Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą /* COM/2012/0498 final - 2012/0236 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą, nustatyta, kad trečiaisiais plano įgyvendinimo metais turi būti įvertintas valdymo priemonių veiksmingumas. 2011 m. planą įvertino Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). ŽMTEK ataskaitoje teigiama, kad menkių išteklių atkūrimo plano tikslai nepasiekti ir iki 2015 m. jie greičiausiai nebus pasiekti. Be to, ataskaitoje nurodoma, kad reglamentas turi trūkumų ir kyla problemų jį įgyvendinant. Remdamasi šia rekomendacija ir rizikos vertinimo komitetų bei valstybių narių pateiktomis nuomonėmis, Komisija siūlo reglamentą iš dalies pakeisti. Pasiūlymu iš dalies pakeisti reglamentą nesiekiama spręsti visų nustatytų problemų – šiuo pakeitimu siekiama pasiūlyti laikiną sprendimą, kol bus parengtas ir įgyvendinamas reformoje numatytas mišriosios žvejybos Šiaurės jūroje planas. Mišriosios žvejybos planai – tai naujas metodas, o mokslinės priemonės, reikalingos jiems parengti, įvertinti ir jų poveikiui nustatyti dar nėra visiškai išvystytos. Šiuo metu numatoma, kad šiomis priemonėmis jau bus galima naudotis šių metų pabaigoje. Tuomet bus galima pradėti planų rengimo ir poveikio vertimo procesą: 2013 m. bus rengiami mokslininkų ir suinteresuotųjų šalių posėdžiai. Kadangi pagal mišriosios žvejybos planus reikės suderinti įvairių išteklių žvejybos tame pačiame žuvininkystės regione galimybes, greičiausiai prireiks tolesnių konsultacijų siekiant sudaryti galutinį Šiaurės jūros planą. Tai reiškia, kad iki 2014 m. mišriosios žvejybos Šiaurės jūroje plano nebus galima pasiūlyti. Mišriosios žvejybos kituose rajonuose, kuriuose esantiems menkių ištekliams taikomas dabartinis menkių išteklių atkūrimo planas, planų rengimas užtruks ilgiau, todėl atsiranda dar didesnis poreikis iš dalies pakeisti dabartinį menkių išteklių planą, kuris laikinai padėtų patenkinti skubiausius poreikius. Pagrindiniai argumentai, kuriais pateisinamas šis pakeitimas: - Poreikis apriboti taikymo sritį, kad naudojant skirtingus apskaičiavimo metodus būtų išvengta žvejybos pastangų didinimo. Kai kurios valstybės narės, nustatydamos nacionalines bazines vertes ir apskaičiuodamos metinį žvejybos pastangų panaudojimą, taikė skirtingus žvejybos pastangų apskaičiavimo metodus ir todėl galėjo panaudoti didesnes žvejybos pastangas nei buvo leidžiama pagal planą. Pakeitimo pasiūlyme paaiškinama, kad nors egzistuoja skirtingi skaičiavimo metodai, valstybės narės savo metiniam žvejybos pastangų panaudojimui apskaičiuoti turi naudoti tą patį metodą, kurį jos naudojo nustatydamos nacionalinių žvejybos pastangų bazines vertes. Todėl siūlomas pakeitimas būtinas norint užtikrinti, kad planas būtų įgyvendinamas, kaip numatyta. Taip bus pagerintas menkių išteklių valdymas ir jų ilgalaikis tvarumas. - Poreikis suteikti lankstumo Pagal plane pateiktas bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) nustatymo taisykles reikalaujama įvertinti tam tikrus parametrus, pagal kuriuos nustatoma išteklių būklė, visų pirma mirtingumo dėl žvejybos koeficientą ir žuvų išteklių biomasę. Kai kuriuose geografiniuose rajonuose šios taisyklės negali būti taikomos dėl informacijos trūkumo, todėl plane numatoma tokiomis aplinkybėmis BLSK ir žvejybos pastangas automatiškai sumažinti 25 %. Šią taisyklę buvo numatyta taikyti išskirtinėmis aplinkybėmis, tačiau kai kuriuose rajonuose ją imta taikyti įprastai; dėl to šiuose rajonuose per kelerius metus faktiškai sustotų ne tik menkių, bet ir kitų