LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 7.10.2009 
SEC(2009) 1298 galutinis 
 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
pridedamas prie  
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Investavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čių technologij ų kūrimą  
(SET planas) 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
 
{COM(2009) 519 galutinis} 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
Komunikatas d ėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čių technologij ų 
kūrimą (SET plano) 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Klimato kaita – tarptautinio masto problema; je i ji nebus sustabdyta, visas pasaulis patirs 
didelės ir ilgalaik ės žalos. Tod ėl ES, įgyvendindama savo energetikos ir klimato kaitos 
poveikio švelninimo politik ą, nustatė tikslus iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetam ų šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekį ir iki 20 % padidi nti iš atsinaujinan čių šaltinių gaunamą Europos 
energijos dal į. Įgyvendinant toki ą politiką, iki 2050 m. CO 2 turėtų būti išmetama 80 % mažiau 
nei dabar. Siekiant ši ų tikslų, imtasi įvairių iniciatyv ų, iš kurių geriausiai žinoma – Europos 
šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų išmetimo leidim ų prekybos sistema. 
Vienas iš pasirinkt ų problemos sprendimo b ūdų – kurti mažai anglies dioksido į aplinką 
išskiriančias technologijas, kurios ne tik b ūtinos siekiant pagal ener getikos ir klimato kaitos 
poveikio švelninimo politik ą nustatytų tikslų, bet ir gali pad ėti ateityje užtikrinti Europos 
konkurencingum ą. Europos strateginio energetikos technologij ų plano (SET plano), priimto 
įgyvendinant energetikos ir klimato kaitos poveikio švelninimo politik ą, tikslas – spartinti 
pagrindini ų mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čių technologij ų kūrimą, kad jos b ūtų 
greičiau pateiktos rinkai. 
Šiame poveikio vertinime siekiama išnagrin ėti, nustatyti ir rekomenduoti konkre čias 
priemones, kuri ų reikėtų imtis, kad b ūtų finansuojamas SET plane nurodyt ų mažai anglies 
dioksido į aplinką išskiriančių technologij ų kūrimas ir diegimas.  
2. SUBSIDIARUMAS  
Šiame skyriuje ES veiksm ų pagrindimas bus pristatytas kaip  
• pagalba pritraukti reikiam ų papildom ų lėšų, 
• pagalba koordinuojant įvairias išskaidytas ir skirtingas priemones.  
Lėšų trūkumas 
Mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čias technologijas pateik iant Europos energijos 
rinkai iškyla daug rinkos ir reguliavimo kli ūčių. Visų pirma mažai anglies dioksido į aplinką 
išskiriančios technologijos naudingos d ėl to, kad jas naudojant išmetama mažiau CO 2, tačiau 
visuomen ės interesus atitinkant į išmetamo anglies dioksido kiekio mažinim ą neigiamai veikia 
didelis šalutinis poveikis aplinkai, į kurį teikiant s ąskaitas už suvartot ą energiją 
neatsižvelgiama. Taip pat iš pagrindini ų mokslinių tyrimų gaunama nauda visuomenei gerokai 
viršija naud ą atskiram mokslini ų tyrimų institutui (teigiamas šalutinis poveikis). Taigi abiem 
atvejais rinkos dalyviai nesuteiks socialiniu poži ūriu optimalaus finansavimo, tod ėl viešojo 
LT 3   LT lygmens veiksmai yra pagr įsti. Kurti mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čias 
technologijas trukdo ir šie esminiai tr ūkumai:  
– su technologijomis, reguliavimu  ir rinka susijusi didel ė rizika, d ėl kurios į mažai anglies 
dioksido į aplinką išskiriančias technologijas inve stuojama nepakankamai; 
– nemažai energijos rinkai b ūdingų trūkumų, ypač didelės veiklos išlaidos ir kli ūtys patekti į 
rinką; taip pat ribota konkurencija, nenuosekli naujos infrastrukt ūros kūrimo reguliavimo 
sistema ir energetikos infrastrukt ūrai būdingas inertiškumas. 
Tam, kad b ūtų pašalinti šie tr ūkumai ir pasiekti klimato kaitos poveikio švelninimo tikslai, 
SET plane nurodyta nemažai strategini ų technologij ų, kurias siekiama skatinti. Apskai čiavus, 
kiek papildom ų lėšų reikėtų kiekvienai technologijai pl ėtoti, kad b ūtų pasiekti SET plano 
tikslai, paaišk ėjo, kad prireiks papildomai apytiksliai 50 mlrd. EUR.  
