KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse, pasiūlymo /* SWD/2013/0337 final - 2013/ () */





1. Įžanga Indeksas yra statistinis matavimo – paprastai kainos ar kiekio – vienetas, apskaičiuojamas remiantis reprezentatyviu pagrindinių duomenų rinkiniu: kai toks indeksas naudojamas kaip finansinės priemonės ar kitos finansinės sutarties orientacinė kaina, jis tampa lyginamuoju indeksu. Šiuo metu rengiama daug įvairių lyginamųjų indeksų. Šie indeksai skiriasi ne tik naudojamais pagrindiniais duomenimis, bet ir taikomais duomenų rinkimo metodais, apskaičiavimo ir galutinio naudojimo būdais. Finansinių ir biržos prekių lyginamųjų indeksų administratoriai visame pasaulyje lyginamųjų indeksų sektoriuje gauna maždaug 2 mlrd. EUR pajamų. Iš įverčių matyti, kad rinkų, kurioms daromas poveikis, dydis galėtų viršyti 1 000 trln. EUR. Neseniai kilus įtarimams dėl manipuliavimo palūkanų normų lyginamaisiais indeksais LIBOR ir EURIBOR, buvo pabrėžta lyginamųjų indeksų svarba ir jų trūkumai. Nustatant daugelio finansinių priemonių, kaip antai palūkanų normų apsikeitimo sandorių ir išankstinių palūkanų normų sandorių, taip pat komercinių ir nekomercinių sutarčių, kaip antai pirkimo, paskolos ir hipotekos sutarčių, kainas ypač svarbus lyginamųjų indeksų teisingumas. Šie indeksai taip pat atlieka svarbų vaidmenį rizikos valdymo srityje. Martino Wheatley pateiktoje LIBOR apžvalgoje, ja remiantis Jungtinėje Karalystėje parengtoje LIBOR reguliavimo tvarkoje ir Danijoje parengtoje CIBOR reguliavimo tvarkoje lyginamųjų indeksų teisingumui skiriamas ypatingas dėmesys. 2013 m. birželio 6 d. Europos bankininkystės institucija (EBI) ir Europos vertybinių popierių rinkų institucija (EVPRI) paskelbė Europos lyginamųjų indeksų nustatymo procesų principus, kuriais dalyviams nustatytos gairės, kol įsigalios kokia nors Komisijos iniciatyva. EBI taip pat atliko EURIBOR peržiūrą ir 2013 m. sausio mėn. paskelbė EBF-EURIBOR skirtas rekomendacijas. Be to, Europos Komisija atlieka tyrimus dėl galimo kartelio rengiant EURIBOR ir dėl galimo slapto susitarimo tarp naftos ir biokuro kainų vertinimų, kuriuos teikia kai kurios biržos prekių kainas nurodančios agentūros, duomenų teikėjų. Tarptautinį požiūrį į reformą, susijusią su lyginamaisiais indeksais, koordinuoja Finansinio stabilumo taryba (FST). Jos prašymu 2013 m. liepos mėn. IOSCO paskelbė Finansinių lyginamųjų indeksų principus (angl. Principles for Financial Benchmarks). 2012 m. spalio mėn. IOSCO paskelbė Naftos kainas nurodančių agentūrų priežiūros principus (angl. Principles on the oversight of oil price reporting agencies). FST, G 20 ir Tarptautinių atsiskaitymų banko lygmeniu vyksta tolesnis darbas. 2. Problemos apibrėžtis 2.1. Manipuliavimo lyginamaisiais indeksais rizika Lyginamieji indeksai daro tiesioginį poveikį su jais susietų finansinių priemonių ir kitų sutarčių vertei. Taigi dėl manipuliavimo lyginamojo indekso verte vienos iš sutartį sudariusių šalių pinigai tiesiogiai perduodami kitai. Manipuliavimo rizika, su kuria, kaip pastebėta, yra susiję daugelis lyginamųjų indeksų, visų pirma kyla dėl galimybių veikti savo nuožiūra, kurias duomenis teikiantys asmenys turi rinkdamiesi, kokius duomenis pateikti indekso skaičiuotojui arba kaip juos vertinti, ir dėl galimybių veikti savo nuožiūra, kuriomis naudojasi administratoriai apskaičiuodami lyginamąjį indeksą. Kai kurie lyginamieji indeksai išimtinai grindžiami duomenų teikėjų teikiamais vertinimais ir galimybių ex post juos patikrinti palyginant su realiais duomenimis yra nedaug. Teikėjas gali neturėti galimybės patikrinti, ar šie pateikiami duomenys yra reprezentatyvūs, ir nustatydamas ar apskaičiuodamas lyginamąjį indeksą šių duomenų pagrindu veikia savo nuožiūra. Be to, duomenų teikėjai gali nuspręsti pateikti tik dalį savo duomenų rinkinio, o tai kenkia lyginamojo indekso tikslumui. Duomenų teikėjai taip pat gali nenorėti lyginamųjų indeksų administratoriams teikti išsamių ar tikslių duomenų, jei tai prieštarauja kitiems interesams, pvz., jei dėl to būtų atskleidžiami neskelbtini ar konfidencialūs komerciniai duomenys arba informacija, kuri tampa perspėjimu kitiems rinkos dalyviams. Interesų konfliktų visų pirma kyla tais atvejais, kai lyginamojo indekso duomenų teikėjai ar administratoriai tą indeksą taip pat ir naudoja. Duomenų teikėjai, kai gali pasipelnyti keisdami lyginamąjį indeksą, gali teikti netikrus įverčius, melagingus duomenis ar tik dalį duomenų, kurie nebūtinai atspindi tikrąsias rinkos sąlygas. Jeigu indeksas skelbiamas, jo naudojimas gali labai paplisti ir tas indeksas gali tapti ypatingos svarbos arba bent sutrikus jo teikimui būtų daromas didelis poveikis rinkoms ir investuotojams. Galiausiai dauguma institucijų neturi priežiūros ir vykdymo įgaliojimų, kuriais galėtų naudotis indeksų nustatymo procesų ir jų dalyvių atžvilgiu, tai trukdo veiksmingai prižiūrėti lyginamuosius indeksus ir priversti juos teikiant laikytis būtiniausių standartų. 2.2. Lyginamųjų indeksų, kurie nėra pagrįsti, patikimi ar tinkami nustatytam tikslui, naudojimas Jeigu lyginamasis indeksas nėra pagrįstas ir yra susijęs su manipuliavimo rizika, jį naudojant gali būti pakenkta investuotojams ar kitiems naudotojams. Labiau įgudę naudotojai, kaip antai bankai ir kiti didmeninės rinkos dalyviai, gali puikiai suprasti, kokia rizika kyla, jei lyginamieji indeksai yra nepakankamai pagrįsti, ir gali absorbuoti šią riziką arba gali turėti galimybę imtis tinkamų priemonių jai sumažinti. Tačiau mažmeniniai vartotojai gali nebūti išsamiai informuoti apie lyginamojo indekso, su kuriuo yra susiejama jų sudaroma finansinė sutartis, pobūdį ir gali neturėti jokių galimybių rinktis, kokį lyginamąjį indeksą naudoti. Lyginamųjų indeksų, kurie nėra pagrįsti, patikimi ar tinkami nustatytam tikslui, naudojimo problema visų pirma kyla dėl nepakankamo lyginamojo indekso paskirties skaidrumo ir lyginamųjų indeksų netinkamumo nustatytam tikslui, visų pirma tam, kad būtų naudojami mažmeninėse finansinėse sutartyse. Lyginamaisiais indeksais vertinama tam tikra rinka arba ekonomikos tikrovė. Tačiau daugeliu atvejų trūksta skaidrios informacijos apie tai, kam tiksliai vertinti koks nors lyginamasis indeksas skirtas, kokiomis aplinkybėmis jis užtikrina patikimą įvertinimą ir kokia kita rizika yra susijusi su jo naudojimu. Jeigu tokio skaidrumo trūksta, vartotojai gali neturėti galimybės tinkamai nuspręsti, kokį lyginamąjį indeksą naudoti. Kai taip nutinka, ekonominiai sprendimai bus pagrįsti iškreiptomis vertėmis, dėl to turtas bus paskirstytas neoptimaliai, o investuotojai ir vartotojai galės patirti nuostolių. Dažnai lyginamieji indeksai naudojami kaip kriterijus vartojimo sutartyse nepakankamai ar netinkamai įvertinus jų tinkamumą šiam tikslui. Net lyginamieji indeksai, kuriais ekonomikos tikrovė, kuriai parodyti jie skirti, yra įvertinama tinkamai, gali turėti neigiamą poveikį, jei yra naudojami kitais tikslais. Šią problemą lemia tai, kad su jais susietas sutartis sudarantys asmenys, ypač kai tai yra mažmeniniai investuotojai ar vartotojai, nepakankamai supranta padėtį. Rinkos lyginamuosius indeksus dažnai naudoja ne dėl jų tinkamumo, o paprasčiausiai dėl to, kad tam tikras lyginamasis indeksas mato vienetu pripažįstamas dėl tinklo poveikio. Panašiai netinkamas lyginamasis indeksas vienai iš sandorio šalių gali būti primestas dėl nevienodos derybinės galios ar standartinių sąlygų naudojimo. Be to, gali kilti didelių interesų konfliktų dėl strateginių ir (arba) nuosavybinių indeksų, kuriuos naudoja arba rengia fondų valdytojai, tiesiogiai suinteresuoti tų fondų rezultatais. 3. Subsidiarumas ir proporcingumas Nors kai kurie lyginamieji indeksai yra nacionaliniai, visas lyginamųjų indeksų sektorius ir indeksų rengimo, ir naudojimo požiūriu yra tarptautinio pobūdžio. Nacionaliniu lygmeniu įgyvendinami veiksmai dėl lyginamųjų indeksų, kurie plačiai naudojami ar rengiami keliose valstybėse narėse, gali lemti vidaus rinkos susiskaidymą ir galėtų sudaryti sąlygas reguliuojamajam arbitražui, nes lyginamojo indekso rengimą iš vienos valstybės narės galima lengvai perkelti į kitą. O ES lygmens iniciatyva padėtų sustiprinti bendrąją rinką, nes būtų sukurta bendra patikimų ir tinkamų lyginamųjų indeksų naudojimo sistema, kuri galiotų įvairiose valstybėse narėse. Taigi ES lygmens veiksmai atitinka subsidiarumo principą. Vadovaujantis proporcingumo principu, visi veiksmai turi būti tikslingi ir neviršyti to, kas būtina siekiant užsibrėžtų tikslų. Nustatant skirtingas galimybes, taip pat atliekant galimybių ir jų taikymo srities analizę ir palyginimą, vadovautasi proporcingumo principu. Tai daryta dvejopai: pirma, orientuojantis į lyginamuosius indeksus, kurie gali padaryti tiesioginį ir tikrą poveikį ekonomikai, jei jais būtų manipuliuojama, ir, antra, nustatant priemones, kurios dėl savo pobūdžio nėra susijusios su proporcingumo klausimais, arba tais atvejais, kai dėl priemonių galėtų atsirasti neproporcinga našta, sudarant sąlygas tas priemones proporcingai kalibruoti. 4. Taikymo sritis Šio pasiūlymo taikymo sritis nustatyta atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas problemas ir siekiant užtikrinti, kad šios problemos būtų efektyviai, veiksmingai ir proporcingai sprendžiamos. Pasiūlymo taikymo sritis nustatyta dviem etapais: pirma, nustatyta, kokius lyginamuosius indeksus (tikslinius lyginamuosius indeksus) ji apima ir, antra, kokia su šiais tiksliniais lyginamaisiais indeksais susijusi veikla turėtų būti į ją įtraukta. Pirma, į taikymo sritį patenka visi skelbiami indeksai, su kuriais susiejama finansinių priemonių ar sutarčių kaina arba kurie naudojami investicinių fondų rezultatams vertinti, nes jie yra lyginamieji indeksai, kuriais manipuliuojant atsiras finansinių nuostolių, ir jie išdėstytų problemų požiūriu yra pažeidžiamiausi. Antra, į taikymo sritį patenka visi šiuos lyginamuosius indeksus rengiantys Sąjungoje įsisteigę lyginamųjų indeksų administratoriai, nes jiems kyla visos išdėstytos problemos. Centriniai bankai į taikymo sritį neįtraukti, nes jie jau užtikrina aukšto lygio teisingumą ir yra kontroliuojami valdžios institucijų. Šių problemų kyla ir Sąjungoje įsisteigusiems duomenų teikėjams, tačiau analizė rodo, kad proporcinga būtų įtraukti tik tuos duomenų teikėjus, kuriems jau yra taikomas ES finansinis reglamentas. Tai visų pirma susiję su tuo, kad šiuo metu nereguliuojami duomenų teikėjai dėl atitikties užtikrinimo naštos galėtų liautis teikę duomenis ir bet kuriuo atveju finansų rinkų priežiūros institucijos negalėtų veiksmingai jų prižiūrėti. 5. Tikslai Lentelėje apžvelgiami bendri šios iniciatyvos tikslai, jos konkretūs ir veiklos tikslai, nustatyti atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos ir problemų analizę: Bendrieji tikslai || Konkretūs tikslai || Veiklos tikslai || Išmatuojami tikslai 1) Atkurti pasitikėjimą finansų rinkomis 2) Padidinti rinkų vientisumą ir teisingumą; užtikrinti, kad finansų rinkos tarnautų realiajai ekonomikai 3) Užtikrinti vartotojų ir investuotojų apsaugą || Užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą: 1. Mažinti manipuliavimo lyginamaisiais indeksais riziką: 2) Užtikrinti tinkamą pagrįstų ir patikimų lyginamųjų indeksų naudojimą || 1) Apriboti paskatas ir galimybes manipuliuoti 2) Kuo labiau sumažinti galimybes veikti savo nuožiūra – užtikrinti, kad lyginamieji indeksai būtų grindžiami pakankamai išsamiais ir reprezentatyviais duomenimis 3) Užtikrinti, kad pagrįsto valdymo ir kontrolės priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką 4) Užtikrinti skaidrumą ir tinkamų lyginamųjų indeksų naudojimą 5) Užtikrinti veiksmingą priežiūrą || 1) Sumažinti lyginamųjų indeksų, kurie nėra apsaugoti nuo manipuliavimo, skaičių 2) Padidinti lyginamųjų indeksų, kurie grindžiami pakankamai išsamiais ir reprezentatyviais duomenimis, skaičių 3) Sumažinti netinkamo valdymo ir kontrolės atvejų skaičių 4) Padidinti lyginamųjų indeksų paskirties pažymų ir tinkamumo naudoti mažmeniniais tikslais vertinimų skaičių 5) Sumažinti manipuliavimo lyginamaisiais indeksais skaičių 6. Galimos politikos priemonės ir poveikio analizė Įvairios galimos politikos priemonės buvo įvertintos remiantis jų veiksmingumo ir efektyvumo siekiant šešių veiklos tikslų kriterijais. 6.1. Apriboti paskatas ir galimybes manipuliuoti Galimos politikos priemonės 1. Nesiimti veiksmų 2. Valdyti ir atskleisti interesų konfliktus 3. Struktūrinis atskyrimas Pirmenybė teikiama 2 galimybei. Struktūrinis atskyrimas yra veiksmingas mažinant manipuliavimo galimybes, bet tokia priemonė daugeliu atvejų būtų neproporcinga, nes galėtų atgrasyti nuo lyginamųjų indeksų teikimo ir tam tikrų lyginamųjų indeksų teikimas galėtų būti nutrauktas. Valdant interesų konfliktus ir juos atskleidžiant, apskaičiavimus atliekantiems ar lyginamiesiems indeksams nustatyti reikalingą informaciją teikiantiems subjektams atsirastų paskatų tai daryti objektyviai. Taigi tokia priemonė skatina tiksliai teikti duomenis ir sąžiningai elgtis, kai duomenys tvirtinami. 6.2. Kuo labiau sumažinti galimybes veikti savo nuožiūra. Užtikrinti, kad lyginamieji indeksai būtų grindžiami pakankamais ir reprezentatyviais duomenimis Galimos politikos priemonės 1. Nesiimti veiksmų 2. Reikalauti naudoti sandorių duomenis, jei jų yra ir jie patikimi, kitais atvejais savo pagrįsta nuožiūra naudoti duomenis, kuriuos įmanoma patvirtinti 3. Privalomas sandorių duomenų naudojimas tik jei būtina 4. Duomenų teikimas ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti Pirmenybė teikiama 2 ir 4 galimybėms. Taisyklė, pagal kurią reikalaujama pirmenybę teikti reprezentatyviems sandorių duomenims, o kitus duomenis leidžiama naudoti tik tuo atveju, jeigu juos galima patikrinti, suteikia galimybę užtikrinti, kad lyginamųjų indeksų rodikliai ir jiems nustatyti teikiami duomenys būtų grindžiami pakankamais ir reprezentatyviais duomenimis, o savo nuožiūra, kuri būtų pateisinama ir pagrįsta, būtų veikiama tinkamai. Taigi taip užtikrinamas didesnis lyginamųjų indeksų patikimumas ir proceso skaidrumas. Įgaliojimu įpareigoti teikti ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti reikalingus duomenis užtikrinamas ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų tęstinumas, kai yra rizika, kad duomenų teikėjai nustos teikę savo duomenis. Juo taip pat užtikrinama, kad tokie duomenys būtų grindžiami pakankamai didelėmis rinkos duomenų imtimis, visų pirma rinkoje esant įtampai, kai duomenų teikėjai gali būti nelinkę teikti duomenų ar įverčių lyginamiesiems indeksams apskaičiuoti. 6.3. Užtikrinti, kad pagrįsto valdymo ir kontrolės priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką Galimos politikos priemonės 1. Nesiimti veiksmų 2. Priežiūros institucijoms paskelbti gaires, pagrįstas principu „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“ 3. Įpareigoti nustatyti tinkamas valdymo sistemas ir taikyti veiksmingas kontrolės priemones Pirmenybė teikiama 3 galimybei. Atsižvelgiant į interesų konfliktus, kurie būdingi lyginamiesiems indeksams nustatyti reikalingų duomenų teikimo ir tų indeksų apskaičiavimo veiklai, principu „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“ norimų rezultatų greičiausiai nebus gauta. Įpareigojimu nustatyti tinkamas valdymo sistemas ir veiksmingas kontrolės priemones suteikiama galimybė užtikrinti, kad būtų vykdomas pagrįstas valdymas ir kontrolė, kurie būtini nustatytiems lyginamųjų indeksų ir jiems nustatyti reikalingų duomenų teikimo veiklos trūkumams pašalinti. 6.4. Užtikrinti skaidrumą ir pagrįstų bei patikimų lyginamųjų indeksų naudojimą Galimos politikos priemonės 1. Nesiimti veiksmų 2. Reikalauti, kad metodika, pagrindiniai duomenys, procesas ir paskirtis būtų skaidrūs, kartu pagrįstais atvejais leisti, kad pagrindinių duomenų skaidrumas būtų užtikrintas vėliau arba iš dalies 3. Lyginamųjų indeksų naudojimo sutartyse su mažmeniniais klientais tinkamumo vertinimas 4. Privalomas pranešimas apie lyginamųjų indeksų naudojimą Pirmenybė teikiama 2 ir 3 galimybėms. Duomenų ir metodikos skaidrumas ir priežiūros institucijoms, ir visuomenei padėtų įvertinti, ar koks nors lyginamasis indeksas yra tikslus ir patikimas. Turėdami galimybę susipažinti ir su duomenimis, ir su metodika, investuotojai ir priežiūros institucijos galėtų atkartoti lyginamąjį indeksą arba atlikti grįžtamąjį jo patikrinimą tikslumui įvertinti. Visiškas skaidrumas tuo požiūriu, kas vertinama lyginamuoju indeksu, kaip tas indeksas turėtų būti naudojamas ir kokie yra jo trūkumai, priežiūros institucijoms ir visuomenei suteiktų galimybę gauti išsamią informaciją apie ekonomikos tikrovę, kuriai vertinti lyginamasis indeksas skirtas, ir apie visus indekso trūkumus stebint šią tikrovę. Atidėti tokios informacijos paskelbimą ar paskelbti jos dalį būtų leidžiama tuo atveju, jeigu dėl visos informacijos paskelbimo tuo pat metu duomenų teikėjams kiltų rimtų nepalankių padarinių arba būtų pakenkta lyginamojo indekso patikimumui ar teisingumui. Paskelbimą būtų leidžiama atidėti tik tokiam laikotarpiui, per kurį tie padariniai gerokai sumažėtų. Kai reguliuojamas subjektas, kaip antai bankas, ketina su vartotoju sudaryti finansinę sutartį, kurioje nustatyti mokėjimai susieti su kokiu nors lyginamuoju indeksu, jis turėtų įvertinti, ar tas lyginamasis indeksas yra tinkamas šiam tikslui, ir įspėti vartotoją, jei indeksas yra netinkamas. 6.5. Užtikrinti veiksmingą lyginamųjų indeksų priežiūrą Galimos politikos priemonės 1. Nesiimti veiksmų 2. Lyginamųjų indeksų teikimas privačiajame sektoriuje, nepriklausoma privačiojo sektoriaus vykdoma priežiūra 3. Lyginamųjų indeksų teikimas privačiajame sektoriuje, valstybinė priežiūra ir vykdymo užtikrinimas 4. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų teikimas viešajame sektoriuje Pirmenybė teikiama 3 galimybei. Lyginamųjų indeksų teikimas viešajame sektoriuje gali trukdyti inovacijoms ir taip pat gali būti susijęs su interesų konfliktais. Interesų konfliktų gali kilti ir tuo atveju, jei priežiūra rūpintųsi privatusis sektorius. Lyginamųjų indeksų teikimą priskiriant prie reguliuojamos veiklos užtikrinama aukščiausio įmanomo lygio lyginamųjų indeksų administratorių priežiūra. Taigi institucijoms būtų sudaryta galimybė užtikrinti, kad administratoriai ir duomenų teikėjai laikytųsi reikalavimų ir būtų atskaitingi. Šia galimybe būtų užtikrintas priežiūros vykdytojo nepriklausomumas, nes tai būtų valdžios institucijos, o rinkose būtų užtikrintas pasirinkimas, inovacijos ir konkurencingumas, nes lyginamųjų indeksų teikimo veikla liktų privačiose rankose. Administratorių priežiūrą vykdytų nacionalinės priežiūros institucijos koordinuojant EVPRI. Ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju priežiūrą privalėtų vykdyti nacionalinių priežiūros institucijų kolegijos. EVPRI dalyvautų ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijose ir prireikus užtikrintų privalomą tarpininkavimą. Duomenų teikėjų priežiūrą vykdytų dabartinės jų priežiūros institucijos. 7. Pasirinktų galimybių rinkinio poveikis Lentelėje apibendrinamos pasirinktos galimos politikos priemonės Veiklos tikslas || Pasirinktos politikos galimybės Apriboti paskatas ir galimybes manipuliuoti || Valdyti ir atskleisti interesų konfliktus Pakankami duomenys ir kuo labiau sumažintos galimybės veikti savo nuožiūra || Naudoti sandorių duomenis, jei jų yra ir jie patikimi, kitais atvejais savo pagrįsta nuožiūra naudoti duomenis, kuriuos įmanoma patvirtinti Įpareigoti teikti duomenis ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti tik jei būtina Užtikrinti, kad pagrįstomis valdymo ir kontrolės priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką || Įpareigoti nustatyti tinkamas valdymo sistemas ir veiksmingas kontrolės priemones Didinti skaidrumą ir užtikrinti, kad būtų naudojami pagrįsti, patikimi ir tinkami nustatytam tikslui lyginamieji indeksai || Reikalauti, kad metodika, pagrindiniai duomenys, procesas ir paskirtis būtų skaidrūs, kartu pagrįstais atvejais leisti, kad pagrindinių duomenų skaidrumas būtų užtikrintas vėliau arba iš dalies Lyginamųjų indeksų naudojimo sutartyse su mažmeniniais klientais tinkamumo vertinimas Užtikrinti veiksmingą priežiūrą || Lyginamųjų indeksų teikimas privačiajame sektoriuje, valstybinė priežiūra ir vykdymo užtikrinimas Pagrindinis šios iniciatyvos tikslas – didinti Europos lyginamųjų indeksų pagrįstumą ir teisingumą mažinant manipuliavimo lyginamaisiais indeksais riziką. Taigi ji padės didinti rinkų vientisumą ir teisingumą ir atkurti pasitikėjimą finansų rinkomis. Šia iniciatyva taip pat siekiama užtikrinti tinkamą pagrįstų ir patikimų lyginamųjų indeksų naudojimą, kuriuo bus užtikrinta didesnė vartotojų ir investuotojų apsauga ir bus garantuota, kad finansų rinkos tarnautų realiajai ekonomikai. 8. Stebėsena ir vertinimas Šios teisėkūros priemonės taikymo pasekmės galėtų būti įvertintos praėjus trejiems metams nuo jos įsigaliojimo teikiant ataskaitą Tarybai ir Parlamentui dėl šios teisėkūros iniciatyvos veiksmingumo ir sektorinio požiūrio tinkamumo.