Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl bendrovių, kurių registruotoji buveinė yra valstybėje narėje ir kurių akcijomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, akcininkų balsavimo teisių panaudojimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2004/109/EB /* KOM/2005/0685 galutinis - COD 2005/0265 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 05.01.2006 KOM(2005) 685 galutinis 2005/0265 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl bendrovių, kurių registruotoji buveinė yra valstybėje narėje ir kurių akcijomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, akcininkų balsavimo teisių panaudojimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2004/109/EB (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Įžanga Aplinkybės Akcininkų dalyvavimas – esminė veiksmingo įmonių valdymo prielaida. Tačiau ES piliečiai, turintys akcijų kitoje valstybėje narėje esančioje listinguojamoje bendrovėje, dažnai susiduria su rimtomis problemomis, kai nori pasinaudoti šių akcijų balsavimo teisėmis, o kartais netgi su kliūtimis, dėl kurių praktiškai nebeįmanoma balsuoti. Šiais laikais investuotojai paprastai valdo savo akcijas per sąskaitas, atidarytas vertybinių popierių tarpininkavimo įmonėse, kurios, savo ruožtu, turi sąskaitas kitų jurisdikcijų kitose vertybinių popierių tarpininkavimo įmonėse ir centriniuose vertybinių popierių depozitoriumuose. Teisinės struktūros, kurios lemia akcininkų teises valstybėse narėse, ne visada visiškai pritaikytos šiai šiuolaikinei turto laikymo pas tarpininkus formai. Todėl tarptautiniai tarpininkų tinklai apsunkina ne tik emitentų ir akcininkų bendravimo procesą, bet ir balsavimo procesą. Ši problema pastaraisiais metais tampa vis aktualesnė, nes nuosavybės vertybiniai popieriai vis dažniau būna tarptautinio pobūdžio, be to, tą problemą papildomai skatina tai, kad siekiama kurti integruotas finansų rinkas Europoje ir už jos ribų. Didėjanti užsienio investuotojų turimų akcijų dalis jau kelia grėsmę, kad ES listinguojamos bendrovės nuosavybės teise priklausys pasyviems akcininkams. Be to, esamos teisinės tarptautinio balsavimo kliūtys užkerta kelią smulkiesiems individualiems tarptautiniams akcininkams, kurie nori pasinaudoti savo balsavimo teisėmis, pasinaudoti priemonėmis, kuriomis jie tą galėtų padaryti pigiai ir paprastai. Tačiau parengtame „Bendrovių teisės modernizavimo ir įmonių valdymo pagerinimo Europos Sąjungoje veiksmų plane “ Komisija laikosi nuomonės, kad reikia palengvinti tarptautinį akcininkų teisių įgyvendinimą. Buvo ne tik pripažinta, kad akcininkai, neatsižvelgiant į jų gyvenamosios vietos šalį ES, turėtų turėti galimybę dalyvauti visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir naudotis kitomis su visuotiniais akcininkų susirinkimais susijusiomis teisėmis, bet taip pat, kad reikėtų išspręsti keletą konkrečių problemų, kurios susijusios su tarptautiniu balsavimu. Esamos ES taisyklių nepakanka šiam tikslui pasiekti. Skaidrumo direktyvos [1] 17 straipsnyje reikalaujama, kad emitentai užtikrintų, jog būtų prieinama tam tikra informacija ir dokumentai, susiję su visuotiniais susirinkimais. Tačiau tokia informacija ir dokumentai turi būti prieinami emitento buveinės valstybėje narėje, o 17 straipsnyje nepaminėta, kada ir kaip juos galima gauti. Dėl to Skaidrumo direktyvos 17 straipsnio bendrojoje nuostatoje nekalbama apie konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria akcininkai nerezidentai, norėdami gauti informacijos iki visuotinio susirinkimo. Be to, Skaidrumo direktyvoje akcentuojama informacija, kurią emitentai turi atskleisti rinkai, ir todėl joje nenagrinėjamas pats akcininkų balsavimo procesas. Nuo 2004 m. rugsėjo mėn. iki gruodžio mėn. ir nuo 2005 m. gegužės mėn. iki liepos mėn. Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas surengė dvi viešąsias konsultacijas dėl akcininkų teisių sustiprinimo, ypač tarptautiniu aspektu. Šių konsultacijų tikslas – išsiaiškinti suinteresuotųjų šalių nuomonę apie pagrindines tarptautinio balsavimo kliūtis ir galimus mažiausius standartus, kuriuos Komisija galėtų pasiūlyti šioje srityje. Abiejų konsultacijų metu stengtasi gauti daug atsakymų iš visų interesų grupių rinkos dalyvių, kurie smarkiai palaikė svarstymui pateiktas priemones. Dabartinės iniciatyvos tikslai Remiantis empiriniais įrodymais ir viešųjų konsultacijų atsiliepimais, atrodo, kad pagrindinės tarptautinio balsavimo kliūtys investuotojams pagal svarbą yra šios: reikalavimas sustabdyti akcijas iki visuotinio susirinkimo (netgi kai tai nesusiję su prekyba akcijomis tuo laikotarpiu), sunkiai ir vėlai gaunama su visuotiniu susirinkimu susijusi informacija ir tarptautinio balsavimo sudėtingumas, ypač balsavimas pagal įgaliojimą. Akcijų sustabdymas ir balsavimo pagal įgaliojimą sudėtingumas taip pat turi didelį poveikį tarptautinio balsavimo išlaidoms. Norint panaikinti esamas kliūtis, trukdančias balsavimo procesui, reikia padaryti atitinkamų nacionalinių teisės aktų pataisas. Direktyva, kuria siekiama pašalinti pagrindines tarptautinio balsavimo proceso kliūtis ir kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas specialiosioms akcininkų teisėms visuotiniuose susirinkimuose, būtų tinkamiausia priemonė, jeigu bus veiksmingai supaprastintas tarptautinio balsavimo procesas ir sumažinti valstybių narių skirtumai. Kitos viešosiose konsultacijose aptartos temos, kurios netiesiogiai susijusios su balsavimo teisių panaudojimu, pvz., su akcijų skolinimu, akcijų pažymėjimais arba taisyklėmis, kurios reglamentuoja kalbas, galėtų būti įtrauktos į Komisijos rekomendaciją. Todėl dabartiniu pasiūlymu dėl direktyvos siekiama šių tikslų: 1. Užtikrinti, kad visi visuotiniai susirinkimai būtų šaukiami pakankamai iš anksto ir kad būtų galima laiku gauti visus dokumentus, kurie turi būti pateikiami visuotiniame susirinkime, kad akcininkai, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją vietą, galėtų priimti pagrįstą sprendimą ir laiku balsuoti. 2. Panaikinti visus akcijų sustabdymo būdus. Juos turėtų pakeisti įrašų datos sistema, kuria būtų nustatyta akcininko teisė dalyvauti ir balsuoti visuotiniame susirinkime. 3. Pašalinti visas teisines elektroninio dalyvavimo visuotiniuose susirinkimuose kliūtis. Jei emitentas nusprendžia suteikti savo akcininkams galimybę naudotis elektroninėmis priemonėmis, jos labai palengvina galimybę aktyviems akcininkams aktyviai dalyvauti susirinkime. Tačiau technologijos nėra pakankamai pažangios, kad visais atvejais būtų galima elektroniniu būdu aktyviai dalyvauti, esant pakankamai apsaugos garantijai, o tokių priemonių įdiegimas brangiai kainuoja. Todėl emitentams neturėtų būti privaloma siūlyti akcininkams tokią galimybę. 4. Siūlyti akcininkams nerezidentams paprastas balsavimo priemones, nedalyvaujant susirinkime (balsavimas pagal įgaliojimą, in absentia ir duodant nurodymus). Pastabos dėl konkrečių straipsnių I skyrius: Bendrosios nuostatos 1 straipsnis – Dalykas ir taikymo sritis Taikymo sritis yra apribota akcijų emitentams, atsižvelgiant į direktyvos tikslą palengvinti akcininkų naudojimąsi balsavimo teisėmis visuotiniuose susirinkimuose. Apibrėžtis taip pat apima Europos bendroves, kurios pagal Europos bendrovės statuto[2] 10 straipsnį laikomos akcinėmis bendrovėmis, įsteigtomis pagal tos valstybės narės, kurioje yra Europos bendrovės registruota buveinė, teisę. 2 dalyje pateikiama valstybės narės nuomonė dėl išimties, kuri taikoma kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius įmonėms, atsižvelgiant į tai, kad specialūs reikalavimai nurodyti kitur[3]. Jei pasirenkamas šis variantas, į siūlomą formuluotę neįeina galimybė šioje direktyvoje traktuoti KIPVPS kaip emitentų, bet jiems neužkertamas kelias kaip kitų bendrovių akcininkams pasinaudoti šiomis nuostatomis. 2 straipsnis – Apibrėžtys Akcininkų apibrėžtis, nurodyta c punkte, apima tik Skaidrumo direktyvos 2 straipsnio 1 dalies e punkto i ir ii papunkčiuose nurodytas formuluotes ir todėl ji netaikoma akcijų pažymėjimų turėtojams. Nors investuotojai į akcijų pažymėjimus iš principo turėtų turėti teisę nuspręsti dėl pagrindinių akcijų balsavimo, tačiau įtraukus akcijų pažymėjimų turėtojus į apibrėžtį, tai nebūtinai atsitiks, nes praktiškai akcijų pažymėjimus turi vertybinių popierių saugotojai, o ne patys investuotojai. Be to, kalbant apie balsavimo teises, skiriasi akcijų pažymėjimų sutarčių turinys ir šie skirtumai paprastai turi įtakos akcijų pažymėjimų kainai. Todėl būtų geriau spręsti šį klausimą atskira rekomendacija, kurioje bus galima atsižvelgti į šios priemonės ypatybes. d punkte apibrėžtas įgaliojimo terminas, kurio reikšmė skiriasi visose valstybėse narėse. Kai kuriose valstybėse narėse įgaliojimas suteikiamas tik balsavimo teisei, o norint daugiau teisių suteikiančių įgaliojimų, naudojamas atstovavimo įgaliojimas. Kitose valstybėse įgaliojimas gali apimti visas akcininko teises visuotiniame akcininkų susirinkime. Pasiūlyme palaikoma pastaroji alternatyva. Asmuo, kuriam suteikiamos teisės pagal įgaliojimą (kuris praktiškai dažnai vadinamas įgaliotiniu), direktyvoje vadinamas įgaliojimo turėtoju (žr. siūlomą 10 straipsnį). 3 straipsnis – Griežtesni nacionaliniai reikalavimai Ši direktyva yra mažiausio suderinimo direktyva. Ja įvedami mažiausi standartai, užtikrinantys, kad akcininkai laiku gautų išsamią, su visuotiniais akcininkų susirinkimais susijusią informaciją ir galėtų paprasčiau balsuoti, nedalyvaudami visuotiniame akcininkų susirinkime. Valstybėms narėms paliekama teisė pasilikti arba įvesti akcininkams palankesnes nuostatas. 4 straipsnis – Lygios akcininkų galimybės Straipsnyje kalbama apie Skaidrumo direktyvos 17 straipsnio 1 dalyje numatytą bendrąjį principą, kuris taikomas akcininkų, su kuriais susijęs šis pasiūlymas dėl direktyvos, teisėms. II skyrius: Visuotiniai akcininkų susirinkimai 5 straipsnis – Pranešimas apie visuotinį akcininkų susirinkimą 5 straipsniu emitentas įpareigojamas išsiųsti adresatui pranešimą apie susirinkimą, kuriame pranešama, kad vyks susirinkimas ir nurodoma pagrindinė su susirinkimu susijusi informacija. Pagal šiuo metu veikiantį mechanizmą pareikštinių akcijų atveju adresatas paprastai būtų Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, o registruotųjų akcijų atveju – registruotasis akcininkas. Tuomet žemesnės grandies adresatai ir investuotojas galės gauti 3 dalyje nurodytos papildomos informacijos iš pranešime apie visuotinį akcininkų susirinkimą nurodytų šaltinių. 6 straipsnis –Teisė įtraukti klausimus į visuotinio akcininkų susirinkimo darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus Turėdami teisę įtraukti klausimus į darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus, akcininkai gali daryti aiškią įtaką visuotiniuose akcininkų susirinkimuose. Paprastai ši teisė paliekama akcininkams, turintiems mažiausiai akcijų arba mažiausią jų dalį. Kai kurios dabartinės ribos yra pernelyg didelės. Todėl šiuo straipsniu iš principo patvirtinama teisė įtraukti klausimus į darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus (1 dalis) bei nustatomos didžiausios ribos ES. Šios ribos nustatytos, siekiant sumažinti kai kuriose valstybėse narėse šiuo metu galiojančias ribas. Tačiau kai kituose nacionaliniuose įstatymuose ribos jau yra mažesnės už tas, kurios siūlomos šiame dokumente, akivaizdu, kad 6 straipsnis – kuriame numatyta mažiausio suderinimo nuostata – nebus suprastas, kaip skatinimas šioms valstybėms narėms padidinti savo ribas. Be to, straipsnyje numatyta, kad darbotvarkės pakeitimai ir nauji nutarimai turėtų būti išplatinti akcininkams. Todėl reikia, kad į darbotvarkę įtrauktini klausimai ir teiktini nutarimų projektai būtų pateikti pakankamai iš anksto iki visuotinio akcininkų susirinkimo. Tačiau valstybėms narėms leidžiama nustatyti atitinkamą galutinį terminą. 7 straipsnis – Galimybė dalyvauti visuotiniame akcininkų susirinkime 1 dalyje draudžiami visi akcijų sustabdymo būdai. Akcijų sustabdymas sulaiko investuotojus nuo balsavimo, nes taip jiems užkertamas kelias pardavinėti savo akcijas keletą dienų iki bet kurio visuotinio akcininkų susirinkimo. Finansinė rizika, susijusi su tokiu sustabdymo laikotarpiu, yra labai didelė dėl galimų akcijų rinkos svyravimų per tą sustabdymo laikotarpį. Remiantis faktais, taip pat akivaizdu, kad akcijų sustabdymo susitarimai, pagal kuriuos galima disponuoti akcijomis sustabdymo laikotarpiu, jeigu po to suderinamos akcijos ir balsai, nėra geras sprendimas. Viena iš priežasčių yra tai, kad investuotojai, nežinantys apie galimybę disponuoti savo akcijomis per sustabdymo laikotarpį, nesupranta sistemos. Be to, sudėtinga suderinimo procedūra susijusi su rizika, kad gali būti padaryta klaidų, dėl ko gali būti ignoruoti balsai. 2 dalyje valstybėms narėms leidžiama įvesti įrašų datos sistemą – reikalavimą, kuriuo remiantis dalyvavimas visuotiniame akcininkų susirinkime gali tapti sąlyginiu. Įvairūs visuotinių akcininkų susirinkimų rengimo būdai ir poreikių užtikrinimas, atsižvelgiant į laiką, labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse; todėl nebūtų tinkama įvesti vieningą įrašų datą ES. Todėl pasiūlymo 3 dalyje leidžiama nacionaliniais įstatymais nustatyti tokią dieną iš ilgiausio 30 kalendorinių dienų laikotarpio iki visuotinio akcininkų susirinkimo bei nustatyti išsamią tvarką. Tačiau norint, kad konkretiems akcininkams nebūtų praktiškai užkirstas kelias dalyvauti susirinkimuose ir balsuoti, aiškiai nurodoma, kad nacionalinėje teisėje arba įmonės įstatuose negalima taikyti per didelių oficialių reikalavimų, įrodant nuosavybę. 8 straipsnis – Dalyvavimas visuotiniame akcininkų susirinkime elektroniniu būdu Straipsnyje numatyta, kad turi būti pašalintos visos elektroninio dalyvavimo kliūtys. Tačiau reikalavimų, susijusių su akcininkų identifikavimu ir elektroninio ryšio saugumu, negalima laikyti elektroninio dalyvavimo kliūtimis, kol jie proporcingi savo tikslui. 9 straipsnis – Teisė užduoti klausimus Akcininkai turėtų galėti užduoti vadovybei klausimus visuotiniuose akcininkų susirinkimuose, kurie yra pagrindinis forumas, kuriame akcininkai gali pasinaudoti savo teisėmis ir pasisakyti. Be to, teisė užduoti klausimus neturėtų jokios faktinės sudėties, jeigu nebūtų atitinkamo emitento įsipareigojimo atsakyti į klausimus, atsižvelgiant į priemones, kurių reikia tinkamai susirinkimo tvarkai, konfidencialumui arba verslo interesų apsaugai užtikrinti. Atsakymas nebūtinas, jeigu akcininkas gali lengvai gauti atitinkamos informacijos, nes emitentas suteikė galimybę ją gauti dažnai užduodamų klausimų forma, pvz., savo tinklavietėje. Tarptautiniame kontekste turėtų būti galimybė užduoti klausimus per atstumą, pvz., bet jau paštu, ir neturėtų būti kliūčių elektroninių priemonių naudojimui. Visi akcininkai, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją vietą, turėtų lengvai gauti atsakymus į klausimus, visų pirma tą galima padaryti, paskelbiant atsakymus emitento tinklavietėje. 10 straipsnis – Balsavimas pagal įgaliojimą 1 dalies tikslas – pašalinti visus apribojimus, taikomus asmenims, kuriems galima suteikti įgaliojimą, išskyrus reikalavimą, kad įgaliojimą turintis asmuo būtų teisiškai įgaliotas. Valstybės narės, netaikančios tokių apribojimų, dėl to nepatyrė jokių neigiamų pasekmių visuotiniuose akcininkų susirinkimuose. Tačiau kai kuriuos apribojimus galima pateisinti, jeigu įgaliojimo turėtojas yra tokioje padėtyje, dėl kurios kyla interesų konfliktas. Tokiais atvejais valstybės narės gali nuspręsti, kad tokie įgaliojimų turėtojai bus skiriami, jeigu parengti oficialūs balsavimo nurodymai. Siekiant užtikrinti tinkamą visuotinių akcininkų susirinkimų tvarką, 2 dalyje numatyta, kad vienas akcininkas gali suteikti tik vieną įgaliojimą visos savo balsavimo teisės atžvilgiu. Tačiau vienas asmuo, vykdydamas įgaliojimo turėtojo funkcijas, galėtų turėti daugiau nei vieno akcininko įgaliojimų. Todėl įgaliojimų turėtojai, vykdydami kelių akcininkų įgaliojimus, turėtų galėti atskirai balsuoti už bet kurį nutarimą pagal akcininkų duotus, galbūt prieštaringus, balsavimo nurodymus. 3 dalyje aiškiai nurodyta, kad įgaliojimų turėtojai iš esmės turėtų turėti tokias pačias teises, kaip akcininkas, dalyvaujantis visuotiniame akcininkų susirinkime. Tačiau ši galimybė turėtų būti apribota įgaliojimų turėtojams, kurie veikia vieno akcininko arba kelių akcininkų, kurių balsavimo nurodymai yra vienodi, vardu. Įgaliojimo turėtojas, atstovaujantis keliems akcininkams, kurių balsavimo nurodymai yra skirtingi, turėtų apsiriboti balsavimo funkcija. 11 straipsnis – Įgaliojimo turėtojo paskyrimas 11 straipsniu draudžiami pernelyg sudėtingi oficialūs reikalavimai, susiję su įgaliojimų suteikimu ir įgaliojimų nurodymų rengimu. Tačiau emitentai turi būti pakankamai užtikrinti dėl akcininko ir įgaliojimo turėtojo tapatybės. Todėl valstybės narėms suteikiama galimybė taikyti reikalavimus arba leisti emitentams proporcingai taikyti reikalavimus dėl akcininko ir įgaliojimo turėtojo tapatybės. 12 straipsnis – Balsavimas in absentia Jeigu akcininkai turi registruotųjų akcijų ir bendrovė juos pažįsta, lengviausias ir pigiausias balsavimo būdas ir toliau lieka balsavimas paštu. Todėl tokiems akcininkams turėtų būti suteikta ši galimybė. Emitentams turėtų būti palikta teisė papildomai laisvai siūlyti elektronines balsavimo priemones internetu arba kitais būdais. 13 straipsnis – Balsavimas pagal nurodymus 1 dalyje nustatyta, kad asmenys arba įmonės, investuotojų vardu turintys akcijų ir vykdantys savo veiklą, turi teisę laikyti tokias akcijas atskirose sąskaitose arba bendrose sąskaitose. Atskiros sąskaitos yra skaidresnės ir iš jų galima gauti balsavimo duomenis, bet jų aptarnavimas brangesnis negu bendrų sąskaitų, kuriose kartu laikomos kelių klientų akcijos. Turėtų būti galimybė pasirinkti atskiras arba bendras sąskaitas, nes dėl paminėtų priežasčių įvairūs investuotojai gali teikti pirmenybę skirtingoms sąskaitoms. Visų pirma kolektyvinės sąskaitos gali būti patrauklesnės individualiems investuotojams dėl kainos. 2 dalyje paaiškinama, kad bendrų sąskaitų atveju balsuojant negalima taikyti taip vadinamų pakartotinio registravimo reikalavimų, t. y. į reikalavimo, kad tarpininkas laikinai atskirtų visus savo investuotojus centrinio depozitoriumo atžvilgiu iki visuotinio akcininkų susirinkimo, kad galėtų pasinaudoti balsavimo teisėmis, kurios priskirtos atitinkamoms akcijoms. Ši kai kuriose valstybėse narėse egzistuojanti procedūra yra brangi ir užima laiko. 3 dalyje užtikrinama, kad 1 dalyje nurodyti asmenys arba įmonės turi galimybę pasinaudoti balsavimo teisėmis, kurios priskirtos atitinkamoms akcijoms, jeigu investuotojai jiems davė balsavimo nurodymus. Šiuo metu tokio atvejo nėra nė vienoje teisinėje sistemoje. Finansų tarpininkai turi saugoti tokius nurodymus patvirtinančią informaciją trumpiausią laikotarpį, jeigu kiltų ginčų dėl balsavimo. 4 dalyje nustatyta, kad tie asmenys arba įmonės, kurie turi to paties emitento akcijų kolektyvinėje sąskaitoje kelių investuotojų vardu, turi teisę išskaidyti balsus pagal balsavimo nurodymus, kuriuos jiems perdavė investuotojai. 5 dalyje numatyta, kad jei asmuo arba įmonė yra įregistruota kaip akcininkas įvairių investuotojų sąskaita, jis arba ji turėtų galėti suteikti įgaliojimus kiekvienam iš šių investuotojų arba jų paskirtiems asmenims. Tai – nukrypimas nuo 10 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės. 14 straipsnis – Balsų skaičiavimas Šiame straipsnyje numatyta, kad reikia atsižvelgti į visus balsus, kai skaičiuojami balsai už bet kurį nutarimą. Tai svarbu, norint užtikrinti, kad balsavimo rezultatais būtų visiškai skaidriai atspindėti akcininkų norai. Tai taip pat būtina tiems investuotojams, kuriems reikia garantijos, kad bendrovė faktiškai atsižvelgė į jų balsus. 15 straipsnis – Informacija po visuotinio akcininkų susirinkimo Balsavimo rezultatai dažnai pranešami visuotiniame akcininkų susirinkime. Tačiau tie akcininkai, visų pirma akcininkai nerezidentai, kurie nedalyvavo visuotiniame akcininkų susirinkime, taip pat turėtų gauti šiuos rezultatus. Emitentai nepatirs ypatingų išlaidų, jeigu balsavimo rezultatai bus skelbiami emitentų tinklavietėse. III skyrius: Baigiamosios nuostatos 17 straipsnis – Pakeitimai 17 straipsnyje numatyta pritaikyti Skaidrumo direktyvos 17 straipsnį, kad būtų išvengta tokių pačių nuostatų dubliavimosi. Todėl tos straipsnio dalys, kurios nagrinėjamos ir dabartiniame pasiūlyme (ankstesnės 2 dalies a ir b punktai), naujajame 17 straipsnyje yra panaikintos. Tačiau visas straipsnis neturėtų būti panaikintas, nes jame kalbama apie ne tik apie teiktiną informaciją, kuri susijusi su visuotiniais akcininkų susirinkimais, bet ir apie visą informaciją, kurią turi gauti akcininkai ir asmenys, nurodyti Skaidrumo direktyvos 10 straipsnyje. 