1Įžanga

Augalų apsaugos produktai (AAP), taip pat dažnai vadinami pesticidais, naudojami siekiant apsaugoti augalus nuo kenkėjų, ligų ar konkuruojančių augalų ir optimizuoti maisto gamybą ūkininkaujant tradiciškai ar ekologiškai. Pesticidai taip pat naudojami siekiant išlaikyti maisto kokybę (jį sandėliuojant) arba apsaugoti tam tikras teritorijas, kad jų būklė būtų tokia, kad jas būtų galima tinkamai naudoti (pvz., geležinkelius). Pesticidai gali būti cheminės ar necheminės kilmės (pvz., mikroorganizmai) ir jų likučiai maisto produktuose ir pašaruose gali būti kenksmingi vartotojams.

Dėl galimo žalingo poveikio žmonių sveikatai ar aplinkai ES pesticidams taikomos griežtos taisyklės, būtent Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (toliau – AAP reglamentas) ir Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 (toliau – DLLK reglamentas). Reglamentų tikslas – užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, pagerinti ES vidaus rinkos veikimą ir žemės ūkio gamybą ES ir lengvinti tarptautinę prekybą. Už reglamentų įgyvendinimą kartu atsako valstybės narės ir Komisija, nes valstybėms narėms tenka labai svarbūs vaidmenys atliekant veikliųjų medžiagų ir didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos mokslinį vertinimą, kai jos glaudžiai bendradarbiauja su Europos maisto saugos tarnyba (EFSA). Remdamasi tokiais vertinimais Komisija pateikia pasiūlymus dėl sprendimų dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo, patvirtinimo pratęsimo ir didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos nustatymo, dėl kurių prieš Komisijai juos oficialiai patvirtinant balsuojama Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete. Už AAP vertinimą ir registravimą visiškai atsako valstybės narės.

AAP ir DLLK reglamentai taikomi bendresniame reglamentavimo ir politikos kontekste, visų pirma, kaip nustatyta Tvaraus naudojimo direktyvoje ir bendroje žemės ūkio politikoje , kuriose yra įtvirtinti įpareigojimai naudoti leidžiamus pesticidus ir numatytos darnesnio žemės ūkio ir darnaus ūkininkavimo paskatos. Aplinkos apsaugos teisės aktuose, kuriais reglamentuojama paviršinių ir požeminių vandenų kokybė, nustatoma kelių pesticidų leidžiamoji koncentracija, o pesticidų naudojimas teritorijose, kurios yra laikomos ypatingos svarbos teritorijomis biologinei įvairovei apsaugoti, apskritai draudžiamas.

Visuomenė vis geriau informuota apieą maisto gamybos tvarum, kurio svarbi dalis yra tvarus pesticidų naudojimas, kaip pažymėta 2030 m. Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje ir Europos Komisijos diskusijoms skirtame dokumente „Siekiant tvarios Europos iki 2030 m.“.

Komisija reaguoja į visuomenės susirūpinimą dėl Europos žaliojo kurso tvarumo, visų pirma, pateikdama strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategiją. Šiomis iniciatyvomis bus skatinamos sveikos ekosistemos ir biologinė įvairovė, tvaresnės maisto gamybos sistemos ir sveikesnė mityba; kartu bus užtikrinamas tvarus ūkininkų pragyvenimas ir galimybė vartotojams gauti kokybišką ir maistingą maistą. Komunikatu dėl žaliojo kurso visų pirma įsipareigojama mažinti cheminių pesticidų naudojimą ir su juo susijusią riziką.

Tačiau ES žemės ūkis visiškai be pesticidų nėra realistiškas tikslas, taip pat ekologinio ūkininkavimo srityje, kurioje taip pat gali būti naudojami kai kurie pesticidai. Pesticidų naudojimas yra esminė priemonė pasiekti ES tikslus augalų sveikatos, maisto saugos ir aprūpinimo maistu srityse, ypač atsižvelgiant į būsimą maisto paklausos padidėjimą visame pasaulyje dėl augančio gyventojų skaičiaus. Tad ES teisės aktų dėl pesticidų tikslas – ne eliminuoti pesticidus, o kuo labiau sumažinti jų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai mažinant priklausomumą nuo pesticidų, taikant alternatyvius metodus ir daugiau naudojant mažą riziką keliančius ir necheminius pesticidus.

Pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) Komisija atliko AAP ir DLLK reglamentų vertinimą aprėpdama laikotarpį nuo atitinkamų jų taikymo pradžios datų iki 2018 m. pabaigos, kad įvertintų, ar reglamentai yra tinkami ir ar įgyvendinami jų tikslai sykiu užtikrinant, kad ES teisės aktai būtų paprasti ir kad būtų pašalinama nereikalinga našta. Ši ataskaita pateikiama remiantis AAP reglamento 82 straipsniu ir 62 straipsnio 5 dalimi ir DLLK reglamento 47 straipsniu kartu su Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame pateikiami visi įrodymai. Ši ataskaita skelbiama tuo pačiu metu, kaip strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir antroji Tvaraus naudojimo direktyvos įgyvendinimo ataskaita. Joje remiamasi išorės rangovo surinktais įrodymais, Komisijos mokslinių konsultacijų mechanizmo pateikta nuomone , Komisijos tarnybų audito ataskaitomis ir reglamentų taikymo patirtimi.

Be to, Komisija tinkamai atsižvelgė į du Europos Parlamento pranešimus. Pirmasis pranešimas , kuris buvo priimtas 2018 m. rugsėjo mėn., yra susijęs su AAP reglamento įgyvendinimu; jame daroma išvada, kad AAP reglamentas yra daug geresnis nei anksčiau ir kad jis yra tinkamas reglamentuoti pesticidus ES lygmeniu. Tačiau taip pat daroma išvada, kad žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos tikslai nėra iki galo pasiekiami ir kad reglamento įgyvendinimas nėra patenkinamas. Todėl Europos Parlamentas ragina visus pagrindinius veikėjus imtis veiksmų. Antruoju pranešimu , kuris buvo priimtas 2019 m. sausio mėn., Specialusis komitetas ES pesticidų autorizacijos procedūros klausimais (PEST komitetas) ragina užtikrinti didesnį skaidrumą, stiprinti interesų konfliktų sprendimo politiką ir didinti mokslo nepriklausomumą. Taip pat raginama vykdant registravimo procedūrą griežtai taikyti atsargumo principą ir rizika grindžiamą požiūrį, numatyti daugiau paskatų taikyti ir tirti mažą riziką keliančias alternatyvas, taip pat sudaryti neigiamą draudžiamų koformuliantų sąrašą ir sukurti apsauginių medžiagų ir sinergiklių patvirtinimo procedūrą. Komisija jau pateikė tiesioginį atsakymą dėl šių dviejų Europos Parlamento pranešimų.

Komisija taip pat atsižvelgė į diskusijas, įvykusias žemės ūkio ir žuvininkystės ministrų tarybos posėdyje 2018 m. lapkričio mėn. ir aplinkos ministrų tarybos posėdyje 2018 m. gruodžio mėn. Visų pirma, ministrai pasikeitė nuomonėmis dėl pastarųjų patvirtinimo ir registravimo sistemos pokyčių ir didėjančio veikliųjų medžiagų patvirtinimo nepratęsimo atvejų skaičiaus poveikio Europos žemės ūkiui ir ūkininkams. Ministrai taip pat aptarė galimybę pradėti ilgalaikę diskusiją dėl galimo ES priemonių, kuriomis būtų papildomi nacionaliniai veiksmai siekiant sumažinti ir ilgainiui visiškai nutraukti pavojingų AAP naudojimą ir skatinti alternatyvų kūrimą, rengimo. Komisija priminė, kad valstybės narės deda nepakankamai pastangų, kad sumažintų priklausomybę nuo cheminių medžiagų augalams apsaugoti, ir kad nėra išnaudojamas visas integruotosios kenkėjų kontrolės potencialas. Be to, valstybės narės neretai nesilaiko terminų, kai atlieka valstybių narių ataskaitų dėl ES patvirtinimo sistemos rengėjų funkciją, ir vis dažniau registruoja produktus skubos tvarka taip kenkdamos ES sistemai. Komisija pripažino, kad reikia ieškoti būdų paspartinti mažą riziką keliančių veikliųjų medžiagų ir produktų pateikimą rinkai.

Šioje ataskaitoje pateikiami pagrindiniai faktai, nustatyti vertinant ir AAP, ir DLLK reglamentų įgyvendinimą ir veikimą visose valstybėse narėse nuo jų taikymo pradžios 2011 m. birželio mėn. ir 2008 m. rugsėjo mėn. Joje siūlomi veiksmai, kaip sustiprinti reglamentų įgyvendinimą siekiant supaprastinti ar sustiprinti galiojančią reglamentavimo sistemą.

Atliekant vertinimą nustatyta tam tikrų trūkumų (kai kurie iš jų įvairių suinteresuotųjų subjektų atveju skiriasi), bet įvairūs suinteresuotieji subjektai sutaria, kad galiojančiais teisės aktais sukuriama tinkama veikliųjų medžiagų patvirtinimo prieš pateikiant rinkai ir augalų apsaugos produktų registravimo sistema, ir neprašo iš esmės pakeisti AAP reglamento, o dėl DLLK reglamento sutariama mažiau. Kitame ataskaitos skirsnyje išvardijama šešiolika sričių, kuriose per trumpalaikį ir vidutinės trukmės laikotarpį įgyvendinimą galima pagerinti. Kitame ataskaitos skirsnyje išvardijama šešiolika sričių, kuriose per trumpalaikį ir vidutinės trukmės laikotarpį įgyvendinimą galima pagerinti.

2 Vertinimo metu nustatyti faktai ir galimi tolesni veiksmai

2.1Sustiprinta žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga

Atliekant vertinimą nustatyta, kad taikant AAP reglamentą dėl griežtų patvirtinimo kriterijų iš esmės pavyksta veiksmingai apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, nors įgyvendinimą dar galima tobulinti. Įvairūs suinteresuotieji subjektai mano, kad ES reglamentavimo reikalavimai yra vieni iš griežčiausių arba net griežčiausi pasaulyje. Pagal Direktyvą 91/414/EEB, kuri buvo AAP reglamento pirmtakė, veikliųjų medžiagų skaičius sumažėjo jau daugiau kaip 50 proc., tad iš rinkos buvo atšaukta daug medžiagų, kurios neatitiko direktyvos reikalavimų. Tai reiškia, kad sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis buvo aukštas dar prieš įsigaliojant AAP reglamentui. Taikant AAP reglamentą 2011 m. buvo pradėtas reguliarios visų veikliųjų medžiagų patvirtinimo peržiūros procesas: anksčiau patvirtintos veikliosios medžiagos peržiūrimos pagal sustiprintus patvirtinimo kriterijus siekiant dar labiau padidinti apsaugos lygį ES. Todėl veikliųjų medžiagų, kurias anksčiau buvo leidžiama naudoti augalų apsaugos produktuose, skaičius toliau mažinamas ir bendras patvirtintų veikliųjų medžiagų skaičius yra gerokai mažesnis nei trečiosiose šalyse, kuriose žemės ūkio gamybos apimtis yra didelė. Veikliųjų medžiagų, kurių pavojaus pobūdis yra rimtas, dalis nėra didelė (2 proc.) ir ateityje dar mažės, o veikliųjų medžiagų, kurių pavojaus pobūdis kelia mažiau problemų, dalis yra palyginti didelė (37 proc.) ir didėja. Faktiškai pastaraisiais metais maždaug pusė naujų veikliųjų medžiagų patvirtinimo prašymų (kurių pateikiama vidutiniškai 10 per metus) yra dėl mikroorganizmų (necheminių medžiagų) arba medžiagų, kurios, kaip tikimasi, atitiks mažą riziką keliančių medžiagų kriterijus. 2011–2018 m. priėmus sprendimus nepatvirtinti 22 veikliųjų medžiagų, nepratęsti jų patvirtinimo arba jas pašalinti dėl su sveikata ar aplinka susijusių problemų pavyko sumažinti didelę riziką ES vartotojams, veiklos vykdytojams, darbuotojams, pašaliniams asmenims ir gyventojams bei aplinkai. Tikimasi, kad žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga dar pagerės ateinančiais metais, kai bus užbaigta pirmoji visų galiojančių patvirtinimų peržiūra (ją tikimasi užbaigti iki 2025 m.). Tačiau ne visi suinteresuotieji subjektai pritaria dėl išvados, kad AAP reglamentu veiksmingai apsaugoma žmonių sveikata ir aplinka; visų pirma, NVO teigia, kad patvirtinimo kriterijai taikomi nepakankamai griežtai ir kad ES vis dar naudojamos pavojingos veikliosios medžiagos.

