EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.30 
SEK(2011) 1434 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
kurioje atsižvelgiama į ex ante vertinimo reikalavimus 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas iš dalies keisti Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą 
dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto 
{KOM(2011) 817 galutinis} 
{SEK(2011) 1433 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. Pagrindiniai faktai  
EIT buvo įsteigtas, kad užpildyt ų Europos sprag ą. Jo tikslas aiškus – skatinti inovacijas 
visapusiškai sutelkiant žini ų trikampį (moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas). EIT yra nauja 
ES lygmens iniciatyva, pagal kuri ą aiškiai susiejamas visas inovacij ų ciklas – nuo švietimo ir 
žinių įgijimo iki nauj ų rinkos galimybi ų ir įmonių įsteigimo. EIT apib ūdina du svarb ūs principai: 
EIT yra nepriklausoma organizacija  (EIT valdyboje n ėra nei Komisijos, nei valstybi ų narių 
atstovų), kuri organizuoja ŽIB atrankos proced ūrą, jas lanks čiai koordinuoja, skleidžia 
informacij ą apie geriausius ŽIB valdymo pa vyzdžius ir finansavimo modelius; taip pat yra 
autonomiškos ŽIB , kurios pa čios priima sprendimus d ėl savo vidaus strukt ūros, sudėties, 
darbotvark ės ir darbo metod ų.  
EIT yra agent ūra, kuri, kitaip nei programos, netaiko tam tikr ų priemoni ų, bet įgyvendina savo 
veiklą per ŽIB, t. y. per sutelktas, ilgal aikes partnerystes, sudarytas 7–15 met ų ir apiman čias 
keletą finansini ų programų. ŽIB turi juridinio asmens status ą. Pirmosios trys ŽIB buvo atrinktos 
prisitaikymo prie klimato kaitos ir jo švelninimo (angl. „ClimateKIC“), informacijos bei ryši ų 
visuomen ės ateityje (angl. „ICT Labs“) ir darnios energetikos (angl. „InnoEnergy“) srityse. ŽIB 
išsamiau apib ūdintos prieduose.  
2008–2013 m. EIT skirta iš ES biudžeto 309 mln. EUR. EIT panaudojo visas 2009 ir 2010 m. 
skirtas lėšas (atitinkamai 5,6 mln. ir 26 mln. EUR) ir numatoma, kad panaudos visus 2011 m. 
skirtus 55 mln. EUR. Tai svarbus or ientyras, turint omenyje didel ės apimties ES agent ūrų 
veiklos asignavim ų perkėlimą arba anuliavim ą, ypač pirmaisiais j ų veiklos metais (žr. Audito 
Rūmų ataskaitą). 
EIT minimas strategijoje „E uropa 2020“ ir pagrindin ėse pavyzdin ėse iniciatyvose, kaip antai: 
• „Inovacijų sąjunga“ (komunikatas);  
• „Judus jaunimas“ (komunikatas);  
• aukštojo mokslo darbotvark ės modernizavimas;  
• Komisijos komunikatas „Regionin ės politikos įnašas į pažangų augimą“.  
2. Problemos apibr ėžimas 
Inovacijų tema yra svarbiausia ES politin ėje darbotvark ėje dėl svarios priežasties. Tam tikros 
problemos ir kli ūtys tebetrukdo pl ėtoti inovacinius geb ėjimus Europoje ir geb ėjimą tvariai spr ęsti 
sudėtingus visuomenei iškilusius uždavi nius. Tokia situacija daro poveik į ilgalaikiam įmonių 
konkurencingumui, aukštojo mokslo įstaigoms ir mokslini ų tyrimų institutams visoje ES bei 
užimtumui ir socialinei, ekologinei ir ekonominei ES pilie čių gerovei. EIT buvo įsteigta pad ėti 
spręsti šiuos uždavinius. Atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ uždavinius, į pirmąjį EIT 
poveikio vertinim ą ir EIT viet ą inovacijų žemėlapyje, nustatytos šios pagrindin ės problem ų 
priežastys:  
• prasti talenting ų asmenų pritraukimo, tobulinimo ir  išlaikymo rezultatai; 
• fragmentuota inovacij ų sistema; 
 
LT 3   LT • nepakankamas turim ų mokslini ų tyrimų gebėjimų naudojimas ekonominiu arba 
socialiniu poži ūriu; 
• nepakankamas verslumo skatinimas, ypa č kiek tai susij ę su didelį augimo potencial ą 
turinčių įmonių steigimu ir mokslini ų tyrimų ir inovacij ų rezultatų naudojimu. 
Talentų problema  kyla dėl to, kad Europa susiduria su rimt ais sunkumais pritraukiant, išlaikant 
ir tobulinant kvalifikuotus žm ogiškuosius išteklius. Pad ėtį dar labiau apsunkina  tai, kad pasaulyje 
didėja konkurencija d ėl doktorant ų ir mokslinink ų – vis svarbesnis vaidmuo šioje srityje tenka 
sparčiai augančios ekonomikos šalims. 
Europos Komisijos „Inovacij ų sąjungoje“ pabr ėžiama būtinybė siekti geresnio kainos ir kokyb ės 
santykio ir kovoti su fragmentacija . Turi būti labiau susietos vienos su kitomis ES ir 
nacionalin ės mokslini ų tyrimų ir inovacij ų sistemos ir gerinamas j ų veikimas.  
Europos mokslini ų tyrimų ir inovacij ų struktūros potencialas yra didžiulis – t ą patvirtina įkurti 
kompetencijos centrai. Vis d ėlto, šių kompetencijos centr ų naudojim ą dar galima tobulinti .  
Europoje apskritai reikia stiprinti verslumo kult ūrą, ypač būdingą JAV arba spar čiai 
augančios ekonomikos Azijos šalims. Svar biausia per menkos verslumo kult ūros priežastis 
galbūt yra skirtingas poži ūris į pasirengim ą rizikuoti – tai verslumui yra ypa č svarbu. Be to, 
verslaus m ąstymo koncepcija dažniausia n ėra svetima tik verslo mokykloms ir ekonomikos 
studijų programoms.  
Atlikus nepriklausom ą EIT vertinim ą buvo patvirtinta EIT koncepci ja ir bendrieji tikslai, ta čiau 
taip pat nurodytos tam tikros problemos, susijusios su tokios koncepcijos EIT įgyvendinimu. 
Vertinant, kiek pasiektas EIT be ndrasis tikslas didinti valstybi ų narių inovacinius geb ėjimus, 
buvo nustatyta, kad EIT poveikis Europos inovacij ų struktūroms yra ribotas d ėl tokių veiksnių, 
kaip, pavyzdžiui, nepakankama kritin ė masė, administraciniai tr ūkumai ir nepakankama masto 
ekonomija d ėl ribotų veiklos sri čių. Svarbu pabr ėžti, kad visi šie klausimai yra susij ę su EIT 
įgyvendinimu. 
3. Sąveika, papildomumas ir papildoma ES nauda  
Komisija savo Bendrojoje strategin ėje mokslini ų tyrimų ir inovacij ų programoje („Horizontas 
2020“) išskyr ė tris papildomus ir vienas su kitu susijusius prioritetu s: pasaulinio lygio mokslo 
kokybė; visuomen ės uždavini ų sprendimas; pramon ės pirmavimo skatinimas ir 
konkurencingumo didinimas. Naujoviško švietimo ir verslaus m ąstymo skatinimas yra unikalus 
EIT aspektas ir didžiausias ind ėlis pagal visus tris programos „Horizontas 2020“ prioritetus. D ėl 
savo veiklos inovacij ų srityje ir d ėl žinių trikampio integravimo, EI T programoje „Horizontas 
2020“ buvo priskirtas visuomen ės uždavini ų sprendimo prioritetui. Vis d ėlto, dėl EIT 
integracinio ir kompleksinio pob ūdžio, svarbi s ąveika su kitais prioritetais, ypa č 
konkurencingumo. ŽIB lygmeniu pl ėtojami ryšiai su kitomis iniciatyvomis. Bendradarbiavimo 
būdas priklauso nuo ŽIB ir nuo keliam ų uždavinių.  
Kadangi „Horizontas 2020“ neapima švietimo priemoni ų, nepriklausan čių EIT veiklos sri čiai, 
EIT gali gerokai prisid ėti prie programos „Horizontas 2020“ tiksl ų įgyvendinimo skatindamas 
naujovišk ą, į verslumą orientuot ą švietimą ir atlikti svarb ų vaidmen į susiejant mokslini ų tyrimų 
ir inovacij ų programos ir švietimo politikos kryptis ir programas. Taigi, EIT prisid ės prie 
Europos aukštojo mokslo erdv ės pasiekim ų. Visų pirma, teikdamas naujus tarpdalykinius EIT 
 
LT 4   LT ženklu pažym ėtus mokslo laipsnius EIT bendromis j ėgomis siekia kurti į inovacijas orientuot ą 
švietimą, darantį poveikį platesnei Europos darbotvarkei, susijusiai su aukšt ųjų mokyklų 
modernizavimu. 
Be to, EIT, nagrin ėdamas inovacini ų vietos ir globali ų aspektų ryšį, gali prisid ėti prie sanglaudos 
srities proces ų. Koordinavimo centrai suteikia galimyb ę tarptautiniu mastu bendradarbiauti ŽIB 
tinkluose ir už j ų ribų. Šie centrai yra tinkamai išd ėstyti, kad gal ėtų pasinaudoti skirtingomis 
atitinkamo regiono finansavimo programomis. Per šiuos koordinavimo centrus  EIT ir ŽIB ne tik 
plėtoja pažangi ąją specializacij ą ir tam tikr ų grupių susidarym ą, bet ir daro didel į teritorinį 
poveikį bei suteikia papildomos naudos Europai. 
Europinis EIT pob ūdis yra svarbus papildomos naudos ES  elementas. Šiuo metu EIT yra 
vienintelė ES lygmens iniciatyva, pagal kuri ą aiškiai susiejamas visas inovacij ų ciklas – nuo 
švietimo ir žini ų įgijimo iki nauj ų rinkos galimybi ų ir įmonės įsteigimo. Remiantis EIT išor ės 
vertinimu1, tai pirmieji galimo veiksmingumo padid ėjimo ženklai. Kitose ES iniciatyvose 
panašaus institucinio aspekto n ėra.  
EIT siekia papildomos naudos ES lygmeniu  
• kurdamas naujus inovacij ų modelius skatinant ilgalaik ę sutelktą pasaulinio lygio 
partneryst ę;  
• įveikdamas fragmentacij ą ir harmonizuodamas kompetencij ą visoje ES;  
• stiprindamas verslum ą sutelkiant žini ų trikampį;  
• skatindamas talentus tarptautiniu mastu;  
• siekdamas rezultat ų;  
• eksperimentuodamas;  
• finansinio sverto poveikiu priva čioms investicijoms.  
4. Tikslai 
EIT išorės vertinime patvirtinta EIT koncepcija ir jo tikslai, b ūtent prisid ėti prie ES inovacini ų 
gebėjimų gerinimo įtraukiant organizacijas partneres į aukščiausio lygio sutelkt ą inovacij ų, 
mokslinių tyrimų ir švietimo veikl ą. EIT siekia tapti sute lktos Europos inovacij ų, mokslini ų 
tyrimų ir švietimo erdv ės pavyzdžiu ir įdiegti inovacijas svarbiausiose ekonomin ėse ir 
socialinėse srityse. Įsteigus EIT gerokai išaugo ES parama visuomenei iškilusiems uždaviniams 
spręsti. Neabejojama, kad viešoji intervencija b ūtina, nes dabar gana didelis rinkos 
nepakankamumas, be to, įmonės neskatinamos dalyvauti sprendž iant visuomenei iškilusius 
uždavinius. 
Su kitomis ES iniciatyvomis visiškai suderinti bendrieji EIT tikslai yra tokie:  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader. 
 
LT 5   LT • prisidėti prie valstybi ų narių ir ES inovacini ų gebėjimų stiprinimo skatinant integruotos 
partneryst ės koordinavimo centruose k ūrimą, derinant inovacij ų, mokslini ų tyrimų ir 
švietimo veikl ą ir siekiant, kad tokia partneryst ė būtų visuotinai pripaž įstamas nauj ų 
inovacijų modelių pavyzdys;  
• parengti priemones, skirtas kovo ti su didžiausiais visuomen ės uždaviniais – kurti 
aukščiausius tarptautinius standartus atitinkan čius naujus produktus, proced ūras ir 
paslaugas. 
Pirmiau nurodyti bendrieji tikslai grindžia mi tam tikrais konkretesniais tikslais: 
• integruoti žini ų trikampį (moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas), kad b ūtų sukurta 
ekonomin ė ir socialin ė nauda, o glaudesnis bendradarbiavimas b ūtų dar vaisingesnis; 
• didinti pouniversitetini ų studijų patrauklum ą ir komercin ę svarbą, kad b ūtų 
pritraukiami, ugdomi ir išlaikomi atitinkami įgūdžiai; 
• išnaudoti nepakankamai išnaudojam ą ES mokslini ų tyrimų potencial ą, kad būtų daugiau 
naudos produkt ų rinkai ir darbo rinkoms;  
• plėtoti ryšius ir veiksmingai bendradarbi auti su kompetencijos centrais, kad b ūtų 
sukurta kritin ė masė sudėtingesnėms inovacijoms ir švietimui; 
• skatinti naujovišk ų produkt ų ir proces ų plėtotę, jei dėl rinkos nepakankamumo 
susidariusi pad ėtis nėra optimali;  
• stiprinti verslumo geb ėjimus visoje ES, kad b ūtų sukurta nauja verslo veikla ir b ūtų 
geriau realizuojama potenciali mokslini ų tyrimų ir švietimo rezultat ų vertė; 
• stiprinti dabartinius ir b ūsimus mokslini ų tyrimų, inovacij ų ir švietimo kompetencijos 
centrus ES, kad jie gal ėtų konkuruoti su pasaulinio garso reputacijos kompetencijos 
centrais; 
• mažinti inovacini ų gebėjimų skirtumus ES įgyjant reikiam ų žinių apie nauj ų inovacini ų 
metodų naudą ir apie inovacij ų valdymą bei jomis dalijantis. 
Siekiant ši ų konkrečių tikslų, EIT veiklos tikslai orientuojami į poreikį siekti ŽIB kritin ės masės, 
įtvirtinant ir pl ėtojant jų veiklą; didinti administracin į veiksmingum ą ir pajėgumus teikiant ŽIB 
pagalbines paslaugas, taikant supaprastintas pr iemones, teikiant tikslines paslaugas ir vykdant 
informavimo veikl ą, įskaitant internacionalizavim ą; gerinti ir pl ėsti EIT veikl ą, įskaitant 
rezultatų sklaidą, siekiant didesn ės masto ekonomijos. 
5. Politikos variantai 
Iki 2009 m. įsteigiant EIT, buvo apsvarstyta keletas variant ų ir jie buvo nagrin ėjami poveikio 
vertinime2. Kadangi aplinkyb ės beveik nepakito, n ėra būtinybės dar kart ą nagrinėti atmestų 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/f ileadmin/Content/Downloads/PDF/O fficial_documents/impact_en.pdf. 
