Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui - Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2008–aisiais metinė ataskaita (2009) {SEC(2009)831} /* KOM/2009/0296 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.6.30 KOM(2009) 296 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2008–aisiais metinė ataskaita (2009) {SEC(2009)831} KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2008–aisiais metinė ataskaita (2009) 2008 m. Europos Sąjunga ir jos vystymosi partneriai visame pasaulyje susidūrė su sunkumais. Dėl didėjančių maisto ir energijos kainų ir visuotinės finansų krizės išbandytas ES gebėjimas įgyvendinti prisiimtus pagalbos įsipareigojimus ir reaguoti į naujus poreikius. Europos Komisija sparčiai reagavo siekdama sušvelninti didelių maisto kainų skurdžiose šalyse poveikį. Europos Sąjunga, iki gruodžio mėn. pabaigos iš ES biudžeto paskyrusi 1 mlrd. EUR maisto priemonei 2008–2010 m., įrodė esanti patikima partnerė. Tuo pat metu Komisija iš neatidėliotinos pagalbos rezervo padidino savo humanitarinės pagalbos maistu biudžetą 140 mln. EUR ir perskirstė aprūpinimui maistu skirtas lėšas labiausiai pažeidžiamiems gyventojams. Be to, ji skyrė 200 mln. EUR iš 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) nepaskirto rezervo. Komisija taip pat atskirtais atvejais padidino makrofinansinę pagalbą šalims, kurioms reikia tokios pagalbos. Nepaisant ekonomikos krizės ES ir jos valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą ateinančiais metais didinti paramą vystymuisi. Pagrindinis uždavinys 2009 m. bus lanksčiai ir veiksmingai reaguoti į besikeičiančią padėtį. Išties pasaulinis mastas 2008 m. buvo aiškiai matyti ES išorės politikos pasaulinis pobūdis: ES sustiprino santykius su partneriais visame pasaulyje ir siekė bendradarbiauti pasaulinio masto klausimais, tokiais kaip klimatas ir energetika, prekybos liberalizavimas ir 2000 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas iki 2015 m. Gegužės mėn. aukščiausiojo lygio susitikime Limoje suteiktas naujas pagrindas ES santykiams su Lotynų Amerika. Abiejų derybų šalių vadovai priėmė naują bendrų veiksmų darbotvarkę, kurioje dėmesys sutelktas į dvi temas: socialinę sanglaudą ir darnų vystymąsi. Liepos mėn. ES surengė pirmą aukščiausiojo lygio susitikimą su Pietų Afrika. Rugpjūčio mėn. dėl konflikto su Rusija dėmesys neplanuotai buvo nukreiptas į Gruziją. Komisija greitai parengė trimetį paketą, kuriame numatyta iki 500 mln. EUR suma. Iki metų pabaigos ji išmokėjo pirmąją 60 mln. EUR išmoką Gruzijos šalies viduje perkeltiesiems asmenims. 2008 m. ES daug dėmesio skyrė savo kaimynėms Rytų Europoje ir Viduržemio jūros baseine. Liepos mėn. ES su pietų šalimis partnerėmis sukūrė Viduržemio jūros šalių sąjungą, o gruodžio mėn. ES kaimynėms rytuose Komisija pasiūlė sudaryti naują Rytų partnerystę. Derybos dėl naujo partnerystės susitarimo su Rusija, ES įšaldyto dėl konflikto su Gruzija, buvo atnaujintos ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikime lapkričio mėn. 2008 m. ES iš viso skyrė 498 mln. EUR paramą Palestinai, daugiausia Palestinos savivaldos veiklos išlaidoms padengti ir Palestinos reformų ir vystymosi planui paremti. 2008 m. ES ir jos Afrikos partneriai pradėjo rengti aštuonias temines partnerystes, kurios yra dalis ambicingos bendros strategijos, priimtos 2007 m. gruodžio mėn. aukščiausiojo lygio susitikime Lisabonoje. Abi pusės taip pat sustiprino dialogą pasaulinio masto klausimais, pavyzdžiui, dėl finansų krizės poveikio, klimato kaitos ir tarptautinių institucijų valdymo. Kinijai pradėjus aktyviau vykdyti veiklą Afrikoje Komisija pasiūlė trišalį ES, Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimą siekiant drauge spręsti bendrus uždavinius. Komisija paragino Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) partnerius daugiau plėtoti regioninį bendradarbiavimą ir ekonominę integraciją kaip būdą ekonomikos augimui, prekybai ir vystymuisi skatinti. Ji sutelkė pastangas į derybas dėl regioninių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) su šalių Afrikoje į pietus nuo Sacharos grupėmis ir AKR šalimis Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno regionuose. AKR šalys taip pat remtos pagal naująjį EPF regioninį komponentą: suteiktas 300 mln. EUR įnašas į taikos palaikymo Afrikoje priemonę, remtos AKR institucijos ir Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondas. 2008 m. Komisija toliau dėjo pastangas sudaryti oficialius susitarimus su strateginiais Azijos partneriais – Kinija ir Indija, taip pat Pietų Korėja ir ASEAN (Pietryčių Azijos valstybių asociacijos) narėmis. Teikiant pagalbą ASEAN daugiausia dėmesio skiriama integracijos pastangoms, kaip išdėstyta ASEAN ekonominės bendrijos projekte, ir remiamasi Europos patirtimi taikant regioninės integracijos priemones, susijusias su statistika, muitais ir bendrais standartais. Komisija taip pat vedė derybas dėl visapusiškų asociacijos susitarimų (politinio dialogo, vystymosi bendradarbiavimo ir lengvatinės prekybos) su Andų bendrija ir Centrine Amerika. Tinkamos politikos priemonės Nenumatyti 2008 m. įvykiai neatitraukė ES ir Europos Komisijos dėmesio nuo vystymosi prioritetų. 2008 m. Komisija atliko laikotarpio vidurio pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų įvertinimą. Ji įvertino ES techninę ir finansinę pagalbą atsižvelgiant į aštuonis TVT. Birželio mėn. Komisija parengė ES veiksmų siekiant TVT darbotvarkę. Joje nustatomos gairės 2010 metams sustiprinti prarastas pozicijas įgyvendinant pagrindinius socialinius (ypač sveikatos) ir aplinkosaugos tikslus. Mažesnes ir vidutines pajamas gaunančioms šalims bendradarbiavimas daugiausia susijęs su skurdo mažinimą remiančia politika. Šie įvykiai parodė, kad būtina padidinti politikos darną, ypač tokiais svarbiais klausimais kaip kova su klimato kaita, kurioje ES atlieka esminį vaidmenį, ir pasaulio prekyba. ES lyderiavimas kovos su klimato kaita srityje gali būti tiesiogiai naudingas skurdžiausioms ir labiausiai pažeidžiamoms šalims – tą rodo pradėta Prisitaikymo fondo, dėl kurio sutarta 2008 m. gruodžio mėn. Poznanėje (Lenkija) vykusioje ES klimato kaitos konferencijoje, veikla. Pirmasis savanoriškos partnerystės susitarimas pagal FLEGT (Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena) iniciatyvą sudarytas su Gana 2008 m. rugsėjo mėn. 2008 m. Komisija sustiprino pastangas į vystymosi procesą visiškai įtraukti lyčių aspektą ir aplinkos, vaikų ir vietinių gyventojų teisių klausimus. Vasario mėn. Komisija pasiūlė vaikams skirtą išorės veiksmų priemonių paketą. Jame nustatomi įvairūs prioritetai regioniniu ir pasauliniu lygmeniu dėl vaikų darbo, prekybos vaikais, ginkluotų konfliktų poveikio vaikams ir smurto prieš vaikus. 2008 m. Komisija ėmėsi veiksmų užtikrinti, kad kitų poveikį vystomajam bendradarbiavimui ir pagalbai darančių ES politikos strategijų poveikis būtų teigiamas. Šios politikos sritys apima ne tik prekybą, bet ir žemės ūkio, energetikos, mokslinių tyrimų ir vystymosi, migracijos, saugumo ir mokesčių politiką. 2008 m. kai kurios Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys įsipareigojo įgyvendinti gero valdymo principus mokesčių srityje – tai vienas iš kriterijų, į kurį atsižvelgta skiriant 10-ojo EPF Valdymo skatinimui skirtą dalį. Komisija demokratinį valdymą padarė vienu iš didžiausių savo prioritetų – tai orientyras ir atskaitos taškas planuojant ir teikiant techninę ir finansinę pagalbą. Ji demokratinį valdymą laiko politikos sritimi, kuri remtina kaip tokia, ir kaip kompleksinis klausimas, įtrauktinas į visas pagalbos programas visuose sektoriuose. Demokratinis valdymas taip pat yra bet kokio politinio dialogo pagrindinė tema. 2008 m. Komisija parengė metodiką valdymo klausimui analizuoti ir spręsti sektoriams skirtuose veiksmuose. Sunkumų kelia tai, kad demokratinio valdymo skatinimas yra labai jautrus procesas, kuris kiekvienoje šalyje labai skirtingas. 2008 m. Komisija daug dirbo, kad pagalba būtų efektyvesnė, tuo tikslu užtikrindama atitinkamų geografinių ir teminių priemonių, kuriomis skatinama demokratija ir žmogaus teisės, darną ir sąveiką. Geografinės programos visų pirma yra skirtos institucijų kūrimui ir demokratiniams procesams, tokiems kaip rinkimai. Jomis gali būti teikiama pagalba rinkimams, parama parlamentams, žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės institucijoms ir žiniasklaidai. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EIDHR) yra pagrindinė ES teminė priemonė, kuri konkrečiai rodo, kiek svarbi ES yra ši sritis. Per EIDHR galima veikti ten, kur paprastai ES veiklos nevykdo, o dar svarbiau – net be trečiųjų šalių sutikimo. Per priemonę daugiausia remiami už demokratiją, žmogaus teises ir pagrindines teises pilietinėje visuomenėje kovojančios gyventojų grupės ir asmenys. Nuo 1993 m., kai pirmieji ES rinkimų stebėtojai stebėjo rinkimus Rusijoje, ES rinkimų stebėjimo misijos tapo aiškiai matoma Europos diplomatijos priemone. 2008 m. Europos Komisija išsiuntė ES rinkimų stebėjimo misijas stebėti rinkimų į dešimt šalių Azijoje, Afrikoje ir Lotynų Amerikoje: Pakistaną, Butaną, Nepalą, Kambodžą, Ruandą, Angolą, Ekvadorą, Bisau Gvinėją, Ganą ir Bangladešą. Europos Komisija 2009 m. tęsia rinkimų stebėtojų mokymo programą. Daugiau ir geresnės pagalbos Komisijos, įskaitant jos delegacijas, tvarkomos pagalbos apimtis pastaraisiais metais nuolat ir smarkiai didėjo. 2008 m. paskirtų lėšų vertė pasiekė 9,33 mlrd. EUR, t. y. nuo 2001 m. padidėjo daugiau kaip 90 %. Nepaisant vėlyvai ratifikuoto 10-ojo EPF Komisija sugebėjo iki metų pabaigos iš šio šaltinio paskirti 4,98 mlrd. EUR. Vykdydama šiuos veiksmus Komisija panaudoja įvairias finansines priemones: Europos plėtros fondą AKR šalims, vystomojo bendradarbiavimo priemonę Azijai ir Lotynų Amerikai bei Europos kaimynystės politikos priemonę Rytų Europai ir pietinės Viduržemio jūros pakrantės šalims. Europos Sąjunga iniciavo pastangas padidinti pagalbos veiksmingumą, ją nukreipiant per šalių sistemas, siekiant sustiprinti vietos atsakomybę ir sumažinti šalių partnerių operacijų išlaidas. Akroje (Gana) rugsėjo mėn. vykusiame Trečiajame aukšto lygio forume dėl paramos vystymuisi veiksmingumo ypatingas dėmesys skirtas donorų darbo pasidalijimui, šalių sistemų panaudojimui, pagalbos nuspėjamumui, abipusei atsakomybei už rezultatus ir mažiau griežtų sąlygų kėlimui. Forumo rezultatas – Akros veiksmų planas (AVP) – puikiai atitinka pačios ES siekius. Į AVP įtraukta daugiau partnerių, donorų ir pagalbos gavėjų nei bet kada anksčiau. Vis didesnį vaidmenį atlieka pačios šalys partnerės, besiformuojančios ekonomikos šalys donorės, vidutines pajamas gaunančios šalys ir nevalstybiniai veikėjai. Neapsiribodama AVP Komija tęs diskusijas su valstybėmis narėmis, kaip vykdyti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę Europos ir tarptautiniu lygmeniu. Šalims gavėjoms ir Europos mokesčių mokėtojams svarbus klausimas – kaip gauti didžiausią vertę už pinigus. Atsižvelgdama į įsipareigojimą dėl šalių sistemų naudojimo ir pagalbos nuspėjamumo Komisija parengė pasiūlymus dėl TVT sutarties – tai sudarys sąlygas labiau ilgalaikei ir nuspėjamai bendrajai paramai biudžetui, skirtai gerų rezultatų pasiekusioms šalyse, kurios gali pateikti sėkmingo paramos biudžetui įgyvendino įrodymų. TVT sutartys iš pradžių patvirtintos septynioms AKR šalims (Burkina Fasui, Ganai, Maliui, Mozambikui, Ruandai, Ugandai ir Zambijai) – tai sudaro daugiai nei 40 % 10-ojo EPF programuotos bendrosios paramos biudžetui. 2008 m. Komisija intensyviai dirbo siekdama pertvarkyti savo techninio bendradarbiavimo ir projektų įgyvendinimo padalinius. Liepos mėn. ji priėmė vadinamąją pagrindų strategiją. Joje nustatyti įvairūs principai, pavyzdžiui, dėmesys vietos gebėjimų vystymui, poreikiais grindžiamas metodas, šalių partnerių atsakomybė per visą operacijų valdymo ciklą ir didelė orientacija į rezultatus. Komisija dar padidino paramos vystymuisi, kuri teikiama kaip parama biudžetui (šiam paramos teikimo būdui, kai leidžia sąlygos, Komisija teikia pirmenybę), dalį. Parama biudžetui, kai lėšos pervedamos į paramą gaunančios šalies nacionalinį iždą, palaipsniui keičia tiesioginį su projektu susijusį finansavimą. 2008 m. paramos biudžetui įsipareigojimai sudarė 39 % (3,86 mlrd. EUR) visų įsipareigojimų iš EB biudžeto ir EPF. Lėšos skiriamos arba kaip bendroji parama biudžetui (BPB), arba kaip sektorinė parama biudžetui (SPB), kai remiamas vienas sektorius. 2008 m. BPB įsipareigojimai sudarė 60 % visų naujų paramos biudžetui operacijų (2,3 mlrd. EUR). Pagrindiniai pagalbos gavėjai – AKR (21 šalis), Azija (Laosas ir Vietnamas) ir Lotynų Amerika (Hondūras). SPS atveju 2008 m. ši pagalbos priemonė buvo ne tik naudota dažniau, bet ir įvairesniems sektoriams, ypač ne AKR šalyse[1]. Bendri SPS įsipareigojimai siekė 1,5 mlrd. EUR – maždaug 40 % naujų paramos biudžetui operacijų, kurias įsipareigota įvykdyti 2008 m. SPS operacijos sudarė 18 % naujų paramos biudžetui įsipareigojimų AKR regionui, beveik 60 % Azijoje ir iki 100 % ES rytų ir pietų kaimyninėse šalyse bei Pietų Afrikoje. Pastaraisiais atvejais paramos biudžetui operacijos yra sutelktos į tokias sritis kaip teisingumas, teisinė parama, energetika, prekyba ir konkurencingumas. Azijoje dauguma įsipareigojimų buvo socialiniame sektoriuje. Pagrindiniai sektoriai Lotynų Amerikoje – vandentvarka, švietimas ir užimtumas. Nors AKR šalyse SPB buvo sutelkta į tradicines sritis (keliai, sveikata ir švietimas), pradėtos remti ir naujos sritys, kaip antai teisingumas, profesinis ugdymas ir decentralizavimas. Konsultuodamasi su kitais donorais ir valstybėmis narėmis Komisija šiuo metu kuria visapusišką metodiką bendrosios ir sektorinės paramos biudžetui operacijoms šalių lygmeniu įvertinti. Ši metodika bus išbandyta 2009–2010 m. ir vėliau patobulinta. 2008 m. taip pat atlikta išsami 46 EB bendrosios paramos biudžetui programų peržiūra. Peržiūros rezultatai rodo, kad vidutiniškai išmokėta 70 % kintamųjų mokėjimo dalių, kurios grindžiamos specialiais efektyvumo rodikliais. Tai rodo, kad tiksliniai rezultatai pasiekti gana aukštu lygmeniu. Vienas iš kriterijų, kuriuos paramą gaunančiose šalys turi atitikti, kad būtų laikomos tinkamomis paramai biudžetui gauti – gebėjimas valdyti viešuosius finansus. Veiksmingas viešųjų finansų valdymas (VFV) yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad vyriausybės yra atskaitingos už joms patikėtus Europos mokesčių mokėtojų pinigus, skiriamus šių šalių gyventojų gerovei. Kaip ir dauguma kitų donorų (įskaitant TVF ir Pasaulio banką), EB taiko pirminį dinamišką VFV įvertinimą kaip atskaitos tašką pažangai bėgant laikui išmatuoti. Nuo 2005 m. birželio mėn. iki 2008 m. pabaigos 55 AKR šalyse atlikti vadinamieji PEFA[2] įvertinimai. Visos EB paramą biudžetui gaunančios AKR šalys ir beveik visos kitos tokią paramą gaunančios šalys visame pasaulyje užbaigė PEFA įvertinimus iki 2008 m. pabaigos. Komisija įsipareigojo paramą biudžetui padaryti veiksmingesnę ir skaidresnę sustiprinant VFV įvertinimus, pagerinant finansavimo susitarimų struktūrą ir formulavimą, toliau tobulinant tinkamumo gauti paramą biudžetui kriterijus ir rizikos įvertinimus bei gerinant ataskaitų teikimo sistemas. Ateityje paramos biudžetui operacijos vis daugiau bus naudojamos besivystančių šalių finansavimo poreikiams tenkinti. Komisija toliau stebės specialius pažeidžiamų valstybių poreikius. Dėmesys rezultatams Į rezultatus orientuota stebėsenos sistema (ROS) tapo neatsiejama daugumos Komisijos programų įgyvendinimo dalimi. Ji leidžia skaidriai, greitai ir visapusiškai nustatyti pažangą įgyvendinant projektą tam tikru metu. Ją visuose išorės bendradarbiavimo regionuose vykdo nepriklausomi ekspertai. Naudojant gerai struktūrizuotą ir patikimą metodiką išvados pateikiamos remiantis tarptautiniu mastu sutartais kriterijais[3]. Per aštuonerius metus pasitvirtino ROS nauda ne tik projektų lygmeniu teikiant informaciją apie projekto rezultatus, bet ir makro lygmeniu remiant valdymo sprendimus ir programavimo lygmeniu teikiant kokybinius duomenis analizei. 2006–2008 m. naudojant ROS ex post metodiką stebėta daugiau nei 530 užbaigtų projektų. 2007 m. tyrimu ištirta jos potenciali nauda ir buvo patvirtinta, kad ex post ROS yra rentabili ir lanksti priemonė. Vykdomų projektų atveju ROS metodika buvo supaprastinta ir pagerinta, kad būtų geriau atsižvelgiama į tokius svarbius klausimus kaip lyčių aspekto įtraukimas ir aplinka. 2008 m. taip pat išspręstas klausimas dėl perėjimo nuo grynai kiekybinės prie labiau kokybinės ROS duomenų analizės. 2008 m. taip pat atliktos aštuonios vertinimo ataskaitos: keturios geografinės, viena teminė ir trys susiję su pagalbos teikimo aspektais. Pradėta dvylika naujų vertinimų. Dešimt iš jų susiję su atskiromis šalimis, o du – su konfliktų prevencija ir taikos kūrimu, taip pat užimtumu ir socialine įtrauktimi. Komisija atsižvelgia į šių vertinimų rezultatus, kad pagerintų savo išorės pagalbos kokybę ir poveikį. Apskritai vertinimais nustatyti geri rezultatai, susiję su EB programavimo ir įgyvendinimo tinkamumu ir veiksmingumu. Sritys, kuriose reikalingos didesnės pastangos, susijusios su: įvairios veiklos sinergija, pagalbos teikimo priemonių derinimu ir šalių bei regioninės pagalbos darna. EB taip pat stengėsi padidinti savo veiklos matomumą, ypač kai lėšos skiriamos per tarptautines organizacijas arba kaip parama biudžetui. Darbas drauge Kad padidintų pagalbos veiksmingumą donorai turi labiau koordinuoti savo veiksmus, visų pirma dalydamiesi patirtimi ir sutelkdami veiklą (dalydamiesi darbu). Tai jau daroma daugelyje šalių. Pavyzdžiai šalių Afrikoje į pietus nuo Sacharos, kuriose koordinavimas pasistūmėjęs ir taikomas aiškus pasidalijimas darbu: Tanzanija, Mozambikas, Uganda, Gana, Burkina Fasas ir Malis. 