LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 14.7.2010 
SEK(2010) 877 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
Pridedamas prie 
  
Europos Parlamento ir Tarybo s reglamento (ES) Nr. xx/yy d ėl profesionalaus 
tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo keli ų transportu iš vienos euro zonos valstyb ės 
narės į kitą pasiūlymo 
  
ir 
 
 
Tarybos reglamento (ES) Nr. zz/yy d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 
Nr. xx/yy d ėl profesionalaus tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo keli ų transportu iš 
vienos euro zonos valstyb ės narės į kitą taikymo srities išpl ėtimo pasi ūlymo 
 
{COM(2010)377 final} 
{SEK(2010) 878final} 
 
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
 
Pridedamas prie 
  
Europos Parlamento ir Tarybo s reglamento (ES) Nr. xx/yy d ėl profesionalaus 
tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo keli ų transportu iš vienos euro zonos valstyb ės 
narės į kitą pasiūlymo 
  
ir 
  
Tarybos reglamento (ES) Nr. zz/yy d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 
Nr. xx/yy d ėl profesionalaus tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo keli ų transportu iš 
vienos euro zonos valstyb ės narės į kitą taikymo srities išpl ėtimo pasi ūlymo
 
LT 3   LT 1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
16 šiuo metu eur ą įsivedusių valstybių narių naudoja tuos pa čius banknotus ir monetas. 
Tačiau praktikoje d ėl didelių nacionalini ų teisės aktų skirtumų labai sunku profesionaliai 
vežti grynuosius eurus keli ų transportu iš vienos euro zonos valstyb ės narės į kitą, todėl 
tarpvalstybinio vežimo sausuma mastas labai nedidelis. Tai, kad profesionaliam bendros 
valiutos vežimui euro zo noje yra pasienio kli ūčių – akivaizdus prieštaravimas. 
Be to, dėl vežamo krovinio pob ūdžio gryn ųjų pinigų vežimo sektoriui kyla didel ė 
saugumo rizika. Tod ėl labai svarbu, kad grynieji pinigai iš vienos valstyb ės į kitą būtų 
vežami tokiomis s ąlygomis, kuriomis užtikrinamas didelis grynuosius pinigus vežan čių 
darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės saugumas. Ta čiau dėl skirtingų nacionalini ų tradicijų 
ir rizikos aplinkos saugumo reik alavimai euro zonos valstyb ėse narėse suprantami labai 
skirtingai – d ėl to atsiranda dideli ų nacionalini ų taisyklių skirtumų daugelyje sri čių, kaip 
antai leidžiamos transporto r ūšys, gryn ųjų pinigų vežimo transporto priemoni ų 
