KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl Reglamento (EB) Nr. 428/2009, nustatančio Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, įgyvendinimo /* COM/2013/0710 final */





TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Reglamentavimo sistemos raida....................................................................................... 4 2.1........ Reglamento (EB) Nr. 428/2009 pakeitimai...................................................................... 4 2.2........ Nacionalinės įgyvendinimo priemonės.............................................................................. 5 2.3........ ES bendrųjų eksporto leidimų įvedimo ataskaita.............................................................. 5 3........... Reglamento įgyvendinimas. Dabartinė padėtis.................................................................. 6 3.1........ Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupės veikla.................................... 6 3.2........ ES gairės dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės............................................ 6 3.3........ Tarpusavio vizitai............................................................................................................ 7 3.4........ Informacijos mainai ir saugios šifruotos elektroninės sistemos sukūrimas........................... 7 3.5........ Skaidrumas ir dialogas su pramonės ir ir akademinės bendruomenės atstovais.................. 8 3.6........ Eksporto kontrolės stebėsena ir vykdymo užtikrinimas..................................................... 8 4........... ES eksporto kontrolė. Pagrindiniai duomenys.................................................................. 9 4.1........ ES prekyba dvejopo naudojimo prekėmis. Prekės ir paskirties vietos............................... 9 4.2........ Paraiškos, licencijos ir atsisakymai jas išduoti................................................................ 10 5........... ES eksporto kontrolė. Poveikis saugumui ir prekybai..................................................... 12 5.1........ Eksporto kontrolė. Esminė priemonė saugumui globalizuotame daugiapoliame pasaulyje užtikrinti 12 5.2........ Miglotas dvejopo naudojimo prekių sektorius. Svarbus inovacijų ir konkurencingumo skatinimo Europoje veiksnys..................................................................................................................................... 13 5.3........ ES eksporto kontrolės sistema – didesnė nei jos dalių visuma......................................... 13 5.4........ Eksporto kontrolė ir konkurencingumas. Konkurencijos iškraipymas ir galimybės visame pasaulyje užtikrinti vienodas sąlygas........................................................................................................... 14 6........... ES eksporto kontrolė kintančiame pasaulyje. Eksporto kontrolės politikos peržiūra........ 15 6.1........ Viešos konsultacijos dėl eksporto kontrolės.................................................................. 15 6.2........ ES eksporto kontrolės režimo raidos perspektyvos........................................................ 15 6.3........ ES eksporto kontrolės politikos peržiūra. tolesni veiksmai.............................................. 16 I priedas. Akronimų sąrašas........................................................................................................ 17 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl Reglamento (EB) Nr. 428/2009, nustatančio Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, įgyvendinimo 1. Įžanga Dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolė yra svarbi kovos su masinio naikinimo (MNG) ir įprastinių ginklų platinimu priemonė, kuri padeda užtikrinti regioninį ir tarptautinį saugumą ir stabilumą. Reglamentu (EB) Nr. 428/2009, nustatančiu Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (toliau – Reglamentas), įgyvendinami tarptautiniai įsipareigojimai pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliuciją 1540 (2004), tarptautinius susitarimus, kaip antai Cheminio ginklo uždraudimo konvenciją (CWC) ir Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), taip pat daugiašalius eksporto kontrolės režimus, kaip antai Vasenaro susitarimą, Branduolinių tiekėjų grupę (NSG), Australijos grupę ir Raketų technologijų kontrolės režimą (MTCR). ES eksporto kontrolės sistema nustatyta paskutinį praėjusio amžiaus dešimtmetį Reglamentu (EB) Nr. 3381/94 ir Sprendimu 94/942/BUSP; ji buvo gerokai sustiprinta priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000. Visų pirma atsižvelgiant į 2003 m. gruodžio mėn. ES strategiją prieš MNG platinimą ir eksportuotojų bei pramonės atstovų ataskaitas ES eksporto kontrolės režimas buvo iš esmės patobulintas Reglamentu (EB) Nr. 428/2009. Reglamentu nustatytas laisvas (su tam tikromis išimtimis) dvejopo naudojimo prekių judėjimas ES ir esminiai dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės principai ir bendrosios taisyklės pagal bendrą prekybos politiką. Juo taip pat nustatytas administracinis bendradarbiavimas ir suderintos politikos kryptys bei įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės. Reglamentas tiesiogiai taikomas eksportuotojams, tačiau ES valstybės narės turi nustatyti papildomų įgyvendinimo priemonių pagal mišrią sistemą, pagal kurią už sprendimus dėl licencijų visų pirma yra atsakingos nacionalinės kompetentingos institucijos. Reglamento (EB) Nr. 428/2009 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 1232/2011, 25 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kas trejus metus teikia Europos Parlamentui ir Tarybai „išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą“, į kurią prireikus gali būti įtraukta pasiūlymų dėl jo pakeitimų. 25 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad atskiruose ataskaitos skirsniuose turi būti pateikta informacijos apie Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupės (DUCG) veiklą, saugios šifruotos informacijos mainų tarp valstybių narių ir Komisijos sistemos sukūrimą, taip pat apie 15 straipsnio 1 ir 2 dalių dėl kontroliuojamų prekių sąrašų atnaujinimo įgyvendinimą ir 24 straipsnio dėl nacionalinių sankcijų, taikomų pažeidus Reglamentą, įgyvendinimą. Be to, 25 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad Komisija ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. pateiktų ataskaitą dėl bendrųjų eksporto leidimų įvedimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1232/2011. 25 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės privalo pateikti Komisijai visą informaciją, kuri būtina tai ataskaitai parengti. Šioje ataskaitoje pateikiama informacijos apie Reglamento įgyvendinimą ir poveikį nuo jo priėmimo iki 2013 m. pradžios, taigi iš esmės apžvelgiama 2010–2012 m. veikla. 2. Reglamentavimo sistemos raida Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009 buvo priimtas 2009 m. gegužės 5 d. ir įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio 27 d. Juo panaikintas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 2 dalį Reglamento pakeitimo procedūra pasikeitė ir pradėta taikyti įprasta teisėkūros procedūra. 2.1. Reglamento (EB) Nr. 428/2009 pakeitimai Per ataskaitinį laikotarpį Reglamentas buvo iš dalies pakeistas du kartus: – Siekiant padidinti pramonės konkurencingumą ir užtikrinti vienodas sąlygas ES eksportuotojams 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1232/2011 nustatyti penki nauji ES bendrieji eksporto leidimai (EUGEA), skirti eksportuoti tam tikras dvejopo naudojimo prekes į tam tikras paskirties vietas. Tinkamai atsižvelgiant į susijusią riziką naujais EUGEA sudaromos palankesnės sąlygos telekomunikacijų įrangos ir cheminių medžiagų eksportui į tam tikras paskirties vietas ir tam tikrų prekių po remonto arba pakeitimo ir laikinoms parodoms ar mugėms skirtų prekių eksportui. Reglamentu (ES) Nr. 1232/2011 taip pat iš dalies pakeistas Reglamento 25 straipsnis ir nustatytos griežtesnės nuostatos, susijusios su atskaitomybe ir skaidrumu. – 2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 388/2012[1] atnaujintas Reglamento I priede pateiktas ES kontroliuojamų prekių sąrašas ir įtraukti pakeitimai, dėl kurių susitarta pagal daugiašalius eksporto kontrolės režimus 2009 ir 2010 m. Buvo atšaukta tam tikrų prekių kontrolė ir pakeisti kai kurių prekių aprašai bei apibrėžtys. Atnaujintas ir konsoliduotas ES kontroliuojamų prekių sąrašas pradėtas taikyti 2012 m. birželio 15 d., suteikiant galimybę ES įvykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su eksporto kontrole, ir padėti ES eksportuotojams nustačius ne tokius griežtus kontrolės reikalavimus. Be to, atsižvelgdama į Reglamento 15 straipsnį, kuriame nustatyta, kad ES kontroliuojamų prekių sąrašą reikėtų atnaujinti vadovaujantis pakeitimais, dėl kurių susitarta pagal daugiašalius režimus, 2011 m. lapkričio 7 d. Komisija priėmė pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas ir Komisijai perduodami įgaliojimai atnaujinti ES kontroliuojamų prekių sąrašą („deleguotieji aktai“)[2]. Pasiūlyme taip pat nustatyta, kad Komisijai perduodami įgaliojimai atsižvelgiant į besikeičiančias aplinkybes iš dalies keisti Reglamento II priedą ir pašalinti tam tikras paskirties vietas ir (arba) prekes iš EUGEA taikymo sričių. Europos Parlamentas priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą 2012 m. spalio mėn., tačiau šis teisės akto pasiūlymas vis dar svarstomas; jį planuojama priimti iki 2014 m. balandžio mėn. Tolesnė reguliavimo sistemos raida gali būti nagrinėjama papildomai. Priėmus Reglamentą Taryba ir Komisija pareiškė, kad prekių, kurioms persiųsti Europos Sąjungoje reikia licencijos, sąrašas bus įvertintas atsižvelgiant į Euratomo sutarties II antraštinės dalies 9 skyriaus (bendra branduolinės energijos rinka) principus ir SESV 36 straipsnį. Vėliau, priėmus Reglamentą (ES) Nr. 1232/2011, Komisija pranešė ketinanti peržiūrėti galimybę iki 2013 m. pabaigos įvesti EUGEA mažos vertės siuntoms[3]. Šie klausimai dabar svarstomi kartu su šiuo metu vykdoma eksporto kontrolės politikos peržiūra; 2013 m. pradžioje suburta neoficiali darbo grupė, kurios tikslas – išnagrinėti prekių, kurioms taikoma siuntimo kontrolė, sąrašą ir kontrolės tvarką. 2.2. Nacionalinės įgyvendinimo priemonės Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse, tačiau juo nustatyta, kad valstybės narės turėtų imtis priemonių dėl tam tikrų nuostatų įgyvendinimo ir kad informacija apie tas priemones turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Valstybių narių pranešimuose, paskelbtuose 2012 m. kovo 6 d.[4], apžvelgtos priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi dėl, pvz., tarpininkavimo kontrolės išplėtimo, tranzito kontrolės taikymo, kontrolės taikymo į sąrašą neįtrauktoms prekėms dėl priežasčių, susijusių su visuomenės saugumu ir žmogaus teisių apsauga, bendrųjų nacionalinių eksporto leidimų įvedimo, siuntimo Europos Sąjungoje kontrolės taikymo į sąrašą neįtrauktoms prekėms ir informacijos, susijusios su nacionalinėmis eksporto kontrolės institucijomis. 