LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 254/12

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2008/C 254/09)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti prieštaravimą dėl paraiškos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimas Komisijai turi būti pateiktas per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

Pakeitimo paraiška pagal 9 straipsnį ir 17 straipsnio 2 dalį

„KÖLSCH“

EB Nr. DE/PGI/117/0655/10.05.2004

SKVN ( ) SGN ( X )

Prašomi pakeitimai:

Specifikacijos antraštinė (-ės) dalis (-ys):

Produkto pavadinimas Produkto apibūdinimas Geografinė vietovė Kilmės įrodymas Gamybos būdas Ryšys su geografine vietove Ženklinimas etiketėmis Nacionaliniai reikalavimai

Pakeitimas (-ai):

Apibūdinimas: Šviesusis, gerai subrandintas, ryškaus apynių skonio, skaidrus aukštutinio rauginimo alus, kuriam taikomi vienodi kokybės reikalavimai:

— mažesnės alkoholio koncentracijos „Kölsch“: 2,1–2,8 tūrio proc.,

— nealkoholinis „Kölsch“: < 0,5 tūrio proc.

Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinio „Kölsch“ alaus darymui naudojamas alus, atitinkantis tuos pačius 1–6 punktuose išvardytus kokybės reikalavimus.

Paaiškinimas: Iki šiol 1–6 punktuose išvardytuose kokybės reikalavimuose būdavo nurodomos visų aludarių daromų „Kölsch“ alaus rūšių vidutinės vertės, kai kada nenustatant paklaidos ribų, o tai labai klaidino. Dabar bus nurodomos ribos, kurios pritaikytos ir techninėms charakteristikoms, ir (arba) kintančiam vartotojų skoniui.

Kalbant apie mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinį „Kölsch“ alų, kurį daro tik „Kölsch“ aludariai, iš subrandinto „Kölsch“ alaus vėliau visiškai arba iš dalies pašalinamas alkoholis, nors visos kitos sudedamosios dalys lieka nepakitusios, t. y. tokiu atveju vis dar galioja 1–6 punktuose nustatyti kokybės reikalavimai. „Lengvesnis“ skonis jaučiamas tik todėl, kad vėliau sumažinama alkoholio koncentracija. Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinis „Kölsch“ alus taip pat yra tikras alus. Šių rūšių alus buvo daromas (atsižvelgiant į vartotojų pageidavimus) dar iki 1994 m. sausio 26 d., tačiau per neatidumą jos nepaminėtos teikiant registracijos paraišką. Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinis „Kölsch“ alus plačiai žinomas kaip ir „Kölsch“ alaus rūšys.

Geografinė vietovė: Kelno miesto teritorija ir Bedburgo, Bonos, Briūlio, Dormageno, Frecheno, Leverkuzeno, Monheimo, Vylio miestai Kelno apylinkėse.

Paaiškinimas: Nuorodos į šiuo metu „Kölsch“ alų darančių alaus daryklų geografinę vietovę pateikti nebūtina. Geografinės vietovės apibūdinimas nesikeičia.

Kilmės įrodymas: Tvarkant popierinius dokumentus ir (arba) kompiuteriu registruojant visus prekių įsigijimo dokumentus, pvz., užsakymo blankus, prekių pristatymo dokumentus ir važtaraščius bei visas tiekėjų ir pirkėjų sąskaitas faktūras, surenkama informacija apie tiesioginius visų žaliavų (alaus salyklo (miežių ir (arba) kviečių salyklo), sumaltų ir į granules supresuotų apynių arba apynių ekstrakto, alaus vandens, viršutinio rūgimo mielių) tiekėjus ir pirkėjus bei nustatoma jų tapatybė taikant atsekimo metodą. Be to, išpilstant kiekvieną partiją iš jos paimami mėginiai ir ant kiekvieno parduodamo vieneto nurodoma partiją pagaminusi alaus darykla arba partijos numeris.

Paaiškinimas: Ligšiolinis „Kilmės įrodymo“ antraštinės dalies apibūdinimas nesikeis, bet bus perkeltas į „Ryšio su geografine vietove“ antraštinę dalį. Nuo šiol „Kilmės įrodymo“ antraštinėje dalyje bus apibūdinamos priemonės, kaip atsekti galutinio „Kölsch“ produkto gamybos vietą geografinėje vietovėje.

Gamybos būdas: Alus daromas laikantis Vokietijos alaus grynumo reikalavimų, naudojant viršutinio rūgimo grynąją mielių kultūrą.

Visų rūšių „Kölsch“ alus, taip pat mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinis alus visada buvo daromas laikantis Vokietijos alaus grynumo reikalavimų. Todėl naudojamos tik tokios žaliavos: alaus salyklas (miežių ir (arba) kviečių salyklas), apyniai, alaus vanduo ir viršutinio rūgimo mielės. Iš tiekėjų perkamas alaus salyklas ir apyniai, kai kada ir alaus vanduo, jei alaus darykla neturi savo šaltinio, rečiau perkamos viršutinio rūgimo grynosios mielių kultūros, jei jų nuo seno geografinėje vietovėje neaugina pati alaus darykla.