šarvavimas ir įranga, pažangi ų banknotų neutralizavimo sistem ų naudojimas, darbuotoj ų 
grynųjų pinigų vežimo transporto priemon ėje skaičius, grynuosius pinigus vežan čių 
darbuotoj ų šaunamųjų ginklų turėjimas ir nešiojimas, mokymo reikalavimai, policijai 
perduodama informacija, licencij ų taisyklės ir nuobaudos. 
Dėl šių nacionalini ų taisykli ų skirtum ų praktikoje komerciniai bankai, didieji 
mažmenininkai ir kiti profesional ūs grynųjų pinigų tvarkytojai daugeliu atvej ų negali 
sudaryti sutar čių su kitos valstyb ės narės grynųjų pinigų vežimo įmone, net jeigu ši 
galėtų teikti gryn ųjų pinigų paėmimo ir pristatymo paslaugas veiksmingiausiu (ir 
greičiausiu) būdu. Jie taip pat negali pasinaudoti ar timiausio nacionalinio centrinio banko 
(NCB) padalinio arba gryn ųjų pinigų vežimo centro gryn ųjų pinigų paslaugomis, jeigu 
šie yra už sienos kitoje valstyb ėje narėje. Be to, gryn ųjų pinigų vežimo įmonės, 
teikiančios vežimo paslaugas pasienio re gionuose, negali planuoti kelion ės maršrut ų ir 
kitų grynųjų pinigų logistikos aspekt ų pačiu veiksmingiausiu b ūdu, jeigu potenciali ų 
klientų yra abipus sienos. Tod ėl tokiuose regionuose, taigi ir euro zonos lygmeniu, 
grynųjų pinigų apyvarta organizuojama nepakankamai optimaliai. Tai savo ruožtu reiškia 
didesnę grynųjų pinigų kainą klientams ir (arba) prastesn į jų aptarnavimo lyg į, palyginti 
su tuo, kokia b ūtų padėtis, jeigu tarpvalstybiniam gryn ųjų pinigų vežimui nekilt ų 
nacionalinio reglamentavimo kli ūčių. 
Kad suinteresuotosios šalys gal ėtų naudotis visais bendros valiutos privalumais, tur ėtų 
būti panaikintos laisvo gryn ųjų eurų judėjimo euro zonoje kli ūtys ir užtikrintas didelis 
grynuosius pinigus vežan čių darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės saugumas. 
Be to, gryn ųjų pinigų vežimo rinka yra vietinio pob ūdžio, o potencia li tarpvalstybin ė 
rinka pirmiausia susijusi su pasienio regi onais. Apytikriai vertinant daugeliu vežimo 
atvejų potencialios rinkos geografinis plotas gali  siekti apie 100 km abipus sienos. Taigi 
tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo kli ūčių panaikinimo priemon ės turėtų būti 
taikomos proporcingai. 
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
ES lygmens veiksm ų alternatyva gal ėtų būti savanoriški dvišaliai ar netgi daugiašaliai 
valstybių narių susitarimai. Ta čiau ES lygmens veiksmai, palyginti su dvišaliais ar 
 
LT 4   LT daugiašaliais veiksmais, leidžia pasiekti didel ės masto ekonomijos. Tik ES lygmens 
veiksmai leidžia atsižvelgti į būsimą euro zonos pl ėtrą, nes ES tarpvalstybinio vežimo 
taisykles gali taikyti bet kur i nauja dalyvaujanti valstyb ė narė, o dvišali ų ir daugiašali ų 
susitarimų atveju taip n ėra. 
Be to, pra ėjus daugiau nei aštuoneriems metams nuo gryn ųjų eurų įvedimo, valstyb ės 
narės nėra sudariusios joki ų susitarim ų, kuriais b ūtų supaprastintas profesionalus 
tarpvalstybinis gryn ųjų pinigų vežimas, nors toks poreikis yra ir j į aiškiai išreišk ė bankų 
sektorius. Tai reiškia, kad praktiko je ES veiksmai yra vienintelis b ūdas suderinti 
skirtingą reguliavimo tvark ą (šiuo metu yra 16 jos variant ų), taikomą daugeliui įvairių 
sudėtingų sričių, kuriose susipina saugumo problemos (pvz., ginkl ų nešiojimas) ir darbo 
rinkos sąlygos. 
3. T IKSLAI  
Bendras šios Komisijos iniciatyvos tikslas – supaprastinti laisv ą grynųjų eurų judėjimą 
euro zonoje pašalinant profesionalaus gryn ųjų eurų vežimo keli ų transportu iš vienos 
euro zonos valstyb ės narės į kitą kliūtis ir užtikrinant, kad grynieji pinigai b ūtų vežami 
tokiomis s ąlygomis, kuriomis užtikrinamas didelis grynuosius pinigus vežan čių 
darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės saugumas. 
Be to, profesionalaus tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo supaprastinimu nat ūraliai ir 
veiksmingai prisidedama prie Europos centrinio banko didesn ės nacionalini ų centrinių 
bankų (NCB) gryn ųjų pinigų paslaugų konvergencijos veiksm ų plano įgyvendinimo ir 
bendros gryn ųjų eurų erdvės profesionaliems gryn ųjų pinigų tvarkytojams suk ūrimo. 
Tokiu būdu taip pat papildoma Mok ėjimo paslaug ų direktyva1 ir SEPA – bendra 
mokėjimų eurais erdv ė, kuria siekiama, kad atlikti tarpvalstybin į elektronin į mokėjimą 
eurais būtų taip pat lengva kaip šalies viduje. 
Kalbant apie laisv ą eurų judėjimą ir atsižvelgiant į vietinį grynųjų pinigų vežimo rinkos 
pobūdį, konkrečiai turėtų būti siekiama supaprastinti vežim ą atitinkamuose euro zonos 
valstybių narių pasienio regionuose. 
Kalbant apie grynuosius pinigus vežan čių darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės saugum ą, 
nuo išpuoli ų, kiek įmanoma, reikia apsisaugoti, o jeigu išpuolis vis d ėlto įvykdomas, 
reikia užtikrinti, kad b ūtų padaryta kuo mažesn ė žala žmon ėms. Konkre čiai turėtų būti 
siekiama, kad tarpvalstybinis gryn ųjų pinigų vežimas b ūtų bent toks pat saugus kaip 
vežimas šalies viduje. 
Tačiau tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo sraut ų padidėjimas gali tur ėti neigiam ą 
įtaką atlyginimo dydžiui ir (arba) užimtumui atitinkamos priiman čiosios šalies gryn ųjų 
pinigų vežimo sektoriuje, jeigu, palyginti su kaimynin ėmis šalimis, darbuotoj ų 
atlyginimas gerokai skiriasi. Nors apskritai valstyb ėms narėms neturėtų būti trukdoma 
naudotis savo santykiniais pranaš umais, vadovaujantis galiojan čių ES teis ės aktų 
principais, b ūtiniausios socialin ės apsaugos normos, kuri ų laikomasi priiman čiojoje 
šalyje, tur ėtų būti užtikrintos ir gryn ųjų pinigų vežimo sektoriaus darbuotojams. 
                                                 
