Europos regionų komiteto nuomonė „Vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis į spartesnį ES iniciatyvos dėl apdulkintojų įgyvendinimą“

(2022/C 270/03)

Pranešėja Frida Nilsson(SE/„Renew Europe“), Lidšiopingo savivaldybės tarybos narė Pamatinis dokumentas Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES iniciatyvos dėl apdulkintojų įgyvendinimo pažanga“ COM(2021) 261 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

1. akcentuoja apdulkintojų svarbą mūsų visuomenės ir gamtos tvarumui. Apdulkintojai atlieka svarbų vaidmenį tiek maisto sistemose, tiek palaikant biologinę įvairovę ir kraštovaizdį. Todėl parama reikalinga ne tik naminiams apdulkintojams – taip pat būtina užtikrinti gyvybingas laukinių apdulkintojų buveines, nes jie yra gamtos biologinės įvairovės dalis. Naminiai apdulkintojai turėtų būti laikomi laukinių apdulkintojų papildymu, o ne atvirkščiai;

2. yra susirūpinęs dėl to, kad trūksta informacijos apie tai, kas yra apdulkintojai, kokia yra jų svarba mūsų ekosistemų veikimui ir pasekmės, kurias jų nykimas ir išnykimas gali turėti mūsų gyvenimui;

3. atkreipia dėmesį į svarbų ryšį tarp biologinės įvairovės ir klimato kaitos, taip pat į tai, kad jos yra tarpusavyje susijusios ir veikia viena kitą. Temperatūros skirtumai, kintančios oro sąlygos, buveinių nykimas ir kiti klimato kaitos veiksniai daro tiesioginį poveikį apdulkintojų nykimui. Biologinės įvairovės apsauga ir atkūrimas savo ruožtu atlieka svarbų vaidmenį prisitaikant prie klimato kaitos;

4. palankiai vertina galimybę prisidėti prie Europos Sąjungos sistemos, skirtos gyvybingoms ir įvairioms apdulkintojų populiacijoms remti ir išlaikyti, ir todėl palankiai vertina Europos Komisijos atliktą Iniciatyvos dėl apdulkintojų peržiūrą, taip pat Europos Parlamento rezoliuciją ir Tarybos išvadas šiuo klausimu ( 1 )

5. palankiai vertina teigiamą ES iniciatyvos dėl apdulkintojų įgyvendinimo 2018 m. kryptį. Tačiau susirūpinęs pažymi, kad nuo to laiko toliau mažėja apdulkintojų populiacija; džiaugiasi, kad IPBES biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų visuotinio įvertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad, nepaisant nepakankamų veiksmų, klimato ir biologinės įvairovės atžvilgiu dar ne per vėlu, tačiau reikia imtis permainas skatinančių veiksmų visais lygmenimis;

6. todėl pritaria Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 15/2020 ( 2 ) išvadoms ir turi didelių lūkesčių, susijusių su ES iniciatyvos dėl apdulkintojų peržiūra;

7. palankiai vertina biologinės įvairovės ir apdulkintojų tikslų įtraukimą į keletą ES strategijų ir politikos sričių, pvz., į naująją BŽŪP, ES biologinės įvairovės strategiją ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“;

8. ragina rengiant Europos Komisijos iniciatyvą dėl gamtos atkūrimo tikslų pagal ES biologinės įvairovės strategiją nustatyti teisiškai privalomus tikslus, kurių taikymo sritis apimtų apdulkintojus; atsižvelgdamas į tai, siūlo savo pagalbą įgyvendinant naują ES iniciatyvą dėl apdulkintojų, visų pirma pagalbą įgyvendinimo ir stebėsenos srityse;

9. nustatytais tikslais, kuriais norima padėti remti apdulkintojus, taip pat turėtų būti siekiama padėti Europos Sąjungai įgyvendinti Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus tikslu ir darnaus vystymosi tikslus ( 3 ) , visų pirma tuos, kuriais siekiama išsaugoti biologinę įvairovę ir laukiniams apdulkintojams svarbias buveines;

10. yra įsitikinęs, kad sprendžiant apdulkintojų nykimo problemą reikia koordinuoti ir taikyti integruotas strategijas, įtraukiant visus sektorius ir politines sritis. Svarbu įtraukti visus susijusius subjektus ir didinti esamų, tačiau fragmentiškų pastangų veiksmingumą. Dabartine Iniciatyva dėl apdulkintojų padėtas pagrindas, tačiau dabar reikia darbą tęsti;

11. pasisako už tai, kad siekiant užtikrinti tvarias laukinių apdulkintojų populiacijas reikėtų atsižvelgti į visus tris tvarumo ramsčius. Tai reiškia, kad įgyvendinimo priemonėmis turi būti pakankamai atsižvelgta į socialinį, ekonominį ir biologinį tvarumą;

