Nuo 2008 m. bendras užimtumo lygis etato ekvivalentais ES laivyne mažėjo vidutiniškai 1,3 proc. per metus – iš dalies dėl laivyno pajėgumo mažėjimo. Tačiau vidutinis darbo užmokestis už etato ekvivalentą didėjo vidutiniškai 2,7 proc. per metus. Vidutinis metinis darbo užmokestis už etato ekvivalentą yra 24 800 EUR. Atrodo, kad kai kuriuose Šiaurės jūros ir Atlanto vandenyno laivynuose, skirtingai nuo kitų regionų laivynų, nusistovėjo užimtumo augimo tendencija.

2018 m. visos regioninės grupės ieškojo būdų, kaip išvengti galimų priverstinio žvejybos stabdymo atvejų. Valstybės narės, Komisija ir kiti suinteresuotieji subjektai drauge ieškojo galimų sprendimų – rasti sprendimai bus išbandyti 2019 m. Tai bus, pavyzdžiui, kai kurių valstybių narių įsipareigojimai keistis tam tikromis kvotomis arba susitarimai dėl tik priegaudos BLSK ir kartu taikomos priegaudos mažinimo priemonės. Komisija prašys ŽMTEK įvertinti valstybių narių siūlomas priemones, kuriomis siekiama dar labiau sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, ir vykdys tokių priemonių kontrolę.

Apskritai kalbant, padidėjo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) finansuojamų projektų skaičius. Įpareigojimui iškrauti laimikį įgyvendinti valstybės narės skyrė 40 mln. EUR EJRŽF paramos lėšų (iš visos įsipareigotos skirti 89 mln. EUR sumos, kuri yra didesnė už planuotą galimą 49 mln. EUR sumą). Tačiau bendra paramos suma išlieka nedidelė – įsipareigota skirti 89 mln. EUR, palyginti su 1,5 mlrd. EUR, kuriuos galima panaudoti pagal 1-ą Sąjungos prioritetą.

Kalbant apie kontrolę ir vykdymo užtikrinimą, įpareigojimo iškrauti laimikį ir toliau laikomasi prastai. Valstybių narių pareiga – užtikrinti visos pagal BŽP vykdomos veiklos, įskaitant įpareigojimą iškrauti laimikį, kontrolę, reikalavimų vykdymo užtikrinimą ir inspektavimą. Komisijos atliktų auditų ir kitų EŽKA iniciatyvų rezultatai rodo, kad atitiktis reikalavimams iš esmės yra nepakankama, be to, įprastinėmis priemonėmis sudėtinga veiksmingai kontroliuoti, kaip tų reikalavimų laikomasi. Šią problemą išspręsti padėtų Komisijos pasiūlyme dėl naujos žuvininkystės kontrolės sistemos nustatytos novatoriškos kontrolės priemonės, grindžiamos nuotolinio elektroninio stebėjimo sistemomis. Be to, 2019 m. sausio mėn. įsigaliojo naujos specialiosios kontrolės ir inspektavimo programos, apimančios visą žvejybą, kurią vykdant turi būti laikomasi įpareigojimo iškrauti laimikį. Komisija ir toliau atidžiai stebės, ar valstybės narės tinkamai įgyvendina įpareigojimą iškrauti laimikį ir užtikrina jo vykdymą, ir skatins naudoti nuotolinio elektroninio stebėjimo sistemas.

2.6.Konkrečios pastangos gerinti padėtį Viduržemio ir Juodojoje jūrose

Siekdama pagerinti išteklių padėtį Viduržemio ir Juodojoje jūrose, ES ėmėsi reikšmingų veiksmų tiek ES lygmeniu, tiek su savo tarptautiniais partneriais.

ES lygmeniu tikimasi didelės pažangos 2019 m., kai bus pradėtas įgyvendinti Vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių valdymo DMP ir ŽMTEK peržiūrės esamus nacionalinius valdymo planus, siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi BŽP tikslų.

Atsižvelgdama į tai, kad dauguma žuvų išteklių šiame rajone yra bendri, ES dėjo daug pastangų tarptautiniu lygmeniu, kad paskatintų daugiašalį bendradarbiavimą kompetentingose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) – Bendrojoje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (GFCM) ir Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT). Priėmus deklaraciją „MedFish4Ever“ (2017 m. kovo mėn.) ir Sofijos deklaraciją (2018 m. birželio mėn.), nustatytas išsamus darbo planas, kuriuo siekiama atkurti Viduržemio jūros žuvų išteklius, glaudžiai bendradarbiaujant su Barselonos konvencijos šalimis, bei Juodosios jūros žuvų išteklius ir taip apsaugoti regiono ekologinį ir ekonominį turtą ir skatinti darnų akvakultūros vystymąsi jame ateinančius 10 metų. Šį planą papildo regioninis tausios smulkiosios žvejybos veiksmų planas (2018 m. rugsėjo mėn.).

