Visų pirma atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, kaip ir anksčiau, itin svarbu, kad būtų ir toliau kuriama naujų COVID-19 vakcinų bei tiriamos esamos. Šiomis aplinkybėmis svarbu sudaryti palankesnes sąlygas savanoriams dalyvauti klinikiniuose tyrimuose, t. y. tyrimuose, kurie atliekami siekiant ištirti vaisto, pvz., COVID-19 vakcinos, saugumą ar veiksmingumą. Kuriant vakcinas klinikiniai tyrimai labai svarbūs. Todėl reikėtų skatinti savanorišką dalyvavimą juose. Jei savanoriai negalėtų naudotis ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais, jie galėtų būti atgrasyti nuo dalyvavimo klinikiniuose tyrimuose, dėl to šie tyrimai užtruktų ilgiau nei numatyta ir apskritai būtų neigiamai veikiama visuomenės sveikata. Be to, turėtų būti išlaikomas klinikinių tyrimų sąžiningumas, be kita ko, taikant duomenų kodavimą ir išsaugant duomenų konfidencialumą, kad būtų užtikrinamas tyrimų rezultatų patikimumas.

Kartu Komisija, atsižvelgdama į tai, kad bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti SARS-CoV-2 plitimui apriboti, įskaitant reikalavimą pateikti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė situacija, siūlo reglamento taikymo laikotarpį pratęsti ne daugiau kaip 12 mėnesių. Be to, reglamento galiojimo pratęsimo nereikėtų suprasti kaip reikalavimo, kad valstybės narės, visų pirma nebetaikančios vidaus visuomenės sveikatos priemonių, paliktų galioti arba nustatytų laisvo judėjimo apribojimus.

Manoma, kad, omikron atvejų skaičiui pasiekus piką, didelė gyventojų dalis bent tam tikrą laikotarpį bus apsaugoti nuo COVID-19 dėl to, kad pasiskiepijo arba anksčiau buvo užsikrėtę šiuo virusu, arba dėl abiejų šių priežasčių. Tačiau neįmanoma numatyti, kokį poveikį turės galimas infekcijos atvejų skaičiaus padidėjimas 2022 m. II-ą pusmetį. Be to, negalima atmesti galimybės, kad pandeminė situacija gali pablogėti, atsiradus naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų.

2022 m. sausio 27 d. paskelbtame greitajame rizikos vertinime Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) atkreipė dėmesį į tai, kad užsikrėtus omikron atmaina pacientams rečiau pasireiškia sunkūs klinikiniai padariniai, dėl kurių pacientą būtina hospitalizuoti arba gydyti intensyviosios terapijos skyriuje. Lengvesnė ligos eiga iš dalies susijusi su pačiam virusui būdingomis savybėmis, tačiau, remiantis vakcinų veiksmingumo tyrimų rezultatais, skiepijimas yra svarbus užkertant kelią sunkiems užsikrėtimo omikron atmaina klinikiniams padariniams ir kur kas veiksmingiau apsaugo nuo sunkios formos ligos, jei asmuo pasiskiepijęs trimis vakcinos dozėmis. Be to, atsižvelgiant į labai didelį užkrato perdavimo bendruomenėje mastą, dėl kurio tuo pat metu COVID-19 serga daug žmonių, tikėtina, kad tam tikrą laiką valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos patirs didelių sunkumų ir visuomenė apskritai nepajėgs tinkamai funkcionuoti, daugiausia dėl to, kad daug žmonių negalės dirbti ir mokytis.

Be to, patirtis rodo, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema yra vienintelė plačiai tarptautiniu mastu naudojama COVID-19 pažymėjimų sistema. Todėl ES skaitmeninis COVID pažymėjimas vis svarbesnis visame pasaulyje ir padeda kovoti su pandemija šiuo lygmeniu, nes sudaro palankesnes sąlygas saugiai keliauti iš vienos valstybės į kitą ir tarptautiniu mastu įgyvendinti ekonomikos gaivinimo priemones. 2022 m. sausio 31 d. prie ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos prisijungusios trys ES nepriklausančios Europos ekonominės erdvės šalys, Šveicarija ir dar 29 trečiosios valstybės ir teritorijos, ir tikimasi, kad ateityje jų bus daugiau. Pripažinta, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema – vienas iš svarbiausių skaitmeninių sprendimų tarptautiniam judumui atkurti, o Tarptautinė oro transporto asociacija ragina valstybes priimti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą kaip pasaulinį standartą. Komisija toliau stengsis remti trečiąsias valstybes, norinčias kurti sąveikias COVID-19 pažymėjimo sistemas. Be kita ko, Komisija gali pasiūlyti papildomų atvirųjų orientacinių sprendimų, kuriuos taikant trečiųjų valstybių pažymėjimus būtų galima konvertuoti į tokio formato pažymėjimą, kuris būtų sąveikus su ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu, nes taip pat galima prie sistemos prijungti trečiąsias valstybes, kurių pažymėjimai tampa sąveikūs juos konvertavus.

Kaip nurodyta pirmojoje ataskaitoje, šį pasiūlymą Komisija teikia prieš priimdama antrąją ataskaitą, kad dėl teisinio apibrėžtumo reikiamą teisėkūros procedūrą būtų galima atlikti pakankamai anksti, iki 2022 m. birželio mėn. Be to, šis pasiūlymas grindžiamas įvairių aspektų, kurie bus aptariami toje ataskaitoje, analize. Dėl šiame pasiūlyme išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad ES skaitmeninis COVID pažymėjimas turėjo teigiamą poveikį laisvam judėjimui ES, nes, nesant tokio pažymėjimo, veikiausiai būtų sukurta nesuderinamų nacionalinių sprendimų. Siekdama išplėsti nuostatų, susijusių su pripažįstamomis įvairių rūšių vakcinomis, taikymo sritį, Komisija siūlo į ją įtraukti COVID-19 vakcinas, dėl kurių atliekami klinikiniai tyrimai. Toliau aptariamas ES skaitmeninio COVID pažymėjimo reglamento taikymo laikotarpio pratęsimo poveikis pagrindinėms teisėms, nediskriminavimui ir asmens duomenų apsaugai.

Be to, valstybės narės, visų pirma tos, kurios panaikina nacionalines visuomenės sveikatos priemones, ir toliau savo nuožiūra gali nenustatyti laisvo judėjimo apribojimų.

Nesiėmus veiksmų Sąjungos lygmeniu, Reglamentas (ES) 2021/953, įskaitant ES skaitmeninio COVID pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistemos veikimo teisinį pagrindą, nustotų galioti. Be to, Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai nebeturėtų teisės gauti sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų. Galiausiai, valstybės narės, netaikydamos apribojimų asmenims, kurie gali įrodyti tam tikrą COVID-19 statusą, nebeprivalėtų pripažinti ES skaitmeninių COVID pažymėjimų.

ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema užtikrinamas nediskriminavimas, nes ji apima sąveikiuosius skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimus. Visos valstybės narės privalo išduoti trijų skirtingų rūšių pažymėjimus, o Tarybos rekomendacijoje (ES) 2022/107 išdėstytas suderintas požiūris į jų pripažinimą. Todėl tiek, kiek tai įmanoma užtikrinti, daugelis asmenų gali, naudodamiesi savo laisvo judėjimo teise, naudotis ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu. Nepratęsus Reglamento (ES) 2021/953 taikymo laikotarpio, šiuo atžvilgiu veikiausiai kiltų tam tikrų kliūčių, nes Sąjungos piliečiai nebeturėtų teisės gauti minėtų trijų skirtingų rūšių pažymėjimų visoje Sąjungoje, ir jiems greičiausiai būtų taikomos skirtingos nacionalinės COVID-19 pažymėjimų sistemos, kurios gali ir neapimti skiepijimo, tyrimo ir persirgimo. Be to, pažymėjimais patvirtinamų medicininių įvykių – skiepijimo, tyrimo ar persirgimo – visuomenės sveikatos atžvilgiu negalima laikyti lygiaverčiais, atsižvelgiant į tai, kad neskiepytiems ir iš dalies paskiepytiems žmonėms vis tiek kyla daug didesnė sunkių padarinių rizika. Į tai atsižvelgta ir iš esmės skirtingose pažymėjimų galiojimo taisyklėse.

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/953 nustatoma sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tokių pažymėjimų turėtojams naudotis savo teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Juo taip pat padedama sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms laipsniškai ir koordinuotai panaikinti laisvo judėjimo apribojimus laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas;

(2)pagal Reglamentą (ES) 2021/953 tyrimo pažymėjimai gali būti išduodami remiantis dviejų rūšių tyrimais SARS-CoV-2 infekcijai nustatyti, t. y. molekuliniais nukleorūgščių amplifikacijos tyrimais (NRAT), įskaitant tyrimus, kuriuos atliekant naudojama atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininė reakcija (AT-PGR), ir greitaisiais antigenų testais, kuriais, taikant šoninio srauto imunologinę analizę, nustatomi virusų baltymai (antigenai) ir kurių rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių, jeigu juos atlieka sveikatos priežiūros specialistai arba tyrimus atlikti parengti darbuotojai. Tačiau Reglamentas (ES) 2021/953 netaikomas tokiems antigenų tyrimams kaip imunofermentinė analizė (IFA) ar automatizuota imunologinė analizė, kurie atliekami ėminius dėl antigenų tiriant laboratorijoje. Nuo 2021 m. liepos mėn. Techninė darbo grupė COVID-19 diagnostinių tyrimų klausimais, atsakinga už bendro COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašo, kuris suderinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsnį įsteigtame Sveikatos saugumo komitete, atnaujinimą, taip pat peržiūri valstybių narių ir gamintojų pateikiamus pasiūlymus dėl laboratorinių COVID-19 antigenų tyrimų. Šie pasiūlymai vertinami pagal tuos pačius kriterijus, kaip ir pasiūlymai dėl greitųjų antigenų testų, o Sveikatos saugumo komitetas sudarė tuos kriterijus atitinkančių laboratorinių antigenų tyrimų sąrašą. Dėl šios priežasties ir siekiant išplėsti įvairių rūšių diagnostinių tyrimų, kuriais galima remtis išduodant ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, taikymo sritį, greitųjų antigenų testų apibrėžtį reikėtų pritaikyti, kad į ją būtų įtraukti laboratoriniai antigenų tyrimai. Todėl valstybės narės turėtų galėti išduoti tyrimo pažymėjimus remdamosi antigenų tyrimais, kurie įtraukti į Sveikatos saugumo komitete suderintą ir nuolat atnaujinamą bendrą ES sąrašą, kaip atitinkantys nustatytus kokybės kriterijus;

(3)pagal Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnį valstybių narių išduotuose skiepijimo pažymėjimuose turi būti nurodytas turėtojui suleistų dozių skaičius. Reglamento tekste turėtų būti paaiškinta, kad šis skaičius turi apimti visas dozes, suleistas bet kurioje valstybėje narėje, o ne tik tas, kurios buvo suleistos pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje. Pažymėjime nurodant tik tas dozes, kurios buvo suleistos pažymėjimą išduodančioje valstybėje narėje, faktiškai suleistų dozių skaičius gali skirtis nuo nurodyto pažymėjime, o tai gali užkirsti kelią turėtojams naudotis savo pažymėjimu ir, atitinkamai, teise laisvai judėti Sąjungoje. Tai, kad ankstesnės dozės buvo suleistos kitose valstybėse narėse, įrodoma galiojančiais ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais, ir valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tokius pažymėjimus turintys piliečiai pateiktų papildomos informacijos ar įrodymų, pvz., nurodytų anksčiau suleistų dozių partijos numerį. Tokiomis aplinkybėmis taikomos Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalyje nustatytos kitų valstybių narių išduotų skiepijimo pažymėjimų pripažinimo taisyklės. Be to, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pažymėjimų turėtojams naudotis laisvo judėjimo teise, skiepijimo pažymėjimai, kuriems taikomas įgyvendinimo aktas, priimtas pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 10 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį, turi būti pripažįstami tokiomis pačiomis sąlygomis kaip valstybių narių išduoti ES skaitmeniniai COVID pažymėjimai. Pagal Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 4 dalį ES skaitmeninio COVID pažymėjimo turėtojas turi teisę prašyti išduoti naują pažymėjimą, jei pirminiame pažymėjime pateikti asmens duomenys, įskaitant duomenis apie turėtojo skiepijimą, yra netikslūs;

(4)visų pirma atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, kovojant su COVID-19 pandemija ypač svarbu, kad būtų ir toliau kuriama naujų COVID-19 vakcinų bei tiriamos esamos. Šiomis aplinkybėmis svarbu sudaryti palankesnes sąlygas savanoriams dalyvauti klinikiniuose tyrimuose, t. y. tyrimuose, kurie atliekami siekiant ištirti vaisto, pvz., COVID-19 vakcinos, saugumą ar veiksmingumą. Kuriant vakcinas klinikiniai tyrimai labai svarbūs, todėl reikėtų skatinti savanorišką dalyvavimą juose. Jei savanoriai negalėtų naudotis ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais, jie galėtų būti atgrasyti nuo dalyvavimo klinikiniuose tyrimuose, dėl to šie tyrimai užtruktų ilgiau nei numatyta ir apskritai būtų neigiamai veikiama visuomenės sveikata. Be to, turėtų būti išlaikomas klinikinių tyrimų sąžiningumas, be kita ko, taikant duomenų kodavimą ir išsaugant duomenų konfidencialumą, kad būtų užtikrinamas tyrimų rezultatų patikimumas. Todėl turėtų būti paaiškinta, kad, siekiant nepakenkti tyrimams, valstybės narės gali išduoti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus klinikinių tyrimų, kuriuos patvirtino valstybių narių etikos komitetai ir kompetentingos institucijos, dalyviams, neatsižvelgdamos į tai, ar jiems buvo suleista potenciali vakcina nuo COVID-19, ar kontrolinei grupei skirta dozė. Be to, reikėtų paaiškinti, kad kitos valstybės narės gali pripažinti pažymėjimus, išduodamus paskiepijus COVID-19 vakcinomis, dėl kurių atliekami klinikiniai tyrimai, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų pagal Sąjungos teisę reaguojant į COVID-19 pandemiją. Jei COVID-19 vakcinai, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, vėliau suteikiamas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nuo to momento skiepijimo ta vakcina pažymėjimams taikoma Reglamento (ES) 2021/953 5 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa. Siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti Sveikatos saugumo komiteto, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) arba Europos vaistų agentūros (EMA) parengti gaires dėl pažymėjimų, išduodamų paskiepijus COVID-19 vakcina, dėl kurios atliekami klinikiniai tyrimai, o rinkodaros leidimas dar neišduotas, pripažinimo, kuriose turėtų būti atsižvelgta į etinius ir mokslinius kriterijus, kurių būtina laikytis atliekant klinikinius tyrimus;

(5)nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (ES) 2021/953, su COVID-19 pandemija susijusi epidemiologinė situacija labai pasikeitė. Nepaisant didelių skirtumų tarp valstybių narių, 2022 m. sausio 31 d. pirminio skiepijimo ciklą buvo užbaigę daugiau kaip 80 proc. suaugusiųjų Sąjungos gyventojų, o stiprinamąja doze pasiskiepijo daugiau kaip 50 proc. Atsižvelgiant į skiepijimu suteikiamą stipresnę apsaugą nuo hospitalizavimo ir sunkios formos ligos, didinti skiepijimo apimtį ir toliau yra vienas iš esminių tikslų kovojant su pandemija, taip pat svarbus užtikrinant, kad būtų panaikinti laisvo asmenų judėjimo apribojimai;

(6)2021 m. II-ą pusmetį išplitus susirūpinimą keliančiai delta atmainai, padaugėjo infekcijos, hospitalizavimo ir mirties atvejų, todėl valstybėms narėms teko imtis griežtų visuomenės sveikatos priemonių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumams apsaugoti. 2022 m. pradžioje išplitus susirūpinimą keliančiai omikron atmainai staigiai išaugo COVID-19 atvejų skaičius, ši atmaina greitai pakeitė delta atmainą ir užkrato perdavimo bendruomenėje intensyvumas visoje Sąjungoje pasiekė beprecedentį lygį. 2022 m. sausio 27 d. paskelbtame greitajame rizikos vertinime ECDC atkreipė dėmesį į tai, kad užsikrėtus omikron atmaina pacientams rečiau pasireiškia sunkūs klinikiniai padariniai, dėl kurių pacientą būtina hospitalizuoti arba gydyti intensyviosios terapijos skyriuje. Lengvesnė ligos eiga iš dalies susijusi su pačiam virusui būdingomis savybėmis, tačiau, remiantis vakcinų veiksmingumo tyrimų rezultatais, skiepijimas yra svarbus užkertant kelią sunkiems užsikrėtimo omikron atmaina klinikiniams padariniams ir kur kas veiksmingiau apsaugo nuo sunkios formos ligos, jei asmuo pasiskiepijęs trimis vakcinos dozėmis. Be to, atsižvelgiant į labai didelį užkrato perdavimo bendruomenėje mastą, dėl kurio tuo pat metu COVID-19 serga daug žmonių, tikėtina, kad tam tikrą laiką valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos patirs didelių sunkumų ir visuomenė apskritai nepajėgs tinkamai funkcionuoti, daugiausia dėl to, kad daug žmonių negalės dirbti ir mokytis;

(7)manoma, kad, omikron atvejų skaičiui pasiekus piką, didelė gyventojų dalis bent tam tikrą laikotarpį bus apsaugoti nuo COVID-19 dėl to, kad pasiskiepijo arba anksčiau buvo užsikrėtę šiuo virusu, arba dėl abiejų šių priežasčių. Tačiau neįmanoma numatyti, kokį poveikį turės galimas infekcijos atvejų skaičiaus padidėjimas 2022 m. II-ą pusmetį. Be to, negalima atmesti galimybės, kad pandeminė situacija gali pablogėti, atsiradus naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų. ECDC taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad šiame COVID-19 pandemijos etape tebėra daug neaiškumų;

(8)todėl negalima atmesti galimybės, kad valstybės narės gali reikalauti, kad Sąjungos piliečiai, besinaudojantys savo laisvo judėjimo teise, pateiktų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ar persirgimo įrodymus ir po 2022 m. birželio 30 d., t. y. dienos, kai Reglamentas (ES) 2021/953 nustoja galioti. Todėl svarbu, kad, jeigu po 2022 m. birželio 30 d. vis dar būtų taikomi tam tikri visuomenės sveikatos apsauga grindžiami laisvo judėjimo apribojimai, Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai neprarastų galimybės naudotis savo ES skaitmeniniais COVID pažymėjimais – veiksmingu, saugiu ir privatumą saugančiu būdu įrodyti savo COVID-19 statusą. Kartu, atsižvelgiant į tai, kad bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti SARS-CoV-2 plitimui apriboti, įskaitant reikalavimą pateikti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė situacija, Reglamento (ES) 2021/953 galiojimo laikotarpis turėtų būti pratęstas ne daugiau kaip 12 mėnesių. Be to, šio reglamento taikymo laikotarpio pratęsimo nereikėtų suprasti kaip reikalavimo, kad valstybės narės, ypač tos, kurios nebetaiko vidaus visuomenės sveikatos priemonių, paliktų galioti arba nustatytų laisvo judėjimo apribojimus. Taip pat turėtų būti pratęsti pagal Reglamentą (ES) 2021/953 Komisijai deleguoti įgaliojimai priimti aktus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu. Būtina užtikrinti, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemą būtų galima pritaikyti, atsižvelgiant į mokslo pažangą, padarytą kovojant su COVID-19 pandemija;

(9)Reglamento (ES) 2021/953 13 straipsnyje pateikta neteisinga kryžminė nuoroda turėtų būti ištaisyta;

(10)todėl Reglamentas (ES) 2021/953 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

(11)taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/XXXX pratęsiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/954 taikymo laikotarpis ir taip išplečiama ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos taikymo sritis, į ją įtraukiant trečiųjų valstybių piliečius, teisėtai esančius arba gyvenančius Šengeno erdvėje be vidaus sienų kontrolės, ir jis taikomas pagal Šengeno acquis, nedarant poveikio konkrečioms taisyklėms dėl vidaus sienų kirtimo, nustatytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/399;

(12)atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai reaguoti į su COVID-19 pandemija susijusią padėtį, šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

(13)pagal Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie pateikė bendrą nuomonę XXXX,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: