EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2021 12 14 COM(2021) 891 final 2021/0428(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso

{SEC(2021) 440 final} - {SWD(2021) 462 final} - {SWD(2021) 463 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Erdvė be vidaus sienų kontrolės (toliau – Šengeno erdvė) yra vienas didžiausių Europos integracijos laimėjimų. Komunikate „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (toliau – Šengeno strategija) Komisija pabrėžė, kad Šengeno erdvės pagrindas yra neatskiriama Europos dalis. Šengeno erdvė apima erdvę, kurioje Europos Sąjungos piliečiai ir jos teritorijoje teisėtai esantys ne ES piliečiai, taip pat prekės ir paslaugos gali judėti be vidaus sienų kontrolės. Šengeno erdvė yra esminis laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės elementas ir vienas iš pagrindinių bendrosios rinkos veikimo elementų. Jos sukūrimas davė didelės socialinės ir ekonominės naudos Europos visuomenei. Tačiau pastaraisiais metais ji buvo ne kartą išbandyta įvairių krizių ir sunkumų. Beprecedentė pabėgėlių krizė 2015 m. atskleidė Sąjungos išorės sienų valdymo trūkumus ir parodė, kad migracijos sistema nebuvo tinkamai parengta šioms problemoms spręsti, todėl kelios valstybės narės atnaujino vidaus sienų kontrolę. Vidaus sienų kontrolė taip pat buvo atnaujinta reaguojant į besitęsiančią terorizmo grėsmę po Europoje įvykdytų išpuolių. Be to, COVID-19 pandemija yra precedento neturinti problema ir sunkus išbandymas Šengeno erdvei – dėl pandemijos dar daugiau valstybių narių atnaujino vidaus sienų kontrolę, ir dėl to buvo kilęs pavojus bendrosios rinkos veikimui. Dėl viso to sumažėjo pasitikėjimas, kuris būtinas, kad erdvėje būtų galima nevykdyti vidaus sienų kontrolės. Dėl šių priežasčių Komisija paskelbė sieksianti papildyti priemonių, reikalingų tinkamam Šengeno erdvės veikimui užtikrinti, rinkinį, kad būtų atkurta taisyklių ekosistemos pusiausvyra ir atkurtas bei sustiprintas valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas. Viena iš tokių priemonių, skirtų Šengeno erdvei stiprinti ir jos atsparumui didinti, yra naujas pasiūlymas dėl Reglamento (ES) 2016/399 (toliau – Šengeno sienų kodeksas) pakeitimo. Šis pasiūlymas yra pagrindinis naujo migracijos ir prieglobsčio pakto įgyvendinimo veiksmų gairių rezultatas. Visais naujame migracijos ir prieglobsčio pakte pasiūlytais sprendimais valstybėms narėms bus padedama veiksmingai valdyti migraciją, glaudžiau bendradarbiauti ir dalytis atsakomybe, taip pat įgyvendinti privalomą solidarumo sistemą, taip stiprinant Šengeno erdvę. Kad Šengeno erdvė tinkamai veiktų, taisyklės turi būti vienodai taikomos tiek prie išorės, tiek prie vidaus sienų. Ji grindžiama valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu, veiksminga išorės sienų kontrole ir alternatyviomis priemonėmis valstybių narių teritorijoje, siekiant užtikrinti aukštą saugumo lygį Šengeno erdvėje, kai nėra vidaus sienų kontrolės. Nors Šengeno sienų kodekse nustatytoje sistemoje yra priemonių tokiems sunkumams, su kuriais susiduriama pastaraisiais metais, spręsti, dar yra galimybių tobulinti konkrečius aspektus, visų pirma susijusius su gebėjimu vienodai reaguoti į dideles grėsmes visuomenės sveikatai, gebėjimu reaguoti į grėsmes, kylančias dėl naudojimosi migrantais kaip įrankiais, taip pat atsako į terorizmą ar neteisėtą judėjimą teritorijoje priemonėmis. Atsižvelgiant į naujus iššūkius Šengeno erdvei, reikia atlikti keletą tikslinių dabartinių Šengeno sienų kodekse nustatytų taisyklių pakeitimų, susijusių tiek su išorės, tiek su vidaus sienomis, taip pat su įgaliojimais, kuriais naudojamasi valstybių narių teritorijose, nesukeliant abejonių dėl Sąjungos ir valstybių narių atsakomybės pasidalijimo. Šis pasiūlymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į vykdomas iniciatyvas, kuriomis siekiama tobulinti bendrą Šengeno erdvės valdymą. Remdamasi 2020 m. įsteigto Šengeno forumo darbu, 2022 m. pradžioje Komisija priims Šengeno erdvės padėties ataskaitą, kurioje apibendrins padėtį, susijusią su vidaus sienų kontrolės nebuvimu, Šengeno vertinimų rezultatais ir rekomendacijų įgyvendinimo padėtimi. Komisija į šias ataskaitas įtrauks Šengeno padėties rezultatų suvestinę, kad susietai įvertintų Šengeno acquis įgyvendinimą įvairiose politikos srityse ir geriau padėtų valstybėms narėms spręsti bet kokius sunkumus. Komisija taip pat pasiūlė peržiūrėti Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmą, kad jis būtų veiksmingesnis, strategiškesnis ir tinkamiau pritaikytas prie naujos tikrovės ir uždavinių. Atlikus peržiūrą, bus išplėstos mechanizmo galimybės palengvinti politinį dialogą Šengeno padėties klausimais, dėmesį sutelkiant į tas sritis, kuriose gali kilti pavojus visos Šengeno erdvės veikimui. Išorės sienos Šengeno erdvės egzistavimui būtinas didelis pasitikėjimas patikimu išorės sienų valdymu. Remiantis laikotarpio iki 2021 m. pabaigos patirtimi, išorės sienų valdymas turėtų būti sustiprintas toliau nurodytais dviem aspektais. · Su sveikata susiję sunkumai COVID-19 krizė parodė, kad dabartinių taisyklių nepakanka reaguojant į krizines situacijas, susijusias su epidemiją sukelti galinčiomis ligomis. Dėl pasaulinio COVID‑19 pobūdžio reikėjo imtis ad hoc priemonių prie išorės sienų, kad būtų sulėtintas plitimas per sienas. 2020 m. kovo mėn. Komisija pasiūlė suderintą sprendimą dėl nebūtinų kelionių iš trečiųjų šalių į Šengeno erdvę apribojimų taikymo. Todėl 2020 m. birželio mėn. buvo priimta Tarybos rekomendacija, kuria siekta padėti suformuoti bendrą požiūrį, kurio reikia laikytis ribojant keliautojų, atvykstančių iš šalių, kuriose epidemiologinė padėtis yra labai problemiška, patekimą į Europos Sąjungą. Tačiau, nors valstybės narės tarpusavyje susitarė dėl trečiųjų valstybių, kurioms galėtų būti panaikintas nebūtinų kelionių apribojimas, sąrašo, jos minėtą rekomendaciją taiko labai skirtingai. Tik kai kurios apribojimus taiko visoms sąraše esančioms valstybėms, o kitos nusprendė panaikinti apribojimus tik kai kurioms sąraše nurodytoms valstybėms arba nepanaikino apribojimų nei vienai iš jų. Kitos valstybės narės panaikino apribojimus trečiosioms valstybėms, kurios iš viso nebuvo įtrauktos į sąrašą, ir taip pakenkė pageidaujamam vieningam požiūriui. Siekiant įtvirtinti nuoseklią praktiką ir išvengti šiuo metu esamų neatitikimų, reikalinga nauja procedūra. ·Su naudojimusi migrantais kaip įrankiais susiję sunkumai Kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl reagavimo į valstybės remiamą naudojimąsi migrantais kaip įrankiais prie ES išorės sienų, atnaujintame ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų plane (2021–2025 m.), kurį Komisija priėmė 2021 m. rugsėjo 29 d., taip pat Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl priemonių, taikomų vežėjams, padedantiems prekiauti žmonėmis ar neteisėtai gabenti migrantus arba užsiimantiems tokia veikla, susijusia su neteisėtu atvykimu į Europos Sąjungos teritoriją, pastebimas itin didelį susirūpinimą keliantis reiškinys – didėjantis valstybės subjektų vaidmuo dirbtinai organizuojant ir palengvinant neteisėtą migraciją, kai migracijos srautai naudojami politiniais tikslais kaip priemonė Europos Sąjungai ar jos valstybėms narėms destabilizuoti. Kaip nurodyta 2021 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, ES ir valstybės narės yra įsipareigojusios reaguoti į didėjantį valstybės subjektų vaidmenį padedant vykdyti neteisėtą migraciją ir panaudojant žmones, kad būtų daromas spaudimas prie ES išorės sienų. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos pasiūlyti bet kokius būtinus ES teisinės sistemos pakeitimus, kad būtų sprendžiama naudojimosi žmonėmis kaip įrankiais problema. Šiuo tikslu pirmiausia reikia apibrėžti, ką reiškia „naudojimasis kaip įrankiais“. Be to, reikia patikslinti, kokių priemonių valstybės narės gali imtis pagal Šengeno sienų kodeksą, kad veiksmingai apsaugotų bendras ES išorės sienas, kai migrantais naudojamasi kaip įrankiais politiniais tikslais. Be to, Komisija siūlo papildomas priemones pagal prieglobsčio ir grąžinimo acquis, siekdama patikslinti, kaip valstybės narės gali ir turėtų reaguoti naudojimosi migrantais kaip įrankiais atvejais, kartu užtikrinant, kad būtų visapusiškai ginamos migrantų, kuriais naudojamasi, teisės, įskaitant teisę į prieglobstį ir apsaugą nuo grąžinimo. Kaip nurodyta Šengeno sienų kodekse, „sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios panaikino vidaus sienų kontrolę. Sienų kontrolė turėtų padėti kovojant su nelegalia imigracija bei prekyba žmonėmis ir neleisti kilti grėsmei valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, visuomenės sveikatai ir tarptautiniams santykiams“. Todėl akivaizdu, kad Šengeno išorės sienas turinčioms valstybėms narėms tenka dviguba pareiga: pareiga visiems asmenims, kurie naudojasi galimybe keliauti be vidaus sienų kontrolės, ir pareiga savo piliečiams bei įmonėms. Šengeno sienų kodekse nustatytos bendrosios taisyklės dėl sienos perėjimo punktų (5 straipsnis) ir sienų stebėjimo (13 straipsnis), kad valstybės narės galėtų pasiekti pirmiau minėtus sienų valdymo tikslus. Tačiau tas taisykles būtina sugriežtinti, kad būtų pripažinta Šengeno išorės sienas turinčių valstybių narių atsakomybė ir reaguojama į naujus sunkumus, kylančius dėl naudojimosi migrantais kaip įrankiais. Priemonės prie vidaus sienų ir teritorijoje

Pati Šengeno projekto esmė yra tai, kad nebūtų vidaus sienų kontrolės ir visi teisėtai Sąjungoje esantys asmenys galėtų visapusiškai naudotis galimybe keliauti be patikrinimų prie vidaus sienų. Remiantis patirtimi, įgyta iki 2021 m. rudens, siekiant išsaugoti Šengeno erdvę, turi būti iš naujo įvertinti ir sustiprinti toliau nurodyti aspektai. ·Reagavimas į daugumos valstybių narių patiriamus sunkumus Nors patikrinimų kertant sieną atnaujinimas gali būti teisėta priemonė siekiant pašalinti dideles grėsmes vidaus saugumui ir viešajai tvarkai, ypač kai būtina skubiai imtis veiksmų (pvz., reaguojant į teroristinius išpuolius), dėl šių patikrinimų kertant sieną geografinės apimties ir trukmės gali būti apsunkintas asmenų judėjimas ir laisvas prekių judėjimas. Net jei patikrinimai kertant vidaus sienas savaime nepažeidžia laisvo judėjimo teisės, tokių patikrinimų atsisakymas praktiškai palengvina asmenų judėjimą. Atnaujintų patikrinimų kertant sieną poveikis yra ypač pastebimas prie vidaus sausumos sienų ir daro poveikį įvairiems ekonominiams ir socialiniams ryšiams pasienio regionuose, kur gyvena 150 mln. žmonių ir dar maždaug 3,5 mln. žmonių kasdien kerta Šengeno erdvės vidaus sienas. 2020 m. daugybė atnaujintų patikrinimų prie vidaus sienų, kuriais siekta padėti sustabdyti COVID-19 plitimą, dažnai sumažino vietos pajėgumus užtikrinti esmines paslaugas abipus sienos. Dėl nepakankamo nacionalinių priemonių koordinavimo reaguojant į COVID-19 pandemiją transporto sektorius buvo dar labiau paveiktas, nes buvo apribota tarpvalstybinio transporto veikla, ir tai dažnai sustiprino pirminio šoko poveikį ir dar labiau sutrikdė tiekimo grandines. Reikalinga nauja procedūra siekiant užtikrinti labiau koordinuotą atsaką į krizines situacijas, kurios paveikia daugumą valstybių narių, kartu visapusiškai gerbiant valstybių narių suverenią teisę atnaujinti sienų kontrolę. Remdamasi įvairiomis COVID-19 pandemijai skirtomis gairėmis ir rekomendacijomis, pavyzdžiui, žaliųjų koridorių sistema, Komisija taip pat tobulins nenumatytų atvejų planavimą Šengeno erdvėje. Dėl šios priežasties ji kodifikuos atitinkamas poveikio švelninimo priemones sienos apsaugos pareigūnams skirtame praktiniame vadove, kuris taps įprastas orientyras sienos apsaugos pareigūnams krizės atveju. ·Geresnis alternatyvių priemonių panaudojimas Pastaraisiais metais Šengeno erdvė patyrė išbandymų dėl COVID-19 pandemijos, 2015 m. migrantų krizės ir išaugusios terorizmo grėsmės. Reaguodamos į šiuos iššūkius, kai kurios valstybės narės nusprendė atnaujinti patikrinimus kertant kai kurias arba visas jų vidaus sienas. Nors iš pradžių tokiais sprendimais buvo reaguojama į akivaizdžius įvykius ir tam tikrą laikotarpį jie buvo pagrįsti Tarybos rekomendacijomis, panašu, kad dabar jie tapo nuolatine atsargumo priemone. Ilgalaikė vidaus sienų kontrolė parodė dabartinių priemonių, kurias Sąjunga turi užsitęsusios kontrolės būtinumui ir proporcingumui įvertinti, ribotumą. Todėl reikėtų sugriežtinti taisykles, kuriomis vidaus sienų kontrolė apibrėžiama kaip kraštutinė priemonė. Be to, dėl ilgalaikės vidaus sienų kontrolės atkreiptas dėmesys į tai, kad valstybės narės retai taiko alternatyvias priemones, kurių daugeliu atvejų gali pakakti aukštam saugumo lygiui užtikrinti neatnaujinant vidaus sienų kontrolės. Tai visų pirma susiję su policijos įgaliojimų vykdymu. 2017 m. Komisijos rekomendacijoje dėl policijos patikrinimų ir tarpvalstybinio policijos bendradarbiavimo valstybės narės raginamos geriau pasinaudoti policijos įgaliojimais ir teikti pirmenybę policijos patikrinimams, prieš priimant sprendimą laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę. Per pastaruosius ketverius metus kelios valstybės narės sustiprino policijos patikrinimus pasienio zonose, atsižvelgdamos į padidėjusią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Kai kuriais atvejais tai buvo gerosios patirties kovojant su ilgalaike ir vis didėjančia grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumu pavyzdys. Tokie patikrinimai gali būti tokie pat veiksmingi ar veiksmingesni nei vidaus sienų kontrolė, nes jie visų pirma yra lankstesni už statinę sienų kontrolę konkrečiuose sienos perėjimo punktuose ir juos galima lengviau pritaikyti prie kylančių pavojų. Siekiant užtikrinti, kad šių priemonių potencialas būtų visiškai išnaudotas, valstybė narė, svarstanti galimybę pratęsti atnaujintą sienų kontrolę, pirmiausia turėtų įvertinti, ar sienų kontrolę galima pakeisti tokiomis alternatyviomis priemonėmis. Be to, su COVID-19 pandemija susijusi patirtis aiškiai parodė, kad vidaus sienų kontrolės atnaujinimas gali būti nereikalingas ir dėl kitų, paprastai su policija nesusijusių viešųjų įgaliojimų (pvz., patikrinimų, susijusių su visuomenės sveikata). Dėl šios priežasties turėtų būti peržiūrėtas alternatyvių priemonių, kurios neturėtų būti laikomos lygiavertėmis vidaus sienų kontrolei, sąrašas. Policijai geriau bendradarbiaujant, valstybės narės turėtų daugiau vidaus sienų kontrolės alternatyvų. Šiuo tikslu 2021 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto – ES policijos bendradarbiavimo kodekso. Kodekse bus nustatyta nuosekli ES teisinė sistema, siekiant užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos turėtų prieigą prie kitų valstybių narių turimos informacijos, kai šios prireikia kovojant su nusikalstamumu ir terorizmu. Galiausiai, tebesitęsianti vidaus sienų kontrolė, susijusi su neleistinu judėjimu, pateisina pakeitimus, kad valstybės narės galėtų geriau spręsti tokias problemas nesiimdamos vidaus sienų kontrolės. * Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, būtina skubiai spręsti Šengeno erdvės išorės ir vidaus sienų problemas, susijusias su: a)priemonėmis prie išorės sienų, siekiant šalinti grėsmes, susijusias su didelėmis grėsmėmis visuomenės sveikatai, tokiomis kaip pandemijos ir naudojimasis migrantais kaip įrankiais; b)sąlygomis, kuriomis būtų galima atnaujinti patikrinimus prie vidaus sienų ir visapusiškai panaudoti kitas priemones, kad būtų užtikrintas pakankamai aukštas saugumo lygis nenaudojant vidaus sienų kontrolės. Konkretūs pasiūlymo tikslai ir pagrindiniai elementai Konkretūs pasiūlymo tikslai yra šie. a)Vienodas priemonių taikymas prie išorės sienų kilus grėsmei visuomenės sveikatai. Pasiūlymu siekiama sukurti naują mechanizmą, kuris leistų Tarybai laiku priimti privalomą dokumentą, nustatantį laikinus kelionių prie išorės sienų apribojimus tokiomis aplinkybėmis. Taikant šį mechanizmą kelionių apribojimai bus vienodai taikomi visose valstybėse narėse tol, kol Sąjungoje išliks grėsmė visuomenės sveikatai. Pasiūlyme išsamiai nustatomi visi būtini dokumento, kurį Taryba turi priimti įgyvendinimo aktu, elementai. Todėl tokiame dokumente turėtų būti nurodytos asmenų, kuriems netaikomi kelionių apribojimai, kategorijos, net ir tais atvejais, kai jie keliauja dėl nebūtinų priežasčių, ir (arba), remiantis objektyviais rodikliais, geografinės vietovės ar trečiosios šalys, iš kurių keliaujant gali būti taikomos konkrečios priemonės, pvz., kelionių apribojimai. Be to, jame turėtų būti nustatytos papildomos sąlygos, taikytinos keliautojams, kad kelionės būtų saugios. Laikantis įsipareigojimų pagal Sąjungos ir tarptautinę teisę, Sąjungos piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, kurie pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi laisvo judėjimo teisėmis, lygiavertėmis Sąjungos piliečių teisėms, ir jų atitinkamiems šeimos nariams visada turėtų būti leidžiama atvykti į Sąjungą. Gyventojams visada turėtų būti leidžiama grįžti į Sąjungą. Be to, dokumente turėtų būti nustatytas minimalus keliautojų kategorijų, kurios laikomos būtinomis dėl esminių funkcijų ar poreikių ir todėl joms neturėtų būti taikomos dokumente nustatytos priemonės, sąrašas. Šiame sąraše visų pirma turėtų atsispindėti Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautiniai įsipareigojimai leisti keliauti, o Taryba, atsižvelgdama į konkrečią grėsmę, prireikus turės nustatyti papildomas būtinų kelionių kategorijas. Dokumente taip pat galėtų būti numatytas sustabdymo mechanizmas, leidžiantis imtis atitinkamų priemonių, jei epidemiologinė padėtis vienoje ar keliose geografinėse vietovėse labai pablogėtų.

b) Reagavimas į naudojimąsi migrantais kaip įrankiais prie išorės sienų Pasiūlymu siekiama spręsti naudojimosi migrantais kaip įrankiais problemą, kai trečiosios šalies subjektas naudoja žmones, kad destabilizuotų Sąjungą arba jos valstybes nares. Pasiūlymo 2 straipsnyje apibrėžiama, ką reiškia „naudojimasis kaip įrankiais“. Be to, siūlomu 5 ir 13 straipsnių pakeitimu turėtų būti paaiškinta, kokių priemonių galima imtis sienos perėjimo punktuose ir stebint sienas, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam sienos kirtimui ir į jį reaguojama, kai valstybės narės, į kurias atvykstama pirmiausia, patiria tokį trečiosios šalies spaudimą. Be to, nauju pasiūlymu dėl išimtinių prieglobsčio ir grąžinimo procedūrų siekiama užtikrinti suderinamumą su šiuo požiūriu nustatant nuostatas, pagal kurias valstybės narės gali imtis reikiamų priemonių, kad galėtų humaniškai, tvarkingai ir nepažeidžiant orumo, visapusiškai gerbiant pagrindines teises ir humanitarinius principus, valdyti asmenų, kuriuos trečioji šalis naudoja kaip įrankius, atvykimą. c) Nenumatytų atvejų planavimas Šengeno erdvėje, kai tuo pačiu metu kyla grėsmė daugumai valstybių narių Pasiūlymu siekiama sukurti naują mechanizmą, kuris leistų Europos lygmeniu spręsti problemas, kurios tuo pačiu metu daro poveikį daugumai valstybių narių ir taip kelia pavojų bendram Šengeno erdvės veikimui. Šis naujas mechanizmas turėtų papildyti šiuo metu Šengeno sienų kodekso 29 straipsnyje nustatytą esamą mechanizmą, taikomą ilgalaikių didelių trūkumų prie išorės sienų atveju. Jį nustatant turėtų būti visapusiškai gerbiama valstybių narių teisė imtis būtinų veiksmų, kai kyla tiesioginė grėsmė, ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė, remiantis Komisijos pasiūlymu, leisti atnaujinti vidaus sienų kontrolę kai kuriose arba visose valstybėse narėse, kurioms iškilo atitinkama grėsmė, taip nustatant nuoseklią valstybių narių vidaus sienų kontrolės taikymo sistemą ir apibrėžiant tinkamas poveikio švelninimo priemones. Komisijai pasiūlius, toks leidimas gali būti pratęstas tolesniems ne ilgesniems kaip šešių mėnesių laikotarpiams, jei nustatoma, kad grėsmė išlieka. Jei Komisija mano, kad netikslinga leisti atnaujinti vidaus sienų kontrolę, ji turėtų priimti rekomendaciją ir joje nurodyti priemones, kurios atrodo tinkamesnės grėsmei pašalinti nei vidaus sienų kontrolė, arba priemones, kurios gali papildyti vidaus sienų kontrolę. d)Procesinės apsaugos priemonės, kai vidaus sienų kontrolė atnaujinama vienašališkai Siekiant užtikrinti, kad vidaus sienų kontrolė išliktų kraštutine priemone, pasiūlyme patikslinamas ir išplečiamas elementų, kuriuos turi įvertinti valstybė narė, priimdama sprendimą dėl laikino sienų kontrolės atnaujinimo, sąrašas. Tarp vertinamų elementų būtų kontrolės atnaujinimo priemonės tinkamumas ir tikėtinas tokios priemonės poveikis asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės bei pasienio regionams. Be to, kai valstybė narė nusprendžia pratęsti vidaus sienų kontrolę reaguodama į numatomas grėsmes, įvertinti reikėtų ir alternatyvių priemonių, pavyzdžiui, proporcingų patikrinimų, atliekamų pasienio regione kompetentingoms institucijoms teisėtai naudojantis viešaisiais įgaliojimais, tinkamumą ir naudojimą, atsisakymo leisti atvykti procedūros taikymą vidaus sieną kertantiems trečiųjų šalių piliečiams ir policijos bendradarbiavimą, kaip numatyta Sąjungos teisėje. Be to, kai vidaus kontrolė pratęsiama dėl numatomų grėsmių ilgesniam nei 6 mėnesių laikotarpiui, turėtų būti atliekamas ir rizikos vertinimas. Kaip ir šiandien, Komisija ar bet kuri kita valstybė narė gali bet kuriuo metu paskelbti nuomonę dėl atnaujintos vidaus sienų kontrolės būtinumo ir proporcingumo. Jei vidaus kontrolė taikoma iš viso 18 mėnesių, Komisija turi pateikti nuomonę dėl jos proporcingumo ir būtinumo ir pradėti konsultacijas su valstybėmis narėmis. Atsižvelgiant į patirtį, kad tam tikros grėsmės gali išlikti ilgą laiką, tokiais atvejais sienų kontrolę pratęsti leidžiama iki bendro ne ilgesnio kaip dvejų metų laikotarpio. Tačiau pasiūlyme pripažįstama, kad valstybės narės gali manyti, jog reikia išlaikyti vidaus sienų kontrolę ir pasibaigus šiam laikotarpiui. Tokiais atvejais atitinkama valstybė narė turėtų informuoti Komisiją, savo naujame pranešime pagrįsdama, kodėl grėsmė išlieka, taip pat pateikdama rizikos vertinimą ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, teikiamą tuo atveju, kai sienų kontrolė trunka 18 mėnesių. Tokiu atveju Komisija pateikia papildomą nuomonę. Be to, kad būtų galima atlikti post factum analizę, valstybės narės, panaikinusios kontrolę, turėtų ir toliau būti įpareigotos pateikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai vidaus sienų kontrolės atnaujinimo ataskaitą. Be to, jei sienų kontrolė vykdoma ilgiau nei šešis mėnesius, tokia ataskaita turėtų būti pateikiama po dvylikos mėnesių, o vėliau – kasmet, kol vykdoma kontrolė. e)Poveikio švelninimo priemonių ir konkrečių apsaugos priemonių taikymas pasienio regionuose tais atvejais, kai atnaujinama vidaus sienų kontrolė Pasiūlyme taip pat numatyta, kad visuomet turėtų būti taikomos apsaugos priemonės, siekiant apriboti neigiamą laikino patikrinimų prie vidaus sienų atnaujinimo poveikį, jei toks atnaujinimas būtų neišvengiamas, visų pirma siekiant apriboti patikrinimų poveikį pasienio regionų, transporto, taigi ir bendrosios rinkos, veikimui. Poveikio švelninimo priemonių, kurių turėtų būti imamasi atnaujinant sienų kontrolę, pavyzdžiai visų pirma nustatyti 2020 m. parengtose gairėse ir rekomendacijose dėl COVID-19 krizės. f) Dažnesnis alternatyvių priemonių naudojimas nustatytoms grėsmėms šalinti vietoj vidaus sienų kontrolės Pasiūlymu siekiama proporcingai užtikrinti aukštą saugumo lygį Šengeno erdvėje. Šiuo tikslu pasiūlyme paaiškinama galimybė valstybėms narėms pasienio zonoje plačiau taikyti ne tik sienų kontrolę, bet ir kitus patikrinimus. Šiuos patikrinimus nebūtinai turėtų atlikti policijos institucijos, bet juose