Konkrečiau, ši iniciatyva dera su Komisijos 2016 m. darbo programa, kurioje pabrėžiama, kad svarbu tiek remti darbo jėgos judumą, užkertant kelią piktnaudžiavimui, tiek skatinti kelti kvalifikaciją ir, be kita ko, abipusiškai pripažinti kvalifikacijas. Šiai iniciatyvai būdingas subalansuotas požiūris į darbuotojų judumą, kuriuo siekiama teisingesnės ir tvirtesnės vidaus rinkos, nes šia iniciatyva sprendžiamos problemos, kurių kyla dėl to, kad vežimo vidaus vandens keliais sektoriuje nuolat trūksta darbuotojų, ir sudaromos sąlygos imtis kovos su piktnaudžiavimu ar sukčiavimu priemonių. Kartu, nustačius, kad kompetencija yra abipusio kvalifikacijų pripažinimo pagrindas, iniciatyva siekiama skatinti kurti darbo vietas ir siekti karjeros.

Vežimas vidaus vandens keliais – ekonomiška ir energiją tausojanti transporto rūšis, kurią būtų galima veiksmingiau naudoti siekiant Europos Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo, augimo ir pramonės plėtros tikslų. Tačiau ją veiksmingai naudoti trukdo sunkumai, susiję su darbuotojų judumu, nuolatiniu jų trūkumu arba gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktimi, ir padėtis nekinta nepaisant sektoriuje dedamų pastangų problemas spręsti dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis. Kadangi valstybėse narėse minimalūs profesinių kvalifikacijų reikalavimai skiriasi, pavienės šalys nėra pakankamai užtikrintos, kad galėtų pripažinti kitų valstybių narių įgulos profesines kvalifikacijas, visų pirma dėl to, kad tai taip pat daro poveikį laivybos saugai.

Iniciatyvos tikslas – palengvinti vežimo vidaus vandens keliais sektoriaus darbuotojų judumą užtikrinant, kad kvalifikuotų darbuotojų kvalifikacijos būtų pripažįstamos visoje Sąjungoje. Iniciatyva grindžiama per daugiau kaip devyniolika metų įgyvendinant direktyvas 96/50/EB ir 91/672/EEB įgyta patirtimi, tačiau šiose direktyvose nustatytas tik abipusis laivavedžių, dirbančių ES vidaus vandens keliais, išskyrus Reino upę, plaukiojančiuose laivuose, pažymėjimų pripažinimas.

(3)2013 m. kovo 26 – birželio 21 d. vyko viešos konsultacijos internetu esminiais poveikio vertinimo klausimais. Komisija iš viso gavo 94 atsakymus iš švietimo ir mokymo organizacijų, verslininkų ir (arba) laivų savininkų, ekspeditorių bendrovių, valdžios institucijų, uostų, darbuotojų organizacijų ir upių komisijų. Atsakymai gauti iš šešiolikos šalių. Per viešas konsultacijas internetu paaiškėjo, kad Komisijos pasiūlymu sprendžiamos problemos yra labai svarbios. Iš atsakymų buvo matyti, kad reguliavimo priemonėms, kuriomis siekiama suderinti vidaus vandenų laivybos srities profesinius reikalavimus, kvalifikacijas ir egzaminus, labai pritariama.

(2)Konsultacijose dalyvavo ir Sektoriaus socialinio dialogo komitetas Europos lygmens vežimo vidaus vandens keliais klausimais. 2013 m. rugsėjo 16 d. socialiniai partneriai pateikė dokumentą „Socialinių partnerių pozicija su vežimui vidaus vandens keliais naudojamų laivų įgulos narių profesinės kvalifikacijos ir mokymo standartų klausimais“. Socialiniai partneriai nurodė, kad visiškai aišku, jog dabar galiojanti nenuosekli tvarka nebeatitinka keliamų tikslų. Dėl jos mažėja profesijos patrauklumas ir sektorius tampa neapsaugotas nuo neteisėtų veiksmų, kuriais gali būti iškraipoma konkurencija. Jie patvirtino, kad mokymo ir pažymėjimų išdavimo srityse reikia šiuolaikiškos ir lanksčios reguliavimo priemonės. Socialiniai partneriai taip pat pabrėžė, kad pasiūlymas dėl profesinių kvalifikacijų – tik viena dėlionės dalis. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, per daug neatidėliojant tą dėlionę reikia papildyti kitomis trūkstamomis dalimis, kurias sudaro elektroninė tarnybos įrašų knygelė, laivo žurnalas ir tachografas.