Apdulkintojai – kaimo ir miesto atskirties požiūriu

12. pabrėžia, kad, siekiant sustabdyti apdulkintojų nykimą, svarbu neapsiriboti žemės ūkio politika, nes žemės ūkio sektorius ir jo indėlis į laukinių apdulkintojų populiacijų nykimą daugeliu atžvilgių jau reglamentuojamas ir įgyvendinamas keliose ES politikos srityse;

13. ragina ypatingą dėmesį skirti tradicinių ūkininkų pastangoms mažinti savo poveikį apdulkintojams, nes ekologinis žemės ūkis ir agroekologinė praktika daugeliu atžvilgių apsaugo ir maitina apdulkintojus. Moksliniai tyrimai, inovacijos ir lanksti įgyvendinimo sistema yra labai svarbūs ne tik sprendžiant problemas, bet ir sudarant sąlygas įvairiam žemės ūkio sektoriui;

14. pabrėžia, kad reikia visapusiškai išnagrinėti aplinkos teršėjų, kurie apima ne tik pesticidus, pvz., šviesos taršą, kuri, kaip įrodyta, daro didelį poveikį apdulkintojams, tačiau vis dar lieka neišspręsta, mastą ir kovoti su jais;

15. atkreipia dėmesį į tai, kad miestų teritorijos gali prisidėti prie teigiamos biologinės įvairovės plėtros botanikos sodais, sklypais ir sodais gyvenamuosiuose rajonuose bei tuščiais miesto plotais, o tai gali turėti tiesioginį poveikį laukinių bičių rūšių populiacijoms ( 4 )

16. įspėja, kad, siekiant apsaugoti apdulkintojų populiacijas, prisidėti prie jų įvairovės ir kurti naujas buveines, pasaulyje, kuriame nuolat plečiasi miestai, į miestų planavimą ir praktiką būtina įtraukti biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų išsaugojimą;

17. ragina atitinkamas valdžios institucijas atlikti poveikio vertinimus, kuriuose būtų atsižvelgiama į tokią plėtrą, kuri riboja nuosavybės teises ir kuri kitais būdais keičia tvarių pragyvenimo šaltinių galimybę. Atliekant šiuos poveikio vertinimus reikia atsižvelgti ne tik į biologinę naudą, bet ir į galimą neigiamą poveikį gyventojų pragyvenimui ir gyvenimui;

Veiksmai ES lygiu

18. ragina Europos Komisiją, Europos Parlamentą ir ES valstybes nares užtikrinti, kad atsigavimo po pandemijos politika, programomis ir planais būtų prisidedama prie tvaraus biologinės įvairovės valdymo, įskaitant nerimą keliantį laukinių ir naminių apdulkintojų nykimo sustabdymą;

19. ragina vietos ir regionų lygmeniu remti apdulkintojų ekologinę sistemą, kuri apimtų: apdulkintojams patrauklių vienmečių augalų auginimą bent 10 % žemės ūkio paskirties žemės; be daugiamečių augalų žydėjimo laikotarpio, bent dviejų augalų rūšių, kurios yra svarbios apdulkintojams, sodinimą tarp auginamų augalų eilių, kad augalai žydėtų skirtingu metų laiku, siekiant užtikrinti, kad apdulkintojams būtų skirta kuo daugiau išteklių; ūkininkų mokymą apie naudingus vabzdžius ir integruotosios kenkėjų kontrolės praktiką bei priemones, kurių reikia imtis ūkiams, užtikrinantiems apdulkintojų buvimą vietovėse, kuriose trūksta biologinės įvairovės;

20. ragina visais viešųjų sprendimų priėmimo lygmenimis ir įvairiose politikos srityse atsižvelgti į aplinkos apsaugos aspektus, nes dauguma žmonių sąveika su gamta tam tikru mastu daro poveikį ekosistemoms. Kalbant apie apdulkintojus, į tai turėtų būti ypač atsižvelgiama plėtojant miestų teritorijas, infrastruktūrą ir kitus žemės naudojimo paskirties keitimo būdus;

21. įspėja, kad nors regionų ir vietos valdžios institucijos užtikrina tiesioginį ryšį su Europos piliečiais, atsakomybė už apdulkintojų tikslų įgyvendinimą ir plėtojimą priklauso ne tik jų kompetencijai. Nacionalinės Vyriausybės ir ES turi prisidėti prie šio darbo remdamos, skatindamos ir koordinuodamos sprendimus, kuriuos galima lengvai įgyvendinti vietos ir regionų lygmeniu;

22. ragina ES Komisiją aktyviai remti informuotumo didinimo kampanijas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, pramonės sektoriuose ir visuomenėje jau esamais ir naujais kanalais.

