[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 09.09.2005

KOM(2005) 418 galutinis

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2604/2000, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikro polietileno tereftalato (PET), kurio kilmės šalis, inter alia, yra Indija, importui

(pateikta Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

PASIūLYMO APLINKYBėS |

Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau - pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl galutinio antidempingo muito, įvesto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2604/2000, nustatančiu galutinį antidempingo muitą tam tikro polietileno tereftalato (PET), kurio kilmės šalis, inter alia, yra Indija, importui. |

Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |

Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |

Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikytina. |

KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |

Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |

Atliekant tyrimą, atitinkamos suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. |

Ekspertų žinių kaupimas ir pritaikymas |

Išorės ekspertų pagalba nebuvo reikalinga. |

Poveikio įvertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio įvertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |

TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |

Siūlomų veiksmų santrauka 2000 m. lapkričio mėn. Taryba reglamentu įvedė galutinį 181,7 EUR už toną antidempingo muitą PET, kurio kilmės šalis, inter alia, yra Indija, importui į Bendriją. Komisija gavo naujo Indijos eksportuojančio gamintojo South Asian Petrochem Limited paraišką atlikti peržiūrą dėl „naujo eksportuotojo“. 2005 m. sausio 12 d. Komisija pradėjo peržiūrą dėl „naujo eksportuotojo“, siekdama nustatyti, ar South Asian Petrochem Limited pagamintiems ir į Bendriją eksportuojamiems PET turėtų būti taikomas galiojantis antidempingo muitas, ir kokio dydžio jis turėtų būti. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad egzistuoja dempingas. Atsižvelgiant į tuo pačiu metu atlikto tyrimo dėl antisubsidijų peržiūros rezultatus, South Asian Petrochem Limited buvo nustatyta 88,9 EUR už toną antidempingo muito norma. Po to buvo pasiūlyta iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą, nustatantį antidempingo priemones PET, kurio kilmės šalis, inter alia, yra Indija, importui, įtraukiant konkrečią South Asian Petrochem Limited nustatytą muito normą ir pritariant pasiūlytam įsipareigojimui dėl kainos. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą Reglamento, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2005 m. spalio 11 d., pasiūlymą. |

, | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |

Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |

Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |

Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |

Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. |

Priemonių pasirinkimas |

Siūlomos priemonės: reglamentas. |

Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios(-ių) priežasties(-čių): Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvi galimybė rinktis. |

POVEIKIS BIUDžETUI |

Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |

1. Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2604/2000, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikro polietileno tereftalato (PET), kurio kilmės šalis, inter alia , yra Indija, importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos[2] pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

(1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000[3] nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikro polietileno tereftalato (PET), kurio klampumo koeficientas pagal DIN ( Deutsche Industrienorm ) 53728 (toliau – svarstoma prekė) yra 78 ml/g ar didesnis, kuris paprastai klasifikuojamas KN kodu 3907 60 20 ir kurio kilmės šalis, inter alia , yra Indija, importui. Taikomos priemonės – tai konkreti 181,7 EUR už toną muito norma, išskyrus kelias specialiai paminėtas bendroves, kurioms taikytinos individualios muito normos.

(2) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000[4] tuo pačiu metu įvedė tos pačios prekės, kurios kilmės šalis, inter alia , yra Indija, importui į Bendriją taikomą galutinį 41,3 EUR už toną kompensacinį muitą, išskyrus kelias specialiai paminėtas bendroves, kurioms taikytinos atskiros muito normos.

B. DABARTINĖ PROCEDŪRA

1. Prašymas atlikti peržiūrą

(3) Nustačius galutines priemones, Komisija gavo vieno Indijos eksportuojančio gamintojo, South Asian Petrochem Limited (toliau – bendrovė), prašymą inicijuoti Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 peržiūrą dėl „naujo eksportuotojo“, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi. Ši įmonė teigė, kad ji nesusijusi su jokiais eksportuojančiais Indijos gamintojais, kuriems taikomos galiojančios svarstomai prekei taikomos antidempingo priemonės. Be to, ji teigė, kad ji pirmuoju tyrimo laikotarpiu svarstomos prekės neeksportavo (1998 m. spalio 1 d. – 1999 m. rugsėjo 30 d.), bet po šio laikotarpio svarstomą prekę į Bendriją eksportavo.