žuvų, kurioms žvejoti naudojami tie patys žvejybos įrankiai, žvejybos veikla. Kai kuriais atvejais tai nėra tinkamas atsakas į mokslines rekomendacijas. Todėl svarbu pakoreguoti taisyklę, kokių veiksmų imtis tomis aplinkybėmis, kai negali būti taikoma įprastinė žvejybos taisyklė, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų galima lanksčiau atsižvelgti į mokslines rekomendacijas. Be to, valstybės narės ir suinteresuotosios šalys išreiškė didelį susirūpinimą tolesniu žvejybos pastangų mažinimu ir jo socialiniu bei ekonominiu poveikiu sektoriui. Pakeitime siūloma BLSK ir žvejybos pastangų nustatymo procedūra, taikytina tuo atveju, kai trūksta įprastinei žvejybos taisyklei taikyti reikalingos informacijos. Siūloma atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį, t. y. taikyti lankstesnį požiūrį, tačiau kartu tvirtai remtis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Taip bus užtikrinta galimybė tęsti žvejybos veiklą, kartu toliau vadovaujantis atsargumo principu. Be to, pakeitimo pasiūlyme numatoma galimybė leisti Tarybai kiekvienais metais spręsti, ar toliau mažinti metines žvejybos pastangas, kai bazinė žvejybos pastangų vertė buvo sumažinta ketverius metus iš eilės. Taip siekiama reaguoti į susirūpinimą dėl dabartinio žvejybos pastangų mažinimo, atsižvelgiant į jo socialinį ir ekonominį poveikį sektoriui. - Poreikis paaiškinti ir supaprastinti 11 ir 13 straipsnių taikymo procedūrą. Procedūra, pagal kurią žvejybos veikla, per kurią sužvejojamas mažas menkių kiekis, neįtraukiama į žvejybos pastangų režimą, pasirodė esanti labai sudėtinga; ji tapo didele administracine našta, nes siekiant išvengti laivų, įtrauktų į žvejybos pastangų režimą, žvejybos pastangų didėjimo turėjo būti nuolat perskaičiuojamos bendros paskirtos žvejybos pastangos. Pakeitimo pasiūlymu siekiama supaprastinti procedūrą: visų pirma, nustatoma galutinė prašymų pakeisti žvejybos pastangų bazinę vertę pateikimo data ir, antra, nustatoma, kad prašymai, dėl kurių duotas teigiamas atsakymas, būtų apskritai taikomi visiems tuos pačius kriterijus atitinkantiems laivams, nereikalaujant valstybių narių pateikti atskirus prašymus. Kadangi kai kurie į režimą neįtraukti laivynai, atsižvelgiant į pakeitimo pasiūlymą, neatitiktų reikalavimų, pagal kuriuos jie turėtų būti į tą režimą neįtraukti, nustatomos pereinamojo laikotarpio priemonės. Be to, atsižvelgiant į tai, kad vykdant visapusiškai dokumentais pagrįstą žvejybą (kai visas sužvejotas kiekis įskaičiuojamas į kvotą) atsiranda didesnės atskaitomybės galimybės, siūlomas dar vienas supaprastinimas. Siūloma laivams, kurie dalyvauja visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose, netaikyti žvejybos pastangų režimo. ŽMTEK šį pasiūlymą įvertino kaip priimtiną valdymo galimybę. 13 straipsnio 2 dalies b punktas prancūzų kalba suprantamas skirtingai nei kitomis kalbomis, todėl reglamentas įgyvendinamas skirtingai. Siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento įgyvendinimą, ši nuostata turėtų būti paaiškinta ir iš dalies pakeista. Siūloma teksto versija atitinka versiją prancūzų kalba – įgyvendinimo požiūriu ji yra mažiau varžanti. Ši išimtis turėtų būti taikoma tik laivams, kuriais nežvejojamos menkės ir kurie per visą valdymo laikotarpį laikosi 5 % sužvejoto laimikio sudėties taisyklės. - Poreikis sumažinti į jūrą išmetamų menkių kiekį Vienas iš susirūpinimą dėl dabartinio reglamento keliančių klausimų – nustačius BLSK nebuvo apribotas sužvejojamų menkių kiekis. Todėl didelė viršijant kvotą sužvejotų žuvų kiekio dalis yra išmetama į jūrą. Kai kurios žvejybos veiklos atveju valstybių narių menkių vengimo ir į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemonės iš dalies padėjo sėkmingai spręsti problemą. Tačiau turima duomenų, kad atitinkamose valstybėse narėse nesiėmus veiksmų, nors plane jų buvo siūloma imtis, vykdant kai kurią žvejybos veiklą į jūrą išmetama labai daug žuvų. Atsižvelgiant į Komisijos įgyvendinant bendros žuvininkystės politikos reformą pateiktus pasiūlymus atsisakyti žuvų išmetimo į jūrą ir didelį tiek valstybių narių, tiek daugelio suinteresuotųjų šalių pritarimą šiuo klausimu, būtina užtikrinti, kad visais ES teisės aktais būtų palaikomas siekis atsisakyti žuvų išmetimo į jūrą, o ne toks išmetimas būtų de facto leidžiamas. Pakeitime siūloma griežčiau įpareigoti valstybes nares imtis veiksmų tais atvejais, kai iš duomenų matyti, kad vykdant tam tikrą žvejybos veiklą į jūrą išmetama daug žuvų. - Poreikis patikslinti reikalaujamos stebėsenos ir kontrolės lygį Neteisingai taikyti 11 ir 13 straipsniuose numatytas nuo plano leidžiančias nukrypti nuostatas gali būti rizikinga. Prastai įgyvendinant planą galėtų nukentėti jo įgyvendinimo sėkmė. ŽMTEK įvertino, kaip įgyvendinamos šios nukrypti leidžiančios nuostatos, ir pabrėžė būtinybę sustiprinti stebėseną ir kontrolę, taip pat sugriežtinti reikalavimą pateikti visus dokumentus, kuriais iš esmės būtų pateisinamas nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas. Siekiant pašalinti šiuos rizikos veiksnius, pasiūlyme reikalaujama, kad laivus, kuriems taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybės narės priskirtų prie „labai didelės rizikos“ laivų, kaip nurodyta bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemoje. Be to, pasiūlyme reikalaujama, kad valstybės narės, siekdamos užtikrinti atitiktį nustatytoms sąlygoms, į nacionalines kontrolės veiksmų programas įtrauktų atitinkamas priemones. Šiais pakeitimais patikslinami galiojantys reikalavimai ir jie taikomi tik tuo atveju, jei valstybės narės pasinaudoja šia nukrypti leidžiančia nuostata. - Poreikis priderinti prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Menkių išteklių atkūrimo planas parengtas anksčiau nei įsigaliojo Lisabonos sutartis. Atsižvelgiant į tai, kad planas ir toliau taikomas, kol jis bus pakeistas nauju mišriosios žvejybos planu, jame nustatytos procedūros turi būti suderintos su sprendimų priėmimo nuostatomis, taikomomis nuo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo įsigaliojimo. Pakeitimo pasiūlymu planas suderinamas su naujomis komitologijos procedūromis. Atitinkamai parengtas pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, projektas. Komisijos prašoma šį pasiūlymą priimti kuo greičiau ir jį perduoti Tarybai ir Europos Parlamentui. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Pasiūlyme daugiausia pateikiami pakeitimai, kurie yra laikomi būtinais siekiant įgyvendinti planą, kaip buvo numatyta iš pradžių. Pakeitimai padės sumažinti valstybėms narėms, Komisijai ir mokslo tarnyboms, įpareigotoms teikti atitinkamas rekomendacijas, tenkančią administracinę naštą. Pasiūlymas parengtas pasikonsultavus su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Šios konsultacijos apibendrintos toliau pateiktoje lentelėje: ŽMTEK ir (arba) Tarptautinė jūsų tyrinėjimo tarnyba (TJTT) || Plano vertinimas (atlieka suinteresuotosios šalys) Patvirtintas plenariniame posėdyje || 2011 m. birželio mėn. 2011 m. liepos mėn. Komisijos || Susitikimas su suinteresuotomis šalimis vertinimo rezultatams ir į poveikio vertinimą įtrauktinoms galimybėms aptarti || 2011 m. spalio mėn. Taryba || Valstybės narės primygtinai prašo įšaldyti žvejybos pastangas ir laivams, dalyvaujantiems visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos projekte, netaikyti žvejybos pastangų režimo || 2011 m. gruodžio mėn. Komisija || Susitikimas su suinteresuotomis šalimis geresnio menkių išteklių atkūrimo plano įgyvendinimo galimybėms aptarti || 2012 m. kovo mėn. ŽMTEK plenarinis posėdis || Pradinių galimybių vertinimas || 2012 m. balandžio mėn. Dvišaliai susitikimai su valstybėmis narėmis || Bandymas nustatyti konkrečias valstybių narių problemas || 2012 m. gegužės–birželio mėn. ŽMTEK darbo grupė žvejybos pastangų klausimais || Žvejybos pastangų režimo veikimo apžvalga || 2012 m. birželio 11–15 d. ŽMTEK darbo grupė daugiamečio plano klausimais (dalyvaujant suinteresuotosioms šalims) || Įvertintos pakoreguotos galimybės ir pateiktos rekomendacijos, ko reikėtų imtis siekiant pašalinti vertinimo ataskaitoje nustatytus trūkumus, kad būtų pagerintas plano veiksmingumas. || 2012 m. birželio 18–22 d. Komisijos darbo grupė žvejybos pastangų valdymo klausimais || Bendrosios pastabos || 2012 m. liepos 5 d. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Pagrindinis teisinis veiksmas – kuo labiau patobulinti ir kuo geriau išaiškinti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 nuostatas, kurios atliekant vertinimą nustatytos kaip keliančios problemų, visų pirma: – 4 straipsnio pakeitimais siekiama nebeleisti valstybėms narėms naudotis nenumatyta galimybe panaudoti didesnes žvejybos pastangas nei leidžiama pagal planą – paprasčiausiai pakeičiami žvejybos pastangoms apskaičiuoti naudojami metodai, taikomi nustatant bazines vertes ir apskaičiuojant pastangų panaudojimą. – 9 straipsnyje numatoma BLSK nustatymo procedūra, kai neturima 7 ar 8 straipsniui taikyti reikiamos informacijos. Vietoj automatiško žvejybos pastangų sumažinimo 25 %, siūloma atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį, t. y. taikyti lankstesnį požiūrį, tačiau kartu tvirtai remtis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. – Ankstesnis 11 straipsnis padalijamas į 11, 11a ir 11b straipsnius. Nuo dabar išimtys taikomos ne kiekvienos valstybės narės nurodytoms laivų grupėms, bet grindžiamos kriterijais, kurie apskritai būtų taikomi visiems tuos kriterijus atitinkantiems laivams, nepriklausomai nuo to, kuriai valstybei narei jie priklauso. Be to, pakeitus straipsnį Taryba nebeturėtų nuolat tikslinti bazinės vertės. – Pereinamojo laikotarpio priemonės padės užtikrinti, kad į žvejybos pastangų režimą neįtrauktų laivų grupėms būtų taikomi kriterijai, galiojantys tuo metu, kai priimamas sprendimas dėl jų neįtraukimo į režimą. – Įterpiamas naujas 11c straipsnis. Laivams, kurie dalyvauja visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose, kai visas sužvejotas kiekis įskaičiuojamas į kvotą, žvejybos pastangų režimas netaikomas. – 12 straipsnio 4 dalies pakeitimai grindžiami tais pačiais argumentais kaip ir 9 straipsnio pakeitimai. – 12 straipsnis papildomas nauja 6 dalimi. Šioje dalyje numatoma, kad tuo atveju, kai žvejybos pastangų ribos sumažinamos ketverius metus iš eilės, Taryba gali nuspręsti žvejybos pastangų toliau nemažinti. – Pakeičiama 13 straipsnio formuluotė, kad nebeliktų skirtumų tarp skirtingų kalbų versijų. Šiuo pakeitimu išaiškinama, kad sąlyga, pagal kurią sužvejotas menkių kiekis turi sudaryti mažiau kaip 5 % bendro sužvejoto kiekio, taikoma sužvejoto laimikio sudėčiai per valdymo laikotarpį, o