Nuo 1999 m. Komisija į AAM mokslinius tyrimus investavo per 1,3 mlrd. EUR ir yra šios srities lyderė. Vienas iš ES laimėjimų yra pradėta vykdyti programa „Nauji vaistai nuo kenksmingų bakterijų“ (angl. New Drugs for Bad Bugs); tai didžiausia pasaulyje viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė AAM mokslinių tyrimų srityje ir vienas iš naujoviškų vaistų iniciatyvos veiksmų. ES taip pat pradėjo Bendro programavimo iniciatyvą dėl AAM (BPIAAM), kuria siekiama geriau koordinuoti ir vienodinti pasaulinius AAM mokslinių tyrimų veiksmus.

AAM reiškia ne tik žmonių kančias, bet ir išaugusias gydymo išlaidas, be to, dėl ligos mažėja našumas. Apskaičiuota, kad dėl AAM vien ES kasmet patiriama 1,5 mlrd. EUR išlaidų dėl sveikatos priežiūros ir mažesnio našumo4. Pasaulio bankas įspėjo, kad 2050 m. vaistams atsparios infekcijos galėtų padaryti tokią pačią pasaulinę žalą ekonomikai kaip 2008 m. finansų krizė. AAM taip pat kelia grėsmę kai kuriems Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslams, visų pirma susijusiems su gera sveikata ir gerove (3 tikslas).

-apsvarstys suderinto AAM stebėjimo aplinkoje galimybes, įskaitant, be kita ko, per nacionalinių etaloninių laboratorijų veterinarijos sektoriuje tinklą.

Galimybė naudotis nuoseklesniais stebėsenos duomenimis, moksliniais tyrimais ir technologijomis padės remiantis gautomis žiniomis sukurti inovatyvius metodus ir geresnes infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones. Kitomis kontrolės priemonėmis, kaip antai skiepais, taip pat būtų galima sumažinti tam tikrų ligų tikimybę ir plitimą, tad antimikrobinių medžiagų poreikis būtų mažesnis. Be to, imunizacija skiepais yra ekonomiškai efektyvi visuomenės sveikatos priežiūros srities intervencinė priemonė, kurios ekonominė nauda įrodyta.

Šiandieninės technologijos leidžia rinkti ir naudoti ne tik sveikatos priežiūros įstaigų (ligoninių, sveikatos centrų, laboratorijų ir pan.) ir žemės ūkio maisto produktų sektorių, bet ir visos visuomenės (per daiktų internetą, socialinius tinklus ir kt.) duomenis. Derinant šiuos duomenis darosi įmanoma daug anksčiau aptikti ligų protrūkius ir lengviau suprasti, kaip užsikrečiama infekcinėmis ligomis. Sukūrus IT sprendimus, kurie leistų atlikti tokias operacijas, galėtų labai pagerėti priežiūra, vaistų skyrimo praktika, savarankiškas rūpinimasis sveikata, priežiūros sprendimai ir informuotumas apie AAM.

Komisija: -teiks paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama sukurti ir įvertinti intervencijas, kuriomis užkertamas kelias AAM atsiradimui ir plitimui įvairioje aplinkoje, pvz., ligoninėse, bendruomenėse ir gyvulininkystės sektoriuje; -teiks paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama suprasti AAM epidemiologiją, visų pirma ligos perdavimo tarp gyvūnų ir žmonių kelius ir jų poveikį; -teiks paramą moksliniams tyrimams, kuriais plėtojamos naujos ankstyvo atsparių patogenų žmonėse ir gyvūnuose aptikimo (tikruoju laiku) priemonės, atsižvelgiant į pažangą, padarytą IT sprendimų srityje; -teiks paramą moksliniams tyrimams, kuriais ieškoma naujų e. sveikatos sprendimų, kad pagerėtų vaistų skyrimo praktika, savarankiškas rūpinimasis sveikata, priežiūros sprendimai ir informuotumas apie AAM.

3.2Naujų terapijų ir alternatyvių gydymo metodų kūrimas

Nepaisant didelių pastangų per praėjusius kelerius metus, be kita ko, užmegztų viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, artimiausiu metu nebus sukurta tiek antimikrobinių medžiagų, kad būtų patenkinti numatomi poreikiai. AAM plitimas taip pat prisidėjo prie mažėjančio esamų antimikrobinių medžiagų veiksmingumo. Reikia daugiau mokslinių tyrimų, kad būtų galima sukurti naujų vaistų, terapijų ir alternatyvių gydymo metodų, taip pat inovatyvių žmonėms ir gyvūnams skirtų infekcinių ligų gydymo metodų ir vaistų. Taip pat reikia daugiau mokslinių tyrimų, kad būtų galima pakeisti senų antimikrobinių medžiagų paskirtį, pagerinti jų veikimą ir sukurti naujus vaistų derinius, įskaitant tuos, kuriais gydoma daugeliui vaistų atspari tuberkuliozė. Be to, reikėtų patobulinti skaitmenines technologijas, kuriomis testuojami biomedicininiai produktai ir inovacijos pagal „E. sveikatos“ iniciatyvą, pvz., remti inovacijų viešuosius pirkimus ir MVĮ.

Komisija: -teiks paramą moksliniams tyrimams, kuriais kuriamos naujos žmonėms ir gyvūnams skirtos antimikrobinės medžiagos ir alternatyvūs produktai, taip pat keičiama senų antimikrobinių medžiagų paskirtis arba kuriami nauji vaistų deriniai; -kartu su EMA teiks paramą MTTP veiklą vykdančioms MVĮ, siekiant sukurti inovatyvius ir (arba) alternatyvius bakterinių infekcijų gydymo ar prevencijos metodus; -sudarys palankesnes sąlygas dalytis antimikrobinių medžiagų mokslinių tyrimų duomenimis su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima nustatyti būsimų antimikrobinių vaistų išradimo ir kūrimo kryptis; -padės sukurti visos Europos darnų klinikinių mokslinių tyrimų tinklą, kuris turėtų paspartinti klinikinius vaistų tyrimus, sumažinti jų sąnaudas ir pagerinti klinikinių mokslinių tyrimų koordinavimą; -teiks paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kad paskatintų naudojimąsi skaitmeninėmis technologijomis, kuriomis skatinama kurti naujas terapijas ir alternatyvius gydymo metodus.

3.3Naujų prevencinių vakcinų kūrimas

Įrodyta, kad vakcinos ypač svarbios ir labai ekonomiškai efektyvios, užkertant kelią infekcinių ligų atsiradimui ir plitimui. Jos taip pat turi didelį potencialą sumažinti AAM dažnumą. Pavyzdžiui, visuotinis skiepijimas pneumokokine vakcina galėtų ne tik išgelbėti didžiąją dalį maždaug 800 000 vaikų, kurie kasmet miršta nuo plaučių uždegimo, bet ir, kaip apskaičiuota, 47 proc. sumažintų antimikrobinių medžiagų naudojimą ir taip neleistų atsirasti AAM. Vakcinos jau dabar labai padeda užkirsti kelią ūkinių gyvūnų ir akvakultūros ligoms. Skiepijimo mastas turėtų būti dar labiau padidintas, kad tuose sektoriuose būtų naudojama mažiau antimikrobinių medžiagų.