2. Peržiūros dėl „naujo eksportuotojo“ inicijavimas

(4) Komisija išnagrinėjo bendrovės pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir susijusiai Bendrijos pramonei suteikusi galimybę pateikti pastabas, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 33/2005[5] inicijavo Reglamento (EB) Nr. 2604/2000 peržiūrą dėl šios bendrovės, ir pradėjo tyrimą.

(5) Vadovaujantis Komisijos reglamentu, kuriuo inicijuotas tyrimas, buvo panaikintas šios įmonės pagamintos ir į Bendriją eksportuojamos svarstomos prekės importui taikomas Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 įvestas antidempingo muitas. Tuo pačiu muitinėms buvo nurodyta imtis reikiamų priemonių tokiam importui registruoti vadovaujantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalimi.

(6) Tuo pačiu metu ir dėl tų pačių priežasčių, išnagrinėjusi bendrovės prašymą, Komisija inicijavo greitesnę Tarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000[6] peržiūrą, vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97[7] 20 straipsniu.

3. Susijusios šalys

(7) Komisija bendrovei ir Indijos (toliau – eksportuojanti šalis) atstovams oficialiai pranešė apie peržiūros dėl „naujo eksportuotojo“ inicijavimą. Be to, kitoms tiesiogiai susijusioms šalims ji suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti būti išklausytoms. Tačiau Komisija tokių prašymų negavo.

(8) Komisija bendrovei nusiuntė klausimyną ir laiku gavo iš jos atsakymą. Komisija taip pat surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Buvo atliktas patikrinimas bendrovės patalpose.

4. Tiriamasis laikotarpis

(9) Tyrimas dėl dempingo truko nuo 2003 m. spalio 1d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis, arba TL).

C. TYRIMO REZULTATAI

1. Pripažinimas nauju eksportuotoju

(10) Tyrimo metu buvo patvirtinta, kad bendrovė pirmojo tyrimo laikotarpiu svarstomos prekės neeksportavo ir kad pradėjo ją eksportuoti į Bendriją šiam laikotarpiui pasibaigus.

(11) Be to, bendrovė sugebėjo pakankamai įrodyti, kad neturėjo nei tiesioginių, nei netiesioginių ryšių su jokiais Indijos eksportuojančiais gamintojais, kuriems dėl svarstomos prekės taikomos galiojančios antidempingo priemonės.

(12) Atitinkamai buvo patvirtinta, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, bendrovė turėtų būti laikoma „nauju eksportuotoju“ ir todėl jai turėtų būti nustatytas atskiras dempingo skirtumas.

2. Dempingas

Normalioji vertė

(13) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nustatė, ar visi bendrovės PET vidaus pardavimai buvo tipiški, palyginus su visu jos eksportu į Bendriją. Kadangi šie pardavimai sudarė daugiau kaip 5 % viso jos eksporto į Bendriją, jie buvo laikomi tipiškais.

(14) Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo PET rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai ar netiesiogiai palyginti su parduodamomis eksportui į Bendriją rūšimis.

(15) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad tik dvi į bendriją eksportuotos prekių rūšys yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai ar netiesiogiai palyginti su vidaus rinkoje parduodamomis prekėmis. Tada, atsižvelgiant į atitinkamą eksportą, buvo išnagrinėta, ar kiekvienos šių prekių rūšies vidaus pardavimai rinkoje buvo pakankamai tipiški. Kadangi kiekvienos rūšies vidaus pardavimai žymiai viršijo 5 % ribas, šios abi rūšys buvo laikomos tipiškomis.

(16) Taip pat buvo išnagrinėta, ar galima buvo manyti, kad kiekviena prekių rūšis vidaus rinkoje buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis, grynąja pardavimo kaina nustatant aptariamos rūšies nepriklausomiems klientams parduodamos svarstomos prekės kiekio, lygaus ar didesnio už apskaičiuotas gamybos sąnaudas (pelningi pardavimai) dalį. Kadangi svarstomos prekės pelningų pardavimų dalis sudarė mažiau nei 80 %, bet daugiau nei 10 % visos pardavimų apmties, normalioji vertė buvo skaičiuojama pagal faktinę vidaus kainą, apskaičiuotą kaip svertinis tik vienos rūšies pelningų pardavimų vidurkis.

