Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Europos Komisijos metinė ataskaita dėl stabilumo priemonės 2008 m. {SEC(2009)932} /* KOM/2009/0341 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.7.2009 KOM(2009) 341 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos Komisijos metinė ataskaita dėl stabilumo priemonės 2008 m. {SEC(2009)932} ĮžANGA Ši ataskaita teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai laikantis 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1717/2006, nustatančio stabilumo priemonę (SP reglamentas), 23 straipsniu nustatyto reikalavimo teikti ataskaitas. Šiame straipsnyje nurodyta: „Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį reglamentą vykdomas priemones, ir pateikia Europos Parlamentui bei Tarybai paramos įgyvendinimo metinę ataskaitą. Ataskaita taip pat perduodama Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Ataskaitoje pateikiama informacija apie per praėjusius metus finansuotas priemones, apie stebėsenos ir įvertinimo veiksmų rezultatus bei apie biudžetinius įsipareigojimus ir mokėjimus pagal šalį, regioną ir bendradarbiavimo sektorių“. Ši ataskaita taip pat teikiama papildant informaciją, kuri jau pateikta pagal SP reglamento 6 straipsnio 6 dalyje nustatytą reikalavimą teikti ataskaitas. Nuo 2007 m. įtvirtinta darbo tvarka Komisija reguliariai informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą apie išimtines pagalbos priemones, kurias ES reaguojant į krizes numatyta netrukus remti pagal SP. Kad būtų galima tinkamai vykdyti reikalavimą teikti kiekvienos programos ataskaitas, metinėse ataskaitose taip pat pateikiama bendra naujausia informacija apie visų pirmiau aprašytų vykdomų priemonių įgyvendinimą, įskaitant tuos aspektus, apie kuriuos informacijos nebuvo galima pateikti pradedant jas įgyvendinti. Naujausia informacija pateikta šios ataskaitos prieduose. 1. STABILUMO PRIEMONėS PAGRINDAS 1.1. Reagavimas į krizes Vykdydama EB išorės priemones jau kelerius metus Komisija prisideda prie Europos Sąjungos bendrojo reagavimo į krizes – tiek į stichines nelaimes, tiek į politines krizes trečiosiose šalyse, pastaruoju atveju dažnai kartu su ES bendraisiais veiksmais pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) arba Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP). Todėl tokiomis priemonėmis kaip greitojo reagavimo mechanizmas ir Afrikos taikos priemonė buvo galima atlikti svarbią jungiamąją funkciją veiksmingai įgyvendinant Bendrijos geografines ir temines priemones ir prisidėti prie šalies ar regiono strateginių tikslų ar siekiant jų sinergijos. 2007 m. pradėjus vykdyti stabilumo priemonę (SP), gerokai padidėjo Komisijos reagavimo į krizes gebėjimai , nes reagavimo į krizes komponentas sudaro didžiausią naujosios priemonės dalį (2008 m. lapkričio 21 d. suderinus biudžetą finansavimas sumažintas 1,3 mlrd. EUR per septynerių metų laikotarpį)[1]. Palyginti su buvusiu greitojo reagavimo mechanizmu, gerokai padidėjo SP reagavimo į krizes komponento finansiniai asignavimai (2007 m. – 93 mln. EUR, o 2008 m. – 129 mln. EUR, 2007–2013 m. asignavimai reagavimui į krizes yra maždaug 185 mln. EUR per metus) ir programų trukmė (18 mėnesių su galimybe tam tikromis sąlygomis jas pratęsti). Pagal SP reglamento 3 straipsnį (pagalba, kuri teikiama krizių arba kylančių krizių metu) priimamas priemones nustato Europos Komisijos Išorės santykių generalinio direktorato (DG RELEX) A direktoratas kartu su RELEX grupės tarnybomis, atsakingomis už atitinkamus geografinius regionus, dažnai aktyviai dalyvaujant Komisijos delegacijoms trečiosiose šalyse. DG RELEX A direktoratas atsakingas už sprendimus dėl konkrečių programų ir jų įgyvendinimą, o Komisijos delegacijoms daugeliu atvejų pavedama valdyti projektą konkrečioje šalyje. 