Specialioji ataskaita Nr. 8/2013 „Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai parama ekonominei miškų vertei didinti“





ŽODYNĖLIS BSVS : Bendra stebėjimo ir vertinimo sistema BŽŪP : bendra žemės ūkio politika ES : Europos Sąjunga EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai. EŽŪFKP yra pagrindinė kaimo plėtros (KP) politikos finansinė priemonė. EŽŪFKP kartu su EŽŪGF (Europos žemės ūkio garantijų fondas) yra viena iš dviejų BŽŪP finansinių priemonių. KP politika : kaimo plėtros politika KPP : kaimo plėtros programa. Valstybės narės arba regiono parengtas ir Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateikiamas KP politikos įgyvendinimo planas. Miško valda : vienas ar keli miško ir kitos miškingos žemės sklypai, kurie yra valdomi arba naudojami kaip vienas vienetas. MNK : Miškų nuolatinis komitetas Poreikis : atitinkamoms grupėms arba regionams aktuali alternatyva arba problema, kurią įgyvendinti arba išspręsti siekiama viešosios intervencijos priemonėmis. Atliekant ex ante vertinimą patikrinama, ar poreikiai, kuriais siekiama pagrįsti intervenciją, yra realūs. Pramoninė rąstinė mediena : visi miške nukirsti medžiai, kurie nenaudojami kurui. Šiai kategorijai priklauso dvi biologinės medžių rūšys, t. y. spygliuočiai ir nespygliuočiai (plačialapiai). Priemonė : pagrindinė sudedamoji programos valdymo dalis, kurią sudaro panašių veiksmų visuma ir kurios biudžetas yra aiškiai apibrėžtas. 122 priemonė : ekonominei miškų vertei didinti skirta kaimo plėtros priemonė. SWOT analizė : privalumų, trūkumų, galimybių ir grėsmių analizė. Šios analizės tikslas – atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų poreikius ir turimus išteklius, patobulinti, peržiūrėti ir atnaujinti strategiją ir planavimo dokumentus. Teminė kryptis : darni priemonių, skirtų konkrečioms užduotims, nustatomoms tiesiogiai jas įgyvendinant ir padedančioms vykdyti vieną ar kelis paramos kaimo plėtrai tikslus, grupė. Veiksmas : remiantis nustatytais kriterijais atrinktas investicinis projektas, kurį įgyvendina paramos gavėjas. SANTRAUKA I. ES bendras miškų ir kitos miškingos žemės plotas sudaro 177,8 milijono hektarų, be to, miškininkystės ir su ja susijusiuose apdirbamosios pramonės sektoriuose dirba milijonai žmonių. 2007–2013 m. laikotarpiu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis finansuojamos įvairios priemonės, kuriomis remiama miškų plėtra ir eksploatavimas. II. Pagal priemonę "ekonominės miškų vertės didinimas" (122 priemonė) teikiama finansinė parama miškams, kuriuos valdo privatūs savininkai ar jų asociacijos arba savivaldybės ar jų asociacijos. Šios paramos tikslas – miško valdos lygmeniu teikiant investicijas remti ekonominės miškų vertės didinimo veiksmus. III. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu bendra EŽŪFKP parama priemonei yra 534,72 milijono eurų. Panašų paramos dydį siūloma nustatyti ir per kitą, 2014–2020 m., programavimo laikotarpį. IV. Atliekant auditą visų pirma buvo siekiama įvertinti, ar ekonominės miškų vertės didinimui skirta kaimo plėtros parama valdoma veiksmingai ir efektyviai. Atlikdami auditą Audito Rūmai vertino: a) ar priemonės struktūra yra tinkama; b) ar įgyvendinimo procedūros yra tinkamos ir c) ar priemonės efektyvumo įvertinimas yra patenkinamas. V. Auditas buvo atliekamas Komisijoje ir atrinktose valstybėse narėse (Ispanijoje (Galisija), Italijoje (Toskana), Vengrijoje, Austrijoje ir Slovėnijoje), kuriose iš viso buvo patirta daugiau nei 50 % visų deklaruotų išlaidų. VI. Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija ir valstybės narės nesugebėjo veiksmingai ir efektyviai valdyti audituotų ekonominės miškų vertės didinimo paramos aspektų. VII. Audito Rūmams atlikus auditą buvo nustatyta priemonės struktūros trūkumų, kurie trukdo sėkmingai ją įgyvendinti: Komisija neatliko konkrečios padėties ES miškininkystės sektoriuje analizės; dėl šios priežasties ji negalėjo pagrįsti pasiūlymo dėl specifinės finansinės paramos ekonominės miškų, kuriuos valdo privatūs savininkai arba savivaldybės, vertės didinimui. Be to, teisinėse nuostatose nebuvo apibrėžti pagrindiniai priemonės požymiai. Visų pirma tai pasakytina apie sąvokų "ekonominė miškų vertė" ir "miško valda" reikšmę. Pažymėtina, kad valstybės narės nustatė labai skirtingas miško valdų dydžio ribas, kurias viršijus reikėjo parengti miško valdymo planą. VIII. Valstybių narių lygmeniu poreikiai KPP nebuvo tinkamai aprašyti, o kelios valstybės narės nutraukė priemonės įgyvendinimą arba didžiąją šioms priemonėms skirtų lėšų dalį perskirstė kitoms priemonėms. IX. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad tam tikrais atžvilgiais priemonė nebuvo tinkamai įgyvendinama: atsižvelgiant į tai, kokio požiūrio laikėsi valstybė narė, daugelis vėliau finansuotų projektų neatitiko priemonės nuostatų. Be to, valstybės narės pagal 122 priemonę paprastai skyrė mažesnę paramą veiksmams, kurie neatitiko priemonės tikslų ir kuriuos labiau tiktų finansuoti kitų priemonių (kuriose nustatyti kitokie tinkamumo reikalavimai ir finansavimo lygiai) lėšomis. Ne visos investicijos pačios savaime padeda didinti ekonominę miškų vertę, todėl tiesioginis ryšys tarp suteikiamos paramos ir tikėtino ekonominės miško vertės padidėjimo priklauso nuo investicijų tipologijos. X. Audito Rūmai mano, kad paramos efektyvumo vertinimas nebuvo patenkinamas: valstybės narės nenustatė miškų plotų vertės prieš investicijas ir po jų ir nereikalavo, kad šią vertę nustatytų paramos gavėjai. XI. Stebėjimo požiūriu BSVS nėra tinkama finansinės paramos pagal 122 priemonę poveikiui įvertinti, nes BSVS numatyti veiklos rodikliai ir vertinimo klausimai nesudaro sąlygų nustatyti, ar dėl remiamų investicijų padidėjo ekonominė miškų, į kuriuos buvo investuota, vertė. XII. Audito Rūmai nustatė, kad tik keliuose įgyvendintuose projektuose, kurių auditas atliktas, ekonominė miškų vertė žymiai padidėjo padidinus arba žemės vertę (nutiesti miško takai ir keliai), arba medynų vertę (miškininkystės veikla, pavyzdžiui, genėjimas arba retinimas). XIII. Atsižvelgdami į išdėstytas išvadas ir į tai, kad paramą, kurios auditas buvo atliktas, siūloma per kitą, 2014–2020 m., programavimo laikotarpį toliau teikti, Audito Rūmai rekomenduoja: - Komisija turėtų: i) apibrėžti ir įvertinti ES poreikius, susijusius su ekonominės miškų vertės didinimu; ii) aiškiai apibrėžti pagrindinius aspektus, padedančius užtikrinti, kad ES parama būtų skirta tiems poreikiams įgyvendinti, ir taip sukurti ES pridėtinę vertę. - Valstybės narės turėtų: i) savo KPP tinkamai aprašyti konkrečius ekonominius poreikius ir galimybes, susijusias su skirtingomis miškų plotų ir paramos gavėjų rūšimis; ii) daugumai miško valdų padėti detalizuoti miškų valdymo planus, skatinti sertifikuoti miškų plotus ir taip gerinti miškų valdymą. - Valstybės narės turėtų: i) nustatyti tinkamus reikalavimus, kuriais užtikrintų, kad pagal kaimo plėtros politiką miškininkystei teikiama parama būtų nuosekli, atitiktų valstybės pagalbos nuostatas ir duotų kuo didesnę naudą; ii) sukurti tinkamas procedūras, kad būtų užtikrintas paramos efektyvumas ir investicijos į miškų plotus iš tikrųjų padėtų didinti ekonominę miškų vertę. - Komisija turėtų atidžiau stebėti priemonę siekdama užtikrinti, kad valstybės narės ją įgyvendintų laikydamosi konkrečių nustatytų tikslų. Tiksliau tariant, valstybės narės turėtų reikalauti iš paramos gavėjų pateikti išsamią informaciją apie jiems priklausančių miškų plotų vertę ir tai daryti turėtų prieš skirdamos remiamas investicijas ir po to. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad valdymo įstaigos patvirtintų šias vertes. ĮVADAS MIŠKININKYSTĖ ES 1. ES bendras miškų ir kitos miškingos žemės plotas sudaro 177,8 milijono hektarų, o tai yra apytiksliai 40 % viso ES žemės ploto ir jis yra panašus į žemės ūkio paskirties žemės ploto dydį [1] (183,9 milijono hektarų). Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Suomijoje ir Švedijoje iš viso yra daugiau nei trys penktadaliai ES miškingos žemės. 1 diagramoje parodytas miškingos žemės pasiskirstymas ES ir jos reikšmė, palyginti su kiekvienos valstybės narės žemės ūkio paskirties žeme. 1 DIAGRAMA MIŠKŲ IR KITOS MIŠKINGOS ŽEMĖS PLOTAS IR ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS PLOTAS ES 27 +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas. 2. 2009 m. ES buvo pagaminama apytiksliai 12 % pasaulinės medienos produkcijos [2], t. y. ES miškuose ir miškingos žemės plotuose nukirsta 392,9 milijono kubinių metrų (m3) medienos. Miškininkystei, kirtimui ir susijusiai paslaugų veiklai priskiriama medienos gamyba, taip pat savaime augančio miško produktų gavyba ir surinkimas. Be to, verčiantis miškininkyste gaminama ne tik pramoninė rąstinė [3], bet ir kurui skirta mediena. Tam tikruose regionuose su mediena nesusijusios prekės [4] taip pat gali būti svarbiu vietos pajamų šaltiniu. MIŠKŲ NUOSAVYBĖ 3. Maždaug 16 milijonų privačių miškų savininkų valdo apytiksliai 60 % ES miškų. Privačioms miško valdoms vidutiniškai priklauso 13 hektarų miško, tačiau daugumos privačių miškų plotas yra mažesnis nei penki hektarai [5]. Apskaičiuota, kad fiziniams asmenims ir šeimoms priklauso apytiksliai 80 % privačių miškų plotų, o likusi dalis – institucijoms ir įmonėms [6]. Pastaraisiais metais privačių miškų plotai didėjo ir toliau didėja. Iš esmės taip yra dėl miško įveisimo žemės ūkio paskirties žemėje, o Rytų Europoje – dėl anksčiau nacionalizuotos miškų žemės privatizavimo [7]. 4. Kita vertus, apytiksliai 40 % ES miškų plotų priklauso valstybei. Valstybės nuosavybės teisėmis disponuoja nacionalinės, regionų ar provincijų įstaigos, valstybinės įmonės ir savivaldybės. Apskaičiuota, kad savivaldybėms priklausantys miškai sudaro mažiau nei 15 % viso valstybei priklausančių miškų ploto [8]. 2000–2010 m. bendras valstybės valdomų miškų plotas sumažėjo apytiksliai 3 %. Maždaug 75 % Bulgarijos, Čekijos, Graikijos ir Lenkijos miškų priklauso valstybei. 2 diagramoje parodytas valstybinių ir privačių miškų pasiskirstymas kiekvienoje valstybėje narėje [9]. 2 DIAGRAMA MIŠKŲ NUOSAVYBĖ ES +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas. ES MIŠKININKYSTĖS POLITIKA IR PARAMA: ISTORINĖS APLINKYBĖS 5. Iki 1992 m. ES veiksmai miškininkystės srityje buvo susiję su žemės ūkio politika. Tuo metu pagrindinis prioritetas buvo ūkiuose plėsti ir vykdyti miškininkystės veiklą, kad žemės ūkiu užsiimantys asmenys galėtų vykdyti alternatyvią veiklą ir uždirbti papildomų pajamų [10]. Nuo 1992 m. miškininkystės parama teikiama ne tik ūkininkams, bet ir kitiems privatiems asmenims ir vietos valdžios institucijoms [11]. 6. 1998 m. Tarybos rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos [12] nustatant valstybių narių ir Sąjungos miškų politikos sričių koordinavimą įtvirtintas strateginis požiūris į veiksmus miškininkystės srityje, kuriais remiamas tvarus miškų valdymas ir daugiafunkcis jų vaidmuo. 7. 2006 m. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengė miškams skirtą ES veiksmų planą [13], kuriuo siekiama nustatyti pagrindinius Sąjungos ir valstybių narių su miškais susijusių veiksmų vykdymo principus. Šiame plane nustatyta, jog valstybės narės gali skatinti investicijas, kad būtų didinama ekonominė miškų vertė ir stiprinamas miškininkystės konkurencingumas ir ekonominis gyvybingumas [14]. 2007–2013 M. KAIMO PLĖTROS POLITIKA 8. KP politika įgyvendinama daugiamečio programavimo laikotarpių pagrindu [15] ir joje daugiausia dėmesio skiriama trims pagrindiniams tikslams [16], kurie vadinami teminėmis kryptimis. Šių tikslų siekiama įgyvendinant įvairias finansinės paramos priemones: žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas (1 kryptis); aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas (2 kryptis); gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas ir kaimo ekonomikos įvairinimo skatinimas (3 kryptis). Miškininkystės sektoriui taikytinos kaimo plėtros priemonės iš esmės priklauso 1 ir 2 kryptims [17]. 122 PRIEMONĖ: EKONOMINĖS MIŠKŲ VERTĖS DIDINIMAS 9. 122 priemonė "Ekonominės miškų vertės didinimas" [18] yra vienintelė pagal 1 kryptį numatyta būtent su miškininkyste susijusi priemonė (žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas). 122 priemonė yra numatyta 49 kaimo plėtros programose, kurias parengė 17 valstybių narių [19]. Bendras EŽŪFKP paramos, planuojamos pagal priemonę teikti 2007–2013 m., dydis siekia 534,72 milijono eurų, o EŽŪFKP išmokos sudarė 137,13 milijono eurų (žr. I priedą, kuriame pateikiama išsami informacija apie finansinių lėšų paskirstymą pagal 122 priemonę ir miškų plotų, kurie valstybėje narėje priklauso privatiems savininkams, dydį). 10. Komisija ir valstybės narės turi pareigą užtikrinti, kad naudojant priemonei "Ekonominės miškų vertės didinimas" numatytas biudžeto lėšas būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo. 11. Pagal šią priemonę EŽŪFKP finansinė parama investicijoms gali būti teikiama miškams, kuriuos valdo privatūs savininkai ar jų asociacijos arba savivaldybės ar jų asociacijos [20]. Parama neteikiama miškams ir kitai miško žemei, kuri priklauso centrinės ar regionų valdžios institucijoms arba vyriausybinėms korporacijoms, arba sostui, arba juridiniams asmenims, kurių ne mažiau kaip 50 % kapitalo priklauso vienam iš šių subjektų [21]. Tikimasi, kad priemonės parama pasinaudos [22] apytiksliai 88000 privačių miškų savininkų arba savivaldybių, kurioms priklauso miškai. Nuo 2011 m. gruodžio 31 d. 15 valstybių narių iš viso patvirtino 20662 investicinius projektus. 12. Atsižvelgiant į teisinį pagrindą, remiami "ekonominės miškų vertės" didinimo veiksmai yra susiję su investicijomis "miško valdos" lygmeniu ir gali būti priskirtos investicijos "derliaus nuėmimo įrenginiams", o veiklai, susijusiai su atkūrimu po galutinio iškirtimo, parama nėra skiriama [23]. Investicijos turi būti grindžiamos "miškų valdymo planais", skirtais tam tikrą dydį, kurį valstybės narės nustato savo programose, viršijančioms miško valdoms. Finansinė parama negali viršyti 50 % tinkamų investicijų sumos, tačiau mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms ji padidinama iki 60 %. [24] AUDITO APIMTIS IR METODAS 13. Atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo skiriama kaimo plėtros paramos pagal 122 priemonę "Ekonominės miškų vertės didinimas" teikimo struktūrai ir panaudojimui. Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti, ar ekonominės miškų vertės didinimui skirta kaimo plėtros parama buvo valdoma veiksmingai ir efektyviai. 14. Tiksliau tariant, atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo skiriama šiems klausimams: a) ar priemonės struktūra yra tinkama? b) ar įgyvendinimo procesas yra tinkamas? c) ar priemonės efektyvumo vertinimas yra patenkinamas? 15. Auditas atliktas Komisijoje ir atrinktose valstybėse narėse. Atliekant auditą Komisijoje buvo tikrinama priemonės struktūra ir su jos valdymu susijusi veikla, įskaitant valstybių narių pateiktų KPP tvirtinimą ir pagal šią priemonę teikiamos paramos panaudojimo stebėjimą. Valstybių narių lygmeniu Audito Rūmų auditoriai lankėsi Ispanijoje (Galisija), Italijoje (Toskana), Vengrijoje, Austrijoje ir Slovėnijoje. Šiose valstybėse narėse per dabartinį 2007–2013 m. programavimo laikotarpį iš viso buvo patirta daugiau nei 50 % visų pagal 122 priemonę deklaruotų išlaidų. 16. Atliekant auditą buvo apklausiami atsakingų valdymo institucijų darbuotojai, peržiūrimos kaimo plėtros programos ir atitinkami nacionaliniai arba regioniniai teisės aktai ir procedūros, visų pirma susijusios su investicinių projektų atranka. Siekiant patikrinti investicijų poveikį, buvo atliktos 50 atrinktų projektų patikros vietoje (išsamesnė informacija pateikiama II priede). 