(3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Kipro ataskaita. Joje įvertinta Kipro pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Kipro pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai svarbu, kad šalis mažintų susidariusį didelį disbalansą privačiojo sektoriaus, valstybės ir išorės įsiskolinimo forma ir didelį neveiksnių paskolų lygį;

(4)2017 m. balandžio 27 d. Kipras pateikė 2017 m. stabilumo programą, o 2017 m. balandžio 28 d. – nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Kipro nacionalinė reformų programa apima tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio įsipareigojimus. Programoje visų pirma nustatytos priemonės, kuriomis siekiama mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą, gerinti verslo aplinką, sudaryti palankesnes sąlygas finansavimui gauti, pertvarkyti sveikatos priežiūros sektorių, taip pat įsipareigojama reformuoti viešąjį sektorių ir teisingumo sistemą. Nacionalinė reformų programa taip pat apima 2017 m. šalies ataskaitoje ir euro zonai skirtoje rekomendacijoje nurodytus uždavinius, įskaitant būtinybę suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai įgyvendintos iki nurodytų terminų, jos padės išspręsti Kipro makroekonominio disbalanso problemą ir įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas. Remdamasi Kipro politikos įsipareigojimų vertinimu, Komisija patvirtina ankstesnį vertinimą, kad šiuo etapu nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Politikos reformų darbotvarkės įgyvendinimas bus atidžiai stebimas vykdant specialią stebėseną;

(5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose, Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių;

(6)šiuo metu Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje vyriausybė 2016–2020 m. laikotarpiu planuoja nominaliojo biudžeto perteklių (nominalusis balansas programavimo laikotarpiu sieks apie 0,4 % BVP). Planuojama, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas – bus pasiektas 2017 m. Numatoma, kad per ateinančius metus perskaičiuotas struktūrinis balansas nuolat tols nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų. Planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. pasieks 107,8 %, 2018 m. sumažės iki 99,7 %, o iki 2020 m. – dar iki 88,8 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Rizika, susijusi su Stabilumo programoje pateiktomis makroekonominės prielaidomis, kelia pablogėjimo grėsmę, visų pirma dėl didelio susikaupusių neveiksnių paskolų skaičiaus ir galimo išorės aplinkos pablogėjimo;

(7)2016 m. liepos 12 d., po perviršinio deficito padėties ištaisymo, Taryba rekomendavo Kiprui 2016 ir 2017 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, 2017 m. Kipras laikosi šio reikalavimo, kaip nustatyta atlikus bendrą įvertinimą. 2018 m. Kiprui rekomenduojama toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, tai dera su didžiausiu 0,3 % grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominaliuoju augimu, atitinkančiu 0,2 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, atlikus bendrą įvertinimą nustatyta, kad esama rizikos, jog 2018 m. Kipras kiek nukryps nuo to reikalavimo. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Kipras laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Kipras turi būti pasirengęs imtis papildomų priemonių siekdamas užtikrinti, kad 2018 m. būtų laikomasi reikalavimų;

(8)valstybės skola mažėja, tačiau išlieka rizika jos tvarumui. Numatoma, kad dėl pastaruoju metu taikomų fiskalinių priemonių ir vėluojančio pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo gali pablogėti struktūrinis balansas ir kilti rizika, kad sumažės augimą skatinančių viešųjų investicijų mastas;

(9)nors Kipro viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos (kaip BVP procentinė dalis) yra vienos didžiausių euro zonoje, šio sektoriaus veikla vis dar pasižymi neveiksmingumu. Siekiant spręsti šią problemą, pagal makroekonominio koregavimo programą buvo parengtos ir su socialiniais partneriais suderintos įvairios reformos. Be kita ko, numatyta įdiegti privalomą nuolatinį mechanizmą, kuris ribotų viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą, taip pat įgyvendinti visapusišką viešojo administravimo sektoriaus reformą. Tačiau iškilo sunkumų patvirtinti šias teisėkūros reformas, ypač po to, kai 2016 m. gruodį Atstovų Rūmai nubalsavo prieš. Kol nepatvirtinta, kad mechanizmas, ribojantis viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą, yra privalomas, jis įgyvendinamas pagal kolektyvines sutartis ir taikomas iki 2018 m.;

(10)pradėtos vykdyti tam tikros reformos, kuriomis siekiama kovoti su korupcija. Tarp naujausių pokyčių galima paminėti reformas, kurių tikslas – didinti vietos lygmeniu vykdomų viešųjų pirkimų profesionalumą, taip pat 2015 m. gruodį priimtą politinių partijų finansavimo įstatymą. 2016 m. priimta konstitucijos pataisa, kuria remiantis leidžiama atskleisti informaciją apie valstybės tarnautojų turtą. Tačiau Kovos su korupcija koordinavimo tarnybai nepakanka darbuotojų, taip pat vis dar nepašalinti valstybės tarnautojų drausminės tvarkos trūkumai;

(11)be to, Kipras tebeturi rimtų problemų, susijusių su teismų sistemos veikimu. Dėl neveiksmingų teismų procedūrų ir ribotų pajėgumų gerokai vėluojama nagrinėti bylas, o tai blogina verslo aplinką ir ypač trukdo veikti naujosioms nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemoms. Nemokumo sistema buvo įdiegta siekiant padėti sumažinti neveiksnias privačiojo sektoriaus skolas ir skatinti bankus bei skolininkus susitarti dėl restruktūrizavimo sprendimų. Vis dėlto tų priemonių veiksmingumą silpnina keletas veiksnių, be kita ko, pirmiau minėti teismų sistemos trūkumai, menki administraciniai gebėjimai ir žemas skolininkų informuotumo apie procedūras lygis. Nuosavybės teisės dokumentų išdavimo ir nuosavybės teisės perdavimo srityje tebėra susikaupęs didelis neatlikto darbo krūvis, darbus vėluojama atlikti. Dėl to nukenčia skolos mažinimo veiklos rezultatai ir apsunkinamas būsto rinkos atsigavimas;

(12)nors neveiksnių skolų lygis mažėja, jis tebėra labai didelis, o tai trukdo tinkamam bankininkystės sektoriaus veikimui bei daro poveikį kredito pasiūlai realiajai ekonomikai. Bankai nevykdo su Kipro centriniu banku sutartų paskolų restruktūrizavimo tikslų – tai liudija būtinybę išplėsti tikslų nustatymo sistemą ir padaryti ją veiksmingesnę bei privalomą, visų pirma nustatyti tokius neveiksnių skolų mažinimo tikslus, kurie būtų platesnio užmojo ir derėtų su bankų neveiksnių skolų mažinimo strategijomis. Pakartotinio įsipareigojimų nevykdymo lygis tebėra aukštas ir reiškia, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai gali turėti trūkumų. Su rizika susijusių atidėjinių lygis išaugo, tačiau vis dar neviršija euro zonos vidurkio, o tai atskleidžia būtinybę užtikrinti patikimą įkaito vertinimą, kuriuo remiantis būtų formuojami tinkami su rizika susiję atidėjiniai. Tai, kad nėra antrinės paskolų rinkos ir paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos, riboja galimybes sparčiau mažinti finansinį įskolinimą ir iš bankų balansų perkelti neveiksnias paskolas, todėl būtina imtis papildomų reglamentavimo ir teisėkūros veiksmų, kad būtų parengtos reikiamos priemonės, kurios palengvintų bankų balansų valdymą. Be to, draudimo ir pensijų fondų priežiūros valdymo ir administraciniai gebėjimai tebėra menki, dėl to kyla rizika finansiniam stabilumui;

