[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 17.10.2007 KOM(2007) 602 galutinis 2007/0223 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (pateikta Komisijos) {SEK(2007) 1310}{SEK(2007) 1312}{SEK(2007) 1336} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Bendrasis pasiūlymo tikslas yra apžvelgti ir sustiprinti Bendrijos indėlį į kovą su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba siekiant padidinti veiksmų prieš šią tarptautinę nelaimę ir jos padarinius aplinkai, ekonomikai bei socialinei sferai efektyvumą. | 120 | Bendrosios aplinkybės Neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba kelia didžiulę grėsmę tvariam žuvų išteklių naudojimui ir biologinei jūrų įvairovei visame pasaulyje. Tarptautinė bendruomenė gerai sutaria dėl to, kad ši problema laikytina ypač aštria ir kad būtina imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti NNN žvejybai kelią, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Minėtu sutarimu grindžiamos įvairios tarptautinės priemonės, visų pirma savanoriškas Tarptautinis veiksmų planas šiuo klausimu, priimtas 2001 m. remiant FAO. Jau dešimt metų Bendrija yra įsitraukusi į kovą prieš NNN. Nuo 2002 m. savo politiką ji vykdo pagal pačios sukurtą veiksmų planą. Juo remdamasi paskutiniais metais Bendrija buvo labai aktyvi skatindama ambicingą NNN žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo politiką įgyvendinti Bendrijos, regioniniu ir tarptautiniu lygiu. Ši politika buvo labai sėkminga. ES iniciatyva arba jai tvirtai remiant įsteigus regionines žuvininkystės valdymo organizacijas (RŽVO), išsiplėtė geografinė tarptautiniu mastu reglamentuojamų žūklės plotų atvirose jūrose teritorija. Kartu daugybė naujų priemonių, kurias priėmė egzistuojančios RŽVO, suteikė galimybę sustiprinti kontrolę jūrose bei uostuose ir geriau stebėti prekybos srautus. Patvirtinus NNN žvejybą vykdančių laivų juoduosius sąrašus, buvo nustatytos atgrasomosios priemonės, taikytinos laivams, kurie, kaip nustatyta, vykdo neteisėtą veiklą. 2004 m. žymūs tuo, kad įsigaliojo naujasis partnerystės principas, kuriuo ES turi vadovautis savo santykiuose su besivystančiomis šalimis, su kuriomis ji yra sudariusi dvišalius žvejybos susitarimus. Viena iš pagrindinių naujosios partnerystės principo nuostatų yra minėtų šalių valdymo ir kontrolės pajėgumų didinimas, ir ES skyrė nemažai lėšų specialiai šiam tikslui finansuoti. O ES lygmeniu bendrosios žuvininkystės politikos reforma, kuriai buvo pritarta 2002 m., daugiausia yra skirta pagerinti ES žvejams ir vandenims taikomų taisyklių laikymąsi. Nors padaryta daug, NNN žvejyba tikrai neišnyko. Komisija mano, kad, nepaisant Bendrijos ir tarptautinių veiksmų bei stulbinamų jų padarinių aplinkai ir socialinių bei ekonominių pasekmių, Bendrija turi skubiai ir griežtai reaguoti į tokią užsitęsusią praktiką. Bendrijos žvejybos laivynas yra vienas iš didžiausių pasaulyje, o pagal žvejybinį pajėgumą – trečiasis pasaulyje. Be to, Bendrija turi didžiausią rinką ir yra didžiausia žuvininkystės produktų importuotoja. Į Bendriją importuojamų žuvininkystės produktų vertė 2005 m. padidėjo beveik iki 14 mlrd. EUR. Be to, manoma, kad Bendrijos operatoriai yra tarp tų, kurie nemažai savo žvejybos laivų įregistruoja valstybėse, siūlančiose itin lanksčias laivų įregistravimo priemones. Laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir savo bendrojo tikslo – gerinti valdymą ir vengti gamtinių išteklių pereikvojimo (kaip nustatyta 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES tvaraus vystymosi strategijoje) Bendrija turi ypatingą pareigą – vadovauti tarptautinėms pastangoms kovoti su NNN žvejyba. Komisija mano, kad jau atėjo laikas baigti kurti esamus teisės aktus, padidinti jų veiksmingumą ir sutelkti dėmesį į būtinybę geriau vykdyti NNN žvejybos prevenciją, atgrasymą nuo jos ir jos panaikinimą užtikrinančias priemones bei reikalauti, kad jų būtų laikomasi. | 130 | Su pasiūlymu susijusios galiojančios nuostatos Pagal galiojančią sistemą NNN žvejybos klausimas iš dalies sprendžiamas taikant Bendrijos nuostatas dėl kontrolės, tikrinimo ir vykdymo visoje Bendrijoje (ypač Tarybos reglamentas 2847/93 ir Tarybos reglamentas 2371/2002), taip pat ir atsižvelgiant į sritis, kurioms taikomos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijų priimtos taisyklės (ypač Tarybos reglamentai 1936/2001 ir 601/2004). | 140 | Derėjimas su Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Šiuo pasiūlymu siekiama įgyvendinti bendrąjį bendros žuvininkystės politikos tikslą – „užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų sukurtos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos“, ir apskritai prisidėti prie 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtos Tvaraus vystymosi strategijos sutelkiant dėmesį į gamtos išteklių apsaugą. Tai atitinka ir 2002 m. įvykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais nustatytus žuvininkystės valdymo tikslus. Siekti geresnio vandenynų valdymo taip pat yra vienas iš principų, kuriais vadovaujamasi šiuo metu svarstant būsimą Bendrijos jūrų politiką. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultavimo būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendrieji respondentų bruožai 2007 m. sausio–kovo mėnesiais vyko plataus masto konsultacijų procesas, pagrįstas Komisijos pateiktu ir jos tinklalapyje paskelbtu viešu dokumentu. Konsultaciniame dokumente, Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato parengtame vadovautis debatuose, yra pateikta trumpa problemos analizė; šį dokumentą sudaro devynios galimos veiklos sritys: (1) pagerinti trečiųjų šalių žvejybos laivų veiklos teisėtumo ir jų sužvejoto laimikio įvežimo į Europos žvejybos uostus teisėtumo kontrolę; (2) pagerinti trečiųjų šalių žuvininkystės produktų, į Bendriją importuotų kitomis priemonėmis nei žvejybos laivais, atitikties išteklių apsaugos ir valdymo priemonėms kontrolę; (3) uždaryti ES rinką NNN žvejybos produktams; (4) atkreipti dėmesį į NNN veiksmus, kuriuos Europos bendrijos piliečiai vykdo ne Bendrijos teritorijoje; (5) patobulinti teisines priemones, padedančias nustatyti NNN žvejybą; (6) įvesti veiksmingą sankcijų, skirtų atgrasyti nuo šiurkščių žvejybos priemonių pažeidimų, taikymo tvarką; (7) tobulinti regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmus prieš NNN žvejybą; (8) remti besivystančių šalių politiką ir priemones, skirtas kovoti su NNN žvejyba; ir (9) padidinti sinergiją stebėsenos, kontrolės ir priežiūros srityje. Šios konsultacijos metu buvo surengta nemažai susitikimų, Komisija gavo keletą raštiškų atsakymų. Aptariamas klausimas buvo svarstomas 2007 m. balandžio 17 d. neformalioje Žuvininkystės ministrų taryboje. Be to, Europos Parlamentas 2007 m. vasario 15 d. priėmė nutarimą šiuo klausimu. Atsakymus atsiuntė labai daug su žuvininkystės sektoriumi susijusių įmonių, visų pirma Žuvininkystės ir akvakultūros patariamasis komitetas (ŽAPK), kaupiantis informaciją apie pagrindines suinteresuotąsias šalis, dalyvaujančias Bendrijos žvejybos sektoriaus veikloje, Europos ir nacionalinės žvejybos organizacijos (Prancūzijos, Ispanijos, Graikijos), perdirbimo pramonė, mažmeninės prekybos atstovai, bankai ir vartotojai, profesinės sąjungos, nemažai NVO, Vokietijos, Jungtinės Karalystės viešosios institucijos (besispecializuojančios aplinkosaugos ir plėtros klausimais), (Nyderlandų) nacionalinio parlamento narys, Norvegijos viešosios institucijos, Pasaulio bankas ir viena bendrovė, kuri specializuojasi atsekamumo srityje. | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į tuos atsakymus buvo atsižvelgta Komisijos iniciatyva susilaukė labai palankaus grįžtamojo ryšio iš konsultacijų proceso dalyvių. Beveik visuose atsakymuose pabrėžiama, kad Bendrijos veiksmus šioje srityje reikia stiprinti. Komisijos konsultaciniame dokumente nustatytas veiklos sritis jie laiko iš esmės tinkamomis. Suinteresuotųjų šalių nuomonė išsiskyrė dėl vieno dalyko – iniciatyvos masto. Viena žvejybos sektoriaus dalis laikėsi nuomonės, kad iniciatyva neturėtų apimti Bendrijos žvejybos laivyno, kuriam yra taikomas plačios kontrolės režimas ir kurio vykdoma žvejyba negali būti laikoma NNN žvejyba. Tačiau didžioji respondentų dalis parėmė idėją, kad iniciatyva turi būti plati ir apimti visų (Bendrijos ir ne Bendrijos) žvejybos laivynų žvejybos veiklą. Kai kurios suinteresuotosios šalys dar išreiškė rūpestį dėl problemų, kurios galėtų kilti Bendrijai priėmus vienodą požiūrį į šią problemą, neatsižvelgiant į žvejybos ir regionų, kuriems NNN žvejyba turėjo poveikio, ypatumus ir nustačius nereikalingus naujus suvaržymus. Buvo pabrėžta, kad tolesni Bendrijos veiksmai turėtų būti nukreipti prieš pačius šiurkščiausius žvejybos įstatymo pažeidimus. Kai kurios suinteresuotosios šalys atkakliai tvirtino, kad dabartinis prioritetas turėtų būti geresnis dabartinės sistemos įgyvendinimas, o naujas reglamentavimo iniciatyvas reikėtų pradėti tik tada, kai jos būtinos. Buvo išreikštas dar vienas rūpestis – pabrėžtas galimas neigiamas prekybos priemonių poveikis besivystančioms šalims ir nuodugnios analizės šiuo klausimu būtinybė. | 213 | 2007 m. sausio 15 d.–kovo 12 d. buvo surengta atvira konsultacija internetu. Komisija gavo apie 30 raštiškų atsakymų. Komisijos gauti atsakymai paskelbti tinklavietėje http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/consultation_150107_en.htm. Konsultacijų proceso rezultatai pateikti dokumente, pridėtame prie Komisijos pateiktos Pasiūlymo poveikio vertinimo ataskaitos. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Komisijos tarnybos pasinaudojo išorine ekspertize, kad pagrįstų kai kuriuos su šiuo pasiūlymu susijusius elementus. Specialiosios konvencijos Nr. 36/2006 tikslas buvo ištirti prekybos priemonių, Komisijos numatytų kaip priemonių prieš NNN žvejybą, naudingumą ir poveikį. Buvo sudaryta Speciali sutartis Nr. 5/2007, numatanti kitus būtinus išorinius elementus ir duomenis, kuriuos Komisija galėtų panaudoti rengdama galutinį poveikio vertinimą, susijusį su priemonėmis, kurios galėtų sudaryti būsimus Komisijos pasiūlymus dėl kovos su NNN žvejyba. | 222 | Taikyta metodika Laikantis pagrindinių sutarčių buvo sudarytos dvi specialios konvencijos (atitinkamai FISH/2003/02 ir FISH/2006/20), įsigaliojusios tarp Komisijos ir nepriklausomų konsultantų firmos Océanic Développement. | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasi Nepriklausomų konsultantų firma Oceanic Development. | 2249 | Gautos ir panaudotos informacijos santrauka Galimos didelės rizikos, kurios padariniai būtų negrįžtami, nenustatyta. | 225 | Pirmajame tyrime pateikiama informacija apie Europos bendrijos, kaip pagrindinio žuvininkystės produktų prekybos subjekto, dabartinę padėtį, apibūdinamas Bendrijos rinkos jautrumas žuvininkystės produktų, susijusių su NNN žvejyba, importui ir nagrinėjamos įvairios priemonės, kurias Bendrija galėtų nustatyti, kad tokio importo nebūtų. Antrajame tyrime daugiausia pateikiamos problemos, kylančios dėl nepakankamų sankcijų, kurias valstybės narės taiko tada, kai šiukščiai pažeidžiamos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės. Pabrėžiama, kad nacionaliniuose teisės aktuose numatyta labai įvairaus lygio sankcijų, todėl Bendrijos lygiu nėra užtikrintos vienodos sąlygos ir toliau skatinama neteisėta praktika. | 226 | Ekspertų pateiktos informacijos viešo paskelbimo priemonės Tyrimai bus paskelbti internete, Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato tinklalapyje. | 230 | Poveikio vertinimas Komisija atliko pasiūlymo poveikio vertinimą, ir po to buvo parengta ataskaita, kuri bus paskelbta Europos komisijos Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato tinklalapyje. Šioje ataskaitoje apsvarstytos šios pasirinkimo galimybės: – pagerinti dabartinės sistemos įgyvendinimą Bendrijos vandenyse ir sustiprinti Bendrijos politiką, skirtą kovai su NNN žvejyba pasitelkiant daugiašalius ir dvišalius organus išorinei šios problemos daliai išspręsti. Pasirinkus šią galimybę nereikėtų priimti jokios naujos reguliavimo priemonės. Tačiau tai nebūtų pakankamas atsakas į susidariusią padėtį, reikalaujančią skubių priemonių, taip pat ir į svarbiausias problemas, kurios kenkia dabartinei sistemai, būtent Bendrijos rinkos jautrumą NNN produktų importui ir nuolatinę žvejybą laivais, plaukiojančiais su reikalavimų neatitinkančiomis vėliavomis. Norint išspręsti šias dvi problemas, būtina priimti naujas teisines