Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas /* KOM/2004/0785 galutinis */





Briuselis, 08.12.2004 KOM(2004) 785 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Šis pasiūlymas, skirtas Tarybos reglamentui, nustato 2005 m. bendrąsias žvejybos galimybes Bendrijai keliuose žvejybos rajonuose ir trečiosios šalies laivams Bendrijos vandenyse bei sąlygas, kuriomis galima naudotis bendrosiomis žvejybos galimybėmis. Jis taip pat siūlo išlaikyti galiojančias priemones apriboti žvejybos pastangą, kuri taikoma labai išeikvotiems žuvų ištekliams. Pasiūlyme taip pat pateikiamos techninės pereinamojo laikotarpio 2005 m. priemonės. I. PASIŪLYMĄ PAGRINDŽIANTI POLITIKA Naujausia Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaita, kurios didžiai daliai pritarė EB Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF), patvirtina pastaraisiais metais nustatytą padėtį. Didesnė dalis iš jūros priedugnio žuvų rūšių išteklių ir tam tikri pelaginių žuvų ištekliai naudojami pernelyg intensyviai ir neatitinka saugių biologinių ribų reikalavimų. Tam tikriems labai išeikvotiems ištekliams ICES rekomendavo atitinkamame žvejybos rajone nustatyti nulinį sugavimą arba taikyti labai griežtai kontroliuojamą bendrą leistiną sugavimą (BLS), kol nebus priimtas atkūrimo planas. Svarstant šios rekomendacijos įgyvendinimą turi būti atsižvelgta į sprendimus, Tarybos priimtus per paskutinius trejus metus. Priėmus šiuos sprendimus, buvo gerokai sumažintos nykstančių išteklių žvejybos kvotos ir nuo 2003 m. tam tikruose žvejybos rajonuose pradėtos taikyti žvejybos pastangos laikinos kontrolės priemonės. Be šių priemonių, buvo vykdomos žvejybos laivų nurašymo programos, užtikrinusios tam tikrų valstybių narių žvejybos pajėgumų sumažėjimą. Dėl to Komisija laiko, kad dabartinė jos politika – leisti žvejoti, tačiau nustatyti mažas žvejybos apimtis – gali būti sėkminga, jeigu ta politika būtų griežtai vykdoma. Tačiau ICES atlikus naujus skaičiavimus paaiškėjo, kad 2003 m. žuvų mirtingumas dėl žvejybos, palyginti su Tarybos nustatytuoju 2002 m., buvo sumažintas per mažai. Komisija laiko, kad jeigu žvejyba žvejybos rajonuose nenutraukiama atsižvelgiant į rekomendaciją, būtina taikyti griežtesnes apsaugos priemones. Remiantis ICES atliktais pastarojo meto įvertinimais daugelio išteklių iškrovimai yra gerokai didesni nei nurodoma oficialiuose statistiniuose duomenyse. Tas įvertinimas patvirtina, kad kvotomis nepavyko apriboti žvejybos kaip buvo tikėtasi. Dėl to ICES tebetvirtina, kad reikalingą žuvų mirtingumo dėl žvejybos sumažėjimą galima užtikrinti tik gerokai susiaurinus taikomą žvejybos pastangą. Komisija, atsižvelgdama į šią rekomendaciją, vėl siūlo 2005 m. įgyvendinti tiesioginį pastangos valdymą – pagrindinę apsaugos ir valdymo priemonę. Daugiamečiai valdymo planai yra reikalingi ilgalaikiam tausojimui ir padidintam žvejybos stabilumui užtikrinti. Sprendimai dėl bendro leistino sugavimo ir kvotų kiekvienais metais turi būti priimami atsižvelgiant į atkūrimo planus ir ilgalaikes valdymo strategijas. Komisijos pasiūlymas yra susijęs su pastaruoju metu vykusiais pasitarimais su valstybėmis narėmis ir subjektais dėl ilgalaikio valdymo ir numato kitus pasitarimus 2005 m. Konsultacijos su subjektais patvirtina, kad pirmiausia stengiamasi išlaikyti bendro leistino sugavimo stabilumą. Siekiant, kad būtų užtikrintas bendro leistino sugavimo stabilumas, pačių žuvų išteklių dydis turi būti pastovesnis. Žuvų išteklių dydis būtų pastovesnis, jeigu kone visų išteklių naudojimas būtų sumažintas, jis nekistų ir išliktų tausojantis. Naujausia rekomendacija mokslininkais teikia pirmenybę atskiro žvejybos rajono valdymo principui, nes vienos žuvų rūšies valdymas tinkamai neaprėpia daugelio mišrių žvejybos rajonų, kuriuose žvejojami įvairūs ištekliai, sudėtingumo. Taikant atskiro žvejybos rajono valdymo principą tenka atsižvelgti į skirtingų išteklių sąsają tuose pačiuose žvejybos rajone. Dėl to atskiro žvejybos rajono valdymo metodas – taip pat papildoma priežastis tiesioginį pastangos valdymą naudoti kaip valdymo priemonę. Priešingu atveju bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis naudojasi žvejybos laivynai, ir žvejybos rajone sužvejotų žuvų rūšių neatitiktys verstų iš laivų išmesti į jūrą dalį žuvų. ICES apskaičiavus, kiek sugavimas viršija bendrą leistiną sugavimą, ir nustačius, kad bendras leistinas sugavimas ir kvotos nėra tinkama priemonė žvejybos mirtingumui kontroliuoti, paaiškėjo, jog esminis kontrolės gerinimas ir jos vykdymas – pagrindinis būdas žuvų ištekliai apsaugoti. Dėl to Komisija siūlo keletą priemonių apsaugos ir valdymo priemonių įgyvendinimo veiksmingumui pagerinti. II. BENDR O LEISTINO SUGAVIMO (BLS) NUSTATYMAS A. Ištekliai Bendrijos vandenyse Komisijos pasiūlymai dėl bendro leistino sugavimo yra pagrįsti naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, kurios keliais atvejais modifikuotos tam, kad atitinkamuose žvejybos rajonuose būtų išlaikytas ekonominės veiklos nenutrūkstamumas ir daugiamečių žuvininkystės valdymo priemonių įdiegimas kaip nustatyta pirmiau. Šie pakeitimai įdiegiami tik tada, jeigu jie nekliudo gerokai mažinti rizikos nykstantiems žuvų ištekliams. Komisija, rengdama šių metų pasiūlymus, tarėsi su subjektais. Komisija, atsižvelgdama į šias konsultacijas, pripažįsta, kad saugių biologinių ribų neatitinkantiems ištekliams reikalinga palaipsniui taikyti principą, užtikrinsiantį pagrįstą būtinybės kuo sparčiau atkurti saugų išteklių biologinį lygį ir užtikrinti tam tikrą ekonominės veiklos nenutrūkstamumo pusiausvyrą. Komisija taip pat pripažįsta reikalingumą visiškai išnaudoti išteklių, atitinkančių saugių biologinių ribų reikalavimus, bendrąsias žvejybos galimybes, jeigu dėl to nedidėtų žvejybos mirtingumas, nes pastarasis ilgainiui sumažintų laimikius. Komisija, rengdama išsamesnį bendro leistino sugavimo nustatymo Bendrijos vandenyse metodą, naudoja šiuos tam tikrų kategorijų ištekliams skirtus kriterijus. 1. Ištekliai, kuriems Taryba patvirtino atkūrimo planą Atitinkami ištekliai: - menkės Kategato sąsiauryje - menkės Skagerako sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje - menkės į vakarus nuo Škotijos - menkės Airijos jūroje - šiauriniai jūrų lydekų ištekliai Pirmiau minėtiems ištekliams Komisija siūlo bendro leistino sugavimo pakeitimus: pagal patvirtinto atkūrimo plano 6 ir 7 straipsnius, jei tai menkės[1], ir atkūrimo plano 5 ir 6 straipsnius – jei tai šiauriniai jūrų lydekų ištekliai[2]. Tam tikrų išteklių neįmanoma įvertinti patikimai, nes trūksta pagrįstų duomenų apie tų išteklių žuvų iškrautus kiekius. Tokiais atvejais 6 ir 7 straipsniai tiesiogiai netaikomi ir Komisija siūlo, kad ir toliau galiotų nustatytas mažas bendras leistinas sugavimas. Atsižvelgiant į nekintančią prastą menkių išteklių būklę ir patvirtintą reikalingumą imtis papildomų apsaugos priemonių, Komisija siūlo dar kartą numatyti pakeitimus, siekiant, kad būtų užtikrinta patikimesnė menkių išteklių apsauga pagal menkių išteklių atkūrimo plano 8 straipsnį. 2. Ištekliai, kurių atkūrimo planas rengiamas Atitinkami ištekliai: pietiniai jūrų lydekų ištekliai (VIIIc ir IXa kvadratai) Pirėnų-Atlanto omarai (VIIIc ir IXa kvadratai) jūrų liežuviai Biskajos įlankoje (VIIIab kvadratas) jūrų liežuviai vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje (VIIe kvadratas) menkės rytinėje Baltijos jūros dalyje (25 – 32 pokvadračiai) Šiaurės jūros jūrų plekšnės (IV subzona). Nors ICES nurodė, kad atkūrimo planas lieka reikalingas, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo ir pastangos valdymo priemones pakeisti taip, kad būtų atsižvelgta į konsultacijas su valstybėmis narėmis ir subjektais. Nors ICES dar kartą nepateikė rekomendacijos dėl atkūrimo plano, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo ir, jeigu būtina, žvejybos pastangos apribojimų pakeitimus, atitinkančius mokslines rekomendacijas ir kuriuos taikant būtų atsižvelgta į Dabartinę išteklių būklę, reikalingumą naudoti daugiametes žuvininkystės valdymo priemones ir valstybių narių bei subjektų pageidavimą naudotis stabiliu TAC. Komisija tęs pasitarimus Taryboje ir su subjektais bei suinteresuotomis valstybėmis narėmis dėl ilgalaikio tų išteklių valdymo, užtikrinsiančio, kad jiems išnyktų grėsmė virsti nykstančiais ištekliais. 3. Ištekliai, susiję su ištekliu, kurio yra patvirtinti atkūrimo planai, jie kol kas rengiami arba kurio naudojimą ICES ir STECF rekomendavo nutraukti ar dar sumažinti iki mažiausio galimo lygio Jeigu įgyvendinant atkūrimo planus gerokai pasikeistų žuvų mirtingumas dėl žvejybos , kuris kelių žuvų rūšių žvejybos rajonuose paprastai nustatomas pažeidžiamų rūšių žuvims, Komisija, remdamasi ICES ir STECF informacija bei rekomendacijomis, siūlo taikyti tinkamas priemones, siekiant, kad nereikėtų nustatyti įpareigojimo paleisti žuvų į jūrą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose sužvejojamas neatskiriamai susimaišęs laimikis. Turimi omenyje juodadėmių menkės ir merlangų ištekliai Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos ir jūrų liežuvių ištekliai Kategato, Skagerako sąsiauriuose bei Šiaurės jūroje. 4. Kiti ištekliai, jeigu ICES ir STECF nustatė, kad ištekliai neatitinka saugių biologinių ribų kriterijų, ir rekomendavo iš esmės sumažinti žuvų mirtingumą dėk žvejybos Jei tai saugių biologinių ribų kriterijų neatitinkantys ištekliai, kurie nepriskiriami jokiai iš pirmiau nurodytų kategorijų, tada Komisija siūlo bendrą leistiną sugavimą, atitinkančią trumpalaikę sugavimo galimybę, kurią rekomenduoja ICES ir STECF arba abi šios institucijos, išskyrus tai, kad siekiant, jog būtų sumažintas neapibrėžties poveikis atliekant įvertinimą ir jog būtų padidintas rinkų bei žvejybos operacijų stabilumas, Komisija siūlo neleisti didesnio nei 20 %, palyginti su 2003 m., bendro leistino sugavimo keitimo, jeigu pakeitus bendrą leistiną sugavimą nepadidėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas žuvų mirtingumas dėl žvejybos Fpa. Komisija, siekdama, kad būtų diegiamas šis labiau laipsniškas metodas, taip pat siūlys, jog Taryba įsipareigotų nustatyti bendrą leistiną sugavimą, leidžiantį per keletą kitų metų tolygiai toliau mažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos. 5. Ištekliai, atitinkantys saugių biologinių ribų kriterijus ir nesusiję su atsikuriančiais ištekliais Jeigu įvertinus išteklius nustatoma, kad jie atitinka saugių biologinių ribų kriterijus, Komisija pasiūlo tokį bendrą leistiną sugavimą, dėl kurio pagal mokslines prognozes, numatančias nurodyto sugavimo poveikį, ištekliai iki 2006 m. tebeatitiktų saugių biologinių ribų kriterijus (t.y. nesumažėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsta išteklių saugoma biologinė masė, Bpa arba nepadidėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas žuvų mirtingumas dėl žvejybos Fpa). Jeigu įvertinus išteklius nustatoma, kad padidinus žuvų mirtingumą dėl žvejybos ateityje nebūtų sužvejota jokio papildomo sugavimo arba kad didesnį sugavimą būtų galima sužvejoti sumažinus žuvų mirtingumą dėl žvejybos, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo, kurį taikant nereikėtų didinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos. Tačiau, siekiant, kad būtų ribojama rekomendacijai būdingos neapibrėžties įtaka ir užtikrinamas ekonominis žuvininkystės sektoriaus stabilumas Komisija rūpinsis, jog didinant ar mažinant TAC, tas pokytis, palyginti su 2002 m. nustatytuoju TAC, neviršytų 20 %, jeigu šį pokytį įmanoma išlaikyti neviršijant Fpa. 6. Ištekliai, kurių įvertinimai nėra skelbti ir kuriems neparengtos mokslinės rekomendacijos Tokiais atvejais Komisija savo pasiūlymą pagrindžia ICES arba STECF rekomendacija, jeigu kokia nors iš tų instituciją yra nurodžiusi aiškią bendro leistino sugavimo vertę. Jeigu nepateiktas nei įvertinimas, nei rekomendacija, Komisija 2005 m. paprastai siūlo tokį bendrą leistiną sugavimą, kuris atitiktų nustatytąjį 2004 metams, jei pateikti duomenys apie iškrovimus patvirtina, kad buvo išnaudota didelė kvotos dalis. Jeigu išnaudota nedidelė kvotos dalis, Komisija nagrinėja, ar tos kvotos tinkamiau išnaudoti nebuvo įmanoma dėl to, kad trūko tikrųjų bendrųjų žvejybos galimybių (t.y. ištekliai buvo paskirti niekuo nepagrįstomis kvotomis). Šiais atvejais Komisija siūlo sumažinti bendrą leistiną sugavimą, kad bendras leistinas sugavimas tiksliau atitiktų tikras bendrąsias žvejybos galimybes (ir dėl to ateityje apsaugotų tas bendrąsias žvejybos galimybes). Komisija šiais atvejais siūlo bendrą leistiną sugavimą sumažinti 20 %, kad bendrosios žvejybos galimybės palaipsniui būtų susiaurintos tiek, jog atitiktų pastaraisiais metais užregistruotus iškrovimų lygius. B. Ištekliai, valdomi atsižvelgiant į Regionines žvejybos organizacijas arba dvišales konsultacijas su trečiosiomis šalimis Tam tikri ištekliai, valdomi atsižvelgiant į Regionines žvejybos organizacijas arba dvišales konsultacijas su trečiosiomis šalimis. Komisija, pateikdama pasiūlymą dėl tų išteklių, atsižvelgia į sprendimus, priimtus pasitarus su Regioninėmis žvejybos organizacijomis arba trečiosiomis šalimis. Tačiau turi būti priimtas dar vienas kitas sprendimas dėl išteklių, valdomų kartu su trečiosiomis šalimi. Jeigu būtų delsiama pateikti šį pasiūlymą, kol būtų priimti pirmiau minėti sprendimai , nebūtų įmanoma pasiūlymo pateikti tinkamu metu, kad Taryba galėtų jį apsvarstyti prieš priimdama gruodžio mėnesį. III. ŽVEJYBOS PASTANGOS APRIBOJIMAI Komisija, atsižvelgdama į ICES rekomendaciją, nurodančią, kad bendras leistinas sugavimas nėra veiksminga priemonė žuvų mirtingumui dėl žvejybos kontroliuoti ir kad siekiant tausojimo tikslų reikia naudoti žvejybos pastangos valdymą, ir toliau laiko žvejybos pastangos valdymą pagrindine priemone. Taryba žvejybos pastangos valdymo priemones tam tikriems menkių žvejybos rajonams taikė nuo 2002 m. gruodžio mėnesio. Be to, Komisija pasiūlė kitų atkūrimo planų, numatančių papildomiems ištekliams, kurie naudojami nepaisant tausojimo reikalavimų, taikyti tiesioginį žvejybos pastangos valdymą. Komisija žvejybos rajonuose, neatitinkančiuose saugių biologinių ribų kriterijų ir kuriuose ICES rekomendavo iš esmės sumažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos , žvejybos pastangai valdyti siūlo nustatyti laikinas taisykles, panašias į įdiegtąsias 2004 m. (Reglamentas 2287/2003 V priedas). Šiuo pasiūlymu numatoma apriboti žvejybos tam tikros kategorijos žvejybos įrankiu dienų skaičių – menkių žvejybos rajonuose Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir į vakarus nuo Škotijos, jūrų plekšnių žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, jūrų liežuvių žvejybos rajonuose vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje ir jūrų lydekų, jūrų velnių bei norveginių omarų žvejybos rajonuose prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies. Menkių ištekliams Airijos jūroje, Kategato, Skagerako sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos, palyginti su 2003 m., taikomą žvejybos pastangą reikia dar labiau apriboti. Tačiau 2003 - 2004 m. iš esmės pakeitus žvejybos pastangą ribojančias priemones, jų veiksmingumas gerokai padidėjo. Dėl to galimas dalykas, kad 2004 m. taikyta žvejybos pastanga buvo daug mažesnė nei 2003 m., net jeigu nebūtų pakeistas dienų jūroje skaičius. ICES rekomenduoja, kad šių išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos, palyginti su 2003 m. arba vidutiniu 2001-2003 m. užregistruotu žuvų mirtingumu dėl žvejybos, būtų sumažintas. Dėl to dienų jūroje skaičius, palyginti su 2004 m., kuris turėjo būti sumažintas pagal mokslinę rekomendaciją, gali būti mažesnis nei rekomendavo ICES. Jeigu šiems sumažinimams įgyvendinti atitinkamiems laivynams būtų apribotas dienų jūroje skaičius, dėl to kiltų grėsmė, kad tam tikriems kitiems ištekliams skirtos bendrosios žvejybos galimybės nebūtų visiškai išnaudotos. Dėl to Komisija siūlo, kad reikalingumas žvejybos pastangos sumažinimas menkių žvejybos rajonuose būtų įgyvendintas nutraukiant žvejybą tam tikruose žvejybos rajonuose ir (arba) per menkių žvejybos sezonus. Buvo pasirinktas pasiūlyti toks leistinų dienų jūroje skaičius jūrų plekšnių žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, jūrų liežuvių - vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje ir jūrų lydekų, jūrų velnių bei norveginių omarų - prie Pirėnų pusiasalio pakrantės, kad atitiktų siūlomą bendrą leistiną sugavimą kaip nurodyta pirmiau. Paskutinė ICES pateikta rekomendacija įrodo, kad menkių žvejybos rajonuose Baltijos jūroje, be jokios abejonės, reikalinga įdiegti žvejybos pastangos apribojimo sistemą. Komisija, vykdydama rekomendacijos nurodymus ir siekdama, kad rytinėje Baltijos jūros dalyje labai būtų sumažintas menkių mirtingumas dėl žvejybos, 2005 m. siūlo apriboti žvejybos pastangą įsteigiant du gretimus menkių žvejybos rajonus. Komisija pirmiau minėtiems ištekliams siūlo nustatyti bendrą leistiną sugavimą, neatitinkantį ICES rekomenduojamo nulinio bendro leistino sugavimo. Įgyvendinti šiuos pasiūlymus būtų didesnė rizika nei ji kiltų griežtai laikantis mokslinės rekomendacijos nurodymų. Siekiant, kad tais bendro leistino sugavimo lygiais būtų veiksmingai užtikrinamas atkūrimas, be jų dar taip pat turi būti apribota žvejybos pastanga ir intensyviau diegiamos kontrolę ir įgyvendinimą skatinančios priemonės. Siūlomos žvejybos pastangos priemonės yra išdėstytos III priede (saugomi rajonai ir žvejybos laikotarpiai) ir IV priede (dienų jūroje skaičiaus sistema ir įgyvendinimo priemonių kontrolė). Dabartines priemones siūloma keisti taip: - įdiegti specialių žvejybos leidimų sistemą laivams, kuriems galioja priemonės, ir bendrąsias žvejybos galimybes apriboti laivams, pažeidusiems apsaugos taisykles. - Numatyti, kad valstybės narės yra įpareigojamos pranešti apie žvejybos pastangą. Be to, ICES rekomendavo, kad valdant smiltinių ungurių žvejybos rajoną Šiaurės jūroje, būtų parengtas specialus žvejybos pastangos valdymo planas. V priede pateikta tos rekomendacijos reikalavimus atitinkanti valdymo sistema. IV. TECHNINĖS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖS Pereinamojo laikotarpio techninės priemonės, taikytinos 2005 m., pateiktos pasiūlymo III priede. Kaip pabrėžta II ir III skirsniuose, pasiūlyme išvardyti papildomi menkėms taikomos žvejybos pastangos sumažinimai, numatant, kad bus nustatyti saugomi rajonai arba laikotarpiai, kada draudžiama žvejoti. Siūloma, kad menkių abiejų išteklių - Šiaurės jūroje ir rytinėje Baltijos jūros dalyje – būtų numatyti du rajonai, apimantys pagrindinius menkių žvejybos rajonus, kuriuose būtų draudžiama žvejyba priedugnio žvejybos įrankiais. Pasiūlyme numatoma, kad 2005 m. pirmame ketvirtyje menkes draudžiama žvejoti Kategato sąsiauryje, kuriame tradiciškai sužvejojama 1/3 menkių sugavimų. Menkių ištekliuose į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nesiūloma nustatyti papildomų saugomų rajonų. V. SUGAVIMO IR PRIEGAUDOS IŠKROVIMO SĄLYGOS BEI SPECIALIOS SILKĖMS SKIRTOS PRIEMONĖS Pagal Dabartinį reglamentą silkių sugavimas, tinklinio audeklo mažo akies kraštinės ilgio tinklais sužvejotas pramoninės žvejybos rajone, neturi būti įskaitomas į jokią kvotą. Ši nuostata silkių priegaudai, sužvejotai pramoninės žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, taip pat taikoma net tada, jeigu su Norvegija buvo susitarta dėl priegaudos kvotų tuose rajonuose. Siekiant, kad kiekvienas silkių sugavimas būtų įskaičiuotas į atitinkamas kvotas, pasiūlymo 8 straipsnyje ir II priede numatomi pakeitimai. Reikalavimas įdiegti tinkamas imčių atrankos programas, kad veiksmingai būtų kontroliuojama silkių priegauda, taip pat pradedamas taikyti pramoninės žvejybos tinklinio audeklo mažo akies kraštinės ilgio tinklais rajonams Baltijos jūroje. Įgyvendinus griežtesnes priemones bendrai silkių priegaudai apriboti, buvo panaikintos specialios priegaudos taisyklės, kurio buvo nustatytos 1998[3] m. Mokslininkai dar kartą rekomendavo 2005 m. gerokai sumažinti tam tikrų išteklių sugavimo lygius. Komisija supranta, kad numačius tuos apribojimus tam tikrais atvejais žuvininkystės sektoriui, kuriam tie apribojimai turės įtakos, iškiltų didelių trumpalaikių sunkumų. Be to, sugavimo apribojimai daugeliu atvejų teturi menkos įtakos apsaugai, nes jų nesistengiama pernelyg paisyti. Dėl šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad 2005 m tam tikrų išteklių būtų numatyti mažesni sugavimo lygių apribojimai nei rekomendavo mokslininkai, tačiau šiuo atveju nustatoma sąlyga, jog valstybės narės įsipareigotų įgyvendinti ilgalaikius atkūrimo ir (arba) valdymo planus, įskaitant, jeigu reikia, valdymo priemones veiksmingumui užtikrinti. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[4], ypač jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[5], ypač jo 6 ir 8 straipsnius, atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[6], ypač jo 5 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,[7] kadangi: Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą, patvirtintų reikalingumas priemones, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojančią žvejybą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leistiną sugavimą (BLS). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti suteikiamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus. Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos. Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą. Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[8], 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente numatytos įvairios priemonės. Pagal sutartyse arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija[9], Farerų salomis[10], Grenlandija[11] ir Islandija[12]. Latvijos ir Lietuvos su trečiosiomis šalimis sudarytų žvejybos susitarimų vykdymą pagal 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnį perima Bendrija. Pagal šiuos susitarimus Bendrija konsultavosi su Rusijos Federacija. Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo tam tikrų rūšių žuvų žvejybą riboti ir nustatyti kitas apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas.. Amerikos tropikų tuno komisija (IATTC) – (ATTK) metiniame susirinkime 2004 m. patvirtino geltonpelekių tunų, didžiaakių tunų ir dryžuotųjų tunų sugavimo apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Nors Bendrija nėra ATTK narys, reikalinga šias priemones įgyvendinti, kad tos organizacijos jurisdikcijai priskirti ištekliai būtų valdomi juos tausojant. Tarptautinė Atlanto tuno apsaugos komisija (ICCAT) – (TATAK) metiniame susirinkime 2004 m. priėmė lenteles, nurodančias TATAK šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, TATAK priėmė sprendimą, nurodydama, kad 2003 m. Europos bendrija viršijo jai skirtą kelių išteklių kvotą. Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Bendrijos kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti. Kaip laikiną priemonę ir laukiant, kol netrukus bus patvirtintas reglamentas, iš dalies pakeičiantis 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1434/98, nustatantį sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams[13], galima numatyti, kad silkių sugavimas kelių žuvų rūšių žvejybos rajone kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnyje būtų įskaičiuotas į atitinkamą silkių kvotą. Naudojantis bendrosiomis žvejybos galimybėmis turėtų būti laikomasi šiam tikslui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[14], 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos Reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[15], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[16], 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ir pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 bei panaikinantis Reglamentus (EB) Nr. 685/95 bei (EB) Nr. 2027/95[17], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1626/94, nustatančio tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje[18], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[19], 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 601/2004, nustatantis tam tikras kontrolės priemones, taikomas žvejybai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos akvatorijoje ir panaikinantis Reglamentus (EEB) Nr. 3943/90, (EB) Nr. 66/98 ir (EB) Nr. 1721/1999[20], 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones[21], 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[22], Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1434/98, 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[23], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[24], Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas[25] ir 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 973/2001, nustatančio tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones[26]. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos 2005 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos. Didesnei daliai nykstančių išteklių, kurių atkūrimo planai buvo patvirtinti ir juose numatytos žvejybos pastangos valdymo programos, reikalinga taikyti laikinąsias žvejybos pastangos valdymo programas. Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, pramoninės smiltinių ungurių žvejybos ICES IV parajonyje ir IIIa šiauriniame kvadrate žvejybos pastangai valdyti būtina taikyti laikinąją programą. Siekiant, kad 2004 m. vasario mėn. Tarybos reglamente (EB) Nr. 423, nustatančiame menkių išteklių atkūrimo priemones[27], numatyti menkių žvejybos pastangos apribojimai būtų pakeisti, buvo pasiūlytos kitos nuostatos, numatančios žvejybos pastangos valdymą atsižvelgiant į bendrą leistiną sugavimą kaip nustatyta minėto reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 25 metiniame susirinkime, vykusiame 2003 m. rugsėjo 15 - 19 d. d., patvirtino juodųjų otų išteklių atkūrimo planą NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Plane numatoma sumažinti bendro leistino sugavimo lygį iki 2007 m. ir imtis papildomų priemonių to plano veiksmingumui užtikrinti. Dėl to tas priemones būtina įgyvendinti jau nuo 2005 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes priemones juodųjų otų ištekliams atkurti. Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 26 metiniame susirinkime, vykusiame 2004 m. rugsėjo 13–17 d., patvirtino tam tikrų iki šiol nereguliuotų išteklių, t.y. rajų (3LNO kvadrate), jūrų ešerių (3O kvadrate) ir jūrų lydekų (3NO kvadrate), valdymo priemones. Dėl to būtina įgyvendinti šias priemones ir nustatyti paskirstymą tarp valstybių narių. Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti CCAMLR komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2004 m.–2005 m. sezonui nustatytų bendro leistino sugavimo ir atitinkamų sezono apribojimo datų. XXII metiniame susirinkime 2004 m. CCAMLR patvirtino išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali naudoti visi CCAMLR nariai, atitinkamus sugavimo apribojimus. CCAMLR taip pat patvirtino su EB vėliava plaukiojančių laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje FAO 88.1 ir FAO 48.6 parajoniuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi. Kad Bendrijos žvejams būtų užtikrinamas pragyvenimo šaltinis, svarbu, jog tais žvejybos rajonais būtų galima naudotis 2005 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių Europos Sąjungos parlamentų vaidmens 1 pastraipos 3 punkte minėtam šešių savaičių laikotarpiui privaloma taikyti išlygą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ : I SKYRIUS Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai 1 straipsnisDalykas Šis reglamentas 2005 m. nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas. Tačiau tam tikriems Antarkties ištekliams šis reglamentas nustato žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IF priede nurodytiems laikotarpiams. 2 straipsnisTaikymo sritis Šis reglamentas taikomas: valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse (toliau – „EB vandenys“) su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems ir joje registruotiems žvejybos laivams (toliau – „trečiosios šalies laivai“). 3 straipsnisSąvokų apibrėžimai Šiame reglamente naudojami toliau pateikti sąvokų apibrėžimai: (a) „bendrosios žvejybos galimybės“ – tai: i) bendras leistinas sugavimas (BLS) arba laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti, skaičius ir (arba) tų leidimų galiojimo trukmė; ii) bendro leistino sugavimo dalis, kuria gali naudotis Bendrija; iii) trečiosios šalies vandenyse Bendrijai skirtos kvotos; iv) valstybėms narėms pagal ii ir iii punktus kaip kvotos skirtos Bendrijos bendrosios žvejybos galimybės; v) trečiosioms šalims Bendrijos vandenyse sužvejoti skirtos kvotos. (b) „tarptautiniai vandenys“ – tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys; (c) „NAFO reguliuojamas rajonas“ – tai pakrantės valstybių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausanti NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) konvencijos rajono dalis; (d) „Skagerako sąsiauris“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose - nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško – iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos; (e) „Kategato sąsiauris“ – tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose – nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Moved iki Kullen brėžiama linija; (f) „Šiaurės jūra“ - tai ICES IV parajonis ir ta ICES IIIa kvadrato dalis, kurios neapima c punkte nurodytas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas; (g) „Rygos įlanka“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Ovisi švyturio (57° 34,1234’ šiaurės platumos, 21° 42,9574’ rytų ilgumos) vakarinėje Latvijos pakrantėje iki Saremos salos Loode kyšulio Southern Rock (57° 57,4760’ šiaurės platumos, 21° 58,2789’ rytų ilgumos) brėžiama linija ir iš ten į pietus iki piečiausio Sorve pusiasalio taško bei tada šiaurės rytų kryptimi išilgai rytinės Saaremos pakrantės ir į šiaurę linija, kuri brėžiama nuo 58°30,0’ šiaurės platumos 23°13,2’ rytų ilgumos iki 58°30,0’ šiaurės platumos 23°41’1 rytų ilgumos; 4 straipsnisŽvejybos zonos Šiame reglamente naudojami šie zonos apibrėžimai: a) Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91[28]; apibrėžtos ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos; b) Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95[29] apibrėžtos CECAF (Rytų Vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos; c) Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93[30] apibrėžtos NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos; d) Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos. II SKYRIUSBendrijos laivams taikomos bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos 5 straipsnis Bendrosios žvejybos galimybės ir paskirstymas 1. Bendrosios žvejybos galimybės Bendrijos laivams suteikiamos Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse, o bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos I priede nustatyta tvarka. 2. Bendrijos laivams, laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Estijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą ir Rusijos Federacijos žvejybos zonoje. 3. Komisija nustato, kad stintenės bendrosios žvejybos galimybės, kuriomis gali naudotis Bendrija V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys), yra 7,7 % bendro leistino stintenės sugavimo dalies, kai tik bus nustatytas bendras leistinas sugavimas. pm tonų perkėlus Islandijai, pm tonų Farerų saloms ir pm tonų Norvegijai, likusiu kiekiu gali naudotis visos valstybės narės. 4. Šiaurinių žydrųjų merlangų išteklių I - XIV zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) ir silkių išteklių I bei II zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) žvejybos galimybes Komisija gali didinti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, jeigu trečiosios šalys neatsakingai valdo tuos išteklius. 6 straipsnisSpecialios nuostatos ir paskirstymas Valstybėms narėms I priede numatytos bendrosios žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant: a) bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį; c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų. 7 straipsnisKvotos taikymo lankstumas 2005 m. toliau nurodomi ištekliai atitinka nustatytuosius šio reglamento I priede: (a) ištekliai, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas bendras leistinas sugavimas arba kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas bendras leistinas sugavimas; (b) ištekliai, kuriems turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniuose nustatytos kasmetinio lankstumo sąlygos; (c) ištekliai, kuriems taikomi pirmiau minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaičiavimo koeficientai. 