[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 13.9.2005

KOM(2005) 421 galutinis

2005/0173 (CNS)

.

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

dėl protokolo, nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, nurodytą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų, sudarymo

.

(pateikta Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

Prie Europos bendrijos ir Seišelių žvejybos susitarimo pridedamo Protokolo galiojimo terminas baigiasi 2005 m. sausio 17 d. 2004 m. rugsėjo 23 d. abi Šalys sudarė naują Protokolą dėl techninių ir finansinių sąlygų, pagal kurias Bendrijos žvejybos laivai gali žvejoti Seišelių vandenyse nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d.

Naujajame Protokole yra numatytos galimybės žvejoti 40 tunų seinerių ir 12 laivų, žvejojančių ilgosiomis dreifinėmis ūdomis.

Finansinis įnašas yra 4 125 000 EUR per metus ir apima 55 000 tonų sugauto laimikio Seišelių vandenyse per metus. Dalis finansinės kompensacijos, sudaranti 1 485 000 EUR per metus (36 % finansinės kompensacijos), skiriama sektorinei žuvininkystės politikai Seišeliuose stiprinti ir įgyvendinti, siekiant skatinti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę jų vandenyse.

Naujasis Protokolas atitinka partnerystės žuvininkystės sektoriuje principą, kaip Taryba apibrėžė savo naujosiose išvadose dėl Komisijos komunikato dėl integruotos programos partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis žuvininkystės srityje[1].

Pagal šį Protokolą Komisija ir Seišeliai susitaria dėl bendrų tikslų, kuriuos reikia pasiekti tausojančios žvejybos srityje, ir dėl būdų peržiūrėti tokių tikslų siekimo rezultatus nuolat palaikant politinį dialogą. Tai apims daug daugiau nei vien dabartinę ataskaitų teikimo tvarką (išsamių metinių ataskaitų teikimą ir tikrinimą).

Komisija, visų pirma, skatins Seišelių valdžios institucijas nediskriminuojant priimti reikalingas išsaugojimo ir valdymo priemones, kad būtų užtikrintas toli migruojančių žuvų išteklių tausojantis naudojimas ir jų vandenų aplinkos apsauga.

Abi Šalys turi keistis informacija, susijusia su IOTC rekomendacijų dėl NNN žvejybos jų jurisdikcijoje (draudimas laivams, kurie neįtraukti į „baltąjį“ sąrašą, atlikti iškrovimą) įgyvendinimu.

Baigiant, abi Šalys siekia nustatyti konkrečius klausimus, atitinkančius abiejų Šalių interesus, ir susitaria dėl politinio dialogo palaikymo būdo.

Todėl Komisija siūlo Tarybai Reglamentu priimti naująjį EB ir Seišelių žvejybos susitarimo protokolą (2005/11).

Pasiūlymas Tarybai priimti sprendimą dėl naujojo Protokolo laikinojo taikymo pateikiamas atskira tvarka.

2005/0173 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

dėl protokolo, nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, nurodytą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų, sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, siejant su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],

kadangi:

1. Pagal Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimą dėl žvejybos prie Seišelių krantų abi Šalys vedė derybas, siekdamos suformuluoti Susitarimui reikalingus pakeitimus ar papildymus pasibaigus jo Protokolo galiojimui[3].

2. Po šių derybų 2004 m. rugsėjo 23 d. buvo parafuotas naujas Protokolas, nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. nustatantis žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, kaip nurodyta 2004 m. rugsėjo 23 d. Susitarime.

3. Bendrija yra suinteresuota, kad Protokolas būtų patvirtintas.

4. Turi būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo tarp valstybių narių būdas, remiantis žvejybos susitarimams įprastu žvejybos galimybių paskirstymu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Protokolas, nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. nustatantis tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų, yra patvirtinamas Bendrijos vardu.

Protokolo tekstas pridedamas prie šio reglamento.

2 straipsnis

Protokole nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

a) tunų žvejybos seineriai:

Ispanija: 22 laivai

Prancūzija: 17 laivų

Italija: 1 laivas

b) laivai, žvejojantys ilgosiomis dreifinėmis ūdomis:

Ispanija: 2 laivai

Prancūzija: 5 laivai

Portugalija: 5 laivai

Jeigu šių valstybių narių paraiškose licencijoms gauti nėra išnaudojamos visos Protokole nustatytos žvejybos galimybės, Komisija gali svarstyti bet kurios kitos valstybės narės paraišką licencijai gauti.

3 straipsnis

Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal šį Protokolą, turi pranešti Komisijai apie visų Seišelių žvejybos zonoje sugautų išteklių kiekius 2001 m. kovo 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 500/2001[4] nustatyta tvarka.

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, įgaliotus pasirašyti Protokolą, kad jis taptų privalomas Bendrijai.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

PROTOKOLAS

Protokolas nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d., nustatantis žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, nurodytą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų

1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės

1. Nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. šešerių metų laikotarpiui Susitarimo 2 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės suteikiamos:

a) 40 okeaninių tunų seinerių, ir

b) 12 laivų, žvejojančių ilgosiomis dreifinėmis ūdomis.

2. 1 dalis yra taikoma, atsižvelgiant į šio Protokolo 4 ir 5 straipsnius.

3. Pagal šio Susitarimo 4 straipsnį su Europos bendrijos valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai gali vykdyti žvejybos veiklą Seišelių vandenyse tik turėdami žvejybos licenciją, išduotą pagal šį Protokolą, laikantis jo priedo nuostatų.

2 straipsnisFinansin is įnašas– mokėjimo būdai

1. Šio Susitarimo 6 straipsnyje nustatytas finansinis įnašas 1 straipsnyje per nurodytą laikotarpį sudaro 24 750 000 EUR.

2. 1 dalis taikoma atsižvelgiant į šio Protokolo 4, 6 ir 8 straipsnių nuostatas.

3. 1 dalyje nurodytą finansinį įnašą, sudarantį 4 125 000 EUR per metus, Bendrija moka šio Protokolo taikymo laikotarpiu.

4. Jei visas Bendrijos laivų metinis tuno sugavimų kiekis Seišelių vandenyse viršija 55 000 tonų, metinis finansinis įnašas padidinamas 75 EUR už kiekvieną papildomą tuno toną. Tačiau visa metinė Bendrijos mokama suma negali viršyti 8 250 000 EUR.

5. Pirmaisiais metais įnašai sumokami ne vėliau kaip 2005 m. rugsėjo 30 d., o vėlesniais metais ne vėliau kaip Protokolo sudarymo dieną.

6. Atsižvelgiant į 6 straipsnio nuostatas, šio įnašo naudojimas yra išskirtinė Seišelių kompetencija.

7. Finansinis įnašas pervedamas ne daugiau kaip į dvi Valstybės iždo sąskaitas, atidarytas Seišelių centriniame banke.

3 straipsnis Bendradarbiavimas siekiant atsakingos žuvininkystės

1. Abi Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Seišelių vandenyse nediskriminuojant skirtingų ten žvejojančių laivynų.

2. Remdamosi Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) priimtomis rekomendacijomis ir nutarimais bei geriausiomis prieinamomis mokslinėmis rekomendacijomis ir, prireikus, susitikusios su mokslininkus, abi Šalys gali konsultuotis Susitarimo 7 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, jei būtina, susitarti dėl priemonių tausojančiam žuvininkystės išteklių valdymui užtikrinti.

4 straipsnis Žvejybos galimybių persvarstymas

1. 1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės gali būti padidintos bendru sutarimu, jei remiantis 3 straipsnio 2 dalyje numatyto bendro susitikimo su mokslininkais metu padarytomis išvadomis, toks padidinimas nekenkia tausojančiam Seišelių išteklių valdymui. Tokiu atveju, 2 straipsnio 1 dalyje numatytas finansinis įnašas yra padidinamas proporcingai ir pro rata temporis . Tačiau visa Bendrijos mokamos finansinio įnašo suma negali viršyti 2 straipsnio 1 dalyje numatytos sumos daugiau nei dvigubai. Jei Bendrijos žvejybos laivų sugauto laimikio kiekis viršija kiekį, kuris atitinka visą finansinio įnašo sumą, Šalys kaip įmanoma greičiau susitaria dėl sumos už sugautą kiekį, kuris viršija apribojimą.

2. Priešingu atveju, jei Šalys susitaria sumažinti 1 straipsnyje nustatytas žvejybos galimybes, finansinis įnašas sumažinamas proporcingai ir pro rata temporis.

3. Bendru Šalių sutarimu žvejybos galimybių paskirstymas įvairių kategorijų laivams taip pat gali būti apsvarstytas iš naujo, jei visi pakeitimai atitinka IOTC priimtų rekomendacijų ar nutarimų, susijusių su išteklių tvarkymu, reikalavimus, kuriems perskirstymas gali turėti poveikio. Šalys susitaria dėl finansinio įnašo koregavimo, jei žvejybos galimybių perskirstymas yra pagrįstas.

