pagr įstas viešąsias ir komercines paslaugas, 
atliekant mokslinius tyrimus, kuriant  tarptautinius transporto ir ryši ų tinklus2.  
Spektro suderinimas Eur opoje yra viena pagrindini ų sąlygų, kad būtų baigtas ES bendrosios 
prekių ir paslaug ų rinkos  kūrimas, o platesne prasme suderintu spektru galima skatinti 
tarptautinius prekybos mainus, panaikinant technines kli ūtis prekybai. Veiksmingo radijo 
spektro valdymo klausimai dažnai sprendžiami geriau, kai šalys bendradarbiauja. Tuo bei 
ekonomin ės veiklos verte (bendroji nuo spektro priklausom ų paslaugų vertė ES yra didesn ė 
nei 200 mlrd. EUR, t. y. sudaro nuo 2 % iki 2,5 % Europos metinio BVP) galima paaiškinti, 
kodėl Europai, kaip ekonominei er dvei, yra svarbios tarptautin ės derybos, daran čios įtaką 
radijo spektro naudojimui. 
Pastaraisiais metais nuoseklios Euro pos radijo spektro politikos k ūrimo veikla įgauna pagreit į 
ir paremia bendras politikos sritis, kaip antai informacin ę visuomen ę, aplinkos apsaug ą ir 
transportą. Priėmusi Sprendim ą dėl radijo spektro3, Bendrija pad ėjo pagrindus reguliavimo 
ir politikos sistemai, kad užtikrint ų, jog būtų patenkinti atitinkam ų Bendrijos politikos sri čių 
radijo spektro poreikiai.  
Pagal šią sistemą politikos klausimai Bendrijoje sprendžiami Radijo spektro politikos grup ėje 
(RSPG ), kuri yra Komisijos patariamasis organas. Radijo spektro komitetas ( RSK ) imasi 
atitinkam ų reguliavimo priemoni ų spektro naudojimui visoje Bendrijoje suvienodinti.  
Už spektro koordinavim ą pasaulio mastu atsakinga Tarptautin ė telekomunikacij ų sąjunga 
(ITU), t. y. Jungtini ų Tautų agentūra, kurios uždavinys − palaikyti ir pl ėtoti tarptautin į 
bendradarbiavim ą, siekiant pagerinti ir  racionaliau naudoti vis ų rūšių telekomunikacijas. Kas 
                                                 
1 Neseniai Didžiojoje Britanijoje atliktame tyrime numatoma, kad 2005 m. vienam gyventojui tenkanti 
ekonomin ė nauda, gaunama iš spektro naudojimo, buvo didesn ė nei 1000 EUR, remiantis vartotojo ir 
gamintojo perviršiu.  
2 Kaip pabr ėžiama ES Lisabonos proceso 2 prioritetiniame veiksme, kur į patvirtino Europos Vadov ų 
Taryba 2006 m. pavasario susitikime ir kuriame aiškiai minimas spektro valdymo vaidmuo skatinant 
žinias ir naujoves. 
3 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB.  
 