priemones. Šis pasirinkimas reikštų tik tai, kad Bendrija skiria daugiau dėmesio būtinai kovai prieš NNN žvejybą, tačiau netaiko tam tikslui būtinų priemonių. Yra pavojus, kad šis pasirinkimas bus tik geros valios pareiškimas, neapimantis esminių pokyčių, o tik išsaugantis status quo; – plėtoti politiką, pagrįstą principu atsižvelgti į kiekvieną atskirą atvejį, kuri būtų derinama atsižvelgiant į įvairių rūšių žuvims būdingas savybes ir plotus, kuriuose vykdoma intensyvi NNN žvejyba. Pasirinkus šią galimybę, turėtų būti įgyvendinamas tikslinis metodas, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama akivaizdžiausiems NNN žvejybos atvejams ir imamasi specialių veiksmų, kurie priklauso nuo žuvų išteklių arba plotų ypatumų. Dėl NNN žvejybos reiškinio nepastovumo ir neteisėtumo šios galimybės veiksmingumas yra negarantuotas. Yra didelis pavojus, kad pagal šią galimybę paskelbti pasiūlymai gali nebeatitikti tikrosios problemos, kai jau bus priimti, ir galų gale nebus siekiama tikrųjų tikslų. Be to, šį principą būtų sunku pritaikyti NNN žvejybai besivystančių šalių vandenyse. Be to, ši galimybė kainuotų. Jos įgyvendinimas būtų perkeltas į reglamentavimo priemonių, pritaikytų kiekvienai iškilusiai aplinkybei, priėmimą. Su atitiktimi susijusios išlaidos taip pat būtų didelės, o turint omenyje specialias importo sertifikavimo sistemas, taikomas tik kai kurioms žuvų rūšims,– galbūt dar didesnės už tas, kurios reikalingos bendrajai sertifikavimo schemai, taikomai visų žuvininkystės produktų importui; – imtis naujos plataus masto iniciatyvos, apimančios ir Bendrijos, ir ne Bendrijos vandenis, pagrįstos aiškiais politiniais principais ir reglamentavimo priemonėmis, kurios užbaigtų dabartinę sistemą ir užtikrintų geresnį galiojančių taisyklių laikymąsi, leistų EB priimti vienašales ambicingas priemones, kad ji galėtų įvykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, kai daugiašalėmis priemonėmis neįmanoma pasiekti pageidaujamo rezultato. Pasirinkus šią galimybę, reikėtų priimti ambicingą reguliavimo priemonę, kuri padėtų išspręsti tris pagrindinius uždavinius, su kuriais Bendrija susidūrė dėl NNN žvejybos: sustabdyti NNN žvejybos importą į Bendriją, išspręsti problemą, kurią sukėlė ne Bendrijos vandenyse plaukiojantys žvejybos laivai, neatitinkantys vėliavos reikalavimų, ir pagerinti atitiktį BŽP taisyklėms, taikomoms Bendrijos vandenims. Šios galimybės įgyvendinimas pareikalautų daug pastangų ir svarbių pokyčių. Visų pirma tai reiškia, kad Bendrija turėtų priimti svarbią reguliavimo priemonę. Be to, atsirastų naujų uždavinių ir išlaidų, kurias tektų sumažinti taikant įvairius mechanizmus ir juos papildančias priemones. Tos išlaidos tikriausiai būtų proporcingos Bendrijai iškilusiai būtinybei iš esmės pagerinti jos politikos NNN žvejybos atžvilgiu veiksmingumą. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymas grindžiamas principu, kad veiksminga kovos su NNN žvejyba strategija turėtų būti plataus masto ir apimti visus šios problemos aspektus visoje tiekimo grandinėje. Pasiūlymu diegiama sistema, skirta sustabdyti žuvininkystės produktų, susijusių su NNN žvejyba, importą į Bendriją. Tam tikslui būtų sukurta sertifikavimo schema. Pagal šią schemą visi žuvininkystės produktai (įskaitant apdorotus produktus) į Bendriją būtų importuojami vėliavos valstybei išdavus sertifikatą, patvirtinantį, kad jie buvo sugauti teisėtai. Papildant šią priemonę, reikėtų pagerinti trečiųjų šalių žvejybos laivų iškrovimų kontrolę taikant naujas sąlygas Bendrijos uostų prieinamumui ir perkrovimui. Pasiūlyme dar numatyta nemažai priemonių, neleidžiančių žvejybos operatoriams pasinaudoti tuo, kad kai kurios valstybės nesugeba užtikrinti, kad jų žvejybos laivynai laikytųsi žuvininkystės išteklių valdymo ir apsaugos taisyklių. Kai RŽVO negali rasti veiksmingų sprendimų, Bendrija turėtų skirti ir įgyvendinti sankcijas tarptautinės teisės nesilaikantiems ir žuvininkystės išteklių tvarumui kenkiantiems žvejybos laivams bei valstybėms. Pasiūlyme yra nustatyta didžiausių sankcijų, kurias valstybės narės turi taikyti, kai šiurkščiai pažeidžiamos BŽP taisyklės, derinimo sistema. Jame taip pat pateiktos nuostatos, stiprinančios valstybių narių atsakomybę už savo piliečius, žvejojančius ne Bendrijos teritorijoje arba remiančius tokią žvejybą. | 310 | Teisinis pagrindas EB sutarties 37 straipsnis | 329 | Subsidiarumo principas Šis pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikytinas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau pateiktos priežasties (priežasčių). | 331 | Norint nugalėti tokią slaptą ir neteisėtą veiklą kaip NNN žvejyba, būtina priimti šios veiklos mastą ir pobūdį atitinkančias priemones. ES valstybių narių ir trečiųjų šalių ekonominės veiklos subjektai ir nacionalinės administracijos patirs tam tikrų išlaidų, susijusių su pasiūlyme nurodytais veiksmais. Tai ypač aktualu kuriant sertifikavimo schemą, taikytiną visam žuvininkystės produktų importui į Bendriją. Tačiau minėtos išlaidos bus palyginti nedidelės ir iš esmės jas kompensuos nauda, gauta įgyvendinus priemones. | 332 | Siekiant palengvinti valstybių narių kontrolės institucijų darbą, turėtų būti sukurta įspėjimo sistema, skirta pranešti joms apie įtarimus dėl tam tikrų žvejybos laivų, operatorių arba valstybių produktų atitikties apsaugos priemonėms. Tai suteiks kontrolės institucijoms galimybę apibrėžti savo prioritetinius veiksmus ir sumažinti darbo krūvį, atsiradusį taikant kitas pasiūlyme pateiktas priemones. Komisijos pasiūlytoje naujoje kovos su NNN žvejyba strategijoje skatinama stiprinti kontrolės institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; šios pastangos, kurias Bendrijos žvejybos kontrolės agentūra turi skatinti, turėtų padėti sutelkti kontrolės priemones ir pagerinti bendrą kontrolės veiksmų efektyvumą visoje Bendrijoje. Administracinėms institucijoms ir veiklos subjektams taikomi papildomi kontrolės reikalavimai turėtų būti tinkami ir proporcingi, kad padėtų užtikrinti teisingą atitinkamų priemonių taikymą. | Priemonių pasirinkimas | 341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. | 342 | Kitos priemonės yra netinkamos dėl toliau pateiktos (–ų) priežasties (priežasčių). Bendroji žuvininkystės politika yra išimtinės Bendrijos kompetencijos sritis. Bendrijos lygiu priimtos taisyklės turėtų būti vienodos ir privalomos, kad įvairiose valstybėse narėse tuo pačiu metu nebūtų taikomi skirtingi standartai. Todėl visai pateisinama tai, kad pasiūlyme dėl reglamento yra nurodytos priemonės. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | 510 | Supaprastinimas | 511 | Pasiūlyme numatyta supaprastinti teisės aktus. | 512 | Atsižvelgiant į RŽVO priimtus sprendimus, pasiūlyme yra nurodyta, kaip supaprastinti ir patobulinti kontrolės, tikrinimo bei įgyvendinimo sistemą. Bendrija yra daugybės tokių organizacijų narė. Šių organizacijų nuostatos gali iš esmės skirtis. Šiuo metu jos yra įvairiais Tarybos reglamentais diegiamos į Bendrijos teisę. Tai lemia du sunkumus: pirma, RŽVO nuostatų skaičius ir jų priėmimo bei tikslinimo dažnis dažnai nepadeda užtikrinti jų perkėlimo į Bendrijos teisę laiku. Antra, skirtingų taisyklių, kylančių iš skirtingų teisinių sistemų, taikymas vienu metu kelia painiavą Bendrijos operatoriams ir valstybėms narėms. Todėl Komisija daro prielaidą, kad siūlomas reglamentas užtikrina RŽVO priimtų pagrindinių nuostatų, susijusių su kontrole, tikrinimu ir vykdymu, įtraukimą į Bendrijos teisę. Šis reglamentas sujungtų pačius ambicingiausius standartus, priimtus RŽVO, kurioms priklauso ir Bendrija, ir išplėstų jų taikymo sritį – jie būtų taikomi ir RŽVO priklausantiems vandenims. Derinant taisykles pagal šiuo metu griežčiausius kontrolės, tikrinimo ir vykdymo standartus, tai padėtų supaprastinti Bendrijos operatoriams ir viešosioms institucijoms taikomą sistemą. | 520 | Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą bus panaikintas galiojantis teisės aktas. | Persvarstymo, pakeitimų ir laikino galiojimo sąlyga | Pasiūlyme numatyta persvarstymo sąlyga. | 1. 2007/0223 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[4], kadangi: (1) Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos susitariančioji šalis, ratifikavusi Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su artimos migracijos žuvų išteklių ir tolimos migracijos žuvų išteklių apsauga bei valdymu, įgyvendinimo (toliau – 1995 m. JT susitarimas dėl žuvų išteklių) ir priėmusi Susitarimą dėl žvejybos laivų skatinimo laikytis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių atviroje jūroje. Šiose nuostatose aiškiai išdėstytas principas, kad visos valstybės privalo priimti atitinkamas priemones, užtikrinsiančias ilgalaikį gyvųjų jūrų išteklių valdymą, ir bendradarbiauti tarpusavyje priimant tokias priemones. (2) Bendrosios žuvininkystės politikos tikslas, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002, yra garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. (3) Neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba yra viena iš didžiausių grėsmių tausojančiam gyvųjų vandens išteklių naudojimui, ir dėl to kyla pavojus patiems bendrosios žuvininkystės politikos pamatams ir tarptautinėms pastangoms skatinti geresnį vandenynų valdymą; NNN žvejyba taip pat kelia didelę grėsmę biologinei jūrų įvairovei ir šią problemą reikia spręsti atsižvelgiant į Komisijos komunikate „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje“ (KOM(2006) 216) nustatytus tikslus;Laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir atsižvelgdama į problemos mastą bei aktualumą Europos bendrija turėtų gerokai sustiprinti savo veiksmus prieš NNN žvejybą ir priimti naujas reglamentavimo priemones, apimančias visus reiškinio aspektus. (5) Pagal 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priimtą tarptautinių veiksmų planą, skirtą neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmams, NNN žvejyba reiškia žvejybos veiklą, kuri laikoma neteisėta, nedeklaruota arba nereglamentuojama, jei: 1. Neteisėta žvejyba yra susijusi su veikla: - kurią nacionaliniai arba užsienio laivai valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo neturėdami tos valstybės leidimo arba pažeisdami jos įstatymus ir reglamentus; - kurią vykdo laivai, plaukiojantys su valstybių, kurios yra atitinkamos regioninės žvejybos organizacijos narės, vėliavomis, bet tai daro pažeisdami apsaugos ir valdymo priemones, kurias minėtos organizacijos priėmė arba kurių laikytis valstybės yra įsipareigojusios, arba atitinkamas galiojančių tarptautinių teisės aktų nuostatas; arba - kuri pažeidžia nacionalinius įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant bendradarbiaujančių valstybių įsipareigojimus atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai. 2. Nedeklaruota žvejyba yra susijusi su veikla: - apie kurią atitinkamai nacionalinei institucijai nepranešta arba pranešta neteisingai, pažeidžiant nacionalinius įstatymus ir reglamentus; arba - vykdoma atitinkamai regioninei žvejybos organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote ir apie ją nepranešta ar pranešta neteisingai, pažeidžiant tos organizacijos informavimo tvarką. 