KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2015 M. BIUDŽETO PLANŲ PROJEKTAI. BENDRAS VERTINIMAS /* COM/2014/0907 final */





Santrauka Šiuo komunikatu apibendrinamas Komisijos atliktas 2015 m. biudžeto planų projektų, kuriuos iki spalio 15 d. pateikė šešiolika euro zonos valstybių narių, kurioms netaikoma makroekonominio koregavimo programa (EZ-16), vertinimas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 nuostatas Komisija įvertino šiuos planus ir visos euro zonos bendrą biudžeto padėtį ir fiskalinę politiką laikotarpiu, kai taip pat vykdomos didelės struktūrinės reformos. Apskritai 2015 m. biudžeto planų projektų vertinimą ir bendrą fiskalinę politiką galima apibendrinti taip: 1. Pagal valstybių narių planus numatoma, kad euro zonos bendras nominalus biudžeto deficitas toliau mažės: 2013 m. pasiekęs žemesnį už 3 % BVP lygį (pirmą kartą nuo 2008 m.) deficitas turėtų toliau mažėti iki 2,6 % BVP 2014 m. ir 2,2 % BVP 2015 m. Remiantis BPP numatoma, kad, bendrosios skolos santykis, palyginti su einamaisiais metais, kuriais jo apskaičiuota vertė yra maždaug 92,5 % BVP, 2015 m. nesikeis. 2. Palyginti su 2014 m. pavasario stabilumo programose suformuluotais vidutinės trukmės planais numatomas deficito mažinimas yra gerokai mažesnės apimties. Tai atspindi mažesnio augimo perspektyvas ir fiskalinių pastangų sumažėjimą. 2014 m. fiskalinis konsolidavimas sustojo ir, sprendžiant iš visų EZ-16 biudžeto planų projektų, jis neplanuojamas ir 2015 m. 3. Padėtis pagal BPP iš esmės patvirtinama Komisijos 2014 m. rudens prognozėje. Nors ir Komisijos, ir valstybių narių prognozėse pradedama nuo tokio paties 2014 m. nominalaus deficito įverčio (2,6 % BVP), Komisija prognozuoja mažesnį nominalaus deficito mažėjimą 2015 m. (tik 0,2 proc. punkto, o ne 0,4) nei valstybės narės. Tai reiškia mažesnes numatomas fiskalines pastangas 2015 m. Didesnis deficitas ir lėtesnis augimas lemia bendro skolos ir BVP santykio pagal Komisija prognozes padidėjimą nuo 91,7 % BVP 2013 m. iki 93,1 % 2014 m. ir 93,6 % 2015 m., palyginti su BPP prognozuojamu stabilizavimusi. 4. Komisijos prognozės taip pat rodo, kad po 2014 m. sustojusio konsolidavimo 2015 m. euro zonoje fiskalinė politika iš esmės bus neutrali (ji nei griežtinama, nei švelninama). Atrodo, kad ja užtikrinama reikiama fiskalinio tvarumo reikalavimų, pabrėžiamų didelio ir didėjančio valdžios sektoriaus skolos santykio, ir ciklinio stabilizavimo būtinybės, kurią išryškina didelis ir nuolatinis neigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris pagal prognozes turėtų pradėti pamažu mažėti tik artimiausiais metais, pusiausvyra. Kartu vertinant planus patvirtinama, kad šiuo metu kelios valstybės narės greičiausiai neįvykdys savo įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augimo paktą (SAP). 5. Būtina įdėmiai stebėti bendrą euro zonos fiskalinę politiką ir tai, kaip ji vykdoma valstybėse narėse, atsižvelgiant į SAP teikiamą veiksmų laisvę. Siekis išlaikyti neutralią bendrą fiskalinę politiką reiškia, jog kai kurios valstybės narės turi sustiprinti pastangas laikytis SAP reikalavimų, ir kad reikalinga fiskalinė parama išnaudojant kitų šalių turimas fiskalines galimybes. Tuo taip pat stipriai pabrėžiamas argumentas priimti plataus užmojo Europos investicijų planą, kurį Komisija pateikė lapkričio 26 d. 6. Toks būdas euro zonos augimui paskatinti yra tinkamas atsižvelgiant į viešųjų finansų sudėtį. Nors pastaruoju metu taikytos priemonės sumažinti darbo jėgos apmokestinimą yra žingsniai reikiama linkme, išlaidų sudėties požiūriu pažanga siekiant augimui palankesnių sąlygų, yra menka, jei iš viso yra. Tuo pabrėžiama būtinybė geriau derinti valstybių narių politiką su Komisijos pateikto darbo vietų, ekonomikos augimo ir investicijų dokumentų rinkinio prioritetais. 7. Komisijos atskirų valstybių narių vertinimas gali būti apibendrintas taip: nenustatyta nė vieno 2015 m. BPP, kuriuo būtų iš esmės nesilaikoma SAP reikalavimų. Vis dėlto keliais atvejais Komisija mano, kad planuojamas fiskalinis koregavimas yra mažesnis už reikalaujamą SAP arba kyla rizika, kad jis bus mažesnis. Konkrečiai: Nustatyta, jog penkių šalių (Vokietijos, Airijos, Liuksemburgo, Nyderlandų ir Slovakijos) BPP atitinka SAP nuostatas. Nustatyta, jog keturių šalių (Estijos, Latvijos, Slovėnijos ir Suomijos) BPP iš esmės atitinka SAP nuostatas. Estijos, Latvijos ir Suomijos planai gali šiek tiek nukrypti nuo koregavimo plano siekiant kiekvienos šalies vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Slovėnijos atveju, nors nominalus deficitas gali būti sumažintas iki mažesnio nei 3 % BVP lygio iki perviršinio deficito procedūroje nustatyto termino, nepakankamos fiskalinės pastangos kelia riziką, kad perviršinio deficito padėtis nebus tvariai ir laiku ištaisyta. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Septynių šalių (Belgijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Maltos, Austrijos ir Portugalijos) BPP kelia įsipareigojimų neįvykdymo riziką. Pagal Austrijos planus gali būti daug nukrypta nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; tas pat būtų Maltos atveju, jei jai būtų pradėta taikyti prevencinė dalis. Ispanijos, Prancūzijos, Maltos ir Portugalijos BPP kyla rizika, susijusi su perviršinio deficito procedūros reikalavimų laikymusi. Visų pirma Prancūzijos atveju turima informacija rodo, kad šalis šiuo etapu nesiėmė veiksmingų priemonių dėl 2014 m. ir kad kyla įsipareigojimų neįvykdymo 2015 m. rizika. Belgijai ir Italijai, kurioms šiuo metu taikoma SAP prevencinė dalis, kyla skolos taisyklės nesilaikymo rizika. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. 8. Kai kuriais atvejais nesilaikymo rizika reiškia, kad gali būti imtasi tam tikrų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą. Prancūzijos, Italijos ir Belgijos atvejais Komisija 2015 m. kovo mėn. pradžioje apsvarstys savo poziciją dėl jų įsipareigojimų pagal SAP, atsižvelgdama į galutinio biudžeto įstatymo priėmimą ir numatomą struktūrinių reformų programos patikslinimą, apie kurį pranešė valdžios institucijos lapkričio 21 d. raštais. Šios trys valstybės narės aukščiausiu valdžios lygmeniu įsipareigojo iki 2015 m. pradžios priimti ir įgyvendinti augimą skatinančias struktūrines reformas, kurios vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų įtakos viešųjų finansų tvarumui. Turinys 1. Įvadas. 5 2. Pagrindinės išvados dėl euro zonos. 6 3. Individualių biudžeto planų projektų apžvalga. 12 1 PRIEDAS. Konkrečių šalių BPP vertinimas. 20 2 PRIEDAS. Metodika ir prielaidos, kuriais grindžiama Komisijos 2014 m. rudens prognozė. 24 3 PRIEDAS. Jautrumo analizė. 26 4 PRIEDAS. Struktūrinių reformų įgyvendinimas. Makroekonominio disbalanso šalinimas ir mokesčių pleišto mažinimas. 29 5 PRIEDAS. Diagramos ir lentelės. 32 1. Įvadas Siekiant pagerinti ekonominės ir pinigų sąjungos ekonominės politikos koordinavimą ES teisės aktuose numatyta, kad euro zonos valstybės narės Komisijai iki spalio 15 d. teikia ateinančių metų biudžeto planų projektus (BPP)[1]. Šiuose planuose apibendrinami biudžeto projektai, kuriuos vyriausybės teikia nacionaliniams parlamentams. Komisija pateikia nuomonę dėl kiekvieno plano, įvertindama, ar jis atitinka šalies įsipareigojimus pagal Stabilumo ir augimo paktą (SAP). Ji taip pat įvertina bendrą visos euro zonos biudžeto būklę ir perspektyvas. Šešiolika[2] euro zonos valstybių narių savo 2015 m. BPP išsiuntė Komisijai iki spalio 15 d., laikydamosi vadinamojo dviejų teisės aktų rinkinio nuostatų. Belgija ir Latvija ir pradžių pateikė BPP laikydamosi prielaidos, kad politika nesikeis – tai rodo, kad dėl neseniai įvykusių nacionalinių rinkimų nesutarta dėl vyriausybės biudžeto politikos; Belgija išsamią programą pateikė savaite vėliau[3]. Komisija, paisydama valstybių narių biudžetinės autonomijos, savo nuomonėse teikia nepriklausomų politikos patarimų, visų pirma nacionalinėms vyriausybėms ir parlamentams, siekdama padėti įvertinti, kaip biudžeto projektuose laikomasi ES fiskalinių taisyklių. Dviejų teisės aktų rinkinyje dabar yra numatytas visapusiškų priemonių rinkinys ekonomikos ir biudžeto politiką laikyti bendru interesu, kaip numatyta Sutartyje. Be to, 2014 m. liepos mėn. Taryba paragino Euro grupę stebėti ir koordinuoti euro zonos valstybių narių fiskalinę politiką ir bendrą visos euro zonos biudžeto būklę, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą skatinančią ir diferencijuotą fiskalinę politiką[4]. Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms atskirai ir kartu 2014–2015 m. „glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija koordinuoti euro zonos valstybių narių fiskalinę politiką, visų pirma atliekant biudžeto planų projektų vertinimą, kad būtų užtikrinta nuosekli ir ekonomikos augimui palanki fiskalinė kryptis visoje euro zonoje. Gerinti viešųjų finansų kokybę ir tvarumą teikiant pirmenybę materialinėms ir nematerialinėms investicijoms nacionaliniu ir ES lygmenimis. Užtikrinti, kad būtų sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos, įskaitant nacionalines fiskalines tarybas“. Šia rekomendacija Komisija remiasi savo vertinime. Šio komunikato tikslas dvejopas. Pirma, remiantis horizontaliu BPP vertinimu, siekiama pateikti bendrą euro zonos biudžeto politikos vaizdą. Šis vertinimas atitinka pavasarį vykdytą stabilumo programų horizontalų vertinimą, tačiau BPP dėmesys kreipiamas į ateinančius metus, o ne į vidutinės trukmės fiskalinius planus. Antra, siekiama pateikti BPP apžvalgą šalių lygmeniu, paaiškinant Komisijos taikytą BPP vertinimo metodą. Taikant šį metodą vertinta, kaip laikomasi SAP reikalavimų. 2. Pagrindinės išvados dėl euro zonos Bendros išvados Šių metų BPP patvirtinama, kad, palyginti su gegužės mėn. paskelbta Komisijos 2014 m. pavasario prognoze, BVP augimas sulėtės. Remiantis planuose pateiktomis makroekonominėmis prielaidomis dabar prognozuojama, kad 2014 m. šešiolikoje atitinkamų Euro zonos valstybių narių (EZ-16) BVP išaugs 1,0 %, o ne 1,3 %, kaip buvo tikimasi rengiant stabilumo programas (SP) 2014 m. balandžio mėn. (1 lentelė). 2015 m. prognozuojamas EZ-16 BVP augimas sieks 1,5 %, t. y. mažiau už SP prognozuotą 1,7 % augimą. Ekonomikos augimo prognozės gerokai sumažintos daugelyje šalių ir tik Ispanijoje, Airijoje, Maltoje ir Slovėnijoje numatomas augimo prognozių padidinimas. Prognozuojamas infliacijos dydis taip pat buvo sumažintas dėl mažėjančių energijos ir maisto kainų, tačiau tai taip pat rodo didelį ekonomikos sąstingį. Pagal BPP numatoma, kad šiais metais infliacija EZ-16 pasieks žemiausią 0,8 % lygį ir šiek tiek padidės 2015 m. (1,2 %). Pagal BPP numatoma, kad 2013 m. pasiekęs žemesnį už 3 % BVP lygį (pirmą kartą nuo 2008 m.), bendras EZ-16 nominalus biudžeto deficitas turėtų sumažėti iki 2,6 % BVP 2014 m., tačiau viršyti SP prognozuotą 2,4 % deficitą. 2015 m. taip pat akivaizdus deficito mažinimo tempo sulėtėjimas – bendras nominalus deficitas sumažės 0,4 proc. punkto iki 2,2 % BVP, palyginti su pavasarį prognozuotu 0,6 proc. punkto sumažėjimu. Ši didesnio deficito projekcija yra susijusi su prastėjančiomis 2014–2015 m. augimo perspektyvomis, tačiau ją taip pat ją skatina sumažėjusios fiskalinės pastangos (žr. toliau). Prognozuojama, kad, palyginti su šiais metais, bendras skolos santykis praktiškai nesikeis ir 2015 m. sieks 92,5 % BVP. Ši prognozė skiriasi nuo SP prognozių; jose prognozuota, kad nuo kitų metų skola turėtų pradėti mažėti. Bendras skolos santykis slepia didelius nacionalinių duomenų skirtumus: skolos santykis siekia nuo 133 % BVP Italijoje iki šiek tiek mažiau nei 10 % BVP Estijoje. Skolos santykių sumažinimas, palyginti su SP, rodo naujos 2010 m. ESS nacionalinės apskaitos sistemos įdiegimo poveikį, kuris daugiau nei atsveria prastėjančius augimo ir infliacijos rezultatus ir mažesnes konsolidavimo pastangas. Išsamiau išnagrinėjus planuojamas fiskalines priemones iš BPP matyti, kad nėra konsolidavimo suvestiniu lygmeniu įrodymų, kurį rodytų teigiami struktūrinio balanso pokyčiai 2014 ir 2015 m. Abejais metais valstybės narės savo SP numatė 0,3 % BVP padidėjimą. Atsižvelgiant į tai, kad šešioms valstybėms narėms (iš EZ-16) 2014 m. tebetaikoma perviršinio deficito procedūra[5] ir kad tik dvi valstybės narės, kurioms taikoma prevencinė dalis, 2014–2015 m. turėtų pasiekti arba viršyti savo vidutinio laikotarpio tikslą, atrodo, kad yra trūkumų, palyginti su SAP reikalavimais. Vis dėlto bendrą struktūrinį koregavimą šiuo požiūriu galima laikyti tik orientaciniu, nes jis neatskleidžia didelių valstybių narių skirtumų, palyginti su stabilumo ir augimo pakto reikalavimais, kurie yra Komisijos konkrečiai šaliai skirtų vertinimų objektas. Be to, bet kokia išvada dėl bendrų konsolidavimo priemonių, paremta struktūrinio balanso pokyčiu, turėtų būti daroma su išlyga, nes struktūrinis balansas ne visada gali tiksliai parodyti vykdytinų fiskalinių priemonių apimties dėl, pavyzdžiui, neįprasto ekonomikos augimo poveikio pajamoms. Vis dėlto tai, kad fiskalinis konsolidavimas nevykdomas suvestiniu lygmeniu, patvirtinama alternatyviu fiskalinių pastangų vertinimu, pagal kurį numatomas tik 0,2 % BVP koregavimas 2014 ir 2015 m.[6] 1 lentelė. 