LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.12.8 
SEK(2010) 1497 galutinis 
  
 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedamas prie dokumento 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
 
Sankcijų taikymo režim ų finansini ų paslaugų sektoriuje griežtinimas 
{SEK(2010) 1496 galutinis} 
{KOM(2010) 716 galutinis}
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Finansų krizė iškėlė abejonių, ar finans ų rinkos taisykli ų visuomet laikomasi ir ar jos 
visuomet taikomos taip, kaip reik ėtų. 
Iš ECOFIN tarybos 2007 m. gavusi politin į įgaliojimą Komisija kartu su prieži ūros institucij ų 
komitetais atliko Europos finansini ų paslaug ų sektoriaus sankcij ų taikymo įgaliojimų 
nuoseklumo, lygiavertiškumo ir faktinio naudojimo valstyb ėse narėse apžvalg ą. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Preliminari analiz ė remiantis prieži ūros komitet ų pateikta informacija rodo, kad yra tam tikr ų 
nacionalini ų sankcijų taikymo režim ų skirtum ų ir trūkumų, dėl kurių sankcijos ne 
visuomet yra pakankamai veiksmin gos, proporcingos ir atgrasios. 
Administracini ų piniginių sankcijų dydis įvairiose valstyb ėse narėse smarkiai skiriasi ir kai 
kuriose valstyb ėse narėse yra per mažas ( įskaitant sankcijas už tokios pa čios rūšies 
pažeidimą). Finansų sektoriuje, kuriame daugelis potenciali ų pažeidėjų yra didel ės apyvartos 
finansų įstaigos, keli ų tūkstančių eurų baudos negali b ūti laikomos pakankamai atgrasiomis. 
Kai kurios valstyb ės narės nedisponuoja svarbi ų rūšių sankcijų taikymo (pvz., leidimo 
panaikinimo) už tam tikr ą pažeidim ą įgaliojimais, kurie gali b ūti reikalingi norint veiksmingai 
nubausti už pažeidim ą. 
Yra skirtum ų, kokiems asmenims galima taikyti sankcijas: kai kur iose valstyb ėse narėse 
sankcijos netaikomos fiziniams arba juridiniams asmenims. Tod ėl požiūris į juos konkretaus 
pažeidimo atveju skirsis atsižvelgiant į tai, kurioje valstyb ėje narėje pažeidimas padarytas. 
Kriterijai, į kuriuos atsižvelgi ama priimant sprendim ą dėl skiriamos sankcijos dydžio, labai 
skiriasi ir ne visada apima ve iksnius (pvz., padarius pažeidim ą gauta nauda), kurie svarb ūs 
siekiant užtikrinti sankcij ų proporcingum ą ir atgrasum ą. 
Kai kuriose valstyb ėse narėse numatytos baudžiamosios sank cijos už tam tikrus pažeidimus, 
nors kitose valstyb ėse narėse numatytos tik administracin ės sankcijos. Baudžiamosiomis 
sankcijomis atskiriems pažeid ėjams aiškiai demonstruojamas smerkiamas poži ūris ir jos gali 
turėti svarbų atgrasom ąjį poveikį. 
Sankcijų taikymo mastas skirtingose valstyb ėse narėse, įskaitant panašaus dydžio bank ų ir 
draudimo sektorius turin čiose valstyb ėse narėse, šiek tiek skiriasi. 
Nustatytos problemos  
Dėl pirmiau nurodyt ų skirtumų ir trūkumų: 
1. sankcij ų už ES finansini ų paslaug ų teisės aktų pažeidimus veiksmingumas, 
proporcingumas ir atgrasumas  gali būti nepakankamas ; 
2. gali atsirasti konkurencijos vidaus  rinkoje iškraipym ų ir 
3. gali būti daromas neigiamas poveikis finans ų priežiūrai. 
LT 3   LT Šios problemos gali lemti nepakankam ą ES finansini ų paslaugų taisyklių laikymąsi – dėl 
to gali did ėti manipuliavimo rinka ir per mažo skai drumo rizika, o galiausiai tai gali pakenkti 
tinkamam finans ų rinkų veikimui.  
Dėl šios situacijos kyla rizika, kad labai nukentės vartotoj ų apsauga ir rinkos 
patikimumas , ir ji gali tur ėti neigiam ą poveikį visai ekonomikai. 
Dėl to kyla ir rizika, kad labai sumažės pasitikėjimas finans ų sektoriumi . 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Galima teigti, kad nacionalini ų sankcijų taikymo režim ų konvergencija yra b ūtina siekiant 
skatinti sankcij ų atgrasum ą ir taip visoje ES už tikrinti vienodas veiklos s ąlygas, vienod ą ES 
finansinių paslaugų teisės aktų taikymą ir visapusišk ą nacionalini ų priežiūros institucij ų 
bendradarbiavim ą. Šių tikslų galima geriau pasiekti imantis ES lygio veiksm ų, o ne skirting ų 
nacionalini ų iniciatyv ų. Norint užtikrinti pakankam ą konvergencij ą nepakakt ų to, kad 
kompetentingos institucijos nacionaliniu lygiu geriau naudot ųsi esamais sankcij ų taikymo 
įgaliojimais. 
4. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
ES veiksmais b ūtų galima pasiekti šiuos be ndrosios politikos tikslus: 
• atkurti pasitik ėjimą finansų sektoriumi, 
• geriau apsaugoti finansini ų paslaugų naudotojus, 
• užtikrinti finans ų rinkų saugumą, stabilum ą ir patikimum ą, 
• laikytis ES finansini ų taisyklių, kuriomis prisidedama prie tinkamo finans ų rinkų veikimo. 
Norint pasiekti šiuos tikslus, reikia įgyvendinti toliau nurodytus konkre čius tikslus: 
• užtikrinti sankcij ų veiksmingum ą, proporcingum ą ir atgrasum ą, 
• sudaryti vienodas veiklos s ąlygas ir taip sumažinti regu liacinio arbitražo galimybes, 
• veiksmingai priži ūrėti finansų įstaigas. 
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS, POVEIKIO ANALIZ Ė IR PALYGINIMAS  
Šiame etape analiz ė apsiriboja bendru turim ų galimybi ų siekiant derinti ir griežtinti 
nacionalinius sankcij ų taikymo režimus vertinimu. Svarst ant politikos galimybes nenagrin ėtos 
konkrečios priemon ės, reikalingos konkre čiuose svarbiuose sektoriuose (bank ų, draudimo, 
vertybinių popierių); jos bus įvertintos, kai Komi sija pateiks konkre čius pasiūlymus. 
5.1. Su priemoni ų turiniu susijusios politikos galimyb ės 
Nustatyti penki galim ų ES veiksm ų aspektai. Kiekvienu klausimu išanalizuotos ir palygintos 
skirtingos politikos galimyb ės. 
LT 4   LT 1 KLAUSIMAS. Administracin ės sankcijos r ūšis ir administracini ų piniginių 
sankcijų dydis  
Šis klausimas susij ęs su nacionalin ės teisės aktuose numatyt ų administracini ų sankcijų rūšimi 
ir dydžiu.  
Galimybės 
1. nesiimti ES  lygio veiksm ų 
2. nustatyti b ūtinąsias bendras nuostatas, susijusias su administracini ų sankcijų rūšimi ir pinigini ų sankcijų dydžiu 
pagrindini ų pažeidim ų atvejais  
3. nustatyti vienodos r ūšies administracines sankcijas ir pinigini ų sankcijų dydį pagrindini ų pažeidim ų atvejais  
4. nustatyti vienodos r ūšies administracines sankcijas ir pinigini ų sankcijų dydį visoje ES vis ų pažeidim ų atvejais  
Pasirinkus 1 galimyb ę mažai tik ėtina, kad valstyb ės narės lygintų savo numatytas sankcij ų 
rūšis ir pinigini ų sankcijų dydį su kitų valstybių narių ir abejot ų savo taikomo režimo 
veiksmingumu. Skirtumai išlikt ų. 