3. Nereglamentuojama žvejyba yra susijusi su veikla: - kurią atitinkamai regioninei žvejybos valdymo organizacijai pagal kompetenciją priklausančiame plote jokioje valstybėje neregistruoti laivai arba laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra tos organizacijos narė, vėliava, arba žvejybos subjektas vykdo nesilaikydami tos organizacijos apsaugos ir valdymo priemonių arba jas pažeisdami; arba - vykdoma plotuose arba gaudant žuvis, kuriems netaikomos apsaugos ir valdymo priemonės ir kai tokia žvejybos veikla vykdoma prieštaraujant valstybės įsipareigojimams saugoti gyvuosius jūrų išteklius, numatytiems tarptautiniuose teisės aktuose. (6) Europos bendrijos veiksmai visų pirma turėtų būti nukreipti į elgesį, kuris apibūdintas kaip NNN žvejyba ir kuris kelia didžiausią pavojų jūrinei aplinkai, žuvininkystės išteklių tvarumui ir socialinei bei ekonominei žvejų, kurie tvirtai laikosi žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo taisyklių, padėčiai. (7) Pagal NNN žvejybos apibrėžtį šio reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta ir apimti žvejybos veiklą, vykdomą atviroje jūroje bei jūrų vandenyse, priklausančiuose pakrantės valstybių jurisdikcijai ar suverenitetui, įskaitant Europos bendrijos valstybių narių jurisdikcijai arba suverenitetui priklausančius jūrų vandenis. (8) Norint tinkamai atsižvelgti į NNN žvejybos vidaus aspektą, Europos bendrijai yra gyvybiškai svarbu priimti būtinas priemones, kad būtų geriau laikomasi bendros žuvininkystės politikos taisyklių; kol bus persvarstytas 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2847/93, nustatantis bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, tam tikslui skirtas taisykles reikėtų įtraukti į šį reglamentą. (9) Bendrijos taisyklėse, ypač Reglamento Nr. 2847/93 II antraštinėje dalyje, yra numatyta išsami sistema, skirta kontroliuoti sugavimų Bendrijos žvejybos laivais teisėtumą; dabartinė sistema, taikoma trečiųjų šalių žvejybos laivais sugautiems ir į Bendriją importuotiems produktams, neužtikrina pakankamo kontrolės lygio; šis trūkumas yra svarbi paskata užsienio operatoriams, užsiimantiems NNN žvejyba, prekiauti savo produktais Bendrijoje ir didinti pelną iš šios savo veiklos; Bendrija, turinti didžiausią pasaulyje rinką ir būdama didžiausia žuvininkystės produktų importuotoja, turi ir ypatingą atsakomybę – įsitikinti, kad į jos teritoriją importuojami žuvininkystės produktai nebūtų susiję su NNN žvejyba; todėl turėtų būti įvesta nauja tvarka į Bendriją importuojamų žuvininkystės produktų tiekimo grandinės tinkamai kontrolei užtikrinti. (10) Bendrijos taisyklės, reglamentuojančios su trečiųjų šalių vėliava plaukiojančių žvejybos laivų teisę įplaukti į Bendrijos uostus, turėtų būti sugriežtintos siekiant užtikrinti tinkamą žuvininkystės produktų, iškrautų su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, teisėtumo kontrolę. (11) Perkraunant jūroje išvengiama prideramos vėliavos valstybės arba pakrantės valstybių kontrolės, ir tai yra įprastas būdas NNN žvejyba užsiimantiems operatoriams nuslėpti neteisėtą jų laimikio prigimtį; todėl tai, kad perkrovimus Bendrija leidžia tik valstybių narių paskirtuose uostuose arba, jei perkrovimai yra susiję su Bendrijos žvejybos laivais, – Bendrijos vandenyse arba trečiųjų šalių uostuose, yra pateisinama. (12) Būtų tikslinga nustatyti sąlygas, procedūrą ir dažnį, pagal kuriuos valstybės narės atliktų patikrinimus su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams priklausančiame uoste. (13) Draudžiama importuoti į Bendriją NNN žvejybos produktus; kad šis draudimas būtų veiksmingas ir siekiant užtikrinti, kad visi importuojami produktai būtų sužvejoti laikantis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, o kartais ir kitų tiesiogiai susijusių tokiems laivams taikytinų taisyklių, diegiama sertifikavimo schema, skirta visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams. (14) Įgyvendindama sertifikavimo schemą Bendrija atsižvelgia į besivystančių šalių pajėgumų apribojimus. (15) Būtų tikslinga, kad pagal šią schemą žuvininkystės produktų įvežimui į Bendriją būtų keliama išankstinė sąlyga – pateikti sertifikatą. Tokiame sertifikate turėtų būti nurodyta informacija, leidžianti įrodyti minimų produktų teisėtumą; ją turėtų patvirtinti žuvį sugavusių žvejybos laivų vėliavos valstybė, laikydamasi tarptautinėje teisėje numatytos pareigos užtikrinti, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai laikytųsi tarptautinių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo taisyklių. (16) Labai svarbu, kad ši sertifikavimo schema būtų taikoma visiems į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams, įskaitant ir tuos, kurie, prieš patekdami į Bendrijos teritoriją, buvo transportuojami arba perdirbami kitoje šalyje nei vėliavos valstybė. Todėl tiems produktams taikomi specialūs reikalavimai, užtikrinantys, kad į Bendrijos teritoriją įvežami produktai nesiskirtų nuo tų, kurių teisėtumą patvirtino vėliavos valstybė. (17) Su valstybės narės vėliava žvejojančių laivų sugautoms žuvims, eksportuojamoms perdirbti, taip pat turėtų būti taikoma sertifikavimo schema. (18) Valstybėms narėms, į kurias ketinama importuoti produktus, turėtų būti suteikta galimybė patikrinti prie siuntos pridėtų sugautos žuvies sertifikatų galiojimą ir teisė atsisakyti importo, jei nesilaikoma reglamente nustatytų sugautos žuvies sertifikatams taikomų reikalavimų; (19) Siekiant palengvinti valstybių narių kontrolės institucijų uždavinį kontroliuoti į Bendriją importuojamų žuvininkystės produktų teisėtumą ir įspėti Bendrijos operatorius, turėtų būti sukurta įspėjimo sistema, skirta informacijai apie pagrįstus įtarimus dėl to, kad tam tikros trečiosios šalys laikosi galiojančių apsaugos ir valdymo priemonių. (20) Labai svarbu, kad Bendrija taikytų atgrasomasias priemones žvejybos laivams, vykdantiems NNN žvejybą, ir tiems, kurių atžvilgiu jų vėliavos valstybės nesiėmė tinkamų veiksmų reaguodamos į jų veiklą. (21) Tam tikslui Komisija kartu su valstybėmis narėmis, Žvejybos kontrolės agentūra, trečiosiomis šalimis ir kitomis įstaigomis turėtų nustatyti žvejybos laivus, kurie įtariami vykdantys NNN žvejybą, ir Komisija turėtų prašyti kompetentingos vėliavos valstybės informacijos apie to nustatymo tikslumą. (22) Siekiant palengvinti žvejybos laivų, kurie, kaip manoma, vykdė NNN žvejybą, apklausą ir išvengti tolesnio įtariamo pažeidinėjimo, tiems laivams taikoma speciali valstybių narių kontrolė ir tikrinimo reikalavimai. (23) Kai, remiantis gauta informacija, yra pakankamas pagrindas manyti, kad žvejybos laivai vykdė NNN žvejybą ir kad kompetentingos vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių atsakomųjų veiksmų, Komisijai reikėtų įtraukti šiuos laivus į neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašą. (24) Siekdamos ištaisyti padėtį, susidariusią dėl to, kad vėliavos valstybės nesiėmė veiksmų prieš laivus, plaukiojančius su jų vėliavomis ir įtrauktus į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, ir apriboti tolesnę žvejybą tais laivais, valstybės narės turėtų taikyti specialias priemones tiems laivams. (25) Kad būtų apsaugotos į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą įtrauktų laivų ir jų vėliavos valstybių teisės, įtraukimo į minėtą sąrašą procedūroje turėtų būti numatyta galimybė vėliavos valstybei, savininkui arba operatoriams būti išklausytiems kiekviename tos procedūros etape ir išbrauktiems iš sąrašo, kai jie jau nebeatitinka įtraukimo į sąrašą kriterijų. (26) Kad Bendrijoje būtų taikoma viena bendra sistema ir kad sąrašų, į kuriuos įtraukiami NNN žvejybą vykdantys laivai, nedaugėtų, laivai, įtraukti į regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, turėtų būti automatiškai įtraukti į atitinkamus Komisijos sudarytus sąrašus. (27) Tai, kad kai kurios valstybės nevykdo tarptautinėje teisėje joms kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybėms numatytos pareigos imtis atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad jų žvejybos laivai arba piliečiai laikysis žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo taisyklių, yra vienas iš pagrindinių NNN žvejybą skatinančių veiksnių, ir Bendrija turėtų spręsti šį klausimą. (28) Tam tikslui Bendrijai, greta jos veiklos tarptautiniu ir regioniniu lygmeniu, turėtų būti suteikta teisė nustatyti tas nebendradarbiaujančias valstybes, vadovaujantis skaidriais, aiškiais ir objektyviais kriterijais, kurie yra pagrįsti tarptautiniais standartais, ir, suteikus toms valstybėms galimybę būti išklausytoms, taikyti joms nediskriminuojančias, įstatymais pagrįstas ir proporcingas priemones, įskaitant prekybos priemones. (29) Labai svarbu, kad Bendrijos piliečiai būtų veiksmingai atgrasomi nuo dalyvavimo NNN žvejyboje su trečiųjų šalių vėliava plaukiojančiais ir už Bendrijos teritorijos ribų veiklą vykdančiais žvejybos laivais arba nuo tokios žvejybos rėmimo, nepažeidžiant vėliavos valstybės atsakomybės pirmumo, todėl valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių ir bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis bei trečiosiomis valstybėmis, kad nustatytų jų piliečius, kurie vykdo šią veiklą, ir įsitikintų, kad jie yra pakankamai nubausti, ir patikrintų savo piliečių, su trečiosios šalies laivais plaukiojančių už Bendrijos teritorijos ribų, veiklą. (30) Pastoviai didelį šiurkščių BŽP taisyklių pažeidimų, susijusių su Bendrijos vandenimis arba Bendrijos operatoriais, skaičių didele dalimi lemia tai, kad valstybių narių teisės aktuose už šiurkščius minėtų taisyklių pažeidimus numatytos sankcijos yra nepakankamai atgrasančios; šį trūkumą didina didelė valstybių narių sankcijų lygių įvairovė, skatinanti nelegalius operatorius vykdyti veiklą tų valstybių narių vandenyse ar teritorijose, kuriose sankcijos yra švelniausios; šiam trūkumui pašalinti remiantis reglamentuose Nr. 2371/2002 ir Nr. 2847/93 nustatytomis šios srities nuostatomis reikėtų suderinti su Bendrija didžiausius sankcijų, numatytų už šiukščius BŽP taisyklių pažeidimus, lygius ir numatyti papildomas priemones.Šiurkščiu pažeidimu, dėl kurio valstybės narės turi taikyti sankcijas, turėtų būti laikomas ne tik elgesys, kuriuo šiurkščiai pažeidžiamos žvejybos taisyklės, bet ir komercinių arba prekybos įmonių elgesys, susijęs su NNN žvejybos produktais arba laivais, kurie, kaip nustatyta, vykdė NNN žvejybą. (32) Už šiurkščius BŽP taisyklių pažeidimus turėtų būti baudžiama veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis sankcijomis, kurios turėtų būti taikomos ir juridiniams asmenims visoje Bendrijoje, nes tie pažeidimai labai dažnai padaromi tenkinant juridinių asmenų interesus arba jų naudai. (33) Tam tikrų RŽVO priimtos nuostatos dėl laivų stebėjimo jūrose visoje Bendrijoje turėtų būti įgyvendinamos vienodai. (34) Valstybių narių, Komisijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas yra būtina sąlyga, norint užtikrinti, kad NNN žvejyba būtų tinkamai ištirta ir kad būtų galima taikyti šiame reglamente nustatytas priemones; šiam bendradarbiavimui paskatinti būtina sukurti tarpusavio bendradarbiavimo tvarką. (35) Laikantis proporcingumo principo būtina ir tikslinga nustatyti šiame reglamente numatytų priemonių įgyvendinimo taisykles, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – likviduoti NNN žvejybą. Pagal Sutarties 5 straipsnį šiame reglamente nenumatyta nieko, kas nebūtina numatytiems tikslams pasiekti. (36) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. (37) Šiame reglamente NNN žvejyba pripažįstama ypač sunkiu galiojančių teisės aktų pažeidimu, nes tai labai trukdo siekti pažeistų taisyklių tikslų ir kelia pavojų atitinkamų išteklių tvarumui arba jūrinės aplinkos apsaugai. Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo sritį, jį įgyvendinant būtina remtis Tarybos reglamento Nr. 2847/93, kuriame yra nustatyta pagrindinė žvejybos kontrolės ir stebėsenos sistema, numatyta bendroje žuvininkystės politikoje, įgyvendinimu ir jį papildyti. Todėl šiuo reglamentu pastiprinamos Reglamente Nr. 2847/93 nustatytos taisyklės, taikomos trečiųjų šalių laivų patikrinimams uostuose (28e, 28f ir 28g straipsniai), kurios dabar panaikinamos ir pakeičiamos šio reglamento II skyriuje nustatyta uostų tikrinimo tvarka. Be to, šio reglamento X skyriuje yra numatyta specialiai NNN žvejybai skirtų sankcijų taikymo tvarka. Reglamento Nr. 2847/93 nuostatos dėl sankcijų (31 straipsnis) tebetaikomos bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimams, išskyrus nurodytus šiame reglamente. (38) Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, kuris visiškai tinka šiame reglamente nurodytam asmens duomenų tvarkymui, ypač susijusiam su duomenų subjektų teise naudotis duomenimis, juos ištaisyti, sustabdyti jų tvarkymą ir ištrinti, ir pranešimui trečiosioms šalims, kurios toliau šiame reglamente konkrečiai nenurodytos. (39) Įsigaliojus naujoms nuostatoms, susijusioms su Tarybos reglamentuose Nr. 2847/93, Nr. 1093/94, Nr. 1447/1999, Nr. 1936/2001 ir Nr. 601/2004 nagrinėjamais klausimais, kai kurios tų reglamentų dalys arba ištisi reglamentai turėtų būti panaikinti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis: Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiame reglamente yra nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. 2. Tam tikslui kiekviena valstybė narė, laikydamasi Bendrijos teisės, imasi atitinkamų priemonių sistemos veiksmingumui užtikrinti. Ji suteikia pakankamai priemonių savo kompetentingoms institucijoms, kad jos galėtų atlikti šiame reglamente joms nustatytus uždavinius. 3. Minėta sistema taikoma visai NNN žvejybai ir visai su ja susijusiai veiklai, kuri vykdoma valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje ar jūrų vandenyse arba kurią vykdo Bendrijos žvejybos laivai ar piliečiai. Be to, nepažeidžiant vėliavos valstybės arba atitinkamos pakrantės valstybės jurisdikcijos, ji taikoma NNN žvejybai, kurią ne Bendrijos laivai vykdo atvirose jūrose arba trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse. 4. Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, bus įgyvendinama kartu su 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiu bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą. 2 straipsnis: Sąvokų apibrėžtys Šiame reglamente: a) žvejybos laivas – bet kokio dydžio laivas, naudojamas arba skirtas naudoti komerciniam žuvininkystės išteklių naudojimui, įskaitant pagalbinius laivus, transportinius laivus, žuvų apdorojimo laivus ir perkrovimo laivus; b) žuvininkystės produktai – produktai, paimti iš jūros, klasifikuojami 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl kombinuotosios nomenklatūros dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl bendrojo muitų tarifo nustatytos kombinuotosios nomenklatūros 3 skirsnyje ir 1604 bei 1605 tarifinėse pozicijose; c) apsaugos ir valdymo priemonės – priemonės, skirtos išsaugoti vieną arba daugiau gyvųjų jūros išteklių rūšių, patvirtintos ir taikomos pagal atitinkamas tarptautines taisykles arba Bendrijos teisę; d) perkrovimas – visų arba kai kurių žvejybos laive esančių žuvų perkrovimas į kitą laivą; e) importavimas – sužvejotų arba perdirbtų žuvininkystės produktų įvežimas į Europos bendrijos teritoriją, įskaitant įvežimą tam, kad jie būtų perkrauti jos teritorijoje esančiuose uostuose; f) eksportavimas – žuvininkystės produktų, sužvejotų su valstybės narės vėliava plaukiojančiais laivais, įvežimas į trečiąją šalį, taip pat ir iš Europos bendrijos teritorijos, trečiųjų šalių arba žūklės plotų į trečiąją šalį; g) reeksportavimas – sužvejotų arba perdirbtų žuvininkystės produktų, kurie anksčiau buvo įvežti į Europos bendrijos teritoriją, išvežimas iš Europos bendrijos teritorijos; h) regioninė žvejybos valdymo organizacija – subregioninė arba regioninė organizacija arba darinys, kompetentinga, kaip pripažįstama tarptautinėje teisėje, nustatyti vienos valstybės ribas peržengiančių ir toli migruojančių žuvų rūšių išteklių, esančių atvirosios jūros teritorijoje, kuri jai buvo priskirta dėl jos pasirašytos konvencijos arba susitarimo, apsaugos bei valdymo priemones; i) susitariančioji šalis – tarptautinės konvencijos arba susitarimo, įkūrusio regioninę žvejybos valdymo organizaciją, susitariančioji šalis, taip pat su tokia organizacija bendradarbiaujančios valstybės, subjektai arba žvejybos subjektai, kuriems ji suteikė bendradarbiaujančios, bet susitarimo nepasirašiusios šalies statusą; j) stebėjimas – žvejybos laivo, kuriam gali būti pritaikytas vienas arba daugiau 3 straipsnyje nurodytų kriterijų, sekimas, kurį vykdo valstybės narės laivas, lėktuvas, arba už tikrinimą jūroje atsakinga kompetentinga institucija arba Bendrijos žvejybos laivo kapitonas; k) jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau laivų vykdoma operacija, kurios metu sugautos žuvys iš vieno laivo žvejybos įrenginio perkeliamos į kitą; l) juridinis asmuo – subjektas, turintis šį statusą pagal galiojančius nacionalinius teisės aktus, išskyrus valstybes arba viešąsias įstaigas, vykdančias valstybės įgaliojimus, ir visuomenines organizacijas. 3 straipsnis: Žvejybos laivai, vykdantys NNN veiklą Žvejybos laivas laikomas vykdęs NNN veiklą, jei įrodoma, kad prieštaraujant teritorijai, kurioje jis tą veiklą vykdė, taikomoms apsaugos ir valdymo priemonėms, jis: a) žvejojo neturėdamas galiojančios licencijos, įgaliojimo arba leidimo, išduoto vėliavos valstybės arba atitinkamos pakrantės valstybės; arba b) tyčia neužregistravo sugautų žuvų arba sugavimo datos arba apie juos nepranešė; arba c) žvejojo uždarame rajone žvejybos draudimo laikotarpiu arba neturėdamas kvotos ar po to, kai gavo kvotą; arba d) vykdė specializuotą žvejybą ir gaudė žuvis, kurių gaudymui paskelbtas moratoriumas arba kurias žvejoti uždrausta; arba e) naudojo draudžiamus žūklės įrankius; arba f) suklastojo arba nuslėpė laivo ženklus, tapatybės įrodymus arba registraciją; arba g) nuslėpė, suklastojo arba sunaikino su tyrimu susijusius faktus; arba h) trukdė dirbti savo pareigas atliekantiems žvejybos inspektoriams, tikrinantiems, kaip laikomasi apsaugos ir valdymo priemonių, arba pareigas atliekantiems stebėtojams, stebintiems, kaip laikomasi galiojančių Bendrijos taisyklių; arba i) nesilaikė Laivų stebėsenos sistemos (LSS) reikalavimų; arba j) gaudė arba iškrovė neverslinio dydžio žuvis; arba k) perkrovė arba kartu su kitais laivais dalyvavo bendruose žvejybos veiksmuose, rėmė arba laikinai pavadavo kitus laivus, kurie pagal šį reglamentą laikomi vykdančiais NNN žvejybą, visų pirma tuos, kurie įtraukti į Europos bendrijos laivų, vykdančių NNN žvejybą, sąrašą arba į regioninės žvejybos valdymo organizacijos sudarytą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą; arba jis a) vykdė žvejybą regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone nesilaikydamas tos organizacijos taikomų apsaugos ir valdymo priemonių arba šias priemones pažeisdamas ir plaukiodamas su valstybės, kuri nėra minėtos organizacijos narė, vėliava; b) neregistruotas jokioje valstybėje ir todėl yra jokiai valstybei nepriklausantis laivas. II skyrius Trečiųjų šalių laivų tikrinimas uoste I SKIRSNIS: TREčIųJų šALIų žVEJYBOS LAIVų įPLAUKIMO į UOSTą SąLYGOS 4 straipsnis : Uosto valstybės kontrolės schema 1. Šiame straipsnyje nustatytos bendros taisyklės ir reikalavimai veiksmingai laivo valstybės atliekamai trečiųjų šalių laivų, įplaukiančių į valstybių narių uostus, kontrolės schemai palaikyti siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti. 2. Išskyrus force majeure aplinkybes, trečiųjų šalių laivams draudžiama įplaukti į valstybių narių uostus, naudotis uostų paslaugomis, tokiuose uostuose vykdyti iškrovimo, perkrovimo arba apdorojimo laive operacijas, jei nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų ir kitų panašių šio reglamento nuostatų. 3. Perkrovimai iš vieno trečiosios šalies laivo į kitą arba iš trečiosios šalies laivo į laivus, plaukiojančius su valstybės narės vėliava, draudžiami Bendrijos vandenyse; tai leidžiama daryti tik uoste, laikantis šio skyriaus nuostatų. 4. Su valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams neleidžiama jūroje perkrauti trečiųjų šalių žvejybos laivais ne Bendrijos vandenyse sugautų žuvų. 5 straipsnis: Nurodytieji uostai 1. Valstybės narės nurodo vietą, kurioje turi būti iškraunama žuvis, arba netoli kranto esančią vietą (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti 2 dalyje nurodytas iškrovimo ir perkrovimo operacijas. 2. Trečiųjų šalių laivams gauti uosto paslaugas ir vykdyti iškrovimo, perkrovimo bei apdorojimo laive operacijas leidžiama tik nurodytuosiuose uostuose. 3. Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų sausio 15 d. perduoda Komisijai nurodytųjų uostų sąrašą. Apie visus vėlesnius šio sąrašo pakeitimus Komisijai pranešama ne vėliau kaip prieš 15 dienų iki pakeitimo įsigaliojimo dienos. 4. Komisija šį nurodytųjų uostų sąrašą ir visus jo pakeitimus paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) ir savo tinklalapyje. 6 straipsnis : Išankstinis pranešimas 1. Trečiosios šalies laivo kapitonai arba jų atstovai valstybės narės, kurios uostu arba iškrovimo įrenginiais jie nori pasinaudoti, kompetentingai institucijai ne mažiau kaip prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į uostą perduoda šią informaciją: a) laivo identifikacinius duomenis; b) nurodytojo uosto pavadinimą ir įplaukimo, iškrovimo, perkrovimo, apdorojimo laive, paslaugų gavimo tikslą; c) leidimą žvejoti; d) informaciją apie reisą; e) numatomą atplaukimo į uostą laiką; f) laive laikomas sugautas žuvis; g) zoną arba zonas, kur buvo sugautos žuvys, nepaisant, ar tai būtų Bendrijos žvejybos zona, trečiosios šalies jurisdikcijai arba suverenitetui priklausančios zonos ar atvira jūra. 2. Jei trečiosios šalies laivo denyje yra žuvininkystės produktų, kartu su 1 dalyje nurodytu pranešimu siunčiamas sugautų žuvų sertifikatas, patvirtintas pagal III skyriaus reikalavimus. 14 straipsnio nuostatos dėl sugavimo dokumentų pripažinimo arba uosto valstybės kontrolės formų, sudarančios sugavimo dokumentus, arba regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintos uosto kontrolės schemos taikomos mutatis mutandis . 3. Komisija, laikydamasi 52 straipsnyje nustatytos procedūros, gali tam tikrą nustatytą ir pratęsiamą laikotarpį netaikyti tam tikrų kategorijų žvejybos laivams 1 dalyje nustatyto įpareigojimo arba numatyti kitą pranešimo laikotarpį, atsižvelgdama į, inter alia , atstumą tarp žūklės plotų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose tie laivai yra registruoti arba įtraukti į sąrašus. 4. Šis straipsnis taikomas nepažeidžiant specialiųjų nuostatų, išdėstytų Bendrijos ir trečiųjų šalių žvejybos susitarimuose. 7 straipsnis : Leidimai 1. Valstybės narės įsitikina informacijos, kurią trečiųjų šalių žvejybos laivai perdavė 6 straipsnio 1 dalyje numatytame išankstiniame pranešime, tikslumu ir informacijos, pateiktos 6 straipsnio 2 dalyje nurodytame sugautų žuvų sertifikate, tikslumu. 2. Trečiosios šalies žvejybos laivams leidžiama įplaukti į uostą tik tada, kai pagal 1 dalį pateikta informacija yra išsami ir buvo patikrinta atsižvelgiant į jos dalis, turimas prieš laivui įplaukiant į uostą. 3. Leidimas uoste atlikti iškrovimo, perkrovimo ar apdorojimo laive operacijas suteikiamas patikrinus pateiktą informaciją, nustatytą 1 dalyje, o kitais atvejais – užbaigus patikrinimą, kuris atliekamas pagal 2 skirsnio nuostatas. 4. Nukrypdama nuo 2 ir 3 dalių nuostatų uosto valstybė narė gali leisti įplaukti į uostą ir iškrauti visą žuvį arba jos dalį tada, kai 1 dalyje nurodyta informacija yra neišsami arba dar nepatikrinta, bet tokiais atvejais žuvis saugoma prižiūrint kompetentingoms institucijoms. Gavus 1 dalyje nurodytą informaciją arba užbaigus tikrinimo procedūrą, ši žuvis atiduodama tik tam, kad būtų parduota, perimta arba vežama. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo ši procedūra neužbaigiama, uosto valstybė narė gali konfiskuoti ir sunaikinti šią žuvį laikydamasi nacionalinių taisyklių. 8 straipsnis : Iškrovimo, perkrovimo ir apdorojimo laive registravimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad iškrovimo, perkrovimo ir apdorojimo laive operacijos, kurias savo uostuose atlieka trečiųjų šalių žvejybos laivai, būtų registruojamos. 2. Valstybės narės iki kiekvieno kalendorinio ketvirčio pirmojo mėnesio pabaigos kompiuteriniu ryšiu praneša Komisijai apie kiekius, kuriuos praėjusį ketvirtį savo uostuose iškrovė trečiųjų šalių laivai. II SKIRSNIS: PATIKRINIMAI UOSTUOSE 9 straipsnis : Bendrieji principai 1. Valstybės narės kasmet savo uostuose patikrina ne mažiau kaip 15 % trečiųjų šalių žvejybos laivų iškraunamos, perkraunamos ir laivuose apdorojamos žuvies. 2. Visada tikrinami šie žvejybos laivai: a) pastebėti pagal 47 straipsnį; b) apie kuriuos pranešta pranešime, pateiktame pagal IV skyriuje numatytą Bendrijos įspėjimo sistemą; c) kuriuos Komisija laiko vykdančiais 25 straipsnyje nurodytą NNN žvejybą; d) nurodyti regioninės žvejybos valdymo organizacijos pagal 29 straipsnį patvirtintame laivų, kurie laikomi vykdančiais NNN žvejybą, sąraše. 3. 2 dalyje nurodytas laivų tikrinimas apima žvejybos laivo dokumentus, laivo žurnalą, žvejybos įrankius, laive esančias sugautas žuvis ir visus kitus įrodymus, kurie gali būti svarbūs kaip susiję su tariama NNN žvejyba. Informacija apie patikrinimų rezultatus nedelsiant perduodama Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. 10 straipsnis : Inspektoriai 1. Valstybės narės kiekvienam inspektoriui išduoda tapatybės dokumentą. Inspektoriai turi šį dokumentą su savimi ir pateikia tikrindami žvejybos laivą. 2. Valstybės narės užtikrina, kad savo darbą inspektoriai atliktų laikydamiesi šiame skirsnyje nustatytų taisyklių. 11 straipsnis : Tikrinimo procedūra 1. Valstybės narės užtikrina, kad jų inspektoriai: a) atlikdami patikrinimus kuo mažiau trikdytų laivų veiklą ir dėl jų kaltės nepablogėtų žuvų kokybė; b) parengtų patikrinimo ataskaitą ir perduotų ją savo institucijoms. 2. Inspektoriai gali tikrinti visas laivo vietas, denius ir patalpas, sužvejotas žuvis (apdorotas ar neapdorotas), žvejybos įrankius ir visą dokumentaciją, kurios, jų nuomone, reikia, norint patikrinti, ar laikomasi galiojančių įstatymų, reglamentų arba tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių, įskaitant laivo žurnalą, o refrižeratorių ir transporterių – iškrovimo dokumentus. Inspektoriai dar gali užduoti klausimus kapitonui arba jo paskirtam asmeniui. 3. Be to, inspektoriai stebi visas iškrovimo ar perkrovimo operacijas ir atlieka kryžminį išankstiniame pranešime apie iškrovimus nurodyto žuvų kiekio pagal rūšis ir iškrautų arba perkrautų žuvų kiekio patikrinimą. 4. Savo ataskaitoje inspektoriai pasirašo kapitono akivaizdoje, ir kapitonas turi teisę ją papildyti arba nurodyti, kad ji būtų papildyta informacija, kurią jis laiko svarbia, ir pasirašyti. Inspektorius laivo žurnale nurodo, kad buvo atliktas patikrinimas. 12 straipsnis : Pažeidimų atveju taikoma procedūra 1. Jei inspektorius turi rimto pagrindo manyti, kad žvejybos laivas vykdė NNN veiklą, atitinkančią 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, jis: a) nurodo pažeidimą patikrinimo ataskaitoje; b) imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad pažeidimo įrodymai būtų saugomi; c) nedelsdamas siunčia savo institucijai patikrinimo ataskaitą. 2. Jei tikrinimo rezultatai suteikia pagrįstų įrodymų, kad trečiosios šalies žvejybos laivas vykdė 3 straipsnio kriterijus atitinkančią NNN žvejybą, uosto valstybės narės kompetentingos institucijos neduoda tokiems laivams leidimo iškrauti, perkrauti arba laive perdirbti jo sugautas žuvis. 3. Tikrinančioji valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai arba jos paskirtai įstaigai apie savo sprendimą neleisti atlikti iškrovimo, perkrovimo ar apdorojimo laive operacijų, priimtą remiantis 2 dalimi, ir kartu perduoda patikrinimo ataskaitos originalą, kurį šios tuoj pat perduoda tikrinamojo laivo vėliavos valstybei, jos kopiją – laivų, iš kurių perkraunamos žuvys, vėliavos valstybei arba valstybėms, jei tikrinamas žvejybos laivas vykdė perkrovimo operacijas. Prireikus pranešimo kopija siunčiama ir regioninės žvejybos valdymo organizacijos, kurios kompetencijai priklausančiame rajone šios žuvys buvo sugautos, vykdomajam sekretoriui. 4. Uosto valstybė narė, tirdama įtariamą pažeidimą, bendradarbiauja su vėliavos valstybe ir prireikus taiko tarptautinėje teisėje numatytas sankcijas. Be to, jei įtariamas pažeidimas buvo padarytas trečiosios šalies vandenyse, uosto valstybė narė bendradarbiauja ir su atitinkama pakrantės valstybe. III skyrius: Sąlygos, reglamentuojančios trečiųjų šalių žuvininkystės produktų įvežimą į ES teritoriją 13 straipsnis: Sugautų žuvų sertifikatai 1. Draudžiama įvežti į Bendriją neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos produktus. 2. Kad 1 dalyje nustatytas draudimas būtų veiksmingas, žuvininkystės produktai į Bendriją gali būti įvežami tik su sugautų žuvų sertifikatu, patvirtintu ir patikrintu pagal šio reglamento reikalavimus. 3. 2 dalyje nurodytą sugautų žuvų sertifikatą patvirtina laivo arba laivų, vykdžiusių žvejybą, kurios metu buvo sugauti žuvininkystės produktai, vėliavos valstybė. Jis yra skirtas patvirtinti, kad tokia žvejyba vyko pagal galiojančius įstatymus, reglamentus ir tarptautines apsaugos bei valdymo priemones. 4. Sugautos žuvies sertifikate nurodoma visa 1 priedo pavyzdyje pateikta informacija, o jį patvirtina vėliavos valstybės viešoji įstaiga, kuriai suteikti būtini įgaliojimai tikrinti informacijos tikslumą. 14 straipsnis: Sugavimo dokumentų schemos, patvirtintos ir taikomos pagal regioninių žvejybos valdymo organizacijų sistemą 1. Sugautų žuvų dokumentai ir visi susiję dokumentai, patvirtinti pagal regioninės žvejybos valdymo organizacijos patvirtintas schemas, kurias Komisija pripažino atitinkančiomis šiame reglamente pateiktus reikalavimus, pripažįstami žuvų rūšių, kurioms tokie sugautų žuvų dokumentai taikomi, produktų sugavimo dokumentais ir jiems taikomi tikrinimo reikalavimai, kurių valstybėms narėms privalu laikytis pagal 17 straipsnį ir 18 straipsnio nuostatas dėl importo draudimo. 2. 1 dalis taikoma nepažeidžiant galiojančių specialiųjų reglamentų, kuriais tokios sugavimo dokumentų schemos diegiamos į Bendrijos teisę. 15 straipsnis: Netiesioginis žuvininkystės produktų importas 1. Vieną siuntą sudarantys produktai, vežami per teritorijas, išskyrus vėliavos valstybės teritoriją, ir tose teritorijose perkrauti, vežti tranzitu ar laikinai laikyti sandėliuose, į Bendriją gali būti įvežti tik su vėliavos valstybės patvirtintu sugautų žuvų sertifikatu arba sertifikatais ir tik tada, kai už importo operaciją atsakingas operatorius importo valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia dokumentais pagrįstus įrodymus, kad produktai palikti perkrovimo, tranzito arba sandėliavimo valstybės muitinės priežiūrai ir jiems nebuvo taikomos jokios kitos operacijos, išskyrus iškrovimo, pakrovimo iš naujo ar kurią nors kitą operaciją, skirtą išsaugoti jų gerą ir autentišką būklę. Tam tikslui pateikiami šie patikrinami įrodymai: a) vienas bendras transporto dokumentas, apimantis pravažiavimą iš vėliavos valstybės teritorijos per perkrovimo, tranzito arba sandėliavimo valstybės teritoriją; arba b) perkrovimo, tranzito arba sandėliavimo valstybės kompetentingų institucijų išduotas sertifikatas, kuriame: (i) pateiktas tikslus produktų aprašas; (ii) nurodytos produktų iškrovimo ir pakrovimo iš naujo datos ir prireikus laivų pavadinimai arba naudotas kitų rūšių transportas; arba c) reeksporto sertifikatas, patvirtintas remiantis regioninės žvejybos valdymo organizacijos patvirtinta sugautų žuvų dokumentų schema, šiame reglamente pripažinta pagal 14 straipsnį, jei perkrovimo, tranzito arba sandėliavimo valstybė įvykdė reikalavimus pranešti apie reeksporto sertifikatų patvirtinimą. 2. Vieną siuntą sudarantys produktai, perdirbti teritorijoje, išskyrus vėliavos valstybės teritoriją, į Bendriją gali būti įvežti tik su sugautų žuvų sertifikatu ar sertifikatais, vėliavos valstybės patvirtintais sugautoms žuvims, iš kurių pagaminti siuntą sudarantys produktai, jei už importo operaciją atsakingas operatorius importo valstybės narės institucijoms pateikia dokumentais pagrįstus įrodymus, kad minėti produktai buvo perdirbti tik iš tų sugautų žuvų, kurios nurodytos sugautų žuvų sertifikate. Tam tikslui pateikiami šie patikrinami įrodymai: a) perdirbimo valstybės muitinės išduotas sertifikatas, kuriame: (i) tiksliai apibūdinti neperdirbti ir perdirbti produktai bei nurodyti jų kiekiai; (ii) patvirtinta, kad perdirbti produktai buvo perdirbti tik iš tų neperdirbtų produktų, kurie nurodyti sugautų žuvų sertifikate (-uose), perdirbimo šalyje; arba b) reeksporto sertifikatas, patvirtintas remiantis regioninės žvejybos valdymo organizacijos patvirtinta sugautų žuvų dokumentų schema, šiame reglamente pripažinta pagal 14 straipsnį, jei perdirbimo valstybė įvykdė reikalavimus pranešti apie reeksporto sertifikatų patvirtinimą. 16 straipsnis: Žuvų, sugautų su valstybės narės vėliava plaukiojančiais laivais, eksportas 1. Žuvys, sugautos su valstybės narės vėliava plaukiojančiais laivais, gali būti eksportuojamos tik valstybės narės kompetentingoms institucijoms patvirtinus sugautų žuvų sertifikatą, kaip nustatyta 13 straipsnio 4 dalyje. 2. Vėliavos valstybės narės praneša Komisijai apie savo kompetentingas institucijas, kurios tvirtina 1 dalyje nurodytus sugautų žuvų sertifikatus. 17 straipsnis: Sugautų žuvų sertifikatų tikrinimas 1. Patvirtintas sugautų žuvų sertifikatas valstybės narės, į kurią ketinama importuoti produktą, kompetentingoms institucijoms pateikiamas prieš 72 valandas iki numatomo atvykimo į įvažiavimo į Europos bendrijos teritoriją vietą laiko. 72 valandų terminas gali būti sutrumpintas, jei žuvininkystės produktai į Bendriją vežami ne transportiniais ar žvejybos laivais. Minėtos institucijos patikrina sugautų žuvų sertifikate nurodytos informacijos tikslumą. 2. Valstybių narių kompetentingos institucijos gali kontroliuoti viską, kas, jų nuomone, būtina, taikydamos 1 dalį ir visada, kai kyla pagrįstų įtarimų. Be žvejybos laivų tikrinimo uoste pagal II skyriaus nuostatas, minėtą kontrolę gali sudaryti produktų, deklaracijos duomenų, dokumentų buvimo fakto ir autentiškumo, ūkio subjektų sąskaitų bei kitų įrašų, transporto priemonių ir produktų laikymo vietų tikrinimas, oficialios apklausos ir kiti panašūs veiksmai. 3. 2 dalyje minėto pagrįsto įtarimo pagrindas yra, inter alia , toliau nurodytos aplinkybės: a) jei valstybės narės tikrinančioji institucija turi pagrindo abejoti paties sugautų žuvų sertifikato autentiškumu arba vėliavos valstybės atitinkamos institucijos antspaudo arba parašo teisėtumu; b) jei valstybės narės tikrinančioji institucija turi informacijos, kuri kelia abejonių dėl to, kad žvejybos laivas laikosi galiojančių teisės aktų, apsaugos ir valdymo priemonių ar kitų šiame reglamente išdėstytų reikalavimų; c) jei apie žvejybos laivus, žvejybos įmones ar kitus ūkio subjektus buvo pranešta siejant juos su numanoma NNN žvejyba, įskaitant laivus, apie kuriuos regioninei žvejybos valdymo organizacijai pranešta pagal tokios organizacijos patvirtintos priemonės sąlygą sudaryti laivų, kurie, kaip numanoma, vykdo neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuojamą žvejybą, sąrašus; d) jei regioninei žvejybos valdymo organizacijai pagal tokios organizacijos patvirtintos priemonės sąlygą įgyvendinti prekybos priemones vėliavos valstybių atžvilgiu yra pranešta apie vėliavos valstybes arba reeksporto šalis; ir e) jei pagal IV skyriuje nurodytą Bendrijos įspėjimo sistemą yra paskelbtas pranešimas. 4. Tikrinimo tikslais valstybių narių kompetentingos institucijos gali prašyti vėliavos valstybės arba valstybės, kurios institucijos pagal 15 straipsnio 1 dalies c punktą arba 2 dalies b punktą patvirtino reeksporto sertifikatą, pagalbos, ir tada: a) pagalbos prašyme nurodomos priežastys, dėl kurių jos pagrįstai abejoja sertifikato galiojimu, jame pateiktų teiginių ir (arba) produktų atitikimo apsaugos bei valdymo priemonėms. Pagalbos prašymui pagrįsti išsiunčiama sugautų žuvų sertifikato kopija ir visa informacija arba dokumentai, leidžiantys daryti prielaidą, kad sertifikatas yra netikras. Minėtas prašymas vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms arba reeksporto valstybei siunčiamas nedelsiant; b) tikrinimo procedūra turi būti užbaigta per 15 dienų nuo prašymo patikrinti gavimo. Kai atitinkamos vėliavos valstybės kompetentingos institucijos negali laikytis termino, valstybės narės tikrinančios institucijos gali, vėliavos arba reeksporto valstybės prašymu, tą atsakymo terminą pratęsti ne daugiau kaip 15 dienų. 5. Kol bus baigtos 1–4 dalyse nurodytos nagrinėjimo ir tikrinimo procedūros, produktai sulaikomi. 6. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo kompetentingas institucijas, kurios tvirtina 1 dalyje nurodytus sugautų žuvų sertifikatus. 18 straipsnis: Draudimas įvežti 1. 17 straipsnio 1 dalyje nurodytų valstybių narių kompetentingos institucijos uždraudžia įvežti žuvininkystės produktus į Bendriją, ir joms nebūtina prašyti papildomų įrodymų arba siųsti pagalbos prašymo vėliavos valstybei, jei: a) operatorius neįstengė pateikti sugautų žuvų sertifikato konkretiems produktams; b) įvežti skirti produktai nėra tie patys, kurie nurodyti sugautų žuvų sertifikate; c) sugautų žuvų sertifikatas nėra patvirtintas 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos vėliavos valstybės viešosios įstaigos; d) sugautų žuvų sertifikate nenurodyta visa būtina informacija; e) operatorius negali įrodyti, kad žuvininkystės produktai atitinka 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytas sąlygas; f) žvejybos laivas, sugautų žuvų sertifikate nurodytas kaip sugautų žuvų kilmės laivas, yra įtrauktas į 26 arba 29 straipsniuose nurodytą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą; g) sugautų žuvų sertifikatą patvirtino vėliavos valstybės, kuri pagal 32 straipsnį laikoma nebendradarbiaujančia valstybe, institucijos. 2. 17 straipsnio 1 dalyje nurodytų valstybių narių kompetentingos institucijos uždraudžia įvežti visus žuvininkystės produktus į Bendriją po to, kai pagal 17 straipsnio 4 dalį buvo išsiųstas pagalbos prašymas, jei: a) jos gavo atsakymą, kuriame nurodyta, kad eksportuotojas neturėjo teisės prašyti patvirtinti sugautų žuvų sertifikatą; b) jos gavo atsakymą, kuriame nurodyta, kad produktai neatitinka apsaugos ir valdymo priemonių arba kitų šiame skyriuje numatytų sąlygų; c) jos negavo atsakymo per nustatytą laiką; d) jos gavo atsakymą, kuriame tinkamai neatsakyta į prašyme iškeltus klausimus. 