LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 9.6.2004 
KOM(2004) 416 galutinis Volume I 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI  
„Europos aplinkos ir sveikatos veiksm ų planas 2004-2010 metams“  
{SEK (2004) 729 } 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI  
„Europos aplinkos ir sveikatos veiksm ų planas 2004-2010 metams“  
TURINYS  
Geresnės aplinkos užtikrinama geresn ė sveikata – išš ūkis ateičiai..................................... 4 
Veiksmų plano šaltiniai.............................................................................................................. 4  
Pagrindin ės veiksmų plano dalys ............................................................................................... 5 
Kaip veiksm ų planas bus įgyvendintas?..................................................................................... 8 
Tarptautinis matmuo – Budapešto aplinkos ir sveikatos ministr ų konferencija ........................ 8 
TECHNINIAI PRIEDAI  
I PRIEDAS  
Veiksmai 2004-2010 m. laikotarpiui  
Tobulinti informacijos grandin ę, kuriant integruot ą aplinkos ir sveikatos informacij ą. 
Užpildyti žini ų spragas, pl ėtojant aplinkos ir sveikatos ty rimus ir nustatant atsirandan čias 
problemas. 
Atsakas: perži ūrėti politiką ir stiprinti ryšius 
Gerinti supratim ą, plėtoti informavim ą apie rizikas, mokym ą ir švietim ą 
Peržiūrėti ir pakoreguoti rizikos  mažinimo strategij ą 
II PRIEDAS: KONSULTACIJ Ų PROCESAS : organizacij ų, su kuriomis buvo 
konsultuotasi rengiant veiksm ų planą, sąrašas 
Susitikim ų, organizuot ų rengiant veiksm ų planą, sąrašas 
III PRIEDAS: PAGRINDINI Ų VEIKSM Ų GRUPIŲ ĮGYVENDINIMO 
TVARKARAŠTIS  
TERMIN Ų ŽODYNAS  
 
LT 3   LT GERESNĖS APLINKOS UŽTIKRINAMA GERESN Ė SVEIKATA – IŠŠŪKIS ATEI ČIAI  
 Veiksm ų plano šaltiniai 
Gera sveikata yra tai, ko nori kiekvienas sau, savo vaikams ir m ūsų visuomenei, 
kuriai ji suteikia ekonomin ės ir socialin ės naudos. Sveikatai tenka svarbus vaidmuo 
ilgalaikio ekonominio augimo ir tvarios pl ėtros kontekste – vis daugiau įrodymų 
byloja, kad dideli yra ne sveikatos, o prastos sveikatos kaštai (atsižvelgiant į 
sveikatos apsaug ą, vaistus, nedarbingum ą, mažesn į darbo našum ą, neįgalumą ir 
paankstint ąją pensiją) 1.  
Europos pilie čiai yra susir ūpinę galimu aplinkos poveikiu j ų sveikatai ir tikisi, kad 
politikai imsis atitinkam ų veiksmų. Atsižvelgiant į šiuos visuomen ės rūpesčius ir 
Sutartyje išd ėstytus įsipareigojimus2, Komisija turi geriau suplanuoti neigiamas 
aplinkos ir sveikatos s ąsajas, nes tai pad ės veiksmingiau spr ęsti jų keliamas 
problemas. Didinti gerov ę siekiantis veiksm ų planas taip pat skirtas maksimaliai 
išnaudoti galim ą ekonomin ę naudą, nes išlaidos padarini ų šalinimui ir prarasto 
našumo kaštai dažnai yra didesni už išlaidas prevencin ėms priemon ėms. 