17. Be to, Audito Rūmai nusiuntė klausimynus dviem valstybėms narėms, kurios nusprendė neįgyvendinti priemonės, nors jų miškininkystės sektorius yra labai svarbus (Suomija ir Švedija). Klausimynai taip pat buvo nusiųsti trims valstybėms narėms (Bulgarijai, Graikijai ir Rumunijai), kurios nedeklaravo jokių išlaidų arba iki 2010 m. deklaravo labai mažas sumas, palyginti su pagal priemonę planuotomis didelėmis išlaidomis. PASTABOS REIKŠMINGI PRIEMONĖS KONCEPCIJOS TRŪKUMAI BENDRO PRIEMONĖS PAGRINDIMO TRŪKUMAI 18. Atliekant auditą nagrinėta, ar tinkamai buvo pagrįsta priemonės koncepcija ir su priemone susijęs pasiūlymas. 19. Reglamento preambulėje [25] nurodyta, kad privatūs miškai ekonominėje kaimo vietovių veikloje užima svarbią vietą, todėl ES parama yra svarbi didinant ir plečiant jų ekonominę vertę, didinant gamybos įvairinimą ir rinkos galimybes tokiuose sektoriuose kaip tie, kuriuose naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, kartu išlaikant tvarų miškų valdymą ir įvairiapusį jų funkcionalumą. Reglamento preambulėje nėra aiškiai pasakyta apie savivaldybėms priklausančius miškus. 20. Atliekant auditą nustatyta, kad Komisija neatliko jokios konkrečios miškininkystės sektoriaus padėties ES SWOT analizės [26], kuria būtų galima pagrįsti pasiūlymą dėl specifinės finansinės paramos ekonominei miškų, priklausančių privatiems savininkams arba savivaldybėms, vertei didinti, arba neapibrėžė viešojo intereso, kuris turėtų būti tenkinamas skiriant tokią paramą. 21. Todėl Komisijos tarnybos 122 priemonei pagrįsti nurodė Miškų nuolatinio komiteto nuomones ir ataskaitas [27], kuriomis, jų manymu, būtų pagrįstas 122 priemonės pasiūlymas. Tačiau nė viena iš šių nuomonių Komisijai nebuvo prieinama prieš pateikiant Tarybai savo pasiūlymą [28] dėl EŽŪFKP paramos kaimo plėtrai, todėl galima daryti prielaidą, kad Komisija ne itin kruopščiai rengė pasiūlymą. 22. Be to, savivaldybės tam tikrais atvejais taip pat gali būti atsakingos už kitoms vietos valdžios institucijoms priklausančių miškų valdymą. Pavyzdžiui, Toskanoje regionai yra perdavę regionų miškų valdymo funkcijas savivaldybėms. Nors praktikoje nebuvo jokio skirtumo, ar savivaldybė valdė jai priklausančius, ar jai perduotus regionų miškus, 122 priemonė negalėjo būti taikoma regionų miškams, o tai rodo tam tikrą priemonės nenuoseklumą. NEPAKANKAMAI APIBRĖŽTI PAGRINDINIAI POŽYMIAI EKONOMINĖ MIŠKŲ VERTĖ 23. Reglamentuose nepateikiama sąvokos "ekonominės miškų vertės", kurią siekiama didinti įgyvendinant 122 priemonę, apibrėžtis, vis dėlto aiški apibrėžtis labai svarbi siekiant įvertinti, ar projektai, kuriems buvo skirtas finansavimas, iš tikrųjų padėjo didinti ekonominę pagal schemą remiamų miškų vertę [29] (žr. 49 dalį). Eurostato duomenimis [30], ekonominę miško vertę iš esmės sudaro žemės vertė ir jame augančių medžių vertė. Objektyviausia priemonė šioms vertėms nustatyti – rinkos kaina, tačiau miškingos žemės sklypo vertė gali labai skirtis ir tai priklauso nuo tokių veiksnių kaip dirvos derlingumas, medžių rūšinė sudėtis, miško amžius, vieta, prieinamumas ir kt. Be to, tokios vertės nėra nustatytos. MIŠKO VALDOS DYDIS IR GAUNAMA PARAMA 24. Atsižvelgiant į teisinį pagrindą, ekonominės miškų vertės didinimo veiksmams priskiriamos investicijos miško valdos lygmeniu, tačiau sąvoka "miško valda" nėra išsamiau apibrėžiama. Pagal Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) pateiktą apibrėžimą "valda" – tai vienas ar keli miško ir kitos miškingos žemės sklypai, kurie yra valdomi arba naudojami kaip vienas vienetas [31]. Atsižvelgdami į tai, kas išdėstyta, Audito Rūmai mano, kad parama turėtų būti pritaikoma prie konkrečių paramos gavėjo poreikių, be to, turi būti atsižvelgiama į jam priklausančios miško valdos dydį. Atliekant auditą nustatyta keletas atvejų (Vengrijoje ir Slovėnijoje), kai parama buvo išmokėta naujai technikai ir įrangai įsigyti, bet jos pajėgumas buvo daug didesnis, palyginti su paramos gavėjo galimybėmis ją panaudoti savo miško valdoje (pavyzdžiui, žr. 33 dalį) [32]. PARAMOS GAVĖJO DYDIS 25. Remiantis teisiniu pagrindu, skiriant paramą miškininkystės sektoriui turėtų būti vengiama bet kokio neigiamo poveikio konkurencijai [33]. Kalbant apie kitas miškininkystės priemones (pavyzdžiui, su miškininkyste susijusią 123 priemonės sudedamąją dalį [34]), parama skiriama tik labai mažoms įmonėms [35]. Tokia sąlyga 122 priemonėje nėra numatyta, todėl nenustačius kokio nors prevencinio pobūdžio ribojimo, susijusio su paramos gavėjo dydžiu, pagrindine ekonomine veikla arba teisiniu statusu, galėtų būti sustiprinama didelės įmonės padėtis rinkoje [36]. MIŠKO VALDYMO PLANAI 26. Atsižvelgiant į teisinį pagrindą, investicijos grindžiamos miškų valdymo planais, skirtais tam tikrą dydį, kurį valstybės narės turės nustatyti savo programose, viršijančioms miško valdoms [37]. Atliekant auditą nustatyta, kad valstybės narės nustato labai skirtingus miško valdų dydžius, kuriuos viršijus būtina rengti miško valdymo planą, ir kad vienoje valstybėje narėje (Austrijoje) 99 % privačių miškų savininkų buvo atleisti nuo šios pareigos [38]. DERLIAUS NUĖMIMAS IR ATKŪRIMAS PO GALUTINIO IŠKIRTIMO 27. Atsižvelgiant į teisės nuostatas [39], remiamiems veiksmams, skirtiems miško ekonominei vertei didinti, priskiriamos investicijos miško valdos lygmeniu ir gali būti priskirtos investicijos derliaus nuėmimo įrenginiams, tačiau veiklai, susijusiai su atkūrimu po galutinio iškirtimo, parama neskiriama. Audito Rūmų manymu, viena vertus, atrodo nelogiška remti investicijas, susijusias su derliaus nuėmimo įranga, ir, kita vertus, neteikti paramos atkūrimui po galutinio iškirtimo. AUDITO METU TIKRINTŲ PROGRAMŲ ATVEJU PRIEŠ JAS PATVIRTINANT NEBUVO ATLIKTA TINKAMA PRADINĖ ANALIZĖ 28. EŽŪFKP įgyvendinamas valstybėse narėse parengiant KPP, kuriose turėtų būti pateikiamas ex ante vertinimas ir padėties analizė privalumų, trūkumų ir nustatytų poreikių požiūriu, taip pat nurodyta strategija, kuri buvo pasirinkta šiems poreikiams patenkinti ir ištekliams optimaliai paskirstyti. 29. Penkių valstybių narių [40] arba regionų, kuriuose lankėsi Audito Rūmų auditoriai, KPP nustatyti poreikiai, atsižvelgiant į jų nustatymo mastą, buvo susiję su visu miškininkystės sektoriumi, todėl šiuo atveju sunku įžvelgti konkrečių poreikių ir priemonių ryšį. 30. Atlikus auditą nustatyta, kad tokie poreikiai iš esmės nebuvo tinkamai aprašyti KPP (žr. 1 langelį). Visų pirma nebuvo atlikta išsami su skirtingomis miškų plotų ir paramos gavėjų rūšimis susijusių prioritetų analizė ir jie nebuvo tinkamai pagrįsti. Be to, ekonominės galimybės, kurias reikalaujama nurodyti, buvo aprašytos tik bendrais bruožais arba jos apskritai nebuvo nurodytos. 1 LANGELIS NEAIŠKAUS POREIKIŲ NUSTATYMO VALSTYBIŲ NARIŲ KPP PAVYZDŽIAI Slovėnijoje maži investiciniai pajėgumai buvo nurodyti kaip vienas iš miškininkystės sektoriaus trūkumų, tačiau nebuvo atlikta atskira paramos gavėjų (juridinių ar fizinių asmenų) rūšių analizė. Todėl Audito Rūmai nustatė, kad didelį investicinį pajėgumą turinčioms įmonėms didelės viešosios paramos sumos taip pat galėtų būti naudingos. Austrijos KPP nenustatyta, kokius miškininkystės sektoriaus trūkumus ketinama pašalinti įgyvendinant priemonę. KPP kiekybiškai įvertinti remiami plotai, tačiau nepaaiškinta, kodėl šiems plotams reikia skirti viešąjį finansavimą. 31. Komisija patvirtino kaimo plėtros programas, nors jose nebuvo apibrėžti kokie nors konkretūs privačių miškų savininkų poreikiai, susiję su finansine parama, skirta jų miškų ekonominei vertei didinti. 32. Bulgarija, Rumunija ir Graikija planavo panaudoti didelius kiekius lėšų, tačiau iki 2011 m. pabaigos nedeklaravo jokių lėšų arba deklaravo labai mažas sumas (Bulgarija). Šios valstybės narės Audito Rūmus informavo, kad jų valdymo institucijos nusprendė perkelti 122 priemonei suplanuotas lėšas į kitas priemones (Bulgarija ir Rumunija atitinkamai perskirstė 80 % ir 33 % pradinių planuotų lėšų), programavimo laikotarpiu vėliau įgyvendinti priemonę arba nutraukti priemonės įgyvendinimą (Graikija). REIKŠMINGI ĮGYVENDINIMO TRŪKUMAI ATSIŽVELGIANT Į NUSTATYTUS TIKSLUS ATVEJAI, KAI REALIEMS POREIKIAMS TENKINTI BUVO SKIRTA NEPROPORCINGAI DIDELĖ VIEŠOJI PARAMA 33. Audito metu nagrinėjant santykį tarp pareiškėjų deklaruotų miškų plotų ir suteiktos viešosios paramos lygio nustatyta, kad kai kurios valstybės narės (Vengrija ir Slovėnija) įtvirtino gana aukštas viešojo finansavimo ribas [41], tačiau neįtvirtino jokių proporcijų, susijusių su pareiškėjų deklaruotų miškų plotų dydžiu ir viešosios paramos, kurią būtų galima suteikti, lygiu. Vienoje valstybėje narėje (Slovėnijoje) buvo patvirtintas 1,1 milijono eurų vertės paramos gavėjo, kuris deklaravo trijų hektarų dydžio miškų plotus, investicinis projektas, susijęs su derliaus nuėmimu ir papildomos technikos įsigijimu. Šiam paramos gavėjui buvo suteikta 375000 eurų EŽŪFKP dydžio parama. Kita valstybė narė (Austrija) iki 2009 m. finansavo paramos gavėjų, kurie nebuvo miškų savininkai, investicijas į biomasės gamybą ir nereikalavo deklaruoti konkretaus miškų ploto. Pavyzdžiui, buvo patvirtintas miško žemės nedeklaravusio paramos gavėjo projektas, kurio bendra vertė sudarė 132000 eurų, ir jam buvo skirta 17000 eurų EŽŪFKP dydžio parama. 34. Tačiau Vengrijoje valdymo institucijos 2010 m. pakeitė tinkamumo kriterijus, kad susietų paramą su registruotų miškų plotų proporcijomis, ir ribojo paramos dydį iki maksimalaus 115500 eurų dydžio. INVESTICIJOS SKIRTOS NESILAIKANT PRIEMONĖS NUOSTATŲ 35. Nors pagal 122 priemonę gali būti remiamos tik investicijos, atlikus auditą nustatyti atvejai, kai parama buvo suteikta trumpalaikio vartojimo prekėms, pavyzdžiui, greitai nusidėvinčioms vartojimo prekėms (Toskanoje) [42], įsigyti ir veiklos sąnaudoms finansuoti (Austrijoje) [43]. Audito Rūmai mano, kad iš esmės tokių trumpalaikio vartojimo prekių įsigijimas nėra investicija. Panašiai veiklos sąnaudos taip pat negali būti laikomos investicijomis. 36. Kai kuriose valstybėse narėse (Vengrijoje ir Slovėnijoje, žr. II priedą) iš paramos gavėjų nebuvo reikalaujama nuosavybės teise turėti arba nuomoti miškus, kuriuose būtų galima eksploatuoti už paramos lėšas įsigytą techniką. Rangovų ir (arba) paslaugų teikėjų investicijos negali būti laikomos vien investicijomis į konkrečią miško valdą ir todėl pagal reglamento nuostatas negali būti laikomos tinkamomis (žr. 24 dalį). KAI KURIE PAGAL 122 PRIEMONĘ FINANSUOJAMI VEIKSMAI LABIAU ATITIKTŲ KITAS EŽŪFKP PRIEMONES 37. EŽŪFKP parama teikiama įvairiomis priemonėmis, užtikrinant jų tarpusavio suderinamumą [44]. Atsižvelgiant į maksimalaus paramos, kuri gali būti skiriama pagal įvairias priemones, dydžio skirtumus, veiksmo finansavimas pagal vieną ar kitą priemonę biudžeto požiūriu nėra neutralus [45]. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad atliekant auditą nebuvo nustatyta jokių to paties veiksmo dvigubo finansavimo atvejų. 38. Tačiau atlikus auditą nustatyta atvejų, kai pagal 122 priemonę buvo remiamos investicijos, labiau atitikusios 121 priemonės "Žemės ūkio valdų modernizavimas", kuria remiamos investicijos į žemės ūkio valdas siekiant pagerinti bendrą jų veiklą, tikslą. Pavyzdžiui, Vengrijoje žemės ūkio technikos įsigijimas buvo finansuojamas 122 priemonės lėšomis. Toskanoje 122 priemonės lėšomis buvo finansuojamas kultivuojamų kaštainių džiovinimo technikos įsigijimas, miškingoje žemėje nesančių senų ūkinių pastatų, kurie derliaus nuėmimo metu bus naudojami kaštainiams rūšiuoti ir laikinai saugoti, atnaujinimas, taip pat ūkinių patalpų, skirtų įrankiams ir technikai laikyti, atnaujinimas. 39. Italijoje, Vengrijoje ir Slovėnijoje miškininkystės įmonėms buvo suteikta parama įsigyti technikai, kurios tikslas – atlikti veiksmus, kai mediena naudojama kaip žaliava prieš pramoninį pjaustymą lentpjūvėje (kirtimas, žievės skutimas, šlifavimas, vežimas), arba atlikti apdirbimo veiksmus (pjovimas, medžio pjaustymas dalimis, lentjuosčių ir padėklų gamyba). Austrijoje buvo remiama sandėlių ir džiovinimo patalpų statyba ir vežimo konteinerių įsigijimas. Audito Rūmai mano, kad šios investicijos atitinka ne 122 priemonės, bet priemonės "Miško produktų vertės didinimas" (123 priemonė) tikslus, nes investicijos yra susijusios su miške nukirsta mediena, o ne su mišku, kurį sudaro augantys medžiai. NE VISOS INVESTICIJOS PADEDA DIDINTI EKONOMINĘ MIŠKŲ VERTĘ 40. Atlikus auditą nustatyta, kad daugumą priemonės lėšomis finansuojamų investicijų galima suskirstyti į dvi kategorijas: miško darbai ir technika. Pirmuoju atveju (retinimas, genėjimas ir t. t.) Audito Rūmai mano, kad iš esmės tokie darbai padeda padidinti medynų rinkos vertę: kokybiškos medienos gamyba yra tiesiogiai susijusi su medžių tankumu, pagerinamu juos retinant, o genėjimu siekiama sumažinti gumbų kiekį medienos lentose, nes dėl to jų rinkos vertė taip pat padidėja (žr. 2 langelį). 2 LANGELIS PAGAL 122 PRIEMONĘ FINANSUOJAMŲ MIŠKO DARBŲ PAVYZDYS (KAIRĖJE). DEŠINĖJE PAVAIZDUOTI MIŠKŲ PLOTAI, KURIUOSE NEVYKDOMI MIŠKO PRIEŽIŪROS DARBAI +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 41. Dėl investicijų į techniką Audito Rūmai teigia, kad vien technikos, kuri gali būti naudojama ne tik miške, bet ir kitose vietose, pavyzdžiui, žemės ūkio paskirties žemėje, įsigijimo faktas pats savaime nereiškia, kad technikos savininkui priklausančio konkretaus miškų ploto vertė padidės. Atlikdami auditą Audito Rūmai nustatė, kad dauguma miškų savininkų taip pat užsiima žemdirbyste ir kad dažnai 122 priemonės lėšomis paramos gavėjai įsigydavo technikos, kuri lygiai taip pat gali būti naudojama žemės ūkyje, pavyzdžiui, sunkvežimiai, žemės ūkio traktoriai, plūgai, akėčios, trąšų barstytuvai ir t. t. (žr. 3 langelį). 3 LANGELIS 122 PRIEMONĖS LĖŠOMIS FINANSUOJAMOS ŽEMĖS ŪKIO TECHNIKOS PAVYZDŽIAI +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ PARAMOS VEIKSMINGUMO VERTINIMAS NEBUVO PATENKINAMAS NETINKAMI RODIKLIAI PASIEKTIEMS VEIKLOS TIKSLAMS ĮVERTINTI 42. Teisės aktuose nurodyta [46], kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, sukūrė bendrą stebėjimo ir vertinimo sistemą (BSVS). Reglamente nustatyta, kad kaimo plėtros programų pažanga, našumas ir veiksmingumas jų tikslų atžvilgiu nustatomi pagal pradinės padėties rodiklius, taip pat pagal programų finansinį vykdymą, pajėgumą, rezultatus ir poveikį [47]. 43. Komisija priėmė su 122 priemone susijusias gaires, kuriose nustatyti "paramą investicijoms gavusių miško valdų skaičiaus" ir "bendros investicijų sumos" poveikio rodikliai, taip pat "valdų ir (arba) įmonių, sukuriančių naujus produktus ir (arba) naujas technologijas" ir "bendros pridėtinės vertės (BPV) padidėjimo remiamose valdose ir (arba) įmonėse" rezultatų rodikliai. 44. Audito Rūmai pažymi, kad šiais poveikio rodikliais nėra išmatuojami kokie nors pasiekti veiklos tikslai. Taip yra dėl to, kad patys šios priemonės tikslai nebuvo aiškiai apibrėžti. REIKĖTŲ ATIDŽIAU ATSIŽVELGTI Į KLAUSIMUS DĖL EKONOMINĖS MIŠKŲ VERTĖS PADIDĖJIMO VERTINIMO 45. BSVS taip pat nustatyta, kad 2010 m. tarpinį vertinimą turi atlikti nepriklausomi vertintojai. 122 priemonėje numatyti klausimai yra susiję su gamybos įvairinimu [48], didesnėmis galimybėmis patekti į rinką ir rinkoje užimama dalimi, tvariu miškų valdymu ir miško valdų konkurencingumu. 46. Audito Rūmai mano, kad nė vienas iš šių klausimų nesuteikia galimybės išsamiai įvertinti, ar priemonė padėjo kaip nors didinti ekonominę miškų vertę. Klausimai apie užimamą rinkos dalį ir miško valdų konkurencingumą nėra svarbūs paramos veiksmingumui paramą gaunančiose valdose, kuriose nevykdoma komercinė veikla, įvertinti. Be to, vertinimo ataskaitose nurodomi paramos gavėjų atsakymai į vertinimo klausimyno klausimus arba pristatomi pasauliniai statistiniai duomenys, susiję su miškininkystės sektoriumi, tačiau nenurodoma konkreti informacija apie 122 priemonės poveikį ekonominei miškų vertei. NENUSTATYTA MIŠKŲ PLOTŲ VERTĖ PRIEŠ INVESTICIJAS IR PO JŲ 47. Atlikus auditą nustatyta, kad nė viena valstybė narė arba regionas, kuriuose apsilankė Audito Rūmų auditoriai, neparengė EŽŪFKP bendrai finansuojamų veiksmų, susijusių su miškų plotais (miško žeme ir medynais), poveikio ekonominei vertei tinkamų nustatymo procedūrų. Iš paramos gavėjų taip pat nebuvo reikalaujama nurodyti tokį poveikį. Miškų plotų vertė nebuvo nustatoma nei prieš investicijas, nei po priemonės lėšomis finansuojamų investicijų atlikimo. Kadangi tokie vertinimai nėra parengti, sunku nustatyti, ar buvo pasiekti priemonės tikslai. DAUGUMOS PROJEKTŲ, KURIŲ AUDITAS ATLIKTAS, VEIKSMINGUMAS NĖRA DIDELIS 48. Audito Rūmai, atlikdami 50 projektų auditą vietoje, vertino, ar juos įgyvendinus buvo pasiekti priemonėje nustatyti tikslai (padidinta ekonominė miškų vertė). 49. Audito Rūmai nustatė, kad tik keliuose įgyvendintuose projektuose, kurių auditas atliktas, ekonominė miškų vertė padidėjo padidinus arba žemės vertę (nutiesti miško takai ir keliai), arba medynų vertę (miškininkystės veikla, pavyzdžiui, genėjimas arba retinimas). Kitų projektų atveju Audito Rūmai nenustatė pakankamų įrodymų apie jų svarbą arba jų reikšmingą naudą didinant miškų vertę, nes juose daugiausia dėmesio buvo skiriama: a) žemės ūkiui (kaštainių vaisiams [49], ganykloms, trumpos rotacijos želdiniams, žemės ūkio technikai, fermų pastatams); b) medienos apdirbimui ir pardavimui (malkinės medienos pjovimo, džiovinimo arba pjaustymo įrangai, sandėliams, vežimo konteineriams); ir c) medienos gamybos sąnaudoms (derliaus nuėmimui, pjovimui ir džiovinimui, trumpalaikio vartojimo prekėms, pavyzdžiui, darbo drabužiams, avalynei ir pirštinėms). 2014–2020 M. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIS 50. 2011 m. spalio mėn. Komisija pateikė Reglamento dėl paramos kaimo plėtrai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pasiūlymą [50]. Reglamento projekte siūloma remti "su ekonominės miškų vertės didinimu susijusias" investicijas, kurios skiriamos "privačių miškų savininkams, savivaldybėms ir jų asociacijoms" [51]. Investicijos skiriamos miško valdos lygmeniu ir joms gali būti priskirtos investicijos į dirvožemiui ir ištekliams nekenkiančią medyno kirtimo įrangą ir praktiką. 51. Pasiūlyme ir vėl neužsimenama apie tai, kodėl nuostatos iš esmės skirtos privačių miškų savininkams, o ne konkrečioms savininkų kategorijoms arba konkrečioje padėtyje esantiems tam tikriems privatiems savininkams. 52. Savo nuomonėje Nr. 1/2012 Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad nors reglamento projekte visų paramos investicijoms į miškininkystę rūšims turėtų būti taikoma viena priemonė ir visos susijusios papildomos priemonės minimos viename straipsnyje [52], kiekvienai iš jų vis tiek taikomi konkretūs reikalavimai ir nuostatos. 53. Audito Rūmai mano, kad jei Komisija priims pasiūlymą jo nepakeitusi, šioje ataskaitoje nurodytos problemos, tikėtina, išliks ir per kitą programavimo laikotarpį. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 54. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo numatyta konkreti 122 priemonė "Ekonominės miškų vertės didinimas". Audito Rūmams atlikus auditą buvo nustatyta priemonės koncepcijos, įgyvendinimo ir stebėjimo trūkumų. Todėl Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija ir valstybės narės nesugebėjo veiksmingai ir efektyviai valdyti audituotų ekonominės miškų vertės didinimo paramos aspektų. Visų pirma atsižvelgdami į tai, kad tokią paramą siūloma teikti ir per kitą, 2014–2020 m., programavimo laikotarpį, Audito Rūmai pateikia toliau išdėstytas rekomendacijas. REIKŠMINGI PRIEMONĖS KONCEPCIJOS TRŪKUMAI 55. Atlikus auditą buvo nustatyta priemonės koncepcijos trūkumų, kurie labai trukdo sėkmingai ją įgyvendinti. Toliau pateikiamas išsamesnis paaiškinimas. 56. Komisija neatliko konkrečios padėties ES miškininkystės sektoriuje analizės, kuria būtų galima pagrįsti pasiūlymą dėl specifinės finansinės paramos ekonominės miškų, kuriuos valdo privatūs savininkai arba savivaldybės, vertės didinimui, arba neapibrėžė viešojo intereso, kuris turėtų būti tenkinamas skiriant tokią paramą (18–22 dalys). 57. Teisinėse nuostatose nebuvo pateiktos pagrindinių priemonės sąvokų apibrėžtys, t. y. "ekonominės miškų vertės didinimo" ir "miško valdos" reikšmė. Be to, siekiant išvengti galimo konkurencijos iškraipymo rizikos, nebuvo nustatytos konkrečios sąlygos, susijusios su galimų paramos gavėjų dydžiu, pagrindine ekonomine veikla arba teisiniu statusu (23–25 dalys). 58. Valstybės narės nustatė labai skirtingus miško valdų dydžius, kuriuos viršijus buvo reikalaujama parengti miško valdymo planą. Tai buvo ir minimalūs dydžiai, kuriais siekiama padidinti miškų plotų, kuriems privaloma rengti valdymo planą, skaičių, ir tokia aukšta riba, kad praktikoje vienoje valstybėje narėje (Austrijoje) 99 % privačių miškų savininkų buvo atleisti nuo šios pareigos (26 dalis). 59. Be to, valstybės narės KPP neišsamiai aprašė poreikius. Atliekant auditą nustatyta keletas atvejų, kai konkretūs su šia priemone susiję poreikiai nebuvo išsamiai išanalizuoti arba priemone nebuvo tenkinami konkretūs ar skubūs valstybių narių poreikiai (28–31 dalys). Kelios valstybės narės nutraukė priemonės įgyvendinimą arba daugumą priemonės lėšų perskirstė kitoms priemonėms (32 dalis). 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų: - apibrėžti ir įvertinti ES poreikius, susijusius su ekonominės miškų vertės didinimu; - aiškiai apibrėžti pagrindinius aspektus, padedančius užtikrinti, kad ES parama būtų skirta tiems poreikiams įgyvendinti, ir taip sukurti ES pridėtinę vertę. 2 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų: - savo KPP tinkamai aprašyti konkrečius ekonominius poreikius ir galimybes, susijusias su skirtingomis miškų plotų ir paramos gavėjų rūšimis; - daugumai miško valdų padėti detalizuoti miškų valdymo planus, skatinti sertifikuoti miškų plotus ir taip gerinti miškų valdymą. REIKŠMINGI ĮGYVENDINIMO TRŪKUMAI ATSIŽVELGIANT Į NUSTATYTUS TIKSLUS 60. Atlikus auditą nustatyta daugybė su priemonės įgyvendinimu susijusių trūkumų (33–41 dalys). Todėl Audito Rūmai daro išvadą, kad tam tikrais atžvilgiais įgyvendinimo procesas nebuvo tinkamas. 61. Visų pirma Audito Rūmai nustatė atvejus, kai viešoji parama buvo neproporcingai didelė, palyginti su realiais poreikiais (33 ir 34 dalys). Atsižvelgiant į tai, kokio požiūrio laikėsi valstybė narė, daugelis vėliau finansuotų projektų neatitiko priemonės nuostatų, pavyzdžiui, nustatyti atvejai, kai parama buvo suteikta trumpalaikio vartojimo prekėms ir veiklos sąnaudoms finansuoti, ir nustatytas faktinės paramos kirtimui atvejis (35 ir 36 dalys). Be to, valstybės narės pagal 122 priemonę paprastai skyrė mažesnę paramą veiksmams, kurie neatitiko priemonės tikslų ir kuriuos labiau tiktų finansuoti kitų priemonių (kuriose nustatyti kitokie tinkamumo reikalavimai ir finansavimo lygiai) lėšomis (37–39 dalys). 62. Ne visos investicijos pačios savaime padeda didinti ekonominę miškų vertę. Tiesioginis ryšys tarp suteikiamos paramos ir tikėtino ekonominės miško vertės padidėjimo priklauso nuo investicijų tipologijos (40 ir 41 dalys). 3 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų: - nustatyti tinkamus reikalavimus, kuriais užtikrintų, kad pagal kaimo plėtros politiką miškininkystei teikiama parama būtų nuosekli, atitiktų valstybės pagalbos nuostatas ir duotų kuo didesnę naudą; - sukurti tinkamas procedūras, kad būtų užtikrintas paramos veiksmingumas ir investicijos į miškų plotus iš tikrųjų padėtų didinti ekonominę miškų vertę. PARAMOS VEIKSMINGUMO VERTINIMAS NEBUVO PATENKINAMAS 63. Atlikę auditą, Audito Rūmai nusprendė, kad rimti trūkumai trukdė įvertinti paramos veiksmingumą. 64. BSVS nėra tinkama finansinės paramos pagal 122 priemonę poveikiui įvertinti, nes BSVS numatyti veiklos rodikliai ir vertinimo klausimai nesudaro sąlygų nustatyti, ar dėl remiamų investicijų padidėjo ekonominė miškų, į kuriuos buvo investuojama, vertė (42–46 dalys). 65. Valstybės narės nenustatė miškų plotų vertės prieš investicijas ir po jų ir nereikalavo, kad šią vertę nustatytų paramos gavėjai. Tai, kad nėra valstybės narės arba regiono lygmens efektyvaus miškų vertės padidėjimo, kai veiksmai buvo remiami, vertinimų, trukdo įvertinti tai, kaip buvo pasiektas pagrindinis priemonės tikslas, ir tai taip pat trukdo įvertinti paramos veiksmingumą (47 dalis). 66. Audito Rūmai nustatė, kad tik keliuose projektuose, kurių auditas atliktas, ekonominė miškų vertė padidėjo. Tai buvo padaryta padidinant žemės vertę (miško kelių ir takų nutiesimas) arba medynų vertę (miškininkystės veikla, pavyzdžiui, genėjimas ir retinimas). 4 REKOMENDACIJA Komisija turėtų atidžiau stebėti priemonę siekdama užtikrinti, kad valstybės narės ją įgyvendintų laikydamosi konkrečių nustatytų tikslų. Tiksliau tariant, valstybės narės turėtų reikalauti iš paramos gavėjų pateikti išsamią informaciją apie jiems priklausančių miškų plotų vertę ir tai daryti turėtų prieš skirdamos remiamas investicijas ir po to. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad valdymo įstaigos patvirtintų šias vertes. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Ioannis SARMAS, 2013 m. birželio 12 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, "Žemės ūkis ES. 2011 m. statistinė ir ekonominė informacija", 2012 m. kovo mėn. [2] Kirtimas yra labiausiai paplitusi priemonė medienai iš miškų išgauti. [3] Pramoninė rąstinė mediena – tai visa miške iškirsta ir kurui nenaudojama mediena. [4] Miškai yra iš jų gaunamų produktų šaltinis, įskaitant dervą, taniną, pašarą, vaistinius augalus, uogas, riešutus, šaknis, grybus, sėklas ir medų. [5] Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD H4 skyriaus parengta "Miškininkystės priemonių įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu pagal Kaimo plėtros reglamentą Nr. 1698/2005 ataskaita", 2009 m. kovo mėn. Kitame šaltinyje nurodyta, kad devyniose apklaustose valstybėse narėse 61 % visų privačių miško valdų priklauso mažiau nei 1 hektaras miško, o 86 % visų miško valdų priklauso ne daugiau 5 hektarus turinčių valdų klasei ("Medienos ir kitų miško produktų tiekimas iš teritorijų, kurioms būdingos suskaidytos miškų nuosavybės struktūros" – galutinė tyrimo ataskaita, BOKU universitetas, Viena, 2010 m.). [6] Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos (angl. MCPFE) Varšuvos ryšių palaikymo skyrius, JT EEK, FAO, "Europos miškų padėtis 2007 m. MCPFE tvaraus miškų valdymo Europoje ataskaita", Varšuva, 2007 m., p. 81. [7] JT EEK, FAO, "Ženevos medienos ir miškų 20-asis tyrimas. Europos miškų sektoriaus perspektyvų tyrimas", Ženeva, 2005 m., p. 115. [8] Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos (angl. MCPFE) Varšuvos ryšių palaikymo skyrius, JT EEK, FAO, "Europos miškų padėtis 2007 m. MCPFE tvaraus miškų valdymo Europoje ataskaita", Varšuva, 2007 m., p. 81: "Didžiausia valstybinių miškų dalis (85 %) priklauso valstybei, likusi dalis – miestams, gyvenvietėms, savivaldybėms ir provincijų vyriausybėms." [9] Maltoje miškingos žemės nėra. [10] 1988 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4256/88, nustatantis nuostatas dėl Reglamento (EEB) Nr. 2052/88 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Orientavimo skyriaus įgyvendinimo nuostatas (OL L 374, 1988 12 31, p. 25), 1989 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1610/89, nustatantis Reglamento (EEB) Nr. 4256/88 dėl miškų kaimo vietovėse optimalaus naudojimo ir plėtros schemos Bendrijoje (OL L 165, 1989 6 15, p. 3), 1991 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2328/91 dėl žemės ūkio struktūrų veiksmingumo didinimo (OL L 218, 1991 8 6, p. 1). [11] 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2080/92, nustatantis Bendrijos pagalbos schemą miškininkystės priemonėms žemės ūkyje (OL L 215, 1992 7 30). [12] 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (OL C 56, 1999 2 26, p. 1). [13] COM(2006) 302 final, 2006 m. birželio 15 d. [14] COM(2006) 302 final, p. 6. [15] Valstybės narės turi pareigą rengti kaimo plėtros programas ir teikti jas Komisijai tvirtinti. Valstybės narės taip pat turi pareigą veiksmingai ir efektyviai valdyti kiekvieną kaimo plėtros programą visų pirma atrinkdamos finansuojamus veiksmus. Komisija turi patvirtinti kaimo plėtros programas ir patikrinti, ar valstybėse narėse yra nustatytos valdymo ir kontrolės sistemos ir ar jos tinkamai veikia ( 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 75 straipsnis (OL L 277, 2005 10 21, p. 1). [16] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 4 straipsnis. [17] 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227 priemonės, kaip nustatyta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1974/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles, II priede (OL L 368, 2006 12 23, p. 15). [18] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 27 straipsnis. [19] BG, CZ, DE(1), EE, ES(7), FR (5), IT(20), LV, LT, LU, HU, AT, PT(3), RO, SI, SK, UK(2). [20] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 27 straipsnis. [21] Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 30 straipsnio 4 dalis. [22] Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD H4 skyriaus parengta "Miškininkystės priemonių įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu pagal Kaimo plėtros reglamentą Nr. 1698/2005 ataskaita", 2009 m. kovo mėn. [23] Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 18 straipsnis. [24] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 I priedas "Paramos sumos ir lygiai". [25] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 22 konstatuojamoji dalis. [26] SWOT analizė – privalumų, trūkumų, galimybių ir grėsmių analizė. Ja siekiama, atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų poreikius ir turimus išteklius, patobulinti, peržiūrėti ir atnaujinti strategiją ir planavimo dokumentus. [27] MNK nuomonės, kuriomis pagrindžiami konkretūs investicinės paramos pagal 122 priemonę poreikiai:a)MNK nuomonė dėl klimato kaitos ir miškininkystės;b)MNK nuomonė dėl medienos mobilizavimo;c)MNK nuomonė dėl su mediena nesusijusių miško gėrybių ir paslaugų vertinimo ir kompensavimo metodų; ir d) MNK nuomonė dėl miškininkystės priemonių kaimo plėtros srityje. [28] 2004 m. liepos 14 d. COM(2004) 490 final. [29] Be to, dauguma investicijų į miškus yra sudėtingos, todėl konkrečius jų rezultatus galima įvertinti tik ilgalaikiu laikotarpiu. Tokiu atveju miškų vertei didesnę įtaką gali daryti kitos aplinkybės arba rinkos veiksniai, o ne kokios nors investicijos. [30] Eurostatas, "Integruota miškininkystės aplinkos ir ekonominių sąskaitų Europos sistema", Europos Bendrijų Oficialiųjų leidinių biuras, Liuksemburgas, 2002 m. [31] Šaltinis: JT EEK/FAO Šiaurės ir vidutinių platumų miško išteklių vertinimas (2000), (TBFRA-2000) duomenų bazė. [32] Įvairių atskirų plotų valdymas pagal vieną bendrą strategiją pagal JT EEK apibrėžtį galėtų reikšti miškininkystės valdą. Todėl jai iš esmės gali būti skiriama valstybės parama, tačiau atliekant auditą Vengrijoje ir Slovėnijoje toks atvejis nebuvo nustatytas. [33] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 preambulėje (32 konstatuojamojoje dalyje) nustatyta: "Teikiant šią paramą turėtų būti vengiama konkurencijos iškraipymo ir ji turėtų būti nešališka rinkos atžvilgiu." [34] Priemonė "Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas" (123 priemonė), Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 28 straipsnio 3 dalis: "Miškininkystės sektoriuje parama skiriama tik mikroįmonėms." [35] T. y. įmonės, kuriose dirba mažiau nei dešimt darbuotojų ir kurių metinė bendra apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 2 milijonų eurų. [36] Švedijos valdžios institucijos, atsakydamos į Audito Rūmų klausimą, kodėl jos nepradėjo įgyvendinti priemonės, paaiškino, kad parama siekiant padidinti gamybą arba padidinti nekilnojamojo turto vertę neturėtų būti teikiama, nes ji galėtų iškraipyti konkurenciją tarp miškų savininkų. Priešingai, parama teikiama tik aplinkosaugos tikslais. [37] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 27 straipsnio 2 dalis. Miško valdymo planai, parengti atsižvelgiant į miško ploto dydį ir naudojimą, turėtų būti grindžiami atitinkamais nacionalinės teisės aktais ir galiojančiais žemės panaudojimo planais, be to, miško valdymo planuose turėtų būti tinkamai aptariami miško ištekliai (Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 18 straipsnis). [38] Vienoje valstybėje narėje (Ispanijoje) siekiant padidinti miškų plotų, kuriems rengiamas valdymo planas, skaičių nustatytas minimalus 15 hektarų plotas. Tuo tarpu kitos valstybės narės (Austrijos) kaimo plėtros programoje nustatyta tokia didelė miško ploto riba, kurią viršijus privaloma rengti miško valdymo planą (t. y. 1000 hektarų), kad praktikoje 99 % privačių miškų savininkų, besikreipiančių dėl paramos pagal 122 priemonę, buvo atleisti nuo pareigos parengti miško valdymo planą. [39] Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 18 straipsnis. [40] Galisija (Ispanija), Toskana (Italija), Vengrija, Austrija ir Slovėnija. [41] 500000 eurų (SI); 735000 eurų (HU – 2008 m.). [42] Asmens apsaugos įranga, pavyzdžiui, darbo drabužiai, šalmai, avalynė, pirštinės, pirmosios pagalbos rinkiniai ir pan. [43] Parama buvo teikiama iš dalies kompensuojant veiklos, susijusios su biomasės parengimu, pavyzdžiui, vežimu, džiovinimu ir saugojimu, sąnaudas. [44] Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 2 straipsnio 1 dalies b punktas. [45] Pavyzdžiui, maksimalus 122 priemonės paramos dydis yra 10 % didesnis už maksimalų 121 priemonės (Žemės ūkio valdų modernizavimas) arba 123 priemonės (Pridėtinė miško produktų vertė) paramos dydį, žr. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 priedą. Bendras investicijų dydis pagal 122 priemonę yra 50 %, o pagal 121 ir 123 priemones – tik 40 %. [46] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 80 straipsnis. [47] Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 81 straipsnis. [48] Vienas iš 122 priemonės tikslų – prisidėti prie įvairinimo (žr. Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 22 konstatuojamąją dalį). Įvairinimas miškininkystės sektoriuje – tai naujų pajamų šaltinių, susijusių su miškininkystės veikla, sukūrimas, įskaitant visų pirma su mediena nesusijusių produktų, pavyzdžiui, vaisių, grybų, sėklų, medaus ir t. t., gamybą ir mokamų paslaugų teikimą, pavyzdžiui, leidimų medžioti išdavimą. Kurui skirtos medienos gamyba taip pat gali būti laikoma miškų, kurie paprastai auginami pramoninės rąstinės medienos gamybai, įvairinimu ir atvirkščiai. [49] Žr. 38 dalį. [50] 2011 m. spalio 19 d. COM(2011) 627 final/2. [51] 2011 m. spalio 12 d. COM(2011) 627 final 27 straipsnis, p. 50. [52] 22 straipsnis. -------------------------------------------------- I PRIEDAS 122 PRIEMONĖS FINANSINIŲ IŠTEKLIŲ PASKIRSTYMAS IR PRIVATIEMS SAVININKAMS PRIKLAUSANČIŲ MIŠKŲ PLOTŲ DYDIS KIEKVIENOJE VALSTYBĖJE NARĖJE +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų duomenys, parengti remiantis Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD apskaičiavimais ir Eurostato pateiktais 2011 m. miškininkystės statistiniais duomenimis. Valstybė narė | Pirmojoje 2007–2013 m. KPP versijoje 122 priemonei numatytas skirti EŽŪFKP finansavimas | 2011 m. gruodžio 31 d. KPP 122 priemonei numatytas skirti EŽŪFKP finansavimas | 2011 m. gruodžio 31 d. bendros numatytos 122 priemonės viešosios išlaidos | 2011 m. gruodžio 31 d. EŽŪFKP finansavimas, skirtas naujoms 2007–2013 m. programavimo laikotarpio paraiškoms | 2011 m. gruodžio 31 d. bendros numatytos išlaidos, skirtos naujoms 2007–2013 m. programavimo laikotarpio paraiškoms | Miško ir kitos miškingos žemės plotas | Privačių miškų plotas | (tūkst. eurų) | (tūkst. ha) | Bulgarija | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 | Čekija | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 | Vokietija | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 | Estija | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 | Graikija | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 | Ispanija | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 | Prancūzija | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 | Italija | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 | Latvija | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 | Lietuva | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 | Liuksemburgas | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 | Vengrija | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 | Austrija | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 | Portugalija | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 | Rumunija | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 | Slovėnija | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 | Slovakija | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 | Jungtinė Karalystė | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 | IŠ VISO | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS PERŽIŪRĖTŲ INVESTICINIŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS Šalies kodas | Projekto numeris | Projekto pobūdis | Deklaruotas ir (arba) valdomas miškų plotas (ha) | Iš viso investicijų (eurais) | Iš viso viešųjų išlaidų (eurais) | Iš viso BŽŪFKP finansavimas (eurais) | Patikra vietoje | ES | 1 | Su lapuočiais ir kitais medžiais susijusi miškininkystės veikla | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Taip | 2 | Miškininkystės veikla eukaliptų medynuose | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Taip | 3 | Spygliuočių medynų retinimas ir genėjimas | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Taip | 4 | Spygliuočių medynų retinimas ir genėjimas | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Taip | 5 | Spygliuočių medynų retinimas | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Taip | 6 | Visapusiško miškų vertės ir daugiafunkciškumo didinimo programa | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Ne | 7 | Miškų vertės ir daugiafunciškumo didinimo veiksmai | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Ne | 8 | Miškingos žemės valdymo techninių planų rengimas | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Ne | 9 | Miškingos žemės valdymo techninių planų rengimas | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Ne | 10 | Visapusiško miškų vertės ir daugiafunkciškumo didinimo programa | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Ne | IT | 1 | Kaštonų medžių genėjimas ir skiepijimas siekiant didinti kaštainių derlių | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Taip | 2 | Krūmų kirtimas, kaštainių genėjimas ir skiepijimas vaisiams auginti | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Taip | 3 | Krūmų kirtimas, kaštainių genėjimas ir skiepijimas vaisiams auginti, krūmapjovių ir grandininių pjūklų įsigijimas | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Taip | 4 | Kaštainių genėjimas ir skiepijimas vaisiams auginti, miškininkystės darbams skirtos technikos įsigijimas ir pirminis trinkų perdirbimas | 5,81 vaisiniai kaštainiai, 59,63 kiti medžiai | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Taip | 5 | Kaštainių genėjimas ir skiepijimas vaisiams auginti, miškininkystės darbams skirtos technikos įsigijimas | 7,05 vaisiniai kaštainiai, 59,63 kiti medžiai | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Taip | 6 | Fermos pastato patalpos, skirtos