LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.6.15 
SEK(2010) 741 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA  
  
siekiant ištaisyti perviršinio val džios sektoriaus deficito pad ėtį Kipre 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA  
  
siekiant ištaisyti perviršinio val džios sektoriaus deficito pad ėtį Kipre 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
Atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 126 straipsnio 7 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą, 
kadangi: (1) Pagal Sutarties 126 straipsn į valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus 
deficito. 
(2) Stabilumo ir augimo pakto pagrin dinis tikslas yra patikimi valstyb ės finansai – 
priemonė sudaryti geresnes s ąlygas kain ų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, 
leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 
(3) 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto refo rma siekiama sustiprinti jo veiksmingum ą ir 
ekonominius pagrindus bei užtikrinti valstyb ės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja buvo 
siekiama užtikrinti, kad visuos e perviršinio deficito proced ūros (PDP) etapuose b ūtų 
visų pirma atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes.  Taip Stabilumo ir augimo 
pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta greitai gr įžti 
prie patikimos biudžeto b ūklės, atsižvelgiant į ekonomin ę padėtį. 
(4) [2010 m. liepos 13 d.] Taryba pa gal Sutarties 126 straipsnio 6 dal į nusprend ė, kad 
Kipre yra susidar ęs perviršinis deficitas. 
(5) Pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dal į ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 d ėl 
perviršinio deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1 (kuris yra 
Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsn į Taryba atitinkamai valstybei narei turi 
pateikti rekomendacijas kaip per nurodyt ą laikotarp į ištaisyti perviršinio deficito 
padėtį. Rekomendacijoje turi b ūti nustatytas ne ilgesnis kaip šeši ų mėnesių laikotarpis, 
per kurį atitinkama valstyb ė narė turi imtis veiksming ų priemoni ų perviršiniam 
deficitui ištaisyti, taip pat nustatomas termin as perviršiniam deficitui ištaisyti, o tai 
turėtų būti padaryta per metus nuo tokio de ficito nustatymo, nebent atsirast ų ypatingų 
aplinkybi ų. Sprendžiant, ar yra ypating ų aplinkybi ų, reikėtų atsižvelgti į Reglamento 
(EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje pa aiškintus svarbius veiksnius. Be to, 
rekomendacijoje ištaisyti perviršin į deficitą Taryba tur ėtų reikalauti, kad strukt ūrinis 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6.  
LT 3   LT balansas, t. y. pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas 
laikinąsias priemones, per metus pager ėtų mažiausiai 0,5 % BVP. 
(6) Atsižvelgiant į tai, kad d ėl 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reformos galimas 
lankstesnis PDP taikymas, laikoma, kad Kipro atveju egzist uoja ypatingos aplinkyb ės. 
2009 m. pirm ą kartą per 35 metus ekonomin ė veikla susitrauk ė. Ekonomikos 
nuosmukis rod ė smarkų vidaus paklausos sumaž ėjimą ir nepalanki ą išorės aplinką. 
Visų pirma dėl didelio nam ų ūkių įsiskolinimo ir griežtesni ų skolinimo s ąlygų, darbo 
rinkos perspektyv ų blogėjimo ir neigiamo pasitik ėjimo poveikio sumaž ėjo privatus 
vartojimas. Tuo pat metu sumaž ėjus būsto paklausai iš užsien io, esant nedideliam 
pajėgumų panaudojimo lygiui ir vykstant įmonių balanso restrukt ūrizavimui, įvyko 
didelė korekcija investicij ų srityje. Be to, d ėl finansų krizės ir pasaulio ekonomin ės 
veiklos sul ėtėjimo, visų pirma, d ėl daug prastesni ų pagrindini ų prekybos partneri ų 
(Jungtinės Karalyst ės, euro zonos, Rusijos) augimo perspektyv ų staiga sumaž ėjo 
prekių ir paslaug ų, ypač turizmo, eksportas. 2009 m. deficit ą lėmė tiek ekonomikos 
nuosmukis, tiek skatinamosios priemon ės, kurių ėmėsi Kipro valdžios institucijos, 
laikydamosi EEAP. Susiklos čius ypatingoms aplinkyb ėms Taryba gali leisti perviršin į 
deficitą ištaisyti vidutin ės trukmės laikotarpiu. 
