BENDRA ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Serbijos pažangos, padarytos siekiant reikiamos atitikties narystės kriterijams ir visų pirma pagrindinio prioriteto – akivaizdaus ir nuolatinio santykių su Kosovu gerinimo( /* JOIN/2013/07 draft */





BENDRA ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Serbijos pažangos, padarytos siekiant reikiamos atitikties narystės kriterijams ir visų pirma pagrindinio prioriteto – akivaizdaus ir nuolatinio santykių su Kosovu gerinimo* 1. Įžanga Savo 2011 m. spalio mėn. nuomonėje[1] dėl Serbijos prašymo tapti Europos Sąjungos nare Europos Komisija padarė išvadą, kad „Serbija padarė gerą pažangą pakankamai vykdydama 1993 m. Kopenhagoje Europos Vadovų Tarybos nustatytus politinius kriterijus ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas; svarbu šią pažangą tęsti ir rasti praktinius su Kosovu susijusių problemų sprendimus“ ir rekomendavo, kad „derybos dėl Serbijos stojimo į Europos Sąjungą būtų pradėtos, kai tik ji padarys tolesnę didelę pažangą siekdama šio pagrindinio prioriteto – [imtis] tolesnių santykių su Kosovu normalizavimo veiksmų laikantis stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų <...>“. Komisijai rekomendavus, ir remdamasi pradine Serbijos pažanga gerinant santykius su Kosovu, Europos Vadovų Taryba 2012 m. kovo mėn. suteikė Serbijai šalies kandidatės statusą. Įvertinusi pažangą, pasiektą ES tarpininkaujamame ir Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos remiamame Serbijos ir Kosovo dialoge bei numatant tolesnę reikšmingą pažangą 2013 m. pradžioje, Taryba 2012 m. gruodžio 11 d. išvadose sutiko Airijos pirmininkavimo metu įvertinti Serbijos padarytą pažangą, remdamasi Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės 2013 m. pavasarį pateikta ataskaita, kad Europos Vadovų Taryba galėtų nuspręsti pradėti su Serbija stojimo derybas. Šioje ataskaitoje pristatoma Serbijos 2012 m. gruodžio 11 d. – 2013 m. balandžio 15 d. padaryta pažanga. Joje įvertinami veiksmai, kurių buvo imtasi įgyvendinant pagrindinį prioritetą – pagerinti santykius su Kosovu tiek siekiant rezultatų plėtojant aukšto lygio dialogą, tiek faktiškai įgyvendinant 2011 m. ir 2012 m. pasiektus susitarimus. Šioje ataskaitoje taip pat pristatomos ir įvertinamos pastarojo meto pastangos paspartinti ES reformų darbotvarkės įgyvendinimą ir atidžiai nagrinėjama teisinės valstybės (visų pirma, teismų reformos, antikorupcijos politikos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu), pagrindinių institucijų nepriklausomumo, žiniasklaidos laisvės, nediskriminavimo politikos, mažumų apsaugos ir verslo aplinkos gerinimo sričių raida. Galiausiai ataskaitoje įvertinamos Serbijos pastarojo meto iniciatyvos atlikti konstruktyvų vaidmenį regione ir gerinti santykius su kaimynais. Šioje ataskaitoje pateikiamame įvertinime atsižvelgta į Komisijos ir Vyriausiosios įgaliotinės surinktą ir išanalizuotą informaciją, įskaitant Serbijos valdžios institucijų pateiktus duomenis, ekspertų misijų išvadas bei informaciją, kuria pasidalijo ES valstybės narės ir tarptautinės bei pilietinės visuomenės organizacijos. Paskutinėje ataskaitos dalyje pateikiamos išvados ir rekomendacijos. 2. Santykių su Kosovu gerinimas Po rinkimų Serbijoje Belgrado ir Prištinos dialogas tarpininkaujant Vyriausiajai įgaliotinei virto aukšto lygio politiniu procesu. 2012 m. spalio mėn. prasidėjo abiejų ministrų pirmininkų aukšto lygio susitikimai. Nuo pat pradžių Vyriausioji įgaliotinė abiems šalims labai aiškiai suformulavo proceso koncepciją: jis bus laipsniškas, proceso metu pereinant nuo lengvesnių klausimų prie sudėtingesnių, ir turės aiškią pabaigą. Proceso tikslas – palaipsniui normalizuoti abiejų šalių santykius, nekeičiant abiejų šalių pozicijų dėl statuso, ir pasiekti pažangos abiejų šalių kelyje į ES. Nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. pabaigos įvyko dešimt susitikimų[2]. Vasario 6 d. taip pat buvo susitikę prezidentai T. Nikoličius ir A. Jahjaga. Aukšto lygio dialogo pradžioje, iki 2012 m. gruodžio mėn., buvo sprendžiami tokie lengvesniais laikomi klausimai kaip integruoto sienų valdymo įgyvendinimas, religinis ir kultūrinis paveldas, ryšių palaikymo tvarka. Jau pirmaisiais mėnesiais buvo pasiekta reikšmingų rezultatų. Svarbiausias iš jų – integruoto sienų valdymo įdiegimas. 