2012 m. rugsėjo 19 d. paskelbtame pranešime[5] informuojama, kad Italija pranešė apie tai, kad dėl priežasčių, susijusių su visuomenės saugumu ir žmogaus teisių apsauga, nustatytas reikalavimas gauti konkretų nacionalinį leidimą tam tikrų į I priedo sąrašą neįtrauktų telekomunikacijų prekių eksportui į Siriją. Apie nacionalines įgyvendinimo priemones, susijusias su valstybių narių pasirinktomis EUGEA naudojimo sąlygomis ir reikalavimais, taip pat bus paskelbta informaciniame pranešime. 2.3. ES bendrųjų eksporto leidimų įvedimo ataskaita Remdamasi Reglamentu (ES) Nr. 1232/2011 ir tinkamai atsižvelgdama į Reglamento su pakeitimais 25 straipsnio 4 dalį, Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupė įsipareigojo įvertinti naujai nustatytų EUGEA taikymą. Kaip minėta, informacija apie jų naudojimo sąlygas ir reikalavimus buvo sukaupta ir paskelbta Oficialiajame leidinyje. Be to, pasikonsultavus su kompetentingomis institucijomis padarytos šios išvados: · kalbant apie naudojimo sąlygas ir reikalavimus, dauguma valstybių narių nustatė registravimo reikalavimą ir taip pat reikalauja, kad pasinaudojus leidimu pirmą kartą apie tai būtų pranešta, nors kai kurios valstybės narės nustatė reikalavimą pranešti prieš pasinaudojant leidimu. Dauguma valstybių narių reikalauja pateikti informaciją apie eksportuotoją, prekės aprašą ir kategoriją, sandorių apimtį ir vertę, paskirties vietą ir informaciją apie galutinį naudotoją. Kai kurios valstybės taip pat prašo pateikti susijusius muitinės duomenis. Be to, dauguma valstybių narių nustatė reikalavimą reguliariai teikti ataskaitas, tačiau jų dažnumas nevienodas, o kai kuriose nustatytos duomenų saugojimo ir audito prievolės; · iš viso kompetentingos institucijos gavo daugiau kaip 4 000 pranešimų apie EUGEA naudojimą; manoma, kad EUGEA naudoja apie 3 500 bendrovių. Ekonominės veiklos vykdytojai naudoja visų rūšių EUGEA, tačiau dažniausiai naudojamas EUGEA 001. Ekonominės veiklos vykdytojai naudoja EUGEA beveik visose valstybėse narėse, tačiau kai kuriose nauji, 2011 m. nustatyti EUGEA dar nenaudojami; · naudojantis EUGEA eksportuojamos beveik visų kategorijų dvejopo naudojimo prekės, priklausančios įvairiems sektoriams, įskaitant ne tik įprastus dvejopo naudojimo prekių sektorius, kaip antai orlaivių ir erdvėlaivių pramonę, programinę įrangą ir elektroniką, bet ir kitus sektorius, pvz., maisto ar celiuliozės ir popieriaus pramonę; · naudojantis EUGEA prekės dažniausiai eksportuojamos į JAV ir kitas „ES001 šalis“ (Australiją, Kanadą, Japoniją, Šveicariją, Norvegiją, Naująją Zelandiją), taip pat ir į kitas paskirties vietas (Braziliją, Kiniją, Pietų Korėją, Rusijos Federaciją, Pietų Afriką ir Turkiją). 3. Reglamento įgyvendinimas. Dabartinė padėtis 3.1. Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupės veikla Reglamento 23 straipsniu įsteigta Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupė (DUCG), kurią sudaro Komisijos ir valstybių narių ekspertai ir kurios tikslas – nagrinėti su eksporto kontrolės taikymu susijusius klausimus, siekiant praktiškai pagerinti eksporto kontrolės nuoseklumą ir veiksmingumą visoje ES. Įsteigus DUCG suteikta išskirtinė galimybė eksporto kontrolės pareigūnams keistis geriausios patirties pavyzdžiais ir informacija ir sukurtas eksporto kontrolės agentūrų „ES tinklo“ pagrindas. Per ataskaitinį laikotarpį DUCG reguliariai rengė posėdžius. Nuo Reglamento įsigaliojimo surengta 16 posėdžių. DUCG rengė diskusijas dėl įvairių su Reglamento įgyvendinimu susijusių aktualių klausimų, pvz., valstybių narių požiūrio į bendruosius ES ir nacionalinius eksporto leidimus (NGEA), mokslinių tyrimų sektoriui taikomos eksporto kontrolės ir t. t. DUCG taip pat suteikė galimybę konsultuotis dėl konkrečių kontrolės taikymo atvejų, įskaitant problemas, apie kurias pranešė pramonės atstovai, kaip antai dujų turbinų eksportą į tam tikras paskirties vietas, grafito ir anglies sudedamųjų dalių eksportą ir pan. DUCG reguliariai rengia bendrus posėdžius su suinteresuotosiomis šalimis – 2010 m. spalio mėn. ir 2011 m. rugsėjo mėn. surengti du bendri posėdžiai su muitinės pareigūnais, kuriuose daugiausia dėmesio skirta licencijas išduodančių institucijų ir muitinės pareigūnų informacijos mainams, siekiant išvengti prekybos srautų nukreipimo ir neteisėto eksporto. DUCG taip pat kartais rengia bendrus posėdžius su pramonės atstovais ir, pvz., 2013 m. vasario mėn. surengtas bendras seminaras su Europos branduolinės energetikos forumu, kuriame aptarta branduolinių prekių eksporto kontrolė ir nagrinėti atstovams rūpimi pramonės klausimai, susiję su reikalavimų laikymosi sąnaudomis, konkurencijos iškraipymu ir branduolinių prekių ir technologijų siuntimu Europos Sąjungoje. DUCG taip pat aptarė galimybes stiprinti techninius pajėgumus ir kompetenciją, nes tai yra pagrindinis licencijų išdavimo mechanizmo ir vykdymo užtikrinimo pasienyje elementas. Vykdomos įvairios nacionalinės eksporto kontrolės srities mokymų iniciatyvos, Komisijos Jungtinis tyrimų centras, bendradarbiaudamas su nacionaliniais ES ir JAV ekspertais, taip pat rengia techninius seminarus licencijas išduodantiems eksporto kontrolės pareigūnams ir techniniams ekspertams. Šiuo atžvilgiu DUCG surengė bandomąsias mokymų sesijas, skirtas pasirengti struktūrizuotai ES eksporto kontrolės srities mokymų programai, kuri galbūt bus rengiama ateityje ir kuri pirmiausia turėtų būti skirta muitinės, techniniams ir licencijas išduodantiems ekspertams ir kitiems susijusiems valdžios sektoriaus pareigūnams (dirbantiems užsienio reikalų, gynybos ir žvalgybos srityse). 