galėtų dalyvauti bet kurios kitos institucijos, pagal nacionalinę teisę turinčios kompetenciją naudotis viešaisiais įgaliojimais. Visais atvejais kompetentingos institucijos turi užtikrinti esamas apsaugos priemones, nustatytas Europos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje dėl naudojimosi policijos įgaliojimais, visų pirma nustatydamos reikiamą šioms institucijoms suteiktų įgaliojimų atlikti tapatybės patikrinimus įgyvendinimo sistemą, be kita ko siekiant pateikti minėtoms institucijoms gaires, kaip naudotis savo diskrecija taikant minėtus įgaliojimus praktiškai, kad būtų užtikrinta, jog minėti patikrinimai netaptų tolygūs sienų kontrolei. Teikdamos tokias gaires valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad kompetentingų institucijų diskrecija būtų įgyvendinama visapusiškai gerbiant pagrindines teises, visų pirma užtikrinant diskriminacijos draudimą. Siekiant valstybėms narėms suteikti papildomų priemonių naudoti alternatyvias priemones neleistino neteisėtų migrantų judėjimo problemai spręsti, pasiūlyme numatyta galimybė perduoti neteisėtus migrantus, jei yra aiškių požymių, kad vykdant tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą prie vidaus sienų sulaikytas asmuo ką tik atvyko iš tos kitos valstybės narės (pvz., kitos valstybės narės atlikta registracija sistemoje EURODAC arba neseniai kitoje valstybėje išrašytos sąskaitos). Atsižvelgiant į 2021 m. gruodžio 8 d. pasiūlytą iniciatyvą dėl tarpvalstybinio policijos bendradarbiavimo, ši nauja procedūra turėtų paskatinti naudoti bendrą patruliavimą kaip priemonę, leidžiančią taikyti šį supaprastintą prie vidaus sienų sulaikytų asmenų perdavimą. Pasiūlyme taip pat numatyta panaikinti „neveikimo“ sąlygą, šiuo metu taikomą galiojantiems dvišaliams valstybių narių susitarimams ar nuostatoms šiuo klausimu, kaip nurodyta Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje, ir nustatyti dabartines neteisėtų migrantų, sulaikytų dėl neteisėto buvimo valstybėje narėje, grąžinimo sąlygas. Pasiūlyme pateikiamas tikslinis Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalies pakeitimas, kuris leistų valstybėms narėms įgyvendinti veiksmingesnius dvišalius readmisijos susitarimus ir nuostatas, siekiant spręsti su neteisėtu judėjimu susijusias problemas. Remiantis pakeitimu, taip pat būtų reikalaujama, kad valstybės narės apie tokius susitarimus ir nuostatas praneštų Komisijai. Be to, Komisija, remdamasi esamų susitarimų peržiūra, yra pasirengusi parengti pavyzdinį dvišalį susitarimą, kuriame būtų išdėstytos pagrindinės tokių susitarimų nuostatos, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šią užduotį sukurti veiksmingą neteisėto judėjimo valdymo priemonę. Pasiūlymu taip pat pašalinamos kliūtys, trukdančios plačiau naudoti priežiūros ir stebėjimo technologijas, ir paaiškinama, kad Šengeno sienų kodeksas neužkerta kelio naudoti keleivių duomenų, pavyzdžiui, keleivio duomenų įrašų arba išankstinės informacijos apie keleivius, susijusios su susisiekimu Šengeno erdvėje, jei tai yra leidžiama pagal taikomą teisę. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Kaip minėta pirmiau, ši iniciatyva atitinka Šengeno strategijoje nustatytus veiksmus. Pasiūlymu, kuriame patikslinta Komisijos pareiga teikti Šengeno erdvės veikimo ataskaitas, prisidedama prie Šengeno valdymo principų įgyvendinimo, siekiant sustiprinti politinį dialogą, stebėseną ir vykdymo užtikrinimą. Todėl pasiūlymas yra neatskiriama Šengeno valdymo struktūros dalis, kaip nustatyta 2021 m. birželio 2 d. Šengeno strategijoje. Ši pareiga teikti ataskaitas ateityje bus įvykdyta pateikiant metinę Šengeno erdvės padėties ataskaitą, kurioje taip pat bus ataskaita, teiktina pagal Reglamento dėl Šengeno vertinimo mechanizmo 20 straipsnį. Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmas yra tarpusavio vertinimo priemonė, padedanti stiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir užtikrinanti teisingą ir veiksmingą Šengeno teisinės sistemos įgyvendinimą. Įgyvendinimo trūkumai ir nepakankamas įgyvendinimas vienoje valstybėje narėje gali daryti poveikį visoms valstybėms narėms, ir dėl to kiltų pavojus Šengeno erdvei. Todėl būtina turėti šiam tikslui tinkamą mechanizmą, kuris užtikrintų stipresnę ir atsparią Šengeno erdvę. Siekdama šio tikslo, 2021 m. birželio 2 d. Komisija priėmė dokumentą dėl Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmo reformos, kuris šiuo metu svarstomas Taryboje. Šengeno erdvės padėties ataskaita turėtų būti kasmet aptariama Šengeno forume, kurį Komisija įsteigė siekdama skatinti reguliarų ir sistemingą politinį subjektų, dalyvaujančių užtikrinant tinkamą Šengeno erdvės veikimą, dialogą. Šiose diskusijose turėtų dalyvauti atitinkamos nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos, kad būtų skatinamas konkretesnis bendradarbiavimas ir didesnis valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas, siekiant paremti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. 2020 m. lapkričio 30 d. įvykusiame pirmajame, o 2021 m. gegužės 17 d. – antrajame Šengeno forume dalyvavo Europos Parlamento nariai ir vidaus reikalų ministrai.

Pagal Šengeno sienų kodekso 33 straipsnį Šengeno erdvės padėties ataskaita bus pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai. Todėl, remdamosi Šengeno forume vykusiomis diskusijomis, šios institucijos turėtų apsvarstyti, kokias išvadas reikia padaryti remiantis šia ataskaita. Pasiūlymu papildomos taisyklės dėl išorės sienų kontrolės, kuri yra būtina erdvės be vidaus sienų kontrolės sąlyga. Ji padeda Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgoms veiksmingai įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą (EISV). Pasiūlymas taip pat atsispindės būsimame daugiamečiame strateginės politikos cikle, kuriuo siekiama nustatyti Europos integruoto sienų valdymo strateginę programą, pašalinant sienų apsaugos, saugumo, grąžinimo, migracijos spragas, kartu užtikrinant pagrindinių teisių apsaugą. Kaip paskelbta Šengeno strategijoje, 2022 m. pradžioje Komisija priims politikos dokumentą, kuriuo bus grindžiamos konsultacijos dėl EISV su Europos Parlamentu ir Taryba. Tikimasi, kad nauja procedūra prie išorės sienų, taikytina esant infekcinei ligai, galinčiai sukelti epidemiją, kurią nustato Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras arba Komisija per Europos pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją (HERA), padės Sąjungai geriau pasirengti bet kokiai būsimai pandemijai ir todėl padės įgyvendinti vieną iš sienų kontrolės tikslų, t. y. užkirsti kelią grėsmei visuomenės sveikatai. Ji užpildys spragą nustojus galioti dabartinei Tarybos rekomendacijai (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo. Reikia priminti, kad Tarybos rekomendacija 2020/912 buvo priimta kaip suderinto atsako į COVID-19 pandemiją dalis, o tai reiškia, kad ji turėtų nustoti galioti iki šio reglamento priėmimo. Taikant naująją procedūrą turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į procedūras, nustatytas būsimame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, ypač pripažinus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, ir į patikslintus Europos ligų kontrolės centro įgaliojimus. Kalbant apie priemones, kuriomis siekiama remti valstybių narių pastangas kovoti su trečiųjų šalių naudojimusi migrantais kaip įrankiais, pasiūlymas grindžiamas galiojančiomis taisyklėmis dėl sienų stebėjimo ir išorės sienų kontrolės, kaip nustatyta Šengeno sienų kodekse. Pasiūlymu reaguojama į keletą Europos Parlamento rezoliucijų ir remiamasi 2017 m. Komisijos priimtomis rekomendacijomis, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas panaikinti ilgalaikę vidaus sienų kontrolę: 2017 m. gegužės 12 d. Rekomendacija dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje ir 2017 m. spalio 3 d. Rekomendacija dėl Šengeno sienų kodekso nuostatų dėl laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo Šengeno erdvėje įgyvendinimo. Pasiūlymu pakeičiamas 2017 m. priimtas Komisijos pasiūlymas iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, ir minėtas pasiūlymas yra atšaukiamas. Kaip paaiškinta Šengeno strategijoje, nors suinteresuotieji subjektai sutinka, kad reikia spręsti vidaus sienų kontrolės klausimą, 2017 m. iniciatyva nesulaukė pakankamos paramos, kad teisėkūros institucijos galėtų sėkmingai derėtis, todėl ji turėtų būti atšaukta. Šiuo pasiūlymu nustatomos procesinės apsaugos priemonės, kurioms 2017 m. derybose buvo bendrai pritarta, kaip antai prievolė numatomų grėsmių atveju kartu su pranešimu apie vidaus sienų kontrolę pateikti rizikos vertinimą. Be sustiprintų apsaugos priemonių, pasiūlyme supaprastinami ir racionalizuojami terminai, per kuriuos gali būti atnaujinta arba pratęsta vidaus sienų kontrolė. Visų pirma valstybės narės turės galimybę pratęsti tokią kontrolę iš viso iki dvejų metų. Pasibaigus šiam laikotarpiui sienų kontrolė išimties tvarka gali būti pratęsta, tačiau valstybė narė turi pateikti naują pranešimą ir pagrįsti, kodėl grėsmė išlieka, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, pateiktą po 18 mėnesių. Be to, dabartiniame pasiūlyme numatomas Tarybos įsikišimas tais atvejais, kai grėsmė tampa tikrai europinio masto problema, darančia poveikį daugumai valstybių narių tuo pačiu metu. Todėl pasiūlymu užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp, viena vertus, suverenios valstybių narių teisės nustatyti vidaus sienų kontrolę ir būtinybės įvertinti ilgalaikį tam tikrų grėsmių pobūdį ir, kita vertus, poreikio užtikrinti, kad toks atnaujinimas būtų atliekamas koordinuotai ir taikant tinkamas apsaugos priemones. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Pasiūlymas iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą įtrauktas į 2021 m. Komisijos darbo programą. Pasiūlymu nepažeidžiama Sąjungos piliečių, kaip nurodyta SESV 20 straipsnio 1 dalyje, ir trečiųjų šalių piliečių, kurie pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi laisvo judėjimo teisėmis, lygiavertėmis Sąjungos piliečių teisėms, ir jų atitinkamų šeimos narių teisė laisvai judėti. Tai susiję tiek su siūlomomis priemonėmis prie išorės sienų, kur šios kategorijos asmenims užtikrinama teisė grįžti namo net ir tuo metu, kai ribojamos nebūtinos kelionės į Sąjungą, tiek prie vidaus sienų, kur išauga poreikis įvertinti prie vidaus sienų taikomų priemonių poveikį asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Šis pasiūlymas jokiu būdu nedaro poveikio ES piliečių teisėms pagal Direktyvą 2004/38/EB. Pasiūlymu prisidedama prie saugumo Šengeno erdvėje didinimo, nes juo patikslinamos priemonės, kuriomis valstybės narės gali naudotis siekdamos užtikrinti aukštą saugumo lygį, nepaisant vidaus sienų kontrolės panaikinimo. Pasiūlymas parengtas po to, kai 2021 m. gruodžio 8 d. buvo priimtas policijos bendradarbiavimo dokumentų rinkinys, kurį sudaro pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl operatyvinio policijos bendradarbiavimo, pasiūlymas dėl direktyvos dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų keitimosi informacija ir pasiūlymas dėl reglamento dėl automatinio keitimosi duomenimis policijos bendradarbiavimo tikslais („Priumas II“). Šių pasiūlymų tikslas – sustiprinti du svarbiausius policijos bendradarbiavimo aspektus: keitimąsi informacija ir operatyvinį policijos bendradarbiavimą. Tai sustiprins valstybių narių turimas alternatyvias priemones ir taip sumažins poreikį atnaujinti vidaus sienų kontrolę. Nauja procedūra dėl prie vidaus sienų sulaikytų neteisėtų migrantų perdavimo vykdant tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą ir siūlomu tiksliniu Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalies pakeitimu siekiama išsaugoti erdvę be vidaus sienų kontrolės. Šiuo pasiūlymu nepažeidžiama Grąžinimo direktyva ir nedaromas poveikis jos dvejopai paskirčiai – kovoti su neteisėta imigracija ir tuo pat metu padėti užtikrinti tinkamą erdvės be patikrinimų prie vidaus sienų veikimą. Nors neteisėtų migrantų pagrindinės teisės visapusiškai gerbiamos, pirmenybė teikiama tikslui juos sėkmingai išsiųsti iš Šengeno erdvės į trečiąją šalį, ir valstybės narės visada turėtų stengtis grąžinti tokius neteisėtus migrantus į trečiąją šalį, o ne perduoti atitinkamą asmenį į kitą valstybę narę. Be to, pagal naująją nukrypti leidžiančią nuostatą migrantai galės būti išsiųsti atgal tik į valstybę narę, iš kurios jie neteisėtai kirto sieną. Bet koks tolesnis grįžimas į kitas valstybes nares ir toliau bus reglamentuojamas esamais ir būsimais dvišaliais valstybių narių susitarimais ir nuostatomis. Pasiūlyme visapusiškai laikomasi prieglobsčio acquis, tiek siūlant priemones, taikytinas prie išorės sienų, susijusias su naudojimusi migrantais kaip įrankiais, tiek siūlant naują procedūrą neteisėtų migrantų neteisėto judėjimo problemai spręsti. Siekdamos šios naujos procedūros tikslų, valstybės narės galės remtis pasiūlymu iš dalies pakeisti EURODAC reglamentą ir pasiūlymu dėl tikrinimo, visapusiškai atsižvelgiant į pagrindines teises ir šiuose dokumentuose numatytas konkrečias apsaugos priemones. Pasiūlyme atsižvelgiama į ES transporto politiką, visų pirma į transporto žaliuosius koridorius, nustatytus siekiant išsaugoti tiekimo grandines ir palengvinti transporto darbuotojų judėjimą COVID-19 pandemijos metu. Būsimame transporto srities nenumatytų atvejų plane bus pateikta daugiau informacijos apie krizinių situacijų valdymą transporto sektoriuje. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas SESV 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktais ir 79 straipsnio 2 dalies c punktu. Pasiūlymu iš dalies keičiamas 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas), konkrečiai II antraštinė dalis dėl prie išorės sienų taikomų taisyklių ir III antraštinė dalis dėl taisyklių taikymo prie vidaus sienų. Pasiūlymu taip pat iš dalies keičiama 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse, kiek tai susiję su nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo pareigos priimti sprendimą grąžinti trečiosios šalies pilietį. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Veiksmai laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje priskiriami pasidalijamajai ES ir valstybių narių kompetencijai pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį. Todėl subsidiarumo principas taikomas pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Sąjunga ima veikti tik tada ir tik tokiu mastu, kai valstybės narės numatomo veiksmo tikslų negali deramai pasiekti centriniu, regioniniu ir vietiniu lygmeniu, o dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Taigi, šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali pačios deramai pasiekti ir tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Taip yra todėl, kad jie susiję su asmenų patikrinimais prie išorės sienų, kurie yra būtina erdvės be vidaus sienų kontrolės sąlyga. Be to, siekiant užtikrinti Šengeno erdvės vientisumą ir vienodas sąlygas naudotis laisvo judėjimo teise, reikia visoje Šengeno erdvėje laikytis nuoseklaus požiūrio į pasitikėjimą stiprinančias priemones prie išorės sienų, įskaitant nebūtinų kelionių į ES apribojimą ir atsaką į trečiųjų šalių valdžios institucijų naudojimąsi migrantais kaip įrankiais. SESV 77 straipsnio 2 dalies e punktu užtikrinama, kad nebus jokios vidaus sienų kontrolės. Nors valstybės narės išlaiko teisę imtis veiksmų dėl vidaus saugumo ir viešosios tvarkos priežasčių, taigi ir pasinaudoti SESV 72 straipsnyje įtvirtinta teise, net jei tai reiškia vidaus sienų kontrolės atnaujinimą, tokio laikino atnaujinimo taisyklės nustatytos Šengeno sienų kodekse, siekiant užtikrinti, kad jos būtų taikomos tik laikantis griežtų sąlygų. Todėl, norint kaip nors pakeisti šias vidaus sienų kontrolės atnaujinimo sąlygas, reikia priimti ES teisės aktus. Veikdamos pavieniui valstybės narės negali deramai pasiekti tikslo sukurti Šengeno nenumatytų atvejų planą, įskaitant konkrečias priemones prie vidaus sienų, skirtas reaguoti į daugumai valstybių narių tuo pačiu metu kylančią grėsmę ir tuo pat metu sušvelninti neigiamą sienų kontrolės poveikį ten, kur ji tapo neišvengiama, todėl šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Todėl Sąjunga gali patvirtinti pasiūlytas priemones laikydamasi subsidiarumo principo. •Proporcingumo principas Vadovaujantis ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytu proporcingumo principu, konkrečios priemonės pobūdis ir intensyvumas turi atitikti nustatytą problemą. Dėl visų šioje teisėkūros iniciatyvoje nurodytų problemų vienaip ar kitaip reikia imtis ES lygmens teisėkūros veiksmų, kad valstybės narės galėtų šias problemas spręsti veiksmingai. Siūlomos priemonės, taikytinos prie išorės sienų, siekiant pašalinti grėsmę visuomenės sveikatai, grindžiamos šiuo metu taikoma sistema, nustatyta Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/912. Siekiant užtikrinti priemonių proporcingumą, pagal siūlomą procedūrą nustatoma sistema, pagal kurią prireikus galima nustatyti sąlygas apribojimams taikyti, jų taikymo sritį ir apsaugos priemones, visų pirma ES piliečių ir kitų asmenų, kurie naudojasi judėjimo laisve pagal Sąjungos teisę, ir (arba) trečiųjų šalių piliečių, atliekančių esmines funkcijas, atžvilgiu. Siūlomos priemonės, susijusios su naudojimusi migrantais kaip įrankiais, papildo esamas nuostatas dėl patikrinimų sienos perėjimo punktuose ir dėl sienų stebėjimo. Jose visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją sienų valdymo srityje. Jos taip pat visapusiškai atspindi Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros kompetenciją, susijusią su parama valstybėms narėms joms vykdant savo pareigą apsaugoti išorės sienas. Su vidaus sienomis susiję pakeitimai pagerina patikrinimų, kurie gali būti atliekami pasienio zonose vykdant viešuosius įgaliojimus, ir vidaus sienų kontrolės atnaujinimo pusiausvyrą. Siūlomais pakeitimais paaiškinamos sąlygos, kuriomis valstybės narės gali atlikti patikrinimus pasienio zonose be rizikos, kad jie gali būti supainioti su sienų kontrole. Jais siūloma nauja procedūra, taikoma vidaus pasienio zonose sulaikytiems neteisėtiems migrantams, kad būtų galima spręsti neteisėto judėjimo problemą netaikant vidaus sienų kontrolės. Ji papildys esamą sistemą, kuria sudaromos sąlygos panaikinti vidaus sienų kontrolę. Naujoji procedūra taikoma tik sulaikymui prie vidaus sienų, kai neteisėti migrantai sulaikomi vykdant tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą, visų pirma bendro patruliavimo metu, atsižvelgiant į tai, kad bendras patruliavimas užtikrins, kad abi dalyvaujančios valstybės narės turėtų tokio pat lygmens informaciją apie neteisėto migranto sulaikymą. Visiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, pasiūlyme paliekama valstybių narių dvišalio bendradarbiavimo galimybė sprendžiant neteisėto judėjimo į valstybes nares klausimus, nepažeidžiant Grąžinimo direktyvoje nustatytų ES grąžinimo politikos tikslų. Pasiūlymu panaikinama galiojančių dvišalių susitarimų ar nuostatų, nurodytų Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje, „neveikimo“ sąlyga, kad valstybės narės galėtų atnaujinti jų turinį. Šiuo atžvilgiu valstybės narės išlaiko visišką laisvę, tačiau turėtų pranešti Komisijai apie visus tokius naujus ir (arba) pakeistus susitarimus ir nuostatas. Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms ir parengti prie Grąžinimo vadovo pridedamą dvišalio susitarimo modelį, grindžiamą nuostatomis, kurios šiuo metu laikomos geriausia praktika sprendžiant neteisėto judėjimo problemą. Pasiūlyme visapusiškai pripažįstama valstybių narių suvereni teisė atnaujinti vidaus sienų kontrolę, visų pirma tais atvejais, kai reikia skubiai reaguoti, be kita ko, atsiradus grėsmei, kuri kelia pavojų bendram Šengeno erdvės veikimui ir todėl reikalauja Europos atsako. Galiausiai pasiūlymu sustiprinamos apsaugos priemonės, kad vidaus sienų kontrolė nebūtų pratęsiama savo nuožiūra tiesiog dėl tebesitęsiančios grėsmės. Tai padaryta ilgainiui griežtinant pranešimo reikalavimus, visų pirma kiek tai susiję su alternatyvių priemonių tinkamumu. Pasiūlyme laikomasi požiūrio, kad vidaus sienų kontrolė gali būti vykdoma tik tol, kol būtina, t. y. ji turėtų būti iškart panaikinta, kai nustatytą grėsmę galima pašalinti kitomis priemonėmis. Todėl atsakomybė už esamų terminų laikymąsi yra bendra valstybių narių ir Komisijos užduotis. Visų pirma valstybės narės turėtų pateikti nustatytų grėsmių, kuriomis grindžiamas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas, aprašymą, taip pat pateikti rizikos vertinimą, jei sienų kontrolė pratęsiama siekiant pašalinti numatomą grėsmę. Jos taip pat turėtų kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar tebesitęsianti grėsmė yra ta pati grėsmė, suteikianti pagrindą pratęsti pasienio kontrolę, ar tai yra nauja grėsmė, dėl kurios reikia pateikti naują pranešimą. Tiek atnaujinus, tiek vėliau pratęsus sienų kontrolę, valstybės narės turėtų galėti pateikti analizę, įrodančią tokios kontrolės būtinumą ir proporcingumą, visų pirma, kodėl vidaus sienų kontrolė yra tinkama grėsmei pašalinti, taip pat jos poveikį asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės ir pasienio regionų veikimui. Pratęsimo dėl numatomų grėsmių atveju valstybė narė turėtų įrodyti, kad reikia išlaikyti vidaus sienų kontrolę, įvertindama, ar tokio pratęsimo tikslai galėtų būti pasiekti alternatyviomis priemonėmis. Be to, kai vidaus kontrolė pratęsiama dėl numatomų grėsmių ilgesniam nei 6 mėnesių laikotarpiui, turėtų būti pateiktas ir rizikos vertinimas. Komisija ir bet kuri valstybė narė gali pareikšti susirūpinimą dėl sienų kontrolės naudojimo, pateikdama nuomonę dėl būtinumo ir proporcingumo. Jei sienų kontrolė trunka ilgiau kaip 18 mėnesių, Komisija tokią nuomonę pateikti privalo. Sienų kontrolės atnaujinimas gali būti svarstomas per konsultacijas, kurias savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu vykdo Komisija, siekiant įvertinti numatomo sienų kontrolės atnaujinimo svarbą, alternatyvių priemonių tinkamumą, taip pat tarpusavio bendradarbiavimą sienų kontrolės ir poveikio švelninimo priemonių srityje. Kaip ir šiuo metu, tokios konsultacijos ir toliau būtų privalomos tuo atveju, jei nuomonę pateikia Komisija arba valstybė narė. Galiausiai Europos masto grėsmių atveju Komisija ir Taryba prisiima atsakomybę už tai, kad vidaus sienų kontrolė būtų vykdoma tik tiek laiko, kiek būtina, nenustatant jokių absoliučių terminų. •Priemonės pasirinkimas Pasiūlymas susijęs su reglamento pakeitimu ir atitinkamu Grąžinimo direktyvos pakeitimu. Kadangi pagrindiniai pasiūlymo elementai yra susiję su galiojančiomis Šengeno sienų kodekso II antraštinės dalies nuostatomis dėl išorės sienų kontrolės ir šio reglamento III antraštinės dalies nuostatomis dėl laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo, jokia kita priemonė, išskyrus reglamentą, nebūtų tinkama. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Netaikoma. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Kaip nurodyta prie šio pasiūlymo pridedamo poveikio vertinimo 2 priede, nuo 2020 m. lapkričio mėn. iki 2021 m. vasario mėn. vyko konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, per kurias visų pirma konsultuotasi su tiksliniais suinteresuotaisiais subjektais, surengus Šengeno forumą ir teminius seminarus, suskirstytus pagal temą ir dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus. Konsultacijose dalyvavo valstybės narės, Europos Parlamentas, vežėjai ir NVO. Be to, surengtos viešos konsultacijos. Jos pradėtos 2021 m. sausio 19 d., o nuomonių pateikimo terminas buvo 2021 m. kovo 16 d.