ne per kiekvieną reisą. – 14 straipsniu įtvirtinamas valstybei narei taikomas įpareigojimas spręsti į jūrą išmetamų žuvų klausimą (dabartiniuose teisės aktuose šis įpareigojimas nėra toks griežtas) ir remiantis rizika grindžiamu valdymu nustatomas kontrolės ir stebėsenos lygis. – 32 straipsnio pakeitimais komiteto procedūra suderinama su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Reglamento (ES) Nr. 182/2011 taisyklėmis. · Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis. · Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. · Proporcingumo principas Pasiūlymu keičiamos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008 jau nustatytos priemonės, todėl nekyla klausimų, susijusių su proporcingumo principo laikymusi. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties – reglamentas turi būti iš dalies keičiamas reglamentu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendindama šią priemonę Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų. 2012/0236 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[1], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) per Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) atliktą 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[2], veiksmingumo mokslinį vertinimą nustatyta keletas su to reglamento taikymu susijusių problemų; (2) valstybės narės naudojo skirtingus metodus pastangoms ataskaitiniais metais ir pagal planą panaudotoms pastangoms, apie kurias pranešta, apskaičiuoti. Taip buvo sudarytos sąlygos panaudoti daugiau žvejybos pastangų nei numatyta plane, ir tokia padėtis turėtų būti ištaisyta; (3) dėl analitinių vertinimų trūkumo kai kuriuose geografiniuose rajonuose negali būti taikomos žvejybos kontrolės taisyklės, todėl BLSK ir žvejybos pastangoms automatiškai taikomas 25 % metinis sumažinimas. Nuo plano įgyvendinimo pradžios buvo labai sumažintos susijusioms zonoms skiriamos žvejybos pastangos. ŽMTEK atliktame moksliniame vertinime nurodoma, kad kai kuriais atvejais, siekiant nustatyti BLSK, būtų tikslingiau naudoti kitus nei mirtingumo dėl žvejybos kriterijus, užuot automatiškai mažinus BLSK ir žvejybos pastangas; (4) plane numatyta galimybė į žvejybos pastangų režimą neįtraukti laivų, kurių veikla nedaro didelio poveikio menkių mirtingumui. Siekiant išvengti, kad su ta veikla susijusios pastangos nebūtų nukreiptos į menkių žvejybos veiklą, turi būti sumažinta žvejybos pastangų bazinė vertė. Siekiant išvengti administracinės naštos, kuri atsirastų dėl nuolatinio žvejybos pastangų bazinės vertės perskaičiavimo kiekvieną kartą, kai nusprendžiama tam tikros veiklos neįtraukti į žvejybos pastangų režimą, reikėtų nustatyti aiškius tokio neįtraukimo kriterijus, kad būtų galutinai nustatytas bazinis žvejybos pastangų lygis; (5) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti selektyvesnę visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos veiklą, kai visas sužvejotas kiekis įskaičiuojamas į kvotą, žvejybos pastangų režimo reikėtų netaikyti tuose bandymuose dalyvaujantiems laivams; (6) nuo šio plano įsigaliojimo labai sumažintos pagrindiniais menkių žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams skiriamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Tai gali turėti didelį ekonominį ir socialinį poveikį tuos pačius įrankius naudojantiems, tačiau daugiausia kitų rūšių žuvis (ne menkes) žvejojantiems laivyno segmentams. Siekiant spręsti šiuos socialinius ir ekonominius klausimus, turėtų būti nustatytas tolesnio žvejybos pastangų tikslinimo sustabdymo mechanizmas; (7) kadangi viena iš kalbų 13 straipsnio 2 dalies b punktas suformuluotas skirtingai nei kitomis kalbomis, siekiant užtikrinti vienodą jo taikymą, tos nuostatos tekstą būtina iš dalies pakeisti; (8) kadangi per plano įgyvendinimo laikotarpį pastebėta, kad į jūrą išmetamas didelis menkių kiekis, būtina, kad valstybės narės imtųsi tinkamų veiksmų išmetamam kiekiui sumažinti, inter alia, savo žvejybos galimybes paskirstydamos laivams taip, kad kvotos būtų kuo labiau suderintos su numatomais sužvejoti kiekiais; (9) jei 11 ir 13 straipsniuose numatytos nuo plano leidžiančios nukrypti nuostatos įgyvendinamos netinkamai, gali kilti pavojus sėkmingam plano įgyvendinimui. Įvertinus šių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą paaiškėjo, kad būtina sugriežtinti tų nuostatų taikymą pateisinančią stebėseną, kontrolę ir reikalavimą pateikti visus dokumentus. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistema grindžiama rizika, veikla, kuriai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, turėtų būti nurodyta kaip „labai didelės rizikos“ veikla; (10) 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiu Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[3], panaikinti keli Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 straipsniai, kuriuose daromos nuorodos į II ir III priedus. Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 kitų nuorodų į II ir III priedus nėra, tie priedai turėtų būti išbraukti; (11) Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 iš dalies keičiamas taip: (1) 4 straipsnis pakeičiamas taip: „4 straipsnis Žvejybos pastangų apskaičiavimas 1. Šiame reglamente žvejybos pastangos, kuriomis naudojasi laivų grupė, apskaičiuojamos kaip kiekvieno laivo pajėgumo, matuojamo kilovatais, verčių ir dienų, kurias kiekvienas laivas buvo I priede nurodytame rajone, sandaugų suma. Diena, kurią laivas būna rajone – bet koks 24 valandų tęstinis laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas būna tame rajone ir nebūna uoste. 2. Valstybės narės dienoms, praleistoms tam tikrame rajone, apskaičiuoti, naudoja tą patį metodą, kuris naudojamas 12 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytai žvejybos pastangų bazinei vertei nustatyti.“ (2) 9 straipsnis pakeičiamas taip: „9 straipsnis Speciali BLSK nustatymo procedūra 1. Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 7 straipsnį, Kategato sąsiauryje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nustatomas mokslinėse rekomendacijose nurodyto lygio menkių išteklių BLSK. Tačiau, jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas BLSK lygis yra daugiau kaip 20 % didesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas 20 % didesnis nei ankstesniais metais BLSK, arba jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas lygis yra daugiau kaip 25 % mažesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas 25 % mažesnis nei ankstesniais metais BLSK. 2. Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 1 dalį, Kategato sąsiauryje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nustatomas toliau nurodyto lygio menkių išteklių BLSK: a) 25 % mažesnis, palyginti su ankstesnių metų BLSK, arba, jei taip siūloma mokslinėse rekomendacijose, b) ne daugiau kaip 25 % mažesnis už ankstesnių metų BLSK, kartu taikant kitas atitinkamas priemones. 3. Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 8 straipsnį, menkių išteklių BLSK Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje nustatomas taikant mutatis mutandis šio straipsnio 1 ir 2 dalis, nebent per konsultacijas su Norvegija būtų sutarta dėl kitokio BLSK lygio.