KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Antroji ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita /* COM/2013/0179 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Antroji ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita 1. Įžanga 1.1. Vidaus saugumas nūdienos aplinkybėmis ES vidaus saugumo strategijos tikslas – suteikti Europai galimybę spręsti nūdienos uždavinius ir šalinti kylančias grėsmes, laikantis bendro požiūrio, pagal kurį įtraukiami tiek nacionalinio lygmens, tiek vietos lygmens ES subjektai. Strategija pagrįsta tokiomis bendromis vertybėmis kaip pagarba pagrindinėms teisėms, teisinė valstybė, solidarumas ir savitarpio pagalba. Komisija toliau užtikrins, kad šios vertybės būtų visapusiškai puoselėjamos ir kad visų pirma būtų laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos. Vieną didžiausių grėsmių mūsų vidaus saugumui kelia organizuotas nusikalstamumas ir jo daroma žala ES ekonomikai, įskaitant vidaus rinkos iškraipymus. Pvz., Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro vertinimu, 2009 m. pajamos iš nusikaltimų galėjo būti apie 3,6 proc. pasaulinio BVP, arba apie 2,1 trln. USD. Dėl korupcijos, sukčiavimo ir kontrabandos ES valstybių narių vyriausybės patiria didelių nuostolių laikotarpiu, kai stabilios pajamos ir mokesčių bazė būtinos siekiant mažinti šalių biudžeto deficitą. Pagrindinis ES strategijos dėl kovos su organizuotų nusikaltėlių tinklais tikslas tebėra nustatyti ir susigrąžinti iš nusikaltimų gautas pajamas. Siekdama šio tikslo Komisija jau parengė iniciatyvų ir priemonių, kaip antai Direktyvą dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje, Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir Direktyvą dėl ES finansinių interesų apsaugos. Laikantis administracinio požiūrio atsiranda galimybių atskleisti nusikaltėlių skverbimosi į ekonomiką faktus ir spręsti šią problemą, taip pat siekiama tikslo mažinti disbalansą, kurį, be kita ko, sukėlė organizuotas nusikalstamumas, ir kurti tinkamam vidaus rinkos veikimui būtinas sąlygas. Neseniai Europole sukurto Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro tikslas – stiprinti Europos pajėgumus apsaugoti piliečius, įmones, vyriausybes ir jų infrastruktūrą nuo kibernetinių išpuolių, kurie gali padaryti labai didelių ekonominių nuostolių. Vidaus saugumo strategija (VSS) pagrįsta penkiais strateginiais tikslais, t. y. išardyti tarptautinius nusikaltėlių tinklus, užkirsti kelią terorizmui, didinti kibernetinį saugumą, stiprinti sienų apsaugą ir didinti atsparumą krizėms ir nelaimėms. 2011 m. VSS įgyvendinimo ataskaitoje kova su organizuotu nusikalstamumu ir kova su elektroniniu nusikalstamumu buvo įvardytos kaip du svarbiausi uždaviniai, kurie turi būti sprendžiami per ateinančius metus. Per tą laiką daug nuveikta, taip pat imtasi veiksmų kitiems strategijos tikslams įgyvendinti. 2. vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas praėjusiais metais 2.1. 1 strateginis tikslas. Išardyti tarptautinius nusikaltėlių tinklus Organizuotų nusikaltėlių tinklų veikla tampa vis sudėtingesnė, įvairesnė ir platesnio tarptautinio masto. Pvz., toliau plintant plačiajuosčio interneto ir judriojo ryšio įrenginių naudojimui, internetas vis dažniau taps organizuoto nusikalstamumo priemone. Kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos ciklas padeda koordinuoti operatyvinį bendradarbiavimą kovojant su visai ES svarbiais nusikaltimais. Talkinant ES agentūroms ir institucijoms, valstybės narės bendrai kovoja su prioritetiniais tarpvalstybiniais nusikaltimais. Tokius prioritetinius nusikaltimus grėsmių vertinimuose (sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimuose) nustato Europolas, remdamasis valstybių narių pateikta informacija. Rengiantis 2013–2017 m. viso politikos ciklo įgyvendinimui, šiuo metu įgyvendinamas 2011–2013 m. laikotarpį apimantis trumpas politikos ciklas. 2013 m. pradžioje Komisija priėmė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos[1] ir Reglamento dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas[2], pasiūlymus. Šis reglamentas 2013 m. bus papildytas Direktyvos dėl baudžiamosios atsakomybės už pinigų plovimą pasiūlymu. Šiuo teisės aktų rinkiniu bus atsižvelgta į naujus pavojus ir grėsmes ir taip bus užtikrintas didesnis juridinių asmenų veiklos skaidrumas. Išorės veiksmų tarnyba, bendradarbiaudama su Afrikos ir Lotynų Amerikos regioninėmis organizacijomis, taip pat imasi kovos su pinigų plovimu veiksmų už ES ribų. 2013 m. pradžioje taip pat priimtas Direktyvos dėl valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo[3] pasiūlymas. Šiuo pasiūlymu visų pirma nustatytos naujos baudžiamosios sankcijos. Kitas svarbus bruožas – valstybės narės įpareigojamos užtikrinti, kad tiriant pinigų padirbinėjimo veikas būtų galima naudotis veiksmingomis tyrimo priemonėmis, lygiavertėmis toms, kurios naudojamos organizuoto nusikalstamumo ar kitų sunkių nusikaltimų atvejais. Direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu[4] ir Direktyvos dėl baudžiamųjų sankcijų už prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir už manipuliavimą rinka[5] pasiūlymai yra papildomos baudžiamosios teisės priemonės, kurias taikant šalinami atitinkamai su prekyba vidaus rinkoje ir finansų rinkose susiję trūkumai. Komisija toliau ragino įgyvendinti naują ES kovos su korupcija strateginę iniciatyvą. Ja siekiama dviejų tikslų: rengti ES kovos su korupcija ataskaitas, kuriose vertinama, kaip valstybės narės nuolat kovoja su korupcija, ir daugiau dėmesio skirti korupcijai įvairiose ES vidaus ir išorės politikos srityse. Sukurta ekspertų grupė, kurią sudaro 17 korupcijos srities specialistų, ir visų valstybių narių vietos tyrėjų korespondentų tinklas, rengsiantys pirmąją ES kovos su korupciją ataskaitą, kuri turi būti pateikta 2013 m. 2012 m. Transparency International baigė įgyvendinti su Komisija bendrai finansuotą Europos nacionalinio sąžiningumo sistemų (angl. European National Integrity Systems, ENIS) vertinimo projektą, kuriame dalyvavo 23 ES valstybės narės, Norvegija ir Šveicarija. Atlikta kiekvienos šalies 13 institucijų ir sektorių analizė ir įvertinti jų pajėgumai kovoti su korupcija. Transparency International paskelbė atskirų šalių vertinimus ir lyginamąją analitinę ataskaitą. Į projekto ENIS vertinimų rekomendacijas ir išvadas bus atsižvelgta rengiant ES kovos su korupcija ataskaitą. Nusikaltėlių turto konfiskavimas gali būti veiksminga kovos su nusikaltimais priemonė, nes šalinamos nusikaltėlius motyvuojančios finansinės paskatos, ekonomika apsaugoma nuo nusikaltėlių skverbimosi ir korupcijos, atkuriamas socialinis teisingumas. Komisija priėmė Direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo ES[6] pasiūlymą, kad taikant bendras minimalias taisykles būtų lengviau įšaldyti ir konfiskuoti pelną, gautą padarius sunkius ir organizuotus nusikaltimus Europos Sąjungoje, ir taip apsaugoti teisėtą ekonomiką. ES lygmens