LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.6.2009 
SEK(2009) 703 
 
     
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie dokumento 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBA I, EUROPOS EKONOMIKOS IR 
SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų KOMITETUI 
 
dėl 
Europos S ąjungos strategijos d ėl Baltijos j ūros regiono 
  
Poveikio vertinimo santrauka   
   
{KOM(2009) 248 galutinis} 
{SEK(2009) 702} 
LT 2   LT Įvadas 
Europos Vadov ų Tarybai pirmininkaujan čios valstyb ės narės išvadose, pateiktose 2007 m. 
gruodžio 14 d., pažym ėta, kad „nepažeisdama integruotos j ūrų politikos nuostat ų, Europos 
Vadovų Taryba ragina Komisij ą vėliausiai iki 2009 m. birželio m ėn. pateikti ES strategij ą dėl 
Baltijos j ūros regiono. Ši strate gija, be kita ko, tur ėtų padėti spręsti svarbias aplinkosaugos 
problemas, susijusias su Baltijos j ūra“. Šiose Europos Vadov ų Tarybos išvadose patvirtinama 
integruota ES j ūrų politika, pabr ėžiant, kad „joje vis ų pirma turi b ūti atsižvelgiama į valstybių 
narių savitumus ir konkre čius jūrų regionus, kuri ų atžvilgiu gali reik ėti intensyvesnio 
bendradarbiavimo, įskaitant salas, salynus ir atokiausius regionus, taip pat į tarptautin į 
aspektą“. Taigi ES strategija d ėl Baltijos j ūros regiono gali b ūti vadinama pirmuoju 
integruotos j ūrų strategijos j ūros baseino lygmeniu pavyzdžiu. Geografin ė teritorija, kuri ą 
apima min ėta strategija – makror egionas aplink Baltijos j ūrą. Iš viso jai priklauso aštuonios 
valstybės narės: Švedija, Suomija, Estija, Latvija, Li etuva, Lenkija, Vokietija ir Danija. 
Strategija taip pat gali apimti trij ų valstybi ų, kurios n ėra ES nar ės, interesus: Rusijos 
Federacijos, Norvegijos ir Baltarusijos. Išorinio bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis 
Baltijos jūrose regione pagr indu laikoma Šiaur ės dimensijos strategija.  
Baltijos jūros regionas (BJR) yra labai įvairialypis ekonomikos, gamtos ir kult ūros požiūriu, 
tačiau jo nar ės naudojasi daugeliu bendr ų išteklių ir yra priklausomos viena nuo kitos. Tai 
reiškia, kad veiksmai, atlikti vienoje srityje, greitai gali duoti rezultat ų kitose srityse ar 
paveikti vis ą regioną.  
• Regione nustatytos šios aplinkosaugos  problemos: eutrofikacija, su j ūros biologine 
įvairove susijusios problemos, pavojingos medžiagos, tarša iš laiv ų, klimato kaita. Baltijos 
jūros regione esama gana tvirto pasiryžimo bendromis pastangomis spr ęsti konkre čias 
Baltijos jūros problemas, remiantis Baltijos j ūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) 
veikla. Ta čiau HELCOM nesuteikta pakankamai gali ų įgyvendinti numatytas priemones ir 
užtikrinti j ų laikymąsi. Maža to, ji neapr ėpia daugelio sektori ų, kurių dalyvių veikla daro 
poveikį aplinkai, interes ų: žvejybos, žem ės ūkio, pramon ės ir jūrų. Mažai tik ėtina, kad ši ą 
problemą pavyks išspr ęsti be labiau integruoto poži ūrio į aplinkosaugos klausimus ir 
aktyvesnio politinio įsipareigojimo vykdyti HELCOM sprendimus.Klest ėjimo problemos 
susijusios su vidaus rinka ir  prekybos ryšiais su kaimynin ėmis šalimis, inovacijomis, 
verslumu, mažosiomis ir vidutin ėmis įmonėmis (MVĮ) ir žmogiškaisiais ištekliais, žem ės 
ūkiu, miškininkyste bei žuvininkyste. Tarpvalstybin ės struktūros, sukurtos problemoms, 
susijusioms su bendr ąja rinka, inovacijomis ir darbo rinkomis, spr ęsti, išvystytos ne taip 
gerai, kaip kitose sritys e. Iš dalies tai rodo svarb ų nacionalini ų valstybių ir ES vaidmen į 
sprendžiant problemas. Vis d ėlto suinteresuotosios šalys daugeliu klausim ų yra linkusios 
stiprinti region ą siejančius ryšius ir ypa č atsižvelgti į didelius ekonomin ės veiklos rezultat ų 
skirtumus tarp Ryt ų ir Vakar ų. Siūloma stiprinti bendradarbiavim ą ES politikos 
įgyvendinimo lygmeniu, pavyz džiui, vidaus rinkoje. 
• Pasiekiamumo ir patrauklumo problemos yra susijusios su energetiniu saugumu, 
energetikos rinkos integracija ir  energijos vartojimo efektyvu mu, vidiniais ir išoriniais 
transporto ryšiais, patrauklumu pilie čiams ir turistams. Kalbant apie energetikos ir 
transporto tinklus, kuriuose egzi stuoja strateginiai prioritet ų nustatymo modeliai, vis d ėlto 
nepakanka politin ės valios užtikrinti, kad konkre čios valstyb ės sprendimai atitikt ų bendrus 
poreikius; be to, tr ūksta koordinacijos įgyvendinant numatytus veiksmus, n ėra atitikimo 
tarp valstybi ų ir ES lėšų. 
LT 3   LT • Saugos ir saugumo problemoms priklauso tarpvalstybinis nusikalstamumas, j ūrų 
saugumas, didel ės nelaimės jūroje bei sausumoje. Šioje srityje esama daug iniciatyv ų, 
įgyvendinam ų atskirų valstybių, regionų ir ES lygmenimis. Ta čiau kai kuriose srityse tai 
skatina atskirt ų sektorių ir geografin į susiskaldym ą. Už kai kuriuos klausimus, susijusius 
su didžiausiomis nelaim ėmis jūroje, yra atsakinga HELCOM. 
Pagrindin ė regiono problema yra ne iniciatyv ų ar valdymo strukt ūrų trūkumas. Veikiau tai 
susiskaldžiusi ų egzistuojan čių valdymo strukt ūrų nesugebėjimas sukurti pakankamai tvirt ą 
sistemą, kurioje b ūtų galima integruotai spr ęsti svarbiausius BJR klausimus, ir kuri gal ėtų 
reguliuoti potencialius politinius konfliktus bei atskir ų sričių interesų susidūrimo klausimus. 
Todėl turi būti imamasi bendr ų veiksmų sistemai, kurioje visos suinteresuotosios šalys gal ėtų 
savo ruožtu imtis veiksm ų, reikaling ų norint visiškai įgyvendinti regiono ekonomin į, aplinkos 
ir socialin į potencial ą, sukurti. 
Baltijos j ūros strategijos klausimu Europos S ąjunga nesi ūlo priimti joki ų naujų teisės aktų. 
Strategija bus įgyvendinama tiktai laikan tis jau egzistuojan čių ES teisės aktų ir siejama su 
savanoriškais valstybi ų narių įsipareigojimais. Strategija ir veiksm ų planas sukurti valstybi ų 
narių ir suinteresuot ųjų trečiųjų šalių pageidavimu.  
Todėl pagrindinis strategijos tikslas  yra spr ęsti regionui iškylan čias makroregionines 
problemas, siekiant sukurti regionui  geresnes galimybes panaudoti turim ą socioekonomin į ir 
aplinkos potencial ą, kad regionas tapt ų aplinkosaugos poži ūriu tvaresnis ir klestintis, 
pasinaudot ų didesniu pasiekiamumu ir patrauklumu bei užtikrint ų jo piliečiams didesnius 
saugą ir saugum ą.  
Konkretus tikslas  – sukurti atskir ų problemų sprendimo sistem ą ir ištaisyti esamus valdymo 
struktūrų trūkumus, užtikrinant, kad problemoms spr ęsti numatyti strateginiai veiksmai 
(pateikti kaip veiksm ų planas) b ūtų įgyvendinami kuo efektyviau, ta upiau ir nuosekliau. Kad 
tai būtų galima įgyvendinti, reikia pirm iausia pasiekti trij ų tikslų: gerinti koordinavim ą ir 
nuoseklum ą; stiprinti institucij ų galias užtikrinti veiksm ų vykdym ą; didinti informacijos 
sklaidą ir atskaitomyb ę. 
Yra daug b ūdų, kuriais galima stiprinti geb ėjimą spręsti strategines problemas. Ta čiau 
suinteresuotosios šalys vieš ųjų konsultacij ų metu praneš ė, kad šiuo metu egzistuojan čios 
valdymo strukt ūros turėtų išlikti. Buvo ištirti keturi veiksm ų variantai: 
1. ES nesiima joki ų tolesnių veiksmų šalių ir regionų bendradarbiavimui skatinti. 
2. Nekuriamos jokios papildomos strukt ūros. Palyginti su esama pad ėtimi, numatoma 
permaina yra ta, kad ketinama sukurti strategij ą ir veiksm ų planą, kuriuose b ūtų 
atsižvelgiama tik į egzistuojan čias struktūras. 
3. Kliaujamasi jau egzistuojan čiomis institucijomis . Šis variantas reiškia ketinim ą 
stiprinti vien ą tarpvyriausybin ę institucij ą, suteikti jai įgaliojimus priimti sprendimus 
ir koordinuoti veiksm ų plano įgyvendinim ą. Vienintel ė organizacija, turinti 
pakankamai pla čias struktūras ir vyriausybi ų lygmeniu apimanti visas valstybes nares 
(VN), tai Baltijos j ūros valstybi ų Taryba (BJVT). 
4. Bendrijos, Bendr ųjų reikalų tarybos ir Komisijos poži ūris. Užtikrint ų strategijos 
kūrimą ir įgyvendinim ą laikantis įprasto Bendrijos poži ūrio, kai politin ę atsakomyb ę 
prisiima Ministr ų Taryba įprastuose Bendr ųjų reikalų tarybos susitikimuose, o 
koordinavimas, prieži ūra ir ataskaitos yra Komisijos atsakomyb ė. 
LT 4   LT Šioje lentel ėje apibendrinami vis ų pateiktų variantų privalumai ir tr ūkumai, atsižvelgiant į tai, 
kaip jie leis pasiekti konkre čių nustatytų tikslų. 
