EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1470 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansin ė priemon ė 
{KOM(2011) 840 galutinis} 
{SEK(2011) 1469 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Skurdas teb ėra didelė problema besivystan čiose šalyse. Nors kovojan t su skurdu padaryta 
nemenka pažanga, daugumai besivystan čių valstybių prastai sekasi įgyvendinti T ūkstantmečio 
vystymosi tikslus (TVT), jose nevyksta tvarus vystymasis. Be to, pasaulin ės problemos vis dar 
didelės, o besivystan čioms šalims stipriai smog ė kelios pastarosios kriz ės, dėl kurių atsirado 
socialinis ir ekonominis nestabilumas, padid ėjo priverstin ė migracija, sutriko apr ūpinimas maistu 
ir padidėjo pažeidžiamumas d ėl išorės veiksnių. Vis dažniau pripaž įstama, kad aplinkos ir gamtos 
ištekliai yra b ūtini tvariam ekonomikos augimui ir  skurdo mažinimui. Be to, d ėl klimato kaitos 
prastėja jau ir taip nestabili pad ėtis ir did ėja rizika. Jeigu tai nebus  sprendžiama, kai kurie 
vystymosi laim ėjimai bus sunaikinti. ES ir toliau pasiryžusi pad ėti besivystan čioms šalims 
mažinti skurd ą ir galiausiai išspr ęsti skurdo problem ą. 
Šiam tikslui įgyvendinti sukurta 2007–2013 m. Vystom ojo bendradarbiavimo priemon ė (VBP), 
kurios svarbiausias tikslas yra išspr ęsti skurdo problem ą šalyse partner ėse ir regionuose 
partneriuose. Tai viena svarbiausi ų ES priemoni ų, kuria teikiama parama vystymuisi ne Europos 
šalims, kartu su Europos pl ėtros fondu (EPF) ir Europos kaimynyst ės ir partneryst ės 
priemone (EKPP). Yra trys program ų kategorijos: i) dvišal ės ir regionin ės geografin ės 
programos, apr ėpiančios bendradarbiavim ą su Azija, Lotyn ų Amerika, Vidurine Azija, 
Artimaisiais Rytais ir Piet ų Afrika; ii) temin ės programos, susijusios su šiais klausimais: 
investicijos į žmones, aplink ą ir tvarų gamtos ištekli ų valdymą, nevalstybiniai veik ėjai ir vietos 
valdžios institucijos, apr ūpinimas maistu, migracija ir prieglobstis; ir iii) pagalbin ės priemon ės 
cukrų gaminančioms valstyb ėms. 
Atsižvelgdama į naujus sunkumus ir strategijoje „Europa  2020“ nustatytus prio ritetus, Komisija 
pateikė pasiūlymą peržiūrėti ES vystymosi politik ą ir suderinti j ą su paskelbsimu komunikatu 
„ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Poky čių darbotvark ė“. Atlikus kelias perži ūras 
nustatyta VBP tr ūkumų, bet įrodyta papildoma priemon ės nauda siekiant įgyvendinti TVT. 
Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta pirmiau, dabartiniame VBP reglamente nustatytos šios 
problemos: 
(1) VBP ne visiškai atsižvelgiama į naujausias ES vystymosi politikos tendencijas; 
(2) nuo 2007 m. pasaulis pasikeit ė. Per šį laiką dabartin ės VBP paramos gav ėjos tapo 
vienomis galingiausi ų valstybi ų pasaulyje ir pa čios yra paramos teik ėjos. VBP 
neužtikrinama pakankama paramos gav ėjų diferenciacija atsižvelgiant į ekonominius ir 
socialinius šali ų partnerių ir šalių vidaus skirtumus;  
(3) VBP ne visiškai atsižvelgiama į šalių partnerių pažangą demokratizacijos ir pagrindini ų 
žmogaus teisi ų paisymo srityse; 
(4) dėl dabartin ės išorės pagalbos priemoni ų sistemos sunku remti tarpregionines ar žemyno 
masto iniciatyvas, ypa č kalbant apie Bendros Af rikos ir ES strategijos įgyvendinim ą; 
(5) teminės programos n ėra pakankamai lanks čios ir yra pernelyg suskaidytos, kad jomis 
būtų galima išspr ęsti pasaulini ų krizių problemas ar įgyvendinti tarptautinius 
įsipareigojimus, prisiimtus aukš čiausiu politiniu lygmeniu; 
 
LT 3   LT (6) dabartine VBP nepakankamai apr ėpiami konkret ūs krizę išgyvenan čių, išgyvenusi ų ir 
pažeidžiam ų šalių poreikiai, tod ėl ne visada pavykst a greitai reaguoti į sparčiai kintan čią 
padėtį;  
(7) VBP apskritai tr ūksta lankstumo, nes joje nenumatyta nesuprogramuot ų lėšų, kurias būtų 
galima panaudoti tenkinant nenumatytus poreikius;  
(8) dabartinis VBP programavimo procesas yra pernelyg sud ėtingas ir nelankstus. 
