Europos regionų komiteto nuomonė „2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“

(2022/C 270/02)

Pranešėjas Sergio Caci (IT / EPP), Montalto di Kastro savivaldybės meras Pamatinis dokumentas Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ COM(2021) 323 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

1. palankiai vertina Europos Komisijos 2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginę programą (toliau – nauja ES strateginė programa), kuria siekiama apsaugoti darbuotojų sveikatą ir iki 2030 m. sumažinti su darbu susijusių mirčių skaičių (vadinamoji nulinio mirčių skaičiaus vizija), kartu užtikrinti saugesnę darbo aplinką ir atsižvelgti į naujus, visų pirma kylančius dėl COVID-19 pandemijos (bet ne vien dėl jos), poreikius; be to, mano, kad būtent strategija, o ne strateginė programa, duotų stipresnį politinį signalą dėl numatytų tikslų ir siūlomų veiksmų jiems pasiekti;

2. yra įsitikinęs, kad Europos Sąjungos pasiūlyta darbuotojų saugos ir sveikatos (toliau – DSS) politinė programa iki šiol leido labai pakelti DSS standartus visoje ES. Programoje pabrėžiama, kad nulinio mirčių skaičiaus tikslas ir ES siekiai yra teisingi sprendimai, tačiau reikėtų veiksmingiau įtraukti visų kategorijų darbuotojus, o tai svarstomame pasiūlyme dar nepadaryta;

3. pabrėžia, kad ES turi atlikti savo vaidmenį nustatant bendrą strateginę kryptį šioje srityje. Tokį poreikį aiškiai parodė ir tyrimai, ir apčiuopiami pastarųjų dešimtmečių pasiekimai. DSS teisės aktuose pabrėžiama, kad ES ir valstybių narių, taip pat kitų subjektų (pvz., socialinių partnerių ir įvairių skirtingo valdymo lygmens suinteresuotųjų subjektų) veiksmai gali turėti teigiamą ir tiesioginį poveikį profesiniam gyvenimui tiek sveikatos, tiek saugos požiūriu;

4. visiškai pritaria trims kompleksiniams strateginės programos tikslams, kuriuos Europos Komisija nustatė rengdama ateinančių penkerių metų ES strategiją: numatyti ir valdyti pokyčius darbo pasaulyje po pandemijos, kuriuos lemia žalioji, skaitmeninė ir demografinė pertvarkos, gerinti nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų prevenciją ir, galiausiai, gerinti pasirengimą galimoms sveikatos krizėms ateityje;

5. palankiai vertina tai, kad Komisija, siekdama savo tikslų, ketina persvarstyti Darbo vietų direktyvos ir Direktyvos dėl displėjaus ekrano įrenginių nuostatas, atnaujinti ES taisykles dėl pavojingų cheminių medžiagų kovai su vėžiu, reprodukcinėmis ir kvėpavimo takų ligomis sustiprinti, taip pat atnaujinti apsaugines ribines vertes, susijusias asbestu ir švinu;

6. be to, rekomenduoja Komisijai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais kuo greičiau parengti ir įgyvendinti ES masto iniciatyvą, skirtą psichikos sveikatos darbe klausimams, siekiant įvertinti su tuo susijusias problemas. Iniciatyvą, prireikus ir kaip įkvėpimo šaltinį, turėtų būti galima taikyti tam tikrose valstybėse narėse, sektoriuose ar darbo vietose;

7. atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytus du punktus, yra įsitikinęs, kad juose pateiktos nuostatos turėtų būti taikomos visų kategorijų darbuotojams, įskaitant tuos, kuriems ši strateginė programa šiuo metu netaikoma;

8. atkreipia dėmesį į iššūkį, kuris kyla darbuotojų sveikatai ir saugai dėl darbo jėgos senėjimo; būtina laikytis principo, kad darbo vietos turi būti pritaikytos prie žmonių poreikių ir taip būtų siekiama užtikrinti įtraukų visų amžiaus grupių darbuotojų profesinį gyvenimą;

9. teigiamai vertina tai, kad, remdamasi COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi, Europos Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su visuomenės sveikatos subjektais, ketina parengti ekstremalių situacijų procedūras ir gaires, kaip greitai diegti, įgyvendinti ir stebėti priemones ateityje galimų sveikatos krizių atveju;

10. apgailestauja, kad, nors visos valstybės narės iki šiol bent iš dalies integravo ES strateginės programos turinį ir dvasią į savo nacionalines sistemas, nė vienoje iš jų programa nėra įgyvendinama visapusiškai. Tokią padėtį lėmė tai, kad kai kurios šalys nepersvarstė ir neatnaujino savo nacionalinių DSS strategijų, kad jas visiškai suderintų su 2014–2020 m. ES strategine programa ir, kaip pabrėžė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA), to priežastis yra netinkamai sudarytas tvarkaraštis arba gana prasti rezultatai įgyvendinant pagrindinius tikslus, pavyzdžiui, susijusius su senėjančia darbo jėga, procedūrų supaprastinimu ir veiksmingesniu bei savalaikiškesniu teisės aktų įgyvendinimu;

DSS ir prevencijos kultūra

11. pabrėžia, kad per pastaruosius keturiasdešimt metų nelaimingų atsitikimų darbe skaičius sumažėjo dėl trijų veiksnių: mokslo ir technologijų pasiekimų, DSS teisės aktų ir DSS valdymo sistemų; todėl mano, kad Europos ir nacionalinių teisės aktų leidėjai kartu su socialiniais partneriais rengdami, priimdami ir įgyvendindami strategiją, turi skirti dėmesį tvirtai prevencijos kultūrai, kaip pagrindiniam būdui siekti nulinio mirčių skaičiaus tikslo bendram darbuotojų ir įmonių labui; pabrėžia, koks svarbus yra socialinis dialogas ir visų suinteresuotųjų subjektų – vyriausybių ir administracijų, darbdavių ir darbuotojų – dalyvavimas ir bendradarbiavimas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu įgyvendinant prevencijos politiką;

12. atkreipia dėmesį į Tarptautinės socialinės apsaugos asociacijos (ISSA) tyrimą ( 1 ) , iš kurio matyti, kad investicijos į gerą DSS strategiją ir rizikos darbo vietoje mažinimą gali įmonėms užtikrinti 2,2 EUR grąžą už kiekvieną vienam darbuotojui per metus išleistą eurą. Taip pat reikėtų nepamiršti daugybės prarandamų darbo valandų, psichologinės aplinkos darbo vietoje blogėjimo ir su tuo susijusio poveikio našumui bei įmonių konkurencingumui;

13. pritaria Europos Komisijai, kad prastas prevencijos principų laikymasis taip pat yra bloga reklama įmonėms, kurioje yra įvykusių nelaimingų atsitikimų, o tai turi rimtų pasekmių jų reputacijai ir darbuotojų darbo perspektyvoms;

14. rekomenduoja darbdaviams įmonėse integruoti profesinės rizikos prevencijos priemones taikant vidaus valdymo modelius, pasitelkiant tam paskirtus darbuotojus ir prevencijos tarnybas, taip pat skatinti darbuotojų mokymą prevencijos klausimais;

DSS ir žalioji, skaitmeninė ir demografinė pertvarka

15. pabrėžia, kad technologijų pažanga keičia darbo vietų pobūdį; todėl teigiamai vertina tai, kad ES pateikia naujausius pasiūlymus atsižvelgdama technologijas darbo vietose, kaip nurodyta Komisijos apibrėžtame pirmajame naujosios ES strateginės programos tiksle;

16. mano, kad nors pasiūlymas nustatyti suderintas dirbtinio intelekto (DI) taisykles yra teigiamas žingsnis, juo taip pat turėtų būti sprendžiamos problemos, kurios gali kilti sveikai ir saugiai aplinkai darbo vietoje;

17. pritaria baltosios knygos dėl dirbtinio intelekto ( 2 ) teiginiui, kad darbuotojai ir darbdaviai tiesiogiai naudosis DI sistemų projektavimo ir prietaikų rezultatais ir kad socialinių partnerių įtraukimas bus esminis veiksnys užtikrinant į žmogų orientuotą požiūrį į DI darbe;

18. todėl pakartoja DSS klausimo svarbą, kaip jau nurodyta RK nuomonėje dėl baltosios knygos „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ ( 3 ) , kad DI technologijų naudojimas yra taip pat labai svarbus darbo sąlygoms ir darbuotojų gerovei; atsižvelgdamas į tai, pritaria Europos socialinių partnerių raginimui kuo labiau sumažinti duomenų kiekį ir užtikrinti skaidrumą, taip pat nustatyti aiškias asmens duomenų tvarkymo taisykles, kad būtų sumažinta privatumą pažeidžiančios stebėsenos ir netinkamo asmens duomenų naudojimo rizika, siekiant užtikrinti pagarbą žmogaus orumui;

19. taip pat pakartoja, kad itin svarbu sudaryti sąlygas darbuotojų atstovams spręsti klausimus, susijusius su duomenimis, sutikimu, privatumo apsauga ir stebėjimu, duomenų rinkimą susiejant su konkrečiu ir skaidriu tikslu ir užtikrinant skaidrumą, kai DI sistemos naudojamos su žmogiškaisiais ištekliais susijusiose procedūrose ( 4 )

20. atkreipia dėmesį į iššūkį, kuris kyla darbuotojų saugai ir sveikatai dėl demografinių pokyčių; siekiant pritaikyti darbo vietas pagal esamas aplinkybes, būtina imtis politikos priemonių, kuriomis įmonėse ir organizacijose būtų skatinamas valdymas atsižvelgiant į amžių ir taikomi naujoviški procesai, atsižvelgiant į amžiaus grupių įvairovę ir į tai, kad vyresnio amžiaus darbuotojai nėra vienalytė grupė;

Strateginės programos svarba regionų ir vietos lygmeniui

21. pabrėžia, kad įgyvendinant 2021–2027 m. ES strateginę programą ir joje skelbiamą nulinio mirčių skaičiaus tikslą, reikės, kad vietos ir regionų valdžios institucijos spręstų problemas ir įgyvendintų programos tikslus tiesiogiai vietoje, ir kad tai turėtų būti daroma pasitelkiant priežiūrą, mokymą, prevencijos kultūros ir darbuotojų apsaugos plėtojimą, bendradarbiavimą keičiantis patirtimi ir gerąja praktika, toliau nustatant problemas ir jas vertinant, ir, remiantis grįžtamąja informacija ieškant tinkamiausių šių problemų sprendimų;

22. mano, kad siekiant plataus užmojo strateginės programos tikslų, regionai ir miestai gali atlikti labai svarbų vaidmenį stebint DSS teisės aktų įgyvendinimą ir DSS tikslų valdymą;

23. mano, kad regionai ir miestai turėtų toliau skatinti ir organizuoti darbo inspektorių, darbdavių ir darbuotojų mokymą ir švietimą, kad jie galėtų prisitaikyti prie svarbių darbo aplinkos pokyčių, kuriuos lemia žalioji ir skaitmeninė pertvarka, taip pat naujos dėl COVID-19 pandemijos susidariusios sąlygos ir darbuotojų senėjimas;

24. tiki, kad kuo glaudesnis vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas su ES ir atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis, taip pat su kitais miestais ir regionais, įskaitant keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika, paskatins pažangą DSS srityje ir padės kurti prevencijos kultūrą;

25. pabrėžia mokslinių tyrimų ir keitimosi žiniomis bei geriausios praktikos pavyzdžiais Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis svarbą siekiant nustatyti ir įvertinti naujas rizikas ir jų išvengti, remiantis valdžios institucijų bendradarbiavimu kuriant pažangias politikos priemones šioje srityje;

26. pabrėžia, kad būtina tinkamai įtraukti regionus ir miestus nustatant tolesnę DSS strategiją; todėl mano, jog labai svarbu, kad jie praktiškai dalyvautų atliekant DSS vertinimus darbo vietoje. Jiems taip pat turi būti suteikta galimybė teikti grįžtamąją informaciją ES, kad padėtų jai susidaryti aiškų vaizdą apie padėtį vietoje ir pakoreguoti šiuo metu įgyvendinamus veiksmus ir taip padėtų parengti kitą strategiją po 2030 m.;

27. šiuo tikslu ragina Komisiją sukurti specialią skaitmeninę priemonę (pvz., portalą), kuria regionai ir miestai galėtų pasinaudoti kai mano, kad tikslinga arba būtina teikti pastabas Europos teisės aktų leidėjui darbuotojų sveikatos ir saugos klausimais; ši priemonė papildytų Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros EU-OSHA atliekamą Europos įmonių apklausą apie naują ir kylančią riziką (ESENER);

Baigiamosios politinės rekomendacijos

28. yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip darbdaviai, turėtų rodyti pavyzdį visapusiškai įgyvendindamos strateginėje programoje siūlomas priemones;

29. pakartoja savo įsitikinimą, kad „viešųjų pirkimų procedūros gali padėti užkirsti kelią aplinkosaugos ir socialiniam dempingui, į viešųjų pirkimų procedūros kriterijus įtraukiant kokybinius, aplinkosauginius ir (arba) socialinius aspektus“ ( 5 ) ; todėl ragina vietos ir regionų valdžios institucijas sudarant viešųjų pirkimų sutartis ypatingą dėmesį skirti rangovų ir jų subrangos grandinių sudaromoms darbo sąlygoms, įskaitant darbuotojų sveikatos ir saugos klausimus;

30. teigiamai vertina nulinio mirčių skaičiaus viziją ir su ja siejamą tikslą, kad iki 2030 m. su darbu susijusių mirčių išvis nebūtų; mano, kad svarbu ir toliau dėti daugiau pastangų užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams darbe ir profesinėms ligoms; vis dėlto mano, kad nulinio mirčių skaičiaus vizija turėtų būti siejama ne tik su mirtimis, bet ir su nelaimingais atsitikimais ir profesinėmis ligomis, taip pat rizikos su prevencija ir panaikinimu, laikantis pagrindų direktyvos principų ( 6 )

31. primena, kad darbas pats savaime yra svarbus sveikatinimo veiksnys. Siekiant kuo labiau padidinti darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos veiksmingumą, svarbu laikytis holistinio požiūrio, kuriuo būtų užtikrinamas geros darbo aplinkos, psichinės ir fizinės sveikatos, efektyvumo, kokybės ir veiklos naudos ryšys; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kokią naudą teikia sveikatos skatinimo darbo vietose politika ir saugios bei sveikos gyvensenos propagavimas, įskaitant, be kita ko, tokius aspektus kaip mityba ar fiziniai pratimai;

32. pritaria kovos su smurtu, priekabiavimu ir diskriminacija darbo vietoje strateginių krypčių planui ir palankiai vertina lyčių aspektui skiriamą dėmesį. Vis dėlto Komitetas pageidautų, kad planas atitiktų TDO konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo, kurioje pateikiama išsami smurto ir priekabiavimo apibrėžtis ir kuri turi platesnę taikymo sritį, apimančią darbuotojus ir kitus asmenis darbo pasaulyje ( 7 )

33. pakartoja, kad teigiamai vertina nuolatinę pažangą ir tris atnaujintas Kancerogenų ir mutagenų direktyvos redakcijas; pritaria Komisijos pasiūlymui peržiūrėti ir papildyti Kancerogenų ir mutagenų direktyvoje nustatytas cheminių medžiagų ir DSS ribines vertes, kuris buvo parengtas per įtvirtintą procesą ir trišalį bendradarbiavimą (darbuotojų, darbdavių ir vyriausybių atstovų) visose valstybėse narėse; pažymi, kad šis trišalis bendradarbiavimas vyksta Komisijos Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamajame komitete (ACHS). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas nekantriai laukia tolesnio darbo siekiant nustatyti privalomas įrodymais pagrįstas ir moksliškai atnaujintas profesinio poveikio ribines vertes, kurios apimtų visus 50 prioritetinių kancerogenų (palyginti su dabartiniais 27), ir įtraukti reprodukcijai toksiškas medžiagas ir pavojingus vaistus;

34. pritaria tam, kad į DSS strateginės programos cheminių medžiagų poveikio skirsnį būtų įtrauktas bendras pavojingų cheminių medžiagų, endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikis ir įkvepiamojo kristalinio silicio dioksido profesinio poveikio ribinių verčių persvarstymas;

35. pažymi, kad reikia parengti su Europos psichosocialinės rizikos valdymo sistema susijusias gaires, kurios apimtų ne tik individualistinį požiūrį, pagal kurį neatsižvelgiama į darbo organizavimo poveikį psichikos sveikatai, ir šiuo tikslu ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis bei regionų ir vietos valdžios institucijomis psichosocialinės rizikos prevencijos darbo vietoje klausimu ir įvertinti poreikį pateikti komunikatą šia tema, kurio pagrindu vėliau būtų rengiama direktyva;

36. tikisi, kad valstybės narės laikysis TDO rekomendacijos dėl vieno darbo inspektoriaus 10 000 darbuotojų; taip pat pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti sankcijų mechanizmus, darbo inspekcijų vykdomą duomenų rinkimą ir surinktų duomenų sklaidą;

37. prašo įtraukti DSS į Dirbtinio intelekto teisės aktą, juo labiau, kad vykdydamos tyrimus kai kurios valstybės narės jau išsamiai įvertino darbo organizavimą, taip pat darbuotojų fizinės ir psichinės sveikatos būklę ir saugą;

38. mano, kad darbuotojų sveikatos ir saugos strateginė programa turėtų apimti visus darbuotojus; pažymi, kad į DSS strateginės programos taikymo sritį neįtraukiami savarankiškai dirbantys asmenys (įskaitant netipinius darbuotojus ir platformų darbuotojus); mano, kad į ES iniciatyvą, kuria siekiama pagerinti platformų darbuotojų darbo sąlygas, turėtų būti įmanoma įtraukti nuorodą į DSS;

39. todėl pabrėžia, kad reikia nuodugniai persvarstyti šią programą, ir ragina Europos teisės aktų leidėją nustatyti platesnius užmojus ir parengti ilgalaikę viziją šioje srityje;

40. primygtinai ragina Europos Komisiją peržiūrėti nuotolinio darbo sąlygas, apimančias fizinės bei psichinės sveikatos ir saugos klausimus. Tai turėtų būti daroma bendradarbiaujant su Europos socialiniais partneriais, kurie šiuo metu derasi dėl skaitmenizacijos. Tai skubus klausimas, atsižvelgiant į precedento neturintį šios darbo formos įsigalėjimą „naujoje realybėje“;

41. palankiai vertina tai, kad Europos Komisija valstybėms narėms primygtinai rekomenduoja COVID-19 pripažinti profesine liga, ir pakartoja darbdavių įsipareigojimų užtikrinti tinkamas gyvenimo ir darbo sąlygas judiems darbuotojams ir migrantams, įskaitant sezoninius darbuotojus, svarbą;

42. teigiamai vertina tai, kad Komisija savo pasiūlyme numato pokyčius naujajame darbo pasaulyje, kuriuos lems ne tik perėjimas prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninių technologijų, bet ir apskritai su darbu susijusių ligų prevencija.

Briuselis, 2022 m. sausio 26 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies, ISSA, Ženeva, 2011 m.

(2) COM(2020) 65 final.

(3) OL C 440, 2020 12 18, p. 79.

(4) Ten pat.

(5) OL C 440, 2020 12 18, p. 42.

(6) 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

(7) 2019 m. Konvencija dėl smurto ir priekabiavimo (Nr. 190), 1 ir 2 straipsniai.