Direktyva įsigaliojo 2013 m. sausio 1 d., tačiau naujausias nacionalinės teisės aktas buvo priimtas tik 2015 m. Be to, bendri gyvūnų laikymo ir priežiūros standartai įsigaliojo tik 2017 m. sausio mėn. Šios peržiūros metu Europos Komisija vis dar atliko atitikties patikrinimus, įskaitant keletą apklausų ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, dėl kurių, tikėtina, bus pakeisti tam tikri nacionalinės teisės aktai.

Daugelis suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad priėmus Direktyvą gyvūnų priežiūros ir laikymo standartai pradėti derinti. Atitikties naujiesiems standartams užtikrinimo sąnaudos (nurodytos kaip galima problema Direktyvos ex ante poveikio vertinime) didelio susirūpinimo kol kas nesukėlė.

Vienas iš Direktyvos tikslų – užtikrinti laisvą sektoriaus darbuotojų judėjimą Europos Sąjungoje. Tačiau švietimas ir mokymas ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai. Daugumos naudotojų nuomone, darbuotojų kompetencijos užtikrinimo ir tobulinimo klausimas sprendžiamas patenkinamai. Iš pranešimų matyti, kad skirtingose valstybėse narėse lūkesčiai dėl mokymo reikalavimų šiek tiek skiriasi, taigi kartais dubliavimasis mokymo srityje vis dar reikalingas. Kad padėtų taikyti labiau suderintą metodą, Europos Komisija parengė ES švietimo ir mokymo sistemos gaires , be to, buvo sukurta savanoriška visos ES švietimo ir mokymo laboratorinių gyvūnų mokslo srityje platforma (angl. santrumpa ETPLAS).

Gyvūnai mokslo tikslu gali būti naudojami tik tuo atveju, kai nėra alternatyvos, kurią pasirinkus gyvūnai nenaudojami. Šiuo Direktyvos įgyvendinimo etapu per anksti vertinti jos poveikį alternatyvų taikymo skatinimui ir jų įsisavinimui. Tačiau suinteresuotieji subjektai patvirtino, kad įvyko keletas teigiamų pokyčių:

Su kokybiniais valstybių narių atliekamų patikrinimų duomenimis bus galima susipažinti ne anksčiau kaip 2018 m. pabaigoje. Tačiau iš keleto suinteresuotųjų subjektų atsakymų matyti, kad peržiūrėjus patikrinimų reikalavimus keičiasi mokslininkų ir specialistų požiūris, todėl didėja gyvūnų gerovė ir informuotumas apie gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principą. Be to, tobulinami eksperimentų protokolai, užtikrinama geresnė gyvūnų stebėsena ir geriau įvertinamas procedūrų sunkumas, gerinama aplinkos būklė ir sveikatos stebėsena.

Daugeliui naudotojų vis dar trūksta informacijos apie ES gaires dėl mokymo ir kitus valstybių narių ar nacionalinių komitetų parengtus rekomendacinius dokumentus, taigi akivaizdu, kad būtina gerinti komunikaciją šioje srityje. Be to, panašu, kad kyla tam tikrų sunkumų pripažįstant už informacijos apie atitinkamas gyvūnų rūšis teikimą atsakingo asmens vaidmenį ir tam asmeniui atliekant savo vaidmenį, visų pirma padedant susipažinti su informacija apie gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principą atitinkamoje mokslo srityje. Dėl šio asmens vaidmens vertėtų parengti papildomas gaires. Reikalavimas skirti veterinarijos gydytoją buvo įvertintas palankiai ir jį vykdant pradėta taikyti geriausia praktika chirurgijos, anestezijos, analgezijos ir eutanazijos srityse.

Tose valstybėse narėse, kuriose anksčiau trūko oficialių aukštos kokybės mokymo ir švietimo programų, pranešta apie didelę naudą, kurios gauta laikantis Direktyvos reikalavimų, įskaitant asmens, kuris būtų oficialiai atsakingas už tai, kad darbuotojai būtų mokomi ir turėtų tinkamą kompetenciją, paskyrimą. Nauda yra, be kita ko, susijusi su didesne gyvūnų gerove, geresniu skausmo, baimės ir kančios pripažinimu, taip pat geresniu gyvūnų elgesio ir poreikių supratimu. Vis dėlto mokymo, reikalingo prieš pradedant procedūras, kuriose naudojami gyvūnai, poreikiai valstybėse narėse ir toliau labai skiriasi.

Vis dėlto kai kurių valstybių narių naudotojai nurodė, kad GGĮ vaidmuo, kai ji, be kita ko, dalyvauja atliekant išankstinius projektų vertinimus, yra neaiškus. Kadangi GGĮ užduotys ir projektų vertinimas skiriasi, būtina teikti informaciją apie konkrečius reikalavimus ir užtikrinti šiems atskiriems procesams tinkamas kompetencijas. Šiuo atveju itin svarbu užtikrinti, kad bus atliktos visos svarbiausios užduotys, kaip reikalaujama pagal Direktyvą.

Už alternatyvių metodų taikymą atsakingi mokslininkai ir priežiūros srities darbuotojai (jiems padeda GGĮ ir paskirtas veterinarijos gydytojas), taip pat projektą vertinantys subjektai. Beveik pusė naudotojų sutiko su tuo, kad atliekant projektų vertinimus geriau įgyvendinamas gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principas ir užtikrinama didesnė gyvūnų gerovė. Tačiau suinteresuotųjų subjektų nuomonės išsiskyrė ir priklausė nuo to, ar priemonės taikytos prieš priimant Direktyvą.

Vertinti, kokį poveikį didinant skaidrumą daro naujieji ataskaitų teikimo reikalavimai, dar per anksti, tačiau pirmą kartą teikiama informacija, inter alia, apie gyvūnų genetinę būklę, jiems faktiškai taikytą tam tikro sunkumo kategorijos procedūrą ir nežmoginių primatų kilmę bei rūšis.

Naudotojai nurodė, kad atliekant tam tikrų biologinių aspektų tyrimus ir toliau reikės vykdyti in vivo eksperimentus ir mažai tikėtina, kad alternatyvūs metodai bus prieinami netolimoje ateityje. Vis dėlto, daugumos suinteresuotųjų subjektų nuomone, yra nemažai galimybių pakeisti gyvūnų naudojimą švietimo tikslais, nes jau sukurta daug alternatyvų, tačiau jos ne visada taikomos. Teikiant statistinę informaciją, gyvūnų naudojimą švietimo tikslais vertėtų dar labiau atskirti.

·didelės reikšmės turi patikrinimo programos, kuriomis remiantis tikrinama atitiktis gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principui ir nuolatinis naujų alternatyvų taikymas per visą projekto gyvavimo ciklą;

Siekiant nutraukti nežmoginių primatų gaudymo laisvėje tiek mokslo, tiek veisimo tikslais praktiką, pasibaigus tinkamam pereinamajam laikotarpiui, Direktyva leidžiama naudoti tik tuos nežmoginius primatus, kurie yra nelaisvėje užaugintų gyvūnų palikuonys (F2/F2+) arba kurie paimami iš savarankiškų kolonijų. Savarankiška kolonija laikoma kolonija, kuri, jei tampa uždara, nebegali tapti atvira. Iš teisės aktų leidėjų vartojamų sąvokų galima numanyti, kad „kitos kolonijos“, iš kurių galima paimti gyvūnus, taip pat turi būti laikomos savarankiškomis nelaisvėje užaugintų gyvūnų kolonijomis, iš kurių negalima paimti ir veisimui naudoti laisvėje sugautų gyvūnų.

Dabartinis Direktyvos II priede nustatytas terminas – 2022 m. lapkričio mėn., tačiau jis netaikomas marmozetėms, nes jos nuo 2013 m. sausio mėn. turi būti F2/F2+. Pagal 10 straipsnį reikalaujama atlikti galimybių tyrimą, kad būtų įvertintas II priede nustatytų terminų tinkamumas ir prireikus siūlomi pakeitimai. Pagrindiniai galimybių tyrimo metu nustatyti faktai ir išvados pateikiami toliau.

Dauguma ES naudojamų rūšių gyvūnų jau dabar yra F2/F2+ gyvūnai.

Didžiausią susirūpinimą kelianti rūšis – krabaėdės makakos. Bendras i tiekiamų šių F2/F2+ gyvūnų skaičius jau dabar pakankamai viršija dabartinę ir numatomą ES paklausą. Tačiau reikia dar penkerių metų (2017–2022 m.), kol pasibaigs pereinamasis laikotarpis; tai aktualu ir kalbant apie B tipo herpeso virusu neužsikrėtusius gyvūnus, gaunamus iš tiekėjų Mauricijuje (jie dar negali patenkinti F2/F2+ gyvūnų paklausos mokslo srityje).

Atsižvelgus į dabartinę ir numatomą atitinkamų rūšių gyvūnų paklausą ES ir jų tiekimą iš ES ir ne ES šalių, taip pat pereinamojo laikotarpio poveikį mokslui, gyvūnų gerovei ir sveikatai, galimybių tyrimo išvadose Direktyvos II priede nustatytų datų keitimui nepritariama.

Tačiau, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos teikti tikslias ataskaitas, kuriomis remiantis galima nustatyti pažangą, padarytą siekiant Direktyvos tikslų, Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2012/707/ES reikėtų pakoreguoti taip, kad būtų galima kasmet gauti informacijos apie nežmoginių primatų, taip pat paimtų iš savarankiškų kolonijų, kartą.

5. Išvados

Ši peržiūra buvo atliekama ankstyvuoju Direktyvos įgyvendinimo etapu, todėl vertinti daugelį veiklos rezultatų atsižvelgiant į politikos tikslus dar per anksti. Tačiau akivaizdu, kad dauguma suinteresuotųjų subjektų, su kuriais konsultuotasi atliekant šią peržiūrą, Direktyvą laiko svarbia ir būtina siekiant sudaryti vienodas sąlygas ES ir įgyvendinti gyvūnų gerovės tikslus ir standartus. Todėl šiuo etapu jokių Direktyvos pakeitimų nesiūloma. Be to, taip pat remiantis SCHEER komiteto ataskaitos išvadomis, jokio pasiūlymo dėl laipsniško nežmoginių primatų naudojimo panaikinimo tvarkaraščio nepateikta. Tačiau Europos Komisija prašys SCHEER komiteto reguliariai pranešti savo nuomonę, kad galėtų atidžiai stebėti pažangą.

Remiantis 10 straipsnyje nurodytu galimybių tyrimu, pratęsti II priede nustatytą pereinamąjį laikotarpį dėl antrosios ir (arba) vėlesnės kartos tikslingai veisiamų nežmoginių primatų naudojimo nėra jokio pagrindo. Vis dėlto Komisijos įgyvendinimo sprendime 2012/707/ES nurodytos ataskaitų teikimo kategorijos bus iš dalies pakeistos, kad būtų įtrauktas reikalavimas, inter alia, sistemingai teikti ataskaitas dėl naudojamų nežmoginių primatų, įskaitant paimtus iš savarankiškų kolonijų, kartos.

Galiausiai, turint pakankamų mokslinių įrodymų, reikės iš dalies pakeisti III priedą dėl priežiūros ir laikymo, kad į jį būtų įtraukti galvakojams moliuskams taikytini standartai ir pateikta daugiau informacijos apie tam tikras rūšių grupes. Reikėtų iš dalies pakeisti IV priedą, kad jame būtų nurodyti tinkami galvakojų moliuskų žudymo būdai ir, kai tinkama, remiantis valstybių narių metinėmis ataskaitomis, esami metodai būtų suderinti su naujausiomis mokslo žiniomis.