Oficialusis leidinys 320 E , 15/12/2005 p. 0164 - 0168



P6_TA(2005)0069 Lisabonos strategijos įvertinimas įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos strategijos įvertinimo įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnį, 1. yra įsitikinęs, kad siekdama pasaulinio tikslo - darnaus vystymosi - Europos Sąjunga pasauliui gali būti ekonominės, socialinės ir aplinkos apsaugos pažangos pavyzdys pasaulyje; dar kartą pabrėžia, kad Lisabonoje ir Gioteborge susitikinėjusios Europos Vadovų Tarybos iškelti strateginiai tikslai skatinti užimtumą, ekonomikos reformas, stiprinti konkurencingumą, užbaigti vidaus rinkos kūrimą, užtikrinti socialinę sanglaudą ir aplinkos apsaugą yra darnios, į augimą orientuotos ekonomikos varikliai; mano, kad per ateinančius penkerius metus Lisabonos strategija turi būti didžiausias ES prioritetas; 2. patvirtina, kad remia Lisabonos strategiją ir joje numatytą dinamiškos ekonomikos bei geresnės visuomenės, turinčios aukštesnę gyvenimo kokybę, viziją bei yra įsipareigojęs skatinti augimą ir užimtumą ir taip sukurti socialinės sanglaudos ir aplinkos apsaugos politikos pamatą; mano, kad darnus augimas ir užimtumas yra skubiausi Europos tikslai ir pažangos socialinėje bei aplinkos apsaugos srityse pagrindai; dar kartą primena, kad gerai suplanuota socialinė ir aplinkos apsaugos politika yra pagrindinės Europos ekonomikos veiksmingumo stiprinimo sąlygos; 3. pripažįsta, kad, nors laisvas prekių judėjimas jau gerai funkcionuoja, vidaus rinka vis dar nesukurta, todėl jos sukūrimui reikia papildomų pastangų; 4. mano, kad norint užtikrinti sėkmingą Lisabonos strategijos įgyvendinimą, reikia, kad valstybės narės pradėtų drąsiai vykdyti būtinas struktūrines reformas, nukreiptas į Europos socialinio modelio išsaugojimą; mano, kad jai reikia makroekonominio pagrindo, kuris padėtų skatinti augimą ir suvienytų stabilumą bei paskatas investuoti į Lisabonos tikslus; 5. viena vertus, pripažįsta teigiamą aplinkos apsaugos politikos įtaką augimui ir užimtumui, ypač inovacijas aplinkos apsaugos srityje, kita vertus, pripažįsta, kad ES turi atsiliepti į su gamtos ištekliais ir aplinkos apauga (pvz., klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu) susijusius iššūkius, dėl kurių, jei į juos nebus įsigilinta iš karto, atsiras išlaidų ir kurie turės tiesioginių padarinių Lisabonos augimo tikslams; todėl tiki, kad į peržiūrėtą Lisabonos strategiją būtina įtraukti aplinkos apsaugos aplinkybes; pabrėžia, kad darni aplinkos apsaugos, sveikatos ir maisto saugos politika turės teigiamos įtakos augimui ir konkurencingumui; 6. kaip ir Komisija yra įsitikinęs, kad, norint atgaivinti Lisabonos strategiją, būtina kovoti prieš 2000 m. kovo mėnesį numatytų tikslų nevykdymą ir padaryti Lisabonos strategiją pagrindine valstybėse narėse ir Europos mastu vykstančių diskusijų tema; mano, kad tai pareikalaus: - veiksmingesnio prioritetų nustatymo identifikuojant prioritetinius veiksmus Lisabonos darbotvarkės srityse, kad būtų galima aiškiau nukreipti veiklą į išsklaidytų Lisabonos proceso orientyrų sutvarkymą; - patrauklios, tinkamai parodytos vizijos, kuri leistų mobilizuoti Europos visuomenę; - atvirumo ir skaidrumo politiniuose sprendimuose ir jų įgyvendinime, kad būtų skatinama demokratinė atskaitomybė ir kad tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos parlamentarai ir piliečiai jaustųsi jų šeimininkais; - valstybių narių ir Europos Sąjungos biudžetų išteklių, kurie būtini praktiniam užsibrėžtų tikslų įgyvendinimui; - privačių ir valstybės investicijų skatinimo; 7. tikisi, kad, siekdama skatinti augimą ir kurti darbo vietas, pavasarį vyksiančio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba per žiniomis pagrįstą visuomenę skatinančius veiksmus turėtų nukreipti Lisabonos strategiją jos pagrindinių tikslų siekimui, skatinant privačias ir valstybės investicijas į Lisabonos tikslus, kuriant verslui palankią aplinką, pradedant vykdyti socialinę politiką, kuri yra pagrįsta integracija, saugumu, solidarumu ir pritaikymu, bei sukuriant sąlygas, kad Europos aplinkos apsaugos politika skatintų konkurenciją; 8. mano, kad ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų galima pasiekti tik tuo atveju, jei bus užtikrintos orientuojančios į augimą ir tvarios makroekonominės sąlygos, ir tai yra išankstinė tarptautinio Europos konkurencingumo sąlyga; pažymi, kad esminę šio proceso dalį sudaro dinamiška ekonomika ir darbo rinka, tvirta valiuta, valstybės skolos ir deficito mažinimas bei priemonės, garantuojančios darnias pensijas; 9. mano, kad reikia skatinti verslumą, rizikos nebijančią kultūrą ir asmenines iniciatyvas bei atsakomybę, kad ekonomiką reglamentuojantys teisės aktai turi būti lengvai suprantama ir nebiurokratiška ir kad mokesčių sistema turi būti paprasta ir teisinga; pažymi, kad ekonomikos politika turi būti gerai žinoma iš anksto; 10. pabrėžia, kad, norint suburti didelę pokyčiams pritariančią koaliciją, Lisabonos strategija apibendrintai turi būti suprantama kaip strategija, kurios rezultatai bus plačiai pasidalinti ir vystomi kartu su visais susijusiais socialiniame ir ekonomikos sektoriuje veikiančiais asmenimis; kuri siekia darbo rinkos, skatinančios dinamiką ir saugumą; kuri siekia modernizuoti socialinę apsaugą jos nesusilpnindama; ir kuri aukštus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus laiko Europos konkurencingumo modelio dalimi; 11. pabrėžia Europos konkurencingumo svarbą siekiant bendros paslaugų rinkos, kurioje rinkos atvėrimas, viešosios paslaugos ir socialinės bei vartotojų teisės yra suderintos; primena viešųjų paslaugų svarbą socialinei integracijai, teritorinei sanglaudai ir veiksmingesnei vidaus rinkai; skatina Europos Vadovų Tarybą pavasarį vyksiančio susitikimo metu įsipareigoti patvirtinti Bendrijos viešųjų paslaugų teisinį pagrindą, kad būtų užtikrinta jų kokybė ir jos būtų prieinamos visiems europiečiams, o viešosioms paslaugoms būtų taikomi subsidiarumo ir proporcingumo principai; 12. dar kartą primena, kad aukštos kokybės, visiems prieinamos ir veiksmingai teikiamos viešosios paslaugos prisideda prie tikslų, susijusių su gyvenimo kokybe ir socialine sanglauda, kurie sudaro Lisabonos strategijos pagrindą; mano, kad į Lisabonos tikslus turėtų būti įtrauktas veiksmingas viešųjų pirkimų priemonių įgyvendinimas; 13. mano, kad reikėtų aiškiau pripažinti svarbų MVĮ indėlį siekiant Lisabonos strategijos tikslų; pažymi, kad MVĮ sektorius ne tik atstovauja didžiausiam dirbančių žmonių skaičiui Europos Sąjungoje, bet paskutiniaisiais metais sukūrė daugiau darbo vietų nei bet kuris kitas sektorius; todėl reikalauja sustiprinti priemones, padedančias sukurti MVĮ palankesnę aplinką, kurioje būtų vengiama nereikalingos biurokratijos ir užtikrinamos geresnės galimybės gauti piniginių išteklių investicijoms; 14. yra įsitikinęs, kad, kuriant pokyčiams pritariančią visuomenę, labai svarbu naudoti platesnį ekonominių sprendimų priėmimo būdą; primena, kad Briuselyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba pabrėžė, jog vienas iš pagrindinių Lisabonos strategijos uždavinių yra aukšto lygio socialinė apsauga; dar kartą patvirtina, jog žmonių gyvenimas žemiau skurdo ribos ir socialiniame atskyrime yra nepriimtini; remia Briuselyje susirinkusios Europos Vadovų Tarybos raginimą sustiprinti politikos priemones, nukreiptas prieš skurdą ir socialinį atskyrimą, siekiant priimti išsamų požiūrį, kuris suteiktų naują lemiamą postūmį iki 2010 m. panaikinti skurdą ir sudarytų Europos piliečiams galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; prašo Europos Vadovų Tarybos pavasarį vyksiančio susitikimo metu įsipareigoti sudaryti ambicingą socialinę darbotvarkę; 15. mano, kad patenkinamas susitarimas dėl naujų teisės aktų cheminių medžiagų srityje (REACH) parodytų aiškų veikiančios Lisabonos strategijos, derinančios konkurencingumą su aplinkos apsauga, socialine politika ir visuomenės sveikata, pavyzdį; 16. mano, kad konkurencinga energijos rinka, remianti tvarias energijos formas, yra viena iš konkurencingos ir tvarios Europos ekonomikos sąlygų, ir ragina Komisiją pristatyti naują iniciatyvą, nukreiptą į vienodų konkurencijos sąlygų sudarymą visiems veikiantiems asmenims ir visoms energijos formoms, tarp jų ir atsinaujinančioms; be to, pastebi, jog dėl didesnio išteklių produktyvumo mažėja pramonės ir namų ūkių sąnaudos, ir tokiu būdu išlaisvinamos lėšos kitoms investicijoms, o ES ekonomika tampa mažiau priklausoma nuo ribotų išteklių ir nepastovios išteklių rinkos; 17. mano, kad atliekant įvertinimą įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui turėtų būti pabrėžta naujų technologijų, turinčių daug žadančią ateitį (pvz., nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medicinos ir lazerių technologijų, transporto ir logistikos technologijų), o taip pat aplinkos apsaugos technologijų ir aukštų aplinkos apsaugos standartų svarba sėkmingai konkurencijos strategijai; ragina labiau remti aplinkos apsaugos technologijas ir aplinkos apsaugos požiūriu efektyvias inovacijas; apskritai pabrėžia gyvenimo kokybės svarbą sprendžiant, kur investuoti ir kurti pramonės objektus; mano, kad klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo ignoravimas gali trukdyti pasiekti šių tikslų; 18. atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimą dėl būsimos klimato politikos, dar kartą patvirtina savo požiūrį, išdėstytą 2005 m. sausio 13 d. rezoliucijoje dėl Buenos Airių klimato kaitos konferencijos rezultatų [1]; 19. ragina Komisiją imtis lyderio vaidmens siūlant darbo rinkos funkcionavimą gerinančias strategijas ir užtikrinti pokyčius mūsų jaunimui ateityje pagerinant jaunimo galimybes diplomų pripažinimo, mokymosi užsienyje ir profesinės plotmės srityse; kartu gerbiant kartų solidarumo principus ir atsižvelgiant į demografinę situaciją; ragina Komisiją ir valstybes nares vystyti visapusiškas priemones, remiančias papildomas finansines schemas ir tuo būdu papildančias egzistuojančias nacionalines pensijų sistemas; mano, kad lanksčiau veikiant darbo rinkai daugiausia dėmesio turi būti skirta tam, kad kuo daugiau žmonių būtų sudarytos galimybės gauti darbą, ir ypatingą dėmesį skiriant specialiems MVĮ poreikiams; 20. šiuo požiūriu skatina daugelio valstybių narių pasiūlytą Europos iniciatyvą jaunimui, kuri įtraukta į pavasarį susirinksiančiai Europos Vadovų Tarybai teikiamą Komisijos komunikatą; 21. mano, kad kaimo vystymui, ypač jaunų ūkininkų apmokymui (tai yra labai svarbu naujose valstybėse narėse), skirtos žemės ūkio išlaidos yra svarbia Lisabonos strategijos dalimi; 22. mano, kad teisėta migracija yra svarbi stiprinant žiniomis pagrįstą ekonomiką Europoje, taip pat skatinant ekonomikos pažangą; 23. tiki, kad Europos meistriškumas žinių ekonomikoje priklauso nuo išsilavinusios profesionalios darbo jėgos parengimo ir nuo didelio mokslinių tyrimų ir inovacijų masto bei veiksmingumo padidėjimo; primygtinai teigia, kad visiems prieinamas kokybiškas išsilavinimas yra labai svarbus kuriant stiprią ekonomiką ir teisingą visuomenę; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti mokslinius tyrimus visais inovacijų plėtojimo etapais - nuo idėjos užuomazgų iki jos įgyvendinimo verslo sferoje; 24. ragina įvertinimą įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui švietimą ir mokymus, žmogiškojo kapitalo vystymą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi laikyti į Lisabonos strategijos esme ir mano, kad pavasarį vyksiančio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba turi nustatyti ambicingus tikslus; 25. dar kartą primena, kad kai kuriose valstybėse narėse didžiąją dalį darbo rinkoje nedalyvaujančių darbuotojų sudaro moterys, kurių daugelis sprendžia, ar imtis mokamo darbo, atsižvelgdamos į tai, ar darbo yra ir ar jis yra patrauklus; todėl kviečia Europos Vadovų Tarybą pavasarį vyksiančio susitikimo metu Lisabonos tikslų kontekste atkreipti dėmesį i lyties vyravimo poreikius, apimant priemones, skatinančias šeimai palankų darbo pobūdį ir darbo laiką, saugojamą darbą ir nediskriminavimą, gerinančias galimybes mokytis, panaikinančias atlyginimų skirtumą ir numatančias geresnes vaiko priežiūros sąlygas bei paramą pagyvenusių žmonių priežiūrai; 26. remia integruotų mokslinių tyrimų ir pramonės politikos idėją, kur pagrindinis dėmesys skiriamas MVĮ, ir jos finansinį prieinamumą; taip pat mano, kad Europai reikia tvirto pramonės pagrindo ir kad jos konkurencingumą reikia stiprinti kuriant didžiules technologijų iniciatyvas, grindžiamas privačiomis iniciatyvomis ir (arba) viešojo ir privataus sektoriaus partneryste; 27. ragina valstybes nares pavasarį vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu įsipareigoti imtis reikiamų priemonių, kad moksliniams tyrimams ir plėtrai skiriamos lėšos būtų padidintos bent iki 3 procentų nacionalinių pajamų (2 procentai privačiam ir 1 procentas viešajam sektoriams)tuo pačiu užtikrinti, kad visos skatinimo priemonės būtų patikrintos dėl jų suderinamumo su Lisabonos tikslais; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Lisabonos strategijos nuostatas, moksliniams tyrimams ir plėtrai reikia numatyti skirti dvigubai daugiau Europos Sąjungos lėšų, taip pat reikia pritarti nuostatai įkurti Europos mokslinių tyrimų tarybą - nepriklausomą patariamąją instituciją mokslinių tyrimų klausimais; 28. ragina pirmenybę teikti priemonėms, kuriomis sudaromos geresnės sąlygos tarptautiniams mokslininkų mainams; 29. prašo Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų ir pateikti pasiūlymą dėl ekonomiškai produktyvaus, kuo mažiau biurokratiško ir gerai veikiančio Bendrijos patento, kuriuo būtų užtikrintas teisinis tikrumas, sustiprinamos MVĮ galimybės ir iš esmės skatinami Europos moksliniai tyrimai ir plėtra; 30. remia Komisiją, kartu su Parlamentu apibrėžiančią patikimas gaires, į kurias įtraukiami aiškūs su trimis Lisabonos strategijos ramsčiais susiję teisės aktų ir biudžeto prioritetai; primygtinai reikalauja nuodugniai konsultuotis su Parlamentu dėl šių gairių turinio ir dėl veiksmingo mechanizmo, kuriuos naudodamasi Komisija ir Parlamentas rengtų bendros programos, sukūrimo; 31. prašo Komisiją nuosekliau naudotis poveikio ekonomikai, visuomenei, sveikatai ir aplinkos apsaugai įvertinimais, bendradarbiauti su Europos Parlamentu stebint ir tobulinant dabartinius teisės aktus bei tuo pačiu kaip vieną iš prioritetinių priemonių veiksmingai įgyvendinti tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisės aktų leidybos [2], naudojant atitinkamus veiksmingų konsultacijų su visomis atitinkamomis šalimis mechanizmus; tačiau reikalauja, kad vertinant poveikį visada būtų atsižvelgiama į kaštus, kurie atsirastų nesiimant veiksmų, ir į ilgalaikius kaštus bei naudą, įvertinant jas piniginiu ir kokybiniu aspektu; taip pat reikalauja geriau ex-post įvertinti priimtas ir įgyvendintas priemones; 32. prašo Komisiją patikrinti, ar visi teisės aktų pasiūlymai atitinka Lisabonos strategijos tikslus, kad būtų užtikrinta, jog ateityje teisės aktai (net priimami pagal komitologijos procedūrą) bus visiškai suderinti su būtinomis demokratinėmis procedūromis, ir greičiau įgyvendinti savo planus supaprastinti bei atnaujinti dabartinį acquis kartu mažinant jo įgyvendinimo kaštus ir nevaržant inovacijų skatinimui ir naujų darbo vietų kūrimui skirtų išlaidų; 33. pritaria idėjai, kad reikia rengti atskirų šalių veiksmų planus, skirtus Lisabonos strategijai įgyvendinti, o kiekvienai vyriausybei paskirti šiuos veiksmus koordinuojantį ministrą; 34. džiaugiasi bendru pranešimu ir ragina pateikti mažiau, bet geresnių rodiklių, kuriais vadovaujantis būtų galima skaidriau įvertinti Lisabonos strategijos ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos elementų pažangą, sukuriant viešą duomenų bazę, kurioje būtų pateikiami duomenys, apie tai, kaip valstybės narės perkelia Lisabonos tikslus į savo teisę, bei bendrai finansuojamų programų gaires ir geriausią patirtį; ragina Europos Komisiją reguliariai teikti Europos Parlamentui, ir valstybių narių parlamentams komunikatą, kuriame būtų įvertinta, kaip valstybės narės įgyvendina Lisabonos strategiją; 35. reikalauja, kad prieš perduodant Tarybai Komisijos metinis pranešimas apie pažangą ir ekonominės strategijos gairės būtų atsiųstos Europos Parlamentui, kad jis galėtų pateikti savo nuomonę; 36. ragina Europos Vadovų Tarybą pavasarį vyksiančio susitikimo metu sukurti paprastesnes ir suprantamesnes valdymo sistemas bei vieningą visuomeninę ir parlamentinę kontrolę; 37. siūlo surengti trišalį posėdį, per kurį dar prieš metinį pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą trys institucijos nustatytų svarbiausius politikos prioritetus; 38. primygtinai reikalauja plėtoti tikrą dialogo su Parlamentu kultūrą, kad atsirastų bendras atsakomybės jausmas, ir primena, kad bendradarbiavimas ir tikslus įgyvendinimas Parlamentui taip pat yra labai svarbūs klausimai; todėl tiki, kad geriausias būdas sulaukti sėkmės - tai glaudi Parlamento ir Komisijos bei Parlamento ir valstybių narių parlamentų partnerystė ir kuo aktyvesnis regioninių ir vietinių valdžios institucijų dalyvavimas; 39. reikalauja atkreipti dėmesį į 2005 m. kovo 16- 17 d. Briuselyje rengiamą tarpparlamentinę konferenciją dėl tokio valstybių narių ir Europos Parlamento bendradarbiavimo skatinimo; ragina per pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą pateikti pasiūlymų, kaip stiprinti Lisabonos strategijos parlamentinį aspektą ir diskusijų su visuomene vaidmenį joje; 40. prašo, kad valstybių narių ir Europos Sąjungos biudžetuose, įskaitant būsimas 2007-2013 m. finansinę perspektyvą, būtų atspindimi Lisabonos proceso metu užsibrėžti tikslai; 41. pripažįsta unikalią regionų politikos pridėtinę vertę įgyvendinant Lisabonos tikslus ir dar kartą primena, kad norint veiksmingai ir darniai įveikti šiuos sunkumus reikia atitinkamų finansinių išteklių; prašo atkreipti dėmesį į tai, kad pertvarkytuose struktūriniuose fonduose ypatingas dėmesys dabar skiriamas Lisabonos tikslams, ir primygtinai reikalauja, kad šis aspektas būtų atspindimas finansinėje perspektyvoje; 42. pripažįsta, kad labai svarbūs transeuropinių tinklų projektai ir jų greitas užbaigimas norint kuo greičiau pasiekti Lisabonos tikslus, todėl remia Komisijos pastangas įtikinti valstybes nares planuoti ir finansuoti minėtus projektus iš ES biudžeto bei viešojo ir privataus sektorių partnerystės pagrindu; 43. ragina sukurti globaliai tvarų požiūrį į transporto politiką, kuris būtų pagrįstas platesniu naujų ir technologijų naudojimu; 44. tiki, kad būtina parengti naują informacinės visuomenės iniciatyvą, kuri būtų nukreipta į sunkumus, iškilsiančius iki 2010 m., ir kad ši iniciatyva padėtų sukurti pastovias elektroninių ryšių technologijų ir skaitmeninių paslaugų plėtotės sąlygas ir pagrindinis dėmesys būtų skiriamas plėsti pastangoms ES moksliniuose tyrimuose, inovacijose ir ryšių technologijose; 45. pastebi, kad kūrybinės pramonės šakos greitai taps perspektyviausiu mūsų ekonomikos sektoriumi ir kad labai didelis užimtumo potencialas glūdi naujosios žiniasklaidos bei skaitmeninės kultūros srityse; 46. prašo per pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą pripažinti, kad investicijos bus labai svarbus Europos modernizavimo veiksnys, ir sutarti dėl bendrų veiksmų, kuriais būtų stiprinamos viešojo ir privataus sektoriaus investicijos, ypatingą dėmesį teikiant toms investicijų formoms, kurios yra svarbiausios Lisabonos strategijai; 47. prašo per pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą sustiprinti Europos investicijų banko vaidmenį, ypatingą dėmesį atkreipiant į tai, kad teikiant paskolas būtų labiau koncentruojamasi investicijų, padedančių įgyvendinti Lisabonos strategiją, plečiant rizikos kapitalo skolinimą ir paramą MVĮ, ypač toms, kurias kapitalo rinka pamiršo; 48. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. [1] Priimti tekstai P6_TA(2005)0005. [2] OL C 321, 2003 12 31, p. 1. --------------------------------------------------