LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.9.2008 
SEK(2008) 2437 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedama  
 
Pasiūlymas 
 
TARYBOS REGLAMENTAS, kuriuo iš dalies kei čiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žem ės ūkio politikos finansavimo ir  (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis 
bendrą žemės ūkio rinkų organizavim ą ir konkre čias tam tikriems žem ės ūkio 
produktams taikomas nuost atas (Bendras bendro žem ės ūkio rinkų organizavimo 
reglamentas), d ėl maisto skirstymo labiausiai nepa siturintiems Bendrijos asmenims 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
 
 
{KOM(2008) 563 galutinis} 
{SEK(2008) 2436}  
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Europos S ąjungos „Maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims 
programa“ (toliau – MSP) prad ėta 1987 m. gruodžio m ėn., kai Taryba pri ėmė taisykles d ėl 
žemės ūkio produkt ų viešųjų intervencini ų atsargų perdavimo valstyb ėms narėms, norin čioms 
pasinaudoti jomis, kaip pagalba maistu labiau siai nepasiturintiems Bendrijos asmenims.  
Dešimtojo dešimtme čio viduryje, siekiant užtikrinti tiekimo t ęstinumą, MSP pertvarkyta taip, 
kad intervencines atsargas b ūtų galima papildyti rinkoje įsigytais produktais. Šis sprendimas 
neturėjo būti taikomas ilg ą laiką, bet juo ketinta pasinaudoti pritr ūkus tam tikr ų produktų 
atsargų. Intervencin ės atsargos liko programos pagrindu, „kol atsargos bus sunaudotos iki 
normalaus lygio“ .  
Toliau vykdant Bendrosios žem ės ūkio politikos (BŽ ŪP) reformas intervencin ės atsargos 
pamažu v ėl tapo apsauginiu tinklu. 2008 m. rinkoje įsigyti produktai sudaro 90 % išskirstyto 
maisto. Intervencin ės atsargos yra nedidel ės ir, nei perži ūrėjus BŽŪP, nei rinkos situacij ą 
pasaulyje, n ėra numatoma ar tikimasi, kad susikaups naujas produkt ų perteklius.  
Dėl šios priežasties reikia nustatyti naujus MSP pagrindus. Tuo tikslu buvo atliktas poveikio 
vertinimas, kurio metu buvo konsultuotasi su valstybi ų narių atstovais bei labdaros 
organizacijomis, taip pat per internete išplatint ą klausimyn ą buvo galima sužinoti pla čiosios 
visuomen ės nuomon ę. 
• Kaip veikia ši programa 
MSP finansuojama iš Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF). Jos biudžetas padid ėjo 
nuo šiek tiek mažiau nei 100 mln. EUR 1987 m. iki daugiau nei 305 mln. EUR 2008 m. Programoje dalyvaujama savanoriškai; 2008 m.  joje dalyvauja devyniolika valstybi ų narių. 
Norinčios dalyvauti valstyb ės narės kasmet apie savo poreikius praneša Komisijai, 
nurodydamos, kiek produkt ų, iš turim ų intervencini ų atsargų, joms reik ėtų. Remdamasi šia 
informacija ir Eurostato duomenimis apie skurd ą, Komisija kiekvienai dalyvaujan čiai 
valstybei narei nustato viršutin ę biudžeto rib ą ir produkt ų, kuriuos galima paimti iš vieš ųjų 
atsargų arba kuriuos galima įsigyti rinkoje, naudojant tam skirt ą biudžetą, sąrašą. 
Tiekiant intervencines atsargas, skel biami konkursai šias prekes (pvz., kvie č
ius) perdirbti arba 
mainyti į iš jų perdirbtus produktus (pvz., į miltus ar makaronus). Šie produktai kaip pagalba 
maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims skirstomi maisto daviniais arba tiekiant maist ą į 
centrus, kuriems vadovauja labdaros organizacijos ar kitos valstybi ų narių paskirtos 
kompetentingos institucijos. 2006 m. MSP pasinaudojo daugiau nei 13 mln. asmen ų iš 15 
valstybių narių.  
• Kam naudinga ši programa 
Pagal Maisto skirstymo program ą remiamas maisto tiekimas sunkum ų patiriantiems 
asmenims arba labai pažeidžiamoms šeimoms. Paskai čiuota, kad 2006 m. maždaug 43 mln. 
