EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 12 08 COM(2016) 791 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI



Aštuntoji perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaita



1Įvadas Aštuntojoje perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaitoje pateikiama naujausia informacija apie padėtį nuo lapkričio 9 d., kai buvo pateikta vėliausia ataskaita, ir vertinami veiksmai, kurių ėmėsi visi susiję suinteresuotieji subjektai nuo 2016 m. lapkričio 8 d. iki gruodžio 6 d. (per ataskaitinį laikotarpį), siekdami įgyvendinti įsipareigojimus pagal perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į ES programas. Atsižvelgdama į nuolatinį skubų poreikį teikti paramą tiek Graikijai, tiek Italijai, vėliausiame 2016 m. spalio 20–21 d. įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba pakartojo raginimą dar intensyviau dėti pastangas paspartinti perkėlimą Europos Sąjungoje, visų pirma nelydimų nepilnamečių, ir sparčiau įgyvendinti esamas perkėlimo į ES programas. Nuo 2016 m. lapkričio 6 d. į Graikiją atvyko 1 883 asmenys. Palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, bendras Graikijoje esančių migrantų skaičius padidėjo ir, gruodžio 6 d. duomenimis, siekė maždaug 62 000: salose buvo apytikriai 16 200 migrantų, o Graikijos žemyninėje dalyje – apytikriai 45 800 asmenų. Nuo lapkričio 6 d. į Italiją atvyko 9 395 asmenys, t. y. daugiau nei 2015 m. (18 proc. daugiau, palyginti su 2015 m.). Atvykusiųjų iš Eritrėjos – pagrindinės šalies, kurios piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus Italijoje, – skaičius taip pat išliko didelis (ši šalis yra antra pagal į Italiją atvykstančių asmenų skaičių – iš jos per ataskaitinį laikotarpį atvyko daugiau kaip 888 asmenys, t. y. 11,6 proc. visų atvykusiųjų). Per šį ataskaitinį laikotarpį Europos Sąjungoje buvo perkelti dar 1 237 asmenys ir šiuo metu iš viso yra perkelti 8 162 asmenys (6 212 asmenų iš Graikijos ir 1 950 – iš Italijos). Kaip numatyta septintojoje ataskaitoje, lapkričio mėn. buvo perduota daugiau pabėgėlių – Europos Sąjungoje buvo perkelti 1 406 asmenys, ir tai yra lig šiol didžiausias per mėnesį perkeltų asmenų skaičius. Iš Italijos buvo perkelta beveik dvigubai daugiau asmenų (401) nei spalio mėn., ir tai yra lig šiol didžiausias iš Italijos perkeltų asmenų skaičius, o iš Graikijos perkeliamų žmonių skaičius atrodo šiuo metu iš esmės nesikeičia ir siekia maždaug 1 000 per mėnesį. Šie skaičiai atskleidžia nenutrūkstamą teigiamą tendenciją. Kadangi laipsniškai šalinamos kliūtys, trukdančios perkelti pabėgėlius Europos Sąjungoje, visos valstybės narės, naudodamosi lig šiol padaryta pažanga, dabar turėtų dar intensyviau dėti pastangas, kad galėtų toliau didinti mėnesinių įsipareigojimų perkelti ir perduodamų asmenų skaičių bei užtikrinti, kad Italijoje ir Graikijoje esantys perkėlimo kriterijus atitinkantys asmenys būtų perduoti iki 2017 m. rugsėjo mėn. Šiuo tikslu būtinos nuoseklesnės visų valstybių narių pastangos, t. y. jos turėtų nuolat įsipareigoti per mėnesį perkelti ir perduoti vis daugiau asmenų, kad nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį iš Graikijos būtų perkeliama bent po 2 000 asmenų, o iš Italijos – bent po 1 000 asmenų, ir kad toliau nuosekliai didėtų mėnesinių įsipareigojimų perkelti ir perduotų perkeliamų asmenų skaičius. Kalbant apie perkėlimą į Europos Sąjungą, 2015 m. liepos mėn. išvados dėl 22 504 asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą ir toliau veiksmingai įgyvendinamos – iki šiol perkelti 13 887 asmenys, t. y. daugiau kaip pusė sutarto skaičiaus. Nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo į Europos Sąjungą buvo perkeltas rekordinis mėnesinis asmenų skaičius – 2 035 (daugiausia iš Turkijos, Jordanijos ir Libano). Dalimi pagal šią europinę programą atliekamų perkėlimų į Europos Sąjungą taip pat įgyvendinama ES ir Turkijos pareiškime nustatyta schema „1:1“. Pagal šią schemą nuo balandžio 4 d., kai ją pradėta įgyvendinti, iš Turkijos į ES ir Norvegiją buvo perkeltas 2 761 asmuo, įskaitant 544 asmenis nuo praėjusios ataskaitos paskelbimo. 2Perkėlimas Europos Sąjungoje 2.1Pagrindiniai įvykiai per ataskaitinį laikotarpį Komisija toliau labai glaudžiai bendradarbiavo su Italijos ir Graikijos valdžios institucijomis, taip pat su valstybėmis narėmis, ES agentūromis ir kitais vietos partneriais, siekdama rasti sprendimų, kaip pašalinti iškilusias kliūtis, daugiausia susijusias su vykdoma veikla. Tai turėtų padėti tvarkingiau ir sparčiau perduoti Europos Sąjungoje perkeliamus asmenis ir pasiekti, kad per mėnesį vidutiniškai jų būtų perkeliama tiek, kad iki 2017 m. rugsėjo mėn. būtų perduoti visi perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus atitinkantys asmenys. Graikijos prieglobsčio tarnyba per dieną gali užregistruoti 175 prašytojus iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, arba maždaug 3 500 tokių prašytojų per mėnesį. Iki 2017 m. sausio mėn. pabaigos turėtų būti visapusiškai užregistruoti 87 proc. preliminariai užsiregistravusių prašytojų iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus. Registraciją numatoma užbaigti iki 2017 m. balandžio mėn. pabaigos. Tikėtina, kad vėliau į perkėlimo Europos Sąjungoje programą bus įtraukiama vis mažiau asmenų. Remdamasi šia prielaida ir atsižvelgdama į dabartinį perkėlimo Europos Sąjungoje tempą (per mėnesį perkeliama apie 1 000 asmenų ir šis skaičius iš esmės nesikeičia), Komisija laikosi nuomonės, kad, siekiant užtikrinti sklandų perkėlimo procesą ir išvengti netvaraus bylų kaupimosi, perkėlimo procesą būtina paspartinti. Nuo 2016 m. gruodžio mėn. valstybės narės turėtų perkelti bent po 2 000 asmenų per mėnesį. Šis skaičius turėtų būti laipsniškai didinamas, kad nuo 2017 m. balandžio mėn. per mėnesį būtų perduodama bent po 3 000 Europos Sąjungoje perkeliamų asmenų. Iki tos datos dauguma perkėlimo Europos Sąjungoje prašytojų bus užsiregistravę ir bus pasirengę persikelti, todėl, kad prašytojams netektų ilgai laukti, taip pat siekiant išvengti antrinio judėjimo rizikos ir padėti susijusioms institucijoms kuo mažiau atsilikti nuo Tarybos sprendimuose numatytų perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros terminų, reikės dar labiau paspartinti šį procesą. Lapkričio mėn. aštuonios valstybės narės ir dvi asocijuotosios šalys įsipareigojo skirti maždaug 1 560 vietų, o 13 valstybių narių ir dviem asocijuotosioms šalims buvo perduota daugiau kaip 1 000 perkeliamų asmenų. Todėl pasiekti nustatytus tikslus yra įmanoma, jeigu visos valstybės narės nuolat per mėnesį įsipareigos perkelti ir perduos po tam tikrą pabėgėlių skaičių (sekdamos valstybių narių, kurios jau tai daro, pavyzdžiu).

Lapkričio mėn. pabėgėlių perkėlimo tempas Italijoje buvo didžiausias nuo šio proceso pradžios. Tai patvirtina, kad Komisijos, Italijos valdžios institucijų, valstybių narių ir asocijuotųjų šalių, ES agentūrų ir kitų vietos partnerių pastangos duoda vaisių. Manoma, kad gruodžio mėn. bus perduota dar daugiau Europos Sąjungoje perkeliamų asmenų (numatyta perduoti daugiau kaip 600 perkeliamų asmenų). Tačiau šią tendenciją reikia stiprinti. Perkėlimo Europos Sąjungoje prašytojų skaičius toliau didėjo ir, remiantis Italijos vidaus reikalų ministerijos informacija, šiuo metu Italijoje yra 5 300–5 800 galimų perkėlimo Europos Sąjungoje prašytojų iš Eritrėjos. Atsižvelgdama į registruotų prašytojų, kurie laukia būti perkelti Europos Sąjungoje (kai kuriais atvejais beveik šešis mėnesius), skaičių, migracijos srautų tendenciją ir eritrėjiečių dalį (maždaug 12 proc. viso migrantų srauto ir vidutiniškai 1 800 asmenų per mėnesį), Komisija laikosi nuomonės, kad, siekiant tvaraus perkėlimo Europos Sąjungoje tempo, nuo 2016 m. gruodžio mėn. valstybės narės turėtų perkelti bent po 1 000 prašytojų per mėnesį ir laipsniškai didinti šį skaičių, kad nuo 2017 m. balandžio mėn. būtų perduodama bent po 1,500 perkeliamų asmenų. Siekiant šio tikslo, viena vertus, Italija turės padidinti prašymus tvarkančių darbuotojų skaičių Dublino padalinyje, kita vertus, daugiau valstybių narių turėtų dalyvauti perkėlimo iš Italijos procedūrose, o jų indėlis kas mėnesį įsipareigojant perkelti ir perduodant perkeliamus asmenis turėtų būti nuoseklesnis, kad visos valstybės narės nuolat per mėnesį įsipareigotų perkelti ir perkeltų po tam tikrą asmenų skaičių (2016 m. lapkričio mėn. dvi valstybės narės ir dvi asocijuotosios šalys įsipareigojo skirti daugiau kaip 850 vietų, o keturios valstybės narės ir viena asocijuotoji šalis perkėlė maždaug 400 asmenų). 2016 m. lapkričio 25 d. Romoje įvykusiame ryšių palaikymo pareigūnų posėdyje buvo aptarti ir 2016 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo susitarimai su Europolu, kuriais siekiama sudaryti sąlygas rengti išskirtines papildomas su saugumu susijusius apklausas. Šis ypatingas darbo srautas taip pat įtrauktas į Italijos perkėlimo protokolą, vėliau juo bus pasidalinta su valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis. Šis teigiamas pokytis siekiant pašalinti likusias perkėlimo procedūrą lėtinančias priežastis turėtų padėti daugiau valstybių narių aktyviai įsitraukti į šį procesą Italijoje ir įgyvendinti mėnesinius tikslus. Į Italiją atvykstančių nelydimų nepilnamečių skaičius toliau didėjo (nuo 2016 m. sausio pradžios iki gruodžio 2 d. atvyko 24 595 nelydimi nepilnamečiai, iš jų 3 714 eritrėjiečių, 200 sirų, 384 irakiečiai ir 13 jemeniečių); dauguma iš jų buvo savarankiškai keliaujantys nepilnamečiai. Nacionalinis socialinio solidarumo centras praneša, kad, lapkričio 17 d. duomenimis, Graikijoje buvo apytikriai 2 300 nelydimų nepilnamečių. Jau pranešta, kad per preliminarią bendrąją registraciją Graikijoje buvo nustatyti 1 225 nelydimi nepilnamečiai, iš kurių 48 proc. (maždaug 588) buvo iš vienos iš tų šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus (36 proc. sirų ir 12 proc. irakiečių). Taigi, iš 501 nelydimo nepilnamečio, kurie atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus ir kurie buvo išsamiai užregistruoti Graikijoje, 377 yra vadinamieji atskirti vaikai ir tik 124 yra nepilnamečiai, kurie yra visiškai vieni Graikijoje; tai yra nepilnamečių grupė, kuriuos perkeliant Europos Sąjungoje, kyla daugiau sunkumų. Be to, 326 iš 501 nelydimo nepilnamečio yra 16 ar 17 metų. Bendras per šį ataskaitinį laikotarpį Europos Sąjungoje perkeltų nepilnamečių skaičius buvo 24, taigi, iš viso buvo perkelti 172 nelydimi nepilnamečiai (71 savarankiškai keliaujantis nepilnametis ir 101 atskirtas nepilnametis). Į šį skaičių įtraukti daugiausia iš Graikijos perkelti nepilnamečiai, nes iš Italijos neperkelta nė vieno savarankiškai keliaujančio nelydimo nepilnamečio, ir tik 2016 m. lapkričio mėn. į Nyderlandus buvo perkeltas vienas atskirtas vaikas. Per šį ataskaitinį laikotarpį Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO) parengė naują pažeidžiamumo vertinimo formą, kad galėtų tiksliau įvertinti valstybių narių pajėgumus perkelti įvairių kategorijų nelydimus nepilnamečius. Be to, 2016 m. lapkričio 11 d. Graikijoje įvykusio ryšių palaikymo pareigūnų posėdžio metu buvo surengta speciali sesija, skirta išsamesnei kliūčių, trukdančių perkelti nepilnamečius iš Graikijos, analizei ir sprendimų paieškai. Šis posėdis buvo surengtas po 2016 m. spalio mėn. 7-ajame Perkėlimo į ES ir Europos Sąjungoje forume įvykusių diskusijų dėl nelydimų nepilnamečių. Posėdžio metu prieita prie išvados, kad būtina didinti skaidrumą ir Graikijai bei valstybėms narėms, į kurias perkeliama, aktyviau keistis informacija apie tai, kokius nelydimus nepilnamečius numatoma perkelti, taip pat apie vaiko interesų vertinimo rezultatus ir valstybėse narėse, į kurias perkeliama, galiojančius teisinius apribojimus dėl tam tikrų kategorijų nelydimų nepilnamečių priėmimo. Italija taip pat deda papildomas pastangas, siekdama palengvinti nelydimų nepilnamečių perkėlimą Europos Sąjungoje; vis dėlto dar reikia parengti specialią procedūrą, pagal kurią savarankiškai keliaujančius nelydimus nepilnamečius būtų galima perkelti Europos Sąjungoje. Komisija toliau glaudžiai bendradarbiaus su Graikijos prieglobsčio tarnyba, Italijos valdžios institucijomis, valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnais, Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru (UNHCR), EASO ir TMO, kad būtų parengti praktiniai susitarimai, dėl kurių perkelti nelydimus nepilnamečius Europos Sąjungoje būtų paprasčiau ir greičiau. 2.2Valstybių narių, į kurias perkeliama, veiksmai