 
LT 6   LT variantų3, todėl dabartiniame poveikio vertinime į atmestus variantus neatsižvelgiama. Vietoj to, 
čia nagrinėjami variantai grindžiami per pirmuosius dvejus EIT veiklos metus įgyta patirtimi. 
Šiuose variantuose orientuojamasi į pirmiau min ėtus tikslus.  
Nagrinėti trys variantai: 
1 variantas. Veiklos nutraukimas  
Pagal šį variantą EIT savo veikl ą nutraukt ų. Pasirinkus veiklos sustabdymo variant ą, reikėtų 
nutraukti vis ą EIT veikl ą. Ar būtų toliau vykdoma ŽIB veikla, priklausyt ų nuo jų gebėjimo rasti 
kitą finansavimo šaltin į, kurio jos netekt ų likvidavus EIT. Sunkiai tik ėtina, kad visos trys ŽIB 
galėtų tęsti savo veikl ą, kadangi, remiantis EIT vertinimu, ŽIB dar n ėra finansiškai 
nepriklausomos. Tam tikra veiklos dalis gal ėtų būti tęsiama – tokia prielaida buvo įtraukta į 
poveikio vertinim ą. Nėra jokios kitos ES lygmens iniciatyvos, galin čios remti ilgalaik į 
aukščiausio lygio mokslini ų tyrimų, švietimo ir inovacij ų sutelkim ą siekiant spr ęsti konkre čius 
visuomenei iškilusius uždavini us. Be to, tokiu atveju likt ų neįgyvendintas EIT tikslas skleisti 
gerąją inovacijų patirtį. 
2 variantas. Įprastos veiklos scenarijus 
Tęsiant trijų jau įsteigtų ŽIB veikl ą, EIT gal ėtų konsoliduoti savo veikl ą ir didžiausi ą dėmesį 
skirti keletui prioritetini ų sričių. Pagal šį įprastos veiklos scenarij ų, EIT ir ŽIB veiklos modelis 
liktų iš esmės nepakit ęs. Pasirinkus š į variantą EIT biudžetas nekist ų. Ar būtų plečiama ŽIB 
veikla, priklausyt ų nuo jų gebėjimo užsitikrinti papildom ą finansavim ą.  
Būtų tęsiama dabartin ė (planuota) EIT veikla, įskaitant verslumo id ėjos skatinim ą ir seminarus 
ŽIB dalyviams. Pasirinkus š į variantą, naujas ŽIB b ūtų galima steigti tik tuomet, jei EIT nustot ų 
finansuoti kuri ą nors jau įsteigtą ŽIB. Biudžetas šiuo atveju likt ų stabilus, savo veikl ą vykdytų 
trys ES param ą gaunančios ŽIB. EIT ir ŽIB poveikis Europos inovacijoms b ūtų ribotas d ėl 
didelei sėkmei nepakankamos kritin ės masės (nors nėra sutarimo d ėl to, kokia kritin ė masė turėtų 
būti, dauguma respondent ų laikėsi nuomon ės, kad ateityje tur ėtų būti nuo 6 iki 10 ŽIB.  
3 variantas. Laipsniškas augimas ir veiklos išpl ėtimas  
Pasirinkus š į variantą, EIT įsteigtų keletą naujų ŽIB – taigi ŽIB apimt ų daugiau prioritetini ų 
sričių. Kiekvienos naujos ŽIB biudžetas b ūtų maždaug toks pats kaip pirmiau įsteigtųjų. 
Remiantis š į poveikio vertinim ą pagrindžian čio tyrimo masto ekonomijos ir EIT pasi ūlymų dėl 
ateities analize, daroma prielaid a, kad iki 2020 m. bus 9 ŽIB. D ėl to EIT gal ėtų siekti numatyto 
poveikio inovacij ų, mokslini ų tyrimų ir švietimo sritims. Analiz ė grindžiama prielaida, kad 
kiekvieną ŽIB sudaryt ų 5–6 kompetencijos centrai (koordi navimo centrai), kurie dalyvaut ų 
                                                 
3 Nagrin ėti penki variantai: 1) centralizuotas EIT – centralizuotai valdoma institucija, tiesiogiai užsiimanti 
mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacij ų veikla ir tiesiogiai atsakanti už ŽIB valdym ą; 2) decentralizuotas 
EIT – EIT veikia kaip finansavimo organas, o ŽIB yra autonomiškos ir tiesiogiai vykdo švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacij ų veiklą; 3) integruotas EIT – 1 ir 2 variant ų derinys, pagal kur į EIT valdybai 
nustato bendr ąją strategiją, atrenka, vertina ir stebi ŽIB veikl ą, tačiau ŽIB pa čios organizuoja savo veikl ą; 
4) EIT kaip finansavimo organas, kuris taip pat suteikt ų kompetencija pagr įstą EIT ženkl ą; 5) status quo 
išlaikymas (t. y. EIT nesteigiamas). Per pirmaj į poveikio svarstym ą taip pat atmesti šie variantai: a) 
vienintelė institucija „plyname lauke“ ir b) organizacij ų tinklas. Tinkamiausias pasirod ė 3 politikos 
variantas. Poveikio vertinime prieita prie išvados, kad šiuo variantu siekiama pusiausvyros tarp 1 ir 2 
varianto, išlaikant abiej ų variantų privalumus ir išvengiant j ų trūkumų (p. 32). 