(1)2012 m. Komisija sudarė bendrą ekspertų grupę vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų ir mokymo standartų klausimais. Bendros ekspertų grupės konsultacijos vyko vienuolikoje specialistų posėdžių, rengtų nuo 2012 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. lapkričio mėn.; posėdžiuose dalyvavo tarptautinių upių komisijų, nacionalinių administracijų, profesinių organizacijų, profesinių sąjungų, mokymo įstaigų ir kitų asociacijų atstovai. Per šiuos posėdžius buvo suteikta galimybė keistis naudinga informacija apie priemones, kurias numatyta įtraukti į Komisijos pasiūlymą. Buvo matyti, kad iniciatyvai plačiai pritariama ES lygmeniu.

Ši iniciatyva yra pagrįsta, nes valstybės narės siūlomų veiksmų tikslų negali pakankamai pasiekti veikdamos po vieną. Visi prekių vežimo vidaus vandens keliais aspektai iš esmės yra tarptautinio pobūdžio. Valstybių narių nacionalinės teisės aktų skirtumai trukdo veikti prekių ir darbuotojų vidaus rinkai. Jeigu ES nesiimtų veiksmų, kiltų pavojus, kad nebus baigtas kurti ir veiksmingai naudojamas transeuropinis transporto tinklas, o ES lėšas investavus į vežimo vidaus vandens keliais tinklą – nebus gauta optimalių rezultatų. Valstybės narės, veikdamos po vieną, negali panaikinti visų teisinės tvarkos, taikomos vežimo vidaus vandens keliais srities darbuotojų profesinėms kvalifikacijoms, skirtumų visoje ES, to negalima padaryti ir tarptautinėmis konvencijomis ar vien įmonių pastangomis. Šie argumentai tinka priemonėms, kurios taikomos laivavedžiams ir kitų kategorijų įgulos nariams. Išplėtus taikymo sritį ir įtraukus Reino upę, gaunama daugiau naudos, palyginti su galiojančios teisinės sistemos teikiama nauda, nes nustatomi bendri standartai, kurie yra kvalifikuotiems vežimo vidaus vandens keliais srities darbuotojams būtina vidaus rinkos sudedamoji dalis.

Su šiuo pasiūlymu teikiama poveikio vertinimo ataskaita, kurią peržiūrėjo ir dėl kurios 2015 m. liepos 31 d. teigiamą nuomonę pateikė Reglamentavimo patikros valdyba. Galutinėje poveikio vertinimo ataskaitoje atsižvelgta į visas Reglamentavimo patikros valdybos rekomendacijas. Daugiau informacijos apie tai, kaip atsižvelgta į rekomendacijas, pateikta poveikio vertinimo ataskaitos 2.2 skirsnyje.

Siekiant spręsti pagrindines nustatytas problemas, t. y. tai, kad darbuotojams kyla sunkumų dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo, o dėl vietos žinių reikalavimų laivavedžiams gali be reikalo kilti sunkumų dirbant tam tikruose upių ruožuose, pasirinkta politinė galimybė, susijusi su upeiviams ir laivavedžiams taikomų minimalių kompetencijos reikalavimų, taip pat mokymo įstaigų egzaminavimo standartų nustatymu.

Pirmumas šiai galimybei teiktas dėl to, kad pagal ją siūlomas veiksmingesnis būdas didinti darbuotojų judumą negu tuo atveju, jeigu būtų pasirinkta padėties nekeisti arba taikyti savanoriškas priemones.

Pagal pasirinktą galimybę taip pat mažinami darbuotojų judumo sunkumai, kurių kyla dėl vietos žinių reikalavimų, o valstybėms narėms suteikiama galimybė reikalaujamą su specifine rizika susijusią kompetenciją vertinti ir tada, kai vidaus vandens keliai yra kitoje valstybėje narėje, taigi ši galimybė dėl to tampa dar veiksmingesnė.

