[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 2.9.2005

KOM(2005) 404 galutinis

2005/0168 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimo dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse

(pateikta Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

Galimybė EB tunų žvejybos laivams žvejoti vidurinėje ir vakarinėje Ramiojo vandenyno dalyje laikoma būtina ilgalaikės EB pramoninės tunų žvejybos plėtros sąlyga. Vakarinė Ramiojo vandenyno dalis faktiškai yra pats turtingiausias tunų žvejybos plotas pasaulyje (jame tuno sugavimai sudaro 50 % visų pasaulio tuno sugavimų), o moksliniai tyrimai parodė, kad dabartinė išteklių padėtis yra gera ir kad žvejojant tam tikras jų rūšis didžiausias saugus eksploatavimo lygis dar nepasiektas.

2001 m. birželį Ministrų Taryba įpareigojo Komisiją vesti derybas dėl tunų žvejybos dvišalių susitarimų su Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalimis, esančiomis vidurinėje ir vakarinėje Ramiojo vandenyno dalyje, siekiant EB tunų žvejybos laivynui Ramiojo vandenyno regione sukurti tunų žvejybos susitarimų tinklą.

2002 m. liepą Komisija vedė derybas ir sudarė pirmąjį susitarimą šiame regione su Kiribačio Respublika. Šis pirmasis susitarimas įsigaliojo 2003 m. rugsėjį. Vėliau, 2003 m., vyko derybos su pakrantės valstybėmis – Saliamono Salomis, Mikronezijos Federacinėmis Valstijomis, Papua Naująja Gvinėja bei Kuko salomis.

Derybos su Saliamono Salomis vyko 2003 m. pabaigoje – 2004 m. pradžioje. EB ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse buvo parafuotas Briuselyje 2004 m. sausio 28 d. Šis Susitarimas įsigalios tada, kai Šalys pasikeis pranešimais apie atitinkamų priėmimo procedūrų užbaigimą. Protokolas ir techninis priedas yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.

Šis EB ir Saliamono Salų susitarimas yra pirmasis Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlytą bei Tarybos 2004 m. liepos mėn. išvadose patvirtintą „partnerystės“ principą įtvirtinęs susitarimas.

Susitarimo protokolas, kuriame nustatomos žvejybos galimybės ir finansinė parama, yra sudarytas pirminiam trejų metų laikotarpiui. Protokole taip pat nustatoma, kad Saliamono Salų žvejybos galimybių nuolaida EB laivams turi būti suderinta su valdymo sprendimais, kuriuos regioniniu lygiu turi priimti Ramiojo vandenyno vidurinės ir vakarinės dalies tautos, remdamosi Palau susitarimu dėl žvejybos gaubiamaisiais tinklais Ramiojo vandenyno vakarinėje dalyje vadybos. Nustatyta, kad EB žvejybinė pastanga Saliamono Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) turės atitikti tam tikrus moksliniais kriterijais pagrįstus tuno išteklių vertinimus, įskaitant Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato (SPC) kasmet rengiamas mokslines apžvalgas.

Dėl EB žvejybos galimybių, tai pirmaisiais Protokolo taikymo metais leidžiama žvejoti 4 gaubiamaisiais tinklais ir 10 dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Nuo antrųjų metų Bendrijos prašymu ir atsižvelgiant į Palau susitarimo šalių ir (arba) kitų kompetentingų regioninių žvejybos institucijų vadybos sprendimus žvejybos galimybės gali būti išplėstos.

Buvo nustatyta 400 000 EUR metinė visuotinė finansinė parama. Pradedant antraisiais metais ši finansinė parama gali būti padidinama 65 000 EUR per metus už kiekvieną papildomą licenciją, suteiktą gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui. Saliamono Salos, siekdamos skatinti atsakingą žvejybą jų vandenyse, nusprendė 30 % metinės finansinės paramos kasmet skirti sektorinei žuvininkystės politikai apibrėžti ir įgyvendinti. Ši paramos dalis bus naudojama atsižvelgiant į tikslus, nustatytus abipusiu EB ir Saliamono Salų susitarimu.

Dėl žvejybos veiklos stebėsenos ir kontrolės Protokolo priede nustatyta, kad EB laivai turės visiškai laikytis visų regioninių nuostatų (įskaitant laivų stebėjimo sistemą), nustatytų pagal Jungtinės žvejybos agentūros (FFA)) taisykles ir jai kontroliuojant.

EB laivų savininkai moka 13 000 EUR žvejybos mokestį už kiekvieną gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą ir 3 000 eurų – už kiekvieną ilgosiomis ūdomis žvejojantį laivą. Be to, reikalaujama, kad EB laivų savininkai priimtų į laivą ne mažiau kaip vieną jūrininką ir prisidėtų prie Stebėtojų programos.

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, šis naujasis Susitarimas laikomas vertingu pinigų atžvilgiu ir strategiškai svarbiu EB pramoninės tunų žvejybos plėtrai Ramiojo vandenyno vidurinėje ir vakarinėje dalyje. Be to, jis paskatins atsakingą ir tausojantį išteklių naudojimą, naudingą ir Bendrijai, ir Saliamono Saloms.

Tuo remdamasi Komisija siūlo Tarybai priimti reglamentą dėl šio naujo EB ir Saliamono Salų žvejybos susitarimo sudarymo.

2005/0168 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimo dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, siejant su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],

kadangi:

(1) Bendrija ir Saliamono Salos vedė derybas ir parafavo Žvejybos partnerystės susitarimą, suteikiantį Bendrijos žvejams žvejybos galimybes vandenyse, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba jurisdikciją dėl žuvininkystės.

(2) Tame Susitarime yra numatytas ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žvejybos sektoriuje, siekiant garantuoti išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.

(3) Tas Susitarimas turėtų būti patvirtintas.

(4) Turėtų būti apibrėžtas žvejybos galimybių paskirstymas valstybėms narėms.

(5) Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal šį Susitarimą, praneša Komisijai apie kiekvienos rūšies kiekius, sugautus Saliamono Salų žvejybos zonoje pagal Komisijos Reglamentą (EB) Nr. 500/2001[3].

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.

2 straipsnis

Susitarimo protokole nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

- | Tunų žvejybos seineriai–šaldikliai (refrižeratoriai): | Ispanija: Prancūzija: | 75 % visų žvejybos galimybių 25 % visų žvejybos galimybių |

- | Dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai: | Ispanija: Portugalija: | 6 laivai 4 laivai |

Jeigu šių valstybių narių paraiškose licencijoms gauti nėra išnaudojamos visos Protokole nustatytos žvejybos galimybės, Komisija gali svarstyti bet kurios kitos valstybės narės paraišką licencijai gauti.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

EUROPOS BENDRIJOS IR SALIAMONO SALŲ PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS DĖL ŽVEJYBOS SALIAMONO SALŲ PAKRANČIŲ VANDENYSE

EUROPOS BENDRIJA, toliau –Bendrija, ir

Saliamono Salų Vyriausybė, toliau –Saliamono Salos;

toliau abi kartu –Šalys;

ATSIŽVELGDAMOS į glaudų Bendrijos ir Saliamono Salų bendradarbiavimą ir nuoširdžius santykius, ypač remiantis Lomé ir Kotonu susitarimais, ir jų abipusiu noru šiuos santykius ir toliau palaikyti bei stiprinti;

ATSIŽVELGDAMOS į Saliamono Salų norą skatinti racionalų savų žuvininkystės išteklių naudojimą suintensyvinant bendradarbiavimą;

PRISIMINDAMOS, kad, žvejybos jūroje atžvilgiu, Saliamono Salų suverenitetas ar jurisdikcija aprėpia iki 200 jūrmylių zoną nuo jų pakrančių bazinių linijų;

ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Jungtinių Tautų susitarimą dėl žuvų išteklių;

SUVOKDAMOS Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos 1995 m. konferencijoje patvirtintame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą;

PATVIRTINDAMOS, KAD pakrančių valstybės, siekdamos naudoti, saugoti ir valdyti gyvuosius išteklius, jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse savo suvereniomis teisėmis turi naudotis laikydamosi tarptautinės teisės principų bei praktikos ir tinkamai atsižvelgdamos į regioninę praktiką;

PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, kad bendrų interesų labui skatintų atsakingą žvejybą, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą;

ĮSITIKINUSIOS, KAD tokio bendradarbiavimo forma turi būti iniciatyvos ir priemonės, kartu arba kiekviena atskirai papildančios viena kitą, atitinkančios politiką ir užtikrinančios vienalaikį pastangų poveikį;

PASIRYŽUSIOS tam tikslui vesti abipusį dialogą, siekiant apibrėžti Saliamono Salų sektorinę žuvininkystės politiką bei nustatyti tinkamas priemones, užtikrinsiančias veiksmingą šios politikos įgyvendinimą ir ūkio subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese;

NORĖDAMOS nustatyti Bendrijos laivų žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje sąlygas ir stiprinti Bendrijos paramą atsakingai žvejybai toje žvejybos zonoje;

PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žvejybos pramonėje ir su ja susijusioje veikloje tam tikslui kurdamos ir plėsdamos abiejų Šalių bendrąsias įmones,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame Susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, reglamentuojančios:

- ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant stiprinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje ir taip garantuoti žuvininkystės išteklių išsaugojimą bei tausojantį naudojimą ir plėtoti Saliamono Salų žuvininkystės sektorių

- sąlygas, kuriomis Bendrijos žvejybos laivams leidžiama žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje;

- žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje kontrolės priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėtų taisyklių ir sąlygų;

- veiksmingo žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

- neteisėtos, nepraneštos ir nereguliuojamos žvejybos prevenciją;

- įmonių partnerystę, kurios tikslas – bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir kitas su ja susijusias veiklos rūšis.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame Susitarime:

a) „Saliamono Salų institucijos“ – tai Saliamono Salų žuvininkystės ir jūrų išteklių departamentas arba Saliamono Salų žuvininkystės bei jūrų išteklių departamento nuolatinis sekretorius;

b) „Bendrijos institucijos“ – tai Europos Komisija;

c) „Saliamono Salų žvejybos zona“ – tai Saliamono Salų vandenys, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba jurisdikciją dėl žuvininkystės, Saliamono Salų nacionaliniuose teisės aktuose vadinami „Saliamono Salų išskirtine žvejybos zona“;

d) „Bendrijos laivas“ – tai su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje įregistruotas žvejybos laivas;

e) „Bendra įmonė“ – tai komercinė įmonė, kurią Saliamono Salose įsteigė Šalių laivų savininkai arba nacionalinės įmonės, žvejybos arba su ja susijusia veikla užsiimti;

f) „Jungtinis komitetas“ – tai komitetas, susidedantis iš Bendrijos ir Saliamono Salų atstovų, kurių funkcijos apibrėžtos šio Susitarimo 9 straipsnyje.

g) „Žvejyba“ – tai:

i. žuvų paieška, gaudymas, traukimas arba surinkimas;

ii. mėginimai ieškoti, gaudyti, traukti arba surinkti žuvis;

iii. dalyvavimas kurioje nors kitoje veikloje, kurios rezultatas, kaip pagrįstai galima tikėtis, yra žuvies radimas, gaudymas, traukimas arba surinkimas;

iv. žuvų surinkimo įtaisų arba susijusių elektroninių įrenginių, pavyzdžiui, radijo švyturių, išdėliojimas, ieškojimas ar surinkimas;

v. bet kokia jūroje atliekama operacija, tiesiogiai padedanti vykdyti i)–iv) papunkčiuose aprašytą veiklą arba jai pasirengti;

vi. bet kurios kitos transporto priemonės ore ar jūroje naudojimas i)–v) papunkčiuose nurodytai veiklai, išskyrus kritinius atvejus, kai gresia pavojus įgulos sveikatai ir saugumui arba laivo saugumui.

h) „žvejybos reisas“ – tai laivo naudojimas arba ketinimas naudoti žvejybai, įskaitant pagalbinius laivus, pervežimams skirtus laivus ir visus kitus tokiose žvejybos operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus;

i) „subjektas“ – tai asmuo, prižiūrintis arba atsakingas už žvejybos laivo veikimą, vadovaujantis laivui ar jį kontroliuojantis, įskaitant savininką, frachtuotoją arba kapitoną;

j) „perkrovimas“ – tai tam tikros žuvų dalies arba visų žuvų iškrovimas iš vieno žvejybos laivo ir pakrovimas į kitą jūroje arba uoste.

3 straipsnis

Šio Susitarimo įgyvendinimo principai ir tikslai

1. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje, nediskriminuodamos šioje zonoje žvejojančių laivynų ir nepažeisdamos besivystančių šalių atitinkamame geografiniame regione sudarytų susitarimų, įskaitant abipusius žvejybos susitarimus.

2. Šalys bendradarbiauja siekdamos apibrėžti ir įgyvendinti sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salų žvejybos zonoje ir tam tikslui pradeda politinį dialogą dėl būtinų reformų. Jos įsipareigoja šioje srityje nepriimti jokių priemonių, prieš tai nepasitarusios viena su kita.

3. Šalys taip pat bendradarbiauja atlikdamos pagal šį Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų ex-ante , nuolatinius bei ex-post vertinimus, tiek bendrus, tiek vienašalius.

4. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis Susitarimas būtų įgyvendintas vadovaujantis gero ekonominio ir socialinio valdymo principais.

5. Saliamono Salų jūrininkų įdarbinimą Bendrijos laivuose reglamentuoja Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kuri be apribojimų taikoma atitinkamoms darbo sutartims ir bendroms įdarbinimo sąlygoms. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

4 straipsnis

Mokslinis bendradarbiavimas

1. Šio Susitarimo taikymo laikotarpiu Bendrija ir Saliamono Salos stebi Saliamono Salų žvejybos zonos išteklių būklę; prireikus tam tikslui rengiamas bendras susitikimas su mokslininkais pakaitomis Bendrijoje ir Saliamono Salose.

2. Atsižvelgdamos į šio mokslinio susitikimo išvadas ir į naujausią turimą mokslinę informaciją, Šalys tariasi viena su kita 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.

3. Šalys konsultuojasi viena su kita tiesiogiai arba per atitinkamas tarptautines organizacijas, kad užtikrintų Ramiojo vandenyno vakarinės ir vidurinės dalies gyvųjų išteklių valdymą bei išsaugojimą, ir bendradarbiauja atliekant susijusius mokslinius tyrimus.

5 straipsnis

Galimybė Bendrijos laivams žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje

1. Saliamono Salos įsipareigoja suteikti Bendrijos laivams leidimus užsiimti žvejybos veikla jų žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą, įskaitant jo Protokolą ir priedą.

2. Šiuo Susitarimu reglamentuojamai žvejybos veiklai taikomi Saliamono Salų įstatymai ir kiti teisės aktai. Saliamono Salos praneša Komisijai apie visus minėtų įstatymų ir kitų teisės aktų pakeitimus atitinkamai per šešis ir per vieną mėnesį iki jų taikymo pradžios.

3. Saliamono Salos prisiima atsakomybę už Protokole pateiktų žvejybos stebėsenos nuostatų veiksmingą įgyvendinimą. Bendrijos laivai bendradarbiauja su Saliamono Salų valdžios institucijomis, atsakingomis už šią stebėseną. Priemonės, kurių Saliamono Salos imasi žvejybai reguliuoti, kad būtų išsaugoti žuvininkystės ištekliai, turi būti pagrįstos objektyviais ir moksliniais kriterijais. Jos taikomos nediskriminuojant Bendrijos, Saliamono Salų ir užsienio laivų bei nepažeidžiant vieno geografinio regiono besivystančių šalių sudarytų susitarimų, įskaitant abipusius žvejybos susitarimus.

4. Bendrija imasi visų būtinų priemonių, kurios užtikrintų, kad jos laivai laikytųsi šio Susitarimo ir Saliamono Salų žvejybos zonoje žvejybą reglamentuojančių įstatymų bei kitų teisės aktų.

6 straipsnis

Licencijos

1. Žvejybos licencijos suteikimo laivui tvarka, taikytini mokesčiai ir atsiskaitymo būdas, kurį turi naudoti laivų savininkai, yra nustatomas Protokolo priede.

7 straipsnis

Finansinė parama

1. Bendrija, laikydamasi Protokole ir prieduose nurodytų sąlygų, suteikia Saliamono Saloms vienkartinę finansinę paramą. Ši vienkartinė parama apskaičiuojama remiantis šiais dviem susijusiais veiksniais:

a) galimybė Bendrijos laivams žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje ir

b) Bendrijos finansine parama, skirta atsakingai žvejybai ir tausojančiam žuvininkystės išteklių naudojimui Saliamono Salų žvejybos zonoje skatinti.

1 dalies b punkte nurodytos finansinės paramos dalis nustatoma ir administruojama atsižvelgiant į abipusiu Šalių susitarimu pagal Protokolą nustatytus tikslus, kurie turi būti pasiekti vykdant sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salose ir atsižvelgiant į metinę bei daugiametę jos įgyvendinimo programą.

2. Bendrijos finansinė parama mokama kiekvienais metais, remiantis Protokolu ir nepažeidžiant šio Susitarimo bei jo Protokolo nuostatų dėl paramos sumos pakeitimo dėl:

a) svarbių aplinkybių, išskyrus gamtos reiškinius, trukdančių žvejybos veiklai Saliamono Salų žvejybos zonoje (pagal šio Susitarimo 14 straipsnį);

b) Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių sumažinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, siekiant valdyti atitinkamas žuvų rūšis, jei manoma, kad tai būtina siekiant išsaugoti ir tausojančiai naudoti išteklius pagal naujausią turimą mokslinę informaciją (pagal Protokolo 4 straipsnį);

c) Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių padidinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, jei pagal naujausią turimą mokslinę informaciją išteklių būklė tai leidžia (pagal Protokolo 1 ir 4 straipsnius);

d) sektorinei žuvininkystės politikai Saliamono Salose įgyvendinti skirtos Bendrijos finansinės paramos sąlygų pakartotinio vertinimo (pagal Protokolo 5 straipsnį), jei jis atliekamas dėl abiejų Šalių metinių ir daugiamečių programų įgyvendinimo rezultatų;

e) šio Susitarimo nutraukimo pagal 12 straipsnį;

f) šio Susitarimo įgyvendinimo sustabdymo pagal 13 straipsnį.

8 straipsnis

Ūkio subjektų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo skatinimas

1. Šalys skatina ekonominį, komercinį, mokslinį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir su juo susijusiuose sektoriuose. Jos tariasi tarpusavyje, siekdamos derinti įvairias priemones, kurių gali prireikti šioje srityje.

2. Šalys skatina keistis informacija apie žvejybos būdus ir žūklės priemones, žuvų išsaugojimo būdus ir pramoninį žuvininkystės produktų perdirbimą.

3. Šalys siekia kurti palankias sąlygas techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams tarp Šalių įmonių užmegzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą.

4. Šalys ypač skatina kurti abipusiai naudingą bendrų įmonių steigimą. Bendros įmonės Saliamono Salose steigiamos ir Bendrijos laivai į jas perkeliami sistemingai laikantis Saliamono Salų ir Bendrijos teisės aktų.

9 straipsnis

Jungtinis komitetas

1. Šio Susitarimo įgyvendinimui stebėti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas:

a) stebi šio Susitarimo vykdymą, aiškinimą ir įgyvendinimą, ypač Protokolo 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų metinių bei daugiamečių programų rengimą ir įgyvendinimo vertinimą.

b) padeda užmegzti ryšį, būtiną sprendžiant abiem Šalims rūpimus žuvininkystės klausimus;

c) rengia susitikimus, kuriuose draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo;

d) prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, o taip pat ir finansinę paramą. Konsultacijos grindžiamos Protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose nustatytais principais;

e) visas kitas funkcijas, dėl kurių susitaria abi Šalys.

2. Jungtinis komitetas renkasi ne mažiau kaip kartą per metus pakaitomis Bendrijoje ir Saliamono Salose, jam pirmininkauja ta Šalis, kurioje vyksta susirinkimas. Vienos iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas šaukia specialų susirinkimą.

10 straipsnis

Geografinė teritorija, kuriai taikomas šis Susitarimas

1. Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis pagal šioje Sutartyje nustatytas sąlygas, ir Saliamono Salų teritorijoje.

11 straipsnis

Trukmė

Šis Susitarimas taikomas trejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos, po to jis kaskart automatiškai pratęsiamas dar trejiems metams, jei nepateikiamas 12 straipsnyje nustatytas pranešimas apie nutraukimą.

12 straipsnis

Nutraukimas

1. Bet kuri iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, išsekus atitinkamiems žuvų ištekliams, nustačius, kad sumažėjo Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių išnaudojimo lygis, arba Šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejyba.

2. Apie savo ketinimą atsisakyti Susitarimo atitinkama Šalis kitai Šaliai praneša raštu ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki pradinio laikotarpio pabaigos arba kiekvieno papildomo laikotarpio pabaigos.

3. Pirmesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas reiškia Šalių konsultacijų pradžią.

4. Tų metų, kuriais Susitarimas tampa negaliojančiu, finansinės paramos išmoka, nurodyta 7 straipsnyje, mažinama proporcingai ir pro rata temporis .

5. Iki kiekvieno šio Susitarimo protokolo galiojimo laikotarpio pabaigos Šalys veda derybas, siekdamos susitarti, kokie Protokolo arba priedo pakeitimai ar papildymai turi būti padaryti.

13 straipsnis

Finansinės paramos mokėjimo sustabdymas ir išmokos persvarstymas

1. Vienos iš Šalių iniciatyva šio Susitarimo įgyvendinimas gali būti sustabdytas, jei kyla rimtų nesutarimų dėl Susitarimo ar jo Protokolo ir priedo nuostatų įgyvendinimo. Norėdama sustabdyti Susitarimo įgyvendinimą, Šalis turi ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tos dienos, kurią sustabdymas įsigalioja, raštu pranešti apie savo ketinimą. Gavusios tokį pranešimą, Šalys pradeda konsultacijas, kad draugiškai išspręstų nesutarimus.

2. 7 straipsnyje minėtos finansinės paramos išmoka mažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į sustabdymo laiką.

14 straipsnis

Sustabdymas dėl neįveikiamų aplinkybių

1. Jei žvejybos veiklą Saliamono Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) sutrukdo rimtos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius, Europos bendrija, remdamasi abiejų Šalių konsultacijomis, jei tai įmanoma, gali sustabdyti Protokolo 2 straipsnyje numatytos finansinės paramos išmokėjimą, jei sustabdymo metu Bendrija buvo išmokėjusi visas mokėtinas sumas.

2. Finansinės paramos mokėjimas atnaujinamas, kai tik Šalys konsultacijose prieitu abipusiu susitarimu nustato, kad žvejybos veiklą trukdžiusių aplinkybių jau nėra ir esama padėtis leidžia tęsti žvejybos veiklą. Abiems Šalims patvirtinus, šis mokėjimas turi būti atliktas per dviejų mėnesių laikotarpį.

3. Pagal Susitarimo 6 straipsnį ir Protokolo 1 straipsnį Bendrijos laivams suteiktų licencijų galiojimo laikas pratęsiamas tokiam laikotarpiui, kokiam buvo sustabdyta žvejybos veikla.

15 straipsnis

1. Protokolas ir priedas sudaro neatskiriamą šio Susitarimo dalį.

16 straipsnis

1. Šis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai apie priėmimo procedūrų užbaigimą.

PROTOKOLAS,

nustatantis žVEJYBOS GALIMYBES IR IšMOKAS, NUMATYTAS EUROPOS BENDRIJOS IR SALIAMONO SALų PARTNERYSTėS SUSITARIME DėL žVEJYBOS SALIAMONO SALų PAKRANčIų VANDENYSE

1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės

1. Pagal Susitarimo 6 straipsnį Saliamono salos Bendrijos tunų žvejybos laivams suteikia metines žvejybos licencijas, pagal jų Nacionalinio tunų žvejybos valdymo planą ir Palau susitarime dėl žvejybos gaubiamaisiais tinklais Ramiojo vandenyno vakarinėje dalyje valdymo (toliau – Palau susitarimas) numatytus apribojimus.

2. Nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos trejiems metams nustatomos tokios Susitarimo 5 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės:

metinės licencijos vienu metu žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonose suteikiamos 4 gaubiamaisiais tinklais ir 10 ilgosiomis ūdomis žvejojančių laivų.

3. Nuo antrųjų šio Protokolo taikymo metų, nepažeidžiant Susitarimo 9 straipsnio d dalies ir Protokolo 4 straipsnio, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams pagal Protokolo 1 straipsnio 2 dalį išduodamų žvejybos licencijų skaičius Komisijos prašymu gali būti padidintas, jei tai leidžia ištekliai ir yra laikomasi Palau susitarime numatytų metinių apribojimų bei atsižvelgiama į pagal objektyvius ir mokslinius kriterijus tinkamai atliktą tunų išteklių vertinimą, įskaitant Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato kasmet skelbiamą „Tunų žvejybos Ramiojo vandenyno vakarinėje ir vidurinėje dalyje apžvalgą bei išteklių būklę.“

4. Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos atsižvelgiant į šio Protokolo 4, 6 ir 7 straipsnius.

2 straipsnis Finansinė parama - mokėjimo būdai

1. Susitarimo 7 straipsnyje minėta vienkartinė finansinė parama yra 400 000 EUR per metus.

2. Šio straipsnio 1 dalis taikoma atsižvelgiant į Protokolo 4 straipsnį ir šio Susitarimo 13 bei 14 straipsnius.

3. Jei visas Bendrijos laivų Saliamono Salų žvejybos zonoje per metus sugaunamas tunų kiekis viršija 6 000 tonų, bendra metinė finansinės paramos suma didinama 65 EUR už kiekvieną papildomai sugautą tunų toną. Tačiau visa suma, kurią Bendrija turi sumokėti per metus, negali būti tris kartus didesnė už 1 dalyje nurodytą finansinės paramos sumą.

4. Pagal 1 straipsnio 3 dalį už kiekvieną Saliamono Salų papildomai suteiktą licenciją gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą finansinę pagalbą Bendrija padidina 65 000 EUR per metus.

5. Pirmaisiais metais išmoka mokama ne vėliau kaip iki gegužės 1 d., o vėlesniais metais – ne vėliau kaip Protokolo įsigaliojimo dieną.

6. Remdamosi 5 straipsniu, Saliamono Salos šią finansinę paramą gali naudoti savo nuožiūra.

7. Finansinė parama mokama į valstybės biudžeto sąskaitą, kurią atidaro Saliamono Salų nurodyta finansų įstaiga. Tai yra Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidaryta Saliamono Salų valstybės biudžeto sąskaita Nr. 0260–002. Į šią sąskaitą pervedama metinė finansinė parama, kurią Bendrija turi mokėti už papildomai suteiktas metines licencijas pagal 1 straipsnio 3 dalį ir 2 straipsnio 4 dalį.

3 straipsnis

Bendradarbiavimas, susijęs su atsakinga žvejyba

1. Abi Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje vadovaudamosi įvairių tuose vandenyse žvejojančių laivynų nediskriminavimo principu.

2. Šiame Protokole nurodytu laikotarpiu Bendrija ir Saliamono Salos stebi Saliamono Salų žvejybos zonos išteklių būklę ir tvarumą.

3. Remdamosi kasmetinių Palau susitarimo narių susitikimų išvadomis ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato atliekamu kasmetiniu išteklių vertinimu, abi Šalys tariasi viena su kita Susitarimo 9 straipsnyje nurodytame Jungtiniame komitete ir prireikus abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.

4 straipsnis Žvejybos galimybių persvarstymas

1. 1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės bendru susitarimu gali būti padidintos, jei kasmetinių Palau susitarimo narių susitikimų išvados ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato atliekamas atsargų kasmetinis vertinimas patvirtina, kad šis padidinimas nesukels grėsmės tausojančiam Saliamono Salų išteklių valdymui. Tokiu atveju 2 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansinė parama didinama proporcingai ir pro rata temporis .

2. Priešingu atveju, jei Šalys sutinka patvirtinti priemones, dėl kurių 1 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės sumažėja, finansinė parama mažinama proporcingai ir pro rata temporis .

3. Skirtingoms laivų kategorijoms paskirstytos žvejybos galimybės abipusiu Šalių susitarimu taip pat gali būti persvarstytos, tačiau visi pakeitimai turi būti atlikti atsižvelgiant į visas mokslinio susitikimo rekomendacijas dėl žuvų išteklių valdymo, jei šiems ištekliams toks perskirstymas gali turėti poveikio. Šalys susitaria dėl finansinės paramos koregavimo, jei tai pateisina žvejybos galimybių perskirstymas.

5 straipsnis Parama, skirta atsakingai žvejybai Saliamono Salų vandenyse skatinti

1. Saliamono Salos apibrėžia ir įgyvendina sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salose, siekdamos skatinti atsakingą žvejybą jų vandenyse. Šiems tikslams skiriama 30 % Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos vienkartinės finansinės paramos. Ši parama naudojama atsižvelgiant į tikslus, nustatytus abipusiu Šalių susitarimu, ir į tiems tikslams pasiekti skirtas metines bei daugiametes programas.

2. Taikant šio straipsnio 1 dalį, įsigaliojus šiam Protokolui ir ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo tos dienos, Bendrija ir Saliamono Salos susitikusios Susitarimo 9 straipsnyje nustatytame Jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektorinės programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, ypač:

a) metinių ir daugiamečių rekomendacijų dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinės paramos dalies naudojimo;

b) metinių ir daugiamečių tikslų, kurių būtina siekti, norint ilgainiui įdiegti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę, atsižvelgiant į Saliamono Salų nacionalinėje žuvininkystės politikoje ir kitose politikos srityse, susijusiose su atsakingos žvejybos ir tausojančios žuvininkystės skatinimu arba turinčiose joms poveikį, nurodytus prioritetus;

c) kiekvienais metais gaunamų rezultatų vertinimo kriterijų ir procedūrų.

3. Visus pasiūlytus daugiametės sektorinės programos pakeitimus turi patvirtinti abi Šalys Jungtiniame komitete.

4. Kiekvienais metais Saliamono Salos skiria šio straipsnio 1 dalyje nurodytą vienkartinės finansinės paramos dalį daugiametei programai įgyvendinti. Pirmaisiais šio Protokolo taikymo metais apie tokį skyrimą Bendrijai turi būti pranešta daugiametės sektorinės programos tvirtinimo Jungtiniame komitete metu. Kiekvienais vėlesniais metais apie šį skyrimą Saliamono Salos Bendrijai praneša ne vėliau kaip prieš 45 dienas iki šio Protokolo įsigaliojimo dienos.

5. Šio straipsnio 1 dalyje numatytą vienkartinės finansinės paramos dalį (30 %) kontroliuoja Žuvininkystės ir jūrų išteklių departamentas kartu su Finansų ir valstybės iždo departamentu.

6. Atsižvelgiant į metinį pažangos, pasiektos įgyvendinant daugiametę sektorinę programą, vertinimą, Europos bendrija gali paprašyti sumažinti šio Protokolo 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą vienkartinės finansinės paramos dalį, kad tikroji programai įgyvendinti skirtų finansinių išteklių suma atitiktų vertinimo rezultatus.

6 straipsnis Ginčai–- Protokolo įgyvendinimo sustabdymas

1. Visi Šalių ginčai dėl šio Protokolo aiškinimo arba jo taikymo sprendžiami Šalims konsultuojantis Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Junginiame komitete, o prireikus ir specialiame susitikime.

2. Nepažeisdama 7 straipsnio nuostatų, viena Šalis gali sustabdyti Protokolo įgyvendinimą, jei tarp Šalių kilęs ginčas rimtas ir jei šio straipsnio 1 dalyje minėtų konsultacijų Jungtiniame komitete metu ginčas nebuvo draugiškai išspręstas.

3. Norėdama sustabdyti Protokolo įgyvendinimą, suinteresuotoji šalis ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki sustabdymo įsigaliojimo dienos turi raštu pranešti apie savo ketinimą.

4. Jei įgyvendinimas sustabdomas, Šalys ir toliau tariasi siekdamos draugiškai išspręsti savo ginčą. Šalims susitarus, Protokolas toliau įgyvendinamas, o finansinės paramos suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į laikotarpį, kurį Protokolas buvo sustabdytas.

7 straipsnis Protokolo įgyvendinimo sustabdymas dėl nemokėjimo

1. Pagal Susitarimo 9 straipsnį, jei Bendrija neatlieka Protokolo 2 straipsnyje numatytų mokėjimų, šio Protokolo įgyvendinimas gali būti sustabdytas šiomis sąlygomis:

a) Saliamono Salų kompetentingos valdžios institucijos praneša Europos Komisijai apie šį nemokėjimą. Komisija atlieka būtinus patikrinimus ir, jei reikia, ne vėliau kaip per 45 darbo dienas nuo minėto pranešimo gavimo perveda šį mokėjimą.

b) Jei per a punkte nurodytą laiką mokėjimas neatliekamas ir tai tinkamai nepagrindžiama, Saliamono Saloms suteikiama teisė sustabdyti šio Protokolo įgyvendinimą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Europos Komisijai.

c) Atlikus mokėjimą, Protokolas toliau įgyvendinamas.

8 straipsnis Nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai

1. Pagal šį Protokolą ir jo priedus naudojamų laivų veikla, ypač perkrovimas, naudojimasis uosto paslaugomis ir atsargų pirkimas, reglamentuojami Saliamono Salose galiojančių nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų.

9 straipsnis Įsigaliojimas

1. Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią Šalys praneša viena kitai apie tam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą.

2. Jis taikomas ne anksčiau kaip nuo 2005 m. sausio 1 d.

EUROPOS BENDRIJA IR SALIAMONO SALOS

ŽVEJYBOS PARTNERYSTėS SUSITARIMAS

PRIEDAS

BENDRIJOS LAIVų žVEJYBOS VEIKLą SALIAMONO SALų žVEJYBOS ZONOJE REGLAMENTUOJANčIOS SąLYGOS

I SKYRIUS

Paraiškų PATEIKIMO FORMALUMAI IR LICENCIJų IšDAVIMAS

1 skirsnis Licencijų išdavimas

1. Žvejybos Saliamono Salose licencija gali būti išduota tik reikalavimus atitinkantiems laivams.

2. Kad laivas atitiktų reikalavimus, nei jo savininkui, nei kapitonui, nei pačiam laivui neturi būti uždrausta žvejoti Saliamono Salose. Jie turi laikytis Vyriausybės nustatytų reikalavimų, t. y. turi būti įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su jų žvejybos veikla Saliamono Salose pagal su Bendrija sudarytą žvejybos susitarimą.

3. Visiems Bendrijos žvejybos laivams, kuriems prašoma licencijos turi atstovauti Saliamono Salose gyvenantis agentas. To agento pavardė ir adresas nurodomi paraiškoje licencijai gauti.

4. Atitinkamos Bendrijos valdžios institucijos per Europos Komisijos delegaciją, atsakingą už Saliamono Salas (toliau – Komisijos delegacija arba Delegacija), pateikia Saliamono Salų žuvininkystės ir jūrų išteklių departamento nuolatiniam sekretoriui (toliau – nuolatinis sekretorius) paraišką dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal minėtą Susitarimą, ne vėliau kaip prieš 15 dienų iki prašomo galiojimo laikotarpio pradžios.

5. Paraiškos nuolatiniam sekretoriui pateikiamos I priedėlyje nurodyto pavyzdžio blanke.

6. Kartu su kiekviena paraiška pateikiami šie dokumentai:

- pažyma, kad mokestis už licencijos galiojimo laikotarpį yra sumokėtas;

- valstybės narės, su kurios vėliava plaukiojama, patvirtinto tonažo pažymėjimo, kuriame nurodyta laivo talpa, išreikšta bendru registruotu tonažu (BRT) , kopija;

- ne mažesnė kaip 15 cm x 10 cm patvirtinta nauja, spalvota dabartinė laivo fotografija iš šono;

- kiti dokumentai ar sertifikatai, kurių reikalauja specialiosios taisyklės, pagal šį Protokolą taikytinos atitinkamo tipo laivams.

7. Mokestis mokamas į nuolatinio sekretoriaus nurodytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

8. Rinkliavas sudaro visi nacionaliniai ir vietiniai mokesčiai, išskyrus uosto, paslaugų ir perkrovimo mokesčius.

9. Laivams skirtas licencijas laivų savininkams arba jų agentams išduoda Komisijos delegacija per 15 darbo dienų nuo tos dienos, kai nuolatinis sekretorius gauna visus 6 punkte nurodytus dokumentus.

10. Jei licencija pasirašoma tuo metu, kai Europos Komisijos delegacijos įstaigos nedirba, licencija siunčiama tiesiai laivo agentui, o jos kopija – Delegacijai.

11. Licencijos išduodamos konkrečiam laivui ir neperduodamos kitiems laivams.

12. Europos bendrijai paprašius ir pasitvirtinus neįveikiamoms aplinkybėms, laivo licencija pakeičiama nauja licencija, skirta kitam panašias savybes turinčiam laivui be jokio papildomo mokesčio. Jei pakaitinio laivo bendras registruotas tonažas (BRT) yra didesnis už ankstesnio laivo tonažą, mokesčio skirtumas mokamas pro rata temporis . Siekiant nustatyti, ar pagal Protokolo 2 straipsnio 3 dalį Bendrija turi atlikti papildomus mokėjimus, apskaičiuojant Bendrijos laivų sugauto laimikio kiekio lygį, atsižvelgiama į bendrą abiejų atitinkamų laivų sugautą laimikį.

13. Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas per Europos Komisijos delegaciją grąžina panaikintą licenciją nuolatiniam sekretoriui.

14. Nauja licencija įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas nuolatiniam sekretoriui grąžina panaikintą licenciją. Apie licencijos perdavimą pranešama Europos Komisijos delegacijai Saliamono Salose.

15. Licencija visada turi būti laikoma laive, nepažeidžiant šio priedo VII skyriaus 2 punkto.

2 skirsnis Licencijų išdavimo sąlygos – mokesčiai ir avansas

1. Licencijos galioja vienerius metus. Jos gali būti pratęstos. Pratęsiant atsižvelgiama į Protokole nustatytų turimų žvejybos galimybių skaičių.

2. Mokestis yra 35 EUR už toną Saliamono Salų žvejybos zonoje sugautų žuvų.

3. Licencijos išduodamos į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 pervedus šias standartines sumas:

- 13 000 EUR už kiekvieną tunų seinerį; ši suma atitinka už 371 toną per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą;

- 3000 EUR už kiekvieną vandens paviršiuje ilgosiomis ūdomis žvejojantį laivą; ši suma atitinka už 80 tonų per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą;

4. Europos Bendrijų Komisija, remdamasi laivų savininkų pateiktomis sugauto laimikio deklaracijomis, kiekvienais metais iki birželio 30 d. parengia galutinę žvejybos metų mokėtinų sumų ataskaitą, kurioje nurodo ankstesniais metais sugautus kiekius. Duomenis turi patvirtinti mokslo institutai, atsakingi už duomenų apie Bendrijos sugautus laimikius tikrinimą ( Institut de Recherche pour le Development (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) arba Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR)) ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriatas (SPC). Remdamasi šiais patvirtintos sugauto laimikio ataskaitos duomenimis, Komisija rengia kiekvieno licencijos galiojimo laikotarpio mokėtinų sumų, apskaičiuotų taikant 35 EUR už sugautų žuvų toną įkainį, ataskaitą.

5. Komisijos parengta mokėtinų sumų ataskaita perduodama nuolatiniam sekretoriui patikrinti ir patvirtinti.

Saliamono Salų valdžios institucijos per 30 dienų nuo mokėtinų sumų ataskaitos gavimo gali su ja nesutikti ir, tokiu atveju, paprašyti sušaukti Jungtinį komitetą.

Jei per 30 dienų nuo ataskaitos gavimo prieštaravimų nepateikiama, manoma, kad Saliamono Salos patvirtino mokėtinų sumų ataskaitą.

6. Galutinė mokėtinų sumų ataskaita vienu metu ir nedelsiant per nacionalines valdymo įstaigas perduodama nuolatiniam sekretoriui, Europos Komisijos delegacijai, Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriatui (SPC) ir laivų savininkams.

7. Visus papildomus Saliamono Salų institucijoms skirtus mokėjimus laivų savininkai atlieka per keturiasdešimt penkias (45) dienas nuo pranešimo apie galutinės ataskaitos patvirtinimą gavimo, pervesdami mokėjimus į Saliamono Salų valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

8. Jeigu galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už šio skirsnio 3 punkte nurodytą avansą, laivo savininkui likutis negrąžinamas.

II SKYRIUS

Žvejybos zonos

1. Protokolo 1 straipsnyje nurodytiems laivams leidžiama užsiimti žvejybos veikla Saliamono Salų žvejybos zonoje, išskyrus trisdešimt (30) jūrmylių spinduliu apie pagrindines salyno salas ir kitų salynų salų bei teritorijų vandenis. Nuolatinis sekretorius iki šio Susitarimo įsigaliojimo pateikia pagrindinių salynų salų A vandenų ir likusių salyno vandenų (pvz., B vandenų, C vandenų, D vandenų ir E vandenų) koordinates. Nuolatinis sekretorius praneša Europos Komisijai apie visus minėtų uždarų žvejybos zonų pakeitimus ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki jų taikymo pradžios.

2. Jokiomis aplinkybėmis neleidžiama žvejoti arčiau kaip 3 jūrmylės iki bet kurio žuvų surinkimo įtaiso su nuleistu inkaru, apie kurio buvimo vietą pranešama nurodant geografines koordinates.

III SKYRIUS

Pranešimo apie sugautą laimikį TVARKA

1. Taikant šį priedą, Bendrijos laivo reiso trukmė apibrėžiama taip:

- laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki išplaukimo iš jos;

- arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki perkrovimo,

- arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki iškrovimo į krantą.

2. Visi laivai, kuriems pagal šį Susitarimą leidžiama žvejoti Saliamono Salų vandenyse, turi pranešti nuolatiniam sekretoriui apie savo sugautą laimikį toliau nurodytu būdu:

2.1 deklaracijose nurodomi kiekvieno laivo reiso metu sugautas laimikis. Deklaracijos nuolatiniam sekretoriui perduodamos elektroniniu būdu kartu su kopija Europos Komisijai po kiekvieno reiso ir visada prieš laivui išplaukiant iš Saliamono Salų žvejybos zonos. Abu minėti adresatai siunčia laivui gavimą patvirtinantį pranešimą, o vienas kitam – to pranešimo kopiją.

2.2 Metus galiojančios licencijos galiojimo laikotarpiu, kaip apibrėžta pirmiau nurodytame 2.1 punkte, elektroniniu būdu išsiųstų deklaracijų originalai per keturiasdešimt penkias (45) dienas nuo paskutiniojo minėto laikotarpio reiso pabaigos fizinėje laikmenoje perduodami nuolatiniam sekretoriui. Tuo pat metu Europos bendrijai išsiunčiamos jų kopijos fizinėje laikmenoje.

2.3 Sugavimai deklaruojami atitinkamame laivo žurnalo blanke, kurio pavyzdys pateikiamas 2 priedėlyje. Laikotarpiais, kai laivo nebuvo Saliamono Salų vandenyse, pirmiau minėtame laivo žurnale įrašoma „Ne Saliamono Salų išskirtinė ekonominė zona.“

2.4 Blankai pildomi įskaitomai; juos pasirašo laivo kapitonas.

3. Jei šio skyriaus nuostatų nesilaikoma, Saliamono Salos pasilieka teisę sustabdyti nuostatas pažeidusio laivo licencijos galiojimą, kol bus baigti formalumai, ir paskirti taikytinuose Saliamono Salų teisės aktuose nustatytą baudą. Apie tai pranešama Europos Komisijai.

IV SKYRIUS

JūRININKų įDARBINIMAS LAIVE

1. Kiekviename pagal šį Susitarimą žvejojančiame Europos bendrijos laive įsipareigojama įdarbinti ne mažiau kaip vieną (1) Saliamono Salų pilietį įgulos nariu. Saliamono Salų piliečių tarnybos sąlygos turi atitikti Saliamono Salų pramonės standartus.

2. Jei Europos bendrijos laivas neturi galimybės įdarbinti savo įguloje vieno (1) Saliamono Salų piliečio, laivo savininkai įsipareigoja sumokėti dviejų įgulos narių atlyginimų dydžio vienkartinę išmoką už visą žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje sezoną.

3. Pirmiau minėta suma mokama į valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

4. Laivų savininkams leidžiama į laivą priimamą jūrininką pasirinkti iš nuolatinio sekretoriaus pateikto pavardžių sąrašo.

5. Laivo savininkas arba agentas praneša nuolatiniam sekretoriui į atitinkamą laivą priimtų Saliamono Salų jūrininkų pavardes ir įguloje užimamas pareigas.

6. Europos bendrijos laivuose įdarbintiems jūrininkams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

7. Saliamono Salų jūrininkų darbo sutartys, kurių kopijas gauna jas pasirašę asmenys, sudaro laivų savininkų agentas(–ai) ir jūrininkai bei (arba) jų profesinės sąjungos arba atstovai, pasitarę su nuolatiniu sekretoriumi. Šios sutartys garantuoja jūrininkams socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų.

8. Saliamono Salų jūrininkams atlyginimus moka laivų savininkai. Atlyginimai nustatomi prieš išduodant licencijas, abipusiu savininkų arba jų agentų ir nuolatinio sekretoriaus susitarimu. Tačiau Saliamono Salų jūrininkams mokami atlyginimai negali būti mažesni už Saliamono Salų įguloms mokamus atlyginimus ir jokiomis aplinkybėmis – mažesni už TDO standartus.

9. Visi Bendrijos laivuose įdarbinti jūrininkai dieną prieš jų pasiūlytą įlaipinimo į laivą datą prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūrininkas sutartą įlaipinimo dieną ir valandą neprisistato, laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą jūrininką į laivą.

10. Jei dėl kokių nors priežasčių, išskyrus priežastis, nurodytas pirmesniame punkte, į laivą nepriimamas nė vienas Saliamono Salų jūrininkas, laivų savininkai privalo kuo greičiau sumokėti nustatytą vienodo dydžio sumą (už žvejybos metus), atitinkančią į laivą nepriimtų jūrininkų atlyginimų sumą.

11. Ta suma naudojama Saliamono Salų jūrininkams (žvejams) mokyti ir mokama į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002.

V SKYRIUS

Techniniai duomenys

1. Laivai turi atitikti Ramiojo vandenyno bendrijos ir Palau susitarimo narių patvirtintas priemones bei rekomendacijas dėl žūklės priemonių bei jų techninių duomenų ir visų kitų jų žvejybos veiklai taikytinų techninių priemonių reikalavimus.

VI SKYRIUS

Stebėtojai

1. Kiekvienas Bendrijos laivas, pateikdamas paraišką licencijai gauti, į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 sumoka 400 EUR, skirtų stebėjimo programai.

2. Laivai, kuriems pagal šį Susitarimą leidžiama žvejoti Saliamono Salų vandenyse, Saliamono Salų paskirtus stebėtojus priima toliau nurodytomis sąlygomis:

2.1 nuolatinis sekretorius, remdamasis laivų, kuriems leidžiama žvejoti jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, skaičiumi, kiekvienais metais nustato stebėjimo laive programos apimtį ir išteklių, kuriuos tie laivai žvejoja, būklę. Jis nustato laivų, kurie turi priimti į laivą stebėtoją, skaičių arba dalį pagal žvejybos kategorijas.

2.2 Nuolatinis sekretorius sudaro laivų, kuriems paskirtas stebėtojas, sąrašą ir paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Jie persiunčiami Europos Komisijai iš karto po jų sudarymo, o vėliau – kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami.

2.3 Apie ketinimą į laivą priimti paskirtą stebėtoją nuolatinis sekretorius atitinkamiems laivų savininkams arba jų agentams praneša licencijos išdavimo metu arba ne vėliau kaip prieš penkiolika (15) dienų iki numatytos stebėtojo įlipimo į laivą dienos, o stebėtojo pavardę – kaip įmanoma greičiau.

3. Stebėtojų buvimo laive laikotarpį nustato nuolatinis sekretorius, tačiau tas laikotarpis paprastai neturi viršyti laikotarpio, reikalingo jų pareigoms atlikti. Apie tai nuolatinis sekretorius laivų savininkus arba jų agentus informuoja tuo pačiu metu, kai praneša į tą laivą paskirto stebėtojo pavardę.

4. Dėl stebėtojų priėmimo į laivą sąlygų susitaria laivų savininkai arba jų agentai ir nuolatinis sekretorius.

5. Per dvi savaites ir įspėję prieš dešimt dienų laivų savininkai praneša, kokiuose Saliamono Salų uostuose ir kuriomis dienomis jie ketina priimti stebėtojus į laivą.

6. Jei stebėtojai į laivą priimami užsienio uoste, jų kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra stebėtojas iš Saliamono Salų, išplaukia iš Saliamono Salų žvejybos zonos, turi būti imtasi visų priemonių, užtikrinančių, kad stebėtojas laivo savininko sąskaita kuo greičiau grįžtų į Saliamono Salas.

7. Jei stebėtojas sutartu laiku ir dar šešias (6) valandas po to neatvyksta į sutartą vietą, laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą.

8. Stebėtojai laikomi pareigūnais. Jie atlieka šias užduotis:

8.1 stebi laivų žvejybos veiklą;

8.2 tikrina žvejybos operacijose dalyvaujančių laivų koordinates;

8.3 ima biologinius ėminius pagal mokslines programas;

8.4 užrašo, kokios žūklės priemonės naudojamos;

8.5 tikrina laivo žurnale įrašytus duomenis apie Saliamono Salose zonoje sugautą laimikį;

8.6 tikrina priegaudų dalį ir įvertina išmetamų paklausių pelekinių žuvų, vėžiagyvių, galvakojų moliuskų ir jūrinių žinduolių rūšių kiekį;

8.7 kartą per savaitę per radiją praneša žūklės duomenis, įskaitant laive esantį laimikį ir priegaudą.

9. Laivų kapitonai daro viską, ką gali, kad užtikrintų savo pareigas atliekančių stebėtojų fizinį saugumą ir gerovę.

10. Be to, stebėtojai kiek įmanoma aprūpinami visomis priemonėmis, reikalingomis toms pareigoms atlikti. Kapitonas suteikia jiems galimybę naudotis ryšio priemonėmis, reikalingomis atliekant jų pareigas, dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos žurnalą, jiems leidžiama patekti į atitinkamas laivo dalis, kad būtų lengviau atlikti stebėtojo darbą.

11. Būdami laive stebėtojai turi:

11.1 imtis visų reikalingų veiksmų, užtikrinančių, kad jų įlaipinimo į laivą ir buvimo jame sąlygos nenutrauktų žvejybos veiklos ir jai netrukdytų,

11.2 tausoti laive esantį inventorių bei įrangą ir saugo laivo dokumentų slaptumą.

12. Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai rengia veiklos ataskaitą, kuri perduodama nuolatiniam sekretoriui, o jos kopija – Europos Komisijos delegacijai. Šią ataskaitą jie pasirašo dalyvaujant kapitonui, kuris gali pats ją papildyti arba paprašyti papildyti, jo nuomone, svarbiomis pastabomis, po kuriomis jis pats turi pasirašyti . Ataskaitos kopija kapitonui įteikiama išlaipinus stebėtoją į krantą.

13. Laivų savininkai padengia stebėtojų apgyvendinimo tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitų laivo pareigūnų, išlaidas.

14. Stebėtojų darbo užmokestį ir socialines įmokas moka Saliamono Salų Vyriausybė.

VII SKYRIUS

Laivų identi FIKAVIMAS IR REIKALAVIMų VYKDYMAS

1. Žvejybos ir laivyno saugumo sumetimais kiekvienas laivas ženklinamas ir identifikuojamas pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) patvirtintas standartines žvejybos laivų ženklinimo ir identifikavimo technines sąlygas.

2. Laivo pavadinimas spausdintomis lotyniškomis raidėmis aiškiai užrašomas laivo priekyje ir gale.

3. Kiekvienas laivas, neturintis nustatyta tvarka užrašyto pavadinimo ir radijo šaukinio ar atpažinimo raidžių, gali būti palydėtas į Saliamono Salų uostą tolesniam tyrimui.

4. Laivo operatorius užtikrina nuolatinį tarptautinio avarinio ryšio ir 2182 kHz šaukinių dažnio (HF – aukšto dažnio) ir (arba) tarptautinės saugos ir 156,8 MHz šaukinių dažnio (16 kanalas, VHF–FM) stebėjimą, siekiant palengvinti susisiekimą su vyriausybinėmis žvejybos vadybos, priežiūros ir reikalavimų vykdymo valdžios institucijomis.

5. Laivo operatorius užtikrina, kad laive visada būtų paskutinio atnaujinto Tarptautinio signalų sąvado (INTERCO) kopija ir galimybė juo naudotis.

VIII SKYRIUS

Ryšys su Saliamono SALų INSPEKCINIAIS LAIVAIS

1. Ryšys tarp leidimus turinčių laivų ir valstybinių inspekcinių laivų palaikomas taikant šiuos tarptautinius signalinius kodus:

Tarptautinis signalo kodas – Reikšmė:

L …………………………..Nedelsiant sustokite

SQ3 ……………………….Sustokite arba sulėtinkite greitį, noriu patekti į jūsų laivą

QN ………………………..Priplukdykite savo laivą prie dešiniojo mūsų laivo borto

QN1 ………………………Priplukdykite savo laivą prie kairiojo mūsų laivo borto

TD2 .……………………...Ar jūsų laivas žvejybinis?

C ………………………….Taip

N ………………………….Ne

QR ………………………...Mes negalime priplukdyti savo laivo prie jūsų laivo

QP …………………………Priplukdysime savo laivą prie jūsų laivo

IX SKYRIUS

Stebėsena

1. Europos bendrija tvarko nuolat atnaujinamą laivų, kuriems išduotos šiame Protokole numatytos žvejybos licencijos, sąrašą. Sąrašą parengus arba kiekvieną kartą jį atnaujinus, jis perduodamas už žvejybos kontrolę atsakingoms Saliamono Salų valdžios institucijoms.

2. Į pirmesniame punkte minėtą sąrašą Bendrijos laivai gali būti įtraukiami gavus pranešimą apie šio priedo I skyriaus 2 skirsnio 3 punkte nurodyto avanso sumokėjimą. Tada laivo savininkas gali gauti patvirtintą šio sąrašo kopiją; ji turi būti saugoma laive vietoj žvejybos licencijos, kol ji bus išduota.

3. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos:

3.1 Bendrijos laivai ne vėliau kaip prieš 24 valandas praneša nuolatiniam sekretoriui apie savo ketinimą įplaukti į Saliamono Salų žvejybos zoną arba iš jos išplaukti. Kai tik laivai įplaukia į Saliamono Salų žvejybos zoną, jie faksu, elektroniniu paštu arba radijo ryšiu praneša apie tai nuolatiniam sekretoriui.

3.2 Pranešdami apie išplaukimą, laivai nurodo ir savo koordinates bei laive laikomo sugauto laimikio kiekį ir rūšis. Pageidautina tai pranešti faksu, bet fakso neturintys laivai gali pranešti elektroniniu paštu ar per radiją.

3.3 Jeigu nustatoma, kad laivai žvejoja apie tai nepranešę nuolatiniam sekretoriui, šie laivai laikomi neturinčiais licencijos.

3.4 Išduodant žvejybos licenciją, laivams pateikiami fakso bei telefono numeriai ir elektroninio pašto adresas.

4. Kontrolės tvarka.

4.1 Saliamono Salose žvejybos veikla užsiimančių Bendrijos žvejybos laivų kapitonai leidžia ir padeda už žvejybos veiklos tikrinimą ir kontrolę atsakingiems Saliamono Salų pareigūnams įsilaipinti į jų laivus ir atlikti savo pareigas.

4.2 Šie pareigūnai nebūna laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti.

4.3 Užbaigus tikrinimą, laivo kapitonui išduodamas sertifikatas.

5. Žvejybos laivų sulaikymas.

5.1 Nuolatinis sekretorius per 48 valandas praneša Europos Komisijos delegacijai apie visus Saliamono Salų žvejybos zonoje žvejojančių Bendrijos laivų sulaikymus ir laivams paskirtas baudas.

5.2 Tuo pat metu Europos Komisijos delegacijai išsiunčiamas trumpas pranešimas apie sulaikymo aplinkybes ir priežastis.

6. Pranešimas apie sulaikymą.

6.1 Inspektoriui parengtus pranešimą, ji pasirašo kapitonas.

6.2 Šis parašas nepažeidžia kapitono teisių į gynybą dėl tariamo pažeidimo.

6.3 Kapitonas nuplukdo laivą į tikrinančio pareigūno paskirtą uostą. Jei pažeidimas nedidelis, nuolatinis sekretorius gali leisti laivui tęsti žvejybos veiklą.

7. Konsultacinis pasitarimas, sulaikius laivą.

7.1 Prieš svarstant kapitonui arba įgulai taikytinas priemones arba laivo kroviniui ir įrangai taikytinus veiksmus, išskyrus tuos, kurie skirti su tariamu pažeidimu susijusiems įrodymams apsaugoti, per vieną dieną nuo pirmiau minėtos informacijos gavimo rengiamas Europos Komisijos delegacijos ir nuolatinio sekretoriaus pasitarimas, kuriame gali dalyvauti ir atitinkamos valstybės narės atstovas.

7.2 Šiame posėdyje Šalys pasikeičia atitinkamais dokumentais arba informacija, padedančiais išsiaiškinti įvykio faktines aplinkybes. Laivo savininkui arba jo agentui pranešama apie posėdžio išvadas ar dėl sulaikymo taikytinas priemones.

8. Sulaikymo problemos sprendimas.

8.1 Prieš taikant bet kokius procesinius veiksmus, tariamo pažeidimo problemą bandoma spręsti kompromisu. Kompromisas turi būti pasiektas ne vėliau kaip per keturias (4) darbo dienas nuo laivo sulaikymo.

8.2 Jei ginčas išsprendžiamas taikiai, baudos suma nustatoma remiantis Saliamono Salų teisės aktais.

8.3 Jei tai negali būti išspręsta taikiai ir tenka pateikti ieškinį kompetentingai teisės institucijai, laivo savininkas į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 perveda banko užstato sumą, nustatytą atsižvelgiant į sustabdymo išlaidas, baudas ir kompensaciją, kurią turi mokėti pažeidimą padariusios šalys.

8.4 Banko užstatas negrąžinamas iki teisinės procedūros pabaigos. Jis grąžinamas, jei procesiniai veiksmai baigiasi neskelbiant apkaltinamojo nuosprendžio. Jei nusprendžiama skirti pateikto užstato dydžio nesiekiančią baudą, likutį grąžina nuolatinis sekretorius (Finansų ministerija).

8.5 Laivas paleidžiamas, o jo įgulai leidžiama išvykti iš uosto:

- įvykdžius taikiu susitarimu prisiimtus įsipareigojimus arba

- nuolatiniam sekretoriui patvirtinus 8.3 punkte nurodyto banko užstato pateikimo faktą, kol nebaigti procesiniai veiksmai.

9. Perkrovimas.

9.1 Bendrijos laivai, norintys perkrauti laimikį Saliamono Salų vandenyse, tai padaro nurodytuose Saliamono Salų uostuose.

9.2 Šių laivų savininkai ne mažiau kaip prieš 48 valandas turi perduoti nuolatiniam sekretoriui tokią informaciją:

- perkraunančių žvejybos laivų pavadinimus,

- krovininių laivų pavadinimus,

- perkraunamą kiekį tonomis pagal rūšis,

- perkrovimo dieną.

9.3 Perkrovimas laikomas išvykimu iš Saliamono Salų žvejybos zonos. Todėl laivai turi pateikti nuolatiniam sekretoriui sugauto laimikio deklaracijas ir nurodyti, ar jie ketina tęsti žvejybą, ar išvykti iš Saliamono Salų žvejybos zonos.

9.4 Saliamono Salų žvejybos zonoje draudžiamas bet koks kitas laimikio perkrovimas, išskyrus pirmiau nurodytą. Kiekvienas šią nuostatą pažeidęs asmuo bus baudžiamas pagal Saliamono Salų įstatymus.

10. Iškrovimo arba perkrovimo operacijas Saliamono Salų uostuose atliekantys Bendrijos žvejybos laivų kapitonai leidžia ir padeda Saliamono Salų inspektoriams jas tikrinti. Po patikrinimo laivo kapitonui išduodamas sertifikatas.

PRIEDėLIAI

1. Paraiškos licencijai gauti forma.

2. Laivo žurnalas.

1a priedėlis

EB IR SALIAMONO SALŲ ŽVEJYBOS SUSITARIMAS

PARAIŠKA REGISTRUOTIS IR GAUTI LEIDIMĄ

SALIAMONO SALŲ ŽUVININKYSTĖS IR JŪRŲ IŠTEKLIŲ DEPARTAMENTO nuolatiniam sekretoriui |

INSTRUKCIJOS: |

Pareiškėjas privalo pasirašyti paraišką ir nurodyti datą; priešingu atveju ji negalioja. |

Adresas – tai išsamus pašto adresas. |

Prireikus aiškiai pažymėkite (. |

Visi vienetai yra metrinės sistemos; jei naudojamos kitos sistemos, nurodykite vienetus. |

Prie šios paraiškos prisekite naują 6x8 colių spalvotą laivo nuotrauką, kurioje būtų matomas laivo pavadinimas ir registracijos numeris. |

Pridėkite Jungtinės žvejybos agentūros (FFA) regioninį registro ir laivų stebėjimo sistemos (LSS) sertifikatus. |

Jei šis laivas buvo registruotas anksčiau, nurodykite: | Regioniniai reikalavimai: |

Senąjį laivo numerį | FFA registracijos numeris |

Senąjį registracijos numerį | FFA LSS registracijos nr. |

Senąjį tarptautinį radijo šaukinį | Automatinio laivo kontrolės siųstuvo tipas |

Laivo identifikavimas: |

Laivo pavadinimas |

Laivo tipas: (atitinkamai pažymėkite) |

Pavienis gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas | Žuvų transporteris (refrižeratorius) | Paieškos valtis |

Ilgosiomis ūdomis žvejojantis laivas | Bunkeris | Kiti |

Kartinėmis ūdomis žvejojantis laivas | Gaubiamųjų tinklų grupės laivas | Nurodykite |

Registracijos šalis | Registracijos šalis |

Tarptautinis radijo šaukinys |

Laivo savininkas: | Laivo operatorius (Frachtuotojas): |

Pavardė | Pavardė |

Adresas | Adresas |

Laivo kapitonas: | Žvejybos operacijų tvarkytojas: |

Pavardė | Pavardė |

Adresas | Adresas |

Veikimo zona (zonos): | Išsami leidime nurodyta informacija: | Pasirinkite atitinkamą leidimo galiojimo laikotarpį ir nurodykite pageidaujamą įsigaliojimo dieną. |

1 uostas/šalis | 1 metai | ________________________ |

2 uostas/šalis | 6 mėnesiai | ________________________ |

3 uostas/šalis | 3 mėnesiai | ________________ |

Patvirtintos žvejybos zonos vėliava (valstybė) | Kitas laikotarpis (nurodykite): | ________________ |

Laivų techniniai duomenys: |

Korpuso medžiaga: | Plienas ڤ | Medis ڤ | Pluoštinys ڤ | Jeigu kita, nurodykite |

Pastatymo metai | Bendras tonažas |

Pastatymo vieta | Bendras ilgis |

Įgulos dydis | Pagrindinių variklių galingumas (nurodykite vienetus) | Laivo kuro talpyklos tūris (kilolitrai) |

Dienos šaldymo pajėgumas (jei reikia, pasirinkite daugiau kaip vieną):

Būdas Galia Temperatūra (c)

Metrinės tonos / diena

Sūrymas (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Sūrymas (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Oras (pūtimas) BF ڤ ____________________________ ________________

Oras (gyvatukas) RC ڤ ____________________________ ________________

Jei kita, nurodykite_______________ ____________________________ ________________

Sandėlio talpa (jei reikia, nurodykite daugiau kaip vieną):

Būdas Talpa Temperatūra (c)

Kubiniai metrai

Ledas IC ڤ ____________________________ ________________

Sušaldytas jūros vanduo RW ڤ ____________________________ ________________

Sūrymas (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Sūrymas (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Oras (gyvatukas) RC ڤ

Jei kita, nurodykite _______________ ____________________________ ________________

Atitinkamai pildykite toliau nurodytus A, B, C arba D punktus.

A. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai :

Sraigtasparnio reg. Nr. ___________________________________ Tinklo ilgis (metrais)______________

Sraigtasparnio modelis ___________________________________ Tinklo gylis(metrais) _____________

Pagalbinis laivas:

1 pavadinimas__________________________________________ 1 tipas_________________________

2 pavadinimas __________________________________________ 2 tipas_________________________

3 pavadinimas __________________________________________ 3 tipas_________________________

B. Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai :

Automatinių kartinių mechanizmų skaičius (0, jei nėra) __________

Jauko sandėlis (jei reikia, nurodykite daugiau kaip vieną)

Cirkuliacijos būdas Talpa

(atitinkamai pažymėkite x) (kubiniai metrai)

Natūralus NN ڤ ____________________________

Cirkuliacinis CR ڤ ____________________________

Šaldymo RC ڤ ____________________________

C. Ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai :

Vidutinis krepšių skaičius ____________________________________ Ūdos lyno ilgis km ______________

Vidutinis kiekvieno krepšio kabliukų skaičius ____________________

Ūdos lyno medžiaga ________________________________________

D. Pagalbiniai laivai :

Veiklos rūšys (jei reikia, nurodykite daugiau kaip vieną)

Laivai refrižeratoriai ڤ Žuvų sankaupų žvalgymo laivas ڤ

Inkarinė valtis ڤ Aprūpinimas (Plaukiojanti bazė) ڤ

Jei kiti, nurodykite__________________________________________________________________________________

Remiamas žvejybos laivas (laivai) ______________________________________________________________________

______________________________________________________________________

Tvirtinu, kad pirmiau nurodyta informacija yra teisinga ir išsami.. Aš suprantu, kad privalau nedelsiant pranešti apie bet kokį šios informacijos pasikeitimą, ir tai, kad to nepadarius, tai gali turėti poveikio mano laivo padėčiai FFA regioniniame registre. Ši paraiška yra pildoma remiantis:

Susitarimo pavadinimas | Susitarimo įsigaliojimo data |

Pareiškėjas:

Nurodykite, ar jis yra savininkas, frachtuotojas ar teisėtas agentas_________________________________

Pareiškėjo pavardė (pavadinimas): | Telefonas: |

Adresas: | Faksas: |

Elektroninis paštas: |

Parašas | Data |

2a priedėlis

REV: SPC/FFA 1996 M. GRUODIS RAMIOJO VANDENYNO PIETINIAME REGIONE GAUBIAMAISIAIS TINKLAIS ŽVEJOJANČIO LAIVO ŽVEJYBOS ŽURNALAS

___PUSLAPIS IŠ___

LAIVO PAVADINIMAS | ŽVEJYBOS LEIDIMO ARBA LICENCIJOS NUMERIS(–IAI) | METAI |

ŽVEJYBOS ĮMONĖS PAVADINIMAS | FFA REGIONINIO REGISTRO NUMERIS | IŠKROVIMO UOSTO AGENTO PAVARDĖ | IŠVYKIMO UOSTAS | IŠKROVIMO UOSTAS |

REGISTRACIJOS ŠALIS | FFA TIPAS PATVIRTININTAS AUTOMATINIO LAIVO KONTROLĖS SIŲSTUVO (T/N) | VISOS DATOS IR LAIKAS TURI BŪTI NURODYTI UNIVERSALIUOJU (GRINVIČO) LAIKU MASĖ TURI BŪTI NURODYTA METRINĖMIS TONOMIS | IŠVYKIMO DATA IR LAIKAS | ATVYKIMO Į UOSTĄ DATA IR LAIKAS |

REGISTRACIJOS NUMERIS ŠALYJE, KURIOJE LAIVAS ĮREGISTRUOTAS | TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS | LAIVE ESANČIŲ ŽUVŲ KIEKIS REISO PRADŽIOJE | PO IŠKROVIMO LAIVE LIKĘS ŽUVIES KIEKIS |

MĖNUO | DIENA | VEIKLOS KODAS | 01:00 UNIVERSALUSIS LAIKAS (UTC) ARBA ŽVEJYBOS ĮRANKIŲ PANAUDOJIMO VIETA | ŽUVŲ BŪRIO SANKAUPOS KODAS | ŽVEJYBOS PRADŽIOS LAIKAS | PASILIKTAS LAIMIKIS | IŠMETIMAI |

IŠKROVIMAI Į KONSERVŲ FABRIKUS, ŠALDYTUVUS, TRANSPORTERIUS AR KITUS LAIVUS |

Kitoje pusėje žr. instrukcijas

2b priedėlis

REV: SPC/FFA DEC 1996. M. GRUODIS ŽVEJYBOS ŪDOMIS RAMIOJO VANDENYNO PIETINIAME REGIONE ŽVEJYBOS ŽURNALAS ___PSL. IŠ ____

LAIVO PAVADINIMAS | ŽVEJYBOS LEIDIMO ARBA LICENCIJOS NUMERIS(-NUMERIAI) | METAI |

ŽVEJYBOS ĮMONĖS PAVADINIMAS | FFA REGIONINIO REGISTRO NUMERIS | AGENTO IŠKROVIMO UOSTE PAVARDĖ | IŠVYKIMO UOSTAS | IŠVYKIMO DATA IR LAIKAS |

REGISTRACIJOS ŠALIS | FFA TIPAS PATVIRTINTAS AUTOMATINIO LAIVO KONTROLĖS SIŲSTUVO (T/N) | VISOS DATOS IR LAIKAS TURI BŪTI NURODYTI UNIVERSALIUOJU (GRINVIČO) LAIKU MASĖ TURI BŪTI NURODYTA KILOGRAMAIS | IŠKROVIMO UOSTAS | ATVYKIMO Į UOSTĄ DATA IR LAIKAS |

REGISTRACIJOS NUMERIS ŠALYJE, KURIOJE LAIVAS ĮREGISTRUOTAS | TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS | ŽVEJOTINOS RŪŠYS | KABLIUKŲ SKAIČIUS TARP PLŪDŽIŲ |

Kitoje pusėje žr. instrukcijas

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL:

Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and Solomon Islands on fishing off Solomon Islands

2. ABM / ABB FRAMEWORK

11. Fisheries

1103. International Fisheries Agreements

3. BUDGET LINES

3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

110301: “International Fisheries Agreements”

11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.

3.2 Duration of the action and of the financial impact :

The Agreement has been concluded for an initial period of 3 years, automatically renewable until denunciation by one of the two Parties.

The Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 3 years starting from entry into force.

3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

11.0301 | Comp | Diff[4]/ | NO | NO | NO | No 4 |

11.010404 | Comp | Non-diff[5] | NO | NO | NO | No 4 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | Min. Max. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 and later | Total |

Operational expenditure[6] |

Commitment Appropriations (CA)[7] | 8.1 | a | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Payment Appropriations (PA) | b | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Administrative expenditure within reference amount[8] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | -- | -- | 0.040 | -- | -- | 0.040 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Payment Appropriations | b+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Administrative expenditure not included in reference amount[9] |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0.065 | 0.065 | 0.065 | -- | -- | 0.195 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0.012 | 0.012 | 0.012 | -- | -- | 0.036 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

Co-financing details

EUR million (to 3 decimal places)

Co-financing body | Min. Max | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 and later | Total |

…………………… | f |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3 Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 0.6 | 0.6 | 0.6 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1 Need to be met in the short or long term

The need of this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Solomon Islands’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.

Further to the entry into force of the EC/Kiribati Fishery Agreement in September 2003, this new Agreement extends and consolidates the fishing possibilities of the EC industrial tuna fleet in Central West Pacific. The idea of a network of tuna Agreements is essential for the consolidation of a fishery that, for its own nature, depends on the seasonal migration of the stocks concerned. In this context, it must be indicated that, in parallel to the new Solomon Agreement, the Commission has concluded, still in the Pacific area, another tuna agreement with the Federated States of Micronesia (FSM) which is currently the object of a separate adoption procedure.

As the presence of EC tuna vessels in the region is recent and relatively modest in number, the Agreements negotiated with the Solomon Islands will permit to consolidate the presence of the EC fleet in Central West Pacific and open serious perspectives for the development of the European tuna fishing industry in the Pacific, which is the most important tuna fishing zone in the world.

The access of EC tuna vessels to the Central West Pacific, in the full respect of regional and multilateral provisions for the conservation and sound management of the local fishery resources, is a key element for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry.

Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Solomon Government.

In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Solomon’s fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.

5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence.

As stated in its Communication on the CFP reform[12] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level.

This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers.

The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured.

As far as the proposed fisheries partnership agreement with Solomon Islands is concerned, the Community considers that such an agreement is the only solution:

- to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and,

- to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Solomon Islands.

Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Solomon’s waters outside the Agreement’s legal framework.

During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Solomon Islands and the agreement will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Solomon Islands.

5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns.

The objective of the EC/Solomon Islands Agreement is to guarantee the access of 4 purse seine vessels and 10 surface long-liners to the Solomon Islands fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Solomon Islands’ fishing zone.

Expected catches for the entire fleet are estimated at 6000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 400.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 6000 tons, the Community will pay 65 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1.200.000 euros per year.

30% of the financial contribution (120.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol)

The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement:

- rate of utilisation of the fishing possibilities;

- catch data and commercial value of the agreement;

- Contribution to employment and value added in the EC;

- Contribution to Community market stabilization

- Contribution towards overall poverty reduction in Solomon Islands, including contribution to employment and infrastructure development in Solomon Is and support to the State budget.

- number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol).

- number of Joint Committee meetings and of technical meetings;

- number of missions;

- information on by-catches and environmental impact as reported by observers.

5.4 Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1 Monitoring system

Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its office in Honiara (Solomon Islands) and in its Delegation in Papua New Guinea (responsible also for Solomon Islands).

The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected.

The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Solomon Islands shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year.

As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3.

6.2 Evaluation

6.2.1 Ex-ante evaluation

An ex-ante evaluation has been carried out between June and July 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The full evaluation will be made available on the DG FISH web site.

The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios[14] to determine the range of possible economic, social and environmental impacts.

When considering the financial and economic impacts of the 3 different scenarios, summary ranges for the three scenarios are provided below:

Summary ranges of scenario impacts (annual)

Item | Range |

Total EC value-added (Euro) | 627,056 – 1,254,112 |

Total Solomons value-added/licence fees (Euro) | 148,540 – 297,080 |

Total EC Employment (No.) | 21 – 42 |

Total Solomons employment (No.) | 0 |

Fleet catches (tonnes) | 3,806 – 7,612 |

Compensation (Euro) | 400,000 - 530,000 |

Catch value (Euro) | 3.2 mn – 6.4 mn |

Compensation as % of catch value (%) | 8 – 12 |

Cost advantage for the EC (ratio) | 1.57 – 2.37 |

Net EC benefit (Euro) | 227,056 – 724,112 |

EC cost of compensation per tonne of fish (Euro) | 70 – 105 |

Solomons net benefit (Euro) | 542,465 – 814,930 |

After tax profits for fishers (Euro) | 89,781 – 179,561 |

Profit to fishers as % of catch value (%) | 2.8 |

Scenario 2, which assumes an uptake of the FPA by 4 long-liners and an increasing number of purse seiners from 4 in year 1, to 6 in year 2, and to 8 in year 3, is on balance the most advantageous for the Community.

It provides the greatest levels of EU employment (42), the most cost effective scenario from the perspective of the Community (with a cost advantage ratio of 2.37), the greatest absolute value of net Community benefits (Euro 724,112), and the lowest cost per tonne of fish caught (Euro 70), the highest total value-added (Euro 1.25 million), and compensation as a percentage of catch value is lowest at 8%. Scenario 2 also provides the greatest post-tax profits to Community fishers. On balance, scenario 2 is also the most advantageous for the Solomon Islands creating the greatest net benefits (Euros 814,930).

All scenarios generate net benefits for the Community, net benefits for the Solomon Islands, and after-tax profits for Community fishers. In addition, none of the scenarios appear to run the risk of any negative economic impacts. All three scenarios indicate that value-added created in the EU is 4-5 times that created in the Solomon Islands, and no employment is created in the Solomon Islands. But, mitigating against that in terms of equity, is that under all Scenarios, net benefits to the Solomon Islands are greater than the net benefits to the EC.

Under all three scenarios, the purse seine fleet provides the major share of benefits to the Community, Community fishers and the Solomon Islands. The long-line fleet only provides benefits greater that the purse seine fleet with regards to downstream value-added and employment in the Community, due to swordfish catches being sold in the EU. Importantly, under all three scenarios, long-line profitability appears to be marginal, and this could precipitate either a switch to tuna long-lining (sashimi/albacore dual purpose), or a lack of interest by long-liners in the FPA. Licence fees under all scenarios are 1.2% of catch value for long-liners, and 4.3% of catch value for purse seiners.

In terms of social impacts, the FPA is expected to create few impacts in either the Solomon Islands or the EC in terms of food security or human capital. Impacts on social capital will not be significant in the EU, but compensation paid by the EU could have an impact on social capital in the Solomon Islands, if used to support awareness and education programmes for inshore fishers, and improved policy and management of tuna resources with support for the Tuna Management Plan. Such activities would be associated with improved social capital, and given the significant national level of fishery dependency, would lead to improvements in the social welfare of the general population. Natural capital impacts under all scenarios are not significant, while financial capital in the Solomons will be enhanced by the financial compensation flowing into the national treasury, and potentially for EC fishers by increasing the flexibility of their fishing strategy. No significant impacts on physical capital are expected under any scenario.

In terms of environmental impacts, no significant negative impacts are expected under any scenarios; the level of EU vessel activity for both purse seining and long-lining is very small in comparison to regional vessel numbers totals, and it is these regional totals that are expected to have an impact on the status of both target and by catch species, given that they are also regional in nature. However overall, the net change of the FPA on big-eye harvesting in the waters of the Solomon Islands depends largely on whether the FPA vessels represent a replacement for the existing tuna fishing operations, or are in addition to the existing operations, and whether they target tuna or swordfish.

6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

The proposed Agreement with Solomon Islands is the first one with this country and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available.

Even though a similar Agreement with the Republic of Kiribati entered into force in September 2003, it is too early to draw lessons from its implementation and experience.

Nevertheless, historical statistical data on catches from other long distance fleets (mainly US, Japan, Korea and Taiwan) have been taken into account. All such data, confirmed by EC ship-owners and supported by specialised scientific bodies, indicate that, in terms of catches, Solomon Islands fishing zone offers one of the best fishing grounds in the region.

The EC fishing effort in the Solomon Islands is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (FFA Minimum Terms and Conditions, Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse seine Fishery). In addition, as regards conservation measures, several scientific studies and institutions confirm that the status of tuna stocks, particularly for skipjack and yellowfin – the bulk of industrial tuna fishing in Central West Pacific -, is good therefore that an increase of the fishing effort is admissible.

6.2.3 Terms and frequency of future evaluation

Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches), including an impact on the marine environment.

The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.

The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country.

In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources.

In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals.

In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme.

In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid.

When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 and later | TOTAL |

8.2.2 Description of tasks deriving from the action

( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:

- Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.

- Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.

- Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.

- Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.

( Monitoring of the agreements:

- Day to day follow-up of the fisheries agreements.

- Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions

- Regular reporting of the implementation of the agreements.

- Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects

( Policy design:

- Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.

- Launch and follow up the approval procedures.

( Technical assistance:

- Prepare the Commission position in view of Joint Committees.

( Institutional Relations:

- Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.

- Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …

( Inter-service co-ordination and consultation:

- Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.

- Carry out and respond to inter-service consultations.

( Evaluation:

- Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.

- Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.

8.2.3 Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4 Other Admi n istrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros | 0.040 | 0.040 |

Total Technical and administrative assistance | 0.040 | 0.040 |

8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (XX 01 01) |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) |

Calculation– Officials and Temporary agents

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400

1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200

1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200

Total: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year)

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 |

XX 01 02 11 03 – Committees[20] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Appendix 1

EC/SOLOMON ISLANDS FISHERY AGREEMENT

Ex-ante Evaluation - Scenarios and relative assumptions

The first scenario is based on a limited uptake of licenses, based on vessel numbers believed to be currently operating in the region under the Kiribati FPA i.e. 3 purse seiners and 2 long liners.

The second scenario is based on an uptake of purse seine licences of 4 in year 1, 6 in year 2 and 8 in year 3 (as provided for in the protocol), but a limited uptake of 4 longline licences, as greater uptake is not considered likely (based on interviews with longline vessel owners and ORPAGU, September 2004).

The third and final scenario represents a precautionary approach with respect to purse seine fishing on FADs but with vessel numbers the same as per scenario 3[21].

Details on each of the three scenarios, and the main assumptions, are provided below. All scenarios are based on the three-year period of the FPA, and in all scenarios, the vessel operator pays the licence fees. Also applicable to all scenarios are the following assumptions:

1. Purse seine dependency[22] is estimated at 25% of total catches[23] with long line dependency estimated at 10%[24] - less than the estimated figure given by vessel owners and the manager of the longliner association ORPAGU (September 2004).

2. Longliners currently operating in Kiritbati are targeting swordfish (which represents 50% of their catch) and marlin (interviews September 2004), and report that they are making money doing so[25] and plan to continue to do so in Solomons under the FPA. They report they could switch to sashimi/albacore tuna if prices for swordfish drop, but that this would decrease their interest in the Solomons FPA. Therefore, for the purpose of the scenarios, and based on the intention and comments of vessel owners interviewed, the scenarios assume that longline vessels are targeting swordfish, rather than being dual use (albacore/sashimi) vessels. However, swordfish catches are likely to be low in the Solomons, and the only commercial targeting of swordfish that we have previously been aware of is south of the Fiji/Tonga zones in the cooler surface waters. In addition, informal discussions on this issue have been held with the former head of the SPC tuna programme, an individual who managed the industrial fisheries in FSM for 9 years, and other experts on longlining in the region, who all report that swordfish fishing in FSM/Solomons is not viable (Pers. Comm. between Gillett et al, 2004). There is therefore a question-mark about whether in the more equatorial waters (Solomons/Kiribati/FSM), targeting swordfish would be economically feasible, especially given the relatively high costs of running EU vessels, compared to Asian ones. Solomon Islands catches have historically not shown significant catches of swordfish or marlin, but the extent to which this is because there is little of these species there, and the what extent to which it is because you need different bait to catch swordfish and marlin (squid) compared to tuna, and need to fish at different levels, is not known.

3. With respect to dependencies of both fleet segments, it should be noted that an El Nino event could severely affect the dependencies of EU vessels on different regions and the need to make uncharacteristic moves in fishing grounds. Given the sensitivity of the scenarios to dependency assumptions, the ex-post evaluation will need to critically evaluate actual dependency. At the present time we can only base our assumptions on industry reaction, overall catch rates in the region, and informed opinion - we are not in a position to provide firm quantification of the extent to which purse seine vessels may remain in the western or eastern Pacific, or move between the two, or the extent to which swordfish vessels will be able to fish in more northern waters.

4. Longline catch mix (based on interviews (September 2004)) are taken as being 50% swordfish, 20% marlin, 20% shark species defined in the log book as “jaqueton, marrajo and quella”, 9% yellowfin, and 1% other. This mix is not necessarily the catch mix likely in the FSM zone, as lower abundance of target species is assumed to lower the dependency/utilization of the FPA, rather than to result in a different species mix.

5. Purse seine catch mix in Scenarios 1 and 2 is 40% yellowfin and 60% skipjack (an average purse seine mix from 2002 and 2003 based on Solomon’s statistical data on domestic tuna catches). The Western Pacific as a whole typically has an average species mix of around 15% yellowfin, 85% skipjack, with a small proportion of bigeye. The higher percentage of yellowfin in the Solomons is probably the result of a combination of a) different resource abundance and b) the greater use of FAD/log sets in the Solomons with higher yellowfin catches. For scenario 3 with a precautionay ban on FAD/log sets, the catch mix is therefore assumed to change to reflect a mid-point between the current species mix and that for the Western Pacific as a whole, with 25% yellowfin, 2.5% bigeye and 72.5% skipjack (this species mix has been confirmed as reasonable by OPAGAG, September 2004)

6. Upstream EC value-added impacts. While it is possible that during the course of the three-year FPA one or two vessels may return to the EU, the frequency of such visits is likely to be very rare. However, some specialty foods and spare parts may be sourced from the EU by both purse seiners and longliners, and longline bait and packaging (as confirmed by interviews) is bought and transported from the EU. Other fishing inputs of EU crew, insurance, depreciation and financing, also come from the EU for both purse seiners and longliners. Upstream value-added in the EU is therefore included for bait and packaging (for longliners) and for insurance, depreciation and financing (for all vessels).

7. Upstream EC employment impacts. The IFRMER study (1999) used in the Cape Verde and Sao Tome and Principe evaluations to estimate multiplier effects estimates 20 upstream jobs for every one longline vessel and 22 jobs for every one purse seine vessel. In the Sao Tome and Principe evaluation, longline costs incurred in the EU are around 50% of the sales value of catches and 68% of total costs, while for purse seiners EU costs are 38% of sales values and 46% of total costs. Calculations for the EU longliners to operate in the Solomons show that EU costs are 28% of sales values and 34% of total costs i.e. roughly half in each case, so we assume that 10 jobs upstream are created for every one longline vessel. Calculations for the EU purse seiners to operate in the Solomons show that EU costs are 19% of sales values and 24% of total costs i.e. again roughly half in each case, so we assume that 11 jobs upstream are created for every one purse seine vessel.

8. Upstream Solomons impacts. Interviews with vessel owners (September 2004) revealed that vessels are likely to use Fiji as a base for their fishing operations. It is unlikely therefore that EU vessels will purchase any fishing inputs in the Solomons, and so the assumption made is that there will be no upstream value-added or employment in the Solomon Islands.

9. Downstream impacts. It is impossible within the scope of this ex-ante evaluation and impact assessment to provide an accurate assessment of what the EU vessels are likely to do in terms of transhipment, offloading, grading, and/or processing in the Solomons and the EU. However, with respect to processing of purse seine caught fish, Solomon Islands-caught fish is not sold to any French tuna canneries in the region, and is unlikely to be sold to the cannery in the Solomons (which sources product from local pole and line vessels at prices that are lower than international prices for purse seine caught fish). Unless there are some marketing arrangements that we are not aware of (e.g. requirements of a loan to sell fish to a European canner), then it is likely that the fish would be sent to a cannery in Bangkok or in Pago Pago – where most of the fish from this region are sent. They usually pay higher prices than the canneries in Solomons or Fiji that have exported to EU in the past. All the Pago fish goes to the US market. Bangkok canned tuna goes US, EU, and other markets. Therefore, in order not to overstate the potential benefits no downstream employment or value-added is considered likely for purse seine vessels in either the Solomons or the EU in processing. With respect to long-liners, they sell their catches in Italy and Spain, so downstream value-added and emp