6 straipsnyje dėl Europos aviacijos saugos plano nustatyta, kad Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, parengia, priima, paskelbia ir vėliau bent kartą per metus atnaujina Europos aviacijos saugos planą. Remiantis aktualios saugos informacijos įvertinimu, Europos aviacijos saugos plane nustatoma svarbiausia saugos rizika, daranti poveikį Europos aviacijos saugos sistemai, ir išdėstomos būtinos šios rizikos mažinimo priemonės. Europos aviacijos saugos plano rengimo ir priėmimo procesas nuolat tobulinamas atsižvelgiant į po pirmųjų įgyvendinimo ciklų sukauptą patirtį. Jis yra itin svarbus saugos valdymo sistemos ES lygmeniu elementas. Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 5 straipsnio 2 dalį Europos aviacijos saugos programoje apibūdinamas Europos aviacijos saugos plano rengimo, priėmimo, atnaujinimo ir įgyvendinimo procesas.

Apibūdinant saugos bendro valdymo Europos lygmeniu procesus ir, visų pirma, kaip Europos Komisija, valstybės narės ir EASA bendradarbiaudamos nustato pavojus bei saugos trūkumus ir imasi veiksmų susijusiai saugos rizikai mažinti, Europos aviacijos saugos programos dokumente aprašytos įvairios su sauga susijusios atsakomybės sritys Sąjungoje ir išaiškinta, kaip visoje ES gali būti pasiekiamas ir palaikomas deramas saugos užtikrinimo veiksmingumas. Be to, juo visiems suinteresuotiesiems subjektams, kuriems svarbi sauga, suteikiama skaidrumo dėl dabartinėje Europos Sąjungos sistemoje esamų atitinkamų vaidmenų ir atsakomybės sričių, kompetencijos paskirstymo, politikos ir procesų.

Be to, tam tikrose srityse pagal Čikagos konvenciją valstybės narės yra perdavusios savo kompetenciją Sąjungai. Europos aviacijos saugos programos dokumente paaiškinta, kaip ES vykdo dėl šio atsakomybės perdavimo jai tenkančius tarptautinius įsipareigojimus.

2011 m. paskelbtame Komisijos komunikate „Europos aviacijos saugos valdymo sistemos sukūrimas“ aprašyti Sąjungos ir jos valstybių narių aviacijos saugos uždaviniai ir padaryta išvada, kad būtina pereiti prie proaktyvesnio ir įrodymais grindžiamo požiūrio. Jame apibūdintos kelios praktinės priemonės siekiant įgyvendinti šiuos uždavinius. Prie to Komisijos komunikato pridėtas dokumentas, kuriame aprašyta Europos aviacijos saugos programa (toliau – EASP).

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 10 17 COM(2022) 529 final PRIEDAS

prie KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos aviacijos saugos programa























Turinys 1.EUROPOS SAUGOS POLITIKA, TIKSLAI IR IŠTEKLIAI 1.1.Europos aviacijos saugos sistema 1.2.Europos aviacijos saugos sistema ir ICAO 1.3.Sąjungos aviacijos saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktų sistema 1.3.1.Sąjungos saugos teisės aktų sistemos struktūra 1.3.2.Reglamentas (ES) 2018/1139 ir susijusios taisyklės 1.3.3.Civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimas 1.3.4.Pranešimai apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizė ir tolesnė veikla 1.3.5.Oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą ES, Europos Sąjungos sąrašas 1.4.Su sauga susijusios pareigos ir atskaitomybė Europos Sąjungoje 1.4.1.Sprendimų priėmimo procesas Europos Sąjungoje 1.4.2.Aviacijos saugos kompetencija ir pareigos Europos saugos sistemoje 1.5.Avarijų ir incidentų tyrimas 1.5.1.Taikomos taisyklės 1.5.2.Saugos rekomendacijos 1.5.3.Bendradarbiavimas su kitais subjektais 1.6.Vykdymo užtikrinimas 1.6.1.Valstybėms narėms taikomos reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės

1.6.2.Reguliuojamoms aviacijos sektoriaus organizacijoms taikomos reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės 2.EUROPOS SAUGOS RIZIKOS VALDYMAS 2.1.Saugos duomenų rinkimas, analizavimas ir keitimasis jais 2.2.Saugos rizikos valdymas ES lygmeniu: Europos aviacijos saugos plano rengimo ir atnaujinimo procesas 2.2.1Europos aviacijos saugos planas: tarptautinis matmuo 2.3.Saugos užtikrinimo veiksmingumo stebėsena 2.3.1Susitarimas dėl organizacijų saugos užtikrinimo veiksmingumo 2.3.2Valstybių narių saugos užtikrinimo veiksmingumas 2.3.3EASA metinė saugos apžvalga 2.4.Institucijoms ir organizacijoms keliami saugos valdymo reikalavimai 3.SAUGOS UŽTIKRINIMAS EUROPOJE 3.1Saugos priežiūra 3.1.1Taisyklių taikymo valstybėse narėse stebėsena 3.1.2Sertifikuotų organizacijų priežiūra 3.2Tikslinė saugos duomenimis grindžiama priežiūra probleminėse arba didesnio poreikio srityse 3.2.1Tikslinė saugos duomenimis grindžiama valstybių narių stebėsena 3.2.2Tikslinė saugos duomenimis grindžiama aviacijos sektoriaus priežiūra 4.SAUGOS SKATINIMAS EUROPOJE 4.1Veikla ES lygmeniu 4.1.1Saugos komunikacija

4.2ES lygmeniu organizuojamas mokymas Santrumpų sąrašas 1 lentelė. Taikomi Europos Sąjungos aviacijos saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktai9 2 lentelė. Kompetentingos institucijos pagal ES taisykles26 1 schema. Europos saugos sistemoje dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio sąsajos29 2 schema. Europos saugos rizikos valdymo procesas42 3 schema. Sąsajos tarp Europos aviacijos saugos programos, Europos aviacijos saugos plano ir kitų programų bei planų45



Įvadas Šiame dokumente išdėstyta Europos aviacijos saugos programa: apibūdintas Sąjungos lygmeniu taikomas aviacijos taisyklių rinkinys, taip pat civilinės aviacijos saugos bendro valdymo Sąjungos lygmeniu veikla ir procesai. Europos aviacijos saugos programa funkciniu atžvilgiu yra valstybinės saugos programos, apibūdintos Čikagos konvencijos 19 priede, ES lygmens atitikmuo. Reglamentu (ES) 2018/1139 į ES aviacijos teisinę sistemą įtrauktas privalomas naujas skyrius dėl aviacijos saugos valdymo. Jame, be kitų aspektų, nustatyta, kad Komisija priima, paskelbia ir atnaujina dokumentą, kuriame apibūdinamas Europos aviacijos saugos sistemos veikimas ir pateikiamos taisyklės, veikla bei procesai, taikomi civilinės aviacijos saugos Sąjungoje valdymui pagal jos teisinę sistemą. Tai yra Europos aviacijos saugos programa. Šioje programoje išaiškinama, kaip aviacijos sauga valdoma iš Europos perspektyvos. Kadangi daugelis su aviacijos sauga susijusių taisyklių ir veiklos krypčių šiuo metu tvirtinamos ir koordinuojamos ES lygmeniu, valstybės narės savo valstybinėse saugos programose turi daryti nuorodas į Europos aviacijos saugos programą. Dėl šios priežasties Europos aviacijos saugos programa turi apimti bent su tarptautiniuose standartuose ir rekomenduojamoje praktikoje apibūdintais valstybių saugos valdymo įpareigojimais susijusius aspektus. Iš tiesų ES savo teisės aktais reglamentuoja tam tikras aviacijos saugos sritis, ir valstybės narės negalėtų apibūdinti savo saugos valdymo neminėdamos ES lygmens perspektyvos. Be to, daugumoje sričių pagal Čikagos konvenciją valstybės narės yra perdavusios savo kompetenciją Sąjungai. Europos aviacijos saugos programoje taip pat išaiškinta, kaip ES vykdo dėl šio atsakomybės perdavimo jai tenkančius tarptautinius įsipareigojimus. Europos aviacijos saugos programa yra suderinta su Čikagos konvencijos 19 priede apibūdintos valstybinės saugos programos forma ir struktūra. Europos aviacijos saugos programoje taip pat apibūdinamas Europos aviacijos saugos plano parengimo, priėmimo, atnaujinimo ir įgyvendinimo procesas. Europos aviacijos saugos programos tikslas – užtikrinti, kad Europos Sąjungos aviacijos saugos valdymo sistema padėtų pasiekti aukščiausią saugos užtikrinimo veiksmingumo lygį, kuris būtų vienodas visoje Sąjungoje ir ilgainiui dar didinamas, o kartu atsižvelgti ir į kitus svarbius tikslus, kaip antai aplinkos apsaugą.

Europos aviacijos saugos programos dokumente apibūdinti saugos bendro valdymo Europos lygmeniu procesai ir, visų pirma, kaip Europos Komisija (toliau – Komisija), valstybės narės ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra bendradarbiaudamos nustato pavojus ir prireikus imasi veiksmų saugos rizikai mažinti. Taip šia programa padedama siekti Sąjungos lygmeniu nustatytų ES aukšto lygio saugos tikslų, taigi užtikrinama, kad visi dalyviai žinotų savo pareigas ir būtų nustatytos visos taisyklės ir procedūros, kurios būtinos siekiant didinti aviacijos saugą ir taip padėti išvengti aviacijos avarijų Europos regione ir už jo ribų.



Terminija Šiame dokumente: ·„valstybės narės“ reiškia ES 27 valstybes nares; ·„EASA valstybės narės“ reiškia ES 27 valstybes nares kartu su Islandija, Lichtenšteinu, Norvegija ir Šveicarija; ·„ICAO EUR regiono valstybės“ reiškia ICAO EUROPE (Europos) regiono 55 valstybes, įskaitant visas ES valstybes nares; ·„pagrindinis reglamentas“ visais atvejais reiškia 2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra; ·„analitikų tinklas“ visais atvejais reiškia Aviacijos saugos analitikų tinklą (angl. Network of Aviation Safety Analysts, NoA), nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 376/2014 dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos.



1.EUROPOS SAUGOS POLITIKA, TIKSLAI IR IŠTEKLIAI 1.1.Europos aviacijos saugos sistema Europos aviacijos saugos sistemoje nustatytos taisyklės ir procesai, kurie taikomi valdant civilinės aviacijos saugą Sąjungoje pagal Reglamentą (ES) 1139/2018. Tomis taisyklėmis ir procesais užtikrinamas aukštas civilinės aviacijos saugos lygis, suderinami saugos aspektai ir palengvinamas laisvas civilinės aviacijos srities gaminių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimas. Kartu ši sistema: -didina Sąjungos aviacijos sektoriaus konkurencingumą; -skatina išlaidų veiksmingumą: be kita ko, padeda išvengti dubliavimo ir skatina taikyti veiksmingus reguliavimo, sertifikavimo bei priežiūros procesus, taip pat efektyviai naudoti susijusius išteklius Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis; -padeda valstybėms narėms naudotis savo teisėmis ir vykdyti savo įsipareigojimus pagal Čikagos konvenciją: užtikrina, kad konvencijos nuostatos būtų aiškinamos vienodai, taip pat kad jos būtų taikomos vienodai ir laiku; -skatina visame pasaulyje laikytis Sąjungos požiūrio į civilinės aviacijos standartus ir civilinės aviacijos taisykles: padeda užmegzti tinkamą bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis;

