AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

10.1. Šiame skyriuje pirmiausia nagrinėjami veiklos rezultatai. Jį sudaro trys dalys. Pirmojoje dalyje pateikiamos Audito Rūmų pastabos apie kai kurių Komisijos generalinių direktorių valdymo planus (VP) ir metines veiklos ataskaitas (MVA). Antrojoje dalyje pateikiama Komisijos antroji ir trečioji vertinimo ataskaitos (1). Trečiojoje dalyje atkreipiamas dėmesys į kelias pagrindines 2012 m. Audito Rūmų veiklos rezultatams skirtų specialiųjų ataskaitų temas ir į tai, ko galima būtų iš jų pasimokyti (2). 10.1. Komisijoje vis daugiau dėmesio skiriama veiklos rezultatų vertinimui ir ataskaitoms. Informacijos apie veiklos rezultatus teikimas laikytinas pažangia praktika. Komunikate „Komisijos 2012 m. rezultatų valdymo srityje apibendrinamoji ataskaita“ (COM(2013) 334 final, 2013 6 5) apibrėžtos kelios tolesnio veiklos rezultatų valdymo stiprinimo Komisijoje iniciatyvos. Kol ši veiklos rezultatų vertinimo kultūra bus laipsniškai išplėtota iki galo, praeis keleri metai, iš dalies dėl to, kad reikia parengti naujas statistikos ir kitas priemones.

10.2. Veiklos rezultatai vertinami remiantis patikimo finansų valdymo principais (ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo) (3). Šių rezultatų vertinimas yra būtinas visam viešosios intervencijos procesui, aprėpiančiam sąnaudas (finansų, personalo, programai įgyvendinti reikalingas materialiąsias, organizacines arba reguliavimo priemones), išdirbius (programos galutinius rezultatus), rezultatus (tiesioginį programos poveikį tiesioginiams adresatams arba gavėjams) ir poveikį (ilgalaikius pokyčius visuomenėje, kurie yra nulemti ES veiksmų).

10.3. Daugelyje ES biudžeto sričių teisinis pagrindas yra sudėtingas ir nėra pakankamai atsižvelgiama į veiklos rezultatus. Nepaisant ketinimų atsižvelgti į rezultatus, BSP ir bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) naujų reglamentų pasiūlymai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu iš esmės ir toliau yra grindžiami sąnaudomis (susiję su išlaidomis), todėl juose prioritetas skiriamas atitikčiai, o ne veiklos rezultatams (4). Pavyzdžiui, kaimo plėtros srityje reglamente yra nustatyti skirtingi ir platūs tikslai nenurodant numatomų rezultatų, poveikio ar susijusių rodiklių (5). 10.3. Naujaisiais BŽŪP reglamentais užtikrinamas labiau į veiklos rezultatus orientuotas požiūris, taip pat pagal antrąjį ramstį: — į EŽŪFKP reglamento projektą kiekybiniai ES lygmens tikslai neįtraukti, bet jame reikalaujama, kad kiekviena kaimo plėtros programa (KPP) būtų rengiama siekiant kiekybinių tikslų, griežtai susijusių su reglamente nustatytais uždaviniais. Apibrėžiant šiuos tikslus taikytini rodikliai bus nustatyti įgyvendinimo akte, — be to, Bendrųjų nuostatų reglamente numatyta pagrindiniam planuojamam išdirbiui taikyti veiklos rezultatų sistemą. Į pasiūlytus reglamentus dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų kryptingas rezultatų siekis įtrauktas kaip esminė ypatybė. Į plataus užmojo novatoriškus pasiūlymus įtraukta: — stipresnė intervencijos logika, kuria Sąjungos nustatyti tikslai siejami su privalomais ir tiksliai apibrėžtais valstybių narių nustatytais tikslais, — pirmą kartą – su intervencija susijusios ex ante sąlygos, kuriomis siekiama gerinti investicijų veiksmingumą, — ryžtingai išplėstos makroekonominės sąlygos, — naujas planavimu pagrįstas požiūris į vertinimą, prievolė vertinti kiekvienos programos dalies poveikį, naujų metodų taikymas ir — privaloma veiklos rezultatų sistema, įskaitant veiklos rezervą.

10.4. Didžiosioms ES biudžeto dalims, daugiausia Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir sanglaudos fondams (BSP), didžiausias išlaidų lygis kiekvienai daugiametės finansinės programos (DFP) (6) išlaidų kategorijai yra paskirstytas į metinius asignavimus pagal valstybes nares. Audito Rūmai jau anksčiau buvo nurodę, kad užtikrinti gerus kokybinius rezultatus taikant schemas, pagal kurias lėšos yra iš anksto paskirstomos valstybėms narėms (7) ir jų įsisavinimas yra savaiminis tikslas, yra sunki užduotis (8). 10.4. Naujosios kaimo plėtros programos bus rengiamos atsižvelgiant į pasiektus kiekybinius tikslus (jie susiję su reglamento uždaviniais). Biudžeto paskirstymas įvairioms priemonėms derės su šiais tikslais, todėl bus užtikrinta siektinų tikslų ir joms programoje numatytų priemonių nuoseklumas. Be to, Komisija saugos veiklos rezervą ir leis jį naudoti tik vėliau programavimo laikotarpiu, kai valdymo institucijos galės įrodyti, kad įgyvendinant kaimo plėtros programas pasiekti iš anksto nustatyti orientyrai. Taigi labai daug dėmesio skiriama svarbiausiam uždaviniui – pasiekti tikslus.

Paskirstyti biudžetą pagal valstybes nares būtina programavimo tikslais, pirmiausia siekiant atlikti ex ante kiekybinį tikslų vertinimą, kurio kitaip nebūtų galima atlikti. Finansiniai paketai turėtų būti proporcingi poreikiams, į kuriuos reikia atsižvelgti įvairiose valstybėse narėse.

1 DALIS. METINĖSE VEIKLOS ATASKAITOSE PLĖTOJAMA INFORMACIJA APIE POLITINIUS REZULTATUS, TAČIAU JOS NAUDOJIMAS VIS DAR YRA RIBOTAS

Įvadas

10.5. Skirtingi valdymo būdai (9) vykdant ES biudžetą ir skirtingos generalinių direktoratų funkcijos atspindi skirtingas Komisijos funkcijas ir atsakomybę. Į tai Komisija, be kita ko, turėtų atsižvelgti nustatydama veiklos rezultatų tikslus ir rodiklius VP ir apie juos pranešdama MVA. 10.5. Komisijos tarnybų buvo paprašyta savo valdymo planuose apibrėžti tikslus, kuriais nustatomi siekiami rezultatai ir poveikis. Siekiant šių tikslų paprastai sprendžiamos visuomenės problemos ir tam pasitelkiamos įvairios priemonės, įskaitant finansinę intervenciją, reguliavimo veiksmus ar teisės aktų vykdymo užtikrinimą. Skaidrumą stengiamasi gerinti valdymo planuose geriau aprašant Komisijos atsakomybę už savo veiklą.

10.6. Audito Rūmai nagrinėjo ataskaitų rengimo reikalavimus ir procesus, susijusius su valdymo planais ir metinėmis veiklos ataskaitomis, bei atitinkamas gaires ir peržiūrėjo Konkurencijos generalinio direktorato (DG COMP), Mobilumo ir transporto generalinio direktorato (DG MOVE) ir Jūrų reikalų ir žuvininkystes generalinio direktorato (DG MARE) 2012 m. valdymo planus ir metines veiklos ataskaitas (1 dalį). Visų pirma Audito Rūmai vertino, ar metinėse veiklos ataskaitose pateikiama naudinga informacija apie generalinių direktoratų metinį indėlį į politikos rezultatus (10). Peržiūra buvo pagrįsta Finansiniame reglamente nustatytais reikalavimais, Komisijos vidaus kontrolės standartais ir Komisijos generalinio sekretoriato (GS) ir Biudžeto generalinio direktorato (DG Budget) parengtomis VP/MVA instrukcijomis.

Būtina patobulinti ataskaitas dėl politinių rezultatų

10.7. Pagal Finansinį reglamentą reikalaujama, kad Komisija biudžeto valdymo institucijai su biudžeto projektu pateiktų veiklos ataskaitas (11). Šiose veiklos ataskaitose įvairioms veiklos sritims turi būti pateikti SMART (12) tikslai (nors vienas tikslas kiekvienai veiklos sričiai). Šie tikslai turi būti matuojami rodikliais. Tikslus ir rodiklius generaliniai direktoriai iš esmės naudoja tiesiogiai kaip tikslus savo valdymo planuose.

10.8. Generaliniai direktoriai metinių veiklos ataskaitų 1 dalyje turi pateikti ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir nurodyti, ar šie rezultatai turėjo numatytą poveikį. Visos Komisijos valdymo planuose bendrai skaičiuojama apie 1 000 tikslų ir 3 000 rodiklių (13).

