ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

Švietimo sistemai, įskaitant formalųjį švietimą, savišvietą ir neformalųjį švietimą, gali tekti svarbus vaidmuo plėtojant ir gerinant visų visuomenės narių, ypač vaikų ir jaunimo žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, taip pat kūrybingumą ir novatoriškumo potencialą; vaikai ir jaunimas patys gali vaidinti svarbų vaidmenį perduodami šiuos gebėjimus savo šeimos nariams. Dėl švietimo politikos primenama, kad 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, be kita ko, „skaitmeninis raštingumas“ ir „kultūrinis sąmoningumas ir raiška“ nurodomi kaip du bendrieji gebėjimai. Valstybės narės, plėtojančios žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą švietimo srityje, turėtų tai daryti deramai atsižvelgdamos į 2006 m. rekomendacija nustatytus orientacinius metmenis. Be to, vienas iš galimų paramos šaltinių skatinant žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą galėtų būti Mokymosi visą gyvenimą programa.
1.3.

Jei per 30 dienų kita valstybė narė nepareiškia prieštaravimo per COREU sistemą ir atitinkama valstybė narė per šią sistemą neatsisako šios užduoties, paskelbiama, kad ta valstybė narė yra vadovaujanti valstybė atitinkamoje trečiojoje šalyje.
14.

Per pirmąjį svarstymą priimta Parlamento pozicija sutapo su daugumos nuomone per tuo metu vykusius Tarybos svarstymus, kad reikia papildomų teisėkūros pastangų siekiant sustiprinti kontrolės nuostatas ir nustatyti apsaugos priemones, kad rinkos liberalizavimas nebūtų naudojamas visų pirma siekiant išvengti nacionalinių transporto priemonių mokesčių. Tarybos bendrame požiūryje, dėl kurio buvo susitarta praėjus daugiau nei dvejiems metams po Parlamento pozicijos per pirmąjį svarstymą priėmimo, buvo patvirtintas šis lygiagretus vertinimas ir, kiek tai susiję su kontrolės nuostatomis, taip pat atsižvelgta į tai, kad baigiamos rengti kitos pirmojo judumo dokumentų rinkinio teisėkūros iniciatyvos dėl rinkos atvėrimo.
(41)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijose (BEST) schema skatinamas biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamus požiūrius į prisitaikymą prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. 2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP, BEST padėjo padidinti informuotumą apie atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą ir esminį vaidmenį siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Komisijos skaičiavimais, finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens projektams poreikis yra 8 mln. EUR per metus. 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užjūrio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Todėl yra tikslinga, kad pagal programą LIFE būtų finansuojamos mažos dotacijos, skirtos biologinei įvairovei, įskaitant gebėjimų stiprinimą ir skatinamuosius veiksmus, tiek atokiausiuose regionuose, tiek užjūrio šalyse ir teritorijose;
—

visas ryšių palaikymas ir keitimasis dokumentais turėtų būti vykdomas per saugią ir patikimą decentralizuotą IT sistemą, kurią sudarytų nacionalinės IT sistemos, kurios būtų tarpusavyje sujungtos ir techniškai sąveikautų, pavyzdžiui, remiantis e. CODEX. Taip pat numatyta, kad šis ryšių palaikymas ir keitimasis informacija turi būti vykdomas deramai gerbiant pagrindines teises ir laisves. Tradicinės ryšių palaikymo priemonės turėtų būti naudojamos tik IT sistemos sutrikimo atveju arba esant kitoms išimtinėms aplinkybėms. Siekiant supaprastinti ir paspartinti įrodymų rinkimą, vaizdo konferencijos ar kitos nuotolinio ryšio technologijos turėtų būti plačiau naudojamos teismams tiesiogiai renkant įrodymus,
7.

