KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI, TARYBAI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI

Trečioji pažangos ataskaita dėl neveiksnių paskolų mažinimo ir tolesnio rizikos mažinimo bankų sąjungoje

Įvadas

Atsižvelgdama į dabartines ekonomines ir finansines sąlygas, Europos Sąjunga turėtų pasinaudoti galimybe sustiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą. Pagal 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmų planą ir Vadovų darbotvarkę bankų sąjungos užbaigimas tebėra vienas iš pagrindinių Sąjungos politikos tikslų. Baigus kurti bankų sąjungą, dar labiau sustiprės pasitikėjimas bankų sektoriumi ir apskritai ekonomine ir pinigų sąjunga. Atsiradus daugiau galimybių privačiajame sektoriuje tarpvalstybiniu mastu pasidalyti riziką, padidės ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumas nepalankiems sukrėtimams.

Šis komunikatas parengtas rengiantis gruodžio mėn. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui ir įtraukiam euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimui, kuriame dalyvaus 27 ES valstybės narės ir bus aptariama pažanga, pasiekta stiprinant Europos stabilumo mechanizmą ir baigiant kurti bankų sąjungą, taip pat bus aptarti tolesni Europos indėlių garantijų sistemos kūrimo etapai, kaip tai numatyta birželio mėn. vykusio įtraukaus euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime. Siekiant pažangos minėtose srityse kartu reikėtų daryti rizikos mažinimo pažangą.

2017 m. spalio 11 d. komunikate Komisija pabrėžė, kad baigiant kurti bankų sąjungą kartu reikėtų užtikrinti rizikos mažinimą ir rizikos pasidalijimą, laikantis 2016 m. birželio mėn. Tarybos veiksmų gairių . Rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo priemonės viena kitą papildo ir stiprina. Todėl įvairių sričių pažanga, įskaitant susitarimą dėl Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonės ir Europos indėlių garantijų sistemos, turėtų vykti lygiagrečiai.

Viena iš pagrindinių rizikos mažinimo Europos bankų sektoriuje sričių yra tolesnis neveiksnių paskolų mažinimas. Kilus finansų krizei ir vėliau prasidėjus nuosmukiui, dar didesnė dalis skolininkų tapo nepajėgūs grąžinti paimtas paskolas, nes vis daugiau gyventojų ir įmonių susidūrė su ilgalaikiais mokėjimo sunkumais ar net bankrutavo, ypač valstybėse narėse, kuriose ekonomikos nuosmukis buvo ilgas arba gilus. Dėl to daugelio bankų balansuose neveiksnių paskolų portfelis padidėjo. Didelis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis tebėra svarbi problema, ypač kai kuriose valstybėse narėse. Didelės neveiksnių paskolų sankaupos gali turėti neigiamos įtakos bankų veiklos rezultatams. Pirma, iš neveiksnių paskolų bankas uždirba mažiau negu iš veiksnių, tad dėl neveiksnių paskolų mažėja banko pelningumas ir bankas gali patirti nuostolių, o dėl jų mažėja banko kapitalas. Antra, neveiksnioms paskoloms tvarkyti bankas priverstas skirti nemažai išteklių – ir žmogiškųjų, ir finansinių. Dėl to mažėja banko pajėgumas skolinti, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Dėl tokio neigiamo poveikio kredito pasiūlai savo ruožtu mažėja įmonių pajėgumas investuoti, taigi daromas apčiuopiamas poveikis realiajai ekonomikai.

Siekdama sumažinti dideles neveiksnių paskolų sankaupas, Sąjunga susitarė dėl visapusiško priemonių rinkinio ir tas priemones išdėstė Veiksmų plane neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti , kuris šiuo metu yra įgyvendinamas. Atsižvelgdama į šį siekį ir neapsiribodama 2016 m. Tarybos veiksmų gairių įgyvendinimu, 2018 m. kovo mėn. Komisija pateikė specialų ir visapusišką neveiksnių paskolų tolesnio mažinimo priemonių rinkinį. Taryba taip pat sutiko reguliariai grįžti prie neveiksnių paskolų klausimo ir, remdamasi Komisijos surinktais duomenimis, vertinti padarytą pažangą. Šis komunikatas – tai trečioji tokia Komisijos pažangos ataskaita, parengta atsižvelgiant į Tarybos lūkesčius. Ja papildoma Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo pažangos ataskaita, kuri taip pat buvo priimta šiandien.

1.Platesnis kontekstas. Rizikos mažinimas Sąjungoje

Per paskutinįjį dešimtmetį Sąjunga ir jos valstybės narės įdėjo daug pastangų, kad sumažintų riziką bankų sektoriuje. Įvairiomis priemonėmis, kurių buvo imtasi ištikus finansų krizei, reikšmingais ir praktiniais būdais sustiprintos bankų mokumo, sverto ir likvidumo pozicijos, bankų sektoriuje iš esmės patobulintas bankų vidaus valdymas ir veiklos priežiūra, taip pat labai pagerintos bankų pertvarkymo galimybės. Bendro priežiūros mechanizmo tiesiogiai prižiūrimų euro zonos bankų 1 lygio kapitalo pakankamumo vidutinis koeficientas padidėjo nuo 14,18 proc. 2017 m. II ketv. iki 14,67 proc. 2018 m. II ketv. Sustiprėjus kapitalo pozicijoms, padidėjo ir sverto koeficientai. Vidutinis sverto koeficientas dar padidėjo nuo 5,08 proc. 2017 m. II ketv. iki 5,14 proc. 2018 m. II ketv. Taip pat padidėjo euro zonos bankų atsparumas su likvidumu susijusiems sukrėtimams: padengimo likvidžiuoju turtu rodiklis 2018 m. antrąjį ketvirtį liko stabilus ir siekė 140,92 proc. (2017 m. antrąjį ketvirtį buvo 142,79 proc.). Visa tai – ryžtingų veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti riziką euro zonoje, rezultatas. Jų dėka rizika buvo mažinama veiksmingiau ir nuosekliau. Neseniai atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis taip pat rodo, kad bankų pastarųjų metų pastangos padidinti savo kapitalo bazę padėjo sustiprinti jų atsparumą sukrėtimams ir pajėgumą juos atlaikyti, o tai yra ryškus Europos bankų sistemos patikimumo požymis.

Kaip pažymėta 2017 m. Bankų sąjungos komunikate ir kaip patvirtinta Antrojoje pažangos ataskaitoje dėl neveiksnių paskolų mažinimo, Komisija pateikė ir kitų svarbių viena kitą papildančių Europos bankų sektoriaus rizikos mažinimo ir atsparumo didinimo priemonių. Pavyzdžiui, 2016 m. lapkričio mėn. Komisija pasiūlė bankų rizikos mažinimo dokumentų rinkinį – svarbų teisėkūros procedūra priimamų aktų rinkinį, kuriame išdėstė Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos (BGPD), Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamento (BPeMR), IV-osios kapitalo reikalavimų direktyvos (KRD IV) ir Kapitalo reikalavimų reglamento (KRR) pakeitimus, kad bankų sektoriuje likusi rizika būtų sumažinta dar labiau . Komisija džiaugiasi didele pažanga, kuri padaryta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos trišalėse diskusijose dėl šio dokumentų rinkinio ir kuri turėtų sudaryti sąlygas iki metų pabaigos pasiekti susitarimą. 2016 m. Komisija taip pat patvirtino pasiūlymą dėl direktyvos dėl prevencinio restruktūrizavimo mechanizmų, antrosios galimybės ir priemonių restruktūrizavimo, nemokumo ir skolų panaikinimo procedūrų veiksmingumui gerinti . Veiksmingos restruktūrizavimo ir nemokumo taisyklės neveiksnių paskolų prevencijai ir mažinimui iš tiesų yra itin svarbios.

1 lentelė. Veiksmų gairių siekiant baigti kurti bankų sąjungą įgyvendinimas

POLITIKOS SRITIS EUROPOS PARLAMENTAS MINISTRŲ TARYBA 1. Europos indėlių garantijų sistema 2. Kapitalo reikalavimų reforma 3. Nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumas (reglamentas ir direktyva) 4. Bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė 5. Tolesnis antrinių neveiksnių paskolų rinkų plėtojimas, įskaitant veiksmingesnį vertės susigrąžinimą 6. Neveiksnių pozicijų nuostolių minimalus padengimo lygis

GALIMA SUSITARTI, JEI VISOS SĄJUNGOS INSTITUCIJOS PARODYS TVIRTĄ POLITINĮ RYŽTĄ

2.Naujausi neveiksnių paskolų padėties pokyčiai

2018 m. pirmąjį pusmetį neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis toliau mažėjo. Šis mažėjimas atitiko ir patvirtino kelerius pastaruosius metus stebėtą bendrą gerėjimo tendenciją. Iš naujausių skaičių matyti, kad visų ES bankų bendrasis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio vertės santykis, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, sumažėjo dar 1,2 procentinio punkto iki 3,4 proc. (2018 m. II ketv.) (žr. 1 diagramą). Svarbių įstaigų neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo beveik vienu procentiniu punktu iki 4,4 proc. Taigi nuo 2014 m. IV ketv. stebima šio rodiklio nuolatinio mažėjimo tendencija. Papildomi duomenų apie ilgesnio laikotarpio tendenciją šaltiniai rodo, kad neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis vėl artėja prie ikikrizinio lygio (žr. 2 diagramą). Atidėjinių rodiklis taip pat toliau gerėjo ir padidėjo iki 59 proc. (2018 m. II ketv.).