Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai Bendrijos veiksmų programos, kuria skatinamos organizacijos, užsiimančios Europos masto kultūros veikla, įgyvendinimas /* KOM/2008/0234 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.5.2008 KOM(2008)234 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Bendrijos veiksmų programos, kuria skatinamos organizacijos, užsiimančios Europos masto kultūros veikla, įgyvendinimas (pateikta Komisijos) KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Bendrijos veiksmų programos, kuria skatinamos organizacijos, užsiimančios Europos masto kultūros veikla, įgyvendinim as ĮVADAS Ši ataskaita teikiama laikantis 2004 m. balandžio 21 d. Sprendimo Nr. 792/2004/EB[1], nustatančio Bendrijos veiksmų programą, kuria skatinamos organizacijos, užsiimančios Europos masto kultūros veikla, sąlygų. Ataskaitoje pateikiami programos tikslų įgyvendinimo rezultatai ir Komisijos nuomonė apie pagrindines galutinio išorinio programos vertinimo išvadas ir rekomendacijas, kurias galima parsisiųsti internetu: http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm BENDRA INFORMACIJA APIE PROGRAMĄ Programos tikslas Remiantis Sprendimu Nr. 792/2004, programos tikslas – sustiprinti Bendrijos veiklą kultūros srityje ir padidinti jos veiksmingumą, remiant šioje srityje Europos lygiu veikiančių organizacijų veiklą. Ši veikla privalo ar gali prisidėti prie Bendrijos bendradarbiavimo politikos plėtotės ir įgyvendinimo bei veiklos kultūros srityje. Sprendime nustatyta, kad pagrindinė organizacijų, kurios gali prisidėti prie Bendrijos veiklos kultūros srityje stiprinimo ir veiksmingumo, veikla yra ši: - atstovavimas suinteresuotosioms šalims Bendrijos mastu, - informacijos apie Bendrijos veiklą sklaida, - organizacijų, veikiančių kultūros srityje, vienijimas, - atstovavimas Europos Sąjungos regionų ir mažumų kalbų bendrijoms ir informavimas apie jas, - informacijos paieška ir sklaida įstatymų, švietimo ir žiniasklaidos srityse, - kultūros „ambasadoriaus“ vaidmens atlikimas supažindinant su bendru Europos kultūros paveldu, - pagrindines vietas bei archyvus, susijusius su trėmimais, simbolizuojančių memorialų, pastatytų buvusių stovyklų vietose ir kitose masinio civilių kankinimo ir žudymo vietose, išsaugojimas ir įamžinimas, bei šiose vietose žuvusių aukų atminimo išsaugojimas. Bendras Bendrijos paramos aprašymas Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje, sudaro trys skirtingos dalys: - programos I dalis skirta remti dviems organizacijoms, kurias Europos Komisija rėmė pastaruosius dvidešimt metų: Rečiau vartojamų kalbų Europos biurui (EBLUL) ir Mercator tinklui, kurį sudaro trys skirtingi centrai: Mercator visuomenės informavimo priemonės, Mercator teisės aktų leidyba, Mercator švietimas, - programos II dalis skirta remti organizacijoms, kurios siekia bendrų interesų kultūros srityje. 2004–2005 m. dotacijos suteiktos programos II priede numatytoms organizacijoms, jei jos laikėsi visų finansinio reglamento, jo įgyvendinimo taisyklių ir pagrindinio teisės akto reikalavimų. 