I. ĮVADAS

2015 m. lapkričio mėn. Europos Komisija pateikė vidutinio laikotarpio ES plėtros politikos strategiją, kuri tebegalioja. Šiame komunikate apžvelgiama iki 2018 m. sausio mėn. pabaigos įgyvendinant plėtros politiką padaryta pažanga, taip pat atitinkamos šalys raginamos tęsti modernizaciją vykdant politines ir ekonomines reformas, atitinkančias stojimo kriterijus.

Plėtros procesas ir toliau grindžiamas nustatytais kriterijais ir sąžiningomis bei griežtomis sąlygomis. Kiekviena šalis vertinama pagal jos nuopelnus. Įvertinant padarytą pažangą ir nustatant trūkumus siekiama paskatinti šalis vykdyti būtinas plataus užmojo reformas ir nubrėžti atitinkamas gaires. Kad plėtros perspektyva taptų realybe, plėtros šalims tebėra svarbiausia užtikrinti tvirtą įsipareigojimą laikytis principo, pagal kurį pagrindiniai klausimai sprendžiami pirmiausia. Tebėra struktūrinių trūkumų, visų pirma svarbiausiose teisinės valstybės ir ekonomikos srityse. Šalys kandidatės privalo vykdyti savo įsipareigojimus dėl teisinės valstybės, teisinės sistemos reformos, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saugumo, pagrindinių teisių, demokratinių institucijų ir viešojo administravimo reformos, taip pat ekonomikos plėtros ir konkurencingumo. Reikalingos reformos yra sudėtingos, todėl tai ilgalaikis procesas.

Svarbu pripažinti, kad stojimo derybos nėra – ir niekada nebuvo – vienintelis tikslas. Jos yra platesnio modernizacijos ir reformų proceso dalis. Plėtros šalių vyriausybės turi aktyviau imtis reikiamų reformų ir jas realiai įtraukti į savo politinę darbotvarkę kaip neatskiriamą dalį: ne todėl, kad to prašo ES, bet todėl, kad to reikia jų piliečiams. Europos vertybių, kaip antai teisinės valstybės, pripažinimas yra pagrindinis kartų pasirinkimas siekiant ES narystės. Visuomenės parama būsimai plėtrai priklausys nuo šalių kandidačių pasirengimo lygio. Per stojimo į ES procesą vykdomomis reformomis turėtų būti prisidedama prie ES valstybių narių ir šalių kandidačių piliečių pasitikėjimo didinimo.

2018 m. vasario mėn. Europos Komisija komunikate „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ dar kartą patvirtino tvirtą, pasiekimais grindžiamą narystės ES perspektyvą Vakarų Balkanų šalims. Tai aiški palaikymo žinia visoms Vakarų Balkanų šalims ir ES įsipareigojimo dėl jų ateities Europoje ženklas. Regiono šalių vadovai turi išsklaidyti visas abejones dėl jų pasirinktos strateginės krypties ir prisiimtų įsipareigojimų. Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra esminiai aspektai, be kurių šios šalys negalėtų eiti pirmyn Europos keliu. Europos Komisija taip pat pareiškė, kad prieš plėsdamasi mūsų Sąjunga turi sustiprėti ir sutvirtėti. Tuo tikslu, atsižvelgdama į Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo planą, Komisija per šiuos metus pasiūlys įvairių sutartimis grindžiamų iniciatyvų, kuriomis siekiama gerinti demokratinę, institucinę ir politinę 2025 m. Sąjungos sistemą.

Turkija yra pagrindinė ES partnerė ir šalis kandidatė, su kuria tęsiamas aukšto lygio dialogas ir toliau bendradarbiaujama bendro intereso srityse, įskaitant paramą pabėgėliams iš Sirijos. Komisija pripažįsta teisėtą Turkijos poreikį imtis greitų ir proporcingų veiksmų po nepavykusio 2016 m. liepos mėn. perversmo. Tačiau Turkija labai tolsta nuo Europos Sąjungos, visų pirma teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityse, taip pat silpnindama veiksmingo stabdžių ir atsvarų principo taikymą politinėje sistemoje. Europos Komisija ne kartą ragino Turkiją pirmenybę skirti pastangoms pakeisti šią neigiamą tendenciją.

