Šiuo veiksmų planu siekiama skatinti socialines inovacijas, remti socialinės ekonomikos plėtrą ir didinti jos socialinę ir ekonominę galią skatinti pokyčius. Jame numatomi 2021–2030 m. laikotarpio veiksmai. Jis grindžiamas Socialinio verslo iniciatyva (SVI) bei pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva. Jis buvo parengtas per dvejus metus trukusį atvirą ir įtraukų procesą.

Siekiant optimizuoti socialinės ekonomikos potencialą bendrojoje rinkoje, reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant atkartoti sėkmingą valstybių narių patirtį ir, kai įmanoma, padėti vietos socialinėms įmonėms užaugti nuo vietos iki Europos lygmens įmonių, be kita ko, naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė suteikia valstybėms narėms didelių galimybių įgyvendinti reformas ir investicijas pasitelkiant socialinį ir įtraukų verslumą. Be to, kai kurios valstybės narės į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus socialinę ekonomiką ir įtraukų verslumą įtraukė kaip prioritetus. Komisija stebės, kaip valstybės narės įgyvendina savo atitinkamus planus, ir padės joms tai daryti.

Be to, socialinė ekonomika prisideda prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo ES ir pasaulio lygmenimis. Taip yra todėl, kad ji visame pasaulyje aktyviai mažina skurdą, skatina perėjimą prie tvarių miestų ir bendruomenių, atsakingą vartojimą ir gamybą bei tvarų finansavimą. Bendradarbiavimo pagrindu veikiančios ir ne pelno organizacijos yra vienas pagrindinių Europos socialinio ir ekonominio atsparumo ramsčių.

Socialine ekonomika papildomi valstybių narių veiksmai ekonomiškai efektyviai teikiant kokybiškas socialines paslaugas. Ja taip pat papildomos jų pastangos įtraukti jaunimą ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupes (pvz., neįgaliuosius, vyresnio amžiaus žmones, ilgalaikius bedarbius, migrantų kilmės asmenis, rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius asmenis (ypač romus), vienišus tėvus) į darbo rinką ir plačiąją visuomenę. Pavyzdžiui, socialinė ekonomika atveria galimybes neįgaliesiems įsidarbinti atviroje darbo rinkoje ir suteikia paslaugas, kurios yra būtinos jų savarankiškam gyvenimui. Be to, socialinė ekonomika padeda didinti lyčių lygybę. Viena vertus, daugelis moterų gali patekti į darbo rinką pasinaudodamos socialinės ekonomikos sektoriuje sukurtomis darbo vietomis, kita vertus, socialinės ekonomikos teikiamomis socialinėmis ir priežiūros paslaugomis moterims sudaromos sąlygos patekti į platesnę darbo rinką.

Be to, socialinė ekonomika prisideda prie įmonių formų įvairovės Europoje ir skatina suteikti vartotojams didesnį pasirinkimą bei geresnę produktų ir paslaugų kokybę. Socialinės ekonomikos indėlis į BVP yra reikšmingas šalyse, kuriose ji yra labiausiai išplėtota, pavyzdžiui, Prancūzijoje – 10 proc.. Dėl šios priežasties ji įtraukta kaip artumo ir socialinės ekonomikos ekosistemos – vienos iš 14 atnaujintoje ES pramonės strategijoje nurodytų pramonės ekosistemų – pagrindas.

Per COVID-19 pandemiją daugelis socialinės ekonomikos subjektų buvo kovos su krize priešakyje. Jie gamino veido kaukes, rėmė skaitmeninį švietimą internetu, padėjo vargstantiems žmonėms, ir teikė kaimynystės pagalbą vietos bendruomenėse.

Sektorių viešoji politika taip pat svarbi socialinės ekonomikos subjektams, nes jie yra svarbūs partneriai valdžios institucijoms teikiant socialines, sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugas. Atsižvelgiant į senėjančią visuomenę, priežiūros ekonomika plečiasi ir suteikia galimybių įsidarbinti. Tačiau šiuose sektoriuose paslaugas teikiantys darbuotojai (daugiausia moterys) susiduria su daugybe sunkumų, susijusių su mažu darbo užmokesčiu ir mažų garantijų darbo sąlygomis. Nauja 2022 m. numatyta Europos priežiūros strategija, be kita ko, suteiks galimybę skatinti priežiūros ekonomiką ir atkreipti dėmesį į didelę socialinės ekonomikos pridėtinę vertę šiame sektoriuje, be kita ko, siekiant pagerinti darbo sąlygas.

Kartu svarbu didinti socialinės ekonomikos subjektų gebėjimus teikti pasiūlymus viešuosiuose pirkimuose ir sudaryti palankesnes sąlygas socialinės ekonomikos subjektams dalyvauti privačiuose pirkimuose. Sąveika su pagrindinėmis įmonėmis padeda socialinės ekonomikos subjektams vystytis ir augti, o toks bendradarbiavimas tampa intensyvesnis. Tačiau yra galimybių sistemingiau integruotis į pagrindinių įmonių vertės grandines ir su jomis bendradarbiauti siekiant bendrai teikti pasiūlymus viešuosiuose pirkimuose, be kita ko, išbandant naujus projektus pagal Bendrosios rinkos programą.

Komisija ragina valstybes nares geriau pasinaudoti savo veiksmų laisve apibrėžiant VESP, kai tinkama, kad būtų įtraukta socialinių įmonių vykdoma pagalbos reikalavimus atitinkanti veikla. Be to, valstybės narės turėtų toliau investuoti į savo administracijos darbuotojų mokymą ir gebėjimų stiprinimą, kad jie geriau išmanytų valstybės pagalbos taisykles.

Be to, esamos ES taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis (VESP), atveria dideles valstybės pagalbos galimybes. Subjektai šiuo lankstumu gali pasinaudoti tik tuo atveju, jei jiems patikėta konkreti užduotis, t. y. VESP. Tačiau valdžios institucijos ne visada išnaudoja visą šios galimybės potencialą, pavyzdžiui, kalbant apie socialinių įmonių, kurios daugiausia dėmesio skiria darbo vietų pažeidžiamiems asmenims kūrimui, veiklą. Todėl Komisija sudarys palankesnes sąlygas susipažinti su atitinkamomis valstybės pagalbos gairėmis ir aptars šią temą jos rengiamuose internetiniuose ir praktiniuose seminaruose (žr. 3.1 dalį).

Viena problema yra tai, kad valdžios institucijos ir gavėjai dažnai nevisiškai išnaudoja esamas valstybės pagalbos galimybes. Suinteresuotieji subjektai teigia, kad valdžios institucijos dažnai be reikalo apriboja socialinėms įmonėms teikiamos pagalbos sumą iki bendros de minimis ribos (200 000 EUR per trejų metų laikotarpį) ir nesvarsto kitų galimybių, kurios atitiktų valstybės pagalbos taisykles, pavyzdžiui, regioninės pagalbos, rizikos finansų pagalbos arba pagalbos nepalankioje padėtyje esančių darbuotojų įdarbinimui, kai didžiausia pagalbos suma paprastai yra didesnė.

–dės daugiau pastangų didindama informuotumą, skatindama keitimąsi gerąja patirtimi ir mokydama viešųjų pirkimų pareigūnus ir socialinės ekonomikos subjektus, kaip naudotis viešųjų pirkimų ir koncesijų procedūromis socialinės politikos tikslams pasiekti. Šiuo tikslu valstybėse narėse bus organizuojami praktiniai seminarai;

–2022 m. pagal Bendrosios rinkos programą pradės vykdyti naują iniciatyvą, kuria bus remiamas socialinės ekonomikos subjektų ir pagrindinių įmonių vietos ir regionų partnerysčių kūrimas, sudarant sąlygas „pirkimo socialiai“ verslo verslui rinkai;

–kai tik įmanoma, skatins socialinių išlygų taikymą pačios Komisijos viešųjų pirkimų procedūrose.