-skatina užtikrinti techninį ir veiklos sąveikumą ir dalytis geriausios administracinės praktikos pavyzdžiais. Aviacijos saugos valdymo sistema grindžiama glaudžiu Komisijos, Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (toliau – EASA arba Agentūra), valstybių narių ir aviacijos sektoriaus bendradarbiavimu. Kad būtų užtikrintas aukštas ir vienodas Europos piliečių ir keleivių apsaugos lygis, daugiausia priimamos bendros saugos taisyklės, taip pat taikomos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad gaminiai, asmenys ir organizacijos Europos Sąjungoje atitiktų tas taisykles , ir diegiami efektyvūs saugos rizikos valdymo procesai regionų, valstybių ir pramonės lygmenimis. Reglamento (ES) 2018/1139 85 straipsnyje numatyta vykdymo užtikrinimo sistema, pagal kurią Agentūra padeda Komisijai stebėti, kaip valstybės narės taiko šį reglamentą ir jo deleguotuosius bei įgyvendinimo aktus. Šią sistemą papildo patikimi avarijų ir incidentų tyrimai, kuriuos atliekant galima aptikti saugos spragas ir imtis veiksmų joms pašalinti. Pagal Europos aviacijos saugos programą taip pat naudojami proaktyvesni ir įrodymais grindžiami elementai, kurie padeda nustatyti rizikos veiksnius, keliančius didžiausią grėsmę saugai, ir imtis veiksmų tai rizikai sumažinti. Šioje sistemoje visų pirma naudojamasi duomenimis grindžiamu rizikos nustatymu ir vertinimu pagal Komisijos remiamą ir EASA koordinuojamą programą „Data4Safety“ (dideli duomenų rinkiniai), dalyvaujant atitinkamiems partneriams iš Europos aviacijos bendruomenės. 1.2.Europos aviacijos saugos sistema ir ICAO Europos aviacijos saugos sistema glaudžiai koordinuojama su Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartų ir rekomenduojamos praktikos rengimu ir įgyvendinimu. Komisija ir EASA stebi jų rengimo procesą ir, kai galima patvirtinti, kad reikia keisti Europos reglamentavimo sistemą, planuoja susijusius taisyklių nustatymo veiksmus. Jos, be kita ko, įvertina ICAO priedų keitimo pasiūlymus (ICAO I tipo raštas valstybėms) ir nustato ES reglamentavimo sistemos ir ICAO priedų skirtumus (ICAO II tipo raštas valstybėms ir atitikties kontroliniai sąrašai). Skirtumų vertinimo proceso metu EASA ir Komisija padeda valstybėms narėms, kurios turi pranešti apie skirtumus ICAO. EASA užbaigus vertinimą, Komisija pateikia ES Tarybai pasiūlymą priimti sprendimą dėl pranešimo apie skirtumus. Be to, Komisija ir EASA, bendradarbiaudamos su ICAO Europos ir Šiaurės Atlanto regiono (EUR/NAT) regioniniu biuru, skatina laikytis regioninio požiūrio į aviacijos saugos valdymą, taikyti bendradarbiaujamąjį rizikos valdymą ir užtikrinti sinergiją įgyvendinant įvairias ES saugos didinimo iniciatyvas. Šiame kontekste svarbus EUR regiono (Europos) aviacijos saugos planas (EUR RASP): nuo 2017 m. ICAO regioninis biuras, Komisija ir EASA bendradarbiaudami rengia regioninį aviacijos saugos planą, kuriame remiamasi Europos aviacijos saugos plane (EPAS) numatytais veiksmais. Taip visoms ICAO EUR regiono valstybėms suteikiama galimybė naudotis sukurtu saugos planavimo procesu ir įvairiais jo rezultatais, kaip antai reguliavimo veiklos medžiaga, nustatytais siektinais saugos skatinimo rezultatais, gairėmis, priemonėmis ir geriausios praktikos pavyzdžiais. Pirmasis EUR RASP paskelbtas 2019 m. sausio mėn. Komisijos ir EASA atstovai taip pat dalyvauja Europos aviacijos sistemos planavimo grupės (EASPG) ir susijusios Programų koordinavimo grupės (PCG) darbe. Pagrindiniai EASPG uždaviniai – užtikrinti EUR regiono (Europos) oro navigacijos sistemų plėtros planų ir aviacijos saugos planų nuoseklumą ir suderinamumą su atitinkamais gretimų regionų planais ir pasauliniais ICAO planais, taip pat valdyti bei koordinuoti jų įgyvendinimą. Be to, EASPG atlieka svarbų vaidmenį – skatina derinti ir koordinuoti su oro navigacija ir sauga susijusias EUR regiono subregionines ir nacionalines programas, taip sudaro šiam procesui palankias sąlygas. Galiausiai, Komisijai ir EASA atstovaujama Pasaulinio aviacijos saugos plano (GASP, angl. Global Aviation Safety Plan) tyrimų grupėje, taigi jos prisideda prie reguliaraus GASP, susijusios rekomendacinės medžiagos ir priemonių atnaujinimo. Pagrindinis GASP tikslas – nuolat mažinti žūčių skaičių ir žūčių riziką: remiantis šešiais GASP tikslais ir susijusiais uždaviniais padėti formuoti suderintą aviacijos saugos strategiją ir rengti bei įgyvendinti regioninius ir nacionalinius aviacijos saugos planus. Be to, EASA skatina įgyvendinti valstybines saugos programas ir saugos valdymą visame pasaulyje: vykdo ES techninės pagalbos projektus ir kartu su ICAO regioniniais biurais teikia paramą valstybėms ir regioninėms saugos priežiūros organizacijoms (RSOO, angl. Regional Safety Oversight Organisations). Šių projektų pagrindiniai uždaviniai – visame pasaulyje didinti aviacijos saugos lygį: padėti valstybėms rengti valstybines saugos programas ir padėti valstybėms ir regioninėms saugos priežiūros organizacijoms kurti regioninio bendradarbiavimo mechanizmus, taip užtikrinant atitiktį ICAO standartams ir rekomenduojamai praktikai. Tokia veikla padeda veiksmingai skatinti įgyvendinti Europos saugos politiką ir tikslus regioniniu ir pasauliniu lygmenimis. 1.3.Sąjungos aviacijos saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktų sistema 1.3.1.Sąjungos saugos teisės aktų sistemos struktūra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 straipsnio 2 dalies g punkte nustatyta, kad transporto sritis priklauso pasidalijamajai Europos Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai. Be to, SESV 100 straipsnio 2 dalimi Europos Parlamentas ir Taryba įgaliojami, remiantis Komisijos pasiūlymu, priimti tinkamas oro transporto srities nuostatas. SESV 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai Sutartimis Sąjungai suteikiama pasidalijamoji kompetencija su valstybėmis narėmis konkrečioje srityje, Sąjunga ir valstybės narės gali reglamentuoti tą sritį ir joje priimti teisiškai privalomus aktus, o valstybės narės naudojasi savo kompetencija tiek, kiek Sąjunga nesinaudoja savo kompetencija. Taigi, teisiniai reikalavimai aviacijos saugos srityje gali būti nustatomi Sąjungos lygmeniu, priimant Sąjungos teisės aktus. Sąjungos civilinės aviacijos saugos teisės aktų sistema susideda iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų, kurie, kai tinkama, papildomi Komisijos deleguotaisiais ir įgyvendinimo reglamentais. Teisės aktų įgyvendinimo ir veiksmingumo vertinimo procedūros (jas užbaigus gali būti priimtas sprendimas tuos teisės aktus persvarstyti) yra įtrauktos į atitinkamus teisės aktus ir taip pat vertinamos per EASA atliekamus standartizacijos patikrinimus valstybėse narėse. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinti taikomi ES lygmens aviacijos saugos teisės aktai.





Reglamentu (ES) 2018/1139 nustatyti esminiai reikalavimai, kuriais institucijoms, asmenims ir organizacijoms nustatomi aukšto lygio tikslai ir pareigos, kad būtų pasiektas šio reglamento tikslas. Pagal tuos esminius reikalavimus įgyvendinami Čikagos konvencijos prieduose nustatyti standartai ir rekomenduojama praktika. Jie taikomi aviacijos gaminiams, dalims ir prietaisams, oro susisiekimo paslaugas teikiantiems oro vežėjams, pilotams ir jų mokymo bei sveikatos tikrinimo veikloje dalyvaujantiems asmenims ir organizacijoms bei naudojamiems gaminiams, aerodromams, ES sutarties taikymo teritorijos oro erdvėje teikiamoms oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugoms (OEV/ONP), skrydžių vadovams ir bepiločiams orlaiviams. Taikydama Reglamentą (ES) 2018/1139 Komisija priėmė deleguotuosius ir įgyvendinimo reglamentus, įskaitant tuos, kurie nurodyti 1.3.1 skirsnyje pateiktoje lentelėje. Visos šios taisyklės tiesiogiai taikomos valstybėse narėse ir jų nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Europos Sąjungoje pagrindinė atsakomybė už ES teisės taikymą tenka valstybėms narėms. Taigi, daugelį pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo taisykles privalomų sertifikavimo ir priežiūros užduočių nacionaliniu lygmeniu atlieka nacionalinės kompetentingos institucijos. Vis dėlto tam tikrais aiškiai apibrėžtais atvejais (pvz., projektavimo organizacijų patvirtinimo atvejais) kompetentingos institucijos funkcija tenka Europos aviacijos saugos agentūrai, kuri yra įgaliota išduoti pažymėjimus ir imtis susijusių vykdymo užtikrinimo priemonių. Toliau nurodytos aviacijos saugos sritys, kuriose šiuo metu naudojamasi ES kompetencija. 1)Tinkamumo skraidyti ir aplinkosaugos sertifikavimas ES taisyklės taikomos Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytiems orlaiviams (išskyrus bepiločius orlaivius) ir jų varikliams, oro sraigtams, dalims ir kilnojamajai įrangai: jie turi atitikti to reglamento II priede nustatytus esminius tinkamumo skraidyti reikalavimus. Triukšmo ir išmetamųjų teršalų atžvilgiu tie orlaiviai ir jų varikliai, oro sraigtai, dalys ir kilnojamoji įranga turi atitikti Čikagos konvencijos 16 priedo (kuris reguliariai derinamas atsižvelgiant į padėtį) naujausiais pakeitimais nustatytus aplinkos apsaugos reikalavimus. Reglamento (ES) 2018/1139 III priede nustatyti esminiai suderinamumo su aplinka reikalavimai taikomi gaminiams, dalims ir kilnojamajai įrangai tiek, kiek to reglamento 9 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos Čikagos konvencijos nuostatos neapima aplinkos apsaugos reikalavimų. Su pradiniu ir nepertraukiamuoju tinkamumu skraidyti susijusių taisyklių rinkinys taikomas gaminių projektavimui; dalių projektavimui; kilnojamosios įrangos projektavimui; pavieniams orlaiviams; organizacijoms, atsakingoms už gaminių, dalių ir kilnojamosios įrangos projektavimą, gamybą, nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti valdymą ir techninę priežiūrą, kai tinkama; taip pat šioje veikloje dalyvaujantiems atsakingiems darbuotojams. 2)Aplinkos apsauga Gaminių projektų sertifikavimo pagal Reglamento (ES) 2018/1139 11 straipsnį tikslais EASA taiko priemones dėl išmetamųjų teršalų ir triukšmo, siekdama užtikrinti, kad atitinkami civilinės aviacijos gaminiai nedarytų didelės žalos klimatui, aplinkai ir žmonių sveikatai. Imdamasi tų priemonių EASA deramai atsižvelgia į tarptautinius standartus ir rekomenduojamą praktiką, aplinkosauginę naudą, technologines galimybes ir ekonominį poveikį. Tarp šių priemonių yra aplinkosauginių standartų prieinamumo užtikrinimas. Šis procesas yra grindžiamas veiksmingu ES dalyvavimu pirminiame tų standartų rengimo etape – ICAO Aviacijos aplinkos apsaugos komitete (CAEP). Be to, pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ES gali rengti aplinkosauginius standartus tose srityse, kuriose nėra ICAO standartų, pavyzdžiui, su hibridiniais, elektriniais ir vandeniliu varomais orlaiviais susijusius standartus. Apskritai Komisija ir EASA rengia ir koordinuoja civilinės aviacijos srities aplinkos apsaugos politiką ir veiksmus ES lygmeniu. Tame kontekste Komisija, EASA, kitos ES institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, taip pat valstybės narės raginami bendradarbiauti aplinkos apsaugos klausimais. Šis bendradarbiavimas apima su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), taip pat su Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų reglamentu (REACH) susijusią veiklą. Tame pačiame kontekste EASA taip pat padeda įgyvendinti ES aplinkos apsaugos strategijos veiksmus, pavyzdžiui, ji padėjo rengti aplinkosauginio ženklinimo aviacijos srityje programą pagal Darnaus ir išmanaus judumo strategiją, taip pat Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, į kurį įtrauktas Komisijos pasiūlymas dėl iniciatyvos „RefuelEU Aviation“ teisės aktų sistemos su numatyta tvarių aviacinių degalų naudojimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo užduotimi, kurią atliks EASA. Europos aplinkos agentūros (EAA) ir EASA, padedant Bendro Europos dangaus (BED) tinklo valdytojui, bendrai rengiamoje aplinkos apsaugos apžvalgoje objektyviai apibūdinama su civiline aviacija susijusi aplinkos apsaugos padėtis Sąjungoje. Šioje apžvalgoje, kuri kas trejus metus paskelbiama Europos aviacijos aplinkos apsaugos ataskaitoje, pateikiama rekomendacijų, kaip gerinti aplinkos apsaugą civilinės aviacijos srityje Sąjungoje. Naujausia ataskaita paskelbta 2022 m. rugsėjo mėn. Be to, pagal Reglamentą (ES) Nr. 598/2014 EASA yra įgaliota rinkti ir tikrinti informaciją apie orlaivių triukšmingumą ir eksploatacines charakteristikas, kad būtų galima modeliuoti triukšmą oro uostų apylinkėse. 3)Orlaivio įgula Pilotai ir keleivių salono įgulų nariai, dalyvaujantys vykdant skrydžius Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais orlaiviais, išskyrus bepiločius orlaivius, taip pat naudojami imituojamo skrydžio treniruokliai ir asmenys bei organizacijos, dalyvaujantys tų pilotų ir keleivių salono įgulos narių mokymo, testavimo, tikrinimo ar sveikatos būklės vertinimo veikloje, turi atitikti to reglamento IV priede nustatytus esminius reikalavimus. Pilotai privalo turėti piloto licenciją ir piloto sveikatos pažymėjimą, tinkamus numatytam orlaivių naudojimui; vykdant komercinio oro transporto skrydžius dalyvaujantys keleivių salono įgulų nariai privalo turėti liudijimą, o aviacijos medicinos centrams, pilotų mokymo organizacijoms ir keleivių salono įgulų mokymo organizacijoms privaloma gauti patvirtinimą. Dėl kiekvieno pilotams mokyti naudojamo imituojamo skrydžio treniruoklio turi būti išduotas pažymėjimas. Pažymėjimus taip pat privalo turėti už skrydžio mokymo organizavimą, mokymą naudojant imituojamo skrydžio treniruoklius ar pilotų įgūdžių vertinimą atsakingi asmenys ir aviacijos medicinos gydytojai. 4)Orlaivių naudojimas skrydžiams Naudojant orlaivius, patenkančius į Reglamento (ES) 2018/1139 taikymo sritį, išskyrus bepiločius orlaivius, turi būti laikomasi to reglamento V priede ir, jei taikoma, VII ir VIII prieduose nustatytų esminių reikalavimų. Orlaivių naudotojai turi deklaruoti, kad yra pajėgūs vykdyti su orlaivių naudojimu susijusius įsipareigojimus, laikydamiesi taikomų ES įgyvendinimo taisyklių, ir kad jie turi tam reikalingų išteklių, arba privalo turėti pažymėjimą. Tame pažymėjime nurodomos orlaivio naudotojui suteiktos teisės. Jis gali būti iš dalies pakeistas suteikiant papildomų teisių arba panaikinant esamas teises. Taip pat pažymėjimo galiojimas gali būti apribotas ar sustabdytas arba jis gali būti panaikintas, kai jo turėtojas nebeatitinka taikomų ES taisyklių ir tvarkos, pagal kurias toks pažymėjimas išduodamas ir pratęsiamas jo galiojimas. 5)Aerodromai ir antžeminės paslaugos

Aerodromai, su sauga susijusi aerodromų įranga, aerodromų naudojimas ir antžeminių paslaugų bei perono valdymo paslaugų (PVP) teikimas aerodromuose turi atitikti Reglamento (ES) 2018/1139 VII priede ir, jei taikoma, VIII priede nustatytus esminius reikalavimus. ES taisyklės taikomos Sutarčių taikymo teritorijoje esantiems aerodromams, kurie atitinka visus šiuos kriterijus: -jie yra viešieji, -jie naudojami komerciniam oro transportui, -taip pat juose yra ne trumpesnis kaip 800 m kilimo ir tūpimo pagal prietaisus takas su dirbtine danga, arba -juose aptarnaujami tik sraigtasparniai taikant artėjimo tūpti ar išskridimo pagal prietaisus procedūras. ES taisyklėmis nustatyti bendrieji reikalavimai dėl: -aerodromų projektavimo, techninės priežiūros ir naudojimo, -įskaitant juose naudojamą su sauga susijusią įrangą; -su sauga susijusios aerodromų įrangos, naudojamos arba skirtos naudoti aerodromuose, kuriems taikomos ES taisyklės, projektavimo, gamybos, techninės priežiūros ir naudojimo, taip pat antžeminių paslaugų ir perono valdymo paslaugų teikimo tuose aerodromuose; -nurodytų aerodromų apylinkių apsaugos (tai nedaro poveikio Sąjungos ir nacionalinei teisei dėl aplinkos ir žemės tvarkymo planavimo). 6)Oro eismo valdymas ir oro navigacijos paslaugos (OEV/ONP), įskaitant Bendro Europos dangaus koncepcijos įgyvendinimą Teikiant OEV/ONP paslaugas turi būti laikomasi esminių reikalavimų, nustatytų VIII priede ir, jei taikoma, VII priede. Bendro Europos dangaus (BED) oro erdvėje naudojami orlaiviai, išskyrus tuos, kurie naudojami vykdant Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą veiklą, turi atitikti VIII priedo 1 punkte išdėstytus esminius reikalavimus. OEV/ONP paslaugų teikėjai, įrodę, kad laikosi taikomų ES taisyklių, privalo turėti pažymėjimą, kuriame nurodomos jiems suteiktos teisės. OEV/ONP sistemų ir OEV/ONP sudedamųjų dalių projektavimo, gamybos ar techninės priežiūros veikloje dalyvaujančioms organizacijoms taip pat gali būti privaloma turėti pažymėjimą. EASA yra kompetentinga institucija, atsakinga už tam tikrų OEV/ONP paslaugų teikėjų ir skrydžių vadovų mokymo organizacijų, įskaitant Europos masto paslaugų teikėjus, taip pat organizacijų, dalyvaujančių OEV/ONP sistemų ir OEV/ONP sudedamųjų dalių projektavimo, gamybos ar techninės priežiūros veikloje, sertifikavimą, priežiūrą ir reikalavimų vykdymo užtikrinimą. Paprašyta EASA teikia techninę pagalbą Komisijai įgyvendinant Bendro Europos dangaus teisės aktus, kaip apibūdinta Reglamento (ES) 2018/1139 93 straipsnyje. 7)Skrydžių vadovai Skrydžių vadovai, dalyvaujantys teikiant OEV/ONP paslaugas, taip pat asmenys ir organizacijos, dalyvaujantys tų skrydžių vadovų mokymo, testavimo, tikrinimo ar sveikatos būklės vertinimo veikloje, ir tam naudojami kompleksiniai treniruokliai turi atitikti Reglamento (ES) 2018/1139 VIII priede nustatytus esminius reikalavimus. Reikalaujama, kad skrydžių vadovai turėtų skrydžių vadovo licenciją ir skrydžių vadovo sveikatos pažymėjimą: juose nurodomos suteiktos teisės ir jie gali būti iš dalies keičiami suteikiant papildomų teisių arba panaikinant turimas teises, taip pat jų galiojimas gali būti apribotas ar sustabdytas arba jie gali būti panaikinti, kai šių dokumentų turėtojas nebeatitinka ES taikomų tokios licencijos ar sveikatos pažymėjimo išdavimo ir galiojimo pratęsimo taisyklių ir tvarkos. Skrydžių vadovų mokymo organizacijoms ir aviacijos medicinos centrams privaloma turėti pažymėjimą. Reikalaujama, kad už praktinio mokymo organizavimą ir skrydžių vadovų praktinių įgūdžių vertinimą atsakingi asmenys, taip pat aviacijos medicinos gydytojai atitiktų tam tikrus kompetencijos reikalavimus.

8)Bepiločiai orlaiviai Bepiločių orlaivių ir jų variklių, oro sraigtų, dalių, kilnojamosios įrangos ir nuotolinio tokių orlaivių valdymo įrangos projektavimas, gamyba, techninė priežiūra ir naudojimas, taip pat toje veikloje dalyvaujantys darbuotojai, įskaitant nuotolinius pilotus, ir organizacijos turi atitikti Reglamento (ES) 2018/1139 IX priede nustatytus esminius reikalavimus ir, kai taikoma, jo II, IV ir V prieduose nustatytus esminius reikalavimus. Atsižvelgiant į atitinkamos veiklos pobūdį ir riziką, atitinkamų bepiločių orlaivių naudojimo charakteristikas ir naudojimo zonų charakteristikas, gali būti reikalaujama turėti bepiločių orlaivių ir jų variklių, oro sraigtų, dalių, kilnojamosios įrangos ir nuotolinio bepiločių orlaivių valdymo įrangos projektavimo, gamybos, techninės priežiūros ir naudojimo pažymėjimą, taip pat gali būti reikalaujama, kad atitinkamus pažymėjimus turėtų darbuotojai, įskaitant nuotolinius pilotus, ir organizacijos, dalyvaujantys vykdant tą veiklą. Pažymėjime nurodomi su sauga susiję apribojimai, naudojimo sąlygos ir teisės ir jis gali būti iš dalies keičiamas nustatant papildomus arba panaikinant esamus apribojimus, sąlygas ar teises, taip pat jo galiojimas gali būti apribotas ar sustabdytas arba jis gali būti panaikintas, kai jo turėtojas nebeatitinka tokio pažymėjimo išdavimo ar galiojimo pratęsimo sąlygų, taisyklių ir tvarkos. 9)Trečiųjų valstybių orlaivių naudojimas skrydžiams Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti orlaiviai, taip pat jų įgulų nariai ir jų naudojimas turi atitikti taikomus ICAO standartus. Tuo atveju, kai tokių standartų nėra, tie orlaiviai, jų įgulų nariai ir jų naudojimas turi atitikti Reglamento (ES) 2018/1139 II, IV ir V prieduose nustatytus esminius reikalavimus dėl orlaivių, išskyrus bepiločius orlaivius. Bepiločiai orlaiviai turi atitikti to reglamento IX priede nustatytus esminius reikalavimus ir, kai taikoma, jo II, IV ir V prieduose nustatytus esminius reikalavimus. 10)Moksliniai tyrimai ir inovacijos Reglamentu (ES) 2018/1139 nustatytos kelios naujos svarbios EASA kompetencijos sritys. Mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTI) srityje Agentūra padeda Komisijai ir valstybėms narėms nustatyti pagrindines mokslinių tyrimų temas civilinės aviacijos srityje, taip siekdama padėti užtikrinti viešosiomis lėšomis finansuojamos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos bei politikos, patenkančių į to reglamento taikymo sritį, tarpusavio nuoseklumą ir koordinavimą. EASA padeda Komisijai nustatyti ir įgyvendinti atitinkamas Sąjungos bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programas, taip pat metines ir daugiametes darbo programas, be kita ko, atlikti vertinimo procedūras, peržiūrėti finansuojamus projektus ir panaudoti mokslinių tyrimų bei inovacijų projektų rezultatus. Agentūra taip pat įgyvendina su civiline aviacija susijusias ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos dalis ir vykdo specialią tiriamąją veiklą, kuri dera su Agentūros užduotimis ir Reglamento (ES) 2018/1139 tikslais. Europos aviacijos sektorius praėjusiais dešimtmečiais sėkmingai vystėsi, todėl Europa užėmė lyderės poziciją pasaulinėje konkurencingoje rinkoje. Svarbūs elementai – ES parengtos Europos aviacijos MTI programos, taip pat valstybių narių ir sektoriaus mokslinių tyrimų veikla. Šios iniciatyvos yra tiesiogiai svarbios siekiant ir Europos aviacijos saugos programos, ir Europos aviacijos saugos plano tikslo užtikrinti aukščiausio lygio saugą, saugumą ir aplinkos apsaugą Europoje. Naujų technologijų ir koncepcijų kūrimo tempas yra itin spartus. Pagal Europos ir nacionalines MTI programas, įskaitant iniciatyvas „Švarus dangus“ / „Netarši aviacija“ ir SESAR, kuriamos naujos aviacijos koncepcijos ir sprendimai, kuriuos reikės sertifikuoti arba patvirtinti prieš pradedant juos įgyvendinti Europoje ir trečiosiose valstybėse. Be to, dėl naujų dalyvių, visų pirma bepiločių orlaivių sektoriuje, atsiranda naujų reikalavimų Europos oreivystės srityje ir būtina imtis naujų Europos reguliavimo iniciatyvų. Europos aviacijos saugos sistema padeda diegti šiuos naujus sprendimus ir apskritai saugiai integruoti naujas technologijas ir koncepcijas. Mokslinių tyrimų projektai, įtraukiami į Europos aviacijos saugos planą (EPAS), yra išrenkami remiantis prioritetinių mokslinių tyrimų darbotvarkės temų sąrašu, kai yra užtikrintas finansavimo šaltinis arba kai tikimasi, kad projektas jau bus finansuojamas iki atitinkamos EPAS redakcijos ataskaitinio laikotarpio pradžios . Programa „Data4Safety“ yra vertingas šaltinis, kuris padeda gauti svarbių duomenų (tai gali būti skrydžio duomenys, eismo duomenys, oro sąlygos, saugos ataskaitos ir kt.). Jie yra prieinami agreguotos formos ir padeda vykdyti mokslinių tyrimų projektus, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1139 72 straipsnyje (jame EASA raginama rinkti ir analizuoti saugos duomenis siekiant nustatyti riziką ir vertinti saugos užtikrinimo veiksmingumą Europos aviacijos saugos sistemoje). 11)Civilinės aviacijos saugos ir saugumo, įskaitant kibernetinį saugumą, tarpusavio priklausomybė Reglamente (ES) 2018/1139 nustatyta, kad Komisija, Agentūra ir valstybės narės bendradarbiauja su civiline aviacija susijusiais saugumo (įskaitant kibernetinį saugumą) klausimais tose srityse, kuriose egzistuoja civilinės aviacijos saugos ir saugumo tarpusavio priklausomybė. Be to, jei EASA turi atitinkamų ekspertinių žinių saugos srityje, ji gali teikti Komisijai techninę pagalbą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/200841 ir kitas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas. Siekdama prisidėti prie civilinės aviacijos apsaugos nuo neteisėtų veiksmų, Agentūra prireikus, nepagrįstai nedelsdama, reaguoja į neatidėliotiną problemą, imdamasi su tinkamumu skraidyti ir aplinkosauginiu sertifikavimu susijusių priemonių, kad būtų pašalinti orlaivių projektų trūkumai, ir rekomenduoja taisomuosius veiksmus, kurių turėtų imtis nacionalinės kompetentingos institucijos arba fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2018/1139, ir (arba) platina atitinkamą informaciją toms institucijoms ir asmenims tuo atveju, kai esama problema daro poveikį orlaivių naudojimui, įskaitant konfliktų zonose civilinei aviacijai kylančią riziką.

12)Tarptautinis bendradarbiavimas Pagal tarptautinius aviacijos sektoriaus susitarimus ES plečia savo reglamentavimo sistemos taikymą, į jos aprėptį įtraukdama trečiąsias valstybes ir regionus visame pasaulyje. Šiais susitarimais siekiama arba visiškai suderinti reglamentavimą su taikomomis ES taisyklėmis (taip siekiant plėsti ES bendrą aviacijos rinką su tomis trečiosiomis valstybėmis ir regionais), arba nustatyti abipusio pažymėjimų pripažinimo taisykles ir tvarką. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Komisija ir EASA intensyviai teikia techninę pagalbą trečiosioms valstybėms ir regionams, kad padėtų jiems įgyvendinti taikytinas ES aviacijos teisės nuostatas. Ši pagalba padeda derinti taisykles ir užtikrinti abipusį pažymėjimų pripažinimą (tai naudinga Europos sektoriui), taip pat skatina taikyti Europos aviacijos saugos standartus. Agentūra bendradarbiauja su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis ir su tarptautinėmis organizacijomis, taip pat sudaro darbo susitarimus su tomis institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis. ICAO veiklos kontekste EASA padeda valstybėms narėms naudotis savo teisėmis ir atlikti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, kuriais reglamentuojami dalykai, patenkantys į šio reglamento taikymo sritį, visų pirma kiek tai susiję su valstybių narių teisėmis ir įsipareigojimais pagal Čikagos konvenciją. Pagal ICAO sistemą Agentūra veikia kaip regioninė saugos priežiūros organizacija (RSOO) (žr. 1.2 skirsnį). 13)Aviacijos krizių valdymas Komisija kartu su EASA pagal Reglamento (ES) 2018/1139 91 straipsnį nedelsdamos ėmėsi savo kompetencijos sričiai priklausančių veiksmų, kad būtų laiku sureaguota į COVID-19 krizę ir sušvelninti jos padariniai. EASA, koordinuodama veiksmus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, paskelbė valstybėms narėms ir aviacijos suinteresuotiesiems subjektams skirtus tam tikrus reikalavimus ir rekomendacijas: saugos nurodymus, saugos informacijos biuletenius, gaires ir saugos skatinimo medžiagą. Tarp šių dokumentų buvo EASA ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) kartu parengtas bendras dokumentas. Jame apibūdintos priemonės, kurių paskirtis – užtikrinti oro transporto keleivių ir aviacijos darbuotojų sveikatos saugą, kai oro transporto bendrovėms atnaujins reguliarius skrydžius po COVID-19 pandemijos sukelto smarkaus oro eismo sutrikdymo . 14)Civilinės aviacijos saugos ir socialinių bei ekonominių veiksnių tarpusavio priklausomybė Reglamento (ES) 2018/1139 89 straipsnyje nustatytas toks reikalavimas: „Komisija, Agentūra, kitos Sąjungos institucijos, organai, įstaigos ir agentūros ir valstybės narės bendradarbiauja <...> siekdamos užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į civilinės aviacijos saugos ir susijusių socialinių bei ekonominių veiksnių tarpusavio priklausomybę, be kita ko, kiek tai susiję su reguliavimo procedūromis, priežiūra ir teisingumo kultūros <...> įgyvendinimu, kad būtų sprendžiamas socialinės ir ekonominės rizikos aviacijos saugos atžvilgiu klausimas.“ Toliau tame straipsnyje reikalaujama, kad Agentūra kas trejus metus skelbtų apžvalgą, „kurioje objektyviai aprašomi veiksmai ir priemonės, kurių imtasi, visų pirma veiksmai ir priemonės, kuriais sprendžiami civilinės aviacijos saugos ir socialinių bei ekonominių veiksnių tarpusavio priklausomybės klausimai“. Tai atitinka Europos saugos rizikos valdymo (SRV) procesą – proaktyvų duomenimis grindžiamą procesą, kuriuo siekiama sistemingai nustatyti ir vertinti saugos problemas, įskaitant tas, kurios kyla dėl socialinių ir ekonominių veiksnių. 2021 m. gruodžio mėn. EASA paskelbė pirmąją apžvalgą pagal 89 straipsnį . Šioje apžvalgoje visų pirma nagrinėtas užimtumo ir darbo sąlygų, sveikatos ir gyvensenos, taip pat švietimo sričių socialinių ir ekonominių veiksnių poveikis saugai. Joje taip pat nurodyti galimi būsimi veiksmai ir priemonės pagal Europos aviacijos saugos planą. 1.3.2.2.Agentūros priemonės Įgyvendinant Reglamentą (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo bei deleguotuosius aktus remiamasi, kai tinka, sertifikavimo specifikacijomis (angl. Certification Specifications) ir kitomis išsamiomis specifikacijomis (angl. detailed specifications), priimtinomis atitikties užtikrinimo priemonėmis (angl. Acceptable Means of Compliance) ir rekomendacine medžiaga (angl. Guidance Material). Sertifikavimo specifikacijose nurodomi techniniai standartai, kuriais nustatomi būdai įrodyti atitiktį Reglamentui (ES) 2018/1139 ir pagal jį priimtiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams. Šios specifikacijos taikomos sertifikuojant gaminius, asmenis ir organizacijas. Reglamente (ES) 2018/1139 numatytais atvejais kai kurios sertifikavimo specifikacijos laikomos sertifikavimo pagrindu, kuriuo remiantis išduodamas EASA pažymėjimas.

Išsamios specifikacijos yra neprivalomi standartai, kuriuos Agentūra skelbia Reglamento (ES) 2018/1139 ir pagal jį priimtų deleguotųjų bei įgyvendinimo aktų tam tikrų nuostatų įgyvendinimo tikslais tais atvejais, kai Reglamente (ES) 2018/1139 reikalaujama taikyti išsamias specifikacijas, susijusias su atitikties deklaracija, kurią teikia tokią deklaravimo pareigą turinti organizacija ar asmuo. Priimtinos atitikties užtikrinimo priemonės – tai neprivalomi Agentūros paskelbti standartai, kuriais remdamosi organizacijos įrodo atitiktį Reglamentui (ES) 2018/1139 ir pagal jį priimtiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams arba sertifikavimo specifikacijoms ir išsamioms specifikacijoms. Rekomendacinė medžiaga yra Agentūros parengta medžiaga, kuria naudotis neprivaloma. Ji padeda geriau išaiškinti deleguotųjų ar įgyvendinimo aktų nuostatų, sertifikavimo specifikacijų ar išsamių specifikacijų reikšmę, ja taip pat remiamasi aiškinant Reglamento (ES) 2018/1139 ir pagal jį priimtų deleguotųjų bei įgyvendinimo aktų nuostatas, sertifikavimo specifikacijas ir išsamias specifikacijas. 1.3.2.3.Lankstumo priemonės Dėl aviacijos veiklos sudėtingumo taisyklėse neįmanoma numatyti visų situacijų, todėl būtinas tam tikras lankstumas, kad būtų galima vykdyti veiklą ir kartu išlaikyti deramą saugos lygį. Šiuo tikslu į Reglamentą (ES) 2018/1139 įtrauktos lankstumo nuostatos, kuriomis valstybėms narėms leidžiama bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuriam taikomas šis reglamentas, suteikti reikalavimų taikymo išimtis, kai to skubiai reikia dėl susidariusių nenumatytų aplinkybių, darančių poveikį tiems asmenims, arba dėl neatidėliotinų tų asmenų veiklos poreikių, jeigu yra įvykdytos visos šios sąlygos: ·su tomis aplinkybėmis ar poreikiais susijusių klausimų neįmanoma tinkamai išspręsti laikantis taikomų reikalavimų; ·yra užtikrinama sauga, aplinkos apsauga ir atitiktis taikomiems esminiams reikalavimams, prireikus taikant poveikio švelninimo priemones; ·valstybė narė yra, kiek tik įmanoma, sumažinusi bet kokį galimą rinkos sąlygų iškraipymą, galintį atsirasti suteikus išimtį; ir ·išimties taikymo sritis ir trukmė yra tik tokie, kiek griežtai būtina, ir išimtis taikoma laikantis nediskriminavimo principo. Jeigu išimtis suteikta ilgesniam nei aštuonių iš eilės mėnesių laikotarpiui arba jeigu valstybė narė tą pačią išimtį suteikė pakartotinai ir visa jos taikymo trukmė yra ilgesnė nei aštuoni mėnesiai, Agentūra įvertina, ar įvykdytos pirmiau nurodytos sąlygos, ir per tris mėnesius nuo atitinkamo pranešimo gavimo dienos pateikia Komisijai rekomendaciją dėl to vertinimo rezultato. Tada Komisija, atsižvelgdama į tą rekomendaciją, įvertina, ar tos sąlygos įvykdytos. Jeigu Komisija mano, kad tos sąlygos neįvykdytos, arba jeigu jos nuomonė nesutampa su Agentūros vertinimo rezultatu, ji per tris mėnesius nuo tos rekomendacijos gavimo dienos priima įgyvendinimo aktą, kuriame pateikiamas jos sprendimas tuo klausimu. Pranešus apie įgyvendinimo aktą, kuriuo patvirtinama, kad tos sąlygos neįvykdytos, atitinkama valstybė narė nedelsdama atšaukia atitinkamą suteiktą išimtį. Jeigu valstybė narė mano, kad atitiktį taikomiems esminiams reikalavimams, nustatytiems prieduose, galima įrodyti kitais būdais nei nustatytieji remiantis šiuo reglamentu priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose, ir kad tie būdai teikia svarbios su civilinės aviacijos sauga ar efektyvumu susijusios naudos asmenims, kuriems taikomas šis reglamentas, arba atitinkamoms institucijoms, ji gali pateikti Komisijai ir Agentūrai pagrįstą prašymą iš dalies pakeisti atitinkamą deleguotąjį ar įgyvendinimo aktą, kad būtų leidžiama naudotis tais kitais būdais. Tokiu atveju Agentūra nepagrįstai nedelsdama pateikia Komisijai rekomendaciją dėl to, ar valstybės narės prašymas atitinka pirmiau išdėstytas sąlygas. Prireikus Komisija nedelsdama, atsižvelgdama į tą rekomendaciją, svarsto poreikį iš dalies pakeisti atitinkamą deleguotąjį ar įgyvendinimo aktą. 1.3.3.Civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimas Avarijų ir incidentų tyrimui taikomos taisyklės yra nustatytos Europos lygmeniu – Reglamente (ES) Nr. 996/2010 . Juo užtikrinamas didelis Europos civilinės aviacijos saugos tyrimų (kurių vienintelis tikslas – išvengti avarijų ir incidentų ateityje, o ne nustatyti kaltę ar atsakomybę) efektyvumas, operatyvumas ir aukšta kokybė. Tuo reglamentu dar labiau stiprinamas saugos tyrimų institucijų bendradarbiavimas – sukuriamas Europos civilinės aviacijos saugos tyrimų institucijų tinklas (ENCASIA). Be to, į jį įtrauktos nuostatos dėl saugos rekomendacijų ir susijusių atsakymų saugojimo ES centrinėje duomenų bazėje. Daugiau informacijos apie avarijų ir incidentų tyrimo procesus Europos Sąjungoje pateikta 1.5 skirsnyje. 1.3.4.Pranešimai apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizė ir tolesnė veikla Reglamentu (ES) Nr. 376/2014 nustatytos pranešimo apie įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos taisyklės, kuriomis papildomos konkrečių sričių taisyklės dėl pranešimo apie įvykius, įtrauktos į atitinkamų sričių įgyvendinimo reglamentus. Tame teisės akte nustatytais reikalavimais siekiama skatinti puoselėti tvirtą pranešimo kultūrą. Juo taip pat nustatytos aviacijos sektoriaus, valstybių narių ir EASA pareigos rinkti ir analizuoti įvykių duomenis, kad tai padėtų tobulinti jų saugos valdymo procesus. Be to, juo užtikrinama tinkama informacijos apsauga ir mainai tarp valstybių narių ir su EASA. Į tą reglamente įtrauktomis nuostatomis taip pat skatinama puoselėti teisingumo kultūros principus visose valstybėse narėse. Galiausiai, šiuo reglamentu sukurto analitikų tinklo darbas yra naudingas rengiant Europos aviacijos saugos programą, nes padeda remiantis įrodymais nustatyti, kokius veiksmus reikia įgyvendinti Sąjungos lygmeniu. Atliekant tą darbą remiamasi per „Data4Safety“ platformą prieinama pažangia analize, be to, prireikus duomenis apie įvykius galima sujungti su kitų šaltinių duomenimis: taip sustiprinama duomenimis grindžiama šio darbo perspektyva ir galima geriau nustatyti ir vertinti riziką visos sistemos mastu. 1.3.5.Oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą ES, Europos Sąjungos sąrašas

Reglamentu (EB) Nr. 2111/2005 (toliau – Reglamentas Nr. 2111/2005) nustatytos oro vežėjų, kuriems dėl saugos priežasčių taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje, ES sąrašo sudarymo ir skelbimo taisyklės. Pagal tą reglamentą tvirtinamas uždraustų oro vežėjų sąrašas yra priimamas atskiru reglamentu, todėl tiesiogiai taikomas valstybėse narėse. Uždraustų oro vežėjų sąrašas nustatytas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 474/2006 ir reguliariai atnaujinamas. Atnaujinti šį sąrašą Komisijai padeda Skrydžių saugos komitetas. Jį sudaro skrydžių saugos techninių dalykų ekspertai iš visų EASA valstybių, o jam pirmininkauja Komisija. Remdamasis Komisijos pasiūlymu, Skrydžių saugos komitetas priima savo nuomonę kvalifikuota balsų dauguma . Sprendimas įtraukti oro vežėją (arba oro vežėjų, kuriems pažymėjimai išduoti toje pačioje valstybėje, grupę) į šį sąrašą arba išbraukti iš šio sąrašo priimamas pagal Reglamente (EB) Nr. 2111/2005 nustatytus bendruosius saugos kriterijus. Pagal šiuos kriterijus atsižvelgiama, pavyzdžiui, į esamus oro vežėjo saugos trūkumus, oro vežėjo ar už jo priežiūrą atsakingų institucijų nepakankamą gebėjimą ar norą pašalinti saugos trūkumus, trečiųjų valstybių nustatytus draudimus vykdyti veiklą, trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų (ICAO) parengtas audito ataskaitas ir įrodymais pagrįstą informaciją apie avarijas. Pagal visus kriterijus atsižvelgiama į atitinkamus aviacijos saugos standartus, t. y. trečiųjų valstybių oro vežėjų atveju – ICAO standartus ir rekomenduojamą praktiką, o Europos oro vežėjų atveju – ES teisės aktus. 1.4.Su sauga susijusios pareigos ir atskaitomybė Europos Sąjungoje 1.4.1.Sprendimų priėmimo procesas Europos Sąjungoje SESV 100 straipsnio 2 dalimi leidžiama, be kita ko, patvirtinti oro transporto saugos didinimo priemones: jas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, priima Europos Parlamentas ir Taryba. Tokių teisės aktų pasiūlymus teikia Komisija, turinti teisę inicijuoti teisės aktus. Tie pasiūlymai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai (abiem teisėkūros institucijoms). ES piliečių renkamas Europos Parlamentas ir iš valstybių narių atstovų sudaryta Taryba gali pagal Sutarčių reikalavimus iš dalies keisti Komisijos siūlomą tekstą. Abi teisėkūros institucijos, galutinai susitarusios dėl atitinkamo teksto, priima teisės aktą. Europos Parlamentui ir Tarybai patvirtinus galutinį tekstą, jį kartu pasirašo abiejų institucijų pirmininkai ir generaliniai sekretoriai. Po pasirašymo teisės aktų tekstai paskelbiami Oficialiajame leidinyje. Reglamentai yra privalomi ir tiesiogiai taikomi visoje ES nuo Oficialiajame leidinyje paskelbtoje jų redakcijoje nustatytos datos. Pagal šią procedūrą priimamais aktais Komisijai gali būti suteikiami deleguotieji ir įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija turi tokius įgaliojimus tik jeigu tai numatyta pagrindiniame teisės akte. Deleguotiesiems aktams priimti yra sudaryta speciali ekspertų grupė, kurioje Komisija, išsamiai apsvarsčiusi reglamentavimo pasiūlymus su valstybėms narėms atstovaujančiais ekspertais, priima deleguotuosius aktus. Įgyvendinimo aktams priimti įsteigtas specialus komitetas , priimantis reglamentų (ES) 2018/1139 ir (ES) Nr. 376/2014 įgyvendinimo aktų projektus: jame Komisija teikia reglamentų projektus, pagrįstus daugiausia EASA pasiūlymais (kurie vadinami nuomonėmis), dėl kurių, prieš Agentūrai juos paskelbiant, užbaigiamos plataus masto konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Reglamento projektas apsvarstomas šiame reguliavimo komitete, kurį sudaro 27 valstybių narių atstovai ir stebėtojų teisėmis dalyvauja Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos, Šveicarijos ir ELPA priežiūros institucijos atstovai atitinkamai pagal EEE susitarimą ir Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto. Jei komitetas pateikia teigiamą nuomonę dėl Komisijos siūlomų priemonių, priimamas įgyvendinimo reglamentas. Kitas civilinės aviacijos saugos srityje svarbus komitetas yra Skrydžių saugos komitetas, dalyvaujantis atnaujinant oro vežėjų, kuriems pagal Reglamentą (ES) 2111/2005 taikomas draudimas vykdyti veiklą, sąrašą. Bendro dangaus komitetas yra atsakingas už veiklos rezultatų sistemos taisyklių, įskaitant OEV/ONP saugos užtikrinimo veiksmingumo rodiklius, patvirtinimą. 1.4.2.Aviacijos saugos kompetencija ir pareigos Europos saugos sistemoje 1.4.2.1.Apibendrinta informacija apie kompetenciją ir pareigas Europos saugos sistemoje



2 lentelė. Kompetentingos institucijos pagal ES taisykles KOMPETENCIJOS SRITIS VALSTYBĖS NARĖS EASA Orlaivio tinkamumas skraidyti ir aplinkos apsauga: -lėktuvų, -sukasparnių, -sklandytuvų, -oro balionų, -dirižablių, -elektrinių vertikalaus kilimo ir tūpimo (eVTOL) orlaivių (Pavienių) orlaivių tinkamumo skraidyti sertifikavimas Orlaivių, variklių ir oro sraigtų tipo sertifikavimas (Pavienių) orlaivių triukšmingumo sertifikavimas Dalių ir prietaisų sertifikavimas Netaikoma Projektavimo organizacijų sertifikavimas ir priežiūra Gamybos organizacijų, išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių gamybos organizacijų sertifikavimas ir priežiūra ES gamybos organizacijų, kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį , sertifikavimas ir priežiūra Techninės priežiūros organizacijų (pagal 145 dalį), išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių techninės priežiūros organizacijų (pagal 145 dalį) sertifikavimas ir priežiūra ES organizacijų pagal 145 dalį, kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, sertifikavimas ir priežiūra Išplėstinių teisių tinkamumą skraidyti užtikrinančių organizacijų (pagal CAO dalį), išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių išplėstinių teisių tinkamumą skraidyti užtikrinančių organizacijų (pagal CAO dalį) sertifikavimas ir priežiūra ES organizacijų pagal CAO dalį, kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, sertifikavimas ir priežiūra Nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti valdymo organizacijų (pagal CAMO dalį), išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti valdymo organizacijų (pagal CAMO dalį) sertifikavimas ir priežiūra ES nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti valdymo organizacijų, kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, sertifikavimas ir priežiūra Licencijų išdavimas už išleidimą atsakingiems techninės priežiūros darbuotojams Netaikoma Orlaivių techninės priežiūros mokymo organizacijų (pagal 147 dalį), išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių orlaivių techninės priežiūros mokymo organizacijų (pagal 147 dalį) sertifikavimas ir priežiūra ES orlaivių techninės priežiūros mokymo organizacijų (pagal 147 dalį), kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, patvirtinimas Skrydžių vykdymas Netaikoma Leidimų išdavimas trečiųjų valstybių (komercinio oro transporto) vežėjams Komercinio oro transporto vežėjų / oro vežėjo pažymėjimo (OVP) turėtojų, išskyrus tuos, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Komercinio oro transporto vežėjų, kurių OVP perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, sertifikavimas ir priežiūra Kitų (nekomercinių skrydžių, specialiųjų skrydžių) oro vežėjų, išskyrus tuos, kurių kompetentinga institucija yra EASA, priežiūra / leidimų išdavimas Kitų oro vežėjų, kurių priežiūra perleista pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, priežiūra / leidimų išdavimas Orlaivio įgula ir aviacijos medicina Licencijų ir sveikatos pažymėjimų išdavimas pilotams Netaikoma Keleivių salono įgulos narių atestavimas Netaikoma Pilotų mokymo organizacijų, išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių pilotų mokymo organizacijų sertifikavimas ir priežiūra ES pilotų mokymo organizacijų, kurių pažymėjimas perduotas pagal pagrindinio reglamento 64 arba 65 straipsnį, sertifikavimas ir priežiūra Aviacijos medicinos centrų, išskyrus tuos, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių aviacijos medicinos centrų sertifikavimas ir priežiūra Imituojamo skrydžio treniruoklių (FSTD), išskyrus tuos, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas Imituojamo skrydžio treniruoklių (FSTD) sertifikavimas: - tų, kuriuos naudoja EASA sertifikuotos mokymo organizacijos, - tų, kurie yra trečiojoje valstybėje, - (valstybės narės prašymu) tų, kurie yra valstybėje narėje Instruktorių ir egzaminuotojų bei aviacijos medicinos gydytojų sertifikavimas Netaikoma OEV/ONP OEV/ONP paslaugų teikėjų, išskyrus tuos, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas ir priežiūra Trečiųjų valstybių OEV/ONP paslaugų teikėjų sertifikavimas ir priežiūra Visos Europos masto OEV/ONP paslaugų teikėjų, įskaitant tinklo valdytoją ir duomenų (DAT) paslaugų teikėjus, sertifikavimas ir priežiūra Netaikoma Su tam tikros OEV/ONP su sauga susijusios įrangos pažymėjimais ir deklaracijomis susijęs sertifikavimas ir priežiūra Licencijų ir sveikatos pažymėjimų išdavimas skrydžių vadovams (įskaitant instruktorius ir vertintojus) Netaikoma Skrydžių vadovų mokymo organizacijų, išskyrus tas, kurių kompetentinga institucija yra EASA, sertifikavimas Trečiųjų valstybių skrydžių vadovų mokymo organizacijų sertifikavimas Aviacijos medicinos gydytojų ir medicinos centrų sertifikavimas Netaikoma Aerodromai (įskaitant sraigtasparnių oro uostus ir vertikaliojo kilimo ir tūpimo aerodromus) Aerodromų ir su sauga susijusios jų įrangos sertifikavimas Su tam tikros aerodromų su sauga susijusios įrangos pažymėjimais ir deklaracijomis susijęs sertifikavimas ir priežiūra Aerodromų naudotojų ir jų veiklos sertifikavimas Netaikoma UAS (bepiločiai orlaiviai) UAS naudotojų ir sertifikuotų UAS registravimas Specialiosios kategorijos UAS projekto patikra Specialiosios kategorijos UAS naudojimo leidimai Netaikoma Lengvosios UAS naudotojo pažymėjimų (LUC) pradinis išdavimas ir nuolatinė priežiūra Netaikoma UAS valdančių nuotolinių pilotų licencijų ir sveikatos pažymėjimų išdavimas Netaikoma Sistema „U-space“ Oro erdvės rizikos vertinimas, sistemos „U-space“ oro erdvės skyrimas, dinaminis oro erdvės konfigūravimas ir susijusios atsakomybės sritys Netaikoma Vienintelio bendrų informacijos paslaugų teikėjo paskyrimas ir sertifikavimas Netaikoma Kitų sistemos „U-space“ paslaugų teikėjų (UPT) sertifikavimas Europos mastu veikiančių UPT ir trečiųjų valstybių UPT sertifikavimas Pastaba.

Patvirtinimo ir (arba) sertifikavimo pareigos įvairiose kompetencijos srityse taip pat, kai taikoma, apima saugos valdymą ir informacijos saugumo valdymą. Atitiktis taikomiems reikalavimams tikrinama atliekant pradinį sertifikavimą ar patvirtinimą ir nuolatinės priežiūros procesus – nėra reikalaujama atskiro patvirtinimo ar organizacijos pažymėjimo. Taigi, atsakomybė tose srityse yra paskirstyta taip, kaip nurodyta 2 lentelėje. 1 schema. Europos saugos sistemoje dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio sąsajos 1.4.2.2.Valstybės narės Pagal įprastą teisėkūros procedūrą viena iš teisėkūros institucijų yra Taryba, sudaryta iš valstybių narių atstovų, kita – Europos Parlamentas (žr. 1.3.1 skirsnį). Valstybės narės (o ne Taryba kaip institucija) taip pat dalyvauja sprendimų priėmimo procese dėl įgyvendinimo aktų pagal nustatytas komiteto procedūras (žr. 1.4.1 skirsnį). Pagal dabartinę Sąjungos teisę valstybės narės yra atsakingos už šių dalykų reguliavimą: a) Reglamento (ES) 2018/1139 I priede nurodytų orlaivių (pvz., tam tikrų istorinių orlaivių, eksperimentinių orlaivių, lengvųjų orlaivių ir kt.) tinkamumo skraidyti; b) orlaivių naudojimo vykdant karinę, muitinės, policijos, paieškos ir gelbėjimo, gaisrų gesinimo, pakrančių apsaugos ar panašią veiklą arba teikiant tokias paslaugas, jeigu valstybė narė nėra nusprendusi taikyti ES reikalavimų, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 6 dalyje; c) OEV/ONP, įskaitant sistemas ir sudedamąsias dalis, kurias teikia arba kuriomis leidžia naudotis kariuomenė, jeigu valstybė narė nėra nusprendusi taikyti ES reikalavimų, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 6 dalyje; d) aerodromų, kuriuos valdo ir kuriais naudojasi kariuomenė, jeigu valstybė narė nėra nusprendusi taikyti ES reikalavimų, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 6 dalyje; (Pastaba. Nedarant poveikio nacionalinio saugumo ir gynybos reikalavimams, valstybės narės užtikrina, kad c punkte nurodytų OEV/ONP paslaugų, teikiamų civiliniam oro eismui, taip pat d punkte nurodytų viešųjų objektų saugos ir sąveikumo su civilinėmis sistemomis lygis būtų toks pat veiksmingas, koks užtikrinamas taikant esminius Reglamento (ES) 2018/1139 reikalavimus.) e) aerodromų, neatitinkančių bent vieno iš šių kriterijų: i) viešumo, ii) naudojimo komerciniam oro transportui, iii) artėjimo tūpti arba išskridimo pagal prietaisus procedūrų taikymo kartu su sąlyga, kad: a. būtų įrengtas ne trumpesnis kaip 800 m kilimo ir tūpimo takas su dirbtine danga, b. būtų aptarnaujami tik sraigtasparniai; f) (valstybės narės sprendimu) aerodromų, kurie atitinka visus e punkto i–iii papunkčiuose nurodytus kriterijus, tačiau per metus juose aptarnaujama ne daugiau kaip 10 000 komercinio oro transporto keleivių arba įvykdoma ne daugiau kaip 850 krovinių transportavimo operacijų.

