Komisijos Nuomonė dėl prašymo pakeisti Teisingumo Teismo statutą, kurį Teismas pateikė pagal EB sutarties 245 straipsnio antrą pastraipą, kurios tikslas yra nustatyti Pirmosios instancijos teismo grąžintų Teismui sprendimų peržiūros sąlygas ir ribas pagal EB sutarties 225 straipsnio 2 ir 3 dalis /* SEK/2005/0207 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.2.2005 SEK(2005) 207 galutinis KOMISIJOS NUOMONĖ dėl prašymo pakeisti Teisingumo Teismo statutą, kurį Teismas pateikė pagal EB sutarties 245 straipsnio antrą pastraipą, kurios tikslas yra nustatyti Pirmosios instancijos teismo grąžintų Teismui sprendimų peržiūros sąlygas ir ribas pagal EB sutarties 225 straipsnio 2 ir 3 dalis, KOMISIJOS NUOMONĖ dėl prašymo pakeisti Teisingumo Teismo statutą, kurį Teismas pateikė pagal EB sutarties 245 straipsnio antrą pastraipą, kurios tikslas yra nustatyti Pirmosios instancijos teismo grąžintų Teismui sprendimų peržiūros sąlygas ir ribas pagal EB sutarties 225 straipsnio 2 ir 3 dalis, 1. Teismas siūlo įterpti tarp Teismo statuto protokolo 62 ir 63 straipsnių tris straipsnius, numeruojamus nuo 62.a) iki 62.c)[1], atitinkamai nustatančius a) nesustabdomąjį peržiūros procedūros pobūdį, „nepažeidžiant sutarties 242 ir 243 straipsnių“[2], b) pagrindinius peržiūros procedūros sąvokas Todėl Teismas numato: i) organizuoti raštišką procedūrą, kurią sudarytų pareiškimų ar pastabų pateikimas: - per specialiai tam nustatytus terminus, pareiškimus ar pastabas Pirmosios instancijos teismui (PIT) pateikia besibylinėjančios šalys, jei yra peržiūrimas PIT kasacinis sprendimas, ir šalies teismuose besibylinėjančios šalys, jei yra peržiūrimas prejudicinis PIT sprendimas, - esant abiem pirmiau minėtom sąlygom, pareiškimus ar pastabas pateikia valstybės narės ir institucijos pagal statuto 23 straipsnyje dėl prejudicinių procedūrų numatytas sąlygas; ii) galimybę Teismui pradėti žodinę procedūrą, c) peržiūros poveikį PIT sprendimams, galintiems pakenkti Bendrijos teisės vieningumui ar darnumui: - kai kalbama apie kasacinį sprendimą, mechanizmas remiasi statuto 61 straipsniu dėl apeliacijų, - kai kalbama apie prejudicinį sprendimą, numatyta, kad „Teismo pateiktas atsakymas į peržiūrimus klausimus pakeičia PIT atsakymą“. 2. Teismas patikslina, kad papildomos šio mechanizmo nuostatos bus įtrauktos į Teismo ir PIT procedūros reglamentus remiantis 63 statuto straipsniu. Jis taip pat patikslina, kad „prejudicinėje srityje reikės informuoti teismus, į kuriuos buvo kreiptasi, apie peržiūros procedūros pradžią ir eigą, kad tie teismai, nors ir turėdami visą informaciją, palauktų Teismo pozicijos ir tik tada priimtų sprendimą dėl bylos iš esmės“. 3. Teismo prašymo tikslas yra įgyvendinti deklaracijas Nr. 13, 14 ir 15, priimtas 2001 m. vasario 26 d. Nicos Europos Vadovų Taryboje. Įžanginės pastabos 4. Nicos sutarties nuostatomis dėl Sąjungos jurisdikcijos siekiama dviejų tikslų: - pakeisti teisminių kompetencijų struktūrą, kad būtų palengvintas Teismo ir PIT darbas, - taip pat palikti Teismui jo, kaip aukščiausio teisės organo Europoje vaidmenį, koks bebūtų PI teismui suteiktų kompetencijų pobūdis. Peržiūros procedūra padėtų įgyvendinti antrąjį tikslą, kuomet PIT priima sprendimus pagal kasacines kompetencijas ar pagal prejudicines[3] kompetencijas. 5. Peržiūros procedūra yra nauja ta prasme, kad įveda teismų kontrolę po kasacinės kompetencijos ar prejudicinės kompetencijos įgyvendinimo. Ji išreiškia sutarties autorių norą nesteigti Teismo lygmenyje trečios teismų pakopos tiesioginių skundų srityje, nei antros teismų pakopos prejudicinėje srityje. 6. Komisijos nuomone, jaučiamai išskirtinis šios procedūros pobūdis reikalauja specifinių statutinių nuostatų. I. Pasiūlymas atlikti peržiūrą ir sprendimas pradėti peržiūros procedūrą turėtų turėti sustabdomąjį poveikį 7. Peržiūros procedūros negalima palyginti su skundu ar apeliacija, pateiktais besibylinėjančiosios šalies pagal jos laisvai apibūdintas teisės priemones. Todėl Komisija mano, kad šiuo atžvilgiu nėra pagrindo taikyti peržiūros procedūrą nuostatoms, reguliuojančioms eilinius skundus ar paprastąsias apeliacijas[4]. 8. Reikia pažymėti, kad skundų ir paprastųjų apeliacijų nesustabdomąjį pobūdį iš esmės pateisina būtinybė vengti piktnaudžiavimo skundais ar apeliacijomis, kuriuos pateiktų šalys, turėdamos vienintelį tikslą – uždelsti užginčyto dokumento taikymą ar teismo nutarties vykdymą. Tačiau peržiūros procedūrai tai negresia, nes pagal statuto 62 straipsnį ją pradėti galima išimtinai tik Teismo Pirmojo Generalinio advokato iniciatyva. 9. Beje, pagal sutarties 225 straipsnio 2 ir 3 dalis galimai Teismo peržiūrai galima pateikti tik kasacinius sprendimus ir PIT prejudicinius sprendimus, be to, peržiūrą galima pradėti tik „išimtinai (…), esant rimtam pavojui, kad kyla grėsmė Bendrijos teisės vieningumui ar darnumui“. 10. Pagal šias nuostatas peržiūros procedūra yra išskirtinė, nes ja siekiama išvengti rimto Bendrijos tvarkos sutrikimo, kuris galėtų atsirasti įvykdžius kurį nors PIT sprendimą. 11. Komisijos nuomone, reikia pabrėžti tai, kad Teismas peržiūri kasacinius sprendimus ir prejudicinius sprendimus. Tokiais sprendimais siekiama užtikrinti teisės aiškinimo vieningumą bei taikymo vienodumą ir tada jie atlieka esminę funkciją Europos Sąjungos teisėtvarkai. Beje, kasacinės ir prejudicinės kompetencijos paprastai yra vykdomos išimtinai ir galutinai. 12. Tačiau jeigu, išimtinai šiam principui, PIT sprendimus patikrintų Teismas, motyvuodamas, kad jie gali pakenkti Bendrijos teisės vieningumui ar darnumui, tų sprendimų nebegalima laikyti galutiniais, tada jų negalima skelbti nei nedelsiant taikyti. Komisija mano, kad reikėtų numatyti juos vykdyti ne anksčiau, kaip po mėnesio, minimo statuto 62 straipsnyje, jeigu Pirmasis Generalinis advokatas nepateikė prašymo jį peržiūrėti, arba, jeigu yra pateikiamas toks prašymas, pasibaigus antram mėnesio terminui, numatytam tame pačiame dokumente, jeigu Teismas nusprendžia nepradėti peržiūros procedūros. 13. Net jei peržiūros procedūra vykdoma labai retai, ši pastaba negali būti anuliuota. Komisijos nuomone, svarbu pasirūpinti, kad, siekiant nepriekaištingo teisinio tikrumo ir vengiant bet kokio Bendrijos teisės taikymo nenuoseklumo, būtų atsakyta remiantis bendra teise į visus kasacinius skundus ir į visus prejudicinius klausimus. 14. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad sustabdomąjį peržiūros procedūros pobūdį reikėtų vertinti kaip nuo tos procedūros neatskiriamą dalyką, todėl jis toks ir turėtų būti pripažintas statute. 