8 straipsnisSugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1. Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos bendrosios žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus jeigu: a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota; arba b) žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arba c) visų kitų rūšių žuvys, išskyrus silkes ir skumbres, jeigu jos maišomos su kitų rūšių žuvimis, buvo sužvejotos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį yra mažesnis nei 32 milimetrai, ir jeigu jos nerūšiuojamos laive arba iškraunant; arba d) silkių sugavimas atitinka III priedo 12 punkte nurodytas priemones; arba e) jei tai su stauridėmis arba sardinėmis sumaišytos skumbrės, kurių neturi būti daugiau nei 10 % bendro laive laikomų skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir sugavimas neturi būti surūšiuotas laive ar iškraunant; arba f) sugavimai buvo sužvejoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98 arba Reglamentą (EB) Nr. 88/98, vykdant mokslinius tyrimus. 2. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 1 dalies c, e ir f punktus sužvejotą sugavimą. 3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, jei silkių bendrosios žvejybos galimybės, valstybei narei skirtos II (EB vandenys), III, IV subzonose ir VII d subkvadrate, yra išnaudotos, žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava ir registruotiems Bendrijoje bei veiklą vykdantiems tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomas atitinkamas sugavimo apribojimas, draudžiama iškrauti nesurūšiuotą sugautą kiekį, kuriame yra silkių. 4. Priegaudų procentas nustatomas ir priegauda į jūrą išleidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 88/98 2 ir 3 straipsnius. 9 straipsnisNaudojimosi galimybės apribojimai 1. Jokiems Bendrijos žvejybos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti per 4 jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos. 2. Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivams leidžiama žvejoti rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytas koordinates nuosekliai jungiančiomis tiesiomis linijomis: Pietvakarių rajonas 1. 63012’ šiaurės platumos ir 23005’ vakarų ilgumos per 62000’ šiaurės platumos ir 26000’ vakarų ilgumos. 2. 62058’ šiaurės platumos ir 22025’ vakarų ilgumos. 3. 63006’ šiaurės platumos ir 21030’ vakarų ilgumos. 4. 63003’ šiaurės platumos ir 21000’ vakarų ilgumos ir čia 180000’ pietų platumos. Pietryčių rajonas 1. 630 14’ šiaurės platumos ir 10040’ vakarų ilgumos. 2. 63014’ šiaurės platumos ir 11023’ vakarų ilgumos. 3. 63035’ šiaurės platumos ir 12021’ vakarų ilgumos. 4. 64000’ šiaurės platumos ir 12030’ vakarų ilgumos. 5. 63053’ šiaurės platumos ir 13030’ vakarų ilgumos. 6. 63036’ šiaurės platumos ir 14030’ vakarų ilgumos. 7. 63010’ šiaurės platumos ir 17000’ vakarų ilgumos iš čia 180000’ pietų platumos. 10 straipsnisSpecialios sąlygos Atlanto silkei III ir IV subzonose II priede nustatytos priemonės taikomos žvejojant, rūšiuojant ir iškraunant III ir IV subzonose sužvejotas Atlanto silkes. 11 straipsnis Kitos techninės ir kontrolės priemonės Be Reglamente (EB) Nr. 850/98, Reglamente (EB) Nr. 88/98, Reglamente (EB) Nr. 1626/94 ir Reglamente (EB) Nr. 973/2001 nustatytųjų, 2005 m. taikomos III priede nustatytos techninės priemonės. Išsamias III priedo 10 punkto įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 12 straipsnisŽvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos 1. Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVa priede, taikomos valdant žvejybos rajonus Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje, į vakarus nuo Škotijos. 1.bis. 2005 m. vasario 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVb priede, taikomos valdant žvejybos rajonus Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies. 2. Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos V priede, taikomos smiltinių ungurių išteklius valdant Skagerako sąsiauryje ir Šiaurės jūroje. 3. Komisija galutinę žvejybos pastangą, 2005 m. taikomą smiltinių ungurių žvejybos rajonams IIa, IIIa, IV zonose, nustato laikydamasi V priedo 6 punkte numatytų taisyklių. III SKYRIUS Bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos trečiosios šalies laivams 13 straipsnisLeidimas Su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Norvegijos, Rusijos Federacijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatytų kvotų ribų ir 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytomis sąlygomis. 14 straipsnisGeografiniai apribojimai Žvejybos laivams, plaukiojantiems: (a) su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinės linijos Šiaurės jūroje, Kategato sąsiauryje, Baltijos jūroje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43000’šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną; su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių jūros link nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos; (b) su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinės linijos. 15 straipsnisSugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kurių yra nustatytos bendros žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tos žuvys nebuvo sužvejotos neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies laivais. IV SKYRIUS Licencijų išdavimo Bendrijos laivams tvarka 16 straipsnisLicencijos ir susijusios sąlygos 1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų bendrų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų taisyklių, žvejoti trečiųjų šalių vandenyse leidžiama tik turint trečiosios šalies institucijų išduotą leidimą. Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems: a) laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis; b) laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres; c) Švedijos laivams pagal nusistovėjusią praktiką. 2. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos šiuo reglamentu nustatomos tokios, kokios pateiktos VI priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimas bei techninės charakteristikos ir tuos prašymus valstybių narių institucijos įteikia Komisijai. Komisijas juos perduoda atitinkamos trečiosios šalies institucijoms. Jeigu viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (apsikeitimas) VI priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiamos atitinkamos licencijos ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvieno žvejybos rajono licencijų skaičius, nustatytas VI priedo I dalyje. 3. Bendrijos laivai turi atitikti apsaugos ir kontrolės priemones bei visas kitas toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomas nuostatas. 17 straipsnisFarerų salos Licenciją, išduotą Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotą tik vienos rūšies žuvų žvejybą, turintys Bendrijos laivai gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų institucijoms. V SKYRIUSLicencijų išdavimo trečiųjų šalių laivams tvarka 18 straipsnisĮpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą 1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų tonažo Norvegijos laivams dėl įpareigojimo turėti licenciją ir žvejybos leidimą taikoma išlyga. 2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems laivams taikoma išlyga dėl pirmiau minėto įpareigojimo. 3. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2004 m. gruodžio 31 d., tebegali žvejoti nuo 2005 m. pradžios, kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija. 19 straipsnisParaiška licencijai arba specialiam žvejybos leidimui gauti Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies institucija Komisijai pateikia šią informaciją: a) laivo pavadinimą; b) registravimo numerį; c) išorinio identifikavimo raides ir skaičius; d) registravimo uostą; e) savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą; f) registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį; g) variklio galią; h) radijo šaukinį ir radijo dažnį; i) numatomą žvejybos būdą; j) numatomą žvejybos rajoną; k) žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas; l) laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją. 20 straipsnisLicencijų skaičius Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta VI priedo II dalyje. 21straipsnisAnuliavimas ir panaikinimas 1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima anuliuoti, siekiant gauti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks anuliavimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos. 2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama. 3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų. 22 straipsnisAtitinkamų taisyklių nesilaikymas 1. Kiekvienam laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių. 2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas. 23 straipsnisLicencijos turėtojo įsipareigojimai 1. Trečiosios šalies laivai atitinka apsaugos ir kontrolės priemones bei kitas nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje jie žvejoja, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, Nr. 88/98, Nr. 850/98, (EB) Nr. 1434/98 ir (EEB) Nr. 1381/87. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti laivai privalo vesti laivo žurnalą, į kurį įrašoma VII priedo I dalyje nustatyta informacija. 3. Trečiosios šalies laivai, išskyrus ICES IIIa kvadrate žvejojančius su Norvegijos vėliava plaukiojančius laivus, VIII priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia tame priede nustatytomis taisyklėmis. 24 straipsnisSpecialios nuostatos dėl Prancūzijos Gajanos departamento 1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo laivo savininkui įsipareigojus leisti į laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija. 2. Kiekvieno laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejoti visas pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sugavimą Prancūzijos institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ji parengiama pagal VI priedo III dalyje pateiktą pavyzdį. Kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos institucijos imasi visų tinkamų priemonių deklaracijų tikslumas nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas. 3. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys laivai veda VII priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno reiso dienos per Prancūzijos institucijas nusiunčiama Komisijai. 4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse turintį laivą, jo licencija skelbiama netekusia galios. VI SKYRIUSSpecialios nuostatos dėl NAFO reguliuojamame rajone žvejojančių bendrijos laivų 1 SKIRSNIS BENDRIJOS DALYVAVIMAS 25 STRAIPSNIS LAIVų SąRAšAS 1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos Bendrijos laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą ir kurie įrašyti į NAFO laivų registrą, tame leidime nustatytomis sąlygomis NAFO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvininkystės išteklius. 2. Kiekviena valstybė narė, iki kiekvieno naujo laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną likus bent 15 dienų, Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos pranešimą apie laivų, plaukiojančių su jos vėliava ir Bendrijoje registruotų bei turinčių leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašo visus pakeitimus. Komisija nedelsdama šią informaciją perduoda NAFO sekretoriatui. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija: a) 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro[31] I priede apibrėžtas identifikavimo numeris; b) tarptautinis radijo šaukinys; c) laivo frachtuotojas, jeigu būtina; d) laivo tipas; 4. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiamoje informacijoje nurodoma: a) diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava; b) diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone; c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava; d) laivo pavadinimas; e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos; f) laivo registravimo uostas po perkėlimo; g) laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas; h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija; i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone; j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti. 2 SKIRSNIS TECHNINėS PRIEMONėS 26 STRAIPSNIS TINKLO AKIES KRAšTINėS ILGIS 1. Specializuotai IX priede nurodytų priedugnio žuvų rūšių žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra trumpesnis nei 130 mm. Tą tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį, jeigu vykdoma specializuota trumpačiuopiklių kalmarų ( Illex illecebrosus ) žvejyba, galima sumažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų ( Rajidae ) žvejybą pirmiau minėtas tralo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis didinamas bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose – iki 220 mm. 2. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akies kraštinės iligis ne mažesnis nei 40 mm. 27 straipsnisPrie tinklų tvirtinamos priemonės 1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šiame straipsnyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama. 2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą, tinklinį audeklą arba bet kokią kitą medžiagą. 3. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti priemones, jeigu jos neužstoja tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti tik X priede nurodytuosius užmovus. 4. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines, aprašytas III priedo 4 priedėlyje. 28 straipsnisPriegaudos 1. Laivų kapitonai negali vykdyti specializuotos tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specializuota žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugavimo dalį. 2. ID priede išvardytų visų žuvų rūšių, kurioms Bendrija NAFO reguliuojamo rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specializuotos žvejybos būdais, priegauda neturi būti didesnė nei 2500 kg arba 10 % viso laive laikomos žuvies svorio, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau NAFO reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta, kiekvienos iš ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali būti didesnės nei 1250 kg arba atitinkamai 5 %. 3. Kiekvieną kartą, kai rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimas bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, neatsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai vėl nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas. 4. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate – 2,5 % sugavimų svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos laivai nedelsdami turi plaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. 5. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sužvejotas krevečių sugavimas neturi būti naudojamas. 29 straipsnisVerslinis žuvų dydis NAFO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios už XI priede nustatytąjį dydį yra mažesnės, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą. Jeigu sugautų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kiekis viršija 10 % bendro sugauto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už XI priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų. 3 SKIRSNIS KONTROLėS PRIEMONėS 29BIS STRAIPSNIS PRODUKTO žENKLINIMAS IR LAIKYMAS ATSKIROSE VIETOSE 1. Visos perdirbtos žuvys, sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone, ženklinamos taip, kad kiekvienos rūšies žuvį ir produkto kategoriją būtų galima identifikuoti. Žuvys taip pat paženklinamos, kad jos buvo sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone. 2. Visos krevetės, sužvejotos 3L kvadrate, ir visi juodieji otai, sužvejoti 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate, paženklinami, kad jie sužvejoti atitinkamuose rajonuose. 3. Vienos rūšies žuvų sugavimas turi būti laikomas atskirai nuo kitos rūšies žuvų sugavimo. Kiekvienas sugavimas, sužvejotas NAFO reguliuojamame rajone, turi būti laikomas atskirai nuo sugavimo, sužvejoto kitame rajone. Sugavimą galima laikyti keliose triumo vietose, tačiau kiekvienoje triumo dalyje, kurioje kraunamas sugavimas, jis turi laikomas patikimai atskirtas plastiku, klijuota fanera, tinklais ir t.t. nuo kitų rūšių žuvų sugavimo. 30 straipsnisŽvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas 1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento XII priede nustatytą informaciją. 2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XIII priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) No 2847/93 11 ir 12 straipsnius. 3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų ID priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti: a) žvejybos operacijų žurnalą, kuriame pagal rūšis nurodytas sužvejotas sugavimas; b) skirtingų rūšių žuvų laikymo triumuose planą, kuriame nurodomas laive laikomų tų žuvų produktų svoris (kilogramais); 4. Žvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas, nurodytas šio straipsnio 3 dalyje, atnaujinamas kasdien, duomenis apie vakarykštę dieną įrašant nuo 00.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC) iki 24.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC), ir turi būti laikomas laive tol, kol iš laivo neiškraunamas visas krovinys. 5. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad laivo žurnale įrašytus kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti. 31 straipsnisTinklai Laivai, vykdydami specializuotą IX priede nustatytų vienos arba daugiau žuvų rūšių žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis būtų mažesnis nei nurodytasis 26 straipsnyje. Tačiau jeigu laivai per tą patį reisą žvejoja kituose, o ne NAFO reguliuojamame rajone, jie gali laikyti pirmiau minėtus tinklus, jeigu tie tinklai stipriai surišti lynais ir sukrauti ir jeigu tų tinklų negalima nedelsiant panaudoti, t.y.: a) tinklai atjungti nuo jų kėtoklių ir traukos lynų bei tralavimo trosų; ir b) denyje arba virš jo laikomi tinklai turi būti stipriai pritvirtinti prie antstato dalių. 32 straipsnisPerkrovimas Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo. 33 straipsnis Žvejybos pastangos kontrolė 1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 25 straipsnyje nurodytų jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone. 2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2005 m. sausio 31 d. arba po to laiko – bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane, inter alia, nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas ar laivai ir žvejybos dienų, kurias numatoma praleisti NAFO reguliuojamame rajone bei visuose kituose rajonuose, kuriuose atitinkami laivai ketina žvejoti, skaičius. Žvejybos planas – tai bendra žvejybos pastanga, taikoma žvejybos rajonuose atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį. Valstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą, įskaitant laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja šiame žvejybos rajone, ir bendrą žvejotų dienų skaičių. 4 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL šIAURINIų KREVEčIų 34 STRAIPSNIS ŠIAURINIų KREVEčIų žVEJYBOS RAJONAI Kiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių ( Pandalus borealis ) kiekius, kuriuos NAFO reguliuojamame rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui. 5 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL JUODųJų OTų 35 STRAIPSNIS SU JUOD aisiais otais susijęs draudimas 1. Bendrijos žvejybos laivams NAFO 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate draudžiama žvejoti juoduosius otus ir juos laikyti laive, perkrauti arba iškrauti, jeigu laivai: a) neturi specialaus žvejybos leidimo, kurį yra išdavusios laivų registravimo valstybės narės ir; b) nėra įrašyti į NAFO laivų registrą. 35bis straipsnisLaivų sąrašas 1. Valstybė narė užtikrina, kad laivai, turintys 35 straipsnyje nurodytą specialų žvejybos leidimą, būtų įrašyti į sąrašą, kuriame būtų nurodytas jų pavadinimas ir identifikavimo numeris kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede. 2. Kiekviena valstybė narė šio straipsnio 1 dalyje numatyto sąrašo kompiuteriu nuskaitomą formą ir visus vėlesnius pakeitimus nusiunčia Komisijai. 3. Šio straipsnio 1 dalyje numatyti pakeitimai Komisijai perduodami iki laivo, kuris į pirmiau minėtą sąrašą buvo įrašytas pirmą kartą, įplaukimo į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą likus bent penkioms dienoms. Komisija sąrašo pakeitimus nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui. 4. Kiekviena valstybė narė jai tekusią juodojo oto kvotą paskirsto savo laivams, įrašytiems į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą. Valstybės narės Komisijai apie kvotos paskirstymą praneša ne vėliau nei 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 36 straipsnisAtaskaitos 1. 35 straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų kapitonai laivo registravimo valstybei įteikia šias ataskaitas: (a) apie laive laikomus juodųjų otų kiekius Bendrijos laivui įplaukiant į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki kiekvieną kartą laivui įplaukiant į minėtą zoną. b) apie savaitinius juodųjų otų sugavimus. Ši ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei iki septintos dienos pabaigos nuo laivo įplaukimo į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą arba, jeigu žvejybos reisai trunka ilgiau nei septynias dienas, vėliausiai pirmadienį – apie sugavimus, kurie 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate buvo sužvejoti per ankstesnę savaitę, pasibaigusią sekmadienio vidurnaktį. c) apie juodųjų otų kiekius, laikomus iš 2 subzonos ir 3KLMNO kvadrato išplaukiančiame Bendrijos laive. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki laivo kiekvieno išplaukimo iš pirmiau minėtos zonos ir joje pateikiamas žvejybos dienų toje zonoje skaičius ir bendras sugavimas. d) apie per kiekvieną perkrovimą iškrautus ir pakrautus juodųjų otų kiekius laivui esant 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate. Šios ataskaitos perduodamos ne vėliau nei po 24 valandų užbaigus perkrovimą. 2. Valstybės narės pagal šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus gautas ataskaitas perduoda Komisijai. 3. Jeigu pagal šio straipsnio 2 dalį pranešti juodųjų otų sugavimai sudaro 70 % valstybėms narėms skirtos kvotos, šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas ataskaitas laivų kapitonai perduoda kasdien. 37 straipsnisNurodytieji uostai 1. Bet kokius juodųjų otų kiekius draudžiama iškrauti kokioje nors kitoje vietoje, o ne NAFO šalių nurodytuose uostuose. Juoduosius otus draudžiama iškrauti NAFO nepriklausančių šalių uostuose. 2. Valstybės narės nurodo uostus, kuriuose galima iškrauti juoduosius otus, ir nustato iškraunant vykdomas tikrinimo bei priežiūros procedūras, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškraunamų juodųjų otų kiekių registravimo ir pranešimo apie juos nuostatas ir sąlygas. 3. Valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų nuo jo perdavimo – šio straipsnio 2 dalyje nurodytas tikrinimo ir priežiūros procedūras. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui. 4. Komisija šio straipsnio 2 dalyje minėtą nurodytųjų uostų ir kitų NAFO šalių nurodytų uostų sąrašą nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms. 39 straipsnisPatikrinimas uoste 1. Valstybės narės užtikrina, kad visi į nurodytąjį uostą įplaukiantys juoduosius otus, sužvejotus NAFO 2 subzonoje ir 3 KLMNO kvadrate, iškrauti ir (arba) perkrauti laivai uoste būtų patikrinami pagal NAFO nustatytą uosto tikrinimo tvarką. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laivų sugavimą draudžiama iškrauti ir (arba) perkrauti tol, kol laivuose neapsilanko inspektoriai. 3. Visus iškraunamus kiekvienos rūšies žuvų kiekius, prieš juos gabenant į šaltąjį sandėlį arba kitą vietą, privaloma pasverti. 4. Valstybės narės, užbaigus tikrinimą, per 7 darbo dienas atitinkamą uosto tikrinimo ataskaitą perduoda NAFO sekretoriatui, o kopiją – Komisijai. 39 straipsnis Draudimas iškrauti ir perkrauti iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų, kurie žvejybos veiklą vykdė NAFO reguliuojamame rajone, iškrauti ir perkrauti juoduosius otus. 40 straipsnisTolesni su žvejyba susiję veiksmai Valstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie 35–39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą, įskaitant bendrą žvejotų dienų skaičių. 6 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL JūRų EšERIų 41 STRAIPSNIS JūR ų ešerių žvejyba 1. Bendrijos laivo, NAFO reguliuojamo rajono 2 subzonoje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtose zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius. Jeigu suvestinis sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį. 2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, NAFO reguliuojamo rajono 2 subzonoje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūrų ešerių kiekius. Jeigu suvestinis sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvieną savaitę. VII SKYRIUSSpecialios nuostatos CCAMLR akvatorijoje žvejojantiems Bendrijos laivams 1 SKIRSNIS DRAUDIMAI IR INFORMACIJAI APIE LAIVą TAIKOMI REIKALAVIMAI 42 STRAIPSNIS DRAUDIMAI IR SUGAVIMO RIBOJIMAI 1 XIV priede nustatytų žuvų rūšių specializuota žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais. 2. Naujai ir bandomajai žvejybai, vykdomai XV priede nustatytose subzonose, taikomi tame priede nustatyti sugavimo ir priegaudos apribojimai. 42bis straipsnisInformacijos apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone, reikalavimai 1. Be informacijos reikalavimų, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnio 2 dalyje ir taikomų specialų žvejybos leidimą turintiems laivams, valstybės narės nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai pateikia šiuos kiekvieno pirmiau minėto laivo duomenis: a) laivo numerį, kurį jam suteikė Tarptautinė jūrų organizacija (IMO)(jeigu jis buvo suteiktas; b) ankstesnę laivo registravimo valstybę narę (jeigu yra); c) tarptautinį laivo šaukinį; d) laivo(-ų) savininko(-ų) ir tikrojo(-ųjų- savininko(-ų) pavadinimą ir adresą, jeigu yra žinomas; e) laivo tipą; f) laivo pastatymo vietą ir datą; g) ilgį; h) spalvotą laivo fotografiją, kuri turi būti sudaryta iš: i) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivo dešiniojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės; ii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivo kairiojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės; iii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivapriekio fotografijos, padarytos iš laivagalio; i) priemones, kurių buvo imtasi užtikrinant, kad laive įmontuotas palydovinės kontrolės prietaiso veikimas būtų apsaugotas nuo klastojimo. 2. Valstybės narės nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos Komisijai taip pat perduoda, kiek įmanoma tą padaryti, toliau nurodytą informaciją apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone: a) operatoriaus pavadinimą ir adresą, jeigu jis skiriasi nuo laivo savininko(-ų) pavadinimo ir adreso; b) kapitono ir, jeigu būtina, laivo žvejybos operacijų tvarkytojo, pavardę bei pilietybę; c) žvejybos metodo arba metodų tipą; d) laivo plotį (m); e) registrinę laivo talpą; f) laivo ryšio įrangos tipai ir jų skaičius (INMARSAT A, B ir C skaičiai); g) įprastą laivo įgulą; h) pagrindinio variklio arba variklių galią (kW); i) krovumą (tonomis), žuvų triumų skaičių ir jų talpą (m³); j) bet kokią kitą informaciją (pvz., laivo atsparumo ledo apkrovai klasę), kuri laikoma tinkama. 2 SKIRSNIS BANDOMOSIOS žVEJYBOS RAJONAI 43 STRAIPSNIS DALYVAVIMAS BANDOMOJOJE žVEJYBOJE 1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsnio nuostatas, FAO 88.1 subzonoje ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtinuose 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a kvadratuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtiname 58.4.3b kvadrate gali dalyvauti bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis. 2. 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose vienu metu leidžiama žvejoti ne daugiau nei vienam žvejybos laivui. 3. Bendro sugavimo ir priegaudos apribojimai 88.1 subzonoje ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose ir jų pasiskirstymas toje subzonoje bei kvadratuose pagal mažus tiriamuosius plotus (SSRU) nustatytas XV priede. Žvejyba bet kokiame mažame tiriamajame plote (SSRU) nutraukiama, jeigu užregistruotas sugavimas yra lygus nustatytam sugavimo apribojimui, ir žvejyba tame mažame tiriamajame plote neatnaujinama per likusį sezono laiką. 4. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugavimas bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkta vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti didesniame nei 550 m gylyje. 44 straipsnisPranešimų teikimo tvarka Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka: a) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai ataskaitas apie sugavimą ir žvejybos pastangą įteikia ne vėliau nei dvi darbo dienos nuo kiekvieno ataskaitos laikotarpio pabaigos, jeigu reikalinga skubiai perduoti informaciją CCAMLR. Ataskaitos apie 88.1 subzoną ir 58.4.1 bei 58.42a kvadratus pateikiamos pagal mažus tiriamuosius plotus. b) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka; c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas. 45 straipsnisSpecialūs reikalavimai 1. 43 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 600/2004 8 straipsnį dėl taikomų priemonių atsitiktiniam jūros paukščių mirtingumui sumažinti žvejojant ilgosiomis ūdomis. Be šių priemonių, bandomosios žvejybos vietose draudžiama išmesti žuvų atliekas. a) tuose žvejybos rajonuose draudžiama išmesti žuvų atliekas; b) laivams, 58.4.1 and 58.4.2 kvadratuose dalyvaujantiems bandomojoje žvejyboje, kuriai taikomi CCAMLR protokolai (A, B arba C), nustatantys pasvarų naudojimo su ilgąja ūda reikalavimus, taikoma išlyga dėl naktinio ūdos pastatymo nurodymų; tačiau laivai, į kurių žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami ima taikyti naktinio ūdos pastatymo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 8 straipsnį. c) laivai 88.1 subzonoje ir 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose dalyvaujantys bandomojoje žvejyboje, per kurią į tos žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami nutraukia žvejybą ir tiems laivams per likusią 2004/05 metų sezono dalį neleidžiama žvejoti ne įprasto žvejybos sezono metu. 2. FAO 88.1 subzonoje bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai: a) laivams draudžiama išmesti: i) naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 (Tarptautinė teršimo prevencijos iš laivų konvencija) I priede numatytus atvejus; ii) šiukšles; iii) maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį; iv) paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus); v) nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu; arba vi) deginimo pelenus. b) į 88.1 subzoną draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 subzonos. c) 88.1 subzonoje žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų. 46 straipsnisŽvejybos operacijų apibrėžimai 1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija – tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sugavimą ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką. 2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms: a) kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio); b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3500 kabliukų, tačiau ne daugiau nei 10000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai; c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama – ėmus traukti ją iš vandens). 