1 2007 m. lapkri čio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB d ėl mokėjimo 
paslaugų vidaus rinkoje, 2007 12 5. 
 
LT 5   LT 4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS IR PAGRINDINI Ų POLITIKOS GALIMYBI Ų ĮVERTINIMAS  
Vertinimas organizuojamas dviem etapais: iš pradži ų atliekamas bendras pagrindini ų 
politikos galimybi ų vertinimas, o paskui išsamiau  vertinamos politikos galimyb ės, dėl 
kurių nuspręsta, kad jas pasirinkus galima pasiekti nustatytus tikslus.  
Atliekant poveikio vertinim ą apsvarstytos penkios pagrindin ės galimyb ės, kaip pasiekti 
nustatytą tikslą: 1) nieko nekeisti; 2) dvišaliai arba daugiašaliai susitarimai tarp valstybi ų 
narių, kurioms tarpvalstybinis gryn ųjų pinigų vežimas gali b ūti itin svarbus; 3) tik 
tarpvalstybiniam vežimui taikytinos bendros taisykl ės; 4) visiškas abipusis pripažinimas; 
5) visiškas gryn ųjų pinigų vežimo reglamentavimo suderinimas. 
Taip pat apsvarstytos trys papildomos galimyb ės: a) į taisyklių taikymo srit į įtraukti ir ES 
valstybes nares, kurios ne įsivedė euro; b) į taikymo srit į įtraukti ir kitus grynuosius 
pinigus ir galb ūt vertybes; c) į taikymo srit į įtraukti tik vežim ą iš punkto į punktą. 
Poveikio vertinime nustatyta, kad pirma galimyb ė (nieko nekeisti) ir antra galimyb ė 
(dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai) b ūtų neveiksmingos siekiant tikslo supaprastinti 
laisvą grynųjų eurų judėjimą, nes mažai tik ėtina, kad tokie susitarimai b ūtų spontaniškai 
sudaryti platesniu mastu. Tai patvirtina faktas , kad iki šiol per daugiau kaip aštuonerius 
metus, pra ėjusius nuo eur ų banknot ų ir monet ų įvedimo, nebuvo sudaryta joki ų 
susitarimų. Be to, net ir sudarius tok į susitarim ą, jis būtų taikomas tik tam tikroje euro 
zonos dalyje ir nesuteikt ų galimybės atsižvelgti į būsimą euro zonos pl ėtrą. Todėl ES 
lygmens susitarimas atrodo es ąs veiksmingesnis ir praktikoje vienintelis įmanomas b ūdas 
supaprastinti tarpvalstybin į grynųjų pinigų vežimą tarp visų susijusių šalių. 
Pasirinkus tre čią galimyb ę (tik tarpvalstybiniam gryn ųjų pinigų vežimui taikytinos 
bendros taisykl ės) būtų galima pasiekti tiksl ą supaprastinti laisv ą grynųjų eurų judėjimą. 
Kadangi ji taikoma tik tarpvalstybiniam vežimui, b ūtų imtasi tik toki ų priemoni ų, kurios 
būtinos nustatytiems tikslams pasiekti. 
Pasirinkus ketvirt ą galimybę (visiškas abipusis pripažinimas) b ūtų galima pasiekti bendr ą 
tikslą supaprastinti laisv ą grynųjų eurų judėjimą, bet tai reikšt ų, kad gryn ųjų pinigų 
vežimo įmonėms būtų leidžiama atlikti tarpvalstybines operacijas laikantis skirting ų 
nacionalini ų taisyklių. Tai būtų labai painu kompetentingoms nacionalin ėms priežiūros ir 
vykdymo institucijoms. Tokia pad ėtis būtų nepriimtina sektoriuje, kuriame d ėl jo veiklos 
pobūdžio kyla dideli ų pavojų saugumui, ir neb ūtų pasiektas tikslas sudaryti tokias 
sąlygas, kuriomis užtikrinamas didelis grynuosius pinigus vežan čių darbuotoj ų ir 
plačiosios visuomen ės saugumas. Ši ą galimybę taip pat galima lai kyti neproporcinga, nes 
ji galėtų būti taikoma visoje priiman čiųjų valstybių narių teritorijoje, nebent į jos taikymo 
sritį būtų konkrečiai įtrauktos tik tarpvalstybin ės operacijos. 
Pasirinkus penkt ą galimyb ę (visiškas suderinimas) b ūtų galima pasiekti tiksl ą 
supaprastinti laisv ą grynųjų eurų judėjimą ir tai būtų suderinama su bendra gryn ųjų eurų 
erdve ir bendr ąja rinka. Ta čiau, kadangi tarpvalstybinis gryn ųjų eurų vežimas sudaro tik 
nedidelę grynųjų eurų vežimo dal į, siekiant nustatyto tikslo b ūtų neproporcinga suderinti 
visų rūšių grynųjų pinigų vežimo, neatsižvelgiant į tai, ar jis tarpvalstybinis, taisykles. Be 
to, visiškai suderinti taisykles b ūtų labai sunku d ėl daugelio svarbi ų ir su saugumu 
susijusių klausimų grynųjų pinigų vežimo srityje, be kita ko, d ėl ginklų turėjimo ir 
nešiojimo. 
 
