LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 26.11.2008 
SEK(2008) 2893 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis  
 
Pasiūlymas 
 
TARYBOS DIREKTYVA (Euratomas) 
 
kuria nustatoma Bendrijos branduolin ės saugos sistema 
 
POVEIKIO VERTINIMO AT ASKAITOS SANTRAUKA   
{KOM(2008) 790 galutinis} 
{SEK(2008) 2892} 
LT 2   LT 1. KONSULTACIJOS IR TIRIAMIEJI DUOMENYS  
Šis poveikio vertinimas susij ęs su darbotvark ės planavimo įrašu 2008/TREN/003 – 
Persvarstytu teis ės akto pasi ūlymu dėl branduolin ės saugos . Jis pridedamas prie persvarstytos 
direktyvos,  kuria nustatoma Bendrijos branduolin ės saugos sistema, projekto, kuriuo siekiama 
atnaujinti ES bendrosios branduolin ės saugos sistemos k ūrimo proces ą, pakeičiant Komisijos 
2003 m. pateikt ą Direktyvos, nustatan čios pagrindinius įsipareigojimus ir bendruosius 
principus branduolini ų įrenginių saugos srityje1, pasiūlymą. 
Šis naujas pasi ūlymas pateikiamas remiantis nuolatiniu plataus masto konsultavimosi procesu, 
pradėtu 2004 m., kai Tarybai pirmininkavo Airija. V ėliau darbą šioje srityje t ęsė Tarybos 
branduolin ės saugos darbo grup ė (WPNS), Branduolin ės saugos ir atliek ų tvarkymo aukšto 
lygio grup ė (Aukšto lygio grup ė) ir Europos branduolin ės energijos forumas. 
2004 m. prad ėjus konsultavimosi proces ą, buvo nuodugniai persvars tyta 2004 m. saugos 
direktyvos pasi ūlyme išd ėstyta koncepcija. Min ėtą direktyv ą tuo metu sukliud ė priimti 
valstybių narių blokuojanti mažuma. Pagrindiniai argumentai prieš direktyvos pri ėmimą buvo 
šie: joje pernelyg išsamiai aprašytos privalomos teisin ės nuostatos, taip pat buvo suabejota, ar 
toks pasiūlymas visiškai atitikt ų subsidiarumo princip ą. 
Šis persvarstytas branduolin ės saugos teis ėkūros pasiūlymas grindžiamas: a) Vakar ų Europos 
branduolin ės energetikos reguliavimo institucij ų asociacijos (angl. Western European Nuclear 
Regulators Association , WENRA) ir vis ų Europos branduolin ės saugos reguliavimo 
institucijų 2006 m. bendrai atliktu te chniniu darbu, susijusiu su šiuo metu eksploatuojamais 
branduoliniais įrenginiais; b) prielaida, kad tik stiprios ir nepriklausomos reguliavimo 
institucijos gali užtikrinti saug ų tolesnį branduolini ų elektrini ų eksploatavim ą Europos 
Sąjungoje; c) taikom ų pagrindini ų tarptautini ų priemoni ų, būtent Branduolinio saugumo 
konvencijos2 ir Tarptautin ės atominės energijos agent ūros (TATENA) atliekamo darbo saugos 
srityje, ypa č jos saugos pagrind ų3 – princip ų įtvirtinimu Europos teis ėje. Be to, persvarstytos 
direktyvos, kuria nustatoma Bendrijos branduolin ės saugos sistema, projekto esmini ų principų 
techninį pagrindą sudarė įvairių ekspertų grupių, dirbančių branduolin ės saugos srityje, darbo 
rezultatai.  
Europos Parlamentas nuolat r ėmė Europos branduolin ės saugos teis ės aktų, kuriais b ūtų 
nustatyti atskaitos lygiai, rengim ą – tai matyti iš jo per daugel į metų paskelbtų pranešim ų4. Be 
to, remiantis 2-ojo Europos branduolin ės energijos forumo susitikimo išvadomis, pramon ė 
šiuo metu labai pritaria ES branduolin ės saugos teis ės aktų priėmimui. 