Kaip individai, mes galime priimti sprendimus d ėl tam tikr ų mūsų sveikatai įtakos 
turinčių pasirinkim ų dėl savo gyvensenos, ta čiau mes taip pat tikim ės, kad valdžios 
institucijos suteiks mums patikim ą informacij ą, kuria bus pagr įsti mūsų sprendimai, 
ir apsaugos mus nuo ši ų mūsų nevaldom ų grėsmių mūsų sveikatai ir gerb ūviui. Mes 
negalime pasirinkti oro, kuriuo kv ėpuojame, kokyb ės arba nuolat apsisaugoti nuo 
teršalų, kurie gali susikaupti m ūsų organizme kartais net ir mums dar negimus. Į 
naujausius aplinkos ir sveikatos s ąsajos tyrimus įtraukti skai čiavimai, kad kasmet d ėl 
oro taršos pirma lai ko miršta apie 6-9 t ūkst. Pranc ūzijos miest ų gyventoj ų3, o su 
aplinkos veiksniais galima susieti maždaug šeštadal į visų vaikų mirties ir lig ų 
atvejų.4 
Aplinkos poveikiai pažeidžiamoms grup ėms kelia ypating ą nerimą. Strategija skiria 
ypatingą dėmesį vaikams, kuri ų jautrumas ir pažeidžiamumas yra didesnis negu 
suaugusiųjų. Šiuo metu didžiausias išš ūkis yra praktiškai įgyvendinti įsipareigojimus 
dėl vaikų teisės augti ir gyventi sveikoje aplinkoje,  kurie numatyti ti ek strategijoje, 
tiek Vaiko teisi ų konvencijoje ir Pasaulio tvarios pl ėtros viršūnių susitikimo 
sprendimuose.  
                                                 
1 Pavyzdžiui: bendra metin ė plaučių ligų Europoje finansin ė našta siekia 102 mlrd. eur ų, tai yra, ši našta 
yra maždaug lygi Airijos bendrajam vidaus produktui. Dažniausia kv ėpavimo sistemos liga Europoje 
yra lėtinė obstrukcin ė plaučių liga (toliau – LOPL), kurios metiniai kaštai siekia 38,7 mlrd. eur ų, iš 
kurių 74 % arba 28,6 mlrd. eur ų yra prarast ų darbo dien ų kaštai. Netiesioginiai prarasto našumo kaštai 
yra beveik tris kartus didesni už tiesiogin ės sveikatos apsaugos kaštus. Europos plau čių baltoji knyga, 
Europos respiratolog ų draugija (toliau - ERS) ir Europos plau čių fondas (toliau - ELF), 2003 m. 
lapkritis.  
2 Sutarties 152 ir 174 straipsniai  
3 Pranc ūzijos aplinkos sveikatos saugos agent ūros 2004 m. ataskaita (http:// 
www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Lig ų ir sužeidim ų našta, sietina su atrinktais aplinkos veiksniais, tarp Europos vaik ų ir paaugli ų, 
Francesca Valent, D'Anna Little, Fabio Barbone, Gi orgio Tamburlini; PSO, Ženeva 2004 (spaudoje) 
 
LT 4   LT Nacionaliniame ir ES lygyje vykdomi  tyrimai pastebimai pagilino m ūsų žinias apie 
kai kurias s ąsajas tarp aplinkos stresini ų veiksnių ir sveikatos, ir leido mums imtis 
veiksmų, pvz., atsisakant švino benzino sud ėtyje. Tačiau kelių aplinkos pavoj ų 
pasekmės sveikatai yra sud ėtingų sąveikų, kurios kol kas yra kur kas mažiau 
suprastos, padarinys. 
Tyrimams, kurie analizuoja ir užpildo Europos  aplinkos ir sveikato s veiklos spragas, 
tenka ypatingai svarbus vaidmuo, formuojant žini ų bazę ir konkre čias priemones, 
kurios leidžia perkelti Europos  aplinkos ir sveikatos tyrim ų rezultatus į politikos 
formavimo lygmen į. Darbo aplinkos polit ika taip pat turi įtakos sveikatai tiek darbo 
vietoje, tiek už jos rib ų, todėl priemones reik ėtų formuoti atsižvelgiant į Bendrijos 
Sveikatos ir saugos darbe strategij ą5. Dėl šių priežasčių Komisija 2003 m. biržel į 
parengė Aplinkos ir sveikatos strategij ą (žinomą kaip SCALE iniciatyva6), 
pasiūlydama taikyti integruot ą požiūrį, aprėpiantį glaudesn į bendradarbiavim ą tarp 
sveikatos, aplinkos ir tyrim ų sričių. Ši strategija papildom ai kuria Bendrijos sistem ą, 
kuri integruoja informacij ą apie aplinkos, ekosistemos ir  žmogaus sveikatos b ūklę. 