15. Teismas siūlo ne tokį automatišką sprendimo būdą: atidėti PIT sprendimo vykdymą tik gavus pagal sutarties 242 straipsnį pateiktą Pirmojo Generalinio advokato prašymą. 16. Komisijos nuomone, toks sprendimo būdas yra šiek tiek rizikingas, nes neleidžia numatyti visų prielaidų, dėl kurių po Teismo peržiūros gali tekti keisti PIT sprendimą. Tad reikėtų vengti, kad, nebuvus prašymo atidėti vykdyti PIT sprendimą, galintį sukelti pirmiau minėtą rimtą sutrikimą, tas sprendimas būtų laikinai įgyvendinamas, o vėliau, Teismui pabaigus peržiūrą, būtų taisomas. 17. Atsižvelgdama į visus pirmiau minėtus motyvus, Komisija mano, kad sustabdomasis peržiūros procedūros pobūdis leistų veiksmingiau išsaugoti šios ypatingos procedūros galutinį tikslą. Be kita ko, jis leistų supaprastinti ir tuo pačiu paspartinti peržiūros procedūrą ta prasme, kad Pirmasis Generalinis advokatas ir Teismas galėtų iš karto imtis esmės, neprivalėdami prieš tai nagrinėti galimos būtinybės atidėti PIT sprendimo vykdymą ar imtis laikinų priemonių, kurias pagal siūlomą mechanizmą gali pasiūlyti Pirmasis Generalinis advokatas pagal sutarties 242 ar 243 straipsnį. 18. Be to, Komisija mano, kad peržiūros procedūros sustabdomojo pobūdžio pripažinimas yra pageidautinas siekiant išsaugoti: - viena vertus, „sakytinės teisės“ autoritetas, kuris gali nukentėti nagrinėjant tą pačią bylą, jei paaiškėtų, jog yra keli sprendimai, kurių tikslas yra vienas ir tas pats – suformuluoti teisės normą, - kita vertus, specifiškumas tos procedūros, kaip įstatyme numatytos apskundimo teisės, kuri siekia ne tik sukurti precedentą ateičiai, bet ir būti naudinga besibylinėjančioms šalims. Abu pastarieji punktai reikalauja papildomų komentarų. Tiesioginių skundų srityje 19. 2004 m. lapkričio 2 d. nutarimu Taryba įsteigė Europos Sąjungos tarnautojų teismą (toliau – TT), pagal sutarties 225A straipsnį. Verta priminti, kad: - pagal šio sprendimo priedo 11 straipsnį, Tarnautojų teismas gali pateikti PI Teismui tik su teisiniais pažeidimais susijusias apeliacijas, - pagal to paties priedo[5] 13 straipsnį, jei apeliacija yra pagrįsta ir kai dėl to yra anuliuojamas TT sprendimas, PIT sprendžia pats arba perduoda bylą Tarnautojų teismui, jei bylos išspręsti nepavyksta. 20. Iš to išplaukia, kad jeigu, kaip tai siūlo Teismas, peržiūra neturėtų sustabdomojo poveikio, TT turėtų spręsti bylą remdamasis PIT suformuluota teisės norma, kai tuo tarpu tą teisės normą Teismas dar gali keisti. 21. Be to reikia pažymėti, kad pabaigęs peržiūrą Teismas perduoda bylą PIT, nebent bylos sprendimas išplaukia iš faktinių konstatavimų, kuriais yra pagrįstas PIT sprendimas. Pastaruoju atveju galutinį sprendimą priimtų jis pats (62.c pasiūlymo straipsnis). Vadinasi, siūloma sistema nagrinėjant tą pačią bylą gali privesti prie kelių teisminių sprendimų, kurių tikslas yra „suformuluoti teisės normą“, pirmiausia kasacijos lygmenyje (PIT sprendimas, kurį reikalui esant seka TT sprendimas), o vėliau peržiūros lygmenyje (Teismo sprendimas, reikalui esant seka PIT sprendimas). 22. Toks eiliškumas gali atnaujinti teisminę kamšatį, kurios panaikinimą numatė Nicos sutartis ir kuri ypač gali pakenkti „sakytinės teisės“ autoritetui. Prejudicinėje srityje 23 . Šiame etape PI Teismui nebuvo suteikta jokia prejudicinė kompetencija. Tačiau kai (jei) Teismo pasiūlymas apima ir prejudicinių PIT sprendimų peržiūrą, Komisija pabrėžia, kad sustabdomasis Teismo (atliekamos) peržiūros procedūros pobūdis yra šioje srityje ypatingai rekomenduotinas. Peržiūros procedūros neturėtų įgyvendinimas būti laikomas antrarūše prejudicija, tai pakenks tiek prejudicinės procedūros patikimumui, tiek peržiūros procedūros ekonomiškumui ir efektyvumui. 