2012 m. gruodžio mėn. pabaigoje veikė keturios pasienio zonos, įskaitant dvi Šiaurės Kosove, o nuo vasario pabaigos veikia visos šešios pasienio zonos tarp Serbijos ir Kosovo. Aptardamos integruoto sienų valdymo įgyvendinimo klausimą, šalys taip pat susitarė pradėti rinkti muito mokesčius ir įsteigti Šiaurės Kosovo plėtotės fondą. Kalbant apie laisvą judėjimą, sėkmingai pradėjo veikti kelionių su tapatybės kortele režimas. Šalys toliau įgyvendina susitarimą dėl muitinių antspaudų. Pasiekta nemenka pažanga civilinio registro klausimu – jo diegimas turėtų būti užbaigtas iki 2014 m. sausio mėn. Kadastro srityje abi šalys vis dar atlieka būtinuosius pasirengimo veiksmus. Sėkmingai tariamasi dėl universitetų diplomų pripažinimo. Daugelyje sričių toliau gerėjo Serbijos bendradarbiavimas su EULEX. Vis labiau normalizuojant santykius tarp abiejų šalių, šis bendradarbiavimas turės suaktyvėti. Aukšto lygio ryšiai ir reguliarus bendravimas praktiniu lygmeniu ir toliau sudaro sąlygas bendradarbiavimui, įskaitant kovoje su organizuotu nusikalstamumu. Serbija pasirengusi kartu su EULEX visiškai įgyvendinti policijos protokolą. Kiti abiejų ministrų pirmininkų pasiekti reikšmingi rezultatai – Susitarimas dėl ryšių palaikymo tvarkos ir Susitarimas dėl religinio ir kultūrinio paveldo objektų apsaugos pagerinimo (specialiojo, daugiataučio policijos padalinio Kosove sukūrimo). Antroje aukšto lygio dialogo dalyje, pradedant 2013 m. sausio mėn., abiejų ministrų pirmininkų susitikimuose dėmesys buvo nukreiptas į Šiaurės Kosovą, siekiant sukurti struktūras, atitinkančias vietos gyventojų saugumo bei teisingumo poreikius ir užtikrinančias vieningos institucinės ir administracinės sistemos Kosove funkcionalumą, kaip nustatyta 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose. Derybų metu abi šalys sutarė, kad pokalbiais turėtų būti pasiekta principų ir priemonių visuma, suteikianti Kosovo serbų bendruomenei naują ateities viziją, sprendžiant susirūpinimą keliančius klausimus ir tenkinant jų poreikius taip, kad nenukentėtų Kosovo institucijų ir teisinės sistemos funkcionalumas. Visame aukšto lygio procese abi šalys demonstravo pasiryžimą ir įsitraukimą. Visų pirma abu ministrai pirmininkai užmezgė veiksmingus darbinius santykius ir parodė politinę drąsą bei brandą, aptariant itin jautrius ir kompleksiškus klausimus, neretai vyraujant sudėtingai politinei atmosferai. Už tai juos reikia pagirti. Paskutiniame dialogo etape į susitikimus įsijungė ministrų pirmininkų pavaduotojai, kurių dalyvavimas suteikė procesui papildomo politinio legitimumo vietos lygmeniu ir praktinių žinių. Derybos dėl Šiaurės Kosovo ir Kosovo serbų bendruomenės nuogąstavimų buvo užbaigtos balandžio 19 d. parafuojant Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų. Susitarime numatoma, kad bus įsteigta Serbijos savivaldybių Kosove asociacija (bendrija), kuri veiks kaip esamos Kosovo teisinės sistemos dalis. Ši asociacija (bendrija) turės savo įstatus ir organus kitos Kosove jau veikiančios asociacijos pagrindu, taip pat bus atstovaujama centrinėje valdžioje. Kalbant apie policiją, Susitarime įtvirtinamas vieningų Kosovo policijos pajėgų ir visos Šiaurės Kosovo policijos integravimo į Kosovo policiją principas. Keturioms šiaurinėms savivaldybėms skiriamas regiono policijos vadas. Jį skiria Kosovo vidaus reikalų ministerija iš keturių merų pasiūlyto sąrašo. Tai reiškia, kad buvo sutarta, jog visi keturi šiaurinių serbų mažumų savivaldybių merai, pasikonsultavę su asociacija (bendrija), teiks sąrašą Vidaus reikalų ministerijai, kuri iš šio sąrašo skirs policijos vadą. Kalbant apie teismų sistemą, Susitarime įtvirtinamas visų teisminių institucijų integravimo ir veikimo Kosovo teisinėje sistemose principas. Prištinoje įsteigiamas Apeliacinis teismas visoms Kosovo savivaldybėms, kuriose daugumą sudaro serbai, o šio teismo padalinys turės nuolatinę būstinę Mitrovicos mieste šalies šiaurėje. Pagal Susitarimą 2013 m., tarpininkaujant ESBO, šiaurinėse savivaldybėse bus surengti savivaldybių rinkimai. Susitarimu taip pat numatoma iki birželio vidurio užbaigti derybas dėl energetikos ir telekomunikacijų. Abi šalys susitarė, kad nė viena pusė neblokuos ir neragins kitų blokuoti pažangos kelyje į ES. Kalbant apie tolesnius žingsnius, abi šalys susitarė iki balandžio 26 d. priimti įgyvendinimo planą ir tarpininkaujant ES įsteigti įgyvendinimo komitetą. ES taip pat tikisi, kad vadovaudamosi nauja tarpusavio supratimo ir santykių dvasia ir nekeisdamos pozicijų dėl Kosovo statuso, abi šalys toliau sieks normalizuoti santykius, ir šiuo atžvilgiu, be kita ko, spręs Kosovo integracijos ir dalyvavimo tarptautinėse organizacijose klausimą. 3. Pastarojo meto pažanga siekiant atitikties narystės kriterijams 3.1. Įžanga Pastaraisiais mėnesiais Serbija ėmėsi veiksmų iš naujo pagyvinti šalyje ES reformų darbotvarkę. Kaip numatyta pagal 2012 m. liepos mėn. veiklą pradėjusios Serbijos Vyriausybės tikslus, paspartintas ES reformų darbotvarkės koordinavimas. Ji pradėjo įgyvendinti 2012 m. gruodžio mėn. priimtą išsamų veiksmų planą, skirtą spręsti visus Komisijos 2012 m. pažangos ataskaitoje iškeltus klausimus, ir ketina periodiškai – 2013 m. balandžio, birželio ir rugsėjo mėn. – skelbti jo įgyvendinimo ataskaitas. Svarbus žingsnis – Vyriausybės 2013 m. vasario 28 d. priimtas Nacionalinis suderinimo su acquis planas (NSAP) 2013–2016 m. laikotarpiui. NSAP yra detalus planavimo dokumentas, kuriame numatomi visi teisės aktai, kuriuos Serbija turi priimti, kad įvykdytų Stabilizacijos ir asociacijos sutarties (SAS) įpareigojimus ir pasirengtų tolimesniam savo teisyno derinimui su ES teisynu. NSAP numatomas ir nuodugnus 2013 m. teisinio suderinimo planas bei atitinkami biudžeto ištekliai. Šis dokumentas taip pat yra pagrindas užtikrinti veiksmingą susijusios veiklos patikrą ir geriau įtraukti atitinkamas suinteresuotąsias šalis. Nepaisant 2012 m. kilusių kliūčių, Serbijos Vyriausybė ryžtingai stiprino teisinę valstybę, visų pirma teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Keliose esminės svarbos srityse rengiami strategijų projektai, o jas įgyvendinti numatoma pirmoje 2013 m. pusėje. Nors Serbijos Vyriausybė sutiko tam tikrose srityse plačiai konsultuotis ir paprašė atitinkamų ES ekspertų konsultacijų, jai reikia patobulinti konsultacijų su visomis suinteresuotosiomis šalimis procesą ir, be kita ko, palikti pakankamai laiko teisės aktų projektų svarstymui parlamente. 3.2. Pasiekimai įgyvendinant reformas Teisinės valstybės požiūriu pirmasis teisės aktų pakeitimų rinkinys buvo priimtas 2012 m. gruodžio mėn. vadovaujantis 2012 m. rugsėjo mėn. suburtų darbo grupių, kuriose dalyvavo pagrindinės suinteresuotosios šalys, pasiūlymais. Buvo iš dalies pakeisti įstatymai dėl teisėjų ir prokurorų, suteikiant nuolatinių tarnautojų statusą maždaug 900 teisėjų, priimtų dirbti 2009 m. bandomajam laikotarpiui. Atlikti trys svarbūs Baudžiamojo kodekso pakeitimai: sąlygų sudarymo piktnaudžiauti prieglobsčio užsienio šalyje teise kriminalizavimas; garbės ir orumo įžeidimo, taip pat „neteisėtų viešų komentarų apie teismo procesą“ dekriminalizavimas; tam tikrų neapykantą skatinančių nusikaltimų, pagrįstų etnine kilme, religija ar lytine orientacija, pripažinimas atsakomybę sunkinančia aplinkybe. Iš dalies pakeista tokio nusižengimo kaip piktnaudžiavimas tarnyba apibrėžtis iš naujo nustatant jo taikymą privatiems veiklos vykdytojams. Dabar pagal Baudžiamojo kodekso ekonominių nusikaltimų skirsnyje numatytus naujus nusižengimus reikia perkvalifikuoti visas pagal Baudžiamojo kodekso 359 straipsnį pradėtas bylas. Šią Baudžiamojo kodekso dalį planuojama visapusiškai peržiūrėti ir ateityje dar keisti. Būtina kruopščiai pasirengti naujojo Baudžiamojo proceso kodekso įgyvendinimui. Kalbant apie teismų reformą, naujajai Serbijos Vyriausybei teko milžiniškas iššūkis, kai 2012 m. liepos mėn. Konstitucinis teismas nusprendė panaikinti pakartotinį teisėjų ir prokurorų paskyrimą, taip sukurdamas neatidėliotiną praktinę problemą: būtinybę iš naujo integruoti apie 800 teisėjų (tai sudaro apie trečdalį viso skaičiaus). Dėl šios padėties Serbijos valdžios institucijoms 2012 m. gruodžio mėn. teko imtis skubių priemonių, kad galėtų pradėti rengti vidutinio ir ilgojo laikotarpio viziją, įskaitant išsamios strategijos parengimą, kad būtų užtikrinti struktūriniai ir tvarūs pokyčiai siekiant nešališkos, nepriklausomos ir efektyvios teismų sistemos. Po 2012 m. liepos mėn. Konstitucinio Teismo sprendimų Aukščiausioji teismų taryba ir Valstybės prokuratūros taryba, laikydamosi Konstitucinio Teismo nustatyto 60 dienų termino, iš naujo paskyrė visus anksčiau pakartotinai nepaskirtus teisėjus ir prokurorus. Kol kas teisėjai buvo iš naujo skiriami į teismus, kuriuose dirbo anksčiau, arba į juos pakeitusias jurisdikcijas. Dabar planuojama pakoreguoti teismų ir prokuratūros tarnybų tinklus: tuo siekiama užtikrinti optimalų iš naujo paskirtų teisėjų paskirstymą, jų asmeninius pageidavimus ir konstitucinę teisę nebūti kilnojamiems iš vietos į vietą be jų sutikimo derinant su visos teismų sistemos poreikiais prieinamumo ir artimumo atžvilgiu. Teisėjų darbo krūvis tebėra netolygus ir daugeliu atvejų bylos nagrinėjamos pernelyg ilgai. Tolesniam teismų tinklo pertvarkymui būtina išsami esamo tinklo veikimo analizė sąnaudų, efektyvumo ir teisingumo prieinamumo prasme. Svarbus klausimas, užtikrinant reformos tvarumą, yra vidutinio ir ilgojo laikotarpio teismų sistemos strategija. Teisingumo ir viešojo administravimo ministerija, padedama reguliariai posėdžiaujančių darbo grupių ir konsultuodamasi su svarbiausiomis suinteresuotomis šalimis, rengia naują 2013–2018 m. strategiją. Vyriausybė siekia baigti ją rengti dar šį pavasarį. Strategijoje bus įvertintos problemos, iškilusios įgyvendinant ankstesniąją, 2006 m. strategiją, ir ji bus grindžiama pagrindiniais teismų nepriklausomumo, nešališkumo ir teisingumo kokybės, kompetencijos, atskaitomybės ir efektyvumo principais. Strategija turėtų būti siekiama sustiprinti Aukščiausiąją teismų tarybą bei Valstybės prokuratūros tarybą kaip valdžios organus, kuriems Konstitucija suteiktas mandatas užtikrinti teismų nepriklausomumą. Strategijoje taip pat reikia spręsti realaus teismų nepriklausomumo trūkumo, akivaizdaus iš daugelio dabartinės sistemos bruožų, problemą. Teisėjų skyrimo ir paaukštinimo tvarka dar nėra nepriklausoma nuo vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios. Be to, abi Tarybos turėtų didinti savo veiklos skaidrumą, o jų nariai turėtų būti atskaitingi. Esminis tikslas yra išsami strategija, grindžiama išsamia dabartinės sistemos spragų analize. Ji taip pat turi būti grindžiama visas suinteresuotąsias šalis įtraukiančiu procesu, visapusiškai išnaudojant prieinamą pagalbą. Strategija taip pat turėtų būti siekiama sutvirtinti Teismų akademijos institucinį pajėgumą vykdyti nuopelnais pagrįstus paskyrimus, o taip pat pirminį ir tęstinį teisėjų ir prokurorų mokymą. Strategiją reikia toliau plėtoti, įtraukiant detalius planus, kaip sustiprinti įdarbinimo, vertinimo ir drausminimo sistemą, taip pat pažangos stebėseną ir matavimą, atsakingų institucijų nustatymą, pakankamų finansinių bei žmogiškųjų išteklių ir aiškaus strategijos įgyvendinimo grafiko nustatymą. Kitas prioritetinis tikslas – sukurti veikiančią teisminių institucijų atskaitomybės sistemą. Šiuo atžvilgiu Valstybės prokuratūros taryba vykdo konsultacijas dėl 2013 m. vasario mėn. išleisto profesinio vertinimo taisyklių projekto. Aukščiausioji teismų taryba taip pat pradėjo konsultacijas dėl teisėjų ir teismų pirmininkų vertinimo taisyklių projekto. Netrukus turėtų būti pradėtas įgyvendinti 2012 m. kovo mėn. išleistas Prokurorų etikos kodekso projektas. Teisėjų etikos kodeksą reikia taikyti sistemiškiau. Vadovaujantis prieš trejus metus Aukščiausiosios teismų tarybos priimtomis drausmės taisyklėmis tebuvo priimta keletas galutinių sprendimų. Valstybės prokuratūros tarybai 2012 m. liepos mėn. priėmus drausmės taisykles, greitai turėtų prasidėti pirmųjų drausminių bylų nagrinėjimas. Kova su korupcija, grindžiama visiško netoleravimo principu, buvo kertinė Vyriausybės veiklos dalis nuo pat jos veiklos pradžios. Buvo pradėta keletas tyrimų, be kita ko, susijusių su aukšto lygmens korupcija, pavyzdžiui, Antikorupcijos tarybos nustatytais probleminiais privatizavimo atvejais. Serbija taip pat padarė tam tikrą pažangą kovoje su organizuotu nusikalstamumu. Teisėsaugos institucijų tarpusavio operatyvinis koordinavimas ir bendradarbiavimas yra patenkinamas. Serbijos rodikliai efektyviai išaiškinant, patraukiant atsakomybėn ir nuteisiant korupcijos ir organizuotų nusikaltimų vykdytojus turi būti toliau gerinami, skiriant tam papildomų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, įskaitant liudytojų apsaugos, finansinės žvalgybos ir ypatingojo organizuotų nusikaltimų vykdytojų persekiojimo srityse. Šiuo metu rengiamas kovos su korupcija 2013–2018 m. strategijos projektas. Jį rengiant dalyvauja visos susijusios institucijos ir atitinkamos suinteresuotosios šalys, atsižvelgiama į teigiamus regiono pavyzdžius. Strategija siekiama tiek struktūriškai spręsti tokius klausimus kaip geras valdymas, nepriklausomos institucijos, vidaus ir išorės auditas bei kontrolė, informatorių apsauga, tiek vadovaujantis sektoriniu požiūriu spręsti korupcijos problemą jautriuose sektoriuose, tokiuose kaip miestų ir teritorijų planavimas, teismai, policija, švietimas ir sveikata. Vienas kitą papildantys Antikorupcijos agentūros ir Antikorupcijos tarybos vaidmenys turėtų būti geriau apibrėžti, kad būtų galima įgyventi ir stebėti strategiją ir būtų sudarytos sąlygos tarpinstituciniam bendradarbiavimui. Vyriausybė siekia per pavasarį baigti rengti strategiją. Veiksmų plano rengimas turi prasidėti po viešų konsultacijų dėl strategijos projekto. Kalbant apie