2008 m. padaryta pažanga aprašyta šios ataskaitos 2 skyriuje. 1.2. Priemonės ilgesnio laikotarpio grėsmėms tarpregioniniam saugumui šalinti pagal SP reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalis Į SP taip pat įtrauktas ilgesnio laikotarpio komponentas, pagal kurį numatyta „pagalba esant stabilioms bendradarbiavimo sąlygoms“ . 2007–2013 m. stabilumo priemonės strategijos dokumente pagal 4 straipsnio 1 ir 2 dalis Komisija nustatė ilgesnio laikotarpio veiksmų prioritetus. Pirma, paremti tarptautines pastangas kovoti su masinio naikinimo ginklų platinimu įgyvendinant veiksmus, kurių tikslas – pagerinti veiksmingą cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų ir reagentų kontrolę, dvejopo naudojimo prekių kontrolę ir pritaikyti ginklų srityje dirbančių mokslininkų žinias taikiems tikslams (53 mln. EUR 2007–2008 m.) Antra, paremti pasaulines ir tarpregionines pastangas spręsti neteisėtos prekybos, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo keliamas grėsmes (19 mln. EUR 2007–2008 m.). Du papildomi prioritetai pagal 4 straipsnio 1 dalį – grėsmės, galinčios turėti tarptautinį poveikį, svarbiems infrastruktūros objektams ir jūrų keliams. Šios sritys yra naujos, todėl reikės didelio pasiruošimo konkrečioms programoms šiose srityse parengti. Komisija įtraukė šias dvi sritis į kitą 2009–2011 m. preliminariąją programą. Šį komponentą programuoja DG RELEX, tačiau jį tiesiogiai valdo EuropeAid bendradarbiavimo biuras (DG AIDCO). Pagal šį komponentą 2008 m. padaryta pažanga aprašyta šios ataskaitos 4 skyriuje. 1.3. Pajėgumų prieš krizę ir po jos didinimo priemonės pagal SP reglamento 4 straipsnio 3 dalį (toliau – pasirengimas krizėms) 2007–2008 m. šiam komponentui programuota ir paskirta suma yra 15 mln. EUR, iš kurių 7 mln. EUR – 2007 m., o 8 mln. EUR – 2008 m. Pagal šį komponentą, kurį taip pat centriniu lygmeniu valdo DG RELEX A direktoratas, 2008 m. padaryta pažanga aprašyta šios ataskaitos 3 skyriuje. 2. REAGAVIMAS į KRIZES PAGAL STABILUMO PRIEMONę (3 STRAIPSNIS, 19 06 01 BIUDžETO IšLAIDų KATEGORIJA) 2.1. SP – ES reagavimo į krizes bendrojo priemonių paketo dalis Kad galėtų atlikti didesnį vaidmenį užsienio ir saugumo politikoje, ES turi gebėti veiksmingai reaguoti į krizines padėtis trečiosiose šalyse ir padėti šioms šalims sugrįžti į tvaraus vystymosi kelią. Siekiant pagerinti Europos Sąjungos gebėjimus reaguoti į krizes pasaulyje, reikia sustiprinti įvairias jos įgyvendinamas priemones (civilines ir karines krizių valdymo priemones, diplomatines priemones, vystomąjį bendradarbiavimą ar prekybos politiką) ir užtikrinti darnų šių priemonių veikimą siekiant atitinkamos šalies ir regiono strateginių taikos, stabilumo ir tvaraus vystymosi tikslų. SP yra svarbi papildomoji Bendrijos reagavimo į krizinę padėtį priemonių dalis. Šios Bendrijos priemonės kartu su ES bendraisiais veiksmais pagal BUSP ir (arba) ESGP, taip pat specialiaisiais paketais pagal kitas Bendrijos geografines priemones sudaro ES reagavimo į krizes pajėgumų pagrindą. 2.2. SP reagavimo į krizes programų pradžia ir priėmimas Dėl SP reagavimo į krizes programų pobūdžio jų negalima suplanuoti iš anksto. Jos rengiamos reaguojant į krizinę padėtį arba kylančią krizę , kai pagal kitas EB finansines priemones neįmanoma pakankamai greitai suteikti paramą, taip pat atsižvelgiant į ES horizontaliuosius ir geografinius tikslus ir prioritetus. Tokie veiksmai papildo vienas kitą, taip pat jais siekiama sinergijos su Bendrijos geografinėmis strategijomis ir priemonėmis. Dažniausiai SP pasitelkiama didelės naujos politinės krizės ar stichinės nelaimės atveju, taip pat atsiradus galimybei užkirsti kelią krizei arba padaryti pažangą sprendžiant konfliktą ir kai reikia užtikrinti sąlygas EB pagalbai teikti. Kai priemonės pagal SP pasitelkiamos reaguojant į politines krizes, kai kuriais atvejais jos buvo rengiamos ir vykdomos kartu su BUSP ir (arba) ESGP misijomis , pavyzdžiui, neseniai Gruzijoje po rugpjūčio mėn. įvykusio konflikto pagal SP reagavimo į krizes komponentą buvo finansuota skubiai reikalinga parama – 15 mln. EUR skirta daugiau kaip 30 000 šalies viduje perkeltųjų asmenų, nesprogusiems sprogmenims šalinti, taip pat Europos Sąjungos stebėsenos misijai Gruzijoje. Kitas veiksmingos SP sąveikos su ESGP, geografinėmis priemonėmis ir vystomojo bendradarbiavimo strategijomis pavyzdys – Čadas ir Centrinės Afrikos Respublika, kuriose kartu su EUFOR misija ir ją remiant pagal SP skirta 15 mln. EUR MINURCAT policijos programai, pagal kurią saugomos pabėgėlių stovyklos, taip pat rinkėjų surašymui Čade ir 6,5 mln. EUR apsaugos sistemos reformai Centrinės Afrikos Respublikoje. Bendradarbiaujant pagal 9-ojo Europos plėtros fondo B paketą finansuojama 13 mln. EUR programa Programme d'Accompagnement à la Stabilisation , kurios tikslas – sukurti sąlygas (saugus aprūpinimas maistu, socialinės infrastruktūros atstatymas, teisinės valstybės atkūrimas ir tarpininkavimo mechanizmai) šalies viduje perkeltiesiems asmenims saugiai grįžti į jų gimtuosius kaimus. Siekiant pratęsti pradėtą darbą 10-jame Europos plėtros fonde 25 mln. EUR skirti teisingumo sektoriaus reformai remti, įskaitant tolesnę pagalbą MINURCAT antrajam etapui. SP tvirtinimo procedūromis siekiama užtikrinti greitą reagavimo į krizes programų, kurių suma neviršija 20 mln. EUR, priėmimą . Vis dėlto SP veiksmai yra labai politiniai ir jų negalima pradėti vykdyti iš karto – reikia skirti pakankamai laiko politinėms konsultacijoms ES viduje, taip pat su šalių valdžios institucijomis ir kitais tarptautiniais subjektais. 2.3. 2008 m. priimtos SP reagavimo į krizes programos 2.3.1. Biudžeto vykdymas Reagavimo į krizes ir pasirengimo joms (19 06 01) biudžeto įsipareigojimų asignavimai padidėjo daugiau nei trečdaliu – nuo 100 mln. EUR 2007 m. iki 136,871 mln. EUR 2008 m. Iš šios sumos 128,87 mln. EUR buvo skirti reagavimui į krizes[2] . Įsipareigojimų asignavimų biudžetas metų pabaigoje įvykdytas 100 %[3] . Dėl 75 % įsipareigojimų asignavimų jau pasirašytos sutartys (96 mln. EUR) – tai rodo, kad smarkiai pagerėjo reagavimo į krizes priemonių įgyvendinimo laiku rodiklis, kuris 2007 m. tebuvo 45 %. 2008 m. biudžeto 19 06 01 išlaidų kategorijos 70 mln. EUR pirminės mokėjimų asignavimų sumos visiems metams nepakako. Todėl teko prašyti perkelti 37 mln. EUR papildomų mokėjimų asignavimų. Galutinis biudžeto įvykdymas – 92 mln. EUR, o tai yra beveik tris kartus daugiau, palyginti su 2007 m. atliktų mokėjimų lygiu. Procentais ši suma sudaro 85 % visų 2008 m. asignavimų (įskaitant padidinimą), o šis rodiklis taip pat yra didesnis už 2007 m. biudžeto įvykdymo rodiklį (68 %). 2.3.2. 2008 m. patvirtintos programos Antraisiais stabilumo priemonės vykdymo metais pagal SP reglamentą priimant išimtines pagalbos priemones finansuota nemažai reagavimo į krizes projektų. 2008 m. iš viso priimti 26 finansavimo sprendimai ir jiems skirtos lėšos, įskaitant dvi naujas priemones pagal SP ir 16 pagal SP priimtų priemonių veiksmų . Visų pagal 19 06 01 išlaidų kategoriją 2008 m. priimtų finansavimo sprendimų sąrašas pateiktas ataskaitos priede. Svarbiausi reagavimo į krizes veiksmai 2008 m.: pagalba siekiant išspręsti konfliktą Kongo Demokratinėje Respublikoje (10 mln. EUR) , parama siekiant sustiprinti silpną taikos procesą Nepale , taip pat pereinamojo laikotarpio parama (5,95 mln. EUR) , parama po konflikto Gruzijoje šalies viduje perkeltiesiems asmenims (15 mln. EUR) , nuolatinė parama taikdarystei Kosove (14,2 mln. EUR) , kuris išgyvena sunkų pereinamąjį laikotarpį po nepriklausomybės paskelbimo, taip pat pradėta ES EULEX misija, didelio masto atstatymo programa po niokojančio ciklono „SIDRAS“ Bangladeše (13 mln. EUR) ir papildoma parama Libano silpnam susitaikymo procesui sustiprinti siekiant padėti pasirengti 2009 m. rinkimams (4 mln. EUR) . Be to, priimtos dvi naujos priemonės, skirtos mažesnio masto skubiems veiksmams pereinamojo laikotarpio teisingumui ir tarptautiniams tribunolams (12 mln. EUR), taip pat tarpininkavimui ir susitaikymui (5,5 mln. EUR) remti. Praėjus dvejiems metams nuo to laiko, kai buvo pradėta vykdyti stabilumo priemonė, jos reagavimo į krizes komponentas įtvirtintas kaip svarbi papildomoji ES krizių valdymo priemonė. Geografinio pasiskirstymo atžvilgiu 59 veiksmams visame pasaulyje 2007 ir 2008 m. iš viso skirta 220 mln. EUR . Per paskutiniuosius dvejus metus daugiausia paramos skirta Afrikai (daugiausia Kongo Demokratinei Respublikai, Centrinės Afrikos Respublikai, Čadui ir Somaliui – 29 %) , veiksmams Azijoje (daugiausia Afganistanui, Šri Lankai, Nepalui, Pietų Tailandui, Ačehui, Rytų Timorui – 19 % ), Artimuosiuose Rytuose (Libane, Palestinoje, Irako pabėgėliams Sirijoje – 12 % ), Kosove (24 mln. EUR) ir Gruzijoje (17 mln. EUR). Priimtos teminės priemonės apima labai įvairius klausimus, sprendžiamus atsižvelgiant į konkrečius kiekvienos konfliktinės padėties arba padėties po konflikto poreikius, kaip antai: trumpalaikės rekomendacijos saugumo sistemos po konflikto reformai parengti ir pradėti vykdyti (Centrinės Afrikos Respublika, Kongo Demokratinė Respublika, Bisau Gvinėja, Libanas, Palestina, Rytų Timoras), priemonės srityse, kuriose vykdomos ESGP misijos (Gruzija, Kosovas, Kongo Demokratinė Respublika, Afganistanas, Čadas, Palestina), parama regioniniams taikdarystės pajėgumams (Afrikos Sąjungos misija Somalyje (AMISOM), Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų tarpininkavimo misija Darfūre), parama teisinei valstybei ir pereinamojo laikotarpio teisingumui (Afganistanas, Kirgizija, Kolumbija, Haitis, Siera Leonė, Saliamono salos), parama laikinosioms administracijoms (Tarptautinis civilinis biuras Kosove), konfliktų sprendimui ir susitaikymui (Šri Lanka, Tailandas, Kolumbija, Uganda, Zimbabvė, Peru, Palestina, Birma, Nepalas), atstatymo programoms po konflikto ar nelaimės, taip pat poreikių įvertinimui (Bangladešas, Nikaragva, Libanas, Peru), parama perkeltiesiems gyventojams (Libanas, Sirija) ir su konfliktais susiję ištekliai (specialioji priemonė). 