ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

reiškia didelį susirūpinimą, kad iš pradžių tolesnius Tarybos sprendimus dėl Albanijos ir Šiaurės Makedonijos 2019 m. birželio mėn. buvo nuspręsta atidėti iki spalio mėn., ir didelį nusivylimą 2019 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimu dar toliau atidėti stojimo į ES derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžią, nors abi šios šalys rodo savo įsipareigojimo siekti narystės Europos Sąjungoje tęstinumą; taip pat apgailestauja dėl to, kad šis sprendimas nebuvo grindžiamas individualiais kiekvienos šalies kandidatės pažangos vertinimais, ir perspėja, kad nedavus teigiamo ženklo abiem šalims kandidatėms, neigiamos pasekmės bus juntamos ir vietos bei regionų lygmeniu; be to, rekomenduoja Tarybai teigiamai išspręsti šį klausimą iki 2020 m. gegužės mėn. Zagrebe vyksiančio ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo;
vis dėlto pažymi, kad SSKV numatyta atlikti šią integraciją „remiantis jos vykdymo vertinimu“, tačiau atrodo, kad Komisija nėra išsamiai atlikusi ir paskelbusi šio vertinimo. Toks vertinimas būtų turėjęs atskleisti susirūpinimą keliančią viešųjų investicijų padėtį ES. Eurostato duomenimis, viešosios investicijos Sąjungoje 2008 m. iš viso sudarė 3,4 proc. BVP, o 2016 m. – jau tik 2,7 proc. BVP. Be to, vietos valdžios institucijų investicijos taip pat sumažėjo nuo 1,5 proc. 2008 m. iki 1,1 proc. 2016 m., o kai kuriose valstybėse susiklostė dar prastesnė padėtis ( 6 ) ; apgailestaudamas konstatuoja, kad viešosios investicijos dažnai labiausiai nukenčia dėl biudžeto konsolidavimo politikos, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, nors jos yra atsakingos daugiau nei už pusę viešųjų investicijų ES ir jų investicijos daro tiesioginį poveikį vietos ekonomikai bei kasdieniam Europos piliečių gyvenimui; taip pat šiomis aplinkybėmis kelia klausimą dėl didėjančio viešųjų investicijų centralizavimo, nes vietos ir regionų valdžios institucijų įvykdytų investicijų dalis akivaizdžiai sumažėjo, palyginti su 1990 m. buvusiais 60 proc. ( 7 ) ; Be to, vertinimas būtų turėjęs akivaizdžiai parodyti krizės ir konsolidavimo politikos poveikį socialinėms išlaidoms ir gerovės valstybės paslaugoms daugelyje šalių ir regionų;
20.

pritaria platesniam ekologiškai pagamintų pažangiųjų biodegalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, kuriuos naudojant išmetama mažiau anglies dioksido nei naudojant įprastus iškastinius degalus, naudojimui, siekiant sumažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Todėl prioritetą reikėtų teikti nemaistinės kilmės (sintetiniams) arba pašarinės kilmės biodegalams. Numatomas teigiamas poveikis yra darbo galimybės ir naujos darbo vietos kaimo ir mažiau išsivysčiusiose vietovėse, be to, sukuriama papildoma ekonominė pridėtinė vertė. Kadangi pažangieji biodegalai šiuo metu nelaikomi konkurencingais energijos šaltiniais be paramos, jų gamybą reikėtų subsidijuoti, kad jie galėtų konkuruoti su iškastiniu kuru arba maistinės kilmės biodegalais;
27.

be to, subjektai, vykdantys su viešuoju interesu susijusią veiklą, ekonominiu požiūriu gali būti labiau suinteresuoti, kad PVM jiems būtų atskaitytas ex post, o ne būti neapmokestinami ex ante;
30.

todėl palankiai vertina tai, kad į „Horizontas 2020“ 2016–2017 m. darbo programos skyrius „Mėlynasis augimas“ ir „Mažo anglies dioksido kiekio energija“ (LCE) (LCE 15 „Scaling up in the ocean energy sector to arrays“ (Vandenynų energijos sektoriaus jungimas į didesnes struktūras) ir LCE 16 „2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment“ (Antrosios kartos kūrimo priemonės vandenynų energijos struktūrų ir mechanizmų plėtrai ir naudojimui)) įtraukti du atskiri raginimai, susiję su vandenynų energijos sektoriumi;
27.

apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinant pokyčių darbotvarkę būtinas platus visuomenės palaikymas. Vienoms institucijoms nepavyks to pasiekti, net jei tarp jų bus platus dalyvių spektras, apimantis valdžios institucijas, NVO, įmones ir mokslo įstaigas. Dar kartą pabrėžiama, kad nederėtų nuvertinti vietos lygmens reikšmės. Pastaraisiais metais daugybėje Europos miestų ir miestelių vyko su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susiję renginiai. Europoje jau yra 1 200 sąžiningos prekybos miestų (6), atsirado pirmieji sąžiningos prekybos regionai. Jau dešimtmečius šimtai Europos ir kitų pasaulio regionų savivaldybių partnerysčių skatina užmegzti tarptautinius santykius ir suprasti kylančius iššūkius, be to, vietos ir regionų valdžios institucijos daug kur aktyviai dalyvauja su Europos vystomojo bendradarbiavimo metais (2015 m.) susijusioje veikloje. RK rekomenduoja artimiausiais metais ir toliau pasitelkti šį tinklą siekiant įtraukti piliečius į pokyčių darbotvarkę, norint užsitikrinti jų dalyvavimą ir pritarimą, atsakomybę, aktyvumą ir jų indėlį siekiant ilgalaikių pokyčių;
30.

pritaria, kad sparti šio sektoriaus raida turi paskatinti Europos Komisiją tęsti bandomąsias iniciatyvas, susijusias su žiniasklaidos priemonių naudojimo chronologija (pvz., day and date iniciatyva), kad prireikus būtų galima įvertinti, ar būtinos lankstesnės taisyklės dėl kūrinių rodymo laikotarpių. RK norėtų pabrėžti, kad vietos subjektai ir teisių turėtojai turi būti apsaugoti taikant tinkamą verslo modelį, tačiau kartu reikia pasinaudoti naujomis skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis ir sudaryti geresnes prieinamumo prie turinio sąlygas visiems piliečiams. Be to, reikėtų atsižvelgti į naujus vartotojų elgsenos ypatumus ir jų lūkesčius, kadangi vartotojai nori turėti tiesioginę prieigą prie naujo turinio bet kuriuo metu ir bet kurioje vietoje, tačiau kartu reikia sudaryti sąlygas kurti ir stiprinti naujus verslo modelius, kad būtų galima finansuoti ir platinti šį turinį;
3.

be to, mano, kad tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmeniu iki šiol įgyvendintomis įvairiomis strategijomis ir programomis kol kas nepasiekta rezultatų, kurie padėtų išspręsti su biologine įvairove susijusias problemas; sutariama, kad, siekiant spręsti biologinės įvairovės nykimo problemą, būtina persvarstyti mūsų gamybos ir vartojimo modelius, kurie yra pagrindiniai šio nykimo veiksniai, kadangi jie naikina natūralias buveines, lemia jų fragmentaciją ir sukelia įvairiopą taršą. Jei to nebus padaryta, Biologinės įvairovės konvencijoje ir ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. prisiimtais naujais įsipareigojimai nieko nepasieksime;
7)

Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) duomenimis, kasmet 1,2 milijonai nepilnamečių tampa nelegalios prekybos ES ir už jos ribų aukomis (2003 m. liepos mėn. Unicef ataskaita „Stop the Traffic“). Programoje „Atskirti vaikai Europoje“ („Separated Children in Europe Programme“), kuri yra bendra aljanso „Gelbėkit vaikus“ („Save the Children“) ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisariato (JTVPK) iniciatyva, teigiama, kad Europoje yra mažiausiai 100 000 nelydimų nepilnamečių. Italijos nacionalinei valdžios institucijai, atsakingai už nepilnamečių iš trečiųjų šalių apsaugą („Comitato Minori Stranieri“), surašius nelydimus nepilnamečius iš trečiųjų šalių paaiškėjo, kad kasmet jų atvyksta apie 8 000 ir pastaraisiais metais šis skaičius nuolat augo. Ispanijos valdžios institucijų duomenimis, kasmet įregistruojama nuo 3 000 iki 4 000 nelydimų nepilnamečių iš trečiųjų šalių, o tuo tarpu Prancūzijoje, Olandijoje ir Belgijoje įregistruotų nepilnamečių skaičius svyruoja nuo 5 000 iki 6 000 per metus. Be abejo, nelydimų nepilnamečių iš trečiųjų šalių skaičius bus kur kas didesnis, jei atsižvelgsime į nelegalų įvažiavimą ir į tai, kad šalies teritorijoje nelegaliai įvažiavusių nepilnamečių skaičių nustatyti sunku;
siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, Taryba turėtų turėti galimybę per Europos semestrą aptarti ekonomikos atsigavimo, atsparumo didinimo ir gebėjimų prisitaikyti padėtį Sąjungoje. Siekiant užtikrinti, kad būtų pateikti tinkami įrodymai, ši diskusija turėtų būti grindžiama Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir , jei turima, informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais;

siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo planus, Taryba ir Europos Parlamentas turėtų turėti galimybę per Europos semestrą lygiomis teisėmis priimti sprendimą dėl ekonomikos atsigavimo ir atsparumo didinimo padėties Sąjungoje. Šis sprendimas turėtų būti grindžiamas Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais ir visų pirma remiantis kiekybiniais ir kokybiniais darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo rodikliais. Be to, šis sprendimas turėtų būti rengiamas įtraukiant Europos regionų komitetą į Europos gaivinimo planų sistemos nustatymą ir į Europos semestro programos laikymąsi stebinčių įstaigų veiklą, įgaliojant jį du kartus per metus atlikti gaivinimo planų įgyvendinimo teritorijose vertinimą;
40.

reiškia susirūpinimą dėl siūlomos struktūrinių reformų rėmimo programos. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas remiasi sanglaudai skirtu Sutarties 175 straipsniu, programoje turėtų būti numatytos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą stiprinančios ir Europos pridėtinę vertę kuriančios reformos. Programa taip pat turėtų atitikti strategiją „Europa 2020“ pakeisiančios ir darnaus vystymosi tikslais paremtos naujos ES ilgalaikio vystymosi strategijos principus; be to, kaip ir struktūrinių ir investicijų fondų atveju, turi būti taikomi tie patys reikalavimai, susiję su vietos ir regionų valdžios institucijų partneryste ir dalyvavimu šių reformų planavimo ir įgyvendinimo procese; galiausiai nepritaria struktūrinių ir investicijų fondų pagrindų reglamente numatytai galimybei perkelti iki 5 % numatytų lėšų Sąjungos fondams ir finansinėms priemonėms, kurios nesusijusios su sanglaudos tikslais ir kurios, be kita ko, daugiausia valdomos tiesiogiai, neįtraukiant į valdymą vietos ir regionų valdžios institucijų;
(c)

(c)

Be to, ES garantija per EIB suteikiama specialių investavimo platformų ir nacionalinių skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų, kurie investuoja į šio reglamento reikalavimus atitinkančias operacijas, paramai. Tokiu atveju Valdančioji taryba nustato politiką dėl reikalavimus atitinkančių investavimo platformų.
Specialiosios sąlygos au pair auklėms Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo au pair programoje tikslais: a) turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų; b) pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; c) pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų.

Specialiosios sąlygos au pair auklėms Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo au pair programoje tikslais: a) turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų; b) pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; c) pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų; d) minėtame au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarime numatyta bent viena visa laisva diena per savaitę.
21.

kritiškai vertina tam tikras naujas nuostatas, dėl kurių susidaro įspūdis, kad atranka tampa „mini PAV“. II.A ir III priedų nuostatos reiškia, kad praktiškai reikia pateikti ataskaitą, įvertinančią, ar projektas daro reikšmingą poveikį. Skirtumas tas, kad šiuo atveju nėra vertinamos alternatyvos. Vietoje to, atrankai turėtų būti naudojamas kontrolinis klausimų sąrašas, kuris vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktų lengvai taikomų reikšmingo poveikio neturinčios veiklos nustatymo mechanizmų. Be to, kaip teigiama siūlomame 4 straipsnio 3 dalies pakeitime, dėl kiekvieno II priede išvardyto projekto pareiškėjas turi pateikti informacijos apie projekto charakteristikas, jo galimą poveikį aplinkai ir priemones, kurių numatoma imtis siekiant išvengti reikšmingo poveikio arba jį sumažinti, atsižvelgiant į naujame II.A priede nurodytą informaciją. Tai prieštarauja 4 straipsnio 2 dalyje numatytam sprendimui, pagal kurį valstybės narės gali nuspręsti taikyti abi procedūras, apie kurias kalbam a ir b dalyse. Taip pat reikėtų patikslinti, kaip taikyti 4 straipsnio 2 dalies b punkte paminėtas ribas, ir nurodyti, ar valstybės narės gali tas ribas nustatyti pačios remdamosi III priedo kriterijais, ar ribos bus nustatytos direktyva;
40.

taigi pripažįsta, kad be tvirto valstybių narių politinio įsipareigojimo aukščiausiu lygmeniu ir kartu nacionalinio susijusių politikos sričių koordinavimo Atlanto strategija nepateisins lūkesčių ir nebus pasiekti jos tikslai; be to, teigia, kad veiksmų planas nebus sėkmingai įgyvendintas, jeigu jame visapusiškai nedalyvaus vietos ir regionų suinteresuotieji subjektai ir jeigu jie neprisiims atsakomybės už šią strategiją;
25.

norėtų pabrėžti, kad norint sukurti veiksmingą geležinkelių tinklą su reikalingomis infrastruktūros plėtros priemonėmis (terminalais, bėgiais), kuris teiktų kokybiškas paslaugas vežimo greičio, patikimumo ir pajėgumų požiūriu, reikia sumažinti Europos geležinkelių rinkos susiskaidymą. Šiuo klausimu reikia surasti tvarų ir ekonomiškai naudingą sprendimą siekiant sukurti konkurencingą Europos krovinių vežimo geležinkeliais tinklą, kuris atitiktų konkrečius šios rūšies eismo poreikius. Be to, reikėtų įveikti pagrindines technines kliūtis, susijusias, pavyzdžiui, su geležinkelių vėžėmis. Be to, aišku, kad krovinių vežimas geležinkeliais arba trumpųjų nuotolių laivyba ir ypač vienas kitą papildantis abiejų transporto rūšių naudojimas gali prisidėti prie regioninės atokių regionų ekonomikos integravimo. Šiuo tikslu, siekiant užtikrinti sklandų šių abiejų darnaus transporto rūšių veikimą reikia sukurti ir sąsajas su logistikos centrais, kurie užtikrina optimalią transporto rūšių sąveiką ir visos sistemos efektyvumą, ir kartu siekti, kad nepaplistų logistikos įrenginiai, nepasižymintys ypatumais, kurie galėtų nukreipti transporto sistemą įvairiarūšio vežimo ir veiksmingo atskirų transporto rūšių ir jų derinių naudojimo kryptimi;
17.

pabrėžia, kad būtina plėsti jūrų ir vidaus vandenų laivybą, galinčią atlikti svarbiausią vaidmenį mažinant klimato kaitos padarinius. Be to, tokios programos kaip dabar įgyvendinama programa „Jūrų greitkeliai“ turėtų būti gerokai išplėstos, nes jos padeda siekti ES transporto ir teritorinės sanglaudos tikslų. Jūrų ir vidaus vandenų transportas taip pat galėtų padėti tenkinti didėjančią keleivių ir krovinių vežimo paklausą; kartu būtina nuolat mažinti neigiamus laivybos, uostų ir logistikos centrų padarinius aplinkai; RK apgailestauja, kad tarptautiniam jūrų transportui vis dar netaikomi Kioto protokolo mechanizmai ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo grafikas. Tačiau tam, kad nesumažėtų Europos jūrų pramonės konkurencingumas, Europos Sąjunga turėtų užtikrinti, kad privalomos taisyklės būtų nustatomos tik tarptautiniu lygiu. Be to, reikėtų įvertinti, koks būtų poveikis įvedus uostų mokesčius, nustatomus pagal laivų daromą žalą aplinkai;
51.

be to, pabrėžia, kad reikia užtikrinti apsirūpinimą tvaria energija ateityje ir prašo Komisijos ir valstybių narių nuolat remti visas jūrų atsinaujinančios energijos rūšis, pvz., vėjo, bangų, potvynių ir vandenynų srovių, pirmenybę teikti ir sistemingai remti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat naudoti finansines priemones, pvz., pakankamus supirkimo tarifus. Be to, reikėtų panaikinti administracines kliūtis, trukdančias vystyti jūrų atsinaujinančios energijos rūšis;
22.