g) skrydžio laiko apribojimo priemonių tose srityse, kurių neapima ES teisė (žr. Reglamento (ES) Nr. 965/2012 8 straipsnį). Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 6 dalį valstybė narė gali nuspręsti kai kuriai arba visai to reglamento 2 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai veiklai ir ją vykdant dalyvaujantiems darbuotojams bei organizacijoms taikyti bet kurį iš šių III skyriaus skirsnių: 1, 2, 3 arba 7 (arba bet kuriuos iš šių skirsnių kartu), kai ji mano, kad, atsižvelgiant į atitinkamos veiklos, darbuotojų ir organizacijų ypatybes ir atitinkamų nuostatų tikslą bei turinį, tos nuostatos gali būti veiksmingai taikomos. Ši galimybė pasirinkti suteikia valstybėms narėms lankstumo sprendžiant, kada Sąjungos teisės taikymas gali būti efektyvesnis siekiant saugos, sąveikumo ar efektyvumo didinimo tikslų. Didžioji dalis aviacijos saugos teisės aktų priimama Europos Sąjungos lygmeniu, tačiau valstybės narės išlieka atsakingos už aviacijos saugos savo teritorijoje ir oro erdvėje užtikrinimą. Dauguma pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo taisykles privalomų sertifikavimo užduočių (kaip antai nacionalinių organizacijų patvirtinimas ir licencijų išdavimas darbuotojams) atliekamos nacionaliniu lygmeniu. Valstybės narės prižiūri šiuos darbuotojus ir organizacijas, atlieka auditus, vertinimus, patikrinimus ir imasi priemonių, kad būtų išvengta neatitikties reikalavimams. Vis dėlto tam tikrose srityse pažymėjimai išduodami Europos Sąjungos lygmeniu. Tose srityse valstybės narės savo įsipareigojimus pagal Čikagos konvenciją yra perleidusios Europos Sąjungai (tai išsamiau parodyta 2 schemoje). Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 64 straipsnio 7 dalį, atsakomybės perskyrimas pagal šį straipsnį nedaro poveikio valstybių narių teisėms ir įsipareigojimams pagal Čikagos konvenciją. Kai valstybė narė pagal šį straipsnį perskiria atsakomybę už užduotis, kurios jai tenka pagal Čikagos konvenciją, ji praneša ICAO, kad Agentūra arba kita valstybė narė jos vardu atlieka funkcijas ir pareigas, kurios jai paskirtos pagal Čikagos konvenciją. Valstybės narės pagal ICAO standartus ir Reglamento (ES) 2018/1139 II skyriaus nuostatas taip pat privalo parengti valstybinę saugos programą. Ji turi būti suderinta su Europos aviacijos saugos programa ir padėti siekti Europos aviacijos saugos sistemos tikslų. 1.4.2.3.Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) Europos aviacijos saugos agentūra įsteigta 2002 m. siekiant sudaryti geresnes sąlygas vykdyti veiklą visose srityse, kurias apima Reglamentas (ES) 2018/1139, kad tam tikras užduotis ES lygmeniu atliktų viena specializuota ekspertų įstaiga. EASA personalą sudaro daugiau kaip 800 aviacijos ekspertų ir administratorių iš visų ES valstybių narių. Jos būstinė yra Kelne, Vokietijoje, be to, Agentūra turi biurą Briuselyje ir dar penkis kitus biurus Vašingtone (JAV), Monrealyje (Kanada), Pekine (Kinija), Panamoje ir Singapūre. EASA savarankiškai sprendžia techninius klausimus ir yra teisiškai, administraciniu požiūriu ir finansiškai nepriklausoma. Ji turi juridinio asmens statusą ir atlieka Reglamentu (ES) 2018/1139 jai pavestas užduotis ir pareigas. EASA valdančioji taryba, kurią sudaro ES 27 valstybių narių, Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos, Šveicarijos ir Komisijos atstovai, nustato EASA darbo programą, sudaro jos biudžetą ir stebi Agentūros veiklą. Valdančioji taryba taip pat kviečia stebėtojus dalyvauti jos svarstymuose, suburdama ES kaimyninių valstybių, pasirašiusių išsamų aviacijos susitarimą su ES, atstovus ir aviacijos sektoriaus dalyvius, kuriems atstovaujama EASA patariamojoje taryboje. EASA veikia kaip kompetentinga institucija aviacijos srityse, nurodytose 2 schemoje. Šiame kontekste EASA nuo 2003 m. yra atsakinga už orlaivių tipo sertifikavimą Europos Sąjungoje. EASA išduotu pažymėjimu patvirtinama, kad tam tikro tipo orlaiviai atitinka ES teisės aktų nustatytus saugos reikalavimus. EASA stebi naudojamų įvairių tipų orlaivių veikimą per visą orlaivio, pagaminto pagal tam tikro gaminio tipo projektą, gyvavimo ciklą. Todėl, nustačiusi nesaugią orlaivio būklę, ji gali pareikalauti imtis veiksmų. Šiuo tikslu ji skelbia tinkamumo skraidyti nurodymus, skirtus tipo pažymėjimo turėtojams. Orlaivių naudotojai privalo jų laikytis atlikdami savo pavienių orlaivių techninę priežiūrą. EASA taip pat atlieka įvairias užduotis ir pareigas, apibūdintas 3 schemoje. Ji, be kita ko, rengia ir priima nuomones, kuriomis Komisija vadovaujasi rengdama technines deleguotųjų ir įgyvendinimo reglamentų dalis. Rengti tokias EASA nuomones padeda patariamieji organai. Jie taip pat konsultuoja dėl EASA taisyklių nustatymo programos turinio, prioritetų ir vykdymo (pagal Europos aviacijos saugos planą). Agentūra taip pat rengia ir priima priemones (sertifikavimo specifikacijas ir kitas išsamias specifikacijas, priimtinas atitikties užtikrinimo priemones ir rekomendacinę medžiagą), kurios padeda laikytis šių bendrųjų techninių taisyklių. Be to, EASA valstybėse narėse atlieka standartizacijos patikrinimus, kurių paskirtis – tikrinti, kaip valstybės narės taiko Reglamento (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo taisyklių nuostatas (taip pat žr. 3.1.1 skirsnį). Ji teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija, remdamasi techninėmis ir teisinėmis konsultacijomis su Agentūra, galiausiai nusprendžia, ar dėl neatitikties reikalavimams reikia imtis vykdymo užtikrinimo priemonių. OEV/ONP srityje EASA teikia techninę pagalbą Komisijai įgyvendinant Bendro Europos dangaus iniciatyvą. Šiuo tikslu ji atlieka techninius patikrinimus, tyrimus ir studijas, prisideda prie pagrindinio Europos oro eismo valdymo plano įgyvendinimo ir, be kita ko, padeda rengti ir diegti SESAR programą. Visų pirma, EASA tenkina reguliavimo ir įgyvendinimo poreikius, susijusius su SESAR esminiais veiklos pakeitimais ir kita technologine pažanga (pavyzdžiui, sistemos „U-space“ technologiniais sprendimais, virtualizavimu, debesijos pagrindo struktūra ir nuotolinių valdymo bokštų veikimu): suteikia galimybių taikyti naujus darbo metodus, diegti veiklos patobulinimus ir SESAR sukurtas technologijas. EASA taip pat remia visą SESAR inovacijų ciklą: vertina siūlomas sistemas ir prižiūri diegiamus sprendimus. Tai yra būsimos Europos oro erdvės struktūros elementai, kurie padės didinti saugą, efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą. Be to, EASA Komisijos vardu užtikrina tinklo valdytojo, atsakingo už Bendro Europos dangaus OEV tinklo funkcijas, priežiūrą. EASA taip pat prisideda prie oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų plano įgyvendinimo, visų pirma teikia rekomendacinės medžiagos dėl su sauga susijusių Bendro Europos dangaus OEV veiklos rezultatų sistemos elementų (žr. 2.3.1 punktą). EASA yra taip pat įgaliota išduoti leidimus trečiųjų valstybių komercinio oro transporto vežėjams, vykdantiems skrydžius į 31 EASA valstybę, iš tų valstybių arba jų viduje. EASA atlieka tik su sauga susijusią užsienio oro vežėjų vertinimo dalį. Skrydžių vykdymo leidimus ir toliau išduoda nacionalinės valdžios institucijos. Be to, EASA koordinuoja Europos patikrinimų perone programą (SAFA – užsienio valstybių orlaivių saugos įvertinimas), pagal kurią tikrinama užsienio valstybių orlaivių, kurie naudojasi Sąjungos oro uostais, sauga. Apskritai EASA prireikus teikia technines konsultacijas Komisijai ir valstybėms narėms. Agentūra taip pat yra vykdomoji institucija, teikianti techninę pagalbą aviacijos saugos ir OEV srityse trečiosioms valstybėms ir regionams, su kuriais ES yra pasirašiusi aviacijos susitarimus ir kuriems ES yra įsipareigojusi teikti tokią paramą. Prireikus taip pat teikiama pagalba ES valstybių narių aviacijos institucijoms. Be to, siekdama didinti aviacijos saugą, EASA atlieka užduotis duomenų rinkimo, analizės ir tyrimų srityje. Šiame kontekste jai padeda Aviacijos saugos analitikų tinklas (NoA). Agentūra koordinuoja programą „Data4Safety“, kurios vienas pagrindinių tikslų – suformuoti tvirtus Europos aviacijos sektoriaus rizikos valdymo pajėgumus, sustiprinant jo gebėjimus priimti informacija ir duomenimis grindžiamus sprendimus įvairiose aviacijos saugos srityse. Šios programos uždavinys yra naudotis dar neregėto pobūdžio ir masto žiniomis ir duomenimis sprendžiant daugumą svarbių klausimų ir iššūkių, su kuriais susiduria ir ateityje susidurs Europos transporto sektorius.

EASA yra Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio (EACCC), atsakingo už reagavimo į tinklo krizes aviacijos srityje valdymo koordinavimą, narė. Savo kompetencijos srityje ji padeda laiku reaguoti į aviacijos krizes ir mažinti jų padarinius, koordinuodama veiksmus su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Galiausiai, EASA yra atsakinga už Europos aviacijos saugos plano (EPAS) rengimą ir patvirtinimą. Siekiant nuolat gerinti civilinės aviacijos saugą Sąjungoje, numatyti naują saugos riziką ir kuo geriau naudoti ribotus techninius išteklius, itin svarbu taikyti patikimo saugos valdymo principus. Nors Europos aviacijos saugos planas jau buvo tapęs įprasta saugos planavimo ES lygmeniu priemone, oficialus teisinis pripažinimas šiam dokumentui suteiktas tik Reglamentu (ES) 2018/1139. Juo išsamiai ir visapusiškai sprendžiami saugos klausimai. Reglamento (ES) 2018/1139 II skyriuje dėl saugos valdymo reikalaujama priimti Europos aviacijos saugos programą ir Europos aviacijos saugos planą. Pagal tas nuostatas į ES teisę perkeliami ICAO 19 priedo standartai ir rekomenduojama praktika, susiję su valstybinėmis saugos programomis. Be to, Reglamente (ES) 2018/1139 nustatyti tam tikri principai, kuriais EASA, Komisija ir valstybės narės turėtų vadovautis reguliuodamos civilinės aviacijos saugą ir imdamosi aviacijos saugos gerinimo priemonių. Pagal šiuos principus reikalaujama, visų pirma, kad saugos priemonės ir taisyklės atitiktų įvairių tipų orlaivių, skrydžių ir veiklos, kuriems jos taikomos, pobūdį bei riziką ir būtų tam proporcingos. Be to, tokios priemonės turėtų būti rengiamos, kiek tik įmanoma, orientuojantis į siektinus tikslus ir suteikiant galimybių tuos tikslus pasiekti įvairiais būdais, taip pat turėtų būti skatinama laikytis sisteminio požiūrio į civilinę aviaciją, atsižvelgiant į saugos ir kitų techninių sričių, įskaitant kibernetinį saugumą, tarpusavio priklausomybę. Tai turėtų padėti ekonomiškai efektyviau pasiekti reikalaujamą saugos lygį ir skatinti inovacijas. 1.4.2.4.Europos Komisija Komisija yra įgaliota rengti pasiūlymus dėl įprasta teisėkūros procedūra priimamų ES teisės aktų (dar žr. 1.3.1 skirsnį), taip pat pagrindiniame teisės akte numatytais atvejais rengti ir priimti įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus. Priėmus ES teisės aktą, valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už tai, kad jis būtų tinkamai ir laiku taikomas. Komisija stebi tinkamą taikymą valstybėse narėse (taip pat žr. 3.1.1 skirsnį), padedama Agentūros per standartizacijos patikrinimų procesą. Šiomis aplinkybėmis, jei įtariama, kad valstybė narė pažeidė Sąjungos teisę, Komisija gali imtis veiksmų. Nepavykus rasti sprendimo ankstyvame etape, Komisija, paprastai pasikonsultavusi su EASA, gali pradėti oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir galiausiai dėl tos valstybės narės kreiptis į Teisingumo Teismą (žr. 1.6 skirsnį). Europos Parlamentas ir Taryba priima sprendimą dėl ES metinio biudžeto, o Komisija yra atsakinga už to biudžeto vykdymą. Šiomis aplinkybėmis Komisija užtikrina, kad būtų skiriama pakankamai lėšų tai EASA veiklai, kuri priklauso nuo ES finansavimo. Galiausiai, Komisija yra atsakinga už Europos aviacijos saugos programos rengimą, atnaujinimą ir priėmimą. Komisija pagal Reglamento (ES) 2018/1139 5 straipsnio 1 dalį prireikus parengs atnaujintą Europos aviacijos saugos programos redakciją, kurioje bus atsižvelgta į šios programos pakeitimus. Šiuo tikslu ji konsultuosis su Agentūra ir valstybėmis narėmis. 1.5.Avarijų ir incidentų tyrimas 1.5.1.Taikomos taisyklės Atsakomybė už avarijų ir incidentų tyrimą, siekiant stiprinti aviacijos saugą, išaiškinant avarijų bei incidentų priežastis, ir pateikti saugos rekomendacijų, kad būtų išvengta tokių atvejų kartojimosi, tenka valstybėms narėms. Reglamentu (ES) Nr. 996/2010 suteiktas avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos teisinis pagrindas ES lygmeniu. Juo užtikrinamas didelis Europos civilinės aviacijos saugos tyrimų (kurių vienintelis tikslas – išvengti avarijų ir incidentų ateityje, o ne nustatyti kaltę ar atsakomybę) efektyvumas, operatyvumas ir aukšta kokybė. Šiomis taisyklėmis visų pirma užtikrinama, kad už avarijų ir incidentų tyrimą atsakinga institucija (saugos tyrimų institucija) būtų nepriklausoma nuo kitų valstybinių aviacijos organizacijų ir nuo bet kokių kitų šalių ar subjektų, kurių veikla galėtų kliudyti atlikti saugos tyrimų institucijai pavestą užduotį arba daryti įtaką jos nešališkumui. Taisyklėse numatyta, kad saugos tyrimų institucijos veikla gali būti išplėsta ir apimti su aviacijos sauga susijusios informacijos rinkimą ir analizę, visų pirma avarijų prevencijos tikslais. Užbaigus šią veiklą, tiriamąjį darbą ar tyrimų ciklo analizę taip pat gali būti parengtos saugos rekomendacijos. Atitinkamas jų adresatas turi į jas atsižvelgti ir tinkamai imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta derama civilinės aviacijos avarijų ir incidentų prevencija. 1.5.2.Saugos rekomendacijos Reglamente (ES) Nr. 996/2010 reikalaujama, kad saugos rekomendacijos adresatas per 90 dienų nuo atitinkamo rašto gavimo praneštų tą rekomendaciją pateikusiai saugos tyrimų institucijai apie tai, kokių veiksmų imtasi ar ketinama imtis, ir, kai tinkama, kiek laiko reikės jiems užbaigti, o jeigu nesiimama veiksmų, reikia nurodyti to priežastis. Gavusi atsakymą saugos tyrimų institucija per 60 dienų praneša adresatui, ar ji laiko jo atsakymą tinkamu, o jei nesutinka su adresato sprendimu nesiimti jokių veiksmų – pateikia tokios savo išvados pagrindimą. Saugos tyrimų institucijos atlieka su savo pateiktomis saugos rekomendacijomis susijusių atsakymų registravimo procedūras, o subjektai, gavę saugos rekomendaciją, atlieka pažangos stebėsenos procedūras dėl veiksmų, kurių imamasi atsižvelgiant į gautas saugos rekomendacijas. EASA atlieka procedūras pagal jai skirtas saugos rekomendacijas ir teikia su tomis saugos rekomendacijomis susijusių procedūrų vykdymo pažangos ataskaitas ir statistiką. Teisės aktuose taip pat nustatyti reikalavimai registruoti saugos rekomendacijas ir susijusius atsakymus Europos centrinėje duomenų bazėje, vadinamoje Europos centrine saugykla (ECR, angl. European Central Repository), kurią tvarko Europos Komisija. Europos centrinėje saugykloje (ECR) saugos tyrimų institucijos taip pat registruoja visas saugos rekomendacijas, gautas iš trečiųjų valstybių. Yra pagrįstas poreikis suteikti visuomenei galimybę susipažinti su saugos rekomendacijomis (ir susijusiais atsakymais), nes pagrindinis Reglamento (ES) Nr. 996/2010 tikslas yra mažinti avarijų skaičių ir skatinti skleisti informaciją apie saugos incidentų tyrimų metu nustatytus faktus. Kadangi tiesioginė prieiga prie ECR neturėtų būti teikiama dėl saugumo priežasčių, visos į ECR įtrauktos saugos rekomendacijos ir susiję atsakymai yra plačiajai visuomenei prieinami atskiroje viešoje interneto svetainėje. Ji yra ECCAIRS 2 centrinėje platformoje ( www.aviationreporting.eu ). Europos pranešimų apie avarijas ir incidentus sistemų koordinavimo centro (ECCAIRS) uždavinys – suteikti skaitmeninę platformą Reglamento (ES) Nr. 376/2014 nuostatoms įgyvendinti. ECCAIRS padeda aviacijos institucijoms rinkti su sauga susijusią informaciją, ja dalytis ir ją analizuoti siekiant galutinio tikslo didinti aviacijos saugą. EASA Komisijai teikia su ECR tvarkymu susijusią paramą.

1.5.3.Bendradarbiavimas su kitais subjektais Reglamentu (ES) Nr. 996/2010 dar labiau stiprinamas saugos tyrimų institucijų bendradarbiavimas: sukurtas Europos civilinės aviacijos saugos tyrimų institucijų tinklas (ENCASIA), kurį sudaro kiekvienos valstybės narės saugos tyrimų institucijų vadovai ir (arba) daugiarūšio transporto administracijos atveju – jos aviacijos padalinių vadovai (arba jų atstovai). ENCASIA siekis yra toliau gerinti saugos tyrimų institucijų atliekamų tyrimų kokybę ir didinti jų nepriklausomumą, skatinant taikyti aukštus tyrimo metodų ir tyrėjų mokymo standartus. Visų pirma, ENCASIA konsultuoja ES institucijas dėl visų saugos tyrimų aspektų, skatina dalytis informacija, kuri yra naudinga gerinant aviacijos saugą, koordinuoja ir organizuoja tarpusavio vertinimus ir mokymo veiklą, taip pat skatina taikyti geriausią saugos tyrimų praktiką. Galiausiai, ENCASIA turi užduotį analizuoti ES valstybių narių pateiktas arba gautas saugos rekomendacijas siekiant nustatyti, kurios saugos rekomendacijos yra svarbios ES mastu. Reglamentu (ES) Nr. 996/2010 nustatyta ES veikiančių saugos tyrimų institucijų pareiga pagal Čikagos konvencijos 13 priedą kviesti EASA ir atitinkamos valstybės narės (-ių) nacionalines civilinės aviacijos institucijas dalyvauti atliekant saugos tyrimus. EASA atlieka konsultantės vaidmenį, taigi ji gali padėti tyrimo vadovui arba tyrimą atliekančios ar jame dalyvaujančios saugos tyrimų institucijos įgaliotajam atstovui, tačiau tai neturi daryti įtakos tyrimo nepriklausomumui. Saugos tyrimuose kaip konsultantės gali dalyvauti ir ES valstybių narių civilinės aviacijos institucijos. EASA ir nacionalinės civilinės aviacijos institucijos taip pat prisideda prie tyrimo, kuriame dalyvauja, suteikdamos atsakingai saugos tyrimų institucijai prašomos informacijos, konsultantų ir įrangos. Minėtu reglamentu taip pat siekiama didesnio tyrimų koordinavimo tarp saugos tyrimų institucijų ir su kitomis institucijomis, galinčiomis dalyvauti su saugos tyrimu susijusioje veikloje, kaip antai teisminėmis institucijomis, civilinės aviacijos administracija ar paieškos ir gelbėjimo tarnybomis. 1.6.Vykdymo užtikrinimas 1.6.1.Valstybėms narėms taikomos reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija užtikrina Sutarčių ir priemonių, kurių pagal jas imasi institucijos, taikymą ir prižiūri Sąjungos teisės taikymą kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. SESV 258 straipsnyje nustatyta ES bendroji vykdymo užtikrinimo procedūra: Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios, jos manymu, pažeidė savo įsipareigojimus. Potencialūs pažeidimai gali būti nustatomi įvairiais būdais, paprastai remiantis standartizacijos patikrinimų, kuriuos atlieka EASA, padedanti Komisijai stebėti aviacijos saugos teisės aktų įgyvendinimą, rezultatais. Tarp kitų galimų būdų yra skundai, Komisijos gaunami iš įvairių šaltinių, iš pavienių asmenų ar institucijų. Agentūrai pagal Reglamento (ES) 2018/1139 85 straipsnį pavesta padėti Komisijai stebėti, kaip valstybės narės taiko šį reglamentą ir jo deleguotuosius bei įgyvendinimo aktus, ir ji stebi ES aviacijos saugos teisės aktų ir daugumos OEV/ONP srities reglamentavimo sistemos nuostatų laikymąsi. Komisija taip pat pavedė EASA atlikti tokias pačias užduotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 376/2014 ir jo įgyvendinimo reglamentą. Pagal specialiu įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 628/2013 priimtas nuostatas ir nustatytas procedūras EASA stebi, kaip valstybių narių kompetentingos institucijos taiko minėtus reglamentus, deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, ir atlieka standartizacijos patikrinimus. Be to, nuo 2022 m. standartizacijos patikrinimai taip pat naudojami vertinant valstybių narių valstybines saugos programas, kurios turi derėti su Europos aviacijos saugos planu ir apimti ICAO 19 priede apibūdintus elementus. Į tokias valstybines saugos programas taip pat įtraukiami arba prie jų pridedami valstybiniai aviacijos saugos planai, kuriuose nustatoma svarbiausia saugos rizika ir nustatomi veiksmai, skirti tai rizikai mažinti, įskaitant Europos aviacijos saugos plane nustatytą riziką ir veiksmus, kurie yra aktualūs tai valstybei. Po kiekvieno standartizacijos patikrinimo EASA parengia patikrinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje išdėstomi per patikrinimą nustatyti faktai ir ji nusiunčiama atitinkamai valstybei narei ir Komisijai. Jeigu nustatytos neatitikties reikalavimams problemos nėra tinkamai sprendžiamos, apie tai pranešama Komisijai ir ji gali pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal SESV 258 straipsnį. Be standartizacijos proceso, Komisija ir EASA dar vykdo stebėseną, susijusią su Agentūros ar nacionalinių kompetentingų institucijų išduotais pažymėjimais ir fizinių bei juridinių asmenų pateiktomis deklaracijomis pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 ir jo deleguotuosius bei įgyvendinimo aktus. Jei Komisija mano, kad juridinis arba fizinis asmuo, kuriam išduotas pažymėjimas arba kuris pateikė deklaraciją, nebeatitinka taikomų šio reglamento arba pagal jį priimtų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų reikalavimų, Komisija, remdamasi Agentūros rekomendacija, reikalauja, kad už to asmens priežiūrą atsakinga valstybė narė imtųsi tinkamų taisomųjų veiksmų ir apsaugos priemonių, įskaitant pažymėjimo galiojimo apribojimą arba sustabdymą (žr. toliau 1.6.2.2 skirsnį). 1.6.2.Reguliuojamoms aviacijos sektoriaus organizacijoms taikomos reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės 1.6.2.1.Baudos ir sankcijos Pagal taikomus aviacijos saugos reglamentus valstybės narės privalo nustatyti baudas ir sankcijas už šių reglamentų ir jų įgyvendinimo taisyklių pažeidimus. Šios baudos ir sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Be to, Reglamento (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo taisyklių pažeidimų atvejais ir kai Agentūra yra kompetentinga institucija, vykdanti organizacijos priežiūrą, Komisija gali EASA prašymu skirti vienkartines ar periodines baudas asmenims ir įmonėms, kuriems EASA yra išdavusi pažymėjimą. Tos vienkartinės ir periodinės baudos turi būti atgrasomos ir proporcingos tiek pažeidimo sunkumui, tiek atitinkamo pažymėjimo turėtojo ekonominiam pajėgumui, visų pirma atsižvelgiant į saugos pažeidimo mastą. Komisija pagal Reglamento (ES) 2018/1139 84 straipsnio 4 dalį rengia deleguotąjį aktą šioje srityje, kuriuo bus nustatyti vienkartinių ir periodinių baudų sumų ir jų surinkimo procedūrų nustatymo išsamūs kriterijai bei išsami metodika, įskaitant taisykles dėl informacijos rinkimo, pranešimų teikimo ir teisių į gynybą. 1.6.2.2.Su pažymėjimais susiję veiksmai ir kitos priemonės Pagal Reglamentą (ES) 2018/1139 valstybės narės, Komisija ir EASA privalo bendradarbiauti siekdamos užtikrinti to reglamento ir jo įgyvendinimo taisyklių laikymąsi. Valstybės narės privalo kartu su savo išduotų pažymėjimų ar gautų deklaracijų priežiūra atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus perone, ir imtis bet kokių priemonių, kurios laikomos reikalingomis, įskaitant ir draudimą orlaiviui pakilti. Tais atvejais, kai kompetentinga institucija (nacionalinė institucija arba EASA) nustato, kad pažymėjimo turėtojas nesilaiko reikalavimų, arba yra apie tai informuojama, ji gali (arba privalo) iš dalies pakeisti (apriboti) ar sustabdyti to pažymėjimo galiojimą arba jį panaikinti pagal atitinkamas Reglamento (ES) 2018/1139 ir jo įgyvendinimo taisyklių nuostatas. Be to, jei Komisija mano, kad fizinis arba juridinis asmuo, kuriam išduotas pažymėjimas arba kuris pateikė deklaraciją, nebesilaiko taikomų reikalavimų, Komisija, remdamasi Agentūros pateikta rekomendacija, pareikalauja, kad už priežiūrą atsakinga valstybė narė imtųsi atitinkamų taisomųjų veiksmų ir apsaugos priemonių, įskaitant pažymėjimo galiojimo apribojimą arba sustabdymą. Komisijai priėmus įgyvendinimo aktą, kuriame priimtas toks sprendimas, jis įsigalioja ir atitinkamas pažymėjimas ar abipusio pažymėjimų pripažinimo deklaravimo pareiga nustoja galioti kitose valstybėse narėse. Komisija, gavusi pakankamai įrodymų, kad imtasi tinkamų taisomųjų veiksmų, nusprendžia, kad abipusio pripažinimo tvarka vėl taikoma. EASA taip pat yra įgaliota nepagrįstai nedelsdama reaguoti į neatidėliotiną saugos problemą, patenkančią į Reglamento (ES) 2018/1139 taikymo sritį: nustatyti, kokių taisomųjų veiksmų turi imtis fiziniai ir juridiniai asmenys, kurių kompetentinga institucija ji yra, ir tiems asmenims suteikti susijusią informaciją, įskaitant nurodymus (saugos nurodymus) ar rekomendacijas. Tuo atveju, kai atliekant užduotis valstybė narė yra atsakinga už sertifikavimą ir priežiūrą, nustačius neatidėliotiną saugos problemą, EASA nustato saugos tikslus, kuriuos reikia pasiekti, ir rekomenduoja taisomuosius veiksmus, kurių turėtų imtis nacionalinės kompetentingos institucijos. Tokiu atveju nacionalinės kompetentingos institucijos nepagrįstai nedelsdamos informuoja EASA apie priemones, kurių imtasi EASA nustatytiems saugos tikslams pasiekti.

Be šių priemonių, valstybės narės turi nacionalinę reikalavimų vykdymo užtikrinimo politiką tinkamam teisės aktų taikymui nacionaliniu lygmeniu užtikrinti. Konkrečiame Čikagos konvencijos 19 priedo kontekste, 3.2.1.2 rekomendacijoje yra aiškiai nustatyta, kad valstybės turėtų nustatyti reikalavimų vykdymo užtikrinimo politiką, kuria būtų nustatyta, kokiomis sąlygomis ir aplinkybėmis paslaugų teikėjams, turintiems saugos valdymo sistemą, leidžiama reaguoti į su tam tikromis saugos problemomis susijusius įvykius ir spręsti tas problemas pagal savo vidaus tvarką, taikant savo saugos valdymo sistemą ir atitinkamai valstybės institucijai priimtinu būdu.