II. 2015 M. PLĖTROS STRATEGIJOS ĮGYVENDINIMAS

Plėtros šalys turi nedelsdamos imtis reformų teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir gero valdymo srityje. Tai taip pat yra pagrindinis rodiklis, pagal kurį ES vertins jų perspektyvas. Jos turi stipriau ir įtikinamiau puoselėti šias pagrindines ES vertybes. Jų nesilaikymas taip pat atgraso nuo investicijų ir prekybos. Teisinės valstybės principų stiprinimas – ne tik institucinis klausimas. Tam reikalingi visuomenės pokyčiai.

a) Teisinė valstybė

Nors reformoms teisinės valstybės srityje skiriama vis daugiau dėmesio, plėtros šalyse padaryta nevienoda pažanga. Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje tvirtas naujosios vyriausybės įsipareigojimas įgyvendinti neatidėliotinų reformų prioritetus turėjo teigiamą poveikį teisinės valstybės srityje. Po nepavykusio 2016 m. liepos mėn. perversmo Turkijoje padėtis teisinės valstybės srityje ir toliau blogėja.

Sėkminga teisinės sistemos reforma – tai ilgalaikis procesas, kuriam vykdyti reikia tvarios viso politinio spektro atstovų politinės valios; plėtros šalys dar daug turės nuveikti šioje srityje. Tikimasi, kad Albanijoje vykdant beprecedentį teisėjų ir prokurorų pakartotinio vertinimo procesą bus užtikrintas didesnis teismų sistemos profesionalumas, nepriklausomumas ir sąžiningumas. Turkijoje atleidus daug teisėjų bei prokurorų ir priėmus Konstitucijos pataisas dar labiau sumažintas teismų veiksmingumas ir suvaržytas jų nepriklausomumas.

Pasirinkimo nėra – šalys privalo išrauti korupciją su šaknimis ir panaikinti bet kokius valstybės užvaldymo elementus. Nepaisant nuolat dedamų pastangų teisinę ir institucines sistemas priderinti prie ES acquis ir Europos standartų, korupcija tebėra plačiai paplitusi. Stiprios ir nepriklausomos institucijos yra labai svarbios siekiant užkirsti kelią korupcijai, ypač aukšto rango pareigūnų, ir su ja kovoti, vykdyti veiksmingesnius tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą: tuomet galutiniai teismų sprendimai būtų vykdomi ir apimtų atgrasomas sankcijas. Reikia daugiau viešųjų lėšų valdymo skaidrumo, visų pirma – visais viešųjų pirkimų etapais, nes šioje srityje ypač būdinga korupcija.

Veikia specializuotos įstaigos, tačiau nepaaiškinamo politikoje dalyvaujančių asmenų turto įgijimo atvejai tiriami retai. Nedidelė pažanga rodo tai, kad trūksta tikros politinės valios, o administraciniai pajėgumai vis dar nepakankami. Tebėra svarbu užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, valdžių pasidalijimą ir stipresnes bei nepriklausomas priežiūros institucijas. 2017 m. Trieste pradėtos pastangos susitarti dėl duomenų apie turto deklaravimą ir interesų konfliktą keitimosi regioninės priemonės galėtų padėti pagerinti Vakarų Balkanų šalių rezultatus nagrinėjant korupcijos bylas.

Organizuotas nusikalstamumas Vakarų Balkanų šalyse tebeklesti. Įtakingos nusikalstamos grupuotės ir toliau veikia Vakarų Balkanų šalyse ir iš jų, taip pat Turkijoje. Regionas išlieka svarbiu neteisėtų prekių, visų pirma narkotikų ir ginklų, kontrabandos, taip pat į ES keliaujančių asmenų patekimo maršrutu. Plėtros šalys vis dažniau bendradarbiauja su ES teisėsaugos institucijomis, kaip antai Europolu ir Eurojustu, ir palaipsniui didina savo pajėgumus kovoti su konkrečių rūšių organizuotu nusikalstamumu, įskaitant narkotikų kontrabandą. Albanijoje vykdant plataus masto teisėsaugos institucijų operacijas sėkmingai konfiskuotas didelis kiekis kanapių ir neseniai kokaino iš Lotynų Amerikos. Vis dėlto visame regione kyla problemų dėl darbuotojų skaičiaus ir teisėsaugos institucijų veiklos nepriklausomumo užtikrinimo. Veiklos prioritetai vis dar nevisiškai atitinka organizuoto nusikalstamumo grėsmių analizę, dėl to rečiau pavyksta sėkmingai išardyti nusikalstamas grupuotes. Be to, valdžios institucijos turi pradėti vykdyti finansinius tyrimus pagal Finansinių veiksmų darbo grupės metodiką ir pagerinti pajamų iš nusikaltimų konfiskavimo rezultatus. Plėtros šalyse įsteigus ir sustiprinus centralizuotas agentūras, atsakingas už nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymą ir atsekimą (turto susigrąžinimo tarnybas), šių šalių nacionalinės turto susigrąžinimo sistemos galėtų veikti efektyviau ir būtų supaprastintas operatyvinis bendradarbiavimas su ES valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybomis. Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu klausimu plėtros šalių prioritetas turėtų būti jų teisės aktų ir praktikos priderinimas prie Finansinių veiksmų darbo grupės rekomendacijų. Reikėtų nedelsiant siekti konkrečių ir tvarių kovos su korupcija, pinigų plovimu ir organizuotu nusikalstamumu rezultatų.