Komisija keturias savaites savo interneto svetainėje taip pat buvo paskelbusi įžanginį poveikio vertinimą ir gavo atsiliepimų iš Prancūzijos, Kroatijos, Ukrainos ir vieno anoniminio siuntėjo. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Pasiūlymas grindžiamas įrodymais, surinktais Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato tyrimuose „The effects of COVID-19 induced border closures on cross-border regions - An empirical report covering the period March to June 2020“ (Sienų uždarymo dėl COVID-19 poveikis pasienio regionams. 2020 m. kovo–birželio mėn. laikotarpio empirinė ataskaita) ir „The effects of COVID-19 induced border closures on cross-border regions. 20 case studies covering the period March to June 2020“ (Sienų uždarymo dėl COVID-19 poveikis pasienio regionams. 20 atvejų tyrimų, apimančių 2020 m. kovo–birželio mėn. laikotarpį). Komisija taip pat rėmėsi Europos Parlamento atliktais tyrimais dėl su Šengeno erdve nesusijusių išlaidų, valstybių narių pranešimais apie laikiną patikrinimų kertant sieną atnaujinimą ir visuomenės reakcijomis, išreikštomis Komisijai išsiųstuose laiškuose. •Poveikio vertinimas Vadovaudamasi savo geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko poveikio vertinimą. Poveikio vertinime įvertintos trys politikos galimybės. 1 galimybė. Privalomos teisinės galios neturinčios priemonės. Pagal šią galimybę svarstytos privalomos teisinės galios neturinčios priemonės, grindžiamos per COVID-19 krizę įgyta patirtimi, ir kitos priemonės, kuriomis siekiama skatinti vietoj patikrinimų prie vidaus sienų naudoti alternatyvias priemones. Todėl vadovautasi ankstesniu Komisijos požiūriu, išdėstytu 2016 m. komunikate „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“ ir Rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje. Pagal šią galimybę taip pat apsvarstytos privalomos teisinės galios neturinčios priemonės, skirtos geresniam priemonių koordinavimui prie išorės sienų krizės atveju. Buvo tikimasi, kad konkretūs tikslai bus pasiekti Komunikatu dėl Šengeno ateities (vadinamoji Šengeno strategija) ir galbūt atnaujinus atitinkamas rekomendacijas (visų pirma 2017 m. rekomendaciją dėl proporcingų policijos patikrinimų). 2 galimybė. Mišri galimybė (tikslinis Šengeno sienų kodekso pakeitimas kartu su privalomos teisinės galios neturinčiomis priemonėmis). Šia galimybe buvo siekiama atsižvelgti į piliečių, Europos Parlamento ir valstybių narių kritiką dėl dabartinių ilgalaikių patikrinimų prie vidaus sienų. Ja taip pat siekta atsižvelgti į akademinės bendruomenės raginimą. Buvo tikimasi, jog pasirinkus šią galimybę bus užtikrinta, kad asmenys galėtų laisvai judėti Šengeno erdvėje be nereikalingų kliūčių, nes bus sumažinta atvejų, kai atnaujinami patikrinimai prie vidaus sienų. Kalbant apie priemones prie išorės sienų, pagal šią galimybę siūloma, atsižvelgiant į gaires ir rekomendacijas, priimtas reaguojant į COVID-19, parengti „poveikio švelninimo priemones“, kurias reikėtų įvertinti, kai patikrinimų kertant sieną atnaujinimo negalima išvengti. Be to, pasirinkus šią galimybę būtų priimtas aiškus teisinis pagrindas nustatyti ir panaikinti draudimą atvykti į ES kilus grėsmei visuomenės sveikatai, siekiant užtikrinti vienodą tvarką prie išorės sienų kilus grėsmei visuomenės sveikatai. Dabartiniame pasiūlyme išdėstytos pagal šią galimybę išplėtotos idėjos. 3 galimybė. Mišri galimybė 2 (labiau esminis Šengeno sienų kodekso pakeitimas ir privalomos teisinės galios neturinčios priemonės). Pagal šią galimybę Šengeno erdvė be sienų buvo vertinama kaip vientisa erdvė, kurios negalima suskaidyti atskirų valstybių narių sprendimais. Atsižvelgiant į tai, pasiūlyta nustatytus sunkumus spręsti tik ES lygmeniu, numatant, kad bet kokiam sprendimui dėl patikrinimų kertant vidaus sienas atnaujinimo reikėtų išankstinio vienos iš ES institucijų pritarimo, arba apskritai panaikinant galimybę atnaujinti patikrinimus kertant vidaus sienas. Kalbant apie priemonių taikymą prie išorės sienų kilus grėsmei visuomenės sveikatai, siūlomos taisomosios priemonės nesiskirtų nuo numatytų pagal 2 galimybę (nauji nebūtinų kelionių į ES apribojimai, taikomi esant grėsmei visuomenės sveikatai). Poveikio vertinimo rezultatai. Remiantis poveikio vertinimo ataskaitos išvadomis, 2 galimybė (mišrus metodas) laikoma tinkamiausia. Šis pasirinkimas pagrįstas geriausiu bendru šios galimybės įvertinimu veiksmingumo, efektyvumo ir proporcingumo požiūriu. Ji grindžiama jau sukaupta patirtimi ir kartu yra pakankamai plataus užmojo. Pagal ją atsižvelgiama į valstybių narių nuomones dėl patikrinimų kertant sieną vaidmens šalinant dideles grėsmes ir kartu atsižvelgiama į ES piliečių ir kitų asmenų, kurie turi naudos iš to, kad prie vidaus sienų nevykdomi patikrinimai kertant sieną, teisėtus lūkesčius išsaugoti Šengeno erdvę, kuri palengvina asmenų ir prekių judėjimą atsisakius kontrolės kertant vidaus sienas. Kalbant apie ekonominį poveikį, visų pirma naują nenumatytų atvejų planavimo mechanizmą, reagavimo į krizines situacijas, darančias poveikį kelioms ar visoms valstybėms narėms, perkėlimą į ES lygmenį ir alternatyvių priemonių, taip pat, kai tinkama, poveikio švelninimo priemonių naudojimo stiprinimą, tikėtina, kad įgyvendinant šią galimybę bus palengvintas judėjimas ir (arba) apribotas neigiamas kontrolės kertant vidaus sienas poveikis bendrajai rinkai. Dėl to ši galimybė gali padėti apriboti neigiamą ekonominį patikrinimų prie vidaus sienų poveikį, taigi jos ekonominė nauda galėtų būti didelė. Be to, galimybė nustatyti visoje ES galiojantį nebūtinų kelionių apribojimą, taikomą prie išorės sienų kilus grėsmei visuomenės sveikatai, galėtų padėti siekti šio tikslo, nes panaikintų galimą pagrindą atnaujinti patikrinimus prie vidaus sienų. Šia galimybe taip pat užtikrinamas teigiamas socialinis poveikis, nes nenumatytų atvejų planavimas Šengeno erdvėje ir patikslinta kraštutinės priemonės sąvoka, tikimasi, apribos patikrinimų prie vidaus sienų naudojimą. Su tinkamiausia galimybe nesiejamas joks išmatuojamas poveikis aplinkai. Kita vertus, ši galimybė gali turėti santykinai didžiausią tiesioginį poveikį administravimui. Taip yra dėl to, kad išlieka galimybė laikinai atnaujinti patikrinimus prie vidaus sienų ir nustatomi nauji įpareigojimai, kaip antai rizikos vertinimas, standartizuotas pranešimas dėl patikrinimų prie vidaus sienų atnaujinimo ir pareiga reguliariai apie juos pranešti. Tačiau, kadangi pagal šią galimybę siūlomomis priemonėmis turėtų būti apskritai sumažintas patikrinimų kertant sieną naudojimas, papildoma administracinė našta neturėtų būti didelė. Nebuvo atlikta jokia konkreti siūlomų kovos su naudojimusi migrantais kaip įrankiais priemonių analizė, nes šiuo pasiūlymu siekiama patikslinti taikytinas taisykles. 2021 m. balandžio 19 d. Komisija poveikio vertinimą pateikė Reglamentavimo patikros valdybai. Valdyba pateikė teigiamą nuomonę su pastabomis. Šios pastabos buvo susijusios su i) nepakankamais dabartinių pagrindinių Šengeno sienų kodekso priemonių privalumų ir trūkumų įrodymais; ii) neaiškiu politikos galimybių ir pasirinkto įgyvendinimo aprašymu; iii) nepakankamai išsamia poveikio analize. Siekdama atsižvelgti į šias pastabas, Komisija visų pirma toliau papildė kiekybinius duomenis ir informaciją apie suinteresuotųjų subjektų nuomones visoje ataskaitoje, kad sustiprintų kokybinius argumentus dėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo naudos. Ji aiškiau išdėstė 2020 m. proceso trūkumus Šengeno požiūriu, nurodydama, kad ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizme daugiausia dėmesio skiriama sveikatos, o ne kitiems aspektams, pavyzdžiui, sienų kontrolei, pabrėžė, kad sienų kontrolė gali būti veiksminga priemonė, tačiau laipsniškas jos panaikinimas kelia didelių problemų, ir išsamiau pagrindė, kad alternatyvios priemonės kainuoja pigiau nei sienų kontrolė, nors dažnai pasiekiamas tas pats rezultatas. Be to, Komisija pagrindė įvairias numatytas galimybes. Galiausiai buvo pateikta papildomos išsamios informacijos apie ankstesnio 2017 m. pasiūlymo tikslą, derybų metu įgytą patirtį ir naują COVID-19 krizės nulemtą perspektyvą. Daugiau informacijos apie tai, kaip Reglamentavimo patikros valdybos rekomendacijos atsispindi poveikio vertinimo ataskaitoje, galima rasti poveikio vertinimo I priedo 3 punkte. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Pagal Komisijos Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) visomis iniciatyvomis, kuriomis siekiama pakeisti galiojančius ES teisės aktus, turėtų būti siekiama supaprastinti ir veiksmingiau įgyvendinti nustatytus politikos tikslus (t. y. sumažinti nereikalingas reguliavimo išlaidas).

Poveikio analizė rodo, kad pasirinktoji galimybė turėtų padėti optimizuoti išteklių paskirstymą krizės atveju ir apriboti patikrinimų prie vidaus sienų atnaujinimo išlaidas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad dėl naujų įpareigojimų dėl rizikos vertinimo, naujo pranešimo apie atnaujinimą šablono ir ataskaitų teikimo, taip pat dėl naujų užduočių, susijusių su alternatyvių priemonių naudojimu, gali susidaryti padėtis, kai bendra valstybėms narėms tenkanti našta nesumažės, o kai kuriais atvejais netgi padidės. Papildomų įpareigojimų atsirastų ES institucijoms. Tai būtų susiję su gebėjimu ES lygmeniu priimti pagrįstus sprendimus dėl nebūtinų kelionių į ES apribojimų taikymo prie išorės sienų, taip pat prireikus vykdyti nenumatytų atvejų planavimą. Didelio poveikio ES įstaigoms ir agentūroms nenumatoma, nors naudojimasis neteisėtais migrantais kaip įrankiais galėtų paskatinti aktyvesnį Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros dalyvavimą, laikantis Reglamente (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nustatytų ribų, siekiant padėti valstybėms narėms spręsti šią problemą. Apskritai šioms papildomoms užduotims atlikti neturėtų prireikti daug papildomų išlaidų, palyginti su dideliu teigiamu poveikiu valdant krizines situacijas, dėl kurių kyla pavojus bendram Šengeno erdvės veikimui. •Pagrindinės teisės Siūlomu pakeitimu gerbiamos pagrindinės teisės ir principai, išdėstyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma judėjimo ir apsigyvenimo laisvė (45 straipsnis), teisė į prieglobstį (18 straipsnis) ir negrąžinimo principas (19 straipsnis). Toliau taikomos Šengeno sienų kodekso 3, 4 ir 7 straipsniuose nustatytos apsaugos priemonės, taip pat ir imantis priemonių, kuriomis reaguojama į trečiųjų šalių naudojimąsi migrantais kaip įrankiais. Be to, kalbant apie siūlomas priemones, kuriomis siekiama spręsti naudojimosi migrantais kaip įrankiais problemą, Komisija mano, jog būtina, kad valstybės narės gerbtų saviraiškos laisvę, žiniasklaidos laisvę ir pilietinės visuomenės organizacijų asociacijų laisvę. Siūlomomis priemonėmis siekiama spręsti problemas, kurios šiuo metu daro poveikį šioms teisėms: i) teisėtai ES gyvenančių asmenų teisei į šeimos gyvenimą, ii) teisei dirbti, naudotis įsisteigimo teise ir teikti paslaugas bet kurioje valstybėje narėje, iii) teisei laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje ir iv) teisei į privatumą ir asmens duomenų apsaugą. Nors nebūtinų kelionių į ES apribojimai visada turės įtakos kai kurioms pirmiau minėtoms teisėms, siūlomos priemonės šio poveikio nepadidins, nes jos atspindi tai, kas šiuo metu taikoma remiantis Tarybos rekomendacija 2020/912, taigi vertinama kaip būtina ir proporcinga atsižvelgiant į grėsmę visuomenės sveikatai. Dabartinė ilgalaikė vidaus sienų kontrolė ir savo nuožiūra vykdoma sienų kontrolė, kaip atsargumo priemonė, ypač COVID-19 pandemijos pradžioje, turėjo didelį poveikį pirmiau išvardytoms pagrindinėms teisėms. Siūlomos priemonės, susijusios su vidaus sienomis, gali tik sumažinti šį poveikį. Kalbant apie pasiūlyme skatinamų alternatyvių priemonių naudojimą, apsaugos priemonės, garantuojamos dabartiniuose ES ir nacionalinės teisės aktuose, įskaitant ES pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį, nustatytais kovos su diskriminacija įsipareigojimais, taip pat aiškiai nurodytos Šengeno sienų kodekso 4 straipsnyje ir 7 straipsnio 2 dalyje, turi būti visapusiškai taikomos, kad būtų užkirstas kelias rasiniam profiliavimui ar kitai neteisėtai praktikai. Šengeno taisyklės galėtų padėti siekti šio tikslo sustiprinus stebėsenos priemones, pvz., atliekant Šengeno vertinimus. Kalbant apie teisę į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, kurios gali būti labiau pažeidžiamos taikant stebėjimo ir priežiūros technologijas, visoms siūlomoms priemonėms taikomos galiojančios ES duomenų apsaugos taisyklės. Asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas nustatomas nacionalinės teisės aktais. Šiuo požiūriu visomis galimybėmis užtikrinamas pakankamas apsaugos lygis piliečiams ir nacionalinės teisės aktams, kuriais nustatomas asmens duomenų tvarkymo naudojant tokias technologijas teisinis pagrindas. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Siūlomu daliniu pakeitimu ES biudžetui poveikio nedaroma. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Tikslinio Šengeno sienų kodekso pakeitimo, susijusio su reagavimu į grėsmes erdvei be vidaus sienų kontrolės, vertinimas priklausys nuo informacijos, kurią pateiks valstybės narės. Poveikio vertinimo 11 lentelėje pateiktas neišsamus kiekybinių rodiklių, kuriuos siūloma stebėti vertinant, kaip įgyvendinami šiame poveikio vertinime nustatyti politikos tikslai, sąrašas. Šie rodikliai atspindi ir praktiškai nustato politikos galimybių įgyvendinimo sėkmę. Tačiau, kadangi siūloma galimybė yra susijusi su išskirtinėmis aplinkybėmis, reguliariai vertinti rodiklius neįmanoma. Be to, dėl šio nenuspėjamumo neįmanoma nustatyti nuolatinių kiekybinių tikslų. Komisijos interneto svetainė https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/schengen/reintroduction-border-control_en , kurioje visuomenė informuojama apie šiuo metu vykdomus patikrinimus prie vidaus sienų, ir toliau bus pagrindinė informacinė priemonė, leidžianti stebėti ir vertinti padėtį prie vidaus sienų. Atsižvelgdama į tai, kad priemonių prie vidaus sienų teisinis pagrindas yra ribotas, Komisija negali sukurti atskiros alternatyvių priemonių, pvz., policijos patikrinimų pasienio zonose, naudojimo priemonės. Tačiau alternatyvių priemonių (policijos patikrinimų / naujų technologijų) naudojimo prie vidaus sienų sąlygos bus stebimos pagal Šengeno vertinimo mechanizmą, be kita ko, vykdant visus galimus vizitus vietoje prie vidaus sienų bei pažeidimo nagrinėjimo procedūras. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Pasiūlymą sudaro keturios nuostatos. 1 straipsniu padaromi Šengeno sienų kodekso pakeitimai. 2 straipsnyje numatyta iš dalies pakeisti Grąžinimo direktyvą 2008/115/EB siekiant: i) nustatyti į Šengeno sienų kodeksą įtraukti naują procedūrą, pagal kurią, vykdant tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą, leidžiama nedelsiant perduoti prie vidaus sienų sulaikytus neteisėtus migrantus kaimyninei valstybei narei; ii) iš Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalies išbraukti „neveikimo“ sąlygą; ir iii) įpareigoti valstybes nares pranešti Komisijai apie naujus susitarimus / nuostatas bei esamų susitarimų / nuostatų pakeitimus. 3 straipsnyje nustatytas laikotarpis Grąžinimo direktyvos pakeitimui perkelti į nacionalinę teisę. 4 straipsnyje nustatomos reglamento įsigaliojimo sąlygos ir poveikis.