2008 m. gruodžio mėn. Komisija ir ES pirmininkaujanti Prancūzija organizavo ES donorų koordinavimui Lotynų Amerikoje skirtą konferenciją. Afganistane ES bendrai prisidėjo prie pagalbos veiksmingumo didinimo atsižvelgiant į Afganistano nacionalinę vystymosi strategiją. Okupuotosios Palestinos Teritorijos atveju EB sukūrė veiksmingą priemonę – PEGASE – pagalbai, įskaitant valstybių narių įnašus, teikti. Nuo PEGASE naudojimo pradžios 2008 m. vasario mėn. per šią priemonę išmokėta 409,2 mln. EUR tiesioginės finansinės paramos (per 12 mėnesių iki 2009 m. sausio 31 d.). Šia priemone taip pat valdyta didesnė kaip 131 mln. EUR suma, skirta 14 ES valstybių narių, ir per tą patį laikotarpį išmokėta 78 % šios sumos. Komisija toliau dalį savo paramos vystymuisi skirstė per Jungtines Tautas, Pasaulio banką ir kitas tarptautines organizacijas, kai tai buvo veiksmingiausias pagalbos teikimo būdas. Irake didžioji dalis EB 785 mln. EUR paramos nuo 2003 m. paskirstyta per IRFFI (Tarptautinio rekonstrukcijos fondo priemonę Irake) – daugiašalį 2004 m. sukurtą mechanizmą. Dviejų 2008 m. užbaigtų vertinimų išvados – kad Komisijai, Pasaulio bankui ir JT agentūroms buvo naudingas šis glaudesnis bendradarbiavimas, kuris buvo skatinamas finansiniais ir administraciniais pagrindų susitarimais. Dėl jų Komisija galėjo teikti pagalbą šalyse, kuriose vietos sąlygos per daug sudėtingos ir pavojingos jai pačiai kurti savo pagalbos teikimo kanalus. Vis dėlto reikia numatyti naują strateginį požiūrį ir padidinti matomumą. Be to, bendra 2008 m. rugsėjo 25 d. pasirašyta deklaracija Komisija sustiprino bendradarbiavimą su JT ir Pasaulio banku reaguojant į pokrizinę padėtį ir planuojant atkūrimo operacijas. Šia iniciatyva sukuriamas bendras pagrindas veiksmingam ir tvariam tarptautiniam atsakui pasibaigus su katastrofomis ir konfliktais susijusioms krizėms. Visi donorai ir partneriai kviečiami prisijungti prie šių veiksmų. 2008 m. sukurta kaimynystės investicijų priemonė (KIP), kuria siekiama sutelkti Komisijos ir valstybių narių dotacijas, kad būtų paskatintos Europos viešųjų finansų įstaigų investicijos šalyse partnerėse. Skolinimo operacijos daugiausia nukreiptos į tris prioritetinius sektorius: energetikos, transporto ir aplinkos. Patvirtinta 15 projektų finansavimui panaudojant KIP; jos bendras įnašas – 70,95 mln. EUR. Tai paskatino gauti 1,65 mlrd. EUR Europos finansų įstaigų paskolų. Be įnašo iš EB biudžeto valstybės narės lig šiol pasižadėjo skirti 37 mln. EUR tiesioginį įnašą į KIP patikos fondą 2008–2010 m. Galiausiai Komisija paskelbė politikos dokumentą Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyvės, kuriame nustatomi pirmieji strategijos, kuria siekiama pasinaudoti vietos valdžios institucijų, kaip vystymosi partnerių, patirtimi, elementai. Be abejonės, dėl ekonomikos krizės daugelio šalių padėtis 2009 m. taps pažeidžiamesnė. Bus sunkiau siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Todėl ES išorės pagalbos politika siekiama konkrečių rezultatų, didinant jos pagalbos priemonių lankstumą ir skatinant veiksmus regioninės integracijos srityje. [pic] Skurdo mažinimo duomenys patvirtina ankstesnių metų tendencijas – 35 % oficialios paramos vystymuisi (OPV) skiriama mažiausiai išsivysčiusioms šalims. OPV sumažinimas kitoms mažas pajamas gaunančioms šalims visų pirma yra EBPO Paramos vystymuisi komiteto (PVK) atlikto OPV gavėjų sąrašo peržiūros rezultatas. Naujajame PVK sąraše, pradėjusiame galioti 2008 m., kai kurios mažas pajamas gaunančios šalys, t. y. Kamerūnas, Žaliasis Kyšulys, Indija, Moldovos Respublika, Mongolija, Nikaragva ir Kongo Respublika, buvo perklasifikuotos kaip mažesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys. [pic] [pic] [1] Šiame dokumente Pietų Afrika traktuojama atskirai nuo AKR regiono. [2] Viešųjų išlaidų ir finansinė atskaitomybė yra EB ir kitų pagrindinių donorų taikoma metodika siekiant įvertinti paramą gaunančių šalių viešųjų finansų valdymą. [3] Tinkamumas ir struktūra, efektyvumas, veiksmingumas, poveikis ir tvarumas.