Be to, skaitmeninė infrastruktūra, nuo kurios priklauso skaitmeninė ekonomika, turi būti patikima, atspari ir galinti prisitaikyti prie besikeičiančių grėsmių. Antraip žmonių ir įmonių pasitikėjimas pradės nykti, o skaitmeninių technologijų įsitvirtinimas – lėtėti.

Toks buvo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslas. Norint užtikrinti geresnes galimybes ir sąžiningas sąlygas patekti į rinką, toje strategijoje numatoma atvira rinka, kurioje įmonėms ir asmenims vykdyti veiklą bet kur Europoje taip pat paprasta, kaip namie. Per dvejus metus po strategijos patvirtinimo Komisija pateikė pasiūlymus dėl visų joje nustatytų 16 pagrindinių priemonių. Dėmesys juose sutelkiamas į sritis, kuriose ES gali sukurti konkrečią pridėtinę vertę europiniuose skaitmeniniuose projektuose, kurių dėl jų taikymo srities ir masto pavienės valstybės vienos įgyvendinti negali. Itin svarbu, kad visos šalys užtikrintų, kad priemonės būtų priimtos, visiškai įgyvendintos ir veiksmingai įvykdytos per tinkamą laiką atsižvelgiant į sparčią skaitmeninės ekonomikos plėtrą. Komisija pateiks išsamų politikos priemonių ir finansavimo galimybių rinkinį, kad visa tai būtų įvykdyta. Tačiau būtina visapusiška valstybių narių, Europos Parlamento, Tarybos ir suinteresuotųjų subjektų parama, antraip bendroji skaitmeninė rinka tiesiog netaps tikrove.

34 proc. europiečių keliauja į kitas ES valstybes nares bent kartą per metus. 2014 m. maždaug pusė europiečių sakė, kad nesinaudotų mobiliuoju internetu užsienyje, nes tai per brangu.

82 proc. MVĮ, pateikusių atsakymus neseniai vykusioje Eurobarometro apklausoje dėl interneto platformų, naudojasi paieškos sistemomis savo prekėms ir (arba) paslaugoms reklamuoti internete. 66 proc. teigia, kad jų pozicija paieškos rezultatų suvestinėje turi didelį poveikį pardavimo rezultatams . Beveik pusė (42 proc.) atsakymus pateikusių MVĮ naudojasi elektroninėmis prekyvietėmis, kuriose parduoda savo prekes ir paslaugas. Be to, 90 proc. respondentų, dalyvavusių Komisijos faktų apie platformų ir įmonių prekybos veiklą rinkimo apklausoje, naudojasi elektroninėmis socialinės žiniasklaidos platformomis verslo tikslais.

Interneto platformos skatina inovacijas ir augimą skaitmeninėje ekonomikoje. Jos padeda vystytis internetiniam pasauliui ir kurti naujas rinkos galimybes ypač MVĮ. Be to, platformos tapo svarbiausiomis tarpininkėmis internete: informacija, turinys ir elektroninė prekyba pasiekiama per jas. Interneto platformos organizuoja interneto ekosistemą iš esmės transformuodamos saityną ir kurdamos naujas galimybes. Tačiau dėl jų kyla ir sunkumų.

Pasiūlymu peržiūrėti E. privatumo reglamentą siekiama papildyti BDAR ir užtikrinti derėjimą su atitinkamomis BDAR normomis. Taip bus užtikrintas didesnis teisinis saugumas ir geresnė vartotojų privatumo internete apsauga, be to, ryšio duomenys bus daugiau naudojami verslo tikslais gavus vartotojų sutikimą. Sparčiai priėmus E. privatumo reglamentą vartotojai ir įmonės galės visapusiškai naudotis skaitmeninio privatumo sistema, kai 2018 m. gegužės mėn. bus pradėtas taikyti BDAR.