(7) Prieš kriz ę, ekonomikos pakilimo laikotarpiu, d ėl turto bumo ir dideli ų mokestini ų 
pajamų Kiprui pavyko suka upti biudžeto pertekli ų ir 2008 m. sumažinti savo 
bendrosios skolos santyk į iki 48,4 % BVP (nuo 70,2 % 2004 m.). Ta čiau 2009 m. 
ekonomikos kriz ė stipriai prisl ėgė valstybės finansus. Tod ėl biudžeto balansas iš 0,9 % 
BVP pertekliaus 2008 m. virto 6,1 % BVP deficitu 2009 m. Tai taip pat l ėmė įvairios 
diskrecinės priemon ės, kurių imtasi reaguojant į ekonomikos nuosmuk į (laikantis 
EEAP), ir gana didelis bendr as žymiai mažiau mokes čiais pagrįsto BVP augimo 
pobūdžio poveikis. Pagal 2010 m. kovo m ėn. Finans ų ministerijos pateikt ą PDP 
pranešimą numatoma, kad 2010 m. deficitas toliau did ės iki 6,2 % BVP. Ta čiau 
Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ės biudžeto projekcijos rodo, kad 
2010 m. biudžeto deficitas sudarys apie 7 % BVP. Galimos nebiudžetin ės priemon ės, 
kurios vis dar svarstomos, o informacija apie j ų sąlygas ir įgyvendinimo laik ą yra 
netiksli arba jos iš viso n ėra, nebuvo įtrauktos.  
(8) Atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes ir EEAP, rekomenduojamas vidutinis metinis 
fiskalinių priemoni ų poveikis. Taikant fiskalines priemones reik ėtų atsižvelgti į visus 
veiksnius, svarbius siekiant fiskalin ės politikos tiksl ų, pradedant valdžios sektoriaus 
deficito ir bendrosios skolos lygiu, taip pat kitus rodiklius, kaip antai: einamosios 
sąskaitos pad ėtis, neapibr ėžtųjų įsipareigojim ų lygis finans ų sektoriuje, pal ūkanų 
mokėjimai, rizikos priedai ir numatomi su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų 
pokyčiai vidutin ės trukmės laikotarpiu. Apskai čiuojant vidutin į metinį fiskalini ų 
priemonių poveikį, remiamasi Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje 
nurodytu 2011 m. deficitu. Tu omet bendras fiskalini ų priemoni ų poveikis, kurio reikia 
norint iki nustatyto termino pasiekti 3 % nominal ų deficitą, apskaičiuojamas darant 
prielaidą, kad gamybos apimties atotr ūkis palaipsniui išnyks iki 2015 m. 
(9) Atsižvelgiant į tai, tikslinga numatyti perviršinio deficito pad ėties ištaisym ą per 
vidutinės trukmės laikotarp į iki 2012 m. termino. Vis ų pirma, atsižvelgiant į didelį 
išorės ir vidaus disbalans ą, kad koregavimas b ūtų patikimas ir tvarus, reik ėtų, kad 
Kipro valdžios institucijos 2010 m. stiprint ų fiskalinę strategiją dabartinėms išlaidoms 
kontroliuoti skirtomis priemon ėmis, 2010 m. sumažint ų deficitą iki mažesn ės negu 
6 % BVP ribos ir laiku imt ųsi veiksm ų išlaidomis pagr įstai konsolidavimo strategijai 
LT 4   LT nustatyti. Tuo tikslu Kipro valdžios institucijos tur ėtų užtikrinti, kad 2010–2012 m. 
laikotarpiu vidutinis metinis fiskalini ų priemoni ų poveikis sudaryt ų 1¾ % BVP;  
nurodyti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2012 m., jei bus palankios ciklo s ąlygos, ir grei čiau mažinti deficit ą, jei ekonomin ės ar biudžeto 
sąlygos būtų geresnės, negu šiuo metu tikimasi. Stabilumo programoje, pateiktoje 
Komisijai ir Tarybai 2010 m. balandžio 1 d., Kipras įsipareigojo sumažinti deficit ą iki 
4,5 % BVP 2011 m. ir iki 3,4 % BVP 2012 m. Tod ėl šioje rekomendacijoje Kiprui 
nurodomos papildomos pastangos, palyginti su pradiniu Kipro valdžios institucij ų 
planu, yra laikomos įmanomomis ir b ūtinomis.  Biudžeto konsolidavimas tur ėtų taip 
pat padėti sugrįžti prie bendrosios valdžios se ktoriaus skolos santykio maž ėjimo 
tendencijų ir pakankamai greitai priartinti j į prie pamatin ės vertės atkuriant tinkam ą 
pirminio pertekliaus lyg į. 
(10) Pastaraisiais metais Kipro biudžeto sistema pager ėjo įdiegus Finans ų valdymo 
apskaitos sistem ą (FVAS). Nuo 2006 m. Kipras taip pat laipsniškai dieg ė trejų metų 
vidutinės trukmės biudžeto sistem ą (VTBS), o nuo 2007 m. biudžeto sudarymas 
grindžiamas programomis ir rezultatais. Vis d
ėlto naujoji sistema dar tik laipsniškai 
įgyvendinama ir numatoma, kad ji visiškai ve iks tik 2012 m. Taigi, jos poveikis gal ėtų 
pasireikšti tik vidutin ės trukmės laikotarpiu. Naujosios sistemos įgyvendinimas laiku 
būtų itin svarbus siek iant, kad valstyb ės finansų konsolidavimas b ūtų sėkmingas ir 
tvarus. D ėl dabartin ės praktikos, kai tais pa čiais metais buvo priimami papildomi 
biudžetai, einamosios išlaidos buvo didesn ės už numatytas perskirstyti l ėšas. Tikimasi, 
kad kai bus visiškai įgyvendinta naujoji biudžeto suda rymo sistema, tokia praktika 
išnyks ir biudžeto sudarymo pro cesas bus efektyvesnis ir pad ės apriboti ministerij ų 
išlaidas pagal nustatytas ribas. D ėl naujo biudžeto sudarymo proceso taip pat atsirast ų 
patikimas išlaid ų perskirstymo pagrinda s siekiant daugiau l ėšų skirti augim ą 
skatinančiai veiklai. 
(11) Ilgalaikis visuomen ės senėjimo poveikis biudžetui gerokai didesnis už ES vidurk į 
pirmiausia d ėl palyginti smarkaus pensij ų išlaidų, išreikštų procentine BVP dalimi, 
didėjimo per ateinan čius dešimtme čius iš dalies d ėl to, kad pensij ų sistema teb ėra 
kuriama. D ėl 2009 m. balandžio m ėn. patvirtintos pensij ų reformos tur ėtų šiek tiek 
sumažėti pensijų išlaidų augimas ir, kas daug svarbiau, tur ėtų padidėti socialinio 
draudimo įmokų tarifai. Įgyvendinant reform ą, turėtų pagerėti ilgalaikis pensij ų 
sistemos balansas ir sumaž ėti tvarumui kylanti rizika, ta čiau tai nedaro poveikio 
bendram vertinimui. D ėl 2009 m. biudžeto b ūklės visuomen ės senėjimo poveikis 
biudžetui didina tvarumo atotr ūkį. Vidutin ės trukmės laikotarpiu pagerinus pirmin į 
balansą ir įgyvendinant tolesnes priemones, kuriomis b ūtų ribojamas didelis su 
visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų, ypač išlaidų pensijoms ir sveikatos prieži ūrai, 
didėjimas, maž ėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kuri ą 2009 m. tvarumo 
ataskaitoje2 Komisija įvertino kaip didel ę. 
(12) 2010 m. balandžio m ėn. Kipro valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, 2009 m. 
bendroji valdžios sektoriaus skola buvo 56,2 % BVP. Š į padidėjimą daugiausia l ėmė 
stiprus pirminio balanso pablog ėjimas ir skol ą didinantis „sniego gni ūžtės“ efektas, 
                                                 
2 2009 m. lapkri čio 10 d. Tarybos išvadose d ėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares 
būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti d ėmesį į tvarumo siekiu pagr įstas 
strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonomin ės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finans ų 
komitetu toliau pl ėtoti ilgalaikio vieš ųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos b ūtų parengtos 
iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m. 
LT 5   LT pasireiškęs mažėjant nominaliajam BVP. Atsarg ų ir srautų koregavimas taip pat tur ėjo 
neigiamo poveikio skolos lygiui , sudariusio maždaug 1 procentin į punktą BVP, dėl 
valstybės turto susikaupimo met ų pabaigoje siekiant įvykdyti skolinius 
įsipareigojimus, kuri ų terminas sueina 2010 m. sausio pradžioje, ir d ėl grynųjų pinigų 
ir mokėtinų sumų skirtumų. Kipras praneš ė apie 2010 m. planuojam ą 62 % BVP 
dydžio skol ą, viršijan čią 60 % BVP Sutartyje nustatyt ą pamatinę vertę (2010 m. 
balandžio m ėn. stabilumo programoje numato mas šiek tiek mažesnis skai čius (61 %) 
ir tolesnis padid ėjimas iki 63,2 % BVP 2011 m.). Atsižvelgiant į makroekonominiam 
scenarijui ir biudžeto tikslams kylan čią neigiamą riziką, skolos santykio raida gali b ūti 
mažiau palanki, negu planuota. Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje 
numatoma, kad d ėl pablogėjusio pirminio balanso 2010 m. skola dar išaugs iki 62,3 % 
BVP, o 2011 m. – iki 67,6 %. 
(13) Siekiant vykdyti griežtesn ę priežiūrą pagal PDP, reik ės reguliariai ir laiku steb ėti 
pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategij ą. Todėl būsimose 
atnaujintose Kipro stabilumo programose šiam klausimui gal ėtų būti skirtas atskiras 
skyrius. 