LT 4   LT trejus ar ketverius metus ITU rengia Pasaulin ę radijo ryšio konferencij ą, kurioje siekiama 
pritaikyti ITU Radijo ryšio reglament ą, tarptautin ę sutartį, kuria koordinuojamas spektro 
naudojimas pasaulio mastu. Kita Pasaulinė radijo ryšio konferencija  (WRC-07), kuriai 
rengtasi kelerius metus, bus surengta Ženevoje 2007 m. spalio 22 d. – lapkri čio 16 d.  
Komisija dalyvauja WRC-07 kaip balsavimo teis ės neturinti ITU sektoriaus nar ė. Turėdama 
tokį statusą Komisija siekia paremti tas bendr ąsias Europos pozicijas, kurios atitinka 
Bendrijos politikos sritis ir yra su joms susijusios.  
Šio komunikato tikslas − pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie Bendrijos politikos 
sritis, kurioms gali tur ėti įtakos WRC-07 rezultatai. Komisija siekia gauti j ų pritarim ą 
siektiniems politikos tikslams ir pozicijai, kurios valstyb ės narės laikysis WRC-07 
konferencijoje. 
2. E UROPOS PASIRENGIMAS WRC-07 
ES valstyb ės narės derasi ITU kaip nepriklausomos nar ės. Praktikoje, prieš prad ėdamos 
pasaulines derybas konsoliduot ų Europos pozicij ų pagrindu („bendri Europos pasi ūlymai“), 
valstybės narės nusprend ė parengti savo technines pozic ijas CEPT asociacijoje, kuri ą sudaro 
47 nacionalin ės spektro ir telekomunikacij ų institucijos. CEPT procese dalyvaujan čios 
administracijos sutinka remti arba bent aktyviai nesider ėti prieš tokias bendras pozicijas. 
CEPT veiksmingai rengia išsamias Europos deryb ų pozicijas, kuri ų reikia tokiose technin ėse 
ir reguliavimo konferencijo se kaip WRC, o valstyb ės narės privalo laikytis įsipareigojim ų, 
prisiimtų EB sutartimi ir acquis communautaire4. Todėl reikia, kad CEPT rengiamos 
techninės pozicijos b ūtų papildytos svarstymais d ėl bendrųjų Bendrijos interes ų, į kuriuos 
reikia atsižvel gti derybose.  
Šiuo tikslu Sprendime d ėl radijo spektro reikalaujama koordinuoti Bendrijos pozicijas ir 
nustatyti bendruosius politikos tikslus  WRC konferencijoje. Valstyb ės narės ir Bendrija 
privalo susitarti d ėl bendrų veiksmų ir glaudžiai bendrad arbiauti viso deryb ų proceso metu, 
kad būtų apsaugotas vieningas tarptautin is atstovavimas Bendrijai.  
Pagal šį įsipareigojim ą Komisija užtikrina politikos metod ų koordinavim ą, pagrįstą prieš 
WRC konferencij ą priimtais Bendrijos politikos tikslais, ir stebi Europos dalyvavim ą procese. 
Todėl ji pateik ė RSPG užduot į parengti patariam ąją nuomonę dėl Bendrijos tiksl ų WRC-07 
konferencijoje5. Rengiant nuomon ę buvo pasiremta viešomis konsultacijomis ir dviem 
viešaisiais seminarais. 
Bendras Europos Komisijos tikslas  WRC procese yra užtikrinti, kad b ūtų priimti 
sprendimai, kuriais remiam os Bendrijos politikos  sritys ir iniciatyvos.  
Kartu su Tarybai pirmininkaujan čia valstybe nare Komisija sieks pad ėti valstyb ėms narėms 
išlaikyti bendras deryb ų pozicijas konferencijos metu. Šiuo tikslu valstyb ės narės turėtų 
                                                 
4 ES valstyb ės narės pateikia bendr ą deklaracij ą, kuri įtraukiama WRC baigiamuosius aktus ir kurioje 
pareiškiama, kad jos taikys konferencijoje priimtus ITU Radijo ryšio reglamento pakeitimus, 
laikydamosi savo įsipareigojim ų, prisiimtų EB sutartimi.  
5 2007 m. vasario 14 d. persvarstyta RSPG nuomon ė dėl WRC-07. 
 
