LT ECB -PUBLIC  
EUROP OS CENTR INIO BANKO NUOMONĖ  
2022 m.  liepos  1 d. 
dėl kredito reikalavimų, pateiktų kaip įkaitas,  naudojimo  centrinio banko operacijose  
(CON/20 22/23) 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2022 m. gegužės 19 d. Europos  Centr inis Bank as (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finansų mini sterijos 
prašymą pateikti nuomonę dėl su nekilnojamuoju turtu susijusio kredito įstatymo Nr. XII -2769 pakeitimo 
įstatymo projekto ir dėl vartojimo kredito įstatymo Nr. XI-2153 pakeitimo įstatymo projekto (toliau  – įstatymų 
projektai ). 
ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5  dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB dėl nacionalinių 
institucijų konsultavimosi su Europos Centriniu  Banku teisės akto projekto nuostatų klausimais1 2 straipsnio 
1 dalies trečia ir penkta įtraukomis, kadangi įstatymų projektai yra susiję su Lietuvos banku ir su mokėjimo 
ir atsis kaitymų sistemomis. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 
5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.  
1. Į
statym ų projektų tiksl as
1.
1 Kaip pažymėta prašyme pateikti nuomonę ir įstatymų projektų aiškinamajame rašte , pagrindinis
įstatymų projekt ų tikslas  yra išplėsti Lietuvos banko galimybes perimti  teises ir pareigas pagal 
vartojimo kredito ir pagal su nekilnojamuoju turtu susijus io kredito, suteikto asmeninėms, šeimos, 
namų ūkio reikmėms,  sutartis  (toliau – gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu susij usio kredito 
sutart ys)2, jeigu  teises pagal šias sutartis Lietuvos bankui  įkeitęs  finansų rinkos dalyvis neįvykd o savo 
įsipareigojimų. Kaip numato dabar galiojantys  Lietuvos Respublikos teisės akt ai, teisės ir pareig os 
pagal esamas vartojimo kredito ir gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu susijusi o kredito 
sutartis gali priklausyti ir jas galima perleisti tik į viešąjį kredito davėjų ir atitinkamai į viešąjį vartojimo 
kreditų davėjų  sąrašą įrašytiems asmenims . Lietuvos bankas nėra įtrauktas į šiuos  sąrašus ir todėl  
tokie  ribojimai apriboja Lietuvos banko galimybes realizuoti minėtus  reikalavimus tais atvejais, kai jie 
buvo pateikti kaip įkaitas vykdant Eurosistemos pinigų politikos operacijas arba Lietuvos bankui 
teikiant likvidumo paskolas .  
1 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas 98/415/EB dėl nacionalinių institucijų konsultavimosi su Europos Centriniu 
Banku teisės akto projekto nuostatų klausimais (OL L 189, 1998 7 3, p. 42).  
2 Lietuvos Respublikos su nekilnojamuoju turtu susijusio kredito įstatymo Nr.  XII-2769 2 straipsnio 2 dalies  1 punkte 
numatyta, kad įstatymas netaikomas kredito sutartims, pagal kurias kreditas suteikiamas ne kredito gavėjams . 
3 straipsnio 13 punkte k redito gavėjas  apibrėžiamas kaip fizinis asmuo, kuris siekia sudaryti arba sudaro kredito 
sutartį  asmeninėms, šeimos, namų ūkio, bet ne verslo ar profesinėms reikmėms , taip iš esmės apribojant  įstatymo 
taikym ą tik gyventojams suteiktų su nekilnojamuoju turtu susijusi ų kredit ų atžvilgiu .   
ECB -PUBLIC  
2 1.2 Įstatymų projektuose numatyta, kad tais atvejais, kai atlikdamas savo funkcijas  Lietuvos bankas  
perima teises ir pareigas pagal vartojimo kredito ir  gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu 
susijusi o kredito sutartis iš kredito davėjo, Lietuvos bankui netaikomas teisinis apribojimas perleisti 
teises ir pareigas pagal es amas vartojimo ir gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu susijus io 
kredito sutartis tik į viešąjį vartojimo kredito davėjų sąrašą arba tik į viešąjį kredito davėjų sąrašą 
įrašytam asmeniui . 
1.3 Kaip pažymėta įstatymų projektų aiškinamajame rašte, pagal įstatymų projektus Lietuvos bank ui 
sudaromos sąlygos  perimti įkeistus vartojimo kredito ir gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu 
susijusi o kredito reikalavimus ir sukur iamos  teisin ės sąlyg os realizuoti įkaitą , kurį sudaro šie kredito 
reikalavimai , centrinio banko sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų.  
 
2. Bendros pastabos  
2.1 Kredito reikalavimai kaip tinkamas įkaitas Eurosistemos pinigų politikos operacijoms ir dienos 
paskolos  operacijoms priimami nuo 2007 m. sausio 1 d.3. Galimybės priimti tinkamus kredito 
reikalavimus apimtis buvo išplėsta taikant  papildomų kredito reikalavimų (PKR) sistemą, pagal kurią 
tam tikros papildomos kredito reikalavimų rūšys, pvz., gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto 
hipoteka ar vartojimo paskolos , tam tikrose euro zonos valstybėse taip pat gali būti laikomos tinkamu 
įkaitu, jeigu j os atitinka tam tikrus papildomus kriterijus . Lietuvos bankas yra vienas iš  šia galimybe  
pasinaudoj usių Eurosistemos centrini ų bank ų4.    
2.2 Įstatymų projektų nuostatomis siekiama panaikinti teisinę ir finansinę riziką, susijusią su kredito reikalavimais, kuriuos Lietuvos bankas  priima kaip įkaitą . Šiuo požiūriu dabartiniai  apribojimai 
apsunkina įkaito (vartojimo kredit o ir gyventojams suteikt o su nekilnojamuoju turtu susijus io kredit o) 
realizavimo procesą. Vadovaujantis  Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko 
statuto 18 straipsnio 1 dalies antroje įtrauk oje įtvirtintu reikalavimu, ECBS centrini ų bankų vykdomas 
lėšų skolinimas turi būti  užtikrin tas pakankamu įkeitimu.  Kredito reikalavimų atveju šis reikalavimas 
inter alia reiškia tai, kad kredito reikalavimai turi būti įkeisti tinkamai ir kad kitai sandorio šaliai 
neįvykdžius įsipareigojimų kredito reikalavimus turi būti  galima nedelsiant realizuoti5.   
2.3 ECB pritaria siūlomoms nuostat oms, pagal kur ias panaikinami apribojimai Lietuvos bankui perimti 
teises ir pareigas pagal vartojimo kredito ir gyventojams suteikto su nekilnojamuoju turtu susijusi o 
kredito reikalavimus , kadangi taip praplečiamas  įkaitu  galinčio būti  turto spektras ir padaugėja įkaito, 
kuris gali būti panaudotas  vykdant Eurosistem os pinigų politikos ir dienos paskolos operacij as 
Lietuvos bank o PKR sistemos kontekste, taip pat Lietuvos banko  teikiamos  skubios paramos 
likvidumui padidinti operacijų kontekste.  Pasiūlyti daliniai pakeitimai praplės  finansų rinkos dalyvių 
galimyb es esant poreikiui gauti skubią paramą likvidumui padidinti.  Be to, išplėsdami tinkamo įkaito 
rūšių, kurių atžvilgiu Lietuvos bankas gali teikti kreditą  skubios paramos likvidumui padidinti  
 
3  Žr. ECB, 2005 m. liepos mėn. ECB valdančiosios tarybos priimt us sprendim us (greta sprendimų, kuriais nustatomos 
palūkanų normos ) ir 2005 m. liepos 22 d. ECB pranešim ą spaudai  „Eurosistemos įkaito sistema: antrinės rinkos 
neturinčio turto įtraukimas į Bendrąjį sąrašą ”, paskelbt us ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu . 
4  Žr. ECB pranešimą „Kas yra papildomų kredito reikalavimų (PKR) sistemos? “, paskelbt ą ECB internet o svetainėje:  
www.ecb.europa.eu . 
5  Žr. 2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko g airių (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos 
įgyvendinimo (ECB/2014/60 ) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3) 99 straipsnį.  
ECB -PUBLIC  
3 operacij oms, sąrašą įstatymų projektai turėtų prisidėti prie Lietuvos finansų sistemos stabilumo 
palaikymo.     
2.4 Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VI priedo I skirsnyje numat yta galimybė kredito reikalavim us 
naudoti tarpvalstybiniu mastu. Nors Lietuvos kredito reikalavimų paklausa tarpvalstybiniam  
naudojimui šiuo metu yra ribota, tačiau neatmestina galimybė, kad tokia paklausa ateityje išaugs . 
Pastaraisiais metais kitos  euro zonos valstybės narės konsultavosi su ECB dėl teisės aktų projektų 
nuostatų, skirtų apsaugoti Eurosistemos nacionalinius centrinius bankus (NCB) nuo tam tikr os 
teisin ės rizikos, su kuria jie gali susidurti, naudojant kredito reikalavim us kaip įkait ą centrinio banko 
operacijose, pvz., nuostatos , pagal kurias  neleidžiamas teisių įskaitymas naudojant  kredito 
reikalavimus kaip įkait ą centrinio banko operacijose. Nors tam tikrų valstybių narių parengtomis 
teisės aktų projektų nuostatomis apsaugą buvo siūloma taikyti  tik tos konkrečios valstybės narės 
centrin iam bank ui, kelios valstybės narės pasiūlė šią apsaugą taikyti ECB ir kitiems Europos centrinių 
bankų sistemos (ECBS) nacionaliniams centriniams bankams6. Atsižvelgdamas į tai , ECB ragina 
besikonsultuojančią instituciją apsvar styti ir išplėsti įstatymų projektais suteikiamą apsaugą ECB ir 
kitiems ECBS nacionaliniams centriniams bankams , ypač turint omenyje, kad ateityje Lietuvos 
kredito reikalavimai kaip įkaitas galės būti naudojami tarpvalstybin iu lygmeniu  Eurosistemos kredito 
operacijose.     
2.5 Įstatymų projektais panaikinami apribojimai Lietuvos bankui perimti teises ir pareigas pagal vartojimo 
kredito ir gyventojams suteikto su nekilnojamuoju turtu susijusi o kredito sutartis . Šį tikslą siūloma 
pasiekti netaikant Lietuvos bankui reikalavimo būti  įtrauktam į viešuosius  vartojimo kredito davėjų ir 
kredito davėjų sąraš us, kai Lietuvos bank ui perlei džiamos teisės ir pareigos pagal esamas vartojimo 
kredito ir gyventojams suteikto su nekilnojamuoju turtu susijusias kredito sutartis. ECB atkreipia 
dėmesį, kad vadovaujantis pažodiniu įstatymų projektų teksto aiškinimu, ši išimtis taikoma ne tik tais 
atvejais, kai įkaitas perleidžiamas Lietuvos banko nuosavybėn, bet taip pat ir vėl iau, kai  Lietuvos 
bank as, realizuo damas  savo, kaip įkaito turėtojo teises , parduoda  kredito reikalavimus trečiajam 
asmeniui, neįtrauktam į  viešuosius vartojimo kredito davėjų ir kredito davėjų sąrašus. Šiuo požiūriu 
įstatymų projektų aiškinamajame rašte nurodyta, kad Lietuvos bankas privalo užt ikrinti, kad teises ir 
pareigas pagal esamas vartojimo kredito ir  gyventojams suteikto su nekilnojamuoju turtu susijusi o 
kredito sutartis jis perleidžia įtrauktiems į vieš uosius  vartojimo kredito davėjų ir kredito davėjų sąraš us 
asmenims . Formaliai taikant šias projekte suformuluotas nuostatas, gali kilti abejonių,  ar įstatymų 
projektų formuluotė atitinka besikonsultuojančios institucijos ketinimus . Dėl šios priežasties 
besikonsultuojanti institucija turėtų apsvarstyti, ar teisinio tikrumo t ikslais nevertėtų  dar labiau 
patikslinti įstatymų projektų formuluotes, kad būtų užtikrint as visišk as šių teisės aktų veiksmingumas  
ir siekiam i tikslai. Šiame kontekste pažymėtina, kad naudojant kredito reikalavimus kaip įkaitą 
Eurosistemos pinigų politikos ir dienos paskolos operacijoms , tinkamumo kriterijumi yra  ribojimų 
naudoti ir realizuoti kredito reikalavimus  nebuvimas7. Todėl apribojus Lietuvos bank o galimyb es 
perleisti teises ir pareigas pagal esamas vartojimo kredito ir gyventojams suteikto su nekilnojamuoju 
turtu susijusio kredito sutartis tik asmenims, įtrauktiems į viešuosius vartojimo kredito davėjų ir kredito 
 
6  Žr. Nuomonės CON/2016/37 2.3 dalį ir Nuomonės CON/2017/1  5.1 dalį.  Visos ECB nuomonės paskelbtos interneto 
svetainėje EUR -Lex. 
7  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos 
įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3) 104 straipsnis.  
ECB -PUBLIC  
4 davėjų sąrašus , šis kriterijus nebūtų tenkinamas . Siekiant užtikrinti, kad vartojimo kredito ir 
gyventojams suteikto su nekilnojamuoju turtu susijusio kredito reikalavimai būtų tinkami pinigų 
politikos ir dienos paskolos operacijoms , įstatymų projekt uose turėtų būti numatyta, kad reikalavimas 
perleisti kredito reikalavimus tik asmenims, įtrauktiems į v iešuosius vartojimo kredito davėjų ir kredito 
davėjų sąrašus, netaikomas Lietuvos bankui ir, jei taikytina, ECB ir kitiems ECBS nacionaliniams 
centriniams bankams .    
 
Nuomonė bus paskelbta interneto svetainėje EUR-Lex. 
 
 
Priimta  Frankfurt e prie Maino  2022 m. liepos 1  d. 
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininkė  
Christine  LAGARDE