Europos regionų komiteto nuomonė „Švietimo gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, (menų) ir matematikos (STE(A)M) srityse stiprinimas Europos Sąjungoje“

(2019/C 404/06)

Pranešėjas : Csaba BORBOLY (RO/EPP), Hargitos regiono tarybos pirmininkas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

1. palankiai vertina tai, kad didelė dalis Europos vietos ir regionų valdžios institucijų pripažįsta dideles galimybes ir atsakomybę kuriant nuoseklų ir integruotą požiūrį į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) mokymą ir įgūdžių ir gebėjimų, susijusių su šiomis vis labiau visame pasaulyje įvairiais švietimo lygmenimis paplitusiomis disciplinomis, plėtojimą;

2. pabrėžia, kad inovacijoms imliuose ekonomikos sektoriuose – IRT, robotikos, automatizavimo, techninių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, logistikos ir įvairių inžinerijos sričių – augimas turėtų ir toliau būti labai intensyvus, tačiau jam gali trukdyti netinkamas STEM dalykų mokymas;

3. mano, kad, nors galima kalbėti apie dešimtmečius pasiteisinusį STEM mokymo metodą, kuriam jau sukurtos tinkamos materialinės sąlygos, būtinos naujos priemonės, kadangi svarbu parengti daugiau mokytojų, kurie gebėtų nesilaikyti tradicinio skirtingų disciplinų atskiro mokymo metodikos ir pirmenybę teiktų projektais, taikomaisiais moksliniais tyrimais ir moksliniu metodu grindžiamam tarpdisciplininiam mokymui, ir kadangi daugeliu atvejų įvairių valstybių narių nacionalinėje švietimo politikoje iki šiol nepripažinta būtinybė investuoti į šią sritį;

4. pabrėžia, kad STEM tai nėra paprasčiausias atskiras ar paralelinis skirtingų dalykų ir disciplinų dėstymas. Vienas pagrindinių principų šioje srityje – tai suplanuotas dalykų mokymas, vykdomas ne atskirai pagal dalykus, o derinant juos tarpusavyje, taigi praktiškai taikant daugiadisciplininę sistemą;

5. atkreipia dėmesį į įvairius tyrimus, kurie rodo, kad darbo vietų skaičius, įskaitant vidutinės trukmės laikotarpiu, labai padidės STEM sektoriuose ir kad būtent šiuose sektoriuose nedarbo lygis yra mažiausias beveik visose valstybėse narėse;

6. įspėja, kad, remiantis Pasaulio ekonomikos forumu ( 1 ) , humanitarinių mokslų atskyrimas nuo tiksliųjų mokslų nepadeda naujoms kartoms pasirengti naujiems daugiafunkciniams vaidmenims, kuriems reikės ir techninių, ir socialinių, ir analitinių įgūdžių turinčių darbuotojų. Todėl ragina daug dėmesio skirti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos sritims, kad mokiniai ir studentai įgytų įgūdžių spręsti sudėtingas problemas, išsiugdytų kūrybiškumo, kritinio mąstymo, personalo valdymo ir kognityvinio lankstumo gebėjimus;

7. mano, kad, remiantis STEM tarptautiniais rezultatais, svarbu pabrėžti, kad šioms disciplinoms dėmesį skirti verta ne tik aukštojo mokslo sistemoje, bet ir sukurti joms pagrindą visais lygmenimis, pradedant pradiniu ugdymu ir vėlesniais etapais, bei išplečiant pagrindinių įgūdžių sritį, kad visi galėtų įgyti bazinių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos žinių ir visų pirma būtų lavinamas techninis ir mokslinis raštingumas;

8. mano, kad, laikantis subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų, būtina išnagrinėti, kaip vietos ir regionų lygmuo gali padėti, remiantis atviruoju koordinavimo metodu, koordinuojant ištaisyti esamas spragas ir neatitikimus tarp su STEM susijusio mokymo, darbuotojų ir darbo vietų, tokiu būdu sukuriant vienodas sąlygas;

9. primena, kad, laikantis subsidiarumo ir decentralizacijos valstybėse narėse principo, reikia visiškai pripažinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios finansuoja mokyklas ar kitaip remia švietimo tinklą, šiame procese neabejotinai atlieka lemiamą vaidmenį sutelkiant ES lėšas;