(14) Apskritai, Tarybos nuomone , biudžeto konsolidavimo priemon ėmis turėtų būti 
užtikrinta, kad valdžios sekt oriaus balansas nuolat ger ėtų, siekiant gerinti valstyb ės 
finansų kokybę ir stiprinti ekonomikos augimo potencial ą, 
PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJ Ą: 
(1) Pripaž įstant, kad Kipro biudžeto b ūklę 2009 m. l ėmė priemonės, kurių vertė 2009 m. 
sudarė apie 1½ % BVP ir kurio s yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmuk į ir 
atitiko Europos ekonomikos atk ūrimo plan ą, bei nevaržomas savaimini ų 
stabilizatori ų veikimas, Kipro valdžios institucijos esam ą perviršinio deficito pad ėtį 
turėtų ištaisyti kuo skubiau ir ne v ėliau kaip iki 2012 m. 
(2) Kipro valdžios institucijos vald žios sektoriaus biudžeto deficit ą patikimai ir tvariai 
turėtų sumažinti iki mažesn ės nei 3 % BVP vert ės, imdamosi veiksm ų vidutinės 
trukmės laikotarpiu. Konkre čiai šiuo tikslu Kipro valdžios institucijos tur ėtų:  
(a) imtis būtinų priemoni ų, kad sumažint ų 2010 m. deficit ą iki žemesn ės negu 6 % 
BVP ribos ir nustatyt ų išlaidomis pagr įstą konsolidavimo strategij ą, siekiant 
sumažinti deficit ą iki mažesn ės už pamatin ę vertės iki 2012 m; 
(b) šiuo tikslu 2010–2012 m. laikotarpiu užtikri nti bent 1¾ % BVP dydžio metines 
vidutines fiskalines priem ones, kurios taip pat tur ėtų padėti atstatyti valdžios 
sektoriaus bendrosios skolos santykio maž ėjimo tendencijas ir pakankamai 
greitai priartinti j į prie pamatin ės vertės atkuriant tinkam ą pirminio pertekliaus 
lygį;  
(c) nustatyti ir ryžtingai įgyvendinti priemones, reikali ngas perviršiniam deficitui 
ištaisyti iki 2012 m., jei bus palankios ciklo s ąlygos, ir grei čiau mažinti 
deficitą, jei ekonomin ės ar biudžeto s ąlygos būtų geresnės, negu šiuo metu 
tikimasi.  
(3) Kad sumažint ų koregavimo rizik ą, Kipras tur ėtų stiprinti vidutin ės trukmės biudžeto 
sistemos privalom ąjį pobūdį ir atidžiau steb ėti, kaip visus metus laikomasi biudžeto 
tikslų.  
LT 6   LT (4) Gerinti ilgalaik į valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reform ų priemones, 
kuriomis b ūtų kontroliuojamos pensij ų ir sveikatos prieži ūros išlaidos, kad b ūtų 
apribotas numatomas su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų didėjimas. 
(5) Be to, Kipro valdžios institucij os, neapsiribodamos vien tik fiskalin ėmis 
priemonėmis, įskaitant geresnes ekonomines s ąlygas, tur ėtų pasinaudoti visomis 
galimybėmis sparčiau mažinti bendrosios skolos santyk į, priartinant j į prie pamatin ės 
vertės.  
(6) Taryba Kipro vyriausybei nusta to [2011 m. sausio 13 d.] termin ą, iki kurio b ūtina 
imtis veiksming ų priemoni ų ir nurodyti konkre čias priemones, kurios bus reikalingos 
siekiant ištaisyti perviršin į deficitą. Veiksmingos priemon ės bus vertinamos 
atsižvelgiant į ekonomikos poky čius, palyginti su Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ėje pateikta ekonomine perspektyva.  
Apie pažang ą, padarytą įgyvendinant šias rekomendacijas, Kipro valdžios institucijos tur ėtų 
informuoti atskirame b ūsimų atnaujint ų stabilumo program ų skyriuje, kol perv iršinio deficito 
procedūra bus nutraukta.  
Be to, Taryba pabr ėžia, kad, siekiant tinkamai valdyti biudžet ą ekonomikos nuosmukio metu, 
svarbu įgyvendinti vidutin ės trukmės tikslą. Todėl ji ragina Kipro valdžios institucijas 
užtikrinti, kad, ištaisius perviršin į deficitą, būtų išlaikytas biudžeto konsolidavimas siekiant 
biudžeto b ūklės vidutinės trukmės tikslo – strukt ūrinio biudžeto balanso. Pagerinti biudžeto 
tikslų laikymąsi ir ryžtingiau riboti išlaidas vidutin ės trukmės laikotarpiu galima b ūtų visiškai 
įgyvendinus, kaip numatyta, veiksming ą daugiamet ę biudžeto sistem ą.  
Ši rekomendacija skirta Kipro Respublikai. Priimta Briuselyje,  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas