AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2016 m. spalio 4 d. ratifikavusi Paryžiaus susitarimą, Europos Sąjunga įsipareigojo prisidėti siekiant, kad pasaulio temperatūra pakiltų gerokai mažiau nei 2 °C, ir stengtis, kad ji nepakiltų daugiau nei 1,5 °C. Laikydamasi šio tarptautinio įsipareigojimo, ES kartu su savo valstybėmis narėmis susitarė nustatyti didelio užmojo tikslus iki 2050 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 80–95 proc., o iki 2030 m. – 40 proc.

2018 m. lapkričio mėn. Komisija pristatė 2050 m. strateginę klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities viziją „Švari mūsų visų planeta“. Reaguodama į Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos raginimus, Komisija savo komunikate pateikė tam tikrų priemonių, be kita ko, nurodė svarstysianti, kaip likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos ištekliai galėtų padėti remti proveržio technologijas anglies dioksido beveik neišskiriančios plieno gamybos srityje.

Remdamasi šia ateities vizija, Komisija 2019 m. gruodžio mėn. paskelbė Komunikatą dėl Europos žaliojo kurso. Vardydama priemones, kurių ketinama imtis, Komisija plieno sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą nurodė kaip vieną iš politinės darbotvarkės prioritetų, be to, įsipareigojo svarstyti, ar galima pasinaudoti dalimi likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos finansavimo, kad iki 2030 m. būtų remiami plieno gamybos procesai, kuriems vykstant beveik neišsiskiria anglies dioksidas. Ateinančiais dešimtmečiais Europai reikės 175–290 mlrd. EUR papildomų investicijų per metus. Šiomis aplinkybėmis Komisija Žaliojo kurso investicijų plane siūlo peržiūrėti Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo teisinį pagrindą, kad būtų sukurta paskatų nukreipti privatų kapitalą į žaliuosius projektus.

Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) mokslinių tyrimų programa yra ES finansavimo programa, pagal kurią finansuojami anglių ir plieno sektoriuose vykdomi mokslinių tyrimų projektai. APMTF turi savo teisinį pagrindą, nesusijusį su daugiamete finansine programa. 2002 m. nustojus galioti Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) sutarčiai, valstybės narės, laikydamosi prie ES sutarčių pridėto Protokolo Nr. 37, įsteigė naują Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą (APMTF), kad jis tęstų Europos anglių ir plieno bendrijos anglių ir plieno mokslinių tyrimų ir techninės plėtros programas. Pagal APMTF mokslinių tyrimų programą su anglimis ir plienu susijusiems sektoriams kasmet buvo skiriama maždaug 40 mln. EUR moksliniams tyrimams ir inovacijų diegimui numatytų lėšų (anglių sektoriui – 27,2 proc., plieno sektoriui – 72,8 proc.) ir sutelkiami visos Europos Sąjungos pramonės sektorių partneriai, MVĮ, geriausi mokslinių tyrimų centrai ir universitetai, kad būtų plėtojamos žinios ir skatinamos inovacijos. Pagal Protokolo Nr. 37 1 straipsnio 2 dalį fondo veikla finansuojama iš pajamų, gaunamų iš likviduojamos EAPB turto. Siekiant kuo labiau sumažinti mokslinių tyrimų finansavimo svyravimus, kurių gali atsirasti dėl pokyčių finansų rinkose, taikomas išlyginimo metodas. Vis dėlto, sumenkus iš turto valdymo gaunamoms pajamoms, įplaukų į APMTF biudžetą iš grynųjų pajamų ir pagal išlyginimo mechanizmą sumažėjo nuo 42 mln. EUR 2017 m. iki 12 mln. EUR 2019 m. 2017 m. Komisija pasiūlė siekiant iki 2020 m. padidinti biudžetą iki 40 mln. EUR panaudoti panaikintų įsipareigojimų sumas ir susigrąžintas sumas. 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas priėmė teisėkūros rezoliuciją [P8_TA (2018)0061], papildančią jo pritarimą Tarybos sprendimui 2018/599, kurio tikslas – leisti panaudoti visas nuo 2003 m. panaikintų įsipareigojimų sumas ir susigrąžintas sumas pagal Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) programą. Toje rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino stengtis, kad likviduojamos EAPB turto valdymas būtų aktyvesnis, ar net dalį šio fondo lėšų panaudoti tam, kad būtų pradėti įgyvendinti dideli projektai, kuriais siekiama, kad Europos plieno sektorius būtų ekologiškas ir konkurencingas.

Pripažįstama, kad APMTF mokslinių tyrimų programai sėkmingai įgyvendinti kasmet reikia bent 40 mln. EUR. Vis dėlto esant dabartinei palūkanų normai, taip pat atsižvelgiant į tai, kad turimi ištekliai, kurie suteiktų galimybę taikyti išlyginimo mechanizmą, yra išnaudoti, ir turint omenyje Jungtinės Karalystės išstojimą, iš investuoto turto gauti pakankamą metinę grąžą trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu bus sunku.

Audito Rūmų neseniai atliktoje Europos anglių ir plieno bendrijos apžvalgoje padaryta išvada, kad dabartinėmis palūkanų normų sąlygomis APMTF finansavimas remiantis vien iš turto valdymo gaunamomis pajamomis nebėra tvarus. Konkrečiau, Audito Rūmai pasiūlė kuo skubiau peržiūrėti finansines gaires ir atsakyti į klausimą, kaip likviduojamos EAPB nuosavas kapitalas galėtų būti padarytas našus ES bendrosiose mokslinių tyrimų programose.