3. Kai pagal 1 ar 2 dalį uždraudžiama įvežti žuvininkystės produktus, valstybės narės gali konfiskuoti ir sunaikinti tuos produktus laikydamosi nacionalinių taisyklių. 4. Kiekvienas asmuo turi teisę apskųsti kompetentingų institucijų pagal 1 arba 2 dalį priimtus sprendimus, jam skirtus tiesiogiai ir asmeniškai. Teisė apskųsti įgyvendinama pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančias nuostatas. 5. Valstybių narių institucijos apie draudimą įvežti praneša vėliavos valstybei narei, o prireikus ir valstybei, kurios institucijos pagal 15 straipsnio nuostatas patvirtino reeksporto sertifikatą. 19 straipsnis: Vėliavos valstybės pranešimai; auditas ir bendradarbiavimo susitarimai 1. Sugautų žuvų sertifikatai, konkrečios valstybės narės patvirtinti pagal šį reglamentą, pripažįstami, jei Komisija gavo atitinkamos vėliavos valstybės pranešimą, patvirtinantį, kad: a) ji taiko nacionalines įstatymų, reglamentų ir apsaugos bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jos žvejybos laivai, įgyvendinimo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemones; b) jos viešosios institucijos yra įgaliotos patvirtinti sugautų žuvų sertifikatuose pateiktos informacijos teisingumą ir, valstybių narių prašymu, patikrinti šiuos sertifikatus. Pranešime dar nurodoma būtina informacija tų institucijų tapatybei nustatyti. 2. Komisija prireikus su vėliavos valstybėmis sudaro administracijų bendradarbiavimo susitarimus, kad pastarosioms būtų lengviau užbaigti formalumus, susijusius su žvejybos laivų įplaukimu į uostus, žuvininkystės produktų įvežimu į Bendriją ir šiame reglamente nustatytais tikrinimo reikalavimais. Tokiuose susitarimuose nurodomos gairės informacijos mainams, savitarpio pagalbai ir Komisijos auditui, atliekamam visose šio reglamento taikymo srityse. Tačiau bendradarbiavimo susitarimo sudarymas nėra šio skyriaus taikymo importui, kurį sudaro su bet kurios valstybės vėliava plaukiojančiais laivais sugautos žuvys, išankstinė sąlyga. 3. Informacija, kurią būtina pateikti 1 dalyje nurodytame pranešime, ir administracijų bendradarbiavimo susitarimų principai bei punktai yra pateikti šio reglamento 3 priede. 4. Komisija praneša vėliavos valstybei gavusi pagal 1 dalį išsiųstą pranešimą. Jei vėliavos valstybė Komisijai pateikia ne visus 1 dalyje paminėtus dalykus, Komisija vėliavos valstybei nurodo, ko trūksta ir paprašo jos atsiųsti naują pranešimą. 20 straipsnis: Reeksportas 1. Remiantis šiuo skyriumi, reeksportuoti pagal sugautų žuvų sertifikatą importuotus produktus leidžiama valstybės narės, iš kurios jie bus reeksportuojami, kompetentingoms institucijoms, reeksportuotojo prašymu, patvirtinus reeksporto sertifikatą. 2. Reeksporto sertifikatuose nurodoma visa informacija, kurią būtina pateikti pagal 2 priede pateiktą formą, ir kartu su jais pateikiama sugautų žuvų sertifikatų, patvirtintų produktų importui, kopija. 3. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo kompetentingas institucijas, tvirtinančias ir tikrinančias reeksporto sertifikatus. 21 straipsnis: Duomenų registravimas ir platinimas 1. Komisija registruoja valstybes ir jų kompetentingas institucijas, apie kurias pranešta pagal šio skyriaus nuostatas, įskaitant: a) valstybes nares, pranešusias apie savo kompetentingas institucijas, kurios tvirtina ir tikrina sugautų žuvų sertifikatus ir reeksporto sertifikatus pagal šio reglamento atitinkamai 16 straipsnio 2 dalį, 17 straipsnio 6 dalį ir 20 straipsnio 3 dalį; b) vėliavos valstybes, pateikusias pranešimus pagal 19 straipsnio 1 dalį, nurodant tas, su kuriomis pagal 19 straipsnio 2 dalį yra sudarytas administracijų bendradarbiavimo susitarimas. 2. Komisija savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia 1 dalyje nurodytų valstybių ir jų atitinkamų nacionalinių institucijų sąrašą ir šią informaciją nuolat tikslina. Komisija už sugautų žuvų sertifikatų tikrinimą atsakingoms valstybių narių nacionalinėms institucijoms perduoda išsamią informaciją apie vėliavos valstybės institucijas, įpareigotas tvirtinti ir tikrinti sugautų žuvų sertifikatus. 3. Komisija savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia pagal 14 straipsnį pripažintų sugautų žuvų dokumentų schemų sąrašą ir jį reguliariai tikslina. IV skyrius Bendrijos įspėjimo sistema 22 straipsnis: Įspėjimų siuntimas 1. Jei pagal II, III, V, VI, VII, VIII, X arba XII skyriaus nuostatas gauta informacija kelia pagrįstų abejonių dėl to, ar tam tikrų trečiųjų šalių laivai arba žuvininkystės produktai atitinka galiojančius įstatymus, reglamentus arba tarptautines apsaugos ir valdymo priemones, Komisija savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia pranešimą, įspėjantį operatorius ir užtikrinantį, kad valstybės narės pagal šio straipsnio nuostatas imsis atitinkamų priemonių prieš trečiąsias šalis. 2. Komisija nedelsdama perduoda šią informaciją valstybės narės institucijoms, atitinkamai vėliavos valstybei, o prireikus ir reeksporto valstybei. 23 straipsnis: Veiksmai paskelbus įspėjimą 1. Valstybės narės, gavusios 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją: a) nustato anksčiau importuotas žuvininkystės produktų siuntas, apie kurias buvo įspėti operatoriai, ir pagal 17 ir 20 straipsnio nuostatas atlieka sugautų žuvų sertifikato, o prireikus ir reeksporto sertifikato tikrinimo procedūrą; b) pagal 17 ir 20 straipsnio nuostatas atlieka visų įvežti skirtų žuvininkystės produktų, dėl kurių buvo įspėta, sugautų žuvų sertifikatų, o prireikus ir reeksporto sertifikatų tikrinimo procedūrą; c) nustato visą ankstesnį žvejybos laivų, apie kuriuos buvo įspėta, judėjimą ir atlieka atitinkamus patikrinimus, įskaitant anksčiau pateiktų sugautų žuvų sertifikatų patikrinimą; d) laikydamosi tarptautinės teisės atlieka būtiną žvejybos laivų, apie kuriuos buvo įspėta, apklausą, tyrimus ir patikrinimus jūroje, uostuose arba kitose iškrovimo vietose. 2. Valstybės narės perduoda Komisijai jų atliktų patikrinimų išvadas, praneša apie prašymus patikrinti ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi nustačius neatitikimą įstatymams, reglamentams arba tarptautinėms apsaugos ir valdymo priemonėms. 3. Jei Komisija nusprendžia, kad, atsižvelgus į pagal 1 dalį atliktų patikrinimų išvadas, pagrįsto įtarimo nebelieka, ji nedelsdama: a) savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia apie tai pranešimą, kuriuo panaikinamas ankstesnis pranešimas; b) apie šį panaikinimą informuoja vėliavos valstybę, o prireikus ir reeksporto valstybę; c) atitinkamais kanalais informuoja valstybes nares. 4. Jei Komisija nusprendžia, kad, atsižvelgus į pagal 1 dalį atliktų apklausų, inspektavimo ir patikrinimų išvadas, pagrįstas įtarimas išlieka, ji nedelsdama: a) atnaujina operatoriams skirtą pranešimą ir paskelbia jį savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje); b) informuoja vėliavos valstybę, o prireikus ir reeksporto valstybę; c) atitinkamais kanalais informuoja valstybes nares; ir d) prireikus perduoda šį klausimą regioninei žvejybos valdymo organizacijai, kurios apsaugos ir valdymo priemonės galėjo būti pažeistos. 5. Jei Komisija nusprendžia, kad, atsižvelgus į pagal 1 dalį atliktų apklausų, inspektavimo ir patikrinimų išvadas, yra pakankamas pagrindas manyti, kad dėl nustatytų faktų galėtų būti iškelta byla dėl galiojančių įstatymų, reglamentų ar tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių nesilaikymo, ji nedelsdama: a) savo tinklalapyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia pranešimą operatoriams, informuodama juos apie šias išvadas; b) informuoja vėliavos valstybę ir pagal V bei VI skyrius imasi atitinkamų procesinių veiksmų ir demaršų; c) prireikus informuoja reeksporto valstybę; d) atitinkamais kanalais informuoja valstybes nares; e) prireikus perduoda šį klausimą regioninei žvejybos valdymo organizacijai, kurios apsaugos ir valdymo priemonės galėjo būti pažeistos. V skyrius Laivų, užsiimančių NNN veikla, nustatymas 24 straipsnis: Įtariama NNN žvejyba 1. Komisija arba jos paskirta įstaiga kaupia ir tiria visą apie NNN žvejybą turimą informaciją: a) gautą pagal II, III, IV, VIII, X ir XII skyrių nuostatas, arba b) jei būtina, visą kitą susijusią informaciją, pavyzdžiui: - žuvų sugavimo datą; - iš nacionalinės statistikos ir kitų patikimų šaltinių gautą informaciją apie prekybą; - laivų registrus ir duomenų bazes; - regioninės žvejybos valdymo organizacijos sugautų žuvų dokumentą arba statistikos dokumentų programas; - ataskaitas apie stebėjimus ir kitokią veiklą, susijusią su laivais, kurie, kaip numanoma, vykdo NNN žvejybą, ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų perduotus ir patvirtintus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus; - visą kitą susijusią informaciją, gautą, inter alia, uostuose ir žūklės plotuose. 2. Valstybės narės bet kuriuo metu pateikia Komisijai visą papildomą informaciją, kuri gali būti reikalinga sudarant Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Komisija arba jos paskirta įstaiga išsiuntinėja šią informaciją ir gautus įrodymus valstybėms narėms bei atitinkamoms vėliavos valstybėms. 3. Komisija arba jos paskirta įstaiga parengia kiekvieno laivo, kuris, kaip pranešta, yra įtariamas vykdęs NNN žvejybą, bylą, kuri patikslinama gavus naujos informacijos. 25 straipsnis: Numanoma NNN žvejyba 1. Komisija identifikuoja laivus, apie kuriuos pagal 24 straipsnį yra gauta pakankamai informacijos, kad būtų galima numanyti, jog jie galbūt užsiima NNN žvejyba, ir reikalauja oficialiai apklausti atitinkamą vėliavos valstybę. 2. Komisija informuoja vėliavos valstybes, kurių laivai identifikuojami pagal 1 dalies nuostatą, ir oficialiai reikalauja, kad būtų atliktas su jų vėliavomis plaukiojančių laivų tariamai NNN veiklos tyrimas. Pranešime: a) vėliavos valstybei pateikiamas oficialus prašymas imtis visų būtinų priemonių tariamai NNN žvejybos veiklai ištirti ir laiku pasidalyti su Komisija šio tyrimo rezultatais; b) vėliavos valstybei pateikiamas oficialus prašymas imtis skubių vykdymo užtikrinimo veiksmų, jei pasitvirtintų, kad laivui suformuluotas įtarimas yra pagrįstas, ir pranešti Komisijai apie taikytas priemones; c) laivo savininkui arba prireikus ir operatoriui pranešama apie galimas pasekmes, jei laivas būtų įtrauktas į Europos bendrijos NNN žvejybos laivų sąrašą, kaip nustatyta 36 straipsnyje. Vėliavos valstybės taip pat turi pateikti informaciją Komisijai apie laivo savininkus, o prireikus ir operatorius siekiant užtikrinti, kad, esant reikalui, tie asmenys būtų išklausyti, kaip nurodyta 26 straipsnio 3 dalyje. 3. Informaciją apie laivus, kurie, kaip numanoma, užsiima NNN veikla, Komisija išsiuntinėja visoms valstybėms narėms, kad būtų lengviau pagal 9 straipsnio 2 dalies c punktą atlikti sistemiškus šių laivų patikrinimus uostuose. 26 straipsnis: Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymas 1. Komisija sudaro Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 24 ir 25 straipsniuose numatytų priemonių) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba ir kurių vėliavos valstybės nesiėmė efektyvių veiksmų reaguodamos į šią veiklą. 2. Komisija reikalauja, kad vėliavos valstybės, kurių laivai yra įtraukti į Bendrijos NNN žvejybą vykdančių sąrašą: a) laivų savininkui praneštų apie jo įtraukimą į Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių sąrašą, apie šio įtraukimo motyvus ir padarinius, kaip nustatyta 36 straipsnyje, ir b) imtųsi visų būtinų priemonių, kad ši NNN žvejyba būtų panaikinta, atitinkamais atvejais įskaitant ir šių laivų žvejybos licencijų registracijos panaikinimą, ir praneštų Komisijai apie taikytas priemones. 3. Bendrija, prieš įtraukdama kiekvieną laivą į Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, laivo savininkui, o prireikus ir operatoriui nurodo visas detales, pagrindžiančias įtarimą, kad laivas vykdė NNN žvejybą, taip pat laivo savininkui, o prireikus ir operatoriui suteikia galimybę būti išklausytiems. 4. Kai priimamas sprendimas įtraukti laivą į Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, Komisija apie šį sprendimą ir jo motyvus praneša laivo savininkui, o prireikus ir operatoriui. 5. Komisijai 3 ir 4 dalyse nustatytas įpareigojimas taikomas nepažeidžiant vėliavos valstybės pirminės atsakomybės už laivą, ir tik tiek, kiek Komisija turi atitinkamos informacijos apie laivo savininko ir operatorių identifikavimą. 27 straipsnis: Laivų išbraukimas iš Europos bendrijos NNN laivų sąrašo 1. Bendrija išbraukia laivą iš Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo, jei laivo vėliavos valstybė įrodo, kad: a) laivas neužsiėmė NNN žvejyba, už kurią jis buvo įtrauktas į sąrašą, arba b) į minėtą NNN žvejybos veiklą buvo reaguota efektyviais veiksmais, įskaitant, inter alia , traukimą baudžiamojon atsakomybėn ir proporcingų sankcijų taikymą. 2. Į Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą įtraukto laivo savininkas arba tam tikrais atvejais operatorius gali pateikti Komisijai prašymą patikrinti tokių laivų statusą, jei vėliavos valstybė narė nevykdo 1 dalyje nurodytų veiksmų. Laivo pašalinimo iš sąrašo galimybę Komisija apsvarsto tik tuo atveju, jei vykdomos šios sąlygos: a) nuo laivo įtraukimo į sąrašą praėjo ne mažiau kaip dveji metai, per kuriuos Komisijai daugiau nebuvo pagal 24 straipsnį pateikta pranešimų apie to laivo tariamą NNN žvejybą; b) savininkas pateikia informaciją apie dabartinę laivo veiklą, rodančią, kad jis dirba visiškai laikydamasis įstatymų, reglamentų ir (arba) apsaugos priemonių, taikomų visų rūšių žvejybai, kurioje jis dalyvauja; c) Komisija įsitikina, kad atitinkamas laivas, jo savininkas arba operatoriai nepalaiko nei tiesioginių, nei netiesioginių ryšių su kitais laivais ar operatoriais, kurie, kaip numanoma arba kaip patvirtinta, užsiima NNN žvejyba. 28 straipsnis: Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo turinys, viešinimas ir tvarkymas 1. Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše apie kiekvieną laivą nurodoma ši informacija: a) pavadinimas arba ankstesni pavadinimai, jei tokių yra; b) vėliava ir ankstesnės vėliavos, jei yra; c) savininkas ir buvę savininkai, įskaitant tikruosius savininkus, jei yra; d) operatorius ir buvę operatoriai, jei yra; e) šaukinys arba šaukiniai, jei yra; f) IMO/Loido numeris (jei žinomas); g) nuotraukos, jei turima; h) pirmojo įtraukimo į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą data; i) veiksmų, pagrindžiančių laivo įtraukimą į sąrašą, santrauka su nuorodomis į atitinkamus dokumentus, kuriuose informuojama apie šią veiklą ir pateikiami jos įrodymai. 2. Komisija imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo viešumą, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklalapyje. 3. Šis sąrašas nuolat tikslinamas, ir yra numatyta automatinio pranešimo apie pakeitimus sistema, jei valstybės narės, regioninės žvejybos valdymo organizacijos bei pilietinės visuomenės nariai to pareikalautų. Be to, Komisija sąrašą perduoda Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijai bei regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms, kad sustiprintų Europos bendrijos ir tų organizacijų bendradarbiavimą, kurio tikslas – užkirsti kelią, sustabdyti ir nutraukti NNN žvejybą [NNN žvejybos prevencija, atgrasymas nuo jos ir jos panaikinimas]. 29 straipsnis: Regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtinti NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašai 1. Be 26 straipsnyje nurodytų laivų, į Europos bendrijos NNN laivų sąrašus automatiškai įtraukiami regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintuose NNN laivų sąrašuose nurodyti laivai. Tokių laivų išbraukimą iš Europos bendrijos NNN laivų sąrašo lemia sprendimai, kuriuos dėl tų laivų priima atitinkama regioninė žvejybos valdymo organizacija. 2. Kiekvienais metais Komisija, iš regioninės žvejybos valdymo organizacijos gavusi laivų, kurie, kaip numanoma ir patvirtinta, dalyvavo NNN žvejyboje, sąrašus, perduoda juos valstybėms narėms. 3. Komisija skubiai praneša valstybėms narėms apie visus 2 dalyje nurodytų sąrašų papildymus, išbraukimus juose ir (arba) jų pakeitimus, kai tik šie pokyčiai įvyksta. 36 straipsnis taikomas laivams, įtrauktiems į RŽVO NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, pakeistus atsižvelgiant į tai, kokie jie buvo tada, kai apie juos buvo pranešta valstybėms narėms. VI skyrius Nebendradarbiaujančios trečiosios valstybės 30 straipsnis: Nebendradarbiaujančių trečiųjų valstybių identifikavimas 1. Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka identifikuoja trečiąsias valstybes, kurias ji laiko kovojant su NNN žvejyba nebendradarbiaujančiomis valstybėmis. 2. Šis identifikavimas pagrįstas visos pagal II, III, IV, V, VIII, X ir XII skyrių nuostatas gautos informacijos arba prireikus bet kurios kitos susijusios informacijos, pavyzdžiui, duomenų apie sugautą žuvį, iš nacionalinės statistikos arba kitų patikimų šaltinių gautos informacijos apie prekybą, laivų registrų ir duomenų bazių, regioninės žvejybos valdymo organizacijos sugavimo dokumentų arba statistikos dokumentų programos ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintų NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašų, ir iš kitų laivų bei žūklės plotų gautos informacijos, apžvalga. 3. Valstybė gali būti pripažinta nebendradarbiaujančia valstybe, jei ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo tarptautinėje teisėje jai numatytos pareigos imtis neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo veiksmų. 4. Taikydama 3 dalį Komisija visų pirma patikrina priemones, kurių konkreti valstybė ėmėsi: a) pasikartojus NNN žvejybai, kurią vykdė arba kurioje kaip pagalbiniai dalyvavo su jos vėliava plaukiojantys laivai arba jos piliečiai, jos vandenyse plaukiojantys laivai ar jos uostais besinaudojantys laivai, tinkamai pagrįstai dokumentais, arba b) į jos rinką patekus NNN žvejybos produktams. 5. Tikrindama Komisija atsižvelgia į: a) tai, ar atitinkama valstybė veiksmingai bendradarbiauja su Bendrija atsakydama į Komisijos klausimus, kuriuos ji pateikė norėdama ištirti NNN žvejybą ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba nurodyti tolesnes priemones; b) tai, ar atitinkama valstybė už NNN žvejybą atsakingų operatorių atžvilgiu ėmėsi priverstinio vykdymo priemonių, ypač ar taikytos pakankamai griežtos sankcijos, kad pažeidėjai netektų pelno iš minėtos veiklos; c) NNN žvejybos veiklos istoriją, pobūdį, aplinkybes ir padarinių mastą; d) dabartinius besivystančių šalių kompetentingų institucijų pajėgumus. 6. Be to, dar atsižvelgiama į: a) tai, ar atitinkamos valstybės yra ratifikavusios tarptautinius žvejybos dokumentus, visų pirma 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, Jungtinių Tautų 1995 m. susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas peržengiančių ir toli migruojančių žuvų rūšių išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo ir 1993 m. FAO susitarimą dėl žvejybos laivų skatinimo laikytis tarptautinių apsaugos ir valdymo priemonių atviroje jūroje, arba prie jų prisijungusios; b) valstybės, kaip regioninių žvejybos valdymo organizacijų narės arba bendradarbiaujančios ne narės, statusą arba į jos sutikimą taikyti tokių organizacijų nustatytas apsaugos ir valdymo priemones; c) tos valstybės veiksmus, galinčius sumažinti galiojančių įstatymų, reglamentų arba tarptautinių apsaugos bei valdymo priemonių veiksmingumą, arba neveikimą. 7. Įgyvendinant šį straipsnį prireikus deramai atsižvelgiama į konkrečius besivystančių šalių ribotumus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra. 31 straipsnis: Kreipimasis į valstybes, pripažintas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis valstybėmis 1. Valstybėms, kurios pagal 30 straipsnyje nustatytus kriterijus gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis valstybėmis, Komisija nedelsdama siunčia pranešimą, kuriame nurodo: a) pripažinimo motyvą arba motyvus ir visus turimus pagrindžiančius įrodymus; b) galimybę raštu atsakyti Komisijai dėl sprendimo pripažinti ir pateikti kitą susijusią informaciją, pavyzdžiui, pripažinimą paneigiančius įrodymus arba prireikus ir veiksmų planą bei priemones, kurių imtasi padėčiai pagerinti; c) jos pripažinimo nebendradarbiaujančia valstybe padarinius, kaip numatyta 37 straipsnyje. 2. Be to, 1 dalyje nurodytame pranešime Komisija reikalauja, kad ta valstybė narė imtųsi būtinų priemonių aptariamai NNN žvejybos veiklai nutraukti ir bet kokiai panašiai veiklai ateityje išvengti ir ištaisyti 30 straipsnio 6 dalies c punkte nurodytą veiksmą arba neveikimą. 3. Komisija savo pranešimą ir reikalavimą valstybei perduoda daugiau kaip viena ryšio priemone. Komisija prašo, kad ta valstybė patvirtintų, kad gavo pranešimą. 32 straipsnis: Nebendradarbiaujančių valstybių sąrašo sudarymas 1. Atsižvelgdama į 31 straipsnyje nurodytų kreipimųsi rezultatus, Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtina nebendradarbiaujančių valstybių sąrašą. 2. Komisija nedelsdama praneša atitinkamai valstybei apie jos pripažinimą nebendradarbiaujančia valstybe ir pagal 37 straipsnį taikomas priemones ir reikalauja, kad ji ištaisytų dabartinę padėtį ir praneštų, kokių ėmėsi priemonių, kad jos laivai garantuotai laikytųsi apsaugos ir valdymo priemonių. 3. Be to, apie savo sprendimą Komisija nedelsdama praneša valstybėms narėms ir prašo jų užtikrinti, kad būtų nedelsiant įgyvendintos 37 straipsnyje nustatytos priemonės. 33 straipsnis: Išbraukimas iš nebendradarbiaujančių valstybių sąrašo 1. Komisija 52 straipsnyje nustatyta tvarka išbraukia valstybę iš nebendradarbiaujančių valstybių sąrašo, jei ta valstybė įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta. Priimant sprendimą dėl išbraukimo dar atsižvelgiama į tai, ar identifikuotos valstybės ėmėsi konkrečių priemonių, kurios užtikrintų ilgalaikį padėties pagerėjimą. 2. Atsižvelgdama į pagal 1 dalį priimtą sprendimą Komisija nedelsdama praneša valstybėms narėms apie 37 straipsnyje nurodytų priemonių panaikinimą tai valstybei. 34 straipsnis: Nebendradarbiaujančių valstybių sąrašo viešumas Komisija imasi visų priemonių, užtikrinančių nebendradarbiaujančių valstybių sąrašo viešumą, laikydamasi visų galiojančių konfidencialumo reikalavimų, įskaitant jo paskelbimą Žuvininkystės generalinio direktorato tinklavietėje. Šis sąrašas nuolat tikslinamas, ir Komisija yra numačiusi automatinio pranešimo apie pakeitimus sistemą, jei valstybės narės, regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir pilietinės visuomenės nariai to pareikalautų. Be to, Komisija nebendradarbiaujančių valstybių sąrašus perduoda Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijai bei regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms, kad sustiprintų Europos bendrijos ir tų organizacijų bendradarbiavimą, kurio tikslas – NNN žvejybos prevencija, atgrasymas nuo jos ir jos panaikinimas. 35 straipsnis: Nepaprastosios priemonės 1. Jei yra įrodymų, kad valstybės priimtos priemonės kenkia apsaugos ir valdymo priemonėms, kurias skatina regioninės žvejybos valdymo organizacijos, Komisijai leidžiama imtis nepaprastųjų priemonių, kurių taikymas gali trukti ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Komisija gali priimti naują sprendimą nepaprastosioms priemonėms pratęsti dar ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams. 2. Nepaprastosios priemonės gali, inter alia , apimti šias priemones: a) su atitinkamos valstybės vėliava plaukiojantiems laivams neleidžiama įplaukti į valstybių narių uostus, išskyrus force majeure aplinkybes; b) su valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams neleidžiama dalyvauti bendroje žvejyboje su atitinkamos valstybės vėliava plaukiojančiais laivais; c) su valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams neleidžiama žvejoti atitinkamos valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; d) neleidžiama tiekti gyvų žuvų, skirtų auginti atitinkamos valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; e) gyvos žuvys, sugautos su atitinkamos valstybės vėliava plaukiojančiais laivais, neįsileidžiamos auginti valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse. 3. Nepaprastosios priemonės pradedamos taikyti iškart. Apie jas pranešama valstybėms narėms ir atitinkamai valstybei, jos paskelbiamos Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje . VII skyrius Priemonės, taikomos NNN žvejybą vykdantiems laivams ir valstybėms 36 straipsnis: Veiksmai, kurių imamasi prieš laivus, įtrauktus į Europos bendrijos NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą 26 straipsnyje nurodytiems laivams taikomos šios priemonės: a) vėliavos valstybės narės neprašo Komisijos išduoti žvejybos leidimų NNN žvejybą vykdantiems laivams; b) panaikinami dabartiniai leidimai arba specialūs žvejybos leidimai, kuriuos vėliavos valstybės narės išdavė NNN žvejybą vykdantiems