LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA  SĄJUNGOS VYRIAUSIASIS  
ĮGALIOTINIS UŽSIENIO  
REIKALAMS IR  
SAUGUMO POLITIKAI  
Briuselis, 2015 05 18  
JOIN(2015) 22 final  
  
BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė   
 
2 
 BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR  
TARYBAI  
ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė  
1. Įvadas  
ES strategiškai suinteresuota stiprinti santykius su Pietryčių Azijos valstybių asociacija 
(ASEAN)1. Tvirta, darni, savimi pasitikinti ir siekianti glaudesnės integracijos ASEAN prisideda 
prie regioninio stabilumo, gerovės ir saugumo.  Ji sukuria naujų galimybių bendradarbiauti 
sprendžiant regionines ir pasaulines problemas. ASEAN pasižymi sparčiu ekonomikos augimu ir 
dinamiška demografine raida. Bendra ASEAN šalių grupės ekonomika būtų septinta pagal dydį 
pasaulyje, o 2050 m. ji turėtų  tapti ketvirta pagal dydį. Numatoma, kad iki 2030 m. ASEAN 
jaunesnio amžiaus viduriniosios klasės atstovų dalis išaugs iki 65  % visų ASEAN gyventojų, 
palyginti su 24  % 2010 m. ASEAN deda daug pastangų, kad sukurtų tvirtesnę regioninio 
saugumo tvarką plate sniame Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. Siekiant užtikrinti, kad 
regioninės problemos būtų sprendžiamos vadovaujantis taisyklėmis, būtina vieninga ir pasitikinti 
savimi ASEAN. Tuo tiesiogiai suinteresuoti šio regiono, o taip pat Europos Sąjungos gyvent ojai. 
Todėl ES labai suinteresuota ASEAN sėkme.  
ES ir ASEAN santykiai įgavo naują pagreitį ir abi šalys norėtų jį išlaikyti. Daugelis ASEAN 
valstybių tikisi aktyvesnio ES dalyvavimo ir norėtų oficialiai sudaryti strateginę partnerystę. ES 
savo ruožtu yra i tin suinteresuota strateginę reikšmę turinčiame regione stiprinti ekonominį, 
sektorinį ir politinį bendradarbiavimą su šia svarbia veikėja.  
ASEAN siekia iki 2015 m. pabaigos įsteigti ASEAN ekonominę bendriją (AEB) ir rengia 
laikotarpio po 2015 m. viziją, t aip pat planuoja savo būsimus santykius su ES ir kitais dialogo 
partneriais. Todėl dabar tinkamas metas išdėstyti būsimų ES ir ASEAN santykių viziją.  
ASEAN ir ES yra integracijos partnerės, tačiau jų  vidutinis ekonominio išsivystymo lygis, 
politinių siste mų pobūdis ir instituciniai pajėgumai labai skiriasi. ASEAN turės įveikti iššūkius, 
kurie jai kyla dėl įvairių priežasčių, kaip antai visiškai tarpvyriausybinis sprendimų priėmimo 
mechanizmas, grindžiamas bendru sutarimu, ASEAN biudžeto finansavimas (16 ml n. USD per 
metus, surenkamas iš vienodų įmokų iš kiekvienos ASEAN valstybės narės) ir didesnių galių 
suteikimas jos sekretoriatui. ES ir ASEAN taip pat bendrai įsipareigojusios dėl bendruomenių 
stiprinimo, tvaraus vystymosi ir taisyklėmis grindžiamos integ racijos – tai geriausias būdas 
suteikti jų piliečiams (iš viso 1,1 mlrd. gyventojų) saugumą ir gerovę. Rengiant ir įgyvendinant 
laikotarpio po 2015 m. ASEAN viziją ir darbotvarkę įkvėpimo būtų galima semtis iš strategijos 
„Europa 2020“.  
Investicijos į ES ir ASEAN santykius atneš naudos ES ekonominiams ir politiniams interesams. 
Savo ruožtu ASEAN palankiai vertina galimą ES vaidmenį šiame regione didėjančios strateginės 
konkurencijos sąlygomis. Europos Sąjunga, būdama patikima partnerė ir nepropaguodama jokio 
                                                            
1  ASEAN valstybės narės yra Brunėjaus Darusalamas, Kambodža, Indonezija, Laoso Liaudies Demokratinė 
Respublika (LDR), Malaizija, Mianmaras / Birma, Filipinai, Singapūras, Tailandas ir Vietnamas.  
 
3 
 konkretaus modelio, iš visų dialogo partnerių gali daugiausiai padėti ASEAN regionui siekti 
integracijos tikslų.  
Europos Sąjungai glaudesni ryšiai su ASEAN yra svarbūs siekiant visapusiškesnės Azijai skirtos 
strategijos. Pastaraisiais  metais ES:  
 prisijungė prie Pietryčių Azijos draugystės ir bendradarbiavimo sutarties;  
 išplėtė ir perorientavo savo bendradarbiavimą siekdama užmegzti ambicingesnę ir 
politiškesnę partnerystę, kaip nurodyta Brunėjaus veiksmų plane (2013 –2017  m.)2, kuriuo 
grindžiamas visas ES ir ASEAN bendradarbiavimas, o ES valstybės narės vykdė įvairią 
veiklą;  
 dalyvavo daugiau aukšto lygio vizitų ir  
 pradėjo naujas iniciatyvas, skirtas aktyviau veikti  prioritetinėse srityse.  
ASEAN atkreipė dėmesį į ES įsitraukimą ir jį į vertino palankiai; šiuo metu būtina sparčiau imtis 
veiksmų ir įgyvendinti 2014 m. liepos mėn. ASEAN ir ES užsienio reikalų ministrų bendrą 
sprendimą „esamus santykius paversti strateginiais“. Remiantis jau gerai išplėtotais įvairaus 
pobūdžio dvišaliais ES ir atskirų ASEAN valstybių narių ryšiais bus pradėti aukštesnio lygio juos 
papildantys ES ir ASEAN santykiai; šie procesai turėtų sustiprinti abiejų šalių pozicijas.  
2. Visuotinė susietis – regioninės integracijos esmė  
Šiuo metu visuotinė susietis yra svar biausiais visas ASEAN valstybes vienijantis projektas. 
Pagrindiniai tikslai buvo nustatyti 2010 m. ASEAN visuotinės susieties veiksmų plane , kurio 
bendras tikslas – pašalinti kliūtis ir suartinti įmones, žmones ir institucijas3. Veiksmų plane  
pabrėžiama, k ad siekiant sujungti ASEAN valstybes tarpusavyje ir su likusiu pasauliu svarbus 
vaidmuo tenka materialiajai infrastruktūrai, tačiau taip pat svarbi yra ir palanki reguliavimo 
sistema bei bendra tapatybė. Europos Sąjunga, būdama regioninės integracijos orga nizacija, irgi 
grindžiama visuotinės susieties sąvoka (net jei terminas skiriasi). ASEAN su Europos Sąjunga 
geriau nei su bet kuria kita partnere gali aptarti, pvz., patirtį, įgytą kuriant integruotas transporto 
sistemas žemyne, kuriant vidaus rinką ir vie nijant žmones.  
Per 2014 m. liepos mėn. ES ir ASEAN ministrų susitikimą Briuselyje buvo patvirtintas abipusis 
suinteresuotumas bendradarbiauti visuotinės susieties srityje. Daug šiame komunikate nurodytų 
sektorinių iniciatyvų turėtų būti vertinamos atsižvel giant į tai, kad bendradarbiavimas ryšių 
srityje yra šerdis, aplink kurią plėtojami ES ir ASEAN santykiai.  
Žemutinis Mekongo regionas (Kambodža, Laoso Liaudies Demokratine Respublika, Mianmaras 
ir Vietnamas) sparčiai vystosi, tačiau jam priklauso skurdžiau sios ir silpniausius ryšius su kitomis 
ASEAN valstybėmis turinčios valstybės. Šiuo metu turtingiausios ASEAN valstybės bendrosios 
nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra 26 kartus didesnės už skurdžiausios valstybės (ES 
                                                            
2 The Bandar Seri Begawan Plan of Action to Strengthen th e ASEAN -EU Enhanced Partnership (2013 -2017) , 
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 šis santykis yra mažesnis nei 1:4 )4. AEB laukiantis išbandymas – siekiant visuotinės susieties 
ASEAN viduje sumažinti vystymosi atotrūkį. Tokia yra sėkmingos AEB prielaida.  
ES vystomasis bendradarbiavimas sutampa su ASEAN integracijos iniciatyvos (IAI) tikslais. 
Pagal šią iniciatyvą didel is dėmesys skiriamas tam, kad Žemutinio Mekongo valstybių 
išsivystymo lygis vytųsi turtingesnes ASEAN valstybes nares. ASEAN galėtų pasinaudoti ES 
integracijos ir sanglaudos srities patirtimi.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 skatinti nuolatinį ir sist emingą ES ir ASEAN dialogą visuotinės susieties srityje – 2014 m. 
vasario mėn. Briuselyje ir Liuksemburge buvo sėkmingai surengtas ASEAN visuotinės 
susieties klausimų koordinavimo komiteto (ACCC) atstovų vizitas, o 2014 m. rugsėjo 
mėn. Naypyidaw mieste (Mi anmare / Birmoje) š– pirmas dialogas;  
 įsteigti visuotinės susieties darbo grupę, kuri veiktų kaip ACCC kontaktinė grupė ir 
propaguotų įvairią ES veiklą, kuria remiama ASEAN visuotinė susietis;   
 toliau remti Žemutinio Mekongo valstybių pastangas mažinant v ystymosi atotrūkį 
ASEAN viduje ir užmezgant tarpusavio ryšius. Šiuo tikslu ES tris kartus padidins dvišalę 
pagalbą Mekongo valstybėms – nuo 607 mln. EUR (2007 –2013  m.) iki 1  705 mln. EUR 
(2014 –2020  m.); 
 remti patikimus regioninės susieties projektus transporto, energetikos ir miesto 
infrastruktūros srityse5. Pagal ASEAN techninės pagalbos priemonę (kuriai skirta 1,1 mln. 
EUR ir kuri pradės veikti nuo 2015 m. vidurio) bus padedama nustatyti projektus ir 
parengti galimybių studijas;  
 sujungti ES subsidij as ir paskolas iš tarptautinių finansų institucijų, įskaitant Europos 
investicijų banką (EIB), siekiant ASEAN regione plėtoti žaliąją ekonomiką pagal Azijos 
investicinę priemonę (AIF);  
 dalintis sėkminga ES upių baseinų valdymo patirtimi, pvz., ES strategij a dėl Dunojaus 
regiono;  
 pasiūlyti plėtoti tikslinį Žemutinio Mekongo regiono užsienio reikalų ministrų dialogą 
siekiant aptarti regioninius klausimus ir šiuo metu teikiamą ES pagalbą ir  
 dalintis ES patirtimi kuriant prekių ir paslaugų vidaus rinką, kadan gi ASEAN baigia 
sukurti ASEAN ekonominę bendriją.  
2.1. Prekybos, investicijų ir verslo skatinimas  
Per pastarąjį dešimtmetį gerokai suintensyvėjo prekybos ir investicijų srautai tarp ES ir ASEAN. 
Šiuo metu ASEAN kaip vienas regionas yra trečia didžiausia ES  prekybos partnerė už Europos 
ribų (po JAV ir Kinijos), o ES yra antra pagal dydį ASEAN prekybos partnerė (po Kinijos) – 
                                                            
4  Pasaulio banko duomenys (20 13 m.).  
5  Pagal ES vystomojo bendradarbiavimo priemonę finansuojamos konkrečios ES programos: ASEAN oro transporto 
integracijos projektas (AATIP), ES –ASEAN statistikos ir integracijos stebėsenos programa (COMPASS), ES 
paramos aukštajam mokslui ASEAN regio ne programa (EU –SHARE), ES ir ASEAN sienų valdymo ir 
migracijos programa ir sustiprinta regioninė ES ir ASEAN dialogo iniciatyva (E –READI).  
 
5 
 2013 m. dvišalės prekybos prekėmis ir paslaugomis vertė pasiekė 238  mlrd. EUR. Be to, ES 
investicijų į ASEAN regioną srautas gerokai iš augo ir siekia daugiau kaip 156 mlrd. EUR. 
Europos Sąjungai tenka didžiausia visų tiesioginių užsienio investicijų į ASEAN dalis (beveik 
ketvirtadalis). Nors ASEAN investicijos į Europą yra pastarojo meto reiškinys, jos nuolat stabiliai 
augo ir 2013 m. pab aigoje bendras srautas siekė daugiau kaip 57 mlrd. EUR.  
Nors šie skaičiai įspūdingi, tebėra didelių ES ir ASEAN prekybos santykių augimo galimybių. 
ASEAN greitai sukurs bendrąja rinką ir turės daugiau kaip 600  mln. vartotojų ir augančią 
viduriniąją klasę. Europos bendrovėms tai suteikia didelių investavimo ir eksporto galimybių.  
ES aktyviai bendradarbiauja su ASEAN regionu ir vis labiau su atskiromis jos valstybėmis 
narėmis. 2010 m. buvo pradėtos derybos dėl dvišalių laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su 
Singapūru, o vėliau su Malaizija, Vietnamu ir Tailandu. 2014 m. spalio mėn. buvo užbaigtos 
derybos dėl ES ir Singapūro LPS, be to, eina į pabaigą derybos su Vietnamu dėl plataus masto 
ambicingo LPS, kurio pavyzdžiu galėtų būti grindžiamos kitos ES derybos su regiono 
valstybėmis.  
2014 –2020 m. beveik pusę ASEAN skirtų finansinės pagalbos lėšų (85 mln. EUR) ES skirs 
ASEAN visuotinei susiečiai remti plėtojant tvarią ir įtraukią ekonominę integraciją ir prekybą. 
Šiuo tikslu ji taip pat panaudos AIF lėšas sujungd ama ES subsidijas su EIB ir kitų tarptautinių 
finansų institucijų paskolomis.  
Be prekybos susitarimų ir finansinės pagalbos ES taip pat dirbs kartu su ASEAN siekdama 
propaguoti pažangų, tvarų ir integracinį augimą. Prioritetinės būsimos veiklos sritys: ver slui 
palankios aplinkos skatinimas kitose šalyse, netarifinių kliūčių šalinimas, standartų derinimas, 
teisinės valstybės stiprinimas ir tarptautinių darbo standartų įgyvendinimas. Be to, tebevykstantis 
ES ir ASEAN dialogas mokslinių tyrimų ir inovacijų kla usimais taip pat bus labai svarbus 
remiant socialinę ir ekonominę plėtrą.  
Tik 13 % ES MVĮ vykdo veiklą tarptautiniu mastu už ES ribų6.  Siekiant Europos MVĮ sudaryti 
naujų verslo galimybių ASEAN valstybėse, be kita ko, reikės gerinti reguliavimo aplinką, 
finansavimo ir patekimo į rinką (įskaitant viešuosius pirkimus) galimybes, tobulinti intelektinės 
nuosavybės teises bei kurti įmonių valdymo sistemą.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 puoselėti aukštesnio lygio prekybos santykius su ASEAN, be kita ko, pr adedant rengti 
reguliarias konsultacijas su ekonomikos ministrais, ir rengti ambicingą tarpregioninį LPS, 
remiantis šio tikslo siekti padėsiančiais ES ir ASEAN valstybių narių dvišaliais 
susitarimais;  
 gerinti MVĮ verslo galimybes, be kita ko, naudojant tok ias priemones, kaip antai ES 
programą „Gateway“/ „Verslo keliai į Pietryčių Aziją“, dalyvaujant ASEAN ir ES verslo 
Taryboje ir bendrai rengiant patikimus projektus, kuriais būtų remiama žaliosios 
                                                            
6  Remiantis Eurochambres  tik 13 % ES MVĮ vykdo veiklą tarptautiniu mastu už ES ribų, o apie 9,7 % gamybos 
MVĮ ekspo rtuoja prekes į šalis už ES ribų. Numatoma, kad per ateinančius penkerius metus 90 % pasaulio 
ekonomikos augimo teks šalims už Europos ribų.  
 
6 
 ekonomikos plėtra ir kurie būtų finansuojami ES subsidijas s ujungiant su Europos bei kitų 
tarptautinių finansų institucijų paskolomis pagal Azijos investicijų priemonę (AIF);  
 kartu su EIB ir ASEAN regione veikiančiais plėtros bankais ieškoti būdų, kaip sukurti 
geresnes MVĮ tarptautinimo finansavimo galimybes;  
 stiprinti ES ir ASEAN dialogą ir bendradarbiavimą sanitarinių ir fitosanitarinių (SFS) 
priemonių srityje remiantis tarptautiniais standartais, kad būtų supaprastinta prekyba ir 
pašalintos esamos SFS prekybos kliūtys;  
 remti tvirtesnį sienų valdymo agentūrų bend radarbiavimą siekiant kovoti su sukčiavimu 
muitinės veiklos srityje, skatinti ekonominės veiklos vykdytojų tarpusavio teisėtą 
prekybą, skaidrumą ir nediskriminavimą, be kita ko, šiuo tikslu teikiant techninę pagalbą 
(pvz., ASEAN kompiuterizuotos tranzito s istemos bandomajam projektui) pagal ES 
programą ARISE;  
 pradėti dialogą su ASEAN siekiant abiems šalims geriau suprasti reguliavimo ir pramonės 
politikos sistemas. Chemijos sektoriui atneštų naudos keitimasis gerąja patirtimi 
įgyvendinant pasaulinius standa rtus (pvz., JT Pasaulinę suderintą klasifikavimo ir 
ženklinimo sistemą (GHS)) ir bendro intereso sričių tyrinėjimas;  
 skatinti bendrovių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendrovių grupių tarpusavio 
bendravimą, gerinti finansavimo galimybes ir didinti regionin ius gebėjimus 
standartizacijos srityje vadovaujantis pripažintais tarptautiniais standartais ir PPO 
principais;  
 pradėti dialogą dėl intelektinės nuosavybės, įmonių valdymo ir įmonių socialinės 
atsakomybės, vartotojų apsaugos, teisminio bendradarbiavimo (ypač tarptautinės 
prekybos teisės klausimais) ir geresnio tarptautinių darbo standartų taikymo;  
 skatinti dialogus sektoriniais bendro intereso klausimais, kaip antai:  
o regioniniai ir tarptautiniai standartai, skirti automobilių pramonei  ir sveikatai bei 
medicinai ;  
o palydovų navigacija, Žemės stebėjimas, „Copernicus“ ir kosmoso klausimai  – 
siekiant parengti ilgalaikę bendradarbiavimo strategiją, remiamą šių sričių 
mokslinių tyrimų dotacijomis, dėl kurių galima teikti paraiškas pagal programą 
„Horizontas 20 20“;  
o su gynyba susijusios pramonės sektorius  – siekiant remti Europos gynybos 
pramonės internacionalizaciją, įskaitant ES ir ASEAN partnerių paieškos 
renginius7, ir  
o informacinės ir ryšių technologijos  – daugiausia dėmesio skiriant piliečiams 
naudingoms I RT programoms, spektro derinimui ir valdymui, paieškos ir 
gelbėjimo paslaugoms, judriojo ryšio augimo valdymui, skaitmeninei televizijai ir 
transliacijai.  
                                                            
7  Žr. Komisijos komunikatus COM(2013) 542 ir COM(2014) 387. Partnerių paieškos renginiai gali būti 
organizuojami p agal ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą COSME.  
 
7 
 2.2. Transportas  
Civilinei aviacijai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant gerą susisiekimą ASEAN viduje  ir tarp ES 
ir ASEAN. Per ateinančius 20 metų pusė pasaulinio naujo eismo augimo teks Azijos ir Ramiojo 
vandenyno regionui (į šį regioną, iš jo ir jo viduje), o 2030 m. šio eismo dalis pasaulinėje rinkoje 
sieks beveik 40 %. Prognozuojama, kad per ateinanči us 20 metų oro eismas tarp ES ir ASEAN 
regiono padidės 65 %, iš dalies dėl augančio turizmo.  
2012 m. Komisijos komunikate dėl ES išorės politikos aviacijos srityje8 pabrėžiama ASEAN 
bendros civilinės aviacijos rinkos svarba. Ši rinka suteiktų daugiau tarpr egioninio 
bendradarbiavimo galimybių, o suderinus rinkos liberalizavimą su rinkos reguliavimu, ji galėtų 
tapti pavyzdžiu visam ASEAN regionui. Per pastaruosius tris dešimtmečius ES įvykdė panašų 
procesą, kurį užbaigus buvo sukurta dabartinė visiškai integr uota bendra ES aviacijos rinka.  
Kad ASEAN viduje būtų stiprinami instituciniai pajėgumai, reikalingi norint sukurti saugią, 
patikimą ir tvarią bendrą aviacijos rinką, ES teikia techninę pagalbą pagal ASEAN oro transporto 
integracijos projektą (AATIP), kuri s įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos 
aviacijos saugos agentūra (EASA).  
ASEAN pažanga kuriant aviacijos vidaus rinką taip pat sudaro sąlygas glaudesniam 
tarpregioniniam bendradarbiavimui. Didelės įtakos tam turėjo 2014 m. vasario mėn. įvyk ęs ES ir 
ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimas aviacijos klausimais ir vėliau tais klausimais dirbusi 
tikslinė ES ir ASEAN darbo grupė.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 stiprinti dialogą aviacijos klausimais, be kita ko, siekiant pradėti oficialias der ybas dėl 
tarpregioninio civilinės aviacijos susitarimo ir  
 remti plėtojamas patobulintas miesto transporto sistemas, kurias bendrai finansuoja EIB, 
ES valstybių narių plėtros bankai ir (arba) AIF.  
2.3. Moksliniai tyrimai, inovacijos ir žmonių tarpusavio ryšiai  
Artimesni žmonių tarpusavio ryšiai yra svarbiausias glaudesnės ES ir ASEAN partnerystės 
elementas. Šie ryšiai palaikomi plėtojant dialogą ir bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir 
inovacijų srityje ir vykdant aukštųjų mokyklų studentų ir tyrėjų mainus . ASEAN aktyviai 
dalyvavo ES 7 -oje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrojoje programoje (2007 –2013 
m.), pagal kurią vykdyti 103 projektai, kuriems ES suteikė 20 mln. EUR finansavimą.  
Kiekvienais metais apie 250 ASEAN studentų gaudavo stipendijas  pagal ES programą „Erasmus 
Mundus“ (šią programą pakeitė „Erasmus+“), daug stipendijų teikia ir ES valstybės narės. Iš viso 
kiekvienais metais į Europą atvyksta daugiau kaip 4  000 ASEAN studentų, kurių stipendijas 
finansuoja ES ir jos valstybės narės.  
 
 
                                                            
8  COM(2012) 556 final.  
 
8 
 Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 pagal naują ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“9 stiprinti 
bendradarbiavimą prioritetinėse srityse, kurias bendrai nustatė vyresnieji pareigūnai per 
2014 m. rugpjūčio mėn. surengtą ES ir ASEAN di alogą mokslinių tyrimų ir inovacijų 
klausimais (ir vėliau);  
 įtraukti į bendradarbiavimą švietimo sritį, be kita ko, dalinantis ES patirtimi vykdant 
aukštojo mokslo modernizaciją ir internacionalizaciją ir sistemų reformas (pvz., siekiant 
poveikio kvalifika cijų sistemoms, kokybės užtikrinimo, akreditavimo ir vertinimo sistemų 
bei diplomų savitarpio pripažinimo) pagal „Erasmus+“ projektus ir pagal Aukštojo 
mokslo rėmimo ASEAN regione programą (EU -SHARE);  
 organizuoti aukštojo mokslo muges ir akademinius mainus  (ši veikla būtų Europos 
Sąjungos teikiamos paramos dalis, skirta skatinti ASEAN švietimo sektoriaus susietį);  
 tęsti dialogą ir bendradarbiavimą migracijos ir judumo klausimais, kaip antai legali 
migracija ir vizos, nelegali migracija ir grąžinimas, nelegalių migrantų readmisija, 
prekyba žmonėmis, migracija bei vystymasis ir tarptautinė apsauga (prieglobstis ir kitos 
tarptautinės apsaugos formos);  
 bendradarbiauti su ASEAN valstybėmis narėmis tvaraus turizmo srityje remiantis 
patirtimi, įgyta kartu su Tailandu, Mianmaru / Birma ir Vietnamu, ir  
 skatinti nevalstybinių subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą 
regioninės integracijos procesuose.  
3. Žalesnė partnerystė kuriant tvaresnę ateitį  
ASEAN regionas valdo gausius gamtinius išteklius,  kurie leidžia plėtoti įvairią ekonominę veiklą 
ir sukuria įvairių pragyvenimo šaltinių. Nors regionas užima tik 3 % visos pasaulio sausumos 
teritorijos, jis pasižymi išskirtinai turtinga biologine įvairove ir jame esama gamtinės aplinkos, 
kurioje randama daugiau kaip 20 % žinomų augalų ir gyvūnų rūšių. Tačiau dėl gyventojų 
skaičiaus ir ekonomikos augimo vis sparčiau eikvojami regiono gamtiniai ištekliai – dėl vandens 
trūkumo, nelegalaus miškų kirtimo, miškų konversijos, durpynų sausinimo ir miškų gaisrų ny ksta 
biologinė įvairovė ir išmetamas didesnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis, be to, 
kyla sveikatos problemų ir ekonominių nuostolių. Kiti regiono iššūkiai – tai vandens trūkumas ir 
prastas atliekų tvarkymas, dėl kurio aštrėja pasaulinė į jūrą išmetamų šiukšlių problema.  
ASEAN regionas yra trečias pasaulyje pagal dydį atogrąžų miškų baseinas, jame dėl miškų 
naikinimo ir alinimo išmetamas ŠESD kiekis didėja sparčiausiai – šiuo metu jis siekia 260 mln. 
tonų CO 2 per metus (bendras pasaulyje iš metamas kiekis siekia 810 mln. t).  
Pietryčių Azijoje yra didelė gaivalinių nelaimių grėsmė, iš dalies tai lemia klimato kaita. Dėl 
tokių nelaimių žuvo itin daug žmonių ir (ypač nuo 2004 m. tsunamio, 2008 m. ciklono Nargis ir 
2013 m. supertaifūno Haiyan) n ukentėjo ne tik ASEAN, bet ir ES piliečiai. Daug metų ES teikė 
                                                            
9   Be programos galima naudoti ir kitas priemones – tai jau minėtas ES ir ASEAN dialogas mokslinių tyrimų ir 
inovacijų klausimais ir šiuo metu rengiamas ASEAN veiksmų planas dėl mokslo, technologijų ir inovacijų 
(APASTI, 2015 –2020 m.).  
 
9 
 pagalbą ASEAN valstybėms, visų pirma pagal ES programą DIPECHO, kad būtų sukurti 
veiksmingesnio reagavimo į nelaimes ir ankstyvojo perspėjimo pajėgumai siekiant reaguoti į 
žmogaus sukeltas ir g aivalines nelaimes. ES taip pat dalinosi patirtimi, įgyta kuriant veiksmingus 
konsulinės pagalbos mechanizmus. ES yra viena pagrindinių rėmėjų, finansuojančių ASEAN 
humanitarinės pagalbos koordinavimo centrą (AHA) ir stiprinančių jo ryšius su nacionalinėmi s 
reagavimo į krizę struktūromis, pvz., Mianmare / Birmoje ir Filipinuose. ES ir ASEAN 
daugiausia dėmesio skirs tam, kad būtų didinamas gyventojų atsparumas nelaimių sukeltoms 
problemoms, ir kad būtų mažinama rizika, ypač miestų vietovėse. Šiuo tikslu bus remiama po 
2015 m. vykdoma ASEAN susitarimo dėl nelaimių valdymo ir reagavimo į nelaimes (AADMER) 
plėtra ir bus vadovaujamasi Sendai programa dėl nelaimių rizikos mažinimo10. 
Atsižvelgdamos į savo pasaulinius įsipareigojimus ES ir ASEAN bendrai suinteresuot os 
veiksmingiau plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą klimato kaitos klausimais. ASEAN ir ES 
bendri tikslai – kad temperatūra padidėtų mažiau nei 2 °C laipsniais, o šalių ekonomikos bei 
visuomenės taptų mažataršėmis ir atspariomis klimato poveikiui. ES pa sirengusi padėti ASEAN 
integruoti klimato kaitos aspektą į laikotarpio po 2015 m. viziją ir, be kita ko, šiuo tikslu skirti 
finansavimą pagal 2014 –2020 m. regioninės programos pagrindinę sritį „Klimato kaita, aplinka ir 
nelaimių valdymas“. ES rems švelnini mo, prisitaikymo bei atsparumo priemones ir 
bendradarbiavimą nelaimių valdymo srityje, taip bus sudaryta galimybė kompleksiškai spręsti 
klimato kaitos problemą ir šalinti jos pagrindines priežastis.  
ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planu 
siekiama gerinti miškų valdymą ir skatinti prekybą medienos produktais, gautais iš tvariai ir 
teisėtai kertamų miškų. Juo remiantis ASEAN regione galima intensyviau plėtoti dialogą ir 
stiprinti gebėjimus. Su daugeliu ASEAN šal ių ES derasi dėl FLEGT savanoriškos partnerystės 
susitarimų (SPS) arba juos įgyvendina, be to, ES remia regioninį bendradarbiavimą11. ES 
papildomai skiria 3 mlrd. USD JT klimato politikai ir iniciatyvoms dėl miškų naikinimo ir 
nykimo susidarančių išmetalų k iekio mažinimo (REDD+). ES skatins ASEAN nares parengti 
patikimas ir ambicingas REDD+ strategijas.  
Keliose ASEAN valstybėse, pvz., Indonezijoje, Malaizijoje ir Singapūre, teršalų migla yra 
probleminis reiškinys. Dėl miškų konversijos durpynuose ir kitose v ietose nuolat smilksta dūmai 
ir rusena ugnis, tai kenkia oro kokybei, vietos gyventojų sveikatai ir ekonomikai. Kai kuriais 
atvejais tarša yra tokia didelė, kad vietos valdžios institucijos paskelbia nepaprastąją padėtį. Iš 
nusausintų ir (arba) degančių du rpynų išmetamos ŠESD ženkliai įtakoja klimato kaitą, dėl to 
ASEAN regionas laikomas vienu didžiausių teršėjų ŠESD. ES finansuojamu projektu „SEApeat“ 
ASEAN valstybėms buvo padėta parengti ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus dėl 
durpynų. Šie planai apima alternatyvią pajamų duodančią veiklą ir priešgaisrinės saugos metodus, 
pvz., kontroliuojamą deginimą. 2014 –2020 m. planuojama skirti finansavimą projektui dėl 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
11 Savanoriškos partnerystės susitarimas (SPS) – tai teisiškai privalomas prekybos s usitarimas tarp Europos Sąjungos 
ir medieną gaminančios šalies už ES ribų. SPS tikslas – užtikrinti, kad į ES eksportuojama mediena ir medienos 
produktai būtų gauti teisėtais būdais. 2014 m. buvo sudarytas SPS tarp ES ir Indonezijos. Šiuo metu vyksta 
deryb os dėl SPS su Laosu, Malaizija, Tailandu ir Vietnamu. Rengiamasi pradėti derybas su Kambodža ir 
Mianmaru. Be to, šiuo metu dėl FLEGT diskutuojama su Filipinais.  
 