2019 m. birželio mėn. anglių ir plieno patariamosios grupės (APG ir PPG) paragino peržiūrėti teisinį pagrindą ir taip užtikrinti, kad programa būtų tęsiama, o tikslai – priderinti prie dabartinių sektorių poreikių. Taip pat jos pritarė tam, kad būtų vis intensyviau naudojama maždaug trečdaliui lygi turto dalis (2021–2027 m. laikotarpiu atitinkanti maždaug 50–70 mln. EUR per metus) mokslinių tyrimų projektams anglių ir plieno sektoriuose finansuoti, kartu pasitelkiant Teisingos pertvarkos mechanizmą, Anglių pramonės regionų pertvarkos iniciatyvą, programą „Europos horizontas“ ir Inovacijų fondą. 2019 m. birželio 25 d. ad hoc jungtinė APG ir PPG grupė pritarė tam, kad būtų pradėtas naudoti EAPB turtas.

Atliekant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas sudaromos sąlygos energijai imliuose sektoriuose tinkamu mastu kurti ir demonstruoti įrenginius, kad būtų patikrinti visi techniniai ir ekonominiai duomenys ir būtų galima minimaliai rizikuojant atitinkamą technologiją pradėti naudoti pramonės ar komercinėms reikmėms. 2019 m. Komunikate dėl žaliojo kurso siūloma remti švarias plieno proveržio technologijas, kad iki 2030 m. būtų sukurti plieno gamybos procesai, kuriems vykstant neišsiskiria anglies dioksidas, ir svarstyti, ar galima pasinaudoti dalimi likviduojamo Europos anglių ir plieno bendrijos finansavimo. Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondas visų pirma plėtos švarią plieno gamybą, kuri galėtų nulemti pokyčius paskatindama kitus energijai imlius sektorius, pvz., cheminių medžiagų ir cemento, siekti iki 2050 m. neutralizuoti jų poveikį klimatui.

Taigi APMTF teisinio pagrindo peržiūra tapo aktuali, neatidėliotina ir plataus užmojo.

Atsižvelgiant į visa tai, šiuo pasiūlymu teikiami esamo Sprendimo pakeitimai. Juo siekiama leisti 2021–2027 m. laikotarpiu parduoti dalį likviduojamos EAPB turto, kad kasmet APMTF būtų užtikrinamas 111 mln. EUR metinis asignavimas. Iš šio metinio asignavimo bus toliau remiami su anglimis ir plienu susijusiuose sektoriuose pagal APMTF mokslinių tyrimų programą bendradarbiaujant vykdomi moksliniai tyrimai, taip pat bus remiamos proveržio technologijos, kad iki 2030 m. būtų galima imtis anglies dioksido beveik neišskiriančios plieno gamybos, ir anglių sektoriaus mokslinių tyrimų projektai, skirti anksčiau veikusių arba uždaromų anglių kasyklų ir susijusios infrastruktūros teisingai pertvarkai valdyti, remiantis Teisingos pertvarkos mechanizmu ir laikantis 4 straipsnio 2 dalies. Konkrečiai su plieno pramone susijusiame sektoriuje Komisija sieks, kad mokslinių tyrimų projektai būtų remiami naudojantis specialia švaraus plieno bendro programavimo partneryste, derinama su kitomis Europos Sąjungos programomis, visų pirma bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa.

Europos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė laikoma naudinga priemone strateginės svarbos mokslinių tyrimų veiklos vystymui ir vykdymui remti, kad Sąjunga būtų pajėgi įveikti pasaulinius sunkumus ir išlikti konkurencinga.

Siūlomi pakeitimai, kad būtų leidžiama prireikus naudoti fondo turtą siekiant užtikrinti 40 mln. EUR metinį asignavimą ir finansuoti didelius mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus

Siūloma iš dalies pakeisti Sprendimą 2003/76/EB, kad iki 2027 m. APMTF būtų užtikrinamas metinis asignavimas, kuris bus naudojamas taip: 40 mln. EUR per metus bus skiriama anglių ir plieno sektoriuose bendradarbiaujant vykdomiems moksliniams tyrimams finansuoti, o iš likusių 71 mln. EUR bus finansuojamos proveržio technologijos, kad būtų galima imtis anglies dioksido beveik neišskiriančios plieno gamybos, ir mokslinių tyrimų projektai, skirti anksčiau veikusių arba uždaromų anglių kasyklų ir susijusios infrastruktūros teisingai pertvarkai valdyti remiantis Teisingos pertvarkos mechanizmu. Šie asignavimai ir susiję mokėjimai turėtų būti gaunami iš investicijų grynųjų pajamų ir, jei reikia, iš pardavus turtą gautų pajamų.

Šis asignavimas turėtų būti aiškiai įtvirtintas Sprendime, kad išteklių srautas būtų prognozuojamas ir tokio masto, kokio pakaktų toliau teikti norimą paramą anglių ir plieno sektoriuose bendradarbiaujant vykdomiems moksliniams tyrimams.

Kol kas likviduojamos EAPB turto valdymas buvo grindžiamas tuo, kad iš investuoto turto gauta grąža būtų naudojama mokslinių tyrimų projektams finansuoti. Tai atsispindi Tarybos sprendimo 2003/77/EB priedo 1 skirsnio („Lėšų naudojimas“) formuluotėse ir to paties sprendimo 3 konstatuojamojoje dalyje, kurioje numatoma, kad „visas Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turtas <...> turėtų būti išsaugotas nepaliestas“.