Asmens duomenims galioja suderintos taisyklės, o prieiga prie ne asmens duomenų ir jų pakartotinis naudojimas įmonių santykiuose su kitomis įmonėmis derinami tarp įmonių kiekvienu konkrečiu atveju pagal sutartį. Remdamasi po Komunikato dėl Europos duomenimis grindžiamos ekonomikos sukūrimo paskelbtomis viešosiomis konsultacijomis Komisija vertina, ar nesant aiškios sistemos, reglamentuojančios prieigą prie ne asmens duomenų, atsiranda kliūčių inovacijoms ir augimui, ypač MVĮ, ir ar reikia naujų iniciatyvų, kuriomis būtų skatinamos sąžiningos ir subalansuotos galimybės susipažinti su duomenimis ir juos naudoti. Dirbdama prieigos prie duomenų ir jų naudojimo srityje Komisija siekia sudaryti sąlygas gauti daugiau viešųjų ir viešai finansuojamų duomenų, nes tai svarbus duomenų šaltinis naujoviškoms paslaugoms ir moksliniams tyrimams. Be to, bus svarstoma, kaip valdžios institucijos galėtų susipažinti su privačiai turimais duomenimis aiškiai nustatytomis sąlygomis, kad tos institucijos galėtų vykdyti savąsias viešųjų interesų užduotis.

Be to, Komisija galėtų pradėti pažeidimų procedūras, jei rastų įrodymų, kad galiojančios laisvo paslaugų judėjimo taisyklės nėra tinkamai įgyvendinamos. Komisija taip pat atidžiai stebės, kaip valstybės narės taikys konkrečias Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuostatas, pavyzdžiui, dėl genetinių, biometrinių ir sveikatos duomenų, siekdama užtikrinti, kad laisvas asmens duomenų judėjimas Sąjungoje nebūtų nepagrįstai apribojamas.

ES teisės aktais draudžiama nustatyti laisvo asmens duomenų judėjimo Europos Sąjungoje apribojimus dėl su asmens duomenų apsauga susijusių priežasčių. Tačiau kitų rūšių apribojimams Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas netaikomas. Be to, ne asmens duomenims netaikomos šiuo metu galiojančios taisyklės.

Siekiant kovoti su internete plintančiu neteisėtu turiniu reikia, kad ryžtingų veiksmų imtųsi visi suinteresuotieji subjektai. Be to, turi būti paisoma pagrindinių teisių, kaip antai žodžio laisvės, ir turi būti skatinamos inovacijos. Komisija įsipareigojo išlaikyti subalansuotą ir nuspėjamą interneto platformų atsakomybės užtikrinimo tvarką ir taikyti sektorinį į problemas orientuotą požiūrį į kovą su neteisėtu turiniu internete.

Skaitmeninimas, kaip ir ankstesni technologijų pažangos etapai, turės poveikį darbo rinkoms: kai kurios darbo vietos bus pakeistos, kai kurios sukurtos, o daugelis pasikeis. Net jeigu kol kas tikrojo poveikio įvertinti neįmanoma, akivaizdu, kad skaitmeninę transformaciją reikia koreguoti ir lygiagrečiai vykdyti viešąją politiką.

Per pastaruosius 10 metų IRT specialistų užimtumas ES padidėjo maždaug 2 mln., bet 4 iš 10 įmonių Europoje, kurioms 2015 m. reikėjo IRT specialistų, pranešė apie sunkumus užpildant laisvas darbo vietas.

Jau 90 proc. visų darbo vietų reikia bent tam tikrų skaitmeninių įgūdžių ir jie įgyja vis didesnę svarbą asmenims, kurie nori užsiimti socialine ir pilietine veikla. Europoje tobulinami skaitmeniniai įgūdžiai, bet pažanga lėta ir esama didelių skirtumų. 2016 m. 44 proc. ES gyventojų ir 37 proc. darbo jėgos neturėjo pakankamų skaitmeninių įgūdžių. Nerimą kelia tai, kad beveik pusė Europos įmonių vis dar nesiima savo darbuotojų perkvalifikavimo strategijų.

Darbuotojams reikia naujų įgūdžių, kad jie galėtų pasinaudoti naujųjų technologijų diegimu. Tam reikės didžiulių investicijų. 2016 m. birželio mėn. priimtoje Naujų įgūdžių Europoje darbotvarkėje išvardyti nauji įgūdžiai, kuriuos ateityje reikės laikyti esminių įgūdžių rinkinio dalimi, ir tai taip pat pabrėžiama Europos socialinių teisių ramstyje. Ten numatyti ir veiksmai, kuriais siekiama ugdyti bazinius suaugusiųjų įgūdžius, įskaitant skaitmeninius įgūdžius; šiuo klausimu 2016 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino rekomendaciją, kurioje numatoma iki 2018 m. vidurio parengti nacionalinius veiksmų planus. Skaitmeninės įgūdžių ir darbo vietų koalicijos veikloje dalyvauja įmonės, socialiniai partneriai ir valdžios institucijos, kad būtų gerinami skaitmeniniai įgūdžiai ir veiksmingiau naudojamos ES lėšos siekiant kelti kvalifikaciją ir didinti galimybes įsidarbinti. Tad sukurtos partnerystės taip pat gali padėti Komisijai 2018 m. pradėti ir įgyvendinti skaitmeninių galimybių bandomąją sistemą, kurios tikslas – suteikti absolventams praktinės patirties jiems dalyvaujant tarpvalstybinėse stažuotėse skaitmeninėje srityje.

Tačiau, nepaisant daugelio reformų visoje ES, Komisija jaučia susirūpinimą ir įžvelgia aiškų poreikį imtis papildomų veiksmų ir daryti pažangą įgūdžių srityje nacionaliniu lygmeniu. Kadangi mūsų ekonomika ir visuomenė sparčiai keičiasi, kartu keičiasi ir darbuotojų mokymo ir rengimo būdai. Dabartiniais tempais atotrūkis tarp mūsų gyventojų turimų įgūdžių ir jiems reikalingų įgūdžių didėja. Valstybės narės turi imtis veiksmų, o Komisija yra pasiruošusi joms padėti teikdama joms politikos paramą, pagalbą atliekant mokslinius tyrimus ir praktines priemones jų švietimo ir mokymo sistemoms modernizuoti.

Spartus įgūdžių darbotvarkės ir iniciatyvų įgyvendinimas valstybėse narėse turi būti prioritetas ir jis turi vykti kartu su skaitmenine transformacija.

Komisija ·siūlo valstybėms narėms sparčiai įgyvendinti Naujų įgūdžių darbotvarkę, ypač Tarybos rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems ir nacionalinius įsipareigojimus Skaitmeninių įgūdžių ir darbo vietų koalicijai; ·pradės įgyvendinti tarpvalstybinių skaitmeninių galimybių stažuočių sistemą skaitmeninėje srityje 2018 m.

4.2. Startuoliai ir pramonės ir paslaugų sektorių skaitmeninimas

Technologijų raidos tempai reiškia, kad įmonės, kurioms nepavyks prisitaikyti, atsiliks. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimo procesas turi vykti kartu diegiant skaitmenines technologijas visų dydžių įmonėse visuose sektoriuose. Tai galimybė, visų pirma startuoliams ir MVĮ, kurti naujus geresnius produktus ir paslaugas mažesnėmis sąnaudomis ir panaudojant mažiau išteklių, o ES politika formuojama taip, kad padėtų įmonėms kuo labiau pasinaudoti visomis naujovėmis.

Siekdama padėti Europos įmonėms visapusiškai pasinaudoti skaitmeninių technologijų teikiama nauda, 2016 m. balandžio mėn. Komisija priėmė išsamią Europos pramonės skaitmeninimo strategiją, kurioje numatė nacionalinių iniciatyvų skatinimo priemones, susijusias su pramonės skaitmeninimu, kad būtų bendradarbiaujama ir mokomasi vieni iš kitų. Tuo tikslu per 2017 m. kovo 23 d. Romoje surengtą Skaitmeninę dieną buvo pristatyta Europos nacionalinių iniciatyvų platforma.

Per kitus trejus metus pagal programą „Horizontas 2020“ planuojama papildomai skirti 300 mln. EUR veiklai, susijusiai su skaitmeninių inovacijų centrais, būtinais vietos pradedančiosioms įmonėms ir inovacijoms remti. Taip pat planuojama toliau investuoti maždaug 3,2 mlrd. EUR į svarbiausias technologijas, įskaitant nanoelektroniką, fotoniką, robotiką, 5G, našų skaičiavimą, didžiuosius duomenis, debesijos kompiuteriją ir dirbtinį intelektą, ir jų integravimą vertės grandinėse įgyvendinant bandomuosius projektus ir naudojant bandomuosius modelius. Tų investicijų dalis, 300 mln. EUR, skirta konkrečiai naujosios kartos skaitmeninių pramonės platformų kūrimui, visų pirma kuriant naujų pavyzdinių sistemų modelius, kurie vėliau virs išmaniosiomis gamyklomis ir paslaugomis. Svarbiausias ES pramonės skaitmeninimo sėkmės veiksnys – pasitelkti kritinę masę sudarančias investicijas papildant bendras Europos investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas papildomomis privačiosiomis ir nacionalinėmis viešosiomis investicijomis, visų pirma per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, siekiant padidinti ES fondų poveikį visiems ekonomikos sektoriams. Bendros Europos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas sudaro apie 5,5 mlrd. EUR ir ta suma bus papildoma privačiosiomis ir nacionalinėmis viešosiomis investicijomis, visų pirma per viešojo ir privataus sektorių partnerystę, siekiant padidinti poveikį visiems ekonomikos sektoriams.