pagrindinių institucijų vaidmens ir nepriklausomumo užtikrinimą, vis dar yra erdvės tobulėti. Nepriklausomų institucijų ataskaitos ir rekomendacijos nesulaukė pakankamo politinio įvertinimo ir atitinkamo reagavimo. Pagarba šių institucijų vaidmeniui ir nepriklausomumui vis dar turi būti įrodyta skiriant pakankamus ir stabilius išteklius. Ombudsmenas ir Laisvos prieigos prie viešos svarbos informacijos bei duomenų apsaugos komisaras pradėjo bendradarbiauti su neseniai įsteigtu parlamentiniu Saugos tarnybų civilinės priežiūros komitetu, ir, vadovaudamasis jų rekomendacijomis, parlamentas 2013 m. vasario mėn. iš dalies pakeitė Karinės saugos ir karinės žvalgybos agentūrų įstatymą valstybės saugumo vykdomo ryšių perėmimo atžvilgiu. Serbija turėtų užtikrinti, kad jos teisinėje bazėje būtų aiškiai atskirtas ryšių perėmimas tiriant nusikaltimus ir perėmimas valstybės saugumo tikslais, kad tai atitiktų geriausią Europos patirtį. Kalbant apie žiniasklaidos laisvę, reikšmingas įvykis buvo garbės ir orumo įžeidimo dekriminalizavimas (žr. pirmiau). Be to, 2013 m. sausio mėn. buvo sudaryta speciali žurnalistų, policijos ir saugumo-informacijos agentūrų atstovų komisija, kuriai buvo pavesta išsiaiškinti neišaiškintų žurnalistų nužudymų bylas. Siekiant įgyvendinti žiniasklaidos strategiją, buvo sukurta darbo grupė teisinei bazei derinti, kad būtų pašalinti esami prieštaravimai, susiję su žiniasklaidos steigimu ir finansavimu. Šiuo metu rengiami du įstatymai: Viešosios informacijos ir žiniasklaidos įstatymas, kuris apimtų viešosios informacijos, žiniasklaidos nuosavybės ir koncentravimo sritis, taip pat užsienio korespondentų akreditavimą, ir Elektroninės žiniasklaidos įstatymas, kuris apimtų elektroninę žiniasklaidą ir viešuosius transliuotojus. Pirmas žingsnis jau žengtas iš dalies pakeičiant Akcinių bendrovių įstatymą ir atimant iš visų lygių viešosios valdžios institucijų galimybę steigti akcines bendroves žiniasklaidos sektoriuje. Šiuo metu vyksta viešos konsultacijos dėl viešosios informacijos ir žiniasklaidos įstatymo projekto; juo turėtų būti garantuotas finansavimo skaidrumas ir reglamentuojama žiniasklaidos koncentracija, nustatomos minimalios ir maksimalios ribos bei į šį procesą įtraukiama Konkurencijos apsaugos komisija. Apskritai reikia pažymėti, kad žiniasklaidos pranešimai vis dar išlieka nepakankamai analitiški ir subalansuoti ir tebėra paplitusi savicenzūra. Tam tikra pažanga taip pat pastebima nediskriminavimo politikoje, kur bendroji teisinė bazė iš esmės jau sukurta, tačiau jos įgyvendinimas bei vykdymo užtikrinimas nuosekliomis valdžios institucijų pastangomis dar turi būti tobulinami, įskaitant ir palankesnio klimato visuomenėje sukūrimą. Sveikintinas pasiekimas – tam tikrų neapykantą skatinančių nusikaltimų, pagrįstų etnine kilme, religija ar lytine orientacija (žr. aukščiau), pripažinimas atsakomybę sunkinančia aplinkybe. Šiuo metu, aktyviai konsultuojantis su suinteresuotomis šalimis, rengiama visapusiška 2013–2018 m. kovos su diskriminacija strategija, kurią tikimasi priimti antrąjį 2013 m. ketvirtį, o kiek vėliau – ir jos įgyvendinimo veiksmų planą. Lygybės apsaugos komisaras paskelbė publikaciją „Teisminė civilinė apsauga nuo diskriminavimo“ ir „Kovos su diskriminavimu darbe vadovą“, kuriais siekiama teisės specialistus ir kitas suinteresuotąsias šalis aprūpinti aktualia informacine medžiaga. Kai kurios 2009 m. Serbijos Įstatymo dėl nediskriminavimo nuostatos neatitinka ES 2001 m. Nediskriminavimo direktyvos ir pradėta rengtis šių neatitikimų pašalinimui. Lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT) apsaugos srityje veikla vykdoma vis aktyviau. Galima teigti, kad dėl policijos apmokymo, teismo praktikos sukūrimo ir pagerėjusio bendradarbiavimo su LGBT kaip liudytojais LGBT diskriminavimo bylos sprendžiamos aktyviau. Novi Sado apeliacinis teismas paskelbė pirmąjį sprendimą dėl diskriminacijos lytinės orientacijos pagrindu darbo vietoje. Lygybės komisaras ir toliau buvo ypatingai aktyvus skatinant LGBT teises. Apskritai buvo įgyvendintos kelios informuotumo apie kovą su diskriminaciją (visų pirma LGBT teises) didinimo iniciatyvos, skirtos teisėsaugos pareigūnams ir socialiniams darbuotojams. Pirmasis 2012 m. Europos Tarybos LGBT regioninio projekto seminaras buvo surengtas Belgrade 2012 m. gruodžio mėn. Jau pradėta rengtis 2013 m. Belgrado „Pride Parade“. Tokios pastangos turi būti toliau aktyvinamos ir palaikomos akivaizdžiu politiniu ryžtu, kad būtų skatinama didesnė LGBT įtrauktis ir apsauga bei didinama tolerancija