 
LT 7   LT daugiau nei vienos ŽIB veikloje – tai reikšt ų, kad kritin ė masė padidėtų iki tokios, kokia ji b ūtų 
visoje ES esant 50 kompetencijos centr ų. Iš viso įsteigus daugiau nei 9 ŽIB gal ėtų būti pažeistas 
pasaulinio lygio kompetencijos princi pas, kuris yra vienas svarbiausi ų pagal EIT model į.  
Dabartinė ir numatyta EIT veikla b ūtų tęsiama ir ple čiama, siekiant stiprinti EIT kaip nuolat 
tobulėjančią organizacij ą. Tokia veikla apimt ų rezultatų skleidimo ir informavimo strategijas bei 
EIT internacionalizavimo darbotvark ę, atsižvelgiant į instituto ryšius su tre čiosiomis šalimis. Be 
to, pagal š į variantą EIT imt ųsi papildomos veiklos, kad ŽIB pasiekt ą naudą būtų galima 
perteikti su ŽIB tiesiogiai  nesusijusioms platesn ėms grupėms. Papildoma EIT veikla b ūtų skirta 
įmonių, mokslini ų tyrimų institutų, aukštojo mokslo įstaigų ir valdžios institucij ų, esančių 
teritorijose, kuriose inovaciniai geb ėjimai menkai išpl ėtoti, ryšiams megzti. EIT taip pat skatint ų 
inovacinių gebėjimų plėtojimą tose teritorijose. D ėl to ŽIB atrankai taikomas kompetencijos 
kriterijus neb ūtų pažeistas, priešingai, EIT vaidmuo tik sustipr ėtų. 
6. Poveikio vertinimas 
EIT įsteigtas siekiant didinti ES ir valstybi ų narių inovacinius geb ėjimus, kad b ūtų galima 
stiprinti ES ekonomikos konkurencingum ą ir plėtoti inovacijas sprendžiant visuomenei iškilusius 
uždavinius. EIT sklaidos ir institucini o poveikio potencialas skleidžiant ger ąją ŽIB valdymo ir 
finansavimo modeli ų patirtį, užtikrinant, kad iš ŽIB gautos žinios b ūtų užfiksuotos, įvertintos bei 
naudojamos S ąjungoje ir už jos rib ų yra didžiulis.  
6.1. Didžiausias ekonominis ir socialin is poveikis bei poveikis aplinkai  
Ekonominis poveikis. Didžiausias poveikis yra susij ęs su mokslini ų tyrimų ir inovacij ų veikla bei 
poveikis investicij ų srautams. Pagal pasirinkt ą decentralizuoto EIT variant ą skatinami 
tarpvalstybiniai srautai ir  prisidedama prie bendros  Europos švietimo, mokslini ų tyrimų ir 
inovacijų erdvės.  
Socialinis poveikis.  Plėtojant inovacijas visuomen ės uždaviniams spr ęsti, prisidedama prie 
žmonių gerovės. Be to, pasirinkus šiuos variantus, ska tinamas aukštojo moks lo modernizavimas 
– tai yra papildomas privalumas visuomenei. 
Poveikis aplinkai.  Blogiausiu atveju poveikis aplinkai b ūtų neutralus, geriausiu atveju d ėl tam 
tikrų veiklos sri čių būtų paskatinta inovacij ų, darančių teigiamą poveikį aplinkai, pl ėtotė.  
6.2. Kokybinis svarbaus poveikio vertinimas 
Inovacijos ir moksliniai tyrimai.  Pagal visus variantus did ėja mokslini ų tyrimų ir inovacij ų 
apimtis bei inovacij ų pastangų veiksmingumas, b ūtent dėl lėšų inovacijų veiklai suteikimo. Be 
to, 3 variantas turi netiesiogini ų pranašum ų – tai yra geresni ų metodų kūrimas ir sklaida 
inovacijų skatinimo ir inovacij ų valdymo srityse. 
Švietimo sistemos. Pagal 2 ir 3 variantus gerinama švietimo įstaigų kokybė, ypač turint omenyje 
verslo dalyvavim ą, bei verslum ą ugdančio švietimo kokyb ė. Pasirinkus 3 variant ą ir atkreipiant 
dėmesį į tam tikrą gerą patirtį, teigiamas poveikis daromas taip pat toms ES dalims, kurios EIT 
veikloje tiesiogiai nedalyvauja. 
Vidaus rinka ir konkurencija.  Gali būti, kad EIT per ŽIB daryt ų teigiamą poveikį darbuotoj ų 
judėjimui, kapitalo srautams ir vartotoj ų pasirinkimui. Pasirinkus 3 variant ą, dėl didesnės veiklos 
 
LT 8   LT apimties poveikis b ūtų didesnis nei pagal 2 variant ą. 1 variantas tur ėtų tam tikrą teigiamą likutinį 
poveikį, tačiau nėra tikėtina, kad jis labai veikt ų rinkos sąlygas. 