1 straipsnis. Šengeno sienų kodekso pakeitimai Šengeno sienų kodekso 2 straipsnis keičiamas siekiant iš dalies pakeisti sąvokos „sienų stebėjimas“ apibrėžtį ir pateikti būtinas tokių sąvokų kaip „naudojimasis migrantais kaip įrankiais“, „būtinos kelionės“ ir „nebūtinos kelionės“, kurios pirmą kartą įtrauktos į Šengeno sienų kodeksą, taip pat sąvokos „transporto mazgai“ apibrėžtis. Šios apibrėžtys pridedamos siekiant geriau atspindėti valstybių narių pareigas prie išorės sienų vykdyti sienų stebėjimą, įskaitant prevencines priemones. 5 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant patikslinti, kokių priemonių valstybės narės gali imtis savo sienos perėjimo punktuose, kai susiduria su naudojimusi migrantais kaip įrankiais. 13 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant patikslinti, kokių priemonių valstybės narės gali imtis vykdydamos su sienų stebėjimu prie jų išorės sienų susijusias užduotis, kai migrantais naudojamasi kaip įrankiais, kartu su tuo, kas numatyta pagal 5 straipsnį. 21a straipsnis pridedamas siekiant sukurti pagrindą vienodam nebūtinų kelionių į Europos Sąjungą apribojimų taikymui prie išorės sienų ligos, galinčios sukelti epidemiją, atveju. Šia nuostata Tarybai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo reglamentą šiuo klausimu, remiantis Komisijos pasiūlymu. Joje nustatyti visi būtini tokio sprendimo parametrai ir numatytos apsaugos priemonės ES piliečiams, ilgalaikiams gyventojams ir esmines funkcijas vykdantiems asmenims. 23 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant patikslinti, kokio pobūdžio patikrinimai galimi pasienio zonose. Siūlomais pakeitimais patikslinama, kad pasienio zonose atliekami patikrinimai naudojant priežiūros ir stebėjimo technologijas neturi tokio pat poveikio kaip sienų kontrolė. Be to, Šengeno sienų kodekso požiūriu taip pat turėtų būti leidžiama tikrinti asmenų, keliaujančių erdvėje be vidaus sienų kontrolės, keleivių duomenis atitinkamose duomenų bazėse, jei tai įmanoma pagal taikytiną teisę. Naujajame 23a straipsnyje nustatoma procedūra, pagal kurią, vykdant tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą, prie vidaus sienų sulaikyti neteisėti migrantai perduodami valstybėms narėms, iš kurių jie tiesiogiai atvyko. Pagal Grąžinimo direktyvą taikomas taisykles šis straipsnis papildo kaip būtina paramos priemonė erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Jame numatyta galimybė valstybėms narėms perduoti asmenis, kurie neturi teisės atvykti ar pasilikti šalyje, ir pareiga priimti tokius asmenis, sulaikytus prie vidaus sienų vykdant tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, vykdant bendrą policijos patruliavimą, jeigu yra aiškių požymių, kad atitinkamas asmuo ką tik kirto vidaus sieną. Toks požymis galėtų būti galiojančių dokumentų, patvirtinančių tapatybę arba teisę pasilikti valstybėje narėje, neturėjimas, kitos valstybės narės atlikta registracija sistemoje EURODAC arba neseniai kitoje valstybėje narėje išduotos sąskaitos. Tokiais atvejais taikytina procedūra nustatyta naujajame Šengeno sienų kodekso straipsnyje ir naujajame XII priede. Pakeistame 24 straipsnyje, atsižvelgiant į 23 straipsnio pakeitimus, paaiškinama, kad naudojant priežiūros ir stebėjimo technologijas sausumos sienos perėjimo punktuose, kartu su saugos priemonėmis gali būti naudojami greičio apribojimai ar kitos kliūtys sienos kirtimo keliais punktuose prie vidaus sienų. 25 straipsnyje nustatyta bendra vidaus sienų kontrolės atnaujinimui taikoma sistema. Jame pateikiami grėsmių, dėl kurių vienašališkai gali būti atnaujinama vidaus sienų kontrolė, pavyzdžiai ir aplinkybės, kuriomis vidaus sienų kontrolė gali būti pratęsta. 25a straipsnyje nustatyta procedūra, taikytina valstybėms narėms vienašališkai atnaujinant vidaus sienų kontrolę dėl nenumatytų ir numatomų įvykių. 26 straipsnyje paaiškinami kriterijai, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti ir kuriuos turėtų taikyti vėlesniuose pranešimuose apie vidaus sienų kontrolę. Šiuo požiūriu naujas kriterijus yra poveikis pasienio regionams. Šia nuostata nustatomi skirtingi reikalavimai tais atvejais, kai sienų kontrolė atnaujinama pirmą kartą ir kai sienų kontrolė pratęsiama dėl numatomų grėsmių, siekiant atsižvelgti į tai, kad vidaus sienų kontrolės išlaikymo sąlygos laikui bėgant turi griežtėti, laikantis proporcingumo principo. Šiame straipsnyje taip pat aptariamos priemonės, kuriomis švelninamas sienų kontrolės atnaujinimo poveikis ir kurios turėtų būti atitinkamai taikomos. 27 straipsnis pakeičiamas nauju straipsniu dėl pranešimų apie laikiną vidaus sienų kontrolės atnaujinimą arba pratęsimą. Jame taip pat nustatyta prievolė pateikti rizikos vertinimą, jei vidaus sienų kontrolė pratęsiama atsižvelgiant į numatomas grėsmes. 27a straipsnyje paaiškinama, kada turėtų būti vykdomos Komisijos ir atitinkamų valstybių narių konsultacijos ir kokiomis aplinkybėmis galėtų arba turėtų būti pateikta nuomonė dėl vidaus sienų kontrolės būtinumo ir proporcingumo. 28 straipsnis pakeičiamas nauja nuostata, kuria nustatomas specialus Šengeno erdvės apsaugos mechanizmas, kai didelė grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui tuo pačiu metu daro poveikį daugumai valstybių narių ir kelia pavojų bendram erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimui. Šia nuostata Tarybai suteikiami įgaliojimai, remiantis Komisijos pasiūlymu, priimti įgyvendinimo sprendimą dėl suderinto požiūrio į daugumoje valstybių narių tuo pačiu metu iškilusią didelę grėsmę, kuris pakeistų visas taikomas nacionalines priemones. Tarybos sprendimas turi būti reguliariai peržiūrimas remiantis Komisijos pasiūlymu, siekiant pratęsti, pakeisti ar panaikinti priimtas priemones. 31 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant nustatyti bendrąsias Europos Parlamento ir Tarybos informavimo taisykles, taikytinas pagal visus keturis mechanizmus. 33 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant atsieti įpareigojimą pranešti apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą nuo tokios kontrolės panaikinimo fakto. Jame taip pat pateikiama daugiau informacijos apie elementus, kurie turi būti įtraukti į metinę Komisijos ataskaitą dėl erdvės be vidaus sienų veikimo ir bendradarbiavimo su agentūromis šioje srityje. Pakeistu Šengeno sienų kodekso 39 straipsniu papildomas pasiūlyto reglamento 2 straipsnis ir nustatoma valstybių narių pareiga pranešti Komisijai apie pasienio regionus, kad būtų galima nustatyti bet kokių švelninančių priemonių, kurios turi būti numatytos įgyvendinimo reglamente pagal 28 straipsnį, taikymo sritį ir sritis, į kurias reikia atsižvelgti vertinant poveikį pagal Šengeno sienų kodekso 26 straipsnį. Siekiant geriau atsižvelgti į pasienio regionų interesus taikant Šengeno sienų kodekso 26 ir 28 straipsnius, naujajame 42b straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Komisijai apie nustatytus pasienio regionus. 2021/0428 (COD) Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 79 straipsnio 2 dalies c punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnio 2 dalį Sąjunga yra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė be vidaus sienų kontrolės, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės, prieglobsčio, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones; (2)2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodeksas) nustatytos taisyklės, reglamentuojančios asmenų judėjimą į erdvę be vidaus sienų kontrolės (toliau – Šengeno erdvė) ir iš jos, taip pat judėjimą tarp Šengeno erdvei priklausančių valstybių narių; (3)pastaraisiais metais Šengeno erdvė susidūrė su precedento neturinčiais sunkumais, kurie dėl savo pobūdžio buvo būdingi ne vienos valstybės narės teritorijai. Šie sunkumai parodė, kad viešosios tvarkos ir saugumo išsaugojimas Šengeno erdvėje yra bendra atsakomybė, reikalaujanti valstybių narių bei Sąjungos lygmens bendrų ir koordinuotų veiksmų. Jie taip pat atkreipė dėmesį į galiojančių taisyklių, kuriomis reglamentuojamas Šengeno erdvės veikimas prie išorės ir vidaus sienų, spragas ir poreikį sukurti stipresnę ir patikimesnę sistemą, kad būtų galima veiksmingiau reaguoti į sunkumus, su kuriais susiduria Šengeno erdvė; (4)išorės sienų kontrolė svarbu ne tik valstybei narei, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visoms vidaus sienų kontrolę panaikinusioms valstybėms narėms ir visai Sąjungai. Valstybės narės privalo užtikrinti aukštus išorės sienų valdymo standartus, be kita ko, stiprindamos sienos apsaugos pareigūnų, policijos, muitinės ir kitų atitinkamų institucijų bendradarbiavimą. Sąjunga aktyviai remia teikdama finansinę paramą per agentūras, visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, ir valdydama Šengeno vertinimo mechanizmą. Reikia sugriežtinti išorės sienoms taikomas taisykles, kad būtų galima geriau reaguoti į naujus sunkumus, pastaruoju metu iškilusius prie išorės sienų; (5)dėl COVID-19 pandemijos padidėjo poreikis Sąjungai būti geriau pasirengusiai reaguoti į krizines situacijas prie išorės sienų, susijusias su epidemiją galinčiomis sukelti ligomis, kurios kelia grėsmę visuomenės sveikatai. COVID-19 pandemija parodė, kad dėl grėsmių visuomenės sveikatai gali prireikti vienodų taisyklių, susijusių su trečiųjų šalių piliečių kelionių į Europos Sąjungą apribojimais. Nenuoseklių ir skirtingų priemonių taikymas prie išorės sienų tokioms grėsmėms šalinti daro neigiamą poveikį visos Šengeno erdvės veikimui, mažina nuspėjamumą keliautojams iš trečiųjų šalių ir kenkia tarpusavio ryšiams su žmonėmis trečiosiose šalyse. Siekiant parengti Šengeno erdvę būsimoms panašaus masto problemoms, susijusioms su grėsmėmis visuomenės sveikatai, būtina sukurti naują mechanizmą, kuris turėtų leisti laiku priimti ir panaikinti suderintas priemones Sąjungos lygmeniu. Nauja procedūra prie išorės sienų turėtų būti taikoma Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro arba Komisijos nustatytos infekcinės ligos, galinčios sukelti epidemiją, atveju. Šis mechanizmas turėtų papildyti procedūras, kurias siūloma nustatyti pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikataivisų pirma paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, taip pat peržiūrėtus Europos ligų kontrolės centro įgaliojimus; (6)šiame mechanizme turėtų būti numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima reglamentą, kuriuo nustatomi kelionių apribojimai, įskaitant atvykimo apribojimus ir visas kitas būtinas priemones, taikomas keliaujant į Europos Sąjungą, ir jų panaikinimo sąlygos. Atsižvelgiant į politiškai opų tokių priemonių, susijusių su teise įvažiuoti į valstybių narių teritoriją, pobūdį, įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti suteikti Tarybai, kad ji, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priimtų tokį reglamentą; (7)pažymėtina, jog laikantis įsipareigojimų pagal Sąjungos ir tarptautinę teisę, Sąjungos piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, kurie pagal Sąjungos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi laisvo judėjimo teisėmis, lygiavertėmis Sąjungos piliečių teisėms, ir atitinkamiems jų šeimos nariams visada turėtų būti leidžiama atvykti į Sąjungą. Sąjungos gyventojams visada turėtų būti leidžiama grįžti į Sąjungą. Akte turėtų būti pateikti visi būtini elementai, užtikrinantys, kad kelionių apribojimai būtų veiksmingi, tikslingi, nediskriminaciniai ir proporcingi kintančiai epidemiologinei padėčiai. Prireikus jame turėtų būti nurodytos visos keliautojų kategorijos, kurių kelionėms neturėtų būti taikomi atvykimo apribojimai. Kaip papildoma arba alternatyvi nuostata, akte turėtų būti nurodytos geografinės vietovės arba trečiosios šalys, iš kurių keliaujant gali būti taikomos konkrečios priemonės, remiantis objektyvia metodika ir taikytinais kriterijais, kurie visų pirma turėtų apimti epidemiologinius rodiklius. Akte galėtų būti nurodytos sąlygos, kuriomis gali būti leidžiama keliauti, pavyzdžiui, testavimas, karantinas, saviizoliacija ar kitos tinkamos priemonės, pavyzdžiui, reikalavimas užpildyti keleivio buvimo vietos anketą arba kitą kontaktų atsekimo priemonę, visų pirma atsižvelgiant į visas Sąjungos sistemas, sukurtas siekiant sudaryti sąlygas keliauti saugiomis sąlygomis, pavyzdžiui, skaitmenines sertifikavimo sistemas. Prireikus šia priemone taip pat galėtų būti sukurtas mechanizmas, leidžiantis imtis papildomų priemonių, jei epidemiologinė padėtis vienoje ar keliose geografinėse vietovėse labai pablogėtų; (8)taip pat būtina sugriežtinti Sąjungos teisės taisykles ir apsaugos priemones, kad valstybės narės galėtų greitai imtis veiksmų ir pasipriešinti naudojimuisi migrantais kaip įrankiais. Naudojimasis migrantais kaip įrankiais – tai padėtis, kai trečioji šalis inicijuoja neteisėtos migracijos srautus į Sąjungą aktyviai skatindama arba palengvindama trečiųjų šalių piliečių atvykimą prie valstybių narių išorės sienų, kai tokie veiksmai rodo, kad trečioji šalis ketina destabilizuoti Sąjungą arba valstybę narę, jei dėl tokių veiksmų pobūdžio gali kilti pavojus esminėms valstybės funkcijoms, įskaitant jos teritorinį vientisumą, viešosios tvarkos palaikymą arba jos nacionalinio saugumo užtikrinimą; (9)naudojimasis migrantais kaip įrankiais gali reikšti situaciją, kai trečioji šalis aktyviai skatina arba palengvina neteisėtą trečiųjų šalių piliečių keliavimą į jos teritoriją, kad jie pasiektų valstybių narių išorės sieną, tačiau taip pat gali reikšti aktyvų toje trečiojoje šalyje jau esančių trečiųjų šalių piliečių neteisėto keliavimo skatinimą ar palengvinimą. Naudojimasis migrantais kaip įrankiais taip pat gali reikšti prievartos priemones, kurios taikomos siekiant užkirsti kelią trečiųjų šalių piliečiams išvykti iš migrantais besinaudojančios trečiosios šalies pasienio zonų kita kryptimi nei per valstybę narę; (10)Sąjunga turėtų sutelkti visas turimas savo diplomatines, finansines ir veiklos priemones, kad paremtų valstybes nares, susiduriančias su tokių priemonių naudojimu. Sąjungos arba atitinkamos valstybės narės diplomatinėms pastangoms turėtų būti teikiama pirmenybė sprendžiant naudojimosi migrantais kaip įrankiais problemą. Prireikus tai gali būti papildyta Sąjungos nustatytomis ribojamosiomis priemonėmis; (11)be šių priemonių, taip pat būtina dar labiau sugriežtinti dabartines išorės sienų kontrolės ir sienų stebėjimo taisykles. Siekiant dar labiau padėti valstybėms narėms, susiduriančioms su naudojimusi migrantais kaip įrankiais, Reglamentu (ES) XXX/XXX papildomos sienų kontrolės taisyklės, numatant konkrečias priemones prieglobsčio ir grąžinimo srityje, kartu gerbiant atitinkamų asmenų pagrindines teises, visų pirma užtikrinant pagarbą teisei į prieglobstį ir teikiant reikiamą JT agentūrų ir kitų atitinkamų organizacijų pagalbą; (12)visų pirma naudojimosi migrantais kaip įrankiais atveju atitinkamai valstybei narei turėtų būti sudaryta galimybė prireikus kuo labiau apriboti eismą per sieną uždarant kai kuriuos sienos perėjimo punktus, kartu užtikrinant realią ir veiksmingą galimybę pasinaudoti tarptautinės apsaugos procedūromis. Priimant tokį sprendimą turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar Europos Vadovų Taryba pripažino, kad Sąjunga arba viena ar daugiau jos valstybių narių susiduria su naudojimosi migrantais kaip įrankiais problema. Be to, nustatant tokius apribojimus turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į Sąjungos piliečių, trečiųjų šalių piliečių, kuriems suteikta teisė laisvai judėti pagal tarptautinį susitarimą, ir trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai pagal nacionalinę ar Sąjungos teisę arba turi ilgalaikes vizas, taip pat atitinkamų jų šeimos narių teises. Tokie apribojimai taip pat turėtų būti taikomi taip, kad būtų laikomasi įsipareigojimų, susijusių su galimybe gauti tarptautinę apsaugą, visų pirma negrąžinimo principo;

(13)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra padeda valstybėms narėms įgyvendinti išorės sienų valdymo veiklos aspektus, įskaitant keitimąsi informacija, įrangos tiekimą, nacionalinių sienų apsaugos pareigūnų gebėjimų stiprinimą ir mokymą, tikslinę informaciją ir rizikos analizę, taip pat nuolatinio korpuso dislokavimą. Nauji Agentūros įgaliojimai suteikia daug galimybių remti sienų kontrolės veiklą, įskaitant tikrinimo ir grąžinimo operacijas, taip pat skubios pasienio pagalbos ir (arba) grąžinimo pagalbos teikimą atitinkamos priimančiosios valstybės narės prašymu ir jos teritorijoje; (14)pagal Reglamento (ES) 2019/1896 41 straipsnio 1 dalį Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vykdomasis direktorius turi rekomenduoti valstybei narei prašyti Agentūros inicijuoti, vykdyti ar koreguoti Agentūros paramą, kad būtų sprendžiami nustatytų grėsmių ir sunkumų prie išorės sienų klausimai, jei tenkinamos toje nuostatoje nustatytos sąlygos. Visų pirma Agentūros paramos poreikis gali paaiškėti tais atvejais, kai Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra atliko specialų pažeidžiamumo vertinimą, susijusį su naudojimusi migrantais kaip įrankiais. Vykdomasis direktorius, remdamasis pažeidžiamumo vertinimo rezultatais arba kai vienam ar daugiau išorės sienos ruožų nustatytas kritinio poveikio lygis ir atsižvelgdamas į atitinkamus valstybės narės nenumatytų atvejų plano elementus, Agentūros rizikos analizę ir Europos padėties vaizdo sistemos analizės lygmenį, rekomenduoja susijusiai valstybei narei prašyti Agentūros inicijuoti, vykdyti ar koreguoti Agentūros paramą pagal Reglamento (ES) 2019/1896 41 straipsnio 1 dalį. Šie vykdomojo direktoriaus įgaliojimai nedaro poveikio bendrai paramai, kurią Agentūra gali teikti valstybėms narėms; (15)be to, naudojimosi migrantais kaip įrankiais atveju atitinkama valstybė narė turėtų sustiprinti sienų kontrolę, be kita ko, prireikus taikydama papildomas neteisėto sienos kirtimo prevencijos priemones ir panaudodama papildomus išteklius bei technines priemones, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam sienos kirtimui. Tokios techninės priemonės galėtų apimti modernias technologijas, įskaitant bepiločius orlaivius ir judesio jutiklius, taip pat mobilius dalinius. Tokių techninių priemonių, ypač bet kokių technologijų, kuriomis galima rinkti asmens duomenis, naudojimas turi būti pagrįstas ir vykdomas pagal aiškiai apibrėžtas nacionalinės teisės nuostatas; (16)Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatyti tinkamus sienų stebėjimo standartus, visų pirma susijusius su naujomis technologijomis, kurias valstybės narės gali naudoti, atsižvelgdamos į sienų rūšį (sausumos, jūros ar oro), kiekvienam išorės sienos ruožui pagal Reglamento (ES) 2019/1896 34 straipsnį priskiriamą poveikio lygį ir kitus svarbius veiksnius, konkrečiai reaguodamos į naudojimąsi migrantais kaip įrankiais; (17)erdvėje be vidaus sienų kontrolės asmenims turėtų būti suteikta galimybė laisvai ir saugiai judėti tarp valstybių narių. Šiuo atžvilgiu reikia patikslinti, kad vidaus sienų kontrolės draudimas nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai vykdyti patikrinimus savo teritorijoje, taip pat ir prie jų vidaus sienų kitais nei sienų kontrolės tikslais. Visų pirma turėtų būti paaiškinta, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, įskaitant sveikatos ar teisėsaugos institucijas, iš esmės ir toliau gali atlikti patikrinimus pagal nacionalinėje teisėje numatytus viešuosius įgaliojimus; (18)nors vidaus sienų kontrolės draudimas taikomas ir lygiaverčio poveikio patikrinimams, kompetentingų institucijų atliekami patikrinimai neturėtų būti laikomi lygiaverčiais patikrinimams kertant sieną, jei jų tikslas nėra sienų kontrolė, jei jie grindžiami bendra kompetentingų institucijų informacija ir patirtimi apie galimas grėsmes visuomenės saugumui ar viešajai tvarkai, įskaitant atvejus, kai jais siekiama kovoti su neteisėtu buvimu ar apsigyvenimu ir su tarpvalstybiniais nusikaltimais, susijusiais su neteisėta migracija, jei šie patikrinimai yra organizuojami ir vykdomi taip, kad juos galima aiškiai atskirti nuo sistemingų asmenų patikrinimų prie išorės sienų, jei jie atliekami transporto mazguose, pavyzdžiui, uostuose, traukinių ar autobusų stotyse ir oro uostuose, arba tiesiogiai keleivinio transporto priemonėse, ir jei jie pagrįsti rizikos analize; (19)nors neteisėtos migracijos srautai savaime neturėtų būti laikomi grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, dėl jų gali prireikti papildomų priemonių Šengeno erdvės veikimui užtikrinti; (20)kovojant su neteisėtu buvimu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu, susijusiu su neteisėta migracija, pavyzdžiui, prekyba žmonėmis, neteisėtu migrantų gabenimu ir dokumentų klastojimu bei kitų formų tarpvalstybiniu nusikalstamumu, visų pirma galėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų patikrinti asmenų tapatybę, pilietybę ir gyventojo statusą, tačiau tokie patikrinimai turi būti nesistemingi ir atliekami remiantis rizikos analize; (21)šiuolaikinės eismo stebėjimo technologijos, naudojamos visų pirma greitkeliuose ir kituose svarbiuose valstybių narių nustatytuose keliuose, gali būti itin svarbios kovojant su grėsmėmis viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Vidaus sienų kontrolės draudimas neturėtų būti suprantamas kaip kliūtis teisėtai vykdyti policijos ar kitus viešuosius įgaliojimus atlikti patikrinimus vidaus pasienio zonose. Tai apima patikrinimus panaudojant priežiūros ir stebėsenos technologijas, kurios paprastai naudojamos teritorijoje arba grindžiamos rizikos vertinimu siekiant užtikrinti vidaus saugumą. Todėl tokių technologijų naudojimas patikrinimams atlikti neturėtų būti laikomas lygiaverčiu sienų kontrolei; (22)kad tokios technologijos būtų veiksmingos, sienos kirtimo keliais vietose turėtų būti galima taikyti proporcingus greičio apribojimus; (23)draudimas vykdyti vidaus sienų kontrolę neturėtų riboti kituose Sąjungos teisės aktuose numatytų patikrinimų vykdymo. Todėl šiame reglamente numatytos taisyklės neturėtų daryti poveikio taikomoms taisyklėms dėl keleivių duomenų patikrinimo atitinkamose duomenų bazėse prieš atvykimą; (24)būtina užtikrinti, kad patikrinimai, kuriuos valstybės narės atlieka naudodamosi nacionaline kompetencija, ir toliau būtų visiškai suderinami su erdve be vidaus sienų kontrolės. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kuo daugiau požymių, kad valstybių narių pasienio zonose atliekami patikrinimai yra lygiaverčiai sienų kontrolei, atsižvelgiant į tokių patikrinimų tikslą, jų taikymo teritoriją ir galimus skirtumus, palyginti su patikrinimais, atliekamais likusioje atitinkamos valstybės narės teritorijos dalyje, tuo didesnis poreikis nustatyti griežtas ir išsamias taisykles bei apribojimus, kuriais apibrėžiamos valstybių narių naudojimosi savo policijos įgaliojimais pasienio zonoje sąlygos; (25)reikia imtis priemonių siekiant kovoti su neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių neteisėtu judėjimu erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Siekiant sustiprinti Šengeno erdvės veikimą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė imtis papildomų kovos su neteisėtu judėjimu tarp valstybių narių ir neteisėtu buvimu priemonių. Kai valstybės narės nacionalinės teisėsaugos institucijos, vykdydamos tarpvalstybinį policijos operatyvinį bendradarbiavimą, prie vidaus sienų sulaiko neteisėtai jos teritorijoje esančius trečiųjų šalių piliečius, tos institucijos turėtų turėti galimybę nesuteikti tokiems asmenims teisės atvykti į jų teritoriją ar joje pasilikti ir perduoti juos valstybei narei, iš kurios jie atvyko. Savo ruožtu valstybė narė, iš kurios asmuo atvyko tiesiogiai, turėtų būti įpareigota priimti sulaikytus trečiųjų šalių piliečius; (26)procedūra, pagal kurią valstybė narė gali perduoti sulaikytus neteisėtai jos teritorijoje esančius trečiųjų šalių piliečius į valstybę narę, iš kurios asmuo atvyko tiesiogiai, turėtų būti vykdoma sparčiai, tačiau taikant apsaugos priemones ir visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir Chartijos 21 straipsnyje įtvirtinto nediskriminavimo principo, kad būtų užkirstas kelias rasiniam profiliavimui. Institucijoms turėtų būti suteikta galimybė patikrinti susijusią informaciją apie atitinkamų asmenų judėjimą, kurią jos gali iškart gauti. Tokią informaciją gali sudaryti objektyvūs elementai, kurie leistų valdžios institucijoms padaryti išvadą, kad asmuo neseniai išvyko iš kitos valstybės narės, pavyzdžiui, turimi dokumentai, įskaitant kvitus ar sąskaitas faktūras, liudijantys, kad asmuo neseniai atvyko iš kitos valstybės narės. Trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikoma perdavimo procedūra, turėtų būti raštu pateiktas motyvuotas sprendimas. Nors sprendimas turėtų būti nedelsiant vykdytinas, trečiosios šalies piliečiui turėtų būti užtikrinta veiksminga teisių gynimo priemonė, kad jis galėtų apskųsti sprendimą dėl perdavimo arba prašyti jį peržiūrėti. Ši teisių gynimo priemonė neturėtų sustabdyti sprendimo vykdymo; (27)šiame reglamente nustatyta perdavimo procedūra neturėtų daryti poveikio esamai valstybių narių galimybei grąžinti neteisėtus trečiųjų šalių piliečius pagal dvišalius susitarimus ar nuostatas, nurodytus Direktyvos 2008/115/EB (toliau – Grąžinimo direktyva) 6 straipsnio 3 dalyje, jei tokie asmenys aptinkami ne prie vidaus sienų. Siekiant