LT 5   LT paremti Komisijos nustatytas bei Tarybos ir Eur opos Parlamento patvirtintas pozicijas, taip 
pat tuos bendruosius Europos pasi ūlymus, kuriais įgyvendinami Bendrijos politikos tikslai. 
Keičiant pozicij ą derybų metu, reik ėtų tinkamai atsižvelgti į pamatinius Bendrijos interesus.  
3. S U WRC-07  SUSIJUSIOS BENDRIJOS POLITIKOS SRITYS  
WRC-07 darbotvark ė turi būti nagrinėjama, atsižvelgiant į galiojančias Bendrijos politikos 
sritis ir principus. Bendri WRC konferen cijoje remtini ES tikslai yra šie: 
• Europos vienos  bendros rinkos  konsolidavimas; 
• techninių kliūčių tarptautinei prekybai  pašalinimas; 
• alternatyvi ų infrastrukt ūros platform ų konkurencijos  skatinimas; 
• inovacijoms  palankių sąlygų kūrimas naujoms technologijoms, įskaitant atvir ųjų 
standartų naudojim ą. 
Šiuo poži ūriu taip pat svarbios tokios sektori ų politikos sritys:  
i2010 – Europos informacin ė visuomen ė 2010 − tai naujas strategi nis planas, kuriame 
nustatomos pla čios politikos kryptys. Juo skatinam a atvira ir konkurencinga skaitmenin ė 
ekonomika ir pabr ėžiamas informacini ų ir ryšių technologij ų (IRT), kaip įtraukties ir 
gyvenimo kokyb ės stimulo, vaidmuo. Iniciatyva i 2010, kuri yra atnaujintos Lisabonos 
partneryst ės augimui ir darbo viet ų kūrimui kertinis akmuo, bus prisid ėta prie integruoto 
požiūrio informacin ės visuomen ės ir garso ir vaizdo žiniaskl aidos politikos srityse ES. Į 
iniciatyvą įtraukta nuostata d ėl ES bendros elektronini ų ryšių reguliavimo sistemos, paremtos 
aiškiais principais ir įsipareigojimais.  
Garso ir vaizdo politika  remiamas socialini ų ir kultūros vertybi ų perdavimas, taigi kalbama 
apie pagrindinius viešuosius inte resus, pavyzdžiui, žodžio laisv ę ir kultūrų įvairovės 
skatinimą. Transliavimo paslaugos ir tinklai reguliuojami bendr ąja EB elektronini ų ryšių 
sistema, o turinio atžvilgiu buvo susitarta d ėl naujos direktyvos (garso  ir vaizdo žiniasklaidos 
paslaugos). 
Mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros ES tikslas − stiprinti technologini ų naujovių 
teikiamą konkurencin į pranašum ą koordinuojant nacionalin ę ir ES politik ą bei skatinant tinkl ų 
kūrimą tarp mokslini ų tyrimų grupių. Bendrijos mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros 
bendrosiomis programomis finansuojamas pastebimas skai čius ikikonkurencini ų mokslini ų 
tyrimų. 
Atsižvelgiant į klimato kait ą, aplinkos apsauga  yra ES politinis priori tetas. Europos politikos 
iniciatyvoms šioje srityje priklauso Pasaulin ės aplinkos ir saugumo steb ėjimo sistema 
(GMES), kuria siekiama suteikti sprendimus priimantiems asmenims Europoje nepriklausomo 
stebėjimo galimyb ę.  
Transporto  politika siekiama Europos  bendrijoje sukurti integruot ą transporto sistem ą, 
apimančią visas transporto r ūšis. Plėtojant šią politiką, įgyvendinama daug priemoni ų, skirtų 
sukurti integruotas transporto sistemas (keli ų, oro, geležinkeli ų ir jūros). 
 
LT 6   LT Kosmosas  yra svarbus ES strateginis išteklius, kuris gali pad ėti įgyvendinti kai kuriuos 
platesnius jos politikos tikslus. Su tuo susi jusioms Bendrijos skatin amoms taikymo sritims 
priklauso palydovinis pla čiajuostis ryšys „skaitmeninei atskir čiai“ įveikti, Žem ės stebėjimo ir 
padėties nustatymo sistemos. 
Nuomonėje dėl WRC-07 RSPG patvirtino bendr ą ES politikos pagrind ą ir patarė Komisijai 
dėl pozicijų, kurių Europa tur ėtų laikytis konkre čiais deryb ų klausimais konferencijoje. 
Komisija apskritai sutinka su RSPG nuomone. Konkre čios pozicijos šiuo atžvilgiu 
paaiškinamos toliau.  
4. A TEITIES JUDRUSIS RYŠYS  
Konferencijoje svarbus d ėmesys bus skiriamas ateities judriojo ryšio sistemoms6. Ruošiantis 
WRC-07 buvo konstatuota aiški b ūtinybė pasauliniu mastu skirti  papildomo spektro šioms 
sistemoms7.  
Siekiant patenkinti š į papildom ą poreikį, yra svarstomos spektro dažni ų juostos, esan čios 
žemiau ir aukš čiau dažnių, šiuo metu naudojam ų judriojo ryšio sistemoms Europoje.  
Komisijos nuomone, b ūtina telkti d ėmesį į tas dažnio juostas, kur ios ilguoju laikotarpiu gali 
skatinti konvergencin ę telekomunikacij ų aplinką. 
4.1. Aukštesni dažniai 
C juosta ( 3,4–4,2 GHz ) galėtų būti parinkta iš aukštesnio dažnio juost ų nei šiuo metu turimas 
spektras judriojo ryšio sistemoms Europoje. Nors ši juosta yra patraukli ateities judriojo ryšio 
sistemoms Europoje, ta čiau ji, kaip magistralinis pla čiajuostis tinklas, pla čiai naudojama 
palydovin ėms paslaugoms. Pirmiausia reik ės surasti techninius sprendimus dažni ų juostai 
padalyti taip, kad b ūtų atsižvelgta į judriojo ryšio poreikius ir kartu tinkamai apsaugoti C 
juostoje veikian čių palydovini ų sistemų interesai palydov ų operatoriams patiriant mažiausias 
sąnaudas. Nusta čius prioritetus juostos dalims , naudojamoms palydovin ėms ir antžemin ėms 
paslaugoms 3,4–4,2 GHz juostoje, b ūtų suteiktos tinkamos ilgalaik ės garantijos, kad veikimui 
šioje dažnio juostoje nebus  nederamai trukdoma. Palydov ų veikimui 3,8–4,2 GHz juostos 
dalyje tur ėtų būti išlaikoma ilgalaik ė pirmenyb ė.  
4.2. UHF juosta  
Žemas dažnis UHF transliavimo juostoje  (470–862 MHz) užtikrina optimalias signalo 
sklidimo charakteristikas apr ėpties ir signalo prasiskverbimo į patalpas poži ūriu. Taigi UHF 
juostoje veikian čių tinklų infrastrukt ūra galėtų būti ekonomiškai efektyvesn ė nei dabartini ų 
sistemų ir galėtų palengvinti judriojo ryšio sistem ų diegimą retai gyvenamuose regionuose ir 
aukštos statybos miest ų vietovėse.  
                                                 