žmonių 25 Europos S ąjungos valstyb ėse grėsė pavojus patirti maisto nepritekli ų. Procentinis 
dydis skyr ėsi nuo 2 % Danijoje iki 37 % Slovakijo je. Penkiose iš dešimties valstybi ų narių šis 
rodiklis buvo virš 20 %.  
 
LT 3   LT Ypač kenčia vaikai iš skurstan čių šeimų; jų valgymo įpročiai nulemia sveikatos problemas, 
iškilsiančias ateityje, tarp j ų – sulėtėjusį smegenų vystimąsi ir pajėgumą mokytis.  
Dažnai pranešama, kad nuo prastos mitybos ken čia vyresnio amžiaus žmon ės; dažnai 
pasitaiko, kad netinkamo ar nepakankamo maitinimo si priežastys yra skurdas ar negalia.  
Asmenys, tikrai patenkantys į rizikos grup ę, yra benamiai, taip pat prieglobs čio ieškantys 
asmenys ir pavieniai darbuotojai migrantai, kurie paprastai ne įtraukiami į oficialiąją statistiką; 
dėl savo pad ėties jiems gali b ūti sunku gauti socialines paslaugas, be to, jie sudaro didel ę dalį 
asmenų, kurie naudojasi sriub ą nemokamai dalijan čiomis valgyklomis.  
• Bendrijos veiksm ų pagrindas 
Alkis, nepriteklius, skurdas ir socialin ė atskirtis – tai Europos problemos, egzistuojan čios 
kiekvienoje valstyb ėje narėje. Per MSP šios problemos sp rendžiamos tiesiogiai, remiantis 
Sutarties nuostatomis, kuriose parašyta, kad S ąjungos tikslas – „skatinti savo taut ų gerovę“ ir 
„skatinti [...] valstybi ų narių solidarum ą“. 
Taigi, programa yra ypatingas įnašas siekiant BŽ ŪP tikslų stabilizuoti rinkas ir užtikrinti, kad 
vartotojus pasiekian čių atsargų kainos b ūtų priimtinos. Nors praeityje BŽ ŪP daugiausia 
dėmesio buvo skiriama pasi ūlą reguliuojan čioms priemon ėms, ja taip pat buvo siekiama 
užtikrinti, kad pasi ūla atitiktų paklausą. 
Retai būna, kad pagal valstybi ų narių institucij ų teikiamą socialinę paramą būtų sudarytos 
galimybės gauti maisto. Maisto produkt ų dalinimo iniciatyvoms, nukreiptoms į socialiai 
atskirtus ir už visuomen ės ribų esančius gyventojus, papras tai vadovauja labdaros 
organizacijos ir j ų veikloje dalyvauja savanoriai.  
MSP turėtų būti traktuojama kaip įnašas, kuriuo valstyb ė narė būtų paskatinta imtis veiksm ų, 
o labdaros organiz acijos ir pilietin ė visuomen ė – kurti savo iniciatyvas, kuriomis b ūtų 
užtikrinta vis ų ES pilie čių teisė į maistą. Taikoma Europos S ąjungos sistema padeda 
užtikrinti, kad programa bus vykd oma pagal ES gero valdymo st andartus, derinant su jau 
esančiomis valstybi ų narių programomis.  
2. T IKSLAI  
MSP tikslas – sumažinti apr ūpinimo maistu neužtikrintum ą ir tokiu b ūdu padėti užtikrinti 
teisę į maistą Europos S ąjungoje. Perži ūrint program ą reikia atsižvelgti į tai, kaip: 
• užtikrinti pastovius maisto šaltinius tikslinei gyventoj ų grupei;  
• sustiprinti vieš ąjį valdymą; 
• pagerinti tikslin į dėmesį stokojantiems. 
 
LT 4   LT 3. P OLITIKOS GALIMYB ĖS  
1 galimyb ė. Tik intervencin ės atsargos („Status quo“) 
Jei negalima nuolat naudoti rinkoje įsigytų produkt ų, vieninteliu galimu MSP maisto 
produktų, skirstom ų labiausiai nepasiturintiems asmenims, šaltiniu liks turimos intervencin ės 
atsargos. Valstyb ės narės bus atsakingos juos pakeisti labiau  vartojamais perdirbtais maisto 
produktais. Tada, kaip  ir dabar, maist ą skirstytų organizacijos, kurias pasirinkt ų valstybės 
narės.  
