Specialioji ataskaita Kaip ES institucijos ir 
įstaigos apskaičiuoja, 
mažina ir kompensuoja 
išmetamą šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų 
kiekį?LT 2014  Nr. 14
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0870-5
doi:10.2865/68421
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 14
Specialioji ataskaita Kaip ES institucijos ir 
įstaigos apskaičiuoja, 
mažina ir kompensuoja 
išmetamą šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų 
kiekį?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
1–7 Įvadas
1–2 Europos Sąjungos aplinkos politika siekiama aukšto apsaugos lygio
3–4 Pavojingos klimato kaitos užkardymas yra prioritetinis Europos Sąjungos tikslas
5–7 Viešojo administravimo institucijos vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant su klimatu susijusius 
tikslus
8–11 Audito apimtis ir metodas
12–101 Pastabos
12–61 ES institucijos ir įstaigos neturi patvirtinusios bendros savo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekio stebėjimo ir mažinimo politikos
12–29 Visas ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsakas nėra žinomas, o dėl turimų fragmentiškų duomenų iškyla 
rizika, kad sumažės ataskaitų teikimo patikimumas
30–43 Įrodymų, kad bendras ES institucijų ir įstaigų išmetamų teršalų lygis mažėjo, yra gauta, tačiau jie susiję tik 
su energijos suvartojimu pastatuose
44–51 Daugiau kaip pusė audituotų ES institucijų ir įstaigų nebuvo nustačiusios jokių jų išmetamų teršalų 
mažinimo kiekybinių tikslų, o 2020 metams nustatytus tokio pobūdžio tikslus buvo nustačiusios tik dvi 
institucijos
52–61 Likutinių teršalų kompensavimo mechanizmas naudojamas ribotai, o ES institucijos ir įstaigos neturi 
patvirtinusios bendro metodo
62–101 ES institucijos ir įstaigos visapusiškai nesinaudoja Komisijos propaguojamomis aplinkosaugos 
vadybos priemonėmis
62–76 Su Europos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) diegimu susijusi pažanga yra vangi
77–89 Pagal galiojančias taisykles aplinką tausojantys viešieji pirkimai traktuojami kaip galimybė rinktis, o ne 
kaip prievolė, todėl tik kelios institucijos ir įstaigos jais sistemingai naudojosi
90–101 Su energiniu naudingumu susiję aplinkai nekenksmingos statybos standartai statant naujus pastatus ir 
vykdant didelio masto renovacijos projektus nėra sistemingai taikomi
03 Turinys
102–114 Išvados ir rekomendacijos
 Priedas.  Audito metodas, taikomas vertinant aplinką tausojančius viešuosius pirkimus
 Atsakymus pateikė šios institucijos:
 — Europos Vadovų Taryba ir Europos Sąjungos Taryba
 — Europos Komisija
 — Europos Sąjungos Teisingumo Teismas
 — Europos Centrinis Bankas
 — Europos Audito Rūmai
 — Europos išorės veiksmų tarnyba
 — Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Europos Sąjungos  
  regionų komitetas
 — Europos investicijų bankas
 — Europos aviacijos saugos agentūra
 — Europos aplinkos agentūra
 — Europos vaistų agentūra
 —  Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam 
dizainui )
04
 Žodynėlis
Anglies dioksidas (CO2): tai natūraliai susidarančios dujos ir iškastinio kuro, pavyzdžiui, naftos, dujų ir anglies 
deginimo šalutinis produktas, kuris taip pat gaunamas deginant biomasę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir 
vykdant pramoninius procesus (pavyzdžiui, gaminant cementą). Tai pagrindinės antropogeninės kilmės šiltnamio 
efektą sukeliančios etaloninės dujos, pagal kurias matuojamas kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis.
Anglies pėdsakas : terminas, liaudiškai naudojamas apibūdinti bendrą anglies dioksido ir kitų šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų, kurias tiesiogiai arba netiesiogiai sąlygoja tam tikras produktas ar veikla arba kurios yra susijusios 
su žmogaus ar organizacijos veikla, kiekį. Nėra nustatytų privalomų anglies pėdsako skaičiavimo ES taisyklių.
Aplinkai nekenksmingos statybos programa (GBP) : savanoriškai įgyvendinama Europos Komisijos programa, 
kuria remiamos ekonomiškai efektyvios priemonės, skirtos negyvenamuosiuose pastatuose pagerinti energijos 
vartojimo efektyvumą ir juose pradėti naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius.
Aplinką tausojančių viešųjų pirkimų (GPP) priemonių rinkinys : Europos Komisijos aplinkos generalinio 
direktorato parengtos aplinką tausojančių reikalavimų, kurie sudaro techninių specifikacijų, atrankos ir (arba) 
sutarties sudarymo kriterijų bei nuostatų dėl sutarties vykdymo dalį, įtraukimo į konkurso dokumentus praktinės 
gairės.
Aplinką tausojantys viešieji pirkimai (GPP) : procesas, kai valdžios institucijos siekia pirkti prekių, paslaugų 
ir darbų, per visą būvio ciklą darančių mažesnį poveikį aplinkai, palyginti su tokios pat paskirties prekėmis, 
paslaugomis ir darbais, kurie įprastai būtų perkami.
Atsinaujinančių išteklių energija : Direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją ji 
apibrėžta kaip iš neiškastinių išteklių gaunama energija, kaip antai vėjo, saulės energija, oro terminiai, geoterminiai, 
hidroterminiai šaltiniai ir vandenynų energija, hidroenergija, biomasė, sąvartynų dujos, kanalizacijos atliekų 
perdirbimo įrenginių dujos ir biologinės dujos.
Beveik nulinės energijos pastatas : Direktyvoje 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo jis apibrėžtas 
kaip pastatas, kurio energinis naudingumas labai aukštas. Reikalingos energijos, kuri beveik lygi nuliui arba kurios 
suvartojama labai mažai, didžiąją dalį turėtų sudaryti atsinaujinančių išteklių energija, įskaitant vietoje ar netoliese 
pagamintą atsinaujinančių išteklių energiją.
CO2 ekvivalentas (CO2e): visuotinis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio matavimo vienetas, 
atspindintis jų skirtingą visuotinio atšilimo potencialą.
EMAS : savanoriška Europos Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema. Ši sistema yra suderinta su 
ISO 14001, tačiau jos taikymo sritis yra platesnė įvykdintinų reikalavimų prasme.
Energijos vartojimo efektyvumas : energijos vartojimo efektyvumas didesnis, jei suvartojus tokį patį energijos 
kiekį yra gaunama daugiau arba tiek pat jos suvartojus mažiau. Energijos vartojimo efektyvumo gerinimas – tai 
energijos suvartojimo mažinimo arba suvartojamos energijos augimo apribojimo būdas.
05 Žodynėlis
Europos energijos vartojimo efektyvumo duomenų centruose elgesio kodeksas : Europos Komisijos 
propaguojamas savanoriškai taikomas elgesio kodeksas, susijęs su energijos vartojimu duomenų centruose ir 
poreikiu sumažinti susijusį poveikį aplinkai, ekonomikai ir energijos tiekimo saugumui.
Gamintojų grandies išmetami teršalai : pagal ŠESD protokolą gamintojų grandies išmetami teršalai yra 
netiesioginiai su nupirktomis ar įsigytomis prekėmis ir paslaugomis susijęs išmetamas ŠESD kiekis. Jie susidaro iki 
atsiskaitančiajai organizacijai gavus apie juos ataskaitą, todėl jie taip pat yra vadinami ikigamybinio etapo teršalais.
ISO 14001 : Tarptautinės standartizacijos organizacijos parengtame standarte, kuris gali būti sertifikuojamas, 
nustatyti aplinkosaugos vadybos sistemos kriterijai. Jame nereikalaujama laikytis aplinkosauginio veiksmingumo 
reikalavimų, tačiau jame išdėstytas pagrindas, kurio bendrovė ar organizacija gali laikytis siekdamos įdiegti 
veiksmingą aplinkosaugos vadybos sistemą.
Klimato kaita : pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją reiškia klimato pokyčius, kurie tiesiogiai 
ar netiesiogiai kyla dėl žmogaus veiklos, keičiančios Žemės atmosferos sudėtį, ir kurie netelpa į natūralių klimato 
svyravimų, stebimų reguliariais laiko tarpais, ribas.
Kompensavimas : išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimas – tai mechanizmas, pagal kurį asmenys ar 
organizacijos kompensuoja savo visą išmetamą ŠESD kiekį ar jo dalį sumokėdami kam nors už kurioje nors kitoje 
pasaulio dalyje sumažintą lygiavertį ŠESD kiekį, t. y. už išmetamuosius teršalus, kurie buvo sumažinti naudojant vėjo 
jėgaines, pakeitusias anglimis kūrenamas jėgaines. Kompensacijos apskaičiuojamos pagal atskaitos padėtį, kuriai 
apibūdinti naudojamas hipotetinis scenarijus; jame numatyta, koks teršalų kiekis būtų išmetamas, jeigu nebūtų 
įgyvendinamas teršalų išmetimo mažinimo projektas ir taip kompensuojamas teršalų išmetimas.
Neutralumas anglies dioksido požiūriu : padėtis, kai atlikus tų išlakų, kurių nebuvo galima išvengti, 
kompensavimą, su produktu ar veikla susijusios grynosios anglies dioksido išlakos yra lygios nuliui.
Nuotėkis : ta sumažinto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio dalis privalomų normų besilaikančiose šalyse, 
galinti vėl atsirasti šalyse, kurios nėra saistomos tokių ribų. Pavyzdžiui, bendrovės, siekdamos išvengti su išlakomis 
susijusių apribojimų, gali perkelti savo produkciją iš išsivysčiusių šalių į besivystančias šalis.
Organizacijos aplinkosauginio pėdsako (OAP) metodas : Europos Komisijos rekomenduojamas organizacijos 
aplinkosauginio veiksmingumo per visą gyvavimo ciklą matavimo ir pranešimo apie jį metodas. Jis apima ataskaitas 
apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tačiau vien tuo neapsiribojama.
Poveikio švelninimas : pastangos sumažinti išlakas arba pagerinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentus. 
Pavyzdžiai: efektyvesnis iškastinio kuro panaudojimas, perėjimas prie atsinaujinančių išteklių energijos, geresnis 
pastatų apšiltinimas ir platesnis tokių absorbentų, kaip miškai, naudojimas siekiant iš atmosferos pašalinti didesnius 
anglies dioksido kiekius.
06 Žodynėlis
ŠESD protokolas : pagal ŠESD protokolo iniciatyvą parengtas plačiai taikomas savanoriškas išmetamo šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos ir ataskaitų apie jį teikimo standartas. Ši iniciatyva – tai daugelį 
suinteresuotųjų šalių  – įmonių, nevyriausybinių organizacijų, vyriausybių ir kitų Pasaulio išteklių instituto suburtų 
subjektų, Vašingtone įsikūrusios aplinkosaugos NVO ir Pasaulio verslo darnaus vystymosi tarybos (Ženevoje 
įsikūrusios tarptautinių bendrovių koalicijos) partnerystė.
Šiltnamio efektas : šiltnamio efektą sukeliančių dujų sąlygotas karšto oro susikaupimas netoli Žemės paviršiaus 
esančioje atmosferoje (troposferoje), sukeliantis visuotinį atšilimą. Panašiai kaip šiltnamio stiklinės sienos padidina 
jo viduje esančio oro temperatūrą, taip ir dėl šiltnamio efekto sušyla mūsų planetos paviršius. Be natūralių šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų temperatūra būtų žemesnė už užšalimo taško temperatūrą. Tačiau žmogaus veikla labai 
sustiprino natūralų šiltnamio efektą, sukeliantį visuotinį atšilimą ir klimato kaitą.
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos (ŠESD) : anglies dioksidas (CO2), metanas (CH4), azoto oksidas (N2O), 
hidrofluorangliavandeniliai (HFCs)  – tai vienos iš šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurios absorbuodamos saulės 
spindulius sukelia šiltnamio efektą. Atsižvelgiant į jų skirtingą visuotinio atšilimo potencialą, šiltnamio efektą 
sukeliančios dujos dažnai apskaičiuojamos ir pateikiamos anglies dioksido ekvivalentais (CO2e).
Tvarus vystymasis : pagal Junginių Tautų Generalinei Asamblėjai skirtą 1987 m. Brundlandt ataskaitą tvarus 
vystymasis – tai vystymasis, atitinkantis dabarties poreikius ir neatimantis iš ateities kartų galimybės tenkinti savo 
poreikius.
Visos darbo dienos ekvivalentas (VDDE) : dydis, skirtas asmenų skaičiui nustatyti taip, kad tai taptų palyginamu 
dydžiu, nors tie asmenys gali dirbti skirtingą valandų skaičių per savaitę.
Visuotinio atšilimo potencialas (GWP) : juo nustatoma, koks po tam tikro laiko bus šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų poveikis visuotiniam atšilimui, lyginant su anglies dioksido poveikiu.
07
I
Tam, kad Europos Sąjungos aplinkos politika būtų pati ­
kima, ES institucijos ir įstaigos, kaip viešojo administra ­
vimo institucijos, turi būti itin pažangios rengdamos ir 
įgyvendindamos savo išmetamo šiltnamio efektą suke ­
liančių dujų kiekio (anglies pėdsako) mažinimo poli ­
tiką. Po 2005 m. ES institucijoms ir įstaigoms pavyko 
pakeisti su jų pastatais susijusio didėjančio išmeta ­
mųjų teršalų kiekio tendenciją, tačiau jos nepasinau ­
dojo galimybe parengti ir įgyvendinti bendrą politiką, 
skirtą prisidėti prie Sąjungos 2020 m. tikslo lyginant 
su 1990 m. lygiu 20 % sumažinti išmetamą šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekį.
II
Šešios iš 15 audituotų ES institucijų ir įstaigų 2012 m. 
nepranešė apie savo išmetamą šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekį, o tos, kurios tai padarė, neap ­
skaičiavo arba neatskleidė tikrojo jų masto Todėl visas 
anglies pėdsakas nėra žinomas, o dėl turimų fragmen ­
tiškų duomenų iškyla rizika, kad sumažės ataskaitų 
teikimo ir poveikio švelninimo pastangų patikimumas.
III
Įrodymų, kad bendras ES institucijų ir įstaigų išme ­
tamų teršalų lygis mažėjo, yra gauta tik dėl energijos 
suvartojimo pastatuose. Duomenys dėl kitų išmeta ­
mųjų teršalų, visų pirma susijusių su judumu, neleidžia 
nustatyti aiškios tendencijos.
IV
Iki šiol pasiektus bendrus sumažinimus didžia dalimi 
sąlygojo iš atsinaujinančių energijos šaltinių gautos 
elektros, kuri anglies pėdsako skaičiavimuose yra trak ­
tuojama kaip teršalų neišskirianti energija, pirkimas.V
ES institucijos ir įstaigos visapusiškai nesinaudoja 
Komisijos propaguojamomis aplinkosaugos vadybos 
priemonėmis. Su Europos aplinkosaugos vadybos ir 
audito sistemos (EMAS) diegimu susijusi pažanga yra 
vangi. Viešojo administravimo institucijos užsiregis ­
truoti EMAS gali nuo 2001 m., o 2014 m. birželio mėn. 
buvo užsiregistravusios septynios iš 15 audituotų 
ES institucijų ir įstaigų. Aplinką tausojantys viešieji 
pirkimai traktuojami kaip galimybė rinktis, o ne kaip 
prievolė, todėl tik kelios institucijos ir įstaigos jais 
sistemingai naudojosi.
VI
Įgyvendinant siektiną 2030 m. su šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusį ES tikslą ES 
institucijoms ir įstaigoms suteikiama nauja galimybė 
parengti ir įgyvendinti bendrą politiką.
VII
Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai pasiūlyti 
bendrą ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsako maži ­
nimo politiką. Tokia politika turėtų apimti kiekybiškai 
išmatuojamą bendrą šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekio mažinimo iki 2030 m. tikslą. ES institucijos ir 
įstaigos turėtų:
a) pradėti taikyti suderintą ataskaitų apie išmeta ­
muosius teršalus, įskaitant visus susijusius netiesio ­
ginius išmetamuosius teršalus, teikimo metodą;
b) parengti bendrą metodą, skirtą savanoriškai kom ­
pensuoti tą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 
kurio jos negali išvengti;
c) visapusiškai pasinaudoti Komisijos propaguoja ­
momis aplinkosaugos vadybos priemonėmis, visų 
pirma susijusiomis su aplinką tausojančiais viešai ­
siais pirkimais.Santrauka
08
 Įvadas
Europos Sąjungos aplin ­
kos politika siekiama 
aukšto apsaugos lygio
01 
Sutarties dėl Europos Sąjungos vei ­
kimo (SESV) 11 straipsnyje numatyta, 
kad nustatant ir įgyvendinant Sąjun ­
gos politikos ir veiklos kryptis, ypač 
siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi būti 
atsižvelgiama į aplinkos apsaugos 
reikalavimus.
02 
Sąjungos aplinkos politika siekiama 
aukšto apsaugos lygio. Ši politika yra 
grindžiama atsargumo principu bei 
principais, kad reikia imtis prevencinių 
veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia 
turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos 
šaltinis, ir kad žalą atlygina teršėjas1.
Pavojingos klimato kaitos 
užkardymas yra prioriteti ­
nis Europos Sąjungos 
tikslas
03 
ES iki 2020 m. tvirtai įsipareigojo2 bent 
20 % sumažinti savo išmetamą šiltna ­
mio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) 
kiekį palyginti su 1990 m. lygiu3.
04 
Europos Komisija pasiūlė 2030 metams 
nustatyti ES viduje išmetamų ŠESD 
sumažinimo 40 % tikslą, palyginti su 
išmestu jų kiekiu 1990 m.4 Europos 
Parlamentas paragino teršalų kiekį 
sumažinti bent 40 %5.Viešojo administravimo 
institucijos vaidina svarbų 
vaidmenį įgyvendinant su 
klimatu susijusius tikslus
05 
Du svarbiausi ŠESD šaltiniai Europoje 
yra energijos gamyba deginant kurą ir 
transportas6. Visų lygių viešojo admi ­
nistravimo institucijos pakeisdamos 
savo darbo pobūdį gali daryti įtaką 
šių ir kitų išmetamųjų teršalų mastui. 
Vykdydamos reikalingų darbų, prekių 
ir paslaugų viešuosius pirkimus jos 
gali skatinti priimti aplinkos požiūriu 
tvarius sprendimus.
06 
Tam, kad ES klimato politika būtų pati ­
kima, svarbu, kad ES institucijos, įstai ­
gos, tarnybos ir agentūros (toliau – ES 
institucijos ir įstaigos) rodytų pavyzdį 
ir būtų itin pažangios rengdamos ir 
įgyvendindamos viešojo administravi ­
mo institucijų anglies pėdsako maži ­
nimo strategijas. 1 langelyje  pateikta 
informacija apie tai, kaip apskaičiuoja ­
mas organizacijos anglies pėdsakas.
07 
Atsižvelgiant į Sutartyje nustatytus 
principus, yra du vienas kitą papildan ­
tys ES institucijų ir įstaigų išmetamų 
ŠESD poveikio aplinkai mažinimo 
būdai:
a) šių išmetamųjų teršalų mažinimas, 
kuriam teikiama pirmenybė;
b) likutinių išmetamųjų teršalų atsvė ­
rimas juos kompensuojant.1 Žr. SESV 191 straipsnį.
2 Žr. 2007 m. kovo 8–9 d. 
Europos Vadovų Tarybai 
pirmininkavusios šalies išvadų 
32 dalį.
3 Europos Vadovų Taryba 
pasisiūlė sugriežtinti šį 
įsipareigojimą užtikrinant 
besąlygišką 30 % išmetamų 
teršalų sumažinimo tikslo 
pasiekimą, jei kitos didžiosios 
ekonomiškai reikšmingos šalys 
sutiks prisiimti sąžiningą dalį 
įsipareigojimų sumažinti 
pasaulinį išmetamų teršalų 
kiekį.
4 COM(2014) 15 final, 2014 m. 
sausio 22 d. – „2020–2030 m. 
klimato ir energetikos politikos 
strategija“.
5 2014 m. vasario 5 d. Europos 
Parlamento rezoliucija dėl 
2030 m. klimato ir energetikos 
politikos strategijos 
(2013/2135(INI).
6 Eurostato mažo formato 
leidinys „Energijos, transporto 
ir aplinkos rodikliai“, 2013 m. 
redakcija.
09 Įvadas
Organizacijos anglies pėdsako apskaičiavimas
Anglies pėdsakas atitinka bendrą tiesiogiai ar netiesiogiai su organizacijos veikla susijusių išmetamų šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį. Šių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltiniai, pavyzdžiui, yra 
elektros gamyba elektrinėse, šildymas naudojant iškastinį kurą ir transporto operacijos.
Tokių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kaip anglies dioksidas (CO2), metanas (CH4), azoto oksidas (N2O), hidro­
fluorangliavandeniliai (HFCs) visuotinio atšilimo potencialas yra nevienodas. Pavyzdžiui, viena metano tona 
atitinka 25 anglies dioksido tonas. Siekiant į tai atsižvelgti, kiekvienos rūšies išmetamųjų dujų kiekis yra paverčia ­
mas anglies dioksido ekvivalentais (CO2e), kad bendras visų šaltinių poveikis būtų apibendrintas vienu skaičiumi.
Plačiai taikomame ŠESD protokole skiriamos trys išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kategorijos 
(pakopos). Toliau pateiktoje diagramoje parodyti kai kurie su viešojo administravimo institucijomis labiausiai 
susiję šaltiniai.
Iš pradžių organizacijų teikiamose ataskaitose daugiausia dėmesio būdavo skiriama 1 ir 2 pakopų išmetamie ­
siems teršalams. Tačiau palaipsniui buvo pradėta atsižvelgti ir į 3 pakopos išmetamuosius teršalus siekiant 
visapusiškai valdyti su ŠESD susijusią riziką ir galimybes.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.1 langelis
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos
2 pakopa – Netiesioginiai
išmetamieji teršalai
Elektros pirkimas
Miesto šildymo
ir aušinimo sistema3 pakopa – Netiesioginiai
išmetamieji teršalai
Kelionės į darbą ir atgal
Dalykinės kelionės
Tiekiamos prekės
ir paslaugos
Ilgalaikis turtas1 pakopa – Tiesioginiai
išmetamieji teršalai
Savo kuro deginimas
Savo pačių transporto
priemonės
10
 Audito apimtis  
ir metodas
08 
Į audito apimtį buvo įtrauktos visos 
2012 m. daugiau nei 500 darbuotojų 
turėjusios ES institucijos ir įstaigos. Be 
to, buvo įtraukta ir Europos aplinkos 
agentūra, kadangi jos vykdomos speci ­
finės užduotys yra tiesiogiai susijusios 
su audito tema. 1 lentelėje  išvardytos 
audito metu nagrinėtos 15 ES institu ­
cijų ir įstaigų. Audito tikslais Europos 
Vadovų Taryba ir Europos Sąjungos Ta ­
ryba (toliau taip pat vadinama Taryba) 
buvo traktuojamos kaip vienas subjek ­
tas, kadangi Europos Vadovų Taryba 
neturi savo sekretoriato, jai padeda ES 
Tarybos generalinis sekretoriatas. Euro ­
pos ekonomikos ir socialinių reikalų 
komitetas ir Regionų komitetas (toliau 
taip pat vadinami komitetais) taip pat 
buvo traktuojami kaip vienas subjek ­
tas, kadangi jie dalijasi savo pastatais, 
logistika ir vertimo tarnybomis bei juos 
kartu administruoja. Audito metu ypa ­
tingas dėmesys buvo skirtas Europos 
Komisijai ne tik dėl jos dydžio, bet taip 
dėl jos, kaip teisėkūros iniciatyvą turin ­
čios ES institucijos, vaidmens.
09 
Audito Rūmai audito metu vertino, ar 
ES institucijos ir įstaigos turėjo patvir ­
tinusios savo vykdomų administracinių 
operacijų poveikio aplinkai mažinimo 
politiką, ir nagrinėjo, ar ši politika buvo 
veiksmingai įgyvendinama. Audito 
Rūmai nagrinėjo, ar ES institucijos ir 
įstaigos:
a) apskaičiavo savo išmetamą šiltna ­
mio efektą sukeliančių dujų kiekį, 
mažino išmetamuosius teršalus ir 
atsvėrė likutinius išmetamuosius 
teršalus juos kompensuodamos;
b) visapusiškai pasinaudojo Komisijos 
propaguojamomis aplinkosaugos 
vadybos priemonėmis, skirto ­
mis išmetamųjų teršalų kiekiui 
sumažinti.10 
Auditas buvo pagrįstas klausimynais, 
interviu ir audituotų ES institucijų ir 
įstai  gų paskelbtų ar pateiktų doku ­
mentų ir statistinių duomenų analize. 
Jis taip pat apėmė viešųjų pirkimų 
procedūrų imties nagrinėjimą.
11 
Šis auditas nebuvo anglies junginių 
išlakų auditas, t. y. nebuvo siekiama 
(pakartotinai) atlikti audituotų ES in­
stitucijų ir įstaigų išmetamo CO2 kiekio 
apskaičiavimą arba patikrinti pagrin ­
dinių duomenų tikslumą. Šioje ata­
skaitoje cituojami duomenys yra susiję 
su 2012 metais, nebent būtų nurodyta 
kitaip.
11 Audito apimtis ir metodas 1 lentelė15 audito metu tikrintų ES institucijų ir įstaigų
2012 m. (2014 m.) personalo 
plane numatytų pareigybių 
skaičiusVieta
Europos Komisija25 065  
(24 901)Briuselis, Liuksemburgas, Ispra, Gelis, Karlsrūhė, Petenas, Sevilija, 
Greindžas, atstovybės valstybėse narėse
Europos Parlamentas6 684  
(6 773)Briuselis, Liuksemburgas, Strasbūras, informacijos biurai valsty -
bėse narėse
Europos Vadovų Taryba13 153  
(3 101)Briuselis
Europos Sąjungos Taryba Briuselis, Liuksemburgas
Europos investicijų bankas2 2 1853 
(2 369)3 Liuksemburgas
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas1 952  
(1 991)Liuksemburgas
Europos išorės veiksmų tarnyba1 670  
(1 661)Briuselis4
Europos Centrinis Bankas1 448  
(2 602)Frankfurtas prie Maino
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų 
komitetas5 1 255  
(1 252)Briuselis
Europos Sąjungos regionų komitetas 5
Europos Audito Rūmai6 887 
(882)Liuksemburgas
Vidaus rinkos derinimo tarnyba775 
(861)Alikantė
Europos aviacijos saugos agentūra634 
(685)Kelnas
Europos vaistų agentūra590 
(599)Londonas
Europos aplinkos agentūra136 
(135)Kopenhaga
1 Europos Vadovų Tarybai padeda ES Tarybos generalinis sekretoriatas.
2 EIB audite dalyvavo savanoriškai.
3 Pareigybių skaičius susijęs su 2012 m. pabaiga ir 2013 m. pabaiga.
4 Būstinė.
5 Komitetai dalijasi savo pastatais, logistika ir vertimo tarnybomis bei kartu juos administruoja.
6 Išorės įstaigos nepatvirtino su Europos Audito Rūmais susijusių nustatytų faktų.
12
 Pastabos
ES institucijos ir įstaigos 
neturi patvirtinusios ben ­
dros savo išmetamo šilt­
namio efektą sukeliančių 
dujų kiekio stebėjimo ir 
mažinimo politikos
Visas ES institucijų ir įstaigų 
anglies pėdsakas nėra žino ­
mas, o dėl turimų fragmen ­
tiškų duomenų iškyla rizika, 
kad sumažės ataskaitų tei ­
kimo patikimumas
12 
Audito Rūmų nuomone, patikima ir iš ­
sami informacija apie faktinį ES institu ­
cijų ir įstaigų anglies pėdsako dydį yra 
būtina veiksmingų poveikio mažinimo 
strategijų, kurios būtų patikimos ir įti ­
kinamos ir pasitarnautų kaip pavyzdys, 
rengimo ir įgyvendinimo sąlyga. Tokios 
informacijos, susijusios su daugeliu ES 
institucijų ir įstaigų, šiuo metu negali ­
ma gauti.
Nėra bendro ES institucijų 
ir įstaigų anglies pėdsako 
apskaičiavimo metodo
13 
Nėra privalomų viešojo administravi ­
mo institucijų anglies pėdsako apskai ­
čiavimo ES teisės aktų. Todėl iš esmės 
ES institucijos ir įstaigos gali nuspręsti, 
ar joms pranešti apie su jų veikla 
susijusius išmetamuosius teršalus, ir jei 
taip, kaip juos apskaičiuoti ir stebėti. 
Savo atitinkamose priimančiosiose šalyse joms gali būti taikomos tam 
tikros atskaitomybės prievolės, susiju ­
sios, pavyzdžiui, su energiniu nau ­
dingumu jų pastatuose. Tačiau šios 
atskaitomybės prievolės nėra suderin ­
tos visos ES mastu.
14 
Priešingai kintančiai praktikai priva ­
čiame sektoriuje7, ES Finansiniame 
reglamente (FR)8 nereikalaujama, kad 
į ataskaitas, kurios turi būti teikiamos 
pagal jo IX antraštinę dalį („Sąskaitų 
pateikimas ir apskaita“) būtų įtraukta 
informacija apie aplinką9. Šiuo po ­
žiūriu nėra priimta tarpinstitucinių 
susitarimų.
15 
Organizacijos, dalyvaujančios nepri ­
valomoje ES aplinkosaugos vadybos 
ir audito sistemoje (EMAS)10, privalo 
pranešti apie pagrindinio rodiklio „iš ­
metamieji teršalai“, apimančio bendrą 
metinį ŠESD kiekį, išreikštą CO2 ekvi ­
valento tonomis, duomenis. Tačiau, 
kaip nurodyta Komisijos sprendime dėl 
naudojimo vadovo, kuriame pateiktos 
dalyvavimo EMAS nuostatos11, turi būti 
aiškiai išdėstytas išmetamųjų teršalų 
kiekybinio nustatymo metodas. Bet 
kokiu atveju vadove rekomenduojama, 
kad organizacijos praneštų ne tik apie 
tiesiogines, bet ir apie netiesiogines 
reikšmingas ŠESD išlakas (žr.  1 langelį ).7 1978 m. liepos 25 d. 
Ketvirtojoje Tarybos 
direktyvoje 78/660/EEB, 
grindžiamoje Sutarties 54 
straipsnio 3 dalies g punktu, 
dėl tam tikrų rūšių bendrovių 
metinės finansinės 
atskaitomybės (OL L 222, 1978 
8 14, p. 11), numatyta, kad 
prireikus ir tiek, kiek tai 
reikalinga siekiant suvokti 
bendrovės veiklos pokyčius, 
veiklos rezultatus ir būklę, 
metinėje ataskaitoje taip pat 
turi būti pateikta nefinansinė 
informacija, įskaitant su 
aplinkos klausimais susijusią 
informaciją. 2013 m. balandžio 
mėn. Komisija, siekdama, kad 
tokios ataskaitos būtų 
privalomos bendrovėms, 
kuriose vidutinis darbuotojų 
skaičius viršija 500, pateikė 
teisėkūros pasiūlymą 
(COM(2013) 207 final, 2013 m. 
balandžio 16 d.).
8 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1). Reglamentas 
netaikomas Europos 
Centriniam Bankui ir Europos 
investicijų bankui. ES 
agentūros turi patvirtinusios 
finansines taisykles, kurios yra 
parengtos remiantis Sąjungos 
bendrajam biudžetui 
taikomomis taisyklėmis.
9 Į Europos Centrinio Banko 
metinę ataskaitą yra įtrauktas 
su aplinkosaugos klausimais 
susijęs skirsnis. Europos 
investicijų bankas už 
aplinkosaugos klausimus 
atsiskaito Banko atsakomybės 
ataskaitoje, kuri yra EIB grupės 
metinės ataskaitos dalis.
10 62–76 dalyse pateikta išsami 
su EMAS susijusi informacija.
11 Žr. 2013 m. kovo 4 d. Komisijos 
sprendimo 2013/131/ES, kuriuo 
paskelbiamas naudojimo 
vadovas, jame išdėstant 
veiksmus, reikalingus siekiant 
dalyvauti Bendrijos 
aplinkosaugos vadybos ir 
audito sistemoje (EMAS) pagal 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 
dėl organizacijų savanoriško 
Bendrijos aplinkosaugos 
vadybos ir audito sistemos 
(EMAS) taikymo (OL L 76, 2013 
3 19, p. 1), 25 ir 26 puslapius.
13 Pastabos
16 
2013 m. balandžio 9 d.12 patvirtintoje 
rekomendacijoje Komisija skatina nau ­
dotis viešųjų organizacijų aplinkosau ­
ginio veiksmingumo per visą gyvavimo 
ciklą matavimo ir pranešimo apie jį 
organizacijos aplinkosauginio pėdsako 
(OAP) metodu, apimančiu ataskaitų 
apie ŠESD išlakas teikimą. OAP sukūrė 
Komisijos Jungtinis tyrimų centras, 
atsižvelgdamas į rekomendacijas, pa ­
teiktas jau patvirtintuose ir visuotinai 
pripažįstamuose organizacijų aplinko ­
saugos apskaitos metoduose ir reko ­
mendaciniuose dokumentuose.
17 
Pasak Komisijos, OAP metodą sukurti 
paskatino tai, kad „pastaruoju metu 
didėjanti aplinkosauginio veiksmin ­
gumo vertinimo ir pranešimo apie 
jį metodų ir iniciatyvų įvairovė kelia 
sumaištį ir nepasitikėjimą informacija 
apie aplinkosauginį veiksmingumą13“. 
Kaip parodė Audito Rūmų auditas, ši 
analizė taip pat taikoma ES institucijų ir 
įstaigų ataskaitų apie jų anglies pėdsa ­
kus teikimui.Šešios iš 15 audituotų ES 
institucijų ir įstaigų 2012 m. 
nepranešė apie savo ŠESD 
išlakas, o tos, kurios tai padarė, 
neapskaičiavo arba neatskleidė 
tikrojo jų masto
18 
Audito metu buvo nagrinėjama 
2012 m. ES institucijose ir įstaigose 
lengvai prieinama su jų atitinkamomis 
ŠESD išlakomis susijusi informacija. 
Europos Vadovų Taryba ir Europos 
Sąjungos Taryba, Europos Audito Rū ­
mai, Europos išorės veiksmų tarnyba, 
Europos aviacijos saugos agentūra ir 
Europos vaistų agentūra 2012 m. nepa ­
skelbė jokios su jų išlakomis susijusios 
informacijos. Kitos institucijos pateikė 
ne visą informaciją.
19 
Kadangi nėra privalomų organizacijos 
anglies pėdsako apskaičiavimo taisy ­
klių, audito metu kaip orientyras dėl 
savo didelės apimties buvo panaudota 
Europos Parlamento anglies pėdsako 
ataskaita. 2 lentelėje  parodytas išlakų 
šaltinių, į kuriuos buvo ar nebuvo at ­
sižvelgta, sąlyginis pasiskirstymas bei 
pranešti išlakų lygiai.12 2013 m. balandžio 9 d. 
Komisijos rekomendacija 
2013/179/ES dėl produktų ir 
organizacijų gyvavimo ciklo 
aplinkosauginio 
veiksmingumo matavimo ir 
pranešimo apie jį bendrų 
metodų taikymo (OL L 124, 
2013 5 4, p. 1).
13 Žr. Komisijos rekomendacijos 
2013/179/ES 
2 konstatuojamąją dalį.
14 Pastabos 2 lentelė
Europos ParlamentasTeisingumo TeismasEuropos investicijų bankasEuropos Centrinis BankasVidaus rinkos derinimo 
tarnybaEuropos aplinkos agentūraEuropos KomisijaKomitetai (EESRK ir RK) Europos Vadovų Taryba ir 
ES TarybaEuropos Audito RūmaiEuropos išorės veiksmų 
tarnybaEuropos aviacijos saugos 
agentūraEuropos vaistų agentūra
Išlakos 2012 m. (CO2e tonomis) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 N.d. N.d. N.d. N.d. N.d.
ATSKAITOMYBĖS APIMTIS apima išlakas iš šių šaltinių:
Pastatuose suvartota energija1 2 2x x x x x
Aušinimo dujų nuotėkis x x x x x x x x x x
Prekių gabenimas () x x x x x x x x x x x
Žmonių gabenimas 
Kelionės į darbą ir atgal x x x x x x x x x x
Dalykinės kelionės3 4x x x x x x
Lankytojai x x x x x x x x x
Prekių ir paslaugų pirkimas ()5 5x x x x x x x x x
Atliekos x x x x x x x x x x
Ilgalaikis turtas6
Pastatų statyba () x x x x x x x x x x x
Biurų baldai () x x x x x x x x x x x
IT įranga () x x x x x x x x x x x
Kita įranga () x x x x x x x x x x x
1 Paskelbti tik bendri 2010–2012 m. duomenys, o ne metiniai duomenys.
2 Tik į aplinkosaugos vadybos sistemos EMAS apimtį įtraukti pastatai.
3 Neįtrauktos Parlamento narių kelionės į posėdžius Briuselyje ir Strasbūre.
4 Įtraukti tik tarnybiniai automobiliai.
5 Įtrauktas tik popierius.
6 Teršalai, išmesti gaminant ilgalaikio vartojimo prekes ar statant nekilnojamąjį turtą.
Pastaba : Dauguma su išlakomis susijusių duomenų paimti iš metinių ES institucijų ir įstaigų aplinkosaugos ataskaitų. Teisingumo Teismo duomenys paimti iš išorės 
anglies pėdsako tyrimo ataskaitos, o EIB atveju – iš jo 2012 m. anglies pėdsako ataskaitos.Su 2012 m. susijusios CO2e išlakų ataskaitos (naudota tik paskelbta informacija arba 
informacija, kurią ketinama skelbti, o kaip orientyru buvo pasinaudota Europos Par ­
lamento atskaitomybės apimtimi)
Paaiškinimai :
 įtraukta į apimtį
() įtraukta naudojant įvertį
 iš dalies įtraukta
x neįtraukta į  apimtį
N.d. nėra duomenų
15 Pastabos
20 
Kaip parodyta 2 lentelėje , Europos 
Parlamentas, prieš atsiskaitydamas už 
bendrą metinį išmestų teršalų kiekį, at ­
sižvelgė į labai įvairius išlakų šaltinius. 
Dėl šios plačios apimties Parlamento 
praneštas išmetamųjų teršalų kiekis 
yra beveik toks pat kaip ir visų kitų ES 
institucijų ir įstaigų praneštas kiekis 
kartu paėmus. Nors Parlamento nag­
rinėjamos išlakų šaltinių kategorijos 
iš principo yra išsamios, jis nusprendė 
nepranešti apie išlakas, kurias sąlygoja 
jo narių kelionės iš jų gimtosios šalies 
į Briuselyje ir Strasbūre rengiamus 
posėdžius.
21 
2013 m. Komisijos metinėje aplinkosau ­
gos ataskaitoje pateikti duomenys apie 
ŠESD išlakas išmetamų CO2 ekvivalentų 
požiūriu buvo susiję tik su išmeta ­
maisiais teršalais, kuriuos sąlygoja 
energijos suvartojimas į EMAS apimtį 
įtrauktuose Briuselyje, Liuksemburge 
ir Petene14 įsikūrusiuose pastatuose ir 
kuriuos išmeta šiose vietovėse naudo ­
jami tarnybiniai automobiliai..
22 
Europos ekonomikos ir socialinių 
reikalų komitetas ir Regionų komite ­
tas pranešė tik apie išmestus terša ­
lus, susijusius su energijos vartojimu 
pastatuose. Komitetai paaiškino, kad, 
patvirtinus pagal ES standartą, kuris 
yra pagrįstas OAP metodu, parengtą 
metodiką, jie norėjo dar kartą svarstyti, 
ar apskaičiuoti išsamų aplinkosauginį 
pėdsaką, ar ne.Trys ES institucijos ir įstaigos 
siekė pagerinti savo teikiamas 
ataskaitas
23 
Europos Centrinio Banko atskaitomy ­
bės apimtis nuo 2008 m. buvo laips ­
niškai plečiama. Tačiau nebuvo ap ­
skaičiuoti teršalų kiekiai, išmetami dėl 
darbuotojų keliavimo iš namų į tarnybą 
ir naujų Banko patalpų statybos.
24 
Nuo 2012 finansinių metų Europos 
investicijų bankas taiko ŠESD proto ­
kolu grindžiamą metodiką15. Tačiau 
į atskaitomybės apimtį neįtraukti dėl 
perkamų produktų (išskyrus popierių) 
gamybos išmetami teršalai, perkamų 
paslaugų sąlygojami teršalai arba 
teršalai, išmetami gaminant gamybos 
priemones (kaip antai įrangą ir trans ­
porto priemones).
25 
Vidaus rinkos derinimo tarnyba, 
remdamasi išorės konsultanto atliktu 
tyrimu, nuo 2013 m. ketina išplėsti savo 
atskaitomybės sritį. Tačiau į šio tyrimo 
apimtį nebuvo įtraukti su perkamomis 
prekėmis ir paslaugomis bei gamybos 
priemonėmis susiję gamintojų gran ­
dies išmetami teršalai. Be to, jis apėmė 
tik su skrydžiais susijusius išmetamuo ­
sius teršalus, o ne teršalus, susijusius 
su kitomis dalykinėmis kelionėmis ar 
VRDT lankančių nacionalinių institucijų 
darbuotojų kelionėmis.14 Žr.  6 lentelę .
15 Pasaulio verslo darnaus 
vystymosi taryba / Pasaulio 
išteklių institutas, Bendrovėms 
taikomas ŠESD protokolo 
standartas.
16 Pastabos
Trys ES institucijos turi 
pasirengti ataskaitų apie 
išmetamuosius teršalus 
teikimui, kadangi jos pradėjo 
prisijungimo prie EMAS procesą
26 
Tarybos generalinis sekretoriatas keti ­
na užsakyti atlikti tyrimą, skirtą Tary ­
bos anglies pėdsakui nustatyti. Tyrimas 
apims tik Briuselyje vykdomą veiklą. 
Į planuojamo atlikti tyrimo apimtį neį ­
eina išmetamieji teršalai, kurie susidaro 
dėl valstybių narių atstovų kelionių iš/į 
jų gimtąją šalį, kurios rengiamos tam, 
kad šie dalyvautų Tarybos generalinio 
sekretoriato rengiamuose posėdžiuo ­
se. Nebus atsižvelgta ir į Liuksemburge 
ar valstybėse narėse rengiamus Tary ­
bos posėdžius.
27 
Teisingumo Teismas gavo išsamų 
savo anglies pėdsako išorės tyrimą 
2010 m. Teismo ir Parlamento anglies 
pėdsako skaičiavimo metodai buvo 
tokie patys. Šis su pagrindiniais išlakų 
šaltiniais susijęs metodas buvo atnau ­
jintas 2011 ir 2012 m. Duomenys buvo 
paskelbti 2014 m. birželio mėn.
28 
2013 m. lapkričio mėn. Audito Rūmai 
sudarė sutartį su išorės konsultantu, 
kad šis padėtų pasirengti prisijungimui 
prie EMAS. Audito metu dar nebuvo 
priimtas tolesnis sprendimas dėl išme ­
tamųjų teršalų ataskaitų teikimo.Komisija dar nenusprendė, 
ar savo ataskaitose taikyti 
organizacijos aplinkosauginio 
pėdsako metodą
29 
Atlikus OAP metodo tyrimą, kuris buvo 
vykdomas Jungtinio tyrimų centro 
Ispros patalpose, paaiškėjo, kad šis 
metodas taip pat gali būti taikomas 
viešojo administravimo institucijai. 
Tačiau Komisija dar nepradėjo vykdyti 
išsamesnių viešojo administravimo 
institucijoms skirtų OAP sektorinių tai ­
syklių (OAPST) rengimo proceso. Be to, 
anot Komisijos, galima metodo plėtotė 
bus toliau analizuojama, visų pirma at ­
sižvelgiant į šiam metodui įgyvendinti 
būtinus išteklius.
Įrodymų, kad bendras ES 
institucijų ir įstaigų išme ­
tamų teršalų lygis mažėjo, 
yra gauta, tačiau jie susiję 
tik su energijos suvartojimu 
pastatuose
30 
Kadangi nėra išsamios ir patikimos 
informacijos apie faktinį ES institucijų 
ir įstaigų anglies pėdsako dydį, sudė ­
tinga nustatyti jų bendras išmetamo 
ŠESD kiekio tendencijas. Siekiant tai 
padaryti audito metu kartais turėjo 
būti kliaujamasi prielaidomis, kurios 
yra tikėtinos, bet kurioms pagrįsti 
reikalingi patvirtinamieji įrodymai yra 
labai riboti.
17 Pastabos
16 Pavyzdžiui, 2005 m. bendras 
energijos suvartojimo 
Briuselyje įsikūrusiuose 
Komisijos pastatuose lygis 
buvo maždaug 60 % didesnis 
nei lygis, pasiektas 2000 m. (tai 
buvo anksčiausi metai, kurių 
duomenys buvo pateikti 
Audito Rūmams).
17 Bendram energijos 
suvartojimo pastatuose lygiui 
įtakos turi įvairūs veiksniai, 
visų pirma pastatų skaičius ir 
dydis, gyvenimo juose 
intensyvumas, t. y. gyvenančių 
asmenų skaičius ir naudojimo 
laikotarpiai, jų energinis 
naudingumas techniniu 
požiūriu, pastatų 
administravimo efektyvumas, 
darbuotojų elgesys ir klimato 
svyravimai.
18 Ekologiška elektra turi atitikti 
kilmės garantijos kriterijus, 
išdėstytus 2009 m. balandžio 
23 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvoje 2009/28/
EB dėl skatinimo naudoti 
atsinaujinančių išteklių 
energiją, iš dalies keičiančioje 
bei vėliau panaikinančioje 
direktyvas 2001/77/EB ir 
2003/30/EB (OL L 140, 
2009 6 5, p. 16).
19 Komisijos metinėje 
aplinkosaugos su Briuselyje 
esančiais pastatais susijusioje 
ataskaitoje ekologiška elektra 
nėra nurodyta kaip netaršioji.31 
Priimant ES sprendimus dėl išmeta ­
mųjų teršalų kiekio mažinimo arba 
juos siūlant remiamasi ataskaitiniais 
1990 m. (žr. 3 ir 4 dalis). Tačiau konkre ­
čių su 1990 m. susijusių ES institucijų 
ir įstaigų duomenų apie išmetamųjų 
teršalų kiekį negalima gauti. Todėl 
neįmanoma palyginti jų dabartinės 
veiklos rezultatų su faktiniu 1990 m. 
išmestu teršalų kiekiu.
32 
Vis dėlto yra tam tikrų įrodymų, 
patvirtinančių, kad jų bendras išmeta ­
mųjų teršalų kiekis po 1990 m. ženkliai 
išaugo ir tokia tendencija buvo paste ­
bima bent iki 2005 m.16 Šis padidėjimas 
susijęs su ES plėtra, besiplečiančia jau 
įsteigtų institucijų ir įstaigų veikla ir 
naujų įstaigų steigimu.
33 
2006 m. buvo imtasi didesnių pastan ­
gų sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. 
Požiūris visiškai pasikeitė: daugiausia 
dėmesio buvo skiriama teršalams, 
išmetamiems dėl energijos suvartoji ­
mo pastatuose. Šių išmetamųjų teršalų 
mastas priklauso nuo bendro su 
šildymu, aušinimu, apšvietimu, valgio 
gaminimu, elektrinių ir elektroninių 
prietaisų naudojimu ir duomenų cen ­
trais17 susijusio energijos suvartojimo 
lygio bei suvartojamos energijos, kuri 
yra pagaminama į aplinką išmetant 
labai mažą ŠESD kiekį ar visai šių dujų 
neišmetant, dalies.Ekologiškos elektros 
naudojimas padėjo pakeisti 
dėl energijos suvartojimo 
pastatuose didėjančio 
išmetamųjų teršalų kiekio 
tendenciją…
34 
2007 m. ES institucijos ir įstaigos pra ­
dėjo pirkti elektrą iš atsinaujinančiųjų 
energijos išteklių (ekologišką elektrą18), 
kad padengtų elektros, kuri nebuvo 
pagaminama naudojant jų pačių gamy ­
bos priemones, paklausos dalį. Dabar 
visų audituotų ES institucijų ir įstaigų 
naudojama ekologiška elektra atsveria 
visą iš išorinių šaltinių tiekiamą elektrą 
ar bent jau didelę jos dalį.
35 
Apskaičiuojant anglies pėdsaką 
ekologiška energija išmetamų teršalų 
prasme paprastai užskaitoma kaip 
visiškai jų neišmetanti19. Apskaičiuota, 
kad ekologiškos elektros su teršalų 
mažinimu susijęs poveikis bendriems 
anglies pėdsako skaičiavimams siekia 
apie 20 % su sąlyga, jei visa elektra 
yra gauta iš atsinaujinančių šaltinių ir 
jei taikoma išsami su išmetamu ŠESD 
kiekiu susijusi atskaitomybės apimtis. 
Taigi perėjus prie ekologiškos elektros 
sumažėja bendras išmetamų teršalų 
kiekis, nebent tuo pat metu taip išaug ­
tų bendras iš neatsinaujinančių šaltinių 
gautos suvartojamos energijos lygis, 
kad jo poveikio ekologiška elektra 
negalėtų sušvelninti. Tačiau audituo ­
tose ES institucijose ir įstaigose tokia 
padėtis nebuvo užfiksuota.
18 Pastabos
… tačiau iš išorės tiekėjų 
gaunama ekologiška elektra 
kaip priemonė išmetamam 
ŠESD kiekiui mažinti turi savo 
trūkumų
36 
Didžioji dalis ES institucijų ir įstaigų 
vartojamos ekologiškos elektros yra 
perkama iš išorės tiekėjų Briuselyje 
ir Liuksemburge sudarant tarpinsti ­
tucines sutartis. Tačiau išorės tiekėjų 
tiekiama ekologiška elektra turi du 
reikšmingus trūkumus, turinčius įtakos 
išmetamo ŠESD kiekio mažinimui: ja 
šiuo metu pasinaudoti gali ne kiek­
vienas ir ši energija nėra nuolatinio 
energinio naudingumo tobulinimo 
priemonė.
37 
Rinkoje esančios ekologiškos elektros 
kiekis šiuo metu yra ribotas. Todėl 
perkama ekologiška elektra sumažina 
pasaulinį išmetamą ŠESD kiekį, tik jei 
dėl tokių pirkimų iš iškastinio kuro gau ­
namą elektrą pakeičia iš naujų papildo ­
mų atsinaujinančiųjų išteklių gamybos 
įrenginių gaunama elektra. Tačiau 
tikėtina, kad dėl išaugusios ekologiš ­
kos elektros paklausos ilgainiui atsiras 
didesnė jos pasiūla.
38 
Ekologiška elektra yra vienkartinė 
priemonė, skirta užtikrinti greitą ir 
akivaizdų išmetamųjų teršalų su ­
mažinimą, tačiau ji nėra nuolatinio 
tobulinimo priemonė. Perėjimas prie 
ekologiškos elektros suteikia papildo ­
mo laiko, reikalingo norint įdiegti kitas 
bendro energijos poreikio mažinimo 
priemones.Turimi duomenys dėl 
išmetamųjų teršalų, susijusių 
su judumu, neleidžia nustatyti 
aiškios tendencijos
39 
Dėl specifinio ES institucijų ir įstaigų 
pobūdžio su judumu susiję išmetamieji 
teršalai dažniausiai yra didesni nei 
teršalai, kuriuos išmeta dauguma vals ­
tybių narių administravimo institucijų. 
Tam, kad būtų galima atlikti išsamų su 
judumu susijusių išmetamųjų teršalų 
kiekio apskaičiavimą, būtina atsižvelgti 
į šiuos šaltinius:
a) keliones į darbą ir iš darbo;
b) dalykines keliones/komandiruotes;
c) lankytojų ir kviestinių dalyvių insti ­
tucijų ir įstaigų organizuojamuose 
posėdžiuose ir konferencijose 
skaičių.
40 
Įtraukus šiuos šaltinius, su judumu 
susiję išmetamieji teršalai sudarytų 
mažiausiai pusę bendro ES institucijų ir 
įstaigų nurodomo išmetamųjų terša ­
lų kiekio. Tačiau šiuo metu dauguma 
duomenų apie su judumu susijusius 
išmetamuosius teršalus yra ne tokie 
išsamūs ir patikimi kaip duomenys 
apie energijos suvartojimą pastatuose. 
Pavyzdžiui, duomenyse, naudojamuo ­
se apskaičiuojant teršalų kiekį, susijusį 
su darbuotojų kelionėmis į darbą ir iš 
darbo, dažnai yra daug klaidų. Tik Eu ­
ropos Parlamento ir Europos investicijų 
banko duomenys leido įvertinti ilges ­
nio laikotarpio tendenciją, o atitinkami 
absoliučia verte išreikšti rezultatai yra 
labai skirtingi.
19 Pastabos
20 Buvo atsižvelgta tik 
į Parlamento subsidijuojamas 
keliones.
21 Parlamentas pranešė, kad 
2012 m. darbuotojų kelionės iš 
(į) šias tris pagrindines vietoves 
sudarė 2,5 % anglies pėdsako 
dydžio. Darbuotojų kelionės 
kitomis kryptimis (daugiausia 
lėktuvu) sudarė 6,9 % anglies 
pėdsako dydžio.
22 Parlamento naudojama „visos 
darbo dienos ekvivalento“ 
sąvoka (žr. žodynėlį) apima ne 
tik narius ir darbuotojus, bet ir 
lankytojus.
Sumažėjęs teršalų, išmetamų dėl kelionių tarp Briuselio, Liuksemburgo ir  
Strasbūro, kiekis
2012 m. su Europos Parlamento darbuotojų kelionėmis tarp Briuselio, Liuksemburgo ir Strasbūro susijęs 
išmetamųjų teršalų kiekis, palyginti su 2006 m., sumažėjo 34 %. Šį faktą daugiausia paaiškina tai, kad kelionės 
traukiniu didžia dalimi pakeitė keliones lėktuvu.
Kilometrai 
(milijonais )2006 2012 Raida
Automobiliu 10,4 9,3 – 10 %
Traukiniu 3,0 7,1 + 139 %
Lėktuvu 4,8 0,5 – 90 %
Iš viso 18,1 16,9 – 7 %
Šaltinis:   Europos Audito Rūmų atlikti skaičiavimai remiantis Parlamento pateiktais 
duomenimis.
Pastaba:  Detalios sumos gali nesutapti su bendromis sumomis dėl apvalinimo.2 langelis41 
Europos Parlamento praneštas su 
judumu susijusių išmetamųjų terša ­
lų, išreikštų absoliučia verte, kiekis 
2012 m. buvo maždaug 20 % didesnis 
nei 2006 m. Šį padidėjimą daugiausia 
sąlygojo dėl Parlamento lankytojų20 
kelionių į Briuselį ir Strasbūrą padidėjęs 
išmetamųjų teršalų kiekis, taip pat tai, 
kad dalykinių kelionių išlaidos, nesu ­
sijusios su šiomis trim vietovėmis21, 
buvo didesnės nei sutaupytos lėšos, 
susijusios su darbuotojų kelionėmis 
tarp Briuselio, Liuksemburgo ir Stras ­
būro (žr.  2 langelį ). Tačiau Parlamentas 
santykinai 3,3 % sumažino su judumu 
susijusių išmetamųjų teršalų, tenkan ­
čių vienam visos darbo dienos ekviva ­
lentui, kiekį22.42 
Europos investicijų bankas pranešė, 
kad jo su judumu susijusių išmeta ­
mųjų teršalų kiekis 2012 m. buvo 6 % 
mažesnis nei 2007 m. Vienam asmeniui 
tenkantis su judumu susijęs išmetamų ­
jų teršalų kiekis sumažėjo 36 %.
20 Pastabos
Dažnai ilgalaikis turtas bei 
tiekiamos prekės ir paslaugos, 
nepaisant jų svarbos, nėra 
traktuojami kaip išmetamųjų 
teršalų šaltiniai
43 
Dėl tiekiamų prekių (kaip antai maisto 
ar raštinės reikmenų) arba teikiamų 
paslaugų (kaip antai valymo ar aprū ­
pinimo maistu ir gėrimais paslaugų) 
išmetami teršalai, kurie retai kada bū ­
davo vertinami, išskyrus su popieriumi 
susijusius teršalus. Tas pats pasakytina 
ir apie teršalus, išmetamus gaminant 
ilgalaikio vartojimo prekes (kaip antai 
IT įrangą) ir statant arba renovuojant 
pastatus. Tik Europos Parlamentas ap ­
skaičiavo visą ilgalaikio turto bei tiekia ­
mų prekių ir teikiamų paslaugų poveikį 
jo anglies pėdsakui, kuris sudarė apie 
30 % bendro 2012 m. pranešto jo lygio. 
Teisingumo Teismo atveju šis poveikis 
buvo apskaičiuotas remiantis 2010 m. 
duomenimis.