2014–2015 m. suvestinių ekonomikos ir biudžeto rodiklių apžvalga (EZ-16) || 2014 || 2015 2014 m. stabilumo programos (balandžio mėn.) || Biudžeto planų projektai (spalio mėn.) || Komisijos 2014 m. rudens prognozė (lapkričio mėn.) || 2014 m. stabilumo programos (balandžio mėn.) || Biudžeto planų projektai (spalio mėn.) || Komisijos 2014 m. rudens prognozė (lapkričio mėn.) Realiojo BVP augimas (pokytis %) || 1,3 || 1,0 || 0,8 || 1,7 || 1,5 || 1,1 SVKI infliacija (pokytis %) || 1,1 || 0,8 || 0,6 || 1,4 || 1,2 || 0,9 Nominalus deficitas (% BVP) || -2,4 || -2,6 || -2,6 || -1,8 || -2,2 || -2,4 Struktūrinio balanso pokytis BVP proc. punktais) || 0,3 || 0,0 || 0,1 || 0,3 || 0,1 || 0,0 Skola (% BVP) || 94,3 || 92,7 || 93,1 || 93,1 || 92,5 || 93,6 Pagal ciklą pakoreguotas išlaidų santykis (% potencialiojo BVP) || 47,8 || 47,9 || 48,0 || 47,5 || 47,7 || 48,0 Pagal ciklą pakoreguotas pajamų santykis (% potencialiojo BVP) || 46,9 || 46,7 || 46,8 || 46,7 || 46,5 || 46,8 Valstybės finansų sudėtis Visoje euro zonoje BPP numatomi tik nedideli valstybės finansų sudėties 2014–2015 m. pokyčiai (A5.5 lentelė). Pagal ciklą pakoreguotas išlaidų santykis 2015 m. turėtų šiek tiek sumažėti (0,2 proc. punkto), atsverdamas tokio pat nedidelio padidėjimo 2014 m. poveikį[7]. Numatoma, kad dauguma išlaidų kategorijų, įskaitant susijusias su viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčiu ir palūkanų išlaidomis (A5.2 diagrama), išskyrus socialinius pervedimus, turėtų sumažėti. Nors BPP pateikiamomis mokesčių priemonėmis ir žengiama ekonomikos augimui palankesne kryptimi, jos 2015 m. turėtų tik nedidelį poveikį mokesčių struktūrai. 0,1 proc. punkto pajamų iš socialinių įmokų sumažėjimą atsveria 0,1 proc. punktu padidėjančios tiesioginių mokesčių pajamos (A5.3 diagrama). Netiesioginių mokesčių dalis, palyginti su BVP, turėtų išlikti nepakitusi. Daugelyje BPP nurodomos priemonės darbo jėgos apmokestinimo (toliau – mokesčių pleištas) klausimui spręsti. Į su Komisijos nuomonėmis dėl BPP pateikiamus tarnybų darbinius dokumentus, skirtus toms valstybėms narėms, kurioms buvo pateikta šios srities konkrečiai šaliai skirta rekomendacija (KŠSR)[8] ir (arba) kurios savo BPP paskelbė atitinkamą reformą mokesčių pleišto klausimui spręsti, įtrauktas specialus langelis dėl mokesčių pleišto. Šio komunikato IV priede pateikiama daugiau informacijos šiuo klausimu. Apskritai iš BPP matyti, kad euro zonos valstybėse narėse aiškiai suprantama, jog naudinga spręsti didelio darbo jėgos apmokestinimo klausimą. Pirma, mokesčių pleištas per pastaruosius kelerius metus palaipsniui didėjo daugelyje euro zonos valstybių narių, tačiau į BPP įtraukta labai nedaug priemonių, kuriomis jis būtų dar padidintas. Priešingai, daugelis valstybių narių planuoja arba įgyvendina priemones, kuriomis siekiama mokesčių pleištą sumažinti. Antra, priemones, kuriomis siekiama sumažinti mokesčių pleištą, numato ne tik tos valstybės narės, kuriose mokesčių pleištas yra gana didelis, bet ir tos, kuriose mokesčių pleištas palyginti mažas. Trečia, daugelis priemonių skirta mažesnes pajamas gaunančioms grupėms, padidinant neapmokestinamąsias pajamas arba sumažinant mokesčius mažas pajamas gaunantiems asmenims ar socialinio draudimo įmokas mažai uždirbantiems asmenims. Vis dėlto, palyginti su iššūkiais, daugelis mokesčių pleišto reformų tebėra gana nuosaikios. Tai rodo fiskalinių galimybių trūkumą daugelyje valstybių narių ir politinį keblumą rasti kompensacinių priemonių mažinant viešąsias išlaidas arba didinant mažiau ekonomikos augimui kenkiančius mokesčius, tokius kaip vartojimo, nekilnojamojo turto ar aplinkosaugos. Prognozių skirtumai Dviejų teisės aktų rinkinio naujoviškumas skirtas sumažinti tikimybę, kad valstybių narių ir Komisijos prognozės skirsis; konkrečiai, jame įvestas reikalavimas, kad fiskalinės tarybos vykdytų griežtesnę prognozių rengimo proceso priežiūrą. 10 puslapyje pateiktame 1 langelyje parodyta, kaip valstybės narės taikė reikalavimą, kad biudžeto projektai būtų grindžiami nepriklausomomis makroekonominėmis prognozėmis. Kalbant apie bendras fiskalines perspektyvas, bendras nominalus EZ-16 biudžeto deficitas, pateiktas 2015 m. BPP, yra 0,2 procentinio punkto BVP mažesnis negu Komisijos prognozėje. Pirma, pagal BPP numatomos didesnės fiskalinės pastangos (0,2 % BVP, palyginti su -0,1 % BVP Komisijos prognozėje, taikant pirmiau minėtą alternatyvų rodiklį; žr. A5.7 lentelę). Antra, planuose 2015 m. prognozuojamas didesnis BVP augimas (1,5 %, palyginti su 1,1 % Komisijos prognozėje; šį skirtumą didele dalimi lemia Vokietija[9]). Tačiau makroekonominės prielaidos nėra pagrindinis veiksnys, kuriuo paaiškinamas 2015 m. deficito prognozių skirtumas. Jis aiškinamas tuo, kad valstybės narės, kartu paėmus, nors ir jų BVP augimo projekcijos yra didesnės, numato mažesnę augimo įtaką pajamoms, negu Komisijos prognozėje[10]. Šis mažesnis numatomas elastingumas iš esmės kompensuoja tikėtino didesnio BVP augimo poveikį. Komisijos deficito prognozės ir BPP skirtumas daugiausia susidarė dėl skirtingo su išlaidomis susijusių priemonių vertinimo. Dėl skirtingų kiekvienai šaliai savitų priežasčių atskirų BPP ir Komisijos nominalaus deficito prognozių skirtumai gali būti santykinai didesni. Komisija prognozuoja, kas deficitas bus didesnis Belgijoje, Ispanijoje, Maltoje, Portugalijoje ir Slovakijoje, palyginti su atitinkamais BPP, o didžiausias skirtumas bus Maltos atveju (A5.1 lentelė ir A5.4 diagrama). Likę prognozių skirtumai neviršija 0,2 procentinio punkto ribos, o mažesnis deficito rodiklis Komisijos prognozėje numatytas Nyderlanduose ir Austrijoje. Kaip ir bendrojo nominalaus deficito projekcijų atveju, Komisija prognozuoja didesnę bendrąją skolą negu numatyta valstybių narių. Komisija prognozuoja, kad 2015 m. skola toliau nuosaikiai didės ir pasieks daugiau nei 93 % BVP, palyginti su praktiškai nepakitusiu lygiu, numatytu BPP. Pagrindinės šio skirtumo priežastys – Komisijos prognozuojamas didesnis nominalus deficitas ir mažesnis nominaliojo BVP augimas. Vėlgi, dėl skirtingų kiekvienai šaliai savitų priežasčių BPP ir Komisijos prognozių skirtumai gali būti didesni valstybių narių lygmeniu. Didžiausi skirtumai yra susiję su Belgija, Vokietija, Latvija ir Malta, kur BPP numatyta, kad skola bus maždaug 2 % BVP mažesnė negu Komisijos prognozėje (A5.3 lentelė ir A5.5 diagrama). Daugeliu atveju prognozių skirtumai svyruoja nuo nulio iki 1 % BVP. Komisija prognozuoja mažesnį deficitą tik Slovėnijos atveju. Kalbant apie sudėtį, Komisijos prognozėje numatyta, kad netgi nedidelis BPP numatytas pagal ciklą pakoreguoto išlaidų santykio sumažėjimas gali nepasitvirtinti (A5.5 lentelė). Kalbant apie išlaidas, Komisijos prognozė patvirtina, kad viešojo sektoriaus darbo užmokesčio, palūkanų mokėjimų ir galimų viešųjų investicijų dalis gali sumažėti, o socialinių išmokų dalis gali dar labiau padidėti (A5.2 diagrama). Pajamų požiūriu Komisijos prognozės atitinka BPP (A5.3 diagrama). Koregavimo dydis ir sudėtis Kalbant apie struktūrinio biudžeto koregavimo dydį, Komisijos prognozė atitinka BPP; po trejų metų tvaraus fiskalinio konsolidavimo bendra fiskalinė politika euro zonoje 2014 m. yra neutrali ir tikimasi, kad tokia išliks ir 2015 m. Atrodo, kad bendru lygmeniu fiskalinių suvaržymų nebuvimas yra iš esmės priimtina tvarumo reikalavimų, kuriuos akcentuoja didelis ir vis didėjantis skolos santykis, ir ciklo sąlygų, kurios rodo didelį nuolatinį neigiamą gamybos apimties atotrūkį, kuris, kaip prognozuojama, artimiausiais metais mažės tik po truputį, pusiausvyra. Kartu planų įvertinimu patvirtinama, kad kelios valstybės narės greičiausiai neįvykdys savo esamų įsipareigojimų pagal SAP. Visos šios aplinkybės drauge rodo poreikį įdėmiai stebėti tiek bendrą fiskalinę politiką euro zonoje, tiek kaip ji vykdoma valstybėse narėse, atsižvelgiant į veiksmų laisvę pagal SAP taisykles. Iš principo, būtų įmanoma iš naujo suderinti šalių fiskalinę politiką, taip užtikrinant SAP laikymąsi visose valstybėse narėse ir kartu išvengiant nepagrįsto fiskalinės politikos griežtinimo. Tam pagal taisykles reikėtų išnaudoti kai kuriose šalyse esančias fiskalines galimybes. Minėtos aplinkybės taip pat akivaizdžiai rodo, kad reikia plataus užmojo Investicijų plano ES lygmeniu, kuris paskatintų bendrąją paklausą ir sumažintų pasiūlos suvaržymus, taigi paremtų paskatas, kurias teikia palanki pinigų politika. Toks būdas remti augimą visoje euro zonoje yra svarbus nagrinėjant viešųjų finansų koregavimo sudėtį. Nors pastebimas darbo jėgos apmokestinimo mažinimas – ir politikos veiksmai, skirti darbo jėgai tenkančiai mokesčių naštai mažinti – yra žingsnis teisinga kryptimi, išlaidų sudėties požiūriu pažanga siekiant augimui palankesnių sąlygų, yra menka, jei iš viso yra. Tuo pabrėžiama būtinybė geriau derinti valstybių narių politiką su darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų teisės aktų rinkinio prioritetais, taip pat pasinaudoti lankstumu, kurį suteikia galiojančios taisyklės. 