2 galimyb ė padėtų užtikrinti, kad į pažeidimus visose valstyb ėse narėse būtų reaguojama 
panašiai – tai pad ėtų sukurti vienodas veiklos s ąlygas Europos finans ų rinkose. D ėl to 
padidėtų vartotojų pasitikėjimas ir tai gal ėtų skatinti dažniau platinti finansini ų paslaugų 
produktus kitose valstyb ėse. Jei kompetentingos institucijos tur ėtų vienodus b ūtiniausius 
sankcijų taikymo įgaliojimus, pager ėtų tarpvalstybin ė priežiūra. Sankcij ų atgrasumas padid ėtų 
bent jau tose valstyb ėse narėse, kuriose sankcijos šiuo metu per mažos. ES teis ės aktų 
pažeidimų rizika sumaž ėtų – dėl to gerėtų vartotoj ų apsauga, did ėtų finansų įstaigų 
konkurencija ir finans ų rinkų saugumas bei patikimumas. Valstyb ėms narėms būtų leidžiama 
taikyti griežtesnius kr iterijus negu ES minimal ūs kriterijai ir sankcijas  pritaikyti prie skirting ų 
nacionalini ų teisinių sistemų specifikos. Keisti nacionalin ės teisės aktus reik ėtų tik tam tikrose 
valstybėse narėse. Numatoma, kad valstyb ėms narėms susidarysian čios taisykli ų laikymosi 
išlaidos b ūtų nedidelės. 
3 galimyb ė būtų veiksminga užtikrinant vienodas veiklos s ąlygas, nes pagal j ą būtų 
sumažintos galimyb ės finansini ų paslaugų teikėjams pasinaudoti reguliaciniu arbitražu ir 
rinktis iš skirtingose valstyb ėse narėse galiojan čių sankcijų taikymo režim ų. Ją pritaikius 
padidėtų sankcijų atgrasumas, tod ėl sumažėtų ES teisės pažeidim ų rizika – d ėl to gerėtų 
vartotojų apsauga, did ėtų konkurencija ir finans ų rinkų saugumas bei patikimumas. Ta čiau 
valstybės narės negalėtų numatyti papildom ų rūšių sankcijų ar didesni ų baudų negu tos, 
kurios numatytos pagal vienod ą ES sistem ą. Pasirinkus ši ą galimybę tikriausiai reik ėtų labai 
keisti visų valstybių narių teisės aktus. 
4 galimyb ė būtų veiksmingiausia norint užtikrinti vienodas veiklos s ąlygas ir didinti 
priežiūros institucij ų tarpusavio pasitik ėjimą, nes taip b ūtų pašalinti visi skirtumai. Ta čiau ją 
pasirinkus tikriausiai reik ėtų iš esmės keisti vis ų valstybių narių teisės aktus ir dingt ų bet koks 
lankstumas reaguojant į ES teisės pažeidimus. Taisykli ų laikymosi išlaidos gal ėtų būti didelės, 
o vienodas režimas gali netikti prie skirting ų valstybių narių nacionalin ės teisės sistemų ir 
pagrindini ų principų. 
LT 5   LT 2 KLAUSIMAS. Administracini ų sankcijų adresatai  
Šis klausimas susij ęs su galimybe sankcijas taikyti fizini ams ir (arba) juridiniams asmenims, 
kurie atsakingi už ES finansini ų paslaugų taisyklių pažeidim ą. 
Galimybės 
1. nesiimti ES  lygio veiksm ų 
2. sankcijas taikyti ir fizini ams, ir juridiniams asmenims  
Pagal 1 galimyb ę valstybės narės tikriausiai neišpl ėstų individualios sankcij ų taikymo srities, 
kuri šiuo metu nustatyta j ų teisės aktuose – d ėl to tikriausiai neb ūtų užtikrintas optimalus 
atgrasumas. 
2 galimyb ės atveju būtų priešingai: j ą pasirinkus sankcij ų atgrasumas labai padid ėtų, dėl to 
būtų užtikrintas geresnis ES teis ės aktų laikymasis – tai tur ėtų teigiamą poveikį vartotojų 
apsaugai, s ąžiningai konkurencijai, finans ų rinkų saugumui ir patikimumui. Pasirinkus ši ą 
galimybę būtų padarytas teigiamas poveikis vienodoms veiklos s ąlygoms Europos finans ų 
rinkoje, taip pat išaugt ų vartotoj ų pasitikėjimas ir prieži ūros institucij ų tarpusavio 
pasitikėjimas. Teis ėkūros priemoni ų reikėtų imtis tik tose valstyb ėse narėse, kuriose sankcijos 
netaikomos ir fiziniams, ir juridiniams asmenims. 
3 KLAUSIMAS. Veiksmai, į kuriuos atsižvelgiam a priimant sprendim ą dėl 
sankcijų 
Šis klausimas susij ęs su aspektais, kuriuos kompetentingos institucijos svarsto priimdamos 
sprendimą dėl pažeidėjui už konkret ų pažeidim ą taikytinų administracini ų sankcijų rūšies ir 
(arba) administracin ės piniginės sankcijos dydžio.  
Galimybės 
1. nesiimti ES  lygio veiksm ų 
2. nustatyti kai kuriuos pagrindinius veiksnius, į kuriuos turi atsižvelgti visos valdžios institucijos  
3. sudaryti baigtin į identiškų veiksnių, į kuriuos turi atsižvelgti visos nacionalin ės valdžios institucijos, s ąrašą 
Visose valstyb ėse narėse atsižvelgiama į pažeidimo rimtum ą, bet į kitus veiksnius pasirinkus  
1 galimyb ę būtų atsižvelgiama tik kai kuriose valstyb ėse narėse arba tam tikr ų pažeidim ų 
atveju. To tikriausiai nepakakt ų optimaliam atgrasumui užtikrinti. 
Pasirinkus 2 galimyb ę skiriamas sankcijas b ūtų galima geriau pritaikyti prie pažeidimo 
poveikio ir pažeid ėjų individuali ų sąlygų – taip būtų geriau užtikrinamas j ų veiksmingumas, 
proporcingumas ir atgrasumas. Pasiekus didesn ę sankcijų taikymo b ūdų visoje Europoje 
konvergencij ą, kompetentingoms institucijoms b ūtų lengviau bendradarbiauti. B ūtų geriau 
užtikrinamas sankcij ų proporcingumas ir atgrasumas, d ėl to sumaž ėtų ES teisės pažeidim ų 
rizika. Atsižvelgus į pažeidėjo norą bendradarbiauti, b ūtų lengviau nustatyti pažeidimus. 
Numatoma, kad valstyb ėms narėms susidarysian čios taisykli ų laikymosi išlaidos b ūtų 
nedidelės. 
Sankcijų taikymo vienodumas pagal 3 galimyb ę padėtų užtikrinti geresn ę tarpvalstybin ę 
priežiūrą. Pagal 2 galimyb ę numatyt ų veiksnių vienodo taikymo povei kis turint omenyje 
sankcijų proporcingum ą ir atgrasum ą, taip pat geresn į pažeidim ų nustatym ą, būtų tas pats kaip 
LT 6   LT ir pagal 2 galimyb ę. Tačiau į sąrašą būtų įtraukti tik tie veiksniai, kuriuos galima taikyti 
vienodai visose nacionalin ėse teisinėse sistemose, d ėl to dingtų galimybė atsižvelgti ir į kitus 
veiksnius, kurie gali b ūti svarbūs tam tikrose teisin ėse sistemose. Taisykli ų laikymosi išlaidos 
gali būti didelės, nes pagal ši ą galimyb ę reikėtų peržiūrėti visas sankcij ų taikymo b ūdų 
nuostatas. 