10 
 tvaraus durpynų eksploatavimo ir teršalų miglos mažinimo ASEAN regione (20 mln. EUR) ir 
projektui dėl biologinės įvairovės ir saugomų teritorijų valdymo ASEAN regione (10 mln. EUR).  
Ateinančiais metais energetikos sektoriui teks svarbiausias vaidmuo užtikrinant socialinį ir 
ekonominį vystymąsi bei visuotinę susietį, laikantis klimato kaitos ir a plinkosaugos tikslų. 
Sėkmingas dialogas energetikos ir klimato kaitos klausimais gali būti grindžiamas patirties bei 
gerosios praktikos mainais ir novatoriškų sprendimų pristatymu išmetamo CO 2 kiekio mažinimo, 
energijos vartojimo efektyvumo ir paklausos ma žinimo, taip pat atsinaujinančiųjų energijos 
išteklių kūrimo bei kt. srityse. ES ir ASEAN mokslinių tyrimų ir inovacijų srities dialoge bus 
svarstomi mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimai, įskaitant su minėtais iššūkiais susijusių 
novatoriškų sprendimų p ristatymą ir taikymą.  
Tvarus gamtinių išteklių naudojimas taip pat reiškia kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir 
nereglamentuojama žvejyba, kuri turi didelių padarinių aplinkai, ekonomikai ir saugumui. ES 
toliau laikosi tarptautinio įsipareigojimo kovoti su  neteisėta, nedeklaruojama ir 
nereglamentuojama žvejyba. Šis įsipareigojimas būtinas siekiant skatinti geresnį pasaulinį 
vandenynų valdymą. ASEAN irgi nurodė, kad tai yra jai svarbi prioritetinė sritis.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 stiprinti ES ir ASEAN bendradarbiavimą klimato kaitos klausimais ir pradėti politinį 
dialogą aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi klausimais laikantis Brunėjaus veiksmų plano 
ir remiantis ES patirtimi žemyno mastu sprendžiant tvaraus vystymosi klausimą, 
integruojant klimato  kaitos aspektą į kitas sritis ir užtikrinant, kad Europos ekonomika 
taptų mažatarše ir pasižymėtų itin efektyviu energijos vartojimu;  
 labiau remti ASEAN pastangas sprendžiant klimato kaitos klausimą, saugant aplinką ir 
skatinant tvarų žaliąjį ekonomikos a ugimą pagal ES regioninio bendradarbiavimo 
programą (daugiau kaip 60 mln. EUR iš 170 mln. EUR, kurie yra numatyti 2014 –2020 
m.), taip pat pagal AIF ir programą „SWITCH Asia“12; 
 remti, visų pirma, Žemutinio Mekongo valstybių pastangas, susijusias su vandens,  
energetikos ir aprūpinimo maistu tarpusavio ryšiais, tvaresnio žemės ūkio plėtra, 
aprūpinimu maistu (įskaitant maisto saugą), gamtinių išteklių valdymo sistemomis, tuo 
pačiu skatinant užmegzti dialogą su Dunojaus regionu;  
 stiprinti FLEGT ir REDD+ regionin ę dimensiją, taip pat parengti naujas REDD+ išmetalų 
kiekio mažinimo programas nacionaliniu arba provincijos / apskrities lygmeniu, kad 
miškų naikinimą ir nykimą skatinančių veiksnių problema būtų geriau sprendžiama 
tarpvalstybiniu lygmeniu, ir kad būtų pa prasčiau gauti REDD+ rezultatais grindžiamas 
išmokas, naudojant ES finansuojamą REDD priemonę;  
 skatinti praktinį bendradarbiavimą tokiais klausimais, kaip antai miškų naikinimas, 
nelegalus miškų kirtimas ir susijęs verslas, šiuo tikslu, be kita ko, veiksmi ngai 
įgyvendinant FLEGT, SPS, spręsti tarpvalstybinę teršalų miglos problemą (šiuo tikslu, be 
kita ko, stabdant durpynų sausinimą), remti tvaresnę tam tikrų prekių (kaip antai palmių 
aliejaus, gumos ir kavos) gamybą, stabdyti biologinės įvairovės nykimą, k ovoti su 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
 neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais ir šiukšlių išmetimu į jūrą, skatinti patikimą atliekų 
ir cheminių medžiagų tvarkymą, remti aprūpinimą vandeniu (įskaitant su juo susijusius 
tarpvalstybinius aspektus) ir žaliąją miestų plėtrą;  
 stiprinti ES ir  ASEAN bendradarbiavimą energetikos srityje – dialogo klausimai 
pirmiausia turėtų apimti energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, biokurą, 
investicijų programą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir infrastruktūros plėtrą;  
 stiprinti ES i r ASEAN regioninį bendradarbiavimą dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir 
nereglamentuojamos žvejybos, šis bendradarbiavimas turėtų papildyti šiuo metu su kai 
kurioms ASEAN valstybėmis vedamus dvišalius dialogus; įgyvendinti atitinkamas 
stebėjimo, kontrolės ir  priežiūros taisykles ir  
 plėtoti ES ir ASEAN bendradarbiavimą nelaimių valdymo srityje, visų pirma sukuriant 
stipresnius operatyvinius ryšius, išplečiant mokymų veiklos aprėptį bei dalyvaujant 
ASEAN regioninio fondo pagalbos nelaimės atveju veikloje, ir da ug dėmesio skirti 
Sendai programai dėl nelaimių rizikos mažinimo.  
4. Bendradarbiavimas politiniais ir saugumo klausimais  
4.1. Saugumas  
Pastaraisiais metais ES ir ASEAN sus itarė plėtoti visapusiškesnę partnerystę, aprėpiančią ne tik 
tradiciškai svarbius ekonominius klausimus. Dėl to ASEAN priėmė sprendimą pradėti spręsti 
tokius saugumo klausimus, kaip nelaimių valdymas, jūrų saugumas, tarptautinis nusikalstamumas 
ir kova su terorizmu. ES savo ruožtu išplėtė savo vaidmenį saugumo palaikymo ir užtikrinimo 
srityje, šiuo tikslu, be kita ko, remdamasi Lisabonos sutarties nuostatomis, leidžiančiomis plėtoti 
kompleksiškesnę užsienio politiką.  
ASEAN užteko kūrybiškumo ir atkaklumo, k ad užimtų centrinę poziciją regiono struktūroje – 
stipriausias regiono ir pasaulio valstybes ji įtraukė į įvairius paralelinius ir persidengiančius 
forumus, kaip antai ASEAN+3 (dalyvauja Kinija, Japonija ir Pietų Korėja), ASEAN regioninį 
forumą, ASEAN gyny bos ministrų susitikimą –procesą „Plus“ (ADMM -Plus) ir Rytų Azijos 
aukščiausiojo lygio susitikimą.  
Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimas kaip strateginis regioninio bendradarbiavimo 
forumas įgauna vis svarbesnį vaidmenį. Jo narėmis tapo Jungtinės Ame rikos Valstijos, Kinija, 
Japonija, Pietų Korėja, Indija, Australija, Naujoji Zelandija ir Rusijos Federacija, bet ES jam dar 
nepriklauso. Dėl prekybinių, investicinių ir kitų sąsajų ES akivaizdžiai suinteresuota regiono 
stabilumu, o tuo pačiu ir tokia saug umo sistema, kuri leistų lengviau suvaldyti regiono politines 
įtampas ir kurioje Europos Sąjungai tektų svarbus vaidmuo. Dalyvavimas Rytų Azijos 
aukščiausiojo lygio susitikimuose padėtų siekti šio tikslo.  
ASEAN teikia svarbos galimybei stiprinti bendradarb iavimą su ES saugumo srityje. Ji gali 
pasisemti įkvėpimo pasiremdama ES patirtimi, įgyta apibrėžiant saugumo srities regioninio 
bendradarbiavimo aprėptį, o ES dalyvavimas – aktyvus, bet nekeliantis grėsmės – gali padėti jai 
ir toliau užsitikrinti įvairias strategines galimybes ir priešakinę poziciją, atsižvelgiant į tai, kad 
galingiausios valstybės šiame regione rodo vis didesnes ambicijas.  
 
12 
 ES ir ASEAN turėtų pasinaudoti interesų sąlyčiu ir siekti, kad dinamiškiausias 
bendradarbiavimas vyktų politiniais ir saugumo klausimais. Tam gali pasitarnauti tiek įprasta ES 
ir ASEAN bendradarbiavimo praktika, tiek ir aktyvesnis ES dalyvavimas ASEAN regioniniame 
forume – šiuo metu tai yra vienintelis regioninis saugumo forumas, kuriame dalyvauja ES.  
Pastaraisiais metais  ASEAN regioniniame forume ES pradėjo dalyvauti aktyviau. Nuo 2012 m. 
vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas kasmet dalyvauja ASEAN regioninio forumo 
ministrų susitikimuose. Pastebimas didesnis nei kada nors anksčiau ES veiklos suaktyvėjimas 
pareigūnų lygiu – jie bendrai pirmininkauja ASEAN regioninio forumo posėdžiams ir prisideda 
prie šio forumo darbo planų įgyvendinimo. Naujausios ES iniciatyvos:  
 2013 –2014 m. buvo bendrai pirmininkaujama (kartu su Mianmaro / Birmos atstovais) 
ASEAN regionini o forumo tarpsesinės pasitikėjimo stiprinimo priemonių ir prevencinės 
diplomatijos grupės susitikimo ir susijusio gynybos srities pareigūnų dialogo metu;  
 kartu su Brunėjaus Darusalamu buvo bendrai finansuoti patys pirmieji ASEAN regioninio 
forumo mokymo k ursai apie prevencinę diplomatiją ir tarpininkavimą, surengti Brunėjuje 
2014 m. spalio mėn., ir  
 2014 m. kovo mėn. buvo surengtas pirmasis Europos saugumo ir gynybos koledžo 
pažintinis seminaras apie bendrą gynybos ir saugumo politiką (BSGP), daugiausia 
dėmesio skiriant ES ir ASEAN bendradarbiavimui saugumo srityje13. 
Suintensyvėjusi ES veikla saugumo srityje neliko nepastebėta ASEAN partnerių. Jų vertinimai 
yra teigiami, tačiau jiems kyla klausimas, ar tokia padėtis išliks ir toliau. Vertindami ES siekį 
dalyvauti Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimuose, ASEAN partneriai atsižvelgs ne tik į ES 
suinteresuotumą regioniniu stabilumu apskritai, bet ir ES gebėjimą plėtoti bendradarbiavimą 
saugumo srityje.  
Jūrų saugumas yra vienas svarbiausių bendrų iššūkių i r svarbiausias ES propaguojamo geresnio 
pasaulinio vandenynų valdymo elementas. Vertinant pagal tonažą, per Pietų Kinijos jūrą 
perplukdoma beveik 50 % pasaulyje laivais gabenamų krovinių. Per šiuos vandenis tranzitu 
gabenami energetiniai ištekliai, žaliavo s ir prekės yra gyvybiškai svarbios daugelio šalių / šalių 
blokų, įskaitant ES, ekonomikai. Todėl ES yra smarkiai suinteresuota, kad Pietų Kinijos jūroje 
būtų užtikrintas stabilumas ir saugumas ir būtų paisoma tarptautinės teisės, įskaitant JT jūrų teisės 
konvenciją (UNCLOS). Ji nuolat ragina teritorinius ginčus spręsti taikiai ir bendradarbiavimo 
keliu, tvirtai remia dabartines ASEAN ir Kinijos pastangas siekiant susitarti dėl Elgesio kodekso 
Pietų Kinijos jūroje ir skatina kuo anksčiau baigti derybas.  
2013 m. lapkričio mėn. Džakartoje ES iniciatyva buvo surengtas pirmas ES ir ASEAN aukšto 
lygio dialogas jūrų saugumo klausimais, kurio metu vyko išsamios diskusijos apie piratavimą, 
jūrų stebėjimą, uostų saugumą ir bendrą išteklių valdymą. 2015 m. bus surengt as antras dialogas, 
jame ypatingas dėmesys bus skiriamas sąsajai tarp jūrų saugumo ir kovos su organizuotu 
nusikalstamumu.  
Pagal ES kompetencijos centro iniciatyvą dėl cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės 
(ChBRN) rizikos buvo sukurtas veiksm ingas regioninis tinklas, kurio sekretoriatas yra įsikūręs 
                                                            
13  Antras seminara s turėtų įvykti 2015 m. antroje pusėje.  
 
13 
 Maniloje. Visos 10 ASEAN valstybių narių yra šios iniciatyvos partnerės. Iniciatyva leido sukurti 
regioninę platformą ChBRN rizikos problemai spręsti, ji yra svarbus atsakas į Europai ir ASEAN 
kylančias saugumo problemas. ES skatina ASEAN aktyviau dalyvauti šioje iniciatyvoje, nes 
ilguoju laikotarpiu ASEAN dalyvavimas padėtų užtikrinti kompetencijos centro gyvavimą ir 
politinę paramą jam.  
Kitos sritys, kuriose ASEAN ir ES interesams kyla vis daugiau  grėsmių ir dėl kurių abi pusės 
suinteresuotos glaudžiau bendradarbiauti:  
 prekyba (žmonėmis, narkotikais, laukiniais gyvūnais);  
 kibernetinis saugumas ir kibernetiniai nusikaltimai (įskaitant kovą su seksualine prievarta 
prieš vaikus internete);  
 ginklų nep latinimas ir nusiginklavimas (įskaitant Sutartį dėl prekybos ginklais);  
 deradikalizavimas / kova su smurtiniu ekstremizmu;  
 pažeidžiamų mažumų padėtis, daranti poveikį visam regionui;  
 tarpininkavimas ir  
 rinkimų stebėjimas.  
Siekdama plėtoti glaudesnį dialogą ir ieškoti būtų labiau didinti gebėjimus, ES rengia praktines 
visų šių sričių iniciatyvas pagal ES ir ASEAN ir ASEAN regioninio forumo veikimo sistemas.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 didinti ES  paramą ieškant regioninių sprendimų, susijusių su piratavimu ir kitais jūrų 
saugumo aspektais. Šalia esamo įsipareigojimo pagal Svarbiausių jūrinių kelių programą 
(MARSIC), ES nagrinės, kokios gebėjimų didinimo veiklos jūrų saugumo srityje būtų 
galima imt is ASEAN regione ir kartu su juo (stebėjimas, uostų saugumas), kaip nustatyta 
ES jūrų saugumo strategijoje ir veiksmų plane (patvirtintame 2014 m. birželio mėn.)14. ES 
sieks, kad ES ir ASEAN aukšto lygio dialogas jūrų saugumo klausimais taptų metiniu 
rengin iu; 
 stiprinti dialogą pagalbos nelaimės atveju srityje ir didinti gebėjimus ASEAN (AHA 
centras) ir nacionaliniu lygmeniu; į šiuo metu Mianmare / Birmoje ir Filipinuose 
vykdomus projektus įtraukti kitas ASEAN valstybes nares;  
 2015 m. rugsėjo mėn. Maniloje b endrai pirmininkauti (su Filipinais) ASEAN regioninio 
forumo seminarui apie informuotumo didinimą ir skatinti ASEAN regioninio forumo 
bendradarbiavimą ChBRN rizikos mažinimo srityje;  
 kasmet organizuoti pažintinį seminarą apie BSGP, daugiausia dėmesio skir iant ES ir 
ASEAN bendradarbiavimui, siekiant didinti informuotumą apie stiprėjantį ES vaidmenį 
sprendžiant saugumo klausimus ir ateityje skatinti intensyvesnį praktinį operatyvinį 
bendradarbiavimą su ASEAN ir jos valstybėmis narėmis;   
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
  stiprinti dialogą ir  bendradarbiavimą bendro intereso klausimais, kaip antai turto 
susigrąžinimas kovojant su organizuotu nusikalstamumu, prekyba laukiniais gyvūnais, 
kova su prievarta prieš vaikus, be kita ko, bendradarbiaujant su Pasauline kovos su 
seksualine prievarta prie š vaikus internete sąjunga, ir bendrai spręsti tarpvalstybiniu mastu 
vaikus seksualiai išnaudojančių nusikaltėlių problemą ir  
 remti tikslinius dialogus žmogaus teisių klausimais regioniniu ir dvišaliu lygmeniu.  
4.2. Žmogaus teisės  
Siekdama sukurti brandesn ę ir politiškesnę partnerystę, ES taip pat nori kartu su ASEAN 
konstruktyviai propaguoti ir apsaugoti tarptautinius žmogaus teisių standartus. Šioje srityje 
svarbiausias ES prioritetas – mirties bausmės panaikinimas ASEAN regione. Todėl ES palankiai 
įverti no tai, kad 2009 m. buvo įsteigta ASEAN tarpvyriausybinė žmogaus teisių komisija 
(AICHR), o 2012 m. buvo priimta ASEAN žmogaus teisių deklaracija.  
Konkrečios šios srities iniciatyvos:  
 remti ASEAN žmogaus teisių mechanizmus, priimti AICHR atstovų vizitus (p vz., vienas 
vizitas surengtas 2011 m., kitą surengti planuojama 2015 m. antroje pusėje) ir ASEAN 
moterų ir vaikų teisių propagavimo ir apsaugos komisijos (ACWC) atstovų vizitus (toks 
vizitas į Europą vyko 2013 m.) ir rengti ES specialiojo įgaliotinio žmoga us teisių 
klausimais vizitus (po 2013 m. gegužės mėn. ir 2014 m. lapkričio mėn. surengtų vizitų);  
 stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su AICHR (tai yra svarbiausias žmogaus teisių 
mechanizmas ASEAN regione) tokiais klausimais, kaip migrantų ir prekybos ž monėmis 
aukų teisės, verslas ir žmogaus teisės / įmonių socialinė atsakomybė, kankinimas, moterų 
ir vaikų teisės, lyčių lygybė ir kova su diskriminavimu;  
 plėtojant dialogą su ASEAN daugiau dėmesio skirti tokioms svarbioms sritims, kaip 
mažumų teisės ir mir ties bausmė; šiuo tikslu bus vykdomas skaidrus ir sistemingas 
konsultacijų ir dialogo procesas, kuriame dalyvaus pilietinės visuomenės atstovai ir kiti 
suinteresuotieji subjektai, ir  
 remti ASEAN regiono pilietinės visuomenės organizacijas ir nevalstybinius  subjektus, be 
kita ko, pagal konkrečias programas, pvz., Europos demokratijos ir žmogaus teisių 
rėmimo priemonę (EDŽTRP).   
5. Strateginiu tikslu grindžiamos partnerystės siekimas  
Šiuo metu svarbiausias prioritetas – remiantis Brunėjaus veiksmų planu  ir šiame bendrame 
komunikate nustatytais pasiūlymais parengti partnerystės pagrindą. Praeitų metų liepos mėn. ES 
ir ASEAN užsienio reikalų ministrai sutarė, kad ateityje įprasta arba tvirtesnė partnerystė, kuria 
grindžiami ES ir ASEAN santykiai, bus transform uota į strateginę partnerystę, ir pavedė 
vyresniesiems pareigūnams parengti šiam tikslui skirtą veiksmų planą.15 
ES ir ASEAN strateginės partnerystės rengimas reikštų, kad dabartinis daugiausia dvišalis 
bendradarbiavimo formatas turėtų išsiplėsti – būtų sie kiama glaudžiau bendradarbiauti 
                                                            
15  Bendrapirmininkių pareiškimas: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 svarbiausiais regioniniais ir pasauliniais klausimais. Esama daug galimybių plėtoti glaudesnį 
dialogą ir derinti pozicijas tokiais pasaulinės reikšmės klausimais, kaip antai:  
 klimato kaita;  
 nelaimių rizikos mažinimas ir atsp arumo didinimas;  
 tvaraus vystymosi tikslai po 2015 m., įskaitant skurdo panaikinimą;  
 ligų pandemijos ir  
 kova su terorizmu, radikalėjimu ir užsienio kovotojais.  
Be to, iš esmės visi regioniniai konfliktai, pvz., Ukrainoje, įtampos židiniai Pietų Kinijos Jū roje, 
Irano ir Šiaurės Korėjos branduoliniai klausimai, yra susiję su saugumo principais ir tarptautinės 
teisės vykdymo užtikrinimu. ES ir ASEAN aktyviai propaguoja taisyklėmis grindžiamą 
veiksmingą daugiašališkumą, tad jos yra suinteresuotos į savo bendra darbiavimą įtraukti šiuos 
pasaulinės reikšmės regioninius klausimus. Glaudesnis ES ir ASEAN bendradarbiavimas 
įvairiuose sektoriuose suformuos tvirtesnį pagrindą pereiti prie oficialios strateginės partnerystės 
ir iš abiejų šalių pareikalaus prisiimti poli tinių įsipareigojimų bei skirti išteklių. ES savo ruožtu 
pasiruošusi įnešti savo indėlį perkeldama santykius į naują lygmenį ir įsipareigoja, be kita ko:  
 dalyvauti bendrai vertinant sėkmingų tarpregioninių LPS derybų perspektyvas;  
 derėtis dėl civilinės aviacijos susitarimo;  
 pradėti ES ir ASEAN politinį dialogą aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi klausimais ir 
stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities dialogą;  
 tęsti dialogą ir bendradarbiavimą migracijos ir judumo klausimais;  
 2014 –2020 m. laikotarpiu iki daugiau kaip 2 mlrd. EUR padidinti finansinę paramą, skirtą 
regioniniam bendradarbiavimui su ASEAN ir vystomajam bendradarbiavimui su mažiau 
išsivysčiusiomis ASEAN valstybėmis narėmis (Kambodža, Laoso LDR, Mianmaru, 
Vietnamu ir Filipinais);     
 įgyvendinti didelės apimties naujų iniciatyvų rinkinį netradicinio saugumo srityje (jūrų 
saugumas, pagalba nelaimės atveju, tarptautinis nusikalstamumas, įvairūs mokymo kursai 
apie prevencinę diplomatiją, krizių valdymą, tarpininkavimą, teisinę valstyb ę ir rinkimų 
stebėjimą) ir  
 ASEAN regionui paskirti specialų reziduojantį ES ambasadorių.  
Sėkmingas 2014 m. spalio mėn. Milane surengtas valstybių vadovų susitikimas ateityje turėtų 
būti rengiamas reguliariai. ASEAN regioninio forumo metu kas dvejus metus s urengiamas 
oficialus ES ir ASEAN ministrų susitikimas, o po jo – konferencija. Vyriausiasis įgaliotinis ir 
pirmininko pavaduotojas ir ASEAN užsienio reikalų ministrai galėtų papildomai susitikti per JT 
Generalinės Asamblėjos atidarymą. Sektoriniai ministrų  lygmens susitikimai, net ir neoficialūs, 
taip pat leistų pasistūmėti svarstant dvišalės darbotvarkės klausimus daugelyje šiame komunikate 
nurodytų sričių. ES kuo labiau propaguos tokius susitikimus, kurie galėtų būti rengiami ministrų 
susitikimų metu per Azijos ir Europos susitikimą (ASEM) ir ASEM aukščiausiojo lygio 
susitikimą.  
 
16 
 ES taip pat propaguos ES ir ASEAN santykių parlamentinį aspektą, šiuo tikslu, be kita ko, rems 
labiau struktūruotus Europos Parlamento ir ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos (AIPA) ryšius, 
kaip buvo pasiūlyta 2014 m. sausio 15 d. priimtoje EP rezoliucijoje dėl ES ir ASEAN santykių 
ateities16. 
Šiame bendrame komunikate pateiktos konkrečios idėjos, kaip pradėti kito lygmens ES ir 
ASEAN santykius – siūlomas nuoseklesnis sektorinis bendra darbiavimas ir daugiau dėmesio 
skiriama politiniams aspektams. Abi šalys yra suinteresuotos pasinaudoti šia galimybe. 
Persvarstydama Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą, jo veikimą ir būsimą narystę, 
ASEAN atsižvelgs į šį komunikatą. ES gali tinkama i prisidėti prie Rytų Azijos aukščiausiojo 
lygio susitikimo praktinės veiklos ir taip sureaguoti į ASEAN raginimą dėl aktyvesnio ES 
dalyvavimo. Perėjimą prie ES ir ASEAN strateginės partnerystės turėtų lydėti ES įsitraukimas į 
strateginius regiono reikalus . 
Vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą pritarti šiame bendrame 
komunikate pateiktoms idėjoms ir kartu sieks sukurti šiuolaikišką strateginiu tikslu grindžiamą 
ES ir ASEAN partnerystę.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//LT