(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Malta raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)2020 m. balandžio 30 d. Malta pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. gegužės 2 d. – 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(10)šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

(11)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 7,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,6 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 43,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 54,5 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(12)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Malta ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,1 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio priedus sunkumų patiriančių sektorių darbuotojams, sveikatos priežiūros pajėgumų didinimą, taip pat su COVID-19 susijusias socialines priemones. Be to, Malta paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą. Remiantis 2020 m. stabilumo programoje pateiktu vertinimu, valstybės garantijos leis bankams pritraukti įmonėms skirtų naujų paskolų, kurių portfelis gali siekti iki 6,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas. 2020 m. stabilumo programoje taip pat patvirtinamas anksčiau paskelbtas gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, pridėtinės vertės mokesčio ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Malta, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(13)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Maltos valdžios sektoriaus balansas 2020 m. bus −6,7 % BVP ir −2,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

(14)dėl 2020 m. Maltos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(15)reaguodama į COVID-19 pandemiją, Malta ėmėsi viruso plitimo valdymo priemonių – organizavo veiksmingą informavimo sveikatos klausimais kampaniją, ėmėsi fizinio izoliavimo ir karantino priemonių, taip pat stebėsenos, plataus masto testavimo ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo veiksmų. Maltos valdžios institucijos taip pat dėjo pastangas ligoninių (be kita ko, tų, kuriose turėjo būti įrengti intensyvios priežiūros skyriai) pajėgumui padidinti. Asmeninių apsaugos priemonių tiesioginis įsigijimas vykdomas nacionaliniu lygmeniu. Be to, Malta prisijungė prie Sąjungos vykdomo asmeninių apsaugos priemonių, laboratorinių reagentų, testų ir dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų bendro viešojo pirkimo. Malta aktyviai stebi su vaistais ir veikliosiomis medžiagomis susijusią padėtį, kad galėtų nustatyti ir numatyti bet kokį galimą jų trūkumą ir skubiai imtis taisomųjų veiksmų, ypač tuo atveju, jei šalys, kurios paprastai tiekia vaistus ir veikliąsias medžiagas, uždarytų sienas. 2020 m. gegužės 12 d. Komisija patvirtino 11,5 mln. EUR vertės schemą, skirtą kovai su COVID-19 reikalingų produktų, įskaitant tokias medicinos priemones kaip vakcinos, ligoninių ir medicinos reikmenys, įskaitant dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus, apsauginiai drabužiai bei priemonės, gamybai remti. Taip pat buvo veiksmingai organizuotas medicinos darbuotojų perskirstymas ir perkvalifikavimas. Įvairias pareigas reguliavimo institucijose ir ministerijose užimančių visuomenės sveikatos specialistų veikla buvo visiškai perorientuota, jie buvo perkelti teikti pagalbą reaguojant į šią pandemiją;

(16)Maltos vyriausybė rėmė įmones – skyrė finansinę paramą nuotoliniam darbui ir subsidijas už privalomame karantine esančius darbuotojus. Be to, vyriausybė įmonėms (taip pat ir savarankiškai dirbantiems asmenims) teikė garantijas ir atidėjo mokesčių mokėjimą. Įmonių, kurios veikia tokiuose nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusiuose sektoriuose kaip mažmeninės ir didmeninės prekybos, turizmo, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriai, arba sektoriuose, kurių veikla laikinai sustabdyta sveikatos priežiūros inspektoriaus įsakymu, visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės teisę gauti atlygį, neviršijantį penkių darbo dienų darbo užmokesčio per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Mažiau nukentėjusiuose sektoriuose dirbantiems darbuotojams per savaitę bus apmokama viena ar dvi dienos, skaičiuojant pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Vyriausybė taip pat pranešė apie paramą neįgaliesiems, vaikų turinčioms šeimoms, kuriose abu tėvai yra dirbantys, tačiau nė vienas iš jų negali dirbti nuotoliniu būdu, dėl dabartinės krizės darbą praradusiems darbuotojams ir nuomojamame būste gyvenantiems bedarbiams asmenims. Galiausiai vyriausybė finansuos iki 2,5 procentinių punktų banko paskolų, kurias yra paėmusios nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusios įmonės, palūkanų normos;

(17)Maltos sveikatos sistema duoda gerų sveikatos priežiūros rezultatų. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos protrūkio Maltos visuomenės sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Šios sistemos atsparumą galėtų padidinti pastangos gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą veiksmingai reaguoti į tokias pandemijos krizes kaip COVID-19. Ypač reikia stebėti šiuos aspektus: i) intensyviosios slaugos ir ilgalaikės priežiūros srityse slaugytojais dirba vis daugiau migrantų, taip pat pastebima privačių bendrosios praktikos gydytojų senėjimo tendencija – dėl šių veiksnių gali kilti problemų; ii) patiriama sunkumų siekiant apsirūpinti naujais ir pažangiais vaistais; iii) daug išlaidų, susijusių su pirmine bei ambulatorine sveikatos priežiūra ir tam tikrais vaistais, dengia patys pacientai; iv) ambulatorinės priežiūros specialistų konsultacijų laukiančių asmenų skaičius nuolat yra didelis, o pastaruoju metu jis dar labiau auga. Be to, svarbiu prioritetu išlieka uždavinys paslaugų teikimą perkelti iš ligoninių į pirminės sveikatos priežiūros lygmenį;

