AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Europos Sąjungos geopolitinės aplinkybės, be kita ko, jau daugelį metų nestabili padėtis kaimyniniuose Europos regionuose ir sudėtinga bei sunkumų kupina aplinka, labai pasikeitė dėl Rusijos vykdomos karinės agresijos prieš Ukrainą. Vėl prasidėjus teritoriniam konfliktui ir didelio intensyvumo karui Europos teritorijoje, valstybės narės turi iš naujo persvarstyti savo gynybos planus ir pajėgumus.

2022 m. kovo 11 d. Versalyje susitikę ES valstybių ar vyriausybių vadovai, atsižvelgdami į Rusijos vykdomą karinę agresiją prieš Ukrainą, įsipareigojo „stiprinti Europos gynybos pajėgumus“. Versalio deklaracijoje visų pirma teigiama, kad valstybės narės turėtų padidinti išlaidas gynybai; stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant bendrus projektus; šalinti trūkumus ir siekti pajėgumų tikslų; skatinti inovacijas, be kita ko, pasitelkdamos civilinę ir karinę sinergiją, bei stiprinti ir plėtoti ES gynybos pramonę, įskaitant MVĮ. Be to, Taryba paprašė „Komisijos, koordinuojant veiksmus su Europos gynybos agentūra, ne vėliau kaip gegužės mėn. viduryje pateikti investicijų gynybos srityje spragų analizę ir pasiūlyti tolesnių iniciatyvų, būtinų Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei stiprinti“.

Reaguodami į šį prašymą, Europos Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis 2022 m. gegužės 18 d. pateikė Bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų (toliau – bendras komunikatas). Jame pateikta įžvalgų apie trijų pagrindinių rūšių spragas: finansinę spragą, pramoninę spragą ir pajėgumų spragą. Bendrame komunikate pažymima, kad pastaruoju metu valstybių narių biudžetai didinami po ne vienų metų, kai biudžetai buvo gerokai mažinami ir buvo didelis investicijų trūkumas. Toks investicijų į išlaidas gynybai trūkumas lėmė pramonės ir pajėgumų spragas ES bei tai, kad šiuo metu turima mažai gynybos įrangos atsargų. Gynybos įrangos perdavimas Ukrainai ir taikos metui pritaikytų atsargų kiekis lėmė tai, jog atsirado didelį susirūpinimą keliančių ir esminių karinės įrangos spragų, kurias reikia skubiai pašalinti.

Bendrame komunikate primenama, kad dėl esamos saugumo padėties ir Ukrainai jau perduotos įrangos valstybės narės turi skubiai atkurti gynybinę kovinę parengtį. Visų pirma, papildžiusios reikmenų atsargas, jos taip pat galėtų toliau teikti pagalbą Ukrainai.

Bendrame komunikate nurodoma, kad valstybės narės, toliau pildydamos savo atsargas ir didindamos savo gynybos įrangos kiekį, turėtų pasinaudoti galimybe tai daryti bendradarbiaudamos. Taip būtų užtikrintas didesnis ekonominis naudingumas, padidintas sąveikumas ir išvengta to, kad labiausiai pažeidžiamos ES valstybės narės negalėtų gauti to, ko joms reikia, nes gynybos pramonei, kuri per trumpą laiką negali patenkinti tokios staiga padidėjusios paklausos, pateikiami nesuderinami reikalavimai.

Kyla rizika, kad, jei veikla nebus koordinuojama ir nebus bendradarbiaujama, dėl didesnių investicijų Europos gynybos sektorius dar labiau susiskaidys, bus ribojamas bendradarbiavimo per visą įrangos gyvavimo ciklą potencialas, padidės išorės priklausomybė ir bus trukdoma sąveikumui. Su trumpalaikiais pirkimais susiję sprendimai turės ilgalaikį poveikį Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės (EGTPB) rinkos stiprumui ir artimiausių dešimtmečių galimybėms.

Atsižvelgdama į poreikį laiku ir tikslingai paremti valstybes nares, kad jos sustiprintų savo gynybos pajėgumus susiklosčius šiai nepaprastajai padėčiai, Europos Komisija pasiūlė skatinti bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus iš ES biudžeto pasitelkiant specialią trumpalaikę priemonę, kuria nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (toliau – Priemonė).

Pagal Priemonę teikiama ES finansinė parama turėtų paskatinti valstybių narių bendradarbiavimu grindžiamus viešuosius pirkimus gynybos srityje ir būti naudinga EGTPB, kartu užtikrinant ES valstybių narių ginkluotųjų pajėgų gebėjimą veikti, tiekimo saugumą ir didesnį sąveikumą.

Tokia Priemonė turėtų būti sukurta siekiant skatinti tas valstybes nares, kurios nori vykdyti bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus, užpildyti šias spragas. Ši Priemonė turėtų būti speciali priemonė, skirta kovoti su neigiamu karo Ukrainoje poveikiu ir padariniais Sąjungoje.

Priemonė bus sukurta įsteigus Bendrų viešųjų pirkimų gynybos srityje darbo grupę, padedančią koordinuoti jų labai trumpalaikius viešųjų pirkimų poreikius, kad būtų galima reaguoti į naują saugumo padėtį. Sukūrus Priemonę, Komisija pateiks Europos investicijų gynybos srityje programos (EIGP) reglamento pasiūlymą. EIGP reglamentas galėtų būti pagrindas būsimiems bendriems plėtros ir viešųjų pirkimų projektams, kurie yra labai svarbūs valstybių narių ir Sąjungos saugumui, ir, atsižvelgiant į trumpalaikės priemonės logiką, galimai susijusiai Sąjungos finansinei intervencijai, skirtai Europos gynybos pramonės bazei stiprinti, ypač projektams, kurių nė viena valstybė narė negalėtų parengti ar kurių pirkimų negalėtų vykdyti viena.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Priemonė suderinama su Europos gynybos fondu. Pastarasis yra ja papildomas ir ji grindžiama tuo pačiu teisiniu pagrindu. EGF skatinamas teisės subjektų bendradarbiavimas vykdant gynybos mokslinių tyrimų ir plėtros projektus, o Priemone bus remiamas bendradarbiavimas vykdant bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus gynybos srityje. Pagal Priemonę taip pat laikomasi Europos gynybos fondo požiūrio į draudimą teikti paramą prekėms ar paslaugoms, kurios draudžiamos pagal taikytiną tarptautinę teisę, arba mirtiniems autonominiams ginklams be galimybės žmonėms prasmingai kontroliuoti sprendimus dėl atrankos ir jėgos panaudojimo veiksmų, priimamus vykdant atakas prieš žmones.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Priemone bus papildytos esamos ES bendradarbiavimo gynybos srityje iniciatyvos, pavyzdžiui, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO), ir bus sukurta sinergija su ES saugumo ir gynybos strateginio kelrodžio ir kitų ES programų, tokių kaip Europos gynybos fondas, įgyvendinimu. Priemonė taip pat bus įgyvendinama visapusiškai laikantis ES pajėgumų plėtojimo plano (PPP), kuriame nustatomi gynybos pajėgumų prioritetai ES lygmeniu, ir ES suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD), kurios metu, inter alia, nustatomos naujos bendradarbiavimo gynybos srityje galimybės. Šiomis aplinkybėmis taip pat gali būti atsižvelgiama į atitinkamą Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos (NATO) ir kitų partnerių vykdomą veiklą, jei ji atitinka Sąjungos saugumo ir gynybos interesus ir neužkerta kelio jokiai valstybei narei joje dalyvauti.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI