EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1482 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatoma st abilumo priemon ė 
{KOM(2011) 845 galutinis} 
{SEK(2011) 1481 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Krizės ir konfliktai vyksta visose pasaulio šalyse ir kelia gr ėsmę visuotiniam saugumui bei 
stabilumui. Konfliktai dažnai b ūna susiję su valstyb ės pažeidžiamumu, o s ilpnas valdymas ir 
skurdas juos padi dina. Šias strukt ūrines problemas reikia spr ęsti didelėmis kolektyvin ėmis 
pastangomis, paremtomis stipriu bendradarbiavimu su kitomis valstyb ėmis, pilietin ės 
visuomen ės veikėjais, daugiašaliais ir regioniniais partneriais, siekiant sudaryti s ąlygas šalims 
vėl neįsitraukti į konfliktą. 
Norėdama pad ėti į politinius konfliktus įsitraukusioms arba gaivalini ų nelaimių ištiktoms 
šalims, ES iš esm ės turi būti lankstesn ė, ne tik teikti humanitarin ę arba civilin ės saugos 
pagalbą žmonių gyvybei gelb ėti ir kančioms palengvinti, bet ir greitai reaguoti į krizes, 
prisidėti prie krizi ų valdymo veiksm ų (įskaitant vykdomus pagal bendr ą užsienio ir saugumo 
politiką) ir geriau susieti skub ų atsigavim ą, atstatym ą ir vystym ąsi ilguoju laikotarpiu, nes to 
reikia tvariam ši ų šalių stabilizavimui. 
Be to, gaivalin ės ir žmogaus sukeltos nelaim ės, prekyba narkotikais, organizuotas 
nusikalstamumas, terorizmas, elektroninio saugumo gr ėsmės trukdo pl ėtrai, silpnina teisin ę 
valstybę ir prisideda prie pasaulio nestabilumo. Chemini ų, biologini ų, radiologini ų ir 
branduolini ų (ChBRB) medžiag ų pavojus žmogui, aplinkai, klimato kaitai ir saugumui taip pat 
peržengia valstybi ų sienas ir region ų ribas. 
Siekiant pašalinti daugialypius veiksnius, skatinan čius nestabilum ą, dėl kurio gali kilti 
konfliktų ir vis did ėjančių saugumo problem ų, ir tam, kad Europa visokeriopai atlikt ų savo 
vaidmenį pasaulyje propaguodama ES vertybes ir inte resus, šia stabilumo priemone reikia ir 
toliau didinti veiksmingum ą siekiant:  
(a) greitai reaguoti į krizes arba kylan čias krizes; 
(b) didinti pa čios ES paj ėgumus ir ES partneri ų gebėjimus užkirsti keli ą konfliktams, 
pasirengti kriz ėms ir kurti taik ą; 
(c) didesniu mastu šalinti visuo tines tarpvalstybines saugumo gr ėsmes. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė  
ES, kaip pasaulinio masto veik ėja, laikoma patikima ir suvokiama kaip neutrali, s ąžininga 
tarpininkė, ir tai suteikia jai tam tikr ą pirmenyb ę įsikišti siekiant užkirsti keli ą konfliktui. 
Reagavimo į krizes veiksmais, vykdoma is ES lygmeniu, maksimaliai padidinamas reagavimo 
ir pagalbos veiksmingumo ryšys. Šiuo atžvilgiu reik ėtų pažymėti, kad labai nedaug ES 
valstybių narių naudojasi reagavimo į krizes arba taikos k ūrimo galimyb ėmis, kurių taikymo 
sritis panaši kaip stabilumo priemon ės. 
Susidūrus su vis sud ėtingesnėmis problemomis, n ė v i e n a s  i š  E S  p r i o r i t e t ų – saugumas, 
augimas ir darbo viet ų kūrimas, klimato kaita, galimyb ė naudotis energijos šaltiniais, sveikata, 
pandemijos, migracija – nebus įgyvendintas neatsižvelgiant į padėtį pasaulyje. 
 
LT 3   LT 3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Naujojoje Europos S ąjungos sutartyje (21 straipsnyje) apibr ėžti bendri, visiems r ūpimi 
išorinių Sąjungos veiksm ų principai ir tikslai, inter alia , išsaugoti taik ą, užkirsti keli ą 
konfliktams ir stiprinti tarptautin į saugum ą, padėti tautoms, šalims ir regionams, 
susidūrusiems su gaivalin ėmis arba žmogaus sukeltomis nelaim ėmis. 
 
LT 4   LT Konkretūs naujos stabilumo priemon ės tikslai yra šie: 
1. kilus ar kylant krizei, kuri ą sukėlė žmogus arba kuri kilo d ėl gaivalin ės nelaimės, 
prisidėti prie stabilumo veiksmi ngai reaguojant ir taip pad ėti išsaugoti, sukur ti arba atkurti 
Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikai tinkamai įgyvendinti b ūtinas sąlygas; 
2. užtikrinti ES ir jos partneri ų pasirengim ą užkirsti keli ą konfliktams ir spr ęsti 
problemas iki krizi ų i r  p o  j ų, glaudžiai bendradarbi aujant su tarptautin ėmis, 
regioninėmis ir subregionin ėmis organizacijomis, valstybiniais ir nevalstybiniais 
veikėjais; 
3. reaguoti į grėsmes pasaulio ir tarpvalstybiniam saugumui , keliančias pavojų taikai ir 
stabilumui. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Siekiant padidinti ES veiksm ų, susijusių su taika ir saugumu, veiksmingum ą, efektyvum ą ir 
suderinamum ą ir taip padidinti ES dalyvavim ą, apsvarstytos keturios  politikos galimyb ės: 
– 0 galimyb ė. Po 2013 m. netaikyti naujos priemon ės. 
– 1 galimyb ė. Status quo  – išlaikyti dabartin ę priemonės taikymo srit į, o finansin į 
paketą – panašų į 2007–2013 m. finansines prognozes. 
– 2 galimyb ė. Peržiūrėta priemon ė, kurios taikymo sritis iš esm ės tokia, kaip 
dabar, tik, jei įmanoma, taikoma daugiau lanks čių nuostatų, nuosaikiai 
padidinamas finansinis paketas, kad ES gal ėtų tinkamai prisiimti did ėjančią 
atsakomyb ę taikos ir saugumo srityje. 
– 3 galimyb ė. Nauja priemon ė ar priemon ės, aprėpiančios šiuos elementus: 
a) reagavimo į krizes ir pasirengimo klausimus spr ęsti atskirai nuo klausim ų, 
susijusių su saugumu (terorizmas, tarpregionin ės grėsmės ir ChBRB rizika), 
b) apimti ES išor ės veiksm ų priemones, šiuo metu naudojamas pagal kitas 
priemones (pvz., ES rinkim ų stebėjimo misijas arba Afrikos taikos priemon ę). 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Bendrai pritariama tam, kad ES turi išlaikyti pagrindines b ūdingas ypatybes, kurios l ėmė 
stabilumo priemon ės sėkmę. Aptartos politikos galimyb ės skirtos dabartin ėms stabilumo 
priemonės savybėms sustiprinti ir, jei įmanoma, pagerinti. Atrodo, kad d ėl šios priemon ės 
pobūdžio „išor ės“ poveikio (ekonomikai, socialinei pad ėčiai ar aplinkai) poži ūriu nebūtų 
didelio skirtumo, kuri iš keturi ų išvardytų galimybi ų būtų pasirinkta (išskyrus 0 galimyb ę). 
Vis dėlto galutinis pasirinkimas pad ėtų nemažai padidinti efektyvum ą, veiksmingum ą ir 
suderinamum ą su visomis kitomis išor ės pagalbos priemon ėmis. 
Veiksmingesn ė priemon ė turėtų padėti sustiprinti ES veikl ą krizių prevencijos, taikos 
išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo srityse, įkaitant ES geb ėjimų pasirengti 
krizėms didinim ą. 
 
LT 5   LT 6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinti įvairių galimybi ų privalumai ir tr ūkumai. 
Galimybės vertinamos pagal šiuos tris kriterijus: 
Suderinamumo , t. y. galimybės kurti programavimo ir vykdymo sinergij ą, kad būtų pasiekti 
nustatyti tikslai ir išvengta neigiam ų padarini ų bei šalutinio poveikio, kurie trukdyt ų 
įgyvendinti šias politikos kryptis. Tai ypa č svarbu, kai tai pa čiai geografinei teritorijai 
taikomos dvi skirtingos priemon ės. 
Veiksmingumo , t. y.  darymo to, kas tinkama, teising ų tikslų ir uždavini ų nustatymo ir v ėliau – 
teisingo jų įgyvendinimo. 
Efektyvumo , t. y. teisingo veiksm ų atlikimo ir geriausio ištekli ų panaudojimo; šis kriterijus 
apima organizacinius klausimus ir tik ėtiną priemonės supaprastinimo naud ą. 
 Poveikis Veiksmingumas Suderinamumas Efektyvumas
0. – Netaikyti jokios priemon ės    
1. – Nekeisti dabartin ės padėties _ = _ 
2. – Perži ūrėti priemon ę + + + 
3. – Sukurti nauj ą (-as) priemon ę (-es)    
A) suskaidyti dabartin ę priemon ę =  + Galimybės 
B) išplėsti taikymo srit į  + +  
0 galimyb ė. Dėl Europos S ąjungos įsipareigojim ų pagal Sutarties 21 straipsn į ir Tarybos 
pateiktas politikos gaires d ėl, inter alia , saugumo ir vystymosi (2007 m.), Europos saugumo 
strategijos (2008 m.) ir konflikt ų prevencijos (2011 m.) ne įmanoma politiškai pasinaudoti šia 
galimybe ES neprarandant patikimumo tarptautin ėje arenoje ir geb ėjimo apginti savo 
interesus. 
1 galimyb ė. Stabilumo priemon ė galėtų išlikti svarbi reaguoja nt, kaip yra nuo 2007 m. Ta čiau 
galimybė pagerinti ir padidint i aptariamos priemon ės vertę būtų prarasta, ypa č veiksmingumo 
ir efektyvumo poži ūriu. 
2 galimyb ė. Išsaugoti pagrindines stabilumo priemon ės savybes bei b ūdingas ypatybes, kartu 
supaprastinant jos nuostatas, siekiant, kad ši priemon ė taptų lankstesn ė ir veiksmingesn ė, taip 
suteikiant ES galimyb ę greitai reaguoti į būsimas su taika ir saugumu susijusias problemas. 
Veiksmingesn ė priemon ė turėtų padėti sustiprinti ES veikl ą krizių prevencijos, taikos 
išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo srityse, įskaitant ES geb ėjimų pasirengti 
krizėms didinim ą. 
Pagal stabilumo priemon ę būtų ir toliau finansuojami veiksmai, papildantys arba paremiantys 
priemones, finansuojamas pagal kitas išor ės priemones ir prireikus jas pakei čiantys, kai 
pastarosiomis ne įmanoma skubiai pasi naudoti. Pavyzdys b ūtų nenumatyti rinkimai, kuri ų 
stebėjimo neįmanoma iš anksto suplanuoti arba kurie ms pasirengti reik alinga skubi ES 
 
LT 6   LT pagalba, užtikrinanti geresnes s ąlygas gauti teisingus ir neša liškus rezultatus, priimtini 
gyventojų daugumai, siekiant išvengti gin čytinų rezultatų, kurie gali sukelti konflikt ą 
(2011 m. įvykiai Tunise, Egipte). 