4 KLAUSIMAS. Baudžiamosios sankcijos  
Šis klausimas susij ęs su baudžiam ųjų sankcijų taikymu už ES finansini ų paslaugų teisės aktų 
pažeidimus.  
Galimybės 
1. nesiimti ES  lygio veiksm ų 
2. nustatyti baudžiam ąsias sankcijas už rim čiausius pažeidimus  
Pritaikius  1 galimyb ę mažai tik ėtina, kad valstyb ės narės keistų savo baudžiam ąją teisę, kad 
pasiektų didesnę šios srities konvergencij ą. 
Pasirinkus 2 galimyb ę būtų aiškiai pademonstruotas smerkiamas poži ūris, dėl kurio gal ėtų 
išaugti sankcij ų atgrasumas ir b ūtų padarytas teigiamas poveikis tam, kaip visuomen ė vertina 
sankcijų tinkamum ą. Baudžiamosios sankcij ų grėstų ne už visus, o tik rim čiausius 
pažeidimus, už kuriuos skirtos baudžiamosios sankcijos yra veiksmingiausia, rezultatyviausia 
ir atgrasiausia priemon ė siekiant deramai užtikrinti ES finansini ų paslaugų taisyklių vykdymą. 
Baudžiamosios sankcijos b ūtų numatytos tik tose srityse, kur tai b ūtiniausia. 
5 KLAUSIMAS. ES veiksmai veiksmingam sankcij ų taikymui remti  
Šis klausimas susij ęs su mechanizmais, kuriuos valstyb ės narės gali naudoti, kad geriau 
taikytų sankcijas ir vis ų pirma geriau nustatyt ų pažeidimus. Numatomais ES veiksmais 
daugiausia d ėmesio būtų skirta: 1) pagrindiniams visoms  kompetentingoms institucijoms 
suteiktiems įgaliojimams ir tyrimo priemon ėms ir 2) nacionalini ų valdžios institucij ų 
bendradarbiavimui.  
Galimybės 
1. EPI koordinuot ų veiksmus – nesiimti papildom ų ES lygio veiksm ų 
2. imtis papildom ų ES veiksm ų, kad visos valstyb ės narės numatyt ų pagrindinius tyrimo įgaliojimus ir priemones  
Pasirinkus  1 galimyb ę, kai kurios valstyb ės narės ir toliau tur ėtų vidaus informatoriams 
taikomas taisykles, bet daugelis iš j ų tikriausiai nenustatyt ų nuosekli ų ir iš anksto žinom ų 
vidaus informatori ų apsaugos ir sankcij ų netaikymo informatoriams, dalyvavusiems darant 
pažeidimą, program ų (sankcijų švelninimo program ų). Nacionalini ų sankcijų taikymo režim ų 
griežtinimo tiksl ą būtų galima tam tikru mastu pasiekti naujosioms Europos prieži ūros 
institucijoms vykdant koordinavimo veikl ą. 
2 galimyb ė būtų veiksmingesn ė turint omenyje geresn į sankcijų vykdymo užtikrinim ą, nes 
atsirastų naujų priemoni ų pažeidimams nustatyti. Kai pažeidimai reguliariai nustatomi ir už 
juos baudžiama, padid ėja sankcij ų atgrasumas ir veiksmingumas. Jei b ūtų jaučiama, kad 
pažeidėjai paprastai nustatomi ir ve iksmingai nubaudžiami, tai pad ėtų atkurti pasitik ėjimą 
finansų sektoriumi. 
LT 7   LT 5.1.1.  Pageidautinos politikos galimyb ės 
Nurodytiems penkiems klausimams spr ęsti atrinktos šios galimyb ės: 
• 1 KLAUSIMAS – nustatyti minimalius bendrus administracini ų sankcijų rūšies ir dydžio 
kriterijus. 
• 2 KLAUSIMAS – sankcijas taikyti ir fi ziniams, ir juridiniams asmenims. 
