Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Jungtinės Karalystės 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos /* COM/2012/0309 final */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Jungtinės Karalystės 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo[2], ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[5], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; (3) 2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Jungtinės Karalystės 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos; (4) 2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[6], kurioje nurodė, kad Jungtinė Karalystė yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (5) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; (6) 2012 m. balandžio 30 d. Jungtinė Karalystė pateikė savo konvergencijos programą, apimančią laikotarpį nuo 2011–2012 m. iki 2016–2017 m., ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. Atlikdama nuodugnią apžvalgą pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija taip pat įvertino, ar Jungtinėje Karalystėje yra makroekonominis disbalansas. Nuodugnioje apžvalgoje[7] Komisija padarė išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje susidaręs vidaus disbalansas, tačiau jis nėra perviršinis; (7) remdamasi 2012 m. konvergencijos programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – vykdyti reikiamą fiskalinį konsolidavimą, kad būtų įgyvendinti vyriausybės nustatyti grynosios skolos ir pagal ciklą pakoreguoto einamojo balanso fiskaliniai tikslai. Į konvergencijos programą neįtraukiamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Remiantis programos projekcijomis, manoma, kad perviršinį deficitą, palyginti su Tarybos 2010 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje nustatytu terminu, bus vėluojama ištaisyti vienerius metus. Apskaičiuota, kad 2014–2015 m. (šį terminą nustatė Taryba) valdžios sektoriaus deficitas bus 4,4 % BVP, tai reiškia, kad remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu deficitu[8], vidutinis fiskalinių priemonių dydis nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. siekia 1,25 % BVP, t. y. jis mažesnis nei Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytas 1¾ % fiskalinių priemonių dydis. Nors vyriausybė nenukrypo nuo savo fiskalinio konsolidavimo strategijos, kuri iš pradžių, remiantis ankstesnėmis makroekonominėmis projekcijomis, atrodė pakankama, kad būtų galima įvykdyti pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytus tikslus, fiskalinius rezultatus ir perspektyvą neigiamai paveikė pablogėjusi ekonomikos augimo perspektyva. Pajamų priemonės buvo itin intensyviai taikytos fiskalinio konsolidavimo koregavimo laikotarpio pradžioje. Beveik 40 % visų metinio fiskalinio konsolidavimo veiksmų, kuriuos planuota vykdyti nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m., įvykdyta iki 2011–2012 m. pabaigos, įskaitant 30 % išlaidų sumažinimą ir du trečdalius grynojo mokesčių padidinimo. Galimas pajamų įnašas iš veiksmingesnės mokesčių sistemos, kurį nulėmė PVM tarifo struktūros peržiūrėjimas, lieka palyginti neišnaudotas. Pagal konvergencijos programą manoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2011–2012 m. bus 8,3 % BVP, 2012–2013 m. – 5,9 %, 2013–2014 m. – 6,0 % BVP, 2014–2015 m. – 4,4 % BVP, 2015–2016 m. – 2,9 % BVP ir 2016–2017 m. – 1,2 % BVP. Šie įverčiai yra šiek tiek mažesni už tuos, kuriuos apskaičiavo Komisijos tarnybos, jos savo 2012 m. pavasario prognozėje nurodė manančios, kad 2012–2013 m. deficitas bus 6,1 % BVP (be būsimo vienkartinio pensijų fondo pervedimo būtų 7,9 %), o 2013–2014 m. – 6,5 % BVP. Skirtumus lemia mažesnio ekonomikos augimo prognozė ir Eurostato pakeisti JK duomenys. 2011 m. rudens ataskaitoje nurodyti vyriausybės fiskaliniai planai buvo šiek tiek pakoreguoti, siekiant pirmenybę teikti augimą skatinančioms išlaidoms, tačiau nustatyta, kad iki 2014–2015 m. viešojo sektoriaus investicijos vis tiek smarkiai mažės. Manoma, kad valstybės skola, kurios prognozuojamas 2013–2014 m. lygis yra 94,7 %, 2014–2015 m. pasieks aukščiausią tašką; (8) krizės metu įvyko būsto rinkos perkaitimas, būsto kainų ir pajamų santykis pasiekė rekordines aukštumas didėjant būsto pasiūlos trūkumui, todėl susikaupė didžiulė hipotekinė skola. Remiantis Komisijos nuodugnia apžvalga, Jungtinės Karalystės ekonomikos vidaus disbalansą lemia didelė namų ūkių skola. Kadangi didelei hipotekinės skolos daliai yra nustatyta kintama palūkanų norma, finansine prasme namų ūkiai jautriai reaguoja į palūkanų normų padidėjimą, ir per finansų sektorių tai gali destabilizuoti visą ekonomiką. Kad namų ūkių skolos ilgainiui smarkiai sumažės tikėtina tik tuomet, jeigu būsto kainos disponuojamųjų pajamų atžvilgiu sumažės; tačiau jeigu nominalios būstų kainos greitai sumažėtų, iškiltų pavojus, kad daugelio namų ūkių nuosavo kapitalo vertė taptų neigiama. Dėl griežtos planavimo sistemos ir ciklinio silpnumo gyvenamųjų namų statybos lygis lieka rekordiškai mažas, o platesnio masto veikla būsto rinkoje taip pat vis dar prislopinta. 2011 m. lapkričio mėn. vyriausybė paskelbė Anglijos būsto strategiją, kurios tikslas – sudaryti geresnes sąlygas gyvenamųjų namų statybai plėtoti, tačiau lieka daug neaiškumų dėl grynojo naujosios sistemos poveikio būsto sektoriaus plėtrai. Be to, būsto strategijoje nepaminėtas turto apmokestinimo klausimas, kai pagal JK sistemą regresinis periodinis mokestis (būsto mokestis (angl. council tax)) derinamas su progresiniu sandorio mokesčiu (žyminis žemės mokestis – ŽŽM) – tai gali turėti reikšmės cikliniams biudžeto pajamų ir finansinio stabilumo pokyčiams. 2012 m. biudžete šiek tiek pakoreguoti ŽŽM tarifai, tačiau apskritai šioje srityje padaryta tik mažesnių pakeitimų; (9) JK didėja nedarbo ir dalyvavimo darbo rinkoje problemos. Nedarbas JK šiuo metu siekia 8,4 %. Jaunimo nedarbas daug didesnis – 22,2 %, daugiau kaip 38 % JK bedarbių yra jaunesni kaip 25 m. asmenys. 17,7% jaunimo (16–24 m.) nedirba ir nesimoko švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose. Užimtumas privačiajame sektoriuje nežymiai augo, tačiau nepakankamai, kad atsvertų atleistų iš darbo viešajame sektoriuje žmonių skaičių ir darbo jėgos augimą. JK yra perteklinė žemos kvalifikacijos darbuotojų pasiūla, jų paklausa mažėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesinių ir techninių gebėjimų turinčių darbuotojų, kurių reikia prekių gamybos ir eksporto sektoriuose, kuriuose JK veikla yra gana silpna. Profesinio rengimo ir mokymo (PRM) politikoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams gebėjimams ir 2 lygio kvalifikacijai, o rinkoje didėja aukštesnės PRM kvalifikacijos paklausa. Be to, JK išlieka gana daug suaugusiųjų, kurių pagrindiniai raštingumo ir skaičiavimo gebėjimai yra labai menki ir kurie dėl to yra nepalankioje padėtyje, nes negali pasinaudoti profesinio mokymo galimybėmis. Mokyklos nebaigimo lygis nuo 2005 m. padidėjo 3,3 procentiniais punktais ir viršija 14,9 % ES vidurkį. Siekiant spręsti mokyklos nebaigimo problemą, labai svarbu toliau remti mažas pajamas gaunančias šeimas; (10) vyriausybė parengė socialinės gerovės reformos darbotvarkę, kad daugiau žmonių galėtų rasti darbą ir kad būtų remiami labiausiai pažeidžiami asmenys. Universalus kreditas, kurio tikslas – supaprastinti išmokų sistemą, dar neįgyvendintas, tačiau yra didelė rizika, kad teigiamą naujosios užimtumo ir pajamų politikos poveikį visiškai užgoš mažėjančios išmokų sumos, taigi skurdas, ypač vaikų turinčiose šeimose, gali išaugti. Nepriklausomų šaltinių duomenimis, prognozuojama, kad 2020–2021 m. absoliutus vaikų skurdas pasieks didžiausią lygį nuo 2001–2002 m., todėl vyriausybė neįvykdys Akte dėl vaikų skurdo nustatytų vaikų skurdo sumažinimo tikslų. Dėl nepakankamų galimybių gauti vaikų priežiūros paslaugų, ypač nedideles pajamas gaunantiems asmenims, vis dar iškyla didelių problemų, o vyriausybė dar neparengė tinkamų planų, kaip spręsti šią problemą. Vaikų priežiūrai skirtos paramos sumažinimas taip pat gali padidinti šią problemą; (11) finansavimo sąlygos išlieka griežtos, ypač MVĮ atveju. 2011 m. grynasis skolinimas įmonių sektoriui buvo neigiamas ir, remiantis tyrimų duomenimis, matyti, kad daugelio MVĮ galimybės gauti kreditų yra suvaržytos. Be to, galimybių gauti ne bankų teikiamų paskolų daugiausia turi tik didžiosios bendrovės, o konkurencija bankų sektoriuje yra ribota. Nepaisant priemonių, kurių ėmėsi valdžios institucijos, kad pagerintų padėtį, alternatyvių skolos rinkų Breedon darbo grupės apskaičiavimais, per ateinančius penkerius metus ir toliau bus didelis, ypač MVĮ, finansavimo deficitas; (12) JK turi pagerinti savo energetikos ir transporto infrastruktūrą, kuri susijusi su ilgalaikio augimo ir konkurencingumo pagrindų padėjimu ir su JK gamybos sektorių išorės konkurencingumo stokos priežasčių pašalinimu. JK reikia didelių investicijų, kad atnaujintų savo elektros energijos gamybos pajėgumus, kadangi reikia pakeisti didelę dalį esamų gamybos