Gautas salyklas supilamas į salyklo rezervuarą. Po to salyklas paimamas iš rezervuaro ir sumalamas. Sumalus salyklą, salyklo malinys sumaišomas su vandeniu, kuris taip pat gali būti semiamas iš šaltinių už geografinės vietovės ribų, o ruošiant mentalą salyklo grūduose esantis krakmolas suskaidomas fermentais. Paruošus mentalą atskiriama misa. Į tokiu būdu gautą misą dedama apynių, o vėliau visa masė verdama. Šio proceso metu susidarantys koaguliantai pašalinami skaidrinant misą, o karšta misa ataušinama šilumokaičiu. Į šaltą misą po to beriama viršutinio rūgimo mielių, ji aeruojama ir perpilama į rauginimo talpyklą. Verdant misą susidarančius angliavandenius viršutinio rūgimo mielės rauginimo talpykloje fermentuoja į alkoholį ir anglies dvideginį. Viršutinio rūgimo mielės kyla į paviršių, nes daugindamosi jos sudaro ilgas dribsnių grandines. Jaunas alus iš pradžių ataušinamas, brandinamas ir po to filtruojant nuskaidrinamas. Toks filtruotas alus kurį laiką laikomas slėginiuose induose, o vėliau įvairiais būdais išpilstomas — tai galima atlikti ir už geografinės vietovės ribų.

Kalbant apie mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinį „Kölsch“ alų, subrandinto alaus alkoholio koncentracija mažinama dažniausiai vakuuminės distiliacijos ir garinimo arba atbulinio osmoso pro pusiau laidžią membraną ar dializės būdu, t. y. taip pat geografinėje vietovėje.

Paaiškinimas: Nuo šiol apibūdinami visi atskiri gamybos būdo etapai atsižvelgiant į geografinę vietovę, kaip jau aprašyta santraukoje, 2004 m. gegužės 19 d. pateiktoje Šiaurės Reino-Vestfalijos federacinės žemės regioninei mitybos ir medžioklės tarnybai (Landesamt für Ernährungswirtschaft und Jagd Nordrhein-Westfalen). Joje iki šiol pateikti duomenys apie tam tikrus kokybės reikalavimus bus perkelti į „Apibūdinimo“ antraštinę dalį, kai kuriais atvejais vidutines vertes pakeičiant nustatytomis paklaidomis.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„KÖLSCH“

EB Nr. DE/PGI/117/0655/10.05.2004

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1. Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

Pavadinimas: Bundesministerium der Justiz Adresas: Mohrenstraße 37 D-10117 Berlin (Postanschrift: D-11015 Berlin) Telefonas: (49-18) 885 80-0 arba (49-30) 20 25-70 Faksas: (49-18) 885 80-95 25 arba (49-30) 20 25-95 25 El. paštas: matzner-an@bmj.bund.de

2. Grupė:

Pavadinimas: Kölner Brauerei-Verband e.V. Adresas: Lungengasse 48-50 D-50676 Köln Telefonas: (49-221) 240 38 28 Faksas: (49-221) 921 80 19 El. paštas: — Sudėtis: Gamintojai ir (arba) perdirbėjai (X) Kiti ( )

3. Produkto rūšis:

2.1 klasė – alus.

4. Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1. Pavadinimas: „Kölsch“

4.2. Apibūdinimas: Šviesusis, gerai subrandintas, ryškaus apynių skonio, skaidrus aukštutinio rauginimo alus, kuriam taikomi vienodi kokybės reikalavimai:

— mažesnės alkoholio koncentracijos „Kölsch“: 2,1–2,8 tūrio proc.,

— nealkoholinis „Kölsch“: < 0,5 tūrio proc.

Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinio „Kölsch“ alaus darymui naudojamas alus, atitinkantis tuos pačius 1–6 punktuose išvardytus kokybės reikalavimus.

4.3. Geografinė vietovė: Kelno miesto teritorija ir Bedburgo, Bonos, Briūlio, Dormageno, Frecheno, Leverkuzeno, Monheimo, Vylio miestai Kelno apylinkėse.

4.4. Kilmės įrodymas: Tvarkant popierinius dokumentus ir (arba) kompiuteriu registruojant visus prekių įsigijimo dokumentus, pvz., užsakymo blankus, prekių pristatymo dokumentus ir važtaraščius bei visas tiekėjų ir pirkėjų sąskaitas faktūras, surenkama informacija apie tiesioginius visų žaliavų (alaus salyklo (miežių ir (arba) kviečių salyklo), sumaltų ir į granules supresuotų apynių arba apynių ekstrakto, alaus vandens, viršutinio rūgimo mielių) tiekėjus ir pirkėjus bei nustatoma jų tapatybė taikant atsekimo metodą. Be to, išpilstant kiekvieną partiją iš jos paimami mėginiai ir ant kiekvieno parduodamo vieneto nurodoma partiją pagaminusi alaus darykla arba partijos numeris.