Pritariama žaliojoje knygoje pateiktiems siūlymams toliau numatyti vis reiklesnius tikslus laipsniškai griežtinant išmetamo teršalų kiekio standartus, skatinti miestuose kurti kuo daugiau bendrus standartus atitinkančių miesto žaliųjų zonų. Taip pat galima nustatyti europinių tikslų, galbūt susijusių su mokesčių sugrąžinimu, kad sugrąžinamos sumos dydis priklausytų nuo to, kokia viešųjų pirkimų dalis atitinka sutartus ekologinius reikalavimus. Be to, yra galimybių skatinti stambius privataus sektoriaus subjektus, kurie naudojasi įvairiais ES verslo tinklais, vykdant viešuosius pirkimus laikytis ekologinių standartų;
2.1

apgailestauja, kad 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose 2010 m. tikslams (visų prima „Natura 2000“ iniciatyvai ir kaimo vystymui) finansuoti skiriama per mažai ES lėšų. Todėl Komitetas ragina valstybes nares skirti savo regionams ir savivaldybėms lėšas, reikalingas biologinei įvairovei jų teritorijoje išsaugoti ir atkurti, visų pirma siekiant išsaugoti „Natura 2000“ tinklo vietoves. Be to, Komitetas ragina struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas skirti projektams, kurie turės teigiamos įtakos biologinei įvairovei;
2. ETI, vykdydamas konkurencingą, atvirą ir skaidrų procesą bei skelbdamas išsamius reikalavimus ir sąlygas, sudaro partnerystę, kuriai priklausančios organizacijos tampa ŽNB narėmis. (…) Be to, atsižvelgiama į: (a) veiklos struktūrą, įtvirtinančią įsipareigojimą siekti ETI tikslų; (b) gebėjimą užtikrinti dinamišką, lanksčią ir patrauklią darbo aplinką, kurioje atlyginama tiek už individualius, tiek už grupės pasiekimus naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityje; (c) pagrindą, kuriuo remiantis bus teikiami mokslo laipsniai ir diplomai, įskaitant susitarimą laikytis Bendrijos politikos dėl Europos aukštojo mokslo erdvės nuostatų, ypač kalbant apie mokslo laipsnių ir diplomų suderinamumą, skaidrumą, pripažinimą ir kokybę; (d) partnerystės gebėjimą prisitaikyti prie kintančių sąlygų jų veiklos arba naujovių srityje.

2. ETI, vykdydamas konkurencingą, atvirą ir skaidrų procesą bei skelbdamas išsamius reikalavimus ir sąlygas, sudaro partnerystę, kuriai priklausančios organizacijos tampa ŽNB narėmis. (…) Be to, atsižvelgiama į: (a) veiklos struktūrą, įtvirtinančią įsipareigojimą siekti ETI tikslų; (b) gebėjimą užtikrinti dinamišką, lanksčią ir patrauklią darbo aplinką, kurioje atlyginama tiek už individualius, tiek už grupės pasiekimus naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityje; (c) pagrindą, kuriuo remiantis bus teikiami mokslo laipsniai ir diplomai, įskaitant susitarimą laikytis Bendrijos politikos dėl Europos aukštojo mokslo erdvės nuostatų, ypač kalbant apie mokslo laipsnių ir diplomų suderinamumą, skaidrumą, pripažinimą ir kokybę; (d) partnerystės gebėjimą prisitaikyti prie kintančių sąlygų jų veiklos arba naujovių srityje; (e) partnerystės jėgą, įskaitant jos sąsają su regionų ir vietos institucijomis ir organais.
1.10.

Nors pasiūlymai dėl veiksmų išsamiau išdėstyti 2–5 dalyse, EESRK taip apibendrintų savo svarbiausius politinius prioritetus, kuriuos norėtų matyti Komisijos 2018 m. darbo programoje: — EESRK ragina Komisiją tęsti strategijų ir programų, kuriomis siekiama toliau vystyti bendrąją rinką, atsižvelgiant į darnaus vystymosi ekonominius ir socialinius aspektus, įgyvendinimą. Pripažįstant, kad ekonominė ir pinigų sąjunga yra bendrosios rinkos pagrindas, ypač reikia priemonių kapitalo rinkų, taip pat skaitmeninės, energetikos ir transporto rinkų srityse. Be to, EESRK ragina vykdyti aktyvią prekybos politiką, atsižvelgiant į būtiną skaidrumą ir betarpišką pilietinės visuomenės dalyvavimą; — Komisija turėtų pasirinkti išsamią strategiją verslumui, inovacijoms ir pramonės vystymuisi skatinti, numatydama galimybes ir iššūkius, kuriuos atneša pasaulinės megatendencijos, pavyzdžiui, sparti skaitmeninimo pažanga ir daiktų internetas, ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinės ekonomikos; — EESRK ragina Komisiją plėtoti ES socialinį matmenį siekiant skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą, gerinti įgūdžius ir kompetencijas, didinti socialines investicijas ir plėtoti socialinę ekonomiką, užkirsti kelią skurdui, nelygybei, diskriminacijai ir socialinei atskirčiai, ypatingą dėmesį skiriant jaunimo integravimui į visuomenę. Be to, ypatingą dėmesį reikėtų skirti giliems pokyčiams, kurie dėl skaitmeninimo vyksta visoje visuomenėje; — EESRK ragina imtis priemonių viešiesiems finansiniams ištekliams efektyviai panaudoti ir reaguoti į būsimus iššūkius, kuriuos lems „Brexit“, ir į būtinybę užtikrinti darnų augimą, inovacijas, užimtumą ir sanglaudą. Be viešųjų investicijų, ne mažiau reikia skatinti privačias investicijas, nes tik taip bus galima patenkinti didelius investicijų poreikius; — Komisija turėtų toliau įgyvendinti priemones, įskaitant veiksmingą išorės sienų kontrolę, kuriomis siekiama apsaugoti europiečius nuo grėsmių saugumui. Ji taip pat turėtų imtis ryžtingesnių priemonių, kad ES taptų sėkmingesne dalyve pasaulinėje arenoje, šiuo tikslu skatindama daugiašalį bendradarbiavimą ir aktyvią konfliktų prevenciją. Be to, Komitetas mano, jog būtina stiprinti bendradarbiavimą gynybos srityje; — EESRK ragina Komisiją parengti strategiją, kuria siekiama veiksmingai organizuoto ir nuolatinio struktūrinio pilietinio dialogo, ir siūlosi prie to prisidėti.
3.3.

MVĮ yra labai įvairios ir nevienalytės, jų pajėgumas atsigauti bei vystytis taip pat skiriasi priklausomai nuo to, ar jos gamina prekes ir teikia paslaugas vartotojų rinkoms, ar tiekia tarpines prekes didesnėms įmonėms. Be to, tų MVĮ, kurios vykdo veiklą daugiausia nacionaliniu ar net vietiniu lygmeniu, atsigavimas labai priklauso nuo vietos sąlygų atgaivinimo, toms MVĮ, kurios prekiauja bendrojoje rinkoje, turi įtakos sklandus jos veikimas, o tarptautiniu mastu veiklą vykdančioms įmonėms teks pasikliauti sutrikusių tarptautinių vertės grandinių atkūrimu, perkėlimu į artimas šalis ar diversifikavimu ir sparčiu LPS įgyvendinimu.
4.10.

Siekiant remti ilgalaikį finansavimą, taip pat reikėtų stiprinti Afrikos finansų struktūras. Tai yra svarbi ilgalaikio darnaus vystymosi sąlyga. Be to, kertinis vystymosi akmuo daugelyje Europos šalių buvo, pavyzdžiui, kooperatinė bankininkystė, o nacionaliniai plėtros bankai, be kita ko, aptarnaujantys savivaldybes, paskatino investicijas Europoje. Šiomis priemonėmis Europos šalys visų pirma finansavo socialinę ir vietos viešąją infrastruktūrą, kuri buvo ne tik svarbus privačių investicijų ir ilgalaikio ekonomikos augimo, bet ir Europos gerovės valstybių kūrimo pagrindas.