EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.19 
SEK(2011) 1239 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMAS 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl  strategijos „Europa 2020“ projekt ų obligacij ų iniciatyvos bandomojo etapo 
 
{KOM(2011) 659 galutinis} 
{SEK(2011) 1237 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Šiame dokumente pateikiama strategijos „Europa 2020“ projekt ų obligacij ų iniciatyvos 
bandomojo etapo poveikio vertinimo santrauka.  Šia iniciatyva siekiama sukurti paramos 
mechanizm ą, kuriuo infrastrukt ūros projektams b ūtų suteikta galimyb ė pasinaudoti kapitalo 
rinkos finansavimu ir juo papildyti įprastesnį bankų skolinim ą. Atsižvelgiant į finansavimo 
problemas, kuri ų šiuo metu patiriama įgyvendinant projektus, ir į tai, kad reikia išbandyti 
naujos iniciatyvos strukt ūrą bei užtikrinti, kad rinkoje ji b ūtų pripažinta, bandom ąjį jos etapą 
transporto, energetikos ir IRT sektoriuose si ūloma prad ėti įgyvendinti jau 2012-13 m. 
Bandomasis etapas bus finansuojamas perskirstant l ėšas, numatytas TEN-T, TEN-E ir 
Konkurencingumo ir inovacij ų programos biudžeto eilut ėse – iš viso 230 mln. EUR. 
Bandomasis etapas pad ės pagerinti iniciatyvos veiksmingum ą pagal Europos tinkl ų 
infrastrukt ūros priemon ę, taigi ES infrastrukt ūra 2014–2020 m. bus finansuojama darniau. 
Šiame poveikio vertinime vertintas daugiausia bandomojo etapo poveikis. 
Norint pasiekti pla čių užmojų strategijos „Europa 2020“ tikslus reika lingos nemažos 
investicijos. Nepaisant finansin ės Bendrijos biudžeto paramos,  t. y. TEN biudžeto eilut ėje 
numatytų dotacijų, struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, Konkurencingumo ir inovacij ų 
programos l ėšų bei Europos investicij ų banko paskol ų, daug TEN ir kit ų infrastrukt ūros 
projektų dėl įvairių priežasčių liko neužbaigti. Komisija nurod ė, kad nepakankamos 
investicijos yra didel ė kliūtis tikslams pasiekti1. 
Ši iniciatyva įtraukta į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadov ų Tarybos patvirtint ą strategiją 
„Europa 2020“ , kuria siekiama užtikrint i, kad Europos ekonomika b ūtų pažangi, tvari ir 
integracin ė, taip pat pasiekti tvar ų aukštą užimtumo lyg į, našumą ir socialin ę sanglaud ą. 
Siekdama paskatinti ekonomikos augim ą ir darbo viet ų kūrimą, ES numat ė septynias 
pavyzdines iniciatyvas, dvi iš j ų – tai „Skaitmenin ė darbotvark ė“ ir „Tausiai išteklius 
naudojanti Europa“.  Jos yra susijusius su transeuropi niais tinklais (angl. TEN) transporto, 
energetikos ir telekomunikacij ų srityse. 
2014–2020 m. ši priemon ė nebūtinai bus įgyvendinama tik b ūsimose Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemon ės srityse; kit ų infrastrukt ūros sektori ų, pavyzdžiui, socialinio arba 
atsinaujinan čiųjų išteklių energijos sektori ų projektai ar tam tikri kosmoso projektai taip pat 
galėtų būti tinkami finansuoti, jei jie atitinka išankstines ekonomines ir finansines s ąlygas. 
Taigi, šią priemonę turėtų būti galima naudoti kitose politik os srityse, taip pat ir strukt ūrinių 
fondų bei Sanglaudos fondo ir išor ės politikos tikslais. Rengiant pasi ūlymą dėl Europos 
infrastrukt ūros tinklų priemonės, tam nereik ėtų užkirsti kelio. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Europai reikia milžinišk ų investicij ų į transporto, energetikos ir IRT tinkl ų infrastrukt ūrą: 
norint pasiekti strategijos „E uropa 2020“ tikslus,  reik ėtų maždaug 1,5–2 trilijon ų EUR toki ų 
                                                 