4.5. Gamybos būdas: Alus daromas laikantis Vokietijos alaus grynumo reikalavimų, naudojant viršutinio rūgimo grynąją mielių kultūrą.

Visų rūšių „Kölsch“ alus, taip pat mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinis alus visada buvo daromas laikantis Vokietijos alaus grynumo reikalavimų. Todėl naudojamos tik tokios žaliavos: alaus salyklas (miežių ir (arba) kviečių salyklas), apyniai, alaus vanduo ir viršutinio rūgimo mielės. Iš tiekėjų perkamas alaus salyklas ir apyniai, kai kada ir alaus vanduo, jei alaus darykla neturi savo šaltinio, rečiau perkamos viršutinio rūgimo grynosios mielių kultūros, jei jų nuo seno geografinėje vietovėje neaugina pati alaus darykla.

Gautas salyklas supilamas į salyklo rezervuarą. Po to salyklas paimamas iš rezervuaro ir sumalamas. Sumalus salyklą, salyklo malinys sumaišomas su vandeniu, kuris tai pat gali būti semiamas iš šaltinių už geografinės vietovės ribų, o ruošiant mentalą salyklo grūduose esantis krakmolas suskaidomas fermentais. Paruošus mentalą atskiriama misa. Į tokiu būdu gautą misą dedama apynių, o vėliau visa masė verdama. Šio proceso metu susidarantys koaguliantai pašalinami misos skaidrinimo metodu, o karšta misa ataušinama šilumokaičiu. Į šaltą misą po to beriama viršutinio rūgimo mielių, ji aeruojama ir perpilama į rauginimo talpyklą. Verdant misą susidarančius angliavandenius viršutinio rūgimo mielės rauginimo talpykloje fermentuoja į alkoholį ir anglies dvideginį. Viršutinio rūgimo mielės kyla į paviršių, nes daugindamosi jos sudaro ilgas dribsnių grandines. Jaunas alus iš pradžių ataušinamas, brandinamas ir po to filtruojant nuskaidrinamas. Šis filtruotas alus kurį laiką laikomas slėginiuose induose, o vėliau įvairiu būdu išpilstomas – tai galima atlikti ir už geografinės vietovės ribų.

Kalbant apie mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinį „Kölsch“ alų, subrandinto alaus alkoholio koncentracija mažinama dažniausiai vakuuminės distiliacijos ir garinimo arba atbulinio osmoso pro pusiau laidžią membraną ar dializės būdu, t. y. taip pat geografinėje vietovėje.

4.6. Ryšys su geografine vietove: „Kölsch“ alaus kokybė ir populiarumas siejami su net 1 000 metų alaus darymo istorija ir tradicija Kelne bei jo apylinkėse. Aludariai iš tų vietovių alų daro jau nuo IX amžiaus. Pirmas autentiškas pranešimas apie alaus darymą Kelne ir jo apylinkėse užfiksuotas steigiamajame Geresheimo vienuolyno rašte, kuriame minimos Kelno alaus daryklos. Apie 1250 m. Kelne įsteigta aludarių gildija. Iki XX amžiaus pradžios buvo daromas tik aukštutinio rauginimo alus. Tačiau stiprėjant konkurencijai su žemutinio rauginimo alumi miesto taryba ir aludarių sąjunga (vok. Brauamt), siekdamos apsaugoti tradicinę aludarystę, laikinai uždraudė aukštutinio rauginimo alų. Galiausiai dėl nuolat gerinamos kokybės „Kölsch“ alus konkurencinėje kovoje nugalėjo aukštutinio rauginimo rūšių alų.

Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinį „Kölsch“ alų nuo 1994 m. sausio mėn. daro tik „Kölsch“ aludariai. Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinis „Kölsch“ alus taip pat yra tikras alus; iš subrandinto „Kölsch“ alaus vėliau visiškai arba iš dalies pašalinamas alkoholis, nors visos kitos sudedamosios dalys lieka nepakitusios. Mažesnės alkoholio koncentracijos ir nealkoholinio „Kölsch“ alus plačiai žinomas kaip ir „Kölsch“ alaus rūšys.

4.7. Kontrolės institucija:

Pavadinimas: Landesamt für Natur, Umwelt und Verbraucherschutz Nordrhein-Westfalen Adresas: Leibnitzstraße 10 D-45659 Recklinghausen (Postanschrift: Postfach 101052, D-45610 Recklinghausen) Telefonas: (49-201) 15 90 22 33 Faksas: (49-201) 79 95 14 46 El. paštas: christiane.ratsack@lanuv.nrw.de

4.8. Ženklinimas etiketėmis: Etiketėje nurodomas konkrečios alaus daryklos „Kölsch“ prekės ženklas, taip pat joje gali būti pateikiama „Kölsch“ apsaugos nuoroda – „saugoma geografinė nuoroda“ arba „SGN“.

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.