ir supratimas visoje Serbijos visuomenėje. Mažumų apsaugos srityje Serbija, rengdamasi 2014 m. rinkimams į mažumų tarybas, ėmėsi peržiūrėti 2009 m. Įstatymą dėl tautinių mažumų tarybų, kad pašalintų kai kuriuos jo trūkumus. Tai atliekama po Ombudsmeno ir Laisvos prieigos prie viešos svarbos informacijos bei duomenų apsaugos komisaro? rekomendacijų, visų pirma dėl rinkimų procedūros ir taisyklių, reglamentuojančių šių tarybų sudarymą. Serbija taip pat ėmėsi veiksmų, kad pagerintų teisinės bazės įgyvendinimą visoje savo teritorijoje. Įgyvendintos priemonės rytinėje Serbijoje transliuoti TV programas rumunų kalba ir oficialiais nurodymais nuo kitų mokslo metų įvedamas neprivalomas rumunų kalbos ir kultūros mokymas; bandomosios šio dalyko pamokos bus pradėtos 2013 m. balandžio mėn.. Vyriausybė paragino Serbijos stačiatikių bažnyčią užmegzti dialogą su Rumunijos stačiatikių bažnyčia, tačiau kol kas pažangos pamaldų rumunų kalba prieinamumo srityje nepadaryta. Sandžako srities pradinėse ir vidurinėse mokyklose pradėta mokyti bosnių kalba. Pietų Serbijoje po pastarojo meto įtampos, susijusios su paminklo Preševe pastatymu ir nukėlimu, vėl imtasi veiksmų atkurti veiksmingą centrinės vyriausybės ir vietos valdžios institucijų dialogą, kad būtų galima imtis visų spręstinų klausimų, įskaitant socialinę ir ekonominę regiono plėtotę. Pietų Serbijoje buvo pateikta papildomų albanų kalbos vadovėlių. Nuo 2012 m. rugsėjo mėn. albanų, bosnių ir romų mažumų atstovams teikiama galimybių valstybės administracijoje stažuotis. Serbijai reikia toliau dėti pastangas efektyviau įgyvendinti teisinę bazę visoje šalyje. Komisija atidžiai stebės pažangą šioje srityje. Kalbant apie romus, Serbija ir toliau aktyviai dirba reaguodama į bendrame Serbijos ir Komisijos seminare dėl romų 2011 m. birželio mėn. padarytas praktines išvadas. Vėliau pavasarį planuojamas rezultatų aptarimo seminaras. Civilinių dokumentų prasme abu įstatymai, reikalingi, kad būtų užtikrintas teisiškai „nematomų“ asmenų registravimas ar pakartotinis registravimas, jau priimti, ir nuo 2012 m. gruodžio mėn. taikomos naujos registravimo procedūros. Švietimo sektoriuje suaktyvinti pozityvūs veiksmai ir svarstoma tolesnė mokytojų padėjėjų sistemos – šiuo metu jai priklauso 175 asmenys – plėtra. Buvo tęsiamos romų užimtumo galimybių didinimo priemonės. Sveikatos apsaugos srityje Socialinių reikalų ir darbo ministerijoje dirba 75 romų moterų sveikatos tarpininkai, o nuolatinės gyvenamosios vietos neturintys romai dabar gali registruotis socialinės rūpybos centruose. Kalbant apie būstą ir priverstinius iškeldinimus, Serbija pradėjo pasirengimą į nacionalinius teisės aktus įtraukti atitinkamus tarptautinius standartus. Būtinos tolesnės nuolatinės pastangos, įskaitant finansines, kad būtų pilnai įgyvendinta Serbijos romų strategija ir gerinama sunki romų, kurie dažnai tampa netolerancijos, neapykantą skatinančių pasisakymų ar net fizinio užpuolimo aukomis, padėtis. Serbijos Vyriausybė taip pat tęsia reformas, kuriomis siekiama pagerinti ekonominę ir verslo aplinką. Reikšmingas ir teigiamas įvykis buvo naujo Viešųjų pirkimų įstatymo priėmimas 2012 m. pabaigoje. Šis įstatymas dar labiau priartina Serbijos teisės aktus prie acquis ir apskritai padidina viešųjų pirkimų procedūrų efektyvumą, pavyzdžiui, dėl to, kad viešieji pirkimai centralizuojami. Juo sustiprinamos už viešųjų pirkimų taisyklių vykdymo užtikrinimą ir stebėseną atsakingos institucijos. Buvo įvestos naujos korupcijos ir interesų konfliktų prevencijos taisyklės. Dėl šio įstatymo pirkimo procedūros turėtų tapti skaidresnės ir efektyvesnės, o konkurencija – padidėti. Vyriausybė ėmėsi kitų priemonių, kuriomis siekiama pagerinti verslo aplinką, įskaitant daugiau nei 130 verslo veiklą slėgusių parafiskalinių mokesčių panaikinimą, PVM įstatymo dalinį pakeitimą ir įstatymo, kuriuo apribojamas piniginių įsipareigojimų įvykdymo terminas, priėmimą. 2012 m. gruodžio mėn. buvo pradėta ilgai laukta socialinės nuosavybės bendrovių reforma, pagal kurią nustatomas 18 mėnesių terminas jų restruktūrizavimui užbaigti. 2013 m. sausio mėn. priimtais Vidaus prekybos įstatymo pakeitimais siekiama sumažinti kliūtis mažmenininkams patekti į rinką. 