6 WRC-07 bus aptarti spektro reikalavimai vadinamajai "IMT" technologijai, kuriai priskiriama "IMT-
2000", t. y. ITU pripažinta judriosios telefonijos standart ų šeima (paprastai vadinama "3G"), bei " IMT-
Advanced" , kuriai priklauso radijo s ąsajos, paremian čios naująsias IMT-2000 ypatybes. 
7 Vienas pagrindini ų indėlių į ITU analiz ę buvo Europos Komisijai atliktas ateities judriojo ryšio 
paslaugų spektro reikalavim ų tyrimas. 
 
LT 7   LT Komisija nuosekliai pasisak ė už tai, kad Europoje b ūtų siekiama bendro tikslo – didinti 
„papildom ų dažnių“ (angl.  digital dividend) socialin į ir ekonomin į potencial ą, t. y. spektro 
juostas, atlaisvintas per ėjus prie skaitmeninio transl iavimo. Vadinasi, UHF juostos 
naudojimas netur ėtų būti „įšaldytas“ d ėl dabartin ės spektro skyrimo pad ėties, o tur ėtų būti 
įvertintas, atsižvelgiant į naujas galimybes, kurias teikia na ujas ir veiksmingas naudojimas, ir 
prisimenant bendrojo intereso tikslus8. 
Kelios valstyb ės narės jau įgyvendina nacionalines strategijas, kuriomis baigiamos analogin ės 
televizijos transliacijos ir pasinaudojama papildomais dažniais, atsilaisvinan čiais pereinant 
prie skaitmeninio transliavimo. Tod ėl būtina nedelsiant įvertinti galim ą Europos lygiu gautin ą 
pridėtinę vertę. Šiuo tikslu Europos Taryba9 ir Europos Parlamentas aukštu lygmeniu pri ėmė 
politikos deklaracijas10. Radijo spektro politikos grup ė taip pat patar ė Komisijai11 propaguoti 
privalumus, kuriuos teikia lankstesnis šios juostos naudojimas, siekiant prisitaikyti prie ateities technologij ų proveržių ir kintančių rinkos poreiki ų.  
Tuo pat metu b ūtina vienodai reguliuoti vis ą spektrą, naudojam ą elektronini ų ryšių 
paslaugoms, siekiant skatinti konstruktyv ų pramonės bendradarbiavim ą, ypač integruojant 
judriojo ryšio ir daugialyp ės terpės paslaugas, kaip antai mobilioji televizija ir trij ų paslaugų 
(spartusis internetas, televi zija, telefonas) paketai ( angl.  triple play offerings), neatmetant 
tinkamai pagr įstų išimčių garso ir vaizdo politikos reikalavimams, susijusiems su bendruoju 
interesu.  
Kad papildomi dažniai b ūtų naudojami optimaliai, reikia aktyviai šalinti netinkamas 
reguliavimo kli ūtis, trukdan čias UHF juostoje teikti naujoviškas paslaugas. Šiuo metu ITU 
Radijo ryšio reglamentu transliavimo paslaugoms teikiamas aukštesnis reguliavimo statusas („pirminis skyrimas“)
12 UHF juostoje Europoje13. Kadangi WRC-07 svarsto, ar judriojo ryšio 
paslaugoms skirti daugiau spektro, pirmasis žingsnis, siekiant daugiau lankstumo, gal ėtų būti 
šioje konferencijoje ši ų paslaugų statusą prilyginti transliavimo paslaug ų statusui14. 
                                                 
