KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Palydimasis dokumentas pridedamas prie Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB /* SWD/2013/0194 final */





1. Procedūriniai klausimai ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 1. Jau kelerius metus Komisija, pirmiausia Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, atlieka ES gyvūnų sveikatos, gyvūnų gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos, pašarų ir maisto saugos politikos peržiūrą, drauge peržiūri ir oficialią kontrolę, kuri yra veiksmingo šios politikos (toliau bendrai vadinamos „maisto saugos politika“) įgyvendinimo pagrindas. 2. Daugiametės finansinės programos (DFP) rėmuose Komisija jau pasiūlė maisto saugos finansinės sistemos bendrą biudžetą 2014–2020 m., kuris yra 1,891 mlrd. EUR (dabartinėmis kainomis). Tad šiuo poveikio vertinimu ketinama aptarti tikėtiną įvairių finansinės sistemos taikymo galimybių poveikį. 3. Ketinama taikyti proporcingą analizės lygį laikantis Komisijos paskelbtų poveikio vertinimo gairių. Gretutiniai poveikio vertinimai ir konsultacijos 4. Šių keturių politikos sričių peržiūra trunka jau senokai, tad kiekviena iš jų yra paremta savu poveikio vertinimu. 2. Problemos apibūdinimas 5. Įprasta manyti, kad ES finansinės paramos maisto saugai, gyvūnų sveikatai, augalų sveikatai ir oficialiai kontrolei pridėtinė vertė pranoksta jos tikrąją apimtį, ir kad esama sistema veikia gana gerai. Tačiau bendros DFP ir atskirų politikos sričių peržiūra suteikia galimybę įvertinti, kaip esamą padėtį būtų galima pagerinti, o taip pat veiksmingiau ją susieti su Komisijos ir ES tikslais, įskaitant strategijos „Europa 2020“ tikslus. Dabartinė politika ir finansinė sistema 6. Didžiosios daugumos ES bendrai finansuojamų veiklos sričių teisinis pagrindas yra vienas iš šių trijų teisės aktų: Tarybos sprendimas 2009/470/EB, Direktyva 2000/29/EB, Reglamentas 882/2004. 7. 2011 m. maisto saugos biudžetas buvo kiek mažesnis negu 314,6 mln. EUR. Jis buvo paskirstytas taip: veterinarijos programos – 75 proc., augalų sveikata – 6,1 proc., Iniciatyva „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ (BTSF) – 4,5 proc., ES etaloninės laboratorijos (EURL) – 4,5 proc., neatidėliotinos gyvūnų sveikatos priemonės – 3,2 proc. Problemų nustatymas 8. 1 veiksnys. Esama teisinė sistema pernelyg sudėtinga, o kai kurios jos nuostatos pasenusios. · Problemos: o nepakankamas suderinimas su neseniai pasiūlyta 2014–2020 m. DFP; o potenciali administracinė našta valstybėms narėms, šios dedant pastangas neatsilikti nuo administravimo ir finansavimo reikalavimų ir juos visus vykdyti. 9. Naujojoje DFP „maisto saugos“ biudžeto eilutės bendrajame ES biudžete bus perkeltos iš 2 antraštinio punkto į 3, vadinamą „sauga ir pilietybė“. Tai reiškia, kad esamas teisinis finansavimo kontrolės ir valdymo pagrindas (Reglamentas 1290/2005) nebegalios maisto ir pašarų išlaidoms. Be to, neatidėliotinais atvejais prireikus ES finansinės paramos, teisiškai nebus galima pasinaudoti Žemės ūkio sektoriaus krizių rezervu. 10. Įvairios finansinės nuostatos šiuo metu aptinkamos daugelyje skirtingų teisėkūros priemonių. Tai jau savaime klaidina valstybes nares (toliau – VN), siekiančias suprasti teisės aktus, ir uždeda joms atitinkamą administracinę naštą. 11. Egzistuoja ir sektorių teisės aktų keitimo problema. Atitinkamai nepakeitus finansinių nuostatų, jie išliks nesuderinti su naujais tikslais ir priemonėmis. 12. Šiuo metu valstybėms narėms trūksta aiškumo dėl finansavimo normų, o tai labai didina netikrumą planuojant. 13. 2 veiksnys. Esamos finansinio valdymo priemonės nėra optimalios. · Problemos: o neaišku, kokios yra tinkamos finansavimo priemonės ir kokios jų sąnaudos; o sudėtingi administraciniai susitarimai; o neefektyviai paskirstomi esami ištekliai. 14. Šiuo metu dauguma administracinių susitarimų dėl pritarimo programai ir finansavimo apmokėjimo yra pernelyg sudėtingi. 15. Galiojančiose finansinėse nuostatose nenustatyta aiškių ir nuoseklių tikslų bei rodiklių, todėl programas ne visada galima nuosekliai vertinti ir tobulinti. 16. Reikalavimus atitinkančios priemonės ir su jomis susijusios sąnaudos nėra apibrėžtos pakankamai aiškiai ir paprastai. Reikalavimus atitinkančios priemonės ir finansavimo normos suskaidyti į skirtingus reglamentus. 17. 3 veiksnys. Esami įrankiai nepakankamai tikslingi maisto saugos tikslams pasiekti. · Problemos: o neoptimaliai vykdoma individuali politika, yra rizika, kad nebus pasiekti visi bendrieji politikos tikslai. 18. Sveikatos ir vartotojų reikalų GD vidaus audituose ir ataskaitose, o taip pat individualių politikos sričių poveikio vertinimuose nustatyta nemažai problemų, kurias išsprendus galima geriau siekti politikos tikslų (pvz., ligų prioritetai ir kategorizavimas). ES veiksmų teisė ir pateisinimas 19. ES turi teisę veikti šiose srityse, bet jos nepriklauso jos išimtinei kompetencijai. VN turi laisvę imtis savo priemonių, jei jos nesikerta su ES taisyklėmis. Būtinumo testas – kodėl šių tikslų negali pasiekti valstybės narės? 20. Gera gyvūnų sveikata, augalų sveikata, maisto ir pašarų sauga teikia visuomenei įvairialypę naudą. VN turi bendromis jėgomis užsiimti ligų ar kenksmingųjų organizmų prevencija ar kontrole, naudodamos panašias ar vienodas kontrolės ir valdymo priemones. ES lygmens koordinavimas leidžia pigiau ir veiksmingiau veikti ES prioritetų srityse. Trečiųjų šalių prekybos partneriai taip pat gali taikyti apribojimus importui iš visos ES, jei valstybėje narėje nebus tinkamai likviduota saugos problema. Pridėtinės vertės testas. Gal šiuos tikslus geriau galėtų pasiekti ES? 21. Konkreti ES finansavimo ar bendro finansavimo pridėtinė vertė yra ta, kad ji parūpina VN iniciatyvų įdiegti ir remti likvidavimo ir priežiūros veiksmus, kurie atitinka ilgalaikius visos Sąjungos interesus. ES turi daug priežasčių įsikišti ir remti geresnį, saugesnį maistą bei pašarus, pavyzdžiui: tiesioginiai veiklos vykdytojų ekonominiai nuostoliai, netiesioginis poveikis prekybai, grėsmė visuomenės sveikatai. 3: Tikslai Bendrasis tikslas 22. Išlaidų, kurioms taikomas šis reglamentas, tikslas – užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje ir susijusiose srityse ir aukštą vartotojų ir aplinkos apsaugos lygį, taip pat, kad ES maisto pramonė galėtų veikti konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui palankioje aplinkoje. Konkretūs tikslai 23. Sukurti paprastą, aiškią, skaidrią ir modernią maisto ir pašarų teisinę sistemą. 24. Optimizuoti finansinio valdymo priemonių taikymą ir veikimą. 25. Efektyviu ir veiksmingu biudžeto paskirstymu remti maisto ir pašarų teisės aktuose išdėstytus politikos tikslus. Veiklos tikslai 26. Jie remiami kitais, dar smulkiau išdėstytais veiklos tikslais. 4: Politikos galimybės 1 galimybė. Pagrindinis scenarijus. Nieko nekeisti 27. Nieko nekeisti reiškia toliau valdyti finansinę sistemą esamomis teisėkūros priemonėmis. Tai reiškia, kad iš pradžių programos būtų vykdomos taip, kaip dabar, bet nuo 2014 m. nebebūtų teisinio išlaidų valdymo ir kontrolės pagrindo. 2 galimybė. Sujungti galiojančius teisės aktus į vieną teisės aktą. 28. Pasirinkus 2 galimybę tikrinama, ar galima išlaikyti visas esamų teisės aktų priemones ir sujungti jas į vieną reglamentą. 3 galimybė. Bendra darni finansinė programa 29. 3a siauresnė galimybė. Sukurti bendrą darnią finansinę programą, iš esmės pasitelkiant esamas finansines nuostatas, tačiau jas patobulinus, pirmiausia supaprastinus. 30. 3b siauresnė galimybė. Tas pats, kaip pasirinkus siauresnę 3a galimybę, tik papildomai įdiegus į finansinį reglamentą sąnaudų paskirstymo ir dalijimosi atsakomybe sistemas (CRSS). 4 galimybė. Sustabdyti visus ES veiksmus. 31. Teoriškai būtų įmanoma sustabdyti visas ES finansines nuostatas, padedančias užtikrinti maisto ir pašarų saugą, ir pareikalauti, kad VN pačios finansuotų savo programas ir veiklą. 5: Poveikių tyrimas 32. Kadangi šis reglamentas susijęs tik su finansais, kiekviena galimybė bus analizuojama atsižvelgiant į jos poveikį pagrindinėms vertinime nustatytoms problemoms ir konkretiems tikslams: · teisinių ir administracinių tikslų pasiekimas, · poveikis finansams ir valdymui, · poveikis maisto saugos tikslams. 1 galimybė. Pagrindinis scenarijus. Nieko nekeisti 33. 2014 m. pradžioje esama sistema teisiniu požiūriu nederės su nauja DFP. Sistemoje nebus konkretaus finansų valdymo ar kontrolės teisinio pagrindo. 34. Nesuteikus DFP prieigos prie krizių rezervo, programai tektų savomis jėgomis įveikti ypač didelio masto skubias problemas, o taip pat galimas su tuo susijusias maisto saugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugumo problemas. Tikėtina, kad esamoje ekonomikos situacijoje DFP jas įveikti būtų dar sunkiau negu įprastai. 35. Toliau naudoti esamą sistemą reikštų nekeisti reikalavimų siekiant geresnio vertinimo ir derinimo, kurie naudojami siekiant didesnio programų veiksmingumo, taigi neišvengiamai toliau vykdyti neoptimalias ir galbūt neveiksmingas programas. Tikėtina, kad augalų ir gyvūnų ligų gausėjimas bei atitinkamas to poveikis maisto saugai, visuomenės sveikatai ir maisto saugumui galiausiai valstybių biudžetams atsieitų daug brangiau. 36. Nebus priimti sektorių politikos apžvalgose reikalaujami teisės nuostatų pakeitimai. Tai paveiks galimybę pasiekti šiose apžvalgose nustatytų tikslų ir sukels didelę augalų ir gyvūnų sveikatos problemų gausėjimo riziką. 2 galimybė. Sujungti galiojančius teisės aktus į vieną teisės aktą. 37. Pasirinkus šią galimybę – skatinant paprastumą ir geresnį teisėkūros aktų supratimą – būtų galima pasiekti 3 skyriuje nustatytą 1 tikslą, tačiau ne kitus du nustatytus tikslus. Be to, nebūtų sprendžiamos nustatytos politikos spragos ir problemos. 3a galimybė. Sukurti bendrą darnią finansinę programą, iš esmės pasitelkiant esamas finansines nuostatas, tačiau jas patobulinus. 38. Būtų supaprastintos finansavimo normos, palikus tik tris skirtingas standartines normas. Tai užtikrintų didesnį visų ES priemonių skaidrumą ir nuoseklumą. Pašalinus galimybę teikti finansavimą 50 000 EUR nesiekiančioms priemonėms būtų pašalinta ir neproporcinga Komisijos bei DFP administracinė našta. 39. Siūloma finansinę paramą augalų sveikatai glaudžiau susieti su gyvūnų sveikatos užtikrinimo procedūromis ir procesais. Be to, būtų sukurta galimybė supaprastinti ir Komisijos, ir DFP administravimą. 40. Būtų supaprastinti teisiniai veterinarijos programų priėmimo ir kompensavimo bei neatidėliotinų priemonių teikimo reikalavimai. Tai gerokai sumažintų finansinę naštą, padėtų taupyti Komisijos ir DFP darbuotojų laiką, be to, galėtų pagreitinti DFP mokėjimus. 41. Atlikus šią reformą, būtų patobulintos finansų valdymo priemonės. Nustačius aiškesnius programų tikslus ir rodiklius, išsamiau atliekant tolesnį vertinimų stebėjimą veterinarijos ir augalų saugos priemonės turėtų būti daug veiksmingesnės. 42. Oficialios maisto ir pašarų kontrolės reglamento peržiūra sustiprintų GMRMS iniciatyvos teisinį pagrindą, suteiktų daugiau nuoseklumo jos aprėpčiai, padarytų ją veiksmingesnę ir efektyvesnę. 43. Lyginant su pagrindiniu scenarijumi, 3a galimybė sudarytų geresnes galimybes siekti augalų sveikatos tikslų. Pavyzdžiui, šiuo metu Bendrijos etaloninės laboratorijos neužsiima augalų sveikata, o augalų sveikatos laboratorijoms nesuteikta akreditacija. 3b galimybė. Įdiegti sąnaudų paskirstymo ir dalijimosi atsakomybe sistemas (CRSS). 44. Tai 3a galimybės patobulintas variantas, tad vertinant 3b galimybę galima iš esmės vadovautis pirmiau aprašytais anos politikos galimybės poveikio būdais. Šia galimybe numatomas papildomas CRSS elementas leis arba padidinti poveikį, arba modifikuoti tikėtinus 3a galimybe siektinus rezultatus. 45. Tikimybė, kad VN ir suinteresuotosios šalys priims CRSS įvedimą, yra maža. Įvedus CRSS sistemą būtų nutolstama nuo aiškumo ir paprastumo tikslų. Be to, esamoje finansinėje situacijoje VN ir suinteresuotosioms šalims yra politiniu ir kultūriniu požiūriu dar sunkiau prisiimti didelę finansinės naštos dalį, net jei ilgalaikėje perspektyvoje bendroji kenksmingųjų organizmų ir ligų protrūkių našta mažėtų. 4 galimybė. Sustabdyti visus ES veiksmus. 46. Šios galimybės atsisakyta, jos išsamiai neanalizavus. Savaime aišku, kad ją pasirinkus nebūtų pasiekta jokių 3 skyriuje numatytų tikslų. 47. Nėra tikėtina, kad VN pačios toliau finansuotų likvidavimo programas; ypač atsižvelgiant į esamą ekonominę situaciją. Tai sukeltų riziką sunaikinti visus pasiekimus, į kuriuos buvo investuota. 6: Galimybių palyginimas 48. Tinkamiausia ateities galimybė yra 3a. Tai vienintelis būdas pasiekti visus tris tikslus, darantis labai nedidelį neigiamą poveikį, ar visai jo nedarantis. 49. 3b galimybės kol kas atsisakyta. Tačiau ateityje, pasikeitus situacijai, ji gali pasirodyti tinkamiausia spręsti daugelį plataus masto, kintančių gyvūnų ir augalų sveikatos problemų; tada ją reikėtų nagrinėti iš naujo. Lyginamasis poveikio vertinimas || 3a galimybė || 3b galimybė Teisinių ir administracinių tikslų pasiekimas || + Administracinės naštos sumažinimas valstybės institucijoms ir privačiojo sektoriaus įmonėms || - Papildoma administracinė našta VN ir privačiajam sektoriui (trumpuoju laikotarpiu) Finansinio valdymo priemonių optimizavimas || + Didesnis efektyvumas · aiškesni tikslai ir rodikliai · ilgalaikis stabilumas || -/+ Trumpalaikiai: (galimas) mažesnis efektyvumas · laikas, reikalingas susipažinti su nauja sistema · nepakankamai priimama ir VN, ir privačiajame sektoriuje + Ilgalaikiai: didesnis efektyvumas Parama siekiant maisto ir pašarų saugos tikslų || + Didesnis efektyvumas · didesnis ES politikos sričių ir tarptautinių įsipareigojimų nuoseklumas || ++ Didesnis efektyvumas · papildomos prevencijos ir likvidavimo iniciatyvos 7: Stebėsena ir vertinimas 50. Numatomas vertinimas ir ex-post vertinimo ataskaita, nustatyti tikslų vertinimo rodikliai. Apie vertinimų rezultatus bus pranešta atitinkamu metu.