• 3 KLAUSIMAS – nustatyti kai kuri uos pagrindinius veiksnius, į kuriuos turi atsižvelgti 
visos nacionalin ės valdžios institucijos.  
• 4 KLAUSIMAS – nustatyti baudžiam ąsias sankcijas už rim čiausius pažeidimus. 
• 5 KLAUSIMAS – stiprinti mechanizmus, kurie padeda nustatyti pažeidimus ir užtikrinti 
sankcijų vykdymą. 
5.2. Su priemoni ų pobūdžiu susijusios galimyb ės 
Apsvarstytos keturios su priemoni ų pobūdžiu susijusios galimyb ės, kurias galima rinktis 
norint įgyvendinti 5.1 skirsnyj e nurodytas politikos galimybes. 
• 1 galimyb ė. Neprivalomos priemon ės, padedan čios derinti sankcij ų taikymo režimus 
Jei nebus nustatytas įpareigojimas, nebus užtikrinta, kad visos valstyb ės narės imtųsi reikiam ų 
priemonių, o svarbius klausimus kiekviena valstyb ė narė tikriausiai spr ęstų skirtingai.  
• 2 galimyb ė. Minimalus sankcij ų taikymo režim ų suderinimas – atskir ų sektorių metodas 
Ši galimyb ė labai veiksminga, nes taip b ūtų galima nustatyti nuostatas, kurios tinkamiausios 
konkrečiam sektoriui ir taikomos atskiriems konkretiems ES teis ės aktams. Valstyb ės narės 
tebeturėtų sankcijų pasirinkimo ir taikymo laisv ę ir galėtų numatyti už b ūtiniausius standartus 
griežtesnes taisykles. Pasirinkus ši ą galimybę nebūtinai reikėtų iš esmės keisti nacionalinius 
sankcijų taikymo režimus. 
• 3 galimyb ė. Minimalus sankcij ų taikymo režim ų suderinimas – visiems sektoriams 
taikomas metodas 
Pasirinkus ši ą galimybę būtų galima įgyvendinti politikos galimybes,  kurios atrinktos visiems 
klausimams, išskyrus 4 klausim ą, spręsti, nes atskir ų sektorių metodas labai svarbus nustatant 
rimčiausius pažeidimus, už kuriuos b ūtina skirti baudžiam ąsias sankcijas. Kadangi ES sistema 
būtų taikoma tik labai bendriems klausimams, valstyb ės narės tebetur ėtų daug laisv ės 
įgyvendindamos bendras taisykles, d ėl to sumaž ėtų šios galimyb ės veiksmingumas. 
• 4 galimyb ė. Visiškas sankcij ų taikymo režim ų suderinimas – atskir ų sektorių metodas 
Ši galimyb ė vis tiek nepriimtina sprendžiant 4 klausim ą, turint omenyje, kad Europos teis ės 
aktų leidybos institucija neturi galio s visiškai suvienodinti baudžiam ąsias sankcijas. Visiškas 
sankcijų taikymo režim ų suderinimas netikt ų įgyvendinant politikos priemones, atrinktas 1 ir 
3 klausimams spr ęsti, todėl taisyklių suvienodinti ne įmanoma. 
LT 8   LT 5.2.1.  Pageidautinos politikos priemon ės 
Laikoma, kad tinkamiausia galimyb ė yra teisėkūros priemon ė, kuria būtų minimaliai suderinti 
nacionaliniai sankcij ų taikymo režimai ir kuri iš principo pad ėtų išspręsti visus spr ęstinus 
klausimus. 
Laikoma, kad veiksmingiausias yra atskir ų sektorių metodas, kur į galima derinti su visiems 
sektoriams taikomu metodu nustatant tam tikru s pagrindinius, visiems sektoriams bendrus 
principus. 
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Atrinktos politikos galimyb ės bus pateiktos komunikate, kad visos suinteresuotosios šalys 
galėtų teikti pastab ų dėl siūlomų veiksmų. Komisija įvertins gautas pastabas ir į jas atsižvelgs 
teikdama konkre čius pasiūlymus.