Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 193/2007, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 192/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikram inter alia Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui /* KOM/2008/0757 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 17.11.2008 KOM(2008) 757 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 193/2007, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 192/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikram inter alia Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas), atliekant tyrimą, susijusį su tam tikru importuojamu Indijos kilmės polietileno tereftalatu. - Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. - Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos - 2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 193/2007, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam tam tikram polietileno tereftalatui, 2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 192/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikram inter alia Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. - Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka 2007 m. rugsėjo 27 d. Komisija savo nuožiūra inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui taikomo galiojančio kompensacinio muito. Peržiūra inicijuota, nes buvo pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė su subsidijavimu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tiriamos schemos iš tiesų nebuvo taikytos, tačiau bendras vienintelio bendradarbiaujančio Indijos gamintojo subsidijavimo lygis padidėjo. Kitas pranešimo apie inicijavimą priede nurodytas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, todėl manoma, kad jis pasinaudojo subsidijavimu ne mažiau nei bendradarbiaujantis eksportuotojas. Nebuvo požymių, kad reikėtų perskaičiuoti bendrovių, kurioms nustatytas individualus skirtumas ir kurios nebuvo susijusios su šia daline tarpine peržiūra, subsidijų normas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą ir patikslinti vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui ir nebendradarbiaujančiam gamintojui, kuris taip pat buvo susijęs su šia peržiūra, taikomą muito normą. Individualus skirtumas kitoms su tyrimu nesusijusioms bendrovėms nepasikeistų, tačiau siūloma, kad visoms kitoms bendrovėms taikomas skirtumas būtų atitinkamai pakeistas. Laikantis principo, kad siekiant išspręsti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo arba eksporto subsidijavimo, jokiam produktui negalima nustatyti ir antidempingo, ir kompensacinių muitų, antidempingo muitų dydis tam pačiam produktui taikomame antidempingo reglamente turėtų būti pakoreguotas atsižvelgiant į padidėjusius kompensacinius muitus. - Teisinis pagrindas 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. - Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 193/2007, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 192/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikram inter alia Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 ir 19 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA I. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios priemonės 1. 2000 m. lapkričio 30 d. Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000[2] Taryba nustatė galutinius kompensacinius muitus tam tikram importuojamam inter alia Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės polietileno tereftalatui (PET) (toliau – pirminis tyrimas). 2. Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007[3] (toliau – antisubsidijų reglamentas) tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui nustatė galutinį kompensacinį muitą dar penkerių metų laikotarpiui. Nagrinėjamojo produkto klasifikacinis KN kodas yra 3907 60 20. Fiksuoto muito norma išvardytiems eksportuotojams yra 0–106,5 EUR/t, o visų kitų eksportuotojų nagrinėjamajam produktui nustatyta 41,3 EUR/t muito norma. 3. Be to, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007[4] (toliau – antidempingo reglamentas) tam pačiam Indijos kilmės produktui nustatė galutinį antidempingo muitą. Pagal tą reglamentą fiksuoto muito norma išvardytiems eksportuotojams yra 88,9–200,9 EUR/t, o visų kitų eksportuotojų nagrinėjamajam produktui nustatyta 181,7 EUR/t muito norma. 4. Laikantis principo, kad siekiant išspręsti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo arba eksporto subsidijavimo, jokiam produktui negalima nustatyti ir antidempingo, ir kompensacinių muitų, vadovaujantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalimi, antidempingo reglamente antidempingo muitai nustatyti atsižvelgiant į antisubsidijų reglamentu nustatytą kompensacinių muitų dydį. II. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas 5. Nustačius galutinį kompensacinį muitą Indijos Vyriausybė (toliau – IV) pateikė informacijos, kad aplinkybės, susijusios su dviem subsidijavimo schemomis (Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį) pasikeitė ir kad pokyčiai yra ilgalaikiai. Taigi tvirtinta, kad subsidijavimo lygis veikiausiai sumažėjo, todėl reikėtų peržiūrėti priemones, kurios buvo nustatytos iš dalies remiantis tomis schemomis. 6. Komisija išnagrinėjo IV pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį pagrįstai inicijuoti peržiūrą, kurią atliekant būtų nagrinėjamas tik importuojamo Indijos kilmės polietileno tereftalato subsidijavimo lygis. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir paskelbusi pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [5], inicijavo ex officio dalinę tarpinę Reglamento (EB) Nr. 193/2007 peržiūrą. 7. Dalinės tarpinės peržiūros tyrimu siekiama nustatyti, ar bendrovėms, kurios naudojosi viena ar abiem pasikeitusiomis subsidijavimo schemomis, taikomos galiojančios priemonės turi būti toliau taikomos, panaikintos ar iš dalies pakeistos, jei pagal atitinkamas pranešimo apie inicijavimą nuostatas pateikta pakankamai įrodymų. Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia peržiūrėti kitoms bendrovėms, kurios bendradarbiavo tyrime, po kurio buvo nustatytas galiojančių priemonių dydis, taikomas priemones ir (arba) priemones kitoms nagrinėjamosios šalies bendrovėms. III. Tiriamasis laikotarpis 8. Atliekant tyrimą nagrinėtas 2006 m. balandžio 1 d. – 2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). IV. Su tyrimu susijusios šalys 9. Komisija oficialiai pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą Indijos Vyriausybei ir tiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kurie bendradarbiavo ankstesniame tyrime ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 193/2007 buvo nurodyti, kaip besinaudojantys viena iš dviejų tariamai pasikeitusių subsidijavimo schemų, ir kurie buvo išvardyti Pranešimo apie inicijavimą priede, bei Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Komisija nagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė. 10. Atsižvelgiant į su šia peržiūra susijusių šalių skaičių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį numatyta tiriant subsidijavimą taikyti atranką. 11. Apie save pranešė ir atrankai reikalingą informaciją pateikė du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad atrankos taikyti nereikia. Vienas iš dviejų eksportuojančių gamintojų, pateikęs atrankos formą, vėliau Komisijai pranešė, kad neketina pateikti išsamių klausimyno atsakymų ir tyrimui reikalingų duomenų. 12. Todėl Komisija klausimyną siuntė tik vienam gamintojui, kuris atitiko šios peržiūros kriterijus, t. y. Pearl Engineering Polymers Ltd (toliau – bendrovė) ir kuris pateikė klausimyno atsakymus. Klausimynas nusiųstas ir Indijos Vyriausybei. Atsakymus pateikė ir bendrovė, ir IV. 13. Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose: 1. Indijos Vyriausybė Prekybos ministerija, New Delhi. 2. Indijos eksportuojantys gamintojai Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi. VI. Informacijos atskleidimas ir pastabos dėl procedūros 14. IV ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti patikslinti vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui ir Pranešimo apie inicijavimą priede nurodytam nebendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui taikomą muito normą ir nekeisti galiojančių priemonių visoms kitoms bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS 15. Nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 193/2007, t. y. nagrinėjamosios šalies kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis. Jo klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20. C. SUBSIDIJOS I. Įžanga 16. Remiantis IV ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu: a) Išankstinių leidimų schema (anksčiau Išankstinių licencijų schema) (ILS), b) Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS), c) Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS), d) Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS), e) Tikslinių rinkų schema (TRS), f) Įvykdytų tikslų schema (ĮTS). 17. Pirmiau nurodytos a, b, c, e ir f schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras IV nustato „2004 m. rugsėjo 1 d. – 2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. 18. d punkte nurodytos pajamų mokesčio schemos yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. 19. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalimi, kvietė IV į papildomas konsultacijas dėl pasikeitusių ir nepasikeitusių schemų, kad išsiaiškintų su tariamomis schemomis susijusią esamą padėtį ir priimtų abiem šalims priimtiną sprendimą. Po šių konsultacijų ir abiem šalims dėl šių schemų nepriėmus priimtino sprendimo, Komisija visas minėtas schemas įtraukė į subsidijavimo tyrimą. 20. Viena Bendrijos pramonę atstovaujanti suinteresuotoji šalis teigė, kad Indijos eksportuotojai toliau gali naudotis įvairiomis kitomis schemomis ir subsidijomis. Tačiau su informacija nebuvo pateikta galutinių įrodymų, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas naudojosi tomis schemomis. Todėl minėti klausimai atliekant šį konkretų tyrimą toliau nagrinėti nebuvo. II. Specialios schemos 1 Išankstinių leidimų schema (ILS) a) Teisinis pagrindas 21. Išsamus schemos apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Tarybos reglamentu (EB) Nr. 193/2007 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, schema vadinta Išankstinių licencijų schema. b) Teisė pasinaudoti 22. ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau apibūdinamos 23 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės inter alia skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniam reikalavimui teisę naudotis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. ILS tarpiniam tiekimui teisę naudotis turi galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos įmonės (toliau – EOĮ). Pagaliau „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. c) Praktinis įgyvendinimas 23. Išankstinai leidimai gali būti išduodami: i) Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį. ii) Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą galutinį produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą. iii) Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą. iv) Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams kaip „tariamą eksportą“. IV nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (SEZ) esančiai bendrovei. v) IIĮ: ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai atleidimo nuo muitų ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas. vi) Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). 24. Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančiam gamintojui nuolaidos taikytos tik pagal dvi su nagrinėjamuoju produktu susijusias poschemes, t. y. i) fiziniam eksportui taikoma ILS ir iv) tariamam eksportui taikoma ILS. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. 25. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 193/2007 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą IV pakeitė ILS taikomą tikrinimo sistemą. Tiksliau Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį suvartojamo kiekio registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame nurodoma, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių licencijų arba išankstinių leidimų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojimo ir naudojimo apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis). 26. Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, t. y. fizinio eksporto ir tariamo eksporto poschemių: IV nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato IV, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (SIN). SIN nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. 27. Dėl to reikėtų pažymėti, kad SIN yra nuolat peržiūrimos. Kadangi vienas bendradarbiaujantis eksportuotojas naudojosi skirtingu metu išduotomis licencijomis, tai reiškia, kad per PTL šiai bendrovei taikytos skirtingos SIN. 28. Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). 29. Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas galėjo nustatyti, kiek iš viso suvartojo žaliavų, tačiau nebuvo jokio faktinio nagrinėjamojo produkto suvartojamo kiekio registro. Manyta, kad suvartojimas atitinka SIN. Todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose ir (arba) licencijose nurodytus SIN reikalavimus dėl žaliavų, kurios importuojamos be muito, tokių žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį. 30. Be to, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad žaliavos importuotos pagal tris skirtingus leidimus ir (arba) licencijas ir taikant skirtingas SIN normas, po to buvo sumaišytos ir fiziškai panaudotos gaminant tą patį eksportuojamą produktą. Tai, kad yra trys skirtingos SIN ir trys skirtingos kiekvienos žaliavos suvartojimo normos, įrodo, kad sunku nustatyti faktinį bendradarbiaujančio eksportuotojo suvartojamą kiekį. Todėl akivaizdu, kad norint patikrinti, ar be muito neimportuota daugiau žaliavų, nei reikia galutinio eksportuojamo produkto orientaciniam kiekiui pagaminti, būtina turėti faktinio suvartojamo kiekio registrą. 31. Be to, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Išankstinių licencijų, išduotų iki 2005 m. gegužės 13 d., atveju faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrai (t. y. 18 priedėlis) atitinkamoms valdžios institucijoms nebuvo siunčiami, taigi Indijos Vyriausybės nepatikrinti. Po 2005 m. gegužės 13 d. išduotų išankstinių leidimų atveju reikalaujama pranešti apie faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrus, tačiau IV dar netikrino, ar minėti registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus. Visų pirma, kaip reikalaujama atitinkamuose 25 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose Indijos teisės aktuose, registrus patikrino nepriklausomi atestuoti apskaitininkai, tačiau nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturi jokių įrašų apie tai, kaip vyko minėtas patvirtinimo procesas. Nebuvo audito plano ar kito dokumento, įrodančio, kad atliktas auditas, nepateikta jokios informacijos apie taikytą metodiką ir konkrečius tokiam kruopščiam darbui taikomus reikalavimus, kaip antai išsamios techninės žinios apie gamybos procesą, EXIM politikos reikalavimus ir apskaitos procedūras. Atsižvelgiant į šią padėtį manoma, kad nagrinėtas eksportuotojas nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių EXIM nuostatų. d) Pastabos po informacijos atskleidimo 32. Bendradarbiaujantis eksportuotojas suabejojo nustatytais faktais, visų pirma susijusiais su išvadomis dėl atestuoto apskaitininko, kaip išsamiai išdėstyta 31 konstatuojamojoje dalyje. Dėl to jis teigė, kad nėra nei nacionalinės, nei tarptautinės nuostatos, pagal kurią būtų reikalaujama, kad audito patikrinta bendrovė turėtų įrašą apie tai, kaip buvo atliekamas auditas. Priešingai, Indijos teisės aktuose nustatyta, kad darbiniai dokumentai yra auditoriaus nuosavybė. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad prieš tikrinamąjį vizitą nebuvo pateiktas prašymas susitikti su atestuotu apskaitininku, audito patikrintai bendrovei neturėtų būti priekaištaujama už tai, kad vizito metu ji neturėjo tokių patvirtinamųjų dokumentų. Be to, teigta, kad Komisijos tarnybos jokiais atvejais nėra pagrindiniu reglamentu įgaliojamos tikrinti dokumentus, kurie saugomi ne tiriamoje bendrovėje, kaip yra nepriklausomo apskaitininko atveju. Taip pat tvirtinta, kad faktinis vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo suvartojamas kiekis viršijo kiekvienos žaliavos SIN normas ir kad nebuvo grąžinta per didelė muitų suma. 33. Šiuo atveju primenama, kad atestuoto apskaitininko atliekamas tikrinimas ir atitinkamo pažymėjimo išdavimas yra Indijos Vyriausybės į EXIM politiką įtrauktos tikrinimo sistemos dalis. Dėl to EXIM politikoje atestuotas apskaitininkas įtrauktas kaip sistemos įgyvendinimo dalyvis, o Komisija turėjo nagrinėti, ar minėta tikrinimo sistema taikoma veiksmingai. Tai, kad bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji ar paskirtas atestuotas apskaitininkas turėtų pagal EXIM politiką nurodyto pažymėjimo išdavimui būtinų atliktų patikrinimų įrašų, rodo, kad bendrovė negalėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių EXIM politikos nuostatų. Dėl bendrovės tvirtinimo, kad bet kokiu atveju nebuvo grąžinta per didelė muitų suma, primenama, kad vietoje nustatyta faktinė padėtis (t. y. maišomos žaliavos ir gaminami produktai, taikomos skirtingos SIN normos, nėra pagal EXIM politiką reikalaujamų faktinio suvartojamo kiekio registrų) ir nebaigti būtini galutiniai IV atliekamo patikrinimo etapai rodo, kad nebuvo įmanoma apskaičiuoti su vienu leidimu ir (arba) licencija bei SIN norma susijusio faktinio suvartojamo kiekio ir dėl to grąžinamų per didelių muito sumų. e) Išvada 34. Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. IV finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. 35. Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tariamam eksportui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis. 36. Nė vienos iš šiuo atveju nagrinėjamų minėtų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). IV veiksmingai netaikė tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių muitų grąžinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pačių SIN negalima vadinti faktinio suvartojamo kiekio tikrinimo sistema, nes be muito pagal leidimus ir (arba) licencijas importuotos žaliavos su nustatytomis skirtingomis SIN naudojamos tame pačiame eksportuojamo produkto gamybos procese. Toks procesas nepadeda IV visai tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines SIN būtų galima kiekį palyginti. Be to, IV nevykdė veiksmingos faktinio suvartojamo kiekio registro tvarkymo kontrolės arba ji dar nėra baigta. Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Taip pat primenama, kad tiriama bendrovė neturėjo suvartojamo kiekio registro, kuriuo naudojantis būtų galima patikrinti, koks faktinis žaliavos kiekis suvartotas konkrečios rūšies produktui pagaminti. Taigi, net jei būtų buvusi taikoma veiksminga kontrolės sistema, IV nebūtų galėjusi įvertinti, koks žaliavų kiekis sunaudotas gaminant eksportuojamą produktą. Pagaliau tai, kad tikrinime dalyvavo atestuoti apskaitininkai, tikrinimo sistemos nepagerino, nes nėra išsamių taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kaip atestuoti apskaitininkai turi atlikti jiems skirtas užduotis, o per tyrimą pateikta informacija neužtikrina, kad laikytasi pagrindiniu reglamentu nustatytų pirmiau minėtų taisyklių. 37. Todėl minėtosios dvi poschemės yra kompensuotinos. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas 38. Jeigu netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata – tai visų importo muitų, paprastai mokamų už importuojamas žaliavas, grąžinimas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti per didelę muitų grąžinimo sumą. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė muitų grąžinimo suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis muitų grąžinimo schemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai per didelės muitų grąžinimo sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią per didelę grąžinimo sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtosios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. 39. Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal dvi poschemes per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie išskaitų prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. 40. Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 12,8 % subsidijų norma. 2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS) a) Teisinis pagrindas 41. Išsamus MSLS apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje. 42. Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal MSLS negavo jokių kompensuotinų lengvatų. Todėl nuspręsta, kad šios schemos toliau šiame tyrime nagrinėti nereikia. 3. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS) a) Teisinis pagrindas 43. Išsamus GPESS apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje. b) Teisė pasinaudoti 44. Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais. c) Praktinis įgyvendinimas 45. Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti pagrindines gamybos priemones (naujas pagrindines gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo pagrindines gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms pagrindinėms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos pagrindinės gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. 46. GPESS licencijos turėtojas pagrindines gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos pagrindinių gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms pagrindinėms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už pagrindinių gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. d) Pastabos po informacijos atskleidimo 47. Atskleidus informaciją pastabų dėl GPESS negauta. e) Išvada dėl GPESS schemos 48. GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes ši lengvata sumažina IV pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti, jeigu minėtoji schema nebūtų taikoma. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą. 49. Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. 50. Pagaliau šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima pagrindinių gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas 51. Per TL vienintelis bendradarbiaujantis eksportuotojas nepirko jokių pagrindinių gamybos priemonių. Tačiau bendrovė toliau buvo atleidžiama nuo muito už pagrindines gamybos priemones, pirktas prieš TL už sumą, nustatytą per pirminį tyrimą. Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, per PTL gauta subsidijos suma pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį apskaičiuota remiantis už importuotas pagrindines gamybos priemones nesumokėtu muitu, paskirstytu per laikotarpį, kuris atspindi tokių eksportuojančio gamintojo pagrindinių gamybos priemonių faktinį nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma paskirstyta eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Atsižvelgiant į bendrovės per PTL gautą naudą nustatyta 0,3 % subsidijos norma. 4. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS) a) Teisinis pagrindas 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymo (ITA) 80HHC skirsnis 52. Pagal šią schemą eksportuotojai galėjo naudotis dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš pardavimo eksportui, lengvata. Tokios lengvatos teisinis pagrindas nustatytas ITA 80HHC skirsnyje. 53. Ši nuostata panaikinta 2005–2006 ataskaitiniais metais (t. y. 2004 m. balandžio 1 d. – 2005 m. kovo 31 d. finansiniais metais) ir vėliau, taigi po 2004 m. kovo 31 d. pagal ITA 80HHC nesuteikta jokių lengvatų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL nesinaudojo jokiomis lengvatomis pagal šią schemą. Kadangi ši schema panaikinta, pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ji nėra kompensuotina. 5. Tikslinių rinkų schema (TRS) a) Teisinis pagrindas 54. Išsamus TRS apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 3.9 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 3.20 skyriuje. Bendrovė pranešė apie šią schemą, tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL lengvatų negauta. Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal šią schemą negavo jokių kompensuotinų lengvatų, todėl nuspręsta, kad atliekant šį tyrimą šios schemos išsamiau nagrinėti nereikia. 6. Įvykdytų tikslų schema (ĮTS) a) Teisinis pagrindas 55. Išsamus ĮTS apibūdinimas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 3.7 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 3.2 skyriuje. b) Teisė pasinaudoti 56. Bet kuris gamintojas eksportuotojas turi teisę pasinaudoti šia schema. c) Praktinis įgyvendinimas 57. Šios schemos tikslas – mokėti premiją bendrovėms, kurios padidina eksporto apyvartą. Todėl teisę šia schema pasinaudoti turinčios bendrovės gali pasinaudoti muito kreditu, kurio dydis yra 5–15 % nuo sumos, kuri yra pagrįsta eksporto per dvejus iš eilės finansinius metus FOB verčių skirtumu. 58. Šia schema norinčios pasinaudoti bendrovės Prekybos ir pramonės ministerijai turi pateikti paraišką. Jei suteikiamas leidimas pasinaudoti schema, atitinkamos valdžios institucijos išduoda licenciją, kurioje nurodoma muito kredito suma. 59. Šią schemą nustota taikyti 2006 m. kovo mėn., ją ilgainiui pakeitė dvi naujos schemos – Tikslinių rinkų schema ir Tikslinių produktų schema. Tačiau teikti paraišką dėl ĮTS licencijos buvo galima iki 2007 m. kovo mėn., o schema besinaudojančios bendrovės teise į atitinkamą muito kreditą gali naudotis iki 2009 m. kovo mėn. d) Pastabos po informacijos atskleidimo 60. Bendradarbiaujančio gamintojo teigimu, per PTL bendrovė lengvatų pagal šią schemą negavo, o atsižvelgiant į tai, kad schema 2006 m. buvo panaikinta, ji neturėtų būti kompensuojama. Tačiau, kaip išsamiai nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovė per PTL lengvatą gavo, be to, nors schema jau panaikinta, bendrovės ja naudotis gali iki 2009 m. e) Išvada dėl Įvykdytų tikslų schemos 61. Pagal ĮTS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. ĮTS muito kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant IV pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, ĮTS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. 62. Be to, pagal teisės aktus ĮTS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuotina. 63. Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis ĮTS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norint gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai padidinti eksporto apyvartą neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis ĮTS. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas 64. Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. 65. Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,7 % subsidijų norma. III. Kompensuotinų subsidijų suma 66. Primenama, kad per pirminį tyrimą vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, kuris bendradarbiauja atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, nustatytas 5,8 % subsidijų skirtumas. 67. Atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 13,8 % kompensuotinų subsidijų dydis, kaip išvardyta toliau. SCHEMA→ | ILS | MSLS | GPESS | ITIRAD | TRS | ĮTS | Iš viso | BENDROVĖ↓ | % | % | % | % | % | % | % | Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13.8 | 68. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis padidėjo. D. KOMPENSACINĖS IR ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS I. Kompensacinės priemonės 69. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis ir Pranešimo apie inicijavimą 3 punkte nurodytu šios dalinės tarpinės peržiūros pagrindu, nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytas subsidijavimo skirtumas padidėjo nuo 5,8 iki 13,8 %, todėl Tarybos reglamentu (EB) Nr. 193/2007 šiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas kompensacinis muitas turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas. 70. Reliance Industries Ltd – antrai bendrovei, susijusiai su šia daline tarpine peržiūra, per pirminį tyrimą nustatytas didžiausias subsidijų skirtumas, tačiau atliekant šią peržiūrą minėta bendrovė nebendradarbiavo. Kadangi bendrovė nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį vertinant reikėjo remtis geriausiais turimais faktais. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į išvadas dėl vienintelio bendradarbiaujančio eksportuotojo tikėtina, kad šis nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas toliau naudosis pagal nagrinėjamas subsidijavimo schemas teikiamomis lengvatomis bent jau tokiu pačiu lygiu, kuris nustatytas bendradarbiaujančiam gamintojui. Todėl reikia daryti išvadą, kad su šia peržiūra susijusio vienintelio nebendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis taip pat padidėjo iki 13,8 %, todėl Tarybos reglamentu (EB) Nr. 193/2007 šiam eksportuojančiam gamintojui nustatyta kompensacinio muito norma turi būti atitinkamai iš dalies pakeista. 71. Nebuvo jokių požymių, kad bendrovėms, kurios bendradarbiavo per pirminį tyrimą, tačiau Pranešimo apie inicijavimą priede nebuvo įvardytos kaip susijusios su tyrimu, taikomos kompensacinio ir dempingo muito normos turi būti perskaičiuotos. Todėl visoms kitoms Tarybos reglamento (EB) Nr. 193/2007 1 straipsnio 2 dalyje išvardytoms šalims, išskyrus Pearl Engineering ir Reliance Industries , taikomos individualios muito normos nekeičiamos. 72. Tačiau bendrovių, kurios nebendradarbiavo nei atliekant šią peržiūrą, nei pirminį tyrimą, atveju turi būti laikoma, kad jos ir toliau naudojasi pagal nagrinėtas subsidijavimo schemas teikiamomis lengvatomis ne mažesniu nei vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytu lygiu. Kad nebūtų skatinamas vengimas bendradarbiauti, manoma, kad visoms kitoms bendrovėms tikslinga nustatyti tokią subsidijavimo normą, kuri atitiktų didžiausią bet kuriai per pirminį tyrimą bendradarbiavusiai bendrovei nustatytą normą – t. y. 13,8 %. 73. Iš dalies pakeistos kompensacinio muito normos turėtų būti nustatytos remiantis per šią peržiūrą nustatytomis naujomis subsidijavimo normomis, nes per pirminį antisubsidijų tyrimą apskaičiuoti žalos skirtumai ir toliau yra didesni. 74. Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo padėtį dalinės tarpinės peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtos bendrovės, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui šios normos negali būti taikomos, todėl tokiems produktams taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. 75. Siekiant išvengti, kad dėl PET kainų svyravimo, kuris atsiranda dėl skirtingų žaliavinės naftos kainų, nebūtų surenkami didesni muitai, primenama, kad šiuo tikslu taikomos priemonės – tai konkretus muitas už toną. Ši suma gaunama taikant kompensacinio muito normą CIF eksporto kainoms, kurios per pirminį tyrimą buvo naudojamos žalos pašalinimo lygiui apskaičiuoti. Toks pat metodas naudotas per šią peržiūrą nustatant iš dalies pakeistą konkretaus muito dydį. 76. Todėl taikytini skirtumai ir muito normos turėtų būti apskaičiuotos, kaip nurodyta lentelėje: Kompensacinio muito norma | Siūloma kompensacinio muito norma | Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 69,4 | EUR/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 74,6 | EUR/t | Senpet Ltd | 4,43 % | 22,0 | EUR/t | Futura Polyeters Ltd | 0 % | 0,0 | EUR/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 106,5 | EUR/t | Visoms kitoms bendrovėms | 13,8 % | 69,4 | EUR/t | 77. Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai[6] kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą. II. Antidempingo priemonės 78. Iš dalies pakeitus kompensacinio muito normą bus padarytas poveikis Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 Indijos gamintojams nustatytam galutiniam antidempingo muitui. 79. Per pirminį antidempingo tyrimą antidempingo muitas buvo koreguotas, siekiant išvengti dvigubos eksporto subsidijų lengvatų poveikio apskaitos. Todėl 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 14 straipsnio 1 dalyje ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad jokiam produktui nėra taikomos kartu ir antidempingo, ir kompensacinės priemonės, skirtos atstatyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Per pirminį antisubsidijų tyrimą ir šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatyta, kad tam tikros tirtos subsidijavimo schemos, kurios, kaip nustatyta, buvo kompensacinės, buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Iš esmės šios subsidijos turėjo įtakos eksportuojančių Indijos gamintojų eksporto kainai, taip padidindamos dempingo skirtumą. Kitaip tariant, per pirminį antidempingo tyrimą nustatyti galutiniai dempingo skirtumai iš dalies susidarė dėl to, kad buvo taikomos eksporto subsidijos. 80. Todėl galutinio antidempingo muito normos nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams dabar turi būti pakoreguotos atsižvelgiant į šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje patikslintą lengvatų, gautų iš eksporto subsidijų per PTL, dydį, kad būtų atspindėtas faktinis dempingo skirtumas, likęs po to, kai buvo nustatytas pakoreguotas eksporto subsidijų poveikį kompensuojantis galutinis kompensacinis muitas. 81. Kitaip tariant, koreguojant anksčiau nustatytus dempingo skirtumus reikės atsižvelgti į naujus subsidijų lygius. 82. Todėl nagrinėjamosioms bendrovėms taikytini skirtumai ir muito normos turėtų būti apskaičiuotos, kaip nurodyta lentelėje. Kompensacinio muito norma (nustatyta dėl eksporto subsidijų) | Žalos pašalinimo lygis | Antidempingo muito norma | Siūlomas antidempingo muitas | Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 | EUR/t | Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 | EUR/t | Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14,7 % | 161,2 | EUR/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 | EUR/t | Visoms kitoms bendrovėms | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t | 83. Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio ir antidempingo muitų mokėjimą, muito kitiems eksportuotojams dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per PTL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nustatytus reikalavimus, kviečiamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą atlikti peržiūrą, kad jų padėtis būtų patikrinta individualiai, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 193/2007 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „Išskyrus 2 straipsnyje numatytus atvejus, kompensacinio muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia: Šalis | Bendrovė | Kompensacinis muitas (EUR/t) | Papildomas TARIC kodas | Indija | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 | Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 | Indija | Senpet Ltd | 22,0 | A183 | Indija | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 | Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 | Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 69,4 | A999 | 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 192/2007 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „Išskyrus 2 straipsnyje numatytus atvejus, antidempingo muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia: Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas (EUR/t) | Papildomas TARIC kodas | Indija | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 | Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 | Indija | Senpet Ltd | 200,9 | A183 | Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 | Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 | Indija | Visoms kitoms bendrovėms | 153,6 | A999 | Indonezija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 | Indonezija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 | Indonezija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 | Indonezija | Visoms kitoms bendrovėms | 187,7 | A999 | Malaizija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 | Malaizija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 | Malaizija | Visoms kitoms bendrovėms | 160,1 | A999 | Korėjos Respublika | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp. | 0 0 | A196 A196 | Korėjos Respublika | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 | Korėjos Respublika | Visoms kitoms bendrovėms | 148,3 | A999 | Taivanas | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 | Taivanas | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 | Taivanas | Visoms kitoms bendrovėms | 143,4 | A999 | Tailandas | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 | Tailandas | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 | Tailandas | Visoms kitoms bendrovėms | 83,2 | A999 | 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 288, 1997 10 21, p. 1. [2] OL L 301, 2000 11 30, p. 1. [3] OL L 59, 2007 2 27, p. 34. [4] OL L 59, 2007 2 27, p. 1. [5] OL C 227, 2007 9 27, p. 16. [6] European Commission – Directorate General for Trade- Directorate H –N-105 [ ] B-1049 Brussels.