10.9. Audito Rūmams peržiūrėjus DG COMP, DG MOVE ir DG MARE valdymo planus ir metines veiklos ataskaitas buvo nustatytos šios pagrindinės problemos, turinčios įtakos ataskaitoms dėl metinių politinių rezultatų: 10.9. Komisijos nuomone, pastaraisiais metais ji ėmė daug geriau teikti informaciją apie politinius rezultatus; pirmiausia generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose pateikta daug naudingos informacijos apie pasiektus rezultatus ir jų poveikį visuomenei.

a) tikslai, tiesiogiai paimti iš aukšto lygio politinių ar teisinių dokumentų, dažnai nėra pakankamai pritaikyti, kad būtų naudingi valdymo planams ir metinėms veiklos ataskaitoms; a) Žr. Komisijos atsakymą į 10.10 dalies pastabas.

b) tik aštuoni iš 52 tikslų atitiko visus SMART kriterijus; b) Žr. Komisijos atsakymą į 10.12 dalies pastabas.

c) būtina patobulinti veiklos rezultatų stebėjimo rodiklius;

d) [vertinimai nebuvo naudingas įrodymų šaltinis, pagrindžiant ataskaitas dėl politinių rezultatų metinėse veiklos ataskaitose]. d) Įvairūs vertinimai buvo naudingas informacijos, patvirtinančios metinėse veiklos ataskaitose pristatomus politinius rezultatus, šaltinis. Vis dėlto ne visi vertinimai buvo tiesiogiai naudingi metinei veiklos ataskaitai, nes, pavyzdžiui, buvo susiję su kitu laikotarpiu, o ne su metinėje veiklos ataskaitoje aptariamais metais.

Tikslai, tiesiogiai paimti iš aukšto lygio politinių ar teisinių dokumentų, dažnai nėra pakankamai pritaikyti, kad būtų naudingi valdymo planams ir metinėms veiklos ataskaitoms

10.10. Pagal 2012 m. galiojančias Komisijos instrukcijas dėl valdymo planų, generaliniai direktoratai turi nustatyti bendruosius tikslus su poveikio rodikliais (ilguoju laikotarpiu) ir konkrečius tikslus su rezultatų rodikliais (trumpuoju / vidurio laikotarpiu). Valdymo planuose ir metinėse veiklos ataskaitose naudojami tikslai dažnai yra paimti tiesiogiai iš teisinių tekstų arba aukšto lygio politinių dokumentų. Trys nagrinėti generaliniai direktoratai nurodė šių teisinių tekstų privalomą pobūdį kaip šį metodą pagrindžiančią priežastį. Nors šiuose dokumentuose pateikiami tikslai turi būti pagrindas nustatant bendruosius tikslus, jie yra interpretuojami politiniame kontekste ir dažnai nėra pakankamai pritaikyti, kad būtų naudingi GD lygmeniu (pavyzdžiui, žr. 10.1 langelį). Be to, nebuvo aiškiai nustatytas bendrųjų ir konkrečių tikslų ryšys (DG COMP ir DG MARE). Panašią išvadą neseniai padarė VAT, kuri nurodė, kad kai kurių metinių veiklos ataskaitų atveju informacija apie valdymo plane nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus nėra išsami. 10.10. Galiojančiose instrukcijose dėl valdymo planų reikalaujama, kad bendrieji tikslai būtų derinami su Komisijos politikos tikslais ir toliau plėtojami valdymo planuose. Šis požiūris pagrįstas būtinybe užtikrinti, kad Komisijos tarnybos stebėtų, kaip įgyvendinami Komisijos politikos tikslai ir jos pagrindiniai politikos prioritetai. Įgyvendinant tikslus daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama poveikiui ir rezultatams, net jei jie paprastai tik iš dalies priskirtini tarnybų veiksmams. Įgyvendinant tikslus, kuriais užtikrinama Komisijos viešoji atskaitomybė, daugiausia dėmesio skiriama poveikiui ir rezultatams, net tais atvejais, kai jie paprastai tik iš dalies priskirtini tarnybų veiksmams ir jiems turi įtakos kiti išorės veiksniai. Komisija apsvarstys galimybę iš dalies pakeisti galiojančias instrukcijas dėl valdymo planų, kad būtų geriau nurodomos bendrųjų ir konkrečių tikslų sąsajos. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 10.1 langelį.

10.11. Valdymo planuose nėra aiškiai nustatyta, kaip planuota veikla kiekviename valdymo lygmenyje bus prisidėta prie nustatytų tikslų įgyvendinimo, atsižvelgiant į skirtus išteklius ir nustatytą riziką. Tai turi neigiamą poveikį ataskaitų dėl politinių rezultatų MVA 1 dalyje teikimo naudingumui. Tokie tikslai gali būti svarbūs atsižvelgiant į generalinių direktoratų veiklos politikos sritį, tačiau jie nėra pakankamai pritaikyti, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinimo stebėjimas laike (pavyzdžiui, su riboženkliais). 10.11. Komisija svarsto, kaip valdymo planuose būtų galima geriau nurodyti tarnybų vykdomų veiksmų ir numatytų rezultatų bei poveikio sąsajas. Komisija mano, kad, norint sudaryti sąlygas tinkamai stebėti tikslų siekimo pažangą, pakanka įvykdyti SMART kriterijus. Be to, poveikį ir rezultatus dažnai galima įvertinti tik iš daugiametės perspektyvos.

Tik aštuoni iš 52 tikslų atitiko visus SMART kriterijus

10.12. Generalinių direktoratų tikslai turėtų būti aiškiai nustatyti ir prireikus atnaujinami. Jie turėtų būti suformuluoti taip, kad būtų galima stebėti jų įgyvendinimą. Kitaip sakant, tikslai turi būti SMART. Tačiau tik aštuoni iš 52 tikrintų tikslų atitiko visus SMART kriterijus (vienu atveju žr. 10.2 langelį). Nors tikrinti tikslai buvo susiję su generalinių direktoratų veiklos politikos sritimi, dažnai jie nebuvo pakankamai konkretūs, išmatuojami ar į juos nebuvo atsižvelgta laiku. 10.12. Vertinant SMART kriterijų įvykdymą reikėtų analizuoti visą valdymo plane pateiktą informaciją. Komisija pripažįsta, kad veiklos ataskaitose daugiausia dėmesio reikėtų skirti tikriesiems suinteresuotųjų subjektų poreikiams ir jos turėtų būti pakankamai lanksčios, kad jose atsiskleistų tarnybų veiklos įvairovė.

SMART tikslas Vienas iš DG MOVE tikslų yra „iki 2030 m. sukurti pagrindinį transporto tinklą“. Šis tikslas yra konkretus, savalaikis ir svarbus. VP ir MVA šio tikslo išmatuojamumas nurodytas kiekybiškai išmatuojama forma (pavyzdžiui, „iki 2017 m. panaikintos penkios grūstys pagrindiniuose transporto keliuose“).

Ne SMART tikslas Vienas DG MOVE 2012 m. VP pateiktų konkrečių tikslų yra: „skatinti modernaus miesto mobilumą“. Šis tikslas nėra SMART. Jis taip pat nėra konkretus, nes nėra pateikiama jokia informacija, kokie turi būti padaryti pokyčiai, jis nėra išmatuojamas ar savalaikis. Ne SMART tikslas Judumo mieste tikslas bus laikomas pasiektu, jei iki 2015 m. CIVITAS forumo nariais taps 250–270 miestų. Taigi skaitytojui pateikiama visa reikiama informacija ir tikslą iš esmės galima laikyti konkrečiu, išmatuojamu, pasiekiamu, realiu ir per nustatytą laiką įvykdytinu, t. y. SMART (angl. Specific, Measurable, Achievable, Relevant ir Timed).

10.13. Riboženkliai suteikia galimybę patikrinti, ar siekiama ilgalaikio tikslo. Ilgalaikiai tikslai turėtų būti susiję su vidutinės trukmės ar metiniais riboženkliais. Savo 2012 m. VP DG MARE nustatė du riboženklius, kurie jau buvo pasiekti 2011 m. Kitų DG MARE naudotų riboženklių atveju jų svarba atsižvelgiant į susijusių tikslų pasiekimą nebuvo akivaizdi. Savo 2012 m. VP DG MOVE naudojo keturis riboženklius ilgalaikiams tikslams (2020 ir 2050 m.). Tačiau vienas šių tikslų, kuris buvo susijęs su 2012 m. nustatytu riboženkliu, nebuvo pateiktas 2012 m. MVA, visiškai nepaaiškinus, kodėl tai nebuvo padaryta. 10.13. Nustačius orientyrus sudaroma tik galimybė patikrinti, kokia pažanga įgyvendinant veiksmus, kurių imtasi, buvo padaryta siekiant ilgalaikio tikslo, ir taip sužinoti, ar pažanga yra tokia, kokia planuota. Dėl DG MOVE pasakytina, kad jo 2012 m. VP buvo nustatytas su poveikio rodikliu „Atsinaujinančiosios energijos transporto sektoriuje dalis“ susijęs ilgalaikis (2020 m.) tikslas ir 2010 m. orientyras. Tačiau nuo 2012 m. sausio 1 d. buvo panaikinti teisės aktai, kuriais buvo pagrįstas šis orientyras, todėl 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje atitinkamas rodiklis nebebuvo nurodomas. Komisija sutinka, kad būtų buvę naudinga 2012 m. MVA paaiškinti, kodėl 2012 m. VP nustatytas 2010 m. orientyras nebuvo nurodytas 2012 m. MVA.

Būtina patobulinti veiklos rezultatų stebėjimo rodiklius

10.14. Rodiklių pasirinkimas turėtų būti grindžiamas atsižvelgiant į tam tikrus požymius, pavyzdžiui, svarbą, išmatuojamumą bei savalaikių ir patikimų veiklos rezultatų duomenų turėjimą. Šie rodikliai, kiek įmanoma, turėtų būti nustatyti remiantis „RACER“ kriterijais (14). Rodikliai, kuriais vertinami rezultatai, kurie generaliniams direktoratams turi ribotą poveikį, turėtų būti naudojami su kitais, tiesiogiai generalinių direktoratų veiklą vertinančiais rodikliais. 10.14. Rodikliai turėtų būtų tinkami tiems tikslams, su kuriais jie susiję. Jei tikslai yra orientuoti į poveikį arba rezultatą, rodikliai, pagal kuriuos vertinami tik tiesioginiai GD rezultatai, yra pernelyg siauri, kad būtų galima tinkamai stebėti pažangą siekiant tų tikslų. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į įvairią jos veiklą, būtų pernelyg siaura ir netinkama taikyti tik tuos rodiklius, pagal kuriuos vertinami tiesioginiai GD rezultatai.

10.15. Visi trys GD turi bent vieną veiklos rezultatų rodiklį kiekvienam tikslui, skirtą vadovybei stebėti, vertinti ir teikti rezultatų ataskaitas. Išnagrinėjus 15 rodiklių (po penkis iš kiekvieno GD), buvo nustatyta, kad aštuoni atitiko visus RACER kriterijus. Be to, Audito Rūmai nustatė šiuos trūkumus (žr. 10.3 langelį): 10.15. Komisija mano, kad pateiktais rodikliais apskritai suteikiama naudingos informacijos apie pažangą siekiant Komisijos bendrųjų politikos tikslų, taip pat veiklos rezultatų stebėsenai naudingos informacijos.

a) generaliniai direktoratai negalėjo daryti jokios įtakos kai kuriems rodikliams (DG MARE, DG MOVE); a) Komisija mano, kad rodikliai yra svarbi informacija bendraujant su išorės suinteresuotaisiais subjektais ir nurodant bendrąsias Komisijos politinių iniciatyvų ir sprendimų gaires. Tiesioginį politinės iniciatyvos poveikį siekiant tikslo dažnai galima vertinti tik vidutinės trukmės arba ilgesnio laikotarpio požiūriu.

b) kai kurių rodiklių atveju trūko svarbios informacijos (DG COMP), kiekybinio tikslo (DG MARE ir DG COMP) arba, jei kiekybinis tikslas buvo, jis negalėjo būti išmatuotas (DG MARE); b) Žr. atsakymą į 10.3 langelį.

c) rodiklių su tikslais atveju buvo neaiškus rodiklio ir tikslo ryšys arba tikslas nebuvo reikšmingas (DG MARE ir DG MOVE). c) Komisija mano, kad pateikti rodikliai yra naudingi. Vis dėlto ji sutinka, kad informaciją apie tikslų pasiekimą pagal šiuos konkrečius rodiklius reikėtų geriau paaiškinti, ir ateityje stengsis pateikti aiškesnę informaciją (taip pat žr. atsakymą į 10.3 langelį).

DG MARE – GD nekontroliuojami rodikliai Yra rodiklių, kuriems DG MARE negali daryti įtakos, kadangi jie yra pagrįsti tarptautinės prekybos derybų rezultatais. DG MARE pateikia pastabą, kad jis nekontroliuoja šių derybų pabaigos. DG MARE – GD nekontroliuojami rodikliai Tarptautinės prekybos derybų rodiklis pagal BSVS 1102 yra svarbus vertinant pažangą siekiant konkretaus susijusio tikslo, nes juo nurodomas GD darbo rezultatas. Atsakomybės neprisiėmimas įtrauktas pagal centrinių tarnybų parengtų galiojančių instrukcijų dėl 2012 m. valdymo plano 4 dalį.

DG COMP – nepateikiama svarbi informacija Konkretus tikslas „kitų nei karteliai įmonių žalingiausios antikonkurencinės praktikos veiksmingas aptikimas, sankcionavimas, atgrasymas ir trūkumų ištaisymas“ yra matuojamas vienu rezultatų rodikliu „kriterijus, skirtas įvertinti (matomą) naudą, kurią klientas gauna iš Komisijos sprendimų, kurie draudžia kitą nei kartelių antikonkurencinę praktiką, ir iš Komisijos sprendimų, kuriais siekiama privalomų įmonių prisiimtų įsipareigojimų.“ Šis rodiklis apibrėžtas remiantis DG COMP naudojama skaičiavimo metodika, skirta kiekybiškai įvertinti nustatytą vartotojo naudą. Tačiau pats DG COMP nurodo, kad šiuo rodikliu nematuojama su tikslo pasiekimu susijusi pažanga. Taigi, tikslas neturi rodiklio. DG COMP – nepateikiama svarbi informacija Komisija pripažįsta, kad šiuo metu DG COMP nėra parengęs rodiklio (išskyrus kartelių atvejus), kurį būtų galima taikyti vertinant įmonių antikonkurencinę praktiką. Jis nenumatytas dėl sudėtingo skaičiavimo, nes tokie atvejai, palyginti su vienodesniais, pvz., horizontaliųjų susijungimų arba kartelių, atvejais, kai skaičiavimas mažiau sudėtingas, yra labai skirtingi ir tokiam sudėtingesniam skaičiavimui reikia daugiau išteklių (sąnaudos – nauda).

DG MOVE – sunkumai pateikiant ir interpretuojant savo rezultatus Bendrajam tikslui „modernizuoti transporto infrastruktūrą ir jos pažangų finansavimą“ DG MOVE vienas nustatytų poveikio rodiklių yra „(vidutinio) kelionės laiko sutrumpinimas 30 TEN-T prioritetinių projektų, pagerinus ES lėšomis finansuojamą infrastruktūrą“. Iki 2020 m. šį laiką siekiama sutrumpinti 20 % (palyginti su 2011 m.). Poveikis gyventojams nustatytas kiekybine forma kaip sutrumpintas kelionės laikas. Tačiau dėl to, kaip ši žinoma informacija pateikta 2012 m. MVA, atsiranda painumo. Dabartinė su šiuo rodikliu susijusi informacija yra pateikta taip: „Sent Peltenas–Viena: 40 min; Žemesnis Ino slėnis: 15 min; Barselona–Prancūzija: 1 h 40 min“. Neaišku, ar tai yra jau pasiektas sutrumpintas vidutinis kelionės laikas 2012 m., ar sutrumpinto vidutinio kelionės laiko tikslas 2020 m. Nėra informacijos, ar buvo pasiektas 20 % sumažinimo tikslas. Be to, pateiktos tik trys vertės iš 30. Kadangi nėra papildomo paaiškinimo, negalima nustatyti, ar gerai atliekamas tikslo stebėjimas atsižvelgiant į rodiklį. DG MOVE – kelionės laiko sutrumpinimo rodiklis Komisija mano, kad kelionės laiko sutrumpinimo rodiklis yra labai svarbus ir pirmiausia naudingas vertinant, ar pasiektas transporto infrastruktūros modernizavimo tikslas. Vis dėlto ji pripažįsta, kad pažanga siekiant tikslo sutrumpinti su 30 TEN-T prioritetiniais projektais (PP) susijusį kelionės laiką galėjo būti nurodyta aiškiau, ir ateityje stengsis pateikti aiškesnę informaciją. Taikant ES bendrai finansuojamas priemones kelionės laikas nurodytų trijų prioritetinių projektų atkarpose 2012 m. sutrumpintas 20–60 %. Kadangi su kitomis atkarpomis susijusios intervencijos bus vykdomos iki 2020 m., Komisija tikisi, kad taip pat bus pasiekti pavieniai visų šių prioritetinių projektų atkarpų ir kitų prioritetinių projektų tikslai.

Vertinimai nebuvo naudingas įrodymų šaltinis, pagrindžiant ataskaitas dėl politinių rezultatų metinėse veiklos ataskaitose