(18)pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,9 %, o 2021 m. sumažės iki 4,4 %. Siekdama sušvelninti rimtas krizės pasekmes užimtumui, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais Malta ėmėsi neatidėliotinų priemonių, kuriomis sudaromos palankios sąlygos dirbti sutrumpintą darbo dieną užuot atleidus darbuotojus. Siekiant apsaugoti darbo vietas perėjimo prie ekonomikos atsigavimo laikotarpiu, sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų pravartu patvirtinti ilgesniam laikui. Labai svarbu, kad visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, būtų užtikrinta tinkama parama ir galimybė naudotis socialinės apsaugos sistema, numatant galimai ilgesnę nedarbo laikotarpio trukmę. Maltos socialinės apsaugos sistema taip pat turi užtikrinti, kad tinkama parama būtų teikiama užsienio darbuotojams ieškant kito darbo, kai įmanoma, išsaugant leidimus dirbti ir galimybę naudotis kitomis socialinėmis paslaugomis. Palyginti didelę dirbančiųjų dalį sudaro žemos kvalifikacijos suaugusieji, o jų skaičius dar labiau auga dėl didelio mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus. Gali būti, kad dėl dabartinės krizės įgūdžių trūkumas vienuose sektoriuose dar labiau padidės, o kituose iškils naujų įgūdžių poreikis. Dėl šios priežasties dar svarbesnis tampa įgūdžių nustatymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, ypač kalbant apie skaitmeninius ir ekologiškus įgūdžius. Pastaruoju metu Malta padarė pažangą švietimo ir mokymo srityje, tačiau tebėra didelių iššūkių, pavyzdžiui, daug mokinių neturi pakankamų pagrindinių įgūdžių;

(19)dėl COVID-19 krizės Maltai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms. Labai svarbu užtikrinti nenutrūkstamą kredito srautą ir galimybę gauti finansavimą, ypač labiausiai paveiktuose sektoriuose veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekiant veiksmingai įgyvendinti likvidumo priemones, svarbus vaidmuo tenka bankų sistemai, kuri teikia paskolas ir nukreipia valstybės garantijas, atsisakydama iki krizės taikytos konservatyvios skolinimo praktikos. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

(20)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos atsigavimui remti – tai galimybė nukreipti Maltos ekonomiką tvaresne linkme. Maltos perėjimui prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Šalies nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos, kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kitą neigiamą išorinį poveikį aplinkai, visų pirma statybų ir transporto sektoriuose, gali padėti siekti dviejų tikslų – ekonomikos atsigavimo ir tvarumo. Remiant esamų pastatų renovaciją ir įgyvendinant tikslines mokymo programas bus padedama gerinti pastatų energinį naudingumą. Tolesnės investicijos į darnųjį transportą gali užtikrinti perspektyvių naudojimosi asmeniniais automobiliais alternatyvų. Maltai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, nurodytus šalies ataskaitos D priede, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Maltai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

(21)skiriant daugiau dėmesio moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir geresniam jų diegimui verslo aplinkoje bus remiamas Maltos žinių ekonomikos modelio tvarumas. Malta parengė piliečiams ir įmonėms skirtas e. valdžios paslaugas, be kita ko, įvairias mobiliąsias programėles. Tačiau visuomenė šiomis paslaugomis vis dar mažai naudojasi. Siekiant palengvinti ekonomikos skaitmeninę transformaciją, svarbu skatinti piliečius ir įmones naudotis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

(22)Maltos perėjimas prie paslaugų sektoriaus, kuris orientuotas į tarptautinę rinką, specializacija nuotolinių lošimų bei virtualiojo turto srityse, pilietybės ir leidimo gyventi šalyje suteikimo investuotojams programos prisideda prie ekonomikos augimo, tačiau kartu šaliai kelia pinigų plovimo pavojų, kurį vis dar reikia mažinti. Siekiant užkirsti kelią šiam pavojui ir su juo kovoti, imtasi veiksmų kovos su pinigų plovimo priežiūros institucijos vaidmeniui stiprinti. Be to, buvo stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis kompetentingomis institucijomis. Tačiau Maltos finansinių paslaugų institucijos praktika priežiūros paslaugoms teikti samdyti privačius konsultantus kelia susirūpinimą. Būtina toliau šalinti pinigų plovimo atvejų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už šį nusikaltimą trūkumus. Pagerinus nacionalinę finansų įmonių, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką ir kurios turi Maltos išduotą veiklos licenciją, priežiūrą, būtų sustiprinta bendra valdymo sistema. Draudimo sektoriuje itin svarbus vietos ir išorės priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Taip pat yra galimybių dar labiau patobulinti trečiųjų valstybių bankų filialų priežiūrą, į riziką orientuotą požiūrį ir bankų rizikos valdymo tvarkos tinkamumo vertinimą;

(23)siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas, tačiau dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir dėl pilietybės bei leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, pagal kurias net nėra reikalaujama, kad fizinis asmuo būtų Maltos rezidentas mokesčių tikslais, kyla ir įmonių, ir asmenų dvigubo neapmokestinimo rizika;