kaštainiams rūšiuoti ir laikinai sandėliuoti, atnaujinimas; kaštainių vaisių priežiūrai skirtų įrankių ir technikos įsigijimas | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Taip | 7 | Miškininkystės darbams ir pirminiam medžio apdorojimui skirtos technikos (priekabos, krano, traktoriaus, ekskavatoriaus, trupintuvo), taip pat asmens apsaugos priemonių (darbo drabužių, šalmų, avalynės, pirštinių, pirmosios pagalbos rinkinių) įsigijimas | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Taip | 8 | Miško ūkio traktorių įsigijimas, pušų (pinus pinea) genėjimas | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Taip | 9 | Kamštinių ąžuolų miškelių atkūrimas (krūmų ir medžių kirtimas, genėjimas) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Taip | 10 | Kamštinių ąžuolų miškelių atkūrimas (krūmų ir medžių kirtimas, genėjimas), miškininkystės darbams skirtos technikos (ekskavatoriaus, traktoriaus, krūmapjovės, krano, grandininių pjūklų) įsigijimas | 5,00 atsodinti kamštiniai ąžuolai, 931,00 kita miškinga žemė | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Taip | IT | 11 | Vyresnio amžiaus sodinių juodųjų pušų miškelių retinimas siekiant sudaryti palankias sąlygas vietiniams europiniams kėniams augti ir skatinti atkurti natūralią mišraus spygliuočių ir kietmedžių miško sudėtį | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Taip | 12 | Vaisinių kaštainių plantacijos atkūrimas (kirtimas, genėjimas, skiepijimas), dalinis fermos pastato atnaujinimas, kaštainių džiovintuvo įsigijimas ir įrengimas, miško valdymo plano parengimas | 5,00 vaisiniai kaštainiai, 64,00 kiti medžiai | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Taip | 13 | 50 metų amžiaus juodųjų pušų plantacijų retinimas siekiant sudaryti palankias sąlygas natūraliai atkurti lapuočių medžių rūšis; technikos (ekskavatoriaus, trupintuvo, medienos skaldymo staklių) įsigijimas | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Taip | 14 | 50 metų amžiaus juodųjų pušų plantacijų retinimas siekiant sudaryti palankias sąlygas natūraliai atkurti lapuočių medžių rūšis; priekabos ir gervės įsigijimas | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Taip | 15 | Lentjuosčių ir padėklų gamybai skirtos lentpjūvės statyba ir įrengimas | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Taip | 16 | Ekskavatoriaus įsigijimas | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Taip | 17 | Miškininkystės krano ir priekabos įsigijimas | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Taip | 18 | Miškininkystės traktoriaus įsigijimas | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Taip | 19 | Technikos (medienos skaldymo staklių, krūmapjovės, grandininių pjūklų) ir asmens apsaugos priemonių (darbo drabužių, šalmų, avalynės, pirštinių) įsigijimas | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Taip | HU | 1 | Technika – traktorius, sunkvežimis, priekaba, plūgas, trąšų barstytuvas | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Taip | 2 | Technika – traktorius, kranas, miškovežis, priekaba | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Taip | 3 | Technika – medienos skaldymo staklės, traktorius, kranas, miškovežis, priekaba | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Taip | 4 | Technika – traktorius, priekaba, plūgas, gervė | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Taip | 5 | Technika – traktorius, plūgas | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Taip | 6 | Technika – traktorius, priekaba, gervė | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Taip | 7 | Technika – traktorius, plūgas, gervė | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Ne | 8 | Technika – traktorius, gervė, plūgas, priekaba | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Ne | 9 | Technika – traktorius, kranas, miškovežis | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Ne | 10 | Technika – traktorius, plūgas, gervė | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Ne | 11 | Technika – traktorius, plūgas, gervė, priekaba | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Ne | 12 | Technika – traktorius, gervė, trąšų barstytuvas | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Ne | 13 | Technika – traktorius, medienos skaldymo staklės | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Ne | 14 | Technika – traktorius, plūgas, gervė, priekaba | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Ne | AT | 1 | Gluosnių ir tuopų sodinimas trumpos rotacijos (3–4 metų rotacijos laikotarpio) želdiniams skirtoje žemės ūkio paskirties žemėje | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Taip | 2 | Plačialapių medžių rūšių sodinimas nuo audros nukentėjusiuose spygliuočių miškuose | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Taip | 3 | Spygliuočių medynų (kurių aukštis neviršija 15 metrų) retinimas | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Taip | 4 | Plačialapių medžių rūšių sodinimas nuo audros nukentėjusiuose spygliuočių miškuose | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Taip | 5 | Bokštinio krano įsigijimas | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Taip | 6 | Miško valdymo plano parengimas | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Taip | 7 | Spygliuočių medynų, kurių aukštis neviršija 15 metrų, retinimas | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Taip | 8 | Medžio drožlių džiovinimo įranga | Nėra duomenų [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Taip | 9 | Tuopų iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų trumpos rotacijos (3–4 metų rotacijos laikotarpio) želdinių pjaustymas ir džiovinimas | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Taip | AT | 10 | Tuopų sodinimas trumpos rotacijos (3–4 metų rotacijos laikotarpio) želdiniams skirtoje žemės ūkio paskirties žemėje | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Taip | 11 | Medžio drožlių vežimo talpyklos įsigijimas | Nėra duomenų [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Taip | 12 | Plačialapių medynų, kurių aukštis neviršija 18 metrų, retinimas | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Taip | 13 | Medžio drožlių sandėliavimo patalpų statymas | Nėra duomenų [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Taip | 14 | Natūralų atsikūrimą skatinančių medžių sodinimas, plačialapių medynų, kurių aukštis neviršija 18 metrų, retinimas, taip pat spygliuočių medynų, kurių aukštis neviršija 15 metrų, retinimas | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Taip | 15 | Tuopų ir gluosnių iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų trumpos rotacijos (3 ar 4 metų rotacijos laikotarpio) želdinių pjovimas ir pjaustymas | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Taip | SI | 1 | Miško takas | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Taip | 2 | Technika – traktorius | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Taip | 3 | Miško kelias | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Taip | 4 | Miško kelias | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Ne | 5 | Technika – traktorius, derliaus nuėmimo mašina | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Taip | 6 | Technika – priekaba | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Ne | 7 | Miško kelias | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Ne | 8 | Technika – derliaus nuėmimo mašina, traktorius, miškovežis, sunkvežimis su kranu ir (arba) trosine strėle | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Taip | 9 | Miško takas | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Ne | 10 | Technika – traktorius | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Ne | [1] Austrijoje buvo finansuojamos investicijos į biomasės gamybą, ir iš paramos gavėjų nereikalauta deklaruoti konkrečių miškų plotų. --------------------------------------------------