2018 m. GFCM priėmė 11 ES pasiūlytų rekomendacijų. 2019 m. reikės toliau dirbti siekiant sustiprinti šiuos veiksmus. Tai padaryti paskatins birželio mėn. Maroke vyksianti aukšto lygio konferencija, kurioje bus vertinama deklaracijos „Medfish4Ever“ įgyvendinimo pažanga.

Atsižvelgdama į tai, kad 10 metų taikytos paprastųjų tunų išteklių atkūrimo priemonės padėjo atkurti šiuos išteklius, ICCAT patvirtino ES inicijuotą paprastųjų tunų išteklių valdymo planą. Šiuo planu sudarytos palankesnės šių išteklių žvejybos sąlygos pakrantės laivams (šios žvejybos nevykdžiusiems daugiau nei dešimt metų) ir sugriežtintos kontrolės priemonės, kad paprastuosius tunus, ypač gyvus ūkiuose auginamus tunus, būtų dar lengviau atsekti. Atsižvelgdama į nerimą keliančią Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių padėtį, ICCAT ES iniciatyva priėmė tų išteklių atkūrimo planą. Šis planas taikomas iki 2031 m.

2.7.Tarptautinis vandenynų valdymas

2016 m. patvirtintoje vandenynų valdymo darbotvarkėje numatyti 50 veiksmų yra įgyvendinami, o kai kurie iš jų jau užbaigti.

Pagrindiniais laimėjimais gerinant tarptautinio vandenynų valdymo sistemą, be kita ko, galima laikyti 2018 m. liepos mėn. patvirtintas FAO neprivalomas žvejybos įrankių ženklinimo gaires ir 2018 m. spalio mėn. pasirašytą Susitarimą, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje. Šiuose procesuose ES atliko vadovaujamą vaidmenį.

Dirbdama su šalimis partnerėmis ir RŽVO, ES propaguoja BŽP principus. Ji pasirašė susitarimą dėl vandenynų partnerystės su Kinija (2018 m. birželio mėn.) ir pasiekė tokį susitarimą su Kanada . Pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus ES laivynai, laikydamiesi kontroliuojamų ir tvarių sąlygų, 11-oje šalių partnerių naudojasi prieiga prie išorės žvejybos plotų. Pagal šiuos susitarimus teikiama struktūrinė parama, įskaitant paramą moksliniams ir kontrolės pajėgumams plėtoti, taip pat paramą smulkiosios žvejybos sektoriui, stiprina žvejybos valdymą tose šalyse. ES toliau pastebimai veikia RŽVO – jos yra pagrindinės valdymo priemonės, kurių tikslas yra skatinti užtikrinti išteklių tvarumą ir taikyti ekosisteminį metodą, remti patikimas mokslines rekomendacijas, priimti atitinkamas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, remti reguliarias veiklos rezultatų apžvalgas ir kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba. Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlys ir gins ES pozicijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad atitinkami ištekliai būtų valdomi laikantis Fmsy tikslo.

2019 m. sausio mėn. Komisija panaikino Tailandui skirtą NNN žvejybos geltonąją kortelę, nes ši šalis, laikydamasi savo tarptautinių įsipareigojimų, patobulino savo žvejybos valdymą. 2019 m. gegužės mėn. pradėta taikyti IT sistema (CATCH), padėsianti veiksmingai įgyvendinti NNN žvejybos laimikio sertifikavimo sistemą.

Siekdama išspręsti jūrų taršos šiukšlėmis problemą, ES priėmė Direktyvą dėl vienkartinio naudojimo plastikų ir naują Uosto priėmimo įrenginių direktyvą. Šiuo atžvilgiu Komisijos pasiūlyme dėl naujos žuvininkystės kontrolės sistemos numatoma visoje ES įdiegti privalomą skaitmeninių pranešimų teikimo sistemą, padėsiančią atrasti prarastus žvejybos įrankius.

3.Pasiūlymai dėl 2020 m. žvejybos galimybių

2020 m. bus pirmieji metai, kuriais visi ištekliai turės būti valdomi laikantis MSY tikslo, kaip nustatyta pagrindiniame reglamente. Tai taip pat bus pirmas kartas, kai daugumai išteklių, kuriems taikomas Žvejybos galimybių reglamentas, bus taikomas DMP. Jei Jungtinė Karalystė išstos iš ES be susitarimo 2019 m. spalio 31 d. arba anksčiau, kaip susitarta Europos Vadovų Taryboje, ES ir JK turės tarpusavyje konsultuotis dėl bendro išteklių, kuriais jos dalijasi, valdymo.

3.1.Bendrieji pasiūlymų dėl 2020 m. žvejybos galimybių tikslai