KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „ES JAUNIMO GARANTIJŲ INICIATYVA: ŽENGTI PIRMMIEJI ŽINGSNIAI, BET IŠKYLA RIZIKA JOS ĮGYVENDINIMUI“ PASTABAS /* COM/2015/0143 final */





KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „ES JAUNIMO GARANTIJŲ INICIATYVA: ŽENGTI PIRMMIEJI ŽINGSNIAI, BET IŠKYLA RIZIKA JOS ĮGYVENDINIMUI“ PASTABAS SANTRAUKA V. Pirma įtrauka. Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta valstybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos. Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos parengtame modelyje pateiktų informaciją apie ES, nacionalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jaunimo garantijų (toliau – JG) finansavimo sąnaudas (įskaitant finansavimo trūkumą). Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 28 valstybių narių. Antra įtrauka. Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos pameistrystės aljanso“ deklaracijoje ir susijusioje Tarybos deklaracijoje, taip pat stebint užimtumo kokybę Europos semestro kontekste. Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), nurodytus kokybinius požymius. Komisija, visų pirma, kitame nacionalinių JG koordinatorių posėdyje atgaivins diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies valstybes nares Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos rėmuose aptarti „kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, išnagrinės galimybę atsižvelgti į JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), ir JG dažnai užduodamų klausimų dokumente pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post vertinimai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI). Trečia įtrauka. Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užimtumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finansuojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie Jaunimo garantijų iniciatyvą. Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat semsis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos įgyvendinimo – ši ataskaita atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai. ĮVADAS 15. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad papildomi 11 mlrd. EUR bus skirti užimtumo paslaugų ir savarankiško darbo priemonių, kurios taip pat netiesiogiai rems jaunimo užimtumą, modernizavimui. Daugiau kaip 26 mlrd. EUR bus skirta švietimo priemonėms, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, iš kurių, tikėtina, jaunimas gaus daugiausiai naudos. PASTABOS 37. Komisija norėtų priminti, kad ji vykdo veiklą atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagrįstus privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus, ir nors, kai tinkama, yra pageidavimas atsižvelgti daugelį jaunimo garantijų elementų dalių, nėra būtina jas visas įtraukti į konkrečią nacionalinę programą. Be to, pateikto JGIĮP vertinimas buvo tik pirmasis etapas vykdant jaunimo garantijų valstybėse narėse įgyvendinimo nuolatinio stebėjimo procesą. Jaunimo garantijų programų įgyvendinimą Komisija stebi Europos semestro kontekste. Europos semestro procesas apima daug įvairių nacionalinės politikos sričių, susijusių su Jaunimo garantijų iniciatyvos įdiegimu. Pirma įtrauka. Europos semestro kontekste, prireikus, didesnis dėmesys skiriamas poreikiui pagerinti IRT/skaitmeninius įgūdžius. Antra įtrauka. Komisija mano, kad nesugebėjimas įvertinti, koks yra ryšys tarp priimtino pasiūlymo atsisakymo ir nedarbingumo ar socialinės paramos išmokų nebūtinai reiškia, kad jaunimo garantijų programa yra mažiau veiksminga. Rengiant jaunimo garantijų programą, būtų galima atsižvelgti į Komisijos tarnybų darbiniame dokumente nurodytus abipusio įsipareigojimo principus, pavyzdžiui, į dalyvavimą aktyviai įgyvendinamoje darbo rinkos politikoje[1]. Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad abipusio įsipareigojimo principas turėtų būti taikomas ankstyvosios intervencijos ir aktyvumo skatinimo atvejais (10 rekomendacija). Nors „abipusis įsipareigojimas“ gali suteikti didelę naudą, jis į vertinimo lentelę nėra įtrauktas, nes sprendimo dėl programos priėmimas, remiantis tuo, ar yra abipusis įsipareigojimas, būtų pernelyg norminantis tuo atveju, jei valstybė narė nuspręstų savo programos juo negrįsti, arba jei jų nacionalinės nuostatos ir praktika draustų tai daryti. Todėl pirmenybė teikiama jaunimo garantijų pagrindinių sudedamųjų dalių vertinimui ir numatomam pasiūlymų galiojimui ir apimčiai. 