10.16. Pagal taikomas Komisijos instrukcijas vertinimai ir su vertinimu susiję tyrimai turėtų būti informacijos apie rezultatus ir poveikį šaltinis. Visi trys GD pateikia tam tikros informacijos apie vertinimus jų 2012 m. MVA 1-oje dalyje. Tačiau ši informacija buvo trumpa arba pateikta išnašose. Patikrinus visų trijų tikrintų generalinių direktoratų 2012 m. ar anksčiau baigtus vertinimus paaiškėjo, kad jų, kaip informacijos šaltinio apie rezultatus ir poveikį, vertė buvo ribota. Tai didžia dalimi susiję su tuo, kad vertinimai buvo skirti veiklos klausimams, o ne rezultatams, arba Komisija turėjo abejonių dėl iš valstybių narių institucijų gautos informacijos kokybės. 10.16. Komisija atkreipė dėmesį į Audito Rūmų nustatytą faktą, kad atliekant Audito Rūmų nagrinėtus vertinimus dėmesys buvo sutelktas į veiklos klausimus, o ne į veiklos rezultatus. Komisija pritaria nuomonei, kad vertinimai turėtų būti informacijos apie rezultatus ir poveikį šaltinis, ir pripažįsta, kad atliekant vertinimus dėmesys gali būti sutelkiamas į skirtingus dalykus, priklausomai nuo vertinamos programos įgyvendinimo etapo. Komisija nurodo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnyje minimą vertinimo ataskaitą, kurioje su visomis DFP biudžeto išlaidų kategorijomis susiję rezultatai pateikiami dvejopai: neseniai pradėtų įgyvendinti programų atveju pateikiama su veiklos klausimais susijusi informacija, o programų, kurių įgyvendinimas įsibėgėjęs, atveju – informacija apie tų programų poveikį, veiksmingumą ir ES pridėtinę vertę. Atlikdama vertinimus Komisija skirs daugiau dėmesio su veiklos rezultatais susijusiems aspektams ir teiks daugiau reikiamos atitinkamos informacijos metinėse veiklos ataskaitose. Komisija atkreipia dėmesį į vertinimų, kurie jau yra naudingos informacijos apie politinius rezultatus šaltinis, pavyzdžius. Komisija mano pastaraisiais metais padariusi didelę pažangą informacijos apie politinius rezultatus teikimo srityje ir laikosi nuomonės, kad generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose pateikiama daugybė naudingos informacijos apie politikos tikslus, pasiektus rezultatus ir jų poveikį visuomenei. Komisija šiuo metu rengia stipresnę ir nuoseklesnę veiklos rezultatų stebėjimo, vertinimo ir atitinkamų ataskaitų teikimo sistemą, kuri galios kitos DFP ES finansinėms programoms. Į 318 straipsnyje nurodytą ataskaitą 2012 m. įeina veiksmų planas. Komisija primena, kad informacija ir vertinimai, kuriuos Komisija kasmet galės pateikti metinėse veiklos ataskaitose ir visose kitose ataskaitose kitos DFP laikotarpiu, labai priklausys nuo teisės aktuose, kuriuos turi priimti Parlamentas ir Taryba, kad būtų nustatytas tvirtesnis naujų finansinių programų pagrindas, išdėstytų su veiklos rezultatais susijusių nuostatų.

Plėtojamas veiklos rezultatų valdymas ir ataskaitų rengimas, buvo imtasi tam tikrų taisomųjų veiksmų, tačiau dar per anksti vertinti jų rezultatus

10.17. Generalinis sekretoriatas ir DG Budget atlieka pagrindinę funkciją, teikiant metines instrukcijas dėl metinių veiklos ataskaitų struktūros ir turinio. Be to, jie vykdo įvairių GD parengtų metinių veiklos ataskaitų pagrindinę kokybės valdymo funkciją (pagalbos ir stebėjimo). Į kokybės kontrolės procesą pirmą kartą 2012 m. buvo įtrauktos diskusijos apie visų generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitų 1 dalies projektus su generaliniu sekretoriatu ir DG Budget.

10.18. Atlikusi metinių veiklos ataskaitų proceso auditą, VAT padarė išvadą, kad procesas visų pirma buvo susijęs su teisėtumu ir tvarkingumu, tačiau nepakankamai atsižvelgiama į politinių rezultatų ekonomiškumą, efektyvumą ir veiksmingumą. Remiantis šiuo auditu Komisija 2013 m. kovo mėn. parengė veiksmų planą, skirtą atsižvelgti į pagrindinius nustatytus faktus, taip pat apimant galiojančių instrukcijų peržiūrą. 10.18. Komisija persvarstys galiojančias instrukcijas dėl metinių veiklos ataskaitų rengimo. Taip bus užtikrinama, kad būtų atsižvelgiama į politinių rezultatų ekonomiškumą, efektyvumą ir veiksmingumą.

10.19. Atsižvelgdama į DFP derybas Komisija pasiūlė bendrą veiklos rezultatų pagrindą Komisijai ir nacionalinėms institucijoms, pagrįstą bendrai patvirtintais išdirbių ir rezultatų rodikliais.

2 DALIS. PASIEKTAIS REZULTATAIS PAGRĮSTA SĄJUNGOS FINANSŲ VERTINIMO ATASKAITA

10.20. 2012 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė savo antrąją pasiektais rezultatais pagrįstą Sąjungos finansų vertinimo ataskaitą, o 2013 m. birželio mėn. – savo trečiąją ataskaitą (vertinimo ataskaitą) (15). Sutartyje reikalaujama, kad Komisija tokią ataskaitą parengtų ir kad ši ataskaita prisidėtų prie įrodymų, kuriais remdamasis Parlamentas kasmet suteikia Komisijai biudžeto įvykdymo patvirtinimą (16).

10.21. Savo pastabose (17) dėl antrosios vertinimo ataskaitos Audito Rūmai nurodė pagerėjimą, susijusį su platesne apimtimi, palyginti su pirmąja vertinimo ataskaita ir pažymėjo, kad ataskaitoje yra kelios nuorodos, susijusios su programų veiksmingumu ir efektyvumu. Tačiau vertinimo ataskaitoje nebuvo pakankamų, svarbių ir patikimų įrodymų apie Sąjungos politinius rezultatus ir todėl ji nėra tinkama jos numatytam naudojimui biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje. 10.21. Svarstydama šį klausimą su biudžeto įvykdymą tvirtinančia institucija Komisija dar kartą patvirtina ketinanti ateityje ir toliau tobulinti šią ataskaitą. Komisija taip pat patvirtina, kad tai bus įmanoma padaryti tik pagal naująją veiklos rezultatų sistemą, pagrįstą teisiniais kitos DFP pagrindais. Rengiant šių metų vertinimo ataskaitą, kiek tai buvo įmanoma pagal dabartinę 2007–2013 m. DFP sistemą, buvo atsižvelgta į Audito Rūmų iki tol pateiktus nurodymus. Ši ataskaita priimta 2013 m. birželio 26 d.

10.22. Palyginti su pirma ir antra vertinimo ataskaitomis, trečiojoje matomi kai kurie patobulinimai, kadangi joje labiau remiamasi didesniu informacijos šaltinių skaičiumi, o ne vien tik vertinimo ataskaitomis, pavyzdžiui, Audito Rūmų specialiosiomis ataskaitomis ir Komisijos vidaus audito tarnybos rekomendacijomis, bei nurodomos kai kurios tobulintinos sritys. Audito Rūmai palankiai vertina šiuos patobulinimus. Tačiau vertinimo ataskaita vis dar nėra tinkama jos numatytam naudojimui. 10.22. Komisija džiaugiasi palankia Audito Rūmų reakcija į vertinimo ataskaitos patobulinimus. Kartu Komisija mano, kad teikti vertinimo ataskaitoje pakankamą, aktualią ir patikimą informaciją, įrodančią ES politinius rezultatus, kitaip tariant, rengti tokią ataskaitą, kurią Audito Rūmai laikytų tinkama naudoti pagal paskirtį atliekant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bus įmanoma pradėti tik DFP laikotarpio pabaigoje, kai pasirodys pirmieji programų poveikio ženklai.

10.23. Audito Rūmai pažymi, kad Komisija laikosi savo įsipareigojimo 2014 m. pateikti naują veiklos rezultatų ataskaitų rengimo pagrindą ir pabrėžia jau taikytas iniciatyvas, siekiant stiprinti veiklos rezultatų ataskaitų rengimą Komisijos tarnybose. Be to, Komisija planuoja: a) gerinti informacijos apie veiklos rezultatus teikimą jos generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose; b) labiau susieti metinius valdymo planus ir metines veiklos ataskaitas bei 318 straipsnio ir vertinimo ataskaitą; c) vertinimo ataskaitą priimti su apibendrinamąja ataskaita. 10.23. Atsižvelgdama į naujos kartos išlaidų programas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, Komisija nurodys savo tarnyboms 2014 m. valdymo planuose atspindėti šių programų veiklos rezultatų sistemą. Taip bus užtikrinta galimybė į 2015 m. kovo mėn. pateiksimas metines veiklos ataskaitas įtraukti veiklos rezultatų ataskaitas. Be to, generalinių direktoratų metinės veiklos ataskaitos bus glaudžiau susietos su pagal SESV 318 straipsnį rengiamomis vertinimo ataskaitomis.

10.24. Trečioji vertinimo ataskaita pateikiama su veiksmų planu, skirtu parengti 318 straipsnio vertinimo ataskaitą. Audito Rūmai pripažįsta, kad tai yra teigiamas žingsnis. Tačiau neaišku, kokie veiksmai bus vykdomi praktikoje. Visų pirma plane nėra apibrėžtos atskiros atsakomybės sritys arba minėtų veiksmų baigimo datos. Audito Rūmai stebės ir praneš apie tai, kaip Komisijai sekasi įgyvendinti veiksmų planą ir atlikti žadėtus patobulinimus, susijusius su būsimomis vertinimo ataskaitomis. 10.24. Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai pripažįsta veiksmų planą tinkamu žingsniu į priekį. Komisija primena, kad šių metų ataskaitoje buvo nurodyta, kad veiksmų planas išlieka negalutinis iki tol, kol bus priimti teisės aktai, kuriais bus nustatytas tvirtesnis kitos DFP finansinių programų pagrindas. Todėl jame ir nėra nurodytos konkrečios individualios pareigos ir vykdymo terminai.

3 DALIS. AUDITO RŪMŲ ATLIKTŲ VEIKLOS AUDITŲ REZULTATAI

Įvadas

10.25. Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose nagrinėjama, ar Europos Sąjungos išlaidoms yra taikomi patikimo finansų valdymo principai (10.2 dalis). Audito Rūmai pasirenka savo specialiųjų ataskaitų temas (konkrečias biudžeto sritis ar valdymo temas) taip, kad galėtų daryti maksimalų poveikį, remdamiesi įvairiais kriterijais, kaip antai susijusių pajamų ar išlaidų lygiu (reikšmingumas), rizika patikimam finansų valdymui ir suinteresuotojo subjekto interesu. 2012 m. Audito Rūmai priėmė (18) 25 specialiąsias ataskaitas, kurios išvardytos 10.1 priede .

10.26. Šioje dalyje Audito Rūmai nagrinėja, ko galima būtų pasimokyti iš jų 2012 m. specialiųjų ataskaitų. Audito Rūmai prioritetą skiria trims temoms, kurios yra svarbios siekiant norimų rezultatų ir kitos kartos išlaidų programų poveikio: SMART tikslams ir tinkamiems programų rodikliams, patikimiems ir savalaikiams duomenims apie programų veiklos rezultatus ir ES finansuotų projektų tvarumą.

10.27. Šios temos taip pat, vienaip ar kitaip, atsispindi kituose neseniai skelbtuose Audito Rūmų leidiniuose (19). Kaip Audito Rūmai buvo pabrėžę anksčiau ir siekiant nustatyti, ar Europos Sąjungos išlaidomis pasiekta norimų rezultatų ir poveikio, reikia, kad Komisija iš naujo apgalvotų savo ataskaitų rengimo ir atskaitomybės sistemas ateinančiu programavimo laikotarpiu ir atkreiptų dėmesį ne tik į atitiktį taisyklėms, bet taip pat ir į rezultatus ir išdirbius (rezultatus ir poveikį). SMART tikslai ir tinkami rodikliai bei patikima ir savalaikė informacija yra pagrindiniai šios ataskaitų teikimo ir atskaitomybės sistemos elementai. 10.27. Komisija sutinka, kad jos valdymo sistemos turėtų būti tinkamai parengtos pasiektiems ES išlaidų tikslams ir rezultatams vertinti ir kad siekiant gauti patikimą informaciją, kuria būtų galima naudotis teikiant rezultatų ataskaitas, reikėtų taikyti tinkamas tolesnių veiksmų ir kontrolės sistemas. Pagal būsimą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) Komisija plėtoja vidaus valdymo sistemą, ypatingą dėmesį skirdama išlaidų programų papildomai vertei ES, efektyvumui, veiksmingumui ir bendram poveikiui ekonomikai ir visuomenei. Taikydama teisėkūros institucijos nustatytus ateinančio programavimo laikotarpio tikslus, rodiklius, stebėsenos ir vertinimo sistemas, Komisija sukurs naują veiklos rezultatų kultūrą; kartu bus sukurtas ir aiškus Komisijos veiklos rezultatų metinių ataskaitų pagrindas. Komisija į pasiūlymus dėl naujų programų pagal DFP jau įtraukė kelis aspektus, kuriais siekiama sukurti stipresnę veiklos rezultatų sistemą, kurioje daugiau dėmesio būtų skiriama efektyvumui ir veiksmingumui siekiant įvairių finansinių programų bendrųjų tikslų. Ši veiklos rezultatų sistema turės įtakos esamoms vidaus valdymo priemonėms.

SMART tikslų ir atitinkamų veiklos rodiklių taikymas išlaidų programose nėra nuoseklus

10.28. Pagal Finansinį reglamentą reikalaujama, kad SMART tikslų, nustatytų visiems su biudžetu susijusiems veiklos sektoriams, stebėjimas būtų vykdomas pasitelkiant veiklos rodiklius (20). Tai suteiktų galimybę Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti ne tik pabaigoje, bet taip pat ir pagrindiniuose tarpiniuose etapuose, ar buvo pasiekti nustatyti tikslai ir ar galima tikėtis numatyto poveikio.

10.29. Savo specialiojoje ataskaitoje dėl trečiųjų šalių piliečių integracijos Audito Rūmai nurodė, kad Komisija įrodė, jog galima nustatyti su remiamų veiksmų išdirbiais ir išdavomis susijusius rodiklius (21). Tikrintų institucijų valstybėse narėse buvo prašoma įtraukti kiekybiškai įvertinamus išdirbius. Tačiau išmatuojami tikslai buvo apibrėžti tik maždaug pusėje nagrinėtų veiksmų, o daugeliu atvejų šie tikslai buvo susiję su projektų ar dalyvių skaičiumi, o ne su konkrečiais aspektais, pavyzdžiui, sėkmės lygiu įgyjant kvalifikaciją. Audito Rūmai padarė išvadą, kad nors Komisija pateikė išsamias gaires dėl rodiklių, keturiose iš penkių valstybių narių buvo reikšmingų trūkumų, susijusių su SMART tikslų įtraukimu į programas, nustatant tinkamas informacines duomenų rinkimo sistemas ir (arba) teikiant ataskaitas dėl tikslų pasiekimo. Todėl sumažėjo valstybių narių ir Komisijos gebėjimas stebėti programas ir vykdyti jų priežiūrą. 10.29. Pagal Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai nuostatas Komisija taiko įvairias nacionalinių programų stebėsenos priemones, pvz., reguliarų bendravimą su valstybėmis narėmis ir tarpines bei galutines įgyvendinimo ataskaitas. Be to, valstybės narės, remdamosi Komisijos nustatytais rodikliais, projektų lygmeniu suderintais su pačių valstybių narių rodikliais, pateikė 2007–2010 m. laikotarpį apimančias nacionalines vertinimo ataskaitas. Taikant šiuos bendruosius rodiklius turėtų būti pasiekti svarbūs nacionalinio ir Europos lygmens rezultatai. 2011 m. lapkričio 15 d. pasiūlyme dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas (COM(2011) 751), Komisija pasiūlė taikyti bendrus privalomus rodiklius, pagal kuriuos būtų galima veiksmingai vertinti ir valdyti nacionalines programas. Jie jau aptariami su kartu dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, pirmiausia dėl to, kad reikėtų apriboti jų skaičių, jie taip pat turėtų atitikti SMART kriterijus, juos reikėtų susieti su tikrove ir juos taikant turėtų būti gaunami patikimi duomenys.

10.30. Specialioji ataskaita dėl vyno rinkos reformos parodė, kad, nepaisant griežtų informacijos teikimo reikalavimų ir to, kad Komisija iš valstybių narių gauna daug informacijos apie įvairių priemonių įgyvendinimą, Komisijos vykdomos priežiūros funkcija, kuri turėtų apimti vertinimą, ar vykdant reformą pasiekti jos tikslai, buvo ribota, kadangi trūksta pagrindinių veiklos rodiklių (22). 10.30. Ar 2008 m. vyno reforma atitinka tikslą, Komisija vertina remdamasi šiais aspektais; 1) periodinis vyno rinkos padėties vertinimas: a. jis pagrįstas reglamentuose (EB) Nr. 555/2008 ir (EB) Nr. 436/2009 nurodytais pagrindiniais rodikliais; 2) periodinis valstybių narių įgyvendinamos vyno politikos vertinimas, pvz.: a. 2012 m. atliktas reformos įgyvendinimo tyrimas, po kurio pateikta esminė ir išsami įvairių bendrojo vyno rinkos organizavimo analizė; b. kalbant apie nacionalines programas, pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 555/2008, o 2013 m. DG AGRI, siekdamas paaiškinti ir konkrečiai nurodyti, kaip tos priemonės turi būti įgyvendinamos nacionaliniu lygmeniu, atitinkamai patvirtino dvejas gaires; šiose gairėse valstybėms narėms rekomenduojama taikyti pagrindinius rodiklius (pvz., atrankos kriterijus, vertinimo kriterijus, poveikio rodiklius ir pan.); vertindamas politiką, šiuos rodiklius taiko ir DG AGRI; 3) platesni vertinimai vyno klausimais: a. 2012 m. surinktais duomenimis DG AGRI taip pat rėmėsi rengdamas 2012 m. ataskaitą Tarybai ir Parlamentui; jis juos derino su kitais valstybių narių nustatytais su nacionalinėmis paramos programomis ir vynmedžių išnaikinimo schema susijusiais rodikliais; b. šiuo metu DG AGRI pradeda naują ES vynų konkurencingumo vertinimą, kuris turėtų būti baigtas iki 2014 m. pabaigos; konkursui pateiktame pasiūlyme nustatyti aiškūs šio būsimo vertinimo rodikliai; c. DG AGRI atlieka dar vieną saugomų kilmės vietos ir geografinių nuorodų papildomos vertės vertinimą; šio vertinimo rodikliai taip pat aiškūs.

10.31. Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl iš ERPF bendrai finansuotų finansinių priemonių pabrėžiama, kad standartinės ERPF sanglaudos politikos stebėjimo priemonės yra netinkamos ar nepritaikytos finansinėms priemonėms. Audito Rūmai padarė išvadą, kad stebėjimo ir informacinės sistemos, jeigu tokios egzistavo, buvo nepritaikytos teikti informaciją apie patikimą fondų finansų valdymą ir jį stebėti (23). 10.31. 2011 m. gruodžio mėn. padarytu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 pakeitimu nustatyta valstybių narių prievolė teikti oficialias ataskaitas apie finansines priemones. 2012 m. Komisija, atsižvelgdama į šią prievolę, parengė apibendrinamąją ataskaitą, o Komisijos tarnybos taip pat parengė valdymo institucijoms skirtas išsamias ataskaitų teikimo gaires. Be to, 2012 m. vasario mėn. Komisija paskelbė tarnybų darbinį dokumentą dėl sanglaudos politikos finansinių priemonių ir, naudodamasi ekspertų vertinimo tinklo paslaugomis, atliko ERPF naudojimo finansinėms priemonėms remti vertinimą. Per kitą programavimo laikotarpį ataskaitų rengimo reikalavimai bus toliau konsoliduojami.

Veiklos rezultatų duomenų aktualumo, patikimumo ir savalaikiškumo trūkumai

10.32. Tikslų pasiekimo matavimas ir vertinimas yra reikšmingas tik tuomet, jei yra pagrįstas aktualia, patikima ir savalaike informacija. Kurdama tvirtą veiklos rezultatų valdymo ir ataskaitų apie juos teikimo sistemą, Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti veiklos rezultatų duomenų, kuriuos ji turi ar gauna iš valstybių narių ir trečiųjų šalių, patikimumui ir savalaikiškumui. Keliose 2012 m. Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose buvo pateikti duomenų kokybės trūkumų pavyzdžiai. Keli pavyzdžiai pateikti tolesnėse dalyse. 10.32. Tiesioginio valdymo srities programų atžvilgiu Komisija pagal kitų finansavimo programų pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų galėti užtikrinti laiku pateikiamą ir patikimą informaciją, kurios reikia ataskaitoms apie veiklos rezultatus. Netiesioginio valdymo programų atžvilgiu Komisija turi pasikliauti valstybių narių ir trečiųjų šalių noru ir gebėjimu teikti tinkamus, per nustatytą laiką surinktus, patikimus ir palyginamus duomenis. Pagal dabartinį teisinį pagrindą neįmanoma teikti tokių apibendrintų visų programų duomenų. Dėl pasidalijamojo valdymo programų Komisija teisėkūros institucijai pasiūlė kelis svarbius sistemų rengimo reikalavimus, kad būtų galima po 2013 m. teikti informaciją apie rezultatus pagal būsimus reglamentus. Atsižvelgiant į pasidalijamojo valdymo kompetencijos paskirstymą, atsakomybė už šių sistemų naudojimą išsamiai ir tiksliai informacijai apie rezultatus pateikti tenka valstybėms narėms.

10.33. Atlikę „tikslingo paramos žemės ūkio valdų modernizavimui paskirstymo“ auditą, Audito Rūmai nustatė, kad bendra stebėjimo ir vertinimo sistema – valstybėms narėms ir Komisijai sukurta priemonė – nesuteikia tinkamų duomenų, kuriais galima būtų pasinaudoti atliekant gautų rezultatų su panaudotomis lėšomis stebėjimą. Nustatyti rodikliai neleido stebėti ES prioritetinių tikslų vykdymo pažangos. Nustatyta, kad duomenys buvo mažai patikimi ir neleido palyginti valstybių narių (ir (arba) regionų) (24). Kitoje ataskaitoje Audito Rūmai nustatė reikšmingų trūkumų, susijusių su valstybių narių ataskaitų teikimu, dėl kurių Komisija negalėjo visais atvejais įvertinti, ar valstybių narių pasiekti veiklos rezultatai atitiko ES atliekų tikslus. Nors Komisija tikrino gautų duomenų nuoseklumą, ji nevertino jų patikimumo (25). 10.33. Komisija mano, kad bendra stebėjimo ir vertinimo sistema yra tinkamas integruotas rodiklių rinkinys, kurį Komisija ir valstybės narės bendrai parengė siekdamos apimti visus politikos tikslus. Pirmą kartą ES įgyvendinta išsami, bet daug pastangų reikalaujanti kaimo plėtros stebėsenos ir vertinimo sistema. Vertinant, ar gerai sprendžiami prioritetiniai ES klausimai, reikia atsižvelgti į visų priemonių derinį. 121 priemonė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tikslą gerinti konkurencingumą. Iš dabartinio patirtinio mokymosi matyti, kad apibrėžti rezultatų rodiklius šioje srityje sunku, todėl Komisija, valstybės narės ir įvairūs suinteresuotieji subjektai dėjo daug pastangų, kad būtų nuolat gerinama metodika, patikimumas ir palyginamumas. Ši patirtis bus taip pat taikoma būsimai stebėsenos ir vertinimo sistemai.

10.34. Ataskaitų teikimo sistemų trūkumai taip pat gali turėti neigiamos įtakos informacijos patikimumui. Atlikus bendrosios išorės santykių informacinės sistemos (CRIS) – informacinės sistemos, kurią Komisija įdiegė paremti išorės veiksmų valdymo finansinius ir veikimo aspektus, – auditą buvo nustatyti trūkumai, susiję su duomenų šioje sistemoje vientisumu. Audito Rūmai nustatė įrašų, kuriuose trūko informacijos, ji buvo nepagrįsta arba neatnaujinta. Tai mažino sistemos kaip valdymo priemonės patikimumą, efektyvumą ir veiksmingumą (26). 10.34. Šiuos trūkumus stengiamasi pašalinti, bet bendrojoje išorės santykių informacinėje sistemoje (CRIS) finansinės ir (arba) kitokios esminės informacijos netrūksta. Be atliekant CRIS auditą nurodytos pažangos duomenų kokybės klausimais (paskirti duomenų savininkai, sukurta duomenų kokybės grupė ir užtikrintas duomenų kokybės valdymas), neseniai pradėti šie projektai: — geografinių kodų racionalizavimas, — CRIS naudotojo sąsajos tobulinimas remiantis kodavimo klaidų analize, — įvairūs valymo veiksmai atsižvelgiant į atliekant auditą nustatytus faktus, stebėjimo procedūras ir ataskaitų teikimą. Nurodytieji projektai įtraukti į naujai apibrėžtą duomenų kokybės bendrąjį planą, kuriame nurodyti veiksmai, susiję su duomenų valymu, informacinės sistemos tobulinimu, stebėsena ir kontrole, naudotojų dokumentais ir mokymu.

10.35. Atlikus tiesioginės pagalbos už karves žindenes bei avis ir ožkas auditą taip pat buvo nustatyta, kad daugelyje valstybių narių veiklos rezultatų rodiklių stebėjimas buvo netinkamai vykdomas dėl to, kad trūko ad hoc veiklos rezultatų priežiūros sistemos audituotų schemų rezultatams vertinti ir dėl skirtingo terminų „produkcija“ ir „perdirbimo pramonei tiekiama žaliava“ aiškinimo kiekvienoje valstybėje narėje. Komisijos vykdomą stebėjimą apsunkino dar ir tai, kad nėra tinkamos priemonės, leidžiančios apžvelgti visą, iš įvairių šaltinių gaunamą tiesioginę paramą. Be to, dėl sparčiai įgyvendinamų pastarųjų metų BŽŪP reformų ne visada buvo galima laiku atlikti tikslius kiekybinius vertinimus (27). 10.35. Teisės aktų leidėjo nuomone, šias sąvokas būtų galima geriau apibrėžti nacionaliniu lygmeniu. Komisija yra susidariusi bendrą vaizdą, kaip Europos Sąjungoje taikomos įvairios gyvulininkystės sektoriuose taikomos susietosios paramos priemonės. Valstybės narės privalo periodiškai pranešti Komisijai gyvulių skaičių ir pagal susietąsias išmokas už karves žindenes, avis ir ožkas, susietąsias 68 straipsnio išmokas, taip pat pagal 2004 ir 2007 m. prisijungusiose valstybėse narėse įgyvendintas papildomas nacionalines tiesiogines išmokas (PNTI) sumokėtas sumas. Kalbant apie socialinį, ekonominį schemų poveikį ir jų poveikį aplinkai, Komisija mano, kad tai daugiau ne stebėsenos, bet vertinimo klausimas. Kalbant apie būsimos reformos sprendimų priėmimo procesą, Komisija savo pasiūlymus grindžia poveikio vertinimu, pagrįstu įvairiais informacijos šaltiniais, pvz., kiekybinėmis analizėmis, kokybine ir kiekybine informacija iš literatūros ir viešųjų konsultacijų vertinimo ataskaitomis. Komisijos pasiūlyme dėl BŽŪP artėjant 2020 m. numatyta ateityje sukurti bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą siekiant įvertinti bendros žemės ūkio politikos, įskaitant pirmojo ir antrojo ramsčių priemones, veiklos rezultatus.

10.36. Nustatyta savalaikiškumo problema teikiant ataskaitas dėl veiklos rezultatų duomenų, atsižvelgiant į stebėjimo duomenų, susijusių su vyresnio amžiaus darbuotojams skirtų Europos socialinio fondo lėšomis, kaupimo ir registravimo trūkumus. Neturint galimybės pasinaudoti patikimais, patikrinamais ir laiku teikiamais duomenimis apie veiklos rezultatus bei įvairių veiksmų įvertinimais, yra sudėtinga padaryti išvadas, paremiančias šiuo metu ir ateityje priimamus sprendimus (28). 10.36. Pagal dabartinę ESF reglamentavimo sistemą nustatyta, kad reikia rinkti ne daug išsamesnius tikslinės grupės lygmens, bet prioritetinės krypties lygmens duomenis. Pasiūlymą būtų labai sunku įgyvendinti (pvz., daugelis projektų de facto apima daug įvairių tikslinių grupių), juo būtų uždedama didelė našta valstybėms narėms ir naudos gavėjams ir atsirastų daug sąnaudų. Informaciją apie rezultatus, pirmiausia apie poveikį, galima gauti atliekant vertinimus. Pavyzdžiui, atliekant 2012 m. liepos mėn. baigtą ESF paramos mokymuisi visą gyvenimą vertinimą daug dėmesio, be kita ko, skirta vyresnio amžiaus darbuotojams. Komisija mano, kad tokių vertinimų duomenys labai svarbūs ir kad jais remiantis galima daryti išvadas apie ESF intervencijų veiksmingumą. Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad padėtį galima gerinti. Todėl Komisija siekia kitą 2014–2020 m. programavimo laikotarpį naujuoju teisės aktų rinkiniu šalinti įvairius stebėsenos ir vertinimo trūkumus.

Kai kuriais atvejais iškilo ES projektų tvarumo rizika

10.37. Idealiu atveju kiekviena viešoji intervencija turėtų būti tvari, t. y. ji neturėtų būti susijusi tik su trumpalaikiais išdirbiais, bet taip pat turėtų ir toliau duoti rezultatų bei turėti poveikį pasibaigus išorės finansavimui. Todėl tvarumas turėtų būti svarbus veiksnys, į kurį būtina atsižvelgti, rengiant programos ir (arba) projekto koncepciją. Reikėtų atsižvelgti į kelis klausimus, pavyzdžiui, finansinį tvarumą, techninį tvarumą ir institucijų gebėjimus bei šių elementų tarpusavio priklausomybę.

10.38. 2012 m. aštuoniose ataskaitose nustatyta tvarumo problema. Penkios iš šių aštuonių ataskaitų buvo susijusios su pagalba, skirta ne ES šalims ir teritorijoms. Kitose trijose ataskaitose nagrinėjamas pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotų projektų tvarumas, tokiu būdu įrodant, kad šis klausimas susijęs ne tik su paramos vystymuisi sritimi. Be kita ko, šešiose iš šių aštuonių ataskaitų buvo nustatyta rizika, kad šie projektai gali būti baigti ir kad jie nebeduotų jokios naudos dėl nuolatinio finansavimo nebuvimo (29).

10.39. Pasidalijamojo valdymo atveju valstybių narių institucijos visų pirma yra atsakingos už finansiškai tvarių projektų atranką. Audito Rūmams atlikus ES paramos, skirtos higienos teisės aktams įgyvendinti skerdyklose, auditą, buvo nustatyta, kad projekto tvarumas buvo tikslas, kadangi ne trumpiau kaip penkerius metus po investavimo turėtų būti išsaugotas tikslinis finansuojamų projektų veiklos lygis. Tačiau atlikus auditą kiekvienoje iš penkių audito metu tikrintų valstybių narių taip pat nustatyta atvejų, kai veikla nebuvo vykdoma laikantis minimalaus penkerių metų termino arba kai nepasiektas tikslinis veiklos lygis. Dėl to sumažėjo lėšų, kuriomis siekta sudaryti palankesnes sąlygas laikytis higienos reikalavimų skerdyklose, poveikis (30). 10.39. Finansuojamų investicijų poveikis naujųjų higienos standartų atitikčiai nagrinėtas aštuonių paramą gaunančių šalių, kurios prie ES prisijungė 2004 m., SAPARD programų ex post vertinimo ataskaitose. Šių vertinimų, atliktų nepriklausomų vertintojų, apibendrinamosios ataskaitos 4.2.1 skyriuje „ES standartų ir Bendrijos teisyno laikymasis“ padaryta išvada: „Higienos, sanitarijos bei veterinarijos sąlygų ir aplinkos srityje svarbiausias poveikis pasiektas.“ Ataskaita paskelbta adresu http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm.

10.40. Atlikę auditą, susijusį su pagalba vystymuisi, teikiant geriamąjį vandenį ir pagrindines sanitarijos priemones Užsachario šalyse, Audito Rūmai nustatė, kad tikrinti projektai buvo techniškai tvarūs: buvo skatinamas standartinių technologijų ir vietinių medžiagų naudojimas. Tačiau daugelio projektų atveju rezultatai ir nauda gali nebūti ilgalaikiai vertinant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos, nebent būtų užtikrintos su apmokestinimu nesusijusios pajamos. Nepaisant išsamių valdymo procedūrų, Komisija neatsižvelgė į svarbius tvarumo klausimus (31). 10.40. Spręsdama institucinio tvarumo klausimus Komisija remia plataus masto gebėjimų stiprinimo ir mokymo veiklą, kad vandens vartotojų asociacijos ir vietos valdžios institucijos galėtų turėti, valdyti ir naudoti įrenginius; kartais, siekdama padėti kurti tinkamą sektorių politiką ir institucinę sistemą. Komisija, padedama privačiojo sektoriaus, pagal sektorių reformų programas taip pat veikia šalies lygmeniu ir, siekdama teikti ilgalaikę pagalbą vietos suinteresuotiesiems subjektams, padeda kurti decentralizuotas struktūras. Siekiant kurti finansiškai stabilų vandens sektorių, reikia nustatyti tinkamą tarifų, pervedimų ir mokesčių pusiausvyrą. Daugelio šalių veiklos sąnaudų negalima padengti vien tarifais. Tai taikytina Europai, bet dar labiau Užsachario šalims, kuriose projektai dažniausiai skirti pažeidžiamiausioms labai ribotas mokėjimo galimybes turinčioms visuomenės grupėms. Todėl Komisija remia socialinių tarifų plėtojimą, kartu, vykdant sektoriaus dialogą su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis, užtikrinant viso sektoriaus finansinį tvarumą.

10.41. Atlikę auditą, susijusį su apleistų pramoninių ir karinių vietovių gaivinimu, Audito Rūmai nurodė, kad visi nagrinėti apleistų vietovių gaivinimo projektai turėjo svarbių ypatumų, kuriuos galima laikyti geriausia praktika užtikrinant vietovių tvarumą ir ilgalaikius rezultatus (32). Pavyzdžiui, kai kurių šių vietovių padėtis strategiška ir jas aptarnauja trijų rūšių transportas (kelių, geležinkelių ir vandens), visos vietovės turėjo pakankamai išvystytą transporto, sanitarijos bei informacinių ir komunikacijos technologijų infrastruktūrą. 10.41. Komisija pritaria Audito Rūmų analizei.

10.42. Net jei intervencijos yra finansiškai ir techniškai tvarios, rezultatai gali nebūti ilgalaikiai, jei naudos gavėjai nėra aktyvūs dalyviai ir nesieja savęs su projektu arba kai institucijų gebėjimai yra nepakankami.

10.43. Taikydama pasirengimo narystei pagalbos priemonę ir bendrą saugumo ir gynybos politiką ES teikia pagalbą Kosovui stiprinant teisinę valstybę. Kosovo institucijų politinė parama yra pagrindinė tvarių rezultatų sąlyga. Tačiau klausimas, ar nacionalinės institucijos yra įsipareigojusios teisinės valstybės atžvilgiu, lieka atviras. Teikiant pagalbą pasiektų rezultatų tvarumui apskritai kelia grėsmę netvirta politinė valia, menkas finansinis pajėgumas ir ribota pilietinės visuomenės įtaka (33). 10.43. Komisija ir EIVT sutinka su Audito Rūmų vertinimu. Nustatytus trūkumus jos siekia šalinti, kaip rekomendavo Audito Rūmai, vykdydamos daugiau politinių dialogų, įskaitant dialogus su pilietine visuomene, taip pat geriau koordinuodamos ir derindamos ES politikos tikslus, priemones ir pagalbą. Taip turėtų būti lengviau užtikrinti veiksmingesnius, efektyvesnius ir tvaresnius ES veiksmus.

10.44. Taip pat atlikus Kipro turkų bendruomenei teikiamos Europos Sąjungos paramos auditą buvo nustatyta tvarumo rizika. Ji iškilo dėl ribotų administracinių gebėjimų, delsimo priimti atitinkamas priemones ir abejonių dėl būsimo finansavimo (34). 10.44. Komisija į 2012 m. programą ir 2013 m. programos projektą įtraukė priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vykdomi projektai būtų užbaigti ir tvarūs. Jos apima tolesnį mokymą ir pagalbą kuriant veiklos ir valdymo sistemas, taip pat papildomas investicijas siekiant užtikrinti, kad Kipro turkų bendruomenė būtų tinkamai pasirengusi perimti ir valdyti naująją gamyklą. Labai atsargus požiūris taikomas naujoms investicijoms, ir kai kuriose srityse jos sustabdytos, iki Kipro turkų bendruomenė imsis efektyvumo didinimo priemonių. Audito Rūmai nustatė, kad, Kipro turkų bendruomenei vėluojant patvirtinti atitinkamas procedūras ir priimti teisės aktus, kyla rizika tvarumui. Šiais atvejais Komisija ir toliau skatina Kipro turkų bendruomenę tęsti darbą ir teikia paramą atitinkamose srityse. Siekdama šalinti netikrumą dėl būsimo finansavimo Komisija parengė pasiūlymą dėl daugiametės perspektyvos pagal 2014–2020 m. DFP. Taip turėtų būti lengviau užtikrinti stabilesnį pagal Pagalbos reglamentą vykdomų veiksmų finansavimą.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

