Europos Parlamento rezoliucija dėl saugumo tyrimų tolesnių žingsnių (2004/2171(INI))



Oficialusis leidinys 133 E , 08/06/2006 p. 0135 - 0140



P6_TA(2005)0259 Saugumo tyrimai Europos Parlamento rezoliucija dėl saugumo tyrimų tolesnių žingsnių (2004/2171(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, pasirašytą Romoje 2004 m. spalio 29 d., - atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją pavadinimu "Saugi Europa geresniame pasaulyje", patvirtintą Europos Vadovų Tarybos 2003 m. gruodžio 12 d., - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu "Saugumo tyrimai. Tolesni žingsniai" (KOM(2004)0590) ir į ankstesnius Komisijos komunikatus (KOM(2003)0113 ir KOM(2004)0072), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui pavadinimu "Mūsu bendros ateities kūrimas, išsiplėtusios Europos Sąįjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007-2013 m." (KOM(2004)0101), taip pat į Komisijos komunikatą pavadinimu "Mokslas ir technologijos - kelias į Europos ateitį - Europos Sąįjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės" (KOM(2004)0353), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl teroristų finansavimo prevencijos ir kovos su juo priemonėms, kuriomis siekiama pagerinti ketimąįsi informacija, padidinti skaidrumą ir sustiprinti finansinių operacijų atsekamumą (KOM(2004)0700), "Parengtis ir padarinių valdymas kovojant su terorizmu" (KOM(2004)0701) ir "Teroristinių išpuolių prevencija, parengtis jiems ir reagavimas" (KOM(2004)0698), - atsižvelgdamas į 1997 m. gegužės 15 d. [1], 1999 m. sausio 28 d. [2] ir 2002 m. balandžio 10 d. [3] EP rezoliucijas dėl Europos pramonės, susijusios su gynyba, - atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 30 d. EP rezoliuciją dėl bendros Europos saugumo ir gynybos politikos sukūrimo po Kelno ir Helsinkio [4], - atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 10 d. EP rezoliuciją dėl naujos Europos saugumo ir gynybos architektūros - prioritetus ir trūkumus [5], - atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 20 d. EP rezoliuciją dėl ES gynybos aprūpinimo politikos [6], - atsižvelgdamas į pasiūlymą Europos gynybos Baltajai knygai, pristatytą ES Saugumo studijų instituto 2004 m. gegužės mėn., - atsižvelgdamas į pranešimą dėl žmogaus saugumo doktrinos Europai, pristatytą ES vyriausiajam Bendrosios užsienio ir saugumo politikos įgaliotiniui 2004 m. rugsėjo 15 d., - atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 15 d. Asmenybių grupės saugumo tyrimų srityje pranešimą pavadinimu "Tyrimai saugiai Europai", - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0103/2005), A. kadangi po pastarųjų geopolitinių, socialinių ir technologinių pokyčių ir pastarųjų pasaulio įvykių, tokių kaip 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristų išpuoliai JAV ir 2004 m. kovo 11 d. Madride, saugumas tapo daug skubesnis klausimas, ir kadangi ES valstybės narės turėtų būti geriau pasiruošusios susidoroti su naujomis grėsmėmis saugumui, efektyviau panaudodamos savo patyrimą, B. kadangi ES plėtra iki dvidešimt penkių valstybių narių sukuria naujus saugumo iššūkius naujajai Europai, dabar besiribojančiai su labiau pažeidžiamais regionais, C. kadangi šios naujos grėsmės naudojasi naujomis technologijomis, nepaiso valstybių sienų, išnaudoja tradicinį modernios, aukštomis technologijomis besiremiančios ir demokratinės Europos visuomenės atvirumu ir skaidrumu, ir kenkia valstybių narių saugumui tiek iš išorės, tiek iš ES vidaus, todėl vis sunkiau atskirti vidaus ir išorės saugumą, D. kadangi Europos Sąjunga turi sugebėti užtikrinti savo piliečių apsaugą, prisidėti prie Europos žemyno ir kaimyninių teritorijų