Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl pieno rūgšties naudojimo mikrobiologinių teršalų kaupimuisi ant galvijų skerdenų paviršių mažinti /* COM/2012/0578 final - 2012/0280 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Reglamente (EB) Nr. 853/2004 nustatyti konkretūs gyvūninių maisto produktų higienos reikalavimai maisto ūkio subjektams. Juo numatoma, kad maisto ūkio subjektai teršalams nuo gyvūninių produktų paviršiaus šalinti neturi naudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus vandenį, jei medžiagos naudojimas nebuvo patvirtintas pagal tą reglamentą. Reglamente taip pat nustatoma, kad jeigu maisto ūkio subjektai naudotų patvirtintas medžiagas, jie vis tiek turėtų laikytis to reglamento reikalavimų. 2010 m. gruodžio 14 d. Komisija gavo paraišką pritarti pieno rūgšties naudojimui siekiant sumažinti teršalų kaupimąsi ant galvijų skerdenų ir mėsos paviršiaus. 2011 m. liepos 26 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) priėmė palankią nuomonę dėl taršai sumažinti skirtos pieno rūgšties saugos ir veiksmingumo įvertinimo. Todėl Komisija pasiūlė teršalų kaupimosi ant galvijų skerdenų mažinimo priemones, naudojant pieno rūgštį. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2012 m. rugsėjo 21 d. Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonei buvo pateiktas Komisijos reglamento projektas, kuriuo pritariama pieno rūgšties naudojimui siekiant sumažinti teršalų kaupimąsi ant galvijų skerdenų paviršiaus. Komitetas nepareiškė nuomonės dėl Komisijos reglamento projekto, nes kvalifikuota balsų dauguma nenuspręsta nei už, nei prieš pasiūlytas priemones. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 3 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį Komisija teikia Tarybai ir Europos Parlamentui Tarybos reglamento projektą dėl priemonių, kurių reikia imtis, o Taryba pateiks savo poziciją per du mėnesius, po kurių Parlamentas taip pat turės du mėnesius pozicijai pateikti. Negavus Tarybos nuomonės, reglamentas grąžinamas Komisijai, kuri teisiškai privalo patvirtinti priemones. Šio įgyvendinimo reglamento poveikio vertinimas nebuvo numatytas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Kadangi EMST pateikė teigiamą mokslinę nuomonę ir atsižvelgiant į tai, kad pieno rūgštis gali padėti gerokai sumažinti galimą mikrobiologinę taršą, būtų tikslinga pritarti, kad ji būtų naudojama teršalų kaupimuisi ant galvijų skerdenų paviršiaus sumažinti. Tačiau turėtų būti nustatytos tam tikros tokio naudojimo sąlygos (koncentracija, temperatūra ir kt.), kaip nurodyta šio reglamento priedo I dalyje. Pieno rūgštis turėtų būti naudojama tik teršalams, susikaupusiems ant skerdenų ir skerdenų pusių ar ketvirčių paviršių, šalinti skerdyklose ir tai turėtų tapti gerosios higienos praktikos ir RVASVT pagrįstų sistemų dalimi. Be to, pieno rūgšties naudojimas neturi turėti įtakos maisto ūkio subjekto pareigai laikytis Sąjungos teisės aktuose dėl maisto higienos nustatytų reikalavimų, kaip nustatyta reglamentuose (EB) Nr. 852/2004, Nr. 853/2004 ir Nr. 2073/2005, ir jokiu būdu neturėtų būti laikomas alternatyva gerajai skerdimo higienos praktikai ir darbo procedūroms. 