laivams; c) NNN žvejybą vykdantiems laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, neleidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse, ir juos draudžiama frachtuoti; d) su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai neturi jokiai būdais padėti arba dalyvauti žuvų perdirbimo operacijose, dalyvauti perkrovimuose arba bendrose žvejybos operacijose su laivais, įtrauktais į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą; e) išskyrus force majeure aplinkybes, NNN žvejybą vykdantiems su valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams neleidžiama įplaukti į jokį Bendrijos uostą, išskyrus jų pačių registracijos uostus. NNN žvejybą vykdantiems laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, neleidžiama įplaukti į valstybės narės uostą, išskyrus force majeure aplinkybes . Tačiau valstybė gali leisti įplaukti į savo uostus NNN žvejybą vykdantiems laivams, jei konfiskuojamos laive esančios žuvys, o prireikus ir žvejybos įrankiai, draudžiami pagal regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtas apsaugos ir valdymo priemones. Valstybės narės konfiskuoja ir tų NNN žvejybą vykdančių laivų sugautas žuvis, o prireikus ir žvejybos įrankius, draudžiamus pagal regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtas apsaugos ir valdymo priemones, kuriems leista įplaukti į jos uostus dėl force majeure aplinkybių arba nelaimės; f) išskyrus force majeure aplinkybes , su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems NNN žvejybą vykdantiems laivams netiekiama atsargų, kuro arba neteikiama kitų paslaugų; g) su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems NNN žvejybą vykdantiems laivams neleidžiama keisti įgulos, išskyrus kai tai būtina dėl force majeure aplinkybių; h) valstybės narės nesuteikia savo vėliavos NNN žvejybą vykdantiems laivams; i) importuoti tokiais laivais sugautus žuvininkystės produktus draudžiama, todėl ir kartu su šiais produktais pateikiami sugautos žuvies sertifikatai nepriimami arba nepripažįstami; j) eksportuoti arba reeksportuoti NNN žvejybą vykdančių laivų sugautus žuvininkystės produktus draudžiama. 37 straipsnis: Nebendradarbiaujančioms valstybėms taikomi veiksmai 32 straipsnyje nurodytoms valstybėms taikomos šios priemonės: a) draudžiama įvežti į Bendriją žuvininkystės produktus, sugautus laivais, plaukiojančiais su tokių valstybių vėliavomis, ir todėl nepripažįstami kartu su jais pateikiami sugautų žuvų sertifikatai; jei pagal 30 straipsnį valstybė buvo pripažinta nebendradarbiaujančia dėl to, kad nepriėmė pakankamai kovos su NNN žvejyba, turinčia poveikio konkretiems ištekliams arba žuvų rūšims, priemonių, šis draudimas importuoti gali būti taikomas tik tų išteklių ar žuvų rūšių atžvilgiu; b) Bendrijos operatoriams draudžiama pirkti su tokių valstybių vėliava plaukiojantį žvejybos laivą; c) su valstybės narės vėliava plaukiojantį laivą draudžiama perregistruoti tokiose valstybėse; d) valstybės narės neleidžia su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams sudaryti frachtavimo susitarimus su tokiomis valstybėmis; e) į tokias valstybes draudžiama eksportuoti Bendrijos laivus; f) valstybės narės piliečiams draudžiama sudaryti prekybos sutartis su tokiomis valstybėmis, kad su tos valstybės narės vėliava plaukiojantis žvejybos laivas nepasinaudotų tokios valstybės žvejybos galimybėmis; g) draudžiama bendra žvejyba, kurioje dalyvauja su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir su tokios valstybės vėliava plaukiojantis laivas; h) valstybės narės praneša importuotojams, perkrovėjams, pirkėjams, įrangos tiekėjams, bankininkams ir kitas paslaugas teikiantiems operatoriams apie dalyvavimo versle, susijusiame su žvejyba kartu su tokių valstybių piliečiais, riziką; i) Komisija siūlo denonsuoti kiekvieną galiojantį dvišalį susitarimą ar žvejybos partnerystę su tokiomis valstybėmis; j) Komisija nepradeda derybų, kurios baigtųsi dvišalių žvejybos susitarimų arba žvejybos partnerystės susitarimo pasirašymu su tokiomis valstybėmis. VIII skyrius Piliečiai 38 straipsnis: NNN žvejyboje dalyvaujantys arba ją remiantys piliečiai 1. Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis ir imasi visų būtinų priemonių pagal nacionalinę ir Bendrijos teisę, kad: a) užtikrintų, jog jų jurisdikcijai priklausantys piliečiai nerems NNN žvejybos ir neužsiims ja, taip pat ir žvejyba 26 straipsnyje nurodytais laivais; b) nustatys piliečius, kurie yra į NNN žvejybą įsitraukę laivų operatoriai arba tikrieji savininkai. 2. Nepažeisdamos vėliavos valstybės pirminės atsakomybės valstybės narės, laikydamosi jų galiojančių įstatymų ir reglamentų, imasi tinkamų priemonių, kad: a) įsitikintų, ar jų jurisdikcijai priklausantys fiziniai ir juridiniai asmenys užsiima NNN žvejyba; b) atitinkamais veiksmais reaguotų į kiekvieną patikrintą a punkte paminėtą veiklą. 3. Kiekvienoje valstybėje narėje viena institucija yra atsakinga už informacijos apie šiame straipsnyje minėtus piliečius rinkimo ir tikrinimo koordinavimą ir už pranešimą Komisijai bei bendradarbiavimą su ja. 39 straipsnis: Prevencija ir sankcijos 1. Valstybės narės piliečiai savo kompetentingoms institucijoms perduoda visą informaciją apie juridinius, naudą teikiančius arba finansinius interesus ir kontrolę, susijusius su trečiojoje šalyje registruotais žvejybos laivais. Valstybės narės užtikrina, kad už tokio pranešimo nepateikimą būtų taikomos adekvačios sankcijos, numatytos pagal šalies teisę. 2. Valstybės narės piliečiai neparduoda arba neeksportuoja laivų operatoriams, susijusiems su 26 straipsnyje nurodytų laivų eksploatavimu, valdymu ar nuosavybės teisėmis. 3. Importuotojai, perkrovėjai, pirkėjai, vartotojai, įrangos tiekėjai, bankininkai, draudikai ir kitų paslaugų teikėjai neturi su 26 straipsnyje nurodytais laivais vykdyti verslo veiklos arba prekiauti žuvimi arba žuvų produktais, sugautais vykdant NNN žvejybą. 4. Nepažeisdamos kitų Bendrijos teisės nuostatų dėl viešųjų fondų, valstybės narės nesuteikia operatoriams, susijusiems su 26 straipsnyje nurodytų laivų eksploatavimu, valdymu ar nuosavybės teisėmis, valstybės pagalbos pagal nacionalinę pagalbos sistemą arba iš Bendrijos fondų. 5. Valstybės narės renka informaciją apie tai, ar yra susitarimų tarp jos piliečių ir trečiosios šalies, leidžiančių su jų vėliavomis plaukiojančius laivus perregistruoti tokioje trečiojoje šalyje. Apie tai jos praneša Komisijai pateikdamos tų laivų sąrašą. IX skyrius Neatidėliotino vykdymo priemonės, sankcijos ir lydinčiosios sankcijos 40 straipsnis: Taikymo sritis Šis skyrius taikomas: a) šiurkščių pažeidimų, įvykdytų valstybių narių teritorijoje arba jų suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse, atveju ir b) šiurkščių pažeidimų, įvykdytų naudojantis Bendrijos žvejybos laivais arba Bendrijos piliečių, atveju. 41 straipsnis: Šiurkštūs pažeidimai Šiame reglamente šiurkštus pažeidimas reiškia: a) veiklą, kuri pagal 3 straipsnyje nustatytus kriterijus laikoma NNN žvejybos veikla; b) sąmoningas verslas naudojantis 26 straipsnyje nurodytais NNN žvejybos veiklą vykdančiais laivais; c) sąmoninga prekyba NNN žvejybos produktais; d) žuvininkystės produktų importavimas į Bendriją pažeidžiant šį reglamentą. 42 straipsnis: Neatidėliotino vykdymo priemonės 1. Jei fizinis arba juridinis asmuo yra įtariamas padaręs arba pastebėtas in flagrante delicto , kai darė 41 straipsnyje nurodytą šiurkštų pažeidimą, valstybė narė pradeda išsamų šio pažeidimo tyrimą ir, laikydamasi savo nacionalinės teisės ir atsižvelgdama į pažeidimo sunkumą, imasi neatidėliotino vykdymo priemonių, o visų pirma: a) skubiai nutraukia žvejybą; b) nukreipia laivą į uostą; c) nukreipia transporto priemonę į kitą vietą patikrinti; d) įsako prisišvartuoti; e) konfiskuoja neteisėtus žvejybos įrankius, sugautas žuvis arba žuvininkystės produktus; f) laikinai panaikina laivo arba transporto priemonės galimybę judėti; g) sustabdo leidimo žvejoti galiojimą. 2. Neatidėliotino vykdymo priemonės turi užkirsti kelią šio pažeidimo tęstinumui ir sudaryti galimybes kompetentingoms institucijoms užbaigti šio šiurkštaus pažeidimo tyrimą. 43 straipsnis: Sankcijos už šiurkščius pažeidimus 1. Valstybės narės užtikrina, kad fizinis asmuo, padaręs šiurkštų pažeidimą, arba juridinis asmuo, kaip nustatyta, atsakingas už šiurkštų pažeidimą, būtų baudžiami veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasomosiomis sankcijomis, kurias sudaro šios baudos: ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims. 2. Valstybės narės gali taikyti sistemą, pagal kurią bauda yra proporcinga žuvininkystės ištekliams arba atitinkamai jūrų aplinkai padarytai žalai, dėl padaryto nusikaltimo gautai arba numatomai gauti finansinei naudai arba kitai vertybei, rodančiai fizinio arba juridinio asmens finansinę padėtį, jei toje sistemoje bus numatytos maksimalios baudos – lygiavertės ne mažiau kaip 300 000 EUR fiziniams asmenims ir ne mažiau kaip 500 000 EUR juridiniams asmenims. 3. Valstybės narės, kuriose euras dar neįvestas, taiko jų nacionalinės valiutos ir euro kursą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje […]. 44 straipsnis: Bendras sankcijų ir lydinčiųjų sankcijų dydis Apskaičiuojamas toks bendras sankcijų ir kartu su jomis taikomų kitų sankcijų dydis, kuris užtikrins, kad už šiurkščius pažeidimus atsakingi asmenys neteks iš to gautos ekonominės naudos. Tam tikslui būtina atsižvelgti ir į priemones, taikytas pagal 42 straipsnį. 45 straipsnis: Lydinčiosios sankcijos Kartu su šiame skyriuje numatytomis sankcijomis gali būti taikomos kitos sankcijos arba priemonės, visų pirma: a) pažeidime dalyvavusio laivo laikinas areštas; b) laikinai atimama galimybė judėti; c) uždraustų žvejybos įrankių, sugautų žuvų, produktų konfiskavimas; d) žvejybos leidimo laikinas sustabdymas arba panaikinimas; e) teisės žvejoti apribojimas arba atėmimas; f) teisės gauti naujas žvejybos teises atėmimas laikinai arba visam laikui; g) laikinas arba nuolatinis draudimas gauti viešąją paramą arba subsidijas. 46 straipsnis: Juridinių asmenų atsakomybė 1. Valstybės narės užtikrina, kad juridiniai asmenys būtų laikomi atsakingais už 41 straipsnyje nurodytus šiurkščius pažeidimus, jei tokių pažeidimų jų naudai padarė asmuo, veikiantis kaip pavienis asmuo arba kaip pavaldus juridiniam asmeniui, juridinio asmens struktūroje einantis apibrėžtas pareigas, pagrįstas: a) įgaliojimu atstovauti juridiniam asmeniui, arba b) įgaliojimu juridinio asmens vardu priimti sprendimus, arba c) įgaliojimu vykdyti juridinio asmens kontrolę. 2. Be to, valstybės narės užtikrina, kad juridinis asmuo būtų laikomas atsakingu už 1 dalyje nurodyto asmens nevykdytą priežiūrą ir kontrolę, nulėmusią 41 straipsnyje nurodytą nusižengimą, kurį juridinio asmens vardu padarė jam pavaldus asmuo. 3. Juridinio asmens atsakomybė nepašalina galimybės iškelti bylą fiziniams asmenims, kurie yra minėto pažeidimo kaltininkai, kurstytojai arba bendrininkai. X skyrius Tam tikrų regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų nuostatų dėl laivų stebėjimo įgyvendinimas 47 straipsnis: Stebėjimas jūroje 1. Šio skyriaus nuostatos taikomos žvejybos veiklai, kuriai taikomos ICCAT, CCAMLR ir IOTC patvirtintos stebėjimo jūroje taisyklės. Šio skyriaus taikymo sritis iki 2012 m. bus patikslinta. 2. Valstybės narės laivui, lėktuvui arba už tikrinimą jūroje atsakingai kompetentingai institucijai pastebėjus laivą, užsiimantį veikla, kuri gali būti laikoma NNN žvejyba, tuoj pat siunčiamas pranešimas apie šį pastebėjimą. Šie pranešimai ir tyrimų, kuriuos valstybės narės atliko šiuose laivuose, rezultatai laikomi įrodymais, naudotinais įgyvendinant įvairius šiame reglamente numatytus identifikavimo ir priežiūros mechanizmus. 3. Bendrijos žvejybos laivo kapitonui pastebėjus žvejybos laivą, užsiimantį 2 dalyje nurodyta neteisėta žvejyba, kapitonas apie tokį pastebėjimą užfiksuoja kuo daugiau informacijos, įskaitant: a) laivo pavadinimą ir aprašą; b) žvejybos laivo radijo šaukinį; c) žvejybos laivo registracijos numerį ir prireikus Loido (TJO) numerį; d) žvejybos laivo vėliavos valstybę; e) padėtį (platuma, ilguma) tuo metu, kai laivas buvo pastebėtas pirmojo pastebėjimo metu; f) pirmojo pastebėjimo datą ir laiką (UTC); g) žvejybos laivo nuotrauką arba nuotraukas pastebėjimui pagrįsti; h) visą kitą su pastebėto žvejybos laivo veikla susijusią informaciją. 4. Pranešimai apie pastebėtus laivus nedelsiant siunčiami stebinčiojo laivo vėliavos valstybės narės kompetentinga