47 straipsnisMokslinio tiriamojo darbo planai Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais yra suskirstyta FAO 88.1 subzona ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip: a) pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų – „pirma grupė“ – turi būti „žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms“, atitinkančios 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus; b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sugautos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris pasiekiamas pirmiau, laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 46 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis; c) užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti mažame tiriamajame plote, laivas turi vykdyti „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į mažą tiriamąjį plotą, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos; d) laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote; e) 88.1 subzonoje ir A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote. 48 straipsnisDuomenų rinkimo planai 1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais suskirstyta FAO 88.1 subzona ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Šie planai apima šiuos duomenis: a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu; b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė; c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys; d) užmestų kabliukų skaičius; e) masalo tipas; f) užkibo žuvų (%); g) kabliuko tipas; ir h) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą. 2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, turėtų būti taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas. 49 straipsnisŽenklinimo įsagais programa Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą: a) Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami pagal CCAMLR ženklinimo įsagais protokolą: per visą sezoną iš kiekvienos sugautos gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai baigia įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sugautos gyvūnų žalio svorio tonos; b) programa turėtų būti skiriama visų dydžių gyvūnams, siekiant, kad būtų laikomasi ženklinimo įsagais reikalavimų, t.y. iš sužvejoto gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas vienas gyvūnas. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame plote; c) visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų sugauti; d) visi antrą kartą sugauti įsagais paženklinti gyvūnai (t.y. sugauta žuvis, turinti anksčiau įsegtą įsagą) neturi būti paleidžiami; šis reikalavimas galioja sužvejojus žuvį, kuri buvo ne per seniausiai paleista; e) visi antrą kartą su įsagais sužvejoti gyvūnai turėtų būti ištirti biologiškai (ilgis, svoris, lytis, gonadų būklė), jeigu įmanoma, padaroma elektroninė jų fotografija, išimami otolitai ir išsegami įsagai; f) visi susiję duomenys apie įsagus ir bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis perduodami CCAMLR per tris mėnesius nuo laivo išplaukimo iš pirmiau minėtų žvejybos rajonų; g) visi susiję duomenys apie įsagus, bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais ir atrinktas imties žuvis, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis taip pat turėtų būti perduodami atitinkamoms duomenų apie įsagus saugykloms kaip išsamiai numatyta CCAMLR ženklinimo įsagais protokole. 50 straipsnisMoksliniai stebėtojai Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę CCAMLR mokslinių stebėjimų programą. VIII SKYRIUSBaigiamosios nuostatos 51 straipsniMokslinis stebėjimas a) Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą ir atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie tyrimai, buvo pranešta iš anksto. b) Jūrų gyvūnus, sugautus šio straipsnio a dalyje nurodytiems tikslams, galima parduoti, laikyti, rodyti arba pasiūlyti parduoti, jeigu: - - jie atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatytus standartus ir pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo[32] 2 straipsnį nustatytus pardavimo standartus; arba - - jie parduodami tiesiogiai maistui. 52 straipsnisDuomenų perdavimas Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių kiekius valstybės narės Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitoma forma ir naudodamos kiekvienoje išteklių lentelėje nustatytus išteklių kodus. 53 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. sausio 1 d. Jeigu CCAMLR akvatorijos plote bendras leistinas sugavimas yra nustatomi laikotarpiams iki 2005 m. sausio 1 d., 42 straipsnis taikomas nuo atitinkamo bendro leistino sugavimo laikotarpių taikymo pradžios. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas […] I PRIEDAS Rajonuose, kuriuose taikomi sugavimo apribojimai, bendrijos laivams ir trečiųjų šalių laivams EB vandenyse pagal žuvų rūšis ir rajonus nustatomos bendrosios žvejybos galimybės (gyvojo svorio tonomis, jeigu nenumatyta kitaip) Visi šiame priede nustatyti sugavimo apribojimai 9 straipsnio tikslams laikomi kvotomis ir dėl to jiems taikomos Reglamente (EB) Nr. 22847/93 nustatytos taisyklės, ypač jo 14 ir 15 straipsniai. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi atsižvelgiant į lotyniškus abėcėles tvarka išdėstytus rūšių pavadinimus. Bendrinių ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė šiame reglamente pateikiama toliau. +++++ TABLE +++++ IA PRIEDAS BALTIJOS JŪRA Visi bendri leistini sugavimai šiame rajone, išskyrus jūrų plekšnes ir menkes 25-32 pokvadračiuose, buvo nustatyti dalyvaujant Tarptautinei žvejybos Baltijos jūroje komisijai (IBSFC). +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IB PRIEDAS SKAGERAKO SĄSIAURIS, KATEGATO SĄSIAURIS, ŠIAURĖS JŪRA IR VAKARINĖ BENDRIJOS VANDENŲ DALIS ICES Vb rajonas (EB vandenys), CECAF VI, VII, VIII, IX, X. (EB vandenys) ir Prancūzijos Gajana +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IC PRIEDAS ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO IR ICES GRENLANDIJOS I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV rajonai ir NAFO 0, 1 (Grenlandijos vandenys) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ ID PRIEDAS NAFO akvatorijos ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO rajonas Visi bendri leistini sugavimai ir susijusios sąlygos buvo priimtos laikantis NAFO reikalavimų. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IE PRIEDAS TOLI MIGRUOJANČIOS ŽUVYS –Visi rajonai Bendri leistini sugavimai šiame rajone buvo nustatyti dalyvaujant tarptautinėms tunų žvejybos organizacijoms, pavyzdžiui, Tarptautinei Atlanto tunų apsaugos komisijai (ICCAT) ir Amerikos tropikų tuno komisijai (IATT). +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ IF PRIEDAS ANTARKTIS – CCAMLR rajonas Pagal CCAMLR priimti šie bendri leistini sugavimai neskiriami CCAMLR šalims ir dėl to Bendrijos dalis nėra nustatoma. Sugavimą kontroliuoja CCAMLR sekretoriatas, kuris praneša, kada turėtų būti nutraukta žvejyba išnaudojus bendrą leistiną sugavimą. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ II PRIEDAS SILKĖMS III IR IV SUBZONOSE TAIKOMOS SPECIALIOS PRIEMONĖS 1. Valstybės narės, kad būtų užtikrintas sugavimo apribojimų laikymasis, ypač nustatytųjų IB priede, priima specialias priemones dėl silkių, sužvejotų Šiaurės jūroje arba Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, žvejybos, rūšiavimo arba iškrovimo. Šios specialios priemonės pirmiausia - tai: a) specialios kontrolės ir tikrinimo programos; b) žvejybos pastangos planai, įskaitant žvejybos leidimą turinčių laivų sąrašus, ir, jeigu būtina, atsižvelgiant į kvotos išnaudojimo lygį virš 70 %, žvejybos leidimus turinčių laivų veiklos apribojimus; c) perkrovimo ir veiklos, dėl kurios žuvis išmetama į jūrą, kontrolė; d) jeigu įmanoma, laikinas žvejybos uždraudimas rajonuose, apie kuriuos žinoma, kad juose sužvejojama didelė silkių, ypač jauniklių, priegauda. 2. Jei iškraunamos neišrūšiuotos silkės iš sugavimo likučio, valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma atitinkama imčių atrankos programa visiems silkių priegaudos iškrovimams veiksmingai kontroliuoti. Sužvejotas žuvis, tarp kurių yra nerūšiuotų silkių, draudžiama iškrauti uostuose, jeigu juose neįgyvendinama pirmiau minėta imčių atrankos programa. 3. Komisijos inspektoriai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 29 straipsnį ir bet kada, kai Komisija mano esant būtina, šio priedo 1 2 punkte nurodytais tikslais atlieka nepriklausomus patikrinimus, kad būtų nustatyta, ar kompetentingos institucijos įgyvendina imčių atrankos programas ir specialias pirmoje dalyje minėtas priemones. 4. Komisija uždraudžia iškrauti silkes, jeigu ji mano, kad 1 punkte minėtomis priemonėmis visuose žvejybos rajonuose neužtikrinama griežta Atlanto silkių mirtingumo dėl žvejybos kontrolė. III PRIEDAS LAIKINOSIOS TECHNINĖS PRIEMONĖS A DALIS BALTIJOS JūRA 1 SKIRSNIS MENKIų žVEJYBA 1. ŽVEJYBOS įRANKIų, KURIAIS BALTIJOS JūROJE LEIDžIAMA žVEJOTI MENKES, TIPAS 1.1. Velkamieji tinklai 1.1.1. Be išėjimo langų Draudžiama naudoti velkamuosius tinklus be išėjimo lango. 1.1.2. Su išėjimo langais Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 V priedo nuostatų dėl specialių selektyvumą užtikrinančių priemonių, taikomos šio priedo 1 priedėlio nuostatos. 1.1.3. Vieno tinklo taisyklė Jeigu žvejojama išėjimo langus turinčiu velkamuoju tinklu, laive negalima turėti jokio kito tipo žvejybos įrankio. 1.2. Žiauniniai tinklaičiai Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 IV priedo nuostatų, žiauninių tinklaičių akies kraštinės ilgis turi būti ne mažesnis nei 110 mm. Tinklų, kuriais žvejoja ne didesnio nei 12 m, įskaitant 12 m ilgio laivus, bendro ilgio laivai, didžiausias ilgis negali viršyti 12 km. Tinklų, kuriais žvejoja didesnio nei 12 m bendro ilgio laivai, didžiausias ilgis negali viršyti 24 km. Žvejybai pastatomi tinklai ne ilgiau nei 48 valandoms, skaičiuojant nuo pirmojo tinklų pastatymo vandenyje iki visiško jų iškėlimo į žvejybos laivą. 2. Menkių priegauda Baltijos jūroje 2.1 Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 3 straipsnio 4 dalies nuostatų, verslinio dydžio neatitinkančios menkių negalima laikyti laive, išskyrus šios dalies 2.2 punkte numatytus atvejus. 2.2. Tačiau nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 3 straipsnio 5 dalies nuostatų, menkių priegauda, sugauta silkes ir šprotus žvejojant tinklais, kurių akies kraštinės ilgis yra 32 mm arba mažesnis, neturi būti didesnė nei 3 % svorio. Šios priegaudos ne daugiau nei 5 % neverslinio dydžio menkių galima laikyti laive. 2.3. Menkės priegauda tralais ir daniškais velkamaisiais tinklais, išskyrus nurodytuosius šio priedo 1.1.2 punkte, žvejojant ne silkes ir šprotus, o kitų rūšių žuvis, neturi būti didesnė nei 10 %. 3. Verslinis menkių dydis Baltijos jūroje Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 III priede nustatytų nuostatų, verslinis menkės dydis turi būti 38 cm. 4. Draudimas vasarą Baltijos jūroje žvejoti menkes Nuo 2005 m. birželio 15 d. iki rugpjūčio 15 d. imtinai menkes draudžiama žvejoti Baltijos jūroje, Belto ir Zundo sąsiauriuose. 