LT 6   LT Trys papildomos galimyb ės laikomos svarbiomis. Ta čiau įtraukti visus tokia įvairove 
pasižymin čius daiktus kaip vertyb ės į bendrų taisyklių taikymo srit į yra nepriimtina, nes 
taip rizikuojama apsunkinti teis ėkūros veiksmus ir nukreipti juos nuo pagrindinio 
iniciatyvos tikslo. 
Taigi išsamioje poveikio analiz ėje nagrin ėjamos bendros tarpvalstybinio vežimo 
taisyklės, taip pat a galimyb ė, b galimyb ės dalis ir c galimyb ė. 
5. I ŠSAMUS POVEIKIO VERTINIMAS  
Antrąjį vertinimo etap ą sudaro išsamus tre čios pagrindin ės galimyb ės – bendr ų 
tarpvalstybinio vežimo taisykli ų – ir trijų papildom ų galimybi ų ekonominio, socialinio 
poveikio ir poveikio aplinkai vertinimas. Jame taip pat įvertintas galimas poveikis 
vežimo saugumui. 
Poveikio skirtumas didele dalimi priklaus o nuo potencialios rinkos dydžio ir to, kokiu 
mastu ją galima realizuoti. Siekdamas surinkti informacij ą apie dabartin ę grynųjų pinigų 
vežimo rink ą ir įvertinti potencialios tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo keli ų 
transportu rinkos dyd į, jeigu tokiam vežimui b ūtų panaikintos dabartin ės reglamentavimo 
kliūtys, ECFIN GD prad ėjo išorinį tyrimą, kurį atliko bendrov ė Ramböll Management2. 
Remiantis šiuo tyrimu nustatyta, kad, jeigu visos profesionalaus tarpvalstybinio gryn ųjų 
eurų vežimo keli ų transportu kli ūtys būtų panaikintos, potenciali ilgalaik ė rinka sudaryt ų 
apie 2,6 % visos rinkos (išreikšta vis ų grynųjų eurų, užsakytų grynųjų pinigų vežimo 
įmonėms pervežti verte), o tai atitikt ų maždaug 77 000 galim ų tarpvalstybinio vežimo 
operacijų3 vienuolikoje euro zonos šali ų, kurios turi sausumos sienas su kitomis euro 
zonos šalimis, kasmet. Tai didelis vežimo operacij ų skaičiaus padid ėjimas, palyginti su 
dabartine pad ėtimi, ir jis rodo, kad, panaikinus reglamentavimo kli ūtis, tarpvalstybinio 
grynųjų eurų vežimo operacij ų gali gerokai padaug ėti. 
Pirmiau pateiktas įvertinimas atliktas remiantis dabartiniais vežimo srautais. Ta čiau 
sunku nusp ėti, kokie gali b ūti tarpvalstybin ės rinkos atv ėrimo padariniai. Tarpvalstybinis 
grynųjų pinigų vežimas reiškia ne tik potencialiai pigesn ę, bet ir potencialiai geresn ę 
paslaugą, už kuri ą klientai gali b ūti linkę mokėti daugiau. Pavyzdžiui, didžiajam 
mažmenininkui gali b ūti patogiau naudotis už sienos esan čio grynųjų pinigų centro, kuris 
galėtų lengviau pristatyti ar paimti grynuos ius pinigus kasdien, o ne kas savait ę, 
paslaugomis. Šiame pavyzdyje tarpvalstybinio vežimo kli ūčių panaikinimas gali tur ėti 
teigiamą poveikį mažmenininko išlaidoms ir rizikai (mažesn ės saugojimo ir apsaugos 
išlaidos ir susijusi rizika), o tai tur ėtų teigiamos įtakos gryn ųjų pinigų vežimo verslui, nes 
padaugėtų vežimo operacij ų ir būtų sukurta papildoma apyvarta. 
Tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo supaprastinimas taip pat gal ėtų būti naudingas 
aplinkai d ėl apskritai mažesni ų vežimo atstum ų. 
                                                 
2 Jį galima rasti Europos Komisijos interneto svetain ėje adresu 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm .  
3 Vežimo operacija – gryn ųjų pinigų vežimo transporto priemon ės kelionė per sieną du kartus – į 
kitos šalies teritorij ą ir atgal. 
 
LT 7   LT Tačiau didelis tarpvalstybinio vežimo operacij ų skaičiaus padid ėjimas gali tur ėti ir 
neigiamų socialinių padarinių priimančiosiose šalyse. Tai ypa č susiję su galimu poveikiu 
atlyginimo dydžiui ir (arba) užimtumui atitinkamos priiman čiosios šalies gryn ųjų pinigų 
vežimo sektoriuje, jeigu, palyginti su kaimynin ėmis šalimis, darbuotoj ų atlyginimas 
gerokai skiriasi. Iš poveikio vertin imo matyti, kad kai kuriose kaimynin ėse euro zonos 
šalyse yra dideli ų atlyginimo skirtum ų. Be to, tokie skirtumai ypa č ryškūs tarp kai kuri ų 
euro dar ne įsivedusių šalių ir euro zonai priklausan čių jų kaimynių. Todėl atrodo pagr įsta 
sušvelninti galimus socialinius padarinius priiman čiojoje šalyje užtikrinant b ūtiniausią 
darbuotoj ų apsaugą pagal galiojan čių ES teisės aktų principus. 
Direktyvos 96/71/EB d ėl darbuotoj ų komandiravimo tikslas – užtikrinti, kad 
priimančiojoje šalyje b ūtų užtikrinama b ūtiniausia darbuotoj ų, kurie ten komandiruojami 
laikinam darbui atlikti, apsauga. Ta čiau, atsižvelgiant į specifinį grynųjų pinigų vežimo 
paslaugų pobūdį, ypač į tai, kad tokiam darbui užsienyje b ūdingas dažnumas ir 
trumpalaikiškumas, ir skirtingas darbo sutartis, taip pat siekiant suteikti teisinio tikrumo veiklos vykdytojams ir užtikrinti, kad ši direktyva b ūtų praktiškai taikoma šiame 
sektoriuje, reikia, ka d Direktyva 96/71/EB b ūtų pagal analogij ą taikoma visoms 
tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo paslaugoms. Tod ėl į pasiūlymą įtrauktos kelios 
specialios nuostatos, kuriomis siekiama suteikti teisinio tikrumo susijusiems veiklos 
vykdytojams, vis ų pirma užtikrinant, kad tarpvalstybinio gryn ųjų pinigų vežimo srities 
darbuotojams vadovaujantis direktyva b ūtų garantuojamos atitinkamos minimalios 
priimančiosios šalies užmokes čio normos. 
Siekiant atsižvelgti į klausimus, susijusius su saugumu, ir kitus svarbius klausimus, tre čia 
pagrindin ė galimybė smulkiau suskaidyta į keturias konkre čias galimybes: 
A galimyb ė.
 Nacionalin ės grynuosius pinigus vežan čių darbuotoj ų ginklų nešiojimo 
taisyklės be apribojim ų galioja toliau. 
B galimyb ė. Nustatomos gryn ųjų pinigų vežimo r ūšys suteikiant atskiroms valstyb ėms 
narėms galimyb ę jų atsisakyti. 
C galimyb ė. Tarpvalstybinio vežimo ope racija gali trukti tik vien ą dieną ir būti atliekama 
tik dieną – tai reiškia, kad gryn ųjų pinigų vežimo transporto priemon ė iš kilmės valstybės 
narės išvyksta ir į ją grįžta tą pačią dieną ir kad vežimo operacija  atliekama dienos metu. 
D galimyb ė. Dauguma su gryn ųjų pinigų vežimo transporto priemone per dien ą 
atliekamų grynųjų pinigų pristatymo ir pa ėmimo operacij ų turi būti vykdomos 
priimančiosios (-iųjų) valstybės (-ių) narės (-ių) teritorijoje. 
Konsultacijos su valstybi ų narių administracijos institucijomis ir kitomis 
suinteresuotosiomis šalimis parod ė, kad šios išimtys laikomos b ūtinomis siekiant 
užtikrinti didel į saugumą ir pasiekti pakankam ą sutarimą dėl bendrų tarpvalstybinio 
grynųjų pinigų vežimo taisykli ų. 
Iš analizės matyti, kad nors pritaikius šias galimybes potenciali tarpvalstybin ė rinka gali 
sumažėti, dėl jų neturėtų atsirasti dideli ų tarpvalstybinio vežimo kli ūčių, be to, pasi ūlyme 
visais atvejais numatomi sprendimai, kuriais sudaromos s ąlygos vykdyti tarpvalstybin į 
vežimą (transporto priemon ėje esantis seifas ginklams, kur į galima atrakinti tik iš 
 
LT 8   LT kontrolės punkto nuotoliniu b ūdu, standartizuotos vežimo galimyb ės, lygiaver čių 
mokymų, kaip naudotis ginklais, pripažinimas ir t. t.). 
Dėl vežimo saugumo pasi ūlyme numatomi griežti standartai atitinkamoms su saugumu 
susijusioms sritims ir nacionalini ų taisyklių išlaikymas tokiose svarbiose srityse kaip 
teisės aktai dėl ginklų ir galimyb ės valstybėms narėms atsisakyti tam tikr ų vežimo r ūšių, 
jeigu jos laikomos nesuderinamomis su toms valstyb ėms būdingomis aplinkos s ąlygomis. 
Taigi daroma išvada, kad numatomomis bendromis taisykl ėmis užtikrinamas didelis 
tarpvalstybinio vežimo saugumas. 
Be to, administracin ė našta laikoma santykina i nedidele, ir tai b ūtų aktualu tik toms 
grynųjų pinigų vežimo įmonėms, kurios nuspr ęstų pateikti prašym ą išduoti 
tarpvalstybinio vežimo licencij ą. 
6. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Poveikio vertinime daroma išvada, kad geriausias variantas – bendros taisykl ės, kurios 
galiotų visose euro zonos valstyb ėse narėse, bet b ūtų taikomos tik tarpvalstybiniam 
vežimui (tre čia galimyb ė), kartu su specialiais taikymo srities apribojimais ir 
leidžiančiomis nukrypti nuostatomis, kurios nu matytos specialiose A–D galimyb ėse. 
Pasirinkus ši ą politikos galimyb ę būtų pasiektas tikslas supaprastinti laisv ą grynųjų eurų 
judėjimą euro zonoje ir, palyginti su kitomis pagrindin ėmis politikos galimyb ėmis, tai 
būtų padaryta veiksmingiausiu b ūdu, taip pat b ūtų užtikrinta, kad grynieji pinigai b ūtų 
vežami tokiomis s ąlygomis, kuriomis užtikrinamas didelis grynuosius pinigus vežan čių 
darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės saugumas. Taip pat rekomenduojama, kad tre čia 
galimybė būtų taikoma ir valstybi ų narių, kurios netrukus ketina įsivesti eur ą, teritorijoje, 
nes rengiantis įsivesti eur ą tikriausiai padid ės tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo 
paslaugų poreikis. Šis taikymo srities išpl ėtimas tur ėtų įsigalioti Tarybos sprendimo 
panaikinti dalyvavimo euro zonoje apribojim ą priėmimo dien ą. 
7. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Siekiant steb ėti naujųjų taisyklių įgyvendinim ą ir, jei reikia, si ūlyti jų veikimo gerinimo 
priemones, reik ėtų įsteigti Tarpvalstybinio gryn ųjų eurų vežimo komitet ą, kurį sudarytų 
Komisijos, valstybi ų narių, kurioms taikomos bendros taisykl ės, ir Europos centrinio 
banko atstovai. Komitetas taip pat tur ėtų konsultuotis su atitinkamomis 
suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant socialinius partnerius, ir prireikus atsižvelgti į jų 
nuomonę. 
Taip pat ne v ėliau kaip po dvej ų metų nuo bendr ų taisyklių įsigaliojimo numatyta 
surengti oficiali ą peržiūrą su Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai. Į 
peržiūrą taip pat tur ėtų būti įtrauktos konsultacijos su šio se ktoriaus suinteresuotosiomis 
šalimis, įskaitant socialinius partnerius. Remdamasi perži ūros rezultatais, Komisija gal ėtų 
pasiūlyti persvarstyti reglament ą. Vėliau perži ūrą reikėtų pakartotinai rengti kas 
penkerius metus.