Pavyzdžiui, ne įmanoma suderinti ES programavimo ciklo ir strategijos su partneri ų 
ciklais ir strategijomis bei vykdyti bendr ą programavim ą su valstyb ėmis narėmis, kaip 
reikalaujama pagal paramos veiksmingumo darbotvark ę. Nenumatytas pakankamas 
teisinis pagrindas inovacin ėms pagalbos teikimo priemon ėms taikyti, kaip antai mišrios 
paskolų ir dotacij ų pagalbos mechanizmai ar viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ės. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė  
Kaip didžiausia pa saulyje paramos teik ėja, ES ir valstyb ės narės teikia daugiau nei pus ę 
(56 proc.) pasaulio pagalbos besivystan čioms šalims. ES teikia param ą labiausiai skurstantiems 
žmonėms daugiau nei 150 pasaulio šali ų ir yra pasiryžusi įgyvendinti TVT laiku iki 2015 m. 
pabaigos. Vien tik Europos Komisijos valdoma of iciali parama vystymuisi sudaro apie 20 proc. 
visos iki šiol ES suteiktos pagalbos. ES užima itin neutrali ą ir nešališk ą poziciją vykdydama 
išorės veiksmus valstybi ų narių vardu ir su valstyb ėmis narėmis. Tai suteikia jai dar didesn į 
patikimum ą šalyse, kuriose ji vykdo veikl ą. 27 valstyb ėms narėms įgyvendinant bendr ą politiką ir 
strategijas, ES yra ypa č kompetentinga ir gali spr ęsti pasaulines problemas, vis ų pirma 
įgyvendinti TVT.  
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Siekiant bendr ųjų naujosios VBP tiksl ų ir toliau labiausiai bus st engiamasi i) šalyse partner ėse ir 
regionuose partneriuose mažinti skurd ą ir ilgainiui j į panaikinti ir ii) skatinti demokratijos, 
teisinės valstyb ės, žmogaus teisi ų ir gero valdymo principus. Pagal pasi ūlytą peržiūrėtą ES 
vystymosi politik ą taip pat bus numatytas tre čias bendrasis tikslas – iii) remti integracin į ir tvarų į 
augimą orientuot ą vystymąsi. 
Naujoji VBP bus pagr įsta dabartine priemone, kuri, kaip paaišk ėjo, yra naudinga mažinant skurd ą 
ir siekiant ilgainiui j į panaikinti, taip pat kart u sprendžiant 1 dalyje min ėtas problemas. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS  
Pirmoji svarstytina galimyb ė yra nedaryti joki ų VBP pakeitim ų (1 galimyb ė = jokių pakeitimų). 
Pagal 2 galimyb ę (iš dalies keisti VBP reglament ą) svarstomi du alternatyv ūs scenarijai, palyginti 
su status quo : 
 
LT 4   LT • suderinti priemon ės tikslus su naujausiomis ES vys tymosi politikos tendencijomis, 
atsižvelgiant į galimybę stiprinti vystymosi politik ą Lisabonos sutartyje ir į naujausias 
vystymosi politikos tendencijas; 
• užtikrinti pakankam ą diferencijavim ą ES bendradarbiaujant su nedaugeliu šali ų, 
diferencijuojant jas pagal paskirstytas sumas ir kei čiant pagalbos pob ūdį pagal 
nustatytus kriterijus; 
• labiau įtraukti gero valdymo, demokratijos, žmogaus teisi ų ir teisinės valstybės principus į 
lėšų paskirstymo mechanizm ą;  
• sukurti Panafrikos program ą VBP; 
• didinti temini ų programų lankstum ą ir mažinti j ų susiskaldym ą mažinant j ų skaičių; 
• numatyti lankstesn į (per)programavimo proces ą, konkrečiai pritaikytas ad hoc peržiūras ir 
konkrečias įgyvendinimo proced ūras krizę išgyvenan čioms, išgyvenusioms ir 
pažeidžiamoms šalims; 
• užtikrinti didesn į lankstum ą paskirstant l ėšas VBP, taikant naujus mechanizmus, 
pavyzdžiui, nesuprogramuoti atid ėjimai; 
• didinti programavimo proceso lankstum ą ir jį supaprastinti, kad b ūtų lengviau vykdyti 
bendrą programavim ą ir derinti j į su šalių partnerių programavimo ciklu. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
1 galimybe (palikti status quo ) nebūtų išspręstos su ankstesne patirtimi susijusios problemos, 
minėtos 1 skirsnyje.  