5. Menkių žvejybos Baltijos jūroje apribojimai a) Draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą rajonuose, apibrėžtuose taškais, kurie nuosekliai sujungiami laksodromomis ir kurių padėtis nustatoma naudojant WGS84 koordinačių sistemą: 1 rajonas: - 56°00’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos - 56°00’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos - 54°30’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos - 54°30’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos - 56°30’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos 2 rajonas: - 56°00’ šiaurės platumos, 19°00’ rytų ilgumos - 54°30’ šiaurės platumos, 19°30’ rytų ilgumos - 54°30’ šiaurės platumos, 18°40’ rytų ilgumos - 55°30’ šiaurės platumos, 18°00’ rytų ilgumos - 56°00’ šiaurės platumos, 18°00’ rytų ilgumos - 56°00’ šiaurės platumos, 19°00’ rytų ilgumos b) a punkto nuostatoms taikant išlygą, jame nurodytuose rajonuose leidžiama žvejoti velkamaisiais žvejybos įrankiais ir statomaisiais (pasyviaisiais) žvejybos įrankiais, jeigu jų tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 100 mm. 6. Laikinos ir papildomos kontrolės, tikrinimo bei priežiūros sąlygos, atsižvelgiant į menkės išteklių atkūrimą Baltijos jūroje 6.1. Bendrosios nuostatos 6.1.1. Menkių išteklių Baltijos jūroje kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programa yra sudaryta iš šių elementų: Specialios menkių žvejybos Baltijos jūroje sąlygos Nacionalinės kontrolės veiksmų programos, kurias turi parengti Danija, Estija, Suomija, Vokietija, Latvija, Lietuva, Lenkija ir Švedija. Papildomos monitoringo, kontrolės ir tikrinimo priemonės. Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais. 6.1.2. Nacionalinę kontrolės veiksmų programą, skirtą menkių ištekliams, galima persvarstyti, jeigu Komisija imasi iniciatyvos arba jeigu valstybė narė pateikia prašymą. 6.2. Specialios menkių žvejybos Baltijos jūroje sąlygos 6.2.1. Visi laivai, ketinantys Baltijos jūroje žvejoti menkes, turi turėti specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje. 6.2.2. Kiekviena valstybė narė parengia laivų, turinčių specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, sąrašą. 6.2.3. Žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, kuriam valstybė narė yra išdavusi specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, privalo laikytis 2 priedėlio sąlygų. 6.3. Nacionalinė kontrolės veiksmų programa 6.3.1. Kiekviena atitinkama valstybė narė parengia nacionalinę kontrolės veiksmų programą. 6.3.2. Komisija bent kartą per 2005 m. sukviečia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto susirinkimą, kad būtų įvertinta, ar vykdoma nacionalinė kontrolės veiksmų programa, skirta menkės ištekliams Baltijos jūroje, ir būtų nustatyti jos įgyvendinimo rezultatai. 6.4. Kontrolė, tikrinimas ir priežiūra, kurią turi patvirtinti valstybės narės 6.4.1. Kiekviena atitinkama valstybė narė per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai įteikia nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų po to – nacionalinę kontrolės programą ir įgyvendinimo tvarkaraštį. Komisija šią informaciją perduoda visoms suinteresuotosioms valstybėms narėms. 6.4.2. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio, visų Bendrijos žvejybos laivų, laikančių laive arba iškraunančių daugiau nei 50 kg gyvų menkių svorio, kapitonai turi vesti laivo žvejybos operacijų žurnalą, kuriame privalo nurodyti sužvejotus ir laikomus laive kiekvienos žuvų rūšies kiekius, to sugavimo datą ir vietą (nurodomas ICES statistinis kvadratas) bei naudoto žvejybos įrankios tipą. 6.4.3. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio, įvertinant žuvies, kuriai galioja bendras leistinas sugavimas, kiekį (kilogramais) ir kuri laikoma laive, leistinas nukrypimo dydis – 8 %. 6.4.4. Valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad bet koks menkės, sužvejotos ir pirmą kartą iškrautos toje valstybėje narėje, kiekis būtų pasvertas dalyvaujant tikrintojams prieš išvežant tą kiekį iš pirmo iškrovimo uosto. Menkės, pirmą kartą iškrautos nurodytame uoste ir pirmiau nei ji buvo pirmą kartą pasiūlyta parduoti ir parduota, reprezentatyvūs ėminiai, sudarantys bent 20 % iškrovimo, turi būti pasverti dalyvaujant valstybės narės įgaliotiems tikrintojams. Tam tikslui valstybės narės Komisijai per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos įteikia išsamų pranešimą apie imčių ėmimo tvarką, kuri turi būti taikoma. 6.4.5. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19a straipsnio 1a) dalies, to reglamento 19e, 19f, 19g, 19h ir 19i straipsniai taikomi visiems Baltijos jūroje žvejojantiems laivams. 6.4.6. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 13 straipsnio nuostatas valstybės narės užtikrina, kad laivo stebėjimo įranga (LSĮ) pagal to reglamento 8 straipsnį, 10 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 1 dalį apie laivus, turinčius specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, surinkti duomenys būtų naudojami: a) kompiuteriu nuskaitoma forma trejų metų laikotarpiu užregistruoti kiekvieną įplaukimą į uostą arba išplaukimą iš jo; b) užregistruoti kiekvieną įplaukimą į saugomus žvejybos rajonus Baltijos jūroje ir išplaukimą iš jų; 6.4.7. Valstybės narės, siekdamos, kad būtų vykdomi 4.5 punkte nurodyti įpareigojimai teikti pranešimus, gali įgyvendinti kitas kontrolės priemones, kurios būtų tokios pačios veiksmingos ir skaidrios kaip pirmiau minėti įpareigojimai teikti pranešimus. Apie šias kitas priemones turi būti pranešta Komisijai prieš pradedant jas įgyvendinti. 6.4.8. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, su didesniais nei 50 kg menkės kiekiais, vežamais į vietą, išskyrus iškrovimo arba importo vietą, turi būti pateikiama viena iš deklaracijų kopijų, numatytų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalyje ir susijusių su vežamų žuvų rūšių kiekiais. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta išlyga netaikoma. 6.4.9. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34 straipsnio c dalies 1 punkto, specialią menkės kontrolės programą Baltijos jūroje galima taikyti ilgiau nei dvejus metus nuo jos įsigaliojimo dienos. 6.5. Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais 6.5.1. Atitinkamos valstybės narės vykdo bendrą tikrinimo ir priežiūros veiklą bei parengia tam tikslui bendras veikimo procedūras, kurias taiko jų priežiūros laivai. 6.5.2 Kompetentingų nacionalinių tikrinimo institucijų susirinkimas kviečiamas per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, kad būtų suderinta bendra tikrinimo ir priežiūros programa. 6.5.3. Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad kitų suinteresuotų valstybių narių inspektoriai būtų kviečiami dalyvauti bent bendrai vykdomoje jų veikloje. 6.5.4. Komisijos inspektoriai gali dalyvauti šiuose keitimuose ir bendrai vykdomuose patikrinimuose. 2 SKIRSNIS RYGOS įLANKA 7. SPECIALIOS RYGOS įLANKAI TAIKOMOS NUOSTATOS 7.1 Specialus žvejybos leidimas 1. Rygos įlankoje žvejojantys laivai turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialius žvejybos leidimus. 2. Valstybės narės užtikrina, kad 1 pastraipoje nurodytą specialų žvejybos leidimą turintys laivai būtų įtraukti į sąrašą, kuriame pateikiamas jų pavadinimas ir registravimo numeris ir kurį kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai. Į sąrašą įtraukti laivai atitinka šias sąlygas: a) į sąrašus įtrauktų laivų bendroji variklio galia (kW) neturi būti didesnė nei kiekvienai valstybei narei nustatytoji Rygos įlankoje 2000–2001 m.; b) laivo variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kilovatų (kW). 7.2 Laivų arba variklių pakeitimas 1. Į 7.1.2 punkte nurodytą sąrašą įtrauktą kiekvieną laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu: a) pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 7.1.2 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia; ir b) bet kokio laivo, kuriuo pakeičiamas pirmiau minėto sąrašo laivas, variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kW. 2. Kiekvieno laivo, įtraukto į 7.1.2 punkte nurodytą sąrašą, variklį galima pakeisti, jeigu: a) pakeitus variklį laivo variklio galia bet kokiu momentu nebūtų didesnė nei 221 kW; ir b) variklio, kuriuo pakeičiama, galia yra tokia, kad pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 7.1.2 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia. B DALIS SKAGERAKO IR KATEGATO SąSIAURIAI 8. TECHNINėS APSAUGOS PRIEMONėS SKAGERAKO IR KATEGATO SąSIAURIUOSE Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 IV priede numatytų nuostatų, taikomos šio priedo 3 priedėlio nuostatos. 9. Menkių žvejybos Kategato sąsiauryje apribojimai a) Nuo 2005 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. Kategato sąsiauryje draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą. b) Nukrypstant nuo šios dalies a punkto, nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejoti velkamaisiais žvejybos įrankiais ir statomaisiais (pasyviaisiais) žvejybos įrankiais, jeigu laive nelaikoma menkės. C DALIS I - VII ICES SUBZONOS 10. SILK ių, skumbrių ir stauridžių svėrimo procedūros 10.1. Šios procedūros taikomos didesniems nei 10 tonų silkių, skumbrių ir stauridžių arba jų mišinio, sužvejoto toliau nurodytuose rajonuose, iškrovimams Europos bendrijoje iš Bendrijos ir trečiosios šalies laivų: a) jei tai yra silkės - ICES I, II subzonose ir III a, IV, Vb, VI ir VII kvadratuose, b) jei tai yra skumbrės ir stauridės - ICES IIa subzonoje ir III a, b, d, IV, VI ir VII kvadratuose. 10.2. 10.1 punkte nurodytus iškrovimus galima atlikti tik nurodytuose uostuose. 10.3 Kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai perduoda nurodytųjų uostų, kuriuose galima iškrauti silkes, skumbres ir staurides, sąrašo, pateikto 2004 m., pakeitimus bei tikrinimo ir priežiūros procedūrų tuose uostuose pakeitimus, įskaitant 10.1 punkte nurodytų žuvų rūšių ir išteklių kiekių kiekviename iškrovime pranešimo ir registravimo nuostatas bei sąlygas. Apie tuos pakeitimus pranešama iki jų įsigaliojimo likus bent 15 dienų. Komisija šią informaciją bei trečiųjų šalių nurodytus uostus perduoda visoms atitinkamoms valstybėms narėms. 10.4 Valstybės narės, kurioje turi būti įvykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms 10.1 punkte nurodyto žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas bent prieš keturias valandas iki įplaukimo į valstybės narės iškrovimo uostą praneša: - a) uostą, į kurį ketinama įplaukti, laivo pavadinimą ir jo registravimo numerį, b) numatytą atplaukimo į uostą laiką; c) laive laikomą kiekvienos rūšies žuvų kiekį gyvojo svorio kilogramais Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad iškrauti nebūtų pradedama tol, kol nebus duotas atitinkamas leidimas. 10.5 Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 IV priedo 4.2 punkto nuostatų, atvykęs į uostą žve