2005/0265 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl bendrovių, kurių registruotoji buveinė yra valstybėje narėje ir kurių akcijomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, akcininkų balsavimo teisių panaudojimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2004/109/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6], laikydamiesi Sutarties[7] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: 5. 2003 m. gegužės 21 d. pranešime „Bendrovių teisės modernizavimas ir įmonių valdymo pagerinimas – planas ateičiai“[8], skirtame Tarybai ir Europos Parlamentui, Komisija nurodė, kad reikėtų atsižvelgti į naujas pritaikytas iniciatyvas, siekiant stiprinti akcininkų teises listinguojamose bendrovėse, ir kad reikėtų skubiai spręsti su tarptautiniu balsavimu susijusias problemas. 6. 2004 m. balandžio 21 d. nutarime[9] Europos Parlamentas pareiškė, kad palaiko Komisijos ketinimą stiprinti akcininkų teises, visų pirma praplečiant skaidrumo taisykles, suteikiant balsavimo pagal įgaliojimą teises, galimybę dalyvauti visuotiniuose akcininkų susirinkimuose elektroniniu būdu ir užtikrinant, kad bus galima pasinaudoti tarptautinio balsavimo teisėmis. 7. Akcininkai, kurių akcijoms priskirtos balsavimo teisės, turėtų galėti pasinaudoti šiomis teisėmis, atsižvelgiant į tai, kad jas atspindi kaina, kurią reikia sumokėti įsigyjant akcijų. Be to, veiksminga akcininkų priežiūra – būtina patikimo įmonių valdymo sąlyga ir todėl šią priežiūrą reikėtų palengvinti ir skatinti. Todėl reikia priimti priemones, kad būtų suderinti valstybių narių įstatymai. Reikėtų pašalinti kliūtis, kurios neleidžia akcininkams balsuoti, pvz., pasinaudoti balsavimo teisėmis, jeigu akcininkas sustabdo akcijas. Tačiau šia direktyva nedaromas poveikis esamiems Bendrijos teisės aktams dėl kolektyvinio investavimo įmonių išleistų investicinių vienetų arba dėl investicinių vienetų, kuriuos įsigijo arba kuriais disponuoja tokios įmonės. 8. Dabartinių Bendrijos teisės aktų nepakanka šiam tikslui pasiekti. Pagal 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/34/EB[10], emitentai turi suteikti tam tikrą informaciją ir dokumentus, susijusius su visuotiniais akcininkų susirinkimais, bet tokia informacija ir dokumentai bus suteikiami emitento buveinės valstybėje narėje. Be to, Direktyvoje 2001/34/EB pagrindinis dėmesys skiriamas informacijai, kurią emitentai turi atskleisti rinkai, ir todėl joje nenagrinėjamas pats akcininkų balsavimo procesas. 9. Daug akcijų listinguojamose Europos bendrovėse priklauso akcininkams, negyvenantiems valstybėje narėje, kurioje bendrovė, kurios akcininkais jie yra, turi registruotąją buveinę. Akcininkai nerezidentai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis, susijusiomis su visuotiniu akcininkų susirinkimu, taip pat lengvai, kaip ir akcininkai, gyvenantys valstybėje narėje, kurioje bendrovė turi savo registruotąją buveinę. Norint tai įgyvendinti, reikia pašalinti esamas kliūtis, trukdančias akcininkams nerezidentams gauti su visuotiniu akcininkų susirinkimu susijusią informaciją ir pasinaudoti balsavimo teisėmis, fiziškai nedalyvaujant visuotiniame akcininkų susirinkime. Šių kliūčių pašalinimas taip pat būtų naudingas akcininkams rezidentams, kurie nedalyvauja arba negali dalyvauti akcininkų susirinkime. 10. Akcininkai, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją vietą, turėtų galėti pagrįstai balsuoti akcininkų susirinkimo metu arba iki jo. Visi akcininkai turėtų turėti pakankamai laiko apsvarstyti dokumentus, kuriuos ketinama teikti visuotiniame akcininkų susirinkime, ir nuspręsti, kaip jie balsuos savo akcijomis. Šiuo tikslu turėtų būti pateiktas pakankamas pranešimas apie visuotinį akcininkų susirinkimą, o akcininkams turėtų būti laiku pateikta išsami informacija, kurią ketinama teikti tvirtinti visuotiniame akcininkų susirinkime. Iš esmės akcininkams taip pat turėtų būti suteikta galimybė įtraukti klausimus į susirinkimo darbotvarkę, teikti nutarimus ir užduoti su darbotvarke susijusius klausimus. Reikėtų išnagrinėti šiuolaikinių technologijų siūlomas galimybes greitai gauti informaciją apie balsavimo rezultatus po visuotinio akcininkų susirinkimo. 11. Akcininkams turėtų būti leista pasirinkti paprastas balsavimo priemones, nedalyvaujant akcininkų susirinkime. Neturėtų kilti kliūčių balsuoti, kai asmeniškai nedalyvaujama visuotiniame akcininkų susirinkime, išskyrus atvejus, kai būtina patikrinti tapatybę ir ryšio priemonių saugumą. Reikėtų pašalinti esamus apribojimus ir administracinius suvaržymus, kurie apsunkina balsavimą per atstumą arba pagal įgaliojimą ir dėl kurių šios priemonės brangiai kainuoja. 12. Kadangi valstybė narė, remdamasi esamais Bendrijos teisės aktais, negali pakankamai įgyvendinti priemonės, kurios bus imamasi, t. y. leisti akcininkams veiksmingai naudotis savo teisėmis visoje Bendrijoje, o šią priemonę galima geriau įgyvendinti Bendrijoje, pastaroji gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, numatytą Sutarties 5 straipsnyje. Remiantis proporcingumo principu, kaip numatyta tame straipsnyje, pagal šią direktyvą nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šių tikslų. 13. Norint, kad nesidubliuotų tos pačios nuostatos, reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/109/EB, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I skyrius BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnisDalykas ir taikymo sritis 1. Šia direktyva nustatomi reikalavimai, susiję su balsavimo teisių panaudojimu emitentų, kurių registruotoji buveinė yra valstybėje narėje ir kurių akcijomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, visuotiniuose akcininkų susirinkimuose. 2. Valstybė narė gali netaikyti šios direktyvos emitentams, kurie yra: i) bendrovės tipo kolektyvinio investavimo subjektai, kaip apibrėžta Direktyvos 85/611/EEB[11] 1 straipsnio 2 dalyje ir ii) įmonės, kurių vienintelis tikslas – kolektyvinis viešojo kapitalo investavimas, kurios veikia, remdamosi rizikos išskaidymo principu ir nesiekia teisiškai arba valdymo požiūriu kontroliuoti nė vieno emitento pagrindinių priemonių, jeigu šios kolektyvinio investavimo įmonės turi leidimą veiklai ir jas prižiūri kompetentingos valdžios institucijos ir jos atlieka depozitoriumo funkcijas, kurios atitinka funkcijas, numatytas Direktyvoje 85/611/EEB. 2 straipsnisApibrėžtys Šioje direktyvoje taikomi tokios sąvokų apibrėžtys: 14. emitentas – juridinis asmuo, kurio veiklą reglamentuoja viešoji arba privatinė teisė, įskaitant valstybę, ir kurio akcijomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje; 15. reguliuojamoji rinka – rinka, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2004/39/EB[12] 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte; 16. akcininkas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kurio veiklą reglamentuoja viešoji arba privatinė teisė, ir kuris: i) turi emitento akcijų savo vardu ir savo sąskaita; ii) turi emitento akcijų savo vardu, bet kito fizinio arba juridinio asmens sąskaita; 17. kredito įstaiga – įmonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2000/12/EB[13] 1 straipsnio 1 dalies a punkte; 18. įgaliojimas – akcininko suteikiamas įgaliojimas fiziniam arba juridiniam asmeniui savo vardu ir savo sąskaita naudotis tam tikromis arba visomis to akcininko teisėmis visuotiniame akcininkų susirinkime; 19. bendra sąskaita – vertybinių popierių sąskaita, kurioje įvairių fizinių arba juridinių asmenų vardu gali būti laikomi vertybiniai popieriai. 3 straipsnisGriežtesni nacionaliniai reikalavimai Valstybės narės gali nustatyti emitentams, kurių registruotoji buveinė yra jų teritorijoje, griežtesnius reikalavimus nei tie, kurie nustatyti šioje direktyvoje. II SKYRIUS: VISUOTINIAI AKCININKų SUSIRINKIMAI 4 straipsnisLygios akcininkų galimybės Emitentas užtikrina lygias galimybes visiems akcininkams, dalyvaujantiems ir balsuojantiems jo visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir užimantiems juose vienodą padėtį. 5 straipsnisPranešimas apie visuotinį akcininkų susirinkimą 1. Nepažeisdamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/25/EB[14] 9 straipsnio 4 dalies, emitentas išsiunčia pirmą pranešimą apie visuotinio akcininkų susirinkimo sušaukimą ne vėliau kaip likus 30 kalendorinių dienų iki susirinkimo. 2. Šio straipsnio 1 dalyje minimame pranešime turi būti nurodyta bent jau ši informacija: a) tiksliai nurodyta posėdžio vieta, laikas ir darbotvarkės projektas; b) aiškiai ir tiksliai aprašytos procedūros, kurių privalo laikytis akcininkai, norėdami dalyvauti ir balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime, įskaitant galiojančią įrašų datą; c) aiškiai ir tiksliai aprašytos esamos priemonės, kuriomis naudodamiesi akcininkai gali dalyvauti ir balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime. Antraip, pranešime turi būti nurodyta, kur galima gauti tokios informacijos; d) nurodyta, kur ir kaip galima gauti nesutrumpintus nutarimus ir dokumentus, kuriuos ketinama teikti tvirtinti visuotiniame akcininkų susirinkime; e) nurodytas interneto interneto tinklavietės adresas, kur bus įdėta 3 dalyje nurodyta informacija. 3. Laikydamiesi galutinio termino, nurodyto 1 dalyje, emitentai savo interneto tinklavietėse pateikia bent jau šią informaciją: a) 1 dalyje nurodytą pranešimą apie susirinkimą; b) bendrą akcijų ir balsavimo teisių skaičių; c) 2 dalies d punkte nurodytus nutarimus ir dokumentus; d) formas, kurios turi būti naudojamos balsuojant paštu ir pagal įgaliojimą. Antraip, tinklavietėje turi būti nurodyta, kur ir kaip galima gauti tas formas, kurios nurodytos d punkte. 6 straipsnisTeisė įtraukti klausimus į visuotinio akcininkų susirinkimo darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus 1. Akcininkai, veikdami individualiai arba kolektyviniu būdu, turi teisę įtraukti klausimus į visuotinių akcininkų susirinkimų darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus visuotiniuose akcininkų susirinkimuose. 2. Jeigu teisė įtraukti klausimus į visuotinių akcininkų susirinkimų darbotvarkę ir teikti nutarimų projektus visuotiniuose akcininkų susirinkimuose priklauso nuo sąlygos, kad atitinkamas akcininkas arba akcininkai turėtų mažiausią emitento akcinio kapitalo akcijų paketą, toks minimalus akcijų paketas neturi viršyti 5 % emitento akcinio kapitalo arba 10 mln. EUR nominalios vertės, atsižvelgiant į tai, kuris iš šių dydžių yra mažesnis. 3. 1 dalyje nurodytomis teisėmis reikia pasinaudoti pakankamai iš anksto iki visuotinio akcininkų susirinkimo dienos, kad kiti akcininkai iki visuotinio akcininkų susirinkimo galėtų gauti pakeistą darbotvarkę arba siūlomus nutarimus. 7 straipsnisLeidimas dalyvauti visuotiniame akcininkų susirinkime 1. Teisė dalyvauti ir balsuoti visuotiniame akcininkų susirinkime nepriklauso nuo jokios sąlygos, kad akcininkas turėtų sustabdyti atitinkamas akcijas jas deponuodamas ar kitaip sustabdydamas kredito įstaigoje arba kitoje įmonėje iki visuotinio akcininkų susirinkimo, netgi kai sustabdymas neturi įtakos galimybei prekiauti akcijomis. 2. Teisė dalyvauti ir balsuoti bet kurio emitento visuotiniame akcininkų susirinkime gali priklausyti nuo sąlygos, kad fizinis arba juridinis asmuo turi atitikti atitinkamo emitento akcininkui keliamus reikalavimus tam tikrą dieną iki atitinkamo visuotinio akcininkų susirinkimo. Akcininko statusui patvirtinti gali būti keliami tik tokie reikalavimai, kurie būtini, norint užtikrinti akcininkų tapatybę ir jei jie yra proporcingi tapatybės užtikrinimui. 3. 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą datą emitentų, kurių registruotoji buveinė yra toje valstybėje narėje, visuotiniams akcininkų susirinkimams nustato kiekviena valstybė narė. Tačiau ši data negali būti nustatyta anksčiau nei prieš 30 kalendorinių dienų iki visuotinio akcininkų susirinkimo. Kiekviena valstybė narė praneša nustatytą datą Komisijai, kuri paskelbs šias datas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 8 straipsnisDalyvavimas visuotiniame akcininkų susirinkime elektroniniu būdu Valstybės narės nedraudžia akcininkams dalyvauti visuotiniame akcininkų susirinkime elektroniniu būdu. Reikalavimai ir apribojimai, kurie sudaro arba sudarytų kliūtis akcininkams dalyvauti visuotiniame akcininkų susirinkime elektroniniu būdu, yra draudžiami, išskyrus atvejus, kai jie būtini, norint užtikrinti akcininkų tapatybę ir elektroninio ryšio saugumą, ir jei jie yra proporcingi tapatybės užtikrinimui. 9 straipsnisTeisė užduoti klausimus 1. Akcininkai turi teisę užduoti klausimus žodžiu visuotiniame akcininkų susirinkime ir (arba) raštu arba elektroniniu būdu iki visuotinio akcininkų susirinkimo. 2. Emitentai atsako į akcininkų užduotus klausimus, atsižvelgdami į priemones, kurių gali imtis valstybė narė, arba kurias ji leidžia emitentams, siekdama užtikrinti tinkamą visuotinių akcininkų susirinkimų ir jų rengimo tvarką, išsaugoti konfidencialumą ir apsaugoti emitentų verslo interesus. Laikoma, kad atsakymas pateiktas, jeigu emitento interneto tinklavietėje galima gauti atitinkamą informaciją „dažnai užduodamų klausimų“ skiltyje. 3. Atsakymus į 1 dalyje nurodytus akcininko klausimus gali gauti visi akcininkai emitento interneto tinklavietėje. 10 straipsnisBalsavimas pagal įgaliojimą 1. Kiekvienas akcininkas turi teisę paskirti fizinį arba juridinį asmenį įgaliotiniu, kuris jo vardu dalyvautų ir balsuotų visuotiniame akcininkų susirinkime. Asmeniui, kuriam gali būti suteiktas įgaliojimas, neturi būti taikomi jokie apribojimai, išskyrus reikalavimą, kad įgaliojimą turintis asmuo būtų teisiškai įgaliotas. Tačiau valstybės narės gali apriboti įgaliojimo turėtojų teisę naudotis balsavimo teisėmis savo nuožiūra tais atvejais, jeigu: a) jie su emitentu susiję verslo, šeiminiais arba kitais ryšiais, b) jie turi kontrolinį emitento akcijų paketą, c) jie priklauso emitento arba vieno iš jo kontroliuojančiųjų akcininkų vadovybei. Akcininkas gali paskirti tik vieną asmenį, kuris jam atstovautų kaip įgaliojimo turėtojas bet kuriame konkrečiame visuotiniame akcininkų susirinkime. 2. Asmuo, veikiantis kaip įgaliojimo turėtojas, gali būti įgaliotas daugiau nei vieno akcininko, neribojant taip atstovaujamų akcininkų skaičiaus. Kai įgaliojimo turėtojas įgaliotas kelių akcininkų, jis gali balsuoti tuo pačiu metu už ir prieš bet kurį nutarimą ir (arba) susilaikyti nuo balsavimo už tokį nutarimą pagal jo atstovaujamų akcininkų duotus balsavimo nurodymus. 3. Įgaliojimo turėtojas turi tokias pačias teises pasisakyti ir užduoti klausimus visuotiniuose akcininkų susirinkimuose, kurias turėtų jo atstovaujamas akcininkas, jeigu akcininkas nenurodė kitaip. 11 straipsnisĮgaliojimų turėtojų paskyrimas 1. Įgaliojimo turėtojo paskyrimui ir balsavimo nurodymams, kuriuos akcininkas duoda įgaliojimo turėtojui, netaikomi jokie oficialūs reikalavimai, išskyrus tokius reikalavimus, kurių gali būtinai reikėti, norint nustatyti akcininko ir įgaliojimo turėtojo tapatybę. 2. Įgaliojimų turėtojai gali būti skiriami elektroniniu būdu, atsižvelgiant į tokius reikalavimus, išskyrus elektroninio parašo reikalavimą, kurio gali būtinai reikėti, norint patvirtinti skiriančiojo asmens autentiškumą ir įgaliojimo turėtojo tapatybę. 3. Reikalavimai, kuriuos pagal 1 ir 2 dalis nustatė valstybės narės, turi būti proporcingi tikslams. 12 straipsnisBalsavimas in absentia 1. Bet kuris listinguojamos bendrovės akcininkas turi galimybę balsuoti paštu iki visuotinio akcininkų susirinkimo, atsižvelgdamas į tokius reikalavimus, kurių gali prireikti, norint užtikrinti akcininkų tapatybę, ir kurie turi būti proporcingi šiam tikslui. 2. Valstybės narės draudžia reikalavimus ir apribojimus, trukdančius akcininkams, kurie fiziškai nedalyvauja visuotiniame akcininkų susirinkime, elektroniniu būdu pasinaudoti akcijų balsavimo teisėmis, išskyrus atvejus, kai tokių reikalavimų gali prireikti, norint užtikrinti akcininkų tapatybę ir elektroninio ryšio saugumą, ir jei tokie reikalavimai yra proporcingi, norint užtikrinti tapatybę. 13 straipsnisBalsavimas pagal nurodymus 1. Valstybės narės užtikrina, kad bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kuriam pagal jų įstatymus leidžiama vykdant savo veiklą turėti vertybinių popierių kito fizinio arba juridinio asmens sąskaita, galėtų laikyti tokius vertybinius popierius arba atskirose, arba bendrose sąskaitose. 2. Jei akcijos laikomos bendrose sąskaitose, negalima reikalauti, kad jos būtų laikinai įregistruotos atskirose sąskaitose, kad būtų galima pasinaudoti šių akcijų balsavimo teisėmis visuotiniame akcininkų susirinkime. 3. Asmenims, nurodytiems 1 dalyje, negali būti užkirstas kelias pasinaudoti balsavimo teisėmis, kurios priskirtos akcijoms, kurias jie laiko kito fizinio arba juridinio asmens sąskaita, jeigu jiems taip nurodė tas kitas fizinis arba juridinis asmuo. Fizinis arba juridinis asmuo, nurodytas 1 dalyje, saugo nurodymus ne trumpiau kaip vienerius metus. 4. Jei 1 dalyje nurodytas fizinis arba juridinis asmuo laiko to paties emitento akcijas bendroje sąskaitoje, leidžiama vienų akcijų balsus paskirstyti skirtingai nei kitų akcijų balsus. 5. Nukrypdamas nuo 10 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos, 1 dalyje nurodytas fizinis arba juridinis asmuo, kuris laiko vertybinius popierius bendroje sąskaitoje, turi teisę suteikti įgaliojimą visiems asmenims, kurių vardu jis laiko akcijas tokioje sąskaitoje, arba bet kuriai tų asmenų paskirtai trečiajai šaliai. 14 straipsnisBalsų skaičiavimas Skaičiuojant balsus, kai balsuojama už bet kurį visuotiniame akcininkų susirinkime patvirtinti pateiktą nutarimą, reikia atsižvelgti į visus balsus. 15 straipsnisInformacija po visuotinio akcininkų susirinkimo 1. Per laikotarpį, neviršijantį 15 kalendorinių dienų po visuotinio akcininkų susirinkimo, emitentas savo interneto tinklavietėje paskelbia balsavimo dėl kiekvieno visuotiniame akcininkų susirinkime pateikto nutarimo rezultatus. 2. Balsavimo dėl kiekvieno nutarimo rezultatuose turi būti nurodytas akcijų, pagal kurias buvo balsuota, skaičius ir kiekvieno nutarimo „už“ ir „prieš“ balsų procentas. III SKYRIUS: BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 16 straipsnisPerkėlimas į nacionalinius teisės aktus 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki [2007 m. gruodžio 31 d], įgyvendina šią direktyvą. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikimo lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai. Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 17 straipsnisPakeitimai Nuo datos, kuri nurodyta 16 straipsnio 1 dalyje, Direktyvos 2004/109/EB 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 1. 2 dalis pakeičiama taip: „2. Emitentas užtikrina, kad visas priemones ir informaciją, kurios būtinos, siekiant suteikti akcininkams galimybę pasinaudoti savo teisėmis, būtų galima gauti buveinės valstybėje narėje ir kad bus išlaikytas duomenų vientisumas. Visų pirma, i) emitentas paskiria savo atstovu finansų instituciją, per kurią akcininkai gali pasinaudoti savo finansinėmis teisėmis; ir ii) paskelbia pranešimus arba išplatina aplinkraščius dėl dividendų paskirstymo ir išmokėjimo, naujos akcijų emisijos, įskaitant informaciją apie jos paskirstymo, pasirašymo, atšaukimo ir konvertavimo tvarką.“ 2. 4 dalyje žodžiai „2 dalies c punktas“ pakeičiami „2 dalies i punktas“. 18 straipsnis Ši direktyva įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 19 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, [...] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB, OL L 390, 2004 12 31, p. 38. [2] 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto, OL L 294, 2001 11 10, p. 1. [3] Visų pirma 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2001/107/EB ir 2001/108/EEB (OL L 41, 2002 2 13, atitinkamai p. 20 ir 34). [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL C […], […], p. […]. [6] OL C […], […], p. […]. [7] OL C […], […], p. […]. [8] COM(2003) 284 galutinis. [9] OL C 104, 2004 4 30, p. 67. [10] OL L 390, 2004 12 31, p. 38. [11] OL L 375, 1985 12 31, p. 3. [12] OL L 145, 2004 4 30, p. 1. [13] OL L 126, 2000 5 26, p. 1. [14] OL L 142, 2004 4 30, p. 12.