41. Priimant veiklos programą, kurioje numatytos su JUI susijusios priemonės, prieš bet kokį Komisijos lėšų išmokėjimą turi būti įdiegta jaunimo užimtumą skatinanti strateginė politikos sistema. Komisijos vertinimas dėl šios išankstinės sąlygos (JUI taikomos ex ante sąlygos) buvimo yra pagrįstas valstybių narių vidaus vertinimu ir jame pateikta informacija. Tais atvejais, kai valstybė narė dėl jaunimo užimtumo taikė ne tik JGIĮP, bet ir kitas papildomas nacionalines strategijas, Komisija turėjo pagrįsti savo vertinimą dėl JUI taikomų ex ante sąlygų vykdymo visuose valstybių narių nurodytuose jaunimo užimtumo strateginiuose dokumentuose. Vis dėlto, vertindama JUI taikomų ex ante sąlygų vykdymą, Komisija tikrina atitikimą JGIĮP, kad ESF investicijos atitiktų atitinkamos valstybės narės politikos tikslus. 42. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad JGIĮP vertinimo sistema nėra tokia pati, kaip JUI taikomoms ex ante sąlygoms, nes šiais dviem procesais siekiama skirtingų tikslų – atitinkamai politikos tikslo (JG atveju) ir atitikties teisės aktams (JUI atveju). Kad būtų įvykdytos ex ante sąlygos, reikalinga JUI taikoma „strateginė politikos programa, kuria siekiama skatinti jaunimo užimtumą įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą“. Daliniai kriterijai, kuriais remiantis Komisijos tarnybos turėtų vertinti šią „strateginės politikos programą“, taip pat buvo nustatyti reglamente. Reglamente nedaromos jokios nuorodos nei į JGIĮPP buvimą, nei a fortiori į Komisijos atliktą teigiamą jo vertinimą. Taigi, nėra jokio savaiminio ryšio tarp JGIĮP vertinimo, kuris yra atliktas iš politikos perspektyvos, ir atsižvelgiant į jaunimo garantijų rekomendaciją ir į Švietimo ir mokslo direktorato su JUI susijusį vertinimą, kuris yra atliktas taikant Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) išsamiai nurodytą nustatytų kriterijų rinkinį. Komisija pažymi, kad tokį ryšį, dėl kurio JGIĮP buvimas taptų teisiniu reikalavimu, siekiant įvykdyti JUI taikomas ex ante sąlygas, Komisija pasiūlė, tačiau teisėkūros procese Taryba jį atmetė. 43. Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 42 dalies pastabas. Kartais dviejų procesų šiek tiek kitokio atspalvio ar šiek tiek skirtingi rezultatai paaiškinami teiginiu, kad jų pobūdis, nors ir tarpusavyje susijęs, yra skirtingas. Dalinis kriterijus, kuriuo remiantis turėtų būti vertinama jaunimo užimtumą skatinanti strateginė politikos programa, turėtų taip pat apimti kokybinius elementus, konkrečiai, pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant dalyvaujančias valdžios institucijas ir koordinavimo susitarimus su partneriais, identifikavimą, ankstyvos intervencijos ir aktyvavimo sistemų įdiegimą, taip pat stebėjimo susitarimus. Šių kokybinių elementų vertinimas yra išsamesnis nei vien tik formalumų patikrinimas. Be to, kiek įmanoma, Komisijos atliktu JUI taikomų ex ante sąlygų laikymosi vertinimu buvo pasinaudota kaip galimybe prašyti tam tikrų JGIĮP pakeitimų (pavyzdžiui, Prancūzijos atveju). Bendras Komisijos atsakymas į 45 ir 46 dalių pastabas. Komisija sutinka ir norėtų pabrėžti, kad Europos Sąjungai siekiant išsaugoti savo būsimą augimo potencialą, investicijos į Jaunimo garantijų iniciatyvas yra nepaprastai svarbios. Didelė ES finansinė parama, visų pirma, teikiama iš Europos socialinio fondo ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą, gali padėti. Tačiau, kad Jaunimo garantijos taptų realybe, valstybės narės pirmenybę jaunimo užimtumo priemonėms turi suteikti ir savo nacionaliniuose biudžetuose. 47. 19 iš 28 valstybių narių pateikė (skirtingai išsamią) informaciją apie numatomus savo Jaunimo garantijų programos finansavimo šaltinius. Tačiau kai kuriais atvejais Komisija, nors ir žinodama, kad visuose Jaunimo garantijų sąnaudų skaičiavimuose gali būti netikslumų, pageidautų geresnės visų planuotų priemonių numatytų sąnaudų apžvalgos. 49. Rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nenurodytas joks tikslus būdas, kurį valstybės narės taikys įgyvendindamos Jaunimo garantijas, nes jis yra susijęs su nacionaline padėtimi (pavyzdžiui, valstybių narių turimu NEET skaičiumi ir jų konkrečiomis savybėmis). Taigi, poveikis priklausys nuo valstybių narių pasirinkimų, susijusių su paramos tikslu ir struktūra. Kaip paaiškinta Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume, pasiūlymas pateikiamas kartu su tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame išsamiau supažindinama su Jaunimo garantijų programa, aptariamos tokios programos sąnaudos ir nauda, ir individualiai apibūdinamos sėkmę nulemiančios Jaunimo garantijų iniciatyvos sudedamosios dalys. Be to, Tarnybų darbinio dokumento priede pristatomos 27 valstybėse narėse ir Kroatijoje įdiegtos politinės jaunimo užimtumo rėmimo priemonės, kurios atspindi skirtingus šių šalių pradinius veiksmus kuriant visavertes Jaunimo garantijų iniciatyvas. Tikrosios Jaunimo garantijų iniciatyvos sąnaudos taip pat priklausys nuo nacionalinių aplinkybių ir nuo to, kaip tos iniciatyvos buvo parengtos ir įgyvendintos kiekvienoje valstybėje narėje. Taigi, visuose Jaunimo garantijų iniciatyvos įverčiuose gali būti keletas trūkumų. Ta prasme valstybių narių, ketinančių įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą, galimas sąnaudas gali rodyti Austrijos, Suomijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės atvejai. 50. Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 15 dalies pastabas. 53. Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies pastabas. 54. Iš tikrųjų, Komisija pranešė Prancūzijai, kad kiekybiniai bendrieji plano tikslai nėra pakankamai aiškūs, ir nurodė, kad išlieka abejonių dėl pasiūlymų, kuriuos „Pôle Emploi“ pasiūlys NEET, siekdamas laikytis JG. Vykdomi tolesni veiksmai Europos semestro kontekste. Į savo JGIĮ planą Airija įtraukė lentelę su informacija apie vidutinį dalyvaujančio jaunimo skaičių, naujus dalyvius, numatomus jaunimo skaičius ir orientacines jaunimo nukreipimo į šią iniciatyvą sąnaudas. Tol, kol nėra priimtų sprendimų dėl nacionalinių biudžeto asignavimų Airijos valdžios institucijos nėra linkusios planuoti būsimų projekto dalyvių skaičiaus, todėl jos pateiks duomenis tik iki 2014 m. Todėl laikyta, kad prašymas Airijos valdžios institucijoms pateikti papildomą informaciją nebūtinas ir netikslingas. Bendras Komisijos atsakymas į 55 ir 56 dalių pastabas. Komisijos nuomone, svarbiausia buvo įsitikinti, ar ES lėšos buvo (pakankamai) papildytos nacionaliniais ištekliais. Todėl ji pateikė valstybėms narėms formą, į kurią jos turi įrašyti informaciją apie turimus finansavimo šaltinius, t. y., nurodyti, ar lėšos yra iš ES, nacionalinių, regioninių ir (arba) vietos, darbdavio ir (arba) kitų finansavimo šaltinių. Tame etape ES lėšų pasiskirstymas nebuvo toks svarbus, nes netrukus turėjo būti pateiktos veiklos programos. Komisija manė, kad ES finansavimo šaltinių iš ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų išsamus pasiskirstymas bus pateiktas atitinkamuose veiklos planuose, visų pirma, turint omenyje, kad tebevyksta neoficialios valstybių narių ir Komisijos derybos dėl VP finansinių planų. 57. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos išlaidų tvarkingumo tikrinimas bus įprasto patikinimo rengimo proceso, kuriame tinkamai atsižvelgiama į konkrečią riziką, dalis. Bendras Komisijos atsakymas į 61 ir 62 dalių pastabas. Komisija sutinka, kad „kokybiškumas“ yra nepaprastai svarbus Jaunimo garantijų iniciatyvos aspektas. Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms (Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su darbo rinkos susiskaidymu. Dėl užimtumo atviroje rinkoje kokybės Komisija laikosi nuomonės, kad bet koks kokybės vertinimas priklausys nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, įskaitant tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai arba dabartinis ekonominis klimatas. Komisija, atsižvelgdama į gaires, skirtas įvertinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą, toliau skatins svarstymus dėl „kokybiško“ pasiūlymo. Ji visų pirma organizuos diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų sąvokos kitame nacionalinių Jaunimo garantijų iniciatyvos koordinatorių posėdyje, pakvies valstybes nares aptarti „kokybiškų“ pasiūlymų sąvoką Užimtumo komitete (EMCO), išnagrinės galimybę atsižvelgti į „kokybiškus“ JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme) ir pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“ JG dažnai užduodamų klausimų dokumente. 63. Komisija daro nuorodą į savo bendrą atsakymą į 61 ir 62 dalies pastabas. Be to, Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garantijų iniciatyvos ir „vieno visiems tinkančio“ metodo įgyvendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regionines ir nacionalines aplinkybes. Tačiau Komisija sutinka, jog yra nepaprastai svarbu, kad Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendinamos veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezultatus orientuotas metodas turi daug privalumų vertinant priemonių JG programose veiksmingumą, nes juo atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situacijas ir į pasiūlymo tinkamumą asmeniui. Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, ar pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal jį įgyvendinus gautus rezultatus. Kaip minėta (žr. bendrą atsakymą į 61 ir 62 dalių pastabas), Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsidijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines programas), jau yra taikomi kokybės standartai. 65. Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad susitarimo dėl bendros stebėjimo sistemos nustatymo paieškos užėmė ilgą laiką. Dėl to galėjo būti vėluojama priimti Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbiu momentu, ir taip trukdoma sparčiai jį įgyvendinti. 68. Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad į stebėjimo rezultatus buvo atsižvelgta pagrindiniuose dokumentuose, kuriuos Europos Komisija priėmė per Europos semestrą (Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose, išsamiose peržiūrose, pasiūlymuose dėl konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų). Komisija nuolat keičiasi informacija su Europos Parlamentu dėl pokyčių, įvykusių per Europos semestrą. Be to, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Tarybos išvadas, Komisija 2016 m. pateiks ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vykdymo. Bendras Komisijos atsakymas į 69 ir 70 dalių pastabas. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo pažangą EMCO peržiūrėjo 2014 m. gruodžio 3 d. 21 valstybėje narėje ir pateikė išvadas dėl kiekvienos tikrintos valstybės narės. Išvados bus peržiūrėtos 2015 m. gegužės mėn. Visose EMCO 2014 m. gruodžio mėn. atliktose peržiūrose nuosekliai daug dėmesio buvo skiriama Jaunimo garantijų programoms, laikantis visoms valstybėms narėms taikytų metodų. Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. peržiūras buvo atsižvelgta kituose Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl jaunimo nedarbo ir jaunimo garantijų. 71. 2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą. 2014 m. gruodžio mėn. EPSCO taryba patvirtino EMCO pagrindinius pranešimus dėl Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemos, kuriais reikalaujama tvirto politinio įsipareigojimo įveikti esamas duomenų rinkimo kliūtis ir užtikrinti patikimą Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemą ES ir valstybių narių lygmeniu, remiantis pasiūlyta struktūra. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas. 72. Komisija sutinka, kad būtinas nuolatinis valstybių narių įsipareigojimas. 2014 m. spalio mėn. EMCO grupė, atsakinga už rodiklius, pradėjo bandomąjį Jaunimo garantijų programos duomenų rinkimą. Tikslas – išbandyti siūlomą reguliaraus administracinių duomenų rinkimo siekiant stebėti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, metodiką ir įvertinti valstybėms narėms iškylančias kliūtis ir jų šalinimo būdus, kad nuo 2015 m. birželio mėn. būtų galima pradėti reguliariai rinkti duomenis. Iki vasario 18 d. informaciją pateikė visos valstybės narės, išskyrus tris. Tikimasi, kad trūkstama informacija bus netrukus gauta. 73. Suvestinėje pateiktų pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių interpretavimą palengvina papildoma informacija, surinkta, inter alia, Užimtumo rodiklių apžvalgoje (EPM), ir valstybių narių atliktas politikos priemonių vertinimas. Bendras Komisijos atsakymas į 74–76 dalių pastabas. Komisija pabrėžia, kad CSR formulavimas ir įgyvendinimas yra, visų pirma, politinis procesas, kuriame Komisija, remdamasi tarnybų darbiniuose dokumentuose atlikta konkrečios šalies analize, pateikia pasiūlymą, kurį tada daugiašalės priežiūros procese peržiūri komitetai ir Tarybos grupės, ir vėliau patvirtina Europos Vadovų Taryba. Komisija savo pasiūlymuose dėl konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų atsižvelgia į kiekvienos šalies padėties ypatumus. 7 langelis. 2013 m. konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Lietuvos ir Italijos pavyzdžiai Komisija mano, kad Lietuvai ir Italijoje skirtose rekomendacijose buvo tinkamai atsižvelgta į kiekvienos šalies padėties ypatumus. 77. Komisija pažymi, kad, apskritai, semestro procesas vidutinės trukmės laikotarpiu skatina valstybes nares siekti svarbių reformų. 80. Komisija mano, kad valstybių narių pateikti JGIĮP daugumoje atvejų jau suteikia naudingą bendrą Jaunimo garantijų priemonių apžvalgą. Be to, Komisija įsteigė Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo sistemą. Struktūrinės reformos stebimos pagal Europos semestro ciklą, taip pat EMCO veikloje. Privatiems asmenims skirtos priemonės bus stebimos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų priemonių atveju – taikant 19 straipsnyje ir ESF reglamento I ir II priede nustatytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu. 84. II priede nustatyti ESF rodikliai dėl JUI buvo sukurti taip, kad juose būtų kuo tiksliau atsižvelgta į ESF I priedo bendruosius rodiklius. Tuo pat metu juose atsižvelgiama į specifinį JUI pobūdį. Pirma įtrauka. Siekdama užtikrinti, kad rezultatas, susijęs su suteiktu (JUI) finansavimu būtų kokybiškas, Komisija nori įvertinti bendrus rezultatus, susijusius su asmens statuso pasikeitimu – konkrečiai, nuo NEET veiksmo pradžioje iki galimo pokyčio gavus JUI paramą. Jaunimo garantijos iniciatyvoje numatyti individualūs stebėjimo reikalavimai, kurie nuo 2016 m. leis nustatyti pagal Jaunimo garantijų programą pateiktų pasiūlymų tipą. Antra įtrauka. JUI rodikliai atitinka ESF bendrųjų rodiklių logiką ir seką. Anksčiau JUI priemones taikiusių dalyvių vėlesnis stebėjimas sukuria papildomą naštą dalyviams ir administraciniams ištekliams. Kai kurių priemonių atveju toks intensyvus privalomas stebėjimas gali būti laikomas brangiu ir perdėtu. Po ilgo laiko pastebėtas poveikis taip pat sumažina pastabų ir intervencijų priežastinį ryšį ir atitinkamai sumažina šių pastebėjimų pridėtinę vertę. Tačiau valstybės narės gali nuspręsti ne tik vykdyti privalomą stebėjimą, bet ir taikyti papildomus ilgesnės trukmės rodiklius, pavyzdžiui, kas 6 mėnesius vykdyti pakartotinę apžvalgą. Taip pat valstybės narės yra įpareigotos atlikti poveikio vertinimus, kurie suteiks vidinės informacijos apie intervencijų ilgalaikį poveikį, pavyzdžiui, pajamų skirtumus vėlesniais metais ir panašius rodiklius, papildomai prie nurodytųjų II priede. Trečia įtrauka. Tais atvejais, kai valstybė narė savo VP nurodo, kad ji planuoja išplėsti savo tikslinę grupę, įtraukdama jaunesnius nei 30 metų asmenis, Komisija paprašė jos įtraukti papildomus konkrečios programos rodiklius, apimančius 25–29 m. amžiaus grupę. Rezultatų rodikliai nėra susiję su konkrečiu amžiumi ir neapima jokios amžiaus grupės (pavyzdžiui, 15–18 m. ir t. t.). Tačiau Komisija prašo valstybių narių nurodyti konkrečios programos rezultatų rodiklius JUI 25–29 m. amžiaus grupei, jei valstybės narės nusprendžia, kad ji bus jų tikslinė grupė. Remiantis šiais rodikliais bus galima įvertinti intervencijų, kurios derinamos su JUI II priedo rezultatų rodikliais, veiksmingumą. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 87. Žr. Komisijos atsakymą į 37 dalies pastabas. 89. Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies pastabas. Komisija pažymi, kad Tarybos rekomendacijoje nenumatytas joks konkretus būdas, kurį valstybės narės taikys siekdamos įgyvendinti JG iniciatyvą (t. y. užimtumas, tęstinis mokymąsis, pameistrystėsė, stažuot), nes jis priklausys nuo nacionalinės padėties (t. y. nuo jose esančių NEET asmenų skaičiaus, NEET struktūros). Konkrečios paramos tikslas ir sandara daro poveikį sąnaudoms ir naudai, ir dėl to yra sunku iš anksto apskaičiuoti visų galimų variantų sąnaudas ir naudą. Tačiau Komisija sutinka, kad gali būti rizika, jog viso finansavimo gali neužtekti Jaunimo garantijų programoms įgyvendinti, ir skatina valstybes nares savo nacionaliniuose biudžetuose teikti pirmenybę jaunimo užimtumo programoms. Taip pat reikėtų priminti, kad ES fondų parama JG iniciatyvai neapsiriboja tiesioginėmis JUI ir ESF priemonėmis, skirtomis jaunimo mokymo ir užimtumo priemonėms. ESF taip pat remia darbo rinkos paslaugų modernizavimo, savarankiško darbo, švietimo ir socialinės įtraukties priemones, kuriomis taip pat iš dalies remiamas jaunimo užimtumas struktūrinės reformos prasme. 1 rekomendacija Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta valstybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos. Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos parengtame modelyje pateiktų informaciją apie ES, nacionalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jaunimo garantijų (toliau – JG) finansavimo sąnaudas (įskaitant finansavimo trūkumą). Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 28 valstybių narių. 90. Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garantijų iniciatyvos ir vieno visiems tinkančio metodo įgyvendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regionines ir nacionalines aplinkybes. Komisija sutinka, kad nepaprastai svarbu, jog Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendinamos veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezultatus orientuotas metodas turi daug privalumų vertinant priemonių JG programose veiksmingumą, nes juo atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situacijas ir į pasiūlymo tinkamumą asmeniui. Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiūlymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, ar pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal jį įgyvendinus gautus rezultatus. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsidijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines programas), jau yra taikomi kokybės standartai. Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms (Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su darbo rinkos susiskaidymu. Dėl užimtumo atviroje rinkoje Komisija laikosi nuomonės, kad bet koks kokybės vertinimas priklausys nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, įskaitant tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai arba dabartinis ekonominis klimatas. 2 rekomendacija Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos pameistrystės aljanso“ ir susijusioje Tarybos deklaracijoje, taip pat stebint užimtumo kokybę Europos semestro kontekste. Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą , nurodytus kokybinius požymius. Komisija, visų pirma, kitame nacionalinių JG koordinatorių posėdyje atgaivins diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies valstybes nares Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos rėmuose aptarti „kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, išnagrinės galimybę atsižvelgti į JG pasiūlymus pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), ir pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“ JG dažnai užduodamų klausimų dokumente. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post vertinimai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo užimtumo iniciatyvą. 91. Komisija stebi Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą Europos semestro kontekste, be kita ko, rengdama dvišalius susitikimus su valstybėmis narėmis ir faktų nustatymo misijas. Būdama Užimtumo komiteto (EMCO), kuris rengiasi svarstymams Taryboje, nare Komisija taip pat prisideda prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo daugiašalio stebėjimo. Dėl to Užimtumo komitetas (EMCO) organizavo vieną konkrečios daugiašalės priežiūros daugiašalę peržiūrą 2013 m. ir dvi – 2014 m. Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. peržiūras buvo atsižvelgta kituose Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl jaunimo nedarbo ir jaunimo garantijų. Komisija, prireikus, siūlo konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas valstybėms narėms, į EMCO daugiašalių peržiūrų išvadas atsižvelgiama galutinėse CSR derybose. 2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą, remdamasi makroekonominiais, įgyvendinimo ir tolesnio atsižvelgimo lygio rodikliais, kuriais kartu bus siekiama pateikti jaunimo garantijų programų poveikio jaunimo darbo rinkos padėties Europoje visapusišką vaizdą. Tai, kokie administraciniai duomenys yra reikalingi įgyvendinimo lygmeniu, šiuo metu yra tikrinama atliekant bandomąjį duomenų rinkimą visose 28 valstybėse narėse, o reguliarus duomenų rinkimas turėtų būti pradėtas 2015 m. Pagrindines gaires dėl rodiklių sistemos EPSCO taryba patvirtino 2014 m. gruodžio 11 d., pabrėždama valstybių narių politinį įsipareigojimą teikti reikalingus duomenis. Privatiems asmenims skirtos priemonės bus stebimos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų priemonių atveju – taikant 19 straipsnyje ir ESF reglamento I ir II prieduose nustatytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu. Dėl konkrečiai jaunimo užimtumo iniciatyvų Komisija, nustatydama bendruosius rodiklius savo ESF reglamente, sukūrė JUI veiksmų, įgyvendintų JG sistemoje, stebėjimo sistemą. 3 rekomendacija Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užimtumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finansuojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą apie Jaunimo garantijų iniciatyvą. Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat semsis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos įgyvendinimo – ši ataskaita atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai. [1] Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2012) 409 final, p. 4.