Siekdama kovoti su terorizmu, smurtiniu ekstremizmu, radikalizacija ir visų pirma (grįžtančių) užsienio teroristų kovotojų reiškiniu, ES sustiprino operatyvinį bendradarbiavimą su plėtros šalimis. Visose šalyse nuolat dedama pakankamai pastangų siekiant priderinti kovos su terorizmu ir su radikalizacija sričių teisės aktus ir praktiką prie ES standartų ir praktikos. Tačiau vis dar reikia veiksmingesnių nacionalinių bei regioninių struktūrų, kad būtų užtikrinti konkretūs rezultatai, visų pirma siekiant užkirsti kelią smurtiniam ekstremizmui, ginklų kontrabandai, terorizmo finansavimui ir skatinti kovą su pinigų plovimu, dalijimąsi informacija ir kovos su radikalizacija politikos formavimą. ES informacijos apie radikalizaciją tinklas rėmė didelę dalį šių darbų. Su kiekviena iš Vakarų Balkanų partnerių ir Turkija turėtų būti stiprinama kova su terorizmu. Asmens duomenų apsaugos standartai turėtų būti suderinti su ES standartais, kad būtų galima sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su Eurojustu. Įkvėptos ankstesnio bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje ES ir Vakarų Balkanų šalys 2017 m. susitarė dėl Vakarų Balkanų integruojamojo vidaus saugumo valdymo sistemos – naujo požiūrio į saugumo valdymo pajėgumų didinimą – ir regione vykdytinų reformų.

b) Pagrindinės teisės

Pagrindinės teisės iš esmės įtvirtintos Vakarų Balkanų šalių teisės aktuose, tačiau būtina dėti daug pastangų, kad jos būtų visapusiškai įgyvendinamos praktiškai. Ataskaitiniu laikotarpiu Turkijoje padėtis pagrindinių žmogaus teisių srityse toliau labai blogėjo.

Visame regione ypač daug dėmesio reikia skirti saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo – demokratijos ramsčio – apsaugai. Kai kuriose šalyse padėtis šioje srityje labai pablogėjo, įskaitant itin prastą padėtį Turkijoje, kur vis dar įkalinti daugiau kaip 150 žurnalistų. Kitose šalyse geriausiu atveju padaryta nedidelė pažanga. Tęsiasi išpuoliai prieš žurnalistus ir jie toliau sulaukia grasinimų, o tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas ir toliau vykdomi lėtai. Visose plėtros šalyse toliau plačiai paplitusi pastangų paveikti visuomeninių transliuotojų nepriklausomumą ir neskaidraus žiniasklaidos priemonių viešojo finansavimo problema. Tokiu piktnaudžiavimu regione pažeidžiama ne tik pagrindinė teisė į saviraiškos laisvę, bet ir demokratijos principai. Vyriausybės turi skubiai imtis konkrečių veiksmų, kad įgyvendintų esamus saviraiškos laisvę reglamentuojančius teisės aktus ir apskritai pagerintų bendras sąlygas žiniasklaidos laisvei. ES tvirtai remia vietos pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus ir nepriklausomas žiniasklaidos priemones, kurie dažnai bauginami. Jų indėlis labai svarbus siekiant užtikrinti valdžios atskaitomybę kalbant apie saviraiškos laisvę ir visas kitas pagrindines teises.