“ (3) 11 straipsnio 2 ir 3 dalys išbraukiamos. (4) Įterpiami 11a, 11b, 11c ir 11d straipsniai: „11a straipsnis Tam tikruose rajonuose, gylyje ar naudojant tam tikrus įrankius panaudotų žvejybos pastangų neįskaičiavimas 1. Valstybės narės, panaudotas pastangas įskaičiuodamos į didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas, reiso metu laivo panaudotų žvejybos pastangų gali neįskaičiuoti, jei: a) visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktuose rajonuose, kuriuose menkės nėra paplitusios, arba b) visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma didesniame nei 300 m gylyje, arba c) to reiso metu atitinkamame žvejybos laive yra tik vienas reglamentuojamas ir pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktas žvejybos įrankis. 2. Remdamasi valstybių narių pagal 3 dalį pateikta informacija ir mokslinėmis rekomendacijomis, Taryba nustato rajonų, kuriuose menkės nėra paplitusios, ir žvejybos įrankių, kuriais dėl techninių ypatumų sužvejojama mažiau nei 1,5 % bendro sužvejojamų žuvų kiekio (pagal svorį), sąrašus. 3. Valstybės narės Komisijai pateikia atitinkamą informaciją, pagal kurią ji gali įvertinti, ar rajonas arba žvejybos įrankis turi būti įtraukti į 2 dalyje nurodytus rajonų ir įrankių sąrašus. 4. 3 dalyje nurodytos informacijos perdavimo Komisijai formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.“ „11b straipsnis Didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms apskaičiuoti naudojamos bazinės vertės patikslinimas 1. 11a straipsnio 1 dalyje nurodytos žvejybos pastangos, į kurias atsižvelgta nustatant 12 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą bazinę vertę, pagal šį straipsnį yra iš jos atimamos. 2. Valstybės narės prašymus patikslinti 1 dalyje nurodytą bazinę vertę Komisijai pateikia iki [per vienus metus nuo šio pakeitimo priėmimo – įrašyti konkrečią datą]. 3. Patikslinta bazinė vertė naudojama atitinkamos žvejybos pastangų grupės didžiausiam leidžiamam žvejybos pastangų lygiui perskaičiuoti, atliekant nuo plano įsigaliojimo taikomus metinius procentinės vertės patikslinimus. 4. 11a straipsnyje nurodytos žvejybos pastangos į atitinkamą žvejybos pastangų grupę gali būti neįskaičiuojamos tik tada, kai pagal 5 straipsnį perskaičiuojamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. 5. 2 dalyje nurodytų prašymų perdavimo Komisijai formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.“ „11c straipsnis Žvejybos pastangų režimo netaikymas laivams, dalyvaujantiems visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose 1. Valstybės narės žvejybos pastangų režimo gali netaikyti laivo, dalyvaujančio visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose, per kuriuos visas sužvejotas menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestų menkių kiekį, įskaičiuojamas į kvotą, naudojamoms žvejybos pastangoms. 2. Taikydamos 1 dalį, valstybės narės atitinkamai žvejybos pastangų grupei pagal 12 straipsnio 1 dalį nustatytas didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas patikslina, iš jų atimdamos žvejybos pastangų kiekį, kuris yra lygus pastangų, kurias bandymuose dalyvaujantis laivas panaudojo metais, einančiais prieš metus, kuriais jam netaikytas žvejybos pastangų režimas, kiekiui. 3. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus pagal 2 dalį padarytus didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų patikslinimus. Pranešime pateikiami laivo, kuriam netaikomas žvejybos pastangų režimas, duomenys ir tiek sudėtiniu, tiek atskirų laivų lygmeniu atimtų žvejybos pastangų kiekis. 4. Menkių kvotas perduoti laivams, kuriems pagal 1 dalį netaikomas žvejybos pastangų režimas, ir tas kvotas iš jų gauti draudžiama. 5. 3 dalyje nurodytų pranešimų teikimo formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.“ „11d straipsnis Žvejybos pastangų režimo netaikymo pereinamojo laikotarpio priemonės Sprendimas netaikyti žvejybos pastangų režimo, galiojęs jau prieš [... – bus įrašyta konkreti data], ir toliau taikomas tol, kol tenkinamos sąlygos, pagal kurias buvo priimtas tas sprendimas. Kiekvienais metais valstybės narės teikia Komisijai visą susijusią informaciją, pagal kurią ji gali nuspręsti, ar ir toliau tenkinamos minėtos sąlygos. (5) 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 4 dalis pakeičiama taip: „4. Sudėtinėms žvejybos pastangų grupėms, kurių bendro sužvejojamų menkių kiekio procentinė dalis pagal 3 dalies d punktą yra 20 % arba daugiau, taikomi metiniai patikslinimai. Atitinkamų grupių didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos apskaičiuojamos taip: (a) jei taikomas 7 ar 8 straipsnis, bazinė vertė patikslinama taikant tokią procentinę vertę, kuria yra patikslintas pagal tuos straipsnius taikomas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas; (b) jei taikoma 9 straipsnio 1 dalis, bazinė žvejybos pastangų vertė patikslinama tokia procentine verte, kokia, palyginti su ankstesniais metais, yra patikslinamas BLSK; (c) jei taikoma 9 straipsnio 2 dalis, žvejybos pastangos sumažinamos ne daugiau kaip 25 %, palyginti su ankstesniais metais atitinkamoms žvejybos pastangų grupėms taikytomis didžiausiomis leidžiamomis žvejybos pastangomis, ir kartu taikomos kitos atitinkamos priemonės. b) straipsnis papildomas 6 dalimi: „Nukrypstant nuo 4 dalies, jei didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos sumažinamos ketverius metus iš eilės, Taryba gali nuspręsti didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms vienus ar kelerius tolesnius metus metinio patikslinimo netaikyti.“ (6) 13 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip: „b) vykdo ir per valdymo laikotarpį sužvejoja tokios sudėties laimikį, kuriame yra mažiau kaip 5 % menkių, įskaitant į jūrą išmetamų menkių kiekį.“ (7) 14 straipsnis papildomas 5 ir 6 dalimis: 5. Jei moksliniai duomenys rodo, kad konkrečioje žvejybos pastangų grupėje daugiau kaip 10 % bendro sužvejojamo menkių kiekio sudaro į jūrą išmetamų menkių kiekis, arba, jei skirta kvota neatitinka numatomo sužvejoti kiekio ir todėl menkių gali būti išmetama į jūrą, atitinkamos valstybės narės imasi neatidėliotinų priemonių į jūrą išmetamų menkių kiekiui sumažinti. 6. Valstybės narės nustato ir į savo nacionalines kontrolės veiksmų programas, numatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009[4] 46 straipsnyje, įtraukia sistemas, pagal kurias būtų užtikrintas 11a, 11b, 11c ir 13 straipsniuose nurodytų sąlygų laikymąsis. Valstybės narės, vykdydamos rizika grindžiamą valdymą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 5 straipsnyje, pagal tuos straipsnius veiklą vykdančius laivus priskiria prie „labai didelės rizikos“ laivų. (8) 32 straipsnis pakeičiamas taip: „32 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas. Tas komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“ (9) II ir III priedai išbraukiami. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL C , , p. . [2] OL L 348, 2008 12 24, p. 20. [3] OL L 343, 2009 12 22, p. 1. [4] OL L 343, 2009 12 22, p. 1.