1 langelis. Nepriklausomų fiskalinių institucijų indėlis į 2015 m. BPP Dviejų teisės aktų rinkiniui priklausančio reglamento (ES) Nr. 473/2013 1, 4 ir 5 straipsniuose daroma nuoroda į nepriklausomų įstaigų sąvoką. Reglamentu toliau konkretizuojami ir pratęsiami ankstesni reikalavimai, nustatyti ES ir tarpvyriausybiniuose teisės aktuose, kuriuose nepriklausomoms institucijoms suteikiami įgaliojimai vykdyti įvairias fiskalinio pobūdžio užduotis. Nurodomos dvi papildomos sritys: i) fiskalinių taisyklių laikymosi stebėsena ir ii) makroekonominių prognozių vykdymas. Įgyvendinimo nuostatos siekiant pateikti gairių valstybėms narėms dėl prognozavimo proceso buvo apibrėžtos elgesio kodekse dėl dviejų teisės aktų rinkinio. Papildant šias nuostatas, Taryba 2014 m. liepos 8 d. paragino euro zonos valstybes nares „užtikrinti, kad būtų sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos, įskaitant nacionalines fiskalines tarybas“. Konkrečiai pagal reglamento 4 straipsnio 4 dalį biudžeto projektai „grindžiami nepriklausomomis makroekonominėmis prognozėmis“; tai pagal 2 straipsnio 1 dalies b punktą reiškia, kad jos turi būti „parengtos ar patvirtintos nepriklausomų įstaigų“. Daugelyje 2014 m. spalio mėn. pateiktų BPP daroma nuoroda į dviejų teisės aktų rinkinio reikalavimus; valstybės narės galėjo pasirinkti, kad pagrindines makroekonomines prognozes rengtų arba tvirtintų nepriklausomos įstaigos. Pagal BPP, prognozes atskiros įstaigos parengė penkiose valstybėse narėse: Austrijoje (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung, WIFO), Belgijoje (Bureau Fédéral du Plan, FPB), Liuksemburge (STATEC), Nyderlanduose (Centraal Planbureau, CPB) ir Slovėnijoje (Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). Vokietijoje makroekonomine prognozes vis dar rengia Ekonomikos ministerija, tačiau remdamasi mokslinių tyrimų institutų parengta bendra ekonomine prognoze (BEP). Lapkričio mėn. nepriklausoma Ekonomikos patarėjų taryba peržiūri jų tikėtinumą. BPP prognozė grindžiama pavasarį paskelbta BEP ir vyriausybės prognoze ir į ją neįtraukiamos rudenį paskelbtos BEP ir vyriausybės makroekonominės projekcijos. Suomijoje makroekonomines prognozes rengia pati Finansų ministerija, tačiau pripažįstamas priemonių oficialiam grupės nepriklausomumui užtikrinti poreikis. Estijos, Ispanijos, Airijos, Italijos ir Slovakijos BPP padarytos nuorodos į atskirų įstaigų pateiktas nuomones dėl makroekonominių prognozių (atitinkamai Eelarvenõukogu, Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council (IFAC), Ufficio Parlamentare di Bilancio (UPB) ir Slovakijos makroekonominio prognozavimo komitetas). Nors Prancūzijoje, Maltoje ir Portugalijoje nuomonę pateikė atskira įstaiga (atitinkamai HCFP, Haut Conseil des finances publiques), Maltos nacionalinė audito tarnyba ir CFP, Conselho das Finanças Públicas), BPP nepateikta jokios nuorodos į tą nuomonę. Prancūzijoje ir Portugalijoje nuomonė galiausiai buvo įtraukta į biudžeto dokumentus. Latvijoje paskelbtas biudžeto dokumentas, parengtas darant prielaidą, kad politika nesikeis, negali būti laikomas BPP, todėl dėl jo neturi būti oficialiai pareikšta atskiros įstaigos nuomonė. Pirmiau minėtos įstaigos iš esmės patvirtino Estijos, Ispanijos, Airijos, Italijos, Maltos, Portugalijos ir Slovakijos prognozes, kartu atkreipdamos dėmesį į tam tikrus pavojus. Prancūzijoje, HCFP nuomone, 2015 m. makroekonominis scenarijus yra optimistinis. Rizika, kad rezultatai bus prastesni, kylanti dėl išorės įvykių, dėl kurių eksporto augimas gali būti mažesnis nei tikėtasi, buvo pareikšta Estijos, Ispanijos, Prancūzijos, Airijos, Maltos ir Portugalijos atveju. Taip pat buvo paminėtas netikrumas, susijęs su vidaus paklausa (Prancūzija), vartojimu (Ispanija) ar investicijomis (Malta). 3. Individualių biudžeto planų projektų apžvalga Komisijos nuomonėse dėl biudžeto planų projektų daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP) ir šiuo pagrindu pateiktų rekomendacijų. Valstybėms narėms, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra (PDP), skirtose Komisijos nuomonėse įvertinama pažanga, daroma taisant perviršinio deficito padėtį, kiek tai susiję su tiek nominalaus, tiek struktūrinio deficito tikslais. Euro zonos valstybėms narėms, kurioms taikoma Pakto prevencinė dalis, t. y. kurioms netaikoma PDP, pažanga siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo yra vertinama pagal tai, ar ji vyksta pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus ir Tarybos valstybėms narėms liepos mėn. pateiktas fiskalines konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Planų vertinimas pagrįstas Komisijos 2014 m. rudens prognoze. Komisija, pasikonsultavusi su tam tikromis valstybėmis narėmis siekdama prašyti pateikti papildomos informacijos arba atkreipti dėmesį į kai kuriuos pirminius su pateiktais BPP susijusius klausimus, iki spalio mėn. pabaigos nenustatė, kad nors vieno BPP atveju būtų iš esmės nesilaikoma SAP nuostatų, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 473/2103 7 straipsnio 2 dalyje. Vis dėlto keli pateikti planai kelia susirūpinimą dėl nesilaikymo rizikos. 