Daugiau kaip pusė audituo  tų 
ES institucijų ir įstaigų 
nebuvo nustačiusios jokių 
jų išmetamų teršalų maži ­
nimo kiekybinių tikslų, 
o 2020 metams nustaty ­
tus tokio pobūdžio tikslus 
buvo nustačiusios tik dvi 
institucijos
44 
Audito Rūmų nuomone, planuojant ir 
užtikrinant organizacijos aplinkosau ­
gos vadybos tvarumą, svarbu nustatyti 
tokio pobūdžio kiekybinius teršalų 
mažinimo tikslus. Svarbu apie šiuos 
tikslus viešai pranešti ir juos pasiekti, 
kad išmetamo ŠESD kiekio mažinimo 
pastangos būtų įtikinamesnės.45 
2013 m. daugiau kaip pusė audituotų 
ES institucijų ir įstaigų nebuvo nusta ­
čiusios jokių jų išmetamo ŠESD kiekio 
mažinimo kiekybinių tikslų. Kitos insti ­
tucijos buvo nustačiusios su jų konkre ­
čia veikla ar išmetamų teršalų šaltiniais 
susijusius tikslus ar bendrus tikslus, 
o Europos Parlamentas buvo nustatęs 
abiejų tipų tikslus (žr.  3 lentelę ).
Pirmenybė buvo teikiama 
trumpalaikiams tikslams…
46 
Dauguma atvejų nustatomi vienerių–
trejų metų laikotarpio trumpalaikiai 
tikslai. Audito metu nustatyta, kad 
tokie trumpalaikiai tikslai gali būti nau ­
dingi tol, kol galima pasiekti greitą po ­
veikį, pavyzdžiui, išmetamųjų teršalų 
mažinimo pereinant prie ekologiškos 
elektros atveju. Pagrindinė su trumpa ­
laikiais tikslais susijusi rizika yra ta, kad 
juos nustačius atitinkamas laikotarpis 
yra nepakankamas vykdyti tuos veiks ­
mus, kuriems reikia ilgesnio pasirengi ­
mo, o juos užbaigus tik kelerius metus 
po pradinio sprendimo yra užtikrina ­
mas sumažintas išmetamųjų teršalų 
kiekis (visų pirma statybos projektų 
atveju). Be to, audito metu nustatyta, 
kad kasmet nustatant trumpalaikius su 
energijos suvartojimu pastatuose su ­
sijusius tikslus iškyla rizika, kad padėtį 
iškreips klimato svyravimai.
21 Pastabos 3 lentelėKiekybiniai Išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslai
Sektoriniai tikslai
Bendri tikslai
Besąlygiški tikslai
Santykiniai tikslai
Trumpalaikiai (vie -
nerių–trejų metų 
laikotarpio) tikslai 
Vidurio laikotarpio 
(2020 m.) tikslai 
Ilgalaikiai (2030 m.) 
tikslai 
Europos Parlamentas x x1x
Europos Komisija x x x
Europos Centrinis Bankas x x x x
Komitetai (EESRK ir RK) x x x x
Europos investicijų bankas x x x x
Europos aplinkos agentūra x x x
Europos Vadovų Taryba ir ES Taryba x x x x x x x
Teisingumo Teismas x x x x x x x
Europos Audito Rūmai x x x x x x x
Europos išorės veiksmų tarnyba x x x x x x x
Vidaus rinkos derinimo tarnyba x x x x x x x
Europos aviacijos saugos agentūra x x x x x x x
Europos vaistų agentūra x x x x x x x
1 Be to, buvo nustatyti tam tikri tarpiniai iki 2016 m. įgyvendintini energijos, popieriaus ir atliekų mažinimo tikslai.
Kiekybiniais  tikslais nustatoma, kiek per tam tikrą laiką turi būti sumažinta išmetamųjų teršalų. Skiriami keturi kiekybinių tikslų tipai:
 ο Sektoriniai  tikslai taikomi konkrečios veiklos sąlygotiems išmetamiesiems teršalams (pavyzdžiui, dėl pastatų šildymo ir aušinimo 
išmetamiems teršalams).
 ο Bendras  tikslas taikomas visam dėl institucijos (įstaigos) veiklos išmetamam teršalų kiekiui.
 ο Absoliučiais  tikslais siekiama sumažinti bendrą dėl konkrečios veiklos išmetamą ar institucijos (įstaigos) sąlygojamą teršalų kiekį, 
palyginti su ataskaitiniais metais išmestu teršalų kiekiu.
 ο Santykiniais  tikslais siekiama sumažinti vienam asmeniui ar kvadratiniam metrui tenkantį išmetamųjų teršalų kiekį, palyginti su 
ataskaitiniais metais išmestu teršalų kiekiu.Paaiškinimai :
 Taip
x Ne
47 
Būdavo nustatomi arba besąlyginiai 
(bendro išmetamųjų teršalų kiekio 
mažinimo) arba santykiniai (vienam 
gyventojui arba vienam kvadratiniam 
metrui tenkančių teršalų mažinimo) 
tikslai, arba jų derinys. Besąlyginių 
tikslų nustatymas labiau atitinka ES 
klimato politiką, kuria įsipareigojama sumažinti bendrą teršalų kiekį. Be to, 
siekiant besąlyginių teršalų mažinimo 
tikslų taip pat santykinai gerėja veiklos 
rezultatai, nebent institucija ar įstaiga 
mažina savo vykdomos veiklos apimtis. 
22 Pastabos
… o tais atvejais, kai yra 
nustatyti 2020 m. tikslai, jie yra 
santykiniai
48 
Europos Parlamentas ir Europos 
investicijų bankas yra nustatę 2020 m. 
tikslus. Šie tikslai yra santykiniai tikslai.49 
Parlamento aplinkosaugos ataskaitoje 
nustatytas tikslas 2006–2020 m. 30 % 
sumažinti vienam visos darbo dienos 
ekvivalentui tenkančių išmetamųjų 
teršalų kiekį. 4 lentelėje  lyginami 
2006 m.23 ir 2012 m. vienam visos 
darbo dienos ekvivalentui tekę išmesti 
teršalų kiekiai jų absoliučiąja ir santyki ­
ne vertėmis24.23 2006 m. buvo pirmieji metai, 
už kuriuos buvo pateikta 
ataskaita dėl Parlamento 
anglies pėdsako.
24 Grynosios išlakos (ekologiška 
elektra užskaityta kaip netarši). 
Parlamento sąvoka „visos 
darbo dienos ekvivalentas“ (žr. 
žodynėlį) apima ne tik 
Parlamento narius ir 
darbuotojus, bet ir lankytojus.
25 Grynosios išlakos (ekologiška 
elektra užskaityta kaip netarši). 
Pažymėtina, kad dėl skirtingų 
pagrindinių metodinių sąvokų 
EIB išmetamųjų teršalų 
statistika negali būti lyginama 
su Parlamento išmetamųjų 
teršalų statistika.Parlamento išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas absoliu ­
čiąja ir santykine vertėmis
2006 2012 Sumažinimas
Bendras išmetamų teršalų kiekis (tonomis CO2 ekvivalentų)100 138 91 893 – 8,2 %
Išmetamų teršalų kiekis, tenkantis vienam visos 
darbo dienos ekvivalentui9,37 6,89 – 26,4 %
Šaltinis:  2013 m. Europos Parlamento aplinkosaugos ataskaita.4 lentelė 5 lentelė50 
2012 m. EIB anglies pėdsako ataskai ­
toje iki 2020 m. įvykdytinas vienam 
asmeniui tenkančio anglies pėdsako 
sumažinimo bent 20 % tikslas naudo ­
jamas stebėti ir pranešti apie pasieki ­
mus, lyginant su 2007 baziniais metais. 
5 lentelėje  lyginami 2007 m. ir 2012 m. 
vienam darbuotojui tekę išmesti ter ­
šalų kiekiai jų absoliučiąja ir santykine 
vertėmis25.
EIB išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas absoliučiąja ir 
santykine vertėmis
2007 2012 Sumažinimas
Bendras išmetamų teršalų kiekis (tonomis CO2 
ekvivalentų)17 932 16 441 – 8,3 %
Vienam darbuotojui tenkantis išmetamų 
teršalų kiekis11,9 7, 5 – 37, 0  %
Šaltinis:  2012 m. Europos investicijų banko anglies pėdsako ataskaita.
23 Pastabos
Ilgalaikiai tikslai po 2020 m. 
nebuvo nustatyti
51 
Nė viena ES institucija ir įstaiga nėra 
nustačiusi ilgalaikių tikslų po 2020 m. 
prasidėsiančiam laikotarpiui. 2014 m. 
sausio mėn. Komisijos pasiūlyme dėl 
privalomo iki 2030 m. pasiekti išmeta ­
mo ES ŠESD kiekio sumažinimo tikslo 
(žr. 4 dalį) ES institucijoms ir įstaigoms 
numatyta galimybė plėtoti ir įgyven ­
dinti bendrą ilgalaikį metodą.
Likutinių teršalų kompensa ­
vimo mechanizmas naudoja ­
mas ribotai, o ES institucijos 
ir įstaigos neturi patvirtinu ­
sios bendro metodo
52 
Išmetamo anglies dioksido kiekio 
kompensavimas26 – tai mechanizmas, 
pagal kurį organizacija kompensuoja 
savo visą išmetamą ŠESD kiekį ar jo 
dalį sumokėdama kam nors už kurioje 
nors kitoje pasaulio dalyje sumažintą 
lygiavertį anglies dioksido kiekį, t. y. 
už išmetamuosius teršalus, kurie buvo 
sumažinti naudojant vėjo jėgaines, 
pakeitusias anglimis kūrenamas jėgai ­
nes. Aukštos kokybės kompensacijos 
turėtų būti tikrinamos pagal pripažintą 
schemą siekiant įsitikinti, kad išmeta ­
mųjų teršalų sumažinimai turi papildo ­
mą poveikį (t. y. nėra skaičiuojami tie 
sumažinimai, kurie šiaip ar taip būtų 
atlikti), jie yra nuolatiniai, nėra apskai ­
tomi dukart ir yra išvengiama nuotė ­
kio. Jei visi išmetamieji teršalai, kurių 
negalima išvengti, yra kompensuojami, 
veikla yra laikoma anglies dioksido 
į aplinką neišmetančia veikla27.53 
ES institucijos ir įstaigos neprivalo nau ­
doti anglies dioksido kompensavimo 
mechanizmų. Tačiau kai kurios jų, nors 
ir ribotai, pradėjo juos naudoti. Audito 
metu buvo nustatyta, kad kompensuo ­
damos anglies dioksidą jos sumokėjo 
nuo 3,45 iki 24,5 euro už toną CO2e, 
taigi šios kainos buvo daug žemesnės 
už Europos Parlamento ir Tarybos ne ­
taršių transporto priemonių direktyvo ­
je28 nustatytą maksimalią 40  eurų kainą 
(skaičiuojant 2007 m. kainomis).
Tik nedidelė ES institucijų ir 
įstaigų dalis savanoriškai taikė 
anglies dioksido kompensacinę 
schemą
54 
Pirmoji anglies dioksido kompensacinę 
schemą pradėjo taikyti Europos aplin ­
kos agentūra. 2006 m. buvo įdiegta 
dalykinėms kelionėms taikoma anglies 
dioksido kompensacinė schema. EAA 
kelionių agentūra apskaičiuoja išme ­
tamų teršalų kiekį, o vadinamiesiems 
Afrikoje vykdomiems auksinio standar ­
to29 energijos efektyvumo projektams 
yra taikomos atitinkamos kompensa ­
cijos. 2012 m. bendros su 745 tonomis 
susijusios kompensavimo išlaidos siekė 
11 286 eurų arba 15,15 euro už toną. Be 
to, 2013 m. liepos mėn. buvo nuspręs ­
ta, kad Turkijoje vykdomo vėjo jėgainių 
projekto atveju 2010, 2011 ir 2012 m. 
su šildymu susijusių išmestų teršalų 
kompensacijos sieks 2 420 eurų arba 
10 eurų už vieną toną.26 Anglies dioksido 
kompensavimas neturėtų būti 
painiojamas su Europos 
Sąjungos apyvartinių taršos 
leidimų prekybos sistema (ES 
ATLPS)  – didžiausio leidžiamo 
išmetamųjų teršalų kiekio 
nustatymo ir leidimų prekybos 
sistema, taikoma labai daug 
energijos reikalaujančiai 
veiklai. Žr. 2003 m. spalio 13 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2003/87/EB, 
nustatančią šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų emisijos 
leidimų sistemą Bendrijoje ir iš 
dalies keičiančią Tarybos 
direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 
2003 10 25, p. 32).
27 Žr. JK energetikos ir klimato 
kaitos departamento 
dokumente „Anglies dioksido 
kompensavimo viešajame 
sektoriuje vadovas“ 
(2 redakcija) pateiktą apibrėžtį, 
2011 m., p. 11: „Anglies 
dioksido į aplinką neišmetanti 
veikla  – tai veikla, kai vykdant 
skaidrų išmetamų teršalų 
skaičiavimo, jų mažinimo ir 
likutinių išmetamų teršalų 
kompensavimo procesą, 
grynoji išmetamo anglies 
dioksido kiekio vertė yra lygi 
nuliui“.
28 Žr. 2009 m. balandžio 23 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2009/33/EB dėl 
skatinimo naudoti netaršias ir 
efektyviai energiją 
vartojančias kelių transporto 
priemones (OL L 120, 
2009 5 15, p. 5) priedą 
(2 lentelę).
29 2003 m. nevyriausybinių 
organizacijų grupės inicijuotas 
auksinis standartas  – tai plačiai 
naudojamas savanoriškas 
anglies dioksido 
kompensavimo projektų 
sertifikavimo standartas.
24 Pastabos
55 
Vidaus rinkos derinimo tarnyba, siek ­
dama palaipsniui tapti neutrali anglies 
dioksido požiūriu ir atsižvelgdama į tai, 
kad artimiausiais metais jos išmetamo 
CO2 kiekio atskaitomybės apimtis bus 
platesnė, anglies dioksido kompen ­
sacinę schemą naudoja nuo 2010 m. 
Už 2012 m. praneštas 2 145 tonas 
išmetamųjų teršalų buvo pritaikyta 
52 549 eurų arba 24,5 euro už toną 
kompensacija, siekiant paremti efekty ­
viai kurą naudojančių medinių krosnių 
populiarinimo Nigerijoje projektą.
56 
Europos Parlamentas anglies dioksido 
kompensacinę schemą pirmą kartą 
pritaikė 2012 m. Parlamento Biuras 
nusprendė kompensuoti tam tikras iš ­
metamųjų teršalų kategorijas (visų pir ­
ma susijusias su energijos suvartojimu 
pastatuose ir pareigūnų dalykinėmis 
kelionėmis), kurios sudarė apie 27 % 
Parlamento 2011 m. pranešto anglies 
pėdsako kiekio. Dėl anglies dioksido 
kompensacinių vienetų rinkos kainų 
sumažėjimo už vienoje Kinijos plieno 
gamykloje vykdomą kokybės požiūriu30 
auksinį standartą atitinkantį energijos 
vartojimo efektyvumo projektą vietoj 
pradinės prognozuotos 705 000 eurų 
kainos Parlamentas faktiškai sumokėjo 
89 558  eurus31 (3,45 euro už toną).
57 
Europos Centrinis Bankas anglies diok ­
sido kompensacinę schemą taikė da ­
lykinėms kelionėms traukiniu. 2012 m. 
į aplinką išmestas 30,9 tonų CO2 kiekis 
sudarė tik labai nedidelę dėl dalykinių 
kelionių išmestų teršalų dalį. Kalbant 
apie tarptautinių dalykinių kelionių 
paslaugų pirkimus, 2012 m. gruodžio 
mėn. ECB tvarių viešųjų pirkimų gairė ­
se32 rekomenduojama Bankui įtraukti 
reikalavimą, kad konkurso laimėtojas 
turi padengti 100 % dėl dalykinių 
kelionių išmetamo šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekio. Gairėse siūloma, kad projektai, kuriais 
kompensuojamas anglies dioksidas, 
atitiktų papildomumo ir pastovumo 
kriterijus, kad būtų išvengta anglies 
dioksido nuotėkio ir dvigubo apskai ­
tymo ir kad kompensavimą tikrintų 
nepriklausomas trečiosios šalies tikrin ­
tojas. Audito metu rekomendacija dar 
nebuvo įgyvendinta.
Dvi ES įstaigos nusprendė 
pasinaudoti kompensacine 
schema, tačiau atidėjo 
ar laikinai sustabdė jos 
įgyvendinimą
58 
2007 m. Europos investicijų banko val ­
dymo komitetas patvirtino neutralumo 
anglies dioksido požiūriu principą ir 
nusprendė, kad jis, „pasinaudodamas 
aukštos kokybės anglies dioksido 
kreditais, kompensuos savo likutinius 
teršalus po to, kai bus imtasi atitinka ­
mų priemonių jiems sumažinti“. Tačiau 
tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, 
sprendimas dar nebuvo įgyvendintas. 
EIB nusprendė, kad jo įgyvendinimas 
prasidės 2014 m. kompensavus likutinį 
2013 m. anglies pėdsako kiekį.
59 
2008 m. Europos aviacijos saugos 
agentūra pasirašė bendrąją anglies 
dioksido kompensavimo paslaugų, 
skirtų kompensuoti dėl kelionių oro 
transportu išmetamus teršalus, sutartį. 
Pasak Agentūros, 2010 m., pranešus 
apie kelionėms skirto biudžeto sumaži ­
nimą, sutarties vykdymas buvo laikinai 
sustabdytas. 2012 m. Agentūra kom ­
pensacinę schemą pritaikė dalykinėms 
kelionėms traukiniu.30 Tai sudarė mažiau nei 10 % 
Parlamento su anglies 
dioksido kompensaciniais 
vienetais susijusioms išlaidoms 
pagal 239 straipsnį numatyto 
biudžeto (950 000 eurų) 
sumos. Tačiau likusi pagal 
239 straipsnį turima suma 
nebuvo panaudota didesniam 
anglies dioksido 
kompensacinių vienetų kiekiui 
nupirkti.
31 Techninėse specifikacijose 
nebuvo pateikta jokių su 
anglies dioksido 
kompensacinių vienetų kilmės 
šalimis susijusių reikalavimų, 
nepaisant to, kad Parlamento 
išorės konsultantas buvo 
rekomendavęs pirmenybę 
teikti ES valstybėms narėms 
arba mažiausiai 
išsivysčiusioms šalims.
32 Taip pat žr. 88 dalį.
25 Pastabos
Komisija nesinaudoja 
kompensacine schema
60 
Komisijos interneto svetainėje33 už 
klimato politiką atsakingas Komisijos 
narys ES piliečiams siūlo apsvarstyti su 
skrydžiais susijusios kompensacinės 
schemos savanoriško taikymo galimy ­
bę. (žr.  3 langelį ).
61 
Tačiau Komisija, kaip ir dauguma kitų 
ES institucijų ir įstaigų, šiuo metu 
nekompensuoja savo išmetamų ter ­
šalų, įskaitant tuos teršalus, kurie yra 
išmetami dėl jos narių ir darbuotojų 
kelionių lėktuvu. Institucijų ir įstaigų 
vadovai, kurie šiuo metu nekompen ­
suoja savo išmetamų teršalų, naudoja 
įvairius argumentus, kuriuos būtų 
galima apibendrinti taip:
a) Anglies dioksido kompensavi ­
mas laikomas ne papildančia 
savo išmetamų teršalų mažinimo 
priemone, o veikiau alternatyva, 
kuri yra ne tokia įtikima palyginti 
su savo išmetamų teršalų mažini ­
mo pastangomis. Todėl visi turimi 
biudžeto asignavimai turėtų būti 
investuojami į energijos vartojimo 
efektyvumo didinimo priemones.b) Manoma, kad anglies dioksido 
kompensavimas nėra savalaikė 
priemonė ir taikytina tik tada, kai 
visos kitos galimybės panaikinti ar 
sumažinti išmetamus teršalus yra 
išnaudotos.
c) Tam, kad būtų galima naudojant 
anglies dioksido kompensacinę 
schemą tapti neutraliu anglies 
dioksido požiūriu, būtina turėti 
tinkamą teisinį ir finansinį pagrin ­
dą, kurį būtų patvirtinusios visos 
ES institucijos ir įstaigos.
d) Anglies dioksido kompensacijų ko ­
kybė ne visuomet yra pakankamai 
užtikrinama.
Audito Rūmų nuomone, šie klausimai 
bus tinkamai išspręsti, jei aukštos 
kokybės kompensacijos bus taikomos 
kartu su išmetamųjų teršalų mažinimo 
priemonėmis (o ne vietoj jų).33 Ways you can fight climate 
change , January 2014 ( http://
ec.europa.eu/clima/citizens/
tips/tips_04_en.htm ).
Už klimato politiką atsakingas Europos Komisijos narys siūlo apsvarstyti tų skry ­
džių, kurių negalima išvengti, kompensavimo galimybę
Skrydžiai lėktuvu – tai sparčiausiai didėjantis išmetamo ŠESD kiekio šaltinis pasaulyje. Jei skrendate lėktuvu, 
tuomet apsvarstykite savo išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo galimybę. Yra organizacijų, kurios 
apskaičiuos jūsų išmestus teršalus ir investuos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją.3 langelis
26 Pastabos
ES institucijos ir įstaigos 
visapusiškai nesinaudoja 
Komisijos propaguojamo ­
mis aplinkosaugos vady ­
bos priemonėmis
Su Europos aplinkosaugos 
vadybos ir audito sistemos 
(EMAS) diegimu susijusi 
pažanga yra vangi
62 
Komisija remia tai, kad visose valsty ­
bėse narėse būtų skatinama naudotis 
ES aplinkosaugos vadybos ir audito 
sistema. EMAS tikslas  – nuolatinis 
organizacijų aplinkosauginio veiks ­
mingumo gerinimas sistemingai ir 
reguliariai vertinant jų vykdomą visų 
jų veiklos aplinkosauginių aspektų, ne 
tik susijusių su išmetamu ŠESD kiekiu, 
valdymą. Prieš valstybių narių kompe ­
tentingoms įstaigoms atitinkamą or ­
ganizaciją užregistruojant, akredituoti 
išorės aplinkosaugos vertintojai privalo 
patvirtinti, ar ji laikosi EMAS reglamen ­
to nuostatų bei reguliariai tai daryti 
prieš tokią registraciją atnaujinant34. 
Anot Komisijos, Europos aplinkosaugos 
vadybos ir audito sistema (EMAS) „yra 
patikimiausia ir stabiliausia aplinkosau ­
gos vadybos priemonė rinkoje“35. Ja 
taip pat gali naudotis ES nepriklausan ­
čios organizacijos.63 
EMAS taikymas yra savanoriškas, o ją 
taikančios organizacijos „gali gau ­
ti papildomos naudos teisės aktais 
numatytos kontrolės, lėšų taupymo 
ir viešojo įvaizdžio požiūriu, jei jos 
gebėtų įrodyti, kad pasiekė didesnį 
aplinkosauginį veiksmingumą“36. Pagal 
EMAS reglamentą dalyviams leidžiama 
registruoti tik organizacijos dalis.
Viešojo administravimo 
institucijos užsiregistruoti 
EMAS gali nuo 2001 m., 
o 2014 m. birželio mėn. buvo 
užsiregistravusios septynios 
audituotos ES institucijos ir 
įstaigos
64 
Pirmasis 1993 m. priimtas EMAS regla ­
mentas buvo taikomas tik pramonės 
sektoriuose veikiančioms įmonėms. 
2001 m. atlikus pirmąją EMAS regla ­
mento peržiūrą (EMAS II), schema 
buvo pradėta taikyti visiems ekono ­
mikos sektoriams, įskaitant viešąsias 
ir privačias paslaugas. ES institucijos 
buvo paragintos „stengtis diegti šiame 
reglamente nustatytus principus“37. 
2009 m. atlikus antrąją peržiūrą (EMAS 
III), schema tapo patrauklesnė mažoms 
organizacijoms, įskaitant mažiau nei 
250 asmenų įdarbinusias viešojo sekto ­
riaus institucijas.34 2014 m. sausio mėn. EMAS 
buvo užregistruotos daugiu 
kaip 4 500 organizacijų ir 
maždaug 7 800 vietovių.
35 Žr. EMAS informacijos 
suvestinę „EMAS ir ISO 14001: 
sutaptys ir skirtumai“ ( http://
ec.europa.eu/environment/
emas/pdf/factsheet/
EMASiso14001_high.pdf ).
36 Žr. 2009 m. lapkričio 25 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1221/2009 
dėl organizacijų savanoriško 
Bendrijos aplinkosaugos 
vadybos ir audito sistemos 
(EMAS) taikymo, 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos 
sprendimus 2001/681/EB  
bei 2006/193/EB, 
8 konstatuojamąją dalį 
(OL L 342, 2009 12 22, p. 1).
37 Žr. 2001 m. kovo 19 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 761/2001 
dėl organizacijų savanoriško 
Bendrijos aplinkosaugos 
vadybos ir audito sistemos 
(EMAS) taikymo  
(OL L 114, 2001 4 24, p. 1) 
21 konstatuojamąją dalį.
27 Pastabos
65 
2014 m. birželio mėn. septynios 
audituotos ES institucijos ir įstaigos 
buvo užsiregistravusios EMAS sis ­
temoje, o kitos penkios ruošėsi tai 
padaryti. 6 lentelėje  pateikta situacijos 
apžvalga.66 
Pagal EMAS sertifikuotos trys ES insti ­
tucijos ir įstaigos pasinaudojo galimy ­
be registruoti tik jų įsikūrimo vietų ar 
pastatų dalis. Šie apimties apribojimai 
daugeliu atvejų yra laikini ir susiję su 
pastatais, kurie dar neatitinka EMAS 
nuostatų arba kuriuos artimiausiais 
metais planuojama atlaisvinti.
Registravimasis ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje
Institucija/įstaiga Užsiregistruota EMAS arba ketinama tai padaryti Pastatų paviršiaus ploto aprėptis 2013 m.
Europos aplinkos agentūra Nuo 2005 m. 100 %
Europos Komisija Nuo 2005 m. Briuselis 85 %
Liuksemburgas 31 %
Petenas (JTC) 100 %
Kitos JTC įsikūrimo vietos 0 %
Leidinių biuras (Liuksemburgas) 0 %
Greindžas 0 %
Vykdomosios agentūros 0 %
Atstovybės valstybėse narėse 0 %
Bendras įtrauktas paviršiaus plotas 57 %
Europos Parlamentas Nuo 2007 m.Trys pagrindinės įsikūrimo vietos 85 %
Valstybėse narėse įsikūrusios tarnybos 0 %
Vidaus rinkos derinimo tarnyba Nuo 2008 m.77 % 
(neįtrauktas vienas nuomojamas pastatas)
Europos Centrinis Bankas Nuo 2010 m.100 % 
 (neįskaitant ploto išorės duomenų centre)
Europos ekonomikos ir socialinių 
reikalų komitetasNuo 2011 m.Išimtinai užimta 100 % penkių pastatų ploto
0 % pastatų, kuriais dalijamasi su KomisijaEuropos Sąjungos regionų komitetas
Europos Vadovų TarybaVykdomi parengiamieji darbai, ketinama registruotis 2015 m. n.d.Europos Sąjungos Taryba
Europos vaistų agentūra Vykdomi parengiamieji darbai, ketinama registruotis 2015 m. n.d.
Europos Sąjungos Teisingumo 
TeismasVykdomi parengiamieji darbai, ketinama registruotis 2016 m. n.d.
Europos Audito Rūmai Vykdomi parengiamieji darbai, ketinama registruotis 2016 m. n.d.
Europos investicijų bankasRengiamasi prisijungti prie aplinkosaugos vadybos sistemos
Sprendimas patvirtinti EMAS nėra priimtas (kaip alternatyva 
svarstomas ISO 14001)n.d.
Europos aviacijos saugos agentūra Sprendimas dėl pasirengimo prisijungti prie EMAS nepriimtas n.d.
Europos išorės veiksmų tarnyba Sprendimas dėl pasirengimo prisijungti prie EMAS nepriimtas n.d.6 lentelė
28 Pastabos
Šiuo metu Komisijoje taikomos 
EMAS apimtis yra labai ribota
67 
Komisijos atveju dabartiniai EMAS ap ­
imties apribojimai yra didesni nei kito ­
se institucijose ir įstaigose. Tai iš dalies 
paaiškina Komisijos dydis, visų pirma 
turint omeny įvairiose valstybėse narė ­
se išsibarsčiusias jos tarnybas, ir didelis 
įtrauktinų pastatų skaičius. Tačiau šie 
delsimo atvejai taip pat atsirado dėl 
vangaus sprendimų priėmimo proceso 
ir menko turimiems žmogiškiesiems 
ištekliams skiriamo dėmesio.
68 
2005 m. sėkmingai užbaigus bando ­
mąjį kai kurioms tarnyboms taikomą 
aštuonis Briuselyje įsikūrusius pastatus 
apimantį EMAS projektą, Komisija tik 
2009 m. rugsėjo pabaigoje nuspren ­
dė išplėsti EMAS registracijos apimtį 
į ją įtraukiant visas Briuselyje ir Liuk ­
semburge vykdomas veiklos rūšis ir 
esančius pastatus. Dar nenustatytas šio 
tikslo pasiekimo terminas.