Koordinavimo problemos 
Siekti SET plane nustatyt ų tikslų trukdo ne tik nepakankamas finansavimas, bet ir netinkama 
turimų priemoni ų struktūra ir koordinavimas. Šiuo metu esama įvairiausių priemoni ų, 
įskaitant mokslini ų tyrimų ir inovacij ų programas ir Europos investicij ų banko grup ės 
finansines priemones. Ta čiau daugeliu atvej ų koordinavimas ir finansavimas nepakankamas, 
ypač jei jis susij ęs su didelio masto demonstraci niais projektais ir mokslini ų tyrimų bei 
inovacijų programomis. 
Bendra situacija 
Perėjimas prie mažai anglies dioksido į aplinką išskirian čių technologij ų ekonomikos 
visuomenei b ūtinas ir naudingas. Ta čiau tam reikia nuveikti daug ir sud ėtingų darbų, todėl 
būtinus poky čius gali užtikrinti vos kelios valstyb ės narės. Be to, esama reikšming ų ES 
lygmens s ąveikos iniciatyv ų, susijusi ų su įvairių paramos program ų koordinavimu ir 
išskaidytos rinkos konsolidavimu. Reikia veikti, o Europos masto veiksmais b ūtų gauta 
gerokai daugiau naudos, nei gal ėtų pasiekti pavien ės valstyb ės narės, todėl ES lygmens 
veiksmai yra pagr įsti. 
3. TIKSLAI  
Šiame poveikio vertinime siekiama išnagrin ėti finansines priemones, kuri ų būtų galima imtis 
siekiant užtikrinti, kad SET plane nustatyti tikslai b ūtų įgyvendinti. Atsižvelgiant į pirmiau 
išdėstytus dalykus, nustatomi tokie konkret ūs tikslai: 
– skatinti gerokai padidinti privat aus sektoriaus investicijas į SET plane nurodyt ų 
technologij ų mokslinius tyrimus, technologin ę plėtrą, demonstravim ą ir pateikim ą rinkai; 
– užtikrinti pakankam ą, tinkamą ir veiksming ą SET plane nurodyt ų mažai anglies dioksido į 
aplinką išskirian čių technologij ų kūrimo finansavim ą, kad būtų pasiektas ES politikos 
tikslus atitinkantis inovacij ų lygis. 
Praktiškai tai reiškia, kad  – SET plane nurodytoms technologijoms finansuoti turi b ūti skiriama bent dvigubai daugiau 
lėšų; 
LT 4   LT – turimomis priemon ėmis turi b ūti naudojamasi lanks čiau ir veiksmingiau;  
– turi būti kuriamos (jei reikia) naujos arba patobulintos priemon ės. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Tam, kad b ūtų nustatyta, kaip veiksmingiausiai  pasiekti šiuos tikslus, nuspr ęsta įvairius 
variantus suskirstyti į keturias atskiras politikos pasi rinktis, kuriomis atskleidžiamos ir 
iliustruojamos visos galimyb ės: 
(1) toliau naudotis turimomis investicin ėmis priemon ėmis ir laikytis esamos institucin ės 
tvarkos (įprastinės veiklos scenarijus); 
(2) padidinti finansavim ą naudojantis turimomis investicin ėmis priemon ėmis ir laikantis 
esamos institucin ės tvarkos (1 pasirinktis); 
(3) sustiprinti turimas investicines priemones ir pakeisti institucin ę tvarką (2 pasirinktis); 
(4) kurti specialia institucine tvarka grindžiama s naujas investicines  priemones, kurias 
taikant būtų panaikintos esamo investicini ų priemoni ų rinkinio spragos ir pašalinti 
nuolatiniai tr ūkumai (3 pasirinktis). 