5 straipsnisNaujos žvejybos galimybės

1. Jei Bendrijos žvejybos laivai pareiškia norą žvejoti 1 straipsnyje nenurodytuose žvejybos plotuose, prieš suteikdamos leidimą tokiai veiklai Šalys pasitaria ir, prireikus, susitaria dėl tokios žvejybos sąlygų, įskaitant atitinkamus šio Protokolo ir jo priedo pakeitimus.

2. Šalys turėtų skatinti eksperimentinę žvejybą, ypač susijusią su giliavandenių rūšių žuvimis Seišelių vandenyse, Šiuo tikslu ir vienai iš Šalių paprašius, jos pasitaria ir nustato rūšis, sąlygas ir kitus reikiamus parametrus kiekvienu atskiru atveju.

Šalys vykdo eksperimentinę žvejybą remdamosi parametrais, dėl kurių, prireikus, jos abi susitaria administraciniu susitarimu. Leidimas eksperimentinei žvejybai turėtų būti suteiktas ne ilgesniam nei 6 mėnesių laikotarpiui.

Jei Šalys nusprendžia, kad eksperimentinė žvejyba davė teigiamų rezultatų, Seišelių Vyriausybė gali Bendrijos laivynui suteikti žvejybos galimybes žvejoti naujas žuvies rūšis šio Protokolo galiojimo laikotarpiu. Šio Protokolo 2.1 straipsnyje minima finansinė kompensacija atitinkamai padidinama.

6 straipsnisFinansin io įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas

1. Jei dėl aplinkybių, kurios susiklostė tik dėl Seišelių klaidos ar aplaidumo, žvejybos veikla Seišelių vandenyse negali būti vykdoma Seišelių vandenyse, pasitarusi su Seišeliais Europos bendrija gali sustabdyti finansinio įnašo mokėjimą, jei sustabdymo metu Bendrija buvo visiškai sumokėjusi mokėtinas sumas.

2. Finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai padėtis normalizuojasi ir kai pasitarusios Šalys susitaria, kad vėl galima pradėti įprastinę žvejybos veiklą.

7 straipsnisAtsakingos žvejybos ir tausojančios žuvininkystės skatinimas Seišelių vandenyse

1. Ne mažiau kaip 36 % šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinio įnašo yra skiriama sektorinei žuvininkystės politikai Seišeliuose apibrėžti ir įgyvendinti, siekiant skatinti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę jų vandenyse. Šis įnašas naudojamas atsižvelgiant į tikslus, nustatytus abipusiu Šalių susitarimu, ir į tiems tikslams pasiekti skirtas metines bei daugiametes programas.

2. 1 dalies tikslais kai tik įsigalioja šis Protokolas ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo tos dienos, Bendrija ir Seišeliai Susitarimo 7 straipsnyje nurodytame Jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektorinės programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, kurios, visų pirma, apima:

a) metines ir daugiametes gaires 1 dalyje minėto finansinio įnašo procentinei daliai panaudoti;

b) metinius ir daugiamečius tikslus, kurių būtina siekti, norint ilgainiui įdiegti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę, atsižvelgiant į Seišelių nacionalinėje žuvininkystės politikoje ir kitose politikos srityse, susijusiose su atsakingos žvejybos ir tausojančios žuvininkystės skatinimu arba turinčiose joms poveikį, nurodytus prioritetus;

c) kriterijus ir procedūras per metus pasiektiems rezultatams vertinti.

3. Visus pasiūlytus daugiametės sektorinės programos pakeitimus abi Šalys turi patvirtinti Jungtiniame komitete.

4. Kiekvienais metais Seišeliai skiria šio straipsnio 1 dalyje nurodytą finansinio įnašo dalį daugiametei programai įgyvendinti. Pirmaisiais Protokolo taikymo metais apie tą paskirstymą turi būti pranešta Bendrijai, Jungtiniam komitetui tvirtinant daugiametę sektorinę programą. Kiekvienais vėlesniais metais Seišeliai Bendrijai apie tokį paskirstymą praneša ne vėliau kaip ankstesnių metų gruodžio 1 d.

5. Jei tai pateisina metinis pažangos, pasiektos įgyvendinant daugiametę sektorinę programą, vertinimas, Jungtiniam komitetui pritarus, Europos bendrija gali paprašyti pakeisti šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą finansinio įnašo dalį, kad tikroji programai įgyvendinti skirtų finansinių išteklių suma atitiktų vertinimo rezultatus.

8 straipsnis Ginčai – protokolo taikymo sustabdymas

1. Visi Šalių ginčai dėl šio Protokolo aiškinimo arba jo taikymo sprendžiami Šalims konsultuojantis Susitarimo 7 straipsnyje numatytame Junginiame komitete, o prireikus ir specialiame susitikime.

2. Nepažeidžiant 9 straipsnio nuostatų, Protokolo taikymas gali būti sustabdytas bet kurios Šalies iniciatyva, jei tarp Šalių kilęs ginčas yra rimtas ir jei konsultacijų Jungtiniame komitete metu, kaip nurodyta 1 dalyje, nebuvo pasiektas taikus susitarimas.

3. Norėdama sustabdyti šio Protokolo įgyvendinimą, suinteresuotoji Šalis ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki sustabdymo įsigaliojimo dienos turi raštu pranešti apie savo ketinimą.

4. Jei įgyvendinimas sustabdomas, Šalys ir toliau tariasi siekdamos taikiai išspręsti savo ginčą. Kai toks susitarimas pasiekiamas, Protokolą vėl pradedama taikyti, o finansinio įnašo dalis yra proporcingai ir pro rata temporis sumažinama, priklausomai nuo Protokolo taikymo sustabdymo trukmės.

9 straipsnisProtokolo taikymo sustabdymas, jei neatliekamas mokėjimas

Pagal 3 straipsnį, jei Europos bendrija neatlieka 2 straipsnyje nurodyto mokėjimo, Seišeliai gali sustabdyti šio Protokolo įgyvendinimą.

10 straipsnisNacionaliniai teisės aktai

Bendrijos žvejybos laivų veikla Seišeliuose yra reglamentuojama nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų, jei Protokole ir jo priede nenurodyta kitaip.

11 straipsnisPersvarstymo sąlyga

Praėjus trims metams nuo šio Protokolo ir jo priedo taikymo pradžios, Šalys persvarsto šio Protokolo ir jo priedo taikymą ir prireikus tariasi dėl jų nuostatų pakeitimo. Tokie pakeitimai gali apimti referencinį tonažą ir standartines sumas, mokamas už licencijas, bei 2 straipsnio 4 dalyje nurodytos sumos, mokamos už toną, ir šio Protokolo priedo 2 skirsnio 2 dalyje nurodytos sumos santykį.

12 straipsnisPanaikinimas

Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl žvejybos prie Seišelių krantų, kuris įsigaliojo 1987 m. spalio 28 d., 2002 m. sausio 17 d. Protokolas ir jo priedas yra panaikinami ir pakeičiami šiuo Protokolu ir jo priedu.

13 straipsnisĮsigaliojimas

1. Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui reikalingų procedūrų užbaigimą.

2. Jis taikomas nuo 2005 m. sausio 18 d.

PRIEDAS

BENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS SEIŠELIŲ VANDENYSE SĄLYGOS

I SKYRIUS – PARAIšKų LICENCIJAI GAUTI TEIKIMAS IR LICENCIJų IšDAVIMAS

1 skirsnis Licencijų išdavimas

1. Tik reikalavimus atitinkantiems Bendrijos laivams gali būti suteiktos licencijos žvejoti Seišelių vandenyse pagal Protokolą, nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d., nustatantį žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, nurodytą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų.

2. Bendrijos laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui Seišeliuose neturi būti uždrausta žvejybos veikla. Jie neturi būti padarę pažeidimų Seišelių valdžios institucijų atžvilgiu, t.y. turi būti įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su žvejybos veikla Seišeliuose pagal Bendrijos susitarimus.

3. Visiems Bendrijos ˛žvejybos laivams, kuriems prašoma licencijos turi atstovauti Seišeliuose gyvenantis agentas. To agento pavardė ir adresas yra nurodomi paraiškoje licencijai gauti.

4. Atitinkamos Bendrijos institucijos SFA (už žvejybą atsakinga Seišelių institucija) pateikia paraiškas dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal šį Susitarimą, ne vėliau kaip prieš 20 dienų nuo prašomos galiojimo pradžios. Tačiau laivų savininkai, kurie nepateikė paraiškos licencijai gauti prieš galiojimo pradžią, tai padaro per 20 dienų iki žvejybos veiklos pradžios. Tokiais atvejais savininkai moka visus mokesčius už visus metus.

5. Seišelių kompetentingoms institucijoms pateikiamos paraiškos yra parengiamos pagal 1 priedelyje pateikiamą pavyzdį.

6. Kartu su kiekviena paraiška pateikiami:

- dokumentas įrodantis, kad mokėjimas už licencijos galiojimo laikotarpį yra atliktas;

- kiti dokumentai ar sertifikatai, kurie reikalingi pagal specialias taisykles, taikytinas pagal šį Protokolą atitinkamo tipo laivams.

7. Mokestis yra parvedamas į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą.

8. Mokesčius sudaro visi nacionaliniai ir vietiniai mokesčiai, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius.

9. Visiems laivams licencijos išduodamos laivų savininkams arba jų agentams per 15 dienų nuo visų 6 punkte išvardytų dokumentų pateikimo Seišelių valdžios institucijai.

Kopija nusiunčiama Komisijos delegacijai, atsakingai už Seišelius.

10. Licencijos išduodamos konkrečiam laivui ir neperduodamos kitiems laivams.

11. Bendrijai paprašius ir pasitvirtinus neįveikiamoms aplinkybėms, laivo licencija pakeičiama nauja licencija likusiam galiojimo laikotarpiui, skirta kitam panašių savybių laivui be jokio papildomo mokesčio. Tačiau jei pakaitinio laivo bendras registruotas tonažas (BRT) yra didesnis už ankstesnio laivo tonažą, mokesčio skirtumas mokamas pro rata temporis.

12. Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas grąžina panaikintą licenciją kompetentingai Seišelių valdžios institucijai per Europos Komisijos delegaciją, atsakingą už Seišelius.

13. Nauja licencija įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas Seišelių kompetentingoms valdžios institucijoms grąžina panaikintą licenciją. Už Seišelius atsakinga Europos Komisijos delegacija informuojama apie licencijos perdavimą.

14. Licencija visada turi būti laikoma laive, nepažeidžiant šio priedo IX skyriaus 2 dalyje numatytų nuostatų.

2 skirsnis Licencijavimo sąlygos – mokesčiai ir avansai

1. Licencijos galioja vienerius metus ir gali būti atnaujinamos.

2. Mokestis sudaro 25 EUR už toną Seišelių vandenyse sugauto laimikio.

3. Licencijos yra išduodamos nacionalinėms kompetentingoms institucijoms sumokėjus standartines sumas:

- 15 000 EUR už kiekvieną tunų seinerį; ši suma atitinka už 600 tonas per metus Seišelių vandenyse sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą;

- 3 000 EUR už kiekvieną ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojantį laivą, kurio BRT ne mažesnis nei 150, ši suma atitinka už 120 tonų per metus Seišelių vandenyse sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą;

- 2250 EUR už kiekvieną ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojantį laivą, kurio BRT ne didesnis nei 150, ši suma atitinka už 90 tonų per metus Seišelių vandenyse sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą.

4. SFA sudaro ankstesnių kalendorinių metų mokėtinų sumų ataskaitą atsižvelgdama į Bendrijos laivų sugauto laimikio deklaracijas bei į kitą SFA turimą informaciją.

5. Ataskaita išsiunčiama Komisijai iki einamųjų metų kovo 31 d. Komisija tuo pat metu iki balandžio 15 d. ją perduoda laivų savininkams ir atitinkamų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms.

6. Jei laivų savininkai nesutinka su SFA pateikta ataskaita, jie gali konsultuotis su moksliniais institutais, atsakingais už sugauto laimikio statistikos tikrinimą, pavyzdžiui, su IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) ir IPIMAR ( Instituto de Investigação das Pescas e do Mar ), o vėliau tartis su Seišelių valdžios institucijomis siekiant sudaryti galutinę ataskaitą iki einamųjų metų gegužės 31 d. Jei laivų savininkai iki tos dienos nepateikia savo pastabų, SFA pateikta ataskaita laikoma galutine.

7. Valstybės narės Komisijai praneša apie galutinę ataskaitą, susijusią su jų laivynu.

8. Visus papildomus mokėjimus Seišelių kompetentingoms valdžios institucijoms laivų savininkai perveda ne vėliau kaip iki tų pačių metų birželio 30 d. į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą, kaip nustatyta Protokolo 2 straipsnio 6 dalyje.

9. Jei galutinėje finansinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už avansą, minėtą 3 dalyje, likutis laivo savininkui negrąžinamas.

II SKYRIUS – žVEJYBOS ZONOS

Siekiant išvengti neigiamų padarinių smulkiąjai žuvininkystei Seišelių vandenyse, Bendrijos laivams nebus suteikta teisė žvejoti Seišelių teisės aktuose nurodytose zonose ir trijų mylių spinduliu nuo visų Seišelių valdžios institucijoms priklausančių plūduriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti, kurių geografinės koordinatės buvo praneštos laivų savininkų atstovams arba agentams.

III SKYRIUS – SUGAUTO LAIMIKIO DEKLARAVIMO TVARKA

1. Šiame priede Bendrijos laivų reiso trukmė yra apibrėžiama taip:

- laikotarpis nuo laivo įplaukimo iki išplaukimo iš Seišelių vandenų;

- laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki perkrovimo;

- arba laikotarpis nuo įplaukimo į Seišelių vandenis iki iškrovimo Seišeliuose.

2. Visi laivai, kuriems leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse pagal šį Susitarimą, privalo Seišelių kompetetingai valdžios institucijai pranešti apie sugauto laimikio kiekį, laikydamiesi tokių taisyklių:

2.1 Bendrijos laivai, kurie turi žvejybos Seišelių vandenyse licenciją po kiekvieno reiso Seišelių vandenyse užpildo formą, kaip nurodyta 2 ir 3 priedėliuose. Jei nebuvo sugauta laimikio, žvejybos formos vis tiek turi būti pildomos.

2.2 Dėl žvejybos formų, nurodytų 2.1 ir 2.3 punktuose, pateikimo Bendrijos laivai:

- jei jie atvyksta į Viktorijos uostą, Seišelių valdžios institucijoms pateikia užpildytas formas per penkias dienas nuo atvykimo arba, visais atvejais, prieš išvykdami iš uosto, priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau.

- visais atvejais užpildytas formas siunčia Seišelių valdžios institucijoms per 14 dienų nuo atvykimo į bet kurį uostą, išskyrus Viktorijos uostą.

Šių žvejybos formų kopijos taip pat turi būti nusiųstos 2 skirsnio 6 dalyje nurodytiems moksliniams institutams.

2.3 Laikotarpiais, kai laivas nebuvo Seišeliuose, pirmiau minėtame laivo žurnale įrašoma „Ne Seišelių vandenys.“

2.4 Formos užpildomos įskaitomai ir pasirašomos laivo kapitono arbo jo atstovo.

3. Jei yra nesilaikoma šio skyriaus nuostatų, Seišelių Vyriausybė pasilieka teisę sustabdyti pažeidimą padariusio laivo licenciją, kol bus atlikti formalumai ir laivui paskirta nuobauda, numatyta Seišelių teisės aktuose. Apie tai informuojama laivo įregistravimo valstybė narė ir Europos Komisija.

IV SKYRIUS – JūRININKų PRIėMIMAS į LAIVą

1. Kiekvienas tunų seineris, pritarus laivo savininkui, reiso Seišelių vandenyse metu į laivą priima ne mažiau kaip du Seišelių jūrininkus, paskirtus laivo agento iš Seišelių valdžios institucijos pateikto pavardžių sąrašo.

2. Laivų savininkai stengiasi priimti papildomų Seišelių jūrininkų.

3. Laivo savininkas arba agentas Seišelių kompetentingai institucijai praneša į atitinkamą laivą priimtų Seišelių jūrininkų, pavardes ir įguloje užimamas pareigas.

4. ES laivuose dirbantiems jūrininkams, be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos Deklaracija dėl pagrindinių darbo teisių ir principų. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

5. Seišelių jūrininkų darbo sutartys, kurių viena kopija perduodama sutartį pasirašiusiems asmenims, sudaromos tarp laivo savininko agento(–ų) ir jūrininkų ir (arba) jų profesinių sąjungų ar jų atstovų, konsultuojantis su Seišelių kompetentingomis valdžios institucijomis. Šios sutartys garantuoja jūrininkams socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų bei pensijų įmokas.

