Komisija siekia labiau remti apdulkintojų mokslinius tyrimus kitoje bendrojoje programoje „Europos horizontas“. Tai matyti programos pirmajame strateginiame plane ir pasiūlyme dėl programos „Europos horizontas“ pirmosios darbo programos (2021–2022 m.) (2C veiksmas). Programos „Europos horizontas“ siūlomose teminėse srityse siekiama remti: i) priemonių apdulkintojų moksliniams tyrimams (pavyzdžiui, integracinės taksonomijos priemonių, įskaitant DNR brūkšninius kodus ir mašinų mokymąsi) kūrimą; ii) ekspertų gebėjimų stiprinimą ir jų tinklų kūrimą ir iii) didelio masto perėjimą prie apdulkintojams palankaus kultūrinio ir žemės ūkio kraštovaizdžio tvarkymo. Be to, pasiūlymo dėl Europos partnerystės biologinės įvairovės srityje projektu siekiama remti biologinės įvairovės stebėsenos sistemas. Ši parama taip pat bus gyvybiškai svarbi įgyvendinant ES apdulkintojų stebėsenos sistemą.

Atliekant mokslinius tyrimus sukauptos žinios bus svarbios priimant sprendimus. Viename iš mechanizmo EKLIPSE projektų vertinamos šiuo metu turimos žinios apie tai, kaip pesticidai ir trąšos veikia apdulkintojų išsaugojimo priemones žemės ūkio paskirties žemės plotuose, siekiant prisidėti prie geriausios praktikos gairių tobulinimo. Be to, Europos inovacijų partnerystė žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje remia interaktyvias principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas apdulkintojams palankaus žemės ūkio paskirties žemės naudojimo inovacijas (2B veiksmas).

Priėmusi Iniciatyvą, Komisija įtraukė specialiai apdulkintojams skirtą teminę sritį į programos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programą. Šioje teminėje srityje keliamas tikslas sukurti įrankius, parengti gaires ir metodikas laukinių apdulkintojų populiacijų mažėjimo priežastims veiksmingiau pažaboti ir padariniams mažinti. Šiuos mokslinius tyrimus planuojama pradėti 2021 m. rugsėjo mėn. Pagal tinklo „BiodivERsA“ programą imtasi su apdulkintojais susijusių projektų, kuriais siekiama pagerinti skirtingų apdulkintojų populiacijų mažėjimo veiksnių sąveikos supratimą ir apdulkintojų biologinės įvairovės ir apdulkinimo ekosistemos paslaugų scenarijų modeliavimą. Be to, siekti aukščiausio apdulkintojų mokslinių tyrimų lygio padėjo individualios subsidijos ir stipendijos, skirtos Europos mokslinių tyrimų tarybos ir pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. Šios subsidijos ir stipendijos buvo skirtos iškiliems mokslininkams, tiriantiems savitus ekologinius apdulkintojų ir augalų ryšius ir jų svarbą ekosistemų funkcionavimui ir maisto gamybai.

Be to, kad imtis efektyvesnių su apdulkintojais susijusių veiksmų būtų lengviau, Komisija sukūrė metodą, kaip nustatyti apdulkintojams tarpti tinkamas miesto teritorijas. Keliuose miestuose šis metodas naudojamas siekiant suprasti, kaip tvarkyti miestų žaliuosius plotus, kad apdulkintojų populiacijos didėtų. Komisija plačiai skatins miestų valdžios institucijas naudoti šį įrankį.

Be to, Komisija savo rekomendacijose valstybėms narėms dėl jų BŽŪP strateginių planų taip pat atsižvelgia į konkrečius biologinės įvairovės apsaugos, ekosisteminių paslaugų gerinimo ir buveinių bei kraštovaizdžio išsaugojimo tikslus. Tikimasi, kad rekomendacijos dėl šių tikslų padės skatinti laukinių apdulkintojų išsaugojimą dirbamoje žemėje.

Komisija, įgyvendindama ES biologinės įvairovės strategiją ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, įsipareigojo imtis veiksmų, kad iki 2030 m. 50 proc. būtų sumažintas bendras cheminių pesticidų naudojimas bei jų keliama rizika ir pavojingesnių pesticidų naudojimas. Siekdama šio tikslo, Komisija peržiūrės Tausiojo pesticidų naudojimo direktyvą, sugriežtindama nuostatas dėl integruotosios kenkėjų kontrolės, taip pat skatins naudoti daugiau saugių alternatyvų derliui apsaugoti nuo kenkėjų ir ligų, visų pirma įgyvendinant BŽŪP strateginius planus. Šios priemonės bus naudingos biologinei įvairovei apskritai ir visų pirma vabzdžiams apdulkintojams.

Komisija stengiasi užtikrinti, kad registruojant augalų apsaugos produktus būtų atsižvelgiama ir į apdulkintojų apsaugą, kaip reikalaujama ES teisės aktuose dėl augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad būtų patvirtintas ir pradėtas taikyti Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2013 m. paskelbtas rekomendacinis dokumentas, kuriame vertinama augalų apsaugos produktų keliama rizika bitėms (Apis mellifera, Bombus spp. ir pavienėms bitėms) (7B veiksmas). Tačiau nuo 2013 m. aiški valstybių narių dauguma nuosekliai prieštaravo EFSA rekomendacinio dokumento dalių, susijusių su lėtiniu toksiškumu bitėms, patvirtinimui. Todėl 2018 m. pabaigoje Komisija pasiūlė pirmiausia pradėti taikyti tas rekomendacinio dokumento dalis, kurioms buvo išreikšta pakankama parama (t. y. dalis, susijusias su ūmiu toksiškumu naminėms bitėms).

2019 m. liepos mėn. kvalifikuota valstybių narių dauguma pritarė Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami vienodi augalų apsaugos produktų vertinimo ir registravimo principai, projektui. Šis vienodų principų keitimas buvo būtinas, siekiant įgyvendinti rekomendacinio dokumento dalis, susijusias su ūmiu toksiškumu naminėms bitėms. Vis dėlto 2019 m. spalio mėn. Europos Parlamentas nepritarė šiam reglamento projektui ir paragino Komisiją pateikti naują reglamento projektą, kuriame būtų atsižvelgta ir į lėtinį toksiškumą naminėms bitėms bei toksiškumą jų lervoms ir ūmų toksiškumą kamanėms, todėl Komisija negalėjo tęsti rekomendacinio dokumento įgyvendinimo dalimis.

2019 m. kovo mėn. Komisija pavedė Europos maisto saugos tarnybai peržiūrėti rekomendacinį dokumentą atsižvelgiant į naujas mokslo žinias, įgytas nuo 2013 m. Komisija siekė parengti naujausia metodika grindžiamas rekomendacijas dėl auginamoms ir laukinėms bitėms kylančių rizikos vertinimo. Šiuo metu vykdoma šių rekomendacijų peržiūra. Ją tikimasi baigti 2021 m. Po to Komisija sieks patvirtinti visą rekomendacinį dokumentą.

EAR ataskaitoje Komisija raginama: i) išplėsti įvertinus riziką nustatytas apsaugos priemones įtraukiant reprezentatyvų laukinių apdulkintojų rūšių spektrą, ii) kartu su valstybėmis narėmis parengti tam reikalingų bandymų metodų kūrimo darbo planą ir iii) iškelti konkrečius laukinių apdulkintojų apsaugos tikslus. Komisija atsižvelgia į šias rekomendacijas stiprindama augalų apsaugos produktų rizikos aplinkai vertinimą, kaip nurodyta pirmesnėje pastraipoje ir kaip yra įsipareigojusi pagal ES strategiją „Nuo ūkio iki stalo“.

Augalų apsaugos produktų, kurių veikliosios medžiagos yra neonikotinoidai, naudojimas, naudojimo apribojimai ir draudimas juos naudoti pastaraisiais metais sulaukė daug dėmesio dėl didelio jų toksiškumo bitėms. 2018 m. gegužės 29 d. Komisija priėmė įgyvendinimo reglamentus, kuriais iš dalies keičiamos neonikotinoidų imidakloprido, klotianidino ir tiametoksamo patvirtinimo sąlygos, siekiant uždrausti šių trijų produktus naudoti lauke bet kokioms reikmėms (7C veiksmas). Įvedus apribojimus, pareiškėjai, pateikę paraiškas dėl klotianidino, tiametoksamo ir imidakloprido patvirtinimo galiojimo pratęsimo, jas atsiėmė. Taigi šių medžiagų patvirtinimo galiojimas baigėsi atitinkamai 2019 m. sausio 31 d., 2019 m. balandžio 30 d. ir 2020 m. gruodžio 1 d.

EAR ataskaitoje ir 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucijoje Komisija raginama užtikrinti, kad skubūs leidimai naudoti neonikotinoidus būtų tinkamai pagrįsti. Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyta, kad valstybėms narėms leidžiama išduoti skubius leidimus pateikti rinkai jų teritorijoje neregistruotus augalų apsaugos produktus ribotam ir kontroliuojamam jų naudojimui ribotą laikotarpį, jei kilo grėsmė, kurios negalima įveikti jokiomis kitomis pagrįstomis priemonėmis. Uždraudus šiuos tris neonikotinoidus naudoti lauke bet kokioms reikmėms ir pasibaigus jų patvirtinimo galiojimui, kelios valstybės narės ne kartą suteikė skubius leidimus juos naudoti.

2018 m. Komisija pavedė EFSA patikrinti, ar pakartotinai išduoti skubūs leidimai šiuos pesticidus naudoti tam tikriems kultūriniams augalams buvo pagrįsti, ir ėmėsi veiksmų, kad 2020 m. būtų išvengta nepagrįsto tokių leidimų išdavimo (Rumunijoje ir Lietuvoje ). 2020 m. spalio mėn. Komisija dar kartą pavedė EFSA iki 2021 m. rugsėjo mėn. įvertinti, ar tam tikri išduoti skubūs leidimai naudoti šias medžiagas cukriniams runkeliams atitinka reglamente nustatytas sąlygas. Komisija, remdamasi atlikto įvertinimo rezultatais, galės imtis tolesnių veiksmų. Siekiant dar didesnio skaidrumo, valstybių narių pranešimai apie išduotus skubius leidimus skelbiami ES pesticidų duomenų bazėje.

2.8.8 veiksmas. Mažinti invazinių svetimų rūšių poveikį apdulkintojams

2020 m. sausio mėn. Komisija paskelbė rekomendacijas dėl invazinių svetimų rūšių valdymo laukiniams apdulkintojams apsaugoti (8A veiksmas). Jos pirmiausia skirtos: i) įstaigoms, atsakingoms už invazinių svetimų rūšių valdymą arba dalyvaujančioms formuojant susijusią politiką, ir ii) Europos gyventojams, norintiems kontroliuoti tokių rūšių introdukciją ir plitimą ir (arba) užkirsti jam kelią. Rekomendacijos apima svarbiausias priemones, kuriomis siekiama aptikti, kontroliuoti ir sunaikinti kai kurias labiausiai vietiniams laukiniams apdulkintojams Europoje kenkiančias invazines svetimas rūšis. Prie šių laukiniams apdulkintojams kenksmingų invazinių svetimų rūšių priskiriamos bitės Megachile sculpturalis ir azijinis juodnugaris širšuolas ar augalai, kaip antai pontinis rododendras ir rykštenės. Azijinis juodnugaris širšuolas įtrauktas į Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą, nustatytą pagal Reglamentą dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo. 2019 m. Komisija parengė gaires dėl invazinių svetimų rūšių, kurios kai kur Europos Sąjungoje yra vietinės, siekdama padidinti informuotumą apie galimą neigiamą tokių rūšių išplitimo už jų natūralaus arealo ribų poveikį. Šiose gairėse, be kitų rūšių, aptariami naminių bičių ir kamanių porūšiai.

Pagal programą LIFE įgyvendinami projektai apima ir tokius projektus, kurie susiję su buveinių atkūrimu po invazinių svetimų rūšių išplitimo. Kelių iš šių projektų tikslas – didinti informuotumą arba stebėti ir kontroliuoti invazines svetimas rūšis, darančias neigiamą poveikį vietinei florai, nuo kurios priklauso apdulkintojai, pavyzdžiui, pontinį rododendrą, argentininę kortaderiją ir bitinę sprigę.

2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje numatytas įsipareigojimas 50 proc. sumažinti į Raudonąją knygą įtrauktų rūšių, kurioms grėsmę kelia invazinės svetimos rūšys, skaičių, o tai padės labiau sušvelninti apdulkintojams daromą neigiamą poveikį.

Komisija į apdulkintojų išsaugojimo rekomendacinių dokumentų rinkinį įtraukė primygtines rekomendacijas naudoti vietines augalų ir apdulkintojų rūšis ir griežtai vengti svetimų rūšių bei invazinių svetimų rūšių. Šie dokumentai skirti visuomenei, vietos valdžios institucijoms ir įvairiausiems verslo sektoriams, įskaitant žemės ūkio, miškininkystės, kraštovaizdžio architektūros ir pastatų sektorius (8B veiksmas).

2.9.9 veiksmas. Skatinti verslo sektorių ir piliečius imtis veiksmų

2018 m. rugpjūčio mėn. Komisija, naudodama ES verslo ir biologinės įvairovės platformą, ėmėsi pirminio verslo veiklos tyrimo, susijusio su apdulkintojų išsaugojimu. Po to Komisija užsakė parengti konkrečius rekomendacinius dokumentus, skirtus 11 verslo sektorių: žemės ūkio, žemės ūkio maisto produktų ir gėrimų, miškininkystės, sodininkystės ir daržininkystės, bitininkystės, mažmeninės prekybos, kraštovaizdžio architektūros, pastatų, kasybos, energetikos ir turizmo (9A veiksmas). Šiuose rekomendaciniuose dokumentuose smulkiau išnagrinėta geroji įmonių praktika. Komisija toliau skatina naudoti šiuos dokumentus ir ragina įmones imtis rezultatyvių apdulkintojų išsaugojimo veiksmų. Be to, Komisija ir toliau skatina įmones įvertinti ir į savo sprendimus įtraukti biologinei įvairovei daromą poveikį ir priklausomybę nuo jos, be kita ko, vykdant programos LIFE projektus, kuriais remiamas apdulkintojams palankus anglies dioksido kiekį dirvožemyje didinantis ūkininkavimas.

Komisija taip pat toliau skatina visuomenę imtis apdulkintojų išsaugojimo veiksmų vykdydama viešas kampanijas, komunikacijos veiklą, rengdama mokomąją medžiagą ir rekomendacijas (9C veiksmas). Šiuo tikslu naudojama Komisijos internetinė informacijos apie apdulkintojus platforma. Informacijos apie apdulkintojus platforma, sukurta pagal 3A veiksmą, sudaro sąlygas lengviau gauti informacijos ir įtraukia visuomenę bei kitus suinteresuotuosius subjektus. Komunikuojant su visuomene siekiama parodyti apdulkintojų įvairovę ir jų svarbą žmonijai ir taip paskatinti visus imtis veiksmų jiems apsaugoti. Apdulkintojai – viena populiariausių gamtinių temų tarp europiečių. Be to, informaciją apie juos pateikti labai lengva. Dėl šios priežasties Komisija apdulkintojų temą naudoja skleisdama informaciją apie ES veiksmus sprendžiant platesnius biologinės įvairovės ir aplinkos klausimus, įtrauktus į Europos žaliąjį kursą.

Komisija skatina visuomenę padėti kurti žinias, skirtas politikos priemonėms. 2020 m. liepos mėn. ji paskelbė ataskaitą apie geriausią piliečių mokslinės veiklos, susijusios su aplinkos stebėsena, patirtį, į kurią įtraukta ir piliečių mokslinė veikla, susijusi su apdulkintojais (drugelių stebėsena). Komisija, įgyvendindama bandomąjį Europos Parlamento projektą ABLE, skatino sukurti Europos drugelių stebėsenos sistemą 10 valstybių narių. Piliečių mokslinė veikla taip pat turėtų būti neatsiejama pagal 1 veiksmą taikysimos ES apdulkintojų stebėsenos sistemos ir pesticidų buvimo aplinkoje stebėsenos tiriant namines bites sistemos dalis. 2021 m. Komisija, vykdydama projektą STING, išplės visuomenės galimybes dalyvauti su apdulkintojais susijusioje veikloje, ypač apsirūpinimo maistu kontekste.

Pagal Europos solidarumo korpuso programą (9C veiksmas) vykdomi projektai, kuriuos įgyvendinant jaunimas skatinamas dalyvauti įvairiose su solidarumu susijusiose srityse, įskaitant aplinkos ir gamtos apsaugą. Į kelis vykdomus projektus įtraukti ir apdulkintojai. Kai kuriuose projektuose daug dėmesio skiriama informavimo ir sąmoningumo ugdymo veiklai, kaip antai projektuose „Laukinių bičių apdulkintojų išsaugojimas“ (angl. Wild Bee Pollinator Conservation) arba „Solidarumo bitės“ (angl. Solidarity Bees). Dar vienas pavyzdys – ekosistemų palaikymo projektas padeda kurti laukiniams apdulkintojams ir kitiems vabzdžiams palankias buveines.

Pagal programą „Erasmus+“ finansuojami projektai, kuriais siekiama didinti mokinių sąmoningumą ir suteikti jiems galimybę daugiau sužinoti apie apdulkintojus. Vykdant šiuos projektus mokiniai įtraukiami į tokią veiklą, kaip apdulkintojų stebėjimas vietoje, taip jaunimas gali sužinoti, kokių buveinių reikia apdulkintojams ir kokios grėsmės jiems kyla.

Komisija palaiko piliečių kaip vartotojų galią, nes vartojimo polinkių poveikis laukiniams apdulkintojams gali būti labai didelis. ES ekologinis ženklas yra viena iš priemonių, galinčių sušvelninti neigiamą vartotojų pasirinkimo poveikį, pavyzdžiui, dėl sodininkystės prekių, kurios daro poveikį apdulkintojams (9B veiksmas). Komisija šiuo metu didžiausią dėmesį skiria tų produktų, kuriems jau nustatyti ekologinio ženklo suteikimo kriterijai, sėkmės didinimui, o ne naujų kriterijų kūrimui. Ji ką tik pradėjo ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijų, taikomų auginimo terpėms, dirvožemio gerinimo medžiagoms ir mulčiui, peržiūrą ir užtikrins, kad peržiūrėtais kriterijais būtų atsižvelgta į būtinybę išsaugoti apdulkintojus. Pavyzdžiui, kriterijus galėtų būti apsaugos priemonės, užtikrinančios, kad dirvožemis, naudojamas vazoniniams augalams ir sodininkystės prekėms, nebūtų gaunamas iš apdulkintojų buveinių arba kad dėl mineralų gavybos neblogėtų apdulkintojų buveinių būklė. Maisto sektoriuje įgyvendinat programos LIFE maisto ir biologinės įvairovės projektą buvo tiriama vabzdžių apsauga maisto standartais ir etiketėmis, taip pat parengtas vadovas kokybės vadybininkams, produktų vadovams ir už pirkimą atsakingiems vadybininkams.