3 galimyb ė. Nauja priemon ė ar priemon ės, kuriose numatyta:  
(a) kurti dvi naujas priemones, kuriose b ūtų numatyta reagavim ą į krizes ir pasirengim ą 
krizėms atskirti nuo gr ėsmių pasaulio ir tarpregioniniam saugumui, – nepatartina. 
Svarbu pabr ėžti esamas s ąsajas tarp, pirma, geb ėjimų reaguoti į krizes ir pad ėtį iki 
krizės ir po jos stiprinimo ir, antra, gr ėsmių pasaulio bei tarptautiniam saugumui 
šalinimo. Abi šios priemon ės (kartu su kitomis priemon ėmis, pvz., Europos 
demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemone (EDŽTRP) yra ES išor ės veiksmų 
taikos ir saugumo srityje pagrindas. Neder ėtų neįvertinti galim ų išlaidų, susijusių su 
darnos praradimu atskyrus šiuos komponentus vien ą nuo kito. 
Be to, prieštaraujant bendram  tikslui racionalizuoti esam ų priemoni ų skaičių, gali 
sumažėti sąveikos nuoseklumas ir papildomumas šalinant konflikt ą skatinan čius 
veiksnius; 
(b) išplėsti naujosios priemon ės taikymo srit į siekiant didesn ės skirting ų ES naudojam ų 
įsikišimo priemoni ų darnos; į tai taip pat negalima neatsižvelgti turint omenyje, kaip 
sunku įvairius teis ės aktus ir sprendim ų priėmimo proced ūrą suderinti vienoje 
teisinėje priemon ėje. Toks pasirinkimas neb ūtų veiksmingas. 
Priešingai, kilt ų pavojus, kad tam tikras lankstumas, pasiektas dabartiniais 
susitarimais, b ūtų prarastas, jei į tą pačią reguliavimo sistem ą būtų įtrauktos kitos 
priemonės ir darbo metodai. Sprendim ų priėmimo proced ūros, pvz., rinkim ų 
stebėjimo misijos, sunkiai suderinamos su re ikalavimu greitai reaguoti, kai kilus 
politinei krizei rengiami nenumatyti rinkimai. Kai kuri ų pagal Afrikos taikos 
priemonę finansuojam ų veiksm ų (pvz., kompensacij ų išmokėjimo Afrikos 
Sąjungos taikos palaikymo operacijose dal yvaujantiems Afrikos kareiviams), kurie 
gali būti finansuojami ir iš Europos pl ėtros fondo, b ūtų neįmanoma finansuoti iš ES 
biudžeto. Tai tik du pavyzdžiai, rodantys, kad praktiškai b ūtų labai sud ėtinga atlikti 
tokį sujungim ą. 
Taigi 2 galimyb ė būtų optimaliausias pasirinkimas . 
Atsižvelgiant į pateiktą analizę, atrodo, kad b ūtų geriausia pasirinkti 2 galimyb ę – peržiūrėtą 
priemonę, iš esmės išsaugant dabartin ę jos taikymo srit į, bet didinanti jos lankstum ą, kad ES 
galėtų veiksmingiau ir grei čiau reaguoti į būsimas tarptautines taikos ir saugumo problemas.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Europos Komisijos steb ėsenos ir vertinimo sistemos  vis labiau orientuotos į rezultatus. Jose 
dalyvauja ir vidaus darbuotojai, ir išor ės ekspertai. Šie vertinimai padeda gerinti atskaitomyb ę 
ir vykdomas intervencijos priemone s; be to, jie suteikia galimyb ę pasinaudoti ankstesne 
patirtimi darant poveik į ateities politikai ir veiksmams pagal INCAF1 kriterijus. 
                                                 
1 OECD DAC Tarptautinis konflikt ų ir pažeidžiamumo tinklas (INCAF).