1 lentelė. Valdymo efektyvumo varianto vertinimas  
Valdymo variantai  
Nekuriamos papildomos 
struktūros Kliaujamasi egzistuojan čiomis 
institucijomis  Bendrijos poži ūris Valdymo 
problemos  
VN įgyvendina strategij ą 
ir veiksmų planą Esamos tarpvyriausybin ės 
organizacijos įgyvendina 
strategiją ir veiksm ų planą Bendrųjų reikal ų taryba 
(politika); Europos Komisija 
(koordinavimas ir steb ėsena) 
Konkretus tikslas Nr. 1 stiprinti institucij ų galias užtikrinti veiksm ų vykdymą 
Silpni sprendimai, 
pagrįsti bendru 
sutarimu  Padėtis nepager ėja Šalys, nesan čios ES valstyb ėmis 
narėmis, silpnina sprendim ų 
priėmimą Padėtis pagerėja, pasitelkus 
teisėtą, aukšto lygmens 
sprendimų priėmimo 
mechanizm ą 
Nesugebėjimas 
užtikrinti, kad 
sprendimų būtų 
laikomasi  Padėtis nepager ėja Padėtis nepager ėja, 
tarpvyriausybin ės organizacijos 
neturi įgaliojimų užtikrinti 
sprendimų laikymąsi Užtikrinimo mechanizmas – tik 
tarpusavio spaudimas, pažang ą 
vertinant pagal priimt ą veiksmų 
planą 
Nesugebėjimas 
įgyvendinti 
sprendimus  Gali įgyvendinti, bet 
koordinacija nepager ėja Padėtis nepager ėja, BJVT neturi 
įgaliojimų įgyvendinti 
sprendimus  Dalyvavimas aukštu lygmeniu 
didina įgyvendinimo tikimyb ę 
Konkretus tikslas Nr.2 gerinti koordinavim ą ir nuoseklum ą, 
Pastangų 
dubliavimas  Nepagerėja taikomi 
koordinavimo metodai  Padėtis pagerėja, tačiau neaišku, 
kaip organizacija koordinuos 
kitas organizacija s, ir atstovaus 
joms tuo pa čiu lygmeniu  Sprendžiama, vykdant aukštesnio 
lygmens koordinavim ą, pareigos 
paskirstomos veiksm ų plane 
Politikos 
susiskaldymas  Padėtis pagerėja, nes visos 
VN laikyt ųsi tos pačios 
strategijos  Nėra įgaliojimo integruotai 
laikytis ES veiksm ų plano Sprendžiama vykdant aukštesnio 
lygmens koordinavim ą, 
integruotas poži ūris numatytas 
veiksmų plane 
Nėra įgaliojimų 
priimti sprendimus, 
galinčius daryti 
didelį poveikį už 
siaurų organizacijos 
ribų Padėtis nepager ėja Sprendžiama, priskiriant 
organizacijai bendr ą atsakomyb ę 
už kolektyvini ų veiksmų 
įgyvendinim ą, bet tam reik ėtų 
pakeisti institucijos pob ūdį Sprendžiama vykdant aukštesnio 
lygmens koordinavim ą-{}- 
Neaiškios pareigos 
ir atsakomyb ė Padėtis pagerėja: 
atsakingos valstyb ės 
narės, bet trūksta 
koordinuojan čios 
struktūros Padėtis nepager ėja: nesuteikiami 
įgaliojimai reikalauti poky čių iš 
kitų organizacij ų  Sprendžiama tiksliai paskirstant 
vaidmenis pagal veiksm ų planą 
Konkretus tikslas Nr.3 geresn ė informacijos sklaida ir atskaitomyb ė 
Nepakankama 
atskaitomyb ė Padėtis nepager ėja Problemiška, nes ES strategijos 
vykdyme dalyvauja ir ES 
valstybės narės, ir trečiosios 
šalys Padėtis pagerėja: atsakingos 
valstybės narės, tačiau sprendim ų 
įgyvendinimo mechanizm ą 
užtikrina tik tarpusavio 
spaudimas, pažang ą vertinant 
pagal priimt ą veiksmų planą 
Nepakankama 
informacijos 
sklaida  Padėtis pagerėja, įvedus 
strategiją Padėtis pagerėja, įvedus 
strategiją Padėtis pagerėja, įvedus 
strategiją ir veikiant aukštesniu 
politiniu lygmeniu  
Analizė leidžia spr ęsti, kad geriausias yra Bendrijos poži ūriu pagrįstas variantas. Jis teikia 
daug galimybi ų gerinti valdymo kokyb ę pačiame BJR, ypa č dėl to, kad teikia daugiausiai 
stebėsenos galimybi ų. Be to, jis užtikrina patikim ą kitų partnerių tarpusavio spaudimo 
procesą. Maža to, Bendrijos poži ūriu pagrįstas variantas yra vienin telis, kuriuo užtikrinamas 
politikos koordinavimas ir Bendrijos lygmeniu, ir BJR lygmeniu, nes Bendr ųjų reikalų taryba 
gali svarstyti tiek klausimus, susijusius su BJR, tiek Bendrijos klausimus. Tod ėl tiktai šis 
variantas leidžia deramai spr ęsti problemas (pvz., žem ės ūkio ir žuvininkyst ės srityse), 
kurioms įveikti svarbi ir Bendrijos kompetencija  integracijos srityje, ir sprendim ų atitiktis ES 
LT 5   LT politikai. Šis variantas taip pat leis užtikrinti patikim ą koordinavim ą su Šiaur ės dimensijos 
strategija ir nereikalaus iš anksto derinti ES pozicij ą strategijoje neminimais klausimais, kitaip 
negu pasirinkus kitus si ūlomus variantus.  