Pagal 2 galimyb ę (toliau vystyti VBP) b ūtų įmanoma:  
• suderinti naujosios VBP tikslus su naujausi omis ES vystymosi politikos tendencijomis; 
• aiškiai diferencijuoti šalis part neres siekiant veiksmingiau kovoti su skurdu ir suteikiant 
ES didesn ę įtaką šalyse, kurioms labiausi ai reikia jos pagalbos; 
• toliau įtraukti gero valdymo, demokratijos, žmogaus teisi ų ir teisinės valstybės principus į 
ES pagalb ą siekiant užtikrinti veiksmingesn į bendradarbiavim ą ir dialog ą su šalimis 
partnerėmis apie šias vertybes; 
• padėti veiksmingiau įgyvendinti Bendr ą Afrikos ir ES strategij ą, taip padedant pasiekti ES 
politikos tikslus Afrikoje; 
• supaprastinti temines programas užtikrinant b ūtiną lankstum ą, kad ES gal ėtų spręsti 
pasaulines problemas; 
 
LT 5   LT • įdiegti lanks čius mechanizmus ES siekiant veiksmingiau reaguoti į sparčiai kintan čią 
padėtį krizę išgyvenan čiose, išgyvenusiose ir nestabiliose valstyb ėse;  
• didinti lėšų paskirstymo lankstum ą siekiant atsižvelgti į kituose regionuose d ėl politinių 
aplinkybi ų, krizės ar naujų uždavinių kintančią padėtį; ir 
• didinti ES pagalbos veiksmingum ą supaprastinant programavimo ir įgyvendinimo 
procedūras, darant jas lankstesnes, padedant vykdyti bendr ą programavim ą ir derinant 
ES pagalb ą su šalių partnerių programavimo ciklais; taip pat skatinti nau doti inovacines 
pagalbos teikimo priemones. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pasirinkus pirm ąją galimybę ES negal ėtų įgyvendinti 3 dalyje aprašyt ų tikslų. Pagal 2 galimyb ę 
kiekvienam konkre čiam tikslui labiau tinka B alternatyva, palyginti su A alternatyva, nes taip 
būtų išspręstos visos nustatytos problemos ir b ūtų sėkmingiau siekiama 3 dalyje nustatyt ų tikslų. 
Bus galima įtraukti perži ūrėtas ES vystymosi politikos gaires į naująją VBP, taip didinant 
ES pagalbos besivystan čioms šalims veiksmingum ą ir poveik į. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
VBP reglamentu suteikiamos tam tikros galimyb ės ir nustatomos svarbiausios ES intervencijos 
sudedamosios dalys bei pagrindas. Konkret ūs veiksmai nustatomi vykdant daugiamet į 
programavim ą ir įgyvendinant metines veiksm ų programas, išsamiai išd ėstant ES vykdytinus 
veiksmus, kartu nurodant t ų veiksmų tikslus ir tik ėtinus rezultatus. Konkret ūs rodikliai yra 
fiksuojami, atsižvelgiant į tam tikro veiksmo ypatumus. 
Tarptautiniu lygmeniu suderinti tikslai ir rodikliai, susij ę su TVT ir klimato kaita, jau žinomi. 
Pavyzdžiui, kalbant apie svarbiausi ą tikslą, t. y. šalyse partner ėse ir regionuose partneriuose 
mažinti skurd ą ir ilgainiui j į panaikinti, pasakytina, kad 1 tiksl ui galima taikyti TVT rodiklius. 
Išlaidos, kuriomis užtikrinami veiksmai klimato ar efektyvaus  energijos vartojimo, biologin ės 
įvairovės ir ekosistem ų apsaugos bei tvaraus valdymo srity se, yra stebimos taikant patvirtint ą 
OECD metodik ą („Rio rodikliais“).