69 
2010 m. penkių Jungtinio tyrimų cen ­
tro vietovių valdymo sistemos buvo 
sertifikuotos pagal ISO 14001. Tačiau 
buvo praleista galimybė tuo pat metu 
gauti EMAS registracijos pažymėjimą38.70 
2013 m. lapkričio mėn. Komisija įsi ­
pareigojo „atėjus laikui EMAS taikyti 
visoms Europos Sąjungoje vykdomoms 
veiklos rūšims ir vietoms“39. Sprendime 
aiškiai nurodyta, kad EMAS taip pat 
bus įregistruotos Jungtinio tyrimų cen ­
tro ir Greindže įsikūrusios Maisto ir ve ­
terinarijos tarnybos vykdomos veiklos 
rūšys ir ten esantys įrenginiai. Tačiau 
jame nieko nepasakyta apie vykdo ­
mąsias įstaigas ir valstybėse narėse 
esančias Komisijos atstovybes (kurios 
įsikūrusios daugiau kaip 35 pastatuose, 
kurių bendras plotas siekia maždaug 
38 000 kvadratinių metrų). Sistemos 
naudojimas atstovybėse – tai galimybė 
valstybėse narėse aktyviai skatinti, kad 
būtų taikoma EMAS ir parodyti, kad ji 
taip pat gali būti naudinga mažoms 
organizacijoms40.
71 
Tas pats taikytina ir ES delegacijoms, 
kurių veiklą dabar administruoja Eu ­
ropos išorės veiksmų tarnyba (jos yra 
įsikūrusios daugiau nei 140 šalių, o jų 
bendras užimamų patalpų paviršiaus 
plotas siekia apie 250 000 kvadratinių 
metrų). EIVT dar nėra priėmusi įsiparei ­
gojimo patvirtinti EMAS.38 EMAS apima visus ISO 14001 
reikalavimus (ir ne tik). Abi 
sistemos gali būti patvirtintos 
ir sertifikuotos vienu metu. 
Tokiu būdu tuo pat metu 
atliekant abu veiksmus 
patiriamos tik labai nedidelės 
papildomos išlaidos (arba jos 
apskritai nepatiriamos).
39 2013 m. lapkričio 18 d. 
Sprendimas C(2013) 7708 final 
dėl Komisijos tarnybų 
taikomos Bendrijos 
aplinkosaugos vadybos ir 
audito sistemos (EMAS).
40 Komisija yra paskelbusi EMAS 
„gaires mažoms 
organizacijoms“ ir skatina 
taikyti standartizuotą „EMAS 
Easy“ metodiką.
29 Pastabos
Taikant EMAS patiriama 
išlaidų, tačiau yra užtikrinami 
patobulinimai aplinkosaugos 
srityje ir kartu sutaupoma lėšų
72 
Audito metu nustatyta, kad EMAS eks ­
ploatavimo išlaidos siekė nuo 50 000 
iki vieno milijono eurų per metus 
priklausomai nuo ES institucijos ar 
įstaigos dydžio ir su sistemos veikimu 
susijusių užmojų. Ši sąmata apima 
išlaidas darbuotojams ir su tikrinimu 
ir vidaus audito tarnybomis susijusias 
išlaidas, bet ne su EMAS susijusias 
investicijas.
73 
Paprastai įdiegus EMAS pagerėja 
veiklos rezultatai, kurie tampa pas ­
tebimi pasirengimo pirmajai EMAS 
registracijai etape. Pavyzdžiui, 2012 m. 
tiek Europos Centrinis Bankas (jis EMAS 
registruotas nuo 2010 m.), tiek komite ­
tai (jie EMAS registruoti nuo 2011 m.) 
pranešė, kad, palyginti su 2008 m., 
vienam darbuotojui tenkantis suvarto ­
jamos elektros kiekis sumažėjo maž ­
daug 20 %; abiem atvejais nuo 2009 m. 
buvo pastebima pastovaus šio kiekio 
mažėjimo tendencija.
74 
Toks energijos sutaupymas yra teigia ­
mas ne tik aplinkos, bet ir finansiniu 
požiūriu. Apskritai EMAS įdiegusios ES 
institucijos ir įstaigos specialiai ne ­
stebi, kiek dėl to yra sutaupoma lėšų. 
Tačiau EMAS teigiamas finansinis po ­
veikis yra iškart pastebimas tuomet, kai 
suvartojama energija ir kiti ištekliai yra 
sutaupomi prieš tai neatlikus išanks ­
tinių investicijų, visų pirma pradėjus 
geriau administruoti pastatus (pavyz ­
džiui, koreguojant šildymo laikotarpius 
ir vidutinę temperatūrą) arba pakeitus 
darbuotojų elgesį (pavyzdžiui, prieš 
išeinant iš kabineto išjungiant elektro ­
ninius prietaisus).75 
Tais atvejais, kai veiklos rezultatų 
pagerinimams užtikrinti yra reikalingos 
investicijos, praeis daugiau laiko, kol 
bus sutaupyta lėšų. Pavyzdžiui, Vidaus 
rinkos derinimo tarnyba apskaičiavo, 
kad 2010–2012 m. laikotarpiu su EMAS 
susijusių investicijų, skirtų jos pastate 
suvartojamos energijos efektyvumui 
padidinti (saulės baterijų plokščių, 
patalpų renovavimo, šaldymo įrangos), 
finansinis poveikis siekė apie 2,5  mi­
lijono eurų. Pasak Tarnybos, atsižvel ­
gus į numatomas sutaupyti energijos 
sąnaudas, galima tikėtis užsitikrinti 
maždaug septynerių metų trukmės 
investicijų grąžos laikotarpį.
76 
Komisija apskaičiavo, kad 2012 m. dėl 
EMAS priemonių, skirtų Briuselyje 
esančiuose pastatuose suvartojamos 
energijos ir vandens kiekiui sumažin ­
ti, buvo sutaupyta bendra maždaug 
septynių milijonų eurų suma41. 2012 m. 
bendras Briuselyje esančiuose Komisi ­
jos pastatuose42 suvartotos energijos 
kiekis buvo maždaug 15 % mažesnis 
nei 2005 m.
Pagal galiojančias taisykles 
aplinką tausojantys viešieji 
pirkimai traktuojami kaip 
galimybė rinktis, o ne kaip 
prievolė, todėl tik kelios ins ­
titucijos ir įstaigos jais siste ­
mingai naudojosi
77 
Aplinką tausojantys viešieji pirkimai 
(GPP) Komisijos komunikate „Viešieji 
pirkimai geresnei aplinkai užtikrin ­
ti“43 yra apibrėžti kaip „procesas, kai 
valdžios institucijos siekia pirkti prekių, 
paslaugų ir darbų, per visą būvio 
ciklą darančių mažesnį poveikį aplin ­
kai, palyginti su tokios pat paskirties 
prekėmis, paslaugomis ir darbais, kurie 
įprastai būtų perkami“.41 Pagal taikomą metodiką 
2005 m. buvo pasirinkti kaip 
baziniai metai. 2012 m. 
virtualus energijos 
suvartojimas (neįgyvendinus 
EMAS energijos ir vandens 
taupymo priemonių) buvo 
apskaičiuotas remiantis 
2005 m. energijos suvartojimo 
rodikliu (kwh/m2) ir faktiniu 
2012 m. paviršių plotu. 2012 m. 
virtualus energijos 
suvartojimas buvo palygintas 
su faktiniu 2012 m. energijos 
suvartojimu. Siekiant sužinoti, 
kiek buvo sutaupyta lėšų, šios 
virtualios suvartotos energijos 
sąnaudos, kurios buvo 
apskaičiuotos 2012 m. 
kainomis, buvo palygintos su 
faktinėmis/tikrosiomis 2012 m. 
sąnaudomis.
42 Duomenys yra susiję su 
pastatais, kuriuose yra 
įsikūrusios Komisijos tarnybos. 
Jie yra įtraukiami į kiekvienų 
atitinkamų metų 
nekilnojamojo turto portfelį. 
Į skaičiavimų apimtį nebuvo 
įtrauktos vykdomosios 
įstaigos.
43 COM(2008) 400 final, 2008 m. 
liepos 16 d.
30 Pastabos
78 
Į šiuo metu ES institucijų ir įstaigų vyk ­
domas viešiesiems pirkimams taikomas 
taisykles, išskyrus vieną išimtį44, neį ­
traukta prievolė pirkti prekių, paslaugų 
ir darbų, darančių mažesnį poveikį 
aplinkai. Aplinką tausojantys viešieji 
pirkimai traktuojami kaip alternatyva ir 
nėra privalomi.
79 
ES Finansiniame reglamente nedaroma 
nuoroda į aplinką tausojančių viešųjų 
pirkimų naudojimą45. Jo įgyvendinimo 
taisyklėse46 leidžiama vykdant viešuo ­
sius pirkimus taikyti aplinkos apsaugos 
aspektus; jose nustatytos taisyklės, 
kuriose nurodoma, ką daryti, jei tokie 
aspektai naudojami techninėse speci ­
fikacijose arba taikomi kaip atrankos 
ar sutarčių sudarymo kriterijai arba 
minimi sutarties vykdymo sąlygose. 
Įgyvendinimo taisyklių nuostatos yra 
suderintos su ankstesne ES viešųjų 
pirkimų direktyva47.
80 
Tačiau į įgyvendinimo taisykles nebuvo 
įtrauktos Direktyvos dėl skatinimo 
naudoti netaršias ir efektyviai ener ­
giją vartojančias kelių transporto 
priemones48 nuostatos, pagal kurias 
reikalaujama, kad valdžios institucijos 
atsižvelgtų į eksploatacinio laikotar ­
pio poveikį energetikai ir aplinkai. Tas 
pats taikoma Direktyvai dėl energijos 
ženklinimo49, kurioje buvo reikalauja ­
ma, kad perkančiosios organizacijos 
stengtųsi pirkti tik tokius gaminius, ku ­
rie atitinka aukščiausių veiksmingumo 
lygių ir aukščiausios energijos vartoji ­
mo efektyvumo klasės kriterijus50. Galiausiai Finansinio reglamento įgy ­
vendinimo taisyklėse taip pat dar nėra 
atsižvelgta į atitinkamas Direktyvos 
dėl energijos vartojimo efektyvumo51 
nuostatas. Todėl šiuo metu visoms ES 
institucijoms ir įstaigoms taikomos su 
aplinką tausojančiais viešaisiais pirki ­
mais susijusios teisinės prievolės yra ne 
tokios griežtos, palyginti su prievolė ­
mis, kurias turi vykdyti valstybių narių 
institucijos.
Komisija skatina savanoriškai 
vykdyti aplinką tausojančius 
viešuosius pirkimus
81 
Komisijos biudžeto generalinio direk ­
torato paskelbtame viešųjų pirkimų 
žinyne52 ir jo aplinkraštyje dėl aplin ­
kos apsaugos aspektų įtraukimo į ES 
institucijų sudaromas viešųjų pirkimų 
sutartis53 skaitytojui pateikiama nuo ­
roda į Komisijos aplinkos generalinio 
direktorato (toliau – Aplinkos GD) pa ­
skelbtas savanoriškų aplinką tausojan ­
čių viešųjų pirkimų rekomendacijas54 ir 
GPP priemonių rinkinį.44 Šiuo metu ES institucijos 
privalo vykdyti aplinką 
tausojančius viešuosius 
pirkimus tik vienoje srityje, 
susijusioje su efektyviai 
energiją vartojančia raštinės 
įranga, kuri patenka į „Energy 
Star“ programos taikymo sritį. 
Žr. 2008 m. sausio 15 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 106/2008 
dėl Bendrijos raštinės įrangos 
energijos vartojimo 
efektyvumo ženklinimo 
programos (OL L 39, 2008 2 13, 
p. 1) 6 straipsnį.
45 Tiksliau tariant, Finansiniame 
reglamente taip pat 
nenurodomos sąvokos 
„aplinka“, „tvarus vystymasis“ 
ar „tvarumas“.
46 2012 m. spalio 29 d. Komisijos 
deleguotasis reglamentas (ES) 
Nr. 1268/2012 dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių taikymo 
taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, 
p. 1).
47 2004 m. kovo 31 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2004/18/EB dėl 
viešojo darbų, prekių ir 
paslaugų pirkimo sutarčių 
sudarymo tvarkos derinimo 
(OL L 134, 2004 4 30, p. 114).
48 Direktyva 2009/33/EB.
49 2010 m. gegužės 19 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2010/30/ES dėl su 
energija susijusių gaminių 
suvartojamos energijos ir kitų 
išteklių nurodymo ženklinant 
gaminį ir apie jį pateikiant 
standartinę informaciją 
(OL L 153, 2010 6 18, p. 1).
50 Žr. Direktyvos 2010/30/ES 
9 straipsnį.
51 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2012/27/ES dėl 
energijos vartojimo 
efektyvumo, keičianti 
direktyvas 2009/125/EB ir 
2010/30/EB ir panaikinanti 
direktyvas 2004/8/EB ir 
2006/32/EB (OL L 315, 
2012 11 14, p. 1).
52 2013 m. balandžio mėn. 
redakcija.
31 Pastabos
82 
GPP priemonių rinkinyje siūloma 
ekologinius reikalavimus įtraukti 
į technines specifikacijas, atrankos ir 
(arba) sutarčių sudarymo kriterijus ir 
konkurso dokumentuose išdėstytas 
sutarčių vykdymo sąlygas. Prasidėjus 
Audito Rūmų auditui, kartu su šiuo 
rinkiniu skatinami taikyti GPP kriterijai 
apėmė 19 produktų/paslaugų grupių55. 
Kiekvienai šių produktų/paslaugų gru ­
pei siūlomi du GPP kriterijų tipai. Pasak 
Aplinkos GD:
a) Pagrindiniai kriterijai yra tie krite ­
rijai, kuriuos gali naudoti bet kuri 
perkančioji organizacija ir kuriuos 
taikant atsižvelgiama į svarbiausią 
poveikį aplinkai. Jie parengti taip, 
kad reiktų minimalių papildomų 
tikrinimo pastangų arba mažiausiai 
didėtų atitinkamos išlaidos siekiant 
užtikrinti paprastą GPP taikymą.
b) Išsamūs kriterijai yra skirti tiems  
subjektams, kurie nori pirkti 
rinkoje esančius geriausios koky ­
bės ekologiškus produktus. Tam 
gali prireikti papildomų tikrinimo 
pastangų ir (arba) didesnių išlaidų 
palyginti su kitais tokias pačias 
funkcijas turinčiais produktais.Dauguma institucijų ir įstaigų 
naudojosi aplinką tausojančiais 
viešaisiais pirkimais, tačiau 
tik nedaugelis jų tai darė 
sistemingai
83 
Audito metu nustatyta, kad Europos 
aplinkos agentūra ir Europos Centrinis 
Bankas56, paskelbę vidaus naudojimui 
skirtas instrukcijas ir vykdydami siste ­
mingą priežiūrą, užtikrino, kad aplinką 
tausojantys viešieji pirkimai de facto  
būtų privalomi visais svarbiais atvejais. 
Regionų komitete ir Europos ekono ­
mikos ir socialinių reikalų komitete 
privalomus aplinką tausojančius vie ­
šuosius pirkimus jų jungtinės tarnybos 
vykdė tik kvietimų teikti pasiūlymus 
atveju. Europos išorės veiksmų tarnyba 
informavo Audito Rūmus, kad ji dar 
nesinaudoja aplinką tausojančiais vie ­
šaisiais pirkimais. Visos kitos tarnybos 
jais naudojosi, tačiau nesistemingai.
84 
Audito metu siekiant įsitikinti, ar į su 
kvietimais teikti pasiūlymus susijusius 
dokumentus buvo įtrauktas GPP prie ­
monių rinkinys ar kiti ekologiškumo 
kriterijai, buvo vertinami su 160 viešųjų 
pirkimų procedūrų, kurias vykdė visos 
ES institucijos ir įstaigos, susiję aplinką 
tausojančių viešųjų pirkimų atveju 
svarbūs konkurso dokumentai. Dau ­
guma šių procedūrų buvo pradėtos 
vykdyti ir (arba) užbaigtos 2012 m. 
7 lentelėje  apibendrinti rezultatai, 
o daugiau informacijos apie audito 
metodą pateikta Priede.53 2007 m. gegužės mėn., 
atnaujinta 2013 m. sausio mėn.
54 Europos Komisija, Pirkti kas  
tausoja aplinką! Aplinką 
tausojančių viešųjų pirkimų  
vadovas , 2 leidimas, 2011 m. 
„Komisijos tarnybų 
nurodantysis dokumentas“, 
kuris „jokiu būdu negali būti 
laikomas privalomu 
institucijai“.
55 1. Kopijuojamąjį ir rašomąjį 
popierių; 2. Valymo produktus 
ir paslaugas; 3. Biurų IT įrangą; 
4. Statybas; 5. Transportą; 
6. Baldus; 7. Elektrą; 8. Maistą ir 
maitinimo paslaugas; 
9. Tekstilės gaminius; 10. Sodo 
reikmenis ir paslaugas; 
11. Langus, stiklintas duris ir 
stoglangius; 12. Šiluminę 
izoliaciją; 13. Kietąsias grindų 
dangas; 14. Sienų plokštes; 
15. Bendrą šilumos ir elektros 
energijos gamybą; 16. Kelių 
tiesimą ir eismo ženklus; 
17. Gatvių apšvietimą ir 
šviesoforus; 18. Mobiliuosius 
telefonus; 19. Vidaus 
apšvietimą.
56 ECB dar buvo anksti vertinti, ar 
šių instrukcijų buvo 
visapusiškai laikomasi, nors 
buvo aišku, kad yra padaryta 
pažanga.
32 Pastabos
85 
Dėl vienos iš šių priežasčių daugiau 
nei pusė procedūrų buvo įvertin ­
tos kaip neekologiškos arba nelabai 
ekologiškos.
a) Į konkurso dokumentus nebuvo 
įtraukti aplinkosaugos kriterijai 
arba konkurso dalyviams buvo nu ­
statyta tik viena prievolė: laikytis 
taikomų aplinkosaugos teisės aktų 
(neekologiška).
b) Pagrindiniais GPP priemonių rinki ­
nyje rekomenduojamais kriterijais 
buvo apskritai nesinaudojama 
(neekologiška) arba jais buvo 
naudojamasi labai ribotai (nelabai 
ekologiška).
c) Sutarčių sudarymo aplinkosaugos 
kriterijams buvo suteiktas mažas 
santykinis lyginamasis svoris, o dėl 
to buvo mažai tikėtina, kad bus 
galima paveikti procedūros baigtį, 
jei šie kriterijai nebūdavo derinami 
su į technines specifikacijas arba 
atrankos kriterijus įtrauktais aplin ­
kosaugos reikalavimais (nelabai 
ekologiška).Komisijos GPP kriterijai 
neapima visų svarbių viešųjų 
pirkimų sričių, o pagrindiniams 
kriterijams kartais trūksta 
užmojo
86 
Nuo 2008 m. Komisija paskelbė 22 GPP 
kriterijų rinkinius. Vis dėlto dar nėra 
įtrauktos kai kurios svarbios viešųjų 
pirkimų sritys. Į 2014 m. Aplinkos GD 
GPP57 darbo programą neįtrauktos 
priemonių rinkiniui taikomos rekomen ­
dacijos, skirtos šioms sritims: duomenų 
centrams58, pastatų priežiūrai ir remon ­
tui bei dalykinėms kelionėms (pavyz ­
džiui, ekologiškiems viešbučiams, oro 
transportui, automobilių išperkamajai 
nuomai). Šiuo metu kopijuojamajam ir 
rašomajam popieriui taikomi kriterijai 
neapima spausdinimo paslaugoms 
taikomų kriterijų.57 Darbo programos yra 
paskelbtos Aplinkos GD 
interneto svetainėje ( http://
ec.europa.eu/environment/
gpp/gpp_criteria_wp.htm ).
58 Tačiau ši sritis yra įtraukta 
į Europos energijos vartojimo 
efektyvumo duomenų 
centruose elgesio kodeksą 
(žr. 101 dalį).7 lentelėEkologiškumo kriterijų taikymas konkurso dokumentuose
Kategorija Skaičius Bendrą skaičių sudaranti dalis
Ekologiškas pagal savo pobūdį 8 5 %
Labai ekologiškas 21 13 %
Ekologiškas 32 20 %
Nelabai ekologiškas 57 36 %
Neekologiškas 42 26 %
Visas patikrintų procedūrų skaičius 160 100 %
33 Pastabos
87 
Kai kuriais atvejais audito metu buvo 
nustatyta, kad pagrindiniams GPP 
kriterijams trūksta užmojo, jų laikytis 
buvo labai paprasta arba jais nebuvo 
nustatyta daugiau, nei jau yra reikalau ­
jama pagal taikomus teisės aktus59. Kita 
vertus, kai kurie įgaliojimus suteikian ­
tys pareigūnai paaiškino, kad jie buvo 
nelinkę taikyti išsamių kriterijų dėl 
rizikos, kad dėl jų taikymo gali sumažė ­
ti potencialių dalyvių skaičius, kadangi 
ne visi jie gali pajėgti šiuos kriterijus 
atitikti.
88 
Europos Centrinis Bankas, daugiausia 
remdamasis Komisijos GPP rekomen ­
dacijomis, parengė vidaus naudojimui 
skirtas tvarių viešųjų pirkimų gaires. 
ECB gairėse negalima pasirinkti kokius 
kriterijus – pagrindinius ar ambicinges ­
nius – taikyti, tačiau jose siūloma nau ­
doti vieną bendrą kiekvienai perkamai 
prekių ar paslaugų kategorijai skirtą 
kriterijų rinkinį. ECB kriterijai dažniau ­
siai yra griežtesni nei GPP priemonių 
rinkinyje pateikti pagrindiniai kriterijai, 
tačiau jie ne visiškai atitinka išsamiuo ­
sius kriterijus. Tačiau IT įrangos atveju 
ECB kriterijai pranoksta priemonių rin ­
kinyje numatytus išsamiuosius kriteri ­
jus. Be to, gairės apima kai kurias sritis, 
kuriose nėra nustatyti GPP rinkinio kri ­
terijai, pavyzdžiui, raštinės reikmenų/
įrangos ir tarptautinių kelionių sritis.Nevisapusiškai atsižvelgta 
į gyvavimo ciklo sąnaudas
89 
Gyvavimo ciklo sąnaudos tam tikru 
mastu yra įtrauktos į dabartinius GPP 
priemonių rinkinio kriterijus. Tačiau 
naujojoje 2014 m. vasario mėn. viešųjų 
pirkimų direktyvoje60 nustatyti griežti 
reikalavimai. Joje numatyta, kad gyva ­
vimo ciklo sąnaudos tiek, kiek tinkama, 
turi apimti toliau nurodytų išlaidų dalis 
ar visas išlaidas per visą produkto, pa ­
slaugos ar darbų gyvavimo ciklą:
a) perkančiajai organizacijai ar 
kitiems naudotojams tenkančias 
išlaidas, kaip antai: su įsigijimu su ­
sijusias išlaidas, naudojimo išlaidas, 
kaip antai energijos ir kitų išteklių 
vartojimą, priežiūros išlaidas, 
gyvavimo ciklo pabaigos išlaidas, 
kaip antai surinkimo ir perdirbimo 
išlaidas;
b) išlaidas dėl išorinių aplinkos veiks ­
nių, susijusias su produktu, paslau ­
ga arba darbais per jų gyvavimo ci ­
klą, su sąlyga, kad galima nustatyti 
ir patikrinti jų piniginę vertę; tokios 
išlaidos gali apimti su išmetamų 
šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekiu ir kitais išmetamais teršalais 
susijusias išlaidas ir kitas klimato 
kaitos mažinimo išlaidas.
Tokios išsamios gyvavimo ciklo sąnau ­
dos šiuo metu į GPP priemonių rinkinį 
nėra įtrauktos.59 Žr. pagrindinius vidutinio 
efektyvumo aktyviuoju 
režimu veikiantiems mobiliųjų 
telefonų įkrovikliams 
(išoriniams maitinimo 
šaltiniams) taikomus GPP 
kriterijus, kurie paprasčiausiai 
atkartoja 2009 m. balandžio 
6 d. Komisijos reglamente (EB) 
Nr. 278/2009, kuriuo 
įgyvendinant Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2005/32/EB 
nustatomi išorinių maitinimo 
šaltinių elektros energijos 
suvartojimo be apkrovos ir 
vidutinio efektyvumo 
aktyviuoju režimu ekologinio 
projektavimo reikalavimai, 
nustatytus reikalavimus (OL 
L 93, 2009 4 7, p. 3).
60 Žr. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos 2014/24/ES 
dėl viešųjų pirkimų, 
panaikinančios Direktyvą 
2004/18/EB, 68 straipsnį 
(gyvavimo ciklo sąnaudos) 
(OL L 94, 2014 3 28 p. 65).
34 Pastabos
Su energiniu naudingumu 
susiję aplinkai nekenks ­
mingos statybos standartai 
statant naujus pastatus ir 
vykdant didelio masto reno ­
vacijos projektus nėra siste ­
mingai taikomi
Pastatų energinio naudingumo 
gerinimas bus pagrindinis 
artimiausių metų uždavinys
90 
Pastatams tenka apie 40 % bendro Są ­
jungoje suvartojamos energijos kiekio. 
Todėl pastatų energinio naudingumo 
gerinimas yra svarbi išmetamo šiltna ­
mio efektą sukeliančių dujų kiekio ma ­
žinimo priemonė. Didžiausią poveikį 
būsimam energiniam naudingumui 
galima pasiekti naujo pastato statybos 
arba kapitalinės renovacijos projek ­
tavimo metu. Todėl, jei ES institucijos 
ir įstaigos nori sumažinti išmetamų 
teršalų kiekį, svarbu, kad jos nustatytų 
ambicingus su jų pastatais susijusius 
tikslus.
91 
Tam, kad atitiktų aukščiausius ener ­
ginio naudingumo standartus, ES 
institucijos ir įstaigos turės siekti, kad 
būtų statomi tokie pastatai, kurie ati ­
tinka išsamius GPP priemonių rinkinio 
statybos kriterijus. Pagal šiuos savano ­
riškus kriterijus rekomenduojamos dvi 
alternatyvos:
a) pastato energinis naudingumas 
turi atitikti mažai energijos var ­
tojančio arba pasyviojo namo 
standarto kriterijusb) arba turi būti sudaryta galimybė 
vietinius (pačiame pastate esan ­
čius atsinaujinančiuosius energijos 
išteklius, kaip antai saulės plokštes, 
biomasės katilus ir vėjo turbinas 
ir pan.) derinti su maksimalia 
bendra energijos paklausa, kuri yra 
dqug mažesnė nei maksimali ati ­
tinkamuose nacionaliniuose teisės 
aktuose nustatyta riba.
92 
Pagal ne tokius griežtus pagrindinius 
GPP priemonių rinkinio kriterijus 
rekomenduojama nustatyti bendrus 
energijos suvartojimo standartus, kurie 
yra kur kas žemesni nei maksimalūs 
atitinkamuose teisės aktuose nustatyti 
standartai. Šis metodas naudojamas 
Komisijos Jungtinio tyrimų centro 
2005 m. pradėtos vykdyti Aplinkai 
nekenksmingos statybos programos 
(GBP) atveju. Ši savanoriška programa 
yra skirta negyvenamųjų pastatų sa ­
vininkams, kuria jie skatinami vykdyti 
ekonomiškai efektyvias jų pastatų 
energinį naudingumą didinančias 
priemones61. Aplinkai nekenksmingos 
statybos partneris turi įgyvendinti 
šiuos uždavinius:
a) Naujieji pastatai (jei tai ekonomiš ­
kai įgyvendinama) turi suvartoti 
25 % mažiau visos pirminės ener ­
gijos, nei numatyta pagal galiojan ­
čius statybos standartus.
b) Šiuo metu esantys pastatai po 
atnaujinimo turėtų suvartoti bent 
25 % mažiau bendros pirminės 
energijos.61 Pagal programą registruotų 
pastatų skaičius: 936 (padėtis 
2014 m. vasario 24 d.).
35 Pastabos
Briuselyje ES institucijų 
vykdomai pastatų politikai 
trūksta užmojo energinio 
naudingumo požiūriu
93 
Audito metu nė viena audituota ES 
institucija nesilaikė pagal GPP prie ­
monių rinkinį propaguojamo metodo 
ir nevykdė GBP programos Briuselyje 
vykdomiems statybos projektams.
94 
Komisijos infrastruktūros ir logistikos 
biuras Briuselyje (ILB) kaip referen ­
ciniu dokumentu naudojosi 2011 m. 
gruodžio mėn. standartinių statybos 
specifikacijų vadovu, kad nustatytų 
privalomas pastatų, kuriuose turi būti 
patalpintos Komisijos tarnybos, techni ­
nes charakteristikas62. Vadove nurody ­
ta, jog pakanka, kad pastatai atitiktų 
regioninius minimalius teisinius su 
suvartojamos pirminės energijos kiekiu 
susijusius reikalavimus.