Nors taikant AAP reglamentą akivaizdžiai galima veiksmingai pasiekti jo tikslus, įskaitant mažą riziką keliančių medžiagų dalies padidinimą, dėl veiksmingumo problemų jie yra pasiekti tik iš dalies. Faktiškai įgyvendinant AAP reglamentą susiduriama su dideliu vėlavimu, patvirtinant veikliąsias medžiagas, pratęsiant jų patvirtinimą ir (pakartotinai) registruojant AAP. Dėl to tenka pratęsti veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpius keleriems metams, kol bus užbaigtas sprendimų priėmimo procesas; be to, ilgiau užtrunka mažą riziką keliančių veikliųjų medžiagų patekimas į rinką, o veikliosios medžiagos, dėl kurių galiausiai paaiškėja, kad jos nebeatitinka patvirtinimo kriterijų, išlieka rinkoje.

Su veikliųjų medžiagų patvirtinimu ir patvirtinimo pratęsimu ir AAP registravimu susijusios sąnaudos ir darbo krūvis trijose AAP reglamentu nustatytose zonose nėra tolygiai paskirstomi tarp valstybių narių. Vėluojama taip pat dėl to, kad tam tikroms valstybėms narėms susidaro didelis darbo krūvis. Be to, atrodo, kad kai kurių valstybių narių surenkamų mokesčių nepakanka sąnaudoms padengti; be to, ne visose valstybėse narėse surenkami mokesčiai atitenka valdžios institucijoms, faktiškai atliekančioms darbą, tad ištekliai nėra pakankami.

Europos piliečių iniciatyva dėl glifosato, kurią per mažiau nei devynis mėnesius 2017 m. pasirašė daugiau nei 1 milijonas žmonių, raginama užtikrinti didesnį skaidrumą vertinant pesticidus. Atsiliepdama ir siekdama padidinti pasitikėjimą valstybių narių ir EFSA atliekamais moksliniais vertinimais Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti maisto srities teisės aktų bendruosius principus , šiuos pakeitimus Taryba ir Europos Parlamentas priėmė 2019 m. birželio 13 d. (Reglamentas (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo) ir jie bus taikomi nuo 2021 m. kovo 27 d. Nuo tos dienos visi dokumentai, kuriuos pareiškėjas pateikia paraiškoms dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo (arba patvirtinimo pratęsimo) pagrįsti, išskyrus tinkamai pagrįstą konfidencialią informaciją, bus paskelbti rizikos vertinimo proceso pradžioje. Taip plačioji visuomenė ir nepriklausomi mokslininkai galės tiesiogiai susipažinti su pagrindiniais duomenimis. Siekiant užtikrinti, kad patvirtinimo paraiškas teikiančios įmonės teiktų visą svarbią informaciją ir neslėptų joms nepalankių tyrimų, bus sukurtas ir ES užsakytų tyrimų registras. Komisija bus įgaliota 2021–2025 m. vykti į faktų nustatymo misijas valstybėse narėse siekiant įvertinti, ar tyrimus atliekančios įstaigos taiko tinkamus EFSA pateikiamų bandymų ir tyrimų vykdymo standartus. Siekiant pagerinti informavimą apie riziką naujajame Reglamente (ES) 2019/1381 nustatomi tam tikri tikslai ir bendrieji pranešimo apie riziką principai (pvz., laiku pateikiama tiksli ir skaidri informacija, dėmesys rizikos suvokimui ir prieinamumas specialistams ir nespecialistams), kuriais remdamasi Komisija ateityje gali priimti įgyvendinimo aktą juo patvirtindama bendrąjį pranešimo apie riziką planą.