Pagaliau, siekiant užbaigti poveikio vertinim ą, buvo sudaryta iniciatyvin ė grupė, kurioje 
dalyvavo vis ų susijusių Komisijos tarnyb ų atstovai.  
Poveikio vertinimo projektas buvo pateiktas vertinti Poveikio ver tinimo tarybai, kuri 2008 m. 
rugsėjo 9 d. pateik ė preliminari ą nuomonę, o 2008 m. spalio 14 d. galutin ę nuomon ę dėl 
pakartotinai pateikto persvarstyto dokumento. Į šias Poveikio vertinimo tarybos galutines 
pastabas buvo visapusiškai atsižvelgta.  
                                                 
1 Pradinis 2003 m. Komisijos pasi ūlymas (referencinis dok. COM 2003 (32) galutinis) ir jo persvarstyta 
2004 m. versija (referencinis dok. COM (2004) 526 galutinis). 
2 1994 m. liepos 5 d. TATENA INFCIRC 449. 
3 TATENA saugos pagrindai – pagrindiniai saugos principai, TATENA saugos standart ų serija Nr. SF-1 
(2006 m.). 
4 Naujausi iš j ų yra E. Maldeikio pranešimas Euratomo sutarties 50-me čio proga (referencinis dok. A6-
0129/2007) ir H. Reulo pranešimas d ėl tradicini ų energijos šaltini ų (referencinis dok. A6-0348/2007). 
LT 3   LT 2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Šis persvarstytas pasi ūlymas pateiktas ypa č tinkamu laiku: kai kurios valstyb ės narės vėl 
susidomėjo branduoline energetika, taigi numatoma, kad bus prat ęstas daugelio branduolini ų 
elektrinių eksploatavimas ir statomos naujos elektrin ės. Akivaizdu, kad radiacini ų avarijų 
poveikio nesulaiko valstybi ų sienos; šios avarijos  gali pakenkti darbuotoj ų bei visų piliečių 
sveikatai ir tur ėti plataus masto ekonomini ų padarinių energetikos pramonei. Kadangi ES 
visuomen ės apsauga yra vienas iš pagrindini ų ES politikos tiksl ų, sukūrus teisin ę sistemą, 
kuria būtų siekiama užtikrinti, palai kyti ir nuolat ge rinti branduolin ę saugą ir jos reguliavim ą 
Bendrijoje, taip pat padidinti valstybi ų narių reguliavimo institucij ų vaidmenį, ES visuomenei 
būtų suteikta papildom ų saugumo garantij ų. 
Norint toliau pl ėtoti branduolin ę energetik ą, būtinas visuomen ės pritarimas; iki šiol Bendrija 
nuolatiniais veiksmais r ėmė branduolin ę saugą, tačiau vis dar n ėra Bendrijos teisin ės 
sistemos, kurioje b ūtų nustatyti bendrieji saugos standartai , taikomi naujiems ir šiuo metu ES 
eksploatuojamiems branduoliniams įrenginiams. Ta čiau Bendrija privalo tinkamai atsižvelgti į 
Europos pilie čių susirūpinimą dėl branduolini ų įrenginių saugos. Viena pagrindini ų 2007 m. 
atlikto su branduoline sauga susijusio tyrimo5 išvadų buvo tai, kad nors europie čiai apskritai 
yra neblogai susipažin ę su branduoliniais klausimais ir ypa č gerai žino, ar j ų šalyje yra 
branduolini ų elektrini ų, tačiau neturi žini ų apie branduolin ę saugą (taip man ė 56–90 % 
respondent ų). 
3. ES TEISĖ VEIKTI  
Bendrijos įgaliojimas nustatyti pagrindinius saugos standartus ES lygmeniu yra aiškiai 
nustatytas Euratomo sutartimi. Pa gal Sutarties 2 straipsnio b punkt ą „Siekdama įgyvendinti 
savo uždavin į, kaip numatyta šioje Sutartyje, Bendrija : <…> nustato vienodus saugos 
standartus, kad b ūtų apsaugota darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės sveikata, ir užtikrina j ų 
taikymą.“ Antrosios antraštin ės dalies 3 skyriuje „Sveikata ir sauga“ pateiktos kelios išsamios 
nuostatos, kuriomis siekiama nustatyti, įgyvendinti ir taikyti pagrindi nius standartus, minimus 
Euratomo sutarties 2 straipsn io b punkte. Euratomo sutar ties 3 skyriumi buvo daugiausia 
remiamasi radiacin ės saugos sumetimais, ta čiau vėliau Europos Teisingumo Teismas 
pripažino, kad tarp radiacin ės saugos ir branduolin ės saugos yra esminis ryšys, taip pat 
pripažino Bendrijos kompetencij ą branduolin ės saugos srityje (sprendime byloje C-29/996 
Teismas pripažino, kad  „siekiant nustatyti Bendrijos kompetencijos sritis, nedera dirbtinai 
atskirti visuomen ės sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės šaltinių saugos“ ). 
Todėl šioje byloje priimtu sprendimu pripaž įstama, kad kartu su galiojan čiais saugos 
standartais, kuriais siek iama apsaugoti darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės sveikat ą nuo 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės pavojų, būtina priimti branduolini ų įrenginių saugos 
standartus. Už saug ą atsaking ų nacionalini ų valdžios institucij ų techninė kompetencija 
nekliudo Bendrijai priimti susijusi ų teisės aktų. 
4. POVEIKIO VERTINIMO ŠALTINIAI  
Šiuo poveikio vertinimu atnaujinamas  2003 m. poveikio vertinimas, susij ęs su pradiniu 
pasiūlymu dėl branduolin ės saugos7. Dabartinio poveikio vertin imo techninis pagrindas yra 
išvados ir rekomendacijos, pateiktos WPNS galutin ėje ataskaitoje8, 2006 m. gruodžio 13 d. 
                                                 
5 Specialus Eurobarometro tyrimas Nr. 271 „Europie čiai ir branduolin ė sauga“, 2006 m. spalio–lapkri čio 
mėn. apklausa, paskelbta 2007 m. vasario m ėn. 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_271_en.pdf . 
6 Europos Bendrij ų Komisija prieš Europos S ąjungos Taryb ą (Byla C-29/99). 
7 Pateikta dok. COM 2003 (32) galutinis. 
8 Dok. 15475/2/06 REV2 (http://register.consilium.eu ropa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02.en06.pdf). 
LT 4   LT patvirtintoje Tarybos branduolini ų klausimų darbo grup ės (angl. Council Working Party on 
Atomic Questions , WPAQ) ir papildytoje WPNS pogrupi ų ataskaitų duomenimis9. 
Šiomis aplinkyb ėmis reikėtų ypač daug dėmesio skirti WENRA veiklai. Šios organizacijos, 
kurioje dalyvauja 17  Europos valstybi ų branduolinio reguliavimo institucij ų vadovų ir aukšto 
rango pareig ūnų10, nariai nustat ė nemažai bendr ų branduolini ų reaktorių saugos atskaitos 
lygių, siekdami iki 2010 m. suderint i nacionalinius reikalavimus. 
Antra, šis poveikio vertinimas grindžia mas TATENA Branduolinio saugumo konvencijoje, 
kuri yra tarptautiniu mast u pripažintas branduolin ės saugos pl ėtros pagrindas,  nustatytais 
įpareigojimais ir reikalavimais,  taip pat TATENA saugos pagrind ų principais. Konvencijoje 
nėra išsami ų techninių taisyklių, tačiau joje nustatyta tiksli teisin ė sistema, kuria siekiama 
nuolat gerinti saug ą. Branduolinio saugumo konvencijos susitarian čiosios šalys yra Euratomo 
bendrija ir visos ES valstyb ės narės. TATENA nustatyti pagrindai – tai taikomos tvarkos, 
kuria grindžiami nacionaliniai saugos reikalav imai, sistema, prie kurios tobulinimo daug 
prisidėjo valstyb ės narės. 
5. POLITIKOS ALTERNATYVOS  
Poveikio vertinime svarstomos keturios politikos alternatyvos : 
– 0-inė politikos alternatyva  yra dabartin ė padėtis be pakitim ų; 
– pagal 1-ąją politikos alternatyv ą numatoma parengti Bendrijos teis ės aktus, kuriuose b ūtų 
nustatyti bendrieji eksploatuojam ų branduolini ų įrenginių saugos standartai; 
– pagal 2-ąją politikos alternatyv ą numatoma parengti Bendrijos teis ės aktus, kuriais b ūtų 
nustatyta tik bendra sistema: ja b ūtų siekiama užtikrinti ir palaikyti aukšt ą vienodą 
branduolin ės saugos lyg į visoje Bendrijoje, remiantis pla čiai pripažintais branduolin ės 
saugos principais; jos įgyvendinimo priemones rengt ų Aukšto lygio grup ė; 
– 3-oji politikos alternatyva  yra pagrįsta tarptautiniu mastu pripažintais branduolin ės saugos 
principais (tokia koncepcija pasi ūlyta pagal 2- ąją politikos alternatyv ą), taikomais kartu su 
papildomais nauj ų branduolini ų reaktorių saugos reikalavimais, kuriuos valstyb ės narės 
raginamos nustatyti laikydamosi nuolatinio saugos gerinimo principo, remdamosi WENRA 
nustatytais saugos lygiais ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Aukšto lygio grupe11, kurią 
sudaro vis ų ES valstybi ų narių reguliavimo ir saugos institucij ų aukšto lygio atstovai. 
6. ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS – SIŪLOMI ES VEIKSMAI  
Vertinant alternatyvas paaišk ėjo, kad, siekiant sukurti Bendrijos branduolin ės saugos sistem ą, 
pats tinkamiausias sprendimas yra pateiktas 3-ojoje politikos alternatyvoje . Todėl 
pagrindin ė dabartinės siūlomos persvarstytos direktyvos id ėja – branduolinio saugumo srityje 
Bendrija turi nustatyti tik į TATENA Branduolinio saugumo konvencij ą jau įtrauktus 
bendruosius principus (nacionalini ų reguliavimo institucij ų vaidmens didinimas, pagrindin ė 
reguliavimo institucijos kont roliuojamo licencijos tur ėtojo atsakomyb ė už saugą, reguliavimo 
institucijos nepriklausomumo stiprinima s, didelio skaidrumo su branduolini ų įrenginių sauga 
susijusiais klausimais užtikrinimas, valdymo sistem ų įgyvendinimas, reguliari saugos 
                                                 
9 Dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 1 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-
re02ad01.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 2 
(http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad02.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 
REV 2 ADD 3 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad03.en06.pdf ). 
10 Belgijos, Bulgarijos, Čekijos, Ispanijos, Italijos, Jungtin ės Karalyst ės, Lietuvos, Nyderland ų, 
Prancūzijos, Rumunijos, Slovakijos, Slov ėnijos, Suomijos, Švedijos, Šveicarijos, Vengrijos ir 
Vokietijos. 
11 Įsteigta 2007 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimu 2007/530/Euratomas (OL L 195, 2007 7 27). 
LT 5   LT kontrolė, galimyb ė naudotis branduolin ės saugos ekspert ų žiniomis, saugai teikiama 
pirmenyb ė) ir papildyti juos papildomais nauj ų branduolini ų reaktorių saugos reikalavimais, 
kuriuos valstyb ės narės raginamos nustatyti laikydamosi nuolatinio saugos gerinimo principo, 
remdamosi WENRA nustatytais sa ugos lygiais ir glaudžiai be ndradarbiaudamos su Aukšto 
lygio grupe. Remdamasi dešim čia pačios priimt ų branduolin ės saugos reguliavimo princip ų, 
Aukšto lygio grup ė taps pagrindiniu už branduolini ų įrenginių saugą valstybėse narėse 
atsakingų reguliavimo institucij ų bendradarbiavimo centru ir pad ės plėtoti ES branduolin ės 
saugos sistem ą. 
Valstybės narės privalo laikytis TATENA saugos pagrind ų ir Branduolinio saugumo 
konvencijoje nustatyt ų įpareigojim ų bei reikalavim ų. 
7. PAPILDOMA VERT Ė 
Kadangi Europoje ir pasaulyje v ėl didėja susidom ėjimas branduoline energetika, Europos 
Sąjungoje svarbu užtikrinti aukšt ą branduolin ės saugos lyg į, nustatyti privalomas taisykles ir 
bendruosius ES saugos standartus. Kada ngi neseniai buvo pranešta apie nauj ų branduolini ų 
elektrinių statybą Europos S ąjungoje, šiuo metu yra dar svarbiau nustatyti konvergencijos 
taisykles Bendrijos lygmeniu, siekiant pad ėti valstyb ėms narėms suderinti savo saugos 
praktiką. Nors su branduolini ų įrenginių eksploatavimu yra siejama tarptautin ė rizika, ta čiau 
praeityje tarptautin ė valstybių branduolin ės veiklos standartizacija buvo ribota. 
Atsižvelgiant į tai, pasirinktosios politi kos alternatyvos svarbiausia papildoma vert ė yra tai, 
kad privaloma ES teisin ė sistema, kurioje b ūtų nustatyti pagrindiniai branduolini ų įrenginių 
saugos reikalavimai ir bendrieji principai, pad ėtų pasiekti tiksl ą – užtikrinti, palaikyti ir nuolat 
gerinti branduolin ę saugą Bendrijoje; šio rezultato nepavykt ų taip veiksmingai pasiekti vien 
tik nacionaliniu lygmeniu. Kita s akivaizdus tokios koncepcijos pranašumas yra didesnis 
reguliavimo Bendrijos lygmeniu tikrumas. Tod ėl pagal Euratomo sutarties institucines 
nuostatas Euratomo bendrija turi savo mechan izmus, kuriais gali užtikrinti valstybi ų narių 
įstatymų atitiktį direktyvos nuostatoms; taip ji atlieka savo vaidmen į, užtikrindama tinkam ą 
Bendrijos teisyno taikym ą. Be to, reik ėtų pabrėžti, kad ES teis ės aktuose nustatytos teis ės ir 
reikalavimai taikomi ne tik kiekvienos valstyb ės narės valdžios institucijoms, bet ir asmenims 
bei verslui. Kiekvienos valstyb ės narės valdžios institucijos yr a atsakingos už ES teis ės aktų 
įgyvendinim ą nacionalin ėje teisėje ir tinkam ą jų įgyvendinimo užtikrinim ą. Jos taip pat 
privalo užtikrinti, kad pagal šiuos įstatymus b ūtų paisoma pilie čių teisių. 
Jei nebūtų ES teisin ės sistemos, valstyb ės narės turėtų laikytis TATENA Branduolinio 
saugumo konvencijos. Ta čiau TATENA Branduolinio saugumo konvencijos susitarian čiosios 
šalys jos laikosi savanorišku princi pu – ši konvencija yra skatinamojo pob ūdžio priemon ė, 
taigi dėl jos nesilaikymo sankcij ų nesiimama. Šios konvencijos tikslas n ėra kontrole ir 
sankcijomis užtikrinti, kad jos susitarian čiosios šalys laikyt ųsi įsipareigojim ų – ji grindžiama 
bendru susitarian čiųjų šalių interesu užtikri nti aukštesnius saugos lygius , kurie bus nustatyti ir 
skatinami taikyti reguliariuose susitarian čiųjų šalių susitikimuose. Naryst ė apima du 
pagrindinius kiekvienos susitarian čiosios šalies įsipareigojimus: pareng ti ir pateikti perži ūrėti 
nacionalin ę ataskaitą, taip pat pateikti nacionalin ę ataskaitą kolegialiam vertinimui, kur į 
atliktų kitos susitarian čiosios šalys. 
ES teisės aktų rengimas pagal Branduolinio saugumo konvencijos principus ir visiškai 
išnaudojant saugos srityje TATENA jau atlikt ą darbą nustatant saugos pagrindus, rodo, kad 
pripažįstama tarptautin ės pažangos branduolin ės saugos srityje reikšm ė, o civiliams Europos 
gyventojams suteikiama galimyb ė labiau įsitraukti į šią sritį. 
Galiausiai šiuo pasi ūlymu taip pat siekiama sustiprinti nacionalini ų reguliavimo institucij ų 
vaidmenį bei nepriklausomum ą, taigi remtis j ų kompetencija, o ne nustatyti centralizuot ą 
LT 6   LT požiūrį, kuris buvo pateiktas pradiniame branduolin ės saugos teis ės akto pasi ūlyme. Šiuo 
pasiūlymu taip pat sustiprinamas nacionalini ų įstaigų vaidmuo įgyvendinant sutartas 
priemones – toks sprendimas visiškai atitinka subsidiarumo princip ą. 
8. SUBSIDIARUMAS  
ES valstyb ės narės jau yra įgyvendinusios priemones, padedan čias užtikrinti aukšto lygio 
branduolin ę saugą ES. Tačiau dėl skirtingų istorinių aplinkybi ų, teisinių sistemų, reaktori ų 
rūšių bei skaičiaus ir reguliavimo metod ų iki šiol n ėra bendrųjų branduolin ės saugos taisykli ų, 
galiojančių visoje Bendrijo je, nors jos pad ėtų toliau gerinti branduolin ę saugą. Šio tikslo 
neįmanoma pasiekti vien tik  nacionaliniu lygmeniu. 
Naujajame pasi ūlyme 2003–2004 m. pasi ūlymo centralizuotas poži ūris pakei čiamas 
decentralizuotu poži ūriu, nes valstyb ės narės raginamos nustatyti papildomus nauj ų 
branduolini ų reaktorių saugos reikalavimus atsižvelgdamos į nuolatinio saugos gerinimo 
principą, remdamosi WENRA nustatytais saugos lygi ais ir glaudžiai be ndradarbiaudamos su 
Aukšto lygio grupe. Be to, valstyb ėms narėms paliekama teis ė nacionaliniu lygmeniu taikyti 
griežtesnes saugos priemones nei numatytosios Bendrijos teisin ėje sistemoje. 
Antra, kalbant apie si ūlomus principus, persvarstytoji direktyva grindžiama valstyb ės narės 
reguliavimo institucij ų kompetencija ir tarp tautiniu mastu pripažint ais Branduolinio saugumo 
konvencijos ir TATENA saugos pagrind ų principais, taigi ji nedidina valstybi ų narių 
institucijų naštos. 
Privalomi ES teis ės aktai taip pat suteikia teisin į tikrumą, nes pilie čiai gali kreiptis į Europos 
institucijas, jei mano, kad branduolin ė energetika kelia gr ėsmę. 
Taip pat reik ėtų paminėti, kad naujajame pasi ūlyme visapusiškai atsižvelgiama į valstybių 
narių nuomones, pareikštas an alizuojant 2003–2004 m. teis ės aktų paketą: saugos klausimas 
atskirtas nuo radioaktyvi ųjų atliekų ir finansini ų klausimų, taip pat atmestas pasi ūlymas 
įsteigti Bendrijos saugos inspektori ų tarnybą, taigi atsakomyb ė už branduolin ės saugos 
kontrolę palikta tik nacionalin ėms reguliavimo institucijoms. 
9. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Tikslų įgyvendinimo pažangos rodikl iai bus nustatyti valstybi ų narių lygmeniu. 
10. IŠVADA  
Remiantis tuo, kas aprašyta, atrodo, kad pasiri nktoji politikos alternat yva yra tinkamiausia, 
nes ji teikia daugiausia technin ės, ekonomin ės ir su saugumu susijusios naudos, kadangi pagal 
ją ne tik siekiama nustatyti principus, bet ir paraginti valstybes nares nustatyti papildomus 
saugos reikalavimus.