Kokių papildom ų išteklių reikės, priklausys nuo strateg ijos ambicingumo. Pirmajam 
strategijos lygmeniui reik ės galimybi ų įtraukti suinteresuot ąsias šalis į strategijos 
įgyvendinim ą. Antrajam lygmeniui – ne didelio sekretoriato, galin čio teikti metines ataskaitas 
pagal duomenis, gautus stebint ir vald ant aukšto lygio darbo grupes, ir j ų pagrindu vertinti 
pažangą. Tai būtų įmanoma tik naudojantis BJR esamomis institucijomis arba taikant 
Bendrijos poži ūrį. Trečiajam strategijos lygmeniui reikia didesnio sekretoriato, galin čio 
palaikyti ryšius su ES institucijomis, kad b ūtų užtikrintas integruo tas ir nuoseklus ES 
politikos vykdymas, ypa č tose srityse, kurios yra griež čiau reglamentuojamos ES. Tai 
įmanoma tik taikant Bendrijos poži ūrį.  
Apskritai tikimasi, kad integruotas poži ūris į problemas, kylan čias BJR, atneš naudos, 
pasireiškian čios stipresniu bendradarbiavimu ir bendr u mokymusi. Tikimasi, kad integruotas 
požiūris paskatins didesn į regiono politikos nuoseklum ą ir prisid ės prie bendrojo tikslo 
siekimo. Padid ėjus nuoseklumui, prad ėjus spręsti problemas, keliamas susiskaldymo ir 
pastangų dubliavimo, tikimasi padidinti bendr ą efektyvum ą. Apskritai tikimasi, kad 
papildomo koordinavimo administracin ės išlaidos, lyginant su  šiuo metu egzistuojan čia 
administracine veikla, bus nežymios. Nesi ūloma priimti joki ų papildom ų teisės aktų, 
nereikalaujama pateikti joki ų naujų ataskaitų ir nekuriami jokie papildomi sprendim ų 
priėmimo mechanizmai.  
Įgyvendinant ši ą strategiją bus svarbu užtikrinti, kad d ėl jos nebūtų kuriamos sud ėtingesnės 
organizacin ės struktūros. Šiuo poži ūriu ES lygmens įtraukimui per jos institucijas, ypa č 
Tarybą ir Komisij ą, gali tekti svarbus vaidmuo drausminant ir strukt ūruojant veiksm ų plano 
įgyvendinimo proces ą, užtikrinant jo atitikt į Bendrijos politikai ir siekiant vengti iniciatyv ų 
susiskaldymo.  
Turėtų egzistuoti galimyb ės reguliariai atna ujinti strategij ą, atsižvelgiant į valdymo strukt ūros 
efektyvum ą ir jos geb ėjimą atlikti bendruosius veiksmus, o taip pat į jos atitikt į numatytiems 
tikslams. „Saulėlydžio“ punkto įtraukimas į strategij ą paskatint ų šalis ir suinteresuotus 
partnerius toliau j ą įgyvendinti ir vystyti.