3.2. ES gairės dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės DUCG parengė ES gaires dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės, kuriomis siekiama padėti praktiškai įgyvendinti eksporto kontrolės priemones ir visų pirma patikslinti įvairias Reglamentu nustatytas konsultavimosi ir informacijos mainų procedūras. ES gairės šiuo metu skirtos oficialiam valstybių narių eksporto kontrolės institucijų naudojimui, jos nėra teisiškai privalomos ir viešai neskelbiamos. Siekiant reaguoti į kintančius poreikius ir aplinkybes ES gairės bus nuolat atnaujinamos ir plečiamos. 2010 m. Komisijai atlikus apklausą DUCG parengė gaires, kuriomis vadovaujantis būtų įsteigta ekspertų grupė[6], t. y. struktūrinis mechanizmas, skirtas visų labui dalintis įvairių valstybių narių kompetencija siekiant padėti priimti nuoseklius sprendimus kontrolės srityje. Gairėse nustatyti savanoriško ir neįpareigojančio kompetentingų institucijų konsultavimo dėl labai techninio pobūdžio klausimų, kaip antai prekių vertinimo ir klasifikavimo, standartizuoti šablonai ir procedūros. 1 pav. ES dvejopo naudojimo prekių ekspertų grupės koncepcija 3.3. Tarpusavio vizitai Bendrai Komisijos ir ES pirmininkaujančios valstybės narės rengiami tarpusavio vizitai – kitas esminis ES eksporto kontrolės tinklo elementas, suteikiantis galimybę aktyviai keistis informacija, daug dėmesio skiriant konkretiems eksporto kontrolės klausimams. Per ataskaitinį laikotarpį iš viso buvo surengti šeši tarpusavio vizitai, per kuriuos aptarta, pvz., siuntimo Europos Sąjungoje kontrolė, visa apimančios kontrolės taikymas, nematerialusis technologijų perdavimas, informacijos ir ryšių įrangos kontrolė. 3.4. Informacijos mainai ir saugios šifruotos elektroninės sistemos sukūrimas 2011 m. sausio mėn. sukurta Komisijos prižiūrima dvejopo naudojimo prekių elektroninė sistema (DUeS), skirta informacijos mainams tarp valstybių narių; 2012 m. birželio mėn. ji pradėjo veikti visu pajėgumu ir visos valstybės narės turėjo prieigą prie šios sistemos ir galėjo aktyviai ja naudotis. Vėliau sukurtos naujos sistemos versijos, kuriose įdiegtos papildomos funkcijos ir patobulinimai, įskaitant, inter alia, galimybę įvesti informaciją apie atsisakymus išduoti leidimą dvejopo naudojimo prekėms, keistis dokumentais bibliotekoje ar atlikti pilną duomenų eksportą. DUCG nuolat tobulina DUeS, kad būtų sudarytos sąlygos eksporto kontrolės institucijoms ir Komisijai veiksmingai keistis informacija, pvz., kad į sistemą būtų įtrauktos funkcijos, kurių reikalaujama pagal priimtus naujus teisės aktus, kaip antai Reglamentą (ES) Nr. 1232/2011, arba ribojamosios priemonės (sankcijos), taikomos prekybai dvejopo naudojimo prekėmis. Taip pat pradėtos diskusijos dėl galimybės išplėsti DUeS, kad ši apimtų atsisakymus išduoti ginklų eksporto licenciją pagal Tarybos bendrąją poziciją 2008/944 ir prekes, kurias atsisakyta leisti eksportuoti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui. Be DUeS kompetentingos institucijos taip pat užtikrina tiesioginį bendradarbiavimą konkrečiais atvejais ad hoc pagrindu, naudodamosi ES eksporto kontrolės tinklo informacijos centrais, o kai kurios ėmėsi konkrečių su informacijos mainais susijusių priemonių, kaip nurodyta 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse, pvz., dėl sandorių duomenų. DUCG aptarė galimybę kompetentingoms institucijoms sukurti elektroninę licencijų išdavimo sistemą ir paskatino jas tai padaryti, nes naudojantis tokia sistema licencijų išdavimo procesas tampa paprastesnis ir sutrumpėja prašymų tvarkymo laikas, taip pat užtikrinama geresnė licencijų išdavimo procedūrų priežiūra ir geresnis administracijos koordinavimas. Iš viso aštuonios valstybės narės jau yra įdiegusios elektronines sistemas, šešios valstybės narės planuoja tai padaryti 2012–2013 m., o trys vykdo parengiamuosius veiksmus. 3.5. Skaidrumas ir dialogas su pramonės ir ir akademinės bendruomenės atstovais Atsižvelgdama į 23 straipsnio 2 dalį Komisija rengė reguliarius susitikimus su pramonės atstovais. 2010 m. Komisija surengė pramonės forumą, o 2011 m. – eksportuotojų konferenciją, kurioje dalyvavo daugiau kaip 200 pramonės, akademinės bendruomenės, valdžios institucijų ir ES institucijų atstovų ir kurios tikslas buvo geriau informuoti apie naujas EUGEA ir pradėti konsultacijas dėl žaliosios knygos. 2013 m., priėmusi Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD (2013)7), kuriame pateiktos viešų debatų, surengtų paskelbus žaliąją knygą, išvados, Komisija kartu su ES pirmininkaujančia Airija surengė Strateginės eksporto kontrolės konferenciją, kurioje aptarti ES eksporto kontrolės sistemos peržiūros prioritetai. Kompetentingos institucijos vykdo reikšmingą pramonės informavimo veiklą ir prieš licencijos išdavimą teikia ekonominėms, akademinėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims kuo daugiau informacijos, siekdamos geriau informuoti apie atsakingą prekybą dvejopo naudojimo prekėmis. Informacija dažniausiai pateikiama kompetentingų institucijų interneto svetainėse, kartais – informaciniame biuletenyje, kompetentingos institucijos paprastai taip pat palaiko tiesioginius ryšius su veiklos vykdytojais ir dažnai rengia arba bendro pobūdžio informacines sesijas (Eksporto kontrolės diena) arba specialius veiklos vykdytojams skirtus seminarus. Kai kurios institucijos pagal 19 straipsnio 5 dalį parengia konkrečius rekomendacinius dokumentus, pvz., informacinius lapelius apie vidaus atitikties užtikrinimo programas (ICP), nematerialųjį technologijų perdavimą, tarpininkavimo paslaugas, o kitos paskelbia eksporto kontrolės vadovą. Kai kurios kompetentingos institucijos praneša nacionaliniams parlamentams apie prekybą dvejopo naudojimo prekėmis, o kai kuriose valstybėse narėse ši informacija yra viešai prieinama. 