95 
Komisija tikisi, kad iki 2025 m. ji bus 
pakeitusi ar renovavusi 50 % savo ben ­
dro Briuselyje esančio paviršių ploto. 
OIB dar neįvertino Pastatų energinio 
naudingumo direktyvos 2010/31/ES 
(naujos redakcijos) nuostatų poveikio 
šiam projektui. Pagal Direktyvą reika ­
laujama, kad po 2018 m. nauji valdžios 
institucijoms priklausantys pastatai, 
kuriuose jos yra įsikūrusios, būtų 
beveik nulinės energijos pastatai ir iki 
2020 m. pabaigos visi kiti nauji pastatai 
atitiktų šį standartą.96 
Kai Europos Parlamentas 2010 m. 
paskutinį kartą ištyrė vietos Briuselio 
nekilnojamojo turto rinką, pagal su 
aplinkosauginiu veiksmingumu susijusį 
atrankos kriterijų buvo reikalaujama 
pateikti informaciją apie siūlomų 
projektų veiksmingumą nenustatant 
jokių minimalių tokio veiksmingumo 
reikalavimų. Atrinkto Trebelio projekto 
vykdytojas prisiėmė įsipareigojimą už ­
tikrinti, kad naujasis pastatas neviršytų 
didžiausio pagal Briuselyje taikomus 
teisės aktus leistino suvartojamos pir ­
minės energijos dydžio.
97 
Parlamentui artimiausiu metu reikės 
atnaujinti savo pagrindinius pastatus 
Briuselyje. Paul Henri Spaak pastatą 
renovuos pirmiausia. Parlamento admi ­
nistracija pasiūlė keturias alternatyvas, 
iš kurių pati ambicingiausia – beveik 
nulinės energijos pastatas. 2012 m. 
rugsėjo mėn. Pastatų, transporto ir 
ekologiško parlamento darbo grupė 
pasirinko antrą tinkamiausią aplinko ­
sauginio veiksmingumo požiūriu alter ­
natyvą. Audito metu Parlamento Biuras 
dar nebuvo priėmęs savo sprendimo.62 Vadovas taikomas naujiems 
pastatams ar pastatams, 
kuriuose buvo vykdoma 
didelio masto renovacija.
36 Pastabos
98 
Tarybos manymu, GBP yra netinkama 
priemonė jos šiuo metu statomam pa­
statui „Europa“. Pagrindinės į projektą 
integruotinos pastato dalys buvo pa ­
statytos 1922–1927 m. ir yra įtrauktos 
į sąrašą. Pasak Tarybos, tai yra svarbi 
techninė kliūtis, kuri gali turėti didelės 
įtakos pastato energiniam naudingu ­
mui. Dar nebuvo priimti sprendimai 
dėl Justus Lipsius pastato renovacijos. 
Taryba ketino 2015 m. pradėti pastato 
aplinkosaugos leidimo atnaujinimo 
procesą.
Kitose vietose pradėti vykdyti 
nauji energinio naudingumo 
prasme plataus užmojo 
statybos projektai
99 
Audito metu buvo nustatyta, kad 
dauguma kitose ES institucijų ir įstaigų 
įsikūrimo vietose vykdomi statybos 
projektai yra ambicingi energinio nau ­
dingumo standartų laikymosi prasme 
ir todėl atitinka pagal GPP priemonių 
rinkinį ir GBP propaguojamą metodą. 
Tačiau Europos Centrinis Bankas yra 
vienintelė institucija, kuri oficialiai 
pagal GBP užregistravo savo naujas 
Grossmarkthalle (Frankfurte) esančias 
patalpas.100  
Kai kurie vadovai teigia, kad pageidau ­
tina ir (arba) pakanka naudoti BREEAM 
(BRE63 aplinkosauginį vertinimo meto ­
dą) arba panašias komercinio vertini ­
mo schemas, kaip antai DGNB64. Tačiau 
GBP yra labiau orientuota į statybos 
projekto energijos vartojimo efektyvu ­
mą nei tokios vertinimo schemos, be 
to, tuo pat metu taikant tokias sche ­
mas galima laikytis ir GBP .
Nė viena audituota ES 
institucija ir įstaiga nebuvo 
pasirašiusi savanoriškai 
taikomo Europos energijos 
vartojimo efektyvumo 
duomenų centruose elgesio 
kodekso
101  
Duomenų centrai yra svarbi didėjančio 
energijos poreikio administraciniuose 
pastatuose priežastis. Nuo 2008 m. 
Komisija skatina taikyti Europos ener ­
gijos vartojimo efektyvumo duomenų 
centruose elgesio kodeksą. Šis nepri ­
valomas kodeksas buvo sukurtas kaip 
atsakas į didėjantį energijos suvarto ­
jimą duomenų centruose65 ir poreikį 
sumažinti poveikį aplinkai, ekonomikai 
ir energijos tiekimo saugumui. Jo tiks ­
las – informuoti ir skatinti duomenų 
centrų operatorius ir savininkus eko ­
nomiškai efektyviai sumažinti suvarto ­
jamos energijos kiekį. Kodekso laikytis 
galima kaip dalyviui ir (arba) vizuotojui. 
Nė viena ES institucija ir įstaiga audito 
metu nebuvo pasirašiusi šio kodekso.63 Statybų tyrimų įstaiga 
(Building Research  
Establishment  (BRE) – tai 
buvusi JK valdžios sektoriaus 
įmonė (o dabar privati 
organizacija), kuri vykdo su 
statybos ir apstatytos aplinkos 
sektoriais susijusius mokslinius 
tyrimus ir testus bei teikia 
konsultacines paslaugas.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 Elgesio kodekse terminas 
„duomenų centrai“ apima 
visus pastatus, infrastruktūrą ir 
patalpas, kuriose įrengti 
įmonių serveriai, serverių 
komunikacinė įranga, 
vėsinimo įranga bei energijos 
įranga, ir kurie teikia tam tikras 
duomenų paslaugas 
(pavyzdžiui, nuo didelio masto 
pagrindiniams uždaviniams 
itin svarbių įrenginių iki biurų 
pastatuose esančių mažų 
serverių patalpų).
37
 Išvados ir rekomendacijos
102  
Tam, kad ES klimato politika būtų 
įtikima, svarbu, kad ES institucijos ir 
įstaigos rodytų pavyzdį. Jos turi būti 
viešojo administravimo įstaigų anglies 
pėdsako mažinimo politikos rengimo ir 
įgyvendinimo lyderės.
103  
ES institucijos ir įstaigos neturi patvir ­
tinusios bendro šiai užduočiai spręsti 
skirto metodo. Jos nepasinaudojo ga ­
limybe parengti ir įgyvendinti bendrą 
politiką, skirtą prisidėti prie Sąjungos 
2020 m. tikslo, lyginant su 1990 m. 
lygiu, 20 % sumažinti išmetamą ŠESD 
kiekį.
104  
Komisija nėra pasiūliusi jokių konkre ­
čių privalomų ES institucijų ir įstaigų 
administracinę veiklą reglamentuojan ­
čių taisyklių siekiant atsižvelgti į Su ­
tarties dėl Europos Sąjungos veikimo 
11 straipsnyje numatytą tvaraus vysty ­
mosi principą.
105  
Pastangos sumažinti išmetamųjų terša ­
lų kiekį davė apčiuopiamų rezultatų. 
Po 2005 m. ES institucijoms ir įstai ­
goms pavyko pakeisti su jų pastatais 
susijusio didėjančio išmetamųjų terša ­
lų kiekio tendenciją, tačiau privalomų 
taisyklių nebuvimas buvo pagrindinė 
pavėluotų, nepakankamų veiksmų ar 
to, kad jie apskritai nebuvo vykdomi, 
priežastis.
106  
Įgyvendinant siektiną 2030 m. su 
šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekio mažinimu susijusį ES tikslą ES 
institucijoms ir įstaigoms suteikiama 
nauja galimybė parengti ir įgyvendinti 
bendrą politiką.Rekomendacija  
Bendra šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekio 
mažinimo politika
1.  Komisija turėtų pasiūlyti bendrą ES 
institucijų ir įstaigų administracinių 
operacijų sąlygojamo anglies pėdsa ­
ko mažinimo politiką. Tokia politika 
turėtų:
a) apimti kiekybinį 2030 metams 
nustatytą bendrą šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekio sumažini ­
mo tikslą ir, pageidautina, – tar ­
pinius penkerių metų laikotarpio 
riboženklius;
b) atitikti su tarptautinių derybų kli ­
mato kaitos klausimais susijusį ES 
metodą, todėl turėtų būti nustaty ­
tas absoliutaus sumažinimo tikslas.
107  
15 audituotų ES institucijų ir įstaigų 
neturi patvirtinusios bendro savo 
ŠESD kiekio stebėjimo metodo. Šešios 
jų nepranešė apie savo išmetamuo ­
sius teršalus, o tos, kurios tai padarė, 
neapskaičiavo arba neatskleidė tikrojo 
jų masto. Todėl visas ES institucijų ir 
įstaigų anglies pėdsakas nėra žinomas, 
o dėl turimų fragmentiškų duomenų 
iškyla rizika, kad sumažės ataskaitų 
teikimo ir poveikio mažinimo pastangų 
patikimumas.
38 Išvados ir rekomendacijos
108  
Įrodymų, kad bendras ES institucijų ir 
įstaigų ŠESD lygis mažėjo, yra gauta 
tik dėl energijos suvartojimo pastatuo ­
se. Turimi duomenys dėl išmetamųjų 
teršalų, susijusių su judumu, neleidžia 
nustatyti aiškios tendencijos. Į ga ­
mintojų grandies išmetamus teršalus, 
susijusius su perkamų prekių gamyba, 
perkamomis paslaugomis ar pastatų 
statyba, dažnai nėra atsižvelgiama.
109  
Iki šiol pasiektus sumažinimus didžia 
dalimi sąlygojo iš atsinaujinančių ener ­
gijos šaltinių gautos elektros, kuri an ­
glies pėdsako skaičiavimuose paprastai 
yra traktuojama kaip netarši, pirkimas.
Rekomendacija  
Suderintas išmetamųjų 
teršalų apskaičiavimo ir 
ataskaitų teikimo būdas
2.  ES institucijos ir įstaigos turėtų 
parengti suderintą jų tiesioginių ir 
netiesioginių šiltnamio efektą suke ­
liančių dujų kiekio apskaičiavimo ir 
ataskaitų teikimo metodą. Ataskaitos 
turėtų:
a) apimti visus susijusius netiesiogi ­
nius išmetamuosius teršalus atsi ­
žvelgiant į Komisijos organizacijos 
aplinkosauginio pėdsako metodo 
plėtotę;
b) atskaitomybė turėtų sudaryti 
sąlygas įvertinti pažangą, padarytą 
siekiant išmetamųjų teršalų maži ­
nimo tikslų įvairiose ES institucijo ­
se ir įstaigose.110  
Savanoriška likutinių teršalų kompen ­
savimo schema buvo tik labai ribotai 
naudojamasi, o ES institucijos ir įstai ­
gos neturi patvirtinusios bendro šiam 
klausimui spręsti skirto metodo.
Rekomendacijos  
Bendras savanoriško 
teršalų kompensavimo 
metodas
3.  ES institucijos ir įstaigos turėtų 
taikydamos EMAS parengti bendrą 
savanorišką jų likutinių šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kompensavi ­
mo metodą.
4.  Tais atvejais, kai yra taikomos kom ­
pensacijos, jos turėtų būti aukštos 
kokybės ir patikrintos pagal pripa ­
žintas schemas.
5.  Tais atvejais, kai yra taikomos kom ­
pensacijos, jos turėtų būti skiriamos 
tiems projektams, kurie ne tik prisi ­
deda prie išmetamųjų teršalų kiekio 
mažinimo, bet ir prie tvaraus vysty ­
mosi, užtikrinant naudą su projektais 
susijusiems vietos gyventojams.
111 
ES institucijos ir įstaigos visapusiškai 
nesinaudoja Komisijos propaguojamo ­
mis aplinkosaugos vadybos priemonė ­
mis. Dėl to iškyla rizika, kad sumažės 
pasitikėjimas jomis, o kartu ir šiomis 
priemonėmis.
39 Išvados ir rekomendacijos
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milan Martin 
CVIKL, 2014 m. birželio 24 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
112  
Su Europos aplinkosaugos vadybos 
ir audito sistemos diegimu susijusi 
pažanga yra vangi. Viešojo administra ­
vimo institucijos užsiregistruoti EMAS 
gali nuo 2001 m., o 2014 m. birželio 
mėn. buvo užsiregistravusios septynios 
iš 15 audituotų ES institucijų ir įstaigų. 
Komisijoje taikomai EMAS būdingi 
dideli apimties apribojimai.
113  
Pagal taikomas ES finansines taisykles 
aplinką tausojantys viešieji pirkimai 
traktuojami kaip galimybė rinktis, 
o ne kaip prievolė, todėl tik kelios ES 
institucijos ir įstaigos jais sistemingai 
naudojosi. Audito Rūmai patikrinę 160 
tiesiogiai susijusių procedūrų nusta ­
tė, kad į daugiau nei pusę jų nebuvo 
įtraukti jokie aplinkosaugos kriterijai 
arba buvo taikomi nepatikimi kriteri ­
jai: mažai tikėtina, kad jie būtų galėję 
turėti kokios nors įtakos procedūros 
rezultatams. Su energiniu naudingumu 
susiję Komisijos nustatyti savanoriškai 
taikomi aplinkai nekenksmingos staty ­
bos standartai statant naujus pastatus 
ir vykdant didelio masto renovacijos 
projektus nėra sistemingai taikomi.114  
Nė viena ES institucija ir įstaiga audito 
metu nebuvo pasirašiusi savanoriškai 
taikomo Europos energijos vartojimo 
efektyvumo duomenų centruose elge ­
sio kodekso.
Rekomendacijos  
Visapusiškas EMAS 
įgyvendinimas ir aplinką 
tausojantys viešieji 
pirkimai
6.  Visos ES institucijos ir įstaigos turėtų 
užsiregistruoti Europos aplinko ­
saugos vadybos ir audito sistemoje 
(EMAS) ir ją įgyvendinti palaipsniui 
mažinant bet kokius jos taikymo 
srities apribojimus. Jos taip pat 
turėtų apsvarstyti Europos duomenų 
centrų energijos vartojimo efekty ­
vumo elgesio kodekso pasirašymo 
galimybę.
7.  ES institucijos ir įstaigos, esant 
galimybei, turėtų vykdyti aplinką 
tausojančius viešuosius pirkimus. ES 
institucijoms ir įstaigoms taikomose 
finansinėse ir (arba) viešųjų pirkimų 
taisyklėse turėtų būti numatytos 
prisidėjimo prie aplinkos apsaugos 
ir tvaraus vystymosi priemonės, tuo 
pačiu metu užtikrinant, kad prieš 
sudarydamos sutartis jos gautų eko ­
nomiškai naudingiausią pasiūlymą.
40
 Priedas
Audito metodas, taikomas vertinant aplinką tausojančius viešuosius pirkimus
Siekiant įsitikinti, ar į kvietimų teikti pasiūlymus dokumentus buvo įtraukti aplinkosaugos kriterijai, audito metu buvo ver ­
tinamos tiesiogiai su aplinką tausojančiais viešaisiais pirkimais susijusios 160 viešųjų pirkimų procedūrų, kurių vertė viršijo 
60 000 eurų ribą. Su šiomis procedūromis susiję gauti pasiūlymai ar sprendimai sudaryti sutartis nebuvo įvertinti.
Konkurso dokumentų vertinimo kriterijai
Aplinką tausojančius viešuosius pirkimus (GPP) Komisija apibrėžė kaip „procesą, kai valdžios institucijos siekia 
pirkti prekių, paslaugų ir darbų, per visą būvio ciklą darančių mažesnį poveikį aplinkai, palyginti su tokios pat 
paskirties prekėmis, paslaugomis ir darbais, kurie įprastai būtų perkami“1.
Komisija pateikė GPP gaires2 ir parengė kvietimų teikti pasiūlymus rengimui skirtą priemonių rinkinį, kuris audito 
metu apėmė 19 skirtingų gaminių/paslaugų grupių3. Kiekvienai šių produktų/paslaugų grupei siūlomi du kriteri ­
jų tipai: „pagrindiniai“ kriterijai ir ambicingesni „išsamūs“ kriterijai. Pasak Aplinkos GD:
a) Pagrindiniai kriterijai  yra tie kriterijai, kuriuos gali naudoti bet kuri perkančioji organizacija ir kuriuos tai ­
kant atsižvelgiama į svarbiausią poveikį aplinkai. Jie parengti taip, kad reiktų minimalių papildomų tikrinimo 
pastangų arba mažiausiai didėtų atitinkamos išlaidos siekiant užtikrinti paprastą GPP taikymą.
b) Išsamūs kriterijai  yra skirti tiems subjektams, kurie nori pirkti rinkoje esančius geriausios kokybės ekologiš ­
kus produktus. Tam gali prireikti papildomų tikrinimo pastangų ir (arba) didesnių išlaidų palyginti su kitais 
tokias pačias funkcijas turinčiais produktais.
Pavyzdys, kuriame lyginami kopijuojamajam ir rašomajam popieriui taikomi pagrindiniai ir išsamieji kriterijai
Rašomojo popieriaus, perdirbto iš šimtaprocentinių popieriaus pluošto atliekų, pirkimas
Pagrindiniai kriterijai Išsamieji kriterijai
Popierius turi būti pagamintas iš šimtaprocentinių popieriaus pluošto 
atliekų. 
Popieriaus pluošto atliekos apima tiek vartotojų panaudotus, tiek nepanau -
dotus iš popieriaus fabriko gautus antrinio perdirbimo popieriaus pluoštus, 
dar vadinamus broku. Vartotojų panaudoti antrinio perdirbimo popieriaus 
pluoštai gali būti gaunami iš vartotojų, biurų, spaustuvių, įrišėjų ir pan.Popierius turi būti pagamintas iš šimtaprocentinių popieriaus pluošto atliekų, 
kurių bent 65 % sudaro vartotojų panaudoti antrinio perdirbimo pluoštai. 
Popieriaus pluošto atliekos apima tiek vartotojų panaudotus, tiek nepanau -
dotus iš popieriaus fabriko gautus antrinio perdirbimo popieriaus pluoštus, 
dar vadinamus broku. Vartotojų panaudoti antrinio perdirbimo popieriaus 
pluoštai gali būti gaunami iš vartotojų, biurų, spaustuvių, įrišėjų ir pan.
Popieriaus sudėtyje bent jau neturėtų būti elementinio chloro. Taip pat 
priimamas visiškai chloro neturintis popierius.Turi būti įvykdyti ES ekologinio ženklo arba kitų pirmojo tipo nacionalinių 
ekologinių ženklų, tiesiogiai susijusių su popieriaus gamyba (o ne fabriko 
valdymo praktika), ekologiniai kriterijai. Su visais dokumentais, kuriuose 
nustatyti kriterijai, galima susipažinti: 
ES ekologinis ženklas: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm  
Šaltinis:  „Kopijuojamasis ir rašomasis popierius – aplinką tausojančių viešųjų pirkimų (GPP) gaminių informacinis lapas, Europos Komisijos GPP 
mokymo priemonių rinkinys – 3 modulis: Pirkimo rekomendacijos, Briuselis, 2008 m. ( http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/pa ­
per_GPP_product_sheet.pdf )
1 COM(2008) 400 final, p. 4.
2 Pirkti kas tausoja aplinką! Aplinką tausojančių viešųjų pirkimų vadovas , 2 leidimas, 2011 m.
3 1. Kopijuojamąjį ir rašomąjį popierių; 2. Valymo produktus ir paslaugas; 3. Biurų IT įrangą; 4. Statybas; 5. Transportą; 6. Baldus; 7. Elektrą; 8. Maistą ir 
maitinimo paslaugas; 9. Tekstilės gaminius; 10. Sodo reikmenis ir paslaugas; 11. Langus, stiklintas duris ir stoglangius; 12. Šiluminę izoliaciją; 13. 
Kietąsias grindų dangas; 14. Sienų plokštes; 15. Bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą; 16. Kelių tiesimą ir eismo ženklus; 17. Gatvių apšvietimą 
ir šviesoforus; 18. Mobiliuosius telefonus; 19. Vidaus apšvietimą.Priedas
41 Priedas
Kai tik būdavo įmanoma, audito metu buvo vertinami konkurso dokumentai – lyginami su priemonių rinkinyje 
pateiktomis rekomendacijomis. Jei priemonių rinkinys nebūdavo taikomas tam tikrai susijusiai sričiai, auditorių 
grupė, pasitelkusi analogiją, taikydavo priemonių rinkinio kriterijus kitoms gaminių/paslaugų grupėms. Pavyz ­
džiai: kopijavimo mašinoms nebuvo nustatyta jokių priemonių rinkinio kriterijų, tačiau kai kurie IT įrangai skirti 
priemonių rinkinio kriterijai galėjo būti taikomi pagal analogiją; nebuvo nustatyta jokių pastato (išperkamajai) 
nuomai taikomų priemonių rinkinio kriterijų, tačiau galėjo būti taikomi kai kurie statybai skirti priemonių rinki ­
nio kriterijai.
Penkios procedūrų klasifikavimo kategorijos
Siekiant suklasifikuoti tikrintas procedūras buvo naudojamos šios penkios kategorijos.
Neekologiška
Į konkurso dokumentus nebuvo įtrauktos jokios nuorodos į aplinkos apsaugos aspektus arba buvo įtrauktos tik 
tos sąlygos, kurios neturi jokio poveikio pirkimų metu taikomam metodui. Pavyzdžiai: įtraukta institucijos ben ­
drosios aplinkos politikos dokumento kopija arba nuoroda į ją arba reikalaujama laikytis taikomų aplinkosaugos 
teisės aktų.
Nelabai ekologiška
a) Jei priemonių rinkinys yra parengtas:  tik iš dalies laikomasi pagrindinių kriterijų. Tuo atveju, jei vykdant proce ­
dūrą didžiausias dėmesys ekologiškumo požiūriu yra skiriamas sutarties sudarymo kriterijams, aplinkosaugos 
kriterijams tenkanti lyginamojo (kainos ir kokybės) svorio dalis yra mažesnė nei 10 %.
b) Jei priemonių rinkinys nėra parengtas:  į konkurso dokumentus įtrauktos tam tikros aplinkos sąlygos, tačiau 
jos susijusios tik su a) siūlomos sutarties antrinės svarbos ypatumu (­ais). Tuo atveju, jei vykdant procedūrą 
didžiausias dėmesys ekologiškumo požiūriu yra skiriamas sutarties sudarymo kriterijams, aplinkosaugos 
kriterijams tenkanti bendro lyginamojo (kainos ir kokybės) svorio dalis yra mažesnė nei 10 %.
Ekologiška
a) Jei priemonių rinkinys yra parengtas:  visiškai arba iš esmės laikomasi pagrindinių kriterijų ir (arba) tik iš dalies 
laikomasi išsamiųjų kriterijų Tuo atveju, jei vykdant procedūrą didžiausias dėmesys ekologiškumo požiūriu 
yra skiriamas sutarties sudarymo kriterijams, aplinkosaugos kriterijams tenkanti bendro lyginamojo svorio 
dalis yra 10 % ar daugiau.
b) Jei priemonių rinkinys nėra parengtas:  į konkurso dokumentus įtrauktos reikšmingos aplinkos sąlygos, kurios 
yra susijusios su pirmine perkamų prekių, paslaugų ar darbų funkcija. Tuo atveju, jei vykdant procedūrą 
didžiausias dėmesys ekologiškumo požiūriu yra skiriamas sutarties sudarymo kriterijams, aplinkosaugos 
kriterijams tenkanti bendro lyginamojo svorio dalis yra 10 % ar daugiau.Priedas
42 Priedas
Labai ekologiška
a) Jei priemonių rinkinys yra parengtas:  visiškai arba iš esmės laikomasi išsamiųjų kriterijų. Tai reiškia, kad yra 
įtraukti aplinkosaugos atrankos kriterijai, techninėse specifikacijose nurodyti dideli aplinkosaugos reikala ­
vimai ir (arba) taikant sutarties sudarymo kriterijus aplinkos aspektams skiriama daug dėmesio (lyginamasis 
svoris yra 25 % ar daugiau).
b) Jei priemonių rinkinys nėra parengtas:  konkurso dokumentai daugiausia pagrįsti geriausia aplinkosaugos prak ­
tika. Tai reiškia, kad yra įtraukti aplinkosaugos atrankos kriterijai, techninėse specifikacijose nurodyti dideli 
aplinkosaugos reikalavimai ir (arba) taikant sutarties sudarymo kriterijus aplinkos aspektams skiriama daug 
dėmesio (lyginamasis svoris yra 25 % ar daugiau).
Ekologiška savo pobūdžiu
Tai kategorija, pagal kurią pirminė perkamų prekių, paslaugų ir darbų funkcija yra ekologiškumas, pavyzdžiui, 
ekologiško stogo statyba arba konsultacinių paslaugų pirkimas siekiant pagerinti aplinkosauginį veiksmingumą.
Atrinkta imtis
Iš viso buvo patikrintos 160 su visomis audituotomis ES institucijomis ir įstaigomis (išskyrus Europos išorės veiks ­
mų tarnybą) susijusių viešųjų pirkimų procedūrų4.
Į imtį buvo įtrauktos 2012 m. sausio mėn.–2013 m. vasario mėn. pradėtos vykdyti ir (arba) užbaigtos procedūros. 
Siekiant susidaryti išsamesnį vaizdą, į imtį taip pat buvo įtrauktos kai kurios prieš prasidedant šiam laikotarpiui 
arba jam pasibaigus pradėtos vykdyti procedūros, visų pirma susijusios su mažesnėmis ES institucijomis ir įstai ­
gomis, kurios vykdo tik kelias tokio pobūdžio procedūras.
4 EIVT informavo Audito Rūmus, kad ji dar netaiko Komisijos propaguojamų aplinką tausojančių viešųjų pirkimų procedūrų.Priedas
43
Europos Komisija
Santrauka
I
Europos Sąjunga atlieka lyderės vaidmenį akty ­
viai vykdydama kovos su klimato kaita politiką ir 
įgyvendindama ją tarptautiniu lygmeniu. Komisijos 
nuomone, EMAS yra tinkama politikos priemonė 
ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsakui mažinti. 
Be to, yra daug pavyzdžių, kai politikos priemonės, 
įgyvendinamos siekiant iki 2020 m. 20 % sumažinti 
išmetamą teršalų kiekį, taip pat taikomos ir viešojo 
administravimo institucijoms, įskaitant ES institu ­
cijas ir jų darbuotojus. Šio požiūrio bus laikomasi ir 
siekiant naujų 2030 m. tikslų (įskaitant siūlomą tikslą 
išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 
sumažinti 40 %).
Savo pačios veiklai Komisija taiko aplinkos politiką, 
kurioje pirmenybė teikiama taršos prevencijai, efek ­
tyviam gamtos išteklių naudojimui, išmetamo CO2 
kiekio mažinimui, atliekų susidarymo mažinimui, 
perdirbimo skatinimui, aplinkosaugos kriterijų įtrau ­
kimui į kvietimus teikti pasiūlymus, aplinkos teisės 
aktų reikalavimų laikymuisi, tausesniam darbuotojų 
ir suinteresuotųjų subjektų elgesiui ir t. t.
Todėl Komisijos strategija – mažinti realų savo 
kasdienės ir administracinės veiklos poveikį aplinkai 
taikant EMAS aplinkos vadybos sistemą.
Taikydama EMAS, Komisija siekia iš tikrųjų sumažinti 
poveikį aplinkai, o ne tiesiog mažinti (ypač kompen ­
suojant) išmetamą CO2 kiekį.
Atsižvelgiant į Komisijos dydį ir organizacinę 
struktūrą, pirmą kartą EMAS įdiegta keliuose jos 
pastatuose Briuselyje, o vėliau jos aprėptis palaips ­
niui išplėsta. 2013 m. EMAS buvo įregistruota 89 % 
visose Komisijos patalpose dirbančių darbuotojų ir 
57 % užimamo šių pastatų ploto.Europos Vadovų Taryba ir 
Europos Sąjungos Taryba
Tarybos generalinis sekretoriatas (TGS), atsižvelg ­
damas į tai, kad aplinkosaugos klausimai tampa vis 
svarbesni, jau daugelį metų imasi veiksmų, kad būtų 
didinamas jo veiklos aplinkosauginis veiksmingu ­
mas. Pripažindamas, kad gali teigiamai prisidėti prie 
darnaus visuomenės vystymosi, TGS siekia į savo 
kasdienę veiklą integruoti tinkamo aplinkosau ­
gos valdymo principus. TGS rengia aplinkosaugos 
valdymo programą, pagal kurią būtų galima įgy ­
vendinti Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito 
sistemą (EMAS), kaip apibrėžta Europos Parlamento 
ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1221/2009.
