Specialioji ataskaita Nr. 1/2010 „Ar veiksmingai kontroliuojamos importui taikomos supaprastintos muitinės procedūros?“





Santrumpos MKĮN : Muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatos BRVS : Bendra rizikos valdymo sistema (CRMF – Common Risk Management Framework) DG BUDG : Biudžeto generalinis direktoratas DG TAXUD : Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas ES : Europos Sąjunga ĮEVV : Įgaliotas ekonominės veiklos vykdytojas (AEO – Authorized Economic Operator) PMO : Pasaulio muitinių organizacija SDP : Supaprastinta deklaravimo procedūra (Simplified declaration procedure) TNI : Tradiciniai nuosavi ištekliai (TOR – Traditional Own Resources) VĮP : Vietinio įforminimo procedūra (LCP – Local clearance procedure) Terminų žodynėlis Auditas prieš leidimo išdavimą/išankstinis auditas : prekybininkų kontrolė, tikrinant jų sąskaitas, įrašus ir sistemas prieš leidimo taikyti muitinės procedūrą išdavimą. Jo tikslas – patikrinti, ar prekybininkas laikosi nustatytų sąlygų, kad galėtų taikyti procedūrą ir įvertinti su jo veikla susijusią riziką. Automatizuotas rizikos valdymas/rizikos analizė : sistemingas rizikos identifikavimas ir visų priemonių, būtinų rizikos poveikio ribojimui, taikymas naudojantis automatinio duomenų apdorojimo priemonėmis. Tai apima tokią veiklą, kaip duomenų ir informacijos rinkimas, rizikos analizė ir vertinimas, veiksmų parinkimas ir vykdymas bei reguliarią proceso ir jo rezultatų priežiūrą ir peržiūrą, remiantis tarptautiniais, ES ir nacionaliniais šaltiniais bei strategijomis. Deklaracija/muitinės deklaracija : veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia pageidavimą prekes įforminti pagal tam tikrą muitinės procedūrą. Dokumentų patikra : muitinės deklaracijoje pateiktos informacijos (pavyzdžiui, prekių aprašymas, vertė, kiekis) teisingumo, išsamumo ir pagrįstumo arba kitų dokumentų patikrinimas (pavyzdžiui, importo licencijos, kilmės sertifikatai). Ex post auditas : prekybininkų kontrolė, tikrinant jų sąskaitas, įrašus ir sistemas, siekiant užtikrinti, kad laikomasi muitinės taisyklių ir įvertinti su jų veikla susijusią riziką. Fizinė patikra : prekių patikra, apimanti išsamius skaičiavimus ir pavyzdžių ėmimą, siekiant patikrinti, ar jie atitinka su prekėmis pateikiamą muitinės deklaraciją. Importas : muitinės procedūros išleidimas į laisvą apyvartą taikymas, po kurios prekės gali būti parduotos ar suvartotos ES rinkoje. Importo licencija : valstybės narės kompetentingų institucijų išduotas dokumentas, kuriuo leidžiama į ES importuoti tam tikras prekes, kurioms taikomi apribojimai. Kiekvienoje licencijoje nustatyta leistina importo apimtis; bendra importo apimtis neturėtų viršyti šios maksimalios sumos. Išmuitinimas : muitinės formalumų atlikimas, kad pareiškėjas galėtų turėti prekes. Kilmės sertifikatas : dokumentas, kurio reikia prašant taikyti lengvatinę muito normą, ir kurį turėtų užpildyti prekių eksportuotojas (pavyzdžiui, EUR .1, A forma, sąskaitos faktūros deklaracija). Kontrolė/muitinės kontrolė : konkretūs muitinės atliekami veiksmai, siekiant užtikrinti tinkamą muitų taisyklių taikymą; tokie veiksmai gali būti prekių tikrinimas, deklaracijos duomenų bei elektroninių ar rašytinių dokumentų egzistavimo ir autentiškumo tikrinimas, įmonių sąskaitų ir kitų įrašų tikrinimas, transporto priemonių apžiūra, bagažo tikrinimas ir kiti panašūs veiksmai. Laisvas judėjimas : prekių, importuojamų iš trečiųjų šalių, kurioms buvo atlikti visi importo formalumai, būklė, siekiant, kad jas būtų galima parduoti ar suvartoti ES rinkoje. Muitinės procedūra : taikant vieną iš šių procedūrų: išleidimą į laisvą apyvartą, tranzitą, muitinį sandėliavimą, laikinąjį įvežimą perdirbti, muitinės prižiūrimą perdirbimą, laikinąjį įvežimą, laikinąjį išvežimą perdirbti, eksportą. Patikra prieš išleidimą : fizinis ar dokumentų patikrinimas, prieš prekių perdavimą prekybininkui nustatytu tikslu pagal atitinkamą muitinės procedūrą. Po procedūros : po prekių išleidimo. Prekių išleidimas : veiksmas, kuriuo muitinė pateikia prekes tam tikriems tikslams pagal šioms prekėms taikomą muitinės procedūrą. Prekių pateikimas muitinei : pranešimas muitinei apie prekių pristatymą į muitinės įstaigą arba bet kurią kitą muitinės nustatytą ar patvirtintą vietą. Priežiūros dokumentas : produktai, kuriems taikoma Bendrijos priežiūra, gali būti importuojami tik pateikus priežiūros dokumentą, išduotą valstybės narės kompetentingų institucijų. Rizika : tikimybė, kad gali įvykti įvykis, kuris sutrukdys teisingai taikyti ES arba nacionalines priemones, pakenks finansiniams ES ir jos valstybių narių interesams ar sukels grėsmę ES saugumui ir saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai arba vartotojams. Rizikos profilis : rizikos kriterijų ir kontrolės sričių derinys (pavyzdžiui, prekių rūšis, kilmės šalis), kuriuo nurodomas rizikos buvimas ir siūloma taikyti kontrolės priemonę. Sutikrinimas : supaprastintos deklaracijos (SDP ) ar įrašo į prekybininko registrą (VĮP) ir papildomos deklaracijos sutikrinimas. Patikrą gali sudaryti atskirų elementų (tikslumas) savarankiška patikra ir (arba) užtikrinimas, kad visos supaprastintos operacijos buvo įtrauktos į papildomą deklaraciją (išsamumas). Santrauka I. Prekybininkai, kuriems leidžiama taikyti importui skirtas supaprastintas muitinės procedūras, naudojasi pagreitintu išmuitinimo procesu. Muitinė pasikliauja jų importo deklaracijų teisingumu ir atlieka mažiau patikrinimų prieš prekių išleidimą. Tai turėtų būti kompensuojama auditais prieš leidimo išdavimą ir ex post auditais. Šios procedūros jau seniai ir plačiai taikomos ES; 2008 m. daugiau nei du trečdaliai visų importui taikomų ES muitinės deklaracijų buvo pateiktos pagal supaprastintas procedūras. II. Šios procedūros yra svarbus ES prekybos palengvinimo politikos elementas. 2008 m. jos ir toliau buvo tobulinamos Reglamentu 1192/2008 nustačius įgalioto ekonominės veiklos vykdytojo (ĮEVV), privilegijuoto supaprastintų muitinės procedūrų naudotojo, sąvoką ir patvirtinus Modernizuotą muitinės kodeksą, kuris bus pradėtas taikyti nuo 2013 m. III. Audito Rūmai audito metu vertina, ar veiksmingai kontroliuojamos dvi pagrindinės importui taikomos supaprastintos muitinės procedūros, siekiant suteikti pakankamą patikinimą dėl tinkamo tradicinių nuosavų išteklių (TNI) surinkimo, ir padėti užtikrinti, kad prekybininkai laikosi su bendrąja prekybos politika susijusių įsipareigojimų. Audito Rūmai tikrina, ar Komisija atsižvelgė į tarptautinę gerąją praktiką, nustatant supaprastintoms procedūroms taikomą patikimos kontrolės metodą, ir ar ji prižiūri jų tinkamą taikymą visoje ES. Audito metu taip pat tikrinama, ar valstybės narės vykdo veiksmingą šiuo metodu pagrįstą kontrolę. IV. Audito Rūmai nustatė, kad: - Komisija atsižvelgė į tarptautinius standartus ir tinkamai taikė supaprastintoms procedūroms skirtą norminę bazę, tačiau ne anksčiau nei 2008 m. pabaigoje; - Komisija sukūrė plačiai ES taikomą automatizuotą rizikos valdymo sistemą. Nors ją naudojant galima automatiškai keistis rizikos informacijos formomis(RIF), tačiau ji vis dar neapima su TNI ar bendrąja prekybos politika susijusių rizikos profilių; - prievolė supaprastintoms procedūroms taikyti automatizuotą rizikos analizę įsigalios tik nuo 2011 m. sausio 1 d.; - 2008 m. Komisija pirmą kartą atliko specialias importui taikomų supaprastintų procedūrų patikras, o 2009 m. stiprino savo priežiūros veiklą; - ES vis dar nėra taikomas standartizuotas supaprastintų procedūrų ex post auditų metodas, kadangi su jo sukūrimu susijusi Komisijos veikla dar nėra užbaigta. V. Audito Rūmai nustatė, kad valstybės narės taiko savo pačių, kartais netinkamus, supaprastintų procedūrų kontrolės metodus, todėl: - paprastai atliekami nepakankami auditai prieš suteikiant leidimą prekybininkui taikyti supaprastintas procedūras arba šie auditai netinkamai dokumentuojami; - supaprastintų procedūrų vykdymo metu atliekant patikras nepakankamai taikomi automatinio duomenų apdorojimo metodai; - per dažnai taikoma supaprastinimo praktika, visų pirma nepranešimas atliekant vietinio įforminimo procedūrą, todėl yra sunku atlikti rizika pagrįstas patikras prieš prekėms patenkant į ES rinką; - atliekami netinkamos kokybės prekybininko komercinių dokumentų ir sąskaitų ex post auditai, nepakankamai dažnos ar netinkamai pasirinktos operacijos. VI. Audito Rūmai vertino importo, kuriam buvo taikomos supaprastintos procedūros, kontrolės veiksmingumą, atlikdami atsitiktiniu būdu atrinktų deklaracijų, kuriose buvo pateikiamas prašymas dėl lengvatinės muito normos ar buvo reikalaujama importo dokumentų, pagal bendrosios prekybos politikos nuostatas, testus. Didelis klaidų dažnis buvo nustatytas šešiose iš devynių valstybių narių, dažnai dėl to, kad prekybininkai neturėjo reikiamų dokumentų, suteikiančių jiems teisę importuoti prekes atsižvelgiant į prekybos politikos priemones arba pasinaudoti lengvatinio muito tarifo taikymu. VII. Siekiant pagerinti supaprastintų procedūrų kontrolę ir prisidėti prie ES prekybos palengvinimo politikos tobulinimo, Komisija turėtų: - planuojant tolesnius muitinės procedūrų supaprastinimus, atsižvelgti į Audito Rūmų nustatytus faktus; - skatinti valstybes nares sparčiai įgyvendinti neseniai sukurtą norminę bazę ir gaires, vykdyti jų įgyvendinimo priežiūrą bei toliau stiprinti sistemą, atsižvelgiant į Audito Rūmų ir savo pačios audito ir priežiūros rezultatus; - diegti bendrus ex post auditų muitinėje standartus, pasitelkiant patikimą audito metodiką ir sisteminį požiūrį; - kurti automatizuotus TNI ir bendrajai prekybos politikai skirtus ES rizikos profilius ir kritiškai peržiūrėti valstybių narių supaprastinimo praktiką; - skatinti valstybes nares kompiuterizuoti visus importui taikomų supaprastintų procedūrų atlikimo aspektus; - raginti valstybes nares geriau informuoti prekybininkus apie jų įsipareigojimus ir atsakomybę bei plačiau taikyti prekybininko atitikties vertinimą. Įvadas 1. Importui taikomos supaprastintos muitinės procedūros yra pagrindinis ES muitinės politikos elementas. Jos palengvina prekybininkų veiklą, nes sumažėja muitinės formalumai ir kontrolė prieš prekių išleidimą. 2008 m. skaičiai rodo, kad apie 70 % visų muitinės importo procedūrų yra supaprastintos. Tokiu būdu jų poveikis surenkant tradicinius nuosavus išteklius (TNI) yra labai svarbus. 2. Europos muitų teisės aktai buvo nuolat keičiami, siekiant juos pritaikyti prie besikeičiančių techninių, ekonominių ir politinių sąlygų. Todėl buvo parengtas 2008 m. Modernizuotas muitinės kodeksas [1], kuriame toliau siekiama palengvinti prekybos taisykles. 3. Šioje audito ataskaitoje nagrinėjamos dvi svarbios muitinės procedūros, palengvinančios prekių išleidimą į laisvą apyvartą: supaprastinta deklaravimo procedūra (SDP) ir vietinio įforminimo procedūra (VĮP). Šios procedūros jau seniai ir plačiai taikomos ES bei yra pagrindinis prekybos palengvinimo elementas. 4. Pagal standartinę muitinės importo procedūrą prekybininkas muitinei turi pateikti prekes, standartinę deklaraciją ir sumokėti muitą ar pateikti garantiją prieš prekių išleidimą. Muitinė gali patikrinti dokumentus ir (arba) prekes. 5. Dažnai importuojantis prekybininkas gali pašyti leidimo taikyti supaprastintas procedūras. Tam reikalingas išankstinis leidimas. Atliekant auditą prieš leidimo išdavimą nacionalinės muitinės tarnybos turėtų įsitikinti, kad šio supaprastinimo prašantis prekybininkas yra patikimas, įvertinti, ar jos galės atlikti jų manymu būtinas patikras ir gauti garantiją, kad bus padengti visi mokėtini muitai. 6. Gavęs leidimą naudoti supaprastintas procedūras, prekybininkas gali pateikti iš dalies užpildytą muitinės deklaraciją, komercinį dokumentą (pavyzdžiui, sąskaitą faktūrą) (SDP) arba paprasčiausiai įrašyti informaciją į savo registrą (VĮP). Pagal supaprastintas procedūras prekybininkas gali pateikti prekes muitinei, prekės išleidžiamos gavus garantiją, o visi muitai sumokami vėliau. Tokiu būdu paspartėja įforminimo procesas ir prekybininkas prekes gauna daug greičiau. 7. Po nustatyto laikotarpio (paprastai vieno mėnesio) prekybininkas pateikia išsamią deklaraciją (papildomą deklaraciją), kurioje apibendrinamos supaprastintos deklaracijos/įrašai ir pateikiama papildoma informacija, bei sumoka atitinkamus muitus. 8. Muitinės tarnybos paprastai pasitiki prekybininko pateiktos informacijos išsamumu ir tikslumu. Patikros prieš prekių išleidimą atliekamos tik ypatingais atvejais. 9. Kadangi pagrindinė informacija pateikiama vėliau papildomoje deklaracijoje, visos patikros paprastai atliekamos po prekių išleidimo, tikrinant muitinės dokumentus, atliekant sutikrinimus ar išsamius ex post auditus prekybininko patalpose. 10. ES muitų teisės aktuose nustatyta teisinė sistema dėl patikrų atlikimo ir reikalavimas naudoti rizikos valdymą. Nuo 2009 m. sausio 1 d. Komisija pradėjo taikyti specialias taisykles, kaip vykdyti supaprastintų procedūrų kontrolę, visų pirma auditų prieš leidimo išdavimą atveju, ir suderino sąlygas ir kriterijus, kuriuos prekybininkas turi atitikti, kad jiems būtų leista taikyti supaprastintas procedūras. 11. Komisijos tikslas [2] – skatinti išvien veikti nacionalines muitinės administracijas. Šiuo tikslu ji taip pat parengė gaires (privalomos teisinės galios neturintį teisės aktą) dėl bendro muitinės audito ir specialios supaprastintų procedūrų kontrolės. 12. SDP ir VĮP veikimas grafiškai pateiktas I priede. Audito apimtis ir metodas Pagrindinis audito tikslas 13. Audito metu buvo tikrinama, ar Komisijos parengta ir valstybėse narėse taikoma norminė bazė bei kontrolės metodas padeda veiksmingai vykdyti supaprastintų procedūrų kontrolę, suteikti pakankamą patikinimą dėl tinkamo TNI surinkimo ir užtikrinti, kad prekybininkai laikosi su bendrąja prekybos politika susijusių įsipareigojimų. 14. Audito metu buvo siekiama atsakyti į šiuos klausimus: a) Ar Komisija nustatė patikimą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, atsižvelgdama į tarptautinę gerąją praktiką, ar ji vykdė tinkamo supaprastintų procedūrų ir jų kontrolės taikymo priežiūrą? b) Ar valstybės narės taiko patikimą ir standartizuotą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, ar ši kontrolė yra veiksminga? Audito apimtis ir metodika 15. Auditas buvo atliekamas dviem etapais. Visų pirma Audito Rūmai parengė supaprastintoms procedūroms skirtą kontrolės modelį (žr. II priedą), atsižvelgdami į savo pačių ir kitų organizacijų patirtį. Jie nagrinėjo taikomą praktiką, bendraudami su ne ES šalimis ir lankydamiesi Pasaulio muitinių organizacijoje (PMO), siekdami gauti informaciją apie supaprastintų procedūrų tarptautinės kontrolės metodus. 16. Audito Rūmai lygino Komisijos rekomenduojamą kontrolės metodą su kontrolės modeliu ir vertino su supaprastintomis procedūromis susijusią Komisijos priežiūros veiklą. 17. Antrame etape Audito Rūmai peržiūrėjo devyniose valstybėse [3] narėse tuo metu taikytų su supaprastintomis procedūromis susijusių strategijų kokybę ir kontrolės priemones bei jas lygino su kontrolės modeliu. Šios valstybės narės apėmė daugiau nei 60 % visų 2008 m. ES surinktų TNI ir plačiai taikė importo deklaracijoms skirtas supaprastintas procedūras [4]. 18. Kontrolės strategijų kokybė ir šiose valstybėse narėse taikytos kontrolės priemonės buvo vertinamos atsižvelgiant į gautus klausimynų atsakymus ir 157 prekybininkų bylose nustatytus įrodymus, atlikus patikras vietoje ir nuoseklias peržiūras. 1 diagrama Audito metu tikrintos valstybės narės ir jų svarba pagal TNI surinkimą 2008 m. +++++ TIFF +++++ 19. 2007 m. vykusio audito metu Audito Rūmai keliose valstybėse narėse nustatė supaprastintų procedūrų taikymo trūkumus ir visų pirma didesnę klaidų riziką taikant supaprastintas procedūras, kai prekybininkai prašo taikyti lengvatinį muito tarifą [5] arba importuoja su bendrąja prekybos politikos priemonėmis susijusias prekes [6]. 20. Buvo patikrintas atsitiktiniu būdu atrinktų su 2005–2008 m. susijusių 967 muitinės deklaracijų audituotose valstybėse narėse teisėtumas ir tvarkingumas, siekiant nustatyti, ar šiose valstybėse narėse taikomos kontrolės priemonės padėjo išvengti nepakankamo TNI surinkimo ir importo, nesilaikant bendrosios prekybos politikos. Pastabos Ar komisija nustatė patikimą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, atsižvelgdama į tarptautinę gerąją praktiką, ar ji vykdė tinkamo supaprastintų procedūrų ir jų kontrolės taikymo priežiūrą? 21. Supaprastintos procedūros taikomos jau seniai, jos buvo susistemintos Muitinės kodekse 1992 m. [7] Audito Rūmai tikrino, ar Komisija nustatė bendrus supaprastintų procedūrų kontrolės standartus ir kaip ji vykdė jų įgyvendinimo priežiūrą. Pradinė norminė bazė buvo nepakankama, tačiau nuo 2009 m. pradžios ji pradėta tobulinti 22. 2008 m. Europoje buvo pradėta diegti ĮEVV sąvoka. ĮEVV yra privilegijuotas supaprastintų procedūrų muitinėje naudotojas, turintis atitikti specialias sąlygas ir kriterijus, kad jam būtų suteiktas šis statusas [8]. 23. Siekdama suderinti ĮEVV sąlygas ir kriterijus su SDP ir VĮP naudojančių prekybininkų sąlygomis ir kriterijais Komisija 2009 m. sausio 1 d. patvirtino reglamentą [9], kuriame pirmą kartą nustatytos specialios kontrolės priemonės, taikytinos tuomet, kai muitinė duoda leidimą prekybininkams naudoti šias dvi procedūras. Reglamente taip pat nurodytas teisinis įpareigojimas valstybėms narėms iki 2011 m. sausio 1 d. kompiuterizuoti supaprastintas procedūras. 24. Komisija taip pat parengė išsamias bendrojo leidimo taikyti supaprastintas procedūras gaires [10]. Toks leidimas įgalina prekybininkus centralizuoti formalumus leidimą duodančios valstybės narės muitinės administracijoje netgi tuomet, kai importo veikla gali būti vykdoma kitoje. 