Svarbi transformacija vyksta energetikos sektoriuje. Pasiūlymais dokumentų rinkinyje „Švarioji energija visiems europiečiams“ bus konsoliduotos galiojančios nuostatos dėl galimybės vartotojams nemokamai susipažinti su jų vartojimo duomenimis. Tai, be kita ko, galima panaudoti siekiant nustatyti ir spręsti energijos nepritekliaus problemas arba didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Siūlomomis priemonėmis bus taip pat užtikrinta geresnė prieiga prie skaitiklių duomenų – tai svarbu norint padėti vartotojams gauti naudos optimizuojant savo vartojimą, o energetikos įmonėms ir paslaugų teikėjams pritaikyti savo pasiūlymus prie konkrečių vartotojų poreikių. Be to, skaitmeninės technologijos padeda veiksmingiau naudoti išteklius per visą produkto gyvavimo ciklą, o tai pagrindinis ES žiedinės ekonomikos plano tikslas. Visiškai įdiegus skaitmenines technologijas (automatiką ir robotiką) gamybos procesuose galima pagerinti produkto perdirbimą ir ardymą, kurti kokybiškas automatizuoto rūšiavimo ir naudojimo sistemas.

Transporto srityje pereinant prie bendradarbiavimu grindžiamo, jungiamojo ir automatizuoto judumo galima sumažinti eismo įvykių skaičių, taršą ir spūstis, pagerinti eismo ir pajėgumų valdymą ir energijos vartojimo efektyvumą. Be to, taip pat didinamas transporto ir skaitmeninių sektorių konkurencingumas, tai padeda integruoti įvairių rūšių transportą į vieną judumo sistemą, pritaikytą prie vartotojų poreikių, neatsižvelgiant į tai, ar vežami kroviniai ar keleiviai, įskaitant tuos, kuriems reikia specialios pagalbos. Šiame kontekste itin svarbūs standartai, kuriais užtikrinamas transporto infrastruktūros, duomenų, programinės įrangos, paslaugų ir tinklų sąveikumas. Kovo mėn. pasirašytu ketinimų raštu 27 ES valstybės narės, Šveicarija ir Norvegija pareiškė pasiruošusios bendradarbiauti tarpvalstybinėse bylose, susijusiose su kelių eismo sauga, galimybe susipažinti su duomenimis, duomenų kokybe ir atsakomybe, ryšiu ir skaitmeninėmis technologijomis. Aišku, itin automatizuotų ir į tinklą jungiamų transporto priemonių naudojimas yra vienas iš didžiausių iššūkių ES automobilių pramonei siekiant išlikti konkurencingai tarptautiniu lygmeniu. Komisija taip pat rengia išsamų judumo priemonių, kurias planuojama įgyvendinti dviem etapais 2017 m., dokumentų rinkinį.

Taikant naujus požiūrius finansų sektoriuje („FinTech“), kuriems sąlygas sudarė skaitmeninės technologijos, galima pagerinti galimybes įmonėms gauti finansavimą, padidinti konkurencingumą, teikti naudą vartotojams ir skatinti startuolių augimą. Pradėtos viešosios konsultacijos siekiant padėti parengti tinkamus veiksmus ES lygmeniu kuriant kapitalo rinkų sąjungą. Blokų grandinė – tai viena iš pažangiausių technologijų, galinčių padaryti didžiulį poveikį finansų ir kituose sektoriuje. Planuojama įsteigti Europos blokų grandinės technologijų stebėsenos centrą, kad jis registruotų ir stebėtų pokyčius, kauptų ekspertines žinias ir skatintų naudojimą.