2006 m. dotacijos suteiktos atviro kvietimo teikti paraiškas tvarka, - programos III dalis skirta remti pastangoms išsaugoti ir įamžinti pagrindines su trėmimais susijusias vietas ir archyvus. Dotacijos suteiktos kvietimo teikti paraiškas tvarka. Veikla buvo finansuojama dviem būdais: teikiant metines einamąsias dotacijas , kuriomis remiamos organizacijų metinės darbo programos pagal I ir II dalį, ir teikiant dotacijas veiklai pagal III dalį. Bendrijos veiklos programa apėmė trejų metų laikotarpį: 2004 m., 2005 m., 2006 m.. Būsimoji Bendrijos paramos sistema Programa buvo baigta 2006 m. gruodžio 31 d. Tačiau jos sudedamosios dalys įtrauktos į tris skirtingas 2007–2013 m. laikotarpio programas: - I dalis įtraukta į Mokymosi visą gyvenimą programą, t. y. į skersinę programą pagal 2 pagrindinę veiklą „Kalbos“, - II dalis įtraukta į 2007–2013 m. Kultūros programą pagal 2 kryptį „Parama Europos kultūros organizacijoms“, - III dalis įtraukta į 2007–2013 m. programą „Piliečiai už Europą“ pagal 4 veiksmą „Gyva Europos atmintis“. IŠORINIS VERTINIMAS Vertinimo sąlygos ir tikslas Įvykus konkursui Nr. EAC 41/2006[2], atlikti vertinimą išrinkta bendrovė Ernst & Young et Associés . Atliekant išorinį vertinimą buvo siekiama ištirti programos ir kiekvienos jos dalies veiksmingumą, programos įgyvendinimo kokybę ir jos efektyvumą, finansuojamų projektų ar organizacijų tvarumą. Buvo vertinamas visas programos laikotarpis (2004–2006 m.). Kadangi programos trijų dalių įtraukimas į tris naujas programas nuo 2007 m. yra specifinis klausimas, atliekant vertinimą jis taip pat nagrinėtas. Metodika Išorės vertintojo taikytą metodiką galima apibendrinti taip: - išsamus vertinimo klausimų apibrėžimas,- pirminių ir antrinių duomenų rinkimas,- surinktų duomenų analizė,- atsakymai į vertinimo klausimus, - rekomendacijos. Taikyti trys duomenų rinkimo metodai: dokumentų peržiūra, pokalbiai su projektų vykdytojais, nepasirinktais pareiškėjais bei Europos pareigūnais ir struktūriniai tyrimai. Vertintojo išvados Dotacijų gavėjai pagal programos I dalį buvo Rečiau vartojamų kalbų Europos biuras ir Mercator tinklas. Pagrindinė šių organizacijų veikla yra Europoje rinkti su mažumų kalbomis susijusią informaciją ir platinti ją švietimo, žiniasklaidos ir teisės aktų leidybos srityje, teikti administracinę pagalbą paraiškų pagal ES programas teikėjams ir plėtoti partnerystę mažumų kalbų srityje. Du trečdaliai dotacijų gavėjų pagal programos II dalį buvo asociacijos arba fondai, kurių dauguma yra įsikūrę Briuselyje. Keturi 2006 m. atrinkti dotacijų gavėjai yra iš naujųjų valstybių narių. Pagrindinė veikla apima tinklų kūrimo veiklą, meninę veiklą, paramą kultūros kūrimui, atstovavimo organizacijoms Europos institucijose veiklą, taip pat mokslinių tyrimų ir mokymų veiklą. Dotacijų gavėjų pagal II dalį skaičius nekito: 2004 m. – 36, 2005 m. – 35 ir 2006 m. – 34, iš jų 16 buvo nauji gavėjai. Iš viso paramą gavo 53 skirtingos organizacijos. Pagal III dalį daugiausia dotacijų buvo skirta Vokietijos projektams. Tikslinės grupės buvo plačioji visuomenė, jaunimas, tyrėjai ir mokslininkai ir t. t. Kalbant apie projektų sritį, daugiausia projektų buvo skirta archyvams išlaikyti ir (arba) naudoti, pvz., konferencijose, parodose, bibliotekose ir t. t., ir tiesioginių liudininkų parodymams rinkti. Kiti projektai buvo skirti minėjimams ir (arba) renginiams organizuoti, meno kūriniams ir didaktinei arba mokymo medžiagai, arba labai simbolinėms vietoms atkurti. Pagal šią dalį atrinktų projektų skaičius taip pat nekito: 2004 m. – 28, 2005 m. – 25 (iš jų 24 buvo nauji) ir 2006 m. – 24 projektai, iš jų 20 buvo nauji. Taigi, iš viso paramą gavo 72 skirtingos organizacijos. 3.3.1. Veiksmingumas Sunku daryti bendras išvadas dėl veiklos vykdant programą poveikio, nes projektai pagal savo pobūdį turi mažai bendrų bruožų. Tačiau vertintojas nustatė, kad programos įnašas siekiant bendro tikslo skatinti Europos masto kultūros veikla užsiimančias organizacijas yra plačiai pripažintas. Siekti pagrindinio tikslo ypač padėjo pagal I dalį remiamos struktūros ir pagal II dalį remiami tinklai. Vertintojas nustatė, kad kultūros veikėjų organizacijos patobulėjo, jų veikla išsiplėtė, organizacijos profesionaliau vykdo ES projektus ir partnerystes. „Ambasadorių“ vaidmenį atliekantys dotacijų gavėjai prie organizacijų skatinimo prisidėjo labiau simboliškai. Organizacijų pagrindinė veikla , kuri gali prisidėti prie Bendrijos veiklos kultūros srityje stiprinimo ir veiksmingumo , kaip apibrėžta sprendimo I priede, galima sakyti, vykdoma gerai, tik šiek tiek nevienodai, nes viena veikla labiau pabrėžiama, o kitai tenka mažiau dėmesio. Pavyzdžiui, suinteresuotosios šalys nebuvo įsitikinę, kad programa padės atstovauti suinteresuotosioms šalims Bendrijos lygmeniu ir skleisti informaciją apie Bendrijos veiklą . Vertintojas nustatė, kad pats programos dotacijų gavėjų pobūdis lemia gana prastus veiklos rezultatus, pvz., informacijos sklaidos: specifinė organizacijų patirtis arba interesai paprastai siejasi su mažumų kalbų, kultūros sritimis ar atminimo išsaugojimo veikla. Vertintojo supratimu, tik keli renginiai (pagal II dalį) ir keli III dalies projektai yra skirti plačiajai visuomenei. Tačiau pagrindinė problema ta, kad dotacijų gavėjai nelaiko informacijos skleidimo svarbiausiu prioritetu (II dalis), nors kai kurie jų padarė tam tikrą pažangą (pvz., po truputį skleidžiama informacija apie Bendrijos veiklą mažumų kalbų srityje pagal I dalį). Todėl visuomenė apie programą žinojo mažai. Apskritai informacijos sklaida nėra svarbiausias dotacijų gavėjų pagal II dalį prioritetas. Pagal šią dalį finansuojami tinklai vykdė tam tikrą informavimo ir sklaidos veiklą, visų pirma skleidė informaciją apie ES. Nors vertimų vis dar pasitaiko retai, nemažai dotacijų gavėjų (18) rengė konferencijas, ir beveik visi patobulino savo tinklavietes. Be to, ilgainiui išsiplėtė atstovavimo veikla. Iš tikrųjų pagal programos II dalį finansuojamos organizacijos geriau atstovauja suinteresuotosioms šalims Europoje. Vertintojas nustatė, kad programa skatino Europos masto kultūros veikla užsiimančių organizacijų veiklą, taip pat kurti tų organizacijų tinklą, tam panaudojant pagal I dalį remiamas struktūras ir pagal II dalį remiamus tinklus. Ilgainiui padaugėjo pagal II dalį remiamų partnerysčių. Pagal I dalį remiamų organizacijų uždavinys – informacijos apie Europą sklaida regionų ar mažumų kalbų bendrijose . Vertintojas daro išvadą, kad pažanga, ypač Mercator tinklo, įgyvendinant šį uždavinį tebėra nedidelė. Tai lemia šie trūkumai: pagrindinė sklaidos priemonė yra internetas (interneto ir tinklavietės prieinamumas), dėl didelės vertimo paslaugų kainos neįmanoma versti iš daug kalbų, vartotojų yra nedaug (nors jų daugėja). Stiprioji pusė – spartus naujųjų