2009 m. sausio 1 d. Serbija ėmėsi įgyvendinti Laikinąjį susitarimą dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų. Serbija pasiekė patenkinamų rezultatų įgyvendindama savo įsipareigojimus pagal Laikinąjį susitarimą ir yra pasiryžusi aptarti ir spręsti bet kokius dar neišspręstus klausimus. Serbija taip pat gera valia dalyvauja SAS priderinimo projekte ruošiantis Kroatijos stojimui į ES. Neišspręstų klausimų dar yra valstybės pagalbos ir intelektinės nuosavybės teisių srityje. Visų pirma būtina papildomai įrodyti Valstybės pagalbos kontrolės komisijos nepriklausomumą ir gauti patvirtinimą, kad apie visas valstybės pagalbos priemones šiai komisijai yra pranešama ir ji tokias priemones patvirtina, taip pat turi būti toliau koreguojamos esamos pagalbos schemos. 3.3. Regioninis bendradarbiavimas ir dvišaliai santykiai Po tam tikrų sunkumų, kilusių pirmaisiais Serbijos Vyriausybės darbo mėnesiais, pastaraisiais mėnesiais ji suaktyvino aukšto lygio kontaktus su kaimyninėmis šalimis, siekdama atkurti teigiamus regioninio bendradarbiavimo ryšius. Santykių su Kroatija srityje 2013 m. sausio 16 d. įvyko istorinis Kroatijos ministro pirmininko vizitas Belgrade. Šia proga jis ir Serbijos ministras pirmininkas susitarė dirbti siekdami tolesnio santykių gerinimo ir plėtoti bendradarbiavimą ir bendrą veiklą sprendžiant klausimus, be kita ko, susijusius su integracija į ES, ekonomika, pabėgėliais, sienų demarkacija, dingusiais asmenimis ir karo nusikaltimais. Taip pat buvo surengta keletas ministrų lygmens susitikimų, visų pirma, Serbijos užsienio reikalų ministro vizitas Zagrebe kovo mėn., ir yra rengiamas susitarimas dėl bendradarbiavimo integracijos į ES srityje. Santykiai su Bosnija ir Hercegovina (BIH) išliko geri. Serbijos ministras pirmininkas 2013 m. sausio mėn. apsilankė Sarajeve, o BIH Ministrų tarybos pirmininkas 2013 m. vasario mėn. lankėsi Belgrade. 2012 m. gruodžio mėn. Serbijos prezidentas Belgrade priėmė BIH prezidentūros pirmininką. 2012 m. gruodžio mėn. abu užsienio reikalų ministrai pasirašė Susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo integracijos į ES srityje. 2013 m. sausio mėn. Serbijos karo nusikaltimų prokuroras ir BIH prokuratūra pasirašė protokolą dėl bendradarbiavimo persekiojant karo nusikaltimų, nusikaltimų žmonijai ir genocido vykdytojus. Santykiai su Juodkalnija pagerėjo. 2013 m. sausio mėn. Serbijos prezidento vizitas vyko vyraujant teigiamai atmosferai; vizito metu Serbijos prezidentas pabrėžė pagarbą Juodkalnijos suverenitetui ir teritoriniam vientisumui. Pagerėjo santykiai su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Serbijos ministras pirmininkas 2013 m. sausio mėn. apsilankė Skopjėje, drauge įvyko abiejų šalių teisingumo ministrų susitikimas. Taip pat susitarta surengti bendrą abiejų vyriausybių posėdį Belgrade 2013 m. gegužės mėn. Serbijos užsienio reikalų ministras 2013 m. vasario mėn. lankėsi Skopjėje ir su šios šalies ministru pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo integracijos į ES srityje. Be to, Serbija pasiekė pažangos atkuriant gerus santykius su Turkija. Serbijos ir Turkijos santykių svarba regionui buvo iš naujo patvirtinta prezidentui T. Nikoličiui lankantis Ankaroje 2013 m. vasario mėn. pradžioje. Prieš šią kelionę Belgrade lankėsi Turkijos užsienio reikalų ministras. Serbijos santykiai su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis Bulgarija, Vengrija ir Rumunija išliko geri. Bulgarijos užsienio reikalų ministro vizito Serbijoje metu 2012 m. gruodžio mėn. buvo baigtas rengti susitarimas dėl socialinės apsaugos ir taip pat buvo susitarta parengti susitarimą dėl gerų kaimyninių santykių. Kalotinos pasienio kontrolės punkte buvo įsteigtas bendras policijos ir muitinės bendradarbiavimo ryšių centras. Serbijos ir Bulgarijos ministrai pirmininkai pasirašė susitarimą dėl dujų jungties tarp Serbijos ir Bulgarijos įdiegimo. Serbijos prezidento vizitas Vengrijoje 2012 m. lapkričio mėn. vyko vyraujant teigiamai atmosferai. Dalyvaudamos veiksmuose dėl nepagrįstų prieglobsčio ES prašymų skaičiaus augimo sumažinimo, Serbija ir Vengrija suaktyvino bendradarbiavimą vidaus reikalų srityje. Serbija ir Rumunija tęsė bendradarbiavimą mažumų apsaugos srityje, kaip numato jų 2012 m. kovo bendras protokolas. Remiant ESBO Vyriausiajam tautinių mažumų reikalų komisarui buvo tęsiamos konsultacijos ir padarytos išvados dėl keleto veiksmų žiniasklaidos ir švietimo srityje, kurie yra arba turi būti atlikti, o pamaldų klausimas liko neišspręstas. 4. Išvados ir rekomendacijos Serbija padarė didžiulę pažangą akivaizdžiai ir tvariai gerindama santykius su Kosovu, kaip nustatyta 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose. Ji aktyviai ir konstruktyviai įsitraukė į ES tarpininkaujamą dialogą su Priština ir dalyvavo aptariant pačius įvairiausius klausimus, kuriuos būtina spręsti, kad būtų pasiektas akivaizdus ir tvarus santykių su Kosovu pagerėjimas. Po rinkimų Serbijoje Belgrado ir Prištinos dialogas, tarpininkaujant Vyriausiajai įgaliotinei, virto aukšto lygio politiniu procesu. Nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. pabaigos įvyko dešimt susitikimų. Vasario 6 d. susitiko prezidentai T. Nikoličius ir A. Jahjaga. Taip pat buvo tęsiamas ligšiol dialogu pasiektų susitarimų įgyvendinimas. Buvo iš esmės užtikrintas susitarimo dėl atstovavimo Kosovui regiono forumuose įgyvendinimas, kurį 2013 m. vasario mėn. vainikavo visateisė Kosovo narystė Regioninėje bendradarbiavimo taryboje. Kalbant apie integruotą sienos valdymą, visose keturiose pasienio zonose buvo atidaryti ir veikia bendri laikinieji perėjimo punktai. Įgyvendinamas 2012 m. gruodžio mėn. pasirašytas Susitarimas dėl religinio ir kultūrinio paveldo objektų apsaugos. Šalys toliau įgyvendina susitarimą dėl muitinių antspaudų. Pasiekta nemenka pažanga civilinio registro klausimu – jo diegimas turėtų būti užbaigtas iki 2014 m. sausio mėn. Kadastro srityje abi šalys vis dar atlieka būtinuosius pasirengimo veiksmus. Sėkmingai tariamasi dėl universitetų diplomų pripažinimo. Kai kuriose srityse toliau gerėja Serbijos bendradarbiavimas su EULEX. Abi pusės taip pat susitarė pradėti rinkti muito mokesčius ir įsteigti Šiaurės Kosovo plėtotės fondą. Antroje aukšto lygio dialogo dalyje, pradedant 2013 m. sausio mėn., abiejų ministrų pirmininkų susitikimuose dėmesys buvo nukreiptas į Šiaurės Kosovą; tai leido 2013 m. balandžio 19 d. parafuoti Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų. Be kita ko, šiuo susitarimu numatoma suaktyvinti ir iki 2013 m. birželio 15 d. užbaigti abiejų šalių derybas energetikos ir telekomunikacijų klausimais. Remdamasi šia informacija Komisija mano, kad Serbija įgyvendino pagrindinį prioritetą – imtis veiksmų, kad santykiai su Kosovu būtų akivaizdžiai ir nuolat gerinami. Serbija taip pat įsipareigojo paspartinti reformas tokiose svarbiose srityse kaip teisinė valstybė (visų pirma teismų reformos ir antikorupcijos politika), pagrindinių institucijų nepriklausomumas, žiniasklaidos laisvė, nediskriminavimo politika, mažumų apsauga ir verslo aplinka. Visoms šioms sritims Serbijos valdžios institucijos skyrė papildomo dėmesio ir pradėjo kurti išsamią ir ilgalaikę viziją. Rengiamos šių sričių reformos, itin daug dėmesio skiriant strategijoms, atitinkamiems veiksmų planams ir teisės aktų projektams. Pažangos šiose srityse turės būti siekiama ir toliau. Tai ypač aktualu teismų sistemos srityje, kuri kelia itin didelių problemų. Pastaraisiais mėnesiais Serbijos vyriausybė įrodė savo pasiryžimą prisidėti prie regioninio bendradarbiavimo, patvirtindama tai keletu aukšto lygio susitikimų su kaimyninėmis šalimis. Atsižvelgdama į išvadas, išdėstytas 2011 m. spalio mėn. Nuomonėje dėl Serbijos prašymo tapti Europos Sąjungos nare, 2012 m. spalio mėn. strateginiame dokumente ir 2012 m. Serbijos pažangos ataskaitoje, Komisija daro išvadą, kad: Serbija pakankamai tenkina politinius kriterijus ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Be to, Komisija toliau laikosi savo vertinimo dėl ekonominių kriterijų, įpareigojimų pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą bei Laikinąjį susitarimą ir Serbijos pasirengimo prisiimti narystės įsipareigojimus. Todėl Komisija rekomenduoja pradėti derybas su Serbija dėl stojimo į Europos Sąjungą. Komisija ir toliau stebės Serbijos pažangą siekiant atitikties narystės kriterijams ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygoms. Komisija primena savo 2012 m. spalio mėn. rekomendaciją, kad pastangos normalizuoti Belgrado ir Prištinos santykius turėtų būti dedamos atsižvelgiant į būsimų stojimo derybų su Serbija vykdymo nuostatas. Komisija ir stojimo derybų metu atidžiai stebės, kaip vykdomos ir įgyvendinamos reformos teisinės valstybės ir pagrindinių teisių (ypač teismų reformos), kovos su korupcija ir nediskriminavimo politikos srityse. Ji visais stojimo proceso etapais visapusiškai naudosis prieinamomis priemonėmis, visų pirma 2011 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos patvirtintu nauju požiūriu teismų sistemos ir pagrindinių teisių bei teisingumo, laisvės ir saugumo srityse. * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją Nr. 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [1] COM(2011) 668 galutinis. [2] Spalio 19 d., lapkričio 7 d., gruodžio 4 d., sausio 17 d., vasario 20 d., kovo 4 d., kovo 20 d., balandžio 2 d., balandžio 17 d. ir balandžio 19 d.