24. Prejudicinės procedūros patikimumas, tiksliau, pareigos jausmas kreiptis į paskutinės instancijos teismus iš esmės glūdi tame, kad nacionaliniai teisėjai yra raginami kreiptis į Teisingumo Teismą kaip į vienintelę instituciją, kuri reguliuoja Bendrijos teisę ir specializuojasi jos interpretavime ir vertinime. Nacionalinis teisėjas tada negautų dviejų skirtingų prejudicinių atsakymų, šiuo atveju – pirmo atsakymo, kurį suformuluotų PIT, ir antrojo, kurį pateiktų Teismas, kuris, pagal šį pasiūlymą „pakeistų“ PIT atsakymą. 25. Siūloma sistema be kita ko gali nacionaliniam teisėjui pasirodyti sunkiai valdoma ir žymiai sumažinti peržiūros procedūros efektyvumą. Į Teismą yra kreipiamasi kai nacionalinis teisėjas paskelbia, kad reikia stabdyti bylą, ir šis bylos sustabdymas paprastai baigiasi sulaukus prejudicinio atsakymo, šiuo atveju – sulaukus PIT sprendimo. Taigi, nacionaliniam teisėjui gali tekti įgyvendinti PIT sprendimą. Esant tokioms sąlygoms, gali būti neįmanoma atsižvelgti į informaciją, kurią Teismas numato suteikti nacionaliniams teismams, „kad jie, nors ir turėdami visą informaciją, palauktų Teismo pozicijos ir tik tada priimtų sprendimą dėl bylos iš esmės“, kitaip tariant, kad tie teismai neatsižvelgtų į jiems iš anksto perduotą PIT sprendimą, ir todėl gali sumažėti peržiūros procedūros efektyvumas, kurio siekia besibylinėjančios šalys. 26. Kaip tai parodo Teismas, iš sutarties terminų ir pirmiau minėtų deklaracijų išplaukia, kad „peržiūra“ nėra įstatyme numatyta apskundimo teisė įprasta šio termino reikšme, kadangi Tarpvyriausybinės konferencijos (TVK) debatai parodė, jog toks skundas yra neperkeliamas į tada numatytą teisminę struktūrą. Įstatyme numatyta apskundimo teise paprastai yra siekiama, kad žemesnės pakopos jurisdikcijos sprendimas netaptų precedentine teise tais atvejais, kai šalys nusprendžia neperduoti bylos paskutinės instancijos teismams, kurie vieninteliai yra kompetentingi spręsti kai kuriuos klausimus[6]. Panašiame kontekste yra visiškai priimtinas tas faktas, kad pateikto sprendimo apie įstatyme numatytą apskundimo teisę vienintelė pasekmė yra ne sprendimo pataisymas, kad jis būtų laikomas priimtu[7], o tik precedentinės teisės atvejis ateičiai. Kiek kitaip būna kai Teismas pasisako arba dėl kasacinio sprendimo, arba dėl prejudicinio PIT sprendimo, kitaip tariant, kai besibylinėjančios šalys būna pasinaudojusios visomis joms prieinamomis teisminėmis pakopomis. Turint omeny tokį ypatingą kontekstą, TVK turėjo nutarti, kad Teismo intervencija turi ne tik pakoreguoti precedentinę teisę ateičiai, bet ir būti konkrečiai naudinga besibylinėjančioms šalims, jeigu po Teismo atliktos peržiūros bus priimtas kitoks sprendimas, nei priėmė PIT. 27. Todėl yra svarbu, kad statutinės nuostatos dėl peržiūros procedūros užtikrintų, jog Teismo sprendimo rezultatas nesumažėtų iki įstatyme numatytos apskundimo teisės rezultato, o būtų realiai naudingas besibylinėjančioms šalims. 