veiksmai visiškai atitinka valstybių narių vykdomas iniciatyvas, pvz., Austrijoje, Rumunijoje ir Estijoje sukurtos naujos turto susigrąžinimo tarnybos, Europole įkurta nusikalstamu būdu įgyto turto tarnyba teikia pagalbą valstybėms narėms. Kai kurios valstybės narės taip pat sukūrė mechanizmus, kad konfiskuotas turtas būtų panaudotas viešaisiais ir socialiniais tikslais. Įgyvendinant Ispanijos turto susigrąžinimo ir mokymo kompetencijos centro projektą, kurį bendrai finansavo Europos Komisija, parengta baltoji knyga „Turto susigrąžinimo tarnybos“, kurioje išsamiai aprašyta kiekvienos tokios tarnybos veikla. Įgyvendinant šį projektą taip pat surengtas tarptautinis mokymo kursas turto susigrąžinimo ir finansinių tyrimų tema – pirmasis europinio masto kursas, skirtas šioje srityje dirbantiems specialistams. Europos Sąjunga sudarė naujus susitarimus su JAV ir Australija dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) tvarkymo ir perdavimo[7], netrukus derybos dėl tokio susitarimo bus baigtos su Kanada. Šiais susitarimais mūsų partneriams suteikiama galimybė analizuoti duomenis, kad būtų vykdoma sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų, įskaitant teroristinius nusikaltimus, prevencija, jie būtų atskleisti ir tiriami. PNR ne tik padeda nustatyti anksčiau į teisėsaugos institucijų akiratį nepatekusius, bet pavojų saugumui keliančius asmenis, bet ir greičiau bei veiksmingiau išardyti nusikaltėlių tinklus. 2012 m. birželio mėn. priimta Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m. daugiausia dėmesio skiriama griežtesniam prekybą žmonėmis vykdančių asmenų baudžiamajam persekiojimui, jų aukų apsaugai ir joms teikiamai paramai, prekybos žmonėmis prevencijai ir taip išplečiama ir papildoma 2011 m. priimtos direktyvos[8] taikymo sritis. Pagrindinė ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriaus užduotis – įgyvendinti strategiją, kad būtų geriau koordinuojami susijusių subjektų veiksmai ir būtų užtikrinamas didesnis suderinamumas. Kovos su prekyba žmonėmis operatyvinio veiksmų plano įgyvendinimas, kurį bendrai koordinuoja Jungtinė Karalystė ir Nyderlandai, yra viena iš aštuonių prioritetinių kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos ciklo sričių. Kad ES kovos su prekyba žmonėmis veiksmai būtų tikslingesni ir suderinti su išorės krypties veiksmais, valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba ir ES agentūromis, sudarė ES nepriklausančių prioritetinėmis laikomų šalių sąrašą. Tarpvalstybinis keitimasis informacija ES labai svarbus kovojant su sunkiais ir tarpvalstybiniais nusikaltimais. Tačiau šioje srityje dar yra ką tobulinti. Komunikate dėl Europos keitimosi informacija modelio Komisija pateikė pasiūlymų, kaip geriau taikyti esamas ES priemones, keičiantis informacija sistemingiau naudotis Europolo kanalu ir įsteigti nacionalinius kontaktinius centrus, per kuriuos būtų galima naudotis visais pagrindiniais keitimosi informacija kanalais[9]. Naująja 2013–2020 m. ES kovos su narkotikais strategija daugiausia dėmesio skiriama spartiems pokyčiams neteisėtų narkotikų rinkose, įskaitant pasikeitusius narkotikų gabenimo maršrutus, tarpvalstybinį organizuotą nusikalstamumą ir naujų ryšių technologijų naudojimą, siekiant palengvinti neteisėtų narkotikų ir naujų psichoaktyviųjų medžiagų platinimą. Šia strategija siekiama įvairių tikslų: pastebimai sumažinti narkotikų paklausą, priklausomybę nuo narkotikų vartojimo ir su narkotikais susijusį pavojų ir žalą sveikatai bei visuomenei; trikdyti neteisėtų narkotikų rinkos veikimą ir gerokai sumažinti galimybių gauti neteisėtų narkotikų; skatinti koordinavimą aktyviau palaikant dialogus ir analizuojant pokyčius bei problemas, kylančias kovojant su narkotikais ES ir tarptautiniu lygmeniu. 2013 m. sausio mėn. paskelbta ES narkotikų rinkos ataskaita buvo svarbus žingsnis į priekį koordinuojant vidaus reikalų srityje veikiančių agentūrų kovos su organizuotu nusikalstamumu ir neteisėta prekyba narkotikais veiksmus. Bendrai Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro ir Europolo parengtoje ataskaitoje atskleistos naujos tendencijos, įskaitant kilnojamą amfetamino ir ekstazio gamybą ir staigiai didėjantį naujų psichoaktyviųjų medžiagų, kurių, pasitelkiant agresyvias pardavimo strategijas, internetu siūloma įsigyti jaunimui, skaičių. Bendradarbiavimas visos Europos mastu ir puikus pokyčių narkotikų rinkoje išmanymas itin svarbu užtikrinant veiksmingą teisės aktų vykdymą šioje sparčiai kintančioje srityje. Lengvinant tarpvalstybinį keitimąsi informacija ES svarbus vaidmuo tenka Europolui: tarnyba suteikia galimybę naudotis keitimosi informacija ir jos saugojimo sistemomis, teikia įvairias operatyvinės paramos paslaugas ir įvairaus pobūdžio analitinius vertinimus. Iki 2012 m. trečiojo ketvirčio pabaigos Europolas padėjo apsikeisti daugiau kaip 200 000 operatyvinių pranešimų ir inicijavo beveik 12 000 procedūrų. Europolas vis dažniau[10] teikė paramą vykdant ypatingos svarbos operacijas valstybėse narėse: teiktos operatyvinės paramos paslaugos ir daugiau kaip 600 operatyvinės analizės ataskaitų. Įgyvendinus prioritetus, dėl kurių susitarta vykdant ES politikos ciklą, valstybės narės pateikė 40 proc. daugiau informacijos, susijusios su analizei skirtomis darbo bylomis, ir beveik 60 proc. daugiau informacijos, susijusios su prekyba žmonėmis. Cepolo rengiamu ES lygmens mokymu taip pat skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija. 2012 m. Cepolo rengtus įvairaus pobūdžio mokymus tokiose srityse kaip finansiniai nusikaltimai, prekyba narkotikais, jungtinės tyrimų grupės, prekyba žmonėmis ir elektroniniai nusikaltimai, išklausė beveik 6 000 dalyvių. Eurojustui vis dar tenka svarbus vaidmuo skatinant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. Kova su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais tebėra Eurojusto veiklos prioritetas. Organizuoto nusikalstamumo grupuotės nėra izoliuotos; dėl jų kompleksiškesnės ir pavojingesnės tampa ir kitos nusikalstamos veikos. 