10. mano, kad vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinamos iniciatyvos, strategijos, veiksmų planai ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės STEM srityse gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant įvairių regionų vystymosi skirtumus. Daugeliu atvejų kompetencijų, susijusių su darbo vietomis STEM sektoriuose, gerinimas nėra siejamas su tradicine brangiai kainuojančia švietimo infrastruktūra; be to yra daug galimybių, ypač profesinio mokymo ir suaugusiųjų mokymosi srityse, rengti specializuotus trumpo ciklo kursus, kurie kartais trunka tik keletą mėnesių. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas gali būti ypač veiksmingas, nes kompetentingi STEM darbuotojai yra svarbus regiono konkurencingumo veiksnys. Todėl prioritetinis požiūris į STEM vietos ir regionų lygmeniu, taip pat suderintos plėtros investicijos ir iniciatyvos leis labai apriboti žalingus protų nutekėjimo padarinius suteikiant teritorijose atitinkamas karjeros galimybes gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sričių darbuotojams;

11. mano, kad vietos ir regionų lygmeniu įsikūrusių ir veikiančių profesinių asociacijų ir organizacijų dalyvavimas mokymo planų rengime ir pačiuose mokymo procesuose užtikrins STEM metodo veiksmingumą ir sudarys sąlygas geriau pristatyti ir pabrėžti vietos ir regionų pridėtinę vertę ir interesus;

12. atsižvelgiant į sanglaudos fondų programavimą 2021–2027 m. ir į Europos semestro šalių ataskaitas, kuriose pateikiamos gairės šiuo klausimu, ragina Europos Komisiją ir valstybes nares teikiant paramą pakankamą dėmesį skirti STEM iniciatyvoms vietos ir regionų lygmeniu ir imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintos būtinos investicijos iš valstybių narių ar ES fondų, ir kad sanglaudos politikos planavimas vyktų laikantis tikslingesnio požiūrio į trūkstamus STEM įgūdžius; taip pat ragina Europos Komisiją rengiant Užimtumo gaires ir atsižvelgiant į skyrių „Darbo jėgos ir įgūdžių pasiūlos didinimas“, kuriuo siekiama šalinti struktūrinius švietimo ir mokymo sistemų trūkumus, skatinti valstybes nares tinkamai remti STEM iniciatyvas, nes jos gali padėti išlaikyti žiniomis grindžiamą Europos ekonomikos modelį, kurį būtų galima sėkmingai plėtoti, kad jis užtikrintų įtraukumą ir lygias galimybes;

13. mano, kad šiuo metu greta pagirtinų ir ambicingų Europos švietimo erdvės projektų Europos Komisija turi užtikrinti, kad jai vykdant tiesioginį atitinkamų ES programų valdymą būtų atsižvelgta į visus su STEM susijusius prioritetus; be to, rekomenduoja Komisijai skatinti parodyti geriausią patirtį STEM srityje, taip pat ir pasinaudojant specialiu ES portalu;

14. rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms dėti koordinuojamas pastangas, kad būtų užtikrintas: — nė vienos lyties neišskiriančio požiūrio STEM švietimo, orientavimo ir mokymo rengimo srityse taikymas, — kad Europos Komisijos metinėje rezultatų suvestinėje moterų dalyvavimui skaitmeninėje ekonomikoje stebėti „Moterys skaitmeniniame pasaulyje“ būtų vertinamas ir moterų įgūdžių STEM srityse įgijimas ir įtraukimas į STEM srities darbo vietas, — kad būtų apsaugotos etninių ir kalbinių mažumų teisės į kalbą, dedant inovatyvias pastangas švietimo srityje, kad jų švietimo medžiaga ir mokymo programos neatsiliktų, — kad būtų imamasi tiesioginių ir efektyvių veiksmų ir keičiamasi gerąja praktika pasiekiant švietimo sistemoje esančius jaunuolius ir nesimokantį ir nedirbantį jaunimą, kad juos būtų galima sudominti STEM kursais ir darbo vietomis; taip pat ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant kovoti su lyčių stereotipais, skatinti moterų STEM įgūdžius ir švietimą ir siekti, kad daugiau moterų dalyvautų su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusiame užimtume ir verslume;

