Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dailes keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės 2011 m. liepos 6 d. priimtas Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų. Jame aptariami trys moduliai: į orą išmetamų teršalų sąskaitų, su aplinka susijusių mokesčių ir medžiagų srautų sąskaitų. Reglamento 10 straipsnyje pateikiamas naujų modulių, kurie vėliau gali būti nustatyti Komisijos pasiūlymu, sąrašas. Į šį keičiančiojo reglamento projektą įtraukiami pirmieji trys iš 10 straipsnyje nurodytų naujų modulių – aplinkos apsaugos išlaidų, ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriaus ir energijos sąskaitų moduliai. Naudotojai pabrėžia aplinkos sąskaitų analizės ir taikmenų galimybes modeliuojant ir rengiant prognozes, naudojamas tiek rengiant politikos pasiūlymus, tiek politikos įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitas. Naujieji moduliai leis išplėsti integruotus duomenų rinkinius, kuriuos galima naudoti tokioms taikmenoms ir analizei. Reglamento 4 straipsnyje numatyti savanoriškai valstybių narių atliekami bandomieji tyrimai naujų modulių įgyvendinamumui patikrinti. Atlikti keli tokie bandomieji tyrimai ir jų rezultatai aiškiai parodė, kad minėtus tris modulius įgyvendinti galima. Rengiant aplinkos sąskaitas naudojami turimi duomenys. Norint įdiegti naujuosius modulius, naujų duomenų rinkti nereikia. Bus geriau naudojama informacija, kurią galima gauti naudojantis esamomis duomenų rinkimo priemonėmis. 2012 m. vasario mėn. 43-ojoje Jungtinių Tautų Statistikos komisijos sesijoje kaip tarptautinis statistikos standartas patvirtinta Aplinkos ir ekonominių sąskaitų sistema (AESS). Siūlomi naujieji moduliai yra visiškai suderinti su AESS. Šis keičiančiojo reglamento pasiūlymas atitinka peržiūrėtą Europos aplinkos sąskaitų strategiją (EASS 2008). Juo nacionalinės statistikos institucijoms (NSI) bus sudaryta galimybė išplėsti veiklos, susijusios su aplinkos sąskaitomis, mastą pirmiausia tam, kad jos galėtų teikti geros kokybės, suderintus ir savalaikius duomenis. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Techniniai pasiūlymo aspektai su duomenų rengėjais ir naudotojais aptarti Europos statistikos sistemoje per rašytines konsultacijas darbo grupėse ir susijusiose aplinkos sąskaitų ir aplinkos išlaidų statistikos darbo grupėse 2012 m. kovo mėn. ir su aplinkos statistikos ir sąskaitų sričių vadovais 2012 m. balandžio ir lapkričio mėn. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai Šiuo keičiančiojo akto pasiūlymu siekiama išplėsti Reglamento 691/2011 aprėptį į ją įtraukiant dar tris jo 10 straipsnyje nurodytus modulius ir taip užtikrinti tarptautinį aplinkos ekonominių sąskaitų palyginamumą. Siūlomas aktas yra susijęs su Europos ekonominei erdvei svarbiu klausimu, todėl turėtų būti taikomas ir jai. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymas naujo poveikio Sąjungos biudžetui neturi. 2013/0130 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dailes keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) xxx Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. xxx, kuriuo nustatoma septintoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa[1], numatyta, kad patikima informacija apie pagrindines tendencijas, poveikį aplinkai ir aplinkos kaitos varomąsias jėgas yra labai svarbi formuojant veiksmingą politiką, ją įgyvendinant ir apskritai didinant piliečių vaidmenį. Siekiant didinti visuomenės informuotumą apie ekonominės veiklos poveikį aplinkai, reikėtų parengti atitinkamas priemones; (2) Reglamento (ES) Nr. 691/2011 10 straipsnyje Komisija raginama pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio reglamento įgyvendinimą ir, jei tikslinga, pateikti pasiūlymą įdiegti naujus aplinkos ekonominių sąskaitų modulius, kaip antai aplinkos apsaugos išlaidų ir pajamų, aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų, ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriaus ir energijos sąskaitų; (3) šie trys nauji moduliai tiesiogiai padeda siekti Sąjungos politikos prioritetų ekologiško augimo ir efektyvaus išteklių naudojimo srityje, nes jais remiantis gaunama svarbios ir išsamiai pagal klasifikatorių NACE suskirstytos informacijos, susijusios su įvairiais rodikliais, pvz., rinkos produkcijos ir užimtumo ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriuje, nacionalinės aplinkos apsaugos išlaidų ir energijos panaudojimo; (4) 2012 m. vasario mėn. 43-ojoje Jungtinių Tautų Statistikos komisijos sesijoje kaip tarptautinis statistikos standartas patvirtinta aplinkos ir ekonominių sąskaitų sistemos (AESS) centrinė struktūra. Siūlomi naujieji moduliai yra visiškai suderinti su AESS; (5) konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu, (6) todėl Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 iš dalies keičiamas taip: 1. 2 straipsnis papildomas šiais punktais: „4) aplinkos apsaugos išlaidos – ekonominiai ištekliai, kuriuos vienetai rezidentai skiria aplinkos apsaugai. Aplinkos apsaugai priskiriama bet kokia veikla ir veiksmai, kuriais pirmiausia siekiama užkirsti kelią taršai ir bet kokiam kitam aplinkos blogėjimui, juos mažinti ir pašalinti. Šiai veiklai ir veiksmams priskiriamos priemonės, kurių imamasi siekiant atkurti aplinką po to, kai ji buvo pabloginta. Aplinkos apsaugai nepriskiriama veikla, kuria, nepaisant naudos aplinkai, pirmiausia tenkinami techniniai poreikiai ar vidiniai įmonės ar kitos institucijos higienos ar saugumo reikalavimai; 5) ekologiškų prekių ir paslaugų sektorius – nacionaliniame ūkyje vykdoma gamybos veikla, kuria sukuriami ekologiški produktai. Ekologiški produktai – tai aplinkos apsaugos ir išteklių valdymo tikslais pagaminti produktai. Išteklių valdymas apima gamtos išteklių atsargų saugojimą, priežiūrą ir gerinimą, taigi ir apsaugą nuo jų išeikvojimo; 6) fizinių energijos srautų sąskaitos – nuoseklus duomenų apie fizinius energijos srautus, patenkančius į nacionalinį ūkį, esančius ūkyje ir jų produkciją į kitus ūkius arba į aplinką, rengimas.“ 2. 3 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais: „d) aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų modulis, kaip nustatyta IV priede; e) ekologiškų prekių ir paslaugų sąskaitų modulis, kaip nustatyta V priede; f) fizinių energijos srautų sąskaitų modulis, kaip nustatyta VI priede.“ 3. 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „2. Siekdama gauti leidimą I, II ir III priedams taikyti 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, valstybė narė ne vėliau kaip 2011 m. lapkričio 12 d. pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą. Siekdama gauti leidimą IV, V ir VI priedams taikyti 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, valstybė narė ne vėliau kaip [...[2]] pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą. 4. Šio reglamento priedas pridedamas kaip Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV, V ir VI priedai. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS „IV PRIEDAS APLINKOS APSAUGOS IŠLAIDŲ SĄSKAITŲ MODULIS 1 skirsnis TIKSLAI Aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitose pateikiami duomenys apie išlaidas aplinkos apsaugai, t. y. ekonominius išteklius, kuriuos vienetai rezidentai skiria aplinkos apsaugai, o tų duomenų pateikimo būdas yra visiškai suderintas su pagal ESS teikiamais duomenimis. Remiantis šiomis sąskaitomis galima parengti informaciją apie nacionalines aplinkos apsaugos išlaidas, kurios apibrėžiamos kaip vienetų rezidentų aplinkos apsaugos paslaugų panaudojimo, bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo aplinkos apsaugos veiklai ir pervedimų aplinkos apsaugai, kurie nėra atitiktinis pirmesnių straipsnių rodiklis, suma, atėmus finansavimą likusio pasaulio sektoriaus lėšomis. Rengiant aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitas reikėtų naudotis esama nacionalinių sąskaitų informacija (gamybos ir pajamų formavimo sąskaitomis; bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo pagal NACE, išteklių ir panaudojimo lentelėmis, valstybės funkcijų klasifikatoriaus duomenimis), verslo struktūros statistika, verslo registrais ir kitais šaltiniais. Šiame priede nurodoma, kokius aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitoms skirtus duomenis valstybės narės turi rinkti, rengti, perduoti ir vertinti. 2 skirsnis APRĖPTIS Aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitoms taikomos tokios pačios sistemos ribos kaip ir ESS, o aplinkos apsaugos išlaidų duomenys jose skirstomi pagal pagrindinę, antrinę ir pagalbinę veiklą. Įtraukiami šie sektoriai: – valdžios sektorius (įskaitant namų ūkiams paslaugas teikiančias ne pelno institucijas) ir bendrovės kaip aplinkos paslaugas teikiantys instituciniai sektoriai. Aplinkos apsaugos paslaugos yra pagrindinė profesionaliųjų paslaugų teikėjų veikla, – namų ūkiai, valdžios sektorius ir bendrovės kaip aplinkos apsaugos paslaugų vartotojai, – likusio pasaulio sektorius kaip aplinkos apsaugai skirtų pervedimų gavėjas arba mokėtojas. 3 skirsnis RODIKLIŲ SĄRAŠAS Valstybės narės rengia aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitas, remdamosi šiais pagal ESS apibrėžtais rodikliais: – aplinkos apsaugos paslaugų produkcija. produkcija skirstoma į rinkos produkciją, ne rinkos produkciją ir pagalbinės veiklos produkciją, – tarpinis profesionaliųjų paslaugų teikėjų aplinkos apsaugos paslaugų vartojimas, – aplinkos apsaugos paslaugų importas ir eksportas, – aplinkos apsaugos paslaugų PVM ir kiti mokesčiai produktams atėmus subsidijas, – bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas ir nesukurto nefinansinio turto aplinkos apsaugos paslaugoms teikti įsigijimai atėmus pardavimus ir perleidimus, – aplinkos apsaugos paslaugų galutinis vartojimas, – pervedimai aplinkos apsaugai (gauti / sumokėti). Visi duomenys pateikiami milijonais nacionalinės valiutos vienetų. 4 skirsnis PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI; DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI 1. Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. 2. Statistiniai duomenys perduodami per 24 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. 3. Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES-27 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. 4. Pirmieji ataskaitiniai metai yra šio reglamento įsigaliojimo metai. 5. Į pirmą kartą perduodamus duomenis valstybės narės įtraukia laikotarpio nuo 2013 m. iki pirmųjų ataskaitinių metų metinius duomenis. 6. Kiekvieną kitą kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n-3, n-2, n-1 ir n-tųjų metų duomenis (n metai yra ataskaitiniai metai). 5 skirsnis ATASKAITOS LENTELĖS 1. 3 skirsnyje nurodytų rodiklių duomenys suskirstomi pagal: – aplinkos apsaugos paslaugų teikėjų / vartotojų tipus, kaip apibrėžta 2 skirsnyje, – aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) kategorijas, kurios sujungiamos taip: valdžios sektoriaus ne rinkos veiklos ir aplinkos apsaugai skirtų pervedimų atveju: – CEPA 2, – CEPA 3, – CEPA 1 + 4 + 5 + 7 suma – CEPA 6, – CEPA 8 + 9 suma, bendrovių pagalbinės veiklos atveju: – CEPA 1, – CEPA 2, – CEPA 3, – CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 suma, bendrovių kaip antrinių ir profesionaliųjų gamintojų atveju: – CEPA 2, – CEPA 3, – CEPA 4, namų ūkių kaip vartotojų atveju: – CEPA 2, – CEPA 3, – šiuos pagalbinės aplinkos apsaugos paslaugų produkcijos NACE kodus: NACE 2 red. B, C, D sekcijos, 36 skyrius . C sekcijos duomenys pateikiami pagal skyrius. 10–12, 13–15 ir 31–32 skyriai grupuojami kartu. Valstybės narės, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 295/2008[3] (dėl rodiklių apibrėžčių, duomenų perdavimo techninio formato, dvigubo rezultatų pateikimo pagal NACE 1.1 red. bei NACE 2 red. reikalavimų ir leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo verslo struktūros statistikai) neprivalo rinkti aplinkos apsaugos išlaidų duomenų, susijusių su vienu ar keliais minėtais NACE kodais, neprivalo teikti ir šių NACE kodų duomenų. 2. 1 dalyje nurodytos CEPA kategorijos: CEPA 1 – aplinkos oro ir klimato apsauga, CEPA 2 – nuotekų tvarkymas, CEPA 3 – atliekų tvarkymas, CEPA 4 – dirvožemio, požeminio vandens ir paviršinio vandens apsauga ir valymas, CEPA 5 – triukšmo ir vibracijos mažinimas, CEPA 6 – biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsauga, CEPA 7 – apsauga nuo radiacijos, CEPA 8 – aplinkos moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, CEPA 9 – kita aplinkos apsaugos veikla. 6 skirsnis ILGIAUSIA PEREINAMŲJŲ LAIKOTARPIŲ TRUKMĖ Šio priedo nuostatoms įgyvendinti skirto pereinamojo laikotarpio ilgiausia trukmė – dveji metai nuo pirmojo duomenų perdavimo termino. V PRIEDAS EKOLOGIŠKŲ PREKIŲ IR PASLAUGŲ SEKTORIAUS MODULIS 1 skirsnis TIKSLAI Rengiant ekologiškų prekių ir paslaugų statistiką renkami ir teikiami nacionalinių ūkių gamybinės veiklos, kurią vykdant sukuriami ekologiški produktai, duomenys, o šių duomenų pateikimo būdas yra visiškai suderintas su pagal ESS teikiamais duomenimis. Šiame priede nurodoma, kokius ekologiškų prekių ir paslaugų duomenis valstybės narės turi rinkti, rengti, perduoti ir vertinti. 2 skirsnis APRĖPTIS Ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriui taikomos tokios pačios sistemos ribos kaip ESS, ir jį sudaro visos tos sistemos ribose sukuriamos ekologiškos prekės ir paslaugos. ESS gamyba apibrėžiama kaip veikla, vykdoma instituciniam vienetui prižiūrint ir prisiimant atsakomybę, kurios metu darbas, kapitalas, prekės ir paslaugos panaudojamos prekėms ir paslaugoms gaminti. Ekologiškos prekės ir paslaugos skirstomos į šias kategorijas: specifinės ekologiškos paslaugos, tik su aplinka susijusiems tikslams skirti produktai (susiję produktai), pritaikytosios prekės ir aplinkos technologijos. 3 skirsnis RODIKLIŲ SĄRAŠAS Valstybės narės rengia ekologiškų prekių ir paslaugų sektoriaus statistiką pagal šiuos rodiklius: – rinkos produkcija, iš kurios: – eksportas, – rinkos veiklos pridėtinė vertė, – rinkos veiklos užimtumas. Visi duomenys pateikiami milijonais nacionalinės valiutos vienetų, išskyrus užimtumo rodiklio duomenis, kurie nurodomi visos darbo dienos ekvivalentais. 4 skirsnis PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI; DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI 1. Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. 2. Statistiniai duomenys perduodami per 24 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. 3. Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES-27 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. 4. Pirmieji ataskaitiniai metai yra šio reglamento įsigaliojimo metai. 5. Į pirmą kartą perduodamus duomenis valstybės narės įtraukia laikotarpio nuo 2013 m. iki pirmųjų ataskaitinių metų metinius duomenis. 6. Kiekvieną kitą kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n-3, n-2, n-1 ir n-tųjų metų duomenis (n metai yra ataskaitiniai metai). 5 skirsnis ATASKAITOS LENTELĖS 1. 3 skirsnyje nurodytų rodiklių duomenys teikiami kryžmiškai suskirstyti pagal: – ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. (A*21 suvestinių duomenų lygiu, atitinkančiu ESS), – aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) ir išteklių valdymo veiklos klasifikatoriaus (CReMA) kategorijas, kurios suskirstomos taip: – CEPA 1, – CEPA 2, – CEPA 3, – CEPA 4, – CEPA 5, – CEPA 6, – CEPA 7, CEPA 8 ir CEPA 9 suma, – CReMA 10, – CReMA 11, – CReMA 13, – CReMA 13A, – CReMA 13B, – CReMA 13C, – CReMA 14, – CReMA 12, CReMA 15 ir CReMA 16 suma. 2. 1 dalyje nurodytos CEPA kategorijos atitinka IV priede nurodytas kategorijas. 1 dalyje nurodytos CReMA kategorijos: CReMA 10 – vandens tvarkymas, CReMA 11 – miškų išteklių tvarkymas, CReMA 12 – laukinės floros ir faunos tvarkymas, CReMA 13 – energijos išteklių tvarkymas, CReMA 13A – energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių, CReMA 13B – šilumos / energijos taupymas ir tvarkymas, CReMA 13C – iškastinės energijos naudojimo kaip žaliavos mažinimas, CReMA 14 – mineralų tvarkymas, CReMA 15 – su išteklių valdymu susiję moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, CReMA 16 – kita išteklių valdymo veikla. 6 skirsnis ILGIAUSIA PEREINAMŲJŲ LAIKOTARPIŲ TRUKMĖ Šio priedo nuostatoms įgyvendinti skirto pereinamojo laikotarpio ilgiausia trukmė – dveji metai nuo pirmojo duomenų perdavimo termino. VI PRIEDAS FIZINIŲ ENERGIJOS SRAUTŲ SĄSKAITŲ MODULIS 1 skirsnis TIKSLAI Fizinių energijos srautų sąskaitose pateikiami teradžauliais išreikšti fizinių energijos srautų duomenys, o jų pateikimo būdas visiškai atitinka Europos sąskaitų sistemos (ESS) sąvokas, principus ir pagal ją teikiamus duomenis. Į jas įrašomi su nacionalinių ūkių vienetų rezidentų ekonomine veikla susiję energijos duomenys, suskirstyti pagal ekonominės veiklos rūšis. Jose nurodomas gamtinių energijos sąnaudų, energinių produktų ir energinių liekanų ištekliai ir panaudojimas. Ekonominė veikla apima gamybą, vartojimą ir kaupimą. 2 skirsnis APRĖPTIS Fizinių energijos srautų sąskaitoms taikomos tokios pačios sistemos ribos kaip ESS ir jos taip pat yra grindžiamos gyvenamosios vietos principu. Pagal ESS šalies vienetu rezidentu laikomas vienetas, kurio ekonominių interesų centras yra tos šalies ekonominėje teritorijoje, t. y. kai jis ilgesnį laiką (vienus metus ar ilgiau) toje teritorijoje vykdo ekonominę veiklą. Į fizinių energijos srautų sąskaitas įrašomi dėl visų vienetų rezidentų veiklos atsiradę fiziniai energijos srautai, neatsižvelgiant į faktinę jų atsiradimo geografinę vietovę. Į fizinių energijos srautų sąskaitas įrašomi fiziniai energijos srautai iš aplinkos į ūkį, ūkyje ir iš ūkio atgal į aplinką. 3 skirsnis RODIKLIŲ SĄRAŠAS Valstybės narės rengia fizinių energijos srautų sąskaitas pagal šiuos rodiklius: – fiziniai energijos srautai, suskirstyti į tris bendrąsias kategorijas: – i) gamtinės energijos sąnaudos, – ii) energiniai produktai, – iii) energinės liekanos; – fizinių energijos srautų kilmė, suskirstyta į penkias kategorijas: gamyba, vartojimas, kaupimas, likusio pasaulio sektorius ir aplinka, – fizinių energijos srautų paskirtis pagal tas pačias penkias fizinių energijos srautų kilmės kategorijas. Visi duomenys pateikiami teradžauliais. 4 skirsnis PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI; DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI 1. Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. 2. Statistiniai duomenys perduodami per 18 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. 3. Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES-27 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. 4. Pirmieji ataskaitiniai metai yra šio reglamento įsigaliojimo metai. 5. Į pirmą kartą perduodamus duomenis valstybės narės įtraukia laikotarpio nuo 2013 m. iki pirmųjų ataskaitinių metų duomenis. 6. Kiekvieną kitą kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n-3, n-2, n-1 ir n-tųjų metų duomenis (n metai yra ataskaitiniai metai). 5 skirsnis ATASKAITOS LENTELĖS 1. Teikiami šie 3 skirsnyje nurodytų rodiklių duomenys: – energijos srautų išteklių lentelė fiziniais vienetais. Šioje lentelėje nurodomi gamtinių energijos sąnaudų, energinių produktų ir energinių liekanų ištekliai (eilutėse) pagal jų kilmę, t. y. tiekėją (skiltyse); – energijos srautų panaudojimo lentelė. Šioje lentelėje nurodomas gamtinių energijos sąnaudų, energinių produktų ir energinių liekanų panaudojimas (eilutėse) pagal jų paskirtį, t. y. naudotoją (skiltyse); – su išmetamaisiais teršalais susijusių energijos srautų panaudojimo lentelė. Į šią lentelę įrašomas su išmetamaisiais teršalais susijęs gamtinių energijos sąnaudų ir energinių produktų panaudojimas (eilutėse) pagal juos naudojančius ir teršalus išmetančius vienetus (skiltyse); – pagrindinis energijos rodiklis „bendras vienetų rezidentų energijos suvartojimas“ pagal veiklos rūšis ir namų ūkius; – jungiamoji lentelė, kurioje nurodomi įvairūs elementai, kurias galima paaiškinti pagrindinio energijos rodiklio „visas vienetų rezidentų energijos panaudojimas“ ir Europos energijos statistikoje pateikiamo bendro pagrindinio energijos rodiklio „bendrasis vidaus energijos suvartojimas“ skirtumą. 2. Energijos srautų išteklių ir panaudojimo lentelių (įskaitant su išmetamaisiais teršalais susijusius srautus) eilučių ir skilčių struktūra vienoda. 3. Skiltyse nurodoma fizinių srautų kilmė (ištekliai) arba paskirtis (panaudojimas). Skiltys suskirstomos į penkias kategorijas: – „gamyba“ siejama su prekių ir paslaugų gamyba. Gamybos veikla klasifikuojama pagal NACE 2 red., o duomenys teikiami A*64 suvestinių duomenų lygiu; – „vartojimo“ veikla nurodoma vienoje asmeninių namų ūkių galutinio vartojimo skiltyje; – „kaupimas“ reiškia energinių produktų atsargų pasikeitimus ūkyje; – į „likusio pasaulio sektoriaus“ kategoriją įrašomi importuojamų ir eksportuojamų produktų srautai; – į „aplinkos“ kategoriją įrašoma gamtinių sąnaudų srautų kilmė ir liekanų srautų paskirtis. 4. Eilutėse nurodomos fizinių srautų rūšys pagal 3 skirsnio pirmoje įtraukoje nurodytas kategorijas. 5. Gamtinės energijos sąnaudos, energiniai produktai ir energinės liekanos klasifikuojami taip: – gamtinės energijos sąnaudos skirstomos į neatsinaujinančiąsias gamtines energijos sąnaudas ir atsinaujinančiąsias gamtines energijos sąnaudas; – energiniai produktai skirstomi pagal produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir Europos energijos statistikoje naudojamą klasifikatorių; – energinėms liekanoms priskiriamos atliekos (neturinčios piniginės vertės); gavybos / ėmimo, skirstymo / transportavimo, transformavimo / perdirbimo ir saugojimo metu atsiradę nuostoliai; taip pat balansuojamieji straipsniai išteklių ir panaudojimo lentelėms suderinti. 6. Gyvenamosios vietos principu grindžiamo rodiklio ir teritoriškumo principu grindžiamo rodiklio sąsaja nurodoma visam nacionaliniam ūkiui (neskirstant pagal veiklos rūšis) ir gaunama taip: visas vienetų rezidentų energijos panaudojimas – vienetų rezidentų energijos panaudojimas užsienyje + nerezidentų energijos panaudojimas šalies teritorijoje = bendrasis vidaus energijos suvartojimas (grindžiamas teritorija). 6 skirsnis ILGIAUSIA PEREINAMŲJŲ LAIKOTARPIŲ TRUKMĖ Šio priedo nuostatoms įgyvendinti skirto pereinamojo laikotarpio ilgiausia trukmė – dveji metai nuo pirmojo duomenų perdavimo termino.“ [1] OL L xxx. [2] OL: įrašykite datą – trys mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo. [3] OL L 97, 2008 4 9, p. 13–59.