2012 m. Eurojustas užregistravo 231 su organizuotu nusikalstamumu susijusią bylą, palyginti su 197 bylomis 2011 m. Kita veiksminga kovos su nusikaltėliais priemonė – jungtinės tyrimo grupės (JTG). Eurojusto teikiamas finansavimas lengvina tokių grupių formavimą, taip pat per trumpą laiką, atsižvelgiant į operatyvinius poreikius. Iki 2013 m. vasario mėn. Eurojustas gavo 252 finansavimo paraiškas ir pagal antrą JTG finansavimo projektą parėmė 87 skirtingas JTG. Dauguma JTG tiria prekybos narkotikais ir žmonėmis bylas, tačiau taip pat gali imtis kovos su pinigų plovimu, sukčiavimu, korupcija ar organizuotu plėšimu veiksmų. Talkinant Eurojustui ir Europolui Belgijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės sukurtos JTG „Tokijo byla“ užduotis – tirti kurjerių, kuriuos organizuoto nusikalstamumo grupuotė Belgijoje ir Prancūzijoje samdo tarptautiniam narkotikų gabenimui iš Brazilijos ir tam tikrų centrinės Afrikos šalių į Japoniją per Londoną, tinklo veiklą. Surengta bendra operacija, per kurią Belgijoje ir Jungtinėje Karalystėje sulaikyti keli asmenys. Dviem asmenims skirta atitinkamai aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė ir 3 780 EUR bauda ir šešerių metų šešių mėnesių laisvės atėmimo bausmė ir 30 000 EUR bauda. Būsimi veiksmai 2013 m. Komisija: · paskelbs pirmąją ES kovos su korupcija ataskaitą, įskaitant valstybėms narėms skirtas rekomendacijas; · pateiks Direktyvos dėl baudžiamųjų sankcijų už pinigų plovimą pasiūlymą; · pateiks pasiūlymą dėl Eurojusto reformos; · parengs politinę iniciatyvą dėl kovos su prekyba neteisėtais šaunamaisiais ginklais, kad būtų užtikrintas ES vidaus saugumas; · pateiks du teisėkūros aktų pasiūlymus, kuriais iš dalies keičiamas 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2005/387/TVR, dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės, ir 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje; · parengs Reglamentą dėl Europos prokuratūros, kad būtų stiprinama Europos Sąjungos biudžeto apsauga ir baudžiamasis persekiojimas šioje srityje; · priims komunikatą dėl išsamios kovos su cigarečių kontrabanda strategijos. Valstybės narės raginamos: · daryti greitą pažangą derybose dėl pasiūlymo dėl Europolo ir Cepolo reformos, drauge daugiau dėmesio skiriant teisėsaugos pareigūnų mokymui, kad būtų užtikrinamas glaudesnis tarpvalstybinis bendradarbiavimas; · užbaigti derybas su Europos Parlamentu dėl Direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo ES ir dėl Direktyvos dėl PNR naudojimo teisėsaugos tikslais; · toliau stiprinti turto susigrąžinimo tarnybų išteklius ir įgaliojimus; · laikytis komunikate dėl Europos keitimosi informacija modelio pateiktų rekomendacijų; · atsižvelgiant į ES strategijas imtis veiksmų, kad būtų sprendžiama prekybos žmonėmis ir narkotikais problema; · laikytis rekomendacijų, kurios bus pateiktos rengiamoje pirmoje 2013 m. ES kovos su korupcija ataskaitoje; · atsižvelgiant į politikos ciklą įgyvendinti operatyvinius veiksmų planus, susijusius su prekyba žmonėmis, judriomis organizuoto nusikalstamumo grupuotėmis, neteisėtu prekių gabenimu konteineriais, sintetiniais narkotikais, Vakarų Afrikoje prasidedančiais narkotikų gabenimo maršrutais ir nusikaltėlių iš Vakarų Balkanų grupuotėmis. 2.2. 2 strateginis tikslas. Užkirsti kelią terorizmui ir išspręsti radikalizmo skatinimo ir verbavimo problemą Europolo duomenimis, nors bendras teroristinių išpuolių skaičius ES valstybėse narėse pastaraisiais metais mažėjo, terorizmo grėsmės yra labai įvairios („Al Kaida“ paskatintas, dešiniųjų ir kairiųjų pažiūrų, anarchistinis, separatistinis ir su viena konkrečia priežastimi susijęs terorizmas) ir gali daugėti pavienių teroristų ir mažų autonominių grupių rengiamų išpuolių. Be to, saugumo padėčiai Europoje įtakos turės geopolitiniai pokyčiai Artimuosiuose Rytuose, Sahelio regione ir Somalio pusiasalyje. Grėsmę ES visų pirma toliau kelia vadinamieji užsienio kovotojai – į konfliktų zonas vykstantys ir juose dalyvaujantys radikalių pažiūrų ES piliečiai, kurie grįžta į Europą įgiję patirties. Kova su terorizmu Europos Sąjungoje toliau laikyta prioritetu tais metais, kai tragiški išpuoliai Tulūzoje ir Burgase parodė, kad terorizmo grėsmė yra reali. Po išpuolių Burgase Europolas teikė vertingą operatyvinę paramą Bulgarijos valdžios institucijoms. Be to, Europos oro uostų teisėsaugos tarnybų tinklas (AIRPOL), kuriam priklauso už saugumą oro uostuose ir aplinkinėse teritorijose atsakingos policijos tarnybos, nurodė, kokias naujas saugumo priemones ir procedūras taikyti, kad per 24 val. būtų išvengta panašių išpuolių. AIRPOL tinklui įgaliojimai suteikti Tarybos sprendimu, kuris priimtas po 2010 m. Jemene surengtų išpuolių prieš krovininį orlaivį. Šio tinklo užduotis – dalytis geriausia patirtimi ir stiprinti pajėgumus remiantis Komisijos programa „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“. Terorizmas tebėra vienas iš Eurojusto operatyvinės veiklos[11] prioritetų. Be to, 2012 m. Eurojustas toliau plėtojo Apkaltinamųjų nuosprendžių dėl terorizmo registro projekto, pagal kurį rengiama su terorizmu susijusių teisminių pokyčių valstybėse narėse apžvalga ir atrinktų bylų teisinė analizė, koncepciją ir turinį. 2012 m. gruodžio mėn. bendrai Eurojusto ir Europolo organizuotame seminare dalyvavo Indijos ir ES kovos su terorizmu specialistai. Seminaro tikslas – nustatant bendrus interesus ir apsvarstant standartus skatinti teisminį bendradarbiavimą. Europos kovos su terorizmu politika pagrįsta prevencija. ES informacijos apie radikalizaciją tinklas sukurtas siekiant suburti vietos lygmeniu su radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu kovojančius subjektus (vietos lygmeniu dirbantys specialistai, srities ekspertai, socialiniai darbuotojai, akademinė bendruomenė, NVO ir t. t.). 8 teminių grupių tinklas suteikia unikalią galimybę dalytis patirtimi ir pasiektais rezultatais. Šio tinklo veiklos rezultatai perduoti politikos formuotojams ir aptarti 2013 m. sausio mėn. pabaigoje surengtoje aukšto lygio konferencijoje. Tinklo, visų pirma užsienio kovotojų darbo grupės, parengtos rekomendacijos taip pat padės ES stiprinti vidaus ir išorės saugumo politikos sinergiją. Pagal programą „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“ remiami projektai, kuriais sprendžiama radikalizacijos ir smurtinio ekstremizmo problema, visų pirma užtikrinamas geresnis specialistų mokymas ir didinamas jų informuotumas, skatinama atsisakyti teroristinės veiklos ir radikalių pažiūrų, stiprinami piliečių ir pilietinės visuomenės reagavimo pajėgumai, skleidžiami terorizmo aukų liudijimai ir kovojama su terorizmo propaganda. Dalyvaujančios organizacijos tokius projektus įgyvendina Belgijoje, Danijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Kitas terorizmo prevencijos veiksmų ES pavyzdys – Reglamentu dėl prekybos sprogmenų pirmtakais ir jų naudojimo[12] sukurta pažangiausia visame pasaulyje sistema, kuria siekiama užkirsti kelią sprogmenų pirmtakų, kuriais gali pasinaudoti teroristai, gavimui. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija šiuo metu rengia naujus pasiūlymus dėl cheminių, biologinių, radioaktyvių bei branduolinių (ChBRB) medžiagų ir sprogmenų saugumo ES lygmeniu. Daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiems veiksmams ateinančiais metais ir tam, kad būtų kuriama veiklos ChBRB srityje, įskaitant su medžiagų aptikimu susijusią veiklą, sinergija, remiantis dviem 2012 m. paskelbtomis pažangos ataskaitomis. Komisija pradėjo Direktyvos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos[13] peržiūrą, kad 2013 m. pirmąjį pusmetį būtų pateiktas pasiūlymas dėl naujo požiūrio. Taip siekiama užtikrinti, kad nenutrūktų visuomenei svarbių paslaugų teikimas. Netekus ypatingos svarbos infrastruktūros arba sutrikus jos veiklai visuomenė patirtų skaudžių pasekmių. Pagal programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos vykdant bendrai finansuojamą projektą „Poseidon“ nustatytos grėsmės, kylančios ypatingos svarbos infrastruktūrai ir sprendimų priėmimo mechanizmams, ir jiems būdingi trūkumai, kad būtų sustiprintas tarpvalstybinio keleivinio transporto saugumas Baltijos jūros regione. Rezultatai pateikti bandomajame tyrime (Terorizmo prevencija jūrų regionuose. Projekto „Poseidon“ atvejo analizė) ir jie susiję su kovos su terorizmu strategijomis, pvz., kelionių keltais atveju. Dėl integruotų skirtingų transporto priemonių jungčių būtina griežta kovos su terorizmu strategija, kuria būtų siekiama užtikrinti prekybos stabilumą ir išsaugoti pasitikėjimą transporto tinklo saugumu ir sauga. 