6. Atlyginimą Seišelių jūrininkams moka laivo savininkas. Atlyginimai nustatomi prieš išduodant licencijas, abipusiu savininkų arba jų agentų ir Seišelių kompetentingos valdžios institucijos susitarimu. Tačiau Seišelių jūrininkams mokami atlyginimai negali būti mažesni už Seišelių įguloms, kurios užima panašias pareigas, mokamus atlyginimus ir jokiomis aplinkybėmis – mažesni už TDO standartus.

7. Siekiant įgyvendinti ir taikyti užimtumo įstatymą, laivo savininko agentas yra laikomas vietiniu laivo savininko atstovu. Į agento ir jūrininko sudaromą sutartį taip pat įtraukiamos jų repatriacijos ir pensijos įmokų sąlygos.

8. Visi Bendrijos laivuose įdarbinti jūrininkai dieną prieš jų pasiūlytą priėmimo į laivą datą prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūrininkas sutartą įlaipinimo dieną ir valandą neprisistato, laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą jūrininką į laivą.

9. Jei dėl priežasčių, kurios nėra nurodytos pirmesniame punkte, į laivą nepriimamas nei vienas Seišelių jūrininkas laivo savininkai įsipareigoja sumokėti nustatyto dydžio sumą, atitinkančią laivo Seišelių vandenyse žvejotų dienų skaičių padauginus iš 20 JAV dolerių už kiekvieną dieną gautą skaičių. Nustatyto dydžio suma turi būti išmokėta Seišelių valdžios institucijoms ne vėliau kaip iki I skyriaus 2 skirsnio 8 dalyje nurodytą dieną.

10. Ši suma naudojama Seišelių jūrininkams (žvejams) mokyti ir mokama į Seišelių valdžios institucijų nurodytą sąskaitą.

V SKYRIUS – TECHNINėS PRIEMONėS

Laivai turi laikytis Indijos vandenyno tuno komisijos (IOTC) nustatytų priemonių ir rekomendacijų bei taikytinų nacionalinių priemonių dėl žūklės įrangos, jos techninių specifikacijų ir kitų techninių priemonių, taikomų jų vykdomai žvejybos veiklai.

VI SKYRIUS – STEBėTOJAI

1. Laivai, kuriems leidžiama žvejoti Seišelių vandenyse pagal šį Susitarimą, Seišelių paskirtus stebėtojus į laivą priima toliau nurodytomis sąlygomis.

1.1 Seišelių valdžios institucijoms paprašius, Bendrijos žvejybos laivai į laivą priima po vieną stebėtoją, o jei, Seišelių valdžios institucijų nuomone, tai tinkama ir būtina – po du stebėtojus, kuriuos paskiria minėtos valdžios institucijos.

1.2 Seišelių kompetentinga institucija sudaro laivų, į kurios turi būti priimtas stebėtojas, sąrašą, o taip pat paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Kai tik sąrašai yra sudaromi, jie siunčiami Europos Komisijai, o vėliau pateikiami kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami.

1.3 Seišelių kompetentinga institucija atitinkamiems laivų savininkams arba jų atstovams praneša į laivą paskirto stebėtojo pavardę arba ne vėliau kaip iki planuojamo stebėtojo atvykimo į laivą likus 15 dienų.

2. Stebėtojų buvimo laive laikotarpį nustato Seišelių kompetentinga valdžios institucija, tačiau tas laikotarpis paprastai neturi viršyti laikotarpio, reikalingo jų pareigoms atlikti. Apie tai kompetentinga valdžios institucija laivų savininkus arba jų agentus informuoja tuo pat metu, kai praneša į tą laivą paskirto stebėtojo pavardę.

3. Stebėtojo darbo laive sąlygos yra nustatomos bendru laivo savininko arba agento ir Seišelių kompetentingų valdžios institucijų sutarimu.

4. Stebėtojai priimami į laivą laivo savininko pasirinktu būdu, paskelbus paskirtų laivų sąrašą.

5. Per dvi savaites ir apie tai įspėję prieš 10 dienų atitinkami laivų savininkai praneša Seišelių uostus ir datas, kada jie ketina priimti stebėtojus į laivą.

6. Jei stebėtojas į laivą įlaipinamas užsienio šalies uoste, stebėtojo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra Seišelių stebėtojas, išplaukia iš Seišelių vandenų, turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kaip įmanoma greičiau galėtų grįžti į Seišelius laivo savininko sąskaita.

7. Jeigu stebėtojas nepasirodo sutartu laiku ir sutartoje vietoje per dvylika valandų nuo sutarto laiko, laivo savininkai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą.

8. Stebėtojai laikomi pareigūnais. Jie atlieka šias užduotis:

8.1 stebi laivų žvejybos veiklą;

8.2 tikrina žvejybos operacijose dalyvaujančių laivų buvimo vietą;

8.3 ima biologinius ėminius pagal mokslines programas;

8.4 užrašo, kokios žvejybos priemonės naudojamos;

8.5 tikrina Seišelių vandenyse sugauto laimikio duomenis, įrašytus laivo žurnale;

8.6 tikrina priegaudų procentinę dalį ir apskaičiuoja išmetamo laimikio kiekį;

8.7 kartą per savaitę faksu ar e. paštu arba kitomis ryšio priemonėmis praneša su žvejyba susijusius duomenis, įskaitant laive esančio Seišelių vandenyse sugauto laimikio ir priegaudų kiekį.

9. Laivo kapitonas daro viską, ką gali, siekdamas užtikrinti savo pareigas atliekančių stebėtojų fizinį saugumą ir gerovę.

10. Taip pat kiek tai įmanoma stebėtojui suteikiamos visos reikalingos priemonės pareigoms vykdyti. Kapitonas jam suteikia galimybę naudotis jo pareigoms vykdyti reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, bei patekti į atitinkamas laivo dalis, jei tai būtina stebėtojo pareigų vykdymui palengvinti.

11. Būdami laive stebėtojai turi:

11.1 imtis visų reikalingų veiksmų, užtikrinančių, kad jų įlaipinimo į laivą ir buvimo jame sąlygos nenutrauktų žvejybos veiklos ir jai netrukdytų,

11.2 tausoti laive esantį inventorių bei įrangą ir saugoti visų laivo dokumentų slaptumą.

12. Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai rengia veiklos ataskaitą, kurią pasirašo stebėtojas, ir kuri perduodama kompetentingai Seišelių valdžios institucijai, o jos kopija – Europos Komisijai. Stebėtojui išvykstant iš laivo, kapitonui įteikiama ataskaitos kopiją.

13. Laivo savininkas užtikrina stebėtojų apgyvendinimo ir maitinimo laive sąlygas, kurios atitinka pareigūnams taikomas sąlygas, atsižvelgiant į laivo galimybes savo sąskaita.

14. Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka Seišelių kompetentingos valdžios institucijos.

VII SKYRIUS – IšKROVIMAS

Viktorijos uoste laimikį iškraunantys tunų seineriai skatinami savo priegaudas Seišelių valdžios institucijoms parduoti vietine rinkos kaina. Be to, Bendrijos tunų seineriai dalyvauja tiekiant tuną Seišelių konservų fabrikui tarptautinės rinkos kaina.

VIII SKYRIUS – UOSTO įRANGA IR NAUDOJIMASIS IšTEKLIAIS BEI PASLAUGOMIS

Bendrijos laivai stengiasi visus jų veiklai reikalingus išteklius ir paslaugas įsigyti Seišeliuose. Seišelių valdžios institucijos, susitarusios su laivų savininkais, nustato naudojimosi uosto įranga ir, jei reikia, ištekliais bei paslaugomis sąlygas.

IX SKYRIUS – KONTROLė

1. Laivų sąrašas

Europos bendrija nuolat atnaujina jos turimą laivų, kuriems pagal šio Protokolo nuostatas yra išduotos licencijos, sąrašą. Sąrašą parengus ir kiekvieną kartą jį atnaujinus, jis perduodamas už žvejybos kontrolę atsakingoms Seišelių valdžios institucijoms.

2. Laivų stebėjimo sistema

Bendrijos laivai jų nediskriminuojant stebimi, inter alia per laivų stebėjimo sistemas laikantis 4 priedėlio nuostatų.

3. Atvykimas į Seišelių vandenis ir išvykimas iš jų

3.1 Bendrijos laivai apie savo ketinimą įplaukti į Seišelių vandenis arba iš jų išplaukti Seišelių kompetentingas valdžios institucijas informuoja ne vėliau kaip prieš tris (3) valandas ir kas tris dienas – apie per ta laikotarpį Seišelių vandenyse sugautą laimikį.

3.2 Laivas, pranešdamas apie atvykimą (išvykimą), taip pat praneša savo buvimo vietą pranešimo metu, esančio laive sugauto laimikio kiekį ir rūšis. Tokie pranešimai siunčiami faksu arba e. paštu 5 priedėlyje nurodytu formatu bei adresais. Tačiau Seišelių kompetentingos valdžios institucijos gali atleisti ilgosiomis dreifinėmis ūdomis žvejojančius laivus, kuriuose nėra atitinkamos ryšių įrangos, nuo šio įsipareigojimo, leisdamos jiems pranešimus teikti per radiją.

3.3 Bendrijos žvejybos laivai, užsiimantys žvejybos veikla apie tai nepranešę kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms, laikomi laivais be licencijos. Tokiais atvejais taikomos X skyriaus 1 punkte nurodytos sankcijos.

4. Kontrolės tvarka

4.1 Bendrijos žvejybos laivų kapitonai, užsiimantys žvejybos veikla Seišelių vandenyse, bendradarbiauja su Seišelių pareigūnais, atliekančiais patikrinimus ir kontroliuojančiais žvejybos veiklą.

4.2 Šie pareigūnai nepasilieka laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti.

4.3 Užbaigus tikrinimą, laivo kapitonui pateikiama patikrinimo ataskaitos kopija.

5. Perkrovimas

5.1 Bendrijos laivai, pageidaujantys atlikti laimikio perkrovimą Seišelių vandenyse, tai atlieka Seišelių uostuose.

5.2 Tokių laivų savininkai ne vėliau kaip prieš 24 valandas turi Seišelių kompetentingoms institucijoms pranešti:

- laivo, iš kurio atliekamas perkrovimas, pavadinimą,

- krovininio laivo pavadinimą,

- perkraunamų žuvų masę tonomis pagal rūšis;

- perkrovimo datą.

5.3 Perkrovimu yra laikomas laivo išvykimu iš Seišelių vandenų. Todėl laivai kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms turi pateikti savo sugauto laimikio deklaracijas.

5.4 Visos pirmiau nenumatytos laimikio perkrovimo operacijos Seišelių vandenyse yra draudžiamos. Visiems šią nuostatą pažeidusiems asmenims taikomos Seišelių įstatymuose numatytos sankcijos.

5.5 Bendrijos žvejybos laivų, atliekančių iškrovimo ir perkrovimo operacijas Seišelių uostuose, kapitonai suteikia galimybę ir padeda Seišelių inspektoriams tikrinti tokią veiklą. Užbaigus tikrinimą, laivo kapitonui išduodamas sertifikatas.

X SKYRIUS – REIKALAVIMų VYKDYMAS

1. Sankcijos

Dėl bet kurios iš pirmiau minėtų taisyklių nesilaikymo, gyvųjų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių netaikymo arba Seišelių įstatymų pažeidimų gali būti sustabdomas laivo žvejybos licencijos galiojimas, licencija gali būti paskelbiama negaliojančia arba jos galiojimas nebepratęsiamas.

Laivo įregistravimo valstybė narė ir Europos Komisija nedelsiant išsamiai informuojama apie kiekvieną licencijos galiojimo sustabdymą ar paskelbimą negaliojančia bei su tuo susijusius faktus. Licencijos galiojimo sustabdymo laikotarpiu arba likusį licencijos, kuri buvo paskelbta negaliojančia, galiojimo laikotarpį Europos Komisija gali prašyti kitos licencijos, kuri būtų galiojusi, kito savininko laivui I skyriaus 1 skirsnio 11 punkte nustatyta tvarka.

2 Žvejybos laivų sulaikymas

Seišelių valdžios institucijos per 48 valandas informuoja už Seišelius atsakingą Komisijos delegaciją ir laivo įregistravimo valstybę apie žvejybos laivo, plaukiojančio su Bendrijos valstybės narės vėliava ir žvejojančio Seišelių žvejybos zonoje pagal Susitarimą, sulaikymą ir pateikia trumpą ataskaitą apie tokio sulaikymo aplinkybes ir priežastis. Delegacija ir laivo įregistravimo valstybė informuojamos apie visus pradėtus teisinius procesus ir apie taikomas sankcijas.

___

1 priedėlis

UŽSIENIO ŽVEJYBOS LAIVO PARAIŠKA LICENCIJAI GAUTI

- Pareiškėjo vardas, pavardė arba pavadinimas:

………………………………………………………………………..…………………………..

- Pareiškėjo adresas:

………………………………………………………………………..…………………………..

- Laivo frachtuotojo pavadinimas ir adresas, jei tai nėra pirmiau minėtasis asmuo:

………………………………………………………………………..…………………………..

- Kito teisėto atstovo Seišeliuose vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas:

………………………………………………………………………..…………………………..

- Laivo kapitono vardas, pavardė ir adresas

………………………………………………………………………..…………………………..

- Laivo pavadinimas:

- Laivo tipas:

- Laivo ilgis ir registruotas neto tonažas:

- Variklio tipas, variklio galia (arklio jėgos) ir bendras registruotas tonažas:

- Registracijos šalis ir uostas:

- Registracijos numeris:

- Žvejybos laivo išoriniai identifikavimo požymiai:

- Radijo šaukinys/atpažinimo raidės:

- Dažnis:

- Įrangos duomenys:

- Įgulos narių skaičius ir pilietybė:

- Siūloma žvejybos zona ir žvejotinų žuvų rūšys:

………………………………………………………………………..…………………………..

………………………………………………………………………..…………………………..

- Žvejybos operacijų, bendrų įmonių ir kitų sutartinių nuostatų apibūdinimas:

………………………………………………………………………..…………………………..

………………………………………………………………………..…………………………..

Aš patvirtinu, kad pirmiau nurodyti duomenys yra teisingi.

Data: ................................. Parašas:.....................................

2 priedėlis

TUNŲ SEINERIŲ SUGAUTO LAIMIKIO ATASKAITA

Po kiekvieno valksmo pildoma viena eilutė, nesvarbu ar sugauta laimikio ar ne. RODIKLIUS ir VALKSMĄ pažymėkite kryžiuku. Dėkojame.

Tinklų užmetimo duomenys |

Užmetimo laikas: _______ Ištraukimo laikas: _________ |

Rajonas | Vieta | Kryptis | Greitis | Pastabos |

Išvykimas: radijo plūduras Nr. 1 |

Radijo plūduras Nr. 2 |

Radijo plūduras Nr. 3 |

Radijo plūduras Nr. 4 |

Radijo plūduras Nr. 5 |

Radijo plūduras Nr. 6 |

Radijo plūduras Nr. 7 |

Kabliukų skaičius: ___________ Ilgis: pririšamasis lynas: Atšakos linijos: ____________ Lyno ilgis: ____________ Užfiksuotas lyno (loto) ilgis: ___________ Masalas: krevetės: _____________ % Stauridė: ________ % _______: ______% |

Sugauto laimikio duomenys |

Laikas (0 iki 24 val.) | Platuma | Ilguma |

Žvejybos įrankių ištraukimo pradžia |

Žvejybos įrankių ištraukimo pabaiga |

Rūšys | Kiekis | Apskaičiuota vnt. masė | Bendra masė | Suvalgytos žuvies kiekis |

Durklažuvė( |

Geltuonuodegiai tunai(( |

Didžiaakiai tunai** |

Marlinos** |

Buriažuvės* |

Jūrų karosai |

Rykliai |

Kitos žuvys (nurodyti duomenis) |

Bendra masė |

Bendra iškrauto laimikio (pasverto) masė |

4 priedėlis

NUOSTATOS

NUSTATANČIOS NAUDOTINĄ EB LAIVŲ, ŽVEJOJANČIŲ PAGAL EB IR SEIŠELIŲ SUSITARIMĄ, BUVIMO VIETOS PALYDOVINIO STEBĖJIMO DUOMENŲ PERDAVIMO BŪDĄ

Kadangi Seišelių Respublika įdiegė laivų stebėjimo sistemą (LSS), nediskriminuojant taikomą visiems užsienio laivams žvejojantiems Seišelių vandenyse, ir pradėjo taikyti LSS stebėjimą savo tos pačios kategorijos nacionaliniam laivynui, ir

atsižvelgiant į tai, kad EB žvejybos laivams nuo 2000 m. jau taikomas palydovinis stebėjimas pagal Bendrijos teisės aktus,

rekomenduojama, kad laivo įregistravimo valstybės ir Seišelių Respublikos valdžios institucijos įgyvendintų palydovinio EB laivų, žvejojančių pagal EB ir Seišelių susitarimą, stebėjimo priemones šiomis sąlygomis:

1. palydovinio stebėjimo tikslais Seišelių valdžios institucijos laivo įregistravimo valstybių Žvejybos stebėsenos centrams (ŽSC) praneša Seišelių vandenų koordinates (ilgumas ir platumas).

Seišelių valdžios institucijos šią informaciją, išreikštą dešimtainės sistemos laipsniais pagal pasaulinę koordinačių sistemą (Wgs–84 datum ) , perduoda elektroniniame formate.