valstybių narių įsitraukimas į organizacijos (-ų) veiklą. Remdamasis daugybe rodiklių ar deskriptorių, vertintojas daro išvadą, kad pagal programos I dalį remiamos organizacijos aktyviai rinko ir platino informaciją mažumų kalbų teisės aktų leidybos, švietimo ir žiniasklaidos srityse . Rodikliai atskleidžia surinktos ir nustatytos informacijos įvairovę, sklaidos priemonių kūrimą, informacijos ieškančiųjų skaičių ir geografinį pasiskirstymą. Vykdant pagal III dalį remiamus projektus iš esmės pasiekiamas tikslas išsaugoti ir įamžinti pagrindines su trėmimais susijusias vietas ir archyvus . Deja, patys projektų vykdytojai nurodo, kad menkai prisidėta prie veiklos plečiant dabartinės kartos ir būsimųjų kartų žinias apie trėmimus. Pagal programą remiama veikla padėjo išvengti šių žinių sumažėjimo . Taigi dotacijų gavėjai sutinka, kad tikslas išsaugoti aukų atminimą įgyvendintas tik iš dalies. Reikėtų aktyviau rinkti parodymus (o tai reiškia, kad reikės papildomų priemonių), ir tai daryti nedelsiant, nes tiesioginių trėmimų liudininkų mažėja. 2. Efektyvumas Apskritai dėl stebėsenos duomenų stokos sunku nustatyti bendrą programos efektyvumą. Vertintojas daro išvadą, kad veiklos efektyvumas skiriasi tiek pagal tris skirtingas programos dalis, tiek jose pačiose. Pavyzdžiui, Mercator tinklo (I dalis) veiklos efektyvumas padidėjo: nors metinė dotacija per nustatytą laikotarpį išliko tokia pat, veikla nuolatos plėtėsi. Sistemingesnė projektų ir veiklos, ypač tų, kuriems skiriamos didesnės nei vidutinio dydžio dotacijos, stebėsena leistų padidinti veiklos efektyvumą. Pagal II dalį remiami dotacijų gavėjai ir pareiškėjai pabrėžė, kad būtina didinti paraiškų teikimo skaidrumą (pvz., dėl atrankos kriterijų, vertinimo komisijos sudėties ir jos narių skyrimo). Kelių respondentų nuomone, labiau kiekybiškai įvertinami atrankos kriterijai būtų leidę geriau pagrįsti atranką. Paraiškų teikimo etape reikėjo daugiau techninės pagalbos ir geresnio bendravimo. Vykdant programos II dalį 2006 m. imta taikyti kvietimo teikti paraiškas tvarka, davusi teigiamų rezultatų pereinant nuo paskyrimo sistemos prie skaidraus ir konkurencingo proceso ir leidžianti rinktis dotacijų gavėjus iš platesnio pareiškėjų rato. 2006 m. pagal II dalį atrinktų projektų dotacijų gavėjų nuomone, kvietimo rezultatai paskelbti per vėlai, jie turėjo būti paskelbti bent iki planuojamos programos vykdymo pradžios. Anksčiau paskelbus rezultatus organizacijoms būtų buvę lengviau siekti tikslų. Vertintojas nustatė, kad kvietimo teikti paraiškas etape pagal programos II dalį dotacijų gavėjų sugrupavimas , t. y. dotacijų gavėjų suskirstymas į ambasadorius, Europos tinklus ar kultūrinius renginius organizuojančias organizacijas, davė nedaug naudos, nes organizacijų veiklos analizė parodė, kad veikla buvo labai nevienalytė. Vertintojas nustatė, kad pagal programos III dalį vykdant projektus gauta konkrečių rezultatų, nepaisant nedidelės projektų apimties ir trumpo laikotarpio. Taigi mažos dotacijos padėjo gauti konkrečių rezultatų. Tačiau dėl nepakankamų lėšų vertimui šie projektai visuomenei buvo mažai pastebimi. Reikėtų pabrėžti, kad programos lygiu nesvarbu, ar tausiai panaudojamos veiklos lėšos, – nauda yra nedidelė, jei rezultatų sklaida nėra optimali. 3. Tvarumas Kalbant apie veiklos tvarumą programos lygmeniu, sunku pateikti apibendrinimus. Tačiau matyti, kad visų programos dalių rezultatai teiks naudos ir projektui pasibaigus. Programos parama pagal I dalį padėjo organizacijoms kaupti patirtį ir siekti pažangos tiriant mažumų kalbas. Šioms organizacijoms dalyvavimas programoje suteikė galimybę pasirengti konkuruoti įgyvendinant naujas programas. Suinteresuotosios šalys patvirtino, kad tinklai ir jų žinios pasiekė tokį lygį, kuris padės joms ieškoti alternatyvių finansavimo šaltinių. Tinklo tvarumas sustiprina ES dotacijų efektyvumą. Rezultatai pagal programos II dalį taip pat rodo ilgalaikį poveikį: didžioji dauguma dotacijų gavėjų tvirtina, kad jie užmezgė pastovius ryšius su tinklų nariais. 90 procentų organizacijų nurodė, kad jų veiklos rezultatais naudojasi kitos organizacijos, taip pat, jų nuomone, ES dotacijos padėjo didinti organizacijų matomumą ir patikimumą kitoms finansavimo įstaigoms. Pagal II dalį suburta konkrečių partnerysčių, bet jų buvo nedaug. Projektų vykdytojų nuomone, tokio tipo projektuose partnerystės nėra labai svarbios. Vertintojų manymu, didesnis partnerysčių skaičius atminimo išsaugojimo projektuose būtų buvęs naudingas informacijos sklaidos ir tvarumo požiūriu. PAGRINDINĖS VERTINTOJO REKOMENDACIJOS IR KOMISIJOS PASTABOS Pagrindinės vertintojo rekomendacijos pateikiamos kursyvu, o Komisijos atsakymai – normaliu šriftu. Veiksmingumas ir efektyvumas Kad būtų išnaudota potenciali kultūros veiklos nauda ugdant pilietiškumą, Komisija turėtų stiprinti kultūros sektoriaus ir kitų politikos sričių sąsajas. Konkretiems, itin simbolinę vertę turintiems projektams stebėti būtų galima vykdyti struktūrinį bendradarbiavimą su kitais generaliniais direktoratais. Komisija pritaria. Įtraukti kultūrą į visas svarbias ES politikos kryptis buvo pasiūlyta 2007 m. priimtame komunikate dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės. Komisija stiprina vidaus tarpžinybinį koordinavimą ir išsamiau nagrinėja kultūrų įvairovės ir kitų Bendrijos politikos krypčių sąveiką, kad būtų pasiekta tinkama skirtingų viešosios politikos tikslų, įskaitant kultūrų įvairovės skatinimą, pusiausvyra priimant reglamentuojančius arba finansinius sprendimus arba pasiūlymus. Komisija turėtų laikytis galutinių laikiname atrankos procedūrų tvarkaraštyje numatytų terminų ir užtikrinti, kad atrinkti pareiškėjai būtų paskelbti anksčiau, nes daug organizacijų savo veiklą grindžia kalendoriniais metais. Todėl svarbu, kad ES dotacijos būtų pervedamos ir organizacijų veikla vertinama kalendorinių metų pabaigoje. Komisija pritaria pageidavimui trumpinti kvietimo teikti paraiškas procedūrų laiką ir jau ėmėsi priemonių, kad kultūros srityje veikiančios organizacijos kuo greičiau gautų einamąsias dotacijas. Pavyzdžiui, 2008 m. sprendimai dėl dotacijų pakeis sutartis, todėl procesas turėtų sutrumpėti vidutiniškai mėnesiu. Dažniau teikiant fiksuoto dydžio sumas paspartės paraiškų nagrinėjimas. Nuo 2008 m. įvestos daugiametės dotacijos (žr. toliau) taip pat padės išvengti vėlavimo ateityje. Be to, reikia paminėti, kad atrankos proceso trukmę nemažai lemia kiti veiksniai, pvz., komitologijos procedūra (Vadybos komiteto konsultacijos ir Europos Parlamento priežiūros teisė, kuria pirmą kartą naudojamasi iki kvietimo