Eksporto kaina

(17) Kadangi visos į Bendriją eksportuojamos prekės buvo parduodamos tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, būtent, remiantis iš tiesų sumokėta ar mokėtina eksporto kaina.

Palyginimas

(18) Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atlikus patikslinimą, buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui.

(19) Buvo pripažintos visos bendrovės reikalaujamos išmokos už eksportą. Šios išmokos yra susijusios su komisiniais, krovinių gabenimu eksportuojančioje šalyje, krovinių gabenimu jūra, draudimu, tvarkymo kaštais, pakavimo išlaidomis ir banko mokesčiais.

(20) Buvo pripažintos visos bendrovės reikalaujamos su vidaus pardavimais susijusios išmokos už komisinius, krovinių gabenimą eksportuojančioje šalyje, draudimą, pakavimo išlaidas ir banko mokesčius. Tačiau bendrovės išmokų už netiesioginius mokesčius ir importo mokesčius pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą bei vietos padalinių išlaidas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikalavimas buvo atmestas dėl toliau išdėstytų priežasčių.

(21) Išmokos už netiesioginius mokesčius reikalavimas grindžiamas tuo, kad bendrovės šalies vidaus klientai parduodami svarstomą prekę vidaus rinkoje mokėjo negrąžinamą akcizo mokestį, nors bendrovės eksportuojančiam gamintojui toks mokestis nebuvo taikomas. Šio negrąžinamo akcizo mokesčio buvo reikalaujama kaip normaliosios vertės koregavimo. Tačiau normalioji vertė, kuri buvo palyginta su eksporto kaina, buvo nustatyta remiantis vidaus pardavimų kaina be mokesčių. Todėl į normaliąją vertę neįeina akcizo mokestis, turintis įtakos kainai ir kainos palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Be to, buvo laikoma, kad eksportuojančio gamintojo šalies vidaus klientų mokestiniams įsipareigojimams netaikomas koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, kadangi toks mokestis „nėra mokamas už panašią prekę arba jos gamybai panaudotas medžiagas“ . Bendrovės šalies vidaus klientų mokamas akcizo mokestis yra renkamas pagal grynąją pardavimo kainą ir neturi jokios įtakos bendrovės gamybos sąnaudoms bei kainų nustatymui. Kadangi lyginant bendrovės grynąsias vidaus pardavimo kainas su grynosiomis eksporto kainomis jau buvo atsižvelgta į bet kokius netiesioginius muito mokesčius vidaus ir eksporto rinkoje, bendrovės išmokų reikalavimas buvo atmestas.

(22) Susipažinusi su informacija, bendrovė teigė esą reikšmės neturi tai, kad normalioji vertė lyginta su eksporto kaina remiantis grynąja kaina, t. y. neįskaičiuojant visų netiesioginių mokesčių. Be to, ji teigė, kad akcizo mokestis būtų mokamas už panašią prekę, ir tai turėtų poveikio kainų palyginamumui, kadangi šalies vidaus klientams išlaidos nebus visiškai padengtos ir galiausiai jie turės mokėti dalį akcizo mokesčio. Be to, vidaus rinkoje jos klientai mokėtų daugiau nei eksporto rinkoje. Vis dėlto, kaip minėta pirmiau, taikant vidaus kainą kaip normaliąją vertę, nebuvo įskaičiuotas akcizo mokestis, ir dėl to tai negalėjo turėti įtakos kainų palyginamumui. Galiausiai bendrovė nepateikė jokios informacijos arba įrodymų, pagrindžiančių, kad normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginamumas buvo kitaip paveiktas. Todėl šiuos argumentus reikėjo atmesti.