2a ir 2b lentelėse apibendrinami atskirų šalių BPP vertinimai remiantis lapkričio 28 d. Komisijos priimtomis nuomonėmis ir pateikiamas pažangos vykdant fiskalines struktūrines reformas[11] vertinimas. Lyginimui palengvinti biudžeto planų projektų vertinimai apibendrinti juos suskirstant į tris plačias kategorijas: · Atitinka. Pagal Komisijos prognozę biudžeto planų nacionaliniame biudžeto procese pritaikyti nereikia, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi SAP taisyklių. Tačiau tais atvejais, kai Komisijos pateiktas BPP įvertinimas yra susijęs su tam tikra rizika, Komisija ragina susijusias valstybes nares reaguoti pagal situaciją. · Iš esmės atitinka. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP, remdamasi tokiais argumentais: Valstybėms narėms, kurioms taikoma PDP: nors Komisijos prognozėje numatoma, kad iki PDP termino nominalus deficitas bus sumažintas iki mažesnės nei Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, fiskalinių pastangų lygis yra akivaizdžiai nepakankamas ir tai kelia riziką, kad perviršinis deficitas nebus ištaisytas laiku ir tvariai. Valstybėms narėms, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: pagal Komisijos prognozę nenumatoma, kad reikalingas struktūrinis koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo bus įvykdytas 2015 m., tačiau palyginti su reikalavimu, nukrypimas nuo reikalingo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo nebus didelis[12]. Tačiau jei ši situacija tęstųsi kelis metus, gali būti gerokai nukrypta nuo reikalingo koregavimo. Šios valstybės narės laikosi skolos mažinimo kriterijaus, kai tai taikoma. · Neatitikimo rizika. Remiantis Komisijos prognoze BPP greičiausiai nebus užtikrintas SAP reikalavimų laikymasis. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP, remdamasi tokiais argumentais: Valstybėms narėms, kurioms taikoma PDP: Komisijos 2015 m. prognozė, jei vėliau bus patvirtinta, galėtų paskatinti spartesnį PDP taikymą, nes nenumatoma, kad fiskalinės priemonės būtų įgyvendintos, o pagrindinio tikslo greičiausiai nebus pasiekta. Valstybėms narėms, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: Komisijos prognozėje 2015 m. numatomas didelis nukrypimas nuo reikalingo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir (arba) skolos mažinimo kriterijaus, jei jis taikomas, nesilaikymas (priklausomai nuo to, kas yra labiau privaloma). Vertinant planus buvo atsižvelgiama į perėjimo prie ESS 2010 nacionalinių sąskaitų standarto ir kitų statistinių koregavimų poveikį tiek deficito, tiek skolos rodikliams (didžiausias perėjimo prie ESS 2010 poveikis buvo Prancūzijos, Airijos, Italijos, Portugalijos ir Suomijos atvejais). Statistiniai koregavimai buvo paaiškinti kokybine ir, kai įmanoma, kiekybine prasme prie Komisijos nuomonių pridedamuose tarnybų darbiniuose dokumentuose visais atvejais, kai jų poveikis turėjo įtakos pagrindiniams kintamiesiems, naudojamiems SAP laikymuisi įvertinti. Kiti statistiniai pakeitimai buvo aiškiai paminėti kalbant apie Estiją, Latviją ir Slovėniją. Kitais atvejais poveikis nebuvo toks didelis ir (arba) neturėjo įtakos vertinimui. Be to, Komisija įvertino bendrą atitikimą 2014 m. KŠSR pasiūlytoms fiskalinėms struktūrinėms reformoms. BPP vertinimus galima suskirstyti į penkias pagrindines kategorijas: · Pažangos nepadaryta – valstybė narė nėra nei paskelbusi, nei priėmusi jokių priemonių, skirtų atitinkamoms KŠSR vykdyti. · Nedidelė pažanga – valstybė narė paskelbė kai kurias priemones, skirtas atitinkamoms KŠSR vykdyti, tačiau šių priemonių nepakanka ir (arba) jų priėmimui ir (arba) įgyvendinimui gresia rizika. · Tam tikra pažanga – valstybė narė yra paskelbusi arba priėmusi priemonių, skirtų atitinkamoms KŠSR vykdyti. Šios priemonės yra perspektyvios, tačiau kol kas ne visos iš jų yra įgyvendintos ir ne visais atvejais jų įgyvendinimas yra užtikrintas. · Esminė pažanga – valstybė narė yra priėmusi priemones, iš kurių dauguma yra įgyvendintos. Šios priemonės labai padeda vykdyti atitinkamas KŠSR. · Visiškai įvykdyta – valstybė narė yra priėmusi ir įgyvendinusi priemones, skirtas atitinkamoms KŠSR vykdyti. 