Konkurencingumas, prekyba ir investicijos.  Tikėtina, kad per ŽIB pa siektas EIT poveikis 
produktyvumui b ūtų teigiamas pasirinkus bet kur į variantą. Didžiausias poveikis b ūtų pasirinkus 
3 variantą, o mažiausias – pasirinkus 1 variant ą. Be to, tik ėtina, kad pagal 2 ir 3 variantus išaugt ų 
pasaulinis susijusi ų įmonių ir institucij ų konkurencingumas. D ėl EIT veiklos taip pat suaktyv ės 
tarptautini ų investicij ų srautai, nes ekonomin ė veikla bus perkeliama į užsienį.  
Vartotojai ir nam ų ūkiai. Tikėtina, kad 2 ir 3 variantai daryt ų teigiamą, nors ir nedidel į, poveikį 
vartotojams ir nam ų ūkiams dėl naujų prekių ir paslaug ų atsiradimo.  
Konkretūs sektoriai ir regionai.  Dėl daugialypi ų tarpsektorini ų ŽIB taikom ų metodų galima 
daryti prielaid ą, kad ryšius su EIT palaikys daugelis sektori ų. Tikėtina, kad regioninis EIT 
poveikis bus dar didesnis. Regionams ir valstyb ėms narėms, kuriose įsikūrę koordinavimo 
centrai, bus pasiekta naudinga aglomeracijos ekonomija ir daro mas teigiamas išorinis poveikis. 
Tai taikoma tik 2 ir 3 variantams. Be to, pasirinkus 3 variant ą, EIT veiklos spektras b ūtų išplėstas 
ir visoje ES atsirast ų naujų inovacijų valdymo modeli ų, todėl tai galėtų būti naudinga visiems ES 
regionams.  
Santykiai su tre čiosiomis šalimis (tarptautiniai santykiai).  2 ir 3 variantai teigiamai veikt ų 
investicijų srautus tarp ES ir tre čiųjų šalių, nes pagal šiuos variantus sudaroma tokioms 
investicijoms palankesn ė aplinka. Pasirinkus šiuos variantus taip pat b ūtų pritraukiama daugiau 
studentų ir mokslinink ų iš trečiųjų šalių.  
Makroekonomin ė aplinka.  Visų variantų poveikis ekonomikos augimui teigiamas. Taip yra tiek 
dėl paklausos poveikio, tiek d ėl padidėjusios pasi ūlos. Didžiausias poveikis b ūtų pasirinkus 3 
variantą, o mažiausias – pa sirinkus 1 variant ą.  
Užimtumas ir darbo rinkos.  Pagal visus variantus tampa lengviau  kurti naujas da rbo vietas ir 
skatinamas verslumas. Didžiausias poveikis b ūtų pasirinkus 3 variant ą, o mažiausias – pasirinkus 
1 variantą. Pagal 2 ir 3 variantus taip  pat remiamas ES darbo rink ų veikimas – skatinamas 
laikinas darbuotoj ų judumas, kad šie dalyvaut ų keitimosi žiniomis priemon ėse.  
Poveikis aplinkai.  2 ir 3 variantai daryt ų teigiamą poveikį klimatui; transportui ir energijos 
naudojimui; oro kokybei; atsinaujinantiesiems ir neatsinaujinantiesiems ištekliams bei tur ėtų su 
aplinka susijusi ų pasekmių įmonėms ir vartotojams.  
6.3. Finansinės prielaidos ir išlaid ų veiksmingumo vertinimas 
Siekiant įvertinti skirting ų variantų poveikį, daromos prielaidos apie galim ą EIT ir ŽIB pajam ų ir 
išlaidų dydį. Bendras poveikio lygis priklausys nuo turim ų lėšų ir nuo išlaid ų rūšies. Biudžeto 
sąmata grindžiama ŽIB gyvavimo ciklu4 ir principu, kad bus finansuojama vidutiniškai iki 
25 proc. bendr ų ŽIB išlaid ų visą jos gyvavimo laikotarp į (15 metų). Daromos tokios prielaidos:   
                                                 
4 ŽIB gyvavimo ciklas: 
a) įsteigimo etapas (2 metai): tai laikotarpis, per kur į ŽIB įsteigiama, nustatoma reikiama finansin ė ir teisinė 
struktūra bei įdarbinami pagrindiniai darbuotojai. Tikrosios ŽIB veiklos įgyvendinimas bus prad ėtas 
antraisiais įgyvendinimo metais. 
 
LT 9   LT 1 variantas : ES lėšų EIT centrinei b ūstinei arba ŽIB neskiria. Manoma, kad 2014–2020 m. 
nuosavos ŽIB pajamos ir išlaidos sudarys vien ą trečdalį bendros ŽIB veiklos 2013 m. Pirmaisiais 
metais išlaidos yra didžiausios, o iki 2020 m. jos laipsniškai maž ėja beveik iki nulio. EIT 
centrinė būstinė neturi nei pajam ų, nei išlaid ų. 
