LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009 10 28 
SEC (2009) 1437 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
Lydimasis dokumentas 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Paversti skaitmenin į dividend ą socialine nauda ir ekonomikos augimu 
 
ir  
 
KOMISIJOS REKOMENDACIJA 
 
Veiksmingesnis „skaitmeninio dividendo“ naudojimas Europos S ąjungoje 
 
{COM (2009) 586 galutinis} 
{C (2009) 8287 galutinis} 
{SEC (2009) 1436} 
 
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
„Skaitmeninis dividendas“, t. y. radijo dažnio spektras, atlaisvinamas antžemin ės televizijos 
transliacijas perkeliant iš analoginio į skaitmenin į formatą (skaitmenin ė antžemin ė televizija), 
– tai daug aukštos kokyb ės radijo dažni ų, kuriais atsiranda galimyb ė naudotis visose 
valstybėse narėse. „Skaitmeninio dividendo“ klausi mus sprendžiant koordinuotai, gali b ūti 
lengviau siekti dviej ų svarbių ES politikos tiksl ų: 
1. Europoje užtikrinti pakankamai radijo dažnio spektro, kad b ūtų galima diegti 
plačiajuostį ryšį kaimo vietov ėse (kur belaid ė infrastrukt ūra dažnai yra vienintelis 
galimas sprendimas), ir sumažinti d ėl šių paslaugų trūkumo atsiradus į plačiajuosčio 
ryšio naudojimo atotr ūkį;  
2. be to, pasirengti  antžeminio transliavimo naujov ėms (pvz., didel ės raiškos 
televizijai) didinant vidutin į televizijos signal ų perdavimo infrastrukt ūros 
veiksmingum ą. Taip valstyb ėms narėms bus suteikta daugiau galimybi ų naudotis 
savo galiomis audiovizualin ės politikos srityje. 
1. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Jei valstyb ės narės tinkamai nekoordinuos veiksm ų, galima socialin ė ir ekonomin ė 
„skaitmeninio dividendo“ nauda bus daug mažesn ė.  
1.1. Jeigu valstybi ų nuostatos nebus derinamos, d ėl trikdžių poveikio bus mažiau 
galimybių naudoti radijo dažnio spektr ą 
Techniškai neefektyvu t ą patį radijo dažnio spektr ą naudoti belaidžio ry šio paslaugoms, kuri ų 
techninės savybės, pvz., tradicinis didel ės galios transliavimas ir mažos bei vidutin ės galios 
belaidis pla čiajuostis ryšys, visiškai kit okios. Be to, tai turi pasekmi ų ir tarpvalstybiniu mastu, 
nes šioje radijo dažnio sp ektro dalyje galima pašalini ų trikdžių sklaida – iki 100 kilometr ų. 
1.2. ES nekoordinuojant veiksm ų, valstybės narės negalės „skaitmeninio dividendo“ 
naudoti svarbiausioms socialin ėms ir ekonomin ėms reikm ėms 
Jei nebus koordinuoto poži ūrio, kaip sumažinti neigiam ą trikdžių poveikį ES, nacionalin ės 
radijo dažnio spektr ą skirstan čios institucijos gali b ūti priverstos pirmenyb ę teikti 
skaitmeninei antžeminei televizijai, o jeigu koordinavimas b ūtų taikomas, jos gal ėtų leisti 
naudoti radijo dažnio spektr ą kitoms didesn ės bendros naudos reikm ėms. 
1.3. Jei nebus užtikrinta mast o ekonomija ir europin ė paslaugų aprėptis, gali b ūti 
pakenkta Europos ekonomikai ir  atbaidytos investicijos 
Beveik visi tik ėtini ir galimi „skaitmeninio dividendo“ naudojimo b ūdai priklauso nuo 
galimybės sukurti pakankamai didel ę rinką ir užtikrinti masto ekonomij ą. Pavyzdžiui, 
Komisija atlikusi tyrim ą nustatė, kad judriojo ryšio įrangos gamintojai, prieš investuodami į 
naujas ketvirtosios kartos judriojo ryšio įrangos gamybos linijas, tik isi, kad galimos rinkos 
dydis bus bent 100 mln. gyventoj ų. Masto ekonomija taip pat b ūtina, kad b ūtų sėkmingai 
pradėta diegti naujos kartos transliavimo įranga ir tinklai. 