2012/0280 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl pieno rūgšties naudojimo mikrobiologinių teršalų kaupimuisi ant galvijų skerdenų paviršių mažinti (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus[1], ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį, kadangi: (1) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos[2] maisto ūkio subjektams nustatytos bendros taisyklės dėl maisto produktų higienos, ypač atsižvelgiant į bendrojo procedūrų, paremtų Rizikos veiksnių analize ir svarbiaisiais valdymo taškais (RVASVT), įgyvendinimo principą; (2) Reglamente (EB) Nr. 853/2004 maisto ūkio subjektams nustatyti konkretūs gyvūninių maisto produktų higienos reikalavimai. Jame nustatyta, kad maisto ūkio subjektai ant gyvūninių produktų paviršiaus susikaupusiems teršalams šalinti neturi naudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus vandenį, jei medžiagos naudojimas nebuvo patvirtintas pagal tą reglamentą; (3) be to, 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2073/2005 dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų[3] nustatyti mikrobiologiniai kriterijai, taikomi tam tikriems mikroorganizmams, ir įgyvendinimo taisyklės, kurių turi laikytis maisto ūkio subjektai, taikydami Reglamente (EB) Nr. 852/2004 nurodytas bendrąsias ir specialiąsias higienos priemones. Jame nustatyta, kad maisto ūkio subjektai turi užtikrinti, jog maisto produktai atitiktų tuos mikrobiologinius kriterijus; (4) 2010 m. gruodžio 14 d. Komisija gavo paraišką pritarti pieno rūgšties naudojimui siekiant sumažinti teršalų kaupimąsi ant galvijų skerdenų ir mėsos paviršiaus; (5) 2011 m. liepos 26 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė mokslinę nuomonę dėl mikrobinių teršalų šalinimo nuo jautienos skerdenų, gabalų ir išpjovų paviršiaus, naudojant pieno rūgštį, saugos ir veiksmingumo įvertinimo[4]; (6) EMST nuomonėje padaryta išvada, kad procesai naudojant pieno rūgštį nekelia saugos problemų, su sąlyga, kad naudojama medžiaga atitinka Sąjungos maisto priedų specifikacijas. Be to, EMST daro išvadą, kad dėl procesų, kai naudojama pieno rūgštis, reikšmingai sumažėja mikrobiologinė tarša, priešingai nei tada, kai nenaudojama nieko arba naudojamas geriamasis vanduo, ir kai vargiai tikėtina, kad dėl tokių procesų padidėtų mikrobinis atsparumas; (7) EMST rekomenduoja, kad maisto ūkio subjektai, vadovaudamiesi konkrečiomis apdorojimo taisyklėmis, patvirtintų tokių procesų antimikrobinį veiksmingumą ir patikrintų pieno rūgšties koncentraciją, taikomą temperatūrą ir kitus veiksnius, turinčius poveikio pieno rūgšties, kaip nukenksminimo medžiagos, veiksmingumui. EMST nuomonėje taip pat padaryta išvada, kad pieno rūgšties naudojimas nedaro neigiamo poveikio aplinkai; (8) remiantis EMST nuomone, po apdorojimo pieno rūgštimi proceso į jautieną patekęs likutis nebus didesnis kaip 190 mg/kg. Toks kiekis, palyginti su paviršiaus mikrobinei taršai mažinti būtinu aktyviuoju kiekiu, laikomas liekamuoju. Jis taip pat neturi jokio technologinio poveikio gatavam produktui. Be to, paviršiaus mikrobinei taršai mažinti naudojamos pieno rūgšties likutis, palyginti su jautienoje natūraliai esančios pieno rūgšties kiekiu, yra nežymus ir nekelia saugos problemų. Tam tikruose mėsos pusgaminiuose pieno rūgšties druskas leidžiama naudoti konservavimo tikslais kaip maisto priedus. Šiuo tikslu paprastai naudojama 20 000 mg/kg koncentracija. Todėl paviršiaus mikrobinei taršai mažinti skirtos pieno rūgšties ir pieno rūgšties, kaip maisto priedo, naudojimo atvejai aiškiai skiriasi; (9) atsižvelgiant į EMST nuomonę ir į tai, kad pieno rūgštis gali padėti gerokai sumažinti galimą mikrobiologinę taršą, tikslinga pritarti jos naudojimui siekiant sumažinti teršalų kaupimąsi ant paviršiaus. Tačiau tokiam naudojimui turėtų būti taikomos tam tikros sąlygos. Pieno rūgštis turėtų būti naudojama tik skerdyklose tvarkomoms skerdenoms ir skerdenų pusėms ar ketvirčiams, ir tai turėtų tapti gerosios higienos praktikos ir RVASVT pagrįstų sistemų dalimi; (10) Komisijos reglamentu (ES) Nr. 231/2012, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1333/2008 II ir III prieduose išvardytų maisto priedų specifikacijos[5], nustatomos maisto priedų specifikacijos, visų pirma dėl jų kilmės, grynumo kriterijų ir kitos būtinos informacijos; (11) remiantis EMST nuomone, teršalams, susikaupusiems ant galvijų skerdenų paviršių, sumažinti naudojama pieno rūgštis turėtų atitikti Sąjungos teisės aktuose pieno rūgščiai nustatytas specifikacijas. Todėl, kai pieno rūgštis naudojama siekiant sumažinti mikrobiologinę paviršiaus taršą pagal šį reglamentą, tokia pieno rūgštis turėtų atitikti specifikacijas, nustatytas Reglamentu (ES) Nr. 231/2012; (12) galvijų skerdenų ar skerdenų pusių arba ketvirčių paviršių mikrobiologinei taršai sumažinti skirta pieno rūgštis turi būti naudojama nepažeidžiant maisto ūkio subjekto prievolės laikytis Sąjungos teisės aktų dėl maisto higienos reikalavimų, kaip nustatyta reglamentuose (EB) Nr. 852/2004, Nr. 853/2004 ir Nr. 2073/2005, ir toks naudojimas jokiu būdu neturėtų būti laikomas alternatyva gerajai skerdimo higienos praktikai ir darbo procedūroms arba alternatyva, kuri pasirenkama siekiant užtikrinti atitiktį tuose reglamentuose nustatytiems reikalavimams; (13) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per komiteto pirmininko nustatytą terminą. Šiame reglamente numatytas priemonės turėtų priimti Taryba, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Maisto ūkio subjektai gali naudoti pieno rūgštį, kad skerdyklose būtų sumažinta mikrobiologinė galvijų skerdenų ar skerdenų pusių arba ketvirčių paviršių tarša, laikantis šio reglamento priede nustatytų sąlygų. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS I dalis. Pieno rūgšties naudojimo, siekiant sumažinti mikrobiologinę galvijų skerdenų ar skerdenų pusių arba ketvirčių paviršių taršą skerdyklose, sąlygos 1. Pieno rūgšties tirpalai turi būti paruošti tik iš pieno rūgšties, kuri atitinka Reglamente (ES) Nr. 231/2012 nustatytus reikalavimus. 2. Pieno rūgšties tirpalai turi būti naudojami: a) skerdyklose tik ant viso naminių galvijų (įskaitant Bubalus ir Bison rūšis) skerdenų ar skerdenų pusių arba ketvirčių paviršiaus; b) tik taikant purškimo arba dulksnos būdą, naudojant 2–5 % pieno rūgšties tirpalą ne didesnės kaip 55° C temperatūros geriamame vandenyje; c) kontroliuojamomis ir patikrinamomis sąlygomis, įtrauktomis į RVASVT principais grindžiamą valdymo sistemą, įskaitant bent jau II dalyje nustatytus kriterijus. 3. Pieno rūgšties tirpalas neturi būti naudojamas skerdenoms, kurios akivaizdžiai užterštos fekalijomis. 4. Dėl naudojamų pieno rūgšties tirpalų neturi atsirasti jokių negrįžtamų fizinių mėsos pokyčių. II dalis. Būtinieji RVASVT kriterijai ir kontrolės parametrai 1. Skerdenų mėginių ėmimas siekiant įvertinti atitiktį mikrobiologiniams kriterijams, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 2073/2005, turi būti atliktas prieš tai, kai skerdenoms ar skerdenų pusėms arba ketvirčiams apdoroti bus panaudoti pieno rūgšties tirpalai. 2. Pagal RVASVT planą pieno rūgšties koncentracija apdorojimo metu turi būti periodiškai stebima, tikrinama pagal dokumentus ir užregistruojama. 3. Pagal RVASVT planą apdorojimo metu pieno rūgšties tirpalo temperatūra turi būti nuolat matuojama prietaisais ir taip stebima, tikrinama pagal dokumentus ir užregistruojama. III dalis. Informacija apie apdorojimo procesą Maisto ūkio subjektai, eksploatuojantys skerdyklas, kuriose pieno rūgšties tirpalai naudojami viso skerdenų ar skerdenų pusių arba ketvirčių paviršių mikrobinei taršai sumažinti, turi informuoti apie tokį procesą maisto ūkio subjektus, kuriems yra skirtos apdorotos skerdenos ar skerdenų pusės arba ketvirčiai. Ši informacija turėtų būti pagrįsta dokumentais. [1] OL L 139, 2004 4 30, p. 55. [2] OL L 139, 2004 4 30, p. 1. [3] OL L 338, 2005 12 22, p. 1. [4] 2011 m. EMST leidinys 9(7):2317. [5] OL L 83, 2012 3 22, p. 1.