2008 m. Komisija leido šių gairių sąvokas naudoti ir nacionaliniams leidimams taikant supaprastintas procedūras, t. y. leidimams, kai importo veikla ir muitinės formalumai vykdomi toje pačioje valstybėje narėje, kadangi sąlygos ir kriterijai suteikiant leidimą abiem atvejais yra tie patys. 25. Ši sistema didžia dalimi atitinka su supaprastintomis procedūromis susijusį Audito Rūmų kontrolės modelį. Joje taip pat atsižvelgiama į tarptautiniu mastu pripažintus standartus [11]. 26. Tačiau Komisijos gairėse nieko nepasakyta apie: - rizikos vertinimo metodo, pavyzdžiui, ĮEVV kompaktinio modelio [12], auditų prieš leidimo išdavimą metu; - būtinybę atlikti minimalų auditų skaičių prieš išleidimą; - automatizuoto papildomų ir supaprastintų deklaracijų/įrašų sutikrinimo privalumą, siekiant patikrinti jų išsamumą; - užtikrinimo priemonių privalumą (pavyzdžiui, prekybininko atitikties įvertinimą). Dar neįgyvendintas privalomas automatizuotos rizikos analizės taikymas 27. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 648/2005 [13] nustatytas reikalavimas, pagal kurį muitinės kontrolė grindžiama rizikos analize, taikant automatizuoto duomenų apdorojimo metodus. Komisija visoje ES įdiegė plačiai taikomą IT pagrįstą rizikos valdymo sistemą muitinei – bendrą rizikos valdymo sistemą (Common Risk Management Framework – CRMF) [14]. 28. Pasirinktas prioritetas – ES saugumo/saugos tikslais, rizikos analizei, susijusiai su pirmą kartą Į ES patenkančiomis prekėmis, taikyti bendrus kriterijus (rizikos profilius). Tačiau iki šiol ES nebuvo parengti jokie su TNI ar Bendrijos prekybos politika susiję profiliai. 29. Be to, kadangi supaprastintos procedūros iki 2010 m. pabaigos gali būti atliekamos rankiniu būdu, bet kokių automatizuotų rizikos profilių taikymas (nacionaliniu ar ES lygmeniu) taikymas priklausys nuo kompiuterizavimo lygio ir atskirų valstybių narių sprendimo atlikti ar neatlikti automatizuotą supaprastintų procedūrų rizikos analizę. Todėl iki to laiko bendras su supaprastintų procedūrų taikymu susijęs rizikos (TNI ir kt.) valdymo metodas nebus taikomas. 30. Be to, kai kurių valstybių narių muitinės tarnybos leidžia taikyti su VĮP susijusią praktiką, dėl ko yra neįmanoma atlikti rizikos analizę ar patikras prieš prekių išleidimą. Šios valstybės narės taiko lanksčią ES muitinės teisės aktų, pagal kuriuos ši praktika leistina tik ypatingomis aplinkybėmis, interpretaciją (žr. 46 dalį). 31. Komisija nepateikė būtinų gairių, kurios leistų išvengti nepagrįsto ir pernelyg dažno šios praktikos taikymo, trukdančio pasitelkti automatizuotą rizikos analizę, netgi visiškai pabaigus kompiuterizuoti supaprastintas procedūras. Vis dar neišsamios ex post auditų gairės 32. Modernizavus ES teisės aktus, Komisija skatina prekybos palengvinimą, susijusį su muitinės patikrų skaičiaus sumažinimu prieš išleidimą, kuris turėtų būti kompensuojamas rizika grindžiamu bendru metodu, siekiant sustiprinti muitinės kontrolę, visų pirma po veiklos vykdymo. 33. Ex post auditų standartizavimo srityje 2007 m. Komisija parengė Muitinės audito vadovą [15], apimantį visas muitinės procedūras. Šiame vadove neatsižvelgiama į dėl laiko apribojimų prarandamų TNI riziką [16], o dalyje apie audito metodiką neužsimenama apie pagrindinius aspektus, pavyzdžiui, rizikos įvertinimo priemones, imties atrankos metodus ir audito riziką. Komisija supaprastintų procedūrų patikrinimus pirmą kartą atliko tik 2008 m. 34. DG TAXUD turi užtikrinti, kad ES muitų teisės aktai yra taikomi vienodai ir tokiu būdu skatinti išvien veikti nacionalines muitinės administracijas. DG BUDG atlieka TNI patikrinimus, kurių metu taip pat tikrinama atitiktis taikomiems muitų teisės aktams. 35. Audito Rūmai nustatė supaprastintų procedūrų veikimo trūkumus 2007 m. kai kuriose valstybėse narėse [17] ir nusprendė atlikti šį išsamų auditą. 36. DG BUDG supaprastintas procedūras kaip atskirą kontrolės temą pirmą kartą pasirinko 2008 m. Jis nustatė trūkumus septyniose tikrintose valstybėse narėse (žr. 1 lentelę). 37. DG TAXUD 2006 m. nustatė vienodo ES muitų teisės aktų taikymo priežiūros funkciją. Jis į savo 2009 ir 2010 m. priežiūros programas įtraukė supaprastintų procedūrų priežiūros elementus. 38. Reikalavimas taikyti tinkamą kontrolės metodą tik nuo 2009 m., TNI ir bendrosios prekybos politikos aspektams skirtų patikrų prieš išleidimą bendros ir automatizuotos rizikos analizės ir išsamių ex post auditų gairių nebuvimas padidina tikimybę, kad atsiras su supaprastintų procedūrų taikymu susijusi rizika. 1 lentelė DG BUDG 2008 m. atliktų supaprastintų procedūrų patikrų metu nustatytų faktų apžvalga | Valstybėje narėje | Trūkumai | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK | Leidimo procedūra | | | | | | | | Patikros prieš išleidimą | | | | | | | | Rizikos analizės taikymas | | | | | | | | Supaprastinimo praktika | | | | | | | | Ex post patikros (auditai) | | | | | | | | Ar valstybės narės taiko patikimą ir standartizuotą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, ar ši kontrolė yra veiksminga? 39. Audito Rūmai patikrino devyniose valstybėse narėse taikytas kontrolės priemones ir audito metodus ir juos palygino su savo kontrolės modeliu. Audito metu buvo patikrintos 157 prekybininkų bylos. Be to, pasitelkdami muitinės deklaracijų imtis, Audito Rūmai vertino kontrolės priemonių veiksmingumą. Iš viso buvo patikrintos 967 muitinės deklaracijos. Valstybės narės taikė savo metodus su skirtingomis kontrolės priemonėmis kiekviename etape 40. Visos valstybės narės turėjo įdiegtas su supaprastintomis procedūromis susijusias nacionalines instrukcijas taikė ir atitinkamą kontrolės metodiką. Vykdytos kontrolės kokybė ir kiekis skirtingais supaprastintų procedūrų atlikimo etapais (prieš leidimo išdavimą, atlikimo metu, ex post) valstybėse narėse skyrėsi. III priede pateikiama šios kokybės ir kiekio pagal kontrolės modelio standartą visose audito metu tikrintose valstybėse narėse apžvalga. Kontrolės etapas prieš leidimo išdavimą Nyderlandų muitinės tarnybos turi geriausią auditų prieš leidimo išdavimą koncepciją, tačiau nesugebėjo įrodyti, kad ją taikė 41. Prekybininkai, kuriems leidžiama taikyti supaprastintas procedūras, pasinaudoja pagreitintomis išmuitinimo procedūromis, nes atliekama mažiau patikrų prieš prekių išleidimą. Šia priemone gali pasinaudoti tik patikimi prekybininkai [18]. Jų patikimumas turėtų būti įvertintas atlikus išsamų auditą prieš leidimo išdavimą, apimantį prekybininko veiklą veikiančios rizikos įvertinimą ir pateikus rekomendaciją, kaip dažnai ir kaip intensyviai turėtų būti tikrinama prekybininko veikla (kontrolės planas) po to, kai bus suteiktas leidimas. 42. Iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių Nyderlandai turi geriausią auditų prieš leidimo išdavimą koncepciją, visiškai atitinkančią Audito Rūmų kontrolės modelį. Tačiau Audito Rūmai rado mažai įrodymų, patvirtinančių, kad Nyderlandų muitinės tarnybos laikėsi šio metodo. Kitose audito metu tikrintose valstybėse narėse taikyti metodai dažnai buvo netinkami. 43. Be to, valstybės narės ne visuomet galėjo įrodyti, kad buvo atliekamas auditas, kurio metu prieš leidimo suteikimą tikrinamos vidaus kontrolės priemonės ir prekybininko administracinė organizacija. Audito ataskaitos dažnai gali būti nesusijusios su Audito Rūmu tikrintu leidimu. Tik Belgijos muitinės tarnybos galėjo nuolat teikti pakankamus su auditais prieš leidimo išdavimą susijusius įrodymus. Rasta mažai įrodymų, kad buvo parengti prekybininko rizikos įvertinimai ar kontrolės planai. 44. 2 lentelėje pateikiama išsamesnė informacija apie Audito Rūmų metu nustatytus faktus, susijusius su auditais prieš leidimo išdavimą. 2 lentelė Auditų prieš leidimo išdavimą įvertinimas N. B.: patenkinama; iš dalies patenkinama; nepatenkinama. Išankstinio leidimo aspektas nebuvo tikrinamas Airijoje. Kontrolės modelio standartai | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Peržiūrėtų prekybininkų bylų skaičius | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Atliktas auditas/parengta audito ataskaita | | | | | | | | | Patikrinta administracinė organizacija/vidaus kontrolės priemonės | | | | | | | | | Patikrinta apskaita/sistemos, įskaitant IT | | | | | | | | | Patikrintas rimtų pažeidimų buvimas | | | | | | | | | Patikrintas finansinis mokumas | | | | | | | | | Atliktas prekybininko rizikos įvertinimas | | | | | | | | | Kontrolės rekomendacija (planas) | | | | | | | | | Užtikrinimo elementai (pavyzdžiui, mokymai) | | | | | | | | | Kontrolė atliekant procedūras – patikros prieš išleidimą Per dažnas supaprastinimų taikymas VĮP atveju 45. Supaprastintos procedūros reiškia, kad prieš prekių išleidimą atliekamos kelios patikros. Tačiau Audito Rūmai mano, kad šiame etape turėtų būti atliekamas automatizuota rizikos analize grindžiamas minimalus patikrų skaičius, siekiant palaikyti netikrumo veiksnį prekybininko atžvilgiu, aptikti bendrosios prekybos politikos taisyklių neatitinkančius importo atvejus ir išvengti per mažų TNI mokėjimų. 