10.45. Daugelyje ES biudžeto sričių teisinis pagrindas yra sudėtingas ir nėra pakankamai atsižvelgiama į veiklos rezultatus, iškyla rizika, kad BSP ir BŽŪP naujų reglamentų pasiūlymai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir toliau iš esmės bus grindžiami sąnaudomis (susiję su išlaidomis), todėl juose prioritetas skiriamas atitikčiai, o ne veiklos rezultatams (žr. 10.3 ir 10.4 dalis). 10.45. Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad dabartinė teisinė sistema sudėtinga ir joje nepakankamai atsižvelgiama į veiklos rezultatus. Todėl Komisija dėjo visas pastangas savo pasiūlymuose dėl naujos kartos programų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą nustatyti stiprią veiklos rezultatų sistemą, pagrįstą aiškiu SMART tikslų apibrėžimu ir tinkamų rodiklių naudojimu, kad būtų galima teikti ne tik išlaidų programų išdirbių, bet ir jų rezultatų bei poveikio ataskaitas. Komisija labai tikisi, kad šiuo metu vykstančiame teisėkūros procese, kuriame siekdami galutinai priimti teisinius pagrindus dalyvauja Europos Parlamentas ir Taryba, nuostatos dėl šios sistemos bus išlaikytos. Naujuose su BŽŪP susijusiuose reglamentuose yra naujų svarbių elementų, skirtų labiau į rezultatus orientuotam požiūriui užtikrinti (žr. atsakymą į 10.3 dalies pastabas): — naujos tiesioginės išmokos skirtos konkretiems poreikiams tenkinti ir konkretiems tikslams siekti (aplinkosaugos tikslams, jauniesiems ūkininkams, vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių ir t. t.), — EŽŪFKP reglamento projekte reikalaujama, kad kiekviena kaimo plėtros programa (KPP) būtų grindžiama kiekybiniais tikslais, glaudžiai susijusiais su reglamente nustatytais uždaviniais. Jei įgyvendinant KPP akivaizdžiai nepavyksta pasiekti iš anksto nustatytų orientyrų, nėra panaudojamas veiklos rezervas (žr. atsakymą į 10.4 dalies pastabas). Į pasiūlytus reglamentus dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų orientavimasis į rezultatus įtrauktas kaip esminis principas. Į plataus užmojo novatoriškus pasiūlymus įtraukta: — stipresnė intervencijos logika, pagal kurią Sąjungos nustatyti tikslai siejami su privalomais ir aiškiais valstybių narių nustatytais tikslais, — pirmą kartą – su intervencija susijusios ex ante sąlygos, kuriomis siekiama gerinti investicijų veiksmingumą, — iš esmės papildytos makroekonominės sąlygos, — naujas planavimu pagrįstas požiūris į vertinimą, prievolė vertinti kiekvienos programos dalies poveikį, naujų metodų taikymas ir — privaloma veiklos rezultatų sistema, įskaitant veiklos rezervą.

10.46. Atsižvelgdama į DFP derybas Komisija pasiūlė bendrą veiklos rezultatų pagrindą Komisijai ir nacionalinėms institucijoms, pagrįstą bendrai patvirtintais išdirbių ir rezultatų rodikliais. Tačiau būsimos sėkmės šioje srityje svarbus veiksnys yra tai, kaip jį įgyvendins Komisija ir valstybės narės (žr. 19 dalį). 10.46. Komisija pažymi, kad programų, vykdomų taikant pasidalijamojo valdymo principą, atveju atsakomybė įgyvendinti bendrą veiklos rezultatų sistemą pirmiausia tenka toms valstybėms narėms, kurios atsako už kasdienį tų programų valdymą, stebėjimą ir rezultatų ataskaitų teikimą.

10.47. Išnagrinėjus trijų generalinių direktoratų metines veiklos ataskaitas galima daryti išvadą, kad MVA plėtojama informacija apie politinius rezultatus, tačiau jos naudojimas vis dar yra ribotas. Audito Rūmai kaip pagrindinius trūkumus nustatė tikslus veikiančių ir rodiklių trūkumų (žr. 10.9–10.16 dalis). Pastabos atitinkamuose dviejų praėjusių metų Audito Rūmų metinių ataskaitų skyriuose yra panašios į šių metų pastabas. 10.47. Komisijos nuomone, pastaraisiais metais ji labai pagerino informaciją apie politinius rezultatus; pirmiausia generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose pateikta daug naudingos informacijos apie politikos tikslus, pasiektus rezultatus ir jų poveikį visuomenei. Pateiktais rodikliais apskritai suteikiama naudingos informacijos apie pažangą siekiant Komisijos bendrųjų politikos tikslų, taip pat veiklos rezultatų stebėsenai naudingos informacijos.

10.48. Vis dar vykdomas darbas, susijęs su 318 straipsnio vertinimo ataskaita. Ji dar nėra tinkama numatytam naudojimui biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje. Audito Rūmai pripažįsta Komisijos įsipareigojimą stiprinti veiklos rezultatų kultūrą Komisijoje bei nustatyti patikimą ir tvirtą veiklos rezultatų valdymo ir ataskaitų teikimo sistemą. Šiuo tikslu 2014 m. Komisija pateiks naują veiklos rezultatų ataskaitų pagrindą kitai DFP. Be to, Komisija taikė iniciatyvas, skirtas stiprinti ir racionalizuoti tarnybas, teikiančias ataskaitas dėl veiklos rezultatų likusiu dabartiniu programavimo laikotarpiu (žr. 10.20–10.24 dalis). 10.48. Komisija pripažįsta, kad ataskaita tebėra tobulinama, kiekvienais metais nuodugniai aiškinantis, ką būtų galima patobulinti kitais metais. Vis dėlto Komisija abejoja galimybe anksčiau nei DFP laikotarpio pabaigoje pradėti šioje ataskaitoje teikti patikimą ES politinius rezultatus įrodančią informaciją, kitaip tariant, rengti ataskaitą, tinkamą naudoti pagal paskirtį atliekant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.

10.49. Kaip ir ankstesniais metais, savo veiklos audito darbuose, paskelbtuose 2012 m. specialiosiose ataskaitose, Audito Rūmai nustatė trūkumų, turinčių įtakos visam tipinio valdymo ciklui. Šiais metais nagrinėtose trijose konkrečiose srityse Audito Rūmai nustatė veiklos rezultatų valdymo ir ataskaitų teikimo sistemos pagrindinių elementų trūkumų: SMART tikslai ir atitinkami rodikliai nėra nuosekliai naudojami išlaidų programose; nustatyti veiklos rezultatų duomenų kokybės ir savalaikiškumo trūkumai ir dažnai nėra užtikrintas ES finansuojamų projektų išlaidų tvarumas. Svarbu šiuos trūkumus taisyti, siekiant kitos kartos išlaidų programų numatytų rezultatų ir poveikio (žr. 10.25–10.44 dalis).

Rekomendacijos

10.50. 10.2 priede pateikti Audito Rūmų atliktos peržiūros, kurios metu buvo tikrinama pažanga įgyvendinant 2010 m. metinėje ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, rezultatai. 2010 m. metinėje ataskaitoje (8 skyriuje) Audito Rūmai pateikė šešias rekomendacijas. Visos šešios rekomendacijos kai kuriais atžvilgiais buvo įgyvendintos. Šis pažangos vertinimas pagrįstas: 10.50.

a) kai kuriais pozityviais centrinio lygmens gairių ir kokybės valdymo patobulinimais (pavyzdžiui, patobulintos 2013 m. valdymo planų instrukcijos ir patobulinta 2012 m. metinių veiklos ataskaitų 1 dalies kokybės kontrolė);

b) išliekančiais svarbiais išnagrinėtų metinių veiklos ataskaitų trūkumais ir b) Komisija toliau stengiasi gerinti metines veiklos ataskaitas. Ji sieks: — nustatyti kiekvienos programos uždavinius, veiklos rodiklius ir susijusius tikslus, — teikti išsamesnę informaciją apie tai, kaip, siekiant kolegijos nustatytų politikos tikslų, naudotasi finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais ir kaip šia politika kuriama papildoma vertė Europos Sąjungai, — stiprinti metinių veiklos ataskaitų vidaus tarpusavio vertinimo procesą, taip pat daugiau dėmesio skirti informacijai apie veiklos rezultatus.

c) Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose nustatytais trūkumais.

10.51. Atlikę šią peržiūrą ir atsižvelgdami į 2012 m. nustatytus faktus ir išvadas, Audito Rūmai rekomenduoja: 10.51.

— 1 rekomendacija: Komisija ir teisės aktų leidėjas turėtų užtikrinti, kad ateinančiu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m.) būtų atsižvelgiama į veiklos rezultatus. Reikia, kad sektoriniuose teisės aktuose ar keliais kitais privalomais būdais būtų nustatytas ribotas pakankamai konkrečių tikslų su atitinkamais rodikliais skaičius, numatyti rezultatai ir poveikis. Komisijos pasiūlymuose dėl programų pagal kitą daugiametę finansinę programą daugiausia dėmesio skiriama pagrindinių politikos prioritetų įgyvendinimui ir veiklos rezultatams. Į juos įtraukti patobulintos veiklos rezultatų sistemos aspektai: tikslų ir rodiklių nuostatos, stebėsenos tvarka ir vertinimo bei ataskaitų teikimo reikalavimai. Vis dėlto pagal įprastą teisėkūros procedūrą galutinė atsakomybė už pagrindinių teisės aktų priėmimą tenka Tarybai ir Europos Parlamentui.