KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistema 2010 m. /* KOM/2011/0892 galutinis */





TURINYS Europos mokyklų sistema 2010 m. 1. Įžanga 4 2. Padėtis mokyklose 5 2.1. Alikantė 5 2.2. Bergenas 5 2.3. Briuselis 5 2.4. Kulhemas 6 2.5. Frankfurtas 6 2.6. Karlsrūhė 6 2.7. Liuksemburgas 7 2.8. Molis 7 2.9. Miunchenas 7 2.10. Varezė 7 3. Biudžeto pokyčiai ir uždaviniai 8 3.1. 2010 m. biudžeto vykdymo duomenys 8 3.2. Pagrindiniai įvykiai 8 3.3. 2011 m. biudžeto projektas 9 4. Politiniai pokyčiai ir uždaviniai 9 4.1. Reforma 9 4.2. Vidaus auditas 10 4.3. Kulhemas 11 4.4. Perpildymas (infrastruktūra) 11 4.5. Teismo bylos 12 5. Pedagoginiai ir organizaciniai pokyčiai ir uždaviniai 12 5.1. Komandiruojamų mokytojų atlyginimų lentelės peržiūrėjimas 12 5.2. Europos bakalaureato programos reforma 13 5.3. Priemonės, taikomos specialiųjų ugdymosi poreikių (SUP) turintiems moksleiviams 13 5.4. Kartotiniai atvejai 13 5.5. Kursų ir pamokų rengimas 14 6. Ateities uždaviniai 14 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistema 2010 m. ĮžANGA 1. Pagrindinis Europos mokyklų sistemos uždavinys Slovėnijos ir Slovakijos pirmininkavimo laikotarpiu 2010 m. buvo išspręsti su bendra ekonomine padėtimi susijusias problemas ir jų poveikį mokyklų finansams. Turėdama omenyje didėjantį valstybių įnašą į Europos mokyklų sistemos biudžetą, kurį iš dalies lemia sumažėjusios pajamos, gaunamos pagal sutartis su išorės organizacijomis arba iš mokesčių už mokslą, Valdytojų taryba, Komisijai pritariant, nusprendė 2011 m. biudžetą patvirtinti, jei bus peržiūrėtos tam tikros išlaidos. Siekiant įvykdyti šias sąlygas, 2010 m. gruodžio mėn., remiantis Komisijos pasiūlymu, buvo patvirtintos naujų komandiruojamų mokytojų atlyginimų lentelės. Kitas žingsnis – atitinkamai pakoreguoti vietoje samdomų darbuotojų atlyginimus. Šių priemonių reikėjo imtis norint taikyti 2004 m. Tarnybos nuostatų reformos principus Europos mokyklų sistemoje taikomoms įdarbinimo sąlygoms. Buvo pateikti aiškūs kriterijai, kuriais siekiama pagerinti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų integravimą į mokymo procesą, teikti pirmenybę pedagoginiams poreikiams, atsižvelgiant į turimus išteklius, ir taupiau organizuoti mokymą bei kursus. Būtų idealu, jei šių priemonių būtų laikomasi 2011–2012 mokslo metais. Kartu bus aiškiau išdėstytos SWALS mokiniams (mokiniams be kalbų skyriaus) taikomos taisyklės, siekiant, kad nepasikartotų ankstesni nesusipratimai. Po sudėtingų Europos Parlamento ir Tarybos derybų dėl 2011 m. Europos Sąjungos biudžeto, kuris pirmą kartą buvo patvirtintas Lisabonos sutartimi, buvo susitarta tik gruodžio mėn. Pagal jį Europos mokyklų biudžetas padidėjo mažiau nei tikėtasi, o tai reiškia, kad nedelsiant būtina imtis priemonių, siekiant tikrai sutaupyti. 2. Oficialiai 2009 m. pavasarį po pradinio pereinamojo etapo nuspręstos vykdyti Europos mokyklų sistemos reformos procesas laipsniškai juda į priekį. Norint, kad sistema taptų veiksmingesnė valdymo požiūriu, vykdomos reformos centriniu ir vietos lygmeniu, siekiant suteikti daugiau autonomijos vietos mokykloms, laikantis taisyklių ir finansinių reglamentų. Kelios vietos mokyklos paprašė suteikti akreditaciją, pagal kurią daugiau mokinių galėtų mokytis pagal Europos mokymo programą. Komisija žengė didelį žingsnį pirmyn patvirtindama teisinį pagrindą, pagal kurį su akredituotas mokyklas lankančiais darbuotojų vaikais susijusios išlaidos padengiamos iš ES finansinio įnašo. 3. Išlaidų pasidalijimo priemonės nepasiekė reikalaujamo lygio. Be to, kad kyla nuolatinio komandiruojamų mokytojų trūkumo problema ir dėl to didėja ES įnašas (2010 m. 2,2 mln. EUR), kai kurios valstybės narės jau pareiškė, kad joms kils rimtų sunkumų komandiruojant mokytojus į naujai sukurtas darbo vietas. 4. Mokyklos Briuselyje ir Liuksemburge vis dar perpildytos, tačiau dviejų naujų mokyklų, kurios turi būti atidarytos 2012 m., statybos darbai vyksta pagal tvarkaraštį. Kadangi numatoma, kad mokinių skaičius Briuselyje dar didės, Valdytojų taryba sutarė 2015 m. atidaryti Briuselyje penktą mokyklą. Frankfurto mokyklos perpildymo problemos sprendimo būdai nagrinėjami su Vokietijos valdžios institucijomis. PADėTIS MOKYKLOSE Ali kantė Mokinių skaičius Alikantės mokykloje šiek tiek padidėjo (112 mokinių) ir pasiekė 1 040 mokinių skaičių keturiuose kalbų skyriuose. Ispanų kalbos skyrius yra didžiausias – jame mokosi 36,5 proc. mokinių. Bergen as Mokinių skaičius šiek tiek padidėjo (apie 4 proc.) – nuo 586 mokinių 2009–2010 mokslo metais iki 608 mokinių 2010–2011 mokslo metais. Didžiosios daugumos mokinių (daugiau nei 80 proc.) tėvai nedirba Europos institucijose ar agentūrose. Taigi Bergeno mokykla yra viena iš mokyklų, kuriose institucijų darbuotojų vaikų procentinė dalis yra mažiausia. Pagrindiniai darbai, susiję su sporto sale ir oro kondicionavimo sistema, buvo atidėti iki 2011 m. vasaros. Br iuselis Mokinių skaičius Europos mokyklose Briuselyje padidėjo nuo 9 547 mokinių 2009–2010 mokslo metais iki 9 847 mokinių 2010–2011 mokslo metais (iki 3,1 proc.). Dėl to trijose perpildytose mokyklose (Briuselio I, II ir III mokyklose) mokinių skaičius toliau buvo per didelis – jose vis sudėtingiau naudotis bendromis patalpomis, pavyzdžiui, žaidimų aikštelėmis, sporto salėmis ir valgyklomis. Tačiau Iklio mokykloje mokinių skaičius nuo praeitų metų šiek tiek sumažėjo – nuo 3 112 mokinių iki 3 074 mokinių (-1,2 proc.). Šiais metais mokykla daugiausia dėmesio skyrė saugai, siekdama patobulinti taikomą tvarką. Voluvės mokykloje mokinių skaičius padidėjo 1,9 proc. – nuo 3 030 iki 3 089 mokinių, o joje naudojama infrastruktūra toliau kėlė rimtų sunkumų praktiniam mokyklos veiklos organizavimui. Teigiamas dalykas yra tai, kad 2010 m. rudenį pradėti autobusų stotelės, kuri nebūtų mokyklos teritorijoje, statybos darbai ir tikimasi, kad ji pradės veikti 2011–2012 mokslo metų pradžioje. Tai reikštų, kad autobusai (beveik 50) kasdien nebesustos mokyklos žaidimų aikštelėje. 2010 m. į Ikselio mokyklą buvo priimtas 91 mokinys ir bendras mokinių skaičius buvo 2 902 (2009–2010 mokslo metais – 2 811 mokinių). 2010 m. rugsėjo mėn. mokinių skaičius joje padidėjo 3,2 proc. Briuselio IV mokykloje mokinių skaičius padidėjo daugiausia – 26,6 proc. – nuo 594 mokinių 2009–2010 mokslo metais iki 809 mokinių 2010–2011 mokslo metais. 2010 m. rugsėjo mėn. atidaryta vidurinė mokykla. Belgijos valdžios institucijos skyrė papildomą infrastruktūrą – pastatą „Berkendael 66“, kuris buvo renovuotas ir priskirtas prie Briuselio IV mokyklos laikinos teritorijos. Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas M. Šefčovič ir ministrė M. D. Simonet iškilmingai atidarė pastatą per oficialią ceremoniją. Į Briuselio mokyklas priimama 43,3 proc. visų Europos mokyklose besimokančių mokinių. Turėdama omenyje skaičiavimus, pagal kuriuos mokymosi poreikis, ypač darbuotojų vaikų po pastarųjų ES plėtros etapų, toliau didės, Valdytojų taryba nusprendė, kad 2015 m. reikės naujos penktos mokyklos. Komisija, atlikdama savo, kaip ES atstovės, funkciją, visapusiškai remia projektą. Ji informavo biudžeto valdymo institucijas ir laikėsi Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 47 straipsnyje nustatytos tvarkos. Po kelerius metus trukusių diskusijų dėl išorės audito siekiant įvertinti Briuselio mokyklų pajėgumą, suinteresuotosios šalys ( Régie des bâtiments , Komisija, Generalinio sekretoriaus tarnyba) nusprendė neatlikti audito dėl su biudžetu susijusių priežasčių ir susitarė nustatyti tokį mokyklų pajėgumą: I Briuselio mokykla (Iklis): 3 100II Briuselio mokykla (Voluvė): 2 850III Briuselio mokykla (Ikselis): 2 650IV Briuselio mokykla (Lakenas): 2 800 Kulhemas Laikantis 2007 m. Valdytojų tarybos sprendimo, buvo imtasi priemonių siekiant iki 2017 m. laipsniškai panaikinti I tipo Europos mokyklą ir reorganizuoti ją į Jungtinės Karalystės švietimo sistemai priklausančią akademiją, kuri būtų akredituota II tipo mokykla. Tačiau 2011 m. pradžioje rėmėjas iš JK apsigalvojo dėl šio sprendimo. Taigi bus įgyvendinamas pradinis Valdytojų tarybos sprendimas, taip pat priimtas 2007 m., laipsniškai panaikinti mokyklą, kurią visiškai uždaryti numatyta 2017 m. (žr. 4.3 punktą toliau). Frankfurtas Mokinių skaičius mokykloje smarkiai auga dėl Europos Centrinio Banko (ECB) darbuotojų skaičiaus didėjimo. Joje susiduriama su realiomis perpildymo problemomis, nes Vokietijos valdžios institucijos dar neatliko reikalingų savo infrastruktūros patobulinimų. Mokykloje planuojama pradėti taikyti priėmimo politiką. 2010 m. gruodžio mėn. Valdytojų taryba patvirtino pasiūlymą laipsniškai mažinti Italijos vyriausybės ir ECB įnašą italų kalbos skyriui finansuoti, o tai papildomai apsunkina mokyklos finansinę padėtį. Italų kalbos skyrius 2002 m. buvo įkurtas remiantis generalinio sekretoriaus, Italijos vyriausybės ir ECB sutartimi. Karlsrūhė Mokinių skaičius mokykloje buvo stabilus, tačiau 1 kategorijai priskiriamų mokinių[1] procentinė dalis vis dar buvo mažesnė nei 20 proc.: 2010–2011 mokslo metais Europos mokykloje Karlsrūhėje mokėsi 952 mokiniai, iš jų 1 kategorijai buvo priskiriami 177 mokiniai (18 proc.), 2 kategorijai – 267 (28 proc.), o 3 kategorijai – 508 mokiniai (54 proc.). Iš 177 mokinių, priskiriamų 1 kategorijai, 68 yra mokyklos darbuotojų vaikai ir tik 109 (11 proc. mokykloje besimokančių mokinių) yra Europos institucijų darbuotojų vaikai. Karlsrūhės mokykla yra sudariusi daugiausia sutarčių su įmonėmis (2 kategorijai priskiriami mokiniai). L iuksemburgas Liuksemburgo I mokyklos teritorijoje šiuo metu laikinai įsikūrusi Liuksemburgo II mokykla. Perpildymas yra rimta Liuksemburge veikiančių Europos mokyklų problema ir dėl to ne ES institucijų darbuotojų vaikams taikoma griežta priėmimo politika. Komisija palankiai vertina tai, jog Liuksemburgo valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo mėn. suteikė papildomą pereinamojo laikotarpio infrastruktūrą Liuksemburgo I mokyklai (Kirchberge), kad būtų patenkinti dabartiniai poreikiai. Tačiau papildoma infrastruktūra taip pat reiškia, kad tam tikroje teritorijoje padidėja mokinių skaičius, taigi perpildymas dar padidėja. Nuolatinį Liuksemburgo II mokyklos pastatą planuojama atidaryti 2012 m. Bertranže-Mameryje. Tuo tarpu perpildymas pasiekė kritinį tašką, ir laiku atidaryti Liuksemburgo II mokyklą, be abejo, yra labai svarbu. Liuksemburgo valdžios institucijos pasiūlė parūpinti transportą Liuksemburgo II mokyklą lankantiems mokiniams, ir visus metus vyko diskusijos dėl praktinių aspektų. Kadangi Liuksemburgo II mokykla yra įkurta Bertranže-Mameryje, tinkamas transportas yra labai svarbus mokiniams ir tėvams. Mokyklos transportą paprastai parūpina Europos mokyklų tėvų asociacija, taigi Liuksemburgo valdžios institucijų pasiūlymas prisiimti šią atsakomybę yra išskirtinis. Mol is Mokinių skaičius Molio mokykloje toliau didėja – 2010 m. rugsėjo mėn. čia mokėsi 790 mokinių. Naujas anglų kalbos skyrius toliau populiarėjo ir dabar yra antras pagal populiarumą skyrius. Vokiečių kalbos skyrius toliau mažėja – nuo 77 mokinių ankstesniais metais iki 46 mokinių. Vokiečių kalbos skyrių plėtojimo ir tęstinumo klausimus turės persvarstyti Valdytojų taryba, kadangi tai buvo anglų kalbos skyriaus atidarymo sąlyga. M iunchenas Mokyklos mokinių skaičiaus augimo rodikliai toliau išlieka aukšti, kadangi padidėjo Europos patentų biuro darbuotojų, kurių vaikai sudaro daugiau nei tris ketvirtadalius mokinių, skaičius. Kadangi 2016 m. turi būti baigtas statyti Vokietijos valdžios institucijų patvirtintas dabartinio pastato priestatas, iki to laiko bus taikoma griežta priėmimo politika. Vare zė Mokyklos mokinių skaičius išlieka stabilus, nors dėl ekonomikos krizės iš mokyklos išėjo daug su mokykla sutartis pasirašiusių įstaigų darbuotojų vaikų (2 kategorija) ir ji patiria nuostolių dėl sumažėjusių pajamų. Įsikišus Komisijai, Italijos valdžios institucijos paskelbė, kad bus skirta 400 000 EUR išmoka investicijoms į infrastruktūrą, siekiant patenkinti būtiniausius poreikius. BIUDžETO POKYčIAI IR UžDAVINIAI 2010 m. biudžeto vykdymo duomenys Bendras mokinių skaičius 2009–2010 m. padidėjo 2 proc. – nuo 22 331 iki 22 778. ES darbuotojų vaikų dalis (16 613 mokinių) sudarė apie 73 proc. viso mokinių skaičiaus, su mokykla sutartis pasirašiusių įstaigų darbuotojų vaikų dalis sumažėjo iki 5,2 proc. (1 184 mokiniai), o privačių asmenų šeimų vaikų sumažėjo iki 21,9 proc. (4 981 mokinys). Tačiau kai kuriose mokyklose 1 kategorijai priskiriamų mokinių vis dar labai mažai. Pagrindiniai įvykiai 2009 m. gruodžio mėn. Ministrų tarybos sprendimu institucijų darbuotojų atlyginimai buvo padidinti 1,85 proc. vietoj 3,7 proc., taikant atlyginimų skaičiavimo metodą. Europos Teisingumo Teisme Europos institucijos pradėjo bylą, kuri 2010 m. gruodžio mėn. buvo išspręsta jų naudai. Europos mokyklų sistemos mokytojų ir komandiruojamų darbuotojų atlyginimų patikslinimai yra susiję su pirmiau minėtais sprendimais. Dėl to pirmąjį atlyginimų padidinimą Valdytojų taryba patvirtino 2010 m. sausio mėn., 3,1 mln. EUR sudarantys įsipareigojimai buvo perkelti ir mokėjimai atlikti 2010 m. 2010 m. rugpjūčio mėn. Valdytojų taryba patvirtino taisomąjį biudžetą, į kurį įtraukta pirmiau minėta 3,1 mln. EUR suma, galutinis 2009 m. perviršis, lygus 2,8 mln. EUR, ir 1,5 mln. EUR sutaupytų išlaidų, siekiant kompensuoti kitų pajamų sumažėjimą 4,1 mln. EUR. 2010 m. pabaigoje nustatytas 1,7 mln. EUR perviršis. Komandiruojamų darbuotojų trūkumas lėmė tai, kad ES biudžetas patyrė papildomą 2,2 mln. EUR biudžetinę naštą, palyginti su 2,1 mln. EUR 2009 m., ir iškilo rimtų pedagoginių problemų. Jeigu valstybės narės neskiria mokytojų, juos turi pakeisti vietoje samdomi darbuotojai, o tai daugiausia finansuojama iš ES biudžeto. Panašu, kad šis reiškinys plėsis, kadangi kai kurios valstybės narės jau informavo Valdytojų tarybą, kad dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis jos gali neturėti sąlygų komandiruoti mokytojus į naujas darbo vietas. Dėl to kils didesnių struktūrinių problemų. Turint omenyje tai, kad buvo nesilaikoma taisyklių, reglamentuojančių kai kurių pamokų vedimą gimtąja kalba penkiose mokyklose mokiniams be kalbos skyriaus, Komisija 2010 m. balandžio mėn. vykusiame Valdybos tarybos posėdyje negalėjo patvirtinti 2008 m. biudžeto įvykdymo. Dėl šios priežasties mokyklų buvo paprašyta pateikti išsamią informaciją apie parengtų kursų, kurie neatitiko taisyklių, skaičių praeitais metais, siekiant sudaryti Komisijai sąlygas apskaičiuoti išieškotinas sumas. Kadangi mokyklos stengėsi ištaisyti padėtį, jei tai buvo įmanoma pedagoginiu požiūriu, Komisija išdavė tik vieną vykdomąjį raštą sumoms išieškoti – Karlsrūhės Europos mokyklai. 2011 m. biudžeto projektas 2011 m. biudžeto projekte, kurį 2010 m. balandžio mėn. patvirtino Valdytojų taryba, Komisijos įnašas padidėjo 11 proc. – nuo 154 mln. EUR iki 171 mln. EUR, o tuo pačiu laikotarpiu mokinių padaugėjo 3,6 proc. Todėl 2011 m. biudžeto projektas buvo patvirtintas su sąlyga, kad bus imtasi struktūrinių priemonių išlaidoms sumažinti, ypač dėl komandiruojamų mokytojų atlyginimų lentelės peržiūros, kursų ir pamokų organizavimo ir SUP vaikams taikomų kriterijų nustatymo (daugiau informacijos pateikiama 5 punkte). Kadangi 85 proc. Europos mokyklų biudžeto išleidžiama atlyginimams, kurie priklauso nuo darbo užmokesčio ir vedamų pamokų skaičiaus, taikant šias priemones iš tiesų taupoma. 2011 m. Europos Sąjungos biudžetas buvo patvirtintas 2010 m. gruodžio mėn., pirmą kartą tai buvo daroma pagal Lisabonos sutartyje nustatytą tvarką. Tai buvo sudėtingų Europos Parlamento ir Tarybos derybų rezultatas. Europos mokykloms buvo skirta 164 mln. EUR. Ši išskirtinė padėtis padidino būtinybę įgyvendinti pirmiau minėtas priemones. Dėl šios priežasties Valdytojų taryba suskirstė savo 2011 m. biudžetą į dvylika dalių, ir pataisytas 2011 m. biudžetas buvo patvirtintas 2011 m. balandžio mėn. POLITINIAI POKYčIAI IR UžDAVINIAI Reform a 2009 m. Valdytojų taryba priėmė sprendimą dėl Europos mokyklų reformos. Organizacinių klausimų srityje jis įsigaliojo 2009 m. rugsėjo 1 d., o 2010 m. rugsėjo 1 d. – vidaus taisyklių dėl Administracinės tarybos veiklos srityje, peržiūrėjus esamas taisykles. Vienas iš pagrindinių reformos aspektų – priimti į Europos mokyklų sistemą nacionalines mokyklas. Šis procesas buvo inicijuotas 2002 ir 2005 m. Europos Parlamento rezoliucijomis ir pradėtas vykdyti nustačius Europos mokyklų mokymo programos kriterijus ir ją patvirtinus 2005 m. Atsižvelgdamas į per kelerius pirmuosius metus įgytą patirtį, generalinis sekretorius pateikė padėties apžvalgą, kurioje atskleidžiama, kad nors procesui buvo naudinga Europos Parlamento politinė valia ir tikrieji ugdymo poreikiai (po plėtros etapų valstybėse narėse atsirado daug agentūrų), jam trukdė teisinio švietimo, organizaciniai ar finansiniai klausimai, ypač susiję su Europos bakalaureato programa. Generalinis sekretorius buvo įgaliotas pateikti pasiūlymus dėl patobulinimo, kurie būtų aptarti Valdybos taryboje 2011 m. balandžio mėn. Šiuo metu pagal Europos mokymo programą mokoma penkiose akredituotose II tipo mokyklose, esančiose šalia Europos institucijų ar agentūrų Italijoje, Airijoje, Graikijoje, Suomijoje ir Prancūzijoje. Jų organizacinė sistema, dydis, turimų kalbų skyrių skaičius ir ES darbuotojų vaikų skaičius mokykloje labai skiriasi. Kol kas tik Italijos mokykloje laikomi egzaminai pagal Europos bakalaureato programą. Antroji mokykla, kuri nuo 2013 m. taip pat turėtų prisijungti prie Europos mokyklų sistemos, bus Suomijos mokykla – jos atitikties S6-S7 reikalavimams dokumentus (antrasis akreditavimo proceso etapas) gruodžio mėn. patvirtino Valdytojų taryba. Dar dvi mokyklos Manoske (Prancūzija) ir Hagoje (Nyderlandai) siekia gauti akreditaciją, pagal kurią jos taptų II tipo mokyklomis. Vokietijos mokyklos Bad Filbelyje atitikties dokumentai buvo patvirtinti, suteikiant galimybę vykdyti pirmąjį III tipo mokyklos projektą, pagal kurį nereikalaujama, kad mokykla būtų šalia institucijos ar agentūros. Komisijos sprendimu skirti ES finansavimą kiekvienam ES darbuotojų vaikui II tipo mokyklose (pirmą kartą – 2009–2010 mokslo metais) buvo žengtas didelis žingsnis pirmyn. Tai būdas padėti mokykloms susidoroti su papildomomis išlaidomis, atsirandančiomis taikant Europos mokyklų mokymo programą ir bakalaureato programą. Europos mokyklos Kulheme reorganizavimo į II tipo mokyklą projektą atšaukė Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (žr. 4.3 punktą). „Išlaidų pasidalijimu“ pavadinta reformos dalis buvo skirta valstybių narių komandiruojamų mokytojų trūkumo problemai spręsti. Sutarta leisti valstybėms narėms komandiruoti asmenis, kuriems nė viena iš trijų darbo kalbų nėra gimtoji, ir taip palengvinti viena iš šių trijų kalbų dėstančius mokytojus komandiruojančių valstybių narių naštą. Tačiau, praėjus dvejiems metams, darbuotojus į šias darbo vietas yra pasirengusios siųsti tik kelios valstybės narės. Kalbant apie valdymą centriniu ir vietos lygmeniu, buvo susitarta padidinti mokyklų autonomiją ir pareigas vietos lygmeniu. Įgyvendinimas yra laipsniškas procesas, kaupiama geriausia patirtis. Rudenį vykusiuose Administracinės tarybos posėdžiuose mokyklos pateikė visus statistinius duomenis apie naujus mokslo metus. Laikydamosi nustatytos tvarkos, metų pradžioje mokyklos pristato savo metinį ir daugiametį mokyklos planą, kuriame išdėstyti jų tikslai, prioritetai ir biudžeto projektas. Pavasarį mokykla pristato metinį veiklos planą generaliniam sekretoriui ir Valdytojų tarybai, kuriame įvertinama, ar buvo pasiekti tikslai ir neperžengtos biudžeto ribos. Tai sudaro sąlygas atlikti patikrinimus centriniu lygmeniu. Vidaus auditas Komisijos vidaus audito tarnyba (IAS) toliau atlieka Europos mokyklų sistemos vidaus audito funkciją, nustatytą pagal 2007 m. įsigaliojusį Finansinį reglamentą. Žmogiškųjų išteklių valdymo audito, kurį atliko IAS, rezultatai