Kiekviena iš ši ų politikos pasirink čių – tai konkretus ir realus b ūdas siekti pažangos; pagal 
kiekvieną iš jų pateikiami pasi ūlymai dėl priemoni ų, susijusi ų su moksliniais tyrimais, 
inovacijomis, skolinimusi, akcijomis ir rizikos kapitalu. Manoma, kad ši ų keturių pasirinkčių 
derinio pakanka galimiems variantams atskleisti ir iliustruoti.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Nors laikoma, kad b ūtina imtis priemoni ų, kurių pakaktų pirmiau nurodytiems tikslams 
pasiekti, svarbu atkreipti d ėmesį į tai, kad pripaž įstama, jog įgyvendinant bendr ąją 
energetikos politik ą, pagal kuri ą vykdoma ir ši veikla, visuomen ė gali patirti su BVP augimu 
susijusių nedidelių bendrų išlaidų. Tačiau šių išlaidų poveikį galima sušvelninti ar net jas 
sumažinti visiškai išna udojant tai, kad tinkamai įgyvendinta politika ir esamos išmetamo 
anglies dioksido kiekio mažinimo priemon ės, ypač Šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų 
išmetimo leidim ų prekybos sistema, papildo viena kit ą.  
Vertėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad pagal visas išnagrin ėtas politikos pasirinktis neabejotinai 
gaunama daugiau ekonomin ės ar socialin ės naudos, nei b ūtų gauta pagal įprastinės veiklos 
scenarijų, tačiau labiausiai skiriasi ne tiek galutinis politikos pasirink čių rezultatas, kiek 
laikas, per kur į būtų padarytas poveikis. Tai,  per kiek laiko paaišk ės numatomas teigiamas 
poveikis aplinkai, priklauso nuo SET plano įgyvendinimo spartos. Taik ant skirtingas politikos 
pasirinktis mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologij ų diegimo sparta skirsis, 
todėl skirsis ir bendras Europos išmetamo CO 2 kiekis. 
LT 5   LT 6. POLITIKOS PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Technologij ų grupės  
Siekiant atlikti tinkam ą analizę, SET plane nurodytos technologijos suskirstytos į tris grupes, 
kad būtų tiksliau nustatytos kiekvieno technologij ų segmento ypatyb ės ir poreikiai. Išskirtos 
tokios technologij ų grupės: 
(1) I grupė – technologijos, kurios netru kus taps konkurencingos rinkoje1 
(2) II grupė – kuriamos technologijos,  kurios netrukus pateks į plačiąją rinką2 
(3) III grupė – naujos technologijos3 
Vertinimo kriterijai 
Atsižvelgiant į konkrečias strategijas, kurias reik ės priimti, kiekvienos iš keturi ų nustatytų 
politikos pasirink čių ypatybės išnagrin ėtos pagal konkret ų kriterijų: 
• telkimas – galimyb ė sutelkti pakankamai l ėšų; 
• tinkamumas – kiek numatyta tvarka atitinka tam tikr ų technologij ų reikalavimus;  
• lankstumas – kiek pagal numatyt ą tvarką galima reaguoti į kintančią padėtį; 
• veiksmingumas – kiek numatyta tvarka  veikia Europos energetikos sektori ų.  
Nagrinėjimas ir išvados 
Pagal kiekvien ą iš keturi ų kriterijų išnagrin ėti i) visi kiekvienos iš keturi ų politikos 
pasirinkčių privalumai ir tr ūkumai (nesistengta pasirink čių palyginti tiesiogiai  ir neatsižvelgta 
į technologij ų grupes); tada ii) technologijos suskirstytos į tris grupes ir pagal kiekvien ą iš 
pirmiau nurodyt ų keturių kriterijų atskirai įvertintos visos pol itikos pasirinktys. 
Padarytos tokios išvados: 
• Antroji politikos pasirinktis, pagal kuri ą būtų stiprinamos turimos investicin ės priemon ės ir 
keičiama institucin ė tvarka, tinka visoms technologij ų grupėms; pagal ši ą pasirinkt į būtų 
padaryta didel ė pažanga.  
• Pirmąją politikos pasirinkt į, pagal kuri ą būtų didinamas finansavimas, o institucin ė tvarka 
būtų beveik nekei čiama, būtų galima vertinti teigiamai (d ėl jos lankstumo ir tiesioginio 
poveikio), ta čiau apskritai ji tinka tik toms technologijoms , kurios netrukus taps 
konkurencingos rinkoje, remti. 
                                                 
1 Pakrant ės vėjo energijos, šildymo sistem ų, kuriose naudojama saul ės energija, fotogalvanin ės saulės 
energijos (c-Si), pirmosios kartos biokuro, elektros tinkl ų (perdavimo), branduoli ų dalijimosi energijos 
(G III+), bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), efektyvaus energijos vartojimo 
pastatuose, transporto sektoriuje ir pramon ėje. 
2 Jūrų vėjo, fotogalvanin ės saulės energijos (plona pl ėvelė), koncentruotos saul ės energijos generavimo, 
anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, antrosios kartos biodegal ų, elektros tinkl ų (skirstymas). 
3 Branduoli ų dalijimosi energijos – G IV, vandenilio ir kuro element ų, vandenyn ų energijos, geotermin ės 
energijos. 
LT 6   LT • Trečioji politikos pasirinktis tikt ų trečiosios grup ės technologijoms (d ėl to, kad b ūtų geriau 
telkiamos l ėšos ir būtų galima veiksmingai koordinuoti priemones).  
• Įprastinės veiklos scenarijaus pasirinktis visiškai netikt ų nė vienai technologij ų grupei. 
Vertėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad šiomis išvadomis neatmetami jokie skirting ų politikos 
pasirinkčių grupių deriniai; be to, jose nepateikiama joki ų pastabų dėl galimo priemoni ų 
įgyvendinimo b ūdo ar spartos.  
Rekomendacijos 
Remdamiesi pirmiau nurodytais dalykais, reko menduojame padidinti išteklius iki reikiamo 
lygio ir išnagrin ėti tinkamas institucini ų pokyčių galimybes. Kadangi imtis veiksm ų reikia 
nedelsiant, reik ėtų visiems spar čiai įgyvendinti 1 politikos pasirinkt į, o pagal 2 ir 3 politikos 
pasirinktis numatyt ų atitinkam ų veiksmų būtų imamasi etapais ir tiksl ingai, jei (ir kada) j ų 
prireiktų.  
Rengiant strategij ą reikėtų atsižvelgti į šiuos dalykus: 
• neretai gali prireikti taikyti mišri ą strategiją, į kurią būtų įtrauktos tam tikros skirting ų 
politikos pasirink čių galimybės; 
• daugelis 1 grup ės technologij ų, ypač susijusių su energijos vartoj imo efektyvumu, gali 
pakeisti pad ėtį trumpuoju laikotarpiu, tod ėl gali būti tikslinga paspartinti visapus į 2 
politikos pasirinkties įgyvendinim ą; 
• vertėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad daugeliui 3 grup ės technologij ų jau taikomi pagal 2 
politikos pasirinkt į siūlomi alternatyv ūs sprendimai. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Siūlomai finansavimo veiklai bus taikoma neseniai sukurta SET plano steb ėjimo ir vertinimo 
informacin ė sistema (SETIS). SETIS valdo ir šios sistemos nepriklausomum ą ir objektyvum ą 
užtikrina ES Jungtinis tyrim ų centras. Investicijos į mažai anglies dioksido į aplinką 
išskiriančių energetikos technologij ų mokslinius tyrimus bus nuolat stebimos, ir apie jas 
kasmet bus pranešama SETIS skelbiamame Paj ėgumų žemėlapyje.  
SETIS nuolat atidžiai steb ės ir technologij ų kūrimo ir diegimo mokslini ų tyrimų finansavimo 
poveikį, o jo analiz ė du kartus per metus bus skelbiama Technologij ų žemėlapyje. Be to, 
SETIS parengs konkre čių technologij ų plėtojimo pagal SET plan ą – įgyvendinant Europos 
pramonės iniciatyvas ar kitas su Eur opos energijos gamybos mokslini ų tyrimų sąjunga 
susijusias programas – apžvalg ą. Ši apžvalga bus rengiama periodiškai ir grindžiama 
pagrindiniais veiklos rodikliais , kuriuos kartu nustatys SETIS ir suinteresuotosios šalys tuo 
metu, kai bus si ūloma ir apibr ėžiama atitinkama SET plano veikla, ir kurie bus skirti ir 
technologijai, ir pa čiam sektoriui. Taikant pagrindinius  veiklos rodiklius daugiausia bus 
vertinamos su technologijomis susijusios išlaidos ir santykinis t ų technologij ų 
veiksmingumas.