(13)Kipro ekonomika toliau atsigauna. Vis dėlto potencialus augimas išlieka nedidelis – jį varžo pasyvus struktūrinių reformų įgyvendinimas, investavimo kliūtys ir verslo aplinkos trūkumai. Augimo veiksmų plane numatytų augimą skatinančių iniciatyvų įgyvendinimas vyksta palyginti lėtai. Vis dar rengiamas pasiūlymas dėl teisės akto, susijusio su strateginių investicijų pritraukimu ir palankesnių investavimo sąlygų sukūrimu. Vyriausybė deda pastangas sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą vidutinėms ir mažosioms įmonėms. Siekiant išspręsti šį neatidėliotiną klausimą, pradėtos įgyvendinti kelios naujos tikslinės iniciatyvos, nurodytos nacionalinėje reformų programoje. Tačiau daugumos tų naujų iniciatyvų dėl geresnių finansavimo sąlygų įgyvendinimas yra pasiekęs tik pradinį etapą. Pastangos vykdyti privatizaciją siekiant pritraukti produktyvumą didinančių užsienio investicijų susiduria su politiniu pasipriešinimu ir daugeliu atveju turi būti atidėtos. Svarbia konkurencingumo varomąja jėga galėtų būti ir energetikos sektoriaus reforma, tačiau ją vėluojama įgyvendinti. Visų pirma tai pasakytina apie Kipro elektros energijos administracijos išskaidymą ir naujos elektros energijos rinkos sukūrimą, kurie įmanomi tik užtikrinus faktinę perdavimo sistemos operatoriaus nepriklausomybę;

(14)nedarbo lygis mažėja, tačiau išlieka aukštas, ypač kalbant apie jaunimą ir ilgalaikius bedarbius. Vis dar neįgyvendinti planai padidinti valstybės užimtumo tarnybų patarėjų skaičių ir pagerinti jų specializaciją. Be to, tie patarėjai tikriausiai bus įdarbinami pagal laikinąsias sutartis, todėl problema struktūriniu požiūriu nebūtų sprendžiama. Dėl šių priežasčių vis dar nepakanka pajėgumų patenkinti darbo ieškančių asmenų, ypač tų, kurie patiria sunkumų integruotis į darbo rinką, poreikius, taip pat pajėgumų imtis informavimo veiklos, kuri padėtų tiems asmenims veikti aktyviau. Aktyvių darbo rinkos programų ir pajamų rėmimo sistemų poveikis išlieka nedidelis dėl prastai vertinamos kokybės ir nepakankamų tolesnių veiksmų priemonių;

(15)Kipro išlaidos švietimui ir toliau viršija ES vidurkį, tačiau mokymosi rezultatai yra prasti ir, palyginti su praėjusiais metais, netgi pablogėjo. Remiantis Tarptautinio moksleivių vertinimo programos 2015 m. rezultatais, pagal pagrindinių matematikos, gamtos mokslų ir skaitymo gebėjimų lygį Kiprui tenka viena žemiausių vietų ES. Pirmieji žingsniai teigiamų pokyčių linkme jau žengti – neseniai imtasi taisomųjų veiksmų, kaip antai įdiegta geresnė mokytojų skyrimo sistema, modernizuotos mokyklos mokymo programos, tačiau padėtis dar labiau pagerėtų, jei būtų imtasi tolesnių veiksmų numatytoms reformoms, be kita ko, mokytojų vertinimo reformai, įgyvendinti;

(16)daugeliu atveju tebėra spręstinas įgūdžių ir darbo rinkos poreikių neatitikimo klausimas, kuris turi įtakos ilgalaikio tvaraus augimo perspektyvoms. Palyginti nedaug asmenų baigia vidurinį profesinį išsilavinimą ir mokymą, tuo tarpu aukštasis išsilavinimas darbo rinkoje nėra toks aktualus, todėl galiausiai nemažai tretinį išsilavinimą turinčių asmenų dirba darbą, kuriam toks išsilavinimas nebūtinas;

(17)Kipro sveikatos priežiūros sektorius ir toliau neužtikrina visuotinės sveikatos apsaugos, jam būdingi įvairaus masto trūkumai. Dėl šių priežasčių galimybės gauti tinkamą ir veiksmingą priežiūrą yra ribotos. Siekiant pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus pajėgumą ir ekonominį veiksmingumą, būtina priimti teisės aktus dėl nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos sukūrimo ir didesnio savarankiškumo suteikimo valstybinėms ligoninėms, tačiau šie teisės aktai vis dar nepriimti parlamente;

(18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kipras ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

(19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(20)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kiprui 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

1.Savo fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. šalis turi toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Iki 2017 m. pabaigos patvirtinti pagrindines teisėkūros reformas, kuriomis būtų siekiama didinti viešojo sektoriaus veiklos, visų pirma susijusios su viešojo administravimo veikimu, valstybei priklausančių subjektų ir vietos valdžios institucijų valdymu, efektyvumą.