buvo pateikti Valdytojų tarybai jos 2010 m. balandžio mėn. posėdyje kartu su Generalinio sekretoriaus tarnybos bei mokyklų atsakymais ir veiksmų planais. Per metus buvo toliau įgyvendinamos audito metu pateiktos rekomendacijos, ypač dėl darbuotojų samdymo, vertinimo procedūrų ir mokymo politikos kūrimo. Reikia imtis papildomų priemonių siekiant daryti pažangą sprendžiant Vidaus audito tarnybos nustatytus bendruosius klausimus, susijusius su sistema apskritai, kaip antai bendrosios Generalinio Sekretoriato pareigos. Kulhemas Buvo imtasi keleto žingsnių siekiant tęsti I tipo Europos mokyklos reorganizavimą iki 2017 m. į akredituotą II tipo mokyklą, priklausančią Europos mokyklų sistemai, ir į Jungtinės Karalystės švietimo sistemai priklausančią akademiją, taip sudarant sąlygas ateityje mokyti pagal Europos mokymo programą ir pagal Europos bakalaureato programą. Valdytojų taryba gruodžio mėn. patvirtino atitikties dokumentus (antrasis akreditavimo proceso etapas), įvykdžius sąlygą, pagal kurią numatyta, kad suinteresuotieji subjektai pasirašytų teisiškai įpareigojantį dokumentą, siekiant patvirtinti abipusius įsipareigojimus (priimtinumo susitarimas), taip pat kad būtų pasirašyti komandiruojamų darbuotojų ir akademijos dvišaliai susitarimai (komandiravimo susitarimai). Į reorganizavimo projektą buvo įdėta daug pastangų ir energijos, ypač daug jų įdėjo generalinis sekretorius ir Komisija. Komisija šiam ypatingam akreditavimo atvejui – pirmajam I tipo mokyklos reorganizavimo į II tipo mokyklą atvejui – parengė naują teisinį pagrindą. Tarp suinteresuotųjų šalių vyko svarbios derybos biudžeto valdymo ir teisiniais klausimais. Šių metų pradžioje rėmėjas iš Jungtinės Karalystės atšaukė savo įsipareigojimą dėl reorganizavimo procedūros, teigdamas, kad jis negali pasirašyti teisiškai įpareigojančio susitarimo, kaip to reikalauja Europos Komisija. Kadangi mokykla nebuvo reorganizuota į akademiją, bus įgyvendinamas pradinis 2007 m. priimtas Valdytojų tarybos sprendimas laipsniškai uždaryti mokyklą iki 2017 m. Perpildymas (infrastruktūra) Ne vienoje mokykloje jau keletą metų vietų reikia daugiau, nei mokykla gali pasiūlyti. Ši padėtis labiausiai palietė Briuselio, Liuksemburgo, Frankfurto ir Varezės mokyklas. Komisija atidžiai domėjosi šia padėtimi ir prireikus kreipėsi į nacionalines valdžios institucijas, siekdama joms priminti, kad jos vykdytų savo, kaip institucijų priimančiųjų šalių, įsipareigojimus ir suteiktų tinkamas patalpas Europos mokykloms. Tikimasi, kad padėtis Briuselyje ir Liuksemburge veikiančiose mokyklose pagerės 2012 m. atidarius dvi naujas mokyklas. Perpildytos mokyklos turi taikyti griežtą priėmimo politiką, ir daugeliu atvejų į tokią mokyklą negali patekti vietos vaikai, kurių tėvai nedirba ES institucijose. Briuselyje už vietų paskirstymą mokyklose atsakinga Centrinė priėmimo įstaiga. 2010 m. Valdytojų taryba priėjo prie išvados, kad, atsižvelgiant į tai, kad mokinių skaičius mokyklose didėja, 2015 m. reikia atidaryti penktą mokyklą. Derybos su Belgijos vyriausybe dėl vietos ir kitų detalių dar nepradėtos. Remiantis ankstesne patirtimi, apskaičiuota, kad, praėjus penkerių metų laipsniško įvedimo laikotarpiui, visu pajėgumu veikiančios mokyklos, kurioje mokosi 2 500 mokinių, metinės sąnaudos būtų apie 28 mln. EUR. Teismo bylos 2009 m. ne kartą kreiptasi į Teisingumo Teismą. Viena iš šių bylų buvo pažeidimo byla prieš Belgiją, susijusi su finansavimu Europos mokyklų baldams ir kitoms priemonėms įsigyti pagal susitarimą dėl būstinės (C-132/09 Komisija prieš Belgiją ). Antroji byla – pagal Europos mokyklų konvenciją įsteigtų skundų tarybų prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl Jungtinės Karalystės mokytojų darbo užmokesčio patikslinimo atsižvelgiant į valiutos svyravimus (C-196/09 Paul Miles ir kt. prieš Europos mokyklas ). Trečiojoje byloje pateiktas pirmasis prašymas pagal Europos mokyklų konvencijos 26 straipsnį vykstant ginčui tarp dviejų Konvenciją pasirašiusių šalių dėl komandiruojamų mokytojų įdarbinimo sąlygų aiškinimo ir taikymo. Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad pirmose dviejose bylose, C-132/09 ir C-196/09, Teisingumo Teismas nusprendė, kad jis neturi jurisdikcijos nagrinėti nei ginčų, kylančių dėl susitarimų dėl buveinės, vykdymo taikant pažeidimo procedūrą, nei prašymo priimti prejudicinį sprendimą, kurį pateikė pagal Europos mokyklų konvenciją įsteigtos skundų tarybos, kadangi pastarosios nepriskiriamos valstybių narių jurisdikcijai, kaip apibrėžta SESV 267 straipsnyje. Byloje C-196/09 Teisingumo Teismas aiškiai pareiškė, jog „reikia pažymėti, kad nors Europos mokyklų konvencija įdiegtos teisminės gynybos sistemos kitimas, kaip tai apibrėžta ankstesniame punkte, gali būti aiškiai numatomas, šiuo metu galiojančią sistemą turi reformuoti valstybės narės“. Byla C-545/09 Komisija prieš Jungtinę Karalystę vis dar nagrinėjama. Generalinio advokato P. Mengozzi 2011 m. liepos 7 d. išvada buvo palanki Komisijai. Galiausiai bylą nacionaliniame teisme iškėlė Belgijoje pasamdytas mokytojas – joje nagrinėjamos atostogų išmokos iki 2004 m. Teismas 2011 m. turėtų priimti sprendimą šioje byloje ir pateikti išvadą, ar iš esmės galima skirti tokias išmokas atgaline data už laikotarpį iki 2004 m. Jau nuspręsta, kad pati išmoka yra teisėta. Sprendimas dėl galiojimo praėjusiam laikotarpiui gali turėti rimtų finansinių padarinių, ypač atsižvelgiant į tai, kad dar 26 vietoje pasamdyti mokytojai yra pareiškę panašių ieškinių. Byla vis dar nagrinėjama. PEDAGOGINIAI IR ORGANIZACINIAI POKYčIAI IR UžDAVINIAI Komandiruojamų mokytojų atlyginimų lentelės peržiūrėjimas Komandiruojamų mokytojų tarnybos nuostatuose teigiama, kad institucijų darbuotojai ir komandiruojami mokytojai, dirbantys Europos mokyklų sistemoje, tam tikru laipsniu yra lygiaverčiai. Tačiau kai 2004 m. buvo vykdoma ES institucijų darbuotojų reforma, komandiruojamų mokytojų atlyginimų lentelė nebuvo atitinkamai patikslinta. Gruodžio mėn. Valdytojų taryba patvirtino peržiūrėtas taisykles, kuriomis turi būti vadovaujamasi samdant naujus mokytojus 2011–2012 mokslo metams. Šie pokyčiai neturės įtakos jau dirbantiems mokytojams. Taupymas bus laipsniškai vykdomas ateinančius devynerius metus ir bus sutaupyta apie 3,1 mln. EUR per metus, o iki pereinamojo laikotarpio pabaigos iš viso bus sutaupyta 27 mln. EUR. Vėliau toks pat peržiūros procesas buvo pradėtas vietoje samdomų mokytojų atžvilgiu. Europos bakalaureato programos reforma Siekiant padaryti sistemą atviresnę, reikėjo imtis priemonių bakalaureato programos tvarkai supaprastinti ir išlaidoms sumažinti nepakenkiant bakalaureato programos kokybei. Nuo 2009 m. vykdant bakalaureato programos reformą siekiama peržiūrėti ir patikslinti jos turinį ir tvarką, kad ji atitiktų dabartinius universitetų ir (arba) kitų aukštojo mokslo įstaigų reikalavimus, taip pat supaprastinti procesą, kuriuo siekiama padaryti ją labiau prieinamą. 2010 m. gruodžio mėn. Valdytojų taryba patvirtino kai kuriuos 2010 m. pateiktus pasiūlymus, kurie turėtų įsigalioti pradėjus taikyti 2012 m. bakalaureato programą. Bakalaureato atestatus pasirašys centrinė įstaiga, bus padidintas registravimosi Europos bakalaureato egzaminams mokestis, o išlaikiusiais egzaminus bus laikomi tik tie kandidatai, kurių galutinis pažymys bus ne mažesnis nei 60 proc. Europos bakalaureato programos darbo grupės įgaliojimai buvo pratęsti vieniems metams, kadangi vis dar svarstomi įvairūs pedagoginiai ir organizaciniai klausimai (pavyzdžiui, egzaminų raštu ir žodžiu skaičius ir pobūdis, dvigubas vertinimas, bakalaureato egzaminų raštu tikrinimas elektronine forma ir įvairias mokymo programas apimančių projektų įtraukimas į bakalaureato egzaminų programą, atsižvelgiant į Lisabonos strategiją, privalomas 180 dienų trukmės mokslas ir egzaminų raštu bei žodžiu vertinimo kriterijų suderinimas). Reformą siekiama užbaigti iki 2014 m. bakalaureato egzaminų sesijos. Priemonės, taikomos specialiųjų ugdymosi poreikių (SUP) turintiems moksleiviams Per pastaruosius trejus metus SUP atvejų labai padaugėjo. Lygiagrečiai išlaidos, susijusios su SUP, per tą patį laikotarpį padidėjo 27 proc. Europos mokyklų Valdytojų taryba aptarė šį padidėjimą ir priėjo prie išvados, kad SUP biudžeto didėjimas turi būti kontroliuojamas nustatant griežtus kriterijus, kurie būtų taikomi mokinių integravimo į mokymą išlaidoms, ir neįskaitant kitų su gydymu susijusių išlaidų, kurių neturėtų apmokėti mokykla. 