2 variantas : Trijų ŽIB ES pajamos ir išlaidos 2014–2020 m.  sudaro 1,8 mlrd. EUR. Ši suma 
grindžiama prielaida, kad toki o dydžio suma reikalinga jau įsteigtų ŽIB veiklai įtvirtinti ir EIT 
biudžetui informavimo ir rezultat ų sklaidos priemon ėms, tarptautinei ŽIB paramai bei 
administracin ėms EIT išlaidoms. 2014–2020 m. EIT įnašu bus padengtos trij ų ŽIB kūrimo etapo 
ir įsitvirtinimo siekimo etapo paskutini ų metų išlaidos. Savais ištekliais  finansuotos ŽIB išlaidos 
sudaro apie 4 mlrd. EUR. Tuo pa čiu laikotarpiu EIT centrin ės būstinės pajamos ir išlaidos sudaro 
apie 55 mln. EUR.  
3 variantas : Devynių ŽIB ES pajamos ir išlaidos 2014–2020 m.  sudaro 2,8 mlrd. EUR. Ši suma 
grindžiama prielaida, kad tokio dydžio suma reikalinga jau įsteigtų ŽIB veiklai įtvirtinti, 
laipsniškam nauj ų ŽIB kūrimui (po tris naujas ŽIB iki 2015 m. ir iki 2018 m.) ir EIT biudžetui 
informavimo ir rezultat ų sklaidos priemon ėms, tarptautinei ŽIB paramai bei administracin ėms 
EIT išlaidoms. Biudžete atsi spindi skirtingi 9 ŽIB k ūrimo etapai. Paskutiniaisiais metais išlaidos 
bus didžiausios, kadangi ŽIB d ėl savo pob ūdžio veikla aktyv ėja laipsniškai. Savais ištekliais 
finansuotos ŽIB išlaidos sudaro apie 6,1 mlrd. EUR.  Tuo pačiu laikotarpiu EIT centrin ės būstinės 
pajamos ir išlaidos sudaro apie 100 mln. EUR.  
7. Variantų palyginimas 
Remiantis (generalinio direktorato vidaus ir išor ės vertintojo atliktu) poveikio vertinimu buvo 
padarytos išvados apie kiekvie no varianto privalumus ir tr ūkumus bei geb ėjimą pasiekti pirmiau 
minėtų tikslų. Skirtingi variantai taip pat buvo įvertinti pagal j ų veiksmingum ą, efektyvum ą ir 
nuoseklum ą. Galiausiai buvo nagrin ėjama su skirtingais variantais susijusi galima rizika. 
Rezultatai pateikiami toliau:  
Palyginti su įprastos veiklos scenarijumi, pasirinkus 1 variantą EIT tikslai b ūtų neįgyvendinami. 
Pagrindinis šio varianto  pranašumas – pagal j į nereikia joki ų ES išlaid ų, nes naudojamasi 
ankstesnio investavimo į ŽIB grąža. Tačiau naujosios daugiamet ės finansin ės programos 
laikotarpiu šio pranašumo nebeliks. Esant rimt ų prasto EIT valdymo (pavyzdžiui, savaimingumo 
efektas, investuotoj ų išstūmimas arba netinkamai valdomos investicijos) įrodymų, 1 variantas 
būtų dar patrauklesnis. Vis d ėlto, atlikus EIT išor ės vertinim ą, tokių trūkumų nerasta.  
Pasirinkus š į variantą, administracin ės išlaidos b ūtų gerokai mažesn ės, nes EIT veikla b ūtų 
nutraukta. Administracin ės išlaidos – personalo, ad ministracijos, infrastrukt ūros ir veiklos 
išlaidos – iki EIT veiklos nutraukimo neviršyt ų 1 proc. EIT biudžeto. 
2 ir 3 variantai  labiausiai atitinka EIT tikslus. D ėl platesnio spektro 3 varianto poveikis yra 
didesnis nei 2 varianto poveikis. 3 variantas yra taip pat tinkamas d ėl to, kad, j į pasirinkus, 
mažiau priklausoma nuo privilegij ų įsteigtiems tinklams. Kitokia pad ėtis būtų pasirinkus 2 
variantą. 2 varianto  išlaidų veiksmingumas yra didesnis nei 1 varianto, nes EIT veiklos spektras 
                                                                                                                                                             
b) plėtojimo etapas (3 metai): ŽIB įsteigta ir jau prad ėjo įgyvendinti savo pagrindin ę veiklą, tačiau dar labai aktyviai 
plečia savo veiklos sritis ir didina partneri ų skaičių. Dėl to gerokai padid ėja ŽIB biudžetas. 
c) darbo visu paj ėgumu etapas (6 metai): ŽIB strukt ūra yra stabili, o veiklos sritys – aiškiai apibr ėžtos.  
d) įsitvirtinimo siekimo etapas (4 metai): ŽIB veikla panaši kaip darbo visu paj ėgumu etapu, o EIT įnašas bus 
laipsniškai mažinamas, taigi ŽIB turi užsitikrinti kitus pajam ų šaltinius. 
 
LT 10   LT nesikeičia. Proporcingai sumaž ėtų įgyvendinimo išlaidos, nes jos b ūtų paskirstytos faktiškai 
įsteigtoms ŽIB. Administracin ės išlaidos šio varianto atveju išauga nežymiai. Administracin ės 
išlaidos – personalo, admi nistracijos, infrastrukt ūros ir veiklos išlaidos – neviršyt ų 2 proc. EIT 
biudžeto. 
3 varianto  pranašumas – j į pasirinkus didinama tarptautin ė EIT svarba ir, svarbiausia, dalijamasi 
EIT sukauptomis žiniomis su išor ės veikėjais ir subjektais. Be  to, pagal 3 variant ą siūloma būdų, 
kaip sušvelninti tam tikr ą su 2 variantu susijusi ą teritorin ę nelygyb ę. 3 varianto išlaid ų 
veiksmingumas yra didesnis nei 2 varianto, nes d ėl EIT veikla tapo veiksmingesn ė. Proporcingai 
sumažėtų įgyvendinimo išlaidos, nes jos b ūtų paskirstytos didesniam skai čiui ŽIB. 
Administracin ės išlaidos – personalo, ad ministracijos, infrastrukt ūros ir veiklos išlaidos – 
neviršytų 2,16 proc. EIT biudžeto. 
Yra du 3 varianto  trūkumai. Pirma, d ėl jo masto gal ėtų atsirasti rinkos iškraipymo atvej ų. Taip 
neatsitiktų pasirinkus 1 variant ą bei būtų mažai tik ėtina pagal 2 variant ą. Antra, pagal š į variantą 
stiprinami esantys kompetencijos centrai ir did ėja rizika, kad atitinkamos inovacin ės veiklos 
skirtumai ES regionuose dar labiau išryšk ės. Vis dėlto, manoma, kad EIT imsis reikiam ų 
veiksmų ir sugebės sušvelninti š į poveikį. 
Remiantis turimais įrodymais, 3 variantas yra tinkamiausias . 
8. Stebėsena ir vertinimas 
Atliekant EIT vertinim ą5 pateikta keletas primygtin ų rekomendacij ų dėl EIT steb ėsenos 
ir vertinimo, į kurias Komisija atsižvelgs savo vertinimo veiksm ų plane. Šiose 
rekomendacijose pabr ėžiama patikimos steb ėsenos tvarkos, nustatytos kartu su ŽIB, 
svarba. EIT taip pat raginamas veikti kaip reiklus ŽIB partneris ir skatinti atvirumo 
kultūrą. EIT tur ėtų siekti visame EIT įdiegti nuolatinio  vertinimo kult ūrą, kad būtų 
įvertinami ŽIB ir tarp j ų diegiami naujoviški metodai ir kad b ūtų galima nustatyti 
investicijų naudą. EIT tur ėtų kartu su ŽIB siekti, kad j ų veikla nuolat tobul ėtų, ir 
stengtis panaudoti įgytą patirtį veiklai kitose ES vietose gerinti.  
Atsižvelgdama į savo atsakomyb ę, Komisija yra visiškai įsipareigojusi remti EIT, kuriant 
patikimą ir tvirtą, rezultatais grindžiam ą stebėsenos sistem ą, kartu paisant sutartini ų EIT ir ŽIB 
santykių. Kuriant ir įgyvendinant EIT steb ėsenos sistem ą svarbu atsižvelgti į keturis pagrindinius 
veiksnius: 
• Europos politikos lygmuo:  EIT ir visa apiman čios programos „Horizontas 2020“ 
stebėsenos sistem ų bei iniciatyvos „Inovacij ų sąjunga“ steb ėsenos sąsaja;  
• EIT lygmuo: rodikliai EIT metodams ir veiklos (pavyzdžiui, rezultat ų sklaida, 
informavimo veikla, žmogišk ųjų išteklių plėtra) pažangai vertinti. Rodikliai tur ėtų 
atitikti veiksmingai ir efektyviai veikian čios institucijos tikslus;  
• skirtingas ŽIB apimantis lygmuo: EIT tur ėtų nustatyti ir taikyti visoms ŽIB bendrus 
SMART (angl. Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timed  – konkre čius, 
išmatuojamus, pasiekiamus, svarbius ir su laiko nuoroda) rodiklius,  pavyzdžiui, toliau 
plėtodamas EIT rezultat ų suvestinę. SMART rodikliai tur ėtų atitikti EIT tikslus; 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader. 
 
LT 11   LT • atskirų ŽIB lygmuo: ŽIB verslo modelia i ir rinkos yra nevienodos, tod ėl ir jų 
pagrindiniai veiklos rezultat ų rodikliai prik lauso nuo pramon ės srities. Vertindamas 
pažangą pagal metiniuose verslo planuose nu statytus tikslus, EIT atsižvelgia į ŽIB 
pagrindinius veiklos rezultat ų rodiklius. ŽIB pagrindiniai veiklos rezultat ų rodikliai 
turėtų atitikti ŽIB tikslus.