pajėgumų, kurie per kitą dešimtmetį nebebus naudojami, taip pat reikia įvykdyti įsipareigojimą dėl atsinaujinančiosios energijos ir laikytis griežtesnių anglies dioksido kiekio standartų. JK transporto sektoriui būdingi su tinklais susijusių pajėgumų ir kokybės trūkumai, kurie gali pakenkti vyriausybės siekiui perorientuoti JK ekonomiką ir daugiau dėmesio skirti investicijoms bei eksportui. Vykdant vyriausybės fiskalinio konsolidavimo strategiją viešojo sektoriaus grynosios investicijos iki 2014–2015 m. smarkiai sumažės, todėl dabartinis spaudimas transporto infrastruktūrai gali padidėti, jeigu nebus užtikrinta alternatyvių finansavimo šaltinių; (13) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos 1–6 rekomendacijų punktuose toliau; (14) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Jungtinės Karalystės konvergencijos programą ir savo nuomonę[9] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; (15) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo Jungtinės Karalystės 2012 m. nacionalinę reformų programą ir Jungtinės Karalystės 2012–2017 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikta rekomendacijų 2, 3 ir 6 punktuose toliau, REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2012–2013 m. imtis šių veiksmų: 1. Iki galo įgyvendinti 2012–2013 m. finansinių metų biudžeto strategiją ir sustiprinti 2013–2014 m. ir vėlesnių finansinių metų biudžeto strategiją, jas papildant pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis, užtikrinti, kad būtų laiku tvariai koreguojamas perviršinis deficitas ir įgyvendinti struktūrinio koregavimo veiksmai, nurodyti Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, ir tvariai sumažinti didelį viešojo sektoriaus skolos santykį. Pirmenybę teikti augimą skatinančioms išlaidoms, siekiant išvengti rizikos, kad dėl toliau blogėjančios vidutinio laikotarpio augimo perspektyvos bus neigiamai paveiktas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. 2. Panaikinti destabilizuojantį didelių kintančių būsto kainų ir didelės namų ūkių skolos poveikį, įgyvendinant visuotinę būstų reformos programą, kurios tikslas – padidinti būstų pasiūlą ir sumažinti problemas, susijusias su įperkamumu ir būstui skirtų valstybės subsidijų poreikiu. Toliau vykdyti hipotekos ir nuomos rinkų, finansinio reguliavimo ir turto apmokestinimo reformas, siekiant užkirsti kelią pernelyg dideliam būsto rinkos nepastovumui ir iškraipymams. 3. Toliau gerinti galimybes įsidarbinti jaunuoliams, ypač tiems, kurie nedirba ir nesimoko švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose, taip pat taikant susitarimą dėl jaunųjų darbuotojų. Užtikrinti, kad pagal gamybinės praktikos programas mokytųsi daugiau jaunimo, kad jose būtų skiriama pakankamai dėmesio aukštesnio lygio gebėjimams ir jose dalyvautų mažosios ir vidutinio dydžio įmonės. Imtis priemonių, siekiant sumažinti didelę mokyklos nebaigusių jaunuolių, turinčių labai menkus pagrindinius gebėjimus, proporciją. 4. Parengti priemones, kuriomis būtų padedama žmonėms iš namų ūkių, kuriuose nei vienas narys neturi darbo, integruotis į darbo rinką. Užtikrinti, kad dėl planuojamų socialinės gerovės reformų nepadidėtų vaikų skurdas. Iki galo įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama padėti lengviau gauti vaikų priežiūros paslaugų. 5. Toliau gerinti galimybes gauti bankų ir ne bankų teikiamą finansavimą privačiajam sektoriui, ypač MVĮ. Remti konkurenciją bankų sektoriuje, ypač priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti patekimo į rinką kliūtis, didinti skaidrumą ir padėti lengviau pereiti iš vieno banko į kitą, kaip rekomenduoja Nepriklausoma bankų komisija, ir išnagrinėti būdus, kaip būtų galima pagerinti galimybes gauti labai rizikingo kapitalo ir rizikos kapitalo, taip pat kitų rūšių ne bankų teikiamas skolinimo paslaugas. 6. Vykdyti ilgalaikę JK tinklo infrastruktūros pajėgumų ir kokybės gerinimo strategiją, įskaitant priemones, kuriomis siekiama išspręsti transporto ir energetikos tinklams daromo spaudimo problemą, skatinant veiksmingesnius ir griežtesnius planavimo ir sprendimų priėmimo procesus, taip pat sudarant viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo susitarimus. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2012) 309 final. [4] P7_TA(2012) 0048 ir P7_TA(2012) 0047. [5] 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 161 final. [8] Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką. [9] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.