28. Iš visų šių apsvarstymų seka, kad statutinės nuostatos dėl peržiūros turėtų įvesti peržiūros prašymo ir prašymo pradėti peržiūros procedūrą sustabdomąjį pobūdį, kad vienintelis sprendimas būtų pateikiamas kasaciniams skundams, apsiribojantiems teisiniais klausimais ir kad vienintelis prejudicinis atsakymas būtų pateiktas preliminariems nutarimams, pateiktiems PI teismui. II. Peržiūra turėtų būti organizuojama skubos procedūros metu 29. Tokios procedūros organizavimas yra būtinas prejudicinėje srityje pagal Nicos sutarties Nr. 15 deklaraciją. Atrodytų, pateisinama būtų ir pagreitinta procedūra tiesioginių skundų srityje, jei peržiūra būtų organizuojama tik labai išimtinais atvejais ir pagal konkrečius PIT sprendimo punktus, kurio visi dokumentai bei argumentai, kuriais jau buvo apsikeista, turėtų būtų perduodami Teismui. 30. Atrodo, kad Teismo numatyta procedūra ir laikosi tos krypties, kai žodinė procedūra nėra taikoma automatiškai. 31. Bet nuostatas dėl raštiškos procedūros reikėtų šiek tiek paaiškinti. Siūlomas mechanizmas numato, kad besibylinėjančios šalys turėtų teisę pateikti pastabų per Teismo numatytus terminus, kai tuo tarpu valstybės narės ir institucijos galėtų pateikti pastabas statuto 23 straipsnyje numatytomis sąlygomis, t. y. per du mėnesius nuo tos datos, kai buvo gautas pranešimas apie reikiamus peržiūrėti sprendimo punktus. 32. Komisija mano, kad raštiškų pareiškimų ar pastabų pateikimo terminas turėtų būti vienodas šalims, valstybėms narėms ir institucijoms, ir neviršyti daugiausia dviejų ar trijų savaičių. 33. Beje, būtų naudinga numatyti tinkamą terminą galutinio sprendimo įgyvendinimui ir apie tai informuoti šalis ar nacionalinius teismus. III. Išvados 1. Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas aplinkybes, Komisija mano, kad statutinės nuostatos dėl peržiūros procedūros turėtų: a ) peržiūros prašymo ir prašymo pradėti peržiūros procedūrai suteikti sustabdomąjį pobūdį; b ) patikslinti, kad PI teismo priimti sprendimai pagal sutarties 225 straipsnio 2 ar 3 dalis bus laikomi galutiniais - praėjus vienam mėnesiui, numatytam statuto 62 straipsnio antroje pastraipoje, jeigu Pirmasis Generalinis Advokatas nepasiūlė peržiūrėti sprendimo, - ir, tuo atveju, kai Pirmasis Generalinis advokatas pasiūlo, pasibaigus antrajam vieno mėnesio terminui, numatytam statuto 62 straipsnio antroje pastraipoje, jeigu Teismas nutaria nepradėti peržiūros procedūros; c ) numatyti skubos procedūrą; d ) ir nustatyti tinkamą terminą sprendimo įgyvendinimui bei apie tai informuoti šalis ar nacionalinius teismus. 2. Komisija mano, kad vadovaujantis Nicos sutarties deklaracija Nr. 14, būtų naudinga įvesti peržiūros procedūros vertinimo mechanizmą. [1] Tarybos dokumentas Nr.12464/03 JUR 359 COUR 24, 2003.9.12. [2] Mechanizmas panašus į statuto 60 straipsnyje minimą apeliacijų mechanizmą. [3] Tuomet, kai Teismo kontrolė dėl PIT pirmosios instancijos kompetencijos natūraliai vyksta kasaciniu būdu. [4] Sutarties 242 straipsnis ir Teismo statuto 60 straipsnis (numatantys nesustabdomąjį skundų ir apeliacijų pobūdį). [5] Jis atstato statuto 61 straipsnio dėl PIT sprendimų apskundimų terminus. [6] Žr. EB sutarties 68 straipsnio 1 dalį, pagal kurią tik nacionaliniai paskutinės instancijos teismai gali preliminariai kreiptis į Teisingumo Teismą. [7] Žr. EB sutarties 68 straipsnio 3 dalį.