15. reiškia susirūpinimą dėl per pastaruosius keletą dešimtmečių STEM srityse pastebimų trijų nerimą keliančių problemų: i. visoje Europoje visais švietimo lygmenimis trūksta STEM mokytojų; ii. daugeliu atvejų studentų susidomėjimas STEM dalykais mažėja; iii. švietimo sistemos rezultatai ne visada atitinka darbo rinkos poreikius;

16. vis dėlto mano, kad šie klausimai turėtų būti laikomi ne problema, o veikiau konkrečiu iššūkiu, kurį reikia būtinai įveikti, o, siekiant sėkmingai tai padaryti, rengti šiuo tikslu tinkamus planus, kurti vietos ir regionų lygmens partnerystes ir bendradarbiauti su darbdaviais; tai, kad šiuo metu tik devynios valstybės narės turi nacionalinę STEM strategiją, patvirtina, kad pasitelkus vietos ir regionų strategijas visos valstybės narės turi kuo skubiau ir optimaliai spręsti šį klausimą;

17. pabrėžia, kad moterų dalis STEM mokymuose ir susijusiose profesijose vis dar yra nedidelė, o tai reiškia, kad lyčių lygybės srityje reikia dar daug ką nuveikti, tačiau taip pat atkreipia dėmesį į STEM sektoriaus ir susijusių profesijų augimo potencialą. Sektini pavyzdžiai gali paskatinti merginas apsvarstyti galimybes rinktis STEAM discipliną. Visoms amžiaus grupėms būtina parengti keletą priemonių, įskaitant profesinio orientavimo programas, ir numatyti specialias studijų bei specializuoto mokymosi stipendijas. Tyrimai rodo, kad pašalinus lyčių nelygybę STEM srityje ES BVP vienam gyventojui padidėtų 2,2–3,0 %, o užimtumas ES iki 2050 m. išaugtų 850 000–1 200 000 darbo vietų; jeigu moterys turėtų vienodas galimybes, kaip vyrai, dalyvauti sparčiai augančiame, tačiau vis dar labai susiskaidžiusiame IRT sektoriuje, ES BVP kasmet padidėtų apie 9 mlrd. EUR ( 2 )

18. pažymi, kad šiuo metu 35 Europos šalyse moterys sudaro mažiau nei 1 iš 5 kompiuterijos mokslus baigusių asmenų dalį ( 3 ) ; atkreipia dėmesį į tai, kad pašalinti su STEM susijusių įgūdžių atotrūkį tarp vyrų ir moterų yra svarbu dar ir todėl, kad darbo vietų kūrimas vis labiau sutelktas į su STEM susijusius sektorius – kasmet juose sukuriama apie 120 000 naujų darbo vietų IRT srityje. Europos Komisijos duomenimis, iki 2020 m. Europoje gali pritrūkti apie 900 000 kvalifikuotų IRT darbuotojų ( 4 ) . Šiuo tikslu pabrėžia, kad, siekiant paskatinti daugiau mergaičių ir moterų rinktis STEM, reikalinga tėvų, švietimo įstaigų, visų lygmenų valdžios institucijų ir pramonės partnerystė, kurios pagrindiniai komponentai būtų moters pavyzdinio vaidmens skatinimas, mentorystė ir propagavimas;

19. mano be kita ko, kad STEM plėtojimas atveria didelių galimybių regioniniams ir visuomeniniams universitetams, kadangi STEM universitetinės disciplinos ir mokymo programos gali būti skirtos tarptautinei auditorijai ir tai gali sudominti plataus užmojo universitetus. Be to, naujos STEM kryptys, t. y. komandinis darbas, tarpdisciplininės sąveikos skatinimas, mokomosios praktikos programų sklaida ir rėmimas, projektais grindžiamo mokymo stiprinimas, nepalankiose sąlygose esančių, neįgalių ar mažumoms priklausančių studentų dalyvavimas švietimo ir mokymo veikloje, gali būti proga regionams, įskaitant jų universitetus ir profesines mokyklas, kurie sugebės pirmieji inovatyviai pasinaudoti STEM teikiamomis galimybėmis, tapti pirmaujančiais;

20. pabrėžia, kad STEM modulius rengiant vietos ir regionų lygmeniu, į mokymo programas gali būti įtrauktos konkrečios vietos žinios, o tai reikštų, kad turi būti išplėstos vietos ir regionų valdžios institucijų galimybės ir kompetencijos sritys;

21. atkreipia dėmesį, kad į STEM programas įtraukus menų, kūrybos ir dizaino dalykus būtų suteikta galimybė plėtoti konkrečius vietos ir regionų lygmens sprendimus ir tradicijas; be to, toks STEM išplėtimas į STEAM (gamtos mokslai, technologijos, inžinerija, menas ir matematika) atveria daug galimybių inovacijoms švietimo ir mokymo srityse, ir sėkmingai pasinaudoję šiomis galimybėmis Europos regionai taps teigiamu pavyzdžiu pasaulio mastu, o tai gali būti papildomas postūmis jų augantiems inovacijų gebėjimams, nes įtraukus menų komponentą labai sustiprėtų kūrybiškumas. Primena, kad, remiantis neseniai atliktu EBPO tyrimu ( 5 ) , meninis ugdymas tampa vis svarbesnis inovacijomis grindžiamose visuomenėse, nes vis daugiau universitetų rengia naujo tipo tarpdalykines mokymo programas;

22. mano, kad, viena vertus, būtų naudinga numatyti daugiau tėvams skirtų informavimo veiksmų ir įtikinimo priemonių STEM ir STEAM klausimais, kita vertus, labai svarbu rasti tinkamus metodus, kaip patraukti vaikų dėmesį STEM dalykams labai ankstyvu etapu, pradedant ikimokyklinio ugdymo programomis;

23. ragina Europos Komisiją imtis būtinų veiksmų tęsiant ir atnaujinant Bolonijos procesą, kuriuo turėtų būti užtikrintas automatiškas diplomų pripažinimas, ir prašo siekti, kad būtų greičiau ir prioritetine tvarka tinkamai sprendžiamas klausimas dėl abipusio gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, matematikos ir meno diplomų pripažinimo;

24. ragina valstybes nares ir Europos Komisiją pasinaudojant turimomis priemonėmis, pasikonsultavus su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat įtraukiant regioninius ir visuomeninius universitetus, parengti įvairiems švietimo lygiams skirtas STEM ir STEAM dalykų mokymo programas. Tai leis paprasčiau ir lanksčiau integruoti STEM į vietos švietimo programas. Ragina Europos Komisiją pasiūlyti integruotą STEM kompetencijų sistemą siekiant pagerinti palyginamumą ir žinių įsisavinimo standartus ES;

25. ragina Europos Komisiją ir Eurostatą patobulinti duomenų rinkimo metodą atsižvelgiant į jų svarbą, aiškiai atskirti švietimo sistemas, pagal kurias STEM dalykai dėstomi kaip atskiros disciplinos, ir sistemas, pagal kurias laikomasi visybinio požiūrio į STEM dalykus, taip pat paaiškinti šio požiūrio regioninius aspektus, o tai padėtų plėtoti vietos ir regionines STEM strategijas.

2019 m. birželio 26 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Pasaulio ekonomikos forumas, Pasaulinių iššūkių perspektyvinė ataskaita, 2016 m. sausio mėn.

(2) Europos lyčių lygybės institutas (EIGE), 2017 m.: „Ekonominė lyčių lygybės nauda ES“.

(3) EBPO lyčių duomenų portalas, Where are tomorrow’s female scientists (Kur rytdienos moterys–mokslininkės?) (https://www.oecd.org/gender/data/wherearetomorrowsfemalescientists.htm).

(4) Digital skills, jobs and the need to get more Europeans online (Skaitmeniniai įgūdžiai, darbo vietos ir būtinybė sulaukti daugiau europiečių internete) (https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/ansip/blog/digital-skills-jobs-and-need-get-more-europeans-online_en)

(5) Art for Art’s Sake? The impact of Arts education („Menas vardan meno? Meninio ugdymo poveikis“)(https://read.oecd-ilibrary.org/education/art-for-art-s-sake_9789264180789-en#page1).