teikti paraiškas paskelbimo ir antrą kartą – prieš paskelbiant atrankos rezultatus). Tačiau Komisija siekia pakeisti Kultūros programos teisinę bazę taip, kad ji galėtų tiesiogiai priimti sprendimus dėl einamųjų dotacijų suteikimo kultūros srityje veikiančioms organizacijoms. Tarybai ir Europos Parlamentui pritarus, atrankos procesas galėtų būti sutrumpintas dar keliomis savaitėmis. Komisija turėtų gerinti pagalbą dotacijų gavėjams – parengti techninės pagalbos gaires, kad būtų galima pateikti vienodus atsakymus į dotacijų gavėjų klausimus ir sparčiau reaguoti į užklausas. Reikia paminėti, kad įsteigta Vykdomoji įstaiga, atsakinga už didelės dalies 2006 m. DG EAC (Švietimo ir kultūros generalinio direktorato) programos veiklos vykdymą, padeda didinti kvietimų teikti paraiškas valdymo veiksmingumą ir efektyvumą. Prasidėjus naujam programų etapui (2007–2013 m.), tiek Komisija, tiek Vykdomoji įstaiga stengiasi labiau padėti pareiškėjams. Parengtos kelios naudingos priemonės ir paslaugos (įskaitant praktines gaires, dažnai užduodamus klausimus, vartotojui palankesnes formas, specialią pašto dėžutę ir t. t.). Be to, Komisija ir Vykdomoji įstaiga 2007 m. Briuselyje du kartus surengė informacijos dienas, per kurias pareiškėjams buvo pademonstruota, kaip tinkamai rengti paraiškas, taip pat jie galėjo užduoti klausimus. Tokie sėkmingi renginiai bus organizuojami ir ateityje. Kad galėtų atidžiau stebėti veiklą, Komisija turėtų parengti duomenų bazę, sujungti galutinėse ataskaitose pateiktus stebėsenos duomenis ir jais vadovautis. Komisija pritaria šiai nuomonei. Vykdomoji įstaiga parengė naują duomenų bazę, kuri leis atidžiau stebėti veiklą ateityje ir palengvins ataskaitų apie Europos Sąjungos bendrai finansuojamą veiklą rengimą. Veiklos našumo ir rezultatų matomumas Komisija yra raginama nustatyti specialius kriterijus, susijusius su atrankos proceso matomumu. Komisija turėtų parengti dotacijų gavėjams skirtą lankstinuką, kuriame būtų skleidžiama dotacijų gavėjų geroji patirtis, susijusi su veiklos našumo ir matomumo didinimu. Komisija visiškai pritaria būtinybei didinti remiamos veiklos matomumą ir informacijos sklaidą. Naujame kvietimų teikti paraiškas etape (2007–2013 m. programos) veiklos našumo matomumas ir informacijos sklaida bus svarbūs atrankos kriterijai. Tai reiškia, kad pareiškėjai taip pat vertinami pagal planuojamos veiklos matomumą, informacijos sklaidą ir panaudojimą (įvairios ryšių priemonės, žiniasklaidos plano kokybė, veikloje dalyvavusių žmonių skaičius ir t. t.). Be to, Komisija rengia naują duomenų bazę (pavadintą EVE), kurioje plačioji visuomenė ras daug naudingos informacijos apie remiamus projektus. Tvarumas Komisija turėtų teikti daugiametes dotacijas. Atsižvelgiant į projekto pobūdį, reikėtų siūlyti tiek metines, tiek daugiametes dotacijas. Pareiškėjai galėtų patys rinktis metinę arba daugiametę dotaciją. Komisija žino apie dotacijų gavėjų, teikiančių paraiškas einamosioms dotacijoms, didesnio stabilumo bei saugumo pageidavimą ir pripažįsta, kad daugiametės dotacijos labai padėtų kai kurioms organizacijoms vykdyti nuolatinę veiklą. Todėl Komisija apsvarstė galimybę teikti daugiametes dotacijas laikantis finansinio reglamento nuostatų. Taigi nuo 2008 m. Komisija suteiks Kultūros programos II krypties