1.Įvadas

2016 m. Taisomojo biudžeto Nr. 6 projektas susijęs su Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ES solidarumo fondas) lėšų panaudojimu 31 475 125 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumai padengti. Lėšų panaudojimas susijęs su potvyniais Vokietijoje.

2. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimas

2016 m. rugpjūčio mėn. pabaigoje Komisija gavo paraišką suteikti ES solidarumo fondo finansinę paramą, susijusią su 2016 m. gegužės ir birželio mėn. Vokietijoje įvykusiomis gaivalinėmis nelaimėmis (potvyniais).

Komisijos tarnybos nuodugniai išnagrinėjo paraišką pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – reglamentas), ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius.

Toliau apibendrinami svarbiausi vertinimo elementai.

2.1 Vokietija. Vasaros potvyniai

(1)2016 m. gegužės ir birželio mėn. Žemutinės Bavarijos Roto prie Ino apskrityje įvyko keli labai dideli trumpalaikiai / staigūs potvyniai, per kuriuos suniokota viešoji ir privačioji infrastruktūra, taip pat privatūs namai ir padaryta žalos žemės ūkio sektoriui.

(2)Potvynis yra gamtinės kilmės, todėl atitinka pagrindinę ES solidarumo fondo taikymo sritį.

(3)Vokietijos paraiška gauta 2016 m. rugpjūčio 19 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po to, kai 2016 m. gegužės 28 d. buvo užfiksuoti pirmieji nuostoliai.

(4)Vokietija išankstinio mokėjimo neprašė.

(5)Nelaimės padarytus bendrus tiesioginius nuostolius Vokietijos valdžios institucijos įvertino 1 259,005 mln. EUR. Ši suma sudaro 38 % Vokietijai didelės nelaimės atveju 2016 m. taikomos ribos ES solidarumo fondo lėšoms panaudoti (3 312,242 mln. EUR, t. y. 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis).

(6)Bendra tiesioginių nuostolių suma yra mažesnė, nei nustatyta didelės nelaimės atveju taikoma riba Solidarumo fondo lėšoms panaudoti, todėl paraiška pateikta ir nagrinėta remiantis regioninės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje sąvoka „regioninė nelaimė“ reiškia bet kokią gaivalinę nelaimę, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryti tiesioginiai nuostoliai viršija 1,5 % to regiono BVP. Vokietijos paraiška susijusi su vienu NUTS 2 lygmens regionu – Žemutine Bavarija (DE22). Tiesioginiai 1 259,005 mln. EUR nuostoliai, apie kuriuos pranešta, sudaro 3,03 % to regiono BVP (41 522 mln. EUR, remiantis 2014 m. duomenimis) ir viršija reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytą 1,5 % ribą. Todėl Vokietijos paraiška atitinka Solidarumo fondo paramos skyrimo reikalavimus.

(7)Didžiausią nelaimės poveikį ir pasekmes patyrė Žemutinės Bavarijos Roto prie Ino apskritis. Konkrečiai, birželio 1 d. buvo beveik visiškai sugriautas Zimbachas prie Ino. Roto prie Ino apskrityje užtvindyta maždaug 430 km2 teritorija, kurioje buvo apie 5 000 namų. Tuo metu, kai buvo pateikta paraiška, daugiau kaip 2 000 žmonių dar negalėjo grįžti į savo namus ir turėjo ieškoti laikino būsto. Birželio mėn. įvykiai turėjo poveikį Frejungo-Grafenau apskrities Valdkircheno savivaldybės teritorijai, kurioje užtvindyta 90 namų. Nutrūko veikla kai kuriose vietos ligoninės dalyse. Žemutinėje Bavarijoje iš viso nukentėjo daugiau kaip 47 000 žmonių, o septyni žuvo. Nuo įvykių labai nukentėjo įmonės ir žemės ūkis. Be to, pranešta apie didelę žalą pagrindinei infrastruktūrai: susisiekimo komunikacijos, kaip antai geležinkelio linijos, vietos ir nacionaliniai keliai, tapo netinkamos naudoti, o tai sukėlė didelių eismo problemų. Nutrūko vandentiekos ir kanalizacijos paslaugų teikimas ir sugadintas elektros energijos tinklas. Zimbacho prie Ino mieste komunalinės vandentiekos paslaugos buvo neteikiamos tris savaites. Be to, dirbo daug pagalbos organizacijų – iš viso daugiau kaip 12 000 darbuotojų, įskaitant maždaug 5 700 ugniagesių ir 1 000 Bavarijos policininkų.

(8)Vokietijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 94,196 mln. EUR, ir šią sumą išskaidė pagal operacijų rūšį. Didžiausia gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (daugiau kaip 52 227 mln. EUR) tenka transporto infrastruktūros atkūrimo darbams. Antra pagal dydį išlaidų dalis, susijusi su valymo priemonėmis, sudaro 21 083 mln. EUR.

(9)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas prie labiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Vokietijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondo programą ir skirti lėšų atkūrimo priemonėms.

(10)Šiuo metu pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra nevykdoma. Be to, Vokietijos paraiškoje išsamiai aprašomos taikomos prevencijos priemonės. Pavyzdžiui, 2014 m. Bavarijos vidaus reikalų, pastatų ir transporto ministerija kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais parengė specialią ketverių metų (2015–2018 m.) apsaugai nuo potvynių skirtą investicijų programą, pagal kurią iš viso numatyta 25 mln. EUR investicijų. Kalbant apie perspėjimo apie potvynius ir panaudojimo planus, Ministerija parengė civilinės saugos institucijoms ir savivaldybėms skirtas tokių planų rengimo ar plėtros gaires ir surengė daug informacinių ir mokomųjų renginių.

(11)Paraiškos teikimo metu pažeidimo nagrinėjimo procedūra, susijusi su Sąjungos teisės aktais dėl nelaimės pobūdžio, Vokietijai nebuvo taikoma.

(12)Vokietijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančioms išlaidoms (išskyrus jų jau nurodytas išlaidas, kurios sudaro 0,131 mln. EUR) draudimo apsauga netaikoma.