46. Pagal ES muitų teisės aktus reikalaujama, kad prekybininkai pateiktų prekes arba praneštų muitinei apie savo ketinimą išleisti prekes į laisvą apyvartą. Tai taip pat taikoma supaprastintų procedūrų atveju. Tačiau pagal VĮP muitinė gali leisti taikyti "išskirtinį supaprastinimą" (nepranešimą) ypatingais ir pagrįstais atvejais [19], kai prekybininkas neturi pranešti muitinei apie kiekvieną atskirą siuntą ir jo ketinimą išleisti ją į laisvą apyvartą (žr. 30 dalį). 47. Penkiose iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių VĮP taikantys prekybininkai nuolat naudojasi minėtu "išskirtiniu supaprastinimu" (nepranešimu) [20], nors pagal teisės aktus toks supaprastinimas leidžiamas tik kai kuriais specialiais atvejais. Komisija 2008 m. nustatė panašią praktiką Vokietijoje, Ispanijoje ir Suomijoje (žr. 1 lentelę). 48. Nors kai kurios valstybės narės nurodė, kad šio "išskirtinio supaprastinimo" taikymas galėtų būti laikinai nutrauktas, kad muitinės atliktų prekių patikras, jos negalėjo įrodyti, kad tai iš tiesų buvo padaryta. Tokiu būdu šiose valstybėse narėse buvo atliktos kelios su VĮP susijusios patikros prieš išleidimą. Mažai naudota automatizuota rizikos analizė su TNI ir bendrosios prekybos politikos klausimais susijusioms patikroms prieš išleidimą 49. Rizikos analizės taikymas muitinės kontrolei yra teisiškai privalomas nuo 2007 m. sausio 1 d. ir tik į muitinės deklaracijų procedūras įtraukti automatizuoti rizikos profiliai gali tinkamai apsaugoti ES finansų ir prekybos politikos interesus. 50. Prancūzija ir Slovėnija buvo vienintelės valstybės narės, įdiegusios automatizuotus rizikos profilius, apimančius TNI ir aktualius bendrosios prekybos politikos klausimus visų supaprastintų procedūrų atveju. Švedijoje ir Nyderlanduose šie profiliai apėmė tik SDP. 51. Kai patikrų prieš išleidimą metu buvo nustatomi svarbūs su rizika susiję veiksniai, jie paprastai buvo tinkamai užregistruojami, imamasi tolesnių veiksmų ir su jais susijusi informacija įrašoma į rizikos valdymo sistemą. Tačiau Belgijoje buvo nustatyta trūkumų su rizika susijusios informacijos sraute, visų pirma centriniu lygmeniu. 52. 3 lentelėje pateikiama išsamesnė informacija apie Audito Rūmų nustatytus faktus, susijusius su patikromis prieš išleidimą audituotose valstybėse narėse. 3 lentelė Patikrų prieš išleidimą įvertinimas N. B.: patenkinama; iš dalies patenkinama; nepatenkinama. Kontrolės modelio standartai | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Peržiūrėtų prekybininkų bylų skaičius | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | "Išskirtinis supaprastinimas" (nepranešimas) VĮP atveju | | | | | | | | | | Minimalios TNI patikros | | | | | | | | | | Automatizuoti TNI rizikos profiliai | | | | | | | | | | Automatizuota atsitiktinė atranka | | | | | | | | | | Grįžtamasis rizikos valdymo ryšys | | | | | | | | | | Kontrolė procedūrų metu – papildomų deklaracijų patikros 53. Supaprastintas procedūras taikantis prekybininkas turi reguliariai užpildyti muitinės deklaracijas, todėl jis turi pateikti išsamią papildomą deklaraciją. Taikydama automatizuotą rizikos analizę muitinė turi atsižvelgti į operacijų imtį ir atlikti jų patikras. Šios patikros turėtų apimti atitinkamų muitinės dokumentų (sąskaitų faktūrų, sertifikatų, licencijų ir pan.), siekiant nustatyti per mažus TNI mokėjimus ar importą be pagrindinių pagal bendrąją prekybos politiką reikalaujamų dokumentų ir, prireikus, nedelsiant taikyti taisomąsias priemones. Slovėnija gali būti laikoma pavyzdžiu atliekant papildomų deklaracijų patikras 54. Audito Rūmai nustatė, kad papildomos deklaracijos buvo pateiktos elektroniniu būdu visose audito metu tikrintose valstybėse narėse. Tačiau šešiose [21] iš jų buvo atlikta mažai muitinės dokumentų patikrų arba jos nebuvo atliekamos iš viso, o supaprastintoms procedūroms skirta automatizuota su TNI susijusi rizikos analizė šiame etape buvo taikoma tik keturiose [22] valstybėse narėse. 55. Turėtų būti atliekamas sistemingas supaprastintų operacijų (t. y. supaprastintų deklaracijų (SDP) ir įrašų prekybininko registruose (VĮP) bei papildomos deklaracijos sutikrinimas, kad būtų užtikrinta, jog pastaroji yra išsami ir tiksli. Šis sutikrinimas turėtų būti kuo skubiau automatizuotas ir turėtų būti atsižvelgta į visas klaidas. 56. Prancūzija ir Slovėnija turi supaprastintoms procedūroms skirtas duomenų apdorojimo sistemas, kompiuterizuotas taip, kad būtų galima atlikti visų supaprastintų procedūrų automatizuotą sutikrinimą. Kai kurios valstybės narės [23] atliko tik su SDP susijusius automatizuotus sutikrinimus arba atsitiktiniu būdu vykdė rankinius sutikrinimus. 4 lentelėje pateikiama išsamesnė informacija apie audito metu tikrintose valstybėse narėse nustatytus faktus, susijusius su papildomų deklaracijų patikromis. 4 lentelė Papildomų deklaracijų patikrų įvertinimas N. B.: patenkinama; iš dalies patenkinama; nepatenkinama; N. D.: nėra duomenų. Kontrolės modelio standartai | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Peržiūrėtų prekybininkų bylų skaičius | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | IT papildomos deklaracijos | | | | | | | | | | Savarankiškos dokumentų patikros | | | | | | | | | | Automatizuoti TNI rizikos profiliai | | | | | | | | | | Automatizuotos atsitiktinės patikros | | | | | | | | | | Automatizuotas sutikrinimas | N. D. | | | N. D. | N. D. | | | | | Sisteminis rankinis sutikrinimas | | N. D. | | | | | N. D. | | | Grįžtamasis rizikos valdymo ryšys | | | | | | | | | | Ex post auditai 57. Dėl paties supaprastintų procedūrų pobūdžio jų metu atliekama nedaug patikrų, o muitinės pasitiki prekybininko pateiktos informacijos tikslumu po leidimo suteikimo. Vienintelis būdas įsitikinti, kad šis pasitikėjimas yra pagrįstas, yra gerai suplanuoti, išsamūs ir pakankamai dažni ex post auditai. Šie auditai turėtų būti skirti prekybininko sistemoms (vidaus kontrolės, IT, apskaitos) ir operacijų imčiai, įskaitant atitinkamų apskaitos įrašų tikrinimą. Šių auditų metu turėtų būti atsižvelgta į prekybininko veiklos riziką muitinei ir visų pirma atkreiptas dėmesys į riziką, kad muitai nebūtų renkami ilgiau, kadangi jų surinkimui yra taikomi laiko apribojimai. 58. Nacionalinės tarnybos retai naudojosi Komisijos "Muitinės audito vadovu", jos dažniau taikė savo metodiką. Nors šios tarnybos rekomenduoja taikyti nuoseklius audito metodus, pavyzdžiui, naudoti standartinius kontrolinius sąrašus, ataskaitų arba prekybininko rizikos įvertinimo šablonus, muitinės auditoriai taikė savo pačių metodus, o peržiūrėtų prekybininko bylų dokumentai dažnai buvo nenuoseklūs ir (arba) neišsamūs. 59. Paprastai valstybės narės turėjo parengtus nacionalinius ar regioninius kontrolės planus su bendrais kontrolės tikslais. Tačiau į imtį atrinktų prekybininkų atveju Audito Rūmai retai rado įrodymų, kad pagal leidimo procese atliktą rizikos įvertinimą iš tiesų buvo parengta rekomendacija dėl atliktinų patikrų dažnumo ar pobūdžio. Ex post auditai buvo nepakankamai dažni 60. Ex post auditai, apimantys pakankamai didelio operacijų skaičiaus ir prekybininkų komercinių sąskaitų peržiūrą, buvo atlikti septyniose iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių, tačiau šių auditų, siekiant pateikti pakankamą patikinimą, kad muitų surinkimas nebuvo veikiamas laiko apribojimų, dažnumas buvo pakankamas tik Vengrijoje. Tokie auditai buvo ypač reti Švedijoje ir JK. 61. Keturiose iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių nebuvo atliktas joks tinkamas prekybininkų sistemų, įskaitant IT sistemas, ex post auditas. Tik Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė atlieka struktūrizuotą prekybininko veiklos rezultatų peržiūrą (atitikties vertinimą). 5 lentelėje pateikiama išsamesnė informacija apie audito metu nustatytus faktus atliekant ex post auditus. 62. Patikinimas, kad yra vykdoma veiksminga supaprastintų procedūrų kontrolė, yra netinkamas daugelyje audituotų valstybių narių dėl to, kad taikoma netobula audito metodika, vykdomas netinkamas planavimas ir visų pirma nėra atliekami pakankamai dažni ir išsamūs šias procedūras taikančių prekybininkų ex post auditai. Dėl to padidėja rizika, kad bus prarastos į ES biudžetą mokamos muitų sumos ir vykdomas importas nesilaikant bendrosios prekybos politikos reikalavimų. 