Prevencinių priemonių, kurios jau yra taikomos arba kurių reikėtų imtis, kad visą nustatytą riziką būtų galima tinkamai valdyti, nustatymas. Ypatingas dėmesys skiriamas vandens telkiniams, naudojamiems žmonėms vartoti skirtam vandeniui išgauti, ir atitinkamoms sanitarinėms apsaugos zonoms. Tokios prevencinės priemonės galėtų būti, be kita ko: a) prieigos kontrolė; b) papildomos dezinfekcijos arba teršalų šalinimo priemonės; c) specialios drėkinimo technologijos, mažinančios aerozolio susidarymo riziką (pvz., lašelinis drėkinimas); d) specialūs reikalavimai purškiamajam laistymui (pvz., maksimalus vėjo greitis, atstumai tarp purkštuvo ir pažeidžiamų zonų); e) specialūs reikalavimai žemės ūkio laukams (pvz., šlaito nuolydis, dirvos įsotinimas vandeniu ir karstiniai plotai); f) patogenų išnaikinimas prieš nuimant derlių; g) minimalių saugių atstumų nustatymas (pvz., nuo paviršinio vandens, įskaitant gyvuliams skirtus vandens šaltinius, ar vietų, kuriose vykdoma, pvz., akvakultūros, žuvivaisos, jūrinių bestuburių akvakultūros veikla, plaukiojama ar vykdoma kita su vandeniu susijusi veikla); h) ženklinimas drėkinimo vietose nurodant, kad naudojamas regeneruotas vanduo ir kad jis nėra tinkamas gerti. Specialios prevencinės priemonės, kurių imtis gali būti aktualu, nustatytos 1 lentelėje. 1 lentelė Specialios prevencinės priemonės Regeneruoto vandens kokybės klasė Specialios prevencinės priemonės A — Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. B — Draudžiama nuimti sudrėkintą ar paliktą šlapią derlių. — Neganyti žindančių pieninių galvijų neišdžiūvusiose ganyklose. — Prieš supakuojant pašarą jis turi būti išdžiovinamas arba silosuojamas. — Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. C — Draudžiama nuimti sudrėkintą ar paliktą šlapią derlių. — Ganomi gyvūnai neturi būti ganomi ganyklose penkias dienas po paskutinio drėkinimo. — Prieš supakuojant pašarą jis turi būti išdžiovinamas arba silosuojamas. — Kiaulės neturi būti šeriamos pašaru, kuris buvo drėkinamas regeneruotu vandeniu, jeigu nėra pakankamai duomenų, kad rizika konkrečiais atvejais gali būti suvaldyta. D — Draudžiama nuimti sudrėkintą ar paliktą šlapią derlių.
11)

VI priedas iš dalies keičiamas taip: a) šio priedo 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 4.2.3.3, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 ir 9.5 punktuose žodžiai „V priede“ ir „šios direktyvos V priede“ pakeičiami žodžiais „Komisijos reglamente dėl bandymų metodų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. …/2006 13 straipsnio 2 dalyje“; b) 1.6.1 punkto a papunktis pakeičiamas taip: „a) dėl medžiagų, dėl kurių reikalaujama Reglamento (EB) Nr. …/2006 VI, VII ir VIII prieduose nurodytos informacijos, dauguma klasifikavimui ir ženklinimui reikalingų duomenų yra pagrindiniame duomenų pakete. Šis klasifikavimas ir ženklinimas prireikus turi būti peržiūrėtas, jei gaunama papildomos informacijos (Reglamento (EB) Nr. …/2006 IX ir X priedai);“; c) 5.1 punkto antra pastraipa pakeičiama taip: „Toliau nurodyti kriterijai tiesiogiai kyla iš bandymų metodų, nurodytų Komisijos reglamente dėl bandymų metodų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. …/2006 13 straipsnio 2 dalyje, jei jie yra paminėti. Bandymų metodai, reikalingi Reglamento (EB) Nr. …/2006 VII ir VIII prieduose nurodytam pagrindiniam duomenų paketui, yra riboti ir iš jų gaunamos informacijos atitinkamam klasifikavimui gali nepakakti. Klasifikavimas gali pareikalauti papildomų duomenų, numatytų Reglamento (EB) Nr. …/2006 IX ar X prieduose, arba kitų lygiaverčių tyrimų. Be to, klasifikuotos medžiagos gali būti peržiūrėtos, atsižvelgiant į kitus naujus duomenis.“; d) 5.2.1.2 punkto antros pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip: „Tokie papildomi moksliniai įrodymai paprastai turėtų būti pagrindžiami tyrimais, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. …/2006 IX priedą, arba lygiaverčiais tyrimais, ir galėtų apimti:“.
(17)

Šio reglamento tikslas – pagerinti socialines sąlygas darbuotojams, kuriems jis taikomas, taip pat bendrai pagerinti saugų eismą keliuose. To iš esmės siekiama nuostatomis, susijusiomis su maksimalia vairavimo trukme per dieną, per savaitę ir per dvi savaites iš eilės, nuostata, kuri įpareigoja suteikti vairuotojui reguliarų savaitės trukmės poilsį mažiausiai kartą per kiekvieną dviejų iš eilės savaičių trukmės laikotarpį, ir nuostatomis, kurios nurodo, kad jokiomis aplinkybėmis dienos poilsio laikotarpis negali būti trumpesnis nei nepertraukiamas devynių valandų trukmės laikotarpis. Kadangi tos nuostatos garantuoja pakankamą poilsį, ir atsižvelgiant į pastarųjų metų vykdymo praktikos patirtį, sistema sutrumpėjusiai kasdienio poilsio trukmei kompensuoti daugiau nebereikalinga.