Be to, Komisija paskelbs ataskaitą, kuria sieks padidinti socialiai atsakingų viešųjų pirkimų taikymą valstybėse narėse.

Komisija ragina valstybes nares ir kitas kompetentingas valdžios institucijas skatinti ir stebėti socialiai atsakingų viešųjų pirkimų taikymą savo teritorijose bendradarbiaujant su socialinės ekonomikos suinteresuotaisiais subjektais.

3.4.Socialinės ekonomikos skatinimas regionų ir vietos lygmenimis

Socialinės ekonomikos verslo modeliai kuria vertę vietos ekonomikai ir visuomenei, nes skatina jų įtraukumą, atsparumą ir tvarumą. Jie yra tvirtai įsitvirtinę vietos regionuose ir visų pirma jais siekiama tarnauti bendruomenei, kurioje jie veikia, išlaikant vietos gyventojus, ekonominę veiklą ir pajamas. Tokiu būdu jie padeda skatinti vietos ekonomikos plėtrą konkrečiai regionams svarbiuose sektoriuose, pavyzdžiui, kaimo vietovėse, žemės ūkio ir ekologiško maisto gamybos srityse arba mėlynojoje ekonomikoje. Jais skatinamos trumpos vertės grandinės, kuriomis sudaromos palankios sąlygos vietinei gamybai ir vartojimui, taip pat remiami klimato politikos veiksmai ir žiedinė ekonomika. Jais taip pat prisidedama prie socialinių paslaugų, kurių kaimo ir atokesnėse vietovėse dažnai trūksta, teikimo.

Kaip paskelbta ilgalaikėje ES kaimo vietovių vizijoje, Komisija imsis įvairių veiksmų, kuriais bus sudaromos sąlygos verslininkams ir mažosioms įmonėms persikelti į kaimo vietoves ir prisidedama prie jų prisitaikymo prie kintančios ekonominės aplinkos, suteiks galimybių taikyti novatorišką verslo praktiką, bendradarbiauti ir kurti grupes, taip pat plėtoti naujus ekonomikos sektorius. Ypatingas dėmesys bus skiriamas trumpoms žemės ūkio maisto produktų tiekimo grandinėms, tiesiogiai jungiančioms gamintojus su vartotojais, taip pat bus imamasi papildomų veiksmų, kuriais bus didinamos jaunimo užimtumo ir mokymosi galimybės bei tvarus bioekonomikos vystymasis.

Daugelis Europos regionų ir vietos valdžios institucijų turi įgaliojimus rengti strategijas ir priemones, skirtas vietos ir regionų socialinės ekonomikos ekosistemų plėtrai remti. Yra galimybių geriau išnaudoti šį potencialą.

Regionų ir vietos valdžios institucijų mainai ir bendradarbiavimas yra veiksmingas būdas stiprinti abipusį mokymąsi socialinės ekonomikos srityje. Tai visų pirma pasakytina apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Parama teikiama iš „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Teisingos pertvarkos fondo, siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms stiprinti bendradarbiavimą su socialinės ekonomikos subjektais, be kita ko, įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas. Teisingos pertvarkos platforma yra aktyvi mainų platforma, skirta visiems suinteresuotiesiems subjektams, esantiems regionuose, kuriuos ypač paveikė su klimato kaita susijusi pertvarka, įskaitant socialinės ekonomikos subjektus. Be to, Komisija remia regionų ir vietos valdžios institucijų tarpusavio mokymąsi, bendradarbiavimą ir bendruomenių kūrimą. Pavyzdžiui, Europos socialinės ekonomikos regionų iniciatyva ir socialinės ekonomikos misijomis padidintas socialinės ekonomikos matomumas vietos lygmeniu ir finansiškai paremtas tarpusavio mokymosi sesijų su vietos valdžios institucijomis ir socialinės ekonomikos suinteresuotaisiais subjektais organizavimas. Šis darbas toliau remiamas vietos iniciatyvomis, pavyzdžiui, ES merų paktu.