palengvinti tokių susitarimų taikymą ir padėti siekti tikslo apsaugoti erdvę be vidaus sienų, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė susitarti dėl naujų susitarimų ar nuostatų ir atnaujinti esamus. Komisijai turėtų būti pranešta apie visus naujų susitarimų ar nuostatų pakeitimus ar atnaujinimus. Jei valstybė narė priima atgal trečiosios šalies pilietį pagal šiame reglamente numatytą procedūrą arba dvišalį susitarimą ar nuostatą, atitinkama valstybė narė turėtų priimti sprendimą grąžinti pagal Grąžinimo direktyvą. Todėl, siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų naujų procedūrų ir galiojančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo taisyklių nuoseklumą, būtina tikslingai pakeisti Grąžinimo direktyvos 6 straipsnio 3 dalį; (28)išimtiniais atvejais, siekiant pašalinti grėsmes Šengeno erdvei, valstybėms narėms gali prireikti imtis priemonių prie vidaus sienų. Valstybės narės ir toliau yra kompetentingos nustatyti, ar reikia laikinai atnaujinti arba pratęsti sienų kontrolę. Pagal galiojančias taisykles vidaus sienų kontrolės atnaujinimas numatytas tais atvejais, kai ribotą laiką vienoje valstybėje narėje yra didelė grėsmė vidaus saugumui ar viešajai tvarkai. Didelę grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui visų pirma gali sukelti terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas, didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto ar daug dėmesio sulaukiantys tarptautiniai renginiai, pavyzdžiui, sporto, prekybos ar politiniai renginiai; (29)be to, didelė grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui taip pat gali kilti dėl didelio masto neteisėto neteisėtų migrantų judėjimo tarp valstybių narių, kai dėl to susidaro padėtis, apsunkinanti bendrus atsakingų nacionalinių tarnybų išteklius ir pajėgumus, ir kitų šiame reglamente numatytų priemonių nepakanka tokiems srautams ir judėjimui suvaldyti. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę remtis objektyvia ir kiekybine informacija apie neteisėtą judėjimą, jei ji yra prieinama, ypač kai ją reguliariai rengia kompetentingos Sąjungos agentūros pagal savo atitinkamus įgaliojimus. Valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti agentūrų pateikta informacija, kad įrodytų išskirtinį rizikos vertinime nustatytos neteisėto judėjimo keliamos grėsmės pobūdį ir šiuo pagrindu pateisintų vidaus sienų kontrolės atnaujinimą; (30)nors veiksmai Sąjungos lygmeniu numatyti tais atvejais, kai grėsmės pobūdį lemia ilgalaikiai dideli trūkumai prie išorės sienų, nėra Sąjungos masto mechanizmo, kuris būtų taikomas tais atvejais, kai Šengeno erdvėje kilusi didelė grėsmė vidaus saugumui ar viešosios politikos sričiai daro poveikį daugumai valstybių narių ir dėl to kyla pavojus tinkamam Šengeno erdvės veikimui. Šią spragą reikėtų užpildyti įdiegiant naują Šengeno erdvės apsaugos mechanizmą, kurį taikant būtų galima priimti suderintus sprendimus, kad būtų apsaugoti asmenų, turinčių teisę naudotis erdve be vidaus sienų kontrolės, interesai, kuo labiau padidinant taikomų priemonių veiksmingumą ir kartu kuo labiau sumažinant jų neigiamą šalutinį poveikį; (31)naujasis Šengeno erdvės apsaugos mechanizmas turėtų sudaryti sąlygas Tarybai pagal Komisijos pasiūlymą priimti sprendimą, kuriuo leidžiama atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolę, kai tai pagrįsta konkrečia grėsme, nustatyta remiantis iš atskirų valstybių narių gautais pranešimais arba kita turima informacija, visų pirma rizikos vertinimu, jei vidaus sienų kontrolė pratęsiama ilgesniam nei šešių mėnesių laikotarpiui. Atsižvelgiant į politiškai opų tokio sprendimo, kuriuo reglamentuojama galimybė valstybėms narėms tam tikromis aplinkybėmis atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolę, pobūdį, įgyvendinimo įgaliojimai priimti sprendimą turėtų būti suteikti Tarybai, kuri veiktų remdamasi Komisijos pasiūlymu; (32)vertindama, ar valstybių narių vidaus sienų kontrolės atnaujinimas arba pratęsimas yra pagrįstas, Taryba turėtų atsižvelgti į tai, ar yra galimybė taikyti kitas priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti aukštą saugumo lygį teritorijoje, tokias kaip kompetentingų institucijų atliekami sugriežtinti patikrinimai vidaus pasienio zonose. Jei kontrolės pratęsimas nelaikomas pagrįstu, Komisija turėtų rekomenduoti taikyti kitas priemones, kurios laikomos tinkamesnėmis nustatytai grėsmei pašalinti;

(33)naujo Šengeno erdvės apsaugos mechanizmo sukūrimas neturėtų daryti poveikio valstybių narių teisei iš anksto imtis vienašalių priemonių pagal reglamentą, kai to reikia atsižvelgiant į padėtį. Tačiau priėmus Sąjungos priemonę, ji turėtų tapti vieninteliu koordinuoto atsako į nustatytą grėsmę pagrindu; (34)siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, Tarybos sprendimas turėtų būti priimtas ribotam, ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui, kuris Komisijos siūlymu gali būti reguliariai peržiūrimas, tol, kol manoma, kad grėsmė išlieka. Pradiniame sprendime turėtų būti įvertintas tikėtinas priimtų priemonių poveikis, įskaitant neigiamą šalutinį poveikį, siekiant nustatyti, ar vidaus sienų kontrolė yra pagrįsta, ar vietoj jų būtų galima veiksmingai taikyti mažiau ribojančias priemones. Vėlesniuose sprendimuose reikėtų atsižvelgti į nustatytos grėsmės raidą. Valstybės narės turėtų nedelsdamos pranešti Komisijai ir valstybėms narėms apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą pagal Tarybos sprendimą; (35)vidaus sienų kontrolę turėtų būti galima atnaujinti ir tada, kai išlieka didelių išorės sienų valdymo trūkumų, dėl kurių kyla pavojus bendram erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimui. Laikotarpiai, kai valstybės narės įvedė sienų kontrolę skubos tvarka arba Tarybai priėmus sprendimą rekomenduoti ją atnaujinti, nes grėsmė daro poveikį daugeliui valstybių narių, neturėtų būti įtraukti į dvejų metų laikotarpį, taikomą atnaujinant sienų kontrolę dėl didelių trūkumų prie išorės sienų; (36)vidaus sienų kontrolės atnaujinimas vienašaliais valstybių narių sprendimais arba Sąjungos lygmeniu turi didelių pasekmių Šengeno erdvės veikimui. Siekiant užtikrinti, kad bet koks sprendimas atnaujinti sienų kontrolę būtų priimamas tik jei būtina, kaip kraštutinė priemonė, sprendimas laikinai atnaujinti arba pratęsti sienų kontrolę turėtų būti grindžiamas bendrais kriterijais, pabrėžiant būtinumą ir proporcingumą. Pagal proporcingumo principą reikalaujama, kad atnaujinant vidaus sienų kontrolę būtų taikomos apsaugos priemonės, kurios ilgainiui griežtėja; (37)pirmiausia valstybės narės turėtų įvertinti vidaus sienų kontrolės tinkamumą, atsižvelgdamos į nustatytos didelės grėsmės pobūdį. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį ir įvertinti tikėtiną vidaus sienų kontrolės poveikį asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės ir pasienio regionų veikimui. Šis vertinimas turėtų būti pranešimo, kurį valstybės narės turi perduoti Komisijai, dalis. Jei vidaus sienų kontrolė dėl numatomų įvykių pratęsiama ilgesniam nei pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui, valstybė narė taip pat turėtų įvertinti alternatyvių priemonių, kuriomis siekiama tų pačių tikslų kaip ir vidaus sienų kontrole, pavyzdžiui, proporcingų patikrinimų, atliekamų vykdant policijos ar kitus viešuosius įgaliojimus arba įgyvendinant policijos bendradarbiavimo būdus, kaip numatyta Sąjungos teisėje, tinkamumą ir galimybę taikyti perdavimo procedūrą; (38)siekiant apriboti žalingas vidaus sienų kontrolės atnaujinimo pasekmes, sprendimas atnaujinti vidaus sienų kontrolę prireikus turėtų būti priimamas kartu su poveikio švelninimo priemonėmis. Tarp jų turėtų būti priemonės, kuriomis užtikrinamas sklandus prekių ir transporto darbuotojų bei jūrininkų tranzito valdymas, sukuriant „žaliuosius koridorius“. Be to, atsižvelgdamos į poreikį užtikrinti asmenų, kurių veikla gali būti labai svarbi tiekimo grandinei išsaugoti arba pagrindinėms paslaugoms teikti, judėjimą, valstybės narės taip pat turėtų taikyti galiojančias gaires dėl tarpvalstybinių darbuotojų. Atsižvelgiant į tai, vidaus sienų kontrolės atnaujinimo taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į COVID-19 pandemijos metu priimtas gaires ir rekomendacijas, kaip tvirtą bendrosios rinkos saugumo priemonę, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės prireikus jas taikytų kaip poveikio švelninimo priemones atnaujinus vidaus sienų kontrolę. Visų pirma turėtų būti nustatytos priemonės siekiant užtikrinti nenutrūkstamą bendrosios rinkos veikimą ir apsaugoti pasienio regionų ir „miestų dvynių“ interesus, įskaitant, pavyzdžiui, leidimus arba nukrypti leidžiančias nuostatas pasienio regionų gyventojams; (39)pranešimas, kurį turi pateikti valstybės narės, turėtų būti lemiamas vertinant, ar laikomasi laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo kriterijų ir sąlygų. Siekdama užtikrinti, kad informaciją būtų galima palyginti, Komisija įgyvendinimo aktu turėtų patvirtinti pranešimo apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą šabloną. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įslaptinti visą pranešime pateiktą informaciją arba jos dalį, nedarant poveikio tinkamų ir saugių policijos bendradarbiavimo kanalų veikimui; (40)siekiant užtikrinti, kad vidaus sienų kontrolė iš tiesų būtų kraštutinė priemonė, taikoma tik tiek laiko, kiek būtina, ir siekiant sudaryti sąlygas įvertinti vidaus sienų kontrolės būtinumą ir proporcingumą šalinant numatomas grėsmes, valstybės narės turėtų parengti rizikos vertinimą ir pateiktį jį Komisijai, jei reaguojant į numatomas grėsmes vidaus sienų kontrolė pratęsiama ilgesniam nei pradiniam šešių mėnesių laikotarpiui. Valstybės narės visų pirma turi paaiškinti nustatytos didelės grėsmės mastą ir raidą, įskaitant tai, kiek laiko turėtų išlikti nustatyta didelė grėsmė ir kurie vidaus sienų ruožai gali būti paveikti, taip pat savo koordinavimo priemones, taikomas su kitomis valstybėmis narėmis, kurioms tokios priemonės daro arba gali daryti poveikį; (41) Komisijai turėtų būti suteikta teisė prašyti papildomos informacijos remiantis gautu pranešimu, įskaitant informaciją apie rizikos vertinimą arba bendradarbiavimo ir koordinavimo su valstybėmis narėmis, kurioms daro poveikį planuojamas vidaus sienų kontrolės pratęsimas, priemones. Jei pranešimas neatitinka būtiniausių reikalavimų, Komisija turėtų aptarti pranešimą su atitinkama valstybe nare ir paprašyti pateikti papildomos informacijos arba pakartotinai pateikti pranešimą; (42)siekiant užtikrinti pakankamą veiksmų, darančių poveikį kelionėms be vidaus sienų kontrolės, skaidrumą, valstybės narės taip pat turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie pagrindinius elementus, susijusius su planuojamu sienų kontrolės atnaujinimu. Kai pagrįsta, valstybės narės taip pat gali įslaptinti tokią informaciją. Pagal Šengeno sienų kodekso 33 straipsnį Komisija kasmet turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimo ataskaitą (toliau – Šengeno erdvės padėties ataskaita), kurioje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas neteisėtam trečiųjų šalių piliečių judėjimui, remiantis iš atitinkamų agentūrų gauta informacija ir atitinkamų informacinių sistemų duomenų analize. Joje taip pat turėtų būti įvertintas sienų kontrolės atnaujinimo būtinumas ir proporcingumas ataskaitoje aptariamu laikotarpiu. Į Šengeno erdvės padėties ataskaitą taip pat įtraukiami ataskaitų teikimo įpareigojimai pagal Šengeno vertinimo mechanizmo 20 straipsnį; (43)laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo skubos tvarka arba šalinant numatomas grėsmes mechanizmas turėtų suteikti Komisijai galimybę organizuoti valstybių narių tarpusavio konsultacijas, taip pat ir bet kurios valstybės narės prašymu. Į šį procesą turėtų būti įtrauktos atitinkamos Sąjungos agentūros, kad prireikus galėtų pasidalyti savo patirtimi. Tokiose konsultacijose turėtų būti nagrinėjama vidaus sienų kontrolės vykdymo tvarka ir jos įgyvendinimo terminai, galimos poveikio švelninimo priemonės, taip pat galimybės vietoj jų taikyti alternatyvias priemones. Jei Komisija arba valstybė narė pateikia nuomonę, kurioje išreiškiamas susirūpinimas dėl sienų kontrolės atnaujinimo, minėtos konsultacijos turėtų būti privalomos; (44)Komisija ir valstybės narės turėtų išsaugoti galimybę pareikšti susirūpinimą dėl valstybės narės sprendimo atnaujinti vidaus sienų kontrolę skubos tvarka arba šalinant numatomą grėsmę būtinumo ir proporcingumo. Jei vidaus sienų kontrolė atnaujinama ir pratęsiama dėl numatomų grėsmių ilgesniam nei aštuoniolikos mėnesių bendram laikotarpiui, turėtų būti reikalaujama, kad