8 Žr. COM(2005) 461. 
9 2006 m. gruodžio 14–15 d. Taryba paragino „ labiau koordinuoti veiksmus, naudojant spektro 
pajėgumus, atsiradusius per ėjus prie skaitmeninio transliavimo “. 
10 2007 m. vasario 14 d. Europos Parlamentas pri ėmė rezoliucij ą, kurioje skelbiama, kad „ dalis atlaisvinto 
spektro b ūtų skirta techniniam suderinimui Europos lygmeniu “, o „ Komisija raginama atsižvelgti į 
atlaisvinto spektro realijas, nustatant radijo spektro politikos ateities krypt į“. Be to, Parlamentas 
paragino Komisij ą užtikrinti, kad b ūtų pakankamai atsižvelgiama į transliacij ų svarbą asmenin ės 
nuomonės laisvės ir nuomoni ų įvairovės požiūriais, kai transliavimo paj ėgumai skirstomi Europos 
lygmeniu. 
11 2007 m. vasario 14 d. RSPG nuomon ė dėl papildom ų dažnių. 
12 ITU radijo ryšio reglamente skiria „pirmin į“ ir „antrin į“ skyrimą. Paslaugos, kurioms taikomas antrinis 
skyrimas, neturi kelti žaling ų trukdžių ir jos turi sutikti su trukdžiais, kuriuos kelia pirminio skyrimo 
paslaugos. Jei vienoje juostoje veikia kelios vienod ą statusą turinčios paslaugos, jos visos turi lygias 
teises, bet pirmenyb ė teikiama anks čiau pradėjusioms veikti paslaugoms. 
13 Formaliai vadinamajame „ITU 1 regione“ Pagal ITU radijo ryšio reglament ą pasaulis skirstomas į tris 
skirtingus „regionus“. 1 regionui priklauso Europa ir Afrika. 
14 GE06 susitarimu, pasirašytu 2006 m. po ITU RRC-06 konferencijos, užtikrinama išsami reguliavimo 
sistema skaitmeninio transliavimo apsaugai nuo žaling ų trukdžių. Komisija taip pat suteik ė CEPT 
oficialų įgaliojimą apsvarstyti techninius klausimus d ėl papildom ų dažnių suderinimo galimybi ų. 
 
LT 8   LT 4.3. Dabartinio judriojo ryšio spektro apsauga 
Ne Europos šalys nuolat paleidžia įvairias palydovines sistemas, naudojan čias 2500–
2690 MHz juostos dalis. Atsižvelgiant į šio spektro naudojim ą Europoje tre čiosios kartos 
judriojo ryšio tinklams artimiausioje ateityje, Europa tur ės pasirūpinti, kad jos interesai b ūtų 
apsaugoti, užtikrinant atitinkam ą apsaugą ir suderinamum ą su palydovin ėmis sistemomis. 
Bendrijos politikos tikslai  
Bendrijai ekonomiškai svarbu, kad judriojo ryšio pramon ė ir toliau tur ėtų prieigą prie 
pakankam ų radijo spektro ištekli ų. Todėl: 
– Europoje dalis 3,4–4,2 GHz juostos tur ėtų būti prieinama judriojo ryšio paslaugoms 
neišimtiniu pagrindu. Tur ėtų būti įgyvendinti tinkami sprendimai, skirti dabartiniams 
palydovų naudotojams šioje juostoje. 
– Padidinus judriojo ryšio paslaug ų UHF juostoje Europoje status ą, atsirastų daugiau 
lankstumo ir b ūtų panaikinti galimi suvaržymai, ateityje optimizuojant šios juostos 
organizavim ą. 
– Turėtų būti dedamos pastangos kuo labiau su mažinti palydovinio ryšio paslaug ų keliamų 
trukdžių pavojų IMT-2000 tinklams, veikiantiems ES 2,5–2,69 GHz juostoje. 
5. K ITI PRIORITETINIAI KLAUSIMAI  
5.1. Pagalba moksliniam spektro naudojimui  
Mokslinis radijo spektro naudojimas turi didel ę visuomenin ę ir ekonomin ę vertę, todėl jį 
būtina remti15. Moksliniam spektro naudojimui priskiriami tiriamieji Žem ės palydovai ( angl.  
Earth Exploration Satellites,  EESS), meteorologiniai pal ydovai ir kosmoso mokslini ų tyrimų 
sistemos, kuriomis pagr įsta ES aplinkos apsaugos, kosmoso ir mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros politika. Dažnai gamtos ar žmogaus  sukeltus fizinius reiškinius galima 
stebėti tik tam tikrais dažniais. Šiuo atveju b ūtina apsaugoti mokslini ų paslaugų veiksming ą 
veikimą, neproporcingai neapribojant kit ų svarbių sektorių. 
Bendrijos politikos tikslai  
EESS yra vienas esmini ų GMES iniciatyvos element ų – Europos įnašas į Visuotin ę žemės 
stebėjimo sistem ų sistemą (GEOSS) – svarbus Bendrijos apli nkos apsaugos poli tikai. Reikia 
remti ir EESS nuolatin ę apsaugą nuo trukdži ų, ir tinkamai pagr įstą papildomo spektro skyrim ą 
mokslo paslaugoms. 
5.2. HF juost ų pertvarkymas 
Aukšto dažnio (HF) arba „trump ųjų bangų“ spektro juostos, kurios yra b ūtinos perduoti radijo 
signalus ilgais at stumais, patiria įvairių vartotojų, ypač radijo transliavimo, aeronautikos, 
                                                 
15 Žr. 2006 m. spalio 25 d. RSPG ataskait ą ir nuomon ę apie spektro naudojim ą mokslo tikslais. 
 
LT 9   LT karinių ir jūros judriojo ryšio tarnyb ų, spaudim ą. Nuodugnus šios juostos svarstymas WRC-07 
konferencijoje gali tur ėti įtakos ES garso ir vaizdo ir transporto politikai.  
Radijo transliacijoms trumposiomis bangomis jau galima pasinaudoti skaitmenini ų 
technologij ų teikiamais privalumais, ir jas reik ėtų paremti pakankamais spektro paj ėgumais. 
Atsiradus naujoms transliavimo paslaugoms, pagr įstoms skaitmenin ėmis technologijomis, 
pavyzdžiui, DRM (skaitmenini ų teisių valdymo sistema), yra galimyb ė vėl naudoti tolim ąjį 
radijo ryš į ir prisidėti prie Europos kult ūros ir poži ūrių sklaidos pasaulyje. Be to, HF spektro 
naudojimas transliavimui pad ės sėkmingai įsisavinti skaitmenines radijo transliacij ų 
technologijas. 
Pagrindini ų HF jūrų paslaugų srityje taip pat palaipsniui pereinama prie skaitmeninio 
perdavimo. WRC-07 tur ėtų laiku nagrin ėti šio sektoriaus poreikius,  kartu užtikr inant tinkam ą 
labai svarbi ų analogini ų paslaugų tęstinumą. 
Bendrijos politikos tikslai  
Turėtų būti paremtas per ėjimas nuo analogini ų prie skaitmenini ų technologij ų transliacij ų 
trumposiomis bangomis ir j ūrų paslaugų srityse atsižvelgiant į jų spektro poreikius HF juostos 
persvarstymo, kuris planuojamas  WRC-07 konferencijoje, metu.  
5.3. B ūsimi aviacijos spektro poreikiai 
Bendro Europos dangaus Europos S ąjungoje k ūrimo tikslas yra pagerinti oro eismo valdym ą 
ir aviacijos saug ą, kad būtų patenkinti vis ų oro erdv ės naudotoj ų poreikiai; jis – bendras 
turtas, kuris turi b ūti valdomas bendrai nepriklausomai nuo nacionalini ų sienų. Su aviacija 
susijusiems Bendrijos politikos interesams priklauso papildom ų skrydžių pajėgumų sukūrimas 
ir oro eismo valdymo veiksmingumo  gerinimas. Kad šie tikslai b ūtų pasiekti, reikia 
koordinuotai įdiegti naujas spektr ą efektyviau naudojan čias technologijas. Pripaž įstama, kad 
neišvengiamai senosios ir naujosios aeronautikos sist emos veiks paraleliai, ta čiau toks 
veikimas turi b ūti minimalus. Aviacijai jau skirtas spektras taip pat tur ėtų būti naudojamas 
kuo efektyviau, laikantis saugumo sumetim ų. 
Bendrijos politikos tikslai  
Aeronautikos telemetrijai bei oro ir žem ės ryšiui, kuriuo perduodami  duomenys ir balsas, 
skirtas pakankamas spektras pad ėtų siekti bendro Europos dangaus tiksl ų, siekiant kuo labiau 
sutrumpinti laikotarp į, kuriuo radijo spektras paraleliai na udojamas senosioms ir naujosioms 
sistemoms. 
5.4. Palydovinis ryšys  
WRC-07 konferencijos metu bus perži ūrėtos ITU su palydovin ėmis sistemomis susijusios 
taisyklės. Pripažįstama, kad palydovinis ryšys yra neatsiejama informacin ės visuomen ės dalis 
ir vienas pagrindini ų ES kosmoso politikos rams čių. Palydovai yra svarbi alternatyvi 
elektronini ų ryšių paslaugų platforma, suteikianti galimyb ę Europos mastu teikti naujas 
paslaugas, įskaitant duomen ų perdavim ą plačiajuosčiu ryšiu, taip pad ėdami įveikti 
„skaitmenin ę atskirtį“ atsirandan čią Europos kaimo ir atokiose vietov ėse. 
Bendrijos politikos tikslai  
 
LT 10   LT Nors ITU vienod ų galimybi ų naudotis spektru ir orbitos ištekliais principai yra esminiai, 
reikėtų užtikrinti, kad pasauline reguliavimo sistema b ūtų remiamos konkre čios pramon ės 
iniciatyvos kurti ir val dyti perspektyvias palydovini o ryšio sistemas. Dabartin ės palydov ų 
registracijos proced ūros turėtų būti supaprastintos, o dabartin ės palydovin ės sistemos tur ėtų 
būti apsaugotos pagal ITU Radijo  ryšio reglamento su palydov ų planavimu susijusias 
nuostatas.  
6. L ANKSTESN Ė PASAULIN Ė SPEKTRO REGULIAVIMO SISTEMA  
Pagal ankstesn ę RSPG nuomon ę šiuo klausimu16, Komisija neseniai pareišk ė savo pozicij ą17, 
kad spektras tur ėtų būti reguliuojamas lanks čiau. 
WRC-07 konferencija suteikia svarbi ą galimybę pasauliniu lygmeniu aptarti b8simo spektro 
valdymo  strategin ę kryptį, svarstant ITU atlikt ų Radijo ryšio reglamento efektyvumo, 
tinkamumo ir poveikio tyrim ų rezultatus atsižvelgiant į technologij ų raidą, siekiant nustatyti 
patobulinim ų galimybes. Tinkamas žingsnis link konkre čios pažangos šiuo klausimu b ūtų jo 
įtraukimas į WRC-11 darbotvark ę. 
Bendrijos politikos tikslai  
Bendrijos interesus geriausiai atitikt ų pasaulinė sistema, kuri pad ėtų pašalinti nereikalingus 
naudojimosi radijo sp ektru reguliavimo apribojimus, taip sustiprinant jo lankst ų ir efektyv ų 
naudojim ą ir skatinant didesn ę įvairių radijo infrastrukt ūrų konkurencij ą. 
7. K ITOS KONFERENCIJOS (WRC-11)  DARBOTVARK Ė  
Kiekvienos Pasaulin ės radijo ryši ų konferencijos metu nustatoma darbotvark ė kitai 
konferencijai. Bendrijai naudinga remti inicia tyvas, kurios yra tiesiogiai susijusios su 
ypatingais ES politikos reikalavimais, kitoms WRC konferencijoms.  
Komisija jau išskyr ė poreikį aptarti pasaulin ės spektro reguliavimo sistemos lankstum ą WRC-
11 konferencijoje (žr. 6 skirsn į). Šiuo poži ūriu galimyb ė paaukštinti fiksuot ųjų paslaugų, 
veikiančių 470–862 MHz juostoje, status ą turėtų būti įtraukta į WRC-11 darbotvark ę18.  
Daugelis WRC sprendim ų turi poveik į ir yra taikomi ilg ą laiką (dažnai 10 −20 metų po 
konferencijos). Tod ėl svarbu užtikrinti, kad darbotvark ėse būtų pakankamai pasiruošiama 
ateičiai, kad jomis b ūtų atsižvelgta į svarbių politikos sri čių ir tendencij ų spektro poreikius. 
Toliau išvardytos svarbios ES politikos sritys, kurios šiuo laikotarpiu gali tapti dar svarbesn ės: 
• Tvarus vystimasis ir klimato kaita:  būtina ypating ą dėmesį skirti pastangoms nustatyti 
šios srities spektro poreikius taikymui ateityje ir užtikrinti, kad į poreikį būtų laiku 
atsižvelgta ITU veikloje. 
                                                 
16 2005 m. lapkri čio 23 d. RSPG nuomon ė dėl WAPECS. 
17 Žr. COM(2007) 50.  
18 Laikantis pirminio paskyrimo, kur į 1 regione suteikia WRC-07, judriojo ryšio paslaugoms šioje 
juostoje. 
 
LT 11   LT • Europiniai tinklai ir paslaugos  transporto ir elektronini ų ryšių srityje: pavyzdžiui, gali 
reikėti daugiau spektro kitos kartos Europos oro eismo valdymo sistemai19, o WRC-11 
dienotvark ėje reikėtų atsižvelgti į šią sistemą bei į nepilotuojamas oro transporto priemones 
ir aeronautikos palydovines sistemas. 
• „Skaitmenin ės atskirties“ įveikimas , ypač kaimo vietov ėse, vyresnio amžiaus žmoni ų ir 
neįgaliųjų grupėse ir kitose nepalankioje pad ėtyje esan čiose bendruomen ėse. Būtina 
pagalvoti apie spektro skyrim ą palydoviniams ryšiams bei medicinos ir pagalbines 
technologijas paremian čius prietaisus.  
Ruošdamasi WRC-11 konferencijai, Komisija dirbs su atitinkamomis suinteresuotomis 
šalimis, kad nustatyt ų konkrečius spektro poreikius tose politikos srityse, kurias reik ės 
paremti konferencijoje. 
Bendrijos politikos tikslai  
2011 m. WRC konferencijos darbotvark ė turi būti pakankamai lanksti, kad b ūtų atsižvelgta į 
bet kokius svarbi ų Bendrijos politikos sri čių, pavyzdžiui bendro Europo s dangaus ir tvaraus 
vystimosi, spektro poreikius. Kad b ūtų pasiekta daugiau pažangos bendro spektro lankstumo 
atžvilgiu, j į taip pat reik ėtų įtraukti į darbotvark ę specialiu punktu.  
8. I ŠVADOS  
Komisija kreipiasi į Europos Parlament ą ir Taryb ą prašydama pritarti Bendrijos tikslams, 
nustatytiems šiame komunikate, kuriais prisidedama prie s ėkmingo svarbi ų Bendrijos 
politikos sri čių įgyvendinimo, ir ypa č valstybių narių veiksmams konferencijos metu: 
• atsižvelgimas į judriojo ryšio sistem ų spektro poreikius: 
– šiuo tikslu neišimtiniu pagrindu paskirti 3,4–3,8 GHz dažnio juost ą; 
– paaukštinti judriojo ryšio pa slaugos UHF juostoje teisin į statusą; 
– apsaugoti 2,6 GHz juost ą trečiosios kartos judriajam ryšiui; 
• veiksmingos Žem ės tiriamųjų ir kitų mokslini ų paslaugų apsaugos nuo žaling ų 
trikdžių užtikrinimas; 
• skaitmeninio radijo transliavimo ir j ūrų paslaugų HF juostoje b ūtinų spektro 
poreikių tenkinimas; 
• reguliavimo sistemos stiprinimas tikrosioms palydovin ėms sistemoms paremti; 
• pakankamo spektro aeronautikos telemetrijai bei oro ir žem ės ryšiui, kuriuo 
perduodami duomenys ir balsas, suteikimas; 
• Bendrijos politikos sritis paremian čių veiksmų rengimas atsižvelgiant į kitą WRC 
konferencij ą, kuri turi įvykti 2011 m. 
                                                 
19 Žr. COM(2007) 103.  
 
LT 12   LT Po WRC-07 Komisija praneš apie konferencijos rezultatus , susijusius su Bendrijos politikos 
sritimis, ir apie pasiruošim ą kitai konferencijai, kuri turi įvykti 2011 m.. Be to, Komisija 
nedelsdama įgyvendins esminius WRC-07 konferencijos rezultatus  atitinkamomis 
Europos Bendrijos priemon ėmis.