Poveikio vertinime buvo pateikti du pasirinktos galimybės variantai – vienas susijęs su tuo, kad kompetencijos vertinimo reguliavimo reikalavimai apribojami iki privalomo administracinio egzamino, o kitas – su tuo, kad kartu įtraukiamas ir abipusis patvirtintų mokymo programų pripažinimas. Pasirinkus pirmą variantą visų upeivių ir laivavedžių būtų reikalaujama laikyti kompetentingos institucijos rengiamą administracinį egzaminą, kad jų kvalifikacija būtų pripažįstama visoje ES, net jeigu jie jau turėtų vežimo vidaus vandens keliais srities švietimo ar mokymo įstaigos išduotą diplomą ar pažymėjimą. Pasirinktas antras variantas, nes juo sumažinama administracinė našta, tenkanti būtinus įgūdžius jau turintiems kandidatams, kurių kompetencija įrodyta jiems besimokant -– jiems nereikės laikyti papildomų egzaminų. Dėl to taip pat daromas teigiamas poveikis profesijos patrauklumui, darbuotojų judumui, galimybei įgyti profesiją ir sutaupyti administracinių lėšų. Dėl šio poveikio antrasis variantas tampa dar veiksmingesnis už pirmąjį. Galiausiai šis variantas labiau dera su panašiais švietimo ir mokymo įstaigoms keliamais teisiniais reikalavimais, ES lygmeniu jau nustatytais vežimo geležinkeliais ir oru sektoriuose. Šiuose sektoriuose reikalavimai dar išsamesni, nes apima ir nuolatinį mokymą. Apskritai antrasis variantas nuoseklesnis, veiksmingesnis ir efektyvesnis, be to, jis atitinka proporcingumo principus, kaip išdėstyta 2.3 skirsnyje.

3.4.Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Privatųjį vežimo vidaus vandens keliais sektorių beveik išskirtinai sudaro MVĮ ir labai mažos įmonės. Taigi jos nepaliekamos šios iniciatyvos nuošalyje, nes tada poveikio visiškai neliktų. Šis pasiūlymas rengtas turint omenyje MVĮ. Šio pasiūlymo poveikis MVĮ ir labai mažoms įmonėms yra teigiamas, nes joms teks prisiimti tik mažą išlaidų dalį, o tas išlaidas su kaupu kompensuos didesnio darbuotojų judumo teikiama nauda.

Kadangi pasiūlymu nustatomi visai Sąjungai bendri standartai, būtini siekiant vežimo vidaus vandens keliais srities darbuotojams užtikrinti vidaus rinką, pasiūlymu paprastinama teisinė sistema, susijusi su Europos vežimo vidaus vandens keliais sektoriaus, kuris šiuo metu yra susiskaldęs, profesinėmis kvalifikacijomis. Šiuo pasiūlymu sudėtingas regioninių reikalavimų rinkinys, apimantis daugiašalius ir dvišalius susitarimus, bus pakeistas paprastesne ir, svarbiau, visoje ES galiojančia atestavimo ir abipusio pripažinimo sistema.

Šiuo pasiūlymu sumažinama administracinė našta, tenkanti patvirtintą mokymo programą baigusiems kandidatams, nes jiems nereikės laikyti papildomų administracinių egzaminų.

Šiuo pasiūlymu taip pat palengvinamas elektroninis keitimasis informacija ir sudaromos galimybės diegti elektronines priemones, kad būtų sumažinta administracinė našta, o dokumentus būtų sunkiau klastoti.

Šiuo pasiūlymu panaikinamos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB ir numatoma palaipsniui pereiti prie naujos tvarkos įgyvendinant pereinamojo laikotarpio priemones.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.

5.NEPRIVALOMI ELEMENTAI

5.1.Stebėjimo, vertinimo ir atskaitų teikimo tvarka

Numatoma, kad Komisija ne vėliau kaip per septynerius metus nuo perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos Europos Parlamentui ir Tarybai parengs šiuo pasiūlymu nustatytų priemonių veiksmingumo vertinimo ataskaitą.

5.2.Aiškinamieji dokumentai

Palyginti su galiojančiomis direktyvomis 91/672/EEB ir 96/50/EB, siūlomoje direktyvoje nustatyta nemažai platesnių teisinių prievolių. Atsižvelgiant į tai ir remiantis tuo, kad į pasiūlymą įtrauktos nuostatos dėl keleto kvalifikacijų, privaloma tvarka dar neįtrauktų į galiojančią teisinę sistemą, t. y. denio įgulos narių, išskyrus laivavedžius, suskystintų gamtinių dujų naudojimo kurui specialistų, keleivinės laivybos specialistų, kartu su pranešimu apie perkėlimo priemones turės būti pateikti aiškinamieji dokumentai, kad būtų aiškiai matomos valstybių narių priimtos priemonės.