(23) Pateiktas prašymas atleisti nuo importo muito buvo pagrįstas argumentu, kad visada bendrovei parduodant svarstomą prekę vidaus rinkoje, žaliavų importo muitai būtų sumokėti mokant „padidintą“ akcizo mokestį. Sąvoka „padidintas“ akcizo mokestis reiškia bendrovės taikomą skirtingą mokesčių sistemą, kadangi bendrovė yra į eksportą orientuotas ūkio subjektas (angl. EOU), palyginus su kitomis Indijos (į eksportą neorientuotais ūkio subjektais) bendrovėmis. Pagal šią sistemą į eksportą orientuotos bendrovės buvo atleistos nuo visų žaliavų importo muitų, bet buvo taikomas didesnis akcizo mokestis, kai šių bendrovių pagamintos prekės parduodamos vidaus rinkoje. Kadangi toks akcizo mokestis nėra mokamas už eksporto pardavimą, bendrovė paprašė atitinkamai pakoreguoti normaliąją vertę. Prašymas buvo atmestas, kadangi bendrovė pirko žaliavas be muito, nepriklausomai nuo to, ar galutinis produktas parduodamas vidaus rinkoje ar eksportuojamas. Dėl to importo muitai nebuvo mokami už panašią prekę arba jos gamybai panaudotas medžiagas, kai prekė buvo skirta vartoti vidaus rinkoje, be to, šie muitai nebuvo renkami ar grąžinami, jeigu prekė eksportuota į Bendriją laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkto. Dėl to vidaus ir eksporto rinkos kainų palyginamumui poveikio nebuvo. Taip pat reikia pažymėti, kad bendrovė nesugebėjo įrodyti mokėjusi kitus, nei pirmiau 20 konstatuojamoje dalyje aprašytasis akcizo mokestis už baigtą produktą, papildomus muitus arba netiesioginius mokesčius. Galiausiai buvo neįmanoma aiškiai nustatyti, ar galutinio produkto gamybai buvo naudotos importuotos ar vietoje įgytos žaliavos ir kiek jų sunaudota.

(24) Bendrovė taip pat pareikalavo atlyginti jos vietos filialų, atsakingų už pardavimą vidaus rinkoje, išlaidas. Prašymas buvo atmestas, kadangi į filialų išlaidas buvo įtrauktos kitų, nei svarstoma prekė, prekių pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos, ir jų nebuvo galima tiesiogiai susieti su svarstomos prekės pardavimu vidaus rinkoje. Dėl to bendrovė nenurodė, ar filialų išlaidos turėjo poveikio kainai ar kainų palyginamumui. Susipažinusi su informacija, bendrovė teigė gaminanti tiktai vieną produktą, t. y. svarstomą produktą. Vis dėlto tai prieštaravo išvadoms. Be to, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, nustatant normaliąją vertę, yra svarbu atsižvelgti į pardavimo kainą filiale pirmajam nepriklausomam klientui. Kadangi filialai yra to paties juridinio subjekto ir bendrovės struktūros dalis, bendrovės argumentai buvo atmesti ir išmokos prašymas nepagrįstas.

Dempingo skirtumas

(25) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, į Bendriją eksportuotų svarstomų prekių visų rūšių normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su susijusių prekių visų atitinkančių rūšių svertine vidutine eksporto kaina.

(26) Šis palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Nustatytas svertinis vidutinis įmonės dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos procentais, sudaro 25,5 %.

E. NAGRINĖJAMŲ PRIEMONIŲ PAKEITIMAS

(27) Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, manoma, kad turėtų būti įvestas galutinis antidempingo muitas, lygus nustatytam dempingo skirtumui, tačiau, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, neturėtų būti didesnis negu po pirmojo antidempingo tyrimo galutiniu reglamentu nustatytas Indijos žalos skirtumas šalies mastu.

(28) Naujo eksportuotojo peržiūroje negalima nustatyti individualaus žalos skirtumo, kadangi, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, tyrimas yra apribotas iki individualaus dempingo skirtumo nagrinėjimo. Dėl to dempingo skirtumas buvo palygintas su žalos skirtumu šalies mastu, kaip nustatyta Indijai galutiniame reglamente. Kadangi pastarasis viršijo dempingo skirtumą, priemonių lygį reikėtų pagrįsti dempingo skirtumu.

(29) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 24 straipsnio 1 dalimi, norint ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį, prekei netaikomi nei antidempingo, nei kompensaciniai muitai.

(30) Atliekant greitesnę Tarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 peržiūrą, bendrovei buvo nustatytas individualus 106,5 EUR už toną dydžio kompensacinis muitas, lygus 13,9 % ad valorem kompensacinio muito.

(31) Kadangi tuo metu atliktoje pagreitintoje peržiūroje nustatyta, kad visos subsidijos yra eksporto subsidijos, siekiant atspindėti faktinį dempingo skirtumą po kompensacinių muitų, išlyginančių šių subsidijų poveikį, įvedimo, antidempingo muitą reikia pakoreguoti.

(32) Atsižvelgiant į tuo pačiu metu atliktos antisubsidijų procedūros rezultatus, atitinkamai antidempingo muitas, taikomas CIF kainai prie Bendrijos sienos, turėtų būti toks:

Bendrovė | Žalos skirtumas | Dempingo skirtumas | Kompensacinio muito dydis | Antidempingo muito dydis | Siūlomas antidempingo muitas (EUR/tona) |

South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

E. ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS ATGALINE DATA

(33) Kadangi, atliekant peržiūrą, nustatyta, kad bendrovė vykdo dempingą, šiai bendrovei taikytinas antidempingo muitas turėtų būti surinktas atgaline data už svarstomų prekių importą, kuris turėjo būti registruojamas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2005 3 straipsnį.

F. ĮSIPAREIGOJIMAS

(34) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalimi, bendrovė pasiūlė įsipareigojimą dėl nagrinėjamos prekės eksporto į Bendriją kainos.

(35) Išnagrinėjusi pasiūlymą, Komisija nusprendė, kad įsipareigojimas yra priimtinas, kadangi taip būtų panaikintas žalingas dempingo poveikis. Be to, reguliariomis ir išsamiomis ataskaitomis, kurias įmonė įsipareigojo teikti Komisijai, sudaromos sąlygos vykdyti veiksmingą stebėseną. Be to, prekės pobūdis ir bendrovės taikomas pardavimo modelis yra toks, kad, Komisijos nuomone, galimybė nesilaikyti įsipareigojimo mažai tikėtina.

(36) Siekiant užtikrinti veiksmingą įsipareigojimo laikymąsi ir kontrolę, pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą prekes pagal įsipareigojimą, atleidimas nuo muito priklausys nuo to, ar valstybės narės muitinei buvo pateikta bendrovės išduota galiojanti „komercinė sąskaita faktūra“ su informacija, nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2604/2000 priede. Jei tokia sąskaita nepateikiama ar jei ji neatitinka muitinei pateiktos prekės, siekiant užtikrinti veiksmingą įsipareigojimo taikymą, mokėtinas atitinkamo dydžio antidempingo muitas.

(37) Pažeidus ar atšaukus įsipareigojimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 ir 10 dalimis, gali būti nustatytas antidempingo muitas.

G. INFORMAVIMAS IR PRIEMONIŲ TAIKYMO TRUKMĖ

(38) Bendrovė buvo informuota apie faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama įvesti jos importui į Bendriją galutinį antidempingo muitą, be to, jai buvo suteikta galimybė teikti pastabas.

(39) Ši peržiūra neturi įtakos datai, nuo kurios pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį baigia galioti Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2604/2000.

G. SIŪLOMA REZOLIUCINĖ DALIS

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2604/2000 1 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama, į skirsnį antrašte „Indija“ įterpiant šią informaciją:

Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (EUR/tona) | TARIC papildomas kodas |

Indija | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585 |

2. Šiuo reglamentu įvestu muitu atgaline data taip pat renkamas muitas už importuotas nagrinėjamas prekes, užregistruotas vadovaujantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 33/2005 3 straipsniu.

3. Neatsižvelgiant į 1 dalį, galutinis antidempingo muitas netaikomas importo prekėms, išleistoms į laisvą rinką pagal 2 straipsnį.

4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 2604/2000 2 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama, įterpiant į lentelę šią informaciją:

Bendrovė | Šalis | TARIC papildomas kodas |

South Asian Petrochem Limited | Indija | A585 |

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

[1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

[2] OL C […] […], p. […]

[3] OL L 301, 2000 11 30, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 823/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 7).

[4] OL L 301, 2000 11 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 822/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 3).

[5] OL L 8, 2005 1 12, p. 9.

[6] OL C 8, 2005 1 12, p. 2.

[7] OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).