P9_TA(2020)0205

ES visuomenės sveikatos strategija laikotarpiu po COVID-19

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (2020/2691(RSP))

(2021/C 371/13)

Europos Parlamentas

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 6, 9, 114, 153, 169 ir 191 straipsnius, ypač į jos 168 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 35 straipsnį,

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 ir jos padariniais (1),

— atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) manifestą dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 (2),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

A. kadangi dėl COVID-19 išaiškėjo tarpusavio priklausomybė tarp žmonių sveikatos ir mūsų planetos būklės ir mūsų pažeidžiamumo aspektai; kadangi dėl antropogeninės klimato kaitos, biologinės įvairovės naikinimo ir aplinkos būklės blogėjimo zoonotinės ligos, kurias žmonėms perduoda gyvūnai, sukelia dar rimtesnes pasekmes;

B. kadangi PSO manifeste dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 nustatytos šešios būtinos sveiko ir ekologiško atsigavimo sąlygos: a. apsaugoti ir išsaugoti žmonių sveikatos šaltinį – gamtą; b. investuoti į svarbiausias paslaugas, pradedant vandeniu ir sanitarija, baigiant švaria sveikatos priežiūros infrastruktūrai teikiama energija; c. užtikrinti greitą perėjimą prie sveikatai palankios energijos; d. skatinti sveikatai palankias, tvarias maisto sistemas; e. statyti sveikatai palankius, tinkamus gyventi miestus; f. nebenaudoti mokesčių mokėtojų pinigų taip, kad būtų finansuojama tarša;

C. kadangi šioje rezoliucijoje daugiau dėmesio bus skiriama visuomenės sveikatos sričiai, kurios taikymo sritis yra siauresnė, kaip nurodyta SESV 168 ir 114 straipsniuose;

D. kadangi COVID-19 atskleidė, jog Europos Sąjunga neturi pakankamai patikimų priemonių, kad spręstų ekstremaliąją sveikatos situaciją, pvz., sustabdytų naujos infekcinės ligos plitimą, kuri dėl savo pobūdžio plinta visame pasaulyje;

E. kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) sveikatą apibrėžia kaip „visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būseną, o ne tik ligos arba negalios nebuvimą“;

F. kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė; kadangi kiekvienas žmogus turi teisę gauti modernias ir visapusiškas sveikatos priežiūros paslaugas nepatirdamas diskriminacijos; kadangi visuotinė sveikatos apsauga yra darnaus vystymosi tikslas, kurį visos pasirašiusios šalys yra įsipareigojusios pasiekti iki 2030 m.;

G. kadangi SESV 168 straipsnyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, ir kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra ne kartą nusprendęs, kad ES gali siekti visuomenės sveikatos tikslų taikydama vidaus rinkos priemones;

H. kadangi SESV 168 straipsnyje nurodyta, kad už savo sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, įskaitant sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros valdymą ir jiems skiriamų išteklių paskirstymą, atsako valstybės narės;

I. kadangi Europos Sąjunga vis dar gali patobulinti savo visuomenės sveikatos politiką pagal Sutartyse įtvirtintus parametrus; kadangi Sutarčių nuostatos dėl visuomenės sveikatos vis dar nėra taikomos pakankamai, kalbant apie įsipareigojimus, kuriems įgyvendinti jos galėtų būti naudojamos (3);

J. kadangi visuomenės sveikatos priežiūros sistemos patiria didelį spaudimą, siekdamos užtikrinti tinkamą visų pacientų priežiūrą; kadangi jokios valstybės biudžeto deficito mažinimo priemonės neturėtų lemti nepakankamo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ar pacientų kančių;

K. kadangi pripažįstama, kad galimybė naudotis tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir geresnis koordinavimas ir gerosios patirties skatinimas tarp valstybių narių gali būti labai naudingi visuomenės sveikatai (4);

L. kadangi dėl dabartinių demografinių tendencijų, galimybių visiems naudotis gydymo paslaugomis, didelio lėtinių ligų paplitimo, e. sveikatos / skaitmeninimo ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumo Europos Sąjungos visuomenės sveikatos politikai skiriama vis daugiau dėmesio;

M. kadangi 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikate „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567) pažymima, kad visoje Europos Sąjungoje pastebimas socialinės padėties poveikis sveikatos būklei; kadangi PSO apibrėžia šį socialinės padėties poveikį sveikatai kaip socialinės ir ekonominės nelygybės sąsają su nelygybe sveikatos ir naudojimosi sveikatos priežiūros paslaugomis srityse; kadangi sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu, pajamomis ir nevienodu galimybių pasinaudoti medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugomis paskirstymu;

N. kadangi ES dabar reguliuoja produktus, kurie turi poveikį sveikatai ir sukelia su sveikata susijusias pasekmes, įskaitant tabaką, alkoholį, maistą ir chemines medžiagas, taip pat vaistus ir medicinos priemones;

O. kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia didelį pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai visame pasaulyje;

P. kadangi ES klinikinių bandymų ir sveikatos priežiūros sistemų koordinavimo reglamentavimas ir politika nustatyti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvoje (5) ir kadangi diskusijos dėl pasiūlymų dėl sveikatos technologijų vertinimo dar tebevyksta;

Q. kadangi sveikatos srities moksliniai tyrimai finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ ir būsimą bendrąją programą „Europos horizontas“, Sveikatos programą ir būsimą programą „ES – sveikatos labui“ („EU4Health“) bei kitų ES fondų lėšomis; kadangi, remiantis programa „ES – sveikatos labui“, kurios siūlomas biudžetas siekia 9,4 mlrd. EUR, aiškiai matyti, kad ES atlieka vis svarbesnį vaidmenį visuomenės sveikatos politikoje;

R. kadangi Europos vaistų agentūra, Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos maisto saugos tarnyba, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra yra Europos Sąjungos agentūros, atliekančios svarbias su visuomenės sveikata susijusias funkcijas;

S. kadangi per dabartinę sveikatos krizę buvo visapusiškai išbandyta dabartinė reagavimo į ekstremalias situacijas infrastruktūra, įskaitant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiklą, Sprendimą dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmą;

T. kadangi darbuotojai sveikatos ir priežiūros sektoriuose patyrė nederamai didelę riziką ir kai kuriais atvejais buvo priversti priimti sprendimus dėl to, kas gali gauti intensyviosios sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi daug svarbiausių darbuotojų, tarpvalstybinių darbuotojų ir sezoninių darbuotojų, taip pat darbuotojų tokiuose pramonės sektoriuose, kaip skerdyklų ir maisto gamybos sektoriai, buvo itin pažeidžiamoje padėtyje;

U. kadangi COVID-19 krizė pakeitė daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, išryškindama kai kurias jau esamas problemas ir iškeldama naujus su sveikata ir sauga darbo vietoje susijusius klausimus;

V. kadangi COVID-19 neproporcingai paveikė pažeidžiamas gyventojų grupes, etnines mažumas, slaugos namų gyventojus, taip pat apgyvendinimo paslaugas vyresniems ir neįgaliems žmonėms;

W. kadangi sveikatos krizė padarė neigiamą poveikį galimybei gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, o moterys, vaikai ir LGBT+ asmenys susidūrė su didesne smurto ir diskriminacijos rizika;

X. kadangi kol kas nežinoma apie daugelį ilgalaikių COVID-19 padarinių sveikatai, įskaitant poveikį psichikos sveikatai;

Y. kadangi COVID-19 sveikatos krizė ir jos plitimas visoje Europoje atskleidė valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumų skirtumus ir parodė, kad tais atvejais, kai kyla netikėta grėsmė sveikatos srityje, tam tikros valstybės narės gali tapti priklausomos nuo savo kaimyninių šalių, kurių sistemos yra pakankamai atsparios;

Z. kadangi visos ES duomenis yra sunku palyginti dėl skirtingų požiūrių į su COVID-19 susijusių duomenų rinkimą;

AA. kadangi COVID-19 krizė parodė, kokia svarbi yra įrodymais grindžiama sveikatos politika, įskaitant prevencijos ir gydymo iniciatyvas; kadangi prevencinės priemonės turėtų būti proporcingos;

AB. kadangi buvo sėkmingai pasinaudota ES bendrais viešaisiais pirkimais siekiant įsigyti asmeninių apsaugos priemonių (AAP), testavimo priemonių, ventiliatorių ir kai kurių vaistų, tačiau mechanizmas pasirodė lėtesnis ir ne toks efektyvus nei reikia; kadangi ES pajėgumai buvo padidinti, siekiant sukaupti pagrindinius išteklius, pvz., kaukes, ventiliatorius ir laboratorinę įrangą, kurie turi būti paskirstomi ten, kur jų labiausiai reikia;

AC. kadangi per COVID-19 sveikatos krizę imtasi įvairių ad hoc priemonių, įskaitant Komisijos ekspertų grupės įsteigimą, pacientų gydymo gaires ir sveikatos priežiūros darbuotojų siuntimą į kitas valstybes nares;

AD. kadangi vaistų tiekimo grandinės yra priklausomos nuo veikliųjų vaistinių medžiagų ar generinių vaistų, kurie yra gaminami trečiosiose šalyse, kartais tik vienoje gamykloje visame pasaulyje; kadangi per COVID-19 sveikatos krizę nustatyti eksporto draudimai išryškino grėsmę, susijusią su priklausymu tik nuo šių tiekimo grandinių;

AE. kadangi daugelyje ataskaitų ir tyrimų pabrėžiamos psichologinės COVID-19 pasekmės ir kadangi visų amžiaus grupių žmonės pajuto būtinybės ilgą laiką laikytis socialinės izoliacijos siekiant sustabdyti viruso plitimą poveikį;

AF. kadangi norint patenkinti vyresnio amžiaus asmenų sveikatos ir priežiūros poreikius reikia imtis skubių veiksmų;

AG. kadangi kai kurios valstybės narės labai nukentėjo dėl protų nutekėjimo, nes aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros specialistai pasirenka dirbti valstybėse narėse, kuriose yra geresnis atlyginimas ir darbo sąlygos nei jų pačių šalyse;

AH. kadangi vis didesnį susirūpinimą kelia delsimas kuriant vakciną ir jos poveikis visuomenės sveikatai; kadangi valstybėse narėse organizuojant ir įgyvendinant skiepijimo programas reikia daugiau aiškumo dėl imunizacijos pranašumų ir pavojų;

AI. kadangi 2020 m. gegužės 4 d. Komisijai surengus paramos teikėjų konferenciją siekiant surinkti 7,5 mlrd. EUR vakcinoms, gydymui ir priemonėms, kaip visuotinėms viešosioms gėrybėms, susijusioms su COVID-19, 2020 m. birželio 27 d. surinkta 15,9 mlrd. EUR; kadangi savo 2020 m. gegužės 27 d. komunikate „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), Komisija pareiškė, kad „visas būsimas vakcinas privalo gaminti pasaulis, jos turi būti skirtos pasauliui, įperkamos ir prieinamos visiems“;

AJ. kadangi ES vakcinų strategija grindžiama išankstinėmis pirkimo sutartimis, bet joje neminimas prieinamumas už savikainą;

AK. kadangi išduodant privalomas licencijas visuomenės sveikatos krizės metu galima pasinaudoti lanksčiomis sąlygomis, numatytomis Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), kurios vėliau buvo patvirtintos Dohos deklaracija;

AL. kadangi tik veikiant išvien galima kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis, todėl būtinas visos tarptautinės bendruomenės bendradarbiavimas ir solidarumas;

1. ragina Europos institucijas ir valstybes nares pasimokyti iš COVID-19 krizės ir aktyviau bendradarbiauti sveikatos apsaugos srityje; todėl ragina imtis įvairių priemonių, kad būtų sukurta Europos sveikatos sąjunga;

2. pabrėžia, kad pagal Sutartį galima imtis gerokai daugiau veiksmų nei imtasi iki šiol; ragina Komisiją išnagrinėti visas galimybes ir ragina valstybes nares šias galimybes vertinti palankiau nei anksčiau;

3. tvirtai remia „sveikatos aspekto integravimo į visas politikos sritis“ požiūrį ir ragina jį visapusiškai įgyvendinti – horizontaliai integruoti sveikatos aspektus į visas sritis, pvz., žemės ūkio, transporto, tarptautinės prekybos, mokslinių tyrimų, aplinkos ir klimato apsaugos, ir nuolat vertinti jos poveikį sveikatai;

4. atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė dar nesibaigė ir, jei nesielgsime apdairiai, bus naujų infekcijos ir mirčių atvejų; tvirtai pasisako už veiksmingas infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones;

5. ragina Komisiją, valstybes nares ir pasaulinius partnerius užtikrinti galimybę visiems žmonėms pasaulyje greitai, vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą gauti būsimas COVID-19 vakcinas ir gydymą, kai tik jie taps prieinami;

6. ragina Komisiją ir valstybes nares oficialiai remti COVID-19 technologinės prieigos rezervą (C-TAP) taip užtikrinant kuo didesnį dalijimąsi žiniomis, intelektine nuosavybe ir duomenimis, susijusiais su COVID-19 sveikatos technologijomis visų šalių ir piliečių labui;

7. ragina Komisiją ir valstybes nares visuose dabartiniuose ir būsimuose finansavimo ir investicijų konkursuose nustatyti visuomenei palankias kolektyvines apsaugos priemones, susijusias su viešuoju finansavimu, pvz., skaidrumo, prieinamumo ir įperkamumo sąlygos ir neišimtinės galutinių produktų naudojimo licencijos;

8. ragina palaikyti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis; primygtinai ragina valstybes nares išduoti privalomas licencijas, jeigu trečiosios šalys nesidalina vakcina ir (arba) gydymo būdais arba atitinkamomis žiniomis;

9. ragina valstybes nares nedelsiant atlikti savo sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant nustatyti trūkumus ir patikrinti, ar jos yra pasirengusios galimam pakartotiniam COVID-19 protrūkiui ir bet kokioms kitoms sveikatos krizėms ateityje; ragina Komisiją koordinuoti šią veiklą ir nustatyti bendrus parametrus;

10. ragina Komisiją pasiūlyti direktyvą dėl minimalių kokybiškos sveikatos priežiūros standartų, remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, paliekant valstybių narių sveikatos sistemų valdymą, organizavimą ir finansavimą jų kompetencijai, bet užtikrinant pacientų saugumą, tinkamus sveikatos priežiūros darbuotojų darbo ir įdarbinimo standartus ir Europos atsparumą pandemijoms bei kitoms visuomenės sveikatos krizėms;

11. ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas pagal Europos semestrą įtraukti tinkamą sveikatos priežiūros sistemos finansavimą ir sveikatos priežiūros ir gerovės rodiklius bei tikslus;

12. ragina Komisiją patvirtinti bendrą sveikatą lemiančių veiksnių rinkinį, siekiant stebėti sveikatos skirtumus pagal amžių, lytį, socialinę ir ekonominę padėtį ir geografinę vietą, ir nustatyti sveikatos padėties valstybėse narėse audito metodiką, siekiant nustatyti prioritetines sritis, kuriose reikia atlikti patobulinimus ir skirti didesnį finansavimą; mano, kad Komisija turėtų įvertinti priemonių veiksmingumą, siekdama sumažinti sveikatos skirtumus, kuriuos lemia su socialiniais, ekonominiais ir aplinkos rizikos veiksniais susijusi politika;

13. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą sukurti Europos priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose mechanizmą (EHRM), kuris padėtų reaguoti į visų rūšių sveikatos krizes, siekiant stiprinti veiksmų koordinavimą ES lygmeniu, taip pat stebėti strateginio vaistų ir medicinos reikmenų rezervo sandarą ir naudojimo sąlygas ir užtikrinti jo tinkamą veikimą; mano, kad EHRM turėtų būtų oficialiai įteisinti per COVID-19 sveikatos krizę nustatyti darbo metodai, remiantis Direktyvoje dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros priemonių ( 6 ) nustatytomis priemonėmis ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmu;

14. ragina sukurti sveikatos krizių valdymo skyrių, kuris vadovautų EHRM ir kuriam kartu su ECDC, EMA ir ekspertų kolegija vadovautų už sveikatą atsakingas Komisijos narys ir už krizių valdymą atsakingas Komisijos narys; ragina, kad šis skyrius parengtų pandemijos ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, kuris padėtų užtikrinti koordinuotą atsaką;

15. ragina sukurti skaitmeninę mainų platformą, pvz., COVID-19 duomenų portalą, kuris palengvintų keitimąsi epidemiologiniais duomenimis, rekomendacijomis tarp sveikatos priežiūros specialistų ir ligoninių, informacija apie tikslią pajėgumų, kuriuos galima sutelkti, ir medicinos produktų išteklių būklę;

16. mano, kad Sąjunga turėtų sugebėti kliautis sveikatos priežiūros specialistų mobilizavimu per Europos medicinos korpusą, kuris sukurtas siekiant suteikti operatyvią medicininę pagalbą ir visuomenės sveikatos ekspertines žinias visoms valstybėms narėms;

17. ragina rengti bendrus ES viešuosius pirkimus siekiant įsigyti COVID-19 vakcinų ir gydymo būdų, ir vykdyti juos sistemiškiau, siekiant išvengti valstybių narių tarpusavio konkurencijos ir užtikrinti galimybę vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą įsigyti svarbių vaistų ir medicinos priemonių, visų pirma naujoviškų antibiotikų, naujų vakcinų ir gydomųjų vaistų, taip pat retų ligų vaistų;

18. ragina Komisiją pasiūlyti naują reglamentą dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuris pakeistų Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, be kita ko, siekiant, kad kilus sveikatos krizei bendri ES viešieji pirkimai vyktų sparčiau ir veiksmingiau, kad procesas būtų skaidresnis ir kad būtų užtikrinta galimybė vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą pasinaudoti naujais gydymo būdais;

19. primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau patvirtinti įgaliojimus derėtis dėl pasiūlymo dėl sveikatos technologijų vertinimo, kad iki metų pabaigos derybos būtų baigtos;

20. ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti naują pasiūlymą persvarstyti Direktyvą 89/105/EEB dėl kainų skaidrumo, siekiant užtikrinti MTP išlaidų skaidrumą ir sudaryti vienodas sąlygas valstybėms narėms derantis su gamintojais dėl gydymo būdų, kurie perkami ne bendrai;

21. ragina skubiai įgyvendinti ilgai atidėliotą reglamentą dėl klinikinių tyrimų, siekiant užtikrinti klinikinių tyrimų rezultatų skaidrumą, nepriklausomai nuo jų rezultatų, ir sudaryti sąlygas didesniems, tarpvalstybiniams klinikiniams tyrimams; pabrėžia, kad neigiamos ar negalutinės klinikinių tyrimų išvados yra svarbi informacija, kuri gali padėti patobulinti mokslinius tyrimus ateityje;

22. ragina, siekiant spręsti ES ir pasaulio vaistų tiekimo grandinių problemas, parengti ES vaistų strategiją, į kurią reikėtų įtraukti teisėkūros priemones, politiką ir skatinamąsias priemones, skirtas didinti svarbiausių veikliųjų vaistinių medžiagų ir vaistų gamybą Europoje ir įvairinti jų tiekimo grandinę, kad būtų užtikrinta nuolatinė jų pasiūla ir įperkamumas; mano, kad ES farmacijos strategija neturėtų daryti jokio poveikio veiksmams, kurių imamasi laikantis strateginio požiūrio į vaistus aplinkoje;

23. ragina visas šalis prisijungti prie PPO susitarimo dėl farmacijos produktų tarifų panaikinimo ir į jo taikymo sritį įtraukti visus farmacijos ir medicinos produktus; pritaria, kad ES privalo išlaikyti tvirtą Europos intelektinės nuosavybės sistemą, siekiant skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą bei gamybą Europoje ir užtikrinti, kad Europa išliktų novatore ir pasauline lydere;

24. ragina Komisiją parengti konkrečias gaires dėl Viešųjų pirkimų direktyvos, susijusias su sutarčių sudarymu su farmacijos sektoriumi; ragina, kad šios gairės būtų grindžiamos ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu (MEAT kriterijai), taip sudarant sąlygas perkančiajai organizacijai atsižvelgti į kriterijus, kurie atspindi konkurso pasiūlymo kokybinius, techninius ir tvarumo aspektus ir kainą;

25. ragina valstybes nares skatinti ir užtikrinti galimybę pasinaudoti su lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis susijusiomis paslaugomis, įskaitant galimybę gauti kontracepcijos ir teisę į saugų abortą; ragina valstybes nares apsvarstyti, ar derėtų galimybes gauti kontraceptinių priemonių, įskaitant skubios kontracepcijos priemones, ir saugaus aborto paslaugas, jei tai teisiškai galima, pripažinti esminėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, kurios turi būti išlaikytos ir krizės laikotarpiu;

26. smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės nesugebėjo veiksmingai užtikrinti galimybės saugiai ir laiku pasinaudoti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugomis per COVID-19 pandemiją; dar kartą patvirtina, kad atsisakymas suteikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, įskaitant saugų ir teisėtą nėštumo nutraukimą, yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; pakartoja, kad LGBTI asmenų teisės yra neatsiejamos nuo siekio užtikrinti visapusišką lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paisymą; primygtinai ragina visas valstybes nares išnagrinėti, kaip buvo užtikrinamos jų lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugos per pandemiją, ir bendradarbiauti siekiant ateityje nustatyti geriausios patirties pavyzdžius, atsižvelgiant į kai kurių valstybių narių pavyzdį ieškant gerų novatoriškų būdų teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, įskaitant telemediciną, konsultacijas internetu ir ankstyvą medikamentinį abortą namuose; ragina visas valstybes nares užtikrinti išsamų lytinį švietimą, moterų galimybes naudotis šeimos planavimo priemonėmis ir įvairiomis reprodukcinės ir lytinės sveikatos paslaugomis, įskaitant šiuolaikinius kontracepcijos metodus, saugų ir teisėtą abortą, taip pat krizės metu;

27. ragina Komisiją pasiūlyti persvarstytus ECDC įgaliojimus, siekiant padidinti jo biudžetą, darbuotojų skaičių ir kompetencijas, taip sudarant sąlygas ECDC, be kita ko, išplėsti savo kompetencijos sritį, kuri apimtų ir lėtines ligas, rengti privalomas rekomendacijas valstybėms narėms ir gebėti koordinuoti laboratorinius mokslinius tyrimus kilus sveikatos krizėms;

28. ragina EMA atlikti aktyvesnį vaidmenį stebint vaistų stygių ir jo išvengiant, taip pat koordinuojant ES klinikinių bandymų struktūrą ir patvirtinimą krizės metu;

29. mano, kad reikėtų išnagrinėti galimybę sukurti Europos įstaigą, kuri būtų panaši į JAV Pažangių biomedicininių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros instituciją, kuri būtų atsakinga už kovos su bioterorizmu, cheminėmis, branduolinėmis ir radiologinėmis grėsmėmis, taip pat pandeminiu gripu ir kitomis naujomis ligomis priemonių viešuosius pirkimus ir plėtojimą;

30. ragina sustiprinti Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros vaidmenį, siekiant užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojai nepatirtų rizikos;

31. primena ypač tragišką COVID-19 poveikį ilgalaikės priežiūros įstaigoms Europoje, kuriose nukentėjo pažeidžiamiausi visuomenės nariai: kai kuriose valstybėse narėse slaugos namams priskirtina daugiau nei 50 proc. su COVID susijusių mirčių; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti šio tragiško įvykių poslinkio priežastis ir pasiūlyti tinkamus teisėkūros sprendimus;

32. ragina Komisiją nedelsiant pateikti naują veiksmų planą dėl ES sveikatos priežiūros darbuotojų, kuriame būtų atsižvelgta į pandemijos patirtį, siekiant užtikrinti naują, tinkamą sveikatos priežiūros specialistų strateginę ir veiklos sistemą;

33. ragina ES veiksmų planus dėl antimikrobinio atsparumo sugriežtinti nustatant privalomas priemones, taip apribojant antimikrobinių medžiagų naudojimą žmonėms tiek, kiek tai griežtai būtina, ir skatinant naujoves naujų antibiotikų srityje;

34. ragina patvirtinti ES piliečių skiepų pasą;

35. ragina sukurti komunikacijos portalą, kad visuomenei būtų sudarytos sąlygos Sąjungoje dalytis patvirtinta informacija, siųsti pranešimus piliečiams ir kovoti su dezinformacija; pažymi, kad šis portalas galėtų apimti įvairią informaciją, prevencijos kampanijas ir jaunimo švietimo programas ir kad jis taip pat galėtų būti naudojamas siekiant skatinti didelę imunizacijos aprėptį Europos lygmeniu, bendradarbiaujant su ECDC;

36. ragina Komisiją, konsultuojantis su pilietine visuomene, pasiūlyti sukurti Europos sveikatos duomenų erdvę, kuri visiškai atitiktų Europos duomenų apsaugos sistemą, siekiant patobulinti standartizaciją, suderinamumą, dalijimąsi duomenimis ir tarptautinių sveikatos duomenų standartų priėmimą bei skatinimą;

37. ragina patvirtinti ES veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti informacijos apie sveikatą skaidrumą ir kovoti su dezinformacija;

38. tvirtai tiki vienos sveikatos principu, kuriuo sujungiama žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ir aplinkos apsauga; mano, kad veiksmai kovojant su klimato kaita, aplinkos būklės blogėjimu, biologinės įvairovės nykimu ir netvariais maisto gamybos būdais yra būtini siekiant apsaugoti žmones nuo naujų užkratų; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti bendros sveikatos principo taikymą ES;

39. pažymi, kad pirmenybę reikia teikti prevencijai, kuri yra naudinga tiek piliečių sveikatai, tiek nacionaliniams sveikatos biudžetams; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų siekiant kovoti su sveikatą lemiančiais veiksniais, pvz., rūkymu, alkoholio vartojimu, netinkama mityba, oro tarša, pavojingųjų cheminių medžiagų poveikiu ir sveikatos netolygumais, ir taip pagerinti rezultatus sveikatos srityje;

40. ragina praplėsti Europos referencijos centrų tinklus, kad jų kompetencijai būtų priskirtos ir užkrečiamosios ligos (pvz., įsteigus sveikatos krizių valdymo srities Europos referencijos centrų tinklą), ir neužkrečiamosios ligos;

41. ragina Komisiją skatinti valstybes nares tikslingiau taikyti mažesnius PVM tarifus sveikiems produktams, pvz., sezoniniams vaisiams ir daržovėms;

42. ragina Komisiją parengti „atsparios Europos“ strategiją, į kurią būtų įtrauktos rizikos vertinimo gairės ir galimybės užtikrinti patikimą valdymą bei investicijas į sveikatos priežiūros sistemas ir Europos lygmens atsaką į pandemiją, įskaitant atsparias tiekimo grandines ES; atsižvelgdamas į dokumentą „atspari Europa“ primygtinai teigia, kad būtina sustiprinti gamybą Europoje, siekiant perkelti ir sukurti galingą sveikatos pramonę;

43. ragina laikytis koordinuoto, bendradarbiavimu grindžiamo ir atviro požiūrio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, skiriant Komisijai ir valstybėms narėms didesnį vaidmenį koordinuojant sveikatos ir epidemiologinius tyrimus, siekiant išvengti dubliavimo ir vykdyti tyrimus siekiant rezultatų, įskaitant reikiamus vaistus, vakcinas, medicinos priemones ir reikmenis;

44. ragina Komisiją įvertinti su intelektine nuosavybe susijusių iniciatyvų poveikį biomedicinos inovacijoms bendrai ir išnagrinėti patikimas ir veiksmingas išimtinės apsaugos alternatyvas, siekiant finansuoti mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP) medicinos srityje, pavyzdžiui, daugelį priemonių, pagrįstų MTP sąnaudų ir galutinės produkto kainos atsiejimo mechanizmais;

45. ypač palankiai vertina tai, kad pasiūlytame biudžete numatytas daug didesnis finansavimas programai „ES –sveikatos labui“; tačiau pabrėžia, kad ES sveikatos biudžetas turėtų būti didinamas ne tik būsimoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP), reikalingos ilgalaikės investicijos ir įsipareigojimai; prašo įsteigti specialų ES fondą, kuris, pagal aiškius kriterijus, padėtų stiprinti ligoninių infrastruktūrą ir sveikatos priežiūros paslaugas;

46. atkreipia dėmesį į esminį sveikatos mokslinių tyrimų vaidmenį ir prašo užtikrinti didesnę sinergiją su valstybėse narėse vykdomais moksliniais tyrimais, taip pat sukurti ES sveikatos akademijų tinklą, kuris būtų visuotinio sveikatos plano dalis;

47. pabrėžia svarbų Europos pramonės vaidmenį vaistų ir kitose su sveikata susijusiose srityse; prašo sukurti aiškią reguliavimo sistemą Europos įmonėms, taip pat skirti lėšų mokslui ir sveikatos moksliniams tyrimams, nes itin svarbu sukurti klestinčią ir techniškai pažangią Europos sveikatos pramonę ir konkurencingą mokslinių tyrimų bendruomenę;

48. teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti ES kovos su vėžiu veiksmų planą;

49. ragina ES parengti 2021–2027 m. psichikos sveikatos planą, kuriame pakankamai dėmesio būtų skirta biomedicininiams ir psichosocialiniams blogos psichikos sveikatos aspektams;

50. ragina parengti ES sveiko senėjimo veiksmų planą siekiant pagerinti pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybę;

51. ragina parengti ES kovos su retomis ir apleistomis ligomis veiksmų planą;

52. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip pagerinti nepriklausomą Europos pacientų grupių finansavimą;

53. ragina Komisiją ilgiau nebedelsiant pasiūlyti naują Sveikatos ir saugos strateginę programą;

54. mano, kad per COVID-19 krizę įgyta patirtis turėtų būti aptarta per konferenciją dėl Europos ateities, kurioje būtų galima pateikti aiškius pasiūlymus, kaip remti ES sveikatos politiką;

55. pabrėžia tarptautinį sveikatos aspektą; mano, kad reikėtų stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis keičiantis žiniomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, susijusiais su sveikatos priežiūros sistemų pasirengimu ir reagavimo pajėgumais; ragina ES visapusiškai bendradarbiauti su PSO ir kitomis tarptautinėmis įstaigomis ir taip kovoti su infekcinėmis ligomis, užtikrinti visuotinį sveikatos draudimą visiems ir stiprinti sveikatos sistemas visame pasaulyje;

56. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

(1) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(2) https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-manifesto-for-a-healthy-and-green-post-covid-recovery.pdf?sfvrsn=f32ecfa7_6

(3) Tyrimas „ES sutarčių potencialo atskleidimas: kiekvieno straipsnio analizė siekiant imtis veiksmų“ (angl. Unlocking the potential of the EU treaties: An article-by-article analysis of the scope for action), Europos Parlamento tyrimų tarnyba, paskelbta 2020 m. gegužės 28 d., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/651934/EPRS_STU(2020)651934_EN.pdf.

(4) Tyrimas „Du trilijonai eurų Europos dividendų: ES veiksmų nebuvimo kaštų įvertinimas, 2019–2024 m.“ (angl. Europe’s two trillion euro dividend: Mapping the Cost of Non-Europe, 2019-24), Europos Parlamento tyrimų tarnyba, paskelbta 2019 m. balandžio 18 d., https://www.europarl.europa.eu/thinktank/lt/document.html?reference=EPRS_STU(2019)631745.

(5) OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(6) OL L 293, 2013 11 5, p. 1.