1 Pavyzdžiui, žr. Transporto balt ąją knygą (SEC 0359/2011), komunikatus „2020 m. ir v ėlesnio 
laikotarpio energetikos infrastrukt ūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ 
(COM(2010) 677), „Europos skaitmenin ė darbotvark ė“ (COM(2010)245), „Pla čiajuostis ryšys 
Europoje. Investavimas į skaitmenini ų technologij ų skatinam ą augimą“ (COM(2010)472).  
 
LT 3   LT investicijų. Žinoma dideli ų investicij ų į infrastrukt ūrą reikia ir kituose sektoriuose, ta čiau 
šiame etape tokie poreikiai nebus svarstomi. Kitaip tariant, bendr ą sumą galima lengvai 
padalyti ir apskai čiuoti, kad finansavimo poreikis pe r metus sudaro 200 mlrd. EUR ar 
daugiau.  Investicij ų stoka labai trukdo įgyvendinti pirmiau išvardytus tikslus, tod ėl TEN 
projektus v ėluojama arba atsisakoma įgyvendinti. Tod ėl esamą problem ą pagal pob ūdį ir 
mastą galima įvardyti kaip nepakankam ą infrastrukt ūros finansavim ą. 
Šiuo metu viešojo se ktoriaus infrastrukt ūros investicij ų vidurkis ES sudaro apie 1 proc. BVP, 
arba 120 mlrd. EUR per metus, iš j ų apie 80 proc. yra investicijos į transport ą, o didžioji 
likusiųjų investicij ų dalis yra investicijos į socialinę infrastrukt ūrą, t. y. į mokyklas ir 
ligonines.  
Valdžios institucijos vis labiau skatina privat ųjį sektorių finansuoti infrastrukt ūros investicijas 
vien tik priva čiojo sektoriaus l ėšomis, pasinaudojus privatizavimo priemon ėmis, pagal 
koncesijos susitarimus arba taikant neseniai sukurt ą viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ės 
modelį. Tokie priva čiomis lėšomis finansuojami projektai paprastai finansuojami r ėmėjų arba 
kitų investuotoj ų nuosavu kapitalu ir banko paskolomis. 
Tačiau staigus investicij ų, kurių reikia norint pasiekti st rategijos „Europa 2020“ tikslus, 
pokytis stipriai peržengia „ įprastas verslo ribas“, tod ėl reikia persvarstyti finansavimo 
šaltinius ir ES intervencijos sritis. 
Jeigu iniciatyvos neb ūtų imtasi (pagrindinis scenarijus), ES toliau laikyt ųsi dabartin ės atskirų 
projektų finansavimo dotacijomis sistemos, vadinam ųjų finansini ų priemoni ų visai 
nenaudodama energetikos ir IRT sektoriuos e. Transporto sektoriuje dvi dabartin ės finansin ės 
priemonės – TEN transporto projektams skirta paskol ų garantijų priemon ė, pagal kuri ą 
remiamos banko paskolos tam tikro pob ūdžio transporto projektams , ir „Marguerite“ fondas, 
kuris investuoja į nuosavą kapitalą transporto, energetikos ir  su klimatu susijusiuose 
projektuose, – bus įgyvendinamos, kol baigsis j ų galiojimo laikotarpis. 
Nepakankamas infrastrukt ūros finansavimas galiausiai paveiks visas ES valstybes, nes vienos 
jų yra tranzito šalys, kitos  – geografin ės periferijos. Paveiktos grup ės – tai vis ų valstybių 
narių piliečiai, kurie naudojasi infrastrukt ūra ir yra galutiniai jos finansuotojai kaip vartotojai 
arba mokes čių mokėtojai, perkan čiosios organizacijos , kurios gali negauti daug konkurencini ų 
pasiūlymų, ir projekt ų vykdytojai , kuriems šiuo metu gali ne pavykti gauti finansavimo 
projektams, o tai tur ės tiesiogin ę įtaką užimtumui. Tai paveiks ir j ų subrangovus, tarp kuri ų 
gali būti MVĮ. 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
ES teisė imtis veiksm ų infrastrukt ūros finansavimo srityje įtvirtina Sutarties 172 ir 173 
straipsniuose, kuriuose nurodyt a, kad tam, kad pasiekt ų atitinkamus tikslus, S ąjunga <...> gali 
remti valstybi ų narių remiamus bendr ų interesų projektus.  
Strategijos „Europa 2020“ projekt ų obligacij ų iniciatyva atitinka subsidiarumo princip ą, nes 
ES reglamentas d ėl transeuropini ų tinklų projektų finansavimo projekt ų obligacijomis yra 
geriausias b ūdas veiksmingai ir nebr angiai pritraukti didel į privačiojo sektoriaus finansavim ą. 
Tai bus pirmoji ES finansin ė priemonė, skirta įvairių sektorių panašių finansavimo poreiki ų 
turintiems infrastrukt ūros projektams, tod ėl pati priemon ė, vertinant pagal poveik į rinkai, 
darnumą, administravimo veiksmingum ą ir ištekli ų panaudojim ą, duos daugiau naudos. 
 