stabilumo, taikos ir tarptautinio saugumo išsaugojimo pagal Jungtinių Tautų Chartijos principus ir Bendros užsienio ir saugumo politikos tikslus, E. kadangi sudėtinga užtikrinti tinkamą saugumo ir gynybos politiką ir saugesnę Europą be technologiškai pažangių priemonių ir pajėgumų, kuriuose naudojamasi naujausiomis technologijomis, kad iki minimumo būtų sumažintos grėsmės saugumui, F. kadangi, nepaisant ES potencialo saugumo technologijų tyrimų ir vystymo srityje, nėra specialios saugumo tyrimų struktūros ES lygiu, o žymus saugumo tyrimų sistemų ir infrastruktūros susiskaldymas bei dubliavimasis sukelia dideles kliūtis ekonomiškiems sprendimams, G. kadangi bendros Jungtinių Valstijų 2005-iųjų investicijos į nacionalinį saugumą yra vidutiniškai keturis kartus didesnės nei Europoje, ir šios investicijos, į kurias neįtraukti JAV Gynybos departamento finansuojami dvejopo naudojimo technologijų tyrimai, yra paskirstytos keletui JAV departamentų, taip atspindint platų požiūrį į saugumo tyrimus, H. kadangi investicijos į tyrimus ir vystymą valstybių narių gynybos sektoriuje yra maždaug penkis kartus mažesnės negu atitinkamos JAV investicijos, ir dėl to didėja ES pažeidžiamumas ir priklausomybė šioje srityje, I. kadangi vis labiau nyksta ribos tarp civilinių ir karinių tyrimų, J. kadangi saugumo tyrimai galėtų įgauti strateginį vaidmenį didinant Europos pramoninį konkurencingumą ir stiprinant jos mokslinę ir technologinę bazę, kaip numatyta Lisabonos ir Barselonos tiksluose, 1. sveikina Komisijos pasiūlymą dėl Europos saugumo tyrimų programos (ESTP); pabrėžia poreikį parengti geros struktūros ir efektyvią saugumo tyrimų programą Sąjungos lygiu, kad būtų atsakoma į dabartinius ir ateities saugumo iššūkius ir aiškiai apibrėžtus Europos reikalavimus, didinti Europos piliečių apsaugą ir saugumą ir užtikrinti Europos patikimumą ir veiksmingumą ESGP operacijose, tuo pat metu prisidedant prie Europos ekonomikos augimo ir konkurencingumo; 2. mano, kad efektyvi saugumo tyrimų programa turėtų būti paremta koordinuotų nuorodų struktūra, apimančia atitinkamas saugumo tyrimais suinteresuotas šalis ir tinkamą bei racionaliai skirstomą finansavimą, ir turi remtis esama Bendrijos bendrų tyrimų projektų valdymo patirtimi; 3. pabrėžia, kad visi saugumo tyrimų aspektai yra visuomeninės svarbos, ir atitinkamai ragina, kad šios srities programos ir projektai būtų kuriami suteikiant jiems pakankamą stabilumą ir kad skiriamos lėšos būtų susietos su BVP tendencijomis, siekiant užtikrinti ilgiausią galimą tęstinumą laike ir geriausius rezultatus; Dėl Europos saugumo tyrimų programos ir jos finansavimo 4. pažymi Komisijos pasiūlymą sukurti ESTP kaip dalį 7-osios ES tyrimų pagrindų programos; pabrėžia, kad rengiant ESTP reikėtų atsižvelgti į ypatingą saugumo tyrimų pobūdį ir į specifinius elementus, pavyzdžiui, taisykles, taikomas intelektinės nuosavybės teisėms, įslaptintos informacijos tvarkymui, saugomos informacijos apsaugai ir technologijos perkėlimui; pabrėžia, kad ESTP veikla turėtų būti pagrįsta bendro sprendimo priėmimo procedūra; 5. ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad 29 straipsniu buvo įsteigta duomenų apsaugos darbo grupė, turinti patarti Komisijai dėl visų Bendrijos priemonių, susijusių su fizinių asmenų teisėmis ir laisvėmis asmeninių duomenų apdorojimo ir privatumo atžvilgiu; 6. skatina Tarybą ir Komisiją, bendradarbiaujant su Europos Parlamentu, prieš teikiant bet kokį finansavimą tyrimams jų atitinkamoms įstaigoms, aiškiai nustatyti tikslus ir prioritetus, kurių turi būti siekiama saugumo tyrimų srityje ir koks vaidmuo turi būti skiriamas kiekviename etape valstybėms narėms ir su tuo susijusioms Europos agentūroms; 7. ragina Tarybą ir Komisiją, vadovaujantis esama programų struktūra, nustatyti prioritetus įgyvendinant Hagos programą dėl kovos su terorizmu vidaus saugumo atveju ir Europos saugumo strategiją išorės saugumo atveju; 8. rekomenduoja, kad į būsimos ESTP prioritetus būtų įtraukta kova su terorizmu, teritorijų stebėsena, civilinė gynyba, Sąjungos išorės sienų kontrolė ir kitos sritys, kuriose Bendrijos veiksmai gali sukurti pridedamąją vertę nesukeldami valstybių narių kompetencijų konflikto; 9. mano, kad vienas pagrindinių programos tikslų turėtų būti Sąjungos išorės sienų apsauga bei itin svarbios infrastruktūros, pvz., transeuropinių tinklų ir branduolinių jėgainių, apsauga; 10. ragina Komisiją pasitelkti patirtį, įgytą pirmojo kvietimo teikti paraiškas per parengiamosios veiklos etapą metu, kad būtų nustatytos prioritetinės sritys; mano, kad didesnį dėmesį reikia skirti tyrimams saugumo tyrimų viešojo pripažinimo ir slaptų duomenų tvarkymo srityse, kad valstybės narės galėtų intensyviau keistis tokiais duomenimis; 11. mano, kad Europos ESTP turėtų būti konkrečiai, bet ne išskirtinai nukreipta į tyrimus ir technologines sritis, sukuriančias bendrą pridėtinę vertę, kad galėtų sėkmingai numatyti, stebėti ir sušvelninti naujus saugumo iššūkius, kurie susiję su bioterorizmu, kibernetiniais nusikaltimais ir bet kokiomis kitomis modernaus organizuoto nusikalstamumo formomis, sėkmingai vykdyti ES saugumo misijas ir mažinti karinių ir civilinių aukų skaičių; 12. reikalauja, kad ruošiant saugumo tyrimų programą būtų reguliariai ir išsamiai analizuojami su saugumu susiję poreikiai, kad galima būtų apibrėžti pagrindinius technologinius ir netechnologinius instrumentus, reikalingus kintančiam saugumui po šaltojo karo užtikrinti; 13. pritaria, kad be technologijų skatinamų tyrimų reikėtų sutelkti dėmesį į bendrą modeliavimo vystymą ir žvalgybinius pajėgumus pavojaus atveju naudojantis kiekvienos valstybės narės sąlyginiu pranašumu; 14. nurodo, kad kai kuriais atvejais siūlomuose projektuose bus dvigubas apsaugos ir saugumo aspektas ir kad šios sąvokos turi būti glaudžiai susietos; pabrėžia, jog būtų neproduktyvu reikalauti, kad tyrimai pagal ESTP apimtų tik apsaugos aspektus; todėl siūlo labiau integruotą požiūrį ir glaudžią koordinaciją tarp ESTP ir kitų tyrimų 7-osios ES tyrimų pagrindų programos pagrindu; rekomenduoja, kad ESTP kaip įmanoma aiškiau atskirtų karinius ir nekarinius tyrimus; 15. mano, kad Komisijos pranešime pabrėžiami technologijų tyrimai; prašo rasti pusiausvyrą tarp gamtos mokslų ir technologijų tyrimų bei kitų mokslo šakų, ypač politikos, socialinių ir humanitarinių mokslų; 16. mano, kad siekiant panaikinti spragą tarp tyrimų ir jų taikymo realiame gyvenime ir priversti technologijų pažangą tarnauti kasdieniam naudojimui, kuo daugiau dėmesio reikėtų skirti operacijų tyrimams, sistemų analizei ir modeliavimui; 17. nurodo, kad norint įveikti esmines valstybių narių silpnybes ir nesėkmes C4ISR sistemų srityje (valdymas, kontrolė, komunikacijos, duomenų apdorojimas, žvalgyba, sekimas ir žvalgymas), didesnę pažangą reikėtų daryti sensorinių sistemų, biotechnologijų, erdvės ir IT technologijų tyrimuose; 18. pažymi, kad oro erdvės naudojimas ir paslaugos tokiose srityse kaip globalus išdėstymas, globalus stebėjimas ir duomenų rinkimas gali turėti ypatingą reikšmę ir turi būti pabrėžiamos ESTP; 19. ragina Komisiją remtis Asmenybių grupės saugumo tyrimų srityje paskelbta ataskaita "Tyrimai saugiai Europai" ir galutiniu kosmoso ir saugumo ekspertų grupės pranešimu, įtraukti nacionalines su palydovais susijusias iniciatyvas į bendradarbiavimą saugumo tyrimų srityje, kuris yra reikalingas norint maksimaliai padidinti civilinių ir karinių sistemų bei dvejopo naudojimo sistemų pajėgumus ir patenkinti Sąjungos poreikius ir reikalavimus; 20. pripažįsta, kad reikės papildomo ir tinkamesnio finansavimo pradedant vykdyti nuoseklią ir efektyvią saugumo tyrimų programą; todėl mano, kad 1000 milijonų eurų per metus finansavimą, pasiūlytą Asmenybių grupės pranešime, galima pasiekti pasinaudojant Mokslinių tyrimų pagrindų programos ir alternatyvių šaltinių finansavimu; 21. laikosi požiūrio, kad paraleliai tokiam finansavimui Sąjunga turėtų racionaliau ir efektyviau naudoti esamus išteklius ir pašalinti esamą išlaidų fragmentaciją; 22. tačiau pabrėžia, kad išaugusios investicijos į saugumo tyrimus neturėtų mažinti finansavimo civilinių tyrimų reikmėms; 23. ragina Tarybą ir Komisiją išnagrinėti subalansuoto išlaidų iš papildomų šaltinių pasidalijimo sistemą, numatyti daugiau lėšų nei numatyta Bendrijos tyrimų plane, siekiant užtikrinti, kad su tyrimais susijusių išlaidų našta atitiktų atskirų valstybių narių ekonominį pajėgumą atsižvelgiant į BVP procentinę išraišką, bei prisiimti ilgamečius įsipareigojimus, leidžiančius užtikrinti programos patikimumą; Konsultavimasis ir bendradarbiavimas su suinteresuotomis šalimis 24. sveikina siūlymą įkurti Europos saugumo tyrimų konsultavimo tarybą (ESTKT); mano, kad, trūkstant aiškaus politikos suformulavimo, reikia aiškesnės informacijos apie tai, ar konsultavimo taryba bus pakankamai pasirengusi efektyviai patarti apie saugumo tyrimų turinį ir spręsti su programomis susijusias vykdymo problemas; pabrėžia, jog Europos Parlamentą ESTKT turėtų atstovauti penki nariai, tarp jų atsakingų komitetų (Užsienio reikalų komiteto, Saugumo ir gynybos pakomitečio, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto) pirmininkai ar jų atstovai; 25. pabrėžia konsultavimosi ir bendradarbiavimo ESTKT su ekspertais iš visų saugumo tyrimų entuziastų grupių teikiamą pridėtinę vertę; tačiau ragina labiau įtraukti pramonininkus, tyrimų rėmėjus ir viešuosius bei privačius vartotojus, mokslinių turimų institutus, valstybės institucijas ir pilietinių laisvių organizacijų atstovus; 26. prašo, kad ESTKT veikla ir darbo metodai būtų aiškinami ir stebimi Europos Parlamento; 27. pabrėžia, kad Europos saugumo tyrimų konsultavimo tarybos įsteigimas neturėtų dubliuoti kokių nors saugumo tyrimų struktūrų; 28. mano, kad siekiant išvengti didelių išlaidų, susidarančių dėl esamų saugumo struktūrų ir programų fragmentacijos ir dubliavimosi, reikėtų paskatinti didesnį ir glaudesnį bendradarbiavimą tarp Europos saugumo tyrimų veiksmų ir valstybių narių dedamų pastangų bei kitos ES tiriamosios veiklos ir kitų tarptautinių organizacijų, atsakingų už globalius ar regioninius saugumo aspektus; 29. rekomenduoja, kad transatlantinių santykių struktūroje Europos saugumo tyrimuose būtų dedamos pastangos išvengti dubliavimosi ir užtikrinti, kad veiksmai papildytų vieni kitus, tuo pačiu gerbiant Sąjungos tyrimų išskirtinumą šioje srityje; tačiau pabrėžia, kad Sąjungos saugumo tyrimams skirtas biudžetas turi būti naudojamas ES bendrovių interesams plėtoti; Institucinė aplinka 30. reikalauja, kad Europos Parlamentas būtų įtrauktas į Europos saugumo tyrimų veiklą: kad jį ne tik reguliariai informuotų apie pažangą, bet visų pirma kad su juo būtų iš anksto konsultuojamasi apie planuojamos programos įgyvendinimą; 31. ragina Komisiją neatidėliojant pateikti Europos Parlamentui strateginių veiksmų gaires, principų įgyvendinimo ir mechanizmų įdiegimo klausimais gautus patarimus, specifinius pasiūlymus dėl dalyvavimo, kontraktų rūšis ir finansinius instrumentus, reikalingus ESTP sričių tyrimų veiklai vykdyti, bei būtinus intelektinės nuosavybės ir technologijų perdavimo nuostatus, parengtus drauge su ESTKT; 32. ragina atsakingąjį Komisijos narį prieš įgyvendinant ESTP pateikti pranešimą Užsienio reikalų komitetui ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui; 33. reikalauja nuoseklesnio politinio ir institucinio pagrindo skatinti bendradarbiavimą ir efektyvų koordinavimą tarp ESTP, naujosios Europos gynimo agentūros (EGA) ir kitų atitinkamų Sąjungos politikų, susijusių su saugumo ir gynybos aspektais; 34. mano, kad naujosios EGA veikla, ypač saugumo tyrimų veiksmuose ir darbiniuose santykiuose su ESTP, turi būti tiksliau ir detaliau apibrėžta; 35. ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti veiksmingą ir efektyvų ryšį tarp ESTP ir EGA, kad būtų išvengta bet kokio dubliavimosi mokslinių turimų ir technologijos srityje; 36. ragina Komisiją, siekiant išvengti projektų, nesuderinamų su politiniais prioritetais arba įsipareigojimais viešųjų interesų ar privataus gyvenimo apsaugos srityje, arba su žmogaus teisių, piliečių laisvių ar privataus gyvenimo apsauga, finansavimo, atsižvelgti į saugumo tyrimų "viešąjį interesą", tiek Europos Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu; pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti skaidrumą sudarant sutartis; 37. prašo optimaliai išnaudoti sąveikos tarp gynybos ir civilinių tyrimų galimybes integruojant taikymą ir technologijų perkėlimą abiejuose sektoriuose; kartu ragina aiškiau apibrėžti specialias priemones, kurios galėtų padėti įveikti tam tikras su saugumu susijusių tyrimų problemas; Europos saugumo tyrimų programos valdymas 38. mano, jog siekiant garantuoti efektyvų ESTP valdymą, svarbų vaidmenį turėtų atlikti per parengiamuosius veiksmus įgyta patirtis apie finansavimo mechanizmus, metodus ir institucinę aplinką; 39. reikalauja, kad valdant ESTP turėtų būti pabrėžiama sąveikos ir sujungiamumo teikiama pridėtinė vertė, leidžianti pagerinti tarptautinį bendradarbiavimą, išvengti nereikalingo dubliavimosi ir padidinti Sąjungos pastangų nuoseklumą; 40. kategoriškai pasisako už stiprios bendros tyrimų ir vystymo infrastruktūros kūrimą, bendradarbiavimo tarp visos Sąjungos laboratorijų skatinimą ir žmogiškųjų išteklių tyrimams ir vystymui ugdymą, darant Europą patrauklesne vieta gabiems šios srities tyrėjams; 41. reikalauja skatinti sistemingą bendradarbiavimą ir ieškoti galimybių sujungti pramoninkų ir tyrėjų pajėgumus, siekiant padidinti Europos novatoriškumo rodiklį, kad šis taptų aukščiausias pasaulyje; 42. mano, jog ESTP turėtų būti suderinta su atviros, integruotos ir konkurencingos Europos gynybos rinkos kūrimu ir inovacijomis pagrįstų mechanizmų, sukuriančių Europos pramonei galimybes įgauti lyginamąjį pranašumą pasaulinėse rinkose, įdiegimu; pabrėžia sutarčių sudarymo skaidrumo svarbumą; 43. pabrėžia naudą, kurią konkurencingesnė Europos saugumo pramonė, paremta esamais gynybos pramonės ir kitų su naujųjų technologijų infrastruktūromis susijusių specializuotų sričių pajėgumais, galėtų suteikti stiprinant visos Europos ekonomikos augimą ir konkurencingumą, bei pabrėžia teigiamus padarinius Europos Sąjungos visuomenei; 44. pabrėžia, kad ES iniciatyvos saugumo tyrimų srityje neturi susilpninti Sąjungos principų ir vertybių, susijusių su žmogaus teisėmis, demokratinėmis teisėmis, politinėmis laisvėmis, pilietinėmis laisvėmis ir etika; * * * 45. paveda EP Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui. [1] OL C 167, 1997 6 2, p. 137. [2] OL C 128, 1999 5 7, p. 86. [3] OL C 127 E, 2003 5 29, p. 582. [4] OL C 228, 2001 8 13, p. 173. [5] OL C 64 E, 2004 3 12, p. 599. [6] OL C 87 E, 2004 4 7, p. 518. --------------------------------------------------