2.4. Priemonės pagal SP: pirmoji ir antroji politikos rekomendacijų ir tarpininkavimo priemonė, su konfliktais susijusių išteklių priemonė ir pereinamojo laikotarpio teisingumo priemonė Atsižvelgiant į teigiamą patirtį, sukauptą įgyvendinant greitojo reagavimo mechanizmą, SP finansavimo sprendimais priimtos priemonės susijusios su tam tikromis pagrindinėmis reagavimo į krizes teminėmis sritimis, kuriose paprastai būtina skubiai imtis mažesnio masto veiksmų. Šiuo metu šios sritys – tai politikos rekomendacijos ir tarpininkavimas, su konfliktais susiję ištekliai ir pereinamojo laikotarpio (po konflikto) teisingumas. Šiomis priemonėmis suteikiama galimybė finansuoti skubias, mažesnio masto, tikslines priemones pagal perįgaliojimą ir nepriimant atskiro finansavimo sprendimo. 2007 m. priimtos priemonės dėl politikos rekomendacijų ir tarpininkavimo (10 mln. EUR) ir su konfliktais susijusių išteklių (2 mln. EUR) yra visiškai išnaudotos, iki 2008 m. pabaigos pasirašytos visos sutartys. Pagal politikos rekomendacijų ir tarpininkavimo priemonę 2007 m. finansuoti 5 veiksmai, o 2008 m. – 12 veiksmų. Šie veiksmai – tai trumpalaikių, skubių politikos rekomendacijų, žinių ir patirties teikimas Bisau Gvinėjoje, Armėnijoje, Gruzijoje, Libane, Šri Lankoje, Mianmare ir kitose nuo krizių nukentėjusiose šalyse, taip pat poreikių įvykus nelaimei įvertinimo finansavimas kartu su JT ir Pasaulio banku Bangladeše, Mianmare, Haityje ir Ukrainoje. Pagal su konfliktais susijusių išteklių priemonę iš viso finansuoti 5 veiksmai, kurių tikslas – kovoti su neteisėta deimantų kasyba ir prekyba ( Kimberley proceso dalis) ir neteisėtu kitų gamtinių išteklių naudojimu kitose srityse. 2008 m. priimta nauja priemonė dėl pereinamojo laikotarpio teisingumo (12 mln. EUR), kurios tikslas – laiku ir tikslingai suteikti pagalbą tarptautiniams tribunolams ir pereinamojo laikotarpio teisingumo iniciatyvoms. Komisija įgyvendina šias priemones bendradarbiaudama su tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, valstybiniais ir nevalstybiniais subjektais ir (arba) specialiaisiais tribunolais ir tiesos komisijomis. Sutartis dėl pirmojo veiksmo pasirašyta jau 2008 m. (2,5 mln. EUR), kuria suteiktas skubus finansavimas Tarptautiniam tribunolui, nagrinėjančiam Charles Taylor Siera Leonėje įvykdytus karo nusikaltimus. Be to, 2008 m. gruodžio mėn. 5,5 mln. EUR skirti pagal sprendimą dėl antrosios politikos rekomendacijų ir tarpininkavimo priemonės. 2.5. 2007 m. priimtų reagavimo į krizes programų pažanga Beveik dėl visų 2007 m. reagavimo į krizes įsipareigojimų asignavimų pasirašytos sutartys (97 %) . Mokėjimai pagal šias sutartis sudaro 65 %. Projektų trukmė daugiausia yra 12–18 mėnesių, todėl dauguma 2007 m. priemonių tebėra įgyvendinamos ir daro poveikį vietos lygmeniu. Kelios priemonės yra baigtos įgyvendinti, pavyzdžiui, teisingumo reforma Afganistane. Išsamesnė informacija apie 2007 m. priemonių veiklos programas ir jų poveikį pateikta prieduose. 2.6. Komisijos delegacijų vaidmuo EK delegacijos paramą gaunančiose šalyse užtikrina glaudžią ir reguliarią visų SP programų stebėseną. Delegacijos dažnai teikia projektų pasiūlymus Komisijai, taip pat jos tiesiogiai atsakingos už priimtų paramos programų įgyvendinimą. Kaip ir 2007 m. daugumą projektų, t. y. 21 iš 26 finansavimo sprendimų ir tris pagal SP priimtų priemonių veiksmus, įgyvendinti pagal perįgaliojimą pavesta delegacijoms atitinkamose šalyse. Todėl pagal 19 06 01 2008 m. delegacijos pasirašė 40 sutarčių. Nuo 2007 m. 27 Komisijos delegacijoms iš viso pavesta įgyvendinti 40 reagavimo į krizes veiksmų, kurių suma sudaro 180 mln. EUR. Tokiu būdu sudaromos sąlygos ne tik derėtis dėl sutarčių ir jas sudaryti su vietos partneriais, o prireikus laiku jas patikslinti, bet ir atidžiai stebėti projektų įgyvendinimo procesą atitinkamose šalyse. 2.7. Įgyta patirtis SP reagavimo į krizes komponentas sėkmingai tebevykdomas ir atitinka reglamento tikslus . 2008 m. taip pat buvo skirtas visas reagavimo į krizes biudžetas. RELEX grupės organizacinė struktūra yra tinkama ir darni, kad būtų galima greitai nustatyti reikalingas programas ir jas priimti. Priimtomis programomis prisidėta prie reagavimo į krizes visame pasaulyje veiksmų; jos naudingai papildė (o kai kuriais atvejais jų poveikis buvo lemiamas) kitas ES reagavimo į krizes priemones, pavyzdžiui, Gruzijoje, Kosove, Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje. Siekdama gauti išsamesnės informacijos apie SP reagavimo į krizes komponento poveikį, efektyvumą, veiksmingumą, tvarumą ir rezultatus, Komisija ketina 2009 m. vykdyti programų įvertinimą, kuris apimtų 2007 ir 2008 m. priimtas priemones, kurių įgyvendinimo lygis pakankamai aukštas, kad būtų tikslinga jas analizuoti. Pabaigus vertinimą, jo rezultatai bus pateikti Parlamentui ir Tarybai. 3. STABILUMO PRIEMONėS PASIRENGIMO KRIZėMS KOMPONENTAS (4 STRAIPSNIO 3 DALIS, 19 06 01 BIUDžETO IšLAIDų KATEGORIJA) 2008 m. vykdant stabilumo priemonės pasirengimo krizėms komponentą pažanga padaryta stiprinant taikdarystės partnerystę , kurios tikslas – sutelkti ir sutvirtinti civilines taikdariškos veiklos žinias ir patirtį . Ja daugiausia siekiama stiprinti atitinkamų partnerių išankstinį pasirengimą greitai reaguoti į krizes, be to, ji skirta ne tik pilietinės visuomenės organizacijoms ir analitikų centrams, bet ir tarptautinėms bei regioninėms organizacijoms ir atitinkamoms ES valstybių narių agentūroms. 2008 m. paskirta visa 2007 ir 2008 m. 15 mln. EUR finansinio paketo suma , taip pat įgyvendinti atitinkamose metinėse veiksmų programose nustatyti komponentai ir tikslai. Taigi paskelbti pilietinės visuomenės organizacijoms skirti du kvietimai teikti pasiūlymus pagal taikdarystės partnerystės paramos priemonę – kvietimas gebėjimų stiprinimui skatinti, taip pat kvietimo dėl apskritojo stalo diskusijų rengimo pirmasis etapas. Pagal kvietimą teikti paraiškas dėl gebėjimų stiprinimo atrinktuose pasiūlymuose numatyti universalūs, tarpregioniniai ir su konkrečiomis krizėmis susiję plataus geografinio masto gebėjimų stiprinimo veiksmai (Europos kaimyninės šalys, Afrika, Azija, Karibų jūros regionas ir kt.). Per kvietimo teikti pasiūlymus dėl apskritojo stalo diskusijų rengimo pirmąjį etapą atrinktose paraiškos taip pat numatyti tiek universalūs, tiek su konkrečiomis krizėmis susiję pasiūlymai, kuriuose daugiausia dėmesio skirta veiklai Europos kaimynystėje. Be to, bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis išankstinio perspėjimo ir greito atstatymo srityje, suteiktos tiesioginės dotacijos Afrikos Sąjungai (parama Afrikos Sąjungos žemyno išankstinio perspėjimo sistemai), Jungtinių Tautų vystymo programai (bendradarbiavimui dėl poreikių po konfliktų ir nelaimių įvertinimo, dėl gamtinių išteklių ir konfliktų) ir atitinkamoms ES valstybių narių mokymo agentūroms, rengiančioms personalą civilinės stabilizacijos misijoms. Visus metus buvo stiprinamas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis rengiant konsultacijas (vasario, birželio ir spalio mėn.) ir taikdarystės partnerystės interneto portalą naudojant kaip bendravimo su partneriais priemonę. Dešimt pilietinės visuomenės organizacijų, bendradarbiaujančių pagal „Iniciatyvą taikos stiprinimui“ (buvęs „konfliktų prevencijos tinklu“), kuri palaipsniui įtraukiama į taikdarystės partnerystę, savo darbe daugiausia dėmesio skyrė partnerių papildomų žinių integravimui šešiose srityse: tarpininkavimo, regioninio bendradarbiavimo aplinkosaugos klausimų, ekonomikos ir gamtinių išteklių, saugumo, demokratizacijos ir pereinamojo laikotarpio teisingumo, lyčių klausimų; gebėjimų stiprinimo ir mokymo. Daugiausia dėmesio šiose srityse skiriama žinioms ir patirčiai, kad būtų lengviau vykdyti konfliktų prevenciją, kurti ir praktiškai įgyvendinti taikdarystės politiką. 4. STABILUMO PRIEMONėS ILGALAIKė DALIS (4 STRAIPSNIO 1 IR 2 DALYS, 19 06 02 IR 19 06 03 BIUDžETO IšLAIDų KATEGORIJOS) Remiantis 2007–2011 m. strategijos dokumentu ir 2007–2008 m. preliminariąja programa, 2008 m. buvo vykdoma toliau nurodyta veikla. 4.1. 19 06 03 – Tarpregioniniai veiksmai organizuoto nusikalstamumo, neteisėtos prekybos, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos, pavojaus visuomenės sveikatai ir kovos su terorizmu srityse, taip pat 19 06 02 03 – Bendrijos politika siekiant kovoti su lengvųjų ginklų platinimu Pasirašytos visos sutartys dėl veiklos pagal 2007 m. metinę veiksmų programą (9 mln. EUR). 2008 m. metinė veiksmų programa (13,3 mln. EUR) priimta 2008 m. lapkričio mėn. Joje numatytas tolesnis finansavimas ekspertų paramos priemonei ir kovai su neteisėta prekyba su Afganistanu, kovai su neteisėtu ginklų kaupimu ir prekyba jais, kovai su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu Afrikoje, taip pat narkotinių medžiagų pirmtakų prevencijai ir jų nukreipimui Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regione. 2008 m. sėkmingai įgyvendinta ekspertų paramos priemonė – aukšto lygio ekspertų telkimo mechanizmas, kurio tikslas – padėti programuoti ir nustatyti priemones daugelyje sričių, kuriose kyla tarpregioninės grėsmės saugumui. Paskelbtas valstybėms narėms skirtas kvietimas pareikšti susidomėjimą ir pasirašytos penkios sutartys su konsorciumais, kuriems vadovauja valstybių narių agentūros, taip pat pasirašyta viena sutartis su Komisijos Jungtiniu tyrimų centru dėl konkrečios techninės paramos. Be to, surengti penki seminarai ir misijos daugiau kaip 40 šalių. 2008 m. gruodžio mėn. konsorciumo, kuriame dalyvauja ES valstybės narės, Jungtinių Tautų Kovos su narkotikais ir nusikalstamumu biuras (UNODC) ir Interpolas, vardu su įmone „GtZ“ pasirašytas susitarimas dėl didelės apimties 9,5 mln. EUR kovos su neteisėta prekyba su Afganistanu projekto (1-asis ir 2-asis etapai). 2008 m. gruodžio mėn. su UNODC pasirašytas susitarimas dėl kovos su neteisėta prekyba narkotinių medžiagų pirmtakais Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regione projekto (PRELAC), kuris bus pradėtas įgyvendinti 2009 m. pirmajame ketvirtyje. Pagal 2008 m. gruodžio mėn. priimtą specialiąją priemonę pasirašytas susitarimas dėl paramos kovojant su neteisėtu ginklų kaupimu ir prekyba jais Centrinėje Amerikoje ir kaimyninėse šalyse projekto. Atsižvelgiant į tai, kad pirmasis 2007 m. metinėje veiksmų programoje numatytas projektas pradėtas 2009 m. pradžioje ir tebevyksta pradinis jo įgyvendinimo etapas, įgytą patirtį bus galima apibendrinti 2010 m. 4.2. 19 06 02 – Veiksmai su cheminėmis, branduolinėmis ir biologinėmis medžiagomis arba agentais susijusios rizikos mažinimo ir parengties srityje 2008 m. metinė veiksmų programa (23,5 mln. EUR[4]) priimta 2008 m. gruodžio mėn. Joje numatyta per Tarptautinį mokslo ir technologijų centrą Maskvoje ir (arba) Mokslo ir technologijų centrą Kijeve (Ukraina) (ISTC ir (arba) STCU) remti ginklų srityje dirbusių mokslininkų ir inžinierių pakaitinį užimtumą, be to, numatyta parama stiprinant civilinius pajėgumus ir keitimosi informacija sistemą kovos su neteisėta prekyba cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis srityje, taip pat stiprinant dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę ir didinant pajėgumus kovai su biologinėmis grėsmėmis. Išsamesnė informacija pateikta priede. 2008 m. pasirašytos visos sutartys dėl 2007 m. metinėje veiksmų programoje pagal 4 straipsnio 2 dalį numatytos veiklos, o jos įgyvendinimas pradėtas. Atsižvelgiant į tai, jog pirmieji projektai pradėti įgyvendinti vos prieš kelis mėnesius, kol kas neatlikta jokių jų vertinimų, tačiau vertinimus ir auditą numatyta atlikti 2010 m. Daugelyje 4 straipsnio 2 dalies sričių veikla paprastai skiriama daugiausia buvusios Tarybų Sąjungos šalims, taip pat pagal 2007 ir 2008 m. metinę veiksmų programą, todėl dabar stengiamasi išplėsti paramos geografinį mastą. Kiti regionai ir (arba) šalys (penkios Vakarų Balkanų šalys, Albanija, Turkija, Marokas, Tunisas, Egiptas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Kinija ir Tailandas) taip pat gali gauti SP paramą veiklai, kurios tikslas – stiprinti eksporto kontrolės gebėjimus ir užkirsti kelią neteisėtai prekybai cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis. Be to, per ekspertų tiriamąsias misijas pagal ekspertų paramos priemonę nustatyta, kad reikia stiprinti Pietryčių Azijos, Artimųjų Rytų šalių ir kai kurių Afrikos regionų gebėjimus. Šioms šalims ateityje bus galima teikti paramą pagal 4 straipsnio 2 dalį. 5. Išvada Antraisiais vykdymo metais SP įtvirtinta kaip labai naudinga ES krizių valdymo sudedamoji priemonė. SP kartu su kitomis atitinkamomis Bendrijos priemonėmis yra svarbi ES visapusiškos krizių valdymo strategijos dalis, smarkiai remiama ES ir visame pasaulyje – tai pabrėžta praėjusių metų Europos saugumo strategijos ataskaitoje. Glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir Tarybos sekretoriatu, Komisijai pavyko rengti tiek trumpalaikes, tiek ilgalaikes SP programas, kad galėtų reaguoti į pagrindinius poreikius. Atsižvelgiant į didėjančius SP intervencijoms keliamus reikalavimus, svarbu, kad SP ir toliau būtų gerai finansuojama. [1] Pagal SP reglamento 24 straipsnį bendra stabilumo priemonės finansinio paketo suma 2007–2013 m. yra 2,062 mlrd. EUR. Reglamente nustatyta, kad iš šios sumos ne daugiau kaip 7 %, 15 % ir 5 % galima skirti priemonėms pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, o bendra jų suma negali viršyti 557 mln. EUR. Taigi ne mažiau kaip 73 % bendros sumos liktų priemonėms pagal 3 straipsnį (arba reagavimui į krizes). Tačiau 2008 m. lapkričio mėn. suderinus biudžetą, 240 mln. EUR iš 19 06 01 eilutės perkelta maisto priemonei, todėl likusi suma reagavimui į krizes per 2007–2013 m. laikotarpį bus sumažinta iki 1,27 – 1,29 mlrd. EUR, o iš pradžių buvo planuota – 1,49 mlrd. EUR. [2] Likusieji 8 mln. EUR buvo skirti priemonėms pagal 4 straipsnio 3 dalį – pasirengimui krizėms (žr. toliau). [3] Pagal 19 06 01 skirta visa 136,871 mln. EUR C1 asignavimų suma. Be to, skirta 236 869,50 EUR C4 asignavimų. [4] Iš pradžių 2008 m. 19 06 02 01 eilutėje numatyta bendra asignavimų suma buvo 27 mln. EUR, iš kurių 1,5 mln. EUR perkelti į 19 08 01 03 eilutę Gruzijai, o 2 mln. EUR įnašas į ekspertų paramos priemonę įtrauktas į 2008 m. metinę veiksmų programą pagal 4 straipsnio 1 dalį.