2010 m. buvo imtasi tam tikrų priemonių. Inspektoriai parengė SUP vadovą, siekdami suderinti SUP nuostatas ir pasidalyti gerąja patirtimi tarp mokyklų. Dabar mokyklose sudaromos panašaus tipo SUP turinčių mokinių grupės, kurioms vedamos paramos pamokos, taip pat, vadovaujantis mokyklos, tėvų ir gydytojų trišaliu susitarimu, mokyklos patalpose rengiami terapiniai užsiėmimai, kuriuos apmoka tėvai. Komisija visapusiškai remia šias priemones, kurias taikant mokyklos galės toliau vykdyti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų integravimą, sutelkdama dėmesį į pedagoginius klausimus, kad padėtų SUP vaikams daryti pažangą, o mokykloms – optimaliai išnaudoti savo išteklius. Kartotiniai atvejai Bendrosios diskusijos dėl kartotinių atvejų prasidėjo 2009 m., kai buvo pateiktos statistinė kartotinių atvejų skaičiaus ir procentinės dalies analizė pagal metus, kalbos skyrių ir mokyklą. Generaliniam sekretoriui atlikus tolesnį tyrimą ir analizę, kuria nustatyta, kad dažniausiai kartotiniai atvejai nustatomi ketvirtaisiais ir penktaisiais vidurinio mokslo metais ir yra susiję su gamtos mokslų dalykais, Valdytojų taryba nusprendė sudaryti darbo grupę, kuri būtų įgaliota parengti tikslias gaires dėl struktūrinių priemonių ir užtikrinti jų įgyvendinimą vykdant konkrečias pedagogines iniciatyvas. 2010 m. rudenį darbo grupės pateiktoje galutinėje ataskaitoje pateikiama 19 priemonių. Kai kurias jų galima įgyvendinti nedelsiant, kai kurias reikia atidžiau apsvarstyti, o kitas galima įgyvendinti vietos mastu. Kursų ir pamokų rengimas Kursų organizavimo taisyklių persvarstymas buvo vienas iš pagrindinių diskusijų klausimų šiais metais. Buvo iškeltas uždavinys sutelkti visus atitinkamus anksčiau priimtus sprendimus, išaiškinti kai kuriuos sprendimus ir užtikrinti racionalesnę mokymo tvarką, suderinant praktinį turimo biudžeto panaudojimą ir tikruosius mokinių poreikius. Kadangi visos suinteresuotosios šalys žino, kad reikia taupyti, galima nustatyti priemones, kurios padėtų sutaupyti, taip pat pertvarkyti ir optimizuoti mokymo metodus. Daugelis priemonių buvo aptartos 2010 m., kaip antai valandų mažinimas mažoms grupėms arba antrosios kalbos vartojimas mokymo tikslais, siekiant sudaryti skirtingomis kalbomis kalbančių vaikų grupes. Taip pat buvo išaiškintos taisyklės, taikomos mokiniams be kalbos skyriaus. Šios naujos, aiškesnės taisyklės padės direktoriams suteikti pasirinkimo galimybių ir sudaryti grupes 2011–2012 mokslo metais. ATEITIES UžDAVINIAI Vienas iš pagrindinių ateinančių metų uždavinių bus išlaikyti aukštą švietimo lygį reorganizuojant ir modernizuojant Europos mokyklų sistemos struktūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, kuriuos lemia sudėtingos finansinės aplinkybės ir kurios vargu ar pagerės per trumpą laikotarpį. Sistemos ateitis taip pat siejama su didesniu jos atvirumu – skatinant daugiau nacionalinių mokyklų teikti paraiškas akreditacijai gauti ir taikant Europos mokymo programą platesniu mastu. Tai bus kita būsimų darbų sritis. Be to, Europos Komisijai kelia susirūpinimą tai, kad kai kurioms valstybėms narėms sunku laikytis įsipareigojimų – tiek infrastruktūros, tiek mokytojų komandiravimo požiūriu. Komisija stengiasi sukurti geriausias įmanomas sąlygas mokiniams, atsižvelgdama į esamą reglamentavimo sistemą ir biudžeto valdymo institucijų paskirtą biudžetą. [1] 1 kategorijai priskiriami mokiniai – tai mokiniai, kurie turi būti priimti į Europos mokyklas. Šiems mokiniams netaikomi mokesčiai už mokslą.