pareiškėjams galimybę teikti paraiškas daugiametei ar metinei dotacijai gauti. Nuo 2007 m. Komisija leidžia organizacijoms pagal ankstesnės programos I dalį teikti paraiškas daugiametėms dotacijoms gauti pagal Mokymosi visą gyvenimą programą. Toliau taikyti mažo išorės finansavimo dydžio (20 % pagal II dalį ir 25 % pagal III dalį) reikalavimą, atitinkantį kultūros sektoriaus ypatumus. Net jei laipsniškas dotacijų mažinimo principas taikomas palyginti nedidelėms sumoms, jis turi simbolinę prasmę ir dotacijų gavėjai tai suvokia kaip suvaržymą. Atliekant vertinimą nustatyta, kad ryšys tarp šio principo taikymo naudos ir sąnaudų daro neigiamą poveikį tikslo siekimui. Komisija sutinka, kad remiant kultūros organizacijas (teikiant einamąsias dotacijas) būtų gerai išlaikyti didelę Bendrijos bendro finansavimo normą, ypač teikiant struktūrinę paramą. Tačiau teikiant einamąsias dotacijas neįmanoma išvengti finansiniuose reglamentuose numatyto proporcingo mažinimo principo. Tačiau Komisija norėtų šį principą taikyti kuo mažiau. 2007–2008 m. mažinama buvo vos 1 %, o pats principas taikytas bendro finansavimo normai, o ne tiesiogiai dotacijai. Komisija turėtų geriau stebėti kokybinius rodiklius vykdant projektus ir tobulinti išteklius, skirtus žinioms apie kultūros sektorių ir DG EAC ir Vykdomosios įstaigos suinteresuotąsias šalis gerinti. Komisija sutinka, kad svarbu kuo geriau pažinti visą kultūros sektorių, visų pirma vykdant projektus palaikyti artimesnius ryšius su kultūros veikėjais. Komisija apsvarstys galimybę rengti daugiau apsilankymų vietoje ir dalyvauti kai kuriuose ES dotacijų gavėjų organizuojamuose renginiuose. Atsižvelgdama į komunikatą dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės, Komisija rengia struktūrinį dialogą su kultūros sektoriumi (forumai, konferencijos ir kiti bendrauti padedantys būdai). KOMISIJOS IŠVADOS Komisija pritaria vertintojo įvertinimui, kad pagrindiniai programos tikslai pasiekti. Nors programos lygiu sunku pateikti apibendrinančią išvadą, kiekvienos programos dalies našumo ir rezultatų analizė rodo, kad veiklos tikslai pasiekti. Pagal programą suteikta parama daugeliui įvairaus dydžio ir tipų kultūros tinklų ir organizacijų: chorams, muziejams, orkestrams, teatrams, kultūros fondams, kad jie galėtų vykdyti Europos masto veiklą ir projektus. Pagal programos III dalį paremti atminimo išsaugojimo projektai, kurie kuria didelę pridėtinę vertę Europai ir be Europos paramos nebūtų buvę įgyvendinti. Kadangi dotacijų gavėjų veikloje buvo atstovaujama visoms kultūros sritims, ši veikla buvo naudinga plačiajai visuomenei. Tačiau Komisija pripažįsta, kad būtų galima toliau gerinti rezultatų sklaidos veiklą ir matomumą. Atlikus vertinimą pateikta daug naudingų rekomendacijų. Pasibaigus ankstesnei programai, trys jos dalys įtrauktos į tris skirtingas programas. Iš šių programų pakeitimų ir 2007 m. kvietimo teikti paraiškas matyti, kad į vertintojo rekomendacijas buvo atsižvelgta. Pavyzdžiui, rengiant naujus kvietimus teikti paraiškas pagal Kultūros, Mokymosi visą gyvenimą ir „Europa piliečiams“ programas (I ir II dalys) rezultatų sklaida tapo vienu svarbiausių kriterijų vertinant paraiškų kokybę ir galimybę gauti daugiametes dotacijas. [1] OL L 138, 2004 4 30, p. 40. [2] 2006/S 122-129441.