LT 4   LT Kadangi pagal ši ą iniciatyv ą daug dėmesio bus skiriama tam, kad ES l ėšos būtų panaudotos 
kuo optimaliau, bus siekiama padidinti ir ES, ir valstybi ų narių veiksmų, kurių šios imsis 
pagal savo kompetencij ą, veiksmingum ą. 
Tai, kad kapitalo rinkos peržengia šali ų sienų ribas, akivaizdžiai rodo, kad finansavimo 
schema tur ėtų daryti t ą patį. Be to, taip išvengiama finans ų rinkų iškraipymo. ES 
nepriklausan čios šalys turi savo infrastrukt ūros finansavimo r ėmimo politik ą. Taigi, Europos 
iniciatyva b ūtų suvienodintos tarptautin ės sąlygos taikomos Europos projektams, kuri ų 
finansavimo ieškoma. 
Apibendrinant galima pasakyti, kad dvejop ą tikslą  padidinti infrastrukt ūros finansavim ą ir 
sukurti infrastrukt ūros obligacij ų rinką  ES lygmeniu galima pasiekti geriau ir visapusiškiau, 
negu valstybi ų narių lygmeniu. 
4. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendras dvejopas šios iniciatyvos tikslas – skatinti investicijas į infrastrukt ūrą ir sukurti 
skolos kapitalo rink ą kaip nauj ą finansavimo šaltin į. Konkretūs iniciatyvos bandomojo etapo 
tikslai: paremti iki 3–6 TEN-T projekt ų, vieną TEN-E projekt ą ir iki 1–3 pla čiajuosčio ryšio 
projektų, suteikiant teis ę jiems leisti obligacijas. Projekt ų skaičius priklausys nuo to, kokio 
dydžio finansavimo reik ės kiekvienam projektui, t. y. kuo jis bus didesnis, tuo daugiau 
ES biudžeto asignavim ų prireiks vienam sandoriui.  Numatoma, kad ES biudžeto įnašas 
pritrauks 15–20 kart ų didesnes papildomas inves ticijas. Kadangi bandomojo etapo 
įgyvendinimo mastas, biudžetas ir laikas turi b ūti riboti, tai gali b ūti tik pirmasis žingsnis 
kuriant infrastrukt ūros obligacij ų rinką ES ir skatinant priva čiojo sektoriaus obligacij ų 
panaudojimo sprendimus. 
Šie tikslai dera su esamos ES  politikos kryptimis ir strateg ijomis, pavyzdžiui, „Europa 2020“, 
taip pat plataus užmojo energe tikos ir klimato politikos tik slais „20–20–20“. Ši iniciatyva 
kartu su kitomis finansin ėmis priemon ėmis yra svarbi Europos infrastrukt ūros tinkl ų 
priemonės, kuri 2014–2020 m. daugiamet ėje finansin ėje programoje  numatoma transporto, 
energetikos ir IRT sektoriams, sudedamoji dalis.  
5. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Svarstytos trys pagrindin ės pasirinktys, kaip naudojamomis priemon ėmis pašalinti 
finansavimo sprag ą ir pasiekti infrastrukt ūros srityje nustatytus tikslus: 
1 pasirinktis. Finansavimas dotacijomis, jokia nauja finansin ė priemon ė nenaudojama 
(pagrindinis scenarijus).  Šiuo atveju kaip pagrindinis priva čiojo sektoriaus finansavimo 
šaltinis b ūtų naudojamos tik vieš ųjų, taip pat ir ES, l ėšų dotacijos bei banko paskolos. 
Transporto srityje per bandom ąjį etapą toliau b ūtų naudojamos dvi esamos finansin ės 
priemonės. 
2 pasirinktis.    Reglamentavimu sukurtos infrastrukt ūros finansavimo paskatos.  Visoje 
ES nėra tikros projekt ų obligacij ų rinkos. Europoje finansavim ą tradiciškai dažniausiai teikia 
bankai, o tikros integruotos ir likvidžios obligacij ų rinkos tik prad ėjo kurtis įvedus bendr ą 
valiutą. Kadangi bankai geriau paž įsta savo klientus ir gali analizuoti infrastrukt ūros 
finansavimo pasi ūlymus, jie gali taikyti rizikingesnes finansavimo strukt ūras, negu 
 
LT 5   LT investuotojai į obligacijas. Taigi, vienas b ūdas, kaip išspr ęsti infrastrukt ūros finansavimo 
problemą, būtų prašyti r ėmėjų suteikti geresn į užtikrinimo paket ą arba pasiekti, kad 
investicijos b ūtų patrauklesn ės investuotojams. 
3 pasirinktis. Naudojama finansin ė priemon ė. Finansin ę priemonę sudarytų EIB garantija 
arba EIB paskola. Jos pranašumas tas, kad ji yra ne privaloma, bet paskatinta rinkos paklausos. Pasirinkus tinkam ą šios priemon ės struktūrą, ši priemon ė būtų labai lanksti; j ą 
taikant būtų galima laiku reaguoti į rinkos poreikius.  
Iniciatyva b ūtų skirta iš anksto įvardytai prioritetinei tran sporto, energetikos ir IRT 
infrastrukt ūrai; ja būtų papildyti projekt ų finansavimo bank ų paskolomis šaltiniai. Pagal 
iniciatyvą projekto skola skirstoma į didesnio prioriteto dal į
 ir subordinuot ąją dalį, kuri savo 
ruožtu yra didesnio prioriteto už nuosav ą kapitalą. Subordinuot ąją dalį gali sudaryti arba 
bendrovei jos veiklos pradžioje suteikta subordinuotoji paskola , t. y. ji b ūtų finansuojama, 
arba kredito linija nenumatytiems atvejams , kuria bendrov ė gali naudotis pagal poreik į, t. y. ji 
būtų nefinansuojama. Galima numatyti galimyb ę derinti finansuojam ą ir nefinansuojam ą 
dalis, atsižvelgiant į projekto ypatumus. 
Tai, kad naudojama subordinuotoji dalis, pagerina didesnio pr ioriteto skolos rizikos pob ūdį, 
todėl didesnio prioriteto skola tampa patrauklesn ė investuotojams, didesnio prioriteto dal į gali 
sudaryti išleidžiamos obligacijos. Apskritai pageidaujama kredito kokyb ė turėtų atitikti BBB+ 
arba aukštesnius reitingus , tam grei čiausiai reik ės, kad subordinuotoji dalis sudaryt ų iki 
20 proc. didesnio prioriteto projekto skolos . Taip siekiama išpl ėsti investuotoj ų bazę, kai 
projektų skola finansuojama priva čiomis lėšomis, taip, kad ji apimt ų investuotojus į 
obligacijas. Iniciatyvos mechanizmas b ūtų grindžiamas rizikos pasidalijimu tarp EIB ir 
ES.  
Kitos svarstytos, bet dar pradiniu et apu atmestos ir išsamiai nenagrin ėtos alternatyvos – 
tiesioginės didesnio prioriteto ES arba EIB paskolos , visa skolos tvarkymo garantija, rezervo 
fondas nuostoliams dengti ir Europos infrastrukt ūros banko arba garantij ų agentūros 
steigimas; šios alternatyvos arba neskatina kapitalo rinkos finansavimo, arba iškreipia 
paskatas įvairiems rinkos dalyviams. 
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
1 pasirinktis. Finansavimas dotacijomis  reikštų, kad investicij ų į infrastrukt ūrą ir 
finansavimo iš priva čių šaltinių trūkumas išlikt ų, todėl būtų žalingai veikiama Europos 
ilgalaikė tvari plėtra. Ekonominis ir soci alinis statybos projekt ų poveikis kitais atžvilgiais 
nepakistų. Įdiegta infrastrukt ūra greičiausiai būtų sukurta didesn ėmis negu reikia s ąnaudomis 
visuomenei. Esama rizikos, kad pirmenyb ė būtų teikiama nacionaliniams prioritetams, 
aukojant ES infrastrukt ūrą. 
2 pasirinktis.  Reglamentavimu sukuriamos paskatos  gali suteikti galimyb ę daugiau 
finansavimo pritraukti oblig acijomis. Ekonominis ir soci alinis statybos projekt ų poveikis 
kitais atžvilgiais nepakist ų. Tačiau tikėtina, kad galutin ės sąnaudos mokes čių mokėtojams 
būtų didesnės, nes būtų perkeltos papildomo kapitalo s ąnaudos. Be to, reikalavim ų laikymosi 
pasirinktuose sektoriuose s ąnaudos taip pat gali b ūti didelės ir iškreipti rink ą, bet tai įvertinti 
sunku. Bet kuriuo atveju n ėra tikėtina, kad šis scenarijus b ūtų greitai įgyvendintas. 
 