2. Seišelių valdžios institucijos ir nacionaliniai ŽSC keisis informacija, susijusia su jų atitinkamais elektroniniais adresais X.25 formate arba, jei reikia, kitame saugiame ryšių protokole ir su atitinkamuose ŽSC naudotinomis specifikacijomis pagal 4–6 punktuose nurodytas sąlygas. Ši informacija kiek įmanoma apima pavardes, telefono ir fakso numerius bei elektroninius adresus (internete), kurie gali būti naudojami bendriems ryšiams tarp ŽSC palaikyti.

3. Laivo buvimo koordinatės bus nustatomos su ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliaujamuoju intervalu.

4. Kai pagal EB ir Seišelių susitarimą žvejojantis laivas, kuris stebimas per palydovą pagal Bendrijos teisės aktus, įplaukia į Seišelių vandenis, ŽSC laivo įregistravimo valstybei automatiškai perduoda atitinkamas ataskaitas apie jo buvimo vietą realiu laiku ne rečiau kaip kas valandą. Šie pranešimai laikomi ataskaitomis apie buvimo vietą.

5. 4 punkte nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu X.25 formate arba kitame saugiame ryšių protokole pagal ankstesnius atitinkamų ŽSC susitarimus. Visi pranešimai perduodami automatiškai ir realiu laiku, kaip nurodyta 1 priede.

Laivui esant Seišelių vandenyse draudžiama išjungti jo palydovinio ryšio siųstuvą.

6. Jei dėl žvejybos laive esančio palydovinio stebėjimo siųstuvo iškyla techninių problemų arba jis veikia netinkamai, kapitonas tinkamu laiku faksu arba e. paštu laivo įregistravimo valstybės ŽSC praneša 4 punkte nurodytą informaciją. Tokiomis sąlygomis, kol laivas pasilieka Seišelių vandenyse, užtenka pateikti po vieną bendrą buvimo vietos ataskaitą. Tokioje bendroje buvimo vietos ataskaitoje nurodoma buvimo vieta kas valandą, per tas keturias valandas užfiksuota kapitono. Laivo įregistravimo valstybės ŽSC arba pats laivas nedelsiant perduoda šiuos pranešimus Seišelių stebėsenos centrui. Prireikus arba jei kyla abejonių, už žvejyba atsakinga Seišelių institucija (SFA) gali paprašyti atitinkamo laivo kas valandą siųsti ataskaitas apie buvimo vietą. Sugedusi įranga taisoma arba pakeičiama kai tik laivas baigia žvejybos reisą arba ne vėliau kaip per mėnesį. Jei praėjus šiam laikotarpiui įranga nebuvo pataisyta arba pakeista, negali būti vykdomas naujas žvejybos reisas.

7. Laivo stebėjimo sistemos techninės ir programinės įrangos sudėtinės dalys yra apsaugotos t.y. neleidžia įvesti nei siųsti klaidingų duomenų apie buvimo vietą ir jų negalima reguliuoti rankiniu būdu. Sistema yra visiškai automatinė ir nuolat veikia nepaisant aplinkos sąlygų. Draudžiama naikinti, apgadinti, sugadinti ar kaip nors kitaip trukdyti palydovinio ryšio siųstuvo veikimui.

Visų pirma Kapitonas užtikrina, kad:

- duomenys nebūtų pakeisti jokiu būdu;

- prie palydovinio ryšio siųstuvų nebūtų prijungta antena arba antenos jokiu būdu nebūtų užstojamos; ir

- jokiu būdu nebūtų pertraukiamas elektros tiekimas palydovinio ryšio siųstuvams.

Jei laivas yra Seišelių vandenyse, už bet kurio pirmiau minėtų įsipareigojimų nevykdymą kapitonui gali būti taikomos nuobaudos pagal Seišelių įstatymus ir kitus teisės aktus.

8. Laivo įregistravimo valstybės ŽSC kas valandą prižiūri savo laivų stebėseną, kai jie yra Seišelių vandenyse. Jei laivų stebėjimas vykdomas ne pagal nustatytas taisykles, apie tai nedelsiant informuojamas Seišelių stebėsenos centras ir taikoma 6 punkte numatyta procedūra.

9. Atitinkami ŽSC ir Seišelių stebėsenos centras bendradarbiauja, siekiant užtikrinti šių nuostatų įgyvendinimą. Jei Seišelių stebėsenos centras nustato, kad laivo įregistravimo valstybė nesiunčia duomenų, kaip nurodyta 4 punkte, apie tai nedelsiant informuojama kita Šalis. Gavusi pranešima per dvidešimt keturias (24) valandas ji Seišelių stebėsenos centrui praneša apie nesiuntimo priežastis ir nurodo pagrįstą laikotarpį, per kurį įvykdys šiose nuostatose nustatytus įsipareigojimus. Jei per nurodytą laikotarpį įsipareigojimai neįvykdomi, abi Šalys tokias problemas sprendžia raštu arba kaip nurodyta šių nuostatų 13 punkte.

10. Pagal šias nuostatas siunčiami stebėsenos duomenis Seišelių valdžios institucijos naudoja tik Bendrijos žvejybos laivyno, žvejojančiam pagal EB ir Seišelių susitarimą, kontroliuoti, valdyti, stebėti ir reikalavimams vykdyti. Šie duomenys jokiomis aplinkybėmis negali būti perduodami kitoms šalims, išskyrus su atitinkamos laivo įregistravimo valstybės raštišku sutikimu, atsižvelgiant į kiekvieno atskiro atvejo aplinkybes arba Seišelių teismo sprendimu.

11. Susitariama, bet kuriai Šaliai pareikalavus, pasikeičiama informacija apie įrangą, naudojamą palydoviniam stebėjimui, siekiant užtikrinti, kad minėta įranga visiškai atitiktų kitos Šalies reikalavimus, kaip nurodyta šiose nuostatose.

12. Šalys susitaria persvarstyti šias nuostatas, jei reikia ir kada reikia, įskaitant visus netinkamo veikimo ar su atskirų laivų įrangos trūkumais susijusius atvejus. Apie visus tokius atvejus SFA turės pranešti EB laivo įregistravimo valstybėms narėms, ne vėliau kaip prieš 15 dienų iki persvarstymo susitikimo.

13. Visi iškilę ginčai dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo sprendžiami Šalims tariantis Europos Bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl žvejybos Seišelių vandenyse 7 straipsnyje nurodytame Jungtiniame komitete.

14. Šios nuostatos įsigalioja 2005 m. sausio 18 d.

1 priedas

ŽSC PRANEŠIMŲ PERDAVIMAS SEIŠELIAMS

LAIVO BUVIMO VIETOS ATASKAITA

Duomenys | Kodas | Privaloma/Neprivaloma | Pastabos |

Pranešimo perdavimo pradžia | SR | P | Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pradžia |

Adresas | AD | P | Pranešimo duomenys; paskirties šalis Alfa–3 ISO šalies kodas |

Nuo | FR | P | Pranešimo duomenys; siunčiančioji šalis Alfa–3 ISO šalies kodas |

Pranešimo rūšis | TM | P | Pranešimo duomenys; pranešimo rūšis, „POS“ |

Radijo šaukinys | RC | P | Laivo duomenys; laivo tarptautinis radijo šaukinys |

Valstybės narės kiekvienam savo laivui suteiktas numeris | IR | N | Laivo duomenys; unikalus šalies laivo numeris (laivo įregistravimo valstybės Alfa–3 ISO kodas ir numeris) |

Išorės registracijos numeris: | XR | N | Laivo duomenys; numeris ant laivo borto |

Platuma | LA | P | Laivo buvimo vietos duomenys laipsniais ir minutėmis Š/P DDMM (WGS–84) |

Ilguma | LO | P | Laivo buvimo vietos duomenys laipsniais ir minutėmis R/V DDMM (Wgs–84) |

Greitis | SP | P | Laivo buvimo vietos duomenys; laivo greitis dešimtosiomis mazgo dalimis |

Kursas | CO | P | Laivo buvimo vietos duomenys; laivo kursas 360( skalėje |

Data | DA | P | Laivo buvimo vietos duomenys; data UTC (metai, mėnuo, diena) |

Laikas | TI | P | Laivo buvimo vietos duomenys; laikas UTC (valandos ir minutės) |

Pranešimo perdavimo pabaiga | ER | P | Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga |

Ženklų grupė: ISO 8859,1

Duomenų perdavimo struktūra yra tokia:

- dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir kodo ženklas perdavimo pradžioje,

- vienu pasviruoju (/) brūkšniu atskiriamas kodas ir duomenys.

Neprivalomi duomenys turi būti įterpti tarp įrašo pradžios ir pabaigos.

5 priedėlis

ATASKAITŲ FORMATAS

1. ATVYKIMO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS PER 3 VALANDAS IKI ATVYKIMO) FORMATAS

(TURINYS) | (PERDAVIMAS) |

ADRESATAS | SFA |

VEIKLOS KODAS | IN |

LAIVO PAVADINIMAS |

TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS |

LAIVO BUVIMO VIETA IŠVYKSTANT |

ATVYKIMO DATA IR LAIKAS (UTC) |

LAIVE ESANČIOS ŽUVIES KIEKIS (metrinės sistemos tonomis) |

GELSVAPELEKIAI TUNAI | (t) |

DIDŽIAAKIAI TUNAI | (t) |

DRYŽUOTIEJI TUNAI | (t) |

KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (t) |

2. IŠVYKIMO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS PER 3 VALANDAS IKI IŠVYKIMO) FORMATAS

(TURINYS) | (PERDAVIMAS) |

ADRESATAS | SFA |

VEIKLOS KODAS | OUT |

LAIVO PAVADINIMAS |

TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS |

LAIVO BUVIMO VIETA IŠVYKSTANT |

IŠVYKIMO DATA IR LAIKAS (UTC) |

LAIVE ESANČIOS ŽUVIES KIEKIS (metrinės sistemos tonomis) |

GELSVAPELEKIAI TUNAI | (t) |

DIDŽIAAKIAI TUNAI | (t) |

DRYŽUOTIEJI TUNAI | (t) |

KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (t) |

3. SAVAITINĖS SUGAUTO LAIMIKIO ATASKAITOS (PATEIKIAMOS KAS TRIS DIENAS, KAI LAIVAS YRA SEIŠELIŲ VANDENYSE) FORMATAS

(TURINYS) | (PERDAVIMAS) |

ADRESATAS | SFA |

VEIKLOS KODAS | WCRT |

LAIVO PAVADINIMAS |

TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS |

LAIVE ESANČIOS ŽUVIES KIEKIS (metrinės sistemos tonomis) |

GELSVAPELEKIAI TUNAI | (t) |

DIDŽIAAKIAI TUNAI | (t) |

DRYŽUOTIEJI TUNAI | (t) |

KITOS ŽUVYS (NURODYTI) | (t) |

ŽVEJYBOS ĮRANKIŲ PANAUDOJIMŲ SKAIČIUS PO PASKUTINĖS ATASKAITOS |

Visos ataskaitos perduodamos kompetentingai institucijai faksu arba e. paštu: +248 225957 E .paštas fmcsc@sfa.sc

Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL:

Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Protocol setting out, for the period from 18 January 2005 to 17 January 2011, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Seychelles on fishing off Seychelles

2. ABM / ABB FRAMEWORK

11. Fisheries

1103. International Fisheries Agreements

3. BUDGET LINES

3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

110301: “International Fisheries Agreements”

11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.

3.2 Duration of the action and of the financial impact :

The new Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 6 (six) years. It is applicable from 18 January 2005 to 17 January 2011.

3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

11.0301 | Comp | Diff[5]/ | NO | NO | NO | No 4 |

11.010404 | Comp | Non-diff[6] | NO | NO | NO | No 4 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

…………………… | f |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[11] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3 Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1 Need to be met in the short or long term

The need for this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Seychelles’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.

Community fishing in Seychelles’ waters is part of the global framework for tuna fishing in the West Indian Ocean. The EC/Seychelles Fishery Agreement is a key element of the EC framework of tuna agreements together with the bilateral agreements Agreements concluded with Madagascar, Mauritius, Comoros and Mozambique. The EC/Seychelles is also the most important EC tuna Agreements, both in term of catches and financial compensation, concluded with a third country.

This protocol, covering a six year period, from 18 January 2005 to 17 January 2011, satisfies the need of the EC tuna fleet, composed of tuna seiners and surface long-liners, to have access to the important Seychelles’ fishing zone, which lies at the core of the West Indian Ocean tuna fishing ground.

The access of EC vessels to the West Indian Ocean is done if full respect and conformity with the tuna conservation measures established by the competent regional fishery organisation (the Indian Ocean Tuna Commission – IOTC). The access to the West Indian Ocean tuna fishery is an essential element for the for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry.

Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Seychelles’ Government.

In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Seychelles’ fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.

5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence.

As stated in its Communication on the CFP reform[13] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level.

This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers.

The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured.

This new EC/Seychelles fishery protocol embodies all the elements of the partnership approach as outlined in the Commission Communication and the Council’s conclusions. Withy respect to this newly negotiated protocol, the Community considers that this protocol is the best solution:

- to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective, and

- to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Seychelles.

Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Seychelles’ waters outside the Agreement’s legal framework.

During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Seychelles and the protocol will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Seychelles.

5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns.

The objective of the EC/Seychelles Fishery Agreement is to guarantee the access of 40 purse seine vessels and 12 surface long-liners to the Seychelles’ fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Seychelles’ fishing zone.

Expected catches for the entire fleet are estimated at 55 000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 4.125.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 55000 tons, the Community will pay 75 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 8.250.000 euros per year.

36% of the financial contribution (1.485.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Seychelles’ waters (art. 7 of the Protocol).

The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement:

- rate of utilisation of the fishing possibilities;

- catch data and commercial value of the agreement;

- contribution to employment and value added in the EC;

- contribution to Community market stabilization;

- contribution towards overall poverty reduction in Seychelles, including contribution to employment and infrastructure development in Seychelles and support to the State budget;

- number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Seychelles’ fishing zone (art. 7 of the Protocol);

- information on by-catches and environmental impact as reported by observers;

- number of Joint Committee meetings and of technical meetings;

- number of missions.

5.4 Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[14] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1 Monitoring system

Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its Delegation in Port Louis – Mauritius (responsible also for Seychelles).

The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected.

The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Seychelles shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year.

As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3.

6.2 Evaluation

An overall evaluation (ex-post and ex-ante) of the Protocol to the EC/Seychelles Fishery Agreement was carried out in the summer of 2004 with the assistance of a consortium of independent consultants. The results of the ex-ante and ex-post evaluations are provided under the two following points. The entire evaluation will be soon available on DG FISH website.

6.2.1 Ex-ante evaluation

The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios to determine the range of possible economic, social and environmental impacts. Four (4) scenarios of renewal of the catch potentials were envisaged:

1) A statu-quo scenario in which the current fishing opportunities would be renewed. For the needs of the evaluation, it will be supposed that reference tonnage (46,000 tonnes) and the utilisation rates of the licences are those noted in 2003;

2) A non-agreement scenario, leaving to the European operators the initiative to conclude themselves their conditions of access;

3) A scenario of increase of fishing opportunities[15]:

4) A scenario of reduction of fishing opportunities, including the limitation of the number of long line boats to a maximum of 5 ships, a fall in the number of seiner tuna boats by 10% (36 ships), and a concomitant fall of reference tonnage of 10% (rounded at 40,000 tonnes).

It appears that a scenario closely modeled on the terms of the current status quo is the one that is the most balanced for the two parts.

The first approach scenario is well adapted to the profile of activity of the European fleet in the Indian Ocean, which optimizes the cost of it for the Community budget. Seychelles could complain for an insufficient financial compensation in view of the catch results which were well in excesses of reference tonnage (2003). This argument should be put in the right perspective because it appears distinctly that the performances of the fisheries in 2003 are exceptional and connected with an abnormal situation (and still unexplained), but which appears to last in 2004. It would not be surprising to see in the medium term the tonnages fished in the EEZ of the Seychelles returning towards levels more in relation to the average of the captures in its EEZ since 1995. As it came out of the study, the benefits that the Seychelles derive from the Indian Ocean purse seine fishery, which is primarily a Community fishery, are much higher than the direct contribution that the Community and ship-owners alike pay directly for the access to the waters.

On the hypothesis of an increase in the fishing opportunities, the Seychelles state is winning because of the increase in income connected with the sale of the access. The Community is also increasing its benefits only if the tonnage captured by the European fleet approaches the new reference tonnage of 55,000 tonnes, which is not certain to attain in view of the historical catch records in the area (even though annual catches in the rage of 50/55.000 tons are perfectly possible).

In case of a reduction of fishing opportunities, the impact on the European fishing industry will be practically pointless and will get a few benefits in light of the reduced budgetary expenditure. Seychelles will lose on the other hand a part of the income connected with the sale of the access. This reduced availability of public funds is likely to have an impact on the financing of the management of the national fishing industry. The fall in the fishing opportunities will not have a significant impact on the social and economic effects generated by the frequentation of the port of Victoria by the European ships.

Lastly, of all the scenarios, the non-renewal model is the most harmful, both for the Community, which will lose a part of its regulating and control power with respect to its own fleet, and for the Seychelles with the loss of one large part of the compensation, and the possible collapse of the national fishery-related industry which developed around the European seiners. This scenario is likely to push the country towards a policy of a too liberal attribution of the pavilion, but also to deprive the fisheries sector administration of the external resources essential to the implementation of its missions.

In conclusion, the evaluation recommends the negotiation of a new protocol where fishing opportunities are as near as possible to those of the current protocol even if a small increase could be considered.

6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

The a posteriori evaluation of the current protocol shows that the agreement is overall effective (results are in conformity with the objectives) insofar as it makes it possible to consolidate the European presence in the remote fishing of the Indian Ocean, while creating employment to the benefit of regions dependent on fishing while contributing to the stabilization of the canned tuna market in Europe.

The agreement is also effective for the Seychelles part because it makes it possible to maintain and consolidate the network of local companies which developed around the activity of the EC tuna seiners. The 2002/2005 protocol also was effective by giving to the SFA (Seychelles Fishing Authority) the means of improving its capacities of marine research and of management of the national fleet by means of the targeted actions.

The modest use of the fishing opportunities by the European long-line segment cancels the potential contribution of this segment to the effectiveness of the agreement.

As regards efficiency , the fishing agreement with the Seychelles appears to be a good agreement, mainly because of the excellent use of the fishing opportunities by the seiner tuna boats. With a license drawing higher than 80% and as the reference tonnage was approached in 2002 and exceeded in 2003, it comes out from that the provisions of the agreement were very close to the actual results of the EC fishing activity.

Thus, the real cost of the fishing opportunities negotiated by the EC appears advantageous in relation to other Community tuna agreements, with an excellent report on cost benefit of the public intervention thanks to the correct use of the fishing opportunities. With regard to ship-owners, the correct use of the catch potentials makes the a priori cost for access acceptable, and in any case comparable with what the ships under a free licence arrangement would pay. With regard to the Seychelles, the chosen allocation mechanism of the amounts of the compensation made it possible to obtain tangible results. Even if its operating mode is perfectible, the SFA remains the only organisation of the country having the regulatory powers and know-how as regards management of the fisheries sector.

Once again, the weak use of the fishing opportunities by the long line boats, in spite of the fact that the access cost seems very favourable, it has reduced the overall efficiency of the agreement.

The agreement is relevant insofar as it meets the needs of the two parts. The EC fleet and Seychelles have a strongly interlinked future, each part needing the other: Europe for access to rich waters, and Seychelles to make the network of companies in the upstream and downstream service sectors (port services and product transformation). The relevance of the agreement is in the fact of being able to secure the relations between EC ship-owners and the Seychelles fisheries sector, by favouring the development of medium-term strategies.

The agreement is not relevant for the European segment of the long line boats because the non use of the fishing opportunities shows that this segment does not need access to the waters of the Seychelles.

Lastly, the fishing agreement makes it possible to consolidate the viability of the European companies, knowing that it is not essential to them. The agreement contributes to supporting the viability of the fishing industry, which remains very dependent on the European presence to be judged sustainable. Indeed, in the absence of fishing agreement, Victoria's place is of such strategic importance that the European ships will continue making stopover on the condition - probable - of obtaining the right to exploit waters against payments of private licences at reasonable tariffs. The biological viability of the tuna stocks fished by the European fleet does not pose problems except the possible impact of the catch of juveniles of yellowfin tuna on stock who remain relatively not very important in the EEZ of the Seychelles in relation to those carried out in the Somalia area.

The a posteriori evaluation of the protocol still in force made it possible to learn several lessons. The first, and probably most important, is that the fishing agreement places the three participants (Community, Seychelles and ship-owners) in a situation of winners. Community ship-owners need access to the Seychelles’ EEZ (the richest tuna fishing ground of the Indian Ocean), more especially as Seychelles give possibilities of stopovers for the unloading/transshipment operations.

For the Community, this Agreement allows to generate a value added equal to 4,8 times the public cost of the agreement, and to consolidate its geo-strategic importance in the sector of the fishing of the Indian Ocean.

Seychelles need for their part to develop the potential of their waters by means of the sale of licences to fishing fleets technically able to exploit it. These profits are considerably increased because of the attractiveness of the port of Victoria and of the activities with ground generated, in their major majority, by the ships of the Community. No other remote fishing fleet is for the moment in a position to generate as many economic repercussions for the Seychelles.

It is obvious that this agreement has to minimize as much as possible the potentially unfavorable impact. It was discussed of the potentially negative impact of tuna fishing on the stock of yellowfin tuna. The technical and scientific contribution of the Community to the CTOI makes it possible to have the information necessary for the appraisal of this risk and for the preparation of specific management measures if necessary. Recent topicality shows that this potentially negative impact is minimized by the orientation of the strategy of fishing of the Community ships towards the free bench holding which makes it possible to save the young.

It appears therefore beneficial for the two parts that a new fishing protocol could be set up on the expiry (January 2005) of the 2002/2005 protocol.

6.2.3 Terms and frequency of future evaluation

Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches). The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation, including an impact on the marine environment.

In light of the long duration of the protocol, the Commission could decide to carry out a mid-term evaluation after three years of application of the protocol.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.

The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country.

In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources.

In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) approach it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals.

In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme.

In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid.

When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. Cost In € | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 | TOTAL |

8.2 Administrative Expenditure

8.2.1 Number and type of human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 |

Officials or temporary staff[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Staff financed[18] by art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - |

Other staff[19] financed by art. 11 01 04/05 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

8.2.2 Description of tasks deriving from the action

( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:

- Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.

- Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.

- Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.

- Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.

( Monitoring of the agreements:

- Day to day follow-up of the fisheries agreements.

- Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and for the financing allocated to the development of responsible fishing

- Regular reporting of the implementation of the agreements.

- Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects

( Policy design:

- Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.

- Launch and follow up the approval procedures.

( Technical assistance:

- Prepare the Commission position in view of Joint Committees.

( Institutional Relations:

- Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.

- Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …

( Inter-service co-ordination and consultation:

- Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.

- Carry out and respond to inter-service consultations.

( Evaluation:

- Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.

- Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.

8.2.3 Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

X Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year 2005

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4 Other Admin istrative expenditure included in reference amount (11 01 04 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros[21] | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[22] | 0.238 |

Total Technical and administrative assistance | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073 | 0.238 |

8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) |

Calculation– Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable - 1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400 1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200 1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200 Subtotal: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year) - 1 ALAT= € 165.000 x 0.20 = € 33.000 Subtotal: € 33.000 TOTAL: € 97.800 per year (EUR million: 0.098 per year) |

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable |

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

11 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 |

XX 01 02 11 03 – Committees[23] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

[1] Dokumentas Nr. 15243/02 PECHE 224, kuriame daroma nuorodą į dokumentąKOM(2002) 637 galutinis.

[2] OL C […], […], p. […].

[3] OL L 119, 1987 5 7, p. 26

[4] OL L 73, 2001 3 15, p. 8.

( VDK.

(( Išskrosta žuvis be galvos, žiaunų ir uodegos.

Su galvomis, be žiaunų.

Nurodykite kaip žuvis buvo sveriama (išskrosta žuvis su galva, išskrosta žuvis be galvos, žiaunų ir uodegos, visa žuvis), jei ji buvo sveriama kitaip, nei nurodyta.

[5] Differentiated appropriations.

[6] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA.

[7] Expenditure that does not fall under Chapter 11 01 of the Title 11 concerned.

[8] The financial contribution for tuna fishing is € 4.250.000 per year and covers a volume of 55 000 tons of catches. If the volume of annual catches exceeds that quantity, the amount of financial contribution is increased proportionately at the rate of € 75/ton, but it may not exceed € 8.250.000 per year.

[9] Expenditure within article 11 01 04 of Title 11.

[10] Expenditure within chapter 11 01 other than articles 11 01 04.

[11] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[12] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[13] COM(2002) 181 final of 28 May 2002.

[14] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[15] In the current state of the European fleets, it is not suitable to increase the number of permitted ships. On the one hand because the European fleet is limited in capacity and that it is improbable that new ships are added to the ships in operation, and moreover because the management profile adopted by the CTOI is to limit at the level of 2003 the fishing possibilities. This scenario will consider a rise of reference tonnage from 46,000 tonnes to 55,000 tonnes.

[16] As described under Section 5.3.

[17] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[18] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[19] Cost of which is included within the reference amount.

[20] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[21] Most of these expenses (33 000 €/year) concern an expert (ALAT) based in Mauritius Delegation and financed under the 11 01 04 budget line.

[22] Year n+5 includes also the expenditure (€ 40.000) for the realisation, by an external consultant, ofan impact study on the implementation of the protocol approaching its end.

[23] Specify the type of committee and the group to which it belongs.