3.6. Eksporto kontrolės stebėsena ir vykdymo užtikrinimas Komisija skatina veiksmingą eksporto kontrolės vykdymo užtikrinimą vykdydama įvairius paramos veiksmus, kaip antai parengiant atitikties lentelę, kurioje muitinės kodai susiejami su dvejopo naudojimo prekių klasifikacija, įtraukiant eksporto kontrolės parametrus į internetinę ES muitų tarifų duomenų bazę (TARIC) ir muitinės rizikos vertinimus, taip pat į Komisijos Jungtinio tyrimų centro rengiamus mokymus įtraukiant informavimo apie eksporto kontrolę modulius, skirtus, pvz., sienos apsaugos pareigūnams. Pagal Reglamentą valstybės narės savo ruožtu privalo nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, taikomas pažeidus eksporto kontrolės reikalavimus. Jos nustatė įvairias nacionalines administracines ir baudžiamąsias sankcijas, kurios paprastai apima baudas ir prekių konfiskavimą, taip pat laisvės atėmimą. Už eksporto kontrolės vykdymo užtikrinimą pirmiausia atsakingos nacionalinės institucijos. Per ataskaitinį laikotarpį pranešta apie keletą pažeidimų, pvz., prekių eksportą be licencijos, už kurį skirtos baudos ir (arba) konfiskuotos prekės, o dėl kelių atvejų kreiptasi į teismą. 4. ES eksporto kontrolė. Pagrindiniai duomenys Apie dvejopo naudojimo prekių eksportą sunku gauti patikimos informacijos, kadangi nėra atitinkamai apibrėžto ekonominio sektoriaus, taip pat dar nesukurtas konkretus metodas, kaip registruoti prekybos dvejopo naudojimo prekėmis duomenis ir rengti jų statistiką. Tačiau Komisija ir valstybės narės renka duomenis, kuriais remiantis galima apytiksliai įvertinti dvejopo naudojimo prekių eksportą, viena vertus, remiantis muitinės prekėmis, kurios nustatomos pagal atitikties lentelę, apimančią ir dvejopo naudojimo prekes, kita vertus – konkrečiais kompetentingų institucijų surinktais duomenimis. Reikėtų pabrėžti, kad į toliau pateiktus eksporto apskaičiavimus neįtrauktos su prekyba dvejopo naudojimo prekėmis susijusios paslaugos ir nematerialusis technologijų perdavimas. 4.1. ES prekyba dvejopo naudojimo prekėmis. Prekės ir paskirties vietos Reglamentas pirmiausia taikomas apie 1 600 dvejopo naudojimo prekių, išvardytų I priede (2012 m. atnaujintame ES kontroliuojamų prekių sąraše) ir priskiriamų 10 kategorijų (2 pav.), eksportui. 2 pav. I priede išvardytoms kategorijoms priskiriamų dvejopo naudojimo prekių skaičius Šios dvejopo naudojimo prekės yra susijusios su apytiksliai 1 000 muitinės prekių[7], įskaitant chemines medžiagas, metalus ir nemetalo mineralinius produktus, kompiuterinius, elektroninius ir optinius gaminius, elektros įrangą, mašinas, antžeminio transporto priemones, transporto įrangą ir t. t., ir paprastai šioje didelėje mišrioje prekių grupėje priskiriamos prie aukštųjų technologijų. Apskaičiuota, kad nors kontroliuojamo dvejopo naudojimų prekių eksporto vertė sudaro apie 2 proc. viso eksporto, kontrolė daro netiesioginį poveikį eksporto sričiai, kuri sudaro apie 20 proc. viso eksporto (3 pav.). 3 pav. Apskaičiuota dvejopo naudojimo prekių eksporto vertė, palyginti su dvejopo naudojimo prekių eksporto sritimi ir visu eksportu Didelė dvejopo naudojimo prekių eksporto srities dalis susijusi su ES vidaus prekyba arba eksportu į „E001 šalis“, kurioms suteikiami bendrieji prekybos leidimai. Tai rodo ES eksporto rinkos struktūrą atitinkamų prekių atžvilgiu ir prekybos lengvinimą taikant EUGEA (4 pav.). 4 pav. ES dvejopo naudojimo prekių eksporto srities paskirties šalys 2012 m. 4.2. Paraiškos, licencijos ir atsisakymas jas išduoti Siekdama didinti informuotumą apie eksporto kontrolę ir jos ekonominį poveikį, DUCG keitėsi informacija ir rinko duomenis apie prekybą kontroliuojamomis prekėmis. Kai kurie ataskaitiniu laikotarpiu surinkti duomenys pateikiami toliau; tačiau reikia pabrėžti, kad ne visos valstybės narės renka visus duomenis. Toliau pateikta informacija yra apytiksliai bendrų kiekių ir vertės skaičiavimai, atlikti naudojantis šią ataskaitą rengiant pateiktais duomenimis. 5 pav. Leidimų ir atsisakymų juos išduoti skaičius 2010, 2011 ir 2012 m.[8] 6 pav. Leidimų ir atsisakymų juos išduoti vertė 2010–2011 m. ir 2012 m. (mln. EUR) 7 pav. Lyginamasis licencijų ir leidimų pagal kategorijas skaičius (2011 m. duomenys) Iš viso paraiškų vertė dabar paprastai viršija 30 mlrd. EUR per metus ir sudaro apytiksliai 2,5 proc. ES išorės prekybos, o apie 3 500 aktyvių atsisakymų išduoti leidimus sudaro apie 0,01 proc. bendros ES išorės prekybos[9]. Nepaisant to, duomenų įverčiai rodo, kad per pastaruosius metus kontroliuojama prekyba gerokai padidėjo. O atsisakymų išduoti leidimus skaičius šiuo laikotarpiu, atrodo, mažėjo[10]. 