2.EUROPOS SAUGOS RIZIKOS VALDYMAS Reglamentu (ES) 2018/1139 nustatyta, kad, siekiant nuolat gerinti civilinės aviacijos saugą Sąjungoje, numatyti naują saugos riziką ir kuo geriau naudoti ribotus techninius išteklius, būtina taikyti patikimo saugos valdymo principus. Reglamente padaryta išvada, kad dėl to būtina sukurti bendrą saugos gerinimo priemonių planavimo ir įgyvendinimo sistemą. Tuo tikslu Sąjungos lygmeniu turėtų būti parengtas Europos aviacijos saugos planas ir Europos aviacijos saugos programa. Kiekviena valstybė narė taip pat turėtų parengti valstybinę saugos programą pagal Čikagos konvencijos 19 priedo reikalavimus. Prie tos programos turėtų būti pridėtas planas, kuriame apibūdinami veiksmai, kurių valstybė narė imasi nustatytai saugos rizikai mažinti. Atsižvelgiant į tai, Reglamentu (ES) 2018/1139 nustatyta nauja privaloma reglamentavimo sistema (jo II skyrius „Aviacijos saugos valdymas“). To reglamento 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija, pasikonsultavusi su Agentūra ir valstybėmis narėmis, priima, paskelbia ir prireikus atnaujina dokumentą, kuriame apibūdinamas Europos aviacijos saugos sistemos veikimas ir išdėstomos taisyklės, veikla bei procesai, taikomi civilinės aviacijos saugos valdymui Sąjungoje pagal šį reglamentą. Tai yra Europos aviacijos saugos programa. Ji turi apimti bent su tarptautiniuose standartuose ir rekomenduojamoje praktikoje apibūdintais valstybių saugos valdymo įpareigojimais susijusius aspektus. Joje taip pat apibūdinami to reglamento 6 straipsnyje nurodyto Europos aviacijos saugos plano rengimo, priėmimo, atnaujinimo ir įgyvendinimo procesai, kuriuose aktyviai dalyvauja valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai. Reglamento (ES) 2018/1139 6 straipsnyje nustatyta, kad Agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, parengia, priima, paskelbia ir vėliau bent kartą per metus atnaujina Europos aviacijos saugos planą. Remiantis aktualios saugos informacijos įvertinimu ir duomenimis grįstais programos „Data4Safety“ rezultatais, Europos aviacijos saugos plane nustatoma svarbiausia saugos rizika, daranti poveikį Europos aviacijos saugos sistemai, ir išdėstomos būtinos šios rizikos mažinimo priemonės. Tame straipsnyje taip pat numatyta, kad Agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, specialiame saugos rizikos duomenų sąvade apibūdina tame straipsnyje nurodytą saugos riziką ir stebi, kaip atitinkamos šalys įgyvendina susijusias rizikos mažinimo priemones, be kita ko, kai tikslinga, nustatydama saugos užtikrinimo veiksmingumo rodiklius. Europos aviacijos saugos plane, atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2018/1139 1 straipsnyje nustatytus tikslus, nurodomas saugos užtikrinimo veiksmingumo lygis Sąjungoje. Tai praktiškai pasiekiama nustatant siektiną saugos tikslą kartu su rezultatais (veikla) ir procesais grindžiamais saugos užtikrinimo veiksmingumo rodikliais (SPI, angl. safety performance indicators) ir remiantis Bendro Europos dangaus OEV veiklos rezultatų sistema. Rezultatais grindžiami saugos užtikrinimo veiksmingumo rodikliai yra apibrėžiami EASA metinėje saugos apžvalgoje ir stebimi taikant Europos saugos rizikos valdymo procesą. Procesais grindžiami rodikliai apibrėžiami Europos aviacijos saugos plano 4 skyriuje ir stebimi pagal EASA standartizacijos procedūras. Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų sistemos su sauga susijusi pagrindinė veiklos sritis atitinka EASA veiklos rezultatų stebėsenos sistemos principus ir techninę perspektyvą. Veiklos rezultatų vertinimo rodiklius nustato Agentūros vadovaujama darbo grupė. Šiuo tikslu ji vadovaujasi susijusiomis priimtinomis atitikties užtikrinimo priemonėmis ir rekomendacine medžiaga. Pagal šiuos rodiklius vertinamas saugos valdymo veiksmingumas organizaciniu lygmeniu ir tada stebimi saugos rezultatai, naudojantis Europos centrine saugykla (ECR) kaip duomenų šaltiniu. Komisija, Agentūra ir valstybės narės bendrai stengiasi pasiekti tokį saugos užtikrinimo veiksmingumo lygį. Reglamento (ES) 2018/1139 7 straipsniu oficialiai įtvirtinta valstybinė saugos programa (VSP) valstybės narės lygmeniu. Jame nustatyta, kad kiekviena valstybė narė, konsultuodamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, parengia valstybinę saugos programą, skirtą civilinės aviacijos saugai valdyti vykdant aviacijos veiklą, už kurią ji atsakinga (toliau – valstybinė saugos programa), ir užtikrina tokios programos veikimą. Ta programa turi būti proporcinga tos veiklos mastui ir sudėtingumui, be to, ji turi atitikti Europos aviacijos saugos programą. Valstybinė saugos programa turi apimti bent su tarptautiniuose standartuose ir rekomenduojamoje praktikoje apibūdintais valstybės saugos valdymo įpareigojimais susijusius aspektus. Be to, valstybinėje saugos programoje nustatomi saugos tikslai, kuriuos reikia pasiekti nacionaliniu lygmeniu dėl aviacijos veiklos, už kurią atitinkama valstybė narė yra atsakinga. Galiausiai, Reglamento (ES) 2018/1139 8 straipsnyje nustatyta, kad į valstybinę saugos programą įtraukiamas arba prie jos pridedamas valstybinis aviacijos saugos planas. Remdamasi aktualios su sauga susijusios informacijos įvertinimu, kiekviena valstybė narė, pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, tame plane nustato svarbiausią saugos riziką, darančią poveikį jos nacionalinei civilinės aviacijos saugos sistemai, ir išdėsto būtinas tos rizikos mažinimo priemones. 8 straipsnyje taip pat nustatyta, kad į valstybinį aviacijos saugos planą įtraukiama rizika ir priemonės, nustatytos Europos aviacijos saugos plane ir aktualios tai valstybei narei, ir kad valstybės narės informuoja Agentūrą apie tai, kuri Europos aviacijos saugos plane numatyta rizika ir priemonės yra, jų nuomone, neaktualios nacionalinei aviacijos saugos sistemai, nurodydamos to priežastis. Ši informacija paprastai įtraukiama į patį valstybinį aviacijos saugos planą. Europos aviacijos saugos plane numatytos priemonės, į kurias turi atsižvelgti valstybės narės, vadinamos „valstybių narių užduotimis“ (MST, angl. Member State Tasks). Be to, siekiant padėti valstybėms narėms nustatyti, kurie Europos aviacijos saugos plano elementai yra aktualūs jų valstybiniams aviacijos saugos planams, tam yra skirta valstybių narių užduočių kategorijos priemonė su nurodytomis pagrindinėmis didžiausios rizikos sritimis, į kurias turi atsižvelgti valstybės. Valstybės raginamos ne tik atsižvelgti į tas pagrindines rizikos sritis, bet ir peržiūrėti konkrečių aviacijos sričių saugos rizikos duomenų sąvadus (įtrauktus į Europos aviacijos saugos plano III tomą), kuriuose pateiktas išsamus tų įvairių sričių prioritetinių saugos problemų sąrašas. Pagal šį naują Reglamento (ES) 2018/1139 II skyrių įgyvendinami tarptautiniai reikalavimai, nustatyti Čikagos konvencijos 19 priede, kuriuo nustatytas reikalavimas taikyti paslaugų teikėjų saugos valdymo sistemas ir reikalaujama, kad visos saugos valdymo sistemos būtų priimtinos tai valstybei, kuri atsakinga už atitinkamą sertifikavimą. Be to, ICAO 19 priede valstybėms keliami reikalavimai, kad būtų parengta saugai valdyti skirta programa ir kad valstybinė saugos programa (VSP) būtų tikslesnė, todėl reikia, be kita ko, nustatyti pagrindinius aviacijos teisės aktus, aiškią politiką, tikslus ir išteklius, valstybinę sistemą ir funkcijas, kad būtų valdoma saugos rizika ir užtikrinama sauga, taip pat vykdoma saugos skatinimo veikla. Taigi Reglamentu (ES) 2018/1139 ES įgalioja valstybes nares parengti ir nuolat atnaujinti VSP. Be to, ES į atitinkamų ICAO standartų specifiškumą atsižvelgė priimdama kelis ES reglamentus, visų pirma Reglamento (ES) 2018/1139 įgyvendinimo taisykles. 2.1.Saugos duomenų rinkimas, analizavimas ir keitimasis jais Su sauga susijusi informacija yra svarbus išteklius nustatant saugos pavojus. Keliais ES reglamentais užtikrinama, kad, kai tikslinga, atitinkami duomenys ir informacija būtų renkami, analizuojami ir jais būtų keičiamasi. Tai visų pirma informacija apie civilinės aviacijos įvykius (2021 m. pabaigoje Europos centrinėje saugykloje buvo daugiau kaip 2 400 000 įrašų), apie ES ir trečiųjų valstybių oro vežėjus pagal ES patikrinimų perone programą (2021 m. pabaigoje SAFA duomenų bazėje buvo jau daugiau kaip 160 000 pranešimų, skaičiuojant nuo tada, kai SAFA sistema virto ES patikrinimų perone programa), apie saugos rekomendacijas Saugos rekomendacijų informacinėje sistemoje (SRIS; 2021 m. pabaigoje SRIS duomenų bazėje buvo jau daugiau kaip 4 100 saugos rekomendacijų), taip pat informacija, kuri renkama, analizuojama ir kuria keičiamasi dėl trečiųjų valstybių oro vežėjų leidimų ir kiek tai susiję su dėl saugos Europoje uždraustų orlaivių sąrašu. Informacijos apie įvykius rinkimas, analizavimas ir keitimasis ja Europos Sąjungoje reglamentuojamas Reglamentu (ES) Nr. 376/2014. Tame teisės akte reikalaujama, kad organizacijos, valstybės narės ir EASA sukurtų sistemą, kuri padėtų rinkti ir saugoti informaciją apie atitinkamus įvykius. Įvykiai, apie kuriuos surinkta informacija, yra analizuojami ir prireikus imamasi rizikos mažinimo priemonių. Visa surinkta informacija apie įvykius, taip pat aktuali informacija apie jų analizę ir tolesnę veiklą perkeliama į Europos centrinę saugyklą (ECR). ECR pateikta informacija apie įvykius yra prieinama valstybėms narėms (nacionalinėms aviacijos institucijoms ir saugos tyrimų institucijoms), EASA ir Komisijai. Reglamentu (ES) Nr. 376/2014 sukurtas Aviacijos saugos analitikų tinklas (NoA) turi analizuoti ECR pateiktą informaciją. Taip jis padeda užtikrinti Europos saugos rizikos valdymą ir kartu prisideda prie EPAS. Reglamentu (ES) Nr. 376/2014 institucijoms ir EASA taip pat nustatomas įpareigojimas naudoti bendrą Europos rizikos klasifikacijos sistemą (ERKS) . Pagal Europos rizikos klasifikacijos sistemą vertinama įvykių, apie kuriuos pranešta, saugos rizika, naudojant dvimatę matricą: -visų pirma, matricos eilutėse vertinamas sunkumas: nustatoma blogiausia tikėtina avarija, kuri būtų kilusi, jei vertinamas įvykis būtų sukėlęs avariją. Šiuo tikslu vertinamas labiausiai tikėtinas avarijos tipas ir, atsižvelgiant į orlaivio dydį ir apgyvendintų arba didelės rizikos vietovių artumą, nustatoma žūčių potencialo kategorija;

-tuomet skiltyse vertinama tikimybė, t. y. nustatoma, kiek trūko, kad įvykis būtų sukėlęs tą avariją. Nustatant tikimybę vertinamas esamų saugos barjerų veiksmingumas. Taikant ERKS bus dar labiau sustiprintas ES ir nacionalinio lygmens saugos valdymas (taip pat saugos duomenimis grindžiama priežiūra (žr. 3.2.2 skirsnį). Svarbi pagal Reglamentą (ES) Nr. 376/2014 sukurtos sistemos dalis yra teisingumo kultūros koncepcija. Puoselėjant tokią kultūrą siekiama užtikrinti nuolatinį su sauga susijusios informacijos prieinamumą: kuriama tokia tarpusavio pasitikėjimu grindžiama aplinka, kurioje žmonės galėtų be baimės pranešti apie įvykius. Teisingumo kultūros aplinka kuriama vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 376/2014 nustatytais pagrindiniais principais, t. y., be kita ko, apsauga nuo kaltinimo ir bausmių (išskyrus tyčinio nusižengimo ar nepriimtino elgesio atvejus). Šią sistemą papildo programa „Data4Safety“, pagal kurią savanoriškai renkami papildomi duomenys, pavyzdžiui, skrydžio, eismo ir orų duomenys. Ji taip pat yra sustiprintų analitinių pajėgumų šaltinis. Programa „Data4Safety“ padeda numatyti riziką ateityje. 2.2.Saugos rizikos valdymas ES lygmeniu: Europos aviacijos saugos plano rengimo ir atnaujinimo procesas Europos aviacijos saugos planas iki jo 11-osios redakcijos (2022–2026 m. EPAS) apėmė penkerių metų laikotarpius ir buvo skelbiamas kaip kasmet atnaujinamas tęstinis planas. Nuo jo 12-osios redakcijos šis laikotarpis sutrumpintas iki trejų metų, kad derėtų su Pasaulinio aviacijos saugos plano (GASP) ataskaitiniu laikotarpiu. Strateginiai prioritetai jo I tome bus nustatomi trejų metų ataskaitiniam laikotarpiui, atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą siekiant įsitikinti, kad jie tebėra aktualūs. Pagal Reglamento (ES) 2018/1139 6 straipsnio 1 dalį Europos aviacijos saugos plano (EPAS) II tomas, kuriame aprašomos EPAS priemonės, ir jo III tomas su konkrečių sričių saugos rizikos duomenų sąvadais bus ir toliau peržiūrimi ir atnaujinami kiekvienais metais. Rengiant planą (tiek strateginius prioritetus, tiek priemones) dalyvauja specialios suinteresuotųjų subjektų grupės: -valstybių narių patariamasis organas ir suinteresuotųjų subjektų patariamasis organas, konsultuojantys dėl strateginių prioritetų; -techniniai / sektoriniai organai (techninis organas (TeB), techninis komitetas (TeC), sektoriniai komitetai, atstovaujantys atitinkamai valstybėms narėms ir aviacijos sektoriui) teikia konsultacijas techniniais ir veiklos klausimais, taip pat grįžtamąją informaciją apie įgyvendinimą; -tam darbui svarbus EASA bendradarbiavimas su saugos srities partneriais (visų pirma pagal programą „Data4Safety“), kuriuo siekiama remti saugos rizikos duomenų sąvadų rengimą. Numatyti du atskiri įprasto EPAS programavimo ciklo etapai, ir kiekvienas iš jų apima specialias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais. I etapas - Pirmuoju etapu su EASA patariamaisiais organais apsvarstomi ir patvirtinami strateginiai prioritetai pagal ES aviacijos strategiją ir saugos prioritetai, nustatyti Europos saugos rizikos valdymo proceso metu. Valstybių narių patariamasis organas ir suinteresuotųjų subjektų patariamasis organas imasi vadovaujamo vaidmens, kad konsoliduotų konkrečių sričių pakomitečių pateiktą informaciją, ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai pateikia valstybių narių ir aviacijos sektoriaus dalyvių nuomones dėl prioritetų. Šis etapas kas trejus metus pradedamas metų, einančių prieš pirmuosius naujo ataskaitinio laikotarpio metus, pradžioje. II etapas - Remiantis sutartais saugos prioritetais, atskirų EPAS priemonių planavimo orientyrai nustatomi arba atnaujinami pagal EASA bendro programavimo procesą. Tada parengiamas EPAS projektas. Jis pateikiamas visiems patariamiesiems organams siekiant gauti išsamių pastabų. Pasikonsultavus su patariamaisiais organais ir išnagrinėjus gautas pastabas, parengiamas galutinis EPAS projektas ir į jį įtraukiamas III tomas. Šis tomas, kuriame pateikiamas išsamus konkrečių sričių saugos rizikos duomenų sąvadų rinkinys, taip pat apibūdinama kiekviena nustatyta pirmenybinė saugos problema, yra rengiamas taikant Europos saugos rizikos valdymo procesą. Tuomet iš visų trijų tomų sudarytas galutinis EPAS projektas pateikiamas EASA valdančiajai tarybai patvirtinti. Po to, kai jį oficialiai patvirtina valdančioji taryba, jis paskelbiamas EASA svetainėje. Daugiau informacijos apie EPAS rengimą, įskaitant Komisijos geresnio reglamentavimo principų taikymą ir informaciją apie įvairias grupes, dalyvaujančias rengiant EPAS, galima rasti toliau nurodytais adresais. · Kaip rengiamas EPAS · EPAS rengimo procese dalyvaujančios darbo grupės ir organai

Saugos prioritetai ir susijusios priemonės EPAS nustatomi taikant Europos saugos rizikos valdymo procesą, kuriame dalyvauja valstybės narės, aviacijos sektorius, Komisija ir EASA. Europos saugos rizikos valdymo procesas Svarbiausia saugos rizika ir atitinkamos jos mažinimo priemonės, įtrauktos į EPAS, yra nustatomos taikant Europos saugos rizikos valdymo (SRV) procesą. Tai apima įvairius procesus, kuriais siekiama nustatyti saugos problemas ir jų mažinimo priemones, taip pat stebėti įgyvendinimą. Analizuojami įvairių šaltinių duomenys ir bendradarbiaujama su saugos srities partneriais iš nacionalinių aviacijos institucijų ir aviacijos sektoriaus (pagal programą „Data4Safety“) ir su Aviacijos saugos analitikų tinklu (NoA). Saugos rizikos valdymo procesą sudaro penki konkretūs etapai: 2 schema. Europos saugos rizikos valdymo procesas Saugos problemų nustatymas. Tai pirmasis saugos rizikos valdymo proceso etapas. Jo metu analizuojami įvykių duomenys ir kita s