Nuo lapkričio 8 d. iki gruodžio 6 d. buvo perkelti dar 1 237 asmenys – 836 iš Graikijos ir 401 iš Italijos. Kas mėnesį tiek iš Italijos, tiek iš Graikijos į Vokietiją, Prancūziją, Nyderlandus, Portugaliją ir Suomiją perkeliamas tam tikras pabėgėlių skaičius. Atrodo, kad Šveicarija ir Norvegija taip pat ketina kas mėnesį perimti po tam tikrą iš abiejų šalių perduodamų asmenų skaičių. Estija, Airija, Latvija, Lietuva ir Rumunija taip pat toliau kas mėnesį priėmė iš Graikijos perduodamus asmenis. Kitos valstybės narės šiame procese dalyvauja ne taip reguliariai ir perduodamus asmenis perima kas du ar tris mėnesius. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu pabėgėliai iš Graikijos pirmąkart buvo perkelti į Norvegiją. Tikimasi, kad susitarimai su Europolu, kaip institucija, padedančia atlikti saugumo patikrinimus Italijoje (Europolas atlieka papildomus, išskirtinius saugumo patikrinimus, įskaitant, jei pagrįsta, apklausas), paskatins daugiau valstybių narių aktyviai įsitraukti į perkėlimo iš Italijos procesą. Iki gruodžio 20 d. iš Graikijos planuojama perduoti dar bent 827 asmenis, o iš Italijos – 617. Prancūzija yra lig šiol daugiausia prašytojų (2 373) perkėlusi šalis, antroje vietoje – Nyderlandai (1 098), trečioje – Suomija (901). Valstybės narės, kurioms priskirta mažiau asmenų (kaip antai Estija, Latvija, Lietuva, Malta arba Suomija), jau vykdo savo įsipareigojimus. Veiksmai, kuriais siekiama spręsti nedidelio įsipareigojimų perkelti skaičiaus problemą. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu tik aštuonios valstybės narės (Vokietija, Estija, Prancūzija, Airija, Latvija, Nyderlandai, Portugalija ir Slovakija) bei Šveicarija ir Norvegija pateikė 2 186 oficialius įsipareigojimus perkelti (885 oficialūs įsipareigojimai pateikti dėl perkėlimo iš Italijos ir 1 301 – dėl perkėlimo iš Graikijos). Iš viso valstybės narės, į kurias perkeliama, oficialiai įsipareigojo perkelti 18 515 asmenų (5 839 iš Italijos ir 12 676 iš Graikijos). Siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės, vadovaudamosi 2.1 skirsnyje minėtais tikslais ir tų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių, kurios tai jau daro, pavyzdžiu, įsipareigotų kas mėnesį skirti pakankamai vietų tiek iš Italijos, tiek iš Graikijos perkeliamiems asmenims, reikia spartesnės pažangos, didesnio pastovumo ir aktyvesnio visų valstybių narių dalyvavimo. Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Norvegija ir Šveicarija kas mėnesį įsipareigoja perkelti pabėgėlius tiek iš Italijos, tiek iš Graikijos. Be to, Estija ir Latvija kas mėnesį įsipareigoja perkelti asmenis iš Graikijos, o Suomija, Lietuva, Portugalija, Rumunija ir Slovėnija – kas du mėnesius. Vis dėlto kai kurios valstybės narės (Bulgarija, Kroatija, Čekija ir Liuksemburgas) nepateikė įsipareigojimų jau daugiau kaip tris mėnesius.

Austrija ir Vengrija tebėra vienintelės dvi šalys, kurios nepateikė įsipareigojimų perkelti ir neperkėlė nė vieno asmens. Nuo balandžio mėn. Lenkija nė kiek nepasistūmėjo į priekį vykdydama prisiimtus įsipareigojimus perkelti, taip pat neįsipareigojo perkelti ir neperkėlė nė vieno prašytojo. Čekija taip pat neperkėlė nė vieno prašytojo nuo rugpjūčio mėn. Veiksmai, kuriais siekiama sutrumpinti atsakymo į prašymus perkelti laiką. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu valstybės narės padidino papildomų išskirtinių su saugumu susijusių apklausų skaičių, todėl atsakymo laikas pailgėjo ir tapo ilgesnis nei perkėlimo protokoluose nustatytas tikslinis 10 darbo dienų terminas. Kaip minėta ankstesnėse ataskaitose, su saugumu susijusios apklausos turėtų būti vykdomos tik deramai pagrįstais atvejais ir per tikslinį 10 darbo dienų laikotarpį. Valstybėms narėms teks didinti savo prašymų tvarkymo pajėgumus, kad galėtų sutrumpinti atsakymo laiką. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nepaisant padidėjusio su saugumu susijusių apklausų skaičiaus, patenkinamų prašymų perkelti dalis yra labai didelė (maždaug 93 proc.), nors vis dar yra atvejų, kai patenkinamų prašymų perkelti dalį būtų galima gerokai padidinti. Iš tiesų, dalis prašymų perkelti atmetami dėl Tarybos sprendimuose nenumatytų priežasčių, pvz., dėl pilietybės (net jei asmuo yra iš vienos iš tų šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus). Prašymų atmetimo praktiką taip pat būtina tobulinti, kad ji atitiktų Tarybos sprendimuose nustatytus reikalavimus. Dalijimasis informacija itin svarbus Europos Sąjungos saugumui. Todėl valstybės narės neturėtų atmetinėti tam tikrų prašymų tiesiog dėl „su saugumu susijusių problemų“. Itin svarbu, kad šis klausimas būtų išsamiai aptartas tiek tarp Italijos, Graikijos ir valstybės narės, į kurią perkeliama, tiek ES lygmeniu. Kad būtų atsižvelgta į kelių valstybių narių išreikštus nuogąstavimus dėl dalijimosi su saugumu susijusia informacija, Europolas valstybėms narėms pasiūlė tam skirtą saugų bendravimo kanalą, kuriuo galima saugiai pranešti apie prašymų perkelti atmetimo priežastis. Šis kanalas veikia nuo 2016 m. gruodžio 1 d. Graikijoje Graikijos policija įdiegė nacionalinio saugumo susirašinėjimo sistemą, per kurią galima pranešti apie tokių prašymų atmetimo priežastis. Komisija dar kartą pabrėžia, kad saugumo patikrinimo nacionaliniu lygmeniu tikslais galima keistis pirštų atspaudais per policijos bendradarbiavimo kanalus, ypač tais atvejais, kai prašytojai neturi tapatybę patvirtinančių ar kelionės dokumentų. Veiksmai, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su pažeidžiamų prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, perkėlimu Europos Sąjungoje. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu nelydimų nepilnamečių perkėlimo Europos Sąjungoje tempas sulėtėjo. Taip nutiko dėl papildomų garantijų, kurių reikalaujama siekiant perduoti nelydimus nepilnamečius, todėl procedūra užtrunka ilgiau nei du mėnesius, t. y. ilgiau nei numatyta Tarybos sprendimuose. Iki gruodžio 5 d. iš Graikijos (į Liuksemburgą, Nyderlandus, Norvegiją ir Suomiją) buvo perkelti 24 nelydimi nepilnamečiai (16 savarankiškai keliaujančių nelydimų nepilnamečių ir 8 vadinamieji atskirti vaikai), taigi, bendras perkeltų nelydimų nepilnamečių skaičius padidėjo iki 172. Dauguma nelydimų nepilnamečių buvo perkelti iš Graikijos, kadangi iš Italijos (į Nyderlandus) buvo perkeltas tik vienas atskirtas vaikas, o savarankiškai keliaujančių nelydimų nepilnamečių iš šios šalies neperkelta. Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti prašytojų perdavimą. Nors bendras sutikimų perkelti ir perduodamų asmenų koeficientas yra labai didelis (maždaug 97 proc.), pastaraisiais mėnesiais, vis daugiau valstybių narių aktyviai dalyvaujant šioje programoje, laikas nuo valstybės narės, į kurią perkeliama, sutikimo perkelti asmenį davimo iki faktinio asmens perdavimo pailgėjo. Nors kai kuriais atvejais šiuos vėlavimus lemia papildomi patikrinimai, kuriuos atlieka valstybės narės, sutikusios perkelti pabėgėlius, kitus vėlavimus lemia su veikla ir logistika susijusios problemos. Šalys, kurioms priskirta daugiau asmenų, kaip antai Vokietija arba Prancūzija, dažniau siunčia sutikimus dėl didelių prašytojų grupių (400 ar 500 asmenų) perkėlimo ir vienu sykiu užsakomaisiais skrydžiais perkelia dideles perduodamų asmenų grupes, o valstybės narės, kurioms priskirta nedaug asmenų arba vidutinio dydžio kvotos, dažniau įvairiomis mėnesio dienomis perima po mažesnę perduodamų asmenų grupę. Be to, kai kurios valstybės narės prašo, kad skrydžiai būtų organizuojami tik tam tikromis savaitės dienomis ir konkrečiomis valandomis. Šie skirtumai ir reikalavimai turi poveikį (ypač Graikijoje) įvairiems paskutinių perkėlimo Europos Sąjungoje procedūros etapų aspektams – nuo Graikijos valdžios institucijų siunčiamų pranešimų iki TMO organizuojamų sveikatos patikrinimų ir kultūrinio orientavimo bei įvadinių kursų išvykstantiems. Dėl šių skirtumų taip pat sunkiau organizuoti perdavimo logistiką. Todėl pageidautina, kad valstybės narės, į kurias perkeliama, būtų lankstesnės įvairiais klausimais – nuo sutikimų perkelti mažesnes asmenų grupes siuntimo iki skrydžių organizavimo. Be to, TMO turėjo atidėti kai kurių asmenų perdavimą, nes paaiškėjo, kad kai kurios valstybės narės neturėjo pajėgumų greitai apgyvendinti priimamų perkėlimo prašytojų. Valstybės narės turės užtikrinti, kad jų pajėgumai priimti ir apgyvendinti perkeliamus prašytojus būtų pakankami. Veiksmai, kuriais siekiama stiprinti EASO pajėgumą padėti Italijai ir Graikijai. Lapkričio 8 d. EASO valdyba iš dalies pakeitė taisykles dėl išlaidų kompensavimo ekspertams ir vertėjams (žodžiu ir raštu), dalyvaujantiems EASO operacinės paramos veikloje (EASO valdybos sprendimas Nr. 16). Šiais pakeitimais siekiama dar labiau palengvinti valstybių narių ekspertų įdarbinimo procesą. EASO operacinės paramos veiklos įgyvendinimo tikslais įdiegta veiksmingesnė vienodo tarifo sistema, pagal kurią sudarytos tam tikrų išlaidų kategorijos; tai suteikia galimybę įdarbinti pavienius ekspertus, kurie nėra tiesioginiai nacionalinių administravimo institucijų darbuotojai, tačiau turi atitinkamos profesinės patirties. 2016 m. lapkričio 11 d. EASO paskelbė aštuntąjį kvietimą atsiųsti ekspertų į Graikiją pagal EASO migrantų antplūdžio vietų veiklos planą. Padėti įgyvendinti perkėlimo Europos Sąjungoje programą vis dar reikia iš viso 28 ekspertų. Tačiau šiame kvietime, kartu su suklastotų dokumentų nustatymo ekspertais, taip pat buvo nurodyti įvairesnių profilių ekspertai, kaip antai prašymų atmetimo ekspertai, Dublino reglamento ekspertai ir vyresnieji registracijos pareigūnai ir (arba) individualias bylas nagrinėjantys darbuotojai, kurie galėtų tvarkyti sudėtingus registracijos procedūros atvejus. Kai kurios valstybės narės savo iniciatyva prisiėmė įsipareigojimą skirti savo ekspertų eiti tam tikras pareigas ilgesnį laikotarpį ir automatiškai surasti pamainą, pasibaigus vieno iš jų ekspertų įdarbinimo laikui; Komisija ir EASO labai palankiai vertina tokį sprendimą. Gruodžio 5 d. duomenimis, Graikijoje iš viso dirbo 23 prieglobsčio ekspertai ir 26 vertėjai žodžiu. Atsižvelgiant į dabartinius planus, gruodžio 19 d. savaitę trūks 10 ekspertų, o gruodžio 26 d. savaitę jau trūks 17 ekspertų. Italijoje EASO paskelbė kvietimą iš viso atsiųsti 74 ekspertus (iš jų nedelsiant reikia įdarbinti 26 ekspertus, kurie galėtų dirbti iki 2016 m. pabaigos). 2016 m. gruodžio 5 d. duomenimis, Italijoje dirbo 50 prieglobsčio ekspertų ir 42 kultūriniai tarpininkai. Nepaisant to, kad Italijoje dirbančių ekspertų neseniai padaugėjo, jų vis dar nepakanka susidoroti su dideliu atvykstančiųjų, kurie atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, skaičiumi ir dideliu skaičiumi asmenų, laukiančių registracijos Italijoje, be to, nepakanka ekspertų, kurių reikia pagal nenumatytų atvejų planą. Nuo gruodžio 5 d. EASO sulaukė 15 naujų kandidatų, kuriuos valstybės narės pasiūlė reaguodamos į 2016 m. lapkričio 11 d. kvietimą atsiųsti ekspertų.

Pagrindinės rekomendacijos valstybėms narėms, į kurias perkeliama Nuo 2016 m. gruodžio mėn. visos valstybės narės turėtų: okas mėnesį įsipareigoti ir perkelti iš Italijos ir Graikijos tiek prašytojų, kad per mėnesį iš Graikijos būtų perduodama bent po 2 000 Europos Sąjungoje perkeliamų asmenų, o iš Italijos – bent po 1 000 perkeliamų asmenų; oprireikus padidinti prašymų perkelti tvarkymo pajėgumą ir sutrumpinti atsakymo į prašymus perkelti laiką, kad tai užtruktų ne ilgiau kaip perkėlimo protokoluose nustatytas tikslinis 10 darbo dienų terminas, taip pat padidinti savo priėmimo pajėgumus, kad galėtų apgyvendinti perkėlimo prašytojus, įskaitant nelydimus nepilnamečius, atsižvelgdamos į joms priskirtų asmenų skaičių; osiųsti sutikimus perkelti ne didesnes kaip 50 žmonių grupes, gebėti prisitaikyti organizuojant skrydžius, vengti vėlavimo perduodant valstybių narių priimtus perkėlimo prašytojus ir aktyviau įtraukti ryšių palaikymo pareigūnus į kultūrinio orientavimo veiklą bei informavimo procesą; oužtikrinti, kad prašymų atmetimas būtų deramai pagrįstas ir per Europolo pasiūlytą saugų kanalą arba Graikijos policijos pasiūlytą nacionalinio saugumo susirašinėjimo sistemą dalintis informacija, susijusia su prašymų atmetimo priežastimis; oreaguodamos į įvairius EASO kvietimus skirti ekspertus ir užtikrinti, kad ekspertai išdirbtų ilgesnį laikotarpį ir būtų siunčiama daugiau vyresniųjų ir tam tikros specializacijos ekspertų. Nuo 2017 m. vasario mėn. visos valstybės narės, atsižvelgdamos į joms priskirtą asmenų skaičių, turėtų proporcingai padidinti per mėnesį pateikiamų įsipareigojimų perkelti ir iš Italijos bei Graikijos perduodamų perkeliamų asmenų skaičių, kad ne vėliau kaip nuo 2017 m. balandžio mėn. per mėnesį iš Graikijos būtų perduodama bent po 3 000 perkeliamų asmenų, o iš Italijos – bent po 1 500 perkeliamų asmenų. 2.3Graikijos ir Italijos veiksmai ir svarbiausi veiksmų gairių aspektai Graikija Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti migrantų registraciją ir jų dokumentų tvarkymą ir padidinti Graikijos prieglobsčio tarnybos registracijos pajėgumus. Po preliminarios bendrosios registracijos, apie kurią Komisija pateikė ataskaitą anksčiau, Graikijos prieglobsčio tarnyba suplanavo susitikimus dėl išsamių prieglobsčio prašymų pateikimo. Iki 2017 m. sausio pabaigos bus išsamiai užregistruoti 87 proc. preliminariai užregistruotų prašytojų, o visos bylos bus užregistruotos iki 2017 m. balandžio mėn. Iki gruodžio 5 d. buvo išsamiai užregistruota 19 260 asmenų. Asmenys, kurie praleido preliminarią registraciją, vis dar gali pasinaudoti prieglobsčio procedūra užsiregistruodami susitikimui per „Skype“ sistemą. Per dieną Graikijos prieglobsčio tarnyba pajėgia užregistruoti 175 prašytojus iš šalių, kurių piliečiai atitinka perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus. Perkėlimo Europos Sąjungoje skyriuje Atėnuose šiuo metu dirba iš viso 75 asmenys, kurie pakankamai gerai patenkina perkėlimo proceso poreikius. Salonikų ir Aleksandrupolio regioniniuose biuruose taip pat tvarkomos perkėlimo Europos Sąjungoje bylos. EASO padeda vykdyti registraciją skirdama ekspertus, kurie vykdo registraciją kartu su Graikijos prieglobsčio tarnybos darbuotojais, ir ekspertus, kurie tvarko sudėtingus registracijos atvejus. EASO bendros registracijos grupes sudaro 8 Salonikuose ir 3 Aleksandrupolyje dirbantys ekspertai, o EASO sudėtingų atvejų grupę sudaro 4 Atėnuose dirbantys ekspertai. Per šį ataskaitinį laikotarpį šiek tiek sumažėjo skirtumas tarp Graikijos pateikiamų prašymų perkelti skaičiaus ir valstybių narių pateikiamų sutikimų perkelti skaičiaus (lapkričio 4 d.–gruodžio 5 d. Graikija pateikė maždaug 1 508 prašymus perkelti ir gavo 1 296 atsakymus). Tačiau skirtumas tarp Graikijos prieglobsčio tarnyboje užregistruotų prašytojų ir bendro pateiktų įsipareigojimų perkelti skaičiaus yra daug didesnis (per tą patį laikotarpį Graikijoje įregistruota 2 815 perkėlimo prašymų, o papildomai pateiktų įsipareigojimų perkelti skaičius buvo 1 431). Iš viso iki gruodžio 5 d. Graikijoje buvo užregistruota 19 260 prašymų, o bendras įsipareigojimų perkelti skaičius siekė 12 676. Siekiant išvengti netvaraus bylų kaupimosi, visų pirma būtina užtikrinti, kad valstybės narės teiktų daugiau įsipareigojimų perkelti ir tie įsipareigojimai būtų teikiami nuosekliau, o perkėlimo Europos Sąjungoje procedūra būtų vykdoma sparčiau (visų pirma sutrumpėtų atsakymo laikas) Veiksmai, kuriais siekiama didinti priėmimo pajėgumą Graikijoje. Gruodžio 5 d. duomenimis, iš viso Graikijoje yra 71 539 vietos laikinuosiuose pabėgėlių centruose ir nuolatinėse priėmimo vietose žemyninėje šalies dalyje, skirtos tiek neteisėtiems migrantams, tiek asmenims, kuriems galbūt reikia tarptautinės apsaugos, kurie nurodė norintys pateikti arba jau pateikė prieglobsčio prašymus. Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, žemyninėje šalies dalyje esančiuose 40 nuolatinių centrų apytikriai numatyta maždaug 33 186 vietos. Be to, kalbant apie perkėlimo centrus, gruodžio 5 d. duomenimis, įkurtas tik vienas iš trijų perkėlimo centrų, kuriuos Graikijos valdžios institucijos buvo įsipareigojusios įkurti (Langadikijų centras); jame yra 960 vietų. Šiaurės Graikijoje blogėjant oro sąlygoms ir dėl to, kad centras dar nėra visiškai pritaikytas žiemos sezonui, jame šiuo metu gyvena tik mažiau nei pusė žmonių, kuriuos šis centras oficialiai galėtų apgyvendinti. Iki metų pabaigos šio centro užimtumas turėtų pasiekti oficialų esamų vietų skaičių. Kitiems dviem centrams Graikijos valdžios institucijos dar nepaskyrė tinkamų vietų. UNHCR ir Graikijos valdžios institucijos vis dar derasi dėl to, kad būtų skirta daugiau sklypų specialiems perkėlimo centrams statyti ir visų pirma būtų pastatytas perkėlimo centras Atikos regione, kuriame būtų galima priimti 3 000 asmenų. Kaip minėta ankstesnėse ataskaitose, Komisija ragina Graikiją kuo greičiau skirti šiuos sklypus, kad būtų išvengta procesą stabdančių kliūčių paskutiniuose perkėlimo darbo srauto etapuose po preliminarios bendrosios registracijos, ir kad perkėlimo procesas būtų ekonomiškai veiksmingas.

Italija Veiksmai, kuriais siekiama padidinti migrantų antplūdžio valdymo centrų skaičių ir užtikrinti, kad jie veiktų visų pajėgumu. 2016 m. lapkričio 24 d. Italijoje nuo 2016 m. sausio 1 d. išsilaipinusių migrantų skaičius perkopė bendrą rekordiniais 2014 m. atvykusių asmenų skaičių (išsilaipino 170 100 migrantų, t. y. daugiau nei bet kuriais kitais metais). Tai lemia nuolatinę įtampą keturiuose veikiančiuose migrantų antplūdžio valdymo centruose (Pocale, Lampedūzoje, Trapanyje ir Tarante), kurių 1 600 vietų pajėgumo nepakanka. Du trečdaliai išsilaipinimų dabar vyksta visaverčiuose migrantų antplūdžio valdymo centruose ir dar šešiuose išsilaipinimo uostuose, kuriuose taikomos migrantų antplūdžio valdymo centrų standartinės veiklos procedūros (SVP). Italija turėtų greičiau atidaryti papildomus migrantų antplūdžio valdymo centrus, apie kuriuos jau paskelbta, ir modernizuoti kitus išsilaipinimo uostus. Šie šeši papildomi išsilaipinimo uostai, kuriuose taikomos migrantų antplūdžio valdymo centrų SVP, atlikus tam tikrus darbus (visų pirma siekiant užtikrinti, kad juose veiktų atitinkamos priėmimo struktūros), galėtų tapti visaverčiais migrantų antplūdžio valdymo centrais. Be to, Italijos valdžios institucijos pareiškė ketinančios visose išsilaipinimo vietose Italijoje netrukus pradėti taikyti migrantų antplūdžio valdymo centrų SVP. Šiuo tikslu buvo parengtas aplinkraštis, kuriame išdėstyti nurodymai visoms vietos prefektūroms ir policijos įstaigoms (it. Questura). Kaip minėta ankstesnėje ataskaitoje, atsižvelgiant į tai, kad Italijoje išsilaipina vis daugiau nelydimų nepilnamečių, visuose migrantų antplūdžio valdymo centruose turėtų būti parengtos specialios jiems skirtos zonos ir teikiama individuali pagalba; be to, perdavimas į pirmos ar antros linijos priėmimo centrus turėtų būti užbaigiamas per kuo trumpesnį laiką, o migrantų dokumentai turėtų būti sutvarkomi kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas. Veiksmai, kuriais siekiama geriau koordinuoti veiklą. Paskutinis migrantų antplūdžio valdymo centrų SVP įgyvendinimo stebėjimo grupės posėdis įvyko 2016 m. lapkričio 14 d. Sprendimas dėl galimo SVP priedo dėl nepilnamečių buvo atidėtas kitam kartui, kadangi Vidaus reikalų ministerija aiškinasi, ar teisės aktai leidžia perduoti (nelydimus) nepilnamečius migrantų antplūdžio valdymo centruose. Bet kuriuo atveju, sprendimas dėl SVP pakeitimų bus priimtas tik kai dabartinių SVP taikymas bus oficialiai išplėstas apimant visus išsilaipinimo uostus pietų Italijoje. Kad galėtų veiksmingiau nustatyti galimus migrantų antplūdžio valdymo centrų ir išsilaipinimo vietų trūkumus bei privalumus, ši grupė vykdys intensyvesnę stebėjimo veiklą. Šiuo tikslu pradžioje bus naudojama Komisijos grupės Italijoje pasiūlyta forma, kurią TMO ir UNCHR jau naudoja savo veikloje. Dėl tolesnės su SVP susijusios mokymo veiklos, įskaitant specialius mokymus, kuriuose dalyvauja Pagrindinių teisių agentūros ekspertai, jokio sprendimo nepriimta. Iki metų pabaigos grupė turėtų posėdžiauti dar du kartus. Kalbant apie perkėlimą Europos Sąjungoje, 2016 m. lapkričio 25 d. surengtame vietos ryšių palaikymo pareigūnų posėdyje atnaujintas reguliarių daugiašalių koordinavimo posėdžių procesas Italijoje ir aptarti Italijos institucijų ir Europolo susitarimai dėl papildomų išskirtinių saugumo patikrinimų. Informacija apie juos taip pat įtraukta į Italijos perkėlimo protokolą, kurį numatoma išplatinti ES valstybėms narėms, asocijuotosioms šalims ir kitiems partneriams, siekiant nušviesti šį procesą ir padaryti jį visiškai skaidrų visiems suinteresuotiesiems subjektams. Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti atsakymą į prašymus perkelti. Italijos vidaus reikalų ministerijai sudarius susitarimą su Europolu dėl papildomų išskirtinių saugumo patikrinimų, padedant Komisijai, nuo 2016 m. gruodžio 1 d. šiais susitarimais gali pasinaudoti valstybės narės, į kurias perkeliama; jos gali prašyti, kad Europolas atliktų tokius patikrinimus, jeigu jie yra deramai pagrįsti ir atitinka Europolui suteiktus įgaliojimus. Veiksmai, kuriais sprendžiamos pažeidžiamų prašytojų ir nelydimų nepilnamečių perkėlimo Europos Sąjungoje problemos. Iš Italijos dar neperkeltas nė vienas savarankiškai keliaujantis nelydimas nepilnametis (tik į Nyderlandus buvo perkeltas vienas atskirtas vaikas). Nelydimų nepilnamečių perkėlimo Europos Sąjungoje procesą reikia pradėti prioritetine tvarka, kadangi nuo 2016 m. pradžios Italijoje išsilaipino maždaug 4 300 nelydimų nepilnamečių, galinčių atitikti perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus (daugiausia iš Eritrėjos). Atsižvelgdama į tai, kad kai kurios valstybės narės pasirengusios priimti prašymus perkelti nelydimus nepilnamečius, Komisija bendradarbiauja su Italijos valdžios institucijomis siekdama išsiaiškinti tvarką, ypač susijusią su globėjų ir teisminių institucijų vaidmeniu Italijoje, ir sudaryti sąlygas perkelti nelydimus nepilnamečius Europos Sąjungoje. Siekdamos paspartinti ir supaprastinti šias procedūras, Italijos institucijos taip pat įsteigs specialų nelydimiems nepilnamečiams skirtą perkėlimo centrą, Komisija tikisi, kad išsiaiškinus šiuos aspektus, šių nepilnamečių perkėlimas Europos Sąjungoje bus netrukus pradėtas. Veiksmai, kuriais siekiama apriboti antrinį judėjimą. Italijos valdžios institucijoms dedant pastangas apriboti antrinį judėjimą, Italijos policija toliau nuolat grąžina neteisėtai iš šalies pietų į šiaurę atvykusius migrantus į priėmimo centrus pietinėje Italijoje. Kaip minėta pirmiau, EASO, atsižvelgdama į Italijos valdžios institucijų nurodytus poreikius, suintensyvino mobilios grupės, kuri registruoja prašymus perkelti įvairiose vietovėse, kuriose perkeltini asmenys apgyvendinti ne registracijos centruose, veiklą. Reikėtų atidžiai stebėti neteisėtų migrantų buvimą ir judėjimą Italijos teritorijoje, taip pat užkirsti kelią neteisėtam antriniam judėjimui. Pagrindinės rekomendacijos Italijai ir Graikijai Iki 2016 m. gruodžio mėn. Italija turėtų užbaigti rengti procedūras, kurios suteiktų galimybę Europos Sąjungoje perkelti nelydimus nepilnamečius, ir toliau didinti migrantų antplūdžio valdymo centrų pajėgumą; Iki 2017 m. sausio mėn.: oGraikija turėtų įsteigti tinkamą perkėlimo centrą Atikos regione, kuriame būtų galima priimti 3 000 asmenų; oItalija turėtų padidinti darbuotojų skaičių Dublino padalinyje, kad per mėnesį jame galima užregistruoti po 1 000 perkėlimo prašymų, pradėti perkelti nelydimus nepilnamečius Europos Sąjungoje ir įsteigti perkėlimo centrą nelydimiems nepilnamečiams. Iki 2017 m. balandžio mėn. Italija turėtų padidinti darbuotojų skaičių Dublino padalinyje, kad per mėnesį jame būtų galima užregistruoti 1 500 perkėlimo prašymų.

2.4Komisijos ir ES agentūrų veiksmai Europos Komisija Visoje ataskaitoje pabrėžiama pagrindinė Komisijos vykdoma veikla, įskaitant tolesnes diskusijas, kurios vyko Graikijoje ir Italijoje Komisijos rengtuose nuolatiniuose ryšių palaikymo pareigūnų posėdžiuose. Komisija Italijai ir Graikijai toliau kasdien teikė paramą vietoje: padėjo koordinuoti įvairių suinteresuotųjų subjektų veiklą, o Graikijos ir Italijos institucijoms padėjo nustatyti perkėlimo procesą stabdančias kliūtis, spręsti problemas, glaudžiai bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ir parengti tam tikras procedūras. Teikdama šią paramą, Komisija padėjo Italijai ir Europolui sudaryti pirmiau minėtus susitarimus dėl papildomų išskirtinių saugumo patikrinimų, kurie yra viena pagrindinių kliūčių, stabdančių perkėlimą iš Italijos. Be to, Komisija šiuo metu kaupia gerąją patirtį, kad galėtų patobulinti informavimo procesą perkėlimo procedūros metu, įskaitant išvykstančiųjų informavimą ir kultūrinį orientavimą, kad prašytojų lūkesčiai labiau atitiktų tikrovę ir taip būtų išvengta antrinio judėjimo arba slėpimosi nuo procedūros ir toliau būtų stiprinamas prašytojų pasitikėjimas perkėlimo Europos Sąjungoje programa. Šis klausimas turėtų būti išsamiau aptartas specialiose ryšių palaikymo pareigūnų posėdžio sesijose Graikijoje (2016 m. gruodžio mėn.) ir Italijoje (2017 m. sausio mėn.). Stebėdama, kaip įgyvendinami Tarybos sprendimai dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, Komisija reiškė ir toliau reikš susirūpinimą dėl tų valstybių narių, kurios delsia įgyvendinti Tarybos sprendimus. Komisija valstybėms narėms neseniai išsiuntė laiškus, kuriuose joms primenama apie įsipareigojimus pagal Tarybos sprendimus dėl perkėlimo Europos Sąjungoje. Jeigu per ateinančius mėnesius nepavyks padaryti juntamos pažangos, Komisija nedvejodama pasinaudos Sutartyse jai numatytomis galiomis. Finansavimą už perkėlimą Europos Sąjungoje, kuriuo Italija ir Graikija gali naudotis pagal savo atitinkamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) nacionalines programas, būtent 500 EUR vienkartines išmokas, skiriamas už kiekvieną veiksmingai perkeltą asmenį, taip pat galima skirti už tuos asmenis, kurie perkeliami į asocijuotąsias šalis, jeigu toks perkėlimas vykdomas vadovaujantis Tarybos sprendimu 2015/1523 arba Tarybos sprendimu 2015/1601. Kadangi dabartinis įgaliojimo susitarimas galioja tik iki 2016 m. gruodžio 31 d., Komisija pradėjo diskusijas su UNHCR dėl programos pratęsimo 2017 m., remiantis atnaujintu Graikijos priėmimo poreikių vertinimu. Europos prieglobsčio paramos biuras Veiksmai, kuriais siekiama paspartinti perkėlimo Europos Sąjungoje procesą ir padidinti registracijos pajėgumą Graikijoje ir Italijoje. Valstybių narių siunčiami ekspertai atlieka įvairias funkcijas. Šiuo metu Graikijoje dirbantys 11 ekspertų tiesiogiai padeda vykdyti registraciją, bendrai tvarkydami prašymus Salonikuose ir Aleksandrupolyje. Taip pat EASO įdarbino 3 ekspertus, kurie atlieka informavimo funkciją, Atėnuose ir 2 ekspertus Salonikuose. Be to, EASO tvarko sudėtingus atvejus, taip padėdama vykdyti registraciją: šiuo tikslu Atėnuose dirba 4 EASO įdarbinti ekspertai, o Dublino padalinyje padeda dar 2 ekspertai. Kaip minėta pirmiau, po preliminarios registracijos EASO pradėjo teikti įvairesnę paramą, taip padėdamas vykdyti perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą, ir tuo tikslu įdarbino daugiau prašymo atmetimo rodiklių, Dublino reglamento, šeimos ryšių ir dokumentų klastojimo nustatymo ekspertų bei vyresniųjų registracijos pareigūnų. 2016 m. lapkričio 21 d. EASO Atėnuose surengė įvadinį posėdį su Graikijos prieglobsčio tarnyba ir Graikijos policija dėl suderinimo priemonės įgyvendinimo. Pirma suderinimo priemonės sąsaja, kurią bus galima naudoti, turėtų būti parengta iki 2017 m. vasario mėn. pradžios. Šiuo metu Italijoje EASO yra įdarbinęs 50 iš 74 prašomų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių ekspertų: 13 ekspertų dirba migrantų antplūdžio valdymo centruose, 10 – dviejose mobiliosiose grupėse (Romoje ir Katanijoje), 10 – registracijos centruose, 6 – mobiliose registracijos grupėse ir 11– Dublino padalinyje Romoje. EASO taip pat įdarbina iki 48 kultūrinių tarpininkų (kalbančių arabų, tigrajų ir kurdų kalbomis), kurie padeda vykdyti perkėlimą Europos Sąjungoje (gruodžio 5 d. duomenimis, vietoje dirbo 42 kultūriniai tarpininkai). Per šį ataskaitinį laikotarpį EASO, atsižvelgdama į Italijos valdžios institucijų nurodytus poreikius, suintensyvino mobilios grupės, kuri registruoja prašymus perkelti įvairiose vietovėse, kuriose perkeltini asmenys apgyvendinami ne registracijos centruose, veiklą. Ši mobili grupė taip pat padeda vietos policijos įstaigoms (it. Questura), stiprindama policijos pareigūnų, kurie patys vykdo registraciją, pajėgumus.

EASO taip pat stengiasi savo komandoms užtikrinti tinkamas ir veiksmingas darbo sąlygas migrantų antplūdžio valdymo centruose. Kai kuriose migrantų antplūdžio valdymo ir registracijos centruose buvo įkurti 5 mobilieji biurai (konteineriuose) (vienas – Trapanio migrantų antplūdžio valdymo centre, po 2 – Vila Sikanijos ir Bario registracijose centruose), o dar vienas bus pastatytas Augustos uoste, kuriame vyksta daug išsilaipinimų. Siekiant padėti atlikti su perkėlimu susijusius darbus, Italijos valdžios institucijoms taip pat buvo parūpinta techninė įranga (kompiuteriai) (kiekviename registracijos centre ir policijos įstaigose (it. Questura) Romoje įrengtos 5 darbo vietos, dar 20 darbo vietų bus įrengta Dublino padalinyje, kai bus atliktas vidaus saugumo patikrinimas, kad šias darbo vietas būtų galima sujungti su esama sistema). Vadovaudamasis 2016 m. spalio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, EASO parengė veiksmų planą, kaip užtikrinti visapusišką Prieglobsčio pagalbos rezervo veikimą ir kaip pasiekti, kad valstybėms narėms būtų lengviau skirti ekspertus; šiuo tikslu, be kita ko, siūloma įgyvendinti bandomąją įvadinę mokymo programą jaunesniesiems ekspertams, kuriuos numatoma įdarbinti Graikijoje, ir sudaryti sąlygas įdarbinti ekspertus, kurie nėra nuolatiniai dalyvaujančių valstybių administravimo institucijų darbuotojai. Pagrindinės rekomendacijos ES agentūroms ir įgyvendinimo partneriams EASO turėtų tęsti savo darbus, kad užtikrintų Prieglobsčio pagalbos rezervo veikimą, ir turėtų toliau glaudžiai bendradarbiauti su Komisija informavimo proceso tobulinimo klausimais (be kita ko, ne vėliau kaip iki 2017 m. sausio mėn. sukurti tikslinėms valstybėms narėms skirtus specialius vaizdo įrašus); iki 2017 m. vasario mėn. EASO turėtų užtikrinti, kad būtų parengta pirma suderinimo priemonės sąsaja, kurią būtų galima naudoti. UNHCR turėtų toliau stengtis, kad iki 2017 m. sausio mėn. laipsniškai būtų pasiektas beveik 100 proc. užimtumas. Iki 2017 m. vasario mėn. TMO turėtų padidinti savo pajėgumus, kad pasiektų tikslą per mėnesį iš Italijos perkelti po 1 500, o iš Graikijos – po 3 000 asmenų. 3Perkėlimas į Europos Sąjungą Remiantis iš dalyvaujančių valstybių gauta informacija, daugiau kaip pusė iš 22 504 asmenų, dėl kurių perkėlimo į Europos Sąjungą buvo sutarta vadovaujantis 2015 m. liepos 20 d. išvadomis, buvo perkelti įpusėjus įgyvendinti perkėlimo į Europos Sąjungą programą. Iki 2016 m. gruodžio 5 d. į 21 perkėlimą vykdančią valstybę (Airiją, Austriją, Belgiją, Čekiją, Daniją, Estiją, Islandiją, Ispaniją, Italiją, Jungtinę Karalystę, Nyderlandus, Norvegiją, Latviją, Lichtenšteiną, Lietuvą, Prancūziją Portugaliją, Suomiją, Švediją, Šveicariją ir Vokietiją) buvo perkelti 13 887 asmenys. Švedija, Jungtinė Karalystė ir Suomija, taip pat asocijuotosios šalys Šveicarija, Lichtenšteinas ir Islandija jau įvykdė savo įsipareigojimus perkelti. Dauguma programoje dalyvaujančių valstybių nurodė, kad su perkėlimu į ES susijusių jų pastangų tikslas visų pirma (be ne tik) yra perkelti Jordanijoje, Libane ir Turkijoje esančius sirus. Tai apima valstybių narių pastangas iš Turkijos į ES perkelti sirus pagal kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimą. Valstybėms narėms vertinant per UNHCR Turkijos perduotas bylas, iš Turkijos į ES ir toliau perkeliama vis daugiau asmenų. Valstybės narės taip pat rengia tolesnes perkėlimo į ES operacijas, taip pat misijas į Turkiją, kad apklaustų į ES perkeltinus kandidatus. Turkijos institucijos šiuo metu rengia naujus 3 000 asmenų, kuriuos norima perduoti, sąrašus; juos numatoma pateikti gruodžio mėn. Nuo 2016 m. balandžio 4 d. pagal perkėlimui į ES skirtą ES ir Turkijos pareiškime numatytos schemos „1:1“ dalį, iš Turkijos į ES perkeltas 2 761 siras. Be to, buvo patvirtinti ir perkėlimo į ES jau laukia 340 asmenų. Iš viso pagal šią schemą nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo į ES buvo perkelti 544 asmenys, taigi, palyginti su ankstesniais mėnesiais, perkėlimo tempas išlieka panašus (506 – spalio mėn., 431 – rugsėjo mėn. ir 418 – rugpjūčio mėn.); 10 889 iš visų pateiktų įsipareigojimų perkelti dar neįvykdyti. Lig šiol pagal schemą „1:1“ prašytojai buvo perkeliami į Belgiją, Estiją, Ispaniją, Italiją, Latviją, Lietuvą, Liuksemburgą, Nyderlandus, Norvegiją, Portugaliją, Prancūziją, Suomiją, Švediją ir Vokietiją. Kaip pranešta anksčiau, buvo priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2016/1754, kuriuo iš dalies pakeistas antrasis Tarybos sprendimas. Šis pakeitimas suteikia galimybę valstybėms narėms įvykdyti atitinkamus įsipareigojimus, susijusius su 54 000 priskirtų asmenų, Europos Sąjungoje perkeliant arba teisėtai priimant Turkijoje esančius Sirijos piliečius. Dėl šio pakeitimo būtina iš dalies pakeisti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) nacionalines programas. Netrukus po to, kai buvo priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2016/1754, ir iš dalies keičiant PMIF nacionalines programas, Komisija iš valstybių narių gavo pirmus duomenis apie Turkijoje esančius sirus, kuriuos valstybės narės planuoja teisiškai priimti, vadovaudamosi šiuo sprendimu. Remdamosi šiais duomenimis, valstybės narės planuoja iš Turkijos teisiškai priimti maždaug 33 000 sirų. 2016 m. liepos 13 d. priimtą Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos lygmens perkėlimo į ES sistema, šiuo metu svarsto teisėkūros institucijos. 4Tolesni veiksmai