LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 02 20  
COM(2015) 64 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Programos „Muitin ė 2013“ galutinis įvertinimas 
 
 
2 
  
TURINYS 
 
 
1. PAGRINDINIAI FAKTAI .......................................................................................................... 3  
2. PROGRAMA .......................................................................................................................... 3  
3. VERTINIMO STRUKT ŪRA...................................................................................................... 4  
4. PROGRAMOS TEIKIAMA EUROPOS PRID ĖTINĖ VERTĖ............................................................ 6  
5. PROGRAMOS „MUITINĖ 2013“  VEIKSMINGUMAS ................................................................. 8  
5.1. Saugumo ir saugos stiprinimas ................................................................................ 9  
5.2. ES finansini ų interesų apsauga .............................................................................. 10  
5.3. Prekybos s ąlygų palengvinimas ............................................................................. 10  
6. VEIKSNIAI , TURINTYS ĮTAKOS PROGRAMOS REZULTATAMS ................................................ 11  
7. PROGRAMOS SKLAIDA (INFORMUOTUMAS , ŽINIOS IR ĮGYVENDINIMAS ).............................. 12  
8. EFEKTYVUMAS .................................................................................................................. 13  
8.1. Ryšių ir keitimosi informacija sistemos ................................................................. 13  
8.2. Bendrieji veiksmai .................................................................................................. 14  
9. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS ........................................................................................... 16  
9.1. Išvados ................................................................................................................... 16  
9.2. Rekomendacijos ..................................................................................................... 17  
 
 
3 
  
1. PAGRINDINIAI FAKTAI  
Muitų sąjunga – vienas iš Europos S ąjungos pagrind ų ir esmini ų vidaus rinkos veikimo 
elementų. Vidaus rinka gali veikti tinkamai tik tada, kai jos išor ės sienos punktuose vienodai 
taikomos bendros taisykl ės. Tai reiškia, kad visos 28 S ąjungos muitin ės administracijos turi 
veikti taip, lyg jos b ūtų viena muitin ės administracija. 
Programa „Muitin ė 2013“ nustatyta Sprendimu 624/2007/EB1; tai daugiamet ė Europos 
Sąjungos muitini ų veiksmų programa, skirta paremti ir papildyti veiksmus, kuri ų valstybės 
narės imasi muitin ės veiklos srityje siekdamos užtikrinti veiksming ą vidaus rinkos veikim ą. Ji 
grindžiama keturiomis ankstesn ėmis programomis: „Matthaeus“, „Muitin ė 2000“, „Muitin ė 
2002“ ir „Muitin ė 2007“. Programa pirmiausia  buvo siekiama teikti param ą valstybių narių 
nacionalin ėms muitini ų administracijoms (jos taip pat buvo pagrindin ės paramos gav ėjos) ir 
skatinti jų bendradarbiavim ą bei veiklos koordinavim ą.  
Remiantis sprendimo d ėl programos 22 straipsnio 1 dalimi atliktas galutinis vertinimas, kur į 
atlikti buvo pavesta Komisijai; šiame galutiniame įvertinime daugiausia d ėmesio skiriama 
programos veiklos veiksmingumui ir ef ektyvumui. Europos Komisija pareng ė programos 
galutinio įvertinimo projekt ą ir jį pavedė atlikti išor ės konsultantui. Vertinim ą atliko bendrov ė 
The Evaluation Partnership ; jį atlikti jai pad ėjo valdymo grup ė, kurią sudarė atitinkami 
Komisijos darbuotojai ir 5 dalyvaujan čių šalių atstovai. Valdymo grup ė teikė paramą 
vertinimo komandai visuose vertinimo proceso etapuose. Vertinimas prad ėtas 2013 m. 
rugsėjo mėn. ir baigtas 2014 m. rugpj ūčio mėn.  
Ši ataskaita grindžiama išor ės vertinimo ataskaitoje pateiktais nustatytais faktais ir išvadomis. 
Komisija palankiai vertina bendr ą išorės tyrimo, kuriuo grindžiamas šis vertinimas, kokyb ę ir 
pripažįsta buvus metodologini ų sunkum ų bei atkreipia d ėmesį į įdėtas pastangas juos 
pašalinti. Nustatyti faktai laikytini pa tikimais, o išvados – tiksliomis.     
Šia Europos Komisijos priimta ataskaita įgyvendinamas sprendimo d ėl programos 
22 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas galutinio įvertinimo rezultatus pateikti Europos 
Parlamentui, Tarybai, Eur opos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų 
komitetui. 
2. PROGRAMA  
Programa „Muitin ė 2013“ buvo vykdoma nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. 
Dalyvauti programoje gal ėjo valstyb ės narės, šalys kandidat ės, kurioms taikoma pasirengimo 
narystei strategija, ir potencialios šalys kandidat ės bei kai kurios Europos kaimynyst ės 
politikos šalys partner ės. Be 28 ES valstybi ų narių2, programoje dalyvavo dar penkios šalys: 
Turkija, Serbija, buvusioji Jugoslavijos Respublik a Makedonija, Juodkalnija ir Albanija. 
Visos programos veikloje dalyvavusios ša lys šioje ataskaitoje vadinamos dalyvaujan čiomis 
šalimis. 
                                                 
1  2007 m. geguž ės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 624/2007/EB, nustatantis 
Bendrijos muitini ų veiksmų programą (Muitinė 2013). 
2  2013 m. liepos 1 d. Kroatija įstojo į Europos S ąjungą. Atliekant šios programos vertinim ą Kroatija buvo 
priskirta valstybi ų narių grupei, ta čiau buvo atsižvelgta į tai, kad didži ąją dalį programos laikotarpio ji 
vis dar buvo šalis kandidat ė.   
 
4 
 Remiantis sprendimu d ėl programos, penki bend rieji programos „Muitin ė 2013“ tikslai yra 
šie: 
1) užtikrinti, kad muitini ų veikla atitikt ų vidaus rinkos poreikius, įskaitant tiekimo 
grandinės saugum ą ir prekybos s ąlygų palengvinim ą, ir kad b ūtų remiama augimo ir 
užimtumo strategija; 
2) užtikrinti, kad valstybi ų narių muitinių administracijos aktyviau bendradarbiaut ų ir 
vykdytų savo pareigas taip veiksmingai, lyg jos b ūtų viena administra cija, užtikrinant 
muitinį tikrinimą, leidžiant į pasiekti lygiaver čių rezultatų kiekvienoje Bendrijos muit ų 
teritorijos vietoje, ir remiant teis ėtą verslą; 
3) pakankamai apsaugoti Bendrijos finansinius interesus; 
4) stiprinti saugum ą ir saugą; 
5) parengti šalis kandidates ir poten cialias kandidates stojimui, įskaitant keitimosi 
patirtimi ir žiniomis su t ų šalių muitinių administracijomis priemones. 
 
Nustatytąjį bendrą programos finansin į paketą sudarė 323,8 mln. EUR. 
Kad būtų pasiekti programos tikslai, buvo vykdoma ši veikla: 
• ryšių ir keitimosi informacija sistem ų kūrimas, technin ė priežiūra ir eksploatavimas. 
Apie 80 % programos biudžeto l ėšų buvo išleista IT sistemoms ir jomis buvo 
grindžiama kita programos veikla; 
• bendri veiksmai , kurie ap ėmė dalyvavim ą seminaruose, projekt ų grupėse, valdymo 
grupėse, darbo vizituose, mokymuose, steb ėsenos veiksmus, lyginam ąją analizę ir 
kitus veiksmus, kuriais dalyvaujan čių šalių pareigūnai galėjo kartu dirbti sprendžiant 
bendro intereso klausimus. 
Muitinės įstaigos bendradarbiavo saugiame bendroj o ryšio tinkle ir bendrojoje sistem ų 
sąsajoje (CCN/CSI), kuri užtikrino vis ų nacionalini ų informacini ų sistemų sąveikumą ir buvo 
saugi platforma, skirta muitin ės įstaigoms tarpusavyje palaikyti ry šius bei keistis pranešimais. 
Šioje saugioje platformoje veik ė apie 60 informacijos main ų program ų ir visos Europos 
taikomųjų program ų. Kai kurios pagrindin ės pagal program ą remiamos IT programos ir 
taikomosios programos, kurios buvo įvertintos atliekant vertinim ą, yra šios: 
• eksporto kontrol ės sistema (ECS) ir importo kontrol ės sistema (ICS),  
• Naujoji kompiuterizuota tr anzito sistema (NKTS),  
• Bendrijos integruoto tarifo inform acijos sistema (TARIC) ir Tarifini ų kvotų ir ribų 
duomenų bazė (QUOTA),  
• Ekonomini ų operacijų vykdytoj ų registravimo ir identifikavimo sistema (EORI) ir 
Įgaliotųjų ekonomini ų operacijų vykdytoj ų (AEO) sistema, 
• Muitinės rizikos valdymo sistema (CRMS). 
3. VERTINIMO STRUKT ŪRA 
Atliekant vertinim ą daugiausia d ėmesio skirta programos rezultatams ir jos daromam 
poveikiui muit ų sąjungai bei programoje dalyvavusioms muitini ų administracijoms. Apie 
80 % programos biudžeto l ėšų buvo skirta IT sist emoms; jos iš esm ės lėmė tai, kad programa 
buvo prisidedama prie aukštesnio lygmens politikos tiksl ų. Todėl vertinimas buvo specialiai 
suprojektuotas taip, kad b ūtų galima išsamiai įvertinti, kaip IT sistemomis, kurios buvo 
finansuojamos iš programos „Muitin ė 2013“ l ėšų, suteikta prid ėtinės vertės muitini ų 
bendradarbiavimui ir taip sudarytos palankesn ės sąlygos siekti bendr ųjų programos tiksl ų. 
 
5 
 Siekiant suprasti, kaip programa veik ė praktikoje, buvo remiamasi šiais pagrindiniais 
vertinimo kriterijais ir poži ūriais:  
1) programos „Muitin ė 2013“ teikiama Europos prid ėtinė vertė (žr. 4 skyri ų); 
2) veiksmingumas – mastas, kuriuo visos Europos elektronin ė muitinės aplinka prisid ėta 
padedant muitin ės įstaigoms geriau apsaugoti ES fi nansinius interesus, sustiprinti 
piliečių saugumą bei saugą ir palengvinti prekybos s ąlygas (žr. 5 skyri ų); 
3) netikėti ir nenumatyti programos veiksm ų rezultatai bei poveikis (žr. 6 skyri ų); 
4) programos sklaida – informuotumas, žinios ir įgyvendinimas (žr. 7 skyri ų); 
5) programos efektyvumas (žr. 8 skyri ų). 
 
Išorės konsultantai taik ė įvairius metodus, standartin į programos vertinim ą (šis metodas jau 
buvo pasitelktas 2011 m. atliekant programos vidurio laikotarpio vertinim ą) derindami su 
indėlio analize (išsamesn ė informacija pateikiama 5 skyriuje).  
Komisija mano, kad programos vertinimui surinkt ų duomenų pakanka, jie su tikrinti, kad b ūtų 
gauta patikima informacija ir b ūtų galima daryti išvadas remiantis patikimais įrodymais, 
patikrintais keliuose šaltiniuose. Pagrindiniai in formacijos šaltiniai, kuriais naudotasi atliekant 
vertinimą, yra šie:  
• dokument ų ir duomen ų analizė;  
• klausimynas, kuriame surinkti duomenys apie vis ų dalyvaujan čių šalių nacionalini ų 
muitinių administracij ų nuomonę (po vieną atsakymą iš kiekvienos šalies – iš viso 33 
atsakymai);  
• muitinės pareigūnų apklausa, kuri ą atlikus surinkta nacionalini ų administracij ų atskirų 
muitinės pareig ūnų nuomon ė. Apklausa skirta tie k tiesiogiai programoje 
dalyvavusiems, tiek joje tiesiogiai nedalyvavusiems pareig ūnams (iš viso gautas 5 401 
atsakymas); 
• šeši ES valstybi ų narių atvejų tyrimai, atlikti siekiant išbandyti programos poky čių 
teoriją. 
 
Būta tam tikr ų apribojim ų, į kuriuos reik ėjo atsižvelgti atliekant programos „Muitin ė 2013“ 
vertinimą. Pirmiausia, daug veiksm ų buvo tęsiama iš ankstesn ės programos „Muitin ė 2007“. 
Taigi tik retais atveja is rezultatus ir poveik į buvo galima susieti vien su programa „Muitin ė 
2013“. Antra, poreikis įvertinti tik ribot ą skaičių tikslų ir valstybi ų narių, kartu užtikrinant, 
kad bus geriau suprantamas programos  veiksmingumas, reiškia, jog atvej ų tyrimo rezultat ų 
negalima apibendrinti taip, kad statistiniu poži ūriu jie būtų reprezentatyv ūs. Trečia, vertintojai 
turėjo labai mažai kiekybini ų duomen ų, visų pirma duomen ų apie IT sistem ų kūrimo 
nacionaliniu lygmeniu s ąnaudas arba administracini ų sąnaudų mažinim ą, kadangi nebuvo 
stebėsenos sistemos šiems rodikliams steb ėti; dėl to vertintojai daugiausia r ėmėsi 
suinteresuot ųjų subjektų, su kuriais buvo konsultuotasi, nuomone (rengdami apklausas, 
tikslinius pokalbius ar atvej ų tyrimus). Dažnai net šie vietos ekspertai negal ėjo kiekybiškai 
įvertinti naudos ar pranašumo, nors ir jaut ė, kad naudos ar pranašumo b ūta. Todėl vertinimo 
išvados grindžiamos daugiausia gausiais kokybiniais įrodymais ir ti k nedaug kiekybini ų 
duomenų.        
Kituose skyriuose apibendrinamos išvados d ėl kiekvieno iš penki ų vertinimo kriterij ų ir 
pateikiama vertinimo perspektyva.  
 
6 
 4. PROGRAMOS TEIKIAMA EUROPOS PRID ĖTINĖ VERTĖ 
Atliekant programos „Muitin ė 2013“ galutin į įvertinimą, Europos prid ėtine verte buvo 
laikoma papildoma nauda, atsirandanti veikia nt ES lygmeniu, palyginti su nacionalin ėmis 
iniciatyvomis. Tai apima šiuos aspektus: 
i. programos teikiam ą nacionalini ų iniciatyvų papildomum ą; 
ii. administracini ų išlaidų ir naštos sumažinim ą (pavyzdžiui, naudojantis bendromis IT 
platformomis, nustatant gaires ir proced ūras, tarpusavyje įgyvendinant geriausios 
praktikos pavyzdžius, nustatytus vykdant programos veiksmus, mažinant dubliavimosi 
ir sutapimo atvej ų skaičių), arba, žvelgiant iš ki tos perspektyvos, – kokios s ąnaudos 
būtų patiriamos, jei programa b ūtų ne Europos lygmens;  
iii. muitinių bendradarbiavimo vis ą Europą apimant į pobūdį, į kurį geriausiai 
atsižvelgiama vykdant veikl ą ne pačiose valstyb ėse narėse, o tarp j ų, ir žmogišk ųjų 
išteklių tinklų, sukurtų vykdant program ą, vertę; 
iv. vienodesn ę ES muit ų sąjungą (veikimą, „lyg būtų viena administracija“) ir bendros 
administracin ės kultūros vertę; 
v. rezultatų ir (arba) poveikio tvarum ą, jei programa b ūtų nutraukta. 
 Atlikus vertinim ą nustatyta, jog programos Europos prid ėtinė vertė didelė, visų pirma kalbant 
apie jos vaidmen į remiant ES muit ų teisės aktų įgyvendinim ą nacionaliniu lygmeniu.  
i. Apskritai nacionalini ų muitini ų pareigūnai nustat ė, kad programos l ėšomis 
finansuotomis IT sistemomis itin prisid ėta prie nacionalini ų iniciatyvų, kadangi jos yra 
daugiausia susijusios su ES muit ų teisės aktų įgyvendinimu. Pasak j ų, dėl to buvo 
sumažintos administracin ės sąnaudos, ko neb ūtų buvę galima pasiekti, jei kiekviena 
valstybė narė būtų turėjusi pati sukurti panaši ą IT sistem ą. Pavyzdžiui, iš centralizuot ų 
duomenų bazių, kaip TARIC ir QUOTA, valstybi ų narių administracijos gali gauti 
svarbios informacijos, kuri ą pateikti kitu atveju jos tur ėtų kaskart prašyt i Komisijos ir 
kurią saugoti tur ėtų savo s ąskaita. Ta čiau suinteresuotieji subjektai negal ėjo 
kiekybiškai įvertinti, kiek tiksliai sumaž ėjo administracin ės sąnaudos. 
ii. Klausimas d ėl administracini ų sąnaudų sumažinimo muitini ų administracijoms taip 
pat buvo pateiktas tiesiogiai vertinimo klausimyne. Dauguma j ų atsakė, kad programa 
padėjo įgyvendinti ES teis ės aktus grei čiau ir mažesn ėmis sąnaudomis, nei tai b ūtų 
įmanoma be programos teikiamos paramos.  
Kaip matyti diagramoje (1 pav.), 23 iš 28 atsakym ą pateikusi ų administracij ų nurodė, 
kad programa joms „iš dalies“ arba „labai“ pad ėjo šias priemones įgyvendinti 
greičiau. Be to, 25 administracijos man ė, kad programa joms „iš dalies“ arba „labai“ 
padėjo įgyvendinti reikiamas priemones mažesnėmis sąnaudomis . 
 
7 
 1 pav. Mastas, kuriuo programa „Muitin ė 2013“ sumažino nacionalini ų administracij ų 
administracin ę naštą 
1518
105
13
22
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%Programa „Muitin ė 2013“ pad ėjo mano administracijai 
įgyvendinti reikiamas (ES) priemones mažesn ėmis 
sąnaudomis, nei tai b ūtų įmanoma be programos.Programa „Muitin ė 2013“ pad ėjo mano administracijai 
įgyvendinti reikiamas (ES) priemones grei čiau, nei tai 
būtų įmanoma be programos.
Labai Iš dalies Nedaug Visiškai nesumažino Nežinau
 
Šaltinis: ES valstybi ų narių muitinių administracijoms skirtas klausimynas (n = 28, n ė vienas respondentas neatsak ė 
„visiškai nesumažino“) 
    
iii. Vykdydami bendrus veiksmus, įvairių šalių pareigūnai galėjo tiesiogiai 
bendradarbiauti. Atlikus vertinim ą paaiškėjo, kad jie taip pat didino pasitik ėjimą ir taip 
skatino laisvai keistis informacija ir naudot is bendromis IT sist emomis bei kitais 
procesais. Vertinime padaryta išvada, jog tokiu b ūdu sukurti tinklai atliko svarb ų 
vaidmenį įgyvendinant programos tiksl ą „veikti, lyg b ūtų viena administracija“.  
Didelę dalį harmonizavimo, kur į užtikrino visos Europos bei centralizuotos IT 
sistemos, buvo įmanoma pasiekti tik su s ąlyga, kad muitini ų administracijos keisis 
informacija su kitomis valstyb ėmis narėmis ir (arba) pripažins j ų atliktų operacijų 
teisėtumą. Pavyzdžiui, su rizika susijusi informacija, siun čiama per importo kontrol ės 
sistemą, nebūtų itin naudinga, jei gaunan čioji institucija nepasitik ėtų analize, kurios 
rezultatais remiantis gauta ši informacija. Analogiškai, kitoje valstyb ėje narėje suteikto 
įgaliotojo ekonomini ų operacijų vykdytojo statuso pripažinimas  reiškia, jog pasitikima 
tuo, kad atitinkama išduodan čioji institucija nuosekliai ta iko Bendrijos gaires.   
Atlikus vertinim ą nustatyta, jog, atsižvelgiant į skirtingą administracin ę kultūrą ir 
darbo metodus, pasitik ėjimo, kurio reikia, kad valstybi ų narių institucijos vienos 
kitomis pasitik ėtų ir kad b ūtų užtikrintas tokios sistemos  veiksmingumas, negalima 
laikyti savaime suprantamu dalyku. Veikiau š į pasitikėjimą reikia pelnyti, o programos 
vaidmuo j į kuriant buvo itin svarbus. Tai buvo įgyvendinta iš dalies pasitelkiant 
tradicinius tinkl ų kūrimo metodus – muitin ės pareigūnai galėjo plėtoti asmeninius 
ryšius ir neformaliai bendrauti tarpusavyje. Ta čiau greičiausiai didesn ę reikšmę turėjo 
didėjantis tarpusavio pasitik ėjimas, be kita ko, nuolat rengiant susitikimus ir kei čiantis 
informacija apie savo darbo metodus. 
iv. Atlikus vertinim ą nustatyta, jog ES teb ėra nemaž ų skirtumų vykdant muitin ės 
procesus, susijusias su im portu. Vienas iš rodikli ų, nauding ų šiems skirtumams 
kiekybiškai įvertinti, yra laikas, reikalingas prek ėms importuoti. Pagal Pasaulio banko 
ataskaitą Doing Business3 laikas, reikalingas standartiniam preki ų konteineriui 
importuoti, 28 S ąjungos valstyb ėse narėse gali įvairuoti nuo 5 iki 19 dien ų.   
Vis dėlto nors ši ų skirtumų išlieka, vertintojai nustat ė, jog programos vykdymo 
laikotarpiu j ų gerokai sumaž ėjo. Tai svarbi aplinkyb ė atsižvelgiant į tai, kad 
programos „Muitin ė 2013“ vykdymo laikotarpis yra tarp inis etapas prieš galutinai 
įdiegiant centralizuot ą muitinį įforminim ą. Kadangi S ąjungos muitin ės kodekso tikslas 
                                                 
3  Doing Business 2013  – Regional Profile European Union (EU)  – The International Bank for Reconstruction and 
Development / The World Bank ; ataskaita pateikta adresu http://www.doingbusiness.org .  
 
8 
 – iki 2020 m. spalio 1 d. įdiegti centralizuot ą muitinį įforminim ą4, iki šiol programa 
„Muitinė 2013“ padaryta pažanga yra vertinga rengiantis įgyvendinti tok į plataus 
užmojo siek į.  
Vertinime padaryta išvada, kad nesant bendr adarbiavimo ir keitimosi patirtimi forumo 
arba finansavimo programos, kaip antai programa „Muitin ė 2013“, kuria galima 
finansuoti bendr ų IT sistem ų diegimą, labai mažai tik ėtina, jog valstyb ės narės 
suderins savo proced ūras ir muit ų teisės aktus taip, kad b ūtų veikiama vienodai ir kad 
galiausiai jos veikt ų lyg viena muitin ės administracija. Be kita ko, nesant programos, 
kuria finansuojamos bendros IT sistemos arba dalijimasis žiniomis, toki ų teisės aktų 
įgyvendinimo s ąnaudos būtų iš esmės didesnės. Tai akivaizdu iš to, kad nesant bendr ų 
IT sistem ų ir technini ų specifikacij ų reikėtų sukurti kiekvienos konkre čios sistemos 28 
skirtingas versijas.  
v. Kalbant apie rezultat ų tvarumą, atlikus vertinim ą padaryta išvada, ka d nesant tolesnio 
finansavimo valstyb ėms narėms būtų sudėtinga toliau naudotis IT sistemomis po 
vidutinės trukmės laikotarpio, atsižvelgiant į tai, kad IT sistem ų eksploatavimo ir 
techninės priežiūros sąnaudos yra nemažos ir  kad šiuo metu esmin ę valdymo funkcij ą 
vykdo Europos Komisija. Nors muitini ų administracijoms atrodo, kad iki šiol pasiekti 
rezultatai bus ilgalaikiai, priemon ės, sukurtos vykdant program ą, pavyzdžiui, IT 
sistemos ir mokymo moduliai, palaipsniu i taps nebeaktualios, jei nebus nuolat 
atnaujinamos. Analogiškai, nesant nuolatini ų tarpusavio ryši ų, tinklai, sukurti nuolat 
vykdant bendrus veiksmus, praras aktualum ą ir pamažu j ų rezultatų neliks. Personalo 
kaita ir administracin ė restrukt ūrizacija gal ėtų turėti panašų poveikį tinklams, 
sukurtiems per programos vykdymo laik ą. Todėl, nors ateityje ir toliau bus matoma 
jau padaryta pažanga, nereik ėtų nuvertinti to, kad ji priklauso nuo b ūsimos Komisijos 
paramos.  
5. PROGRAMOS „MUITINĖ 2013“  VEIKSMINGUMAS  
Kad būtų įvertintas programos veiksmingumas siekiant bendr ųjų tikslų, vertinimas buvo 
atliekamas taikant ind ėlio analiz ės metodą. Šis analitinis metodas yra ypa č tinkamas siekiant 
išnagrinėti, ar programa ar ba politika prisid ėta prie to, kad b ūtų pasiekta tam tikr ų rezultatų ir 
poveikio. Siekiant subalansuoto vertinimo, kuris b ūtų pakankamai pla čios apimties ir kurio 
dalykas b ūtų nuodugniai išanalizuota s, atliekant ind ėlio analizę daugiausia d ėmesio skirta:  
• politikos tikslams: iš sprendime, kuriuo nustatoma programa „Muitin ė 2013“, 
nurodytų penkių bendrųjų tikslų buvo atrinkti šie trys ti kslai: 1) ES finansini ų interesų 
apsauga; 2) saugumo ir saugos stiprinimas; 3) prekybos s ąlygų palengvinimas;  
• muitinės procesams: preki ų importas ir susij ę muitinės procesai; 
• šalims: iš 28 valstybi ų narių atrinktos šešios. Taikyti atrankos kriterijai buvo šie: 
judėjimo per muitines apimtis ir pob ūdis, taikyto muitinio tikrinimo r ūšys, 
dalyvavimas programoje ir geografin ė įvairovė. Į imtį pateko Kroatija, Čekija, 
Prancūzija, Vokietija, Vengrij a ir Nyderlandai.  
Toliau pateikiami pagrindiniai vertinim e nustatyti faktai ir išvados, susij ę su programos 
indėliu siekiant trij ų atrinktų politikos tiksl ų.     
                                                 
4  Reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas S ąjungos muitin ės kodeksas, 6 straipsnio 1 dalis, 16 ir 
179 straipsniai ir 2014 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma S ąjungos 
muitinės kodekso darbo programa (2014/255/ES).  
 
9 
 5.1. Saugumo ir saugos stiprinimas  
Programa padaryta pažanga siekiant šio tikslo yra akivaizdžiausia ir j ą galima laikyti 
svarbiausiu žingsniu link to, kad b ūtų galutinai suderinti muitin ės rizikos valdymo procesai, 
kaip nurodyta S ąjungos muitin ės kodekse5. Be to, nuo pra ėjusio vertinimo b ūta kai kuri ų 
esminių pokyčių. Jie daugiausia yra susij ę su saugumu ir sauga ir atsirado iš iniciatyv ų, kurių 
imtasi siekiant įgyvendinti Bendrijos muitin ės kodekso pakeitimus, susijusius su saugumu ir 
sauga6; visos šių pakeitimų nuostatos įsigaliojo 2011 m.  
Importo kontrol ės sistema buvo visapusiškai įdiegta 2011 m.; pagal j ą reikalaujama, kad prieš 
įveždami prekes į Europos S ąjungą ekonomin ės veiklos vykdytojai pateikt ų papildom ą saugos 
informacij ą, ir sudaromos palankesn ės sąlygos valstybi ų narių administracijoms ir Europos 
Komisijai keistis šia informacija. Šiame etape ekonomin ės veiklos vykdytoj ų pateikti 
duomenys naudojami vykdant rizikos valdymo procesus – tokiu b ūdu pagerėja rizikos analiz ė, 
kurią nacionalin ės administracijos atlieka preki ų įvežimo vietoje bei tolesn ėse paskirties 
vietose. Pavyzdžiui, muitin ės pareigūnai, apklausti atliekant atvej ų tyrimus, nurod ė, kad 
programa sudaromos palankesn ės sąlygos keistis informacija su kitomis valstyb ėmis narėmis 
ir jie gali grei čiau bei veiksmingiau reaguoti į riziką. Visų pirma, keitimasis informacija per 
importo kontrol ės sistemą padėjo nacionalin ėms institucijoms keistis išankstine importo 
informacija, pavyzdžiui, preki ų nukreipimo kitu maršrutu atvejais. Muitin ės pareigūnų 
nuomone, tai pad ėjo palengvinti prekybos s ąlygas, nes ekonomin ės veiklos vykdytojams 
nebereikia teikti informacijos du kartus , ir kartu užtikrino panašaus lygio saugum ą ir saugą.  
Be to, programos vykdymo laikotarpiu prad ėjo visapusiškai veikti Muitin ės rizikos valdymo 
sistema. Šia sistema nustatomi b ūtiniausi rizikos analiz ės standartai – oficialiai nustatomos 
valstybių narių keitimosi rizikos informacija formos bei reikalaujama, kad visos valstyb ės 
narės savo rizikos valdymo procesuose atsižvelgt ų į bendras prioritetines kontrol ės sritis ir 
bendrus rizikos profilius. Pavyzdžiui, kai kurie atliekant atvejo tyrim ą apklausti asmenys 
palankiai įvertino tai, kad sistema buvo nustatytas b ūtiniausias rizikos analiz ės lygis ir kad 
sistema skatino valstybes nare s keistis rizikos informacija naudojantis rizikos informacijos 
formomis. Pareig ūnų nuomone, jie turi daugiau galimybi ų susipažinti su atitinkama rizikos 
informacija ir gali tinkamiau įspėti kitas šalis apie galim ą riziką. Todėl nustatant griežtesnius 
rizikos kontrol ės standartus ir padidinant kontrol ės nuoseklum ą, programos l ėšomis 
finansuotos sistemos taip pat padidino pasitik ėjimą; dėl to valstyb ės narės kitose valstyb ėse 
narėse atliktą rizikos analiz ę gali laikyti patikima ir tokiu b ūdu veiksmingiau atlikti tikrinim ą.  
Šiuo laikotarpiu buvo in tegruotos ekonomini ų operacijų vykdytoj ų sistemos – taip padid ėjo 
muitinės įstaigų gebėjimas sutelkti informacij ą apie atskirus ekonomin ės veiklos vykdytojus ir 
rizikos analizei atlikti turimas informacijos apie  verslininkus kiekis. Pa vyzdžiui, atlikus atvej ų 
tyrimus paaišk ėjo, jog Ekonomini ų operacij ų vykdytoj ų registravimo ir identifikavimo 
sistema muitin ės įstaigoms palengvino galimyb ę atliekant rizikos analiz ę atsižvelgti į 
ekonomin ės veiklos vykdytojo istorij ą, įskaitant duomenis apie j į kitose valstyb ėse narėse. 
Pasitelkdamos Įgaliotųjų ekonomini ų operacij ų vykdytoj ų sistemą, muitinės įstaigos gali 
daugiausia d ėmesio skirti didesn ės rizikos įmonėms; dėl to padid ėja tikimyb ė, kad atliekant 
tikrinimus bus rasta pavojing ų prekių, nes paprastai b ūtinai tikrinama tik nedidel ė dalis siunt ų.   
                                                 
5  Sąjungos muitin ės kodeksas įsigaliojo 2013 m. spalio 30 d.; juo buvo pa naikintas 2008 m. balandžio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2008, nustatantis Bendrijos muitin ės kodeksą. Jo materialin ės 
normos bus taikomos tik nuo 2016 m. geguž ės 1 d.   
6  Pakeitimai, susij ę su saugumu ir sauga – tai keturi pagrindiniai Muitin ės kodekso pakeitimai, išd ėstyti Komisijos 
reglamentuose (EB) Nr. 1875/2006, (EB) Nr. 312 /2009, (EB) Nr. 414/2009 ir (ES) Nr. 430/2010. 
 
10 
 5.2. ES finansini ų interesų apsauga 
Apsaugant ES finansinius interesu s itin svarbu teisingai apskai čiuoti tarifus ir kovoti su 
sukčiavimu.  
Bendrijos integruoto tarifo informacijos sistema (TARIC) ir Tarifini ų kvotų ir ribų duomenų 
bazė (QUOTA) yra vieninteliai oficial ūs šaltiniai, kuriuose nacionalin ėms institucijoms 
pateikta su tarifais susijusi informacija; atlikus vertinim ą nustatyta, kad jie yra atnaujinti, 
patikimi ir patog ūs naudotis. Daugiau kaip du tre čdaliai administracij ų (19 administracij ų iš 
27) nurod ė, jog taikomosios programos buvo labai naudingos siekiant informacini ų sistemų 
konkrečių tikslų, būtent padėti verslininkams ir institucijoms gauti informacij ą apie tinkam ą 
importuojam ų prekių klasifikavim ą ir tarifo dyd į. 
Galimas kit ų IT sistem ų indėlis apsaugant ES finansinius interesus yra labiau susij ęs su 
sukčiavimo atvej ų prevencija ir nustatymu, taigi jis yra kiek labiau netiesioginio pob ūdžio ir jį 
sunkiau atpažinti. Pavyzdžiui,  apskritai manyta, kad Nauj ąja kompiuterizuota tranzito sistema 
(NKTS) labai sumažintas suk čiavimo mastas darant atsekamus kiekvienos tranzito operacijos 
įrašus ir sumažinant nukrypimo nuo standartini ų procedūrų atvejų skaičių.  
Be to, veiksmingesn ės rizikos valdymo sistemos prisid ėjo ne tik prie griežtesn ės pavojing ų 
prekių kontrolės, bet ir prie veiksmingo muit ų nustatymo bei surinkimo. Tai turi tiesiogin į 
teigiamą poveikį apsaugant ES finansinius in teresus. Pavyzdžiui, kai kuri ų atliekant atvej ų 
tyrimus apklaust ų asmenų nuomone, ši sistema yra ypa č svarbi atsižvelgiant į tai, kad j ų šalis 
yra tranzito šalis. Jie paaiškino, kad naudodamosi sistema muitin ės įstaigos gal ėjo 
elektroniniu b ūdu įvesti informacij ą ir ja keistis su kit ų valstybių narių muitinės įstaigomis – 
tokiu būdu didinamas informacijos patikimumas bei gerokai paspartinamas tranzito procesas. 
Tai padėjo joms geriau steb ėti prekių judėjimą ir nustatyti suk čiavimo arba muit ų 
nesumokėjimo atvejus. 
5.3. Prekybos s ąlygų palengvinimas 
Muitų srityje šio tikslo paprastai siekiama pasyviai, kadangi tokios patobulintos rizikos 
valdymo sistemos, kaip pirmiau min ėtosios, diegiamos sukeliant kuo mažesn į poveikį 
prekybai. Visiškai bepopier ė aplinka, kuri jau egzistuoja tvarkant muitin ės deklaracijas, taip 
pat Įgaliotųjų ekonomini ų operacij ų vykdytoj ų sistemos integravimas bei vis didesnis 
naudojimasis ja sudar ė sąlygas muit ų sąjungai tapti saugesnei, kart u atliekant mažiau fizini ų 
patikrinim ų, kurie lėtina prekybos sraut ą. Analogiškai, Naujoji ko mpiuterizuota tranzito 
sistema pad ėjo atsisakyti popierini ų tranzito deklaracij ų. Dėl to pagreit ėjo tranzito procesas ir 
sutrumpėjo laikas, kur į turi būti sulaikomos ekonomin ės veiklos vykdytoj ų garantijos – tokiu 
būdu palengvintos prekybos s ąlygos ir kartu s ukurta elektronini ų duomenų sistema, d ėl kurios 
sumažėjo klaidų ir sukčiavimo tikimyb ė. 
Priėmus savitarpio pripažinimo susitarimus su tre čiosiomis šalimis (tam palankesnes s ąlygas 
sudarė rengiami pagal program ą finansuojami susitikimai) dar paspart ėjo Įgaliotųjų 
ekonomini ų operacijų vykdytoj ų sistemos pl ėtra ir tai pad ėjo įgyvendinti š į tikslą. Be to, 
derėtų pabrėžti, kad ekonomin ės veiklos vykdytoj ų nuomone, be juntamo teigiamo poveikio 
muitinės procesams, sistemos pl ėtra nedav ė absoliučios naudos. Muit ų sąjungos vertinime 
konstatuota: nors dauguma komerc inio sektoriaus suinteresuot ųjų subjektų, turinčių įgaliotojo 
ekonomini ų operacij ų vykdytojo status ą, teigiamai vertina papildomas paslaugas 
(supaprastint ą galimyb ę lengviau atlikti muitin ės procedūras, pirmenyb ę atlikti muitin ės 
 
11 
 veiksmus, mažiau fizini ų ir dokumentais grindžiam ų tikrinim ų subjektams, turintiems 
įgaliotojo ekonomini ų operacijų vykdytojo status ą), faktiškai juntama nauda yra ribota.7  
6. VEIKSNIAI , TURINTYS ĮTAKOS PROGRAMOS REZULTATAMS  
Iš vertinimo duomen ų matyti, kad programa nebuvo daroma nenumatyto neigiamo poveikio 
nė vienam iš dalyvaujan čių suinteresuot ųjų subjektų. Taip yra pirmiausia d ėl to, kad paramos 
gavėjai pagal program ą buvo aiškiai nustatyti, o sprendimai  paprastai buvo priimami bendru 
sutarimu. Ta čiau vertintojai nustat ė keletą veiksnių, turinčių įtakos, kuri ų nebuvo galima 
kontroliuoti vykdant program ą ir kurie dar ė poveikį tam, kaip įgyvendinama programa: 
• Nacionalini ų administracij ų sąnaudos. Nors visos Europos IT sistem ų specifikacij ų 
rengimas buvo finansuojamas programos l ėšomis, faktines įgyvendinimo išlaidas 
padengė valstybės narės. Įgyvendinimo išlaidos patirtos vis ų pirma užtikrinant 
nacionalini ų sistemų suderinamum ą su ES specifikacijo mis. Atliekant atvej ų tyrimus 
apklausti subjektai nurod ė, kad šios išlaidos neretai buvo didel ės, o nacionaliniu 
lygmeniu sumažintas biudžetas k ėlė susirūpinimą, ar administracijos sugeb ės 
įgyvendinti sistem ų pakeitimus per sutart ą laiką. Toks išlaid ų atskyrimas numatytas 
pačiame sprendime8, kuriame nustatyta, kurias iš laidas padengia Europos S ąjunga, o 
kurias – dalyvaujan čios šalys.  
• Nacionalin ės IT infrastrukt ūros sudėtingumas ir įvairovė. Daugelis apklaust ųjų taip 
pat nurod ė, kad svarbios kli ūtys sėkmingai įdiegti IT sistemas yra nacionalin ės IT 
infrastrukt ūros sudėtingumas ir visos Europos sistem ų integracijos nacionaliniu 
lygmeniu stygius. Esant IT sistem ų įvairovei, ne vienoje valstyb ėje narėje sudėtinga 
bei brangu jas pritaiky ti ir atnaujinti. Ta čiau reikėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad tai 
nesumažino pripažintos toki ų sistemų įdiegimo naudos. Atvej ų tyrimų duomenys 
rodo, kad kai tik IT sistemos buvo visapusiškai integruotos į nacionalin ę 
infrastrukt ūrą, šalių muitinės procesai iš esm ės pagerėjo. Taigi, atsižvelgiant į 
nacionalines aplinkybes ir turimu s išteklius, šis turintis įtakos veiksnys programai 
darė tiek slopinam ąjį, tiek skatinam ąjį poveikį.  
• Istorinės ir geografin ės aplinkyb ės. Iš atvej ų tyrimų duomen ų matyti, kad, 
atsižvelgiant į kiekvienos valstyb ės narės istorines ir geografines aplinkybes, smarkiai 
skiriasi programos ind ėlio siekiant bendr ųjų tikslų pobūdis ir mastas. Dalyvaujan čias 
šalis galima suskirstyti į dvi dideles kategorijas:  1) tas, kuriose jud ėjimo per muitines 
apimtis yra palyginti nedidel ė, todėl jų muitinės IT infrastrukt ūra yra ne tokia 
pažangi, ir 2) tas, kuriose jud ėjimo per muitines apimtis yra ypa č didelė, todėl jų 
muitinės IT infrastrukt ūra yra pažangesn ė. Dėl šių istorinių ir geografini ų skirtumų 
pirmoji šali ų grupė buvo kur kas entuziastiškiau nusiteikusi d ėl IT sistem ų, kurios 
remiamos pagal program ą, teikiamos naudos nei antroji šali ų grupė, nes taip jos 
galėjo pasinaudoti šali ų, kuriose jud ėjimo per muitines apimtis yra didesn ė, įgyta 
patirtimi ir ja keistis. 
• ES teisės aktų aiškumas. Itin v ėluota įgyvendinti vis ų pirma importo kontrol ės 
sistemą; taip buvo d ėl to, kad teis ės aktais nustatyti reikalavim ai šiai sistemai nebuvo 
aiškūs (pavyzdžiui, d ėl įvežimo bendrosios deklaracijos  turinio ir su ja susijusi ų 
                                                 
7  Mokesčių ir muitų sąjungos GD pavedimu bendrov ės PwC  atliktas vertinimas Study on the Evaluation of the State 
of the Customs Union , p. 10. 
8  2007 m. geguž ės 23 d. Europos Parlamento ir Tary bos sprendimo Nr. 624/2007/EB, nustatan čio Bendrijos muitini ų 
veiksmų programą (Muitinė 2013), 17 straipsnis. 
 
12 
 terminų). Manoma, kad teis ės aktų leidėjai nepakankamai įvertino sistemos įdiegimo 
praktinius padarinius bei sunkumus. Be to, duomenys rodo, kad ES teis ės aktai dėl 
prekių klasifikavimo laikyti iš prigimties sud ėtingais, o tai dar ė įtaką tokių sistemų, 
kaip TARIC ir Europos privalomojo tari fo informacijos sistema, aiškumui ir 
patogumui naudotis. 
• Teisiniai keitimosi informacija kanalai. Bendrai sutariama, kad pagal program ą 
finansuojamomis IT sistemomis prisidedama prie tvirtesnio muitini ų administracij ų 
bendradarbiavimo. Vis d ėlto nemažai respondent ų paaiškino, jog keistis rizikos 
informacija kartais trukd ė tai, kad nacionalin ės teisės aktai užkirto keli ą muitinės 
įstaigoms keistis neskelbtina informacija su kitomis valstyb ėmis narėmis, pavyzdžiui, 
dėl tebevykstan čio baudžiamojo tyrimo, ir taip buvo užkirstas keli as išnaudoti vis ą IT 
sistemų teikiamą potencial ą. 
• Bendrųjų veiksmų valdymas. Nepaisant to, kad ap skritai bendrieji  veiksmai buvo 
laikomi labai naudingais, iš klausimyno ir pokalbi ų matyti, jog buvo kritikuota, kaip 
šie bendrieji veiksmai buvo va ldomi. Pavyzdžiui, kai kuri ų nacionalini ų koordinatori ų 
nuomone, pastaraisiais metais bendr ųjų veiksmų padaugėjo, todėl kai kuriems iš j ų 
buvo sud ėtinga susidaryti vaizd ą apie visus atitinkamus bendruosius veiksmus ir 
nustatyti, kuriuose iš j ų turėtų dalyvauti j ų pareigūnai. Kad b ūtų išspręsta ši problema, 
kai kurios administracijos si ūlė parengti priemones, kuriomi s prieš sudarant projekto 
grupes būtų nustatyta j ų nauda, ir jas periodiškai perži ūrėti. 
• Muitinių kalbiniai paj ėgumai. Keli respondentai atkreip ė dėmesį į tai, kad viena iš 
galimų kliūčių sėkmingai įgyvendinti program ą yra nacionalini ų muitinių pareigūnų 
kalbiniai geb ėjimai. Pavyzdžiui, kai kurie atvej ų tyrimų respondentai nurod ė, kad 
nacionalini ų muitinių pareigūnų nevienodo lygio kalbiniai geb ėjimai kartais 
apsunkindavo veiksmingas diskusijas susitikimuose. 
7. PROGRAMOS SKLAIDA (INFORMUOTUMAS , ŽINIOS IR ĮGYVENDINIMAS ) 
Siekiant įvertinti, ar programa buvo s ėkmingai propaguojama ir ar jos rezultatais naudojosi 
dalyvaujan čių šalių pareigūnai, atliekant vertinim ą buvo nagrin ėjama su programa susijusios 
informacijos sklaida ir informuotumas. Ta čiau reikėtų pažymėti, kad n ėra tiesioginio 
priežastinio ryšio tarp informuotumo apie program ą ir jos bendro veiksmingumo. Pavyzdžiui, 
muitinės pareigūnai gali naudotis programos rezultatais, kaip antai IT sistemomis ar gair ėmis, 
bet nebūtinai gali žinoti, kad šiems rezultatams  gauti buvo skirta parama pagal program ą. 
Remiantis vertinimo rezultatais, muitin ės pareigūnams programa „Muitin ė 2013“ buvo 
pakankamai žinoma – 52 % apklaust ų pareigūnų žinojo apie program ą9. Tačiau dauguma 
(77 %) tų, kurie žinojo apie program ą, savo žinias apib ūdino kaip „labai elementarias“ arba 
„elementarias“. Tai reiškia, kad dar yra kur daryti pažang ą aiškinant, kaip programa yra 
naudinga nacionalin ėms administracijoms ir kaip muitin ės pareigūnai gali ja pasinaudoti. 
Iš apklausos rezultat ų taip pat matyti, kad 94 % programos veiksm ų dalyvių10 savo 
administracijoje vienaip ar kitaip savo patirtimi dalijosi su kolegomis. Nu statyta, kad siekiant 
integruoti programos rezultatus ir užtikrin ti, kad bendruosiuose veiksmuose dalyvaut ų tinkami 
pareigūnai, yra itin svar bu, kad apie program ą žinotų ir ją išmanytų informacijos skleid ėjai 
                                                 
7 NB. Iš viso gautas 4 861 atsakymas į šį muitinės pareigūnų apklausos klausim ą.  
10  NB. Iš viso gauti 2 552 atsakymai į šį muitinės pareigūnų apklausos klausim ą. 
 
13 
 (pavyzdžiui, nacionaliniai koordinatoriai arba muitin ės pareig ūnai, kurie dalyvauja 
bendruosiuose veiksmuose); kitiems pareig ūnams ši programa taip pat gali b ūti naudinga, 
nors jie ir neb ūtinai turi daug apie j ą žinoti. Kai kurie atvej ų tyrimų respondentai nurod ė, jog 
keistis informacija apie program ą svarbu ne su kuo didesniu skai čiumi žmoni ų, o su tinkamais 
asmenimis administracijoje, kad šie asmenys gal ėtų patys nuspr ęsti, kaip geriausiai 
įgyvendinti program ą ir pasinaudoti jos rezultatais. 
Daugelis pritar ė tam, kad programos rezultatai  (t. y. IT sistemos ir bendr ųjų veiksmų 
rezultatai) turi teigiam ą poveikį nacionalini ų muitinių procesų veikimui. Akivaizdžiausias 
poveikis buvo rizikos valdymo sr ityje – daug administracij ų ir pavieni ų respondent ų 
akcentavo reikšming ą programos ind ėlį šioje srityje. Iš esm ės laikoma, kad IT sistemos yra 
naudingos siekiant sudaryti palankesnes s ąlygas spar čiai ir sistemingai keistis informacija tarp 
valstybių narių. Bendraisiais veiksmais sudarytos palankesn ės sąlygos keistis patirtimi, 
ekspertinėmis žiniomis ir geriausios praktikos pa vyzdžiais, taip pat vienodai aiškinti bei 
įgyvendinti ES teis ės aktus ir nuodugniai aptarti sud ėtingus klausimus.  
Be konkre čių bendrųjų veiksmų rezultatų, kaip antai gairi ų ar mokymo program ų, jie buvo 
palankiai įvertinti pirmiausia d ėl jų indėlio padedant užmegzti as meninius ryšius, kuriant 
valstybių narių pareigūnų tinklus ir taip padedant jiems grei čiau susisiekti su savo kolegomis 
ir veiksmingiau bendradarbiauti.  
8. EFEKTYVUMAS  
Pagal Sprendim ą Nr. 624/2007/EB nustatytasis šešeri ų metų laikotarpio programos finansinis 
paketas buvo 323,8 mln. EUR. Ta čiau išnagrin ėjus biudžeto asignavimus matyti, kad 
programos realiosios išlaidos buvo apie 15 % mažesn ės ir sudar ė apie 272 mln. EUR. Iš j ų 
išlaidos IT sistemoms sudar ė 225 mln. EUR, o likusi 47 mln. EUR suma buvo skirta 
bendriesiems veiksmams. 
8.1. Ryšių ir keitimosi informacija sistemos 
Su IT sistemoms susijusias išlaidas galima suskirstyti į naujų sistemų kūrimo (įskaitant 
svarbiausius atnaujinimus ), palaikymo ir technin ės priežiūros, saugaus bendrojo ryšio tinklo ir 
bendrosios sistem ų sąsajos ir kokyb ės bei metodikos išlaidas11. Diagramoje (2 pav.) matyti, 
kad nors išlaidos kiekvienam elem entui buvo skirtingos, bendra išlaid ų suma nuo programos 
pradžios nuosekliai did ėjo. Be to, atkreiptinas d ėmesys į tai, kad išlaidos k ūrimui buvo 
didžiausios 2010 m. (be kita ko, rengiantis prad ėti visapusiškai eksploatuoti importo kontrol ės 
sistemą), o didžiausios išlaidos palaikymui  buvo dvejus paskutinius programos vykdymo 
metus (kai jau buvo įdiegta dauguma sistem ų pagal pakeitimus, susijusius su saugumu ir 
sauga). 
                                                 
11  Kokybė ir metodika – tai išor ės paslaugų teikėjų atliktas sistem ų kokybės užtikrinimas. 
 
14 
 2 pav. Biudžeto asignavimai IT sistemoms (2008–2013 m.) 
13 10 17 15 15 13 10 
11 9 13 18 
18 6 8 7 6 5 8 
2 4 4 4 5 5 
 -  5  10  15  20  25  30  35  40  45  50
2008 2009 2010 2011 2012 2013mln. EUR
Kokybė ir metodika
Bendrojo ryšio tinklas
Palaikymas
Kūrimas
 
Šaltinis: Mokes čių ir muitų sąjungos GD  
8.2. Bendrieji veiksmai 
Bendrieji veiksmai, kuriems skirt ų lėšų suma sudaro apie 20 % programos biudžeto, papild ė 
IT sistemas ir buvo itin svarb ūs programos veiksmingumui bei efektyvumui, kaip nurodyta 
pirmiau.  
Per šešerius programos metus vykdant aštuoni ų tipų bendruosius veiksmus surengta apie 
7 500 rengini ų, kuriuose dalyvavo 40 000 pareig ūnų12 (žr. lentel ę (3 pav.). 
                                                 
12  Reik ėtų pažymėti, kad programos vykdymo metu vienas pareig ūnas galėjo dalyvauti keliuose 
susitikimuose, tod ėl šis skaičius neparodo tikrojo dalyvavusi ų pareigūnų skaičiaus.    
 
15 
 3 pav. Dalyvavimas bendruosiuose veiksmuose 
Bendrųjų 
veiksmų 
tipas Dalyviai  Renginiai SusitikimaiDalyvių 
renginyje  Dalyvių 
susitikime  Susitikimo 
sąnaudos 
Lyginamoji 
analizė 330 10 40 33 8 6 512 EUR 
Stebėsena 512 8 150 64 3 2 795 EUR 
Seminarai  2 570 38 75 68 34 42 696 EUR 
IT mokymas  2 875 8 346 359 8 6 933 EUR 
Praktiniai 
seminarai  3 651 62 134 59 27 25 118 EUR 
Darbo vizitai  5 223 nėra 
duomenų 5 211 nėra 
duomenų 1 1 031 EUR 
Valdymo 
grupės 10 567  7 275 1 510 38 26 711 EUR 
Projektų 
grupės 14 259  182 1 309 78 11 9 505 EUR 
Iš viso 39 987 315 7 540 310 
(vidurkis) 16 
(vidurkis) 15 163 EUR 
(vidurkis) 
Šaltinis: Mokes čių ir muitų sąjungos GD  
Didžioji dalis programos biudžeto išlaid ų buvo susijusios su dalyvi ų kelione, apgyvendinimu 
ir dienpinigiais, kad jie gal ėtų susitikti Briuselyje ar kitur. Vidutin ė išlaidų vienam dalyviui 
suma buvo 900 EUR. Šeši ų tipų bendrųjų veiksmų atveju iš aštuoni ų išlaidos vienam dalyviui 
nuo šio vidurkio skyr ėsi mažiau kaip 15 %. Mažiausiai išlaid ų patirta valdymo grupi ų atveju – 
vidutiniškai 695 EUR vienam dal yviui, o daugiausia – seminar ų atveju, t. y. vidutiniškai 
1 246 EUR vienam dalyviui. Skirtingas išlaidas galima paaiškinti aptariam ų bendrųjų 
veiksmų pobūdžiu. Valdymo grupi ų posėdžiai paprastai vyko 1–2 dien as Briuselyje ir juose 
nuolat dalyvavo tie patys pareig ūnai. Seminarai buvo vienkartiniai renginiai, kuriuos 
konkrečioje vietoje paprastai reng ė tam tikros valstyb ės narės muitinės administracija; 
rengiant seminarus taip pat buvo vertinami ne  tik tokie veiksniai kaip kaina ir galimyb ė 
lengvai pasiekti seminaro viet ą, bet didesnis prioritetas buvo teikiamas veiksmams, skirtiems 
tinklų kūrimui tarp dalyvi ų užtikrinti.   
Bendrieji veiksmai administracijoms leido imtis lanks čių priemoni ų pareigūnams suburti. 
Pavyzdžiui, kartais susitikimuose pasiekta konkre čių rezultatų, kaip antai priimtos konkre čios 
IT sistemos eksploatavimo gair ės arba bendra mokymo programa. Kitais atvejais b ūta mažiau 
iškart apčiuopiamų rezultatų – pavyzdžiui, vienos valstyb ės narės pareigūnai mokėsi, kaip jų 
kolegos kitoje šalyje vykdo konkre čios rūšies procesus ar sp rendžia problemas.  
Būtų sudėtinga įsivaizduoti visiems priimtinos bendros IT sistemos k ūrimą, jei, pavyzdžiui, 
jis vyktų remiantis principu „iš viršaus į apačią“, o ne projekto grup ėje, įsteigtoje siekiant 
kartu suburti atitinkamus pareig ūnus. Tokioje projekto grup ėje pareigūnai galėjo kartu dirbti, 
kad užtikrint ų, jog bus atsižvelgta į jiems susir ūpinimą keliančius klausimus ir sumanymus, ir 
kad galutinis produktas b ūtų suderinamas su esamomis nacionalin ėmis institucijomis. Reik ėtų 
specialiai pamin ėti Elektronini ų muitų grupę, kuri nors ir n ėra tiesiogiai skirta vieno produkto 
ar IT sistemos k ūrimui, bet užtikrino, kad planuojant IT b ūtų atsižvelgta į visų administracij ų 
nuomonę, būtų bendrai aptarti įgyvendinimo klausimai ir b ūtų rasta abipusi ų sprendim ų. Ši 
 
16 
 projekto grup ė taip pat pad ėjo įsteigti mažesnius pogrupius, skirtus nauj ų IT projekt ų 
rengimui. 
Atvejų tyrimų respondentai ne kart ą pabrėžė, kad nesant ši ų bendrų veiksmų ir jais suteiktos 
galimybės nacionalini ų muitinių administracij ų atstovams akis į akį palaikyti tiesioginius 
ryšius ir rengti diskusijas, b ūtų buvę labai sunku spr ęsti įvairias problemas ir šalinti 
neaiškumus.  
9. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
9.1. Išvados 
Komisija sutiko su išor ės konsultanto padarytomis išvadomis, nors ir su kai kuriomis 
išlygomis d ėl kiekybini ų duomenų, reikaling ų išvadoms pagr įsti, trūkumo ir nepamatuot ų bei 
pernelyg bendro pob ūdžio išvad ų dėl projekto veiksmi ngumo ir efektyvumo. Įvertinta, kad 
vertinimo grup ės atliktas darbas atitinka Komisijos vertinimo standartus13. Sprendimai ir 
išvados padaryti tiesiogiai remiantis nustaty tais faktais, kurie grindžiami surinktais įrodymais. 
Siekiant užtikrinti nustatyt ų faktų pagrįstumą, atliekant vertinim ą buvo naudotasi keliais 
duomenų rinkimo metodais, įskaitant apklausas, pokalbius, duomen ų ir dokument ų analizę 
(be kita ko, esam ų analizės ir stebėsenos duomen ų analizę) ir atvej ų tyrimus, nors d ėl 
netinkamų stebėsenos sąlygų stebėsenos duomen ų buvo labai nedaug. Komisijos ir 
suinteresuot ųjų subjektų nuomone, toks metod ų derinys iš esm ės pakankamas. Toliau 
pateikiamos pagrindin ės išorės konsultanto padarytos vertinimo išvados, su kuriomis 
Komisija sutinka.          
Atlikus vertinim ą padaryta išvada, kad nors įtakos muit ų sąjungos veikimui turi daug 
veiksnių,  programa „Muitin ė 2013“ daug prisid ėta prie didesnio saugumo ir saugos, ES 
finansinių interesų apsaugos ir prekybos s ąlygų palengvinimo.  
ES išimtin ė kompetencija muit ų srityje reiškia, kad muit ų teisės aktai priimami Europos 
Sąjungos lygmeniu ir reikia, kad muit ų politika ir muitin ės procedūros būtų suderintos. Iš 
suinteresuot ųjų subjektų pateiktos nuomon ės atliekant vertinim ą paaiškėjo programos 
„Muitinė 2013“ pagrindinis vaidmuo šioje srityje.  Kitaip tariant, nesant programos neb ūtų 
buvę įmanoma tinkamai taikyti ES muit ų tarifų ir apskritai muit ų teisės aktų, ir tai pad ėjo 
užtikrinti įvairūs veiksmai.  
Visos Europos sistemomis sudarytos s ąlygos Europos S ąjungai ir dalyvaujan čioms šalims 
dalytis našta. Toliau derinant muitin ės IT būtų galima sumažinti pastang ų dubliavim ąsi ir taip 
ateityje pagerinti ekonomin į efektyvum ą, tačiau trumpuoju laikotarpi u tebereikia gerokai 
pagerinti esam ų nacionalini ų sistemų ir pagal program ą finansuojam ų sistemų sąveikumą. Be 
to, veiksmingesn ės rizikos valdymo sistemos prisid ėjo ne tik prie griežtesn ės pavojing ų 
prekių kontrolės, bet ir prie veiksmingo muit ų nustatymo bei surinkimo. Tai tur ėjo tiesiogin į 
teigiamą poveikį ES finansini ų interesų apsaugai. Visiškai bepopier ė aplinka, kuri jau 
egzistuoja tvarkant muitin ės deklaracijas, sudar ė galimybę muitų sąjungai tapti saugesnei, 
kartu atliekant mažiau fizini ų patikrinim ų, kurie lėtina prekybos sraut ą. 
Be veiklos, susijusios su IT sistemomis, bendr ųjų veiksmų kontekste vykdyta tinkl ų kūrimo 
veikla taip pat buvo itin svarbi d ėl kelių priežasčių, be kita ko, d ėl to, kad ja užtikrinamas 
nuoseklus muit ų teisės aktų taikymas, skleidžiami geriau sios praktikos pavyzdžiai ir 
                                                 
13 http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/docs/standards_c_2002_5267_final_en.pdf.   
 
17 
 didinamas pasitik ėjimas, b ūtinas administracijoms veikti taip, lyg jos b ūtų viena 
administracija.  
9.2. Rekomendacijos  
Remdamiesi surinktais įrodymais, vertintojai pateik ė keletą rekomendacij ų, kaip pagerinti 
programos veiksmus. Šios rekomendacijos apibendrinamos lentel ėje (4 pav.); joms iš esm ės 
pritarė Komisija. Komisija imsis nustatyt ų rekomendacij ų įgyvendinimo veiksm ų ir parengs 
jų įgyvendinimo bei tolesn ės veiklos veiksm ų planą atsižvelgdama į jų pobūdį, įtaką 
programai ir galim ą jų įgyvendinimo tvarkarašt į (pavyzdžiui, programos vykdymo ar 
artimiausio teis ėkūros ciklo metu). Į nustatytus faktus, susijusius  su veikimu, kaip antai IT 
sistemų ir taikom ųjų programų patobulinimus ar programos rezultat ų sklaidą platesniu mastu, 
bus tiesiogiai atsižv elgta vykdant dabartin ę program ą „Muitinė 2020“. Kitais veiksmais, 
susijusiais su ES integracijos didinimu ir nacionalin ėmis IT sistemomis, bus remiamos 
tolesnės diskusijos d ėl tolesnio programos vykdymo po 202 0 m. taikymo srities ir strukt ūros.  
4 pav. Rekomendacijos 
Nr. Rekomendacija Pagrindinis 
atsakingas 
subjektas 
1. Nustatyti konkre čius išmatuojamus tikslus, kuriuos galima 
įgyvendinti programos vykdymo  laikotarpiu. Jie tur ėtų apimti ne 
tik esamus konkre čius programos tikslus, bet ir S ąjungos muitin ės 
kodekso nuostatas (kurios turi b ūti įgyvendintos programos 
„Muitinė 2020“ vykdymo laikotarpiu). Europos Komisija 
2. Nustatyti išsami ą stebėsenos sistem ą veiklos rezultatams fiksuoti 
ir susirūpinimą keliančioms problemoms laiku nustatyti. Europos Komisija, 
aktyviai 
bendradarbiaujant 
visoms 
dalyvaujan čioms 
šalims 
3. Supaprastinti platformas, kurios naudojamos Komisijai ir 
valstybėms narėms keistis dokumentais ir kuriomis sudaromos 
palankesn ės sąlygos joms palaikyti ryšius. Europos Komisija 
4. Aktyviai imtis priemoni ų įgyvendinti politik ą, kuria siekiama 
centralizuoti muitin į įforminim ą. Kalbant apie Komisij ą, tai galėtų 
apimti dalyvaujan čių subjektų vaidmens bei atsakomyb ės 
nustatymą ir pastangas nustatyti galimas valstybi ų narių, Europos 
Komisijos ir verslinink ų sąnaudas bei naud ą. Europos Komisija 
kartu su valstyb ėmis 
narėmis ir galb ūt 
kitais subjektais 
5. Užtikrinti, kad bendrieji veiksmai b ūtų lankstūs ir pritaikomi, taip 
pat kad jie b ūtų labiau orientuoti į tikslus ir b ūtų užtikrinta 
atskaitomyb ė. Europos Komisija 
6. Parengti sistemiškesn į ilgalaikių bendrųjų tikslų periodinės 
peržiūros mechanizm ą. Europos Komisija 
7. Intensyviau palaikyti ryšius su nacionalin ėmis administracijomis Europos Komisija, 
bendradarbiaudama 
 
18 
 Nr. Rekomendacija Pagrindinis 
atsakingas 
subjektas 
dėl bendrųjų tikslų rezultatų. su bendr ųjų veiksmų 
vykdytojais 
8. Spręsti technines problemas ir konkre čių IT sistem ų naudotojams 
iškilusias problemas, kurios trukdo šiomis sistemomis prisid ėti 
prie pagrindini ų muitinės procesų. Europos Komisija 
9. Didinti ES ir nacionalini ų IT sistem ų integracij ą. Europos Komisija, 
bendradarbiaudama 
su valstyb ėmis 
narėmis 
10. Panaudoti potenciali ą veiksmingumo naud ą, kad būtų galima 
toliau derinti ir integruoti IT  sistemas. ES bei nacionaliniu 
lygmenimis tur ėtų būti nuodugniau išnagrin ėtos įvairios 
centralizuot ų IT sistem ų sąnaudos ir nauda. Europos Komisija