LT 3   LT 1.4. Pavojus, kad sutriks svarbi ų paslaugų, kurioms jau naudojamas „skaitmeninio 
dividendo“ spektro ultraaukšt ųjų dažnių pojuostis, teikimas 
Dabartiniams belaidžiams mikrofonams ir panašiems įrenginiams naudojami tam tikri 
ultraaukšt ųjų dažnių juostos dažniai („tarpinis spektras“ arba „laisvieji ruožai“). Šios 
paslaugos b ūtinos daugeliui sektori ų, ypač televizijos transliacijoms ir rengini ų 
organizavimui. Jeigu veiksmai nebus koordinuo jami ES lygmeniu, kyla pavojus, kad kada 
nors nebeliks dažni ų šioms svarbioms reikm ėms. Atsižvelgiant į esamų prietaisų skaičių (4–
5 mln. Europos S ąjungoje1), galima teigti, kad šioje srityje jau veikia vidaus rinka. 
1.5. Nemažai naudos gali b ūti prarasta, jei veiksmai ne bus tinkamai koordinuojami 
su trečiosiomis šalimis 
Tarpvalstybiniai trikdžiai, sk lindantys iš ES nepriklausan čių šalių, gali trukdyti teikti tam 
tikras paslaugas didel ėje ES dalyje. D ėl to gali atsirasti dideli ų kliūčių teikti paslaugas 
nacionaliniu mastu, nes neb ūtų galimybės apimti visus regionus. Valstybi ų narių ir trečiųjų 
šalių derybos d ėl „skaitmeninio dividendo“ dažni ų yra vykdomos dvišaliu pagrindu pagal 
Tarptautin ės telekomunikacij ų sąjungos (ITU) priemones. Vis d ėlto jos dažnai neatneša 
laukiamų rezultatų. Taikant bendr ą požiūrį būtų galima sukurti ES masto strategij ą ir 
sustiprinti Bendrijos ir valstybi ų narių padėtį derybose su tre čiosiomis šalimis. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Daugumos „skaitmeninio di videndo“ naudojimo klausim ų negalima veiksmingai spr ęsti 
pavienių valstybių narių veiksmais, nes radijo signala ms sienos neegzistuoja. Tod ėl vienos 
valstybės narės veiksmai gali tur ėti didelę įtaką kitų interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad 
jau esama daug judriojo ryšio įrenginių, kurie pritaikyti naudoti t ą radijo dažnio spektr ą, 
galima teigti, kad šioje srityje jau veikia vidaus rinka. 
Bendrijos lygmens veiksmais, palyginti su pavieni ų valstybių narių veiksmais, b ūtų pasiekta 
akivaizdžios naudos. Svarbiausios galimos prid ėtinės vertės sritys Europos S ąjungoje yra šios: 
• pirmenyb ė (didesnė tikimybė, kad kaimynin ės šalys vadovausis ne pavieni ų valstybių 
narių, o visos ES koordinuojam ų veiksmų pavyzdžiu, tod ėl pačioje ES gali atsirasti 
daugiau laisv ų dažnių); 
• veiksmingesnis radijo dažnio spektro naudojim as ir masto ekonomija (jeigu bus sudarytas 
bendras juost ų planas); 
• bendra nauda skatinant vidaus rink ą (taip pat nauda užtikrinant tarpusavio s ąveiką ir 
tarptinklin į ryšį, jeigu jis bus prad ėtas naudoti masiškai, pvz., belaidžiam pla čiajuosčiam 
ryšiui). 
                                                 
1 Šaltinis: Profesionali ų belaidžių įrenginių gamybos technologijos asociacija (APWPT). 
LT 4   LT 3. TIKSLAI  
Pirmasis tikslas – užtikrinti kuo didesn ę „skaitmeninio dividendo“ naud ą ir veikti pakankamai 
greitai, kad ateityje b ūtų išvengta suskaidymo tarp valstybi ų narių, kuris trukdyt ų kurti bendr ą 
būsimų paslaugų ir įrangos rink ą. 
Antra, šia iniciatyva siekiama užtikrinti, kad valstybi ų nuostatos b ūtų suderinamos, ir skatinti 
laipsnišką jų suartėjimą, kad b ūtų remiamos naujov ės, siekiama ilgalaik ės naudos 
vartotojams, stiprinama bendroji rink a ir didinamas ES konkurencingumas. 
Trečia, Komisija savo veiksmais tur ėtų siekti sudaryti geresnes s ąlygas pradin ėms keleto 
valstybių narių pastangoms atverti 790–862 MHz pojuost į naujoms paslaugoms, pvz., 
belaidžiam pla čiajuosčiam ryšiui, ir pad ėti išvengti vidaus rinkos susiskaidymo (t. y. skirting ų 
techninių ar funkcini ų apribojim ų taikymo įvairiose valstyb ėse narėse). 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Komunikate, kur į tam tikrais aspektais papildo rekomendacija, pateikiami pasi ūlymai 
keturiose pagrindin ėse srityse: 
– analoginės antžemin ės televizijos transliacij ų nutraukimo laiku – tai b ūtina sąlyga norint 
išnaudoti „skaitmenin į dividendą“; 
– valstybių narių veiksmų koordinavimo siekiant užtikrinti darn ų požiūrį į 790–862 MHz 
pojuostį; 
– bendrų iniciatyv ų siekiant optima liai panaudoti vis ų ultraaukšt ųjų dažnių juostos (470–
862 MHz) dali ų radijo dažnio spektr ą; 
– 790–862 MHz pojuos čio techninio suderinimo (pag al Radijo spektro sprendim ą). 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Pasirinkčių poveikis, kai analogin ės antžemin ės televizijos transliacijos 
nutraukiamos laiku 
5.1.1.  ES nesiima joki ų veiksmų 
Tikėtina, kad dešimt arba vienuolika valstybi ų narių 2012 m. t ęs kai kurias analogines 
transliacijas, o kai kurio s – net iki 2013 m., tod ėl kils tolesnio atid ėliojimo pavojus.  
5.1.2.  Rekomendacija valstyb ėms narėms imtis vis ų reikiamų veiksmų, kad analogini ų 
signalų transliavimas b ūtų nutrauktas iki 2012 m. sausio 1 d. 
Komisijos atlikto tyrimo duomenimis, jeigu valstyb ės narės nevėluos ir atitinkamai nereiks 
vieneriems metams nukelti 790–862 MHz pojuos čio atlaisvinimo, bus užtikrinta keleto 
LT 5   LT milijardų eurų bendra nauda, skai čiuojant pagal dabartin ę grynąją vertę (bent 1 mlrd. EUR – 
vien vartotojams ir tiek ėjams per 15 met ų2). 
Kadangi visos valstyb ės narės jau įsipareigojusios prad ėti naudoti skaitmenin ę televiziją, 
išlaidos yra susijusios tik su proced ūros paspartinimu (paprastai keletu m ėnesių) dešimtyje ar 
vienuolikoje valstybi ų narių.  
Esama socialinių pasekmi ų, visų pirma susijusi ų su tuo, kad vartotojai , kurie toliau naudoja 
dabartinę analogin ę televizij ą, skatinami įsigyti skaitmeninius analoginius televizijos 
priedėlius3. Vis dėlto, remiantis penki ų prie skaitmenin ės televizijos jau per ėjusių valstybių 
narių (ir JAV) patirtimi nutraukiant analogin ės televizijos transliacijas,  šis socialinis poveikis 
ribotas ir j į galima sumažinti pažeidžiam ų grupių asmenims teikiant specialias subsidijas.  
5.1.3.  Privalomas reikalavimas nutraukti analogin ės televizijos transliacijas iki 2012 m. 
sausio 1 d. (Bendrijos teisin ė priemonė) 
Nauda ir s ąnaudos, įskaitant socialin į poveikį, būtų panašios į ankstesn ės pasirinkties 
(rekomenduojamo analogini ų transliacij ų nutraukimo) naud ą ir sąnaudas, ta čiau šiuo atveju 
labiausiai tik ėtina, kad b ūtų užtikrinta didžiausia bendra nauda. 
5.2. Bendros iniciatyvos siek iant užtikrinti, kad b ūtų optimaliai panaudotas visos 
ultraaukšt ųjų dažnių juostos (470–862 MHz) ra dijo dažnio spektras 
Tai susiję su galimais koordinavimo veiksm ais siekiant sudaryti geresnes s ąlygas atlaisvinti 
papildom ą radijo dažnio spektr ą, visų pirma žemiau 790 MHz esan čią jo dalį, ir taip didinti 
„skaitmenin į dividend ą“. Visapusiškas kiekybinis poveikis  nevertintas, nes šios priemon ės – 
kol kas tik pirminiai pasi ūlymai ES lygmens diskusijoms . 
5.2.1.  ES nesiima papildom ų koordinavimo veiksm ų 
Didžiausia šios pasirinkties nauda – išvengiama imtuv ų ar perdavimo tinkl ų atnaujinimo 
privalomų papildom ų išlaidų. 
5.2.2.  Žemiau 790 MHz esan čių pojuosčių papildom ų koordinavimo veiksm ų poveikis 
Papildomus koordinavimo veiksmus galima planuoti siekiant:  – užtikrinti b ūtinuosius transliavimo tinkl ų, įskaitant naujus skaitmenin ės antžemin ės 
televizijos imtuvus, perdavimo tankinimo ir kokyb ės standartus;  
– plačiau naudoti vieno dažnio tinklus; 
– skatinti diegti derinamojo dažnio sistemas, galb ūt naudojant Bendrijos l ėšas; 
– padėti esamiems belaidži ų mikrofon ų naudotojams pereiti prie nauj ų dažnių ir apsvarstyti 
galimybę dažnių atpažinimo technologijoms naudoti „laisvuosius ruožus“
4; 
                                                 
2 Jungtin ės Karalyst ės Ryšių biuro (Ofcom) duomenimis, vien Jungtin ė Karalystė panašiomis s ąlygomis 
gautų 100–400 mln. GBP naudos. 
3 Daugumos skaitmenini ų analogini ų televizijos pried ėlių kaina neviršija 50 EUR. 
4 Taikant radijo dažni ų atpažinimo technologijas radijo įranga gali atpažinti konkre čiu momentu 
pagrindinio naudotojo nenaudojamus dažnius ir juos laikinai naudoti. 
LT 6   LT – gerinti valstybi ų narių tarpvalstybin į radijo dažnio spektro koordinavim ą ir koordinavim ą 
su ES nepriklausan čiomis šalimis . 
Kiekvienos kategorijos inic iatyvos poveikis gali b ūti teigiamas, bet šiuo etapu sunku atlikti 
patikimą pažeidžiamumo analiz ę. Neigiam ą socialinį poveikį gali lemti tai, kad ne visi 
televizijos ži ūrovai galėtų įsigyti nauj ą įrangą, tačiau tai būtų galima kompensuoti nustatant 
laikotarpį, kai signalai b ūtų transliuojami taikant ir sen ąjį, ir naująjį standartą, kad juos b ūtų 
galima priimti pirmosios kartos skaitmenin ės antžemin ės televizijos įrenginiais. 
5.2.3.  Privalomų reikalavim ų gerinti su „skaitmenin iu dividendu“ susijus į radijo dažnio 
spektro veiksmingum ą poveikis 
Taikant kiekvien ą konkrečią priemonę papildomas susijusi ų privalom ų reikalavim ų poveikis 
paprastai vis did ėja. 
5.3. Pasirinkčių poveikis, jei valstyb ės narės koordinuoja veiksmus, susijusius su 
790–862 MHz pojuos čiu 
5.3.1.  ES nesiima joki ų veiksmų 
Kai kurios valstyb ės narės5 gali arba netrukus gal ės priimti sprendim ą atverti ši ą juostą 
elektronini ų ryšių paslaugoms. Taikant ši ą pasirinkt į gali būti priimtos nacionalinio lygmens 
reglamentavimo priemon ės, galinčios prieštarauti kitose šalyse patvirtintoms priemon ėms; 
taip būtų pakenkta techniniam šio pojuos čio derinimui, kuriuo siekiama suteikti galimyb ę 
taikyti naujus pla čiajuosčio ryšio naudojimo b ūdus. 
5.3.2.  Rekomendacija valstyb ėms narėms nesiimti veiksm ų, kurie trukdyt ų įgyvendinti ES 
lygmeniu numatom ą 790–862 MHz juostos techninio derinimo priemon ę 
Praktiškai ji b ūtų (laikinai) aktuali tik valstyb ėms narėms, planuojan čioms naujus šio 
pojuosčio panaudojimo b ūdus. Todėl iš esmės nesusidaryt ų jokių išlaidų, o dėmesys būtų 
sutelktas į pastangas greitai pasiekti ilgalaik į sutarimą dėl suderintų techninių sąlygų. 
5.4. Pasirinkčių poveikis, jei atliekamas 790–862 MHz pojuos čio techninis derinimas 
Viena iš pagrindini ų Komisijos tyrimo išvad ų ta, kad „privati vert ė“6, kurią būtų galima 
sukurti, jeigu visos valstyb ės narės 790–862 MHz pojuost į nuosekliomis naudojimo 
sąlygomis taikyt ų elektronini ų ryšių paslaugoms, b ūtų bent 17 mlrd. EUR, o geriausiu atveju 
– net iki 44 mlrd. EUR, priklausomai nuo numatomo įvairių paslaugų paklausos lygio7.  
Didesnis pla čiajuosčio ryšio paslaug ų prieinamumas ir galimyb ė užtikrinti paslaug ų 
tarpusavio s ąveiką visoje Europoje suteikt ų didelės socialinės naudos. 
Bendras pasiskirstymo poveikis transliavimo paslaugoms neb ūtų neigiamas, nes 790–
862 MHz juostoje prarastos transliavimo galimyb ės būtų kompensuotos perplanavus tinkl ą ir 
(arba) taikant geresn ę signalų perdavimo technologij ą. Su tuo susijusios išlaidos priklausys 
nuo kiekvienos valstyb ės narės to pojuos čio skaitmenin ės antžemin ės televizijos si ųstuvų 
                                                 
5 Naujausiais skai čiavimais: Austrija, Čekija, Suomija, Pranc ūzija, Vokietija, Nyderlandai, Ispanija, 
Švedija ir Jungtin ė Karalystė. 
6 Vartotoj ų ir gamintoj ų pridėtinė vertė. 
7 Grynoji dabartin ė vertė per 15 met ų, palyginti su pasirinktimi, kai ES nesiima koordinavimo veiksm ų. 
LT 7   LT skaičiaus (pasiskirstymo poveikis). Vis d ėlto Bendrijos veiksmais transliavimo tinkl ų 
perplanavimas tur ėtų būti ne apsunkintas, o palengvintas. 
5.4.1.  790–862 MHz pojuos čio derinimo gair ės (neprivalomos) 
Tikėtina, kad atitinkamos išlaidos bus labai mažos, bet d ėl to tikimyb ė užtikrinti didel ę 
derinimo naud ą iš esmės nepadid ėtų. 
5.4.2.  Komisijos sprendimas, kuriuo b ūtų nustatyti techniniai 790–862 MHz pojuos čio 
parametrai 
Šio dokumento 5.4 skirsnio įvade pamin ėto Komisijos tyrimo duomenimis, tik ėtina, kad ši 
politikos pasi rinktis duot ų daug pageidaujamos naudos, ne s didesnis derinimas pad ėtų 
užtikrinti masto ekonomij ą ir palengvinti tarpusavio s ąveiką. Tai savo ruožtu pad ėtų pasiekti 
svarbių ES socialini ų tikslų, pvz., užtikrinti „pla čiajuosčio ryšio prieig ą visiems“. 
5.4.3.  Komisijos sprendimas, kuriuo b ūtų nustatyti techniniai parametrai ir galutin ė data, 
iki kurios 790–862 MHz pojuostis tur ėtų būti nustotas naudoti (didel ės galios) 
transliavimo paslaugoms 
Šia pasirinktimi b ūtų užtikrinta didžiausia galima nauda, nes b ūtų pašalintas bet koks 
neapibrėžtumas. Atsižvelgiant į galimą sprendimo poveik į, vis dėlto šiam sprendimui, ypa č 
transliavimo paslaug ų plėtrai, turėtų pritarti Europos Parlamentas ir Taryba . 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
6.1. Pasirinkčių palyginimas, jei analogin ės televizijos transliacijos nutraukiamos 
laiku 
Privalomai Bendrijos priemonei prieštaraut ų kelios valstyb ės narės, pateikdamos nuorod ą į 
svarbius visuomen ės interesus. 
Todėl tinkamiausia – paskelbti rekomendacij ą (5.1.2 punkte nurodyta pasirinktis). Tokia 
rekomendacija pad ėtų įtvirtinti ankstesnius politinius įsipareigojimus, o tai tur ėtų teigiamą 
psichologin į poveikį suinteresuotosioms šalims.  Jeigu ši pasirinktis pad ėtų 790–862 MHz 
pojuostį visoje ES prad ėti naudoti keletu m ėnesių anksčiau, tai gal ėtų duoti didel ės naudos ir 
sumažinti transliuotoj ų išlaidas t ų pačių programų transliavimui vienu metu ir analoginiu, ir 
skaitmeniniu formatu. 
6.2. Pasirinkčių palyginimas, jei ultraaukšt ųjų dažnių juostos (470–862 MHz) radijo 
dažnio spektras naudojamas optimaliai 
Taikant papildomo koordinavimo pasirinkt į sudaromos s ąlygos ilgalaik ėje perspektyvoje be 
didelių išlaidų užtikrinti papildom ą „skaitmenin į dividend ą“. Tai – pagr įsta ir proporcinga 
pasirinktis, nes šiuo metu n ė viena iš apsvarstyt ų priemoni ų nesuteikia pagrindo teigti, kad 
būtų daug naudingiau šioje srityje įgyvendinti privalomus ES lygmens sprendimus. 
LT 8   LT 6.3. Pasirinkčių palyginimas, jei valstyb ės narės koordinuoja veiksmus, susijusius su 
790–862 MHz pojuos čiu 
Valstybėms narėms, dabar svarstan čioms nacionalinius šio pojuos čio reglamentavimo 
veiksmus, daromas vis didesnis spaudimas pa čioms imtis veiksm ų, todėl, jei nebus skubiai 
suformuluoti Bendrijos pasi ūlymai dėl koordinuoto poži ūrio, gali b ūti suskaidyta vidaus rinka 
ir prarasta galimyb ė užtikrinti masto ekonomij ą. Todėl pageidautina pasirinktis – 5.3.2. 
punkte siūloma rekomendacija. 
6.4. Pasirinkčių palyginimas, jei atliekamas 790–862 MHz pojuos čio techninis 
derinimas 
Kadangi priemoni ų įgyvendinimo ir technologij ų diegimo tempai įvairiose valstyb ėse narėse 
skiriasi, pagal ši ą pasirinkt į nenumačius 790–862 MHz pojuos čio atlaisvinimo galutin ės 
datos, ES bendrojoje rinkoj e gali atsirasti neapibr ėžtumo, tod ėl svarbu atsižvelgti į valstybėms 
narėms opius klausimus, kylan čius daugiausia d ėl to, kad analogin ės transliacijos 
nutraukiamos skirtingu tempu ir kad valstyb ėse esama skirting ų transliavimo tradicij ų.  
Apibendrinant galima teigti, kad šiuo metu geri ausia pasirinktis, atiti nkanti ir proporcingumo 
reikalavimus, – reikalauti, kad visos valstyb ės narės, keisdamos 790–862 MHz pojuos čio 
transliavimo paskirt į, taikytų tas pačias technines s ąlygas, ir rekomenduoti, kad skirstant 
dažnius b ūtų užtikrintas neutralumas technologij ų ir paslaug ų atžvilgiu ir taikomos bendros 
technologin ės sąlygos ir bendras juostos planas.  
Jeigu Komisija nustatyt ų galutinę datą, neaišku, ar visos valstyb ės šiai priemonei pritart ų. 
Nors taikant ši ą pasirinkt į valstybėms narėms ir suteikiama galimyb ė pačioms nuspr ęsti, kaip 
ir kada pereiti prie belaidžio pla čiajuosčio ryšio, technin ės sąlygos, kurios bus taikomos 
priėmus tokį sprendim ą, yra aiškios ir suderintos, tod ėl taip panaikinamas didžiausias 
susiskaidymo pavojus. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Vertinimą ir stebėjimą siūloma grįsti konkre čiais tikslais susir ūpinimą keliančiose srityse, 
visų pirma: 
• laiku įgyvendinti priemones, kuri ų valstybės narės imsis siekdamos užtikrinti, kad 
analoginės televizijos transliacijos iki 2012 m. sausio 1 d. b ūtų visiškai nutrauktos; 
• sparčiau atlaisvinti 790–862 MHz pojuost į elektroniniams ryšiams pagal suderintas 
technines s ąlygas; 
• užtikrinti pažang ą pereinant prie geriausi ų perdavimo tinkl ų technologij ų. 
Komisijai tur ėtų padėti atitinkami patariamieji komitetai.