Sistema leidžia veiksmingiau vertinti bendrą aplinkos poveik į žmogaus sveikatai, 
atsižvelgdama į tokius poveikis, kaip mišinio efektas, sud ėtinis poveikis ir 
kaupiamasis poveikis. Galutinis strategijos tikslas yra sukurti aplinkos ir sveikatos 
“priežasčių ir pasekmi ų pagrindus ”, kurie suteiks b ūtinos informacijos Bendrijos 
politikos, susijusios su sveikatos stresini ų veiksnių šaltiniais ir poveikio kryptimis, 
kūrimui. 
Šia strategija, atsižvelgiant į problemos mast ą ir sudėtingumą, nustatomas ilgalaikis 
požiūris, kuris bus įgyvendintas ciklais, laipsniš kai didinant jo taikymo srit į augant 
mūsų žinių bazei. Taryba, Europos Parlamentas ir Europos ekonomikos ir socialini ų 
reikalų komitetas pasveikino ši ą strategiją ir pabrėžė, kad veiksm ų planas turi b ūti 
parengtas vadovaujantis esamomis strate gijomis ir programomis ir glaudžiai 
bendradarbiaujant su atitinkamomis tarptautin ėmis organizacijomis.  
Šis veiksm ų planas 2004-2010 m. laikotarpiui skirtas suteikti ES moksliškai 
pagrįstos informacijos, kuri pad ėtų visoms 25 ES valstyb ėms narėms mažinti tam 
tikrų aplinkos veiksni ų neigiam ą poveikį sveikatai ir užtikrinti glaudesn į 
bendradarbiavim ą tarp aplinkos dalyvi ų, sveikatos ir tyrim ų sričių. Plane si ūlomi 
veiksmai nustatyti atsižvelgus į kitų institucij ų būgštavimus ir prider inus juos prie 
regionų, nacionaliniame, Europos ir tarptautiniame lygyje įgyvendinamais veiksmais, 
ypač prie PSO Europos aplinkos ir sveikatos proceso ir jo įsipareigojim ų užtikrinti 
saugesnę aplinką vaikams. 
 Pagrindin ės veiksmų plano sud ėtinės dalys 
Šis pirmojo ciklo laikot arpiui skirtas veiksm ų planas parengtas glaudžiai 
bendradarbiaujant su valstybi ų narių ekspertais ir pagrindini ų interesų grupių, 
įskaitant nauj ąsias valstybes nares, kurios dalyvavo šiame procese nuo pa čios jo 
pradžios, atstovais (konsultacij ų procesas detaliai aprašytas II priede). Plane numatyti 
trys pagrindiniai dalykai:  
                                                 
5 Pavyzdžiui, Tarybos direktyva 92/85/EEB d ėl priemoni ų nėščių, neseniai pagimdžiusi ų, krūtimi 
maitinančių moterų saugai ir sveikatos apsaugai gerinti, kuri apsaugo tiek motin ų, tiek vaik ų sveikatą. 
6 Komisijos komunikatas d ėl Europos aplinkos ir sveikatos strategijos, KOM (2003) 338 galutin ė versija 
 
LT 5   LT • Tobulinti informacijos grandin ę, kuri pad ėtų suprasti s ąsajas tarp taršos šaltini ų ir 
poveikio sveikatai (1-4 veiksmai).  
• Užpildyti žini ų spragas, pl ėtojant tyrimus ir sprendžiant atsirandan čias aplinkos ir 
sveikatos problemas (5-8 veiksmai). 
• Peržiūrėti politiką ir stiprinti ryšius (9-13 veiksmai). 
Konkretūs „atsako“ veiksmai bus detaliau apibr ėžti ir parengti augant m ūsų 
supratimui. Pirmasis žingsnis yra įvertinti aplinkos veiksni ų įnašą į sveikatos 
problemas. Tam b ūtina užbaigti žini ų ir informacijos grandin ę nuo priežasties 
aplinkoje, įskaitant taršos šaltinius, iki pasekmi ų žmogaus sveikatai, vertinant ši ų 
taršos šaltini ų veikimo kryptis. B ūtina gerinti aplinkos ir steb ėti sveikatos b ūklę, 
siekiant užtikrinti, kad abi politikos yr a deramai koordinuojamos. Be to, ES tyrim ų 
pagrindų programa dar labiau paskatins mokslini ų tyrėjų pastangas analizuoti ir 
plėtoti mūsų žinias apie priežastinius ryšius tarp aplinkos veiksni ų ir žmogaus 
sveikatos. Suformuluoti deramus po litikos variantus, kurie leist ų peržiūrėti ir, jei 
reikia, pakeisti taikomus politikos atsa kus ir parengti naujuosius, galima tiktai 
užsitikrinus pakankamai aiškius įrodymus ir vadovaujanti s prevenciniu principu7.  
Veiksmų plano santrauka pateikta žemia u, o daugiau informacijos apie plan ą pateikta 
dokumente “Europos aplinkos  ir sveikatos veiksm ų plano 2004-2010 m. techniniai 
priedai”: 
1 – TOBULINTI INFORMACIJOS GRANDIN Ę, kuriant integruot ą 
aplinkosaugos ir sveikatos informacij ą, kuri pad ėtų suprasti s ąsajas tarp taršos 
šaltinių ir poveikio sveikatai:  
1 veiksmas: didinti aplin kos sveikatos rodikli ų skaičių  
2 veiksmas: pl ėtoti integruot ą aplinkos, įskaitant maist ą, stebėseną, siekiant nustatyti 
poveikio žmogui mast ą  
3 veiksmas: kurti nuosekl ų požiūrį į biologinę stebėseną Europoje  
4 veiksmas: didinti koordinavim ą ir bendrą veiklą aplinkos ir sveikatos srityse  
2 – UŽPILDYTI ŽINI Ų SPRAGAS, pl ėtojant aplinkos ir sv eikatos tyrimus ir 
nustatant iškylan čias problemas  
5 veiksmas: integruoti ir stiprinti Eu ropos aplinkos ir sveikatos tyrimus  
6 veiksmas: nukreipti tyrimus į ligas, sutrikimus ir poveikius  
7 veiksmas: pl ėtoti metodologines sistemas s ąveikų tarp aplinkos ir sveikatos 
analizei  
8 veiksmas: užtikrinti, kad potencial ūs pavojai aplinkai ir svei katai yra nustatyti ir į 
juos yra deramai atsižvelgta  
3 - ATSAKAS: PERŽI ŪRĖTI POLITIK Ą IR STIPRINTI RYŠIUS  
 gerinant supratim ą, plėtojant informavim ą apie rizikas, mokym ą ir švietim ą, 
suteikiant pilie čiams informacij ą, kuri pad ės jiems priimti geresnius sprendimus d ėl 
sveikatos, ir užtikrinant, kad kiekvi enos srities specialistai budriai steb ėtų aplinkos ir 
sveikatos s ąveikas. 
                                                 
7 Prevencinio principo taikymo kriterijai apibr ėžti Komisijos komunikate KOM(2000)1 galutin ėje 
versijoje 
 
LT 6   LT 9 veiksmas: pl ėtoti visuomenin ę sveikatos veikl ą ir kurti aplinkos sveikatos 
determinant ų informacin į tinklą, įgyvendinant atitinkam ą visuomen ės sveikatos 
programą  
10 veiksmas: skatinti specialist ų mokymą ir didinti organizacinius paj ėgumus 
aplinkos ir sveikatos srityse 
peržiūrint ir koreguojant rizikos mažinimo strategij ą  
11 veiksmas: koordinuoti įgyvendinamas rizikos mažinimo priemones ir sutelkti 
dėmesį į prioritetines ligas  
12 veiksmas: gerinti oro patalpose kokyb ę  
13 veiksmas: sekti su elektromagnetiniais laukais susijusius poky čius  
Šiame pradiniame etape veiksm ų planas sutelkia d ėmesį į pastangas geriau suprasti 
sąsajas tarp aplinkos veiksni ų ir kvėpavimo sistemos lig ų, nervų sistemos ir vaik ų 
augimo sutrikim ų, vėžio ir endokrinin ę sistemą trikdančių poveikių. Vertinant šias 
kelių priežasčių sukeliamas ligas ir b ūkles, aptinkama požymi ų ir tam tikr ų pradinių 
įrodymų, kad aplinkos veiksniai gali prisid ėti prie jų a t s i r a d i m o  i r  p a ūmėjimo. 
Siekiant tiksliau apib ūdinti aplinkos poveik į ir sutelkti d ėmesį į svarbiausias ligas ir 
būkles ligų grupėse, reikia daugiau informacijos. Veiksm ų plane bus numatyti 
tiksliniai tyrim ų veiksmai, kurie pad ės išplėsti ir patobulinti žinias apie atitinkamus 
priežastinius ryšius, o kartu bus sustiprinta sveikatos steb ėsena, kuri pad ės geriau 
įvertinti bendr ą ligų atsiradimo Bendrijoje situacij ą.  
Kitas svarbus informacinis aspektas yra steb ėti veiksni ų, labiausiai siejam ų su šių 
ligų atsiradimu, poveik į per aplink ą, įskaitant maist ą. Siekiant suformuoti nuoseklius 
pagrindus integruo tai poveikio steb ėsenai, buvo atlikti trys medžiag ų, duomenys apie 
kuriuos jau renkami ir kuri ų stebėsena jau vykdoma (dioksinas ir PCB8, sunkieji 
metalai ir endokrinin ės sistemos efektoriai), bandomieji projektai. Veiksm ų planas 
pritaikys šiuos pagrindus poveikio  vertinimui tiek atsižvelgiant į bandom ąsias 
medžiagas, tiek į visus pagrindinius su sveikato s problemomis siejamus aplinkos 
veiksnius, ir, jei reikia, tinkamai suderins aplinkos ir maisto steb ėseną.9 
Surinkus b ūtinąją rizika pagr įstą informacij ą, atskiri asmenys arba valstyb ės politikai 
gali priimti atitinkamus sprendimus d ėl rizikos valdymo. Abejais atvejais tinkamai 
informuot ų ir mokslu pagr įstų sprendim ų priėmimui svarbus dalijimasis informacija 
ir supratimo gerinimas. 
Vaikų klausimai numatyti visame veiksm ų plane. Į stebėseną bus įtraukta nemažai 
svarbiausi ų vaikų sveikatos problem ų, taip pat bus vertinamas aplinkos stresini ų 
veiksnių, į kuriuos vaikai reaguoja ypa č jautriai, poveikis. Jautrumo tyrimai yra 
ypatingai svarb ūs, kad tais atvejais, kai vaikai yra ypatingai pažeidžiami, politikos 
atsakus b ūtų galima pritaikyti prie vaik ų poreikių. Veiksm ų plane pateikiami 
pasiūlymai ypating ą dėmesį skirti vidaus oro taršai, nes moksliniai įrodymai byloja, 
kad, pvz., aplinkos tabako d ūmų poveikis sveikatai ypatinga i aiškiai pasireiškia vaik ų 
organizme.  
                                                 
8 Polichloruoti bifenilai 
9 Bendr ąją metodologij ą parengusios darbo grup ės taip pat pateik ė nemažai konkre čių rekomendacij ų dėl 
medžiagų, į kurias bus atsižvelgta šioms medžiagoms skirto se Komisijos iniciatyvose, pvz., Dioksino ir 
polichloruot ų bifenilų strategijoje (KOM(2001)593), Endokrinin ės sistemos efektori ų strategijoje 
(KOM(1999)706) ir b ūsimoje Gyvsidabrio strategijoje.  
 
LT 7   LT 2003 m. birželio komunikate Komisija pabr ėžė visoje Europoje egzistuojan čius 
regioninius skirtumus aplinkos sveikatos problem ų atžvilgiu. Pavyzdžiui, kai kuriose 
naujose valstyb ėse narėse yra didesnis lig ų, kurių užkratas perduodamas vandeniu, 
paplitimas ir lauko taršos poveik is, tuo tarpu kitose valstyb ėse narėse yra labiau 
paplitusi astma. Siekiant mažinti šiuos skirtumus, jau įvykdyta ir vykdoma daug 
darbų, o pastangos mažinti oro tarš ą jau leido pastebimai sumažinti kv ėpavimo 
sistemos sutrikim ų sukeliam ų mirčių ir ligų skaičių. Veiksm ų planu taip pat bus 
siekiama pl ėsti informacij ą ir žinias apie egzistuojan čius skirtumus tarp region ų ir 
valstybių išsiplėtusioje sąjungoje, atsižvelgiant į šiuo metu naujose valstyb ėse narėse 
įgyvendinam ų ES finansuojam ų emisijų projektų (pvz., dioksino) rezultatus. 
 Kaip veiksm ų planas bus įgyvendintas? 
Su aplinka susijusi ų sveikatos problem ų supratimui ir sprendimui b ūtinas nuolatinis 
bendradarbiavimas tarp daugyb ės suinteresuot ų pusių – valstybi ų narių, nacionalini ų, 
regioninių ir vietos institucij ų, aplinkos, sveikatos ir tyrim ų bendruomeni ų, 
pramonės, žemės ūkio ir interes ų grupių. Atsakomyb ę už pažangos šioje sud ėtingoje 
srityje siek į turės pasidalinti:  
• valstybės narės, kurios yra atsakingos už steb ėsenos ir rizikos valdymo priemoni ų 
įgyvendinim ą. Be to, jos taip pat atsako už tyrimus, švietim ą ir mokym ą, kurie yra 
esminiai aplinkos ir sveikatos s ąveikos aspektai, at liekantys pagrindin į vaidmen į 
užtikrinant, kad nacionaliniame lygyje pasiekti rezultatai yra perduodami 
aptarimui ES lygyje, ir taip pat yra atsakingos už ES informacijos skleidim ą 
nacionaliniame ir vietos lygyje. 
• interesų grupės, pavyzdžiui, pramon ė ir civilin ė visuomen ė, kurios atlieka esmin į 
vaidmenį paverčiant informacij ą apie nustatytus pavojus prevenciniais veiksmais 
ir novatorišku atsaku. 
• Komisija, kuri ir toliau palaikys ryšius su  visais pagrindiniais proceso dalyviais ir 
skatins ES lygio bendradarbiavim ą visose savo kompetencijos srityse, taip pat 
palaikys ryšius su Europos aplinkos agent ūra, Europos maisto saugos agent ūra ir 
kitomis atitinkamomis institucijomis. Interes ų grupės dalyvaus įgyvendinimo 
procese konsultacin ės grupės sudėtyje (į kurią bus įtraukti valstybi ų narių, 
interesų grupių ir tarptautini ų organizacij ų atstovai). Jei reikia, bus 
konsultuojamasi su atitinkamais moks liniais komitetais ir darbo grup ėmis. 2007 
m. Komisija atliks tarpin ę veiksmų plano įgyvendinimo perži ūrą. Komisija 
įgyvendins veiksmus pasinaudodama esamais,  paskirstytus išteklius jau turin čiais 
projektais ir programomis, ypa č Visuomen ės sveikatos programa, Šešt ąja tyrimų 
pagrindų programa, ir išnaudodama susijusi ų tarnybų operatyvinius biudžetus. 
• tarptautin ės organizacijos, pavyzdžiui, PSO, EBPO ir JT agent ūros, turin čios 
didelę patirtį sprendžiant aplinkos ir sveikatos klausimus. Tolesnis 
bendradarbiavimas su šiomis organizacijomis bus ypa č svarbus, siekiant 
užtikrinti, kad ši pati rtis bus panaudota b ūsimos veiklos valdymui. 
 Tarptautinis matmuo – Budapešt o aplinkos ir sveikatos ministr ų konferencija  
Veiksmų planas yra Komisijos ind ėlis į PSO Budapešte 2004 m. biržel į organizuotos 
Ketvirtosios aplinkos ir sveikatos ministr ų konferencijos darb ą. Planas buvo 
 
LT 8   LT parengtas užtikrinant jo atitikim ą ministrų deklaracijai ir Europos vaik ų aplinkos ir 
sveikatos veiksm ų planui (toliau - CEHAPE), kuriuos buvo numatyta priimti 
Budapešte.  
Įgyvendinant Budapešto konferencijos išvada s, Komisija ir toliau aktyviai 
bendradarbiaus su PSO visais  aplinkos ir sveikatos s ąveikos aspektais.