Be to, įgyvendindama strategiją „Į rezultatus orientuotas biudžetas“, Komisija nuolatos tobulina teikiamas veiklos rezultatų ataskaitas. 2018 m. biudžeto projekte pateikiamos programų suvestinės, kuriose parodoma, kas padaryta iki šiol ir ko iš jų tikimasi: kokių rezultatų, pažangos ir spręstinų klausimų. Taip remiamas veiklos rezultatais grindžiamas biudžeto sudarymo metodas.

DFP svarstyta ir priimta kaip paketas, į kurį įtraukti teisės aktai dėl nuosavų išteklių. Kadangi tokiu būdu nustatomos metinės įsipareigojimų asignavimų pagrindiniuose Sąjungos veiklos sektoriuose viršutinės ribos ir metinės mokėjimų asignavimų viršutinės ribos, siūlomi išlaidų programų teisės aktai, kurie atspindi ir atitinka pagal DFP pasirinktą politiką ir biudžetą. Todėl apskritai tie teisės aktai apima peržiūros nuostatas, suderintas su atitinkamu DFP laikotarpiu.

EP taip pat paprašė į kito ekspertų posėdžio dėl į rezultatus orientuotą biudžeto darbotvarkę įtraukti EAR apžvalginiame pranešime apie laikotarpio vidurio peržiūrą pateiktus pasiūlymus ir Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijas. Komisija grupei pasiūlys aptarti EP iškeltus klausimus. Kalbant apie aspektus, kurie tiesiogiai susiję veiklos vykdant biudžetą rezultatais, ekspertų posėdžiuose jau buvo ir toliau bus bendrai svarstomi tokie klausimai, kaip antai veiklos rezultatų ataskaitų teikimas ir veiklos rezultatų informacijos naudojimas priimant sprendimus dėl biudžeto ciklo. Komisija analizuos, kaip pritaikyti Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijas ekspertų grupės darbe. Į patirtį, kuria keičiamasi ekspertų posėdžiuose, bus atsižvelgta organizuojant 2017 m. metinę konferenciją „Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“.

EP taip pat ragina Komisiją atsižvelgti į Paryžiaus susitarimą ir ES biudžeto išlaidų tikslus su klimato kaita susijusiems veiksmams padidinti nuo 20 proc. iki 30 proc. Savo poziciją dėl dabartinės DFP pagrindinių pokyčių įgyvendinamumo Komisija paaiškino atsakymuose į EAR specialiosios ataskaitos Nr. 31/2016 pastabas; ataskaitoje vertinama Komisijos pažanga siekiant 20 proc. biudžeto išlaidų skirti su klimato kaita susijusiems veiksmams, taigi biudžetas taptų akstinu klimato politikos integravimo procese.

Komisija ieškos būdų, kaip biudžeto išlaidas toliau derinti su ES politikos tikslais pagal galiojančių teisės aktų sistemą. Vykdydama dabartinės DFP laikotarpio vidurio peržiūrą, Komisija jau ėmėsi priemonių, kad sustiprintų biudžeto pajėgumus įgyvendinti ES prioritetus. Komisijos pasiūlymuose dėl būsimų ES biudžetų (ir būsimos DFP) bus deramai atsižvelgta į Sąjungos politikos prioritetus ir tarptautinius įsipareigojimus. DFP po 2020 m. tikslas – suderintos, veiksmingos ir efektyvios ES programos, kuriomis būtų įgyvendinami politikos prioritetai.

1.2.Į Sąjungos biudžetą turėtų būti įtraukiami šešėliniai biudžetai (24–27 punktai)

Komisijos prašoma pasiūlyti priemonių, kad Sąjungos finansavimo susitarimai dėl ES biudžeto vykdymo geriau užtikrintų skaidrumą ir atskaitomybę; pateikti Europos strateginių investicijų fondo (toliau – ESIF) poveikio kitoms programoms ir finansinėms priemonėms įvertinimą; užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų suderinamos su ES strategija; parengti komunikatą dėl vadinamųjų šešėlinių biudžetų.

Komisija pažymi, kad kai kurie iš šių mechanizmų buvo sukurti reaguojant į euro zonos krizę ir yra tarpvyriausybiniai. Dėl šios priežasties jie nepriklauso ES biudžeto sistemai. Kitos priemonės, kaip antai ESIF ir Europos investicijų fondas, papildo įprastesnius ES biudžeto vykdymo mechanizmus plėsdamos jo aprėptį ir didindamos sverto poveikį.

Galiausiai dabartinė ES finansinė struktūra sudarė sąlygas mobilizuoti lėšas naujiems prioritetams ir padaryti daugiau, išleidžiant mažiau. Priemonių poveikis ES biudžetui paaiškinamas ES metinėse finansinėse ataskaitose, kurių auditą atlieka EAR. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat teikiamos finansinių priemonių, patikos fondų ir Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės specialiosios ataskaitos.

Dėl EP prašymo paskelbti komunikatą šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Baltoji knyga dėl Europos ateities 2025 m. paskatino bendrą diskusiją ir svarstymų procesą prieš pradedant rengti naujo laikotarpio DFP. Atsižvelgdama į tai, Komisija neseniai priėmė diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities. Rengiant naujo laikotarpio DFP, per bendrą svarstymų procesą bus aptariamas ir ES finansų struktūros klausimas.

Dėl finansinių priemonių suderinamumo su ES strategija Komisija pabrėžia, kad finansinės priemonės yra ES politikos vykdymo priemonės. Jos nekelia pavojaus sutartai politikai ir neturėtų būti laikomos grėsme jokiai politikai. Jų naudojimas ateityje priklausys nuo to, kokio užmojo bus ES biudžetas ir politikos kryptys, taip pat ar jos bus tinkamos priemonės šiai politikai įgyvendinti.

Siūlydama tikslinti Finansinį (bendrąjį) reglamentą , įvairius Sąjungos finansavimo susitarimus, visų pirma patikos fondus, strateginius investicijų fondus, garantijų fondus, priemones, finansines priemones ir makrofinansinę pagalbą, Komisija jau dabar siekia įtraukti į bendrą Finansinio reglamento reglamentavimo sistemą, ypač į X antraštinę dalį. Be to, struktūrinių ir investicinių fondų bei Komisijos valdomų fondų taisyklės kuo labiau racionalizuojamos. Pasiūlymas dabar svarstomas EP ir Taryboje. Todėl Komisija laukia bet kokių Parlamento pasiūlymų dėl kuo geresnio šių problemų sprendimo.

Dėl prašymo iš naujo įvertinti Europos infrastruktūros tinklų priemonės (toliau – EITP) skolos priemonės ex ante vertinimą, atsižvelgiant į tai, kad sukurtas ESIF, ir pateikti ESIF poveikio vertinimą, Komisija mano, kad rinkos pokyčiai, kurių atsirado pradėjus įgyvendinti finansinę priemonę, turėtų būti vertinami per šios priemonės laikotarpio vidurio peržiūrą.

Vis dėlto Komisija apsiima įvertinti EITP skolos priemonės derėjimą su kitomis ES iniciatyvomis, įskaitant ESIF, per EITP laikotarpio vidurio peržiūrą, kuri dabar vykdoma ir, tikimasi, bus baigta 2017 m. pabaigoje, kai išorės ekspertai užbaigs vertinimo ataskaitą. Be to, bus viešai paskelbtas EITP ex ante vertinimo papildymas, kuriame apžvelgiami investicijų poreikiai pradėjus įgyvendinti ESIF ir galimybė EITP sektoriuose naudoti nuosavo kapitalo priemonę.

Vertindama ESIF, Komisija prireikus taip pat gali pateikti ESIF poveikio kitoms finansinėms priemonėms vertinimą.

2.Biudžeto ir finansų valdymas (40–42 punktai)

EP ir Taryba pateikė tris pagrindinius prašymus dėl neįvykdytų įsipareigojimų stebėjimo, kasmet atnaujinamos ilgalaikės pinigų srautų prognozės parengimo ir poreikio apsvarstyti pajėgumų apribojimus kai kuriose valstybėse narėse ir suteikti joms techninę pagalbą, kad būtų padidintas lėšų įsisavinimo lygis, ypač Europos struktūrinių ir investicinių fondų srityje.

Kiek tai susiję su neįvykdytais įsipareigojimais, Komisija toliau imsis priemonių prieš valstybes nares, kad tokių įsipareigojimų mažėtų ir kad būtų plačiau taikomos grynosios pataisos sanglaudos srityje, kartu laikantis reglamentavimo sistemos.

Dėl paramos valstybėms narėms Komisija jau sukūrė Geresnio įgyvendinimo darbo grupę, kad pagerintų Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimą kai kuriose valstybėse narėse ir kartu užtikrintų, kad būtų laikomasi visiško išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo pagal DFP ir atitinkamais teisės aktais nustatytą sistemą. Komisija ketina užtikrinti, kad būtų visapusiškai naudojamasi darbo grupės darbo rezultatais, ir stengsis valstybėms narėms perteikti iniciatyvinį ir tikslinį požiūrį, kad padėtų vykdyti finansavimą pagal sanglaudos politiką 2014–2020 m.

Dėl atnaujintų ilgalaikių pinigų srautų Komunikate dėl DFP laikotarpio vidurio peržiūros (patikslinimo) Komisija pateikė mokėjimų prognozę, kurioje vertinamas dabartinių viršutinių ribų tvarumas ir į kurią įtrauktas įsipareigojimų panaikinimo įvertis ir neįvykdytų įsipareigojimų (reste à liquider, RAL) pokyčiai iki dabartinės DFP pabaigos.

Komisija nuolatos stebės įgyvendinimą ir prognozę atitinkamai atnaujins.