Procedūroms palengvinti, kiekviena valstyb ė narė galėtų tiesiogiai naudotis intervencin ėmis 
atsargomis, esan čiomis jos teritorijoje; išlaidas transportui tur ėtų padengti vieš ąjį konkursą 
laimėję subjektai. Turimos atsargos gal ėtų būti perkeltos iš vienos valstyb ės narės į kitą, pagal 
konkrečius suinteresuot ų valstybių narių susitarimus. Informacija apie sukauptas atsargas b ūtų 
paskelbta per Komisijos elektronin ę informacijos ir ryši ų sistemą. 
2 galimyb ė. Intervencin ės atsargos papildytos rinkoje įsigytais produktais  
Programos pagrindu ir toliau b ūtų produktai, paimti iš intervencini ų atsargų (kai jų yra) ir 
produktai, įsigyti rinkoje. Jei turimos atsargos yra netinkamos (pvz., j ų kokybė neatitinka 
produktų, kuriuos gali vartoti žmon ės, kokybės standart ų) arba jų pristatymui reik ėtų pernelyg 
didelių transporto išlaid ų, valstyb ės narės neprival ėtų jų naudoti Maisto skirstymo 
programoje. 
Kaip ir pagal 1 galimyb ę, naudojant intervencines atsargas, proced ūra būtų supaprastinta. 
Būtų galima pirkti ne vien tik dabartini ų rūšių produktus ir nereik ėtų iš anksto skirti l ėšų 
kiekvienai atskirai produkto r ūšiai įsigyti. Valstyb ės narės galėtų nuspręsti, kokius produktus 
įsigyti. 
Siekiant pagerinti skaidrum ą, valstybės narės informacij ą apie konkursus tur ėtų paskelbti 
internete.  
3 galimyb ė. Tik rinkoje įsigyjami produktai 
Išnyktų sąsaja su intervencin ėmis atsargomis ir b ūtų vykdoma programa, paremta tik 
perkeltomis biudžeto l ėšomis, skirtomis įsigyti produktus rinkoje. Valstyb ės narės galėtų be 
apribojim ų nuspręsti, kokius produktus įsigyti už Bendrijos skirtas l ėšas.  
Kaip ir pagal 2 galimyb ę, būtų suteikta daugiau lankstumo, b ūtų galima pasirinkti geresn ę nei 
dabar mitybos pusiausvyr ą ir geresn į MSP valdym ą. Kaip ir pagal 2 galimyb ę, būtų labiau 
skatinama platinti informacij ą apie konkursus. 
4 galimyb ė. Maisto skirstymo programos nutraukimas 
Kadangi intervencini ų atsargų yra mažiau, programa prarado bent dal į savo prasm ės, todėl po 
2009 m. j ą reikėtų nutraukti arba laipsniškai panaikinti.  
 
LT 5   LT 4. H ORIZONTALIEJI ASPEKTAI  
• Poveikis platesniame socialin ės politikos kontekste  
Šiuo metu ES koordinuoja valstybi ų narių veiksmus kovojant su skurdu  ir socialine atskirtimi, 
skatindama dalintis geros praktikos patirtimi ir kitomis savitarpio mokymosi formomis. 
Naujoje MSP šie aspektai gal ėtų būti sustiprinti.  
• Tikslinis d ėmesys naudos gav ėjams 
Šie klausimai apima tiksling ą pagalbos maistu skyrim ą tam tikrai gyventoj ų grupei (- ėms), 
tikslinių kriterijų nustatym ą ir tinkamiausi ą lygį, kuriuo tur ėtų būti nustatomos tokios tikslin ės 
grupės. 
• Maisto atliek ų mažinimas 
Keletoje valstybi ų narių labdaros organizacijos jau derasi  su prekybos centrais ir kitomis 
šviežio maisto realizavimo rinkomis d ėl to, kad neparduota, bet vis dar gera, produkcija b ūtų 
naujai paruošiama vartojimui ir išskirstyta skurstantiesiems. Maisto skirstymo programoje 
dalyvaujan čios valstyb ės narės gali būti įpareigotos įtraukti veiksmus, kuriais nereikalingas 
maistas (maisto atliekos) b ūtų naujai paruošiamos vartojimui. 
• Administracinis valdymas 
Siekiant programoje numatyt ų tikslų pagerinti skaidrum ą ir nuoseklum ą, daugiamet ėse 
nacionalin ėse programose b ūtų galima apibr ėžti nacionalinius prioritetus, tikslinius naudos 
gavėjus, produkt ų tipus ir (ar) maist ą, kuris bus tiekiamas ir t. t. Konkurso proceso metu 
detalios proced ūros užtikrint ų skaidrum ą. 
• Biudžetas ir finansavimas 
Sukūrus daugiamet į planą, būtų galima užtikrinti t ęstinumą ir vidutin ės trukmės planų 
rengimą valstybėse narėse ir labdaros organizacijose. Tur ėtų būti peržiūrėti kriterijai, 
naudojami skirstant biudžet ą, ir apsvarstyta valstybi ų narių bendro finansavimo galimyb ė. 
• Maisto talonai 
Dėl sukčiavimo galimyb ės buvo atsisakyta MSP gr įsti maisto talon ų sistema. Kitaip 
pasunkėtų kontrolės procedūros, veiksmingumas b ūtų nedidelis, o operacij ų išlaidos didel ės.  
5. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
Buvo manoma, kad ši ų galimybi ų makroekonominio  arba gamtosauginio  poveikio nebus 
galima išmatuoti. Manoma, kad tarptautinio poveikio n ėra; importuot ų produktų būtų galima 
įsigyti rinkoje. Pirmasis galimybi ų vertinimo kriterijus buvo j ų įtaka valstybių narių viešajai 
politikai , labdaros organizacijoms  ir šios programos naudos gav ėjams . 
Kadangi gali b ūti, kad intervencin ės atsargos bus atsitiktin ės, 1 galimyb ės poveikis yra tik 
šiek tiek mažiau kraštutinis nei 4 galimyb ės: pirmuoju atveju, programos apimtis b ūtų labai 
sumažinta, antruoju – jos b ūtų atsisakyta visai. 
 
LT 6   LT Jei būtų pasikliaujama tik intervencin ėmis atsargomis ( 1 galimyb ė), skirstomo maisto kiekis 
labai sumaž ėtų; MSP negal ėtų veikti tokiais mastais kaip dabar ir nepasiturintys asmenys 
gautų mažai pagalbos.  
Remiantis 2008 m. biudžeto duomenimis, jei n ėra intervencini ų atsargų, labdaros 
organizacijos, vykdan čios maisto skirstymo program ą, prarastų iki 305 mln. EUR. Labdaros 
organizacijos ir socialin ės tarnybos tur ėtų sumažinti savo program ų apimtis arba ieškoti 
papildomos pagalbos iš priva čių aukotojų ir valstybi ų narių arba vietin ės valdžios.  
Nutraukus program ą (4 galimyb ė) arba jos pagrindu paliekant tik intervencines atsargas ( 1 
galimybė) poveikį tiesiogiai pajust ų daugiau nei 13 mln. žmoni ų (pagal 2006 m. duomenis, 
kai dalyvavo 15 valstybi ų narių).  
Gali būti, kad naujosiose valstyb ėse narėse pagalbos maistu skirstymas labiausiai 
nepasiturintiems asmenims praktiškai nutrukt ų. Senosiose valstyb ėse narėse pagalbos maistu 
skirstymas sumaž ėtų proporcingai ES skiriamos pagalbos sumaž ėjimui.  
Pagal sen ųjų valstybių narių išvystytas gerov ės sistemas pagalba ir toliau b ūtų teikiama mažas 
pajamas gaunan čioms šeimoms, ta čiau ši pagalba (kuri ą taikant dažniausiai maistu 
neaprūpinama maistu) paprastai nepasiekia socialiai atskirt ųjų, todėl jie labiausiai nukent ėtų, 
jei programa b ūtų nutraukta. 
Kylančios maisto ir energijos kainos reiškia, kad ES gyventojai, kuriems gresia pavojus patirti 
maisto nepritekli ų, dar labiau pajus pasekmes; ypa č tai atsilieps vaikams. 
2 ir 3 galimybi ų poveikis b ūtų panašus, kadangi pagal abi galimybes program ą tęsti galima. 
Abi galimyb ės pranašesn ės tuo, kad pagal jas leidžiama lanks čiai pasirinkti kok į maistą 
galima skirstyti. B ūtų pašalintas šiuo metu nustatytas apribojimas, kad įsigyti produktai 
privalo būti to paties produkt ų tipo, kaip ir turim ų intervencini ų atsargų produktai; tokiu b ūdu 
labdaros organizacijos padidint ų tiekiamo maisto įvairovę ir pagerint ų jo maistin ę kokybę.  
Naujosioms programoje dalyvaujan čioms valstyb ėms narėms Bendrijos programa yra labai 
svarbi. Vykdant program ą daug geriau galima teikti pagalb ą nepasiturintiems asmenims ir 
tenkinti tikrai didel į maisto poreik į tose šalyse; taip pat nevyriausybini ų labdaros organizacij ų 
veikla tampa efektyvesn ė bei profesionalesn ė. 
Be to, pagalbos maistu tiekimo veikla leidži a labdaros organizacijoms ir nepasiturintiems 
asmenims prad ėti palaikyti ryšius. Per labdaros organizacijas arba per atitinkamas socialines 
tarnybas galima teikti kit ą paramą ir taip pad ėti atskirtyje esantiems žmon ėms pradėti iš naujo 
integruotis į visuomen ę.  
Poveikis platesniame socialin ės politikos kontekste 
Tinkamai nusta čius MSP tikslus, tikslines grupes ir produktus bei tinkamai organizuojant 
programą, maisto skirstym ą, suinteresuot ų asmenų dalyvavim ą sprendžiant finansinius ir kitus 
programos klausimus, galima daugiau prisid ėti skatinant socialin ę įtrauktį. Tačiau 
nevyriausybin ės organizacijos labai prikla uso nuo savanoriškos darbo j ėgos, todėl kai kurioms 
iš jų prisiimant naujas administra vimo užduotis gali kilti sunkum ų. 
 
LT 7   LT Tikslingumas 
Valstybės narės ir toliau tur ėtų tikslingai siekti pad ėti gyventojams, kuriems, j ų manymu, 
galima veiksmingiausiai suteikti pagalb ą, atsižvelgiant į konkrečią situaciją ir tos šalies 
poreikius. 
Maisto atliekos 
Europos S ąjungoje jau egzistuoja įvairios iniciatyvos, kurias vykdant maistas naujai 
paruošiamas vartojimui ir skirstomas la biausiai nepasiturintiems asmenims, ta čiau galima 
padaryti dar daugiau, pvz., suteikti logistin ę paramą ir pasikeisti informacija. Stengiantis 
išvengti maisto atliek ų, daromas teigiamas poveikis aplinkai; be to, tokiu b ūdu galima 
papildyti labdaros organizacij ų maisto atsargas. 
Poveikis biudžetui 
• ES biudžetas 
1 galimyb ė. MSP veikla priklausyt ų tik nuo intervencini ų atsargų, kuriomis galima b ūtų 
naudotis nepastoviai. Priklausomai nuo to, kiek turima intervencini ų atsargų 2008 m. 
programos veiklai, išlaidos sudaryt ų nuo 0 iki 25 mln. EUR, t. y. b ūtų sutaupyta 275–305 mln. 
EUR dabartinio biudžeto. 
4 galimyb ė. Nutraukus MSP veikl ą, būtų sutaupytas visas biudžetas, kadangi n ėra papildom ų 
priemonių, kurių įgyvendinimui reik ėtų išlaidų. 
2 ir 3 galimybi ų poveikis biudžetui yra labai panašu s. Nors nebuvo diskutuota apie MSP 
veiklos mast ą, aišku, kad tai tur ėtų likti programa, kuria iš dalies prisidedama, siekiant 
patenkinti valstybi ų narių pagalbos maistu poreikius. 
Remiantis vis ų 27 valstybi ų narių duomenimis apie gyventojus, paskai čiuota, kad norint 
išlaikyti tok į patį MSP biudžeto lyg į, kaip 2003 m., iš tikr ųjų, 2008 m. biudžet ą reikėtų 
padidinti beveik iki 500 mln. EUR. 
Labdaros organizacijos lengvai sunaudot ų dvigubai didesnes biudžeto l ėšas, ypač turint 
omenyje dideles maisto kainas. Pastaraisiai s metais programai vykdyti skiriamas biudžetas 
visada būdavo mažesnis nei jo prašydavo valstyb ės narės. 
• Programavimas 
Daugiame čio planavimo privalumas tas, kad valstyb ės narės galėtų numatyti laikotarpio 
vidurio perspektyv ą, kasmet užtikrinti maisto tiekim ą ir siūlyti lankstesnes MSP 
įgyvendinimo galimybes. 
Prireikus, pakeitimus b ūtų galima daryti vykdant kasmetin ę priežiūrą. Nepanaudotos l ėšos 
negalėtų būti perkeliamos į ateitį. 
• Biudžeto paskirstymo metodologija 
Dabartinis biudžetas paskirstytas remi antis poreikiais, apie kuriuos praneš ė valstybės narės, ir 
„geriausiu apytikriu paskai čiavimu“, kiek kiekvienoje valstyb ėje gyvena nepasiturin čių 
 
LT 8   LT asmenų. Siekiant geriau atliepti sanglaudos tikslams, buvo išnagrin ėti nauji metodai, kaip 
paskaičiuoti biudžeto paskirstym ą, atsižvelgiant į įvairių rodiklių derinį. 
• Bendras finansavimas 
Taikant bendr ą finansavim ą būtų galima labiau įtraukti nacionalines administracijas bei 
išplėsti MSP. Bendro finansavimo proporcijos gal ėtų skirtis tarp sanglaudos ir nesanglaudos 
valstybių narių. 
Administracin ės išlaidos ir paprastinimas 
Norint naudoti intervencines atsargas (1 ir 2 galimyb ė), reikėtų papildom ų lėšų ir 
administracini ų potvarkių, tai reiškia, kad dalis  surinkto biudžeto vert ės gali būti prarasta, tuo 
tarpu maisto įsigijimas rinkoje (2 ir 3 galimyb ė) gali virsti masto ekonomija. 
Pagal 2 galimyb ę valstybės narės galėtų lengviau naudotis intervencin ėmis atsargomis ir tai 
būtų ne mažiau veiksminga nei renkantis 3 galimyb ę, kuria leidžiama tik perkelti biudžet ą. 
Naudotis intervencin ėmis atsargomis yra geriau tod ėl, kad tuomet atsargos yra trumpiau 
laikomos ir sumaž ėja administracin ės bei finansin ės išlaidos. 
Gero valdymo samprata 
Jeigu pagalba b ūtų sumažinta arba nutraukta, tai sukelt ų neigiam ą naudos gav ėjų ir 
visuomen ės reakciją. Įgyvendinant 2 ir 3 galimybes išlikt ų dabartinis teigiamas MSP įvaizdis. 
Jei programoje b ūtų naudojamasi intervencin ėmis atsargomis (1 ir 2 galimyb ės), ypač jei 
jomis būtų naudojamasi pla čiai, tai būtų vertinama teigiamai ir rodyt ų gerą valdymą ES lygiu. 
6. S TEBĖSENA , VERTINIMAS IR ATASKAITOS  
Remiantis pastoviai registruojamais rodikliais, b ūtų galima nuolat vertinti, ar MSP atitinka jai 
nustatytus kriterijus, ir toliau j ą gerinti.  
Kontrolės procedūras toliau taikyt ų valstybės narės. Komisija vykdyt ų reguliarius kontrolinius 
patikrinimus. 
Dalyvaujan čios valstyb ės narės pateiktų daugiametes programas, kuriose nustatyt ų tikslinę (-
es) grupę (-es), pasirinktas organizacijas, maistui sk irstyti, skirstomus pr oduktus ir t. t., ir 
kasmetines įgyvendinimo ataskaitas. 
7. I ŠVADOS  
Vykdant Europos S ąjungos pagalbos maistu labiausiai  nepasiturintiems asmenims program ą, 
nesiekiama išspr ęsti visų maisto nepritekliaus problem ų valstybėse narėse. Ja siekiama 
sustiprinti ir (ar) paskatinti valstybi ų narių veiksmus ir pad ėti labdaros organizacijoms ir 
pilietinei visuomenei kurti savo iniciatyvas, kuriomis b ūtų užtikrinta vis ų ES piliečių teisė į 
maistą.  
Taikant 2 ir 3 galimybes b ūtų pasiekti tikslai, iškelti atnaujintoje MSP. Įdiegus program ą būtų 
supaprastintas administravimas bei pagerintas valdymas; be to, b ūtų galima diegti naujoves 
maisto atliek ų tvarkymo srityje ir veikti plat esniame socialiniame kontekste.