LT 6   LT 3 pasirinktis. Finansin ė priemon ė būtų taikoma kaip kredito linija nenumatytiems atvejams 
arba kaip subordinuotoji paskola. V ėlgi ekonominis ir socialinis statybos projekt ų poveikis 
kitais atžvilgiais nepakist ų, bet numatoma, kad mokes čių mokėtojų sąnaudos būtų mažesnės. 
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinami įvairūs svarstyt ų pasirink čių poveikio aspektai, 
vertinant ekonomin į, socialinį poveikį ir poveik į aplinkai. 
 
 
LT 7   LT  
 Pasirinktis 
 
Kriterijus 1 pasirinktis – 
finansavimas 
dotacijomis 2 pasirinktis– 
reglamentavimu 
sukurtos paskatos 3 pasirinktis – 
finansinė priemon ė ir 
galimas kapitalo rink ų 
reglamentavimas 
Pasiekti tikslai 
TEN Iš dalies  Iš dalies  Taip 
Kapitalo rinkos  Ne Galbūt Taip 
Pasirinkčių poveikis  
Ekonominis 
poveikis – efektyvum ą galima 
padidinti tik šiek tiek – finansavimas ir toliau b ūtų 
nepakankamas 
– santykinis ilgalaikio 
ES augimo galimybi ų 
ir konkurencingumo sumažėjimas  
– didesnės negu reikia 
infrastrukt ūros 
sąnaudos visuomenei – jokių biudžeto s ąnaudų 
– iškreipiamas sprendim ų 
priėmimas, d ėl to 
netinkamai paskirstomos lėšos
2 
– r ėmėjams, 
perkančiosioms 
organizacijoms ir mokesčių mok ėtojams 
kainuoja daugiau, tad 
sukuriama mažiau 
infrastrukt ūros 
 
– d ėl skirtingo 
reglamentavimo nulemt ų 
kliūčių mažesnės išplėtimo 
galimybės  
– neproporcingai didel ės 
atitikties s ąnaudos MV Į – didžioji galutinio 
finansavimo dalis pritraukiama mažesn ėmis 
sąnaudomis 
– skatinama įgyvendinti 
didelius infrastrukt ūros 
projektus, kuriais atnešama ir nacionalin ės, ir 
tarpvalstybin ės naudos 
– už pagr įstą kainą suteikiama 
geresnė prieiga prie 
infrastrukt ūros 
– sukuriama įvairesnių 
finansavimo galimybi ų 
– teigiamas poveikis ES augimui ir konkurencingumui 
– grindžiama rinkos poreikiais 
Socialinis poveikis – finansavimas 
dotacijomis 
projektams, kurie galėtų b ūti 
finansuojami rinkoje – galimas silpnesni ų 
projektų finansavimo 
trūkumas  
– nacionaliniams prioritetams teikiama pirmenyb ė, palyginti 
su svarbiausia ES 
infrastrukt ūra 
– neproporcingi tarpvalstybiniai projektai, d ėl kurių 
mažėja ES sanglauda – rėmėjai žvalgosi 
projektų, atnešan čių 
didesnę grąžą dėl didesnių 
sąnaudų 
– ne įgyvendinami 
silpnesni projektai – ardoma tarpvalstybin ė 
pusiausvyra, maž ėja ES 
sanglauda – pensijų ir draudimo fondai 
užtikrina didesn ę grąžą 
pensijų draudėjams, t. y. 
piliečiams 
– didesn ė rinkos vienov ė, 
todėl geresn ės paslaugos, 
didesnis investuotoj
ų 
pasitikėjimas ir aktyvesnis 
dalyvavimas finans ų rinkose 
– sukuriama daugiau darbo vietų, skatinant naujos 
infrastrukt ūros kūrimą ir 
ekonomikos augim ą 
Poveikis 
aplinkai – ypatingo poveikio 
aplinkai n ėra – didesnės sąnaudos, tod ėl 
mažiau įdiegiama 
infrastrukt ūros, taigi ir – spartesnis projekt ų 
įgyvendinimas arba galimyb ė 
finansuoti poveik į aplinkai 
                                                 
2 D ėl didesnių finansavimo s ąnaudų rėmėjai greičiausiai žvalgyt ųsi vien tik didesn ę grąžą duodančių 
projektų, todėl gali nutikti taip, kad silpnesni, bet vis tiek vertingi tam tikr ų sektorių projektai neb ūtų 
įgyvendinami, o investuotojai investuot ų į infrastrukt ūros projektus d ėl reglamentavimu suteikiam ų 
pranašum ų, o ne dėl atitinkam ų projektų kokybės, todėl lėšos būtų paskirstomos netinkamai. 
 
LT 8   LT poveikis  (teigiamas ir 
neigiamas)  mažesnis  darančius projektus,  kurie 
kitais atvejais neb ūtų 
įgyvendinti 
– strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas, darant 
teigiamą poveikį aplinkai 
 
Iš šios lentel ės matyti: 
• Ekonominiu atžvilgiu  apskritai pirmenyb ė teiktina 3 pasirink čiai. Iš ties ų abiejų 
nubrėžtų tikslų būtų pasiekta mažesn ėmis sąnaudomis, jei kaina b ūtų proporcinga – 
rinka neb ūtų iškreipta, o administracin ė našta būtų mažesnė. 
• Socialiniu atžvilgiu  ir 2, ir 3 pasirinktys ūkio subjektams pad ėtų lengviau pritraukti 
kapitalo, sukurti reikiam ą infrastrukt ūrą, paskatinti augim ą ir kurti naujas darbo 
vietas. Ta čiau 3 pasirinktis yra priimtinesn ė, nes ji b ūtų naudinga instituciniams 
investuotojams, pavyzdžiui, pensij ų ir draudimo fondams, kurie investuoja į 
finansines priemones, kad užtikrint ų didesnę grąžą pensijų draudėjams, t. y. 
piliečiams. 
• Aplinkos apsaugos atžvilgiu  bendri ES iniciatyvos tikslai yra susij ę tik su projekt ų 
finansavimu. Patys projektai yra subjektai, galintys daryti poveik į aplinkai.  
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinami įvairių pasirinkčių pranašumai ir tr ūkumai, šios 
pasirinktys lyginamos pagal atitinkam ų tikslų įgyvendinimo veiksmingum ą, šių pasirinkčių 
įgyvendinimo turimais ištekliais arba mažesn ėmis sąnaudomis efektyvum ą. Kiekvienas 
scenarijus įvertintas kaip „---“ (labai neigiamas), 0 (neutralus) ir „+++“ (labai teigiamas). 
 
LT 9   LT  
 Kriterijus
 
Pasirinktis Poveikis 
suinteresuotosiom
s šalims  Veiksmingumas Efektyvumas 
1 tikslas – skatinti investicijas į infrastrukt ūrą, ypač susijusias su TEN 
1 pasirinktis – 
dotacijos 0 0 0  
2 pasirinktis – 
reglamentavimu 
sukurtos paskatos (--) tam tikra 
administracin ė 
našta ir 
bendrovėms, ir 
investuotojams, bet  
(0) nepakis valstybėms narėms, 
jei nereik ės vykdyti 
papildomos stebėsenos
 (+) iš dalies sudaro 
sąlygas įgyvendinti kai 
kuriuos TEN  
(--) gali sukelti kai kuri ų 
sektorių reglamentavimo 
ir poreikio pritraukti daugiau kapitalo 
priešprieš ą (0) nedidina biudžeto 
sąnaudų
 
(---) padidina s ąnaudas 
beveik vis ų rūšių 
suinteresuotosioms šalims (--) paveikt ų visus 
projektus ir finansuotojus, 
ne tik tuos, kurie naudoja 
obligacijas 
3 pasirinktis – finansinė priemon ė 
 (-) mažesn ė 
administracin ė 
našta bendrov ėms 
ir valstyb ėms 
narėms, bet 
(---) didesn ė 
investuotojams  
(--)  reikėtų mokyti 
investuotojus  (++) sudaro palankias sąlygas įgyvendinti TEN
 
(++) skatina bendr ąją 
rinką 
(+++) skatina bank ų ir 
obligacijų rink ų 
konkurencij ą 
(---) priklauso nuo kit ų 
sąlygų, pavyzdžiui, 
pripažinimo rinkoje, 
pirkimų veiklos, 
reguliavimo sistemos ir investuotoj ų patiriamo 
neužtikrintumo 
 (+) biudžeto įnašai bus 
griežtai ribojami  
(+++) numatomos mažesnės investicij ų į 
infrastrukt ūrą sąnaudos 
per vis ą projekto 
įgyvendinimo laikotarp į
 
2 tikslas – sukurti skolos kapitalo rink ą kaip nauj ą finansavimo šaltin į 
1 pasirinktis – 
dotacijos  (---) nėra paskat ų 
investuotojams ir projektams
 (---)  (---)  
2 pasirinktis – 
reglamentavimu sukurtos paskatos   (0) nesukuriama 
nauja investavimo priemonė 
(+) kai kuriose 
rinkos nišose gal ėtų 
atsirasti priva čių 
iniciatyvų  
 (+) gali b ūti sukurtos 
skolos kapitalo rinkos kaip finansavimo šaltinis
 
(+) gali b ūti  pritraukta 
tam tikrų lėšų (---) didesn ės finansavimo 
sąnaudos  
(---) neaišku, ar bus 
pritraukta papildomo 
finansavimo, o tokiu atveju papildomos sąnaudos b ūtų 
nereikalingos
 
3 pasirinktis – finansinė priemon ė 
 (++) suteikia 
daugiau 
finansavimo 
priemonių 
pasirinkimo galimybių 
(--) reikia 
reklamuoti nauj ą 
ES priemon ę ir 
skleisti žinias apie  (+++) skatina 
naujus finansavimo 
šaltinius (++) galb ūt 
sukuriama nauja turto klasė
 
(+++) pritraukia 
didžiausią finansavimo 
dalį 
(--) tam tikriems veiksniams, pavyzdžiui, (++) prognozuojamos 
mažesnės finansavimo 
sąnaudos   
(-) lieka neužtikrintumo dėl papildom ų išlaidų, 
pavyzdžiui, su reitingo suteikimu ar įtraukimu į 
biržos s ąrašą susijusios 
išlaidos
 
 
LT 10   LT ją  kreditorių kontrolei ar 
stebėsenai, reikia taikyti 
įvairius metodus  
 
2 pasirinktis , Komisijos manymu , sukelia mažiausiai s ąnaudų, bet išlaid ų patiria visi projekto 
rėmėjai – ir maži, ir dideli, o nauda n ėra aiški. Kadangi bankams ir investuotojams 
nesukuriama paskata koreguoti elgsen ą, pageidaujama kapitalo rink ų plėtra gali ne įvykti. 
Numatoma, kad ši pasirinktis tur ėtų gana neigiam ą poveikį suinteresuotosioms šalims, b ūtų 
neveiksminga ir neefektyvi , palyginti su kitomis pasirinktimis. Tod ėl ši pasirinktis mažiausiai 
priimtina. 
1 pasirinktis  per se  nedidina išlaid ų suinteresuotosioms šalims, taip pat nepritraukia 
papildomo finansavimo  iš paskol ų arba kapitalo rink ų. Ji taip pat netur ėtų jokio poveikio 
nubrėžtų tikslų įgyvendinimo veiksmingumui ir efektyvumui . Todėl tai antroji pagal 
priimtinum ą ar nepriimtinum ą pasirinktis. 
Priimtiniausia pasirinktis yra finansin ės priemon ės naudojimas – 3 pasirinktis , nes ji rinkos 
dalyviams suteikia ekonomini ų paskatų koreguoti savo elgsen ą, bet nesukelia su tuo susijusi ų 
reglamentavimo išlaid ų. Manoma, kad ši pasirinktis yra veiksmingiausias sprendimas , kurio 
poveikis suinteresuotosioms šalims yr a pozityviausias, o poveikis infrastrukt ūros 
finansavimui realiausias. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija gali veikti per vien ą arba kelias finans ų įstaigas, vykdan čias viešosios politikos 
misiją. Jos pagal savo vidaus taisykles ir proced ūras priimt ų ir vertint ų paramos paraiškas, 
finansinę projekto strukt ūrą, ekonomin į perspektyvum ą ir kitus dalykus. Bandomasis etapas 
bus įgyvendinamas pirmiausia su EIB. 
EIB finansavimo operacijas EIB valdys  pagal savo taisykles ir proced ūras, įskaitant 
atitinkamas tvirtinimo, audito, kontrol ės ir stebėsenos priemones, apie kurias teiks Komisijai 
reguliarias ataskaitas.  
Komisija jau renka duomenis apie ES obligacij ų rinką, taip pat gali paprašyti informacijos iš 
savo projekt ų obligacijas platinan čių bankų. Šie šaltiniai ir konkret ūs veiklos rezultat ų 
rodikliai pad ės Komisijai persvarstyti bandom ąjį etapą iki 2013 m. pabaigos ir padaryti 
išvadas d ėl ateityje taikytinos strukt ūros. Per Europos infrastrukt ūros tinklų priemon ės 
laikotarpio vidurio perži ūrą bus vertinama, ar įdiegta schema (vis dar) sukuria prid ėtinę vertę 
ir ar ji tur ėtų būti tęsiama.