5. ES eksporto kontrolė. Poveikis saugumui ir prekybai Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 428/2009 su pakeitimais 25 straipsnio 2 dalies raginimą Komisijai pateikti „išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą“, 2013 m. sausio 7 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SWD (2013)7 pateikiama viešų konsultacijų ataskaita, kurioje pateikiamos svarbios suinteresuotųjų šalių pastabos dėl eksporto kontrolės poveikio saugumui ir prekybai. Suinteresuotųjų šalių pastabos dėl šio klausimo apibendrintos toliau. 5.1. Eksporto kontrolė. Esminė priemonė saugumui globalizuotame daugiapoliame pasaulyje užtikrinti Suinteresuotosios šalys pripažįsta, kad eksporto kontrolė kaip su saugumu susijusi prekybos priemonė labiau nei kada nors anksčiau yra esminė tarptautinių ginklų neplatinimo pastangų dalis, ir kad būtina ją pritaikyti atsižvelgiant į saugumui kylančios rizikos ir grėsmių atsiradimą, įskaitant įvairias terorizmo formas ir kai kurių valstybių ir nevalstybinių subjektų pastangas įsigyti masinio naikinimo ginklų ir atitinkamų nešimo technologijų bei ginkluotės. Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigia, kad eksporto kontrolę reikia pritaikyti prie politinių uždavinių ir kintančių ES užsienio politikos tikslų, pvz., susijusių su Arabų pavasariu ir greitai kintančiu geopolitiniu žemėlapiu, arba kuriais siekiama užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams despotiškų režimų valdomose šalyse, kurie vykdomi valstybei kontroliuojant informacines ir ryšių technologijas. Suinteresuotosios šalys nurodė eilę su eksporto kontrolės politika susijusių probleminių klausimų. Šie klausimai – tai didėjantys besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių inovacijų ir gamybos pajėgumai, ir dėl to atsirandanti galimybė užsienyje įsigyti didesnės rizikos prekių, daugiašalės bendrovės ir pramonės procesai pasauliniuose gamybos tinkluose ir tiekimo grandinėse, taip pat globalizacija ir didėjanti prekybos apimtis. Dėl sparčiai plintančių technologinių ir mokslo naujovių ir žinių judumo atsiranda naujų ir pažangių transformacinių technologijų, kaip antai debesijos kompiuterija, kibernetinės priemonės, dvejopos paskirties moksliniai tyrimai gyvosios gamtos srityje, todėl eksporto kontrolė tampa vis sudėtingesnė. 5.2. Miglotas dvejopo naudojimo prekių sektorius. Svarbus inovacijų ir konkurencingumo skatinimo Europoje veiksnys. Suinteresuotosios šalys iš esmės sutaria, kad dvejopo naudojimo prekių eksportas yra svarbesnis ES ekonomikai, nei būtų galima spręsti pagal santykinę kontroliuojamų sandorių dalį, nes jis daro reikšmingą poveikį pagrindiniams ES ekonomikos sektoriams. Iš tiesų dvejopo naudojimo prekių kontrolė daro poveikį moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP), gamybai ir prekybai daugelyje tokių civilinės pramonės sektorių, kaip energetika (branduolinė, naftos ir dujų), orlaivių ir erdvėlaivių pramonė, gynyba ir saugumas, lazeriai ir navigacija, telekomunikacijos, gyvosios gamtos mokslai, chemijos ir vaistų pramonė, medžiagų perdirbimo įranga, elektronika, puslaidininkių ir skaičiavimo pramonė, medicinos ir automobilių pramonė, ir daug kontroliuojamų produktų patenka į tarptautinę vertės grandinę. Suinteresuotosios šalys pirmiausia pabrėžia, kad dvejopo naudojimo prekės dažnai yra pažangūs aukštųjų technologijų produktai, o ES bendrovės yra įsitvirtinusios kaip pirmaujančios šių produktų gamintojos, taigi daugelis pažangiųjų technologijų yra visiškai ar iš dalies susijusios su dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrole. Suinteresuotosios šalys pabrėžia, kad su dvejopo naudojimo prekėmis susijusi ES pramonė yra labai didelė ir daugelyje svarbiausių ES ekonomikos sektorių jungia tūkstančius mažų, vidutinių ir didelių bendrovių, kuriose sukurta daug didelės pridėtinės vertės darbo vietų ir sukaupta daug praktinės patirties, įskaitant reikšmingą MTTP veiklą. Šiai pramonei tenka didelė ES prekybos su strateginiais partneriais dalis, taigi veiksminga kontrolė turi esminį vaidmenį kuriant inovacijas ES ir didinant konkurencingumą. 5.3. ES eksporto kontrolės sistema – didesnė nei jos dalių visuma Dauguma suinteresuotųjų šalių yra patenkintos, kad dabartiniu ES eksporto kontrolės režimu sukuriamas tvirtas ir kartu lankstus pagrindas, ir pažymi, kad jo sandara yra unikali, nes pagal šį režimą nustatomas vienodas teisinis pagrindas su bendromis taisyklėmis, apibrėžtimis, leidimų suteikimo kriterijais ir bendru kontroliuojamų prekių sąrašu, ir kartu ES lygmens principai ir nuostatos susiejami su nacionalinėmis taisyklėmis ir sprendimais. Suinteresuotosios šalys pripažįsta, kad pagrindinė ES reglamentavimo nauda – laisvas dvejopo naudojimo prekių judėjimas vidaus rinkoje. Jos taip pat teigiamai vertina tai, kad ES sistema yra palyginti paprasta (pvz., yra tik vienas bendras kontroliuojamų prekių sąrašas). Be to, daugelis suinteresuotųjų šalių pabrėžia didelę teigiamą kelerių pastarųjų metų ES eksporto kontrolės pažangą, padarytą dėl kelių svarbių iniciatyvų: priimtas Reglamentas (EB) Nr. 428/2009, įvesti naujieji EUGEA, sukurta DUeS ir pateikti pasiūlymai užtikrinti, kad ES kontroliuojamų prekių sąrašas būtų reguliariai atnaujinamas. Tačiau kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad ES eksporto kontrolės sistema vis dar trukdo konkurencingumui, ypač todėl, kad dėl ES sistemoje esančių politinių, reglamentavimo ir praktinių skirtumų eksporto licencijų tvarkymas gali trukti nevienodai ir kartais skirtingai aiškinamos ES taisyklės. Jos teigia, kad „asimetrinis“ ES eksporto kontrolės įgyvendinimas trikdo prekybą, dėl tokio trikdymo kartais suskaidoma rinka, todėl Europos bendrovėms taikomos nevienodos sąlygos. Suinteresuotosios šalys mano, kad vykdant ES eksporto kontrolę nepakankamai atsižvelgiama į rizikos lygio skirtumus, o vykdymas užtikrinamas nevienodai, nes atitinkamų nacionalinių institucijų bendradarbiavimas nėra sistemingas. Saugumo požiūriu kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad dėl nevienodo kontrolės lygio padidėja rizika atskleisti eksporto kontrolės grandinės silpnąsias grandis, o tai gali pakenkti bendram ES eksporto kontrolės veiksmingumui. Be to, ES eksporto kontrolės sistemos projekcija daugiašaliu ir tarptautiniu lygmenimis nėra nepriekaištinga, nes nei visos valstybės narės, nei ES nedalyvauja visuose daugiašaliuose eksporto kontrolės režimuose[11]. Nepaisant to, šiuo laikotarpiu ES plėtojo santykius su pagrindiniais partneriais, kaip antai JAV, Japonija, Kinija, siekdama aptarti bendros svarbos eksporto kontrolės klausimus. Komisija ir valstybės narės ypač atidžiai seka JAV eksporto kontrolės reformą ir 2011 m. įvedus strateginį prekybos leidimą pabrėžė būtinybę išplėsti šio leidimo taikymo sritį visoms valstybėms narėms. 5.4. Eksporto kontrolė ir konkurencingumas. Konkurencijos iškraipymas ir galimybės visame pasaulyje užtikrinti vienodas sąlygas Dauguma suinteresuotųjų šalių pripažįsta, kad tinkama eksporto kontrolė yra labai svarbi užtikrinant gerą pramonės reputaciją, tačiau pabrėžia, kad dėl didelių reikalavimų laikymosi sąnaudų, susijusių su eksporto kontrolės procedūrų valdymu, tam tikriems pramonės sektoriams tenka didelė administracinė našta. Jie iš esmės mano, kad dėl tarpusavyje susietų tiekimo grandinių ir tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje eksporto kontrolė tapo reikšmingu konkurenciniu veiksniu. Pabrėžiama, kad tam tikrų ES ekonominės veiklos vykdytojų konkurencingumą neigiamai veikia galimybė užsienyje įsigyti tam tikrų prekių ir asimetrinis tarptautinių prievolių įgyvendinimas taikant skirtingą eksporto kontrolės politiką. Suinteresuotosios šalys pabrėžia, kad konkurencija gali būti iškraipoma dėl skirtingų įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant skirtingas išimtis, išlygas ir kitus lengvatinius susitarimus, pasenusio ES kontroliuojamų prekių sąrašo, prekių pristatymo terminų nesilaikymo dėl licencijų prašymų procedūrų, kurių tam tikri konkurentai neprivalo laikytis. Visų pirma problemų kyla dėl ne tokios griežtos ar paprastesnės eksporto kontrolės trečiosiose šalyse, nedalyvaujančiose daugiašaliuose eksporto kontrolės režimuose. Pasaulinėje rinkoje veikiančios bendrovės prašo, kad ES pramonės įmonėms būtų sudarytos vienodesnės konkurencinės sąlygos ir ragina skatinti informacijos mainus ir bendradarbiauti reglamentavimo klausimais su pagrindiniais prekybos partneriais. Suinteresuotosios šalys taip pat pripažįsta, kad globalizacija suteikia galimybių sudaryti vienodesnes sąlygas, nes pagal JT ST rezoliuciją 1540 reikalaujama, kad visos šalys vykdytų veiksmingą eksporto kontrolę, o daugiašaliai eksporto kontrolės režimai atlieka svarbią naujų didesnės rizikos prekių tiekėjų informavimo veiklą. Todėl vis daugiau daugiašaliuose režimuose nedalyvaujančių trečiųjų šalių visuose pasaulio regionuose kuria vidaus eksporto kontrolės sistemas. Be to, vykdant ES bendradarbiavimo ir informavimo programas bei suderinant šalių kandidačių teisės aktus per plėtros procesą skatinama tarptautinė konvergencija ir galima paminėti, kad ES sistema tapo tarptautiniu lyginamuoju standartu. 6. ES eksporto kontrolė kintančiame pasaulyje. Eksporto kontrolės politikos peržiūra Be minėtų teisės aktų pakeitimų, ataskaitiniu laikotarpiu Komisija taip pat pradėjo plataus masto eksporto kontrolės politikos peržiūrą. 6.1. Viešos konsultacijos dėl eksporto kontrolės Komisija dažnai rengia viešas konsultacijas, per kurias suinteresuotųjų šalių prašoma pateikti nuomonę dėl eksporto kontrolės. Siekdama surinkti informacijos apie galimybę užsienyje įsigyti kontroliuojamų prekių, 2011 m. balandžio mėn. Komisija surengė technines konsultacijas dėl ES kontroliuojamų prekių sąrašo. Atsižvelgdama į 25 straipsnyje nustatytus reikalavimus 2011 m. birželio mėn. Komisija paskelbė žaliąją knygą[12], kurioje daug dėmesio skyrė ES eksporto kontrolės sistemos raidai per pastarąjį dešimtmetį ir kuria pradedamos plataus masto viešos diskusijos dėl šios sistemos veikimo ir strateginių ateities galimybių. Paskelbus šią žaliąją knygą buvo žengtas pirmas žingsnis rengiantis peržiūrai, kurios reikalaujama pagal Reglamento 25 straipsnį. Žaliojoje knygoje aptarti ne tik klausimai dėl Reglamento (EB) Nr. 428/2009 taikymo, tačiau ir labiau strateginio pobūdžio klausimai, skirti padėti nustatyti ES eksporto kontrolės sistemos raidos kryptį. 2013 m. sausio mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente[13] „Strateginė eksporto kontrolė. Saugumo ir konkurencingumo kintančiame pasaulyje užtikrinimas“ peržiūrėta daugiau nei 100 gautų atsakymų ir nustatyti pagrindiniai klausimai, kuriuos iškėlė suinteresuotosios šalys (valstybės narės, įskaitant nacionalinius parlamentus ir politines partijas, Europos Parlamentas, pramonės asociacijos ir ekonominės veiklos vykdytojai, pilietinės visuomenės organizacijos ir akademinės bendruomenės atstovai, dalyvavę viešose konsultacijose), kurios taip pat išdėstė savo nuomonę dėl ES eksporto kontrolės sistemos privalumų ir trūkumų. 