23. apgailestauja, kad platformos, sukurtos žinių kaupimui ir dalijimuisi geriausia patirtimi pagal Iniciatyvą dėl apdulkintojų, pvz., ES informacijos apie apdulkintojus avilys, nepasiekė visų dalyvių ir vis dar yra nepakankamai žinomos; todėl ragina finansavimą, žinių ir gebėjimų ugdymą, taip pat gerąją patirtį, kaip būsimų Komisijos iniciatyvų dalį, rengti ir skleisti skaidriai, kad piliečiai būtų ne tik įkvėpti, bet ir žinotų, kaip prisidėti prie tvarių apdulkintojų buveinių kūrimo;

24. primygtinai ragina pagal persvarstytą Iniciatyvą dėl apdulkintojų ištirti, kaip galima pasinaudoti esamais tinklais ir organizacijomis siekiant dalytis žiniomis ir geriausia patirtimi su vietos ir regionų valdžios institucijomis ES ir už jos ribų;

25. todėl siūlo bendradarbiauti su Europos Komisija, kad Iniciatyva dėl apdulkintojų būtų įtraukta į esamas ES iniciatyvas, pvz., Miestų žalinimo platformą ir Žaliojo miesto susitarimą;

26. pakartoja, kad apdulkintojų vystymosi stebėsena ir ataskaitų teikimas atlieka svarbų vaidmenį analizuojant visų įgyvendinamų priemonių veiksmingumą; todėl ragina Europos Komisiją dalytis ataskaitų teikimo ir stebėsenos sistema, kuria šiuo tikslu galėtų naudotis subnacionalinės valdžios institucijos. Siekiant užtikrinti nesudėtingą įgyvendinimą vietos ir regionų lygmenimis ir padėti parengti standartizuotas apdulkintojų stebėsenos programas, pastangos turėtų būti dedamos remiantis esama geriausia praktika;

27. atkreipia dėmesį į glaudų ryšį tarp vietinių gėlių rūšių ir vietinių apdulkintojų rūšių ar atmainų, todėl ragina investuoti į šių rūšių pažinimą, išsaugojimą ir auginimą kaip būdą remti apdulkintojus;

28. todėl ragina Europos Komisiją įvertinti, kaip būtų galima išplėsti įsipareigojimą iki 2030 m. ES miestų teritorijose pasodinti bent tris milijardus papildomų medžių ir įtraukti daugiau vietinių gėlių rūšių sodinimo;

29. norėtų, kad pastangos užtikrinti sveikas laukinių apdulkintojų populiacijas ir veiksmingos biologinio saugumo priemonės, kurios svarbios apdulkintojams, o taip pat vietos augalus naudoti skatinančios priemonės, būtų įtrauktos kaip tikslas į nacionalinius BŽŪP strateginius planus, kuriuos ketinama priimti 2022 m., kad būtų skatinama imtis tolesnių veiksmų. Kad įgyvendinimas būtų lengvas ir teisingas, šią atsakomybę turėtų prisiimti valstybės narės;

Veiksmai vietos ir regionų lygmeniu ir RK dalyvavimas

30. atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes ir atsakomybę spartinant Iniciatyvos dėl apdulkintojų įgyvendinimą dabar ir dar labiau ateityje;

31. mano, kad priimant ir įgyvendinant aplinkosaugines priemones būtinas vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas tiek nacionaliniu, tiek tarpvalstybiniu lygmeniu. Apdulkintojams ekologiniai koridoriai yra labai svarbūs siekiant palaikyti populiacijų darnų vystymąsi ir atsparumą. Tokio pobūdžio užduotys puikiai tinka vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios bendradarbiaudamos gali lengvai įgyvendinti priemones, padėsiančias užtikrinti tvarią apdulkintojų populiaciją;

32. taip pat pažymi, kad svarbu įtraukti ne tik vietos ir regionų valdžios institucijas, bet ir pilietinę visuomenę, mokslo institucijas, vietos ūkininkus bei privatųjį sektorių. Siekiant visapusiškai pasinaudoti šių subjektų, jų darbo ir naujovių jų sektoriuose teikiamais privalumais, naująja Iniciatyva dėl apdulkintojų turi būti sukurta veiksminga savanoriškų iniciatyvų, žinių, bendrų tikslų ir ataskaitų sistema. Tai leistų šiems subjektams ne tik padėti pasiekti Iniciatyvoje nustatytus tikslus, bet ir žengti toliau;

33. įsipareigoja, kad spręsdamas aplinkosaugos klausimus, visų pirma klausimus, susijusius su biologine įvairove, jis didins informuotumą ir akcentuos apdulkintojus remiančių tikslų svarbą, taip pat padės nustatyti aiškų nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmenį siekiant stabdyti apdulkintojų nykimą ir rems apdulkintojams skirtų nacionalinių ir vietos veiksmų planų kūrimą, be kita ko, vykdant kampaniją „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“;

34. pabrėžia, kad taip pat svarbu pripažinti socialinę ir ekonominę apdulkintojų programų naudą. Skiriant dėmesio šioms programoms suteikiama ekonominių ir socialinės įtraukties galimybių;

35. išreiškia ketinimą toliau glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija, ypač peržiūrint ir įgyvendinant su apdulkintojais susijusius biologinės įvairovės tikslus;

36. siūlo įgyvendinti apdulkintojų tinklą kaip bandomąjį projektą, kuriame vietos valdžios institucijos galėtų tarpusavyje dalytis žiniomis ir geriausia patirtimi, ir jį visų pirma skirti miesto centrams;

37. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas stebėti apdulkintojų būklę ir teikti apie ją ataskaitas, nes žinios apie vietines rūšis ir vietinę florą bei fauną yra labai svarbios norint suprasti tiek laukinių, tiek naminių apdulkintojų būklę, o vietos ir regionų valdžios institucijos jau yra susipažinusios su savo vietos ir regionų sąlygomis;

38. ragina RK narius rodyti pavyzdį ir organizuoti dialogus bei atvirus susitikimus vietos ir regionų lygmenimis, užtikrinant, kad būtų įtraukta pilietinė visuomenė ir NVO, nes žinių spragų nustatymas ir šalinimas yra vienas svarbiausių Iniciatyvos dėl apdulkintojų aspektų;

39. ragina vietos ir regionų bendruomenių atstovus įvertinti, kokiu mastu jų pramoniniai ir istoriniai objektai gali būti reabilituoti kartu su gamtos procesais pagrįstais sprendimais, kuriais siekiama padidinti apdulkintojų populiaciją;

40. yra tvirtai įsitikinęs, kad labai svarbu į diskusijas ir sprendimų paiešką įtraukti jaunąsias kartas, nes aplinkosaugos tikslų įgyvendinimas ir laukinių apdulkintojų populiacijų stiprinimas visų pirma užtruks ir apims kelias kartas; šiuo požiūriu palankiai vertina esamus pavyzdžius, pvz., jaunimo dalyvavimą STING projekte ( 5 ) , tačiau ragina RK narius ir platesnę vietos ir regionų valdžios institucijų bendruomenę remtis šiuo pavyzdžiu ir siūlyti piliečių dalyvavimo veiklą savo miestuose ir regionuose, visų pirma skirtą vaikams ir jaunimui. Informuotumo apie apdulkintojus didinimas galėtų būti įtrauktas į 2022 m. Europos jaunimo metų veiklą;

Europos dalyvavimas pasauliniu mastu

41. palankiai vertina JT BĮK COP 15 atsiųstą teigiamą signalą ir jos įsipareigojimą iki 2030 m. sustabdyti gyvūnų ir augalų rūšių nykimą;

42. pabrėžia esminę Edinburgo deklaracijos svarbą daugianacionalinėms vyriausybėms, miestams ir vietos valdžios institucijoms dėl pasaulinės biologinės įvairovės programos po 2020 m. ( 6 ) , taip pat įsipareigoja ją propaguoti Europos ir tarptautiniu lygmenimis vykstant diskusijoms dėl apdulkintojų;

43. ragina Komisiją tarptautiniu mastu spręsti apdulkintojų nykimo problemą ir remti griežtas apdulkintojų ir jų buveinių apsaugos priemones antroje BĮK COP 15 dalyje, kuri turėtų įvykti 2022 m. balandžio 25 d.–gegužės 8 d. Kunminge (Kinija);

44. yra pasirengęs dalyvauti ES delegacijoje JT BĮK COP 15 ir būsimose BĮK šalių konferencijose, siekiant pasidalyti ES vietos ir regionų valdžios institucijų nuomonėmis ir priemonėmis, kurias jos jau įgyvendino, taip pat padėti tęsti sėkmingą Edinburgo deklaracijos veiklą apdulkintojų ir jų buveinių apsaugos srityje.

Briuselis, 2022 m. sausio 26 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) ir 2020 m. gruodžio 17 d. įvykusiame 3782-ajame Tarybos posėdyje priimtos Tarybos išvados (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/lt/

(3) JT darbotvarkė iki 2030 m., https://sdgs.un.org/2030agenda.

(4) Baldock, K. C. R. ir kt. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects. Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015), Theodorou, P. et al. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient. Funct. Ecol. 31, 838–847 (2017).

(5) Europos Komisijos projektas STING (Science and Technology for Pollinating Insects, liet. „Mokslas ir technologijos apdulkinantiems vabzdžiams“).

(6) https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/