2012 m. Komisija parengė darbinį dokumentą dėl transporto saugumo[14], kuriame nurodė svarbiausias sritis, kuriose būtina veiksminga terorizmo grėsmių prevencija. Dokumente, be kita ko, siūloma sukurti vežėjams skirtą bendrą saugumo sistemą, pvz., saugumo užtikrinimo programas, mokymo saugumo klausimais kursus ir pratybas, nenumatytų atvejų ir veiklos atkūrimo planavimą. Aviacijos saugumo srityje pokyčiai vyksta atsižvelgiant į grėsmes, o aptikimo technologijos turi neatsilikti nuo teroristų grupuočių nuolat tobulinamų naujovių. Baigiama rengti ES suderinta oro uostų tikrinimo įrangos sertifikavimo sistema, tarptautiniu mastu derinami veiksmai, kad būtų racionalizuotas mokslinis darbas. Komisija ir valstybės narės aktyviai remia naujoviškų technologijų bandymus, kad būtų geriau nustatomos įvairios grėsmės, pvz., kylančios gabenant krovinius ar bagažą ir asmenų keliamos grėsmės. Be mokslinių tyrimų, susijusių su naujoviškų technologijų bandymais, Komisija ir valstybės narės ėmėsi bendros iniciatyvos su aptikimu susijusios veiklos srityje – atliekami įvairūs operatyviniai bandymai. Tokių veiksmų imtasi per 2012 m. Europos futbolo čempionatą, taip pat masinio keleivių transporto ir viešųjų pastatų saugumo srityse, kad būtų sukurti veiksmingiausi saugumo modeliai. Pavyzdžiui, Komisija įgyvendina Neteisėtai gabenamų branduolinių ir radioaktyvių medžiagų spinduliavimo vertinimo programą (programa ITRAP), kurios tikslas – atlikti nepriklausomą rinkoje esančios spinduliavimo nustatymo įrangos, naudojamos branduolinėms ir radioaktyvioms medžiagoms aptikti ir nustatyti, vertinimą. Kad saugumo užtikrinimo sistemos tinkamai veiktų, labai svarbu personalo mokymas. Šioje srityje Komisijos remiamo konkretaus veiksmo pavyzdys – sukurtas Europos saugumo mokymų centras, kurio tikslas – parengti teisėsaugos pareigūnams skirtą saugumo mokymų programą. ATLAS, ES kovos su terorizmu pajėgų tinklas, kurį sukūrė ir nuo 2008 m. pagal programą „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“ finansuoja Komisija, padeda užtikrinti specialių ES intervencijos padalinių bendradarbiavimą ir remia jų veiksmus kritinėse situacijose (pvz., įvykus teroristiniam išpuoliui arba žmones paėmus įkaitais), kai valstybei narei prireikia pagalbos. Tinklas taip pat kuria bendras mokymo, dalijimosi įranga ir glaudaus bendradarbiavimo valstybių narių pasienio regionuose programas. Būsimi veiksmai 2013 m. Komisija: · atnaujins ES kovos su smurtiniu ekstremizmu veiksmus – atsižvelgdama į geriausią valstybių narių patirtį parengs priemonių rinkinį; · pateiks veiksmų dėl ChBRB ir sprogmenų pasiūlymų; · parengs priemonių, kad terorizmo grėsmės būtų veiksmingiau nustatomos visose srityse, įskaitant su aviacijos saugumu susijusius standartus; · pasiūlys naują požiūrį dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos. Valstybės narės raginamos: · sustiprinti kovą su smurtiniu ekstremizmu ir jo prevenciją; · įgyvendinti Oro transportu vežamų krovinių saugumo veiksmų planą; · sukurti būtinas administracines struktūras, kad būtų įgyvendintas reglamentas dėl sprogmenų pirmtakų. 2.3. 3 strateginis tikslas. Padidinti piliečių ir įmonių saugumą internete Vis labiau plinta su sukčiavimu internete susijusi veikla, pvz., neteisėti prekybos internetu sandoriai, naudojimasis vadinamaisiais pinigų mulais (angl. money mules) ir suklastotos interneto svetainės. Per pastaruosius dvejus metus taip pat padaugėjo programišių išpuolių ir išplito įvairi neteisėta veikla internete. Kovojant su elektroniniais nusikaltimais svarbu ne tik sumažinti internetu daromų nusikaltimų skaičių, bet ir užtikrinti saugią kibernetinę erdvę, kurioje būtų galima įvairi ekonominė ir socialinė veikla. Komisija ir valstybės narės tai laiko prioritetu ir šio tikslo siekia įgyvendindamos Europos skaitmeninę darbotvarkę. Svarbu sutelkti išteklius ES lygmeniu, kad prevencija būtų veiksmingesnė ir būtų sustiprinti pajėgumai imtis veiksmų. Buvo imtasi svarbių strateginių ir operatyvinių priemonių. 2013 m. vasario mėn. priimtoje Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategijoje[15] išdėstyta šios srities ES vizija ir nurodyti veiksmai, kurių reikia imtis, kad remiantis tvirta piliečių teisių apsauga ir jų puoselėjimu, ES internetinė aplinka taptų saugiausia pasaulyje. Strategija siekiama stiprinti atsparumą ir tinklų bei informacijos saugumą; radikaliai sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių; sukurti ES kibernetinės gynybos politiką; plėtoti pramoninius ir technologinius išteklius kibernetiniam saugumui užtikrinti; skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą; stiprinti tarptautinę ES kibernetinės erdvės politiką. Strategijoje nurodyta, kad atitinkami subjektai turi glaudžiau bendradarbiauti ir keistis informacija, kad nusikaltimai būtų atskleidžiami anksti ir kad atsakomosios priemonės būtų labiau koordinuojamos. Strategijos tikslai papildo ir sustiprina vieni kitus. Pavyzdžiui, su atsparumu, tinklų ir informacijos saugumu susijęs tikslas apima veiksmus, kuriais siekiama stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšius ir kurti kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybas. Taip bus remiama kova su elektroniniais nusikaltimais. Šie tikslai nurodyti prie strategijos pridėtame Direktyvos dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti pasiūlyme[16]. Svarbiausias pasiūlymo tikslas – užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą. Pasiūlymu siekiama stiprinti pasirengimą nacionaliniu lygmeniu ir ES lygmens bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad ypatingos svarbos paslaugas teikiantys ir infrastruktūros objektus eksploatuojantys subjektai imtųsi tinkamų veiksmų saugumo rizikai valdyti, o apie rimtus incidentus informuotų kompetentingas nacionalines institucijas. Svarbus žingsnis kovojant su elektroniniais nusikaltimais buvo 2013 m. pradžioje Europole sukurtas Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3). Glaudžiai bendradarbiaudamas su Eurojustu šis centras sustiprins ES pajėgumus šalinti didėjančias ir sudėtingas elektroninių nusikaltimų keliamas grėsmes ir bus svarbiausia įstaiga, sprendžianti su elektroniniais nusikaltimais susijusias problemas. Taip bus sustiprinti operatyvinės paramos pajėgumai ES lygmeniu, būtini kovojant su tarpvalstybiniais elektroniniais nusikaltimais, rengiami strateginiai vertinimai ir grėsmių vertinimai, kuriamas tikslingesnis mokymas, atliekami moksliniai tyrimai ir vykdoma plėtra, kad būtų sukurtos specializuotos kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonės. Centras taip pat plėtos bendradarbiavimą su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nepriklausančius teisėsaugos sričiai. Atsižvelgiant į tai, kad elektroniniai nusikaltimai neišvengiamai yra tarpvalstybinio pobūdžio ir kad būtinas bendradarbiavimas tarptautiniu mastu, EC3 užtikrins, kad ES teisėsaugos pareigūnai bendradarbiautų su kitais tarptautiniais subjektais, pvz., Interpolu, ir atsižvelgtų į kitų subjektų, pvz., IRT sektoriaus arba Interneto vardų ir numerių paskyrimo korporacijos, veiklą. EC3 galės pranešti apie susirūpinimą keliančius klausimus ir per Komisiją teikti pasiūlymų dėl klausimų, susijusių su interneto valdymu. EC3 taip pat palaikys ryšius su Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), kuri kaupia tinklų ir informacijos saugumo duomenis ir rengia saugumo analizę, padeda valstybėms narėms laikytis suderinto požiūrio į pranešimus apie pažeidimus, stiprinti kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų pajėgumus ir didinti galutinių naudotojų informuotumą. Netrukus bus atnaujinti šios agentūros įgaliojimai ir ateityje ji galės talkinti valstybėms narėms ir Komisijai. Kitas strateginių iniciatyvų, kurių imtasi 2012 m. pavyzdys, – ES ir JAV iniciatyva sukurti Pasaulinę kovos su seksualine prievarta prieš vaikus internete sąjungą. Veiklą pradedanti sąjunga, kurios narėmis tapo 48 šalys iš viso pasaulio, padės skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su vaikų pornografija internete. Tikimasi, kad bendrų siekių ir tikslų siekiančių šalių sąjunga padės nustatyti ir išgelbėti daugiau vaikų, tapusių tokių nusikaltimų aukomis, užtikrinti veiksmingesnį nusikaltimo vykdytojų baudžiamąjį persekiojimą, geresnę nusikaltimų prevenciją ir sumažinti internete platinamų vaikų seksualinės prievartos vaizdų prieinamumą. Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto[17] dar labiau griežtinamos prevencinės priemonės – nustatyti vaikų saugumui užtikrinti skirti veiksmai, pagrįsti įgalinimu ir apsauga, ir taip vaikai skatinami atsakingai naudotis internetu. Direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas[18] pasiūlymu, dėl kurio šiuo metu derasi Europos Parlamentas ir Taryba, siekiama suderinti valstybių narių baudžiamosios teisės aktus elektroninių nusikaltimų srityje ir pateiktos tokių sąvokų, kaip neteisėta prieiga prie informacinių sistemų, neteisėtas įsikišimas į sistemą ir į duomenis, neteisėtas duomenų perėmimas, apibrėžtys ir nustatytos sankcijos už tokias veikas. Be to, pasiūlymu reglamentuojamos sankcijos už tokiai nusikalstamai veikai daryti naudojamų įrenginių ir (arba) priemonių gamybą, pardavimą, įsigijimą siekiant naudotis, importą ir platinimą. Tik šešios ES valstybės narės dar nėra ratifikavusios Budapešto konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų. Be to, kova su elektroniniais nusikaltimais yra viena iš aštuonių sričių, kuriose plėtojamas operatyvinis bendradarbiavimas pagal ES kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklą. Konkretūs veiksmai, kurių turi imtis valstybės narės vadovaujant Rumunijai, be kita ko, yra: kiekvienoje valstybėje narėje sukurti nacionalines pranešimų apie juridinių asmenų ir piliečių daromus duomenų apsaugos pažeidimus, kibernetinius incidentus ir elektroninius nusikaltimus sistemas, stiprinti interneto valdymą, kad valstybių narių valdžios institucijos, remdamosi teisėtais teisės vykdymo užtikrinimo motyvais, galėtų nustatyti kibernetinės erdvės naudotojų tapatybę ir kovoti su priemonėmis (botnetais), lengvinančiomis didelio masto kibernetinius išpuolius. Pagal programą „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“ teikiamas bendras finansavimas, kad valstybės narės stiprintų savo pajėgumus kovoti su elektroniniais nusikaltimais ir skatintų tarpvalstybinį ir viešojo bei privačiojo sektorių bendradarbiavimą. Neseniai sėkmingai įgyvendintų projektų pavyzdys – nacionalinių kompetencijos centrų tinklo kūrimas, kad būtų skatinamos tyrėjų, akademinės bendruomenės ir teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimo iniciatyvos, kurias įgyvendinant sukuriamos konkrečios priemonės, padedančios suprasti ir nustatyti elektroninius nusikaltimus ir su jais kovoti. Šiuo metu iš viso aštuoni kompetencijos centrai gauna Komisijos finansavimą. Valstybių narių mokymo ir mokslinių tyrimų elektroninių nusikaltimų srityje pajėgumams stiprinti Komisija jau skyrė beveik 5 mln. EUR. Būsimi veiksmai 2013 m. Komisija: · užtikrins, kad būtų dedamos pastangos, kad Europole sukurtas Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3) veiktų visu pajėgumu; · įgyvendins Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategiją; · skatins priimti siūlomą direktyvą, kuria nustatomos priemonės, kad būtų užtikrintas aukšto lygio bendras tinklų ir informacijos saugumas visoje ES, ir sieks Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai suteikti naujus įgaliojimus; · toliau rems Pasaulinę kovos su seksualine prievarta prieš vaikus internete sąjungą, plėtos jos veiklą ir skatins prie jos prisijungti daugiau šalių. Valstybės narės raginamos: · glaudžiai bendradarbiauti su Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centru (EC3); · glaudžiai bendradarbiauti su Eurojustu ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra; · atsižvelgiant į politikos ciklą įgyvendinti operatyvinį kovos su elektroniniais nusikaltimais veiksmų planą; · siekti bendrų Pasaulinės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus internete sąjungos politikos tikslų ir imtis konkrečių jų įgyvendinimo veiksmų; · skatinti ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų. 2.4. 4 strateginis tikslas. Valdant sienas stiprinti saugumą 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR). Šiuo 2013 m. numatomu priimti teisės aktu bus sukurtas valstybėms narėms ir ES agentūroms bendras tinklas beveik realiuoju laiku keistis informacija ir agentūroms bendradarbiauti nacionaliniu ir Europos lygmenimis kovojant su neteisėta migracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu. EUROSUR taip pat padės sustiprinti migrantų apsaugą ir gelbėti jų gyvybes. Pirmosios 18 prie EUROSUR prisijungusios Šengeno erdvei priklausančios šalys, turinčios išorės sienas pietuose ir rytuose, sukūrė nacionalinius koordinavimo centrus sienoms stebėti, kurių veikloje dalyvauja įvairios nacionalinės institucijos, pvz., sienos apsaugos tarnybos, policijos pajėgos, pakrančių apsaugos tarnybos ir karinis jūrų laivynas. Pagal bandomąjį projektą šiuos 18 nacionalinių koordinavimo centrų FRONTEX prijungė prie EUROSUR tinklo. Pagal Europos sienų stebėjimo sistemą Išorės sienų fondo (ISF) lėšomis finansuotos svarbios regioninės stebėjimo sistemos, kuriomis užtikrinama geresnė Šengeno erdvės išorės sienų kontrolė. ISF lėšos skirtos Ispanijos integruoto stebėjimo sistemai SIVE (Sistema Integrado de Vigilancia Exterior), pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama Gibraltaro sąsiauriui, Kanarų ir Balearų saloms ir pietinei Viduržemio jūros pakrantei. ISF lėšomis taip pat suteikta didelė parama Prancūzijos pakrantės stebėjimo sistemai. Siekdama dvilypio tikslo – stiprinti sienų saugumą ir lengvinti trečiųjų šalių piliečių keliones ir atvykimą į ES, 2013 m. pradžioje Komisija priėmė du pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais reglamentuojama atvykimo ir išvykimo sistema ir registruotų keliautojų programa (vadinamasis pažangaus sienų valdymo teisės aktų rinkinys). Po ilgus metus trukusio kūrimo ir bandymo pagaliau visu pajėgumu pradės veikti antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) ir taip bus taikomos papildomos sienų valdymo priemonės. Pasauliniu mastu įdiegus Vizų informacinę sistemą (VIS) bus dar labiau sustiprintas saugumas. Komisija pradeda Graikijai įgyvendinti nacionalinį veiksmų planą prieglobsčio ir migracijos valdymo srityje, pagal kurį taip pat numatytas sienų valdymo komponentas, kad būtų sustiprinti Graikijos pajėgumai geriau kontroliuoti išorės sienas, visų pirma išorės sieną su Turkija. Muitinės valdymo srityje toliau įgyvendintos bendros rizikos valdymo priemonės ir Komisija parengė komunikatą dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo[19]. Šio komunikato tikslas – skatinti diskusijas su muitine dėl rekomendacijų, kad bendromis pastangomis būtų gerinama dabartinė padėtis. Be to, atsižvelgiant į aukšto lygio darbo grupės parengtą oro transportu vežamų krovinių saugumo planą, toliau bendradarbiaujama su transporto įmonėmis ir prekybininkais, kad būtų gerinama muitinės gaunamų duomenų kokybė. Sustiprinus FRONTEX įgaliojimus, agentūra ėmėsi įvairių saugumo stiprinimo veiksmų. Visų pirma glaudžiai bendradarbiaudama su valstybių narių sienų valdymo tarnybomis agentūra toliau plėtojo FRONTEX rizikos analizės tinklą ir teikė reguliarią ir ad hoc rizikos analizę, susijusią su neteisėta migracija prie ES išorės sienų. Visuose pagrindiniuose karštuosiuose taškuose prie išorės sienų rengtos bendros operacijos. FRONTEX toliau palaikė operatyvinį bendradarbiavimą su kitomis svarbiomis ES agentūromis, pvz., Europolu, Europos prieglobsčio paramos biuru ir Pagrindinių teisių agentūra. FRONTEX taip pat padėjo valstybėms narėms organizuoti jungtines grąžinimo operacijas pagal ES grąžinimo politiką. Atsižvelgdama į sėkmingą FRONTEX, Europolo, Kovos su prekyba narkotikais Viduržemio jūros regione koordinavimo centro ir Jūrų analizės ir operacijų centro kovai su prekyba narkotikais bendradarbiavimą 2011 ir 2012 m. vykdant bendrą operaciją INDALO, kuria siekta spręsti neteisėtos migracijos ir narkotikų kontrabandos problemą, Komisija juos paragino formaliai įteisinti jų bendradarbiavimą pagal siūlomą Reglamentą, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema. Be to, 2011 m. pabaigoje įsigaliojus iš dalies pakeistam FRONTEX reglamentui, Komisija paragino FRONTEX ir Europolą užbaigti reikiamas procedūras, kad FRONTEX galėtų perduoti Europolui asmens duomenis, susijusius su tarpvalstybinėmis nusikalstamomis veikomis, kuriomis lengvinama neteisėta migracija ar prekyba žmonėmis. 2012 m. didelė pažanga padaryta įgyvendinant peržiūrėtame FRONTEX reglamente įtvirtintas naujas nuostatas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis. Įkurtas ir veiklą pradėjo Pagrindinių teisių forumas, paskirtas pagrindinių teisių pareigūnas. 2012 m. daug dėmesio skirta pasienio apsaugos tarnybų ir muitinės bendradarbiavimo gerinimui. Taip siekiama lengvinti prekybą ir keliones, didinti ES saugumą, be kita ko, atliekant vienalaikius patikrinimus, keičiantis informacija, rengiant mokymus, bendras rizikos analizes ir bendras operacijas. Kai kurios valstybės narės jau taiko pažangias priemones, kurios gali būti laikomos geru pavyzdžiu. Pvz., Suomija policijos, muitinės ir sienų apsaugos tarnybų pareigūnus subūrė į žvalgybos, tyrimo ir analizės padalinius, kurie padeda veiksmingiau kovoti su sunkiais nusikaltimais. Europos išorės sienų fondas (ISF) rėmė valstybių narių pastangas kovoti su suklastotų ir padirbtų tapatybės ir kelionės dokumentų naudojimu, visų pirma padėjo įsigyti specialią įrangą, kuri sienų apsaugos pareigūnams ir konsulinėms įstaigoms padeda tikrinti dokumentų autentiškumą. ISF taip pat teikė paramą kuriant FADO (Klastoti ir autentiški dokumentai internete) – internetinę priemonę, lengvinančią valstybių narių keitimąsi informacija apie nustatytus su kelionės dokumentais susijusio sukčiavimo atvejus. Būsimi veiksmai 2013 m. Komisija: · rems EUROSUR įgyvendinimą nuo 2013 m. spalio 1 d.; · užtikrins, kad pavasarį visu pajėgumu pradėtų veikti antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II). Valstybės narės raginamos: · užtikrinti, kad visos už sienų priežiūrą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiautų pasitelkdamos nacionalinius koordinavimo centrus; · daryti sparčią pažangą derybose dėl pasiūlymų, kuriais reglamentuojama atvykimo ir išvykimo sistema ir registruotų keliautojų programa; · susitarti dėl bendrų rekomendacijų ir geriausios patirties sienų apsaugos tarnybų ir muitinių bendradarbiavimo srityje, kad būtų užtikrintas toks pats apsaugos ir paslaugų prie visų ES išorės sienų lygmuo ir būtų sumažintos patikrinimų sąnaudos; · nustatyti ir priimti bendras rekomendacijas, kad būtų gerinamas muitinės rizikos valdymas ir tiekimo grandinės saugumas; · atsižvelgiant į politikos ciklą įgyvendinti operatyvinį kovos su neteisėta migracija veiksmų planą. Agentūros turėtų: · toliau stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, kad būtų atskleidžiami neteisėtos migracijos atvejai ir tarpvalstybinis nusikalstamumas prie išorės sienų ir būtų vykdoma prevencija (FRONTEX, Europolas, Kovos su prekyba narkotikais Viduržemio jūros regione koordinavimo centras ir Jūrų analizės ir operacijų centras kovai su prekyba narkotikais); · imtis reikiamų priemonių, kad pagal iš dalies pakeistą FRONTEX reglamentą asmens duomenis būtų galima perduoti Europolui (FRONTEX ir Europolas). 2.5. 5 strateginis tikslas. Stiprinti Europos atsparumą krizėms ir nelaimėms Tiek gaivalinių, tiek žmogaus keliamų pavojų srityje ES sustiprino rizikos valdymo pajėgumus, kad ištekliai būtų veiksmingiau paskirstomi ir būtų sustiprinti ES prevencijos ir pasirengimo pajėgumai. Pasiūlymu dėl solidarumo sąlygos (SESV 222 straipsnis) įgyvendinimo tvarkos sukuriamas bendrasis pagrindas ypatingos grėsmės ar žalos, viršijančios nukentėjusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) reagavimo pajėgumus, atveju. 2012 m. gruodžio mėn. Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai priėmė bendrą pasiūlymą dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą[20]. Būtina nustatyti ir taikyti griežtą rizikos vertinimo metodiką, kad būtų užtikrintas veiksmingas saugumo rizikos valdymas. ES rengia bendrą metodiką tokiai saugumo rizikai vertinti. Daug nuveikta piktavališkų grėsmių rizikos vertinimo srityje, taip pat aviacijos saugumo srityje (dėl oro transportu vežamų krovinių, draudimo rankiniame bagaže turėti skysčių). 2012 m. gruodžio mėn. Taryba paragino Komisiją tokią metodiką taikyti visai aviacijos saugumo sričiai. Atsparumo gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėje stiprinimo srityje imtasi veiksmų, kad būtų įgyvendintas ES nelaimių rizikos valdymo politikos pagrindas[21]. Valstybės narės padarė netolygią pažangą atlikdamos nacionalinius rizikos vertinimus pagal 2010 m. Komisijos gaires[22]. Iki šiol 12 šalių, dalyvaujančių ES civilinės saugos mechanizme (Čekija, Danija, Estija, Italija, Jungtinė Karalystė, Lenkija, Nyderlandai, Norvegija, Slovėnija, Švedija, Vengrija ir Vokietija), Komisijai perdavė nevienodo išsamumo nacionalinius rizikos vertinimus, o tai rodo, kad būtina gauti išsamesnės informacijos apie nelaimes ir laikytis lyginamojo rizikos valdymo požiūrio. Atsižvelgdama į tai Komisija iki 2013 m. turėtų parengti pirmąją įvairius sektorius apimančią gaivalinių ir žmogaus keliamų pavojų, su kuriais Sąjunga gali susidurti ateityje, apžvalgą. Atsižvelgiant į tai 2014 m. galėtų būti imamasi platesnio masto priemonių, kad būtų įtraukta įvairesnio pobūdžio saugumo rizika. Komisijos pasiūlymu dėl naujo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo[23] prevencijos veiksmai prilyginami pasirengimo ir reagavimo veiksmams, taip pat įtrauktos nuostatos dėl tolesnio rizikos vertinimo įgyvendinant civilinės saugos politiką. Komisija taip pat nuolat skatino naudotis tarpusavio vertinimais kaip veiksminga dalijimosi patirtimi, valdymo gerinimo ir politikos formavimo nelaimių rizikos valdymo srityje priemone. 2012 m. Jungtinė Karalystė pirmoji pasiūlė partnerėms – Italijai, Suomijai ir Švedijai – atlikti tokį bandomąjį tarpusavio vertinimą; Komisija, bendradarbiaudama su JT nelaimių rizikos mažinimo biuru (UNISDR) ir EBPO, teikė paramą. Tikimasi, kad 2013 m. pavasarį bus parengta ataskaita, kurioje, be išvadų, taip pat bus pateikta geroji patirtis, nurodytos sritys, kuriose būtini tolesni veiksmai, ir rekomendacijos, kaip padaryti didesnę pažangą. Į tokio tarpusavio vertinimo rezultatus Komisija taip pat atsižvelgs rengdama nelaimių prevencijos gaires, pagrįstas geriausia patirtimi. 2013 m. Komisijos iniciatyva pradės veikti Stebėsenos ir informavimo centro (Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD) pagrindu sukurtas Reagavimo į nelaimes centras, kurio užduotis – toliau stiprinti ES reagavimo į nelaimes pajėgumus. Nemažai nuveikta siekiant labiau racionalizuoti skirtingus ES krizių valdymo pajėgumus ir užtikrinti jų sinergiją. Peržiūrėtų ES krizių koordinavimo priemonių tikslas – laikytis labiau integruoto ir veiksmingesnio požiūrio, taip pat sukurti integruotus informuotumo didinimo ir analizės pajėgumus. 2012 m. imtasi svarbių veiksmų, kad būtų sustiprinti įvairiuose sektoriuose veikiančių ir konkretiems sektoriams skirtų centrų, esančių Komisijoje ir susijusiose agentūrose, tinklai. Be kita ko, sudaryti susitarimai dėl bendradarbiavimo rizikos ir krizių valdymo srityje ir sukurtos naujos labai veiksmingos ir atsparios ryšių palaikymo priemonės. Komisijos Vidaus reikalų GD 2012 m. sukurtas Strateginės analizės ir reagavimo centras sudarė sąlygas taikyti naujus saugumo rizikos vertinimo ir valdymo metodus ir praktiką, pagal kuriuos atsižvelgiama į atitinkamų Komisijos tarnybų ir ekspertų bendruomenės patirtį, pvz., transporto ir energetikos srityje, taip pat remiamasi ES žvalgybos analizės centro, ES agentūrų ir valstybių narių tarnybų grėsmių vertinimais. Stiprinant ES krizių valdymo ir rizikos vertinimo pajėgumus būtina užtikrinti pajėgumą keistis įslaptinta informacija. Šiuo požiūriu svarbus žingsnis būtų sukurti teisinį pagrindą, kad ES agentūros galėtų keistis įslaptinta informacija. Būsimi veiksmai 2013 m. Komisija: · padės tobulinti rizikos vertinimo metodus ir užtikrins galimybes keistis ES valstybių narių patirtimi, susijusia su rizikos valdymu, ir ją perduoti, taip pat ES nepriklausančioms šalims; · parengs pirmąją įvairius sektorius apimančią gaivalinių ir žmogaus keliamų pavojų ES apžvalgą; · parengs nelaimių prevencijos gaires, pagrįstas geriausia patirtimi; · toliau stiprins ES pajėgumus atlikti saugumo rizikos vertinimą. Valstybės narės raginamos: · užbaigti rengti ir reguliariai atnaujinti nacionalinius rizikos vertinimus ir imtis iniciatyvų, kuriomis siekiama gerinti nelaimių ir saugumo rizikos suvokimą, skatinti rizikos valdymo planavimą, nuo nelaimių apsaugoti ES remiamas investicijas į infrastruktūrą ir imtis iniciatyvos atlikti nacionalinės rizikos valdymo politikos tarpusavio vertinimus; · priimti pasiūlymą dėl solidarumo sąlygos įgyvendinimo tvarkos. 3. saugumo politikos įgyvendinimo paprastinimas ir racionalizavimas Vidaus saugumo politika pagrįsta bendra darbotvarke, kurią įgyvendina visi dalyviai: ES institucijos, valstybės narės ir ES agentūros. 2012 m. Europos Parlamentas parengė pirmąją nuomonę dėl Vidaus saugumo strategijos, kurioje patvirtino pritarimą penkiems strategijos tikslams[24]. Šalinant grėsmes ES vidaus saugumui labai svarbu valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas. Sutelkti ištekliai ir ES lygmens veiksmai gali būti daug veiksmingesni, o išlaidos – mažesnės, palyginti su pavieniais veiksmais. Šiuo požiūriu ypatingas vaidmuo tenka ES agentūroms. 3.1. Paprastinimas 2013 m. kovo mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europolo ir Cepolo reformos, kad šios dvi agentūros būtų sujungtos į vieną, ir komunikatą „Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema (LETS)“. Pagrindinis Europolo ir Eurojusto reformos tikslas – didinti agentūrų kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais ir terorizmo keliamomis saugumo grėsmėmis veiksmų efektyvumą ir veiksmingumą. Sustiprinus Europolo pajėgumus nustatyti nusikalstamų veikų grėsmes ir tendencijas, tiek ES, tiek valstybės narės galės griežčiau kovoti su nusikaltėlių tinklais ir jų daroma žala visuomenei ir ekonomikai, nes Europolas valstybėms narėms galės teikti kokybiškesnę paramą, valstybių narių vykdomos operacijos bus geriau koordinuojamos ir bus užtikrinama jų sinergija, taip pat bus labiau remiamas kovos su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu ES politikos ciklas. Cepolo ir Europolo užduotys papildo vienos kitas, nes rengdamas mokymus Cepolas skatina plėtoti ES teisėsaugos bendradarbiavimo kultūrą. Siūlomu Cepolo ir Europolo sujungimu būtų užtikrinta, kad mokymo kursai būtų tikslingesni ir pritaikyti prie tikrų mokymo poreikių, kaip nurodyta Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemoje, kurią Komisija priėmė tuo pačiu metu, kaip ir pasiūlymą dėl agentūrų sujungimo. Būtų sutelkti negausūs finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, o tai leistų ES rengti daugiau mokymo kursų. Užtikrinus didesnį Europolo veiklos operatyvumą ir rengiant prie ES prioritetinių poreikių pritaikytus mokymo kursus būtų galima pagal poreikius perskirstyti nepanaudotus nacionalinius išteklius. Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras yra kitas veiklos paprastinimo siekiant veiksmingiau kovoti su elektroniniais nusikaltimais pavyzdys. Sukčiavimo internetu, vaikų prievartos internetinėje erdvėje ar kitų nusikaltimų tyrimai dažnai būna susiję su šimtais aukų, o įtariamieji pasklidę po įvairias pasaulio vietas. Nacionalinės policijos pajėgos vienos tokio masto operacijų sėkmingai vykdyti nepajėgia. Elektroniniai nusikaltimai, palyginti su kita nusikalstama veikla, visiškai nepaiso nacionalinių sienų, todėl teisėsaugos institucijos turi bendradarbiauti su viešaisiais ir privačiaisiais suinteresuotaisiais subjektais ir tarpusavyje derinti veiksmus. Paprastesnė finansavimo tvarka padėtų užtikrinti, kad ištekliai būtų naudojami tikslingiau. 2012 m. Komisija priėmė pasiūlymų dėl Vidaus saugumo fondui skirtų lėšų naujojoje 2014–2020 m. finansinėje programoje. Viena iš siūlomų naujovių – visoms lėšoms taikyti pasidalijamojo valdymo principą (anksčiau programos „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“ fondas nebuvo įtrauktas), o tai reiškia, kad vis didesnę dalį turimų išteklių tiesiogiai valdys valstybės narės. 3.2. Vidaus ir išorės krypčių nuoseklumo užtikrinimas Kadangi dalis grėsmių kyla už ES išorės sienų, siekiant veiksmingos saugumo politikos būtina tvirčiau bendradarbiauti su išorės saugumo subjektais, ES nepriklausančiomis šalimis ir organizacijomis. Dedant platesnio masto pastangas, kad būtų užtikrintas didesnis saugumo politikos vidaus ir išorės krypčių nuoseklumas, pasitelkus Politinį ir saugumo komitetą ir Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinį komitetą siekta įgyvendinti veiksmų planą, kurio tikslas – stiprinti bendros saugumo ir gynybos politikos, taip pat laisvės, saugumo ir teisingumo srityse veikiančių subjektų ryšius ir toliau kurti sinergijas tokiose srityse kaip kibernetinis saugumas, ypatingos svarbos infrastruktūros apsauga ir kova su terorizmu. Taip pat užmegzti glaudesni ryšiai su EIVT ir atitinkamomis agentūromis (pvz., Europolu ir FRONTEX). 2012 m. surengti du Politinio ir saugumo komiteto ir Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinio komiteto posėdžiai, kuriuose aptarti ES veiklos Vakarų Balkanuose, Sahelyje ir Libijoje geografiniai aspektai, o 2013 m. vasario mėn. šie du komitetai posėdyje daugiausia dėmesio skyrė saugumo padėčiai Malyje. Su vidaus saugumu susiję klausimai šiuo metu sistemingai įtraukiami į politinių dialogų su atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis ir organizacijomis darbotvarkes ir juos siekiama spręsti palaikant atitinkamus strateginės partnerystės ryšius ir įgyvendinant susitarimus. Su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis pradėti dialogai siekiant užmegzti partnerystę judumo, migracijos ir saugumo srityje yra kitas būdas su išorės partneriais stiprinti bendradarbiavimą vidaus saugumo klausimais. Pasirengimo narystei procesas, visų pirma su penkiomis Vakarų Balkanų šalimis palaikomas bendradarbiavimas taikant laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmą, Kosovo vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimas, aiškios santykių su Turkija darbotvarkės įgyvendinimas taip pat yra veiksmingos priemonės, padedančios ES nepriklausančių šalių teisines sistemas ir operatyvinius pajėgumus priderinti prie ES acquis ir saugumo srities standartų. Specialūs kovos su pasaulinėmis grėsmėmis veiksmai, kurių imamasi už ES ribų ir kuriais stiprinamas ES vidaus saugumas, taip pat finansuojami pagal ES stabilumo priemonę. 3.3. Pasirengimas ateičiai. Pagal septintąją bendrąją programą parengta saugumo tyrimų programa ir paskesni veiksmai Nuo 2007 m. pagal septintąją bendrąją programą įgyvendindama saugumo tyrimų programą Komisija skyrė iki 1,4 mlrd. EUR finansavimą. Finansuota per 250 projektų, kuriuose aktyviai dalyvavo suinteresuotieji subjektai. Projektai susiję su daugeliu šioje ataskaitoje aptartų klausimų, pvz., kovos su sprogmenimis veiksmai, veiksmai ChBRB srityje, kova su radikalizacija ir sienų apsauga. 2012 m. liepos mėn. Komisija paskelbė komunikatą „Saugumo pramonės politika. Inovacinės ir konkurencingos saugumo pramonės veiksmų planas“[25]. Veiksmų plane nustatytos priemonės, kad toliau būtų vykdomi derinimo veiksmai ES saugumo rinkoje, mažinamas mokslinių tyrimų ir rinkos atotrūkis, visų pirma rengiant standartus tokiose srityse kaip ChBRB apsauga, sienų apsauga, krizių valdymas ir (arba) civilinė sauga. 4. Išvada Vidaus saugumo strategija įgyvendinama tinkamai. Kaip matyti iš šios ataskaitos, daug nuveikta siekiant penkių tikslų. Tačiau darbas dar neužbaigtas. Organizuotas nusikalstamumas 2013 m. tebėra vienas svarbiausių ES vidaus saugumo politikos prioritetų. Pinigų plovimas, korupcija, neteisėta prekyba ir judrios organizuoto nusikalstamumo grupuotės tėra tik keletas numatytų grėsmių. Itin didelį susirūpinimą tebekelia elektroniniai nusikaltimai. Kitas svarbus uždavinys 2013 m. – tobulinti priemones, kad kova su plintančiu smurtiniu ekstremizmu būtų veiksmingesnė. Kita, paskutinė vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita bus pateikta 2014 m. viduryje. Joje bus vertinama, ar įgyvendinti strategijos tikslai, ir aptariami ateityje galintys kilti vidaus saugumo uždaviniai. 1 priedas. 2011–2014 m. planuojamų veiksmų grafinė apžvalga [1] COM(2013) 45/3. [2] COM(2013) 44/2. [3] COM(2013) 42 final. [4] COM(2012) 363 final. [5] COM(2011) 654 galutinis. [6] COM(2012) 85 final. [7] OL L 186, 2012 7 14, p. 4 (susitarimas su Australija) ir OL L 215, 2012 8 11, p. 5 (susitarimas su JAV). [8] Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos. [9] COM(2012) 735 final. [10] 43 proc. daugiau, palyginti su 2011 m. [11] 2012 m. Eurojustas užregistravo 32 su terorizmu susijusias bylas, įskaitant su terorizmo finansavimu susijusias bylas. [12] 2010/0246 (COD). [13] Direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo. [14] SWD(2012) 143 final. [15] JOIN(2013) 1 final. [16] COM(2013) 48 final. [17] COM(2012) 196. [18] COM(2010) 517 galutinis. [19] COM(2012) 793 final. [20] JOIN(2012) 39 final. [21] Įtvirtintas Komisijos komunikate „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009) 82 galutinis). [22] SEC(2010) 1626 galutinis, paskelbta http://ec.europa.eu/echo/civil_protection/civil/pdfdocs/prevention/COMM_PDF_SEC_2010_1626_F_staff_working_document_en.pdf. [23] KOM(2011) 934 galutinis. [24] R. Borsellino pranešimas, 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos, (2010)2308 (INI). [25] COM(2012) 417 final.