5 lentelė Ex post auditų įvertinimas N. B.: patenkinama; iš dalies patenkinama; nepatenkinama. Kontrolės modelio standartai | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Peržiūrėtų prekybininkų bylų skaičius | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Patikima/nuosekli audito metodika | | | | | | | | | | Sistemų auditas, įskaitant IT sistemas | | | | | | | | | | Sąlygų griežtumo auditai | | | | | | | | | | Operacijų/sąskaitų auditai | | | | | | | | | | Pakankamas auditų dažnumas | | | | | | | | | | Per 3 metus neaudituotų prekybininkų % | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Atsižvelgimas į audito ataskaitas | | | | | | | | | | Neveiksminga kontrolė valstybėse narėse 63. Audito Rūmai vertino kontrolės priemonių veiksmingumą, naudodamiesi muitinės deklaracijų imtimis. IV priede pagal šalis pateikiamas jų tikrintų deklaracijų skaičius ir nustatytos klaidos. 64. Imtys buvo suskirstytos į dvi kategorijas: vieną jų sudaro nesenos deklaracijos (nuo 2008 m.), leidžiančios įvertinti, ar taikant kontrolės priemones iš tiesų pavyko išvengti klaidų; kita apima ankstesnių metų deklaracijas (2006 m. ir ankstesnes), siekiant nustatyti, ar klaidos buvo nustatytos ir ištaisytos atsižvelgiant į ex post auditus. 2008 m. imčių kontrolės veiksmingumas 65. 2008 m. atveju buvo pasirinktos dvi su visų valstybės narės muitinės tarnybų duomenimis ir dviem skirtingomis populiacijomis susijusios imtys: a) finansinė imtis: apie 30 deklaracijų valstybei narei, siekiant įvertinti su TNI susijusius klausimus, t. y. tinkamą lengvatinio muitų tarifo taikymą, atsižvelgiant į atitinkamus patvirtinančius dokumentus (pavyzdžiui, kilmės sertifikatą); b) nefinansinė imtis: apie 60 deklaracijų valstybei narei, siekiant įvertinti su bendrąja prekybos politika susijusius klausimus, t. y. importo licencijų buvimą ir jų tinkamą tvarkymą (tekstilės sektorius) ar priežiūros dokumentus (geležies ir plieno pramonės sektorius). 2008 m. finansinės imties rezultatai 66. Keturiose iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių buvo nustatyta ne mažesnis nei 10 % klaidų dažnis [24] (žr. 2 diagramą). 67. Prekybininkai privalo saugoti svarbius muitinės dokumentus, jei muitinė nuspręstų atlikti ex post auditą. Jiems apie šią prievolę pranešama leidimo suteikimo metu. Didelis klaidų dažnis Švedijoje (19 %) ir Airijoje (40 %) iš esmės atsirado dėl to, kad nebuvo būtinų dokumentų arba jų nebuvo galima rasti. 2008 m. nefinansinės imties rezultatai 68. Licencijos ir priežiūros dokumentai išduodami fiksuotam prekių kiekiui. Siekiant užtikrinti, kad prekės nebus išleistos į ES rinką be galiojančio dokumento, išleidimo metu prekių kiekiai turi būti įrašyti licencijoje ir patvirtinti muitinės kiekvieno atskiro importo atveju. 2 diagrama Klaidų dažnis (%) 2008 m. finansinėje imtyje +++++ TIFF +++++ 69. Tik Švedija ir JK turėjo kompiuterizuotą licencijų užpildymo sistemą. Tokiu būdu JK prekybininkai galėjo nevaržomai nepaisyti savo prievolės tinkamai užpildyti licencijos dokumentą ir jame nurodyti prekių kiekį jų išleidimo metu. 70. Visos valstybės narės, išskyrus Švediją ir Italiją sistemingai įrašydavo atitinkamus kiekius praėjus kelioms dienoms ar per mėnesį po faktinio importo, paprastai po papildomos deklaracijos pateikimo. 71. 34 iš 426 operacijų atveju (8 %) duomenys buvo įrašomi praėjus keliems mėnesiams po prekių išleidimo arba jie taip ir nebuvo patvirtinti muitinės. Kitais 31 atvejais (7 %) importo licencijos ir (arba) priežiūros dokumentai negaliojo ar nebuvo susiję su faktiškai importuotomis prekėmis. Be to, valstybės negalėjo pateikti įrodymų, kad tokio pobūdžio dokumentas iš tiesų buvo 58 operacijų (14 %) išleidimo metu. Šie atvejai apibendrinti 3 diagramoje [25]. 3 diagrama Klaidų dažnis (%) 2008 m. nefinansinėje imtyje +++++ TIFF +++++ 72. Jei finansinės imties atveju klaidas galimą ištaisyti taikant muitų susigrąžinimą, jei jos aptiktos dar nepasibaigus leistinam muitų surinkimo laikui, nefinansinės imties atveju, tuomet, kai importas vykdomas be būtinų dokumentų, veikiami ES gamintojų interesai. Ex post auditų veiksmingumas 73. Kiekvienoje valstybėje narėje buvo atrinkta apie 30 2006 m. deklaracijų [26], siekiant patikrinti su TNI susijusius klausimus, t. y. tinkamą lengvatinio muitų tarifo taikymą, ir įvertinti, ar muitinė ištaisė nustatytas klaidas. 74. Šešiose [27] iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių buvo nustatytas aukštas klaidų dažnis. Šios valstybės narės negalėjo įrodyti, kad jos ištaisė klaidas atlikdamos ex post auditus. Kiekviena klaida turėjo finansinį poveikį ir buvo TNI nesurinkimo priežastis. 274 tikrintų deklaracijų atveju buvo nustatytos 49 klaidos, dėl kurių prarasta 558000 eurų muitų suma. Šios sumos nebepriklauso leistinam terminui, todėl negali būti sugrąžintos ir yra visiškai prarastos ES biudžete. 75. Tai, kad penkiose [28] iš šešių valstybių narių prekybininkai negalėjo pateikti prašomų muitinės dokumentų, net praėjus keliems mėnesiams, rodo, kad šie prekybininkai nesilaikė su leidimu susijusių įsipareigojimų. Šie prekybininkai yra nepatikimi ir dėl savo aplaidumo sudaro riziką TNI ir ES gamintojams. Jiems neturėtų būti leista taikyti supaprastintas procedūras. 76. Trijose [29] valstybėse narėse su priimtinu ex post auditų dažnumu (žr. 5 lentelę) nė viena Audito Rūmų auditorių tikrinta deklaracija nebuvo paveikta klaidų. 77. 4 diagramoje pateikiamas bendras klaidų dažnis 2006 m. imtyje ir atvejų, kai nebuvo svarbiausių dokumentų, procentinė dalis. 78. Šie nustatyti faktai verčia suabejoti, ypač šešių iš devynių audituotų valstybių narių atveju, ar veiksmingai yra vykdoma importui taikomų supaprastintų procedūrų kontrolė, siekiant išvengti ES biudžeto lėšų praradimo ar žalos ES gamintojams. 4 diagrama Klaidų dažnis (%) 2006 m. finansinėje imtyje +++++ TIFF +++++ Išvados ir rekomedacijos 79. Audito Rūmų audito rezultatai rodo, kad daugumoje audituotų valstybių narių vis dar nėra vykdoma veiksminga supaprastintų procedūrų kontrolė. Tokiu būdu nėra pakankamo patikinimo, kad tinkamai surenkami TNI, ar kad prekybininkai laikosi su bendrąja prekybos politika susijusių įsipareigojimų. 80. Komisija turėtų užtikrinti, kad nuo 2009 m. taikoma sistema veiksmingai veikia visoje ES. Ar Komisija nustatė patikimą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, atsižvelgdama į tarptautinę gerąją praktiką, ar ji vykdė tinkamo supaprastintų procedūrų ir jų kontrolės taikymo priežiūrą? 81. Komisija nustatė patikimą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą ir įdiegė išsamiomis gairėmis grindžiamą norminę bazę, tačiau tai buvo padaryta tik 2008 m. pabaigoje. Turėtų būti patobulinti kai kurie aspektai, pavyzdžiui, rizikos analizės taikymas ar patikros procedūros metu (žr. 22–26 dalis). 82. Kadangi supaprastintos procedūros gali būti tvarkomos rankiniu būdu iki 2010 m. pabaigos, automatizuotos rizikos analizės taikymas visoje ES atsižvelgiant į TNI ar bendrosios prekybos politikos klausimus bus privalomas tik po šios datos. Be to, valstybės narės dažnai taiko su VĮP susijusią praktiką, kai negali būti taikoma automatizuota rizikos analizė prieš prekių išleidimą (žr. 27–31 dalis). 83. Ex post auditų gairės muitinėse vis dar nėra išsamios, o Komisija nepradėjo vykdyti konkrečių importui iki 2008 m. taikomų supaprastintų procedūrų patikrų. Visai neseniai pradėta vykdyti papildoma priežiūros veikla (žr. 32–38 dalis). 84. Komisija turėtų: - tobulinti esamą supaprastintų procedūrų norminę bazę ir gaires, pasitelkdama Audito Rūmų kontrolės modelį; - vykdyti šios sistemos ir gairių įgyvendinimą valstybėse narėse; - tobulinti su TNI ir bendrąja prekybos politika susijusius ES profilius ir juos įtraukti į BRVS; - užbaigti rengti ex post auditų gaires; - atsižvelgti į Audito Rūmų nustatytus faktus numatant tolesnius muitinės procedūrų supaprastinimus. Ar valstybės narės taiko patikimą ir standartizuotą supaprastintų procedūrų kontrolės metodą, ar ši kontrolė yra veiksminga? 85. Valstybės narės netaikė standartizuoto kontrolės/auditų metodo skirtingais supaprastintų procedūrų etapais, pavyzdžiui, prieš leidimą ar ex post ir dažnai šiai kontrolei/auditams naudojo netobulus metodus. Audito Rūmų auditas parodė, kad ši kontrolė/auditai dažnai buvo neefektyvūs ir kad valstybės narės ne visuomet laikėsi Komisijos nurodytų gairių (žr. 40 dalį). 86. Dėl didelio audito metu nustatytų netinkamai atliktų ar dokumentuotų auditų prieš leidimo išdavimą skaičiaus padidėja rizika, kad supaprastintas procedūras gali taikyti nepatikimi prekybininkai (žr. 41–44 dalis). 87. Prekių išleidimui skirtų supaprastintų procedūrų atlikimo metu taikyti patikrų metodai skyrėsi ir dažnai buvo netinkamos kokybės (žr. 45–56 dalis): - Tai, kad "išskirtinis supaprastinimas" (nepranešimas) VĮP atveju buvo taikomas dažnai ir nepagrįstai, ir kad iš esmės nebuvo automatizuotų rizikos profilių, trukdė atlikti patikras prieš prekių išleidimą ir padidino importo, nesilaikant su bendrosios prekybos politikos priemonėmis susijusių įsipareigojimų ir (arba) TNI praradimo, riziką. - Šią riziką dar labiau padidina tai, kad atliekama mažai papildomų deklaracijų dokumentų patikrų ir visų pirma tai, kad supaprastintos deklaracijos (įrašai prekybininkų registruose) nebuvo sistemingai sutikrinami su papildomomis deklaracijomis. 88. Septynios iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių naudojo netinkamą ar iš dalies netinkamą audito metodiką ir netinkamai vykdė planavimą. Aštuoniose iš devynių audito metu tikrintų valstybių narių nustatant ex post auditų dažnį nebuvo pakankamai atsižvelgta į muitų surinkimui skiriamo laiko riziką (žr. 57–62 dalis). 89. Tai, kad nebuvo atliekamos patikros prieš ir po prekių išleidimo, ir ypač tai, kad nebuvo atliekami geros kokybės ir pakankamai dažni ex post auditai, skatino prekybininkų aplaidumą. Tai padidino likusių pažeidimų neatskleidimo riziką, dėl kurios prarandami TNI ar vykdomas importas nesilaikant su bendrąja prekybos politika susijusių įsipareigojimų (žr. 45–62 dalis). 90. Didelis klaidų muitinės deklaracijų imtyje skaičius supaprastintų procedūrų atveju rodo (žr. 63–78 dalis), kad: a) patikros prieš išleidimą nėra veiksmingos; b) jei nėra patikimo internetinio valdymo, sunku kontroliuoti prekių, kurioms yra būtinos licencijos ar panašūs dokumentai, importą; c) daugelis prekybininkų nesilaikė įsipareigojimų, kuriuos jie prisiėmė atsižvelgiant į leidimą taikyti supaprastintas procedūras; d) daugelyje audituotų valstybių narių ex post auditai atliekami nepakankamai dažnai ir jie nepadėjo išvengti klaidų ar jas aptikti. 91. Komisija turėtų: - raginti valstybes nares sparčiai įgyvendinti neseniai nustatytą supaprastintų procedūrų norminę bazę, įskaitant bendrą procedūros metu atliekamų patikrų ir auditų metodą, atsižvelgiant į Audito Rūmų nustatytą kontrolės modelį; - kritiškai peržiūrėti valstybių narių taikomo "išskirtinio supaprastinimo" (nepranešimo) leidimo praktiką ir pateikti su juo susijusias gaires, visų pirma prekių, kurioms būtinas muitinės įsikišimas prieš išleidimą, atveju; - skatinti valstybes nares kompiuterizuoti visų supaprastintų procedūrų atlikimą, įskaitant elektroninį licencijų ir panašių dokumentų valdymą (užpildymą internetu prekių išleidimo metu), ir kompiuterizuotų rizikos profilių, apimančių TNI ir bendrosios prekybos politikos klausimus, taikymą; - skatinti valstybes nares stiprinti prekybininkų mokymus, padedant jiems geriau suprasti savo prievoles ir atsakomybę taikant supaprastintas procedūras; - skatinti valstybių narių rezultatų vertinimą ir lyginimą, raginti jas stiprinti supaprastintų procedūrų kontrolės praktiką. Šią ataskaita Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2010 m. kovo 25 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2008 (OL L 145, 2008 6 4, p. 1). [2] Be kita ko atsižvelgiant į 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 624/ 2007/EB, nustatantį Bendrijos muitinių veiksmų programą ("Muitinė 013 m.") (OL L 154, 2007 6 14, p. 25). [3] Belgija, Prancūzija, Italija, Vengrija, Nyderlandai, Slovėnija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. Airija buvo audituota atliekant pasirengimo studiją, prieš kontrolės modelio užbaigimą. Kadangi audito metodas buvo palyginamas, rezultatai pateikiami kartu su kitų audito metu tikrintų valstybių narių rezultatais. [4] Importui taikomos supaprastintos procedūros, kadangi visų audito metu tikrintų valstybių narių importo deklaracijų dalis 2008 m. sudarė nuo 26 % iki 93 %. [5] Iš trečiųjų šalių importuojamos prekės apmokestinamos muitais (ES biudžeto nuosavi ištekliai). Esant tam tikroms aplinkybėms, muito dydis gali būti sumažintas, atsižvelgiant į lengvatinius prekybos susitarimus su sąlyga, kad importuotojas turi specialius dokumentus, pavyzdžiui, kilmės sertifikatą. [6] Tam tikroms importo prekėms, pavyzdžiui, tekstilei ar plienui, pagal bendrosios prekybos politikos nuostatas taikomos specialios priežiūros priemonės, siekiant apsaugoti ES gamintojų interesus. Jei prekybininkai nori tokias prekes importuoti iš tam tikrų šalių, jie prekių išleidimo metu turi turėti specialius muitinės dokumentus, t. y. importo licencijas ar priežiūros dokumentus. [7] Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92 (OL L 302, 1992 10 19, p. 1). [8] Komisija parengė nacionalinėms muitinės tarnybos skirtas išsamias gaires dėl ĮEVV statuso suteikimo (žr. 2007 m. birželio 29 d. dokumentą TAXUD/2006/1450). [9] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1192/2008 (OL L 329, 2008 12 6, p. 1). [10] TAXUD/1284/2005. [11] Be kita ko, į peržiūrėtą Kioto sutartį, prie kurios EB prisijungė Tarybos sprendimu 2003/231/EB (OL L 86, 2003 4 3, p. 21), ir su juo susijusias gaires. [12] TAXUD/2006/1452; ĮEVV kompaktinis (Compliance Partnership Customs and Trade) modelis – metodika, skirta su prekybininko veikla susijusios rizikos įvertinimui, analizuojant jo administarcinę organizaciją ir jo vidaus kontrolės sistemą. [13] OL L 117, 2005 5 4, p. 13. [14] Pagrindinės BRVS nuostatos galioja nuo 2007 m. sausio mėn., o susijusios su saugumu ir sauga turėjo įsigalioti 2009 m. liepos 1 d. Kadangi kai kuriose valstybėse narėse nebuvo pasiektas pakankamas kompiuterizavimo lygis, ši data nepasitvirtino ir sistemos įgyvendinimas nukeliamas į 2010 m. pabaigą. [15] Muitinės audito vadovas buvo parengtas pagal "Muitinė 2007 m." programą; tai yra sutartinės Komisijos ir valstybių narių gairės, kaip muitinėje turėtų būti atliekamos ex post patikros. Jis buvo išverstas į 19 kalbų ir pateiktas valstybėms narėms. [16] Esant įprastoms sąlygoms, muitų surinkimo leistinas laikas yra treji metai po faktinio prekių importo (Sprendimo (EEB) Nr. 2913/92 221 straipsnio 3 dalis). [17] 2007 m. DAS kontekste audituotos valstybės narės: Bulgarija, Danija, Vokietija, Ispanija, Portugalija, Rumunija. [18] Prekybininkai, kurie atitinka teisines sąlygas taikyti supaprastintas procedūras ir pateikia būtiną užtikrinimą, kad jie žino apie savo įsipareigojimus šioje srityje. [19] Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 266 straipsnio 2 dalies b punktas: "Su sąlyga, kad tai neturi įtakos tinkamai operacijos vykdymo kontrolei, muitinė gali: [...] b) esant tam tikroms ypatingoms aplinkybėms, kuomet tai būtina dėl prekių prigimties ir greitos jų apyvartos, netaikyti asmeniui, kuriam išduotas leidimas, reikalavimo pranešti kompetentingai muitinės įstaigai apie kiekvieną prekių atgabenimą [...]." Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) su paskutiniais pakeitimais. [20] Vengrija, Nyderlandai, Slovėnija, Švedija, Jungtinė Karalystė. [21] Belgija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė. [22] Prancūzija, Italija, Vengrija ir Slovėnija. [23] Švedija, Nyderlandai (automatizuotas sutikrinimas SDP atveju); Belgija, Airija, Vengrija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė (atsitiktiniai rankiniai sutikrinimai SDP ir (arba) VĮP atveju). [24] Šios klaidos sudaro 358000 eurų, tačiau vis dar gali būti ištaisytos susigrąžinus muitus. Tokie susigrąžinimai įmanomi per trejus metus nuo skolos muitinei atsiradimo. [25] Buvo nustatyta, kad JK licencijų administravimo ir dokumentų priežiūros sistema yra nepatikima. Nustatytas klaidų dažnis yra susijęs tik su faktiškai nustatytomis esminėmis klaidomis. Airijoje buvo testuota daug mažesnė imtis, kadangi tai buvo tik preliminaraus tyrimo dalis. [26] Airijos ir Jungtinės Karakystės atveju pasirinktos 2005 m. deklaracijos, kadangi audito vizitai vyko 2008 m.; dėl praktinių priežasčių pasirinkimas Nyderlanduose iš dalies buvo susijęs su 2007 m. [27] Belgija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Švedija, Jungtinė Karalystė. [28] Belgija, Prancūzija, Airija, Švedija, Jungtinė Karalystė. [29] Italija, Vengrija, Slovėnija. -------------------------------------------------- I PRIEDAS Supaprastintų procedūrų požymių apžvalga [30] Bendrijos muitinės kodekso [31] 76 straipsnis yra supaprastintų procedūrų teisinis pagrindas. 76 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodyti trijų skirtingų procedūrų požymiai. Šios procedūros yra: a) neišsami deklaravimo procedūra (neįtraukta į audito apimtį); b) supaprastinta deklaravimo procedūra; c) vietinio įforminimo procedūra. Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų [32] 253 straipsnyje pateikiama bendra apibrėžtis ir visų trijų supaprastintų procedūrų požymiai. Išsamesnė informacija apie audito metu nagrinėtą temą – išleidimo į laisvą apyvartą procedūrą – pateikta Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 254–267 straipsniuose. NEIŠSAMI DEKLARAVIMO PROCEDŪRA NĖRA ĮTRAUKTA Į AUDITO APIMTĮ IR TOLIAU ŠIAME PRIEDE NENAGRINĖJAMA I. Supaprastinta deklaravimo procedūra (Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 253, 253a–253m, 260–262 straipsniai) Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 253 straipsnio 2 dalyje nurodyta: "Taikant supaprastinto deklaravimo procedūrą, leidžiama prekėms įforminti atitinkamą muitinės procedūrą pateikus supaprastintą deklaraciją, o vėliau pateikti papildomą deklaraciją, kuri, atitinkamai, gali būti apibendrintos, periodinės arba suvestinės deklaracijos pobūdžio." Bendrijos muitinės kodekso 76 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta: "vietoj [...] deklaracijos muitinė duoda leidimą [...] pateikti prekybos arba administracinį dokumentą, kuris turi būti pateikiamas kartu su prašymu įforminti prekėms atitinkamą muitinės procedūrą". Procedūra: a) prieš ją būtinas išankstinis leidimas (Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 253, 253a–253m, 260–262 straipsniai). Muitinė turi išsamiai patikrinti prašytojo patikimumą ir leidime nurodyti visą svarbią informaciją; b) numato prekių pateikimą muitinei. Procedūroje numatytos įvairios galimybės, bet dažniausi atvejai yra šie: 1) Prekybininkas pateikia prekes muitinei ir vietoj išsamios standartinės deklaracijos perduoda arba supaprastintos deklaracijos formą arba komercinį dokumentą (pavyzdžiui, sąskaitą faktūrą). 2) Atliekama įprastinė deklaracijų išleidimo į laisvą apyvartą procedūra (sprendimai atlikti mokestinio ar nemokestinio pobūdžio patikras). 3) Leidime numatyto laikotarpio pabaigoje (paprastai po mėnesio) prekybininkas pateikia papildomą deklaraciją, kurioje nurodyta visa išsami informacija (muitinės vertė, svoris ir pan.) apie kiekvieną atskirą supaprastintą deklaraciją, kad būtų galima apskaičiuoti atitinkamo laikotarpio visų supaprastintų deklaracijų muitus (visą muitų sumą). 4) Visa muitų suma įrašoma į muitinės sąskaitas per penkias referencinio laikotarpio, pavyzdžiui, mėnesio, dienas (žr. Bendrijos muitinės kodekso 218 straipsnio 1 dalį) ir išmokama pagal Bendrijos muitinės kodekso 227 straipsnį, t. y. ne vėliau kaip per 16 dienų, pasibaigus referenciniam mėnesiui. 5) Kontrolė po procedūros gali būti vykdoma atliekant tikslines papildomos deklaracijos patikras arba išsamius ex post auditus prekybininko patalpose, įskaitant prekybininkų komercinių dokumentų ir sąskaitų tikrinimą. II. Vietinio įforminimo procedūra (Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 253 straipsnio 3 dalis, 263–267 straipsniai) 253 straipsnio 3 dalis: "Taikant procedūrą, įforminamą asmens pageidaujamoje vietoje, leidžiama prekėms įforminti atitinkamą muitinės procedūrai suinteresuoto asmens patalpose arba kitose muitinės nustatytose ar muitinei priimtinose vietose." Bendrijos muitinės kodekso 76 straipsnio 1 dalyje nurodyta: "muitinė [...] duoda leidimą laikyti, kad prekėms atitinkama procedūra įforminta įtraukus jas į apskaitą; šiuo atveju muitinė gali nereikalauti, kad deklarantas pateiktų prekes muitinei." Procedūra: a) prieš ją būtinas išankstinis leidimas (Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 253, 253a–253m, 263–267 straipsniai). Muitinė turi išsamiai patikrinti prašytojo patikimumą ir leidime nurodyti visą svarbią informaciją; b) ją paprastai sudaro pranešimas muitinei apie prekių atvykimą į prekybininko patalpas (ar kurią kitą šiam tikslui numatytą vietą) ir ketinimas išleisti prekes. Procedūroje numatytos įvairios galimybės, bet dažniausi atvejai yra šie: 1) Prekybininkas gauna prekes savo patalpose paprastai pagal kitą muitinės tvarką, kuriai jis jau turi leidimą (pavyzdžiui, tranzito). 2) Atsižvelgiant į supaprastinimo lygį prekybininkas: - praneša muitinei apie savo ketinimą išleisti prekes, išsamią informaciją apie prekes įrašo į savo apskaitą ir laukia, kol muitinė nuspręs, ar jai atlikti patikras prieš išleidimą; - arba išsamią informaciją apie prekes tiesiogiai įrašo į savo apskaitą; tai gali turėti įtakos išleidimui į laisvą apyvartą. 3) Tokiu būdu, atsižvelgiant į supaprastinimo lygį, muitinė gali arba negali turėti galimybės atlikti prekių patikras prieš išleidimą. 4) Leidime nustatyto laikotarpio (paprastai mėnesio) pabaigoje prekybininkas pateikia papildomą deklaraciją, kurioje nurodoma visa informacija (muitinės vertė, svoris ir pan.) apie kiekvieną atskirą apskaitos įrašą, kad būtų galima apskaičiuoti visus su visais apskaitos įrašais susijusius atitinkamo laikotarpio muitus (visų muitų vertę). 5) Visa muitų suma įrašoma į muitinės sąskaitas per penkias referencinio laikotarpio, pavyzdžiui, mėnesio, dienas (žr. Bendrijos muitinės kodekso 218 straipsnio 1 dalį) ir išmokama pagal Bendrijos muitinės kodekso 227 straipsnį, t. y. ne vėliau kaip per 16 dienų, pasibaigus referenciniam mėnesiui. 6) Kontrolė po procedūros gali būti vykdoma atliekant tikslines papildomos deklaracijos patikras arba išsamius ex post auditus prekybininko patalpose, įskaitant prekybininkų komercinių dokumentų ir sąskaitų tikrinimą. Supaprastintos deklaracijos ir vietinio įforminimo procedūros prekių išleidimui į laisvą apyvartą grafinė struktūra Etapas Procedūra | Supaprastinta deklaravimo procedūra | Vietinio įforminimo procedūra | 1 etapas Leidimas | Formali procedūra (Prašymas g Leidimas): prieš procedūrą reikalaujamas leidimas;muitinės atliekama prekybininko patikimumo patikra ir kitos sąlygos;leidime pateikiama išsami informacija apie procedūrą. | Formali procedūra (Prašymas g Leidimas): prieš procedūrą reikalaujamas leidimas;muitinės atliekama prekybininko patikimumo patikra ir kitos sąlygos;leidime pateikiama išsami informacija apie procedūrą. | 2 etapas Išmuitinimas | Prekybininkas: pateikia prekes muitinei;pateikia supaprastintą deklaraciją (pavyzdžiui, sąskaitą faktūrą). | Prekybininkas: gauna/turi prekes savo patalpose (ar nurodytoje vietoje);praneša muitinei apie ketinimą prekes išleisti į laisvą apyvartą, deklaracijos informaciją įrašo į savo registrą (galimas nepranešimas). | Muitinė: registruoja supaprastintą deklaraciją;nusprendžia, ar atlikti patikrą;išleidžia prekes į laisvą apyvartą. | Muitinė: gauna (arba ne) prekybininko pranešimą;nusprendžia, ar atlikti patikrą (jei vis dar įmanoma);išleidžia prekes (jei jų dar nebuvo išleidęs pats prekybininkas). | 3 etapas Papildomas deklaravimas | Prekybininkas: pateikia papildomą deklaraciją (= visų laikotarpio supaprastintų deklaracijų santrauką);sumoka bendrą muitų sumą. | Prekybininkas: pateikia papildomą deklaraciją (= visų laikotarpio apskaitos įrašų santrauką);sumoka bendrą muitų sumą. | Muitinė: į apskaitą įrašo muitų sumą;nusprendžia, ar atlikti patikrą po procedūros. | Muitinė: į apskaitą įrašo muitų sumą;nusprendžia, ar atlikti patikrą po procedūros. | 4 etapas Ex post auditas | Prekybininkas: laiko muitinei reikalingus dokumentus. | Prekybininkas: laiko muitinei reikalingus dokumentus. | Muitinė: nusprendžia, ar atlikti ex post auditą. | Muitinė: nusprendžia, ar atlikti ex post auditą. | [30] Grafinę struktūrą žr. priedo pabaigoje. [31] Tarybos sprendimas (EEB) Nr. 2913/92 su paskutiniais pakeitimais. [32] Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) su paskutiniais pakeitimais. -------------------------------------------------- II PRIEDAS Europos Audito Rūmų taikomas supaprastintų procedūrų kontrolės modelis 1) Kontrolės kriterijai prieš prekybininko leidimo suteikimą a) Turėtų būti patikrinta, ar prekybininkas turi tinkama reputaciją dėl muitinės reikalavimų laikymosi, tinkamą ir patikimą jo komercinių įrašų valdymui skirtą (IT) sistemą, yra mokus, ir kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi importo draudimų ar apribojimų. b) Turėtų būti patikrinta prekybininko administracinė struktūra ir vidaus kontrolė; šis auditas turi apimti vizitą į prekybininko patalpas. c) Atliekant auditą turėtų būti nustatytas ir įvertintas rizikos poveikis prekybininko veiklai bei taikomos atitinkamos kontrolės priemonės; kiekvieno prekybininko atveju turi būti parengtas kontrolės planas/rekomendacija dėl likusios rizikos. d) Audito rezultatai turėtų būti pateikti ataskaitoje. e) Prekybininkams turėtų būti tinkamai patariama leidimo procedūros metu ir jie turėtų būti informuoti apie jų prievoles ir muitinės rizikos poveikį jų veiklai. f) Leidimai turėtų būti oficialus ir aiškus rašytinis įsipareigojimas tarp muitinės ir prekybininko, apibrėžiantis tarpusavio bendradarbiavimą ir kiekvienos šalies teises ir pareigas, įskaitant prekybininko prievolę ir paskirti už muitinės reikalus atsakingą atstovą. 2) Kontrolės [33], kuri vykdoma atliekant supaprastintas procedūras, t. y. tikrinant supaprastintas deklaracijas/įrašus ir papildomas deklaracijas, kriterijai a) Turėtų būti atliktas minimalus rizika pagrįstų fizinių ir dokumentų patikrų prieš išleidimą skaičius, siekiant palaikyti netikrumo veiksnį prekybininko atžvilgiu, aptikti neteisėto importo atvejus ir išvengti per mažų TNI mokėjimų. b) Tuo pačiu tikslu turėtų būti atliekamos papildomų deklaracijų savarankiškos dokumentų patikros. c) Turėtų būti atliekamas automatizuotas papildomų deklaracijų ir supaprastintų deklaracijų (įrašų prekybininko registre) sutikrinimas, užtikrinant papildomų deklaracijų išsamumą. d) Fizinės ir dokumentų patikros turėtų būti grindžiamos rizikos analize, naudojantis tinkamomis automatinio duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, įskaitant atsitiktinumo elementą. e) Šių patikrų rezultatai turėtų būti tinamai įregistruoti ir įrašyti į rizikos valdymo sistemą; muitinės vykdomas reguliarus rezultatų vertinimas turėtų užtikrinti nuolatinį rizikos profilių veiksmingumą ir atnaujinimą. 3) Supaprastintų procedūrų ex post auditų [34] kriterijai a) Turėtų būti atliekami reguliarūs ir suplanuoti ex post auditai, remiantis išsamia ir standartizuota audito metodika, atsižvelgiant į prekybininko veiklos riziką ir laiko apribojimo riziką, kai kuriuos iš jų pasirenkant atsitiktiniu būdu. b) Auditų metu turėtų būti atsižvelgiama į operacijas ar konkrečias temas (pavyzdžiui, muitinės vertę), sistemas, įskaitant IT sistemas, arba vertinama, ar prekybininkas vis dar atitinka supaprastintų procedūrų taikymo sąlygas. c) Audito metu nustatyti faktai turėtų būti pateikti ataskaitoje ir į juos turėtų būti sistemingai atsižvelgiama; audito rezultatai turėtų būti įrašyti į rizikos valdymo sistemą. d) Turėtų būti įgyvendinamos kokybės užtikrinimo priemonės (pavyzdžiui, prekybininko rezultatų ar reglamentuojančių priemonių laikymosi vertinimas) ir prekybininkas turėtų būti raginamas atlikti savo paties įvertinimą. [33] Minimalus patikrų skaičius prieš išleidimą ir papildomų deklaracijų patikrų skaičius turėtų priklausyti nuo su atitinkamu importu susijusios rizikos lygio. Vis dėlto tik nedidelės rizikos importą vykdančių prekybininkų atveju, siekiant palaikyti netikrumo veiksnį, reikėtų atlikti atsitiktines patikras. [34] Siekiant išvengti su muitų surinkimo laiku susijusios rizikos, operacijų ex post auditai turėtų būti atliekami ne rečiau kaip kas trejus metus. Kiekvieno ex post audito metu tikrintinų operacijų skaičius turėtų priklausyti nuo susijusios rizikos. Sistemų auditas arba auditas, siekiant įvertinti, ar prekybininkas vis dar atitinka supaprastintos procedūros taikymo sąlygas, gali būti atliekamas kas ilgesnį laiko tarpą, bet visada yra būtinas keičiantis sistemai (IT, kitai). -------------------------------------------------- III PRIEDAS DEVYNIOMS AUDITO METU TIKRINTOMS VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTŲ PASTABŲ APŽVALGA N. B.: patenkinama; iš dalies patenkinama; nepatenkinama; N. D.: nėra duomenų. Kontrolės modelio standartai | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Peržiūrėtų prekybininkų bylų skaičius | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Auditai prieš leidimo išdavimą Ar buvo atliktas auditas prekybininko patalpose, ar buvo pateikta ir paskelbta audito ataskaita? | | | N. D. | | | | | | | Ar buvo vertinama prekybininko administracinė struktūra ir vidaus kontrolė? | | | N. D. | | | | | | | Ar buvo tikrinamos apskaitos ir IT sistemos? | | | N. D. | | | | | | | Ar buvo tikrinama atitiktis Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų 261 straipsnio 2 dalies ir 264 straipsnio 2 dalies teisiniams reikalavimams (pavyzdžiui, rimti pažeidimai)? | | | N. D. | | | | | | | Ar buvo tikrinamas prekybininko finansinis mokumas? | | | N. D. | | | | | | | Ar buvo atliktas prekybininko rizikos vertinimas? | | | N. D. | | | | | | | Ar atsižvelgiant į rizikos įvertinimą (audito rezultatus) buvo parengtas kontrolės planas (rekomendacija)? | | | N. D. | | | | | | | Ar leidimo procedūra turėjo patikinimo elementus (pavyzdžiui, mokymai, informacija, koordinatoriai)? | | | N. D. | | | | | | | Kontrolė procedūros metu – patikros prieš išleidimą Ar VĮP (nepranešimo) atveju buvo leidžiama taikyti supaprastinimo procedūras atsižvelgiant į teisės aktus? | | | | | | | | | | Ar iš tiesų buvo atliktas minimalus patikrų skaičius prieš išleidimą TNI (bendrosios prekybos politikos srityje)? | | | | | | | | | | Ar atsižvelgiant į TNI (bendrąją prekybos politiką) buvo taikomi automatizuoti rizikos profiliai? | | | | | | | | | | Ar į rizikos valdymą buvo įtrauktas automatizuotas atsitiktinumo elementas? | | | | | | | | | | Ar buvo atsižvelgta į su rizika susijusius klausimus (pavyzdžiui, rizikos profilių rezultatų vertinimas, grįžtamasis ryšys)? | | | | | | | | | | Kontrolė procedūros metu – papildomų deklaracijų patikros Ar papildomos deklaracijos paprastai tvarkomos pasitelkiant IT? | | | | | | | | | | Ar iš tiesų buvo atliktas minimalus savarankiškų dokumentų patikrų skaičius? | | | | | | | | | | Ar buvo taikomi su TNI (bendrąja prekybos politika) susiję automatizuoti rizikos profiliai? | | | | | | | | | | Ar į rizikos valdymą buvo įtrauktas automatizuotas atsitiktinumo elementas? | | | | | | | | | | Ar buvo atliekamas automatizuotas papildomų ir supaprastintų įrašų sutikrinimas? | N. D. | | | N. D. | N. D. | | | | | Ar buvo atliekamas sistemingas rankinis papildomų ir supaprastintų įrašų sutikrinimas? | | N. D. | | | | | N. D. | | | Ar buvo atsižvelgta į su rizika susijusius klausimus (pavyzdžiui, rizikos profilių rezultatų vertinimas, grįžtamasis ryšys)? | | | | | | | | | | Ex post auditai Ar ex post auditai yra grindžiami patikima audito metodika (audito priemonės, nuoseklus metodas)? | | | | | | | | | | Ar šie auditai apima sistemas, taip pat IT sistemas? | | | | | | | | | | Ar šie auditai apima tęstinį leidimo sąlygų laikymąsi? | | | | | | | | | | Ar šie auditai apima savarankiškus operacijų testus (įskaitant komercines sąskaitas)? | | | | | | | | | | Ar audito dažnumas yra pakankamas atsižvelgiant į laiko apribojimo riziką? | | | | | | | | | | Prekybinių, kurie buvo nepakankamai audituojami siekiant išvengti laiko apribojimo, % dalis | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Ar buvo atsižvelgta į audito ataskaitas (valdymo kontrolė, atsižvelgimas į informaciją)? | | | | | | | | | | -------------------------------------------------- IV PRIEDAS KLAIDŲ IMTYSE APŽVALGA N. B.: Valstybių narių buvo prašoma savo atsakymuose į Audito Rūmų pranešimą apie preliminarius nustatytus faktus pateikti bet kokius trūkstamus dokumentus. Jei jos negalėjo pateikti prašomų dokumentų, tai buvo laikoma klaida. | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | 2008 m. finansinė imtis Peržiūrėtų operacijų skaičius | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 | Tam tikrais atvejais, lengvatiniame dokumente nėra nuorodos "išduota atgaline data" | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | Nėra tiesioginio transporto pagrindimo | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | Nebuvo pateiktas (-i) dokumentas (-ai) | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kita esminė klaida | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 | Bendras klaidų skaičius | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 | Bendras 2008 m. imties (finansinės) skaičius (%) | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 | Klaidos (%) dėl pagrindinių dokumentų trūkumo | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 | 2008 m. nefinansinė imtis Peržiūrėtų operacijų skaičius | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 | Priskyrimas atliktas netiesiogiai po apibendrinimo laikotarpio/nėra muitinės patvirtinimo | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | Nebuvo pateiktas (-i) dokumentas (-ai) | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 | Kita esminė klaida | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 | Bendras klaidų skaičius | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 | Bendras 2006 m. imties (nefinansinės) skaičius (%) | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 | Klaidos (%) dėl pagrindinių dokumentų trūkumo | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 | 2006 m. finansinė imtis Peržiūrėtų operacijų skaičius | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 | Tam tikrais atvejais, lengvatiniame dokumente nėra nuorodos "išduota atgaline data" | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | Nėra tiesioginio transporto pagrindimo | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | Nebuvo pateiktas (-i) dokumentas (-ai) | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | Kita esminė klaida | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | Bendras klaidų skaičius | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 | Bendras 2006 m. imties (finansinės) skaičius (%) | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 | Klaidos (%) dėl svarbių dokumentų trūkumo | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 | --------------------------------------------------