Galiausiai TGS pažymi, kad jo aplinkosaugos 
valdymo programos tikslai atitinka Teismo 
rekomendacijas.Audituotų ES institucijų ir 
įstaigų atsakymai
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 44
VII
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija. 
Komisijos nuomone, EMAS yra tinkama politikos 
priemonė ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsakui 
mažinti. Todėl Komisija į šią rekomendaciją atsi ­
žvelgs toliau diegdama EMAS.
Tačiau, nustačius kiekybiškai išmatuojamą bendrą 
išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio 
mažinimo iki 2030 m. tikslą, nebūtų plačiau atsižvel ­
giama į tokias aplinkybes, kaip išlaidų efektyvumas 
ir ES institucijų bei įstaigų specifiškumas.
Be to, Komisija toliau rengs atitinkamas politikos 
priemones išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekiui mažinti (įskaitant iki 2030 m.) ekono ­
miškai efektyviu ir kiek įmanoma holistiniu būdu, 
remdamasi nuodugniais poveikio vertinimais, 
kuriuose prireikus pateikiamas išsamus atitinkamų 
sąnaudų ir naudos įvertinimas.
Išmetamo teršalų kiekio mažinimas kuo mažesnė ­
mis sąnaudomis yra pagrindinis dabartinės politi ­
kos aspektas, ir būtent todėl privalomi mažinimo 
tikslai paprastai nustatomi tik Europos ir valstybių 
narių, o ne organizacijų lygmeniu. Taip užtikrinamas 
reikalingas lankstumas, kad tikslus būtų galima kuo 
geriau įgyvendinti.
Nors ES teisės aktais viešojo administravimo insti ­
tucijoms nenustatomi konkretūs išmetamo teršalų 
kiekio mažinimo tikslai, vis dėlto šiuo lygmeniu 
galima imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tolesnį 
EMAS diegimą, kuris yra bendra ES institucijų ir 
įstaigų administracinės veiklos anglies pėdsako 
mažinimo politika.
VII a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, į kurią bus 
atsižvelgta sėkmingai parengus viešojo adminis ­
travimo institucijoms skirtą organizacijos aplinko ­
sauginio pėdsako metodą. Be to, Komisija mano, 
kad, įdiegusi EMAS, ji nustatė tinkamą svarbiausio 
tiesioginio ir netiesioginio poveikio aplinkai, įskai ­
tant jos išmetamą ŠESD kiekį, nustatymo, vertinimo 
ir ataskaitų apie jį teikimo metodą.Atsižvelgdama į esamas biudžeto sąlygas, Komisija, 
panaudodama turimus išteklius, palaipsniui plečia 
savo sistemos taikymą. Komisija, pirmininkaudama 
Tarpinstitucinei aplinkosaugos vadybos grupei 
(pranc. Groupe inter‑institutionnel de management 
environnemental ), savo pavyzdžiu skatina kitas insti ­
tucijas ir įstaigas diegti EMAS.
II
Komisija nuolat plečia EMAS aprėptį ir išmetamo 
teršalų kiekio ataskaitų apimtį. Tai, kad EMAS aprėp ­
tis labai išsiplėtė, aiškiai rodo Komisijos pasiryžimą 
mažinti savo organizacijos poveikį aplinkai. Teikti 
išsamias ataskaitas tebėra Komisijos tikslas, o tai 
taps įmanoma visiškai įdiegus EMAS.
IV
Nuo 2005 m. Komisija pasiekė, kad būtų gerokai 
sumažintas energijos vienam kvadratiniam metrui 
suvartojimas Briuselyje, tačiau dėl elektros energijos 
suvartojimo išmetamo teršalų kiekio neskaičiavo 
kaip nulio (2005–2012 m. – –46,2 % biurų pasta ­
tuose, kuriuose įdiegta EMAS).
V
Atsižvelgiant į reglamento reikalavimus ir biudžeto 
apribojimus, EMAS diegimas ir nuolatinė plėtra 
Komisijoje gerokai pasistūmėjo į priekį. Be to, 
atsižvelgiant į Komisijos dydį, geografinį pasiskirs ­
tymą ir organizacinę struktūrą, reikėtų manyti, kad 
plečiant EMAS aprėptį padaryta nemaža pažanga.
Aplinkosaugos kriterijų įtraukimas į viešuosius pirki ­
mus yra vienas iš Komisijos aplinkos politikos tikslų.
VI
Komisija ketina toliau diegti EMAS, o tai ir yra ben ­
dra ES institucijų ir įstaigų administracinės veiklos 
anglies pėdsako mažinimo politika.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 45
Įvadas
01
Klasikinė tvarios plėtros apibrėžtis  – plėtra, kuria 
tenkinami dabartiniai visuomenės poreikiai, nema ­
žinant ateities kartų galimybės tenkinti savo porei ­
kius. Todėl, siekiant užtikrinti tokią aplinką, kad 
būtų tenkinami ir dabartinės visuomenės, ir ateities 
kartų poreikiai, į šią apibrėžtį įtraukta „apribojimų“ 
sąvoka.
04
Europos Sąjunga atlieka lyderės vaidmenį akty ­
viai vykdydama kovos su klimato kaita politiką ir 
įgyvendindama ją tarptautiniu lygmeniu. Yra daug 
pavyzdžių, kai politikos priemonės, įgyvendinamos 
siekiant iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamą teršalų 
kiekį, taip pat taikomos ir viešojo administravimo 
institucijoms, įskaitant ES institucijas ir jų darbuo ­
tojus. Šio požiūrio bus laikomasi ir siekiant naujų 
2030 m. tikslų (įskaitant siūlomą tikslą išmetamą 
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 
40 %).
06
Komisija ketina toliau aktyviai vykdyti ir įgyvendinti 
kovos su klimato kaita politiką ir toliau rengs atitin ­
kamas politikos priemones išmetamam šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti ekonomiškai 
efektyviu ir kiek įmanoma holistiniu būdu. Nors ES 
teisės aktais viešojo administravimo institucijoms 
nenustatomi konkretūs išmetamo teršalų kiekio 
mažinimo tikslai, vis dėlto šiuo lygmeniu galima 
imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tolesnį EMAS die ­
gimą. Tai, kad EMAS aprėptis labai išsiplėtė, aiškiai 
rodo Komisijos pasiryžimą mažinti savo organizaci ­
jos poveikį aplinkai.
07
Komisija toliau sieks iš tikrųjų sumažinti išmetamą 
teršalų kiekį įgyvendindama jau esamas politikos 
priemones, įskaitant EMAS, o kartu svarstys ir kitas 
galimybes, pvz., kompensavimą.VII b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, tačiau pabrė ­
žia, kad šis metodas turi būti taikomas savanoriškai 
ir kad kiekviena ES institucija ir įstaiga turi teisę 
nepriklausomai spręsti, ar joms tinka toks galimas 
kompensavimo būdas.
Be to, Komisija toliau sieks iš tikrųjų sumažinti 
išmetamą teršalų kiekį įgyvendindama jau esamas 
politikos priemones, įskaitant EMAS.
Taikant tokį bendrą metodą, taip pat reikės atsi ­
žvelgti į: 
i) poreikį vengti atgrasyti nuo tolesnių pastangų iš 
tikrųjų sumažinti išmetamą teršalų kiekį; 
ii) esamus mechanizmus, įskaitant prekybą apyvar ­
tiniais taršos leidimais ir 
iii) tai, kokia atskaitomybės tvarka taikoma, ir ar yra 
galimybė taikyti pakankamai aukšto lygio kom ­
pensavimo sistemas. Taip pat reikės atlikti po ­
veikio ES ištekliams ir viešųjų lėšų panaudojimui 
vertinimą.
VII c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir visiškai 
pritaria EMAS taikymo skatinimui. Aprėpties apribo ­
jimai yra pačios EMAS dalis, jie skirti tam, kad kie ­
kviena organizacija galėtų spręsti su svarbiausiais 
aplinkosaugos aspektais susijusius klausimus.
Komisija apsvarstys galimybę pasirašyti Europos 
energijos vartojimo efektyvumo duomenų cen ­
truose elgesio kodeksą, papildomai įvertinusi, ar tai 
suderinama su finansinėmis programomis, o ypač  – 
ar tam gali būti skirta administracinių asignavimų.
Dabartinėje peržiūrėtoje Finansinio reglamento ir 
jo taikymo taisyklių (FR/TT) redakcijoje nustatyta 
reglamentavimo sistema, kuria, remiantis Direktyva 
2014/24/ES, toliau skatinama vykdyti žaliuosius vie ­
šuosius pirkimus ir taikyti gyvavimo ciklo sąnaudų 
metodiką.
Komisija toliau rengs su žaliaisiais viešaisiais pirki ­
mais susijusius rekomendacinius dokumentus ir per 
GIME grupės posėdžius ragins šiais dokumentais 
naudotis.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 46
21
2014 m. EMAS veiksmų plane jau pasirūpinta 
pateikti daugiau informacijos apie veiklą, todėl 
2013 m. ataskaita bus išsamesnė, taip pat bus gauta 
papildomų rezultatų.
29
Šiuo metu (iki 2016 m. pabaigos), kaip rekomendavo 
Komisija, vykdomi išsamūs OAP metodo taikymo 
bandymai. 
Vienas iš bandomojo etapo tikslų – apibrėžti tam 
tikrus techninius reikalavimus, kurie bus labai svar ­
būs dideliu mastu diegiant šį metodą tokią organi ­
zacinę struktūrą, kaip Komisija, turinčioje viešojo 
administravimo institucijoje. Be to, remiantis bando ­
mojo etapo rezultatais, OAP metodas tikriausiai bus 
peržiūrėtas ir (arba) patobulintas. Vykdydama šią 
procedūrą, Komisija pirmenybę teikia sektoriams, 
kuriuose poveikis aplinkai yra didžiausias, skirtų 
OAP metodo taikymo taisyklių rengimui. Viešojo 
administravimo sektorius nėra vienas iš jų. Po ban ­
domojo etapo rezultatų peržiūros, kai tik bus galima 
taikyti peržiūrėtą OAP metodą, Komisija apsvarstys 
galimybę pradėti vidaus bandomąjį etapą, kurio 
metu bus rengiamos konkrečios sektoriams skir ­
tos Komisijos ar panašių viešojo administravimo 
institucijų aplinkosauginio pėdsako skaičiavimo ir 
ataskaitų apie jį teikimo taisyklės.
31
Daugumos organizacijų 1990 m. išmestų teršalų 
kiekis nežinomas. Šiuo metu jų išmetamas teršalų 
kiekis, palyginti su faktiniu 1990 m. išmestu teršalų 
kiekiu, paprastai įvertinamas atliekant apytikrius 
skaičiavimus.
35
Komisija mano, kad, remiantis ekologiškos elektros 
energijos naudojimu, išmetamą teršalų kiekį nuro ­
dant kaip nulį, gali būti nuslėptas tikrasis energijos 
suvartojimo sumažėjimas (arba padidėjimas).
37
Pirkdamos ekologišką elektros energiją, institucijos 
skatina elektros energijos gamintojus rinktis atsi ­
naujinančių išteklių energijos gamybos įrenginius.Svarstant minėtus aspektus, taip pat reikės atsi ­
žvelgti į: 
i) poreikį vengti atgrasymo nuo tolesnių pastangų 
iš tikrųjų sumažinti išmetamą teršalų kiekį; 
ii) esamus mechanizmus, įskaitant prekybą apyvar ­
tiniais taršos leidimais, ir 
iii) į tai, kokia atskaitomybės tvarka taikoma, ir ar yra 
galimybė taikyti pakankamai aukšto lygio kompen ­
savimo sistemas. Taip pat reikės atlikti poveikio ES 
ištekliams ir viešųjų lėšų panaudojimui vertinimą.
Pastabos
12
Patikima ir išsami informacija apie anglies pėdsaką 
nėra būtina poveikio mažinimo strategijų rengimo ir 
įgyvendinimo sąlyga. Komisijoje taikomos poveikio 
mažinimo priemonės, kuriomis akivaizdžiai mažina ­
mas poveikis aplinkai.
16
Komisija mano, kad pagal jos 2013 m. balandžio 9 d. 
rekomendaciją bendro organizacijų aplinkosauginio 
veiksmingumo per visą gyvavimo ciklą matavimo ir 
pranešimo apie jį (OAP) metodo taikymas turėtų būti 
skatinamas, tai turėtų daryti ir EMAS užsiregistravu ­
sios organizacijos. Po bandomojo etapo rezultatų 
peržiūros, kai tik bus galima taikyti peržiūrėtą OAP 
metodą, Komisija apsvarstys galimybę pradėti vidaus 
bandomąjį etapą, kurio metu bus rengiamos konkre ­
čios sektoriams skirtos Komisijos ar panašių viešojo 
administravimo institucijų aplinkosauginio pėdsako 
skaičiavimo ir ataskaitų apie jį teikimo taisyklės.
18
Kalbant apie minėtą faktą, kad ES institucijos ir 
įstaigos nepraneša apie tikrąjį jų išmetamo ŠESD 
kiekio mastą, EMAS reglamente nurodyta, kad 
organizacijos apie išmetamą teršalų kiekį privalo 
pranešti tam tikrais atvejais, jeigu tai svarbu. Orga ­
nizacijoms leidžiama apie tiesiogiai ir netiesiogiai 
jų išmetamą teršalų kiekį pateikti ne visą informa ­
ciją, atsižvelgiant, be kita ko, į jų EMAS registracijos 
apimtį. Nepateikusios jokios informacijos apie vieną 
iš pagrindinių EMAS rodiklių, organizacijos turi 
pateikti paaiškinimą.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 47
išmatuojami išmetamo teršalų kiekio mažinimo 
tikslai, vis dėlto šiuo lygmeniu galima imtis tolesnių 
veiksmų, įskaitant tolesnį EMAS diegimą.
52
Yra labai daug įvairių ir labai skirtingos kokybės 
galimų kompensacinių kreditų.
Esamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas kom ­
pensacijų taikymas atitikčiai ES klimato politikos 
teisės aktams užtikrinti, ES institucijos, siekdamos 
užtikrinti nuoseklumą, turėtų laikytis taikydamos 
bet kokius kompensavimo metodus. Šios taisyklės 
yra susijusios ir su išmetamu teršalų kiekiu, palyginti 
su pačių organizacijų veiksmais, ir su pakankamai 
kokybiška laikoma kompensacijos rūšimi. Pavyzdžiui, 
svarbu užtikrinti, kad sukčiavimo galimybėms kuo 
labiau sumažinti su kompensavimu susiję veiksmai 
turėtų papildomą poveikį, būtų griežtai stebimi, apie 
juos būtų teikiamos ataskaitos, jie būtų tikrinami ir 
jiems būtų taikomos apskaitos taisyklės, kuriomis 
užtikrinama galimo dvigubo skaičiavimo prevencija.
Komisija toliau daugiausia dėmesio skirs tam, kad išme ­
tamas teršalų kiekis būtų iš tikrųjų sumažintas įgyven ­
dinant jau esamas politikos priemones, įskaitant EMAS, 
o kartu svarstys ir kitas galimybes, pvz., kompensavimą.
Svarstant minėtus aspektus, taip pat reikės atsižvelgti į:
i) poreikį vengti atgrasymo nuo tolesnių pastangų 
iš tikrųjų sumažinti išmetamą teršalų kiekį; 
ii) esamus mechanizmus, įskaitant prekybą apyvar ­
tiniais taršos leidimais ir 
iii) tai, kokia atskaitomybės tvarka taikoma, ir ar yra 
galimybė taikyti pakankamai aukšto lygio kompen ­
savimo sistemas. Taip pat reikės atlikti poveikio ES 
ištekliams ir viešųjų lėšų panaudojimui vertinimą.
61. Paskutinė įtrauka
Komisija toliau sieks iš tikrųjų sumažinti išmetamą 
teršalų kiekį įgyvendindama jau esamas politikos 
priemones, įskaitant EMAS, o kartu apsvarstys reko ­
mendaciją parengti bendrą ES institucijoms skirtą 
kompensavimo metodą.
Svarbu turėti omenyje tai, kad nuo 2012 m. per visus 
skrydžius Europos ekonominės erdvės (EEE) šalyse 
ir tarp jų išmetamas CO2 kiekis yra įtrauktas į ES 39 c)
Dauguma lankytojų ir kviestinių dalyvių apie savo kelio ­
nės metu išmestą teršalų kiekį gali pranešti per savo 
organizaciją, todėl jis gali būti įskaitytas du kartus.
44
Nors ES teisės aktais viešojo administravimo instituci ­
joms nenustatomi konkretūs kiekybiškai išmatuojami 
išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslai, vis dėlto šiuo 
lygmeniu galima imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tolesnį 
EMAS diegimą.
Išmetamo teršalų kiekio mažinimas kuo mažesnėmis 
sąnaudomis yra pagrindinis dabartinės politikos aspek ­
tas, ir būtent todėl privalomi mažinimo tikslai paprastai 
nustatomi tik Europos ir valstybių narių, o ne organiza ­
cijų lygmeniu. Taip užtikrinamas reikalingas lankstumas, 
kad tikslus būtų galima kuo geriau įgyvendinti.
46
2014 m. sausio mėn. EMAS iniciatyvinio komiteto 
posėdyje Komisija nusprendė be jau esamų meti ­
nių tikslų nustatyti ilgalaikius tikslus. Tai padaryti 
nuspręsta, kad jos tarnybos turėtų geresnes metinių 
tikslų ir veiksmų nustatymo rekomendacijas.
47
Kadangi Komisijos darbuotojų mažėja (pagal dabar ­
tines finansines programas – –5%), o EMAS aprėptis 
nuolat didėja, ji toliau teiks duomenis ir absoliučiu, 
ir santykiniu dydžiais.
51
Komisija toliau rengs atitinkamas politikos priemones 
išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui 
mažinti (įskaitant iki 2030 m.) ekonomiškai efektyviu ir 
kiek įmanoma holistiniu būdu, remdamasi nuodugniais 
poveikio vertinimais, kuriuose prireikus pateikiamas 
išsamus atitinkamų sąnaudų ir naudos įvertinimas.
Išmetamo teršalų kiekio mažinimas kuo mažesnėmis 
sąnaudomis yra pagrindinis dabartinės politikos aspek ­
tas, ir būtent todėl privalomi mažinimo tikslai paprastai 
nustatomi tik Europos ir valstybių narių, o ne organiza ­
cijų lygmeniu. Taip užtikrinamas reikalingas lankstumas, 
kad tikslus būtų galima kuo geriau įgyvendinti.
Nors ES teisės aktais viešojo administravimo 
institucijoms nenustatomi konkretūs kiekybiškai 
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 48
76
Reikėtų pabrėžti, kad 2005–2012 m. energijos suvar ­
tojimas Briuselio pastatuose sumažėjo 15 %, nors 
dėl Europos Sąjungos plėtros Komisijos darbuotojų 
skaičius tuo laikotarpiu padidėjo 25 %.
79
Kad ES taisyklės būtų suderintos su valstybių narių 
taikomomis taisyklėmis, Finansiniame reglamente ir 
jo taikymo taisyklėse pateikiami tie patys principai, 
kurie nustatyti direktyvose.
Naujuoju Finansiniu reglamentu (FR) ir jo taikymo 
taisyklėmis (TT), kuriems šiuo metu taikoma patvir ­
tinimo procedūra, remiantis Direktyva 2014/24/ES 
turėtų būti toliau skatinama atsižvelgti į aplinkosau ­
gos aspektus, o gyvavimo ciklo sąnaudų metodiką 
taikyti kaip sutarčių sudarymo metodą.
80
FR/TT yra horizontalusis reglamentas, skirtas ne 
sektorių įpareigojimams pagal kiekvieną politikos 
priemonę išvardyti, o bendroms biudžeto vykdymo 
taisyklėms pateikti.
FR/TT, kuriam šiuo metu taikoma patvirtinimo 
procedūra, turėtų būti numatyta, kad, taikydamos 
gyvavimo ciklo sąnaudų metodiką, ES institucijos, 
jeigu galima, taikytų ES lygmeniu patvirtintus meto ­
dus. Šią galimybę EMAS politikoje turėtų įgyven ­
dinti atitinkamos tarnybos.
81
Komisija pritaria vadovo ir konkrečių rekomenda ­
cijų naudojimui savanoriškiems žaliesiems viešie ­
siems pirkimams skatinti, kartu užtikrinant gerosios 
patirties sklaidą ir suteikiant galimybę valstybėms 
narėms naudotis jais kaip pagalbine medžiaga.prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą (nuo 
2014 m. sausio 1 d. tai taikytina ir Kroatijai). 
Tai reiškia, kad oro vežėjai privalo įsigyti ir grąžinti 
apyvartinius taršos leidimus visam šiam išmetamam 
teršalų kiekiui padengti. Taigi skrydžiams EEE viduje 
taikoma ES ATLPS anglies dioksido kaina, o ją galima 
laikyti lygiaverte kompensacijai.
Žr. pastabą dėl 52 dalies.
65
Komisija norėtų pabrėžti, kad 6 lentelėje  nenurodo ­
mas faktinis EMAS registruotas plotas kvadratiniais 
metrais, tik pastatų paviršiaus ploto procentinė dalis.
67
Nereikėtų nuvertinti Komisijos pastangų užtikrinti 
atitiktį EMAS reikalavimams. Komisija neabejotinai 
yra didžiausia institucija. Atsižvelgdama į turimą 
biudžetą, Komisija vykdo aiškią laipsniškos EMAS 
plėtros politiką, kad ši būtų įdiegta visose Komisijos 
patalpose ir taikoma visoms jos veiklos rūšims (žr. 
sprendimą C(2013) 7708).
68
EMAS plėtra įtraukiant Briuselį ir Liuksemburgą 
prasidėjo iš karto po to, kai buvo priimtas 2009 m. 
sprendimas, 2010 m. užregistruotos visos veiklos 
rūšys Briuselyje, o 2012 m. – Liuksemburge. 2015 m. 
bus baigta Briuselio pastatų registracija, o palaips ­
niui – ir kitose vietose.
69
Sprendimas atlikti penkių Jungtinio tyrimų centro 
institutų sertifikavimą pagal ISO 14001 buvo priim ­
tas iki 2009 m. Komisijos sprendimo išplėsti EMAS 
aprėptį priėmimo. Šiuo metu vykdoma šių institutų 
registracija EMAS.
70
Komisija nusprendė, kad EMAS plėtrą aukštu lygiu 
turi stebėti EMAS iniciatyvinis komitetas. Plėtra 
vykdoma palaipsniui, pirmiausia  – svarbiausiose 
vietose. Pagal paviršiaus plotą Komisijos atstovybės 
valstybėse narėse užima apie 2 % viso Komisijos 
pastatų ploto; kai kuriuos iš jų eksploatuoja kitos 
institucijos.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 49
87
Kriterijų atnaujinimas yra toks procesas, kuriam 
įvykdyti reikia labai daug išteklių. Komisija stengiasi 
pašalinti esamas spragas ir peržiūrėti gaminių gru ­
pes panaudodama turimus išteklius. Mobiliesiems 
telefonams skirti kriterijai iš interneto svetainės 
pašalinti, nes iš tiesų nebebuvo pakankamai plataus 
užmojo, be to, patariamoji grupė žaliųjų viešųjų 
pirkimų klausimais nusprendė jiems neskirti aukš ­
tesnio prioriteto.
89
Gyvavimo ciklo sąnaudų metodiką nebūtinai yra 
tikslinga taikyti visoms gaminių grupėms. Pavyz ­
džiui, jeigu pirkėjai nori pirkti ekologišką popierių, 
pakaktų nurodyti, kad popierius turėtų būti „per ­
dirbtas“ arba „pagamintas iš tvarių išteklių“, nes, 
pirkdamas šios gaminių grupės produktus pirkėjas, 
nepatirtų priežiūros ar eksploatavimo išlaidų.
Komisija rengiasi šią direktyvą perkelti į Finansinį 
reglamentą. Tačiau tai nereiškia, kad taikyti gyva ­
vimo ciklo sąnaudų metodiką bus privaloma.
89. Paskutinė įtrauka
Šiuo metu Komisija svarsto galimybę parengti gyva ­
vimo ciklo sąnaudų metodikos taikymo rekomenda ­
cinius dokumentus.
90
Taikydama EMAS, Komisija yra nustačiusi pastatų 
energinio naudingumo tikslus ir pasiekusi gerų 
rezultatų. Pavyzdžiui, savo plane Komisija nustatė 
tikslą Briuselyje, kur taikant Energijos vartojimo 
efektyvumo direktyvą 2012/27/ES kasmet sutau ­
poma 0,13 % energijos, per metus sutaupyti 1 % 
energijos, t. y. aštuonis kartus daugiau.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU ‑27 („Žaliųjų 
viešųjų pirkimų taikymas 27 ES valstybėse narėse“), Europos 
politikos studijų centras, http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS ­CoE ­GPP%20MAIN%20REPORT.pdf .
2 2008 m. rugsėjo 22 d. Tarybos išvados, http://register.consilium.
europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%2013067%202008%20INIT .84
Apskritai tam tikri ŽVP kriterijai į viešuosius pirki ­
mus dažniausiai įtraukiami, nors vykdant daugelį 
šių pirkimų aplinkos tausojimas nėra užtikrinamas 
visais aspektais. Vertinant pagal šiuos rezultatus, 
ES institucijų pažanga šioje srityje yra didesnė už 
Europos viešojo sektoriaus institucijų vidurkį. Pagal 
studiją1, atliktą remiantis ES masto tyrimo rezul ­
tatais, vidutiniškai 54 % šiame tyrime dalyvavusių 
viešojo sektoriaus institucijų 2009–2010 m. laikotar ­
piu į savo paskutinįjį viešąjį dešimties pirmenybinių 
gaminių grupių (statyba, elektros energija, valymo 
priemonės ir paslaugos, tekstilė, maisto produktai ir 
maitinimo paslaugos, baldai, biuro IT įranga, popie ­
rius, sodo prekės ir įrankiai, transportas) prekių ar 
paslaugų pirkimą įtraukė kokį nors ekologiškumo 
kriterijų.
85
Komisijos komunikate „Viešieji pirkimai geresnei 
aplinkai užtikrinti“ (žr. 43 išnašą) Komisija pasiūlė, 
kad iki 2010 m. 50 % visų viešųjų pirkimų proce ­
dūrų turėtų būti „žalios“; šiuo atveju „žalios“ reiškia 
„atitinkančios patvirtintus bendruosius pagrindinius 
ŽVP kriterijus“. Tokią procentinę dalį turės sudaryti 
tiek „žaliųjų“ sutarčių skaičius, tiek jų vertė, paly ­
ginti su bendru sutarčių tuose sektoriuose, kuriems 
yra nustatyti bendrieji pagrindiniai žaliųjų viešųjų 
pirkimų kriterijai, skaičiumi ir verte. Vėliau šį tikslą 
patvirtino Taryba2.
Kadangi Audito Rūmai taip pat įtraukė gaminių 
grupes, kurioms netaikomi jokie ES žaliųjų viešųjų 
pirkimų kriterijai, jų žaliųjų viešųjų pirkimų tikslo 
pasiekimo vertinimo metodikos yra ne visiškai 
suderinamos.
86
Kartu su valstybėmis narėmis, kurių atstovai įtraukti 
į patariamąją grupę žaliųjų viešųjų pirkimų klau ­
simais, Aplinkos GD 2012–2013 m. atliko žaliųjų 
viešųjų pirkimų prioritetų nustatymo procedūrą, 
kuria siekta įvertinti žaliųjų viešųjų pirkimų krite ­
rijų rengimo poreikį. Duomenų centrams suteiktas 
aukštas prioritetas, ir netrukus bus nuspręsta, ar bus 
rengiami duomenų centrams skirti kriterijai. Į būsi ­
mus biuro pastatams skirtus kriterijus numatoma 
įtraukti pastatų priežiūrą. Verslo kelionės laikytos 
neturinčiomis konkretaus prioriteto.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 50
101
Duomenų centrų elgesio kodekso reikalavimų 
taikymas Komisijos pastatuose turėtų labai didelį 
poveikį biudžetui. Nusprendus jų laikytis, taip pat 
reikėtų atlikti nuodugnią pastatų patikrą, o kai kurių 
reikalavimų Komisijos pastatuose dėl jų amžiaus 
netgi neįmanoma įvykdyti. Vis dėlto duomenų cen ­
trų vidaus organizacinė struktūra atitinka elgesio 
kodekso rekomendacijas.
Komisija ne tik turi savo duomenų centrus, bet ir 
nuomojasi duomenų centrų patalpas Liuksemburge 
ir Briuselyje. Šių duomenų centrų patalpų savininkai 
yra pasirašę elgesio kodeksą.
Šiuo metu Komisija peržiūri savo duomenų centrų 
politiką, įskaitant debesijos naudojimą.
Išvados ir rekomendacijos
102
Europos Sąjunga atlieka lyderės vaidmenį aktyviai 
vykdydama kovos su klimato kaita politiką ir įgyven ­
dindama ją tarptautiniu lygmeniu; šio požiūrio bus 
laikomasi ir siekiant naujų 2030 m. tikslų bei siū ­
lomo tikslo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekį sumažinti 40 %.
103
Komisijos nuomone, EMAS yra tinkama politikos 
priemonė ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsakui 
mažinti.
Be to, yra daug pavyzdžių, kai politikos priemonės, 
įgyvendinamos siekiant iki 2020 m. 20 % sumažinti 
išmetamą teršalų kiekį, taip pat taikomos ir viešojo 
administravimo institucijoms, įskaitant ES institu ­
cijas ir jų darbuotojus. Šio požiūrio bus laikomasi ir 
siekiant naujų 2030 m. tikslų (įskaitant siūlomą tikslą 
išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 
sumažinti 40 %).93
Nors ši programa tebevykdoma, Infrastruktūros ir 
logistikos biuro Briuselyje, Infrastruktūros ir logisti ­
kos biuro Liuksemburge ir Jungtinio tyrimų centro 
prioritetai atitiko taikytinus nacionalinius arba 
regioninius standartus. Tai nereiškia, kad kai kurie 
iš naujesnių Komisijos statybinių projektų, ypač tie, 
kurie vykdomi Jungtinio tyrimų centro Ispros patal ­
pose, negalėtų atitikti Ekologiškos statybos progra ­
mos reikalavimų. Infrastruktūros ir logistikos biuras 
Briuselyje prisijungs prie šios programos ateityje, 
jeigu bus pridėtinės vertės.
94
Standartinių statybos specifikacijų vadove (MIT) 
siekiama užtikrinti pasyvų pastato energinį naudin ­
gumą ir nustatomi šie būtiniausi projektams keliami 
reikalavimai:
 — Tarybos direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų ener ­
ginio naudingumo reikalavimai; 
 — būtiniausi regioniniai teisiniai reikalavimai.
Energijos vartojimo efektyvumo sprendimų įgy ­
vendinimui ir atsinaujinančių išteklių energijos 
naudojimui įvertinti MIT taip pat reikalaujama atlikti 
energijos vartojimo auditus ir (arba) energetikos 
tyrimus.
95
Komisija yra pasiryžusi rodyti pavyzdį kitoms vie ­
šosioms įstaigoms taikydama Energijos vartojimo 
efektyvumo direktyvos 2012/27/ES (4 ir 5 straipsnių) 
reikalavimus, o Infrastruktūros ir logistikos biuras 
Briuselyje įvertino techninį šios direktyvos taikymo 
poveikį jos pastatams.
Bet kuriuo atveju (kalbant ir apie naujus, ir apie 
renovuojamus pastatus), planuojant būsimų pro ­
jektų mastą ir susijusias išlaidas, reikėtų neviršyti 
pagal 2014–2020 m. DFP numatytų metinių biu ­
džeto asignavimų.
100
Komisija neapsiriboja vien pastatų energinio nau ­
dingumo užtikrinimu ir mano, kad BREEAM ar pana ­
šios programos yra visapusiškesnės ir labiau atitinka 
jos politiką ir visuotinį veiklos poveikį aplinkai.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 51
Nors ES teisės aktais viešojo administravimo insti ­
tucijoms nenustatomi konkretūs išmetamo teršalų 
kiekio mažinimo tikslai, vis dėlto šiuo lygmeniu 
galima imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tolesnį 
EMAS diegimą, kuris yra bendra ES institucijų ir 
įstaigų administracinės veiklos anglies pėdsako 
mažinimo politika.
a) ir b)  
Komisija nepritaria šiai rekomendacijos daliai, nes 
joje plačiau neatsižvelgiama į tokias aplinkybes, 
kaip išlaidų efektyvumas ir ES institucijų bei įstaigų 
specifiškumas. Tokiam metodui taikyti reikėtų įro ­
dymų, kad jis bus toks naudingas, kaip teigiama.
107
Taikydama EMAS, Komisija ketina griežtinti savo 
išmetamo ŠESD kiekio stebėseną.
108
Energijos suvartojimui pastatuose Komisija dau ­
giausia dėmesio skyrė todėl, kad tai buvo pagrin ­
dinis ŠESD šaltinis ir šioje srityje buvo galima gauti 
didžiausią investicinę grąžą. Šiuo metu Komisija 
sprendžia judumo, kuris yra antras pagal dydį išme ­
tamųjų teršalų šaltinis, klausimą.
109
Komisija netaiko nulinio pėdsako metodo Briuselyje 
suvartojamai elektros energijai. EMAS registruo ­
tuose biurų pastatuose energijos suvartojimas 
2005–2012 m. sumažėjo 40,5 % (Briuselis, kWh/m2).104
Komisija politika siekiama išmetamą ŠESD kiekį 
mažinti ekonomiškai efektyviu ir kiek įmanoma 
holistiniu būdu, visų pirma įgyvendinant klimato 
kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį. Dėl ES ins ­
titucijų administracinės veiklos išmetamas teršalų 
kiekis yra nedidelis, todėl, Komisijos nuomone, 
tokio masto veiklai privalomų taisyklių nustatyti 
nebūtina. Bet kuriuo atveju šie išmetamieji teršalai 
įtraukti į ES ar nacionaliniu lygmeniu nustatytus 
mažinimo tikslus.
105
Nėra jokių įrodymų, kad, visoms ES institucijoms 
ir įstaigoms nustačius privalomas taisykles, būtų 
pasiekta geresnių rezultatų.
106
Komisija ketina toliau diegti EMAS, o tai ir yra ben ­
dra ES institucijų ir įstaigų administracinės veiklos 
anglies pėdsako mažinimo politika.
Rekomendacija. Bendra išmetamo 
šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekio mažinimo politika
1. 
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija. 
Komisijos nuomone, EMAS yra tinkama politikos 
priemonė ES institucijų ir įstaigų anglies pėdsakui 
mažinti. Todėl Komisija į šią rekomendaciją atsi ­
žvelgs toliau diegdama EMAS.
Be to, Komisija toliau rengs atitinkamas politikos 
priemones išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekiui mažinti (įskaitant iki 2030 m.) ekono ­
miškai efektyviu ir kiek įmanoma holistiniu būdu, 
remdamasi nuodugniais poveikio vertinimais, 
kuriuose prireikus pateikiamas išsamus atitinkamų 
sąnaudų ir naudos įvertinimas.
Išmetamo teršalų kiekio mažinimas kuo mažesnė ­
mis sąnaudomis yra pagrindinis dabartinės politi ­
kos aspektas, ir būtent todėl privalomi mažinimo 
tikslai paprastai nustatomi tik Europos ir valstybių 
narių, o ne organizacijų lygmeniu. Taip užtikrinamas 
reikalingas lankstumas, kad tikslus būtų galima kuo 
geriau įgyvendinti.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 52
Rekomendacijos. Bendras savanoriško 
teršalų kompensavimo metodas
3.  
Komisija sutinka su šia rekomendacija, tačiau pabrė ­
žia, kad šis metodas turi būti taikomas savanoriškai 
ir kad kiekviena ES institucija ir įstaiga turi teisę 
nepriklausomai spręsti, ar joms tinka toks galimas 
kompensavimo būdas.
Be to, ES kovos su klimato kaita politikoje ar teisės 
aktuose iš tiesų nenumatytos jokios privalomos 
išmetamo teršalų kiekio kompensavimo sistemos. 
Komisija toliau sieks iš tikrųjų sumažinti išmetamą 
teršalų kiekį įgyvendindama jau esamas politikos 
priemones, įskaitant EMAS.
Taikant tokį bendrą metodą, taip pat reikės atsižvelgti į:
i) poreikį vengti atgrasymo nuo tolesnių pastangų 
iš tikrųjų sumažinti išmetamą teršalų kiekį; 
ii) esamus mechanizmus, įskaitant prekybą apyvar ­
tiniais taršos leidimais ir 
iii) tai, kokia atskaitomybės tvarka taikoma, ir ar yra 
galimybė taikyti pakankamai aukšto lygio kompen ­
savimo sistemas. Taip pat reikės atlikti poveikio ES 
ištekliams ir viešųjų lėšų panaudojimui vertinimą.
4.  
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Yra labai 
daug įvairių ir labai skirtingos kokybės galimų kom ­
pensacinių kreditų.
Esamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas kom ­
pensacijų taikymas atitikčiai ES klimato politikos 
teisės aktams užtikrinti, ES institucijos, siekdamos 
užtikrinti nuoseklumą, turėtų laikytis taikydamos 
bet kokius kompensavimo metodus. Šios taisyklės 
yra susijusios ir su išmetamu teršalų kiekiu, palyginti 
su pačių organizacijų veiksmais, ir su pakankamai 
kokybiška laikoma kompensacijos rūšimi. Pavyzdžiui, 
svarbu užtikrinti, kad sukčiavimo galimybėms kuo 
labiau sumažinti su kompensavimu susiję veiksmai 
turėtų papildomą poveikį, būtų griežtai stebimi, apie 
juos būtų teikiamos ataskaitos, jie būtų tikrinami ir 
jiems būtų taikomos apskaitos taisyklės, kuriomis 
užtikrinama galimo dvigubo skaičiavimo prevencija.
Komisija toliau daugiausia dėmesio skirs tam, kad išme ­
tamas teršalų kiekis būtų iš tikrųjų sumažintas įgyven ­
dinant jau esamas politikos priemones, įskaitant EMAS, 
o kartu svarstys ir kitas galimybes, pvz., kompensavimą.Rekomendacija. Suderintas išmetamo 
teršalų kiekio apskaičiavimo ir 
ataskaitų teikimo metodas
2.  
Komisija sutinka su šia rekomendacija, į kurią bus 
atsižvelgta sėkmingai parengus viešojo adminis ­
travimo institucijoms skirtą OAP metodą. Komi ­
sija mano, kad, įdiegusi EMAS, ji nustatė tinkamą 
svarbiausio tiesioginio ir netiesioginio poveikio 
aplinkai, įskaitant jos išmetamą ŠESD kiekį, nusta ­
tymo, vertinimo ir ataskaitų apie jį teikimo metodą. 
Taikydamos EMAS ir plėtodamos tolesnį tarpusa ­
vio bendradarbiavimą, institucijos turės galimybę 
taikyti suderintą jų išmetamo ŠESD kiekio apskaičia ­
vimo metodą.
a)  
Šiuo metu (iki 2016 m. pabaigos), kaip rekomendavo 
Komisija, vykdomi išsamūs OAP metodo taikymo 
bandymai. Vienas iš bandomojo etapo tikslų – api ­
brėžti tam tikrus techninius reikalavimus, kurie 
bus labai svarbūs dideliu mastu diegiant šį metodą 
tokios sudėtingos organizacinės struktūros viešojo 
administravimo institucijoje kaip Komisija. Be to, 
remiantis bandomojo etapo rezultatais, OAP meto ­
das tikriausiai bus peržiūrėtas ir (arba) patobulintas. 
Vykdydama šią procedūrą, Komisija pirmenybę 
teikia sektoriams, kuriuose poveikis aplinkai yra 
didžiausias, skirtų OAP metodo taikymo taisyklių 
rengimui. Suprantama, viešojo administravimo sek ­
torius nėra vienas iš jų. Po bandomojo etapo rezul ­
tatų peržiūros, kai tik bus galima taikyti peržiūrėtą 
OAP metodą, Komisija apsvarstys galimybę pradėti 
vidaus bandomąjį etapą, per kurį bus rengiamos 
konkrečios sektoriams skirtos Komisijos ar panašių 
viešojo administravimo institucijų aplinkosauginio 
pėdsako skaičiavimo ir ataskaitų apie jį teikimo 
taisyklės.
110
ES kovos su klimato kaita politikoje ar teisės aktuose 
iš tiesų nenumatytos jokios privalomos išmetamo 
teršalų kiekio kompensavimo sistemos. Komisija 
siekia iš tikrųjų sumažinti išmetamą teršalų kiekį 
įgyvendindama jau esamas politikos priemones, 
įskaitant EMAS.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 53
114
Komisija svarsto galimybę atlikti išsamesnį verti ­
nimą, ar Europos energijos vartojimo efektyvumo 
duomenų centruose elgesio kodekso reikalavimų 
laikymasis yra suderinamas su finansinėmis progra ­
momis, o ypač – ar tam gali būti skirta administraci ­
nių asignavimų.
Rekomendacijos. Visiškas EMAS 
įdiegimas ir žalieji viešieji pirkimai
6.  
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir visiškai 
pritaria EMAS taikymo skatinimui. Aprėpties apribo ­
jimai yra pačios EMAS dalis, jie skirti tam, kad kie ­
kviena organizacija galėtų spręsti su svarbiausiais 
aplinkosaugos aspektais susijusius klausimus.
Komisija apsvarstys galimybę pasirašyti Europos 
energijos vartojimo efektyvumo duomenų cen ­
truose elgesio kodeksą, papildomai įvertinusi, ar tai 
suderinama su finansinėmis programomis, o ypač  – 
ar tam gali būti skirta administracinių asignavimų.
7.  
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Dabartinėje 
peržiūrėtoje FR/TT redakcijoje nustatyta reglamen ­
tavimo sistema, kuria, remiantis Direktyva 2014/24/
ES, toliau skatinama vykdyti žaliuosius viešuo ­
sius pirkimus ir taikyti gyvavimo ciklo sąnaudų 
metodiką.
Komisija toliau rengs su žaliaisiais viešaisiais pirki ­
mais susijusius rekomendacinius dokumentus ir per 
GIME grupės posėdžius ragins šiais dokumentais 
naudotis.5. 
Komisija sutinka su šia rekomendacija, tačiau pabrė ­
žia, kad nauda vietos gyventojams yra tik vienas iš 
aspektų, į kuriuos turėtų būti atsižvelgta vertinant 
kompensacijų kokybę.
111
Komisija pritaria Audito Rūmų pastabai, kad insti ­
tucijos turėtų pradėti taikyti arba geriau naudoti 
EMAS.
114
EMAS yra griežta ir didelių išlaidų reikalaujanti val ­
dymo priemonė, todėl greitas jos įdiegimas nesu ­
derinamas su daugumos ES institucijų finansiniais 
suvaržymais. EMAS aprėpties apribojimai yra pačios 
EMAS dalis. EMAS turi būti įdiegta ekonomiškai 
efektyviu ir kiek įmanoma holistiniu būdu.
112
Apskritai tam tikri ŽVP kriterijai į viešuosius pirkimus 
dažniausiai įtraukiami, nors vykdant daugelį šių pir ­
kimų aplinkos tausojimas nėra užtikrinamas visais 
aspektais. Vertinant pagal šiuos rezultatus, ES insti ­
tucijų pažanga šioje srityje yra didesnė už Europos 
viešojo sektoriaus institucijų vidurkį. Pagal studiją 
(žr. 1 išnašą), atliktą remiantis ES masto tyrimo rezul ­
tatais, vidutiniškai 54 % šiame tyrime dalyvavusių 
viešojo sektoriaus institucijų 2009–2010 m. laikotar ­
piu į savo paskutinįjį viešąjį dešimties pirmenybinių 
gaminių grupių (statyba, elektros energija, valymo 
priemonės ir paslaugos, tekstilė, maisto produktai ir 
maitinimo paslaugos, baldai, biuro IT įranga, popie ­
rius, sodo prekės ir įrankiai, transportas) prekių ar 
paslaugų pirkimą įtraukė kokį nors ekologiškumo 
kriterijų.
Daugumai savo renovuojamų ir (arba) naujai 
statomų pastatų Komisija paprastai taiko BREEAM 
standartą „puikiai“, kuris taikomas ne tik energiniam 
naudingumui.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 54
Taip galima teisingai įvertinti iki šiol pasiektą pro ­
gresą, kaip antai:
 — pradėtas įgyvendinti EMAS projektas;
 — išsamiai nustatyta 2010 m. dėl Teisingumo Teis ­
mo veiklos susidariusi ŠESD emisija ir įgyven ­
dintos pagrindinės „Bilan Carbone“ nuostatos 
2011 ir 2012 m.;
 — nuo 2010 m. labai sumažinta ŠESD emisija dėl 
įgyvendintų kelių pagerinimo veiksmų;
 — atsižvelgta į aplinkos apsaugos kriterijus per 
viešuosius pirkimus;
 — taikytas BREEAM standartas 5 ­ajam Teisingumo 
Teismo pastatų plėtros projektui.
„Bilan Carbone“ reikalavimai 
Teisingumo Teismui ir labai pagerėjęs 
anglies pėdsakas (12–61)
Rūpindamasi, kad ŠESD emisija sumažėtų, nuo 
2010 m. Teisingumo Teismo administracija pirmą 
kartą nustatė dėl šio teismo veiklos susidariusią 
ŠESD emisiją ir šio „Bilan Carbone“ nuostatos buvo 
atnaujintos 2013 m. už 2011 ir 2012 m.
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad Teisingumo 
Teismas pasirikino labai aukšto lygio nustatymo 
perimetrą, nes nuostata „Kelionės“ apima ne tik 
kelionę iš namų į darbą ir atgal, bet ir profesines 
bei lankytojų keliones. Be to, pastangos pagerinti 
Teisingumo Teismo anglies pėdsaką yra susijusios 
ne tik su „Energijos“ aspektu.Europos Sąjungos  
Teisingumo Teismas
Įžanga (01–11)
Kaip įprastai metinių arba specialių ataskaitų atveju 
Teisingumo Teismas labai dėmesingai atsižvelgia 
į Audito Rūmų pastabas ir visada stengiasi imtis 
būtinų priemonių įgyvendinti galimas pateiktas 
rekomendacijas.
Kaip tai matyti iš šios specialios ataskaitos, Tei ­
singumo Teismas skiria ypatingą dėmesį aplinkos 
apsaugai ir ryžtingai įsipareigojo šioje srityje visų 
pirma remdamasis išsamia ir struktūruota EMAS 
(Eco Management and  Audit  Scheme ), nepaisant 
žmogiškųjų ir finansinių išteklių ribojimų, kurie 
buvo nustatyti pastaraisiais metais. Be to, dėl šio 
įsipareigojimo atsirado teigiami rezultatai, kaip tai 
matyti iš šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) 
emisijos sumažėjimo.
Tolesniais atsakymai taip pat iš esmės siekiama nau ­
dingai patikslinti tam tikras Audito Rūmų pastabas ir 
rekomendacijas.
Pastabos (12–101)
Apskritai kalbant, skirtingų Europos institucijų 
progresas aplinkos apsaugos srityje taip pat turi 
būti vertinamas atsižvelgiant į išteklius, kuriuos jos 
gali tam skirti. Taigi reikia pažymėti, kad pastangos 
ir veiksmai, kurių ėmėsi Teisingumo Teismas ir kurie 
nurodyti šioje specialioje atskaitoje, buvo atlikti kiek 
įmanoma taupant išteklius (ypač tai, kad įsteigta tik 
viena nauja vieta, kuriai pritarė biudžeto institucija 
2012 m.). 
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 55
Kalbant apie ŠESD emisijos sistemos kompensa ­
vimo nebuvimą, Teisingumo Teismo administracija 
mano, kad nereikia numatyti tokių kompensavimo 
projektų finansavimo, kol nebus išnaudotos visos 
kitos galimybės siekiant išvengti ir sumažinti esan ­
čią emisiją, ypač siekiant išlaikyti visų institucijoje 
veikiančioje šioje srityje asmenų didelį susitelkimą ir 
labiau paskatinti imtis būtinų iniciatyvų šioje srityje. 
Be to, Teisingumo Teismo administracija mano, 
kad tokiems kompensavimo projektams finansuoti 
reikia pirmiausia nustatyti bendrą tarpinstitucinę 
kryptį, ypač kiek tai susiję su biudžeto programa, 
priimtinų projektų kriterijais bei rūšimis ir biudžeto 
lėšomis, kurios galėtų būti tam skirtos.
Ryžtingas Teisingumo Teismo 
įsipareigojimas įgyvendinant EMAS 
projektą (62–75)
Pažymėtina, kad Teisingumo Teismui įgyvendinant 
EMAS įvyko lemiamas lūžis 2012 m., ypač kai buvo 
paskirtas EMAS koordinatorius.
Pirmiausia Teisingumo Teismo administracija 
atkreipė dėmesį į reguliarių komunikacijos ir sensi ­
bilizacijos veiksmų tarnybose ir personalo atžvilgiu 
aplinkos apsaugos klausimais svarbą.
Buvo sukurta dviejų lygių veikimo struktūra, siekiant 
ilgalaikėje perspektyvoje valdyti EMAS projektą.
2013 m. buvo atliktas tyrimas siekiant nustatyti 
EMAS projekto kryptį institucijoje. Be institucijos 
lygio aplinkos apsaugos srityje, atsižvelgiant į EMAS 
reglamento reikalavimus, nustatymo, šiame tyrime 
iš esmės siekiama nustatyti būtinus pasiekti etapus 
tam, kad būtų gauti tokie rodikliai, kurie turėtų būti 
pasiekti 2016 m. pagal siūlomą grafiką.Keli iš eilės atlikti nustatymai leido objektyviai 
nustatyti Teisingumo Teismo emisijos sumažėjimą 
nuo 2010 m., ypač šiuose sektoriuose:
 — 2011 ­2012 m. ŠESD emisija, susijusi su „Lankyto ­
jų kelionėmis“, sumažėjo 14 %;
 — 2010 ­2011 m. ir 2011 ­2012 m. ŠESD emisija, susi ­
jusi su elektros sunaudojimu, sumažėjo atitinka ­
mai 98 % ir 6 %;
 — 2011 ­2013 m. šiukšlių tvarkymo išlaidos sumažė ­
jo 25 % ir buitinių atliekų kiekis sumažėjo 10 % 
per tą patį laikotarpį.
Šie sumažėjimai  – tai šių projektų rezultatas:
 — žalios energijos sutarties su elektros tiekėju 
sudarymas;
 — priemonių, kurios pagerina pastatų izoliaciją, 
įgyvendinimas;
 — tam tikrų pastatų energetinio programavimo 
optimizavimas;
 — organinių šiukšlių sumažėjimas ir šiukšlių rūšia ­
vimo pagerinimas.
Be to, tikslesnis emisijos, susijusios su „kelionėmis 
iš namų į darbą ir atgal“ ir su „šaldalų ištekėjimais“, 
įvertinimas leido pagerinti duomenų, susijusių su 
šiomis „Bilan Carbone“ nuostatomis, kokybę, taip 
sumažinant neaiškumą dėl šių nuostatų.
Siekiant skaidrumo Ataskaitos dėl Teisingumo 
Teismo „Bilan Carbone“ buvo paskelbtos Curia  
interneto svetainėje ir taip yra prieinamos Europos 
piliečiams.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 56
BREEAM standarto svarba siekiant 
labiau sumažinti Teisingumo Teismo 
nekilnojamojo turo poveikį aplinkai 
(90–10)
Siekdama sumažinti Teisingumo Teismo nekilno ­
jamojo turto poveikį aplinkai jo administracija 
pasirinko BREEAM, o ne GBP standartą, kurį Audito 
Rūmai minėjo kaip referenciją, taikyti 5 ­ajam Tei ­
singumo Teismo pastatų plėtros projektui. Iš tiesų 
BREEAM standartas nėra apribotas vien „energijos 
taupymo“ aspekto, bet apima ir kitus ne mažiau 
svarbius aspektus (kaip antai vandens suvartojimas, 
šiukšlių tvarkymas ir tvarus judėjimas) ir būtent dėl 
to Europos institucijos plačiau taiko šį standartą.
Išvados ir rekomendacijos (102–114)
Apskritai kalbant, Teisingumo Teismas palankiai 
vertina šioje Audito Rūmų ataskaitoje pateiktas 
pastabas ir rekomendacijas.
Pritardamas Audito Rūmų išvadoms Teisingumo 
Teismas pripažįsta, kad svarbu dalyvauti EMAS sis ­
temoje ir tai jis aktyviai daro nuo 2012 m., ypač dėl 
paskirto EMAS koordinatoriaus, kurį buvo galima 
paskirti biudžeto institucijai leidus sukurti darbo 
vietą. Neatsižvelgdamas į išteklių taupymą, su 
kuriuo susiduria Teisingumo Teismas dėl dabartinės 
ekonominės krizės, jis siekia gauti EMAS registraciją 
už 2016 m.
Be to, Teisingumo Teismas ketina ir toliau gerinti 
savo „Bilan Carbone“ ir skatinti naudoti aplinkos 
apsaugos kriterijus viešuosiuose pirkimuose, kurie 
priklauso jo kompetencijai, laikantis taikytinų teisės 
aktų nuostatų. 5 ­uoju Teisingumo Teismo pastatų 
išplėtimu taip pat bus visiškai prisidėta siekiant 
sumažinti Teisingumo Teismo pastatų parko poveikį 
aplinkai labiau laikantis BREEAM reikalavimo šioje 
srityje.Dėl aplinkos apsaugos tikslų, ypač ŠESD emisijos 
sumažinimo, Teisingumo Teismo administracija 
veikiau pritartų santykinių (pavyzdžiui, palyginti 
su pastatų plotu ir (arba) asmenų skaičiumi) tikslų, 
kuriuos būtų galima išmatuoti pagal EMAS regla ­
mente (EB Nr. 1221/2009) nurodytus indikatorius, 
nustatymui. Iš tiesų tikslų nustatymas absoliučiais 
skaičiais yra tinkamas, tik jei duomenų bazė, kuria 
remiamasi, yra labai patikima, ir jei remiantis pasi ­
rinktu indikatoriumi galima gauti nuoseklią infor ­
maciją tam tikrą laiką. Tačiau jei sąlygos, būtinos 
nustatyti pakankamai patikimą indikatorių skaičiais, 
netenkinamos šiame etape, jos turi būti įgyvendin ­
tos netolimoje ateityje toliau įgyvendinant EMAS 
projektą.
Palankiai vertinti aplinkos apsaugos 
kriterijus per viešuosius pirkimus 
(„žalieji pirkimai“) (77–89)
Teisingumo Teismo administracija pritaria Audito 
Rūmų rūpesčiui palankiai vertinti aplinkos apsaugos 
kriterijus per viešuosius pirkimus ir siekti tvaresnio 
vystymosi, be kita ko, naudojant Komisijos išplatintą 
„Green Public Procurement tolkit“. Todėl Teisin ­
gumo Teismo viešųjų pirkimų gairėse yra speciali 
dalis, susijusi su ekologiniais viešaisiais pirkimais, 
kurioje pateikiama tiesioginė nuoroda į Europos 
Komisijos atitinkamą informaciją. Tačiau Teisin ­
gumo Teismo administracija mano, kad kiekvienos 
institucijos leidimus suteikiančios tarnybos turėtų 
išsaugoti pakankamą diskreciją aplinkos apsaugos 
kriterijų srityje, kad teisingai palaikytų pusiausvyrą 
tarp skirtingų vertinimo kriterijų atsižvelgiant į pra ­
dėtų viešųjų pirkimų specifiką.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 57
Europos Centrinis Bankas
Europos Centrinis Bankas (ECB) reiškia padėką 
Europos Audito Rūmams už atliktą auditą, kaip ES 
institucijos ir organai apskaičiuoja, mažina ir kom ­
pensuoja jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekį, ir palankiai vertina Audito Rūmų specia­
liąją ataskaitą. ECB yra tvirtai įsitikinęs, kad labai 
svarbu – tvari politika. Be to, svarbios ir bendros 
pastangos kovojant su sunkumais, su kuriais dabar 
susiduria mūsų ekonomika ir natūrali gamtinė 
aplinka. Todėl ECB ypač dėkingas už Audito Rūmų 
bendrus pastebėjimus apie galimybes, kurios atsiras 
nustačius bendrą ES institucijų požiūrį ir padės 
įgyvendinti ilgalaikį Europos Sąjungos tikslą, t. y. 
sumažinti išmetamų teršalų kiekį.
Atsižvelgdamas į tai, ECB atkreipia dėmesį į tai, kad 
Audito Rūmai patvirtino, jog ECB ėmėsi veiksmų, 
siekdamas sumažinti neigiamą savo administraci ­
nės veiklos poveikį aplinkai, kaip nurodyta 2014 m. 
balandžio 28 d. paskelbtoje ECB anglies pėdsako 
valdymo audito ataskaitoje. Papildant ECB atsaky ­
mais į pastarojoje ataskaitoje iškeltus klausimus, 
toliau pateikiami ECB atsakymai į specialiojoje atas ­
kaitoje išdėstytus pastebėjimus ir rekomendacijas.
8 dalis. 1 lentelė
2014 m. visą darbo dieną dirbančių ECB dar ­
buotojų padaugėjo iki 2 602, palyginti su 
1 448,5 etato 2012 m., skaičius išaugo daugiausia 
dėl Bendro priežiūros mechanizmo sukūrimo.
23 dalis
Kalbant apie išmetamų teršalų kiekį, kuris susidaro 
banko darbuotojams vykstant į darbą ir namo, ECB 
dabar ruošia skaičiavimo metodą, pagal kurį šis 
teršalų kiekis būtų įtrauktas į kitą kartą skelbiamą 
pranešimą apie anglies pėdsaką.Galiausiai Teisingumo Teismas visiškai pritaria 
Audito Rūmų rekomendacijoms, kuriomis siekiama 
labiau suderinti kryptis ir glaudesnį tarpinstitucinį 
bendradarbiavimą tikrintoje srityje būtent dėl Komi ­
sijos pateiktų arba ateityje pateiktinų iniciatyvų. 
Šiuo klausimu Teisingumo Teismo administracija 
yra pasirengusi dalyvauti veikloje, kuri bus būtina 
nustatant bendras geriausias kryptis.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 58
Europos Audito Rūmai
Europos Audito Rūmų generalinis sekretoriatas 
pritaria Europos Audito Rūmų pastaboms ir pareiš ­
kia padėką už Audito Rūmų pateiktas tobulinimo 
rekomendacijas.
2 rekomendacija
Generalinis sekretoriatas pritaria rekomendacijai 
ir įdiegs Audito Rūmų tiesioginio ir netiesioginio 
išmetamų ŠESD kiekio matavimo ir ataskaitų apie 
jį teikimo sistemą bei nustatys šio kiekio mažinimo 
tikslus. Pasibaigus šiuo metu vykdomam EMAS pro ­
jektui, anglies pėdsako matavimas ir ŠESD metodi ­
kos įgyvendinimas aplinkosaugos programoje bus 
įvardyti kaip didesnės svarbos tikslai.
3–5 rekomendacijos
Generalinis sekretoriatas pritaria rekomendacijoms 
ir nustatys Audito Rūmų likutinio išmetamų ŠESD 
kiekio kompensavimo politiką bei įdiegs aukštos 
kokybės kompensacinę schemą. Šie veiksmai bus 
nedelsiant pradėti vykdyti po to, kai bus užbaigtas 
2 rekomendacijoje apibūdintas veiksmas.
6 rekomendacija
Generalinis sekretoriatas pritaria rekomendacijai, 
o Audito Rūmai užsiregistruos Europos aplinko ­
saugos vadybos ir audito sistemoje. Šiuo metu 
diegiama į EMAS panaši aplinkosaugos vadybos 
sistema. 2014 m. balandžio 10 d. pradėta vykdyti 
pirminė aplinkosaugos analizė ir Audito Rūmų 
pa statų atitikties teisės aktams auditas.
Generalinis sekretoriatas taip pat pritaria savano ­
riško Europos duomenų centrų energijos vartojimo 
efektyvumo elgesio kodekso bendrajai koncepci ­
jai ir tikslams „sumažinti visoje Europoje esančių 
duomenų centrų energijos suvartojimą, tokiu būdu 
sumažinant išlakas, apribojant visuotinį atšilimą 
ir sutaupant lėšų“. Todėl generalinis sekretoriatas 
apsvarstys galimybę pasirašyti Kodeksą po to, kai 
bus atlikta su galimais padariniais ir rizika susijusių 
išlaidų ir naudos analizė. Audito Rūmų tarnybos jau 
taiko daug geros praktikos pavyzdžių, kaip antai 
IT aparatinės įrangos virtualizavimą arba aplinką 
tausojančius viešuosius pirkimus.83 ir 88 dalys
ECB palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai patvir ­
tino, jog nustačius vidaus nurodymus ir sistemingą 
stebėseną žaliasis viešasis pirkimas tapo de facto  
privalomas visais atitinkamais atvejais. Be to, savo 
metiniuose pareiškimuose dėl aplinkos ECB ketina 
pradėti teikti informaciją apie pasiekimus įgyvendi ­
nant tvarių viešųjų pirkimų gaires.
1–7 rekomendacijos
ECB palankiai vertina Audito Rūmų rekomendaciją 
sukurti bendrą politiką šiltnamio efektą turinčių 
dujų išmetimo mažinimo politiką, harmonizuoti 
išmetamo kiekio skaičiavimą ir duomenų apie 
išmetamą kiekį teikimą ir pradėti likutinio išmetamų 
dujų kiekio kompensavimą. ECB šiai rekomenda ­
cijai pritaria. Be to, ECB visiškai pritaria Europos 
duomenų centrų energijos vartojimo efektyvumo 
elgesio kodekse iškeltam tikslui „visoje Europoje 
sumažinant duomenų centrų suvartojamą energijos 
kiekį mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, pasaulio kli ­
mato atšilimą ir taupyti pinigus“ ir svarstys galimybę 
kreiptis dėl dalyvio statuso suteikimo.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 59
Europos išorės veiksmų 
tarnyba
Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) buvo įsteigta 
2011 m. sausio 1 d. Didžioji dalis pagrindinės būsti ­
nės darbuotojų buvo įkurta naujame, šiuolaikiškame 
pastate, atitinkančiame aukščiausius energijos 
sunaudojimo ir aplinkos apsaugos standartus. EIVT 
iš Tarybos taip pat paveldėjo tris senesnius pastatus. 
Jų nuomos terminas baigiasi 2018 m. ir EIVT šiuo 
metu nagrinėja, kaip geriausiai būtų galima page ­
rinti jų efektyvumą ir kokių alternatyvų būtų galima 
rasti Briuselio nekilnojamojo turto rinkoje.
EIVT nekilnojamojo turto valdymas Briuselyje pati ­
kėtas Briuselio infrastruktūros ir logistikos biurui 
(OIB) pagal susitarimą dėl paslaugų lygio ir EIVT 
tikisi, kad valdydamas infrastruktūrą OIB laikysis 
geriausios praktikos principų.
2012 m. EIVT pasirašė sutartį dėl ekologiškos aukš ­
tos įtampos elektros energijos tiekimo pagrindinės 
būstinės pastatams (sutartis EEAS ­106 ­DIVA4 ­
SUP ­DIR). Pagal ją tiekiama 100 % ekologiška elek ­
tros energija (LGO), sutartis taip pat atitinka Belgijos 
federalinio ir regioninio lygmens tiekimo licencijas.
Kalbant apie savanorišką dalyvavimą Bendrijos 
aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS), 
EIVT norėtų daugiau sužinoti apie šios programos 
valdymą ir galimybes ją įgyvendinti nekeičiant biu ­
džeto. EIVT pasirengusi diegti ekologiško pirkimo 
principus, kai tik tai galima padaryti (tačiau tai, deja, 
ne visada įmanoma trečiosiose šalyse įsteigtose ES 
delegacijose).
Vis dėlto delegacijose turime keletą gerų pavyzdžių: 
šiuo metu nagrinėjamos galimybės sumontuoti 
saulės baterijų plokštes arba jos jau montuojamos 
delegacijose Kambodžoje, Žaliojo Kyšulio salose, 
Samoa ir Kosove. 7 rekomendacija
Generalinis sekretoriatas pritaria rekomendacijai 
ir toliau sistemingiau naudos aplinką tausojančius 
viešuosius pirkimus integruojant GPP į Audito 
Rūmų aplinkosaugos vadybos sistemą – visų pirma 
rengiant vidaus procedūras ir atliekant sisteminę 
priežiūrą.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 60
Europos ekonomikos ir  
socialinių reikalų komitetas ir 
Europos Sąjungos regionų 
komitetas
65. 6 lentelė
Penkiems iš šešių Komitetų pastatų visapusiškai 
taikomos EMAS nuostatos. Šeštąjį pastatą Komitetai 
dalijasi su Komisija, kuriai pastatas priklauso. Todėl 
jis nėra įtrauktas į Komitetų aplinkosaugos vadybos 
sistemą, nors šiame pastate dirbantys Komitetų 
darbuotojai turi laikytis EMAS procedūrų.
Komitetai šiuo metu svarsto galimybę šį pastatą 
įtraukti į Komitetų aplinkosaugos vadybos sistemą.
72
EESRK ir RK laikosi nuomonės, kad reikia atsižvelgti 
į visus su EMAS susijusius teisinius reikalavimus 
(investicijos) ir tikrinimus.
83
2014 m. Komitetai nusprendė, kad ateityje visi jų 
departamentai privaloma tvarka konsultuosis sus 
EMAS dėl ekologiškų pirkimų (GPP), kurių sutartinė 
vertė viršys 60 000 EUR.
91
EESRK ir RK sutinka, kad ES institucijos ir organai 
turėtų stengtis, kad jų pastatai atitiktų bendruo ­
sius GPP priemonių rinkinyje numatytus statybų 
kriterijus.
Tačiau toje Briuselio miesto dalyje, kurioje stovi 
Komitetų pastatai, galimybės pastatuose naudoti 
atsinaujinančiuosius vietos energijos išteklius yra 
ribotos. Todėl Komitetai savo pastatams negali tai ­
kyti GPP priemonių rinkinyje numatyto b punkto.Paprašėme, kad už Burundyje, Nigeryje ir Meksikoje 
statomų naujų statinių projektus atsakingi architek ­
tai parengtų ekologiškus sprendimus, kad šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų būtų išmetama mažiau, ir 
skirtų ypatingą dėmesį aplinkosauginiams projektų 
aspektams (t. y., naudotų ekologiškas medžiagas, 
bioklimato sprendimus, alternatyvius energijos 
šaltinius ir kt.). Kitose nekilnojamojo turto rinkose 
padėtis yra sudėtingesnė.
EIVT yra įsipareigojusi veikti aktyviau, kad suma ­
žintų savo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekį, kiek tai yra įmanoma dėl šios veiklos 
sunkumų, kurių jai tenka patirti.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 61
3 rekomendacija
EESRK ir RK pritaria rekomendacijai, kad ES institu ­
cijos ir organai turėtų laikyti vienodos pozicijos šiuo 
klausimu.
Tačiau lėšos aplinkosauginio pėdsako padarinių 
mažinimui turėtų būti skiriamos tik tada, kai bus 
panaudotos visos galimos investicijos Komiteto 
aplinkos poveikiui mažinti.
111
Komitetai norėtų pabrėžti, kad jie naudojasi visomis 
Komisijos rekomenduojamomis aplinkos valdymo 
priemonėmis.
114
Žr. atsakymą dėl 101 punkto.
6 rekomendacija
Žr. atsakymus dėl 65 ir 101 punktų.
7 rekomendacija
EESRK ir RK pritaria rekomendacijai. 2014 m. Komite ­
tai nusprendė, kad visi jų departamentai privaloma 
tvarka konsultuosis sus EMAS dėl ekologiškų pir ­
kimų (GPP), kurių sutartinė vertė viršys 60 000 EUR.Net jeigu Komitetai iš esmės padidintų savo pastatų 
fotovoltinių plokščių skaičių, tai sudarytų tik labai 
nedidelę visos suvartojamos elektros procentinę 
dalį. Komitetai nagrinėja galimybę sumontuoti 
kogeneracijos įrenginį, kad sumažėtų jų aplinkosau ­
ginis pėdsakas.
101
EESRK ir RK išanalizavo elgesio kodeksą ir pažymi, 
kad jame daugiausia dėmesio skiriama po 2011 m. 
sukurtiems duomenų centrams, o Komitetų duo ­
menų centrai sukurti 2004 m.
Pasirašius elgesio kodeksą Komitetams tektų nerei ­
kalinga našta, kadangi jie jau įgyvendino daugelį 
kodekse propaguojamų gerosios patirties pavyz ­
džių „Informacinių ir ryšių technologijų įrangos ir 
paslaugų“ srityje.
105
Nors nėra visoms institucijoms privalomų taisyklių, 
įgyvendindami EMAS nuostatas Komitetai pasiekė 
konkrečių rezultatų mažindami išmetamą teršalų 
kiekį:
2013 m., palyginti su 2008 m., visų suvartotų gam ­
tinių dujų vienam žmogui tenkanti dalis sumažėjo 
51 proc., o suvartotos elektros energijos dalis 
vienam žmogui, palyginti su 2008 m., sumažėjo 
21 proc.
109
Komitetai norėtų pabrėžti, kad jie ne tik perka eko ­
logišką elektros energiją, bet, investavus į techni ­
nius įrenginius, jiems pavyko sumažinti ir suvartoja ­
mos energijos kiekį (taip pat žr. 105 pt.).
2 rekomendacija
EESRK ir RK pritaria rekomendacijai. Kai bus nustaty ­
tas suderintas standartas, Komitetai galės skaičiuoti 
tiesiogiai ir netiesiogiai išmetamų šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekį ir sudaryti konkretų veiksmų 
planą. Kol neįvestas suderintas metodas aplinkosau ­
giniam pėdsakui apskaičiuoti, Komitetai skirs ište ­
klių aplinkosauginio pėdsako padarinių mažinimui.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 62
1 rekomendacija
EIB pritartų rekomendacijoje siūlomai bendrai 
anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimo ES ins ­
titucijų ir įstaigų administracinėje veikloje politikai.
2 rekomendacija
EIB pritartų ir suderintiems ES institucijų ir įstaigų 
tiesioginių ir netiesioginių šiltnamio efektą suke ­
liančių dujų išmetamųjų teršalų kiekio apskaitos ir 
ataskaitų teikimo reikalavimams.
3–5 rekomendacijos
Nuo 2013 m. EIB kompensuoja savo liekamuosius 
anglies dioksido išmetamuosius teršalus, panaudo ­
damas REDD+ projektui skiriamus anglies dioksido 
taršos kreditus, patvirtintus pagal Patikrinto anglies 
dioksido standarto ir Klimato, bendruomenių ir bio ­
loginės įvairovės aljanso nustatytą aukso standartą. 
Tai ne tik padeda sumažinti išmetamųjų teršalų 
kiekį, bet ir užtikrina tvarų vystymąsi atitinkamos 
vietos bendruomenės naudai.
6 rekomendacija
EIB pasižymi šią Audito Rūmų rekomendaciją ir rim ­
tai ją apsvarstys įgyvendindamas Poveikio aplinkai 
valdymo sistemą.
1 Jungtinių Tautų sukurta programa „Dėl miškų naikinimo ir 
nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas“ (angl. 
Reducing Emissions from Deforestation and Degradation  (REDD )) 
skirta padėti stabdyti pasaulio miškų naikinimą. REDD+ veikla 
apima ne vien siekius išvengti miškų naikinimo, bet ir tokias sritis, 
kaip laukinės gamtos išsaugojimas, bendruomenių vystymas ir 
darbo vietų kūrimas ir, tarp kitokios socialinės plėtros naudos, 
miško anglies sankaupų didinimą.Europos investicijų bankas
Bendroji pastaba
Europos investicijų bankas (EIB) dėkoja Europos 
Audito Rūmams už EIB pakvietimą savanoriškai 
dalyvauti vykdant auditą „Kaip ES institucijos ir įstai ­
gos apskaičiuoja išmetamą šiltnamio efektą suke ­
liančių dujų kiekį, jį mažina ir kompensuoja?“
EIB, kaip Europos Sąjungos banko, veikla grin ­
džiama socialine atsakomybe, jis jau ne kartą įrodė 
gebąs nustatyti ir valdyti savo poveikį aplinkai. EIB 
labai vertina Audito Rūmų pastabas, kuriose pabrė ­
žiami puikūs Banko veiklos rezultatai šioje srityje, ir 
mielai pateikia papildomų komentarų dėl išanksti ­
nių pastabų:
19 ir 24 
EIB nuolat tikrina savo šiltnamio efektą sukelian ­
čių dujų inventoriaus šaltinius ir koreguos savo 
ataskaitų aprėptį tiek, kiek reikės ir bus praktiškai 
įgyvendinama.
42 
EIB sumažino vienam asmeniui tenkantį judumo 
išmetamųjų teršalų kiekį nuo 11,10 tCO2e 2007 m. iki 
7,10 tCO2e 2012 m., t. y. 36 %.
45, 48 ir 50 
EIB nuomone, ataskaitoje nurodant ir vienam asme ­
niui tenkantį anglies dioksido išmetamųjų teršalų 
kiekį geriau atskleidžiama veiklos veiksnių, tokių 
kaip verslo apimtis ir darbuotojų skaičius, įtaka jo 
anglies dioksido išmetamųjų teršalų kiekiui. 
58 
Įgyvendinęs ilgalaikes anglies dioksido išmetamųjų 
teršalų mažinimo priemones, kurių didžioji dalis jau 
pradėtos taikyti, EIB nutarė kompensuoti liekamąjį 
anglies dioksido išmetamųjų teršalų kiekį skaičiuo ­
jant nuo 2013 m. išmetamųjų teršalų kiekio ir kom ­
pensavimo pagrindu pasirinko REDD+1 projektą.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 63
18 ir 19
Įgyvendinant „žaliąjį“ projektą bus ieškoma būdų, 
kaip išmatuoti EASA poveikio aplinkai rodiklius 
ir apie juos pranešti. Šie rodikliai taip pat apims 
2014 m. ir vėlesnių metų teršalų kiekį, atskaitos 
tašku pasirenkant 2013 m. Svarstydama, kaip geriau 
išmatuoti teršalų kiekį ir apie jį pranešti, Agentūra 
atsižvelgs į Europos Parlamento ataskaitą apie 
anglies pėdsaką.
45
„Žaliajame“ projekte bus nustatyti 
EASA išmetamo ŠESD kiekio mažinimo 
tikslai, remiantis 2013 m. kaip 
atskaitos tašku. 59
Dėl išmetamo anglies dioksido kiekio kompensa ­
vimo, EASA 2012 m. pradėjo naudoti dėl dalykinių 
kelionių traukiniu susidariusio anglies dioksido 
kompensacinę sistemą. Be to, „žaliuoju“ projektu 
bus skatinami aplinkai palankūs važiavimo į darbą 
ir atgal, dalykinių kelionių ir vizitų į agentūrą būdai. 
Jei bus sumažintas kelionėms skirtas biudžetas, 
Agentūra sieks kompensuoti kelionių lėktuvų 
daromą poveikį aplinkai.
65
Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra 2016 m. persikels 
į naujas patalpas, įgyvendinant „žaliąjį“ projektą bus 
palaipsniui peržiūrimas tam tikrų EMAS elementų 
įgyvendinimas. EASA taip pat sieks, kad jos veikla 
aplinkosaugos srityje būtų pripažinta pagal mažiau 
formalias sistemas nei EMAS.
1 rekomendacija
EASA sutinka su bendra šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų mažinimo politika. Tokia politika turi atsižvelgti 
į institucijų ir įstaigų vykdomą įvairią veiklą. Reng ­
dama bendrą politiką, Komisija turėtų konsultuotis 
su institucijomis ir įstaigomis ir apsvarstyti galimybę 
subsidijuoti visas ar dalines su priemonių įgyven ­
dinimu susijusias išlaidas. Atkreipiame dėmesį, 
kad „žaliajame“ projekte bus nustatyti ŠESD kiekio 
mažinimo tikslai.Europos aviacijos saugos 
agentūra
EASA visiškai sutinka, kad ji turi kiek įmanoma 
labiau sumažinti savo veiklos poveikį aplinkai ir dėl 
jos susidarantį šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekį. Jai, kaip priežiūros institucijai, vienas iš teisės 
aktuose nustatytų įgaliojimų yra aplinkos apsauga 
civilinės aviacijos srityje.
Steigimo etapu 2003 m. EASA neturėjo galimybių 
parengti visapusiškas išmetamų šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo priemones. 
Dabar EASA jau veikia visu pajėgumu ir jos vado ­
vybė neseniai priėmė keletą sprendimų, kurie suda ­
rys sąlygas šiam klausimui skirti daugiau dėmesio:
1) 2014 m. Agentūros vykdomasis direktorius ini ­
cijavo organizacijos aplinkos apsaugos projektą 
„Project GREEN“ („žaliąjį“ projektą).
2) 2016 m. EASA persikels į naują būstinę ir dėl to 
turės galimybę sumažinti savo anglies pėdsaką.
3) Bus centralizuotos visos pagrindinės veiklos sri ­
tys (pvz., viešieji pirkimai, verslo kelionės ir kon ­
ferencijų rengimas) ir jos visos įtrauktos į  „žaliąjį“ 
projektą.
„Žaliojo“ projekto tikslas  – padidinti informuo ­
tumą apie EASA aplinkosauginius įsipareigojimus 
ir pastangas būti atsakingu kaimynu. Prioritetiniai 
projekto tikslai:
1) apibrėžti EASA aplinkos apsaugos politiką, kurioje 
atsižvelgiama į Agentūros veiklos pobūdį ir aplin ­
kai daromą poveikį;
2) apibrėžti pagrindinius veiklos aplinkos apsaugos 
srityje rodiklius ir progresinius tikslus;
3) nustatyti aplinką tausojančių viešųjų pirkimų 
procedūras;
4) dalyvauti vietos bendruomenių aplinkos apsau ­
gos projektuose.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 64
7 rekomendacija
EASA džiaugiasi pasiūlytu finansinių (viešųjų pir ­
kimų) taisyklių pakeitimu siekiant skatinti ir palen ­
gvinti aplinką tausojančius viešuosius pirkimus. 
„Žaliuoju“ projektu remiamas EASA viešųjų pirkimų 
procedūrų aplinką tausojančių standartinių nuos ­
tatų kūrimas ir kai jos bus parengtos, bus stebimas 
jų įgyvendinimas. Kur reikia, bus naudojami ir į spe ­
cifikacijas (technines, atrankos (sutarties sudarymo) 
kriterijų) integruojami aplinką tausojančių viešųjų 
pirkimų priemonių rinkiniai.2 rekomendacija
Įgyvendinant „žaliąjį“ projektą bus svarstoma, kaip 
Komisijos organizacijos aplinkosauginio pėdsako 
metodą geriau pritaikyti EASA veiklai.
3, 4 ir 5 rekomendacijos
EASA džiaugiasi galėdama bendradarbiauti su 
institucijomis ir įstaigomis kuriant bendrą savano ­
riško teršalų kompensavimo metodą, kuris paremtas 
aukštos kokybės pagal pripažintas schemas patik­
rintų kompensacijų registru.
EASA pripažįsta, kad bendras kompensavimo meto ­
das prisidėtų ne tik prie išmetamųjų teršalų kiekio 
mažinimo, bet ir prie tvaraus vystymosi, užtikrinant 
naudą su projektais susijusiems vietos gyventojams. 
Jei ES institucijų lygmeniu būtų parengtas ir visoms 
agentūroms bei įstaigoms pateiktas kompensavimo 
metodas, būtų galima numatyti masto ekonomiją.
6 rekomendacija
Atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. Agentūra persikels 
į naujas patalpas, „žaliajame“ projekte palaipsniui 
bus peržiūrimas pasirinktų EMAS elementų įgyven ­
dinimas. EASA apsvarstys, ar naudinga ieškoti jos 
aplinkos apsaugos gerinimo metodų pripažinimo 
per mažiau formalias sistemas nei EMAS.
Įgyvendinant „žaliąjį“ projektą taip pat bus apsvars ­
tyta, ar EASA naudinga pasirašyti Europos duomenų 
centro energijos vartojimo efektyvumo ES elgesio 
kodeksą, ypač žinant, kad Agentūra 2016 m. kelsis 
į naujas patalpas.
Pažymėtina, kad „žaliasis“ projektas yra EASA įsi ­
pareigojimas būti atsakingu kaimynu ir bendradar ­
biauti su vietos bendruomene.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 65
Europos vaistų agentūra
12 ir 13
Europos vaistų agentūra jau ėmėsi priemonių siek ­
dama sumažinti savo anglies pėdsaką. Svarbiausia 
šių priemonių – atsinaujinančių energijos išteklių 
pagamintos energijos pirkimas. Daugiausia anglies 
dioksido išmetama Agentūrai reikalingai elektros 
energijai pagaminti. Perkant 100 proc. atsinaujinan ­
čių energijos išteklių energiją, šis rodiklis sumažin ­
tas iki nulio.
Agentūra neturi jokių kitų kuro deginimo įrenginių 
arba nuosavų automobilių.
Toliau ruošdamasi įdiegti suderintą anglies pėdsako 
matavimo metodiką, Agentūra taip pat stebi, kiek 
išmetamo anglies dioksido kiekio susidaro dar ­
buotojams vykstant į komandiruotes ir į Agentūrą 
atvykstant lankytojams, kai kelionę organizuoja 
Agentūra. Nuspręsta nuo 2015 m. nebenuomoti 
automobilių stovėjimo vietų ir taip skatinti savo 
darbuotojus į darbą atvykti ne automobiliu. Į EMA 
viešojo pirkimo gaires numatoma įtraukti ekologiš ­
kumo kriterijus.
18
2013 m. gruodžio mėn. patvirtinusi EMA aplinko ­
saugos strategiją, kuria įsipareigoja laikytis 2008 m. 
JK klimato kaitos įstatymo ir 2013 m. birželio mėn. 
patvirtintų JK aplinkosaugos ataskaitų teikimo gai ­
rių, Europos vaistų agentūra į savo būsimas ataskai ­
tas įtrauks ir aplinkosaugos informaciją.
19
Kol nėra suderinto nurodymo teikti ataskaitas su 
aplinkosaugos informacija, Europos vaistų agentūra 
gali nuspręsti kai kuriuos susijusius savo pagrindi ­
nius veiklos rodiklius teikti su nefinansinio pobū ­
džio informacija apie energijos vartojimą, trans ­
portą ir atliekas.Europos aplinkos agentūra
19 pastraipa. 2  lentelė
2012 m., kaip ir ankstesniais metais, EAA pirko tik iš 
atsinaujinančių energijos šaltinių pagamintą elek ­
tros energiją. 2012 m. su mūsų pagrindinio pastato, 
esančio Kongens Nytorv 6, šildymu susijusių išlakų 
kiekis buvo 71 t CO2. Šios išlakos ir dėl šildymo 
2010–2011 m. susidariusių išlakų kiekis buvo kom ­
pensuotas (žr. ataskaitos 54 pastraipą).
Rekomendacijos
EAA visiškai sutinka su Audito Rūmų 
rekomendacijomis.
Audituotų ES institucijų ir įstaigų atsakymai 66
Vidaus rinkos derinimo tar ­
nyba (prekių ženklams ir pra ­
moniniam dizainui)
Atlikę audito ataskaitoje „Kaip ES institucijos ir įstai ­
gos apskaičiuoja, mažina ir kompensuoja šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų emisijas“ pateiktų pastabų 
turinio analizę atitinkami Vidaus rinkos derinimo 
tarnybos (VRDT) padaliniai priėjo prie išvados, kad 
dėl minėtų pastabų VRDT ypatingų komentarų 
neturi.
Konkrečiai su VRDT susijusiose pastabose VRDT 
aplinkos apsaugos vadybos praktika, egzistavusi 
tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, yra aptarta 
teisingai.
Bendros su visomis nagrinėtomis institucijomis ir 
agentūromis susijusios pastabos atitinka objekty ­
vius audito ataskaitoje pateiktus duomenis.
Audito ataskaitoje pateiktos išvados ir rekomenda ­
cijos yra pagrįstos ir tinkamos. Jose nurodyta, kaip 
gerais pavyzdžiais stiprinti pasitikėjimą Europos 
Sąjungoje skatinama aplinkos politika.45
EMA nustatys išmetamo ŠESD kiekio tikslus, reng ­
dama aplinkosaugos vadybos sistemos veiksmų 
planą.
65
Laikydamasi įsipareigojimo saugoti aplinką Agen ­
tūra inicijavo aplinkosauginę peržiūrą. Po to bus 
parengta aplinkosaugos strategija ir aplinkosaugos 
vadybos sistema. 2015 m. numatoma galutinai užsi ­
registruoti ES EMAS.
99 ir 100
Europos vaistų agentūra atkreipė pastato savi ­
ninko dėmesį į ES ekologiškų pastatų sertifikavimo 
sistemą ir buvo informuota, kad pastato savininkas 
nusprendė užsiregistruoti šioje programoje.
101
Agentūra pasiruošė užsiregistruoti laikytis Europos 
duomenų centro energijos vartojimo efektyvumo 
elgesio kodekso.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ­AB­140­14­LT­C ISSN 1831 ­0885
Tam, kad Europos Sąjungos aplinkos 
politika būtų patikima, ES institucijos ir 
įstaigos turi būti itin pažangios rengdamos 
ir įgyvendindamos savo išmetamo 
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio 
mažinimo politiką. Specialiojoje ataskaitoje 
nagrinėjama, kaip ES institucijos ir įstaigos, 
mažindamos savo vykdomų administracinių 
operacijų poveikį aplinkai, sprendžia uždavinį 
prisidėti prie Sąjungos 2020 m. tikslo bent 
20 % sumažinti savo išmetamų teršalų kiekį, 
palyginti su 1990 m. 
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI