KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „EKONOMIŠKUMO UŽTIKRINIMAS: ES LĖŠOMIS FINANSUOJAMIEMS KAIMO PLĖTROS PROJEKTAMS SKIRIAMŲ DOTACIJŲ IŠLAIDŲ KONTROLĖ“ PASTABAS /* COM/2015/031 final - 2014/ ( ) */





KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „EKONOMIŠKUMO UŽTIKRINIMAS: ES LĖŠOMIS FINANSUOJAMIEMS KAIMO PLĖTROS PROJEKTAMS SKIRIAMŲ DOTACIJŲ IŠLAIDŲ KONTROLĖ“ PASTABAS Santrauka II. Komisija yra visapusiškai įsipareigojusi siekti didesnio kaimo plėtros išlaidų ekonomiškumo ir veiksmingumo, visų pirma, skirdama dotacijas privataus ir viešojo sektoriaus investicijų veiksmams (išlaidų pagrįstumas). Šiuo tikslu Komisija priėmė aktyviau ir koordinuočiau taikomą metodą, kuriame daugiau dėmesio skiriama ekonomikai, tikėdamasi, kad tai padės pasiekti geresnio finansų valdymo įgyvendinant kitą daugiametę finansinę programą, kaip rodo toliau pateikti atsakymai. III. Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos kompensuotos laikantis taisyklių. Atlikdama šiuos auditus, Komisija taip pat nustatė trūkumų, susijusių su išlaidų pagrįstumu. Dėl to jau yra atliktos finansinės pataisos, ir vykdomos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, kurių pagrindu turėtų būti atliktos papildomos finansinės pataisos. IV. Prieš bet kokių mokėjimų vykdymą mokėjimo agentūros turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 907/2014 (2014 – 2020 m. programa) I priede nustatytus akreditavimo kriterijus. Komisijos reglamento (ES) Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies d punkte reikalaujama, kad valstybės narės, atlikdamos administracinius patikrinimus ir naudodamos tinkamą vertinimo sistemą, pvz., standartines išlaidas, skirtingų pasiūlymų palyginimą ar vertinimo komiteto nuomonę, įvertintų išlaidų pagrįstumą. Ši nuostata buvo taikoma 2014 – 2020 m. laikotarpiu. V. Iš pradžių nuostatos dėl pateiktų išlaidų pagrįstumo vertinimo buvo laikomos savaime suprantamomis[1]. Iš tiesų, 2010 m. pavasarį keičiant ankstesnę teisinę sistemą[2], Komisijai dėl šio klausimo nebuvo pranešta apie jokius didesnius sunkumus. Peržiūros patvirtinimo procese buvo pateiktas tik vienas klausimas (ar didžiausios išlaidos buvo tinkamas metodas), ir į jį buvo atsakyta. VI. Atsakymas į VI dalies a–d punktus Atlikdama savo auditą Komisija aptiko trūkumų, panašių į tuos, kuriuos nurodė Audito Rūmai, ir, siekiant padengti fondui iškilusią riziką, buvo atliktos finansinės pataisos. Kai kurios atitikties patvirtinimo procedūros yra toliau vykdomos ir gali lemti papildomas finansines pataisas. Veiksmų planuose, valstybių narių parengtuose siekiant sumažinti kaimo plėtros priemonių įgyvendinimo klaidas, numatyti geresni išlaidų pagrįstumo įvertinimo metodai. Aktyviau taikant standartinį išlaidų apmokėjimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu būtų galima sumažinti klaidų riziką šioje srityje. VIII. Europos kaimo plėtros tinklas (EKPT) skleis gerąją patirtį specializuotuose seminaruose ir tinklalapiuose. IX. Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad valstybės narės iš anksto turėtų būti parengusios veiksmingą kontrolės sistemą. Ji skatins valstybes nares naudotis Audito Rūmų parengtais ir I priede pateiktais kontroliniu sąrašu ir kriterijais. Iki 2015 m. sausio mėn. Komisija taip pat pateiks gaires dėl patikrų ir sankcijų pagal kaimo plėtros politiką, taip pat specialiosios ataskaitos priede bus atskiras skyrius dėl išlaidų pagrįstumo ir kontrolinio sąrašo vadovaujančiosioms institucijoms. Be to, mokymai ir dalijimasis patirtimi sudarys dalį EKPT veiklos 2014–2020 m. laikotarpiu. Įžanga 3. Kaip nurodė Audito Rūmai, Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos kompensuotos laikantis taisyklių. Atlikdama šiuos auditus, Komisija taip pat nustatė trūkumų, susijusių su išlaidų pagrįstumu. Dėl to jau yra atliktos finansinės pataisos, (pavyzdžiui, Bulgarijos atveju – 19 mln. EUR), o daugelis atitikties patvirtinimo procedūrų tebevykdomos, ir jų pagrindu turėtų būti atliktos papildomos finansinės pataisos. 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires dėl atliktinų finansinių pataisų, susijusių su Sąjungos pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotomis išlaidomis, nes jos neatitinka viešojo pirkimo taisyklių. Pagal šias gaires viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas vertinamas remiantis proporcingumo principu. 4. Komisija sutinka, kad galima būtų papildomai sutaupyti, ir atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas. 5. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu galimybė taikyti standartinį išlaidų apmokėjimą bus visuotinai pritaikyta ir bus skatinama ja naudotis. Tai turėtų sumažinti riziką fondui, taip pat valstybių narių administracinę naštą. 15. Atlikdama savo auditą Komisija visada vertina išlaidų investicinėms priemonėms pagrįstumą ir tai, kaip yra laikomasi viešųjų pirkimų procedūrų. Beveik per visus Komisijos auditus buvo nustatyta trūkumų dėl išlaidų pagrįstumo. Šiuos trūkumus turėtų pašalinti valstybės narės ir tai turi būti tikrinama per vėlesnius auditus. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD audito strategijoje, kuri yra pagrįsta sistema ir rizika, atsižvelgiama į Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Europos Audito Rūmų, OLAF ir nacionalinių sertifikavimo įstaigų anksčiau vykdytų auditų rezultatus, siekiant nustatyti rizikingiausias sritis, į kurias reikėtų orientuotis vykdant būsimus auditus. Be to, 2014–2020 m. laikotarpio audito strategijomis bus užtikrintas geresnis bendrų išlaidų auditas, o intensyvi audito veikla ir toliau bus vykdoma didžiausios rizikos srityse. Veiksmų planuose, susijusiuose su „klaidų lygiu“, numatyti prevenciniai ir taisomieji veiksmai, siekiant pašalinti trūkumus, susijusius su išlaidų pagrįstumu, jei tokie trūkumai nustatyti per Komisijos arba Europos Audito Rūmų atliktą auditą. Naujame BŽŪP reglamente (ES) Nr. 1306/2013 numatyta, kad Komisija gali sumažinti arba laikinai sustabdyti tarpinius mokėjimus valstybėms narėms, jei kontrolės sistemos yra neveiksmingos, arba nebuvo įgyvendintos taisomosios priemonės. Greito poveikio priemonė bus galimas tarpinių mokėjimų nutraukimas, jeigu iškyla abejonių dėl mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija yra įsitikinusi, kad trūkumai bus nustatyti anksčiau, ir kad tai padės dar labiau sumažinti riziką ir greičiau įgyvendinti būtinus taisomuosius veiksmus. 21. EŽŪFKP veikla vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą. Komisija vykdo biudžetą, o jo vykdymo užduotys yra bendros su valstybėmis narėmis. Reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi būtinų priemonių užtikrinti, kad veiksmai būtų finansuojami tinkamai ir laikantis ES taisyklių. Nors Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD visapusiškai vykdo savo įgaliojimus, už klaidų aptikimą ir ištaisymą yra visų pirma atsakingos valstybės narės. III. Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos kompensuotos laikantis taisyklių. Šių atitikties auditų rezultatas gali būti finansinės pataisos ir sąrašas rekomendacijų, kaip pagerinti valdymo ir kontrolės sistemą. Jei valstybės narės neįgyvendina siūlomų veiksmų, joms gali būti stabdomi mokėjimai ir atliekamos finansinės pataisos. 22. Be to, Komisija šiuo metu taip pat turi teisę sustabdyti išmokų mokėjimą tam tikromis sąlygomis, t. y. jei valdymo ir kontrolės sistema veiktų labai neveiksmingai ir valstybė narė nesiimtų būtinų veiksmų padėčiai ištaisyti. 24. Bendras atsakymas į 24–28 dalių pastabas Dėl to jau yra atliktos finansinės pataisos, ir vykdomos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, po kurių turėtų būti atliktos papildomos finansinės pataisos. Beveik nebuvo tokio Komisijos audito, per kurį būtų buvęs nustatytas visiškai patenkinamas išlaidų pagrįstumas. Nustačius išlaidų pagrįstumo trūkumus, ne tik imamasi finansinių veiksmų, bet ir pateikiamos rekomendacijos. Kai kuriais atvejais imtasi taisomųjų veiksmų. Savo 2013 m. metinėje ataskaitoje Europos Audito Rūmai pažymėjo, jog valstybės narės turėjo pakankamai informacijos, kad nustatytų ir ištaisytų didžiąją dalį kaimo plėtros srityje nustatytų klaidų. Investicijų priemonių atveju Audito Rūmai pastebėjo, kad valstybės narės tikrintuose sandoriuose galėjo aptikti ir ištaisyti visas kiekybiškai įvertinamas klaidas[3]. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Audito Rūmams vykdant auditą, skirtą metinei ataskaitai parengti, nustatytus trūkumus tikrina Komisija, vykdydama dokumentų auditą arba atitikties auditą, arba tokią patikrą vykdo sertifikavimo įstaiga. 29. Kaip Audito Rūmų apibūdinta 33 dalyje, remiantis šia analize, buvo organizuoti keturi seminarai su valstybių narių valdžios institucijomis. Seminaruose aptarti klausimai, susiję su išlaidų pagrįstumu ir viešaisiais pirkimais, ir pasidalyta gerąja patirtimi. Valstybės narės taip pat įgyvendina veiksmų planus dėl klaidų lygių; į tokius planus kai kuriais atvejais įtraukiami veiksmai išlaidų pagrįstumo vertinimui pagerinti. Konkrečiu viešųjų pirkimų atveju valstybėms narėms jau buvo pateiktas gairių dokumentas dėl dažniausių klaidų, valdant ESI fondus (4-asis Klaidų lygio seminaras, 2014 m. spalio mėn.). 30. Naujuoju 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija pateikė supaprastintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas (fiksuoto dydžio finansavimą, standartinius vieneto įkainius, vienkartines išmokas), kaip veiksmingas priemones išlaidų pagrįstumui užtikrinti. Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 numatytos alternatyvos Europos struktūriniams ir investiciniams fondams, kaip apskaičiuoti reikalavimus atitinkančias išlaidas subsidijoms ir grąžinamosioms subsidijoms remiantis faktiškai patirtomis išlaidomis, o taip pat finansavimu pagal fiksuotąsias normas, fiksuotuosius vieneto įkainius ir fiksuotąsias sumas. Komisija parengė Gaires dėl supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų (SIAA), siekdama teikti technines konsultacijas dėl taikomų trijų rūšių supaprastinto išlaidų apmokėjimo ir keistis geriausia patirtimi, kad paskatintų valstybes nares taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą. Tačiau dėl to, ar vertėtų taikyti supaprastintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas, turi nuspręsti pačios valstybės narės. 2014 m. spalio mėn. organizuotame seminare dėl klaidų lygio visų valstybių narių vadovaujančiosioms institucijoms ir mokėjimo agentūroms buvo pateiktos rekomendacijos, kaip užkirsti kelią viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimams. Galiausiai, iki 2014 m. pabaigos bus pateiktos gairės dėl kontrolės ir baudų, taikomų pagal kaimo plėtros politiką. Be to, 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires dėl finansinių pataisų, kurias ji turėtų atlikti Sąjungos pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotų išlaidų atžvilgiu, dėl to, kad nebuvo laikomasi viešojo pirkimo taisyklių. Vertindama taikomas kontrolės sistemas, Komisija nustatė, kad gerai parengtos kontrolės sistemos ne visada buvo gerai įdiegtos praktikoje. 32. Veiksmų planus numatyta rengti atsižvelgiant į Audito Rūmų padarytas ir 2011 m. metinėje ataskaitoje pateiktas išvadas. Tai buvo didelė užduotis valstybėms narėms. Komisija parengė išsamias priemones, skirtas pagerinti veiksmų planų kokybę, kad būtų pašalintos pagrindinės klaidų priežastys. Tai apėmė gairių rengimą tokiomis temomis, kaip supaprastintas išlaidų apmokėjimas, viešieji pirkimai, galimybė tikrinti ir kontroliuoti kaimo plėtros planų priemones, taip pat specialias sukčiavimo prevencijos strategijas. Naujausiuose peržiūrėtuose (2014 m. rugsėjo mėn.) veiksmų planuose valstybės narės turėjo daug išsamiau atsižvelgti į Audito Rūmų ir Komisijos audito rezultatus. Iš tikrųjų, iš valstybių narių visų pristatytų veiksmų 46 % veiksmų susiję su konkrečiais audito rezultatais, iš kurių 50 % buvo nurodyta Audito Rūmų ataskaitose. Reikėtų pažymėti, kad Komisijos įgaliojimai buvo sustiprinti nauju BŽŪP reglamentu (ES) Nr. 1306/2013. 41 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tarpinės išmokos valstybei narei gali būti sustabdytos arba sumažintos, kai nustatoma, kad svarbiausi nacionalinės kontrolės sistemos elementai yra neveiksmingi, arba, jei nebuvo įgyvendintos taisomosios priemonės. 36 straipsnio 7 dalyje numatytas tarpinio mokėjimo pertraukimas, kaip pirma greita ir reaktyvi priemonė, kai iškyla problemų dėl mokėjimo teisėtumo ir reguliarumo. Be to, siekdama išvengti finansinių pataisų, kiekviena mokėjimo agentūra, dėl kurios Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje išreikšta abejonių, turės veikti nedelsdama. 33. Be to, Komisija rengia sukčiavimo prevencijos seminarus mokėjimo agentūroms valstybėse narėse (ir šalyse kandidatėse). Seminaruose siekiama keistis informacija apie didelės sukčiavimo rizikos sritis, ir sukčiavimo nustatymo ir prevencijos būdus. Iki 2014 m. pabaigos šie seminarai bus organizuoti šiose valstybėse narėse: Airijoje, Austrijoje, Belgijoje (Flandrijoje), Čekijos Respublikoje, Danijoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Kipre, Latvijoje, Lenkijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Vokietijoje. Rengiamasi organizuoti seminarus likusiose valstybėse narėse. 34. 2007–2013 m. laikotarpiu dauguma investicijų į kaimo plėtrą priemonių neturėjo specialaus teisinio pagrindo supaprastintam išlaidų apmokėjimo metodui taikyti. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (67–68 straipsniuose) numatyta galimybė visiems Europos struktūriniams ir investicijų fondams įgyvendinti šias alternatyvas, todėl tikimasi, kad naujuoju programavimo laikotarpiu, aktyviau konsultuojant Komisijai, didesnei daliai išlaidų bus parinktos supaprastintos išlaidų apmokėjimo alternatyvos. Žinoma, galiausiai pačios valstybės narės turi nuspręsti, ar jos nori pasinaudoti supaprastintomis išlaidų apmokėjimo alternatyvomis. 35. Veiksmų planuose daugiausia dėmesio skiriama išlaidų netikslumų pagrindiniams šaltiniams nustatyti ir ištaisyti, įskaitant išlaidų pagrįstumo tikrinimo trūkumus. Iš tikrųjų, 2013 m. birželio mėn. Komisijos pateiktame Tarnybų darbiniame dokumente[4] laikoma, kad išlaidų pagrįstumo prastas vertinimas yra viena iš pagrindinių klaidų priežasčių (RC10). Nuo to laiko valstybės narės laipsniškai aptikdavo trūkumų šioje srityje ir ėmėsi prevencinių ir taisomųjų veiksmų. 42. Žr. atsakymą į 34 dalies pastabas. Atsakymai į 44–49 dalių pastabas: Valstybių narių pagal Reglamento 808/2014 (Kaimo plėtros įgyvendinimo aktą) IV priedą įsteigtos stebėsenos ir vertinimo sistemos galėtų būti vertinga priemonė vertinant išlaidų pagrįstumą pagal pasiektus ir (arba) planuotus išdirbius, rezultatus ir poveikį. Komisija rekomenduos valstybėms narėms pagerinti atskirų projektų ir veiklos ekonominį efektyvumą ir veiksmingumą. 52. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD organizuoja specialius kovos su sukčiavimu strategijų seminarus beveik visose valstybėse narėse. Išsamesni duomenys pateikti atsakyme į 33 dalies pastabas. 54. Šioje srityje sukaupta gerąja patirtimi bus dalijamasi per EKPT 2014–2020 m. laikotarpiu. 61. Yra įvairių metodų, kuriuos galima taikyti siekiant nustatyti supaprastintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas, kaip išdėstyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 5 dalyje. Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 62 straipsnio 2 dalį vadovaujančiosios institucijos į savo kaimo plėtros programas įtraukia skaičiavimų atitikimą ir tikslumą patvirtinantį pareiškimą. Šį pareiškimą turi parengti funkcijų prasme savarankiška įstaiga. 62. Pagal dabartinę teisinę sistemą Komisija negali įpareigoti valstybių narių atnaujinti arba periodiškai peržiūrėti supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų metodiką, kurią įdiegė vadovaujančiosios institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnį, nors Komisija ragina, kad įdiegtose sistemose būtų atsižvelgiama į rinkos kainų pokyčius laikui bėgant. 7 langelis. Nustatant teoriniais skaičiavimais grindžiamą standartinį vieneto įkainį gali būti pervertinamos žinomos rinkos kainos, todėl mokėjimai gali būti per dideli Ateinančiu 2014–2020 m. laikotarpiu tokia sistema turėtų būti pagrįsta teisingu, sąžiningu ir patikrinamu skaičiavimu, atsižvelgiant, inter alia, į statistinius duomenis, ankstesnių metų duomenis arba į įprastą išlaidų apskaitos praktiką. Visų pirma, investicinių priemonių atžvilgiu: Komisija skatins valstybes nares reguliariai peržiūrėti supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų metodiką, siekiant reaguoti į rinkos pokyčius. 71. Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad įdiegtose sistemose būtų atsižvelgiama į rinkos kainų pokyčius laikui bėgant. Bendras Komisijos atsakymas į 78 ir 79 punktų pastabas. Kai kuriomis aplinkybėmis gali būti pateisinama naudotis brangesnio tiekėjo paslaugomis, kaip Audito Rūmai apibūdina 47–52 dalyse, tačiau Komisija sutinka, kad manipuliavimas yra nepriimtinas. 80. Kraštutiniai atvejai – tai iš tiesų dažnai OLAF tyrimų metu nustatyti atvejai. 81. Įgyvendinus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 907/2014 bus palengvinta sukčiavimo prevencija ir jo nustatymas. Šio reglamento 1 priede numatyta, jog mokėjimo agentūra turi užtikrinti, kad personalo mokymai apimtų mokymus apie sukčiavimo aptikimą. Pagal naująjį Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013, Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 907/2014 ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 908/2014 valstybės narės yra įpareigotos konkrečiai spręsti su rizika fondams susijusio sukčiavimo problemas. Ši tema taip pat yra konkrečiai aptariama sukčiavimo prevencijos seminaruose (žr. atsakymą į 33 dalies pastabas). 86. Šioje srityje sukaupta gerąja patirtimi bus dalijamasi per EKPT 2014–2020 m. laikotarpiu. 90. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 48 straipsnio 3 dalyje valstybės narės įpareigojamos tikrinti atliktą veiksmą palyginant jį su veiksmu, dėl kurio buvo pateikta paramos paraiška ir suteikta parama. Ši nuostata turėtų leisti valstybėms narėms nustatyti atvejus, kai galutinis rezultatas nėra toks pat, kaip tas, dėl kurio paramos gavėjas iš pradžių įsipareigojo. 103. Iš pradžių nuostatos dėl pateiktų išlaidų pagrįstumo vertinimo buvo laikomos savaime suprantamomis[5]. Iš tiesų, 2010 m. pavasarį keičiant ankstesnę teisinę sistemą[6], Komisijai dėl šio klausimo nebuvo pranešta apie jokius didesnius sunkumus. Peržiūros patvirtinimo procese buvo pateiktas tik vienas klausimas ( ar didžiausios išlaidos buvo tinkamas metodas), ir į jį buvo atsakyta. Per tą laiką Komisija parengė Gaires dėl supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų (SIAA), siekdama teikti technines konsultacijas dėl taikomų trijų rūšių supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų ir keistis geriausia patirtimi, kad paskatintų valstybes nares taikyti tokį apmokėjimą. Tačiau dėl to, ar vertėtų taikyti supaprastintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas, turi nuspręsti pačios valstybės narės. 2014 m. spalio mėn. organizuotame seminare dėl klaidų lygio visų valstybių narių vadovaujančiosioms institucijoms ir mokėjimo agentūroms buvo pateiktos rekomendacijos, kaip užkirsti kelią viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimams. Galiausiai, iki 2014 m. pabaigos bus pateiktos gairės dėl kontrolės ir baudų, taikomų pagal kaimo plėtros politiką. Be to, 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires dėl finansinių pataisų, kurias turėtų atlikti Komisija Sąjungos pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotų išlaidų atžvilgiu dėl to, kad nebuvo laikomasi viešojo pirkimo taisyklių. 2014–2020 m. programai Komisija pasiūlė supaprastintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas (fiksuoto dydžio sumas, standartinius vieneto įkainius, vienkartines išmokas), kaip veiksmingas išlaidų pagrįstumo užtikrinimo priemones. Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 numatytos alternatyvos Europos struktūriniams ir investiciniams fondams, kaip apskaičiuoti reikalavimus atitinkančias išlaidas subsidijoms ir grąžinamosioms subsidijoms remiantis faktiškai patirtomis išlaidomis, o taip pat finansavimu pagal fiksuotąsias normas, fiksuotuosius vieneto įkainius ir fiksuotąsias sumas. Vertindama taikomas kontrolės sistemas, Komisija nustatė, kad gerai parengtos kontrolės sistemos ne visada buvo gerai įdiegtos praktikoje. 110. Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Valstybės narės turėtų iš anksto pasirūpinti, kad jose būtų įdiegtos veiksmingos kontrolės sistemos. Komisija skatins valstybes nares naudotis Audito Rūmų parengtais ir I priede pateiktais kontroliniu sąrašu ir kriterijais. Iki 2015 m. sausio mėn. Komisija taip pat pateiks gaires dėl patikrų ir sankcijų pagal kaimo plėtros politiką, taip pat specialiosios ataskaitos priede bus atskiras skyrius dėl išlaidų pagrįstumo ir kontrolinio sąrašo vadovaujančiosioms institucijoms. Be to, mokymai ir dalijimasis patirtimi sudarys dalį EKPT veiklos 2014–2020 m. laikotarpiu. 111. Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir kartu su valstybėmis narėmis stebės, kaip atliekami veiksmai. Veiklos rizika. Komisija skatins valstybes nares reguliariuose susitikimuose dalintis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais. Reikalavimų nesilaikymas. 2014 m. kovo mėn. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD priėmė naują 2014–2020 m. daugiametę audito strategiją. Ši audito strategija tebėra pagrįsta rizika; siekiant optimalios audito apimties, dabar joje daug dėmesio skiriama trijų metų audito programai, kuri bus taikoma nuo 2014 m. liepos mėn. Šią programą papildo kasmet atnaujinama pagrindinė rizikos analizė (PRA). Po šių auditų reikalaujamos atlikti pataisos yra pagrįstos nustatytais kontrolės sistemų įgyvendinimo trūkumais ir tokių trūkumų keliamos finansinės rizikos ES biudžetui įvertinimu. Remdamasi savo atliktu auditu, Komisija taip pat gali nustatyti klaidų faktinius šaltinius ir priežastis, ir paprašyti valstybių narių parengti konkrečius ir tikslinius taisomuosius veiksmus. [1] Komisijos reglamento (EB) Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies d punktas. [2] Reglamentas (EB) Nr. 1975/2006. [3] Europos Audito Rūmų 2013 m. ataskaita, 4.8 pastraipa. [4] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl pagrindinių klaidų priežasčių ir taisomųjų bei prevencinių veiksmų kaimo plėtros politikos srityje (SWD (2013) 244 final). [5] Komisijos reglamento (EB) Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies d punktas. [6] Reglamentas (EB) Nr. 1975/2006