Komisija toliau plėtos šias iniciatyvas, kuriomis remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas, daugiausia dėmesio skirdama teisingos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos užtikrinimui (žr. 4.3 skirsnį). Ji taip pat skatins naudotis programa INTERREG EUROPE ir socialinės ekonomikos pažangiosios specializacijos partneryste, kad būtų skatinami tarpvalstybiniai ir tarpregioniniai mainai.

Komisija:

–padės valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams per būsimą ES bendros žemės ūkio politikos tinklą skatinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas kaimo vietovėse ir toliau integruoti socialinių ir ekologinių inovacijų grupes į Europos pramonės grupių politiką, kad būtų teikiamos gairės, remiami moksliniai tyrimai ir naujų gebėjimų stiprinimas, keitimasis gerąja patirtimi ir tarpvalstybiniai tinklai;

–plės Europos socialinės ekonomikos regionų tinklą, kad sustiprintų naujas regionų ir vietos partnerystes, visų pirma siekdama paskatinti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką teritorijose;

–stiprins kaimo įmonių tinklaveiką per Europos įmonių tinklą, taip pat ragins vystyti tarpregioninį bendradarbiavimą vykdant Europos socialinės ekonomikos misijas. Ilgalaikėje kaimo vietovių vizijoje ypatingas dėmesys bus skiriamas verslumui ir socialinei ekonomikai kaimo vietovėse.

Komisija ragina valstybes nares įsteigti vietos socialinės ekonomikos kontaktinius centrus, kurie atliktų socialinės ekonomikos ambasadorių vaidmenį, teiktų tarpusavio paramą, suteiktų galimybes lengviau gauti ES ir nacionalinį finansavimą ir palaikytų ryšius su Europos fondus valdančiomis institucijomis.

3.5.Socialinės ekonomikos skatinimas tarptautiniu lygmeniu

Klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas, demografiniai pokyčiai ir ekonominė bei socialinė nelygybė yra pasaulinės svarbos problemos. ES ir trečiosios šalys siekia bendrų tikslų, įtvirtintų Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. Socialinė ekonomika gali padėti pasiekti šiuos tikslus tiek ES, tiek už jos ribų. Todėl kituose šio plano skirsniuose paskelbti veiksmai taip pat gali paskatinti paramą ES nepriklausančių šalių socialinei ekonomikai.

Socialinės ekonomikos išsivystymo lygis trečiosiose šalyse labai skiriasi. Kai kurios iš jų turi senas tradicijas tam tikrose socialinės ekonomikos srityse. Kitose šalyse klesti socialinių inovacijų ar socialinių įmonių ekosistemos, tačiau daugelyje jų socialinės ekonomikos modeliai dar tik formuojasi. Suinteresuotiesiems subjektams gali būti naudinga dalytis patirtimi ir gerąja praktika, o tai gali padėti paspartinti reformas.

Per pastarąjį dešimtmetį vykdant ES tarptautinio bendradarbiavimo politiką, buvo remiama socialinės ekonomikos plėtra. Pavyzdžiui, įgyvendinant ES partnerystę su Tarptautiniu kooperatyvų aljansu buvo pagerintas kooperatyvų matomumas ir su jais susiję moksliniai tyrimai visame pasaulyje, taip pat palengvintas gebėjimų stiprinimas ir tinklų kūrimas. Komisija taip pat finansavo keletą regioninių gebėjimų stiprinimo programų, kuriomis remiama ir stiprinama socialinė ekonomika ir socialinio verslumo ekosistemos.