6.2. ES eksporto kontrolės režimo raidos perspektyvos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat apžvelgiamos suinteresuotųjų šalių nuomonės dėl galimų patobulinimų ir pokyčių kuriant labiau integruotą ES eksporto kontrolės režimą „informacijos amžiuje“, kuriuo būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ir atsisakyta vadinamojo „mažiausio bendro vardiklio“. Kai kurios suinteresuotosios šalys visų pirma ragina labiau suderinti ES eksporto kontrolės politiką ir atsižvelgti į naujausius politikos pokyčius, kaip antai IRT perimties ir stebėjimo priemonių (arba kibernetinių priemonių) naudojimą. Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat rekomenduoja patobulinti licencijavimo sistemą, pvz., EUGEA naudoti plačiau ir atsižvelgiant į riziką, taip pat peržiūrėti nacionalinę kontrolę. Jos ragina optimizuoti visa apimantį mechanizmą ir iš esmės peržiūrėti siuntimus Europos Sąjungoje siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymą ES bendrojoje rinkoje. Kai kurios suinteresuotosios šalys pasiūlė taikyti griežtesnę tarpininkavimo ir tranzito kontrolę ir pabrėžė, kad svarbu reguliariai atnaujinti kontroliuojamų prekių sąrašus atsižvelgiant į technologijų ir prekybos pokyčius. Suinteresuotosios šalys daug dėmesio skiria veiksmingam kontrolės įgyvendinimui, o kai kurios palaiko planus vystyti ES eksporto kontrolės tinklą, turintį geresnę infrastruktūrą ir pagrįstą, pvz., struktūriniu bendradarbiavimu, išteklių sutelkimu ir informacijos mainais, bendromis priemonėmis, kriterijais ir rizikos vertinimu bei mokymais. Jos taip pat ragina užtikrinti skaidrumo ir glaudesnio dialogo su privačiu sektoriumi bei akademinės bendruomenės atstovais, kad padidėtų kontrolės teisinis tikrumas ir veiksmingumas, pvz., pripažįstant vidaus atitikties užtikrinimo programas (ICP) ir nustatant gaires. 6.3. ES eksporto kontrolės politikos peržiūra. tolesni veiksmai Komisijos tarnybų darbinis dokumentas ir ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai yra išsamesnės ES eksporto kontrolės sistemos peržiūros dalis. Jais atveriamas kelias Komisijos komunikatui, kurį planuojama paskelbti 2014 m. pradžioje ir kuriame galėtų būti išdėstyta ilgalaikė ES strateginės eksporto kontrolės vizija ir gali būti paskelbtos konkrečios politinės iniciatyvos, skirtos pritaikyti eksporto kontrolę prie greitai kintančių technologinių, ekonominių ir politinių aplinkybių, kaip nurodyta Eksporto kontrolės reglamento 25 straipsnyje. I priedas. Akronimų sąrašas AG || Australijos grupė CWC || Cheminio ginklo uždraudimo konvencija DUCG || Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupė DUeS || Dvejopo naudojimo prekių elektroninė sistema DUWP || Dvejopo naudojimo prekių darbo grupė ES || Europos Sąjunga EUGEA || ES bendrasis eksporto leidimas ICP MTCR || Vidaus atitikties užtikrinimo programa Raketų technologijų kontrolės režimas NPT NSG || Branduolinių ginklų neplatinimo sutartis Branduolinių medžiagų tiekėjų grupė TARIC || Europos Bendrijų integruotasis tarifas MNG || Masinio naikinimo ginklai [1] OL L 129, 2012 5 16, p. 12. [2] KOM(2011) 704 galutinis. [3] Komisijos pareiškimas ir Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mažos vertės siuntų, pridėti prie Reglamento (ES) Nr. 1232/2011. [4] OL C 67, 2012 3 6, p. 1. [5] OL C 283, 2012 9 19, p. 4. [6] Iš pradžių ekspertų grupė buvo įsteigta pagal 2004 m. tarpusavio vertinimo rekomendaciją, vėliau ji buvo oficialiai patvirtinta ir sustiprinta atsižvelgiant į didėjančią paklausą. [7] Sąvoka „dvejopo naudojimo prekių eksporto sritis“ aprėpia didelę mišrią prekių grupę, apimančią ir dvejopo naudojimo prekes. Prekyba dvejopo naudojimo prekėmis patenka į šią prekių grupę tačiau nėra jai identiška, kadangi ne visų prekių, patenkančių į dvejopo naudojimo prekių eksporto sritį, eksportas yra kontroliuojamas, o dvejopo naudojimo prekės paprastai priskiriamos prie aukštųjų technologijų. Komisijos Jungtinis tyrimų centras, remdamasis Eurostato COMEXT duomenų baze, apskaičiavo, kad dvejopo naudojimo prekių eksporto sritis sudaro apie 20 proc. viso ES eksporto (įskaitant ES vidaus prekybą). [8] 2012 m. paraiškų (kiekis 5 pav. ir vertė 6 pav.) sumažėjo dėl neišsamių duomenų, kadangi prieš rengiant ataskaitą buvo surinkti ne visi 2012 m. duomenys. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad paraiškų skaičius nebūtinai atitinka leidimų ir atsisakymų juos išduoti skaičių, kadangi kai kurios paraiškos gali būti atsiimtos, o kai kurios gali būti baigtos tvarkyti kitais metais. [9] Šis skaičius apima bendrą atsisakymų išduoti leidimus, vis dar galiojusių pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui, įskaitant ankstesnius atsisakymus, skaičių. Tačiau 5 ir 6 pav. pateikti duomenys apima tik apie 1 700 atsisakymų išduoti leidimus, patvirtintų per ataskaitinį laikotarpį. [10] Reikia pastebėti, kad tai gali lemti įvairūs veiksniai, įskaitant geresnį bendrovių informuotumą apie kritinius atvejus, draudimo režimo (sankcijų) nustatymą ir pan. [11] Komisija ir, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES yra Australijos grupės narės, Komisijai taip pat suteiktas stebėtojos statusas NSG ir ji aktyviai dalyvauja šių daugiašalių eksporto kontrolės režimų veikloje. Kituose eksporto kontrolės režimuose (MTCR ir Vasenaro susitarime) ES nesuteiktas oficialus statusas. Aštuonios valstybės narės nėra prisijungę prie MTCR, o Kipras taip pat nėra Vasenaro susitarimo narys. [12] KOM(2011) 393, 2011 6 30. [13] SWD(2013) 7, 2013 1 17.