2a lentelė. Atskirų Komisijos nuomonių dėl biudžeto planų projektų apžvalga. Valstybės narės, kurioms taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis Šalis || Bendras biudžeto plano projekto atitikimas Stabilumo ir augimo pakto (SAP) nuostatoms || Bendras atitikimas 2014 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (KŠSR) pasiūlytoms fiskalinėms struktūrinėms reformoms Bendra išvada remiantis Komisijos 2014 m. rudens prognoze || SAP prevencinės dalies reikalavimų laikymasis 2014–2015 m. || Bendra išvada apie pažangą vykdant fiskalines struktūrines reformas || Pagrindinės BPP numatytos priemonės KŠSR mokesčių pleišto klausimui spręsti BE || Neatitikimo rizika || 2014 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; kyla rizika, kad nebus laikomasi skolos kriterijaus 2015 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; kyla rizika, kad nebus laikomasi skolos kriterijaus || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Padidinto fizinių asmenų pajamų mokesčio sumažinimas. Darbdavių mokamų socialinio draudimo įmokų sumažinimas DE || Atitinka || 2014 m. Vidutinio laikotarpio tikslas viršytas; skolos kriterijaus laikomasi 2015 m. Vidutinio laikotarpio tikslas viršytas; skolos kriterijaus laikomasi || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto 2014 m. fizinių asmenų pajamų mokesčio lengvatos padidinimas ir neįvykdytas, kaip iš pradžių planuota, įmokų į pensijų sistemą tarifo sumažinimas papildomoms pensijų išmokoms finansuoti. Nuo 2015 m. ilgalaikės priežiūros įmokų tarifo padidinimas ir sveikatos priežiūros draudimo finansavimo reforma EE || Iš esmės atitinka || 2014 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo || Pažangos nepadaryta || KŠSR dėl mokesčių pleišto Fizinių asmenų pajamų mokesčio normos ir nedarbo draudimo įmokų sumažinimas. Bazinių išmokų padidinimas IT || Neatitikimo rizika || 2014 m.: leista nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo dėl išskirtinai sunkių ekonominių sąlygų; kyla rizika, kad nebus laikomasi skolos kriterijaus 2015 m.: yra didelių nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; kyla rizika, kad nebus laikomasi skolos kriterijaus || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Darbo sąnaudų neįtraukimas į regioninio įmonių mokesčio apmokestinamąją bazę. Nuolatinis mokesčių kreditas (į ESS 2010 įtraukiamas kaip socialinis pervedimas) mažai uždirbantiems darbuotojams, šiuo metu finansuojamas tik 2014 m. Darbdavių atleidimas trejiems metams nuo socialinio draudimo įmokų, susijusių su 2015 m. naujai pagal neterminuotas sutartis įdarbintais darbuotojais LV || Iš esmės atitinka || 2014 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo remiantis BPP, kuriame daroma prielaida, kad politika nesikeis || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Kadenciją baigianti vyriausybė BPP nepateikė jokių priemonių. Vis dėlto į 2015–2017 m. mokesčių politikos strategiją įtraukti planai padidinti minimalų darbo užmokestį ir neapmokestinamas minimalias pajamas. LU || Atitinka || 2014 m. vidutinio laikotarpio tikslas viršytas 2015 m.: nėra nukrypimų nuo vidutinio laikotarpio tikslo || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta MT[13] || Neatitikimo rizika || 2014: taikoma PDP 2015 m.: yra didelių nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; skolos kriterijaus laikomasi || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta NL || Atitinka || 2014 m.: nenukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo; skolos kriterijaus laikomasi 2015 m.: nenukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo; skolos kriterijaus laikomasi || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Darbuotojų mokesčių kredito reforma, sumažinant mokesčių naštą mažesnes ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims. Mažiausių pajamų grupei priklausančių fizinių asmenų mokesčio tarifo sumažinimas AT || Neatitikimo rizika || 2014 m.: yra tam tikrų nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; skolos kriterijaus laikomasi 2015 m.: yra didelių nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo; skolos kriterijaus laikomasi || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Paskelbta, kad 2015 m. kovo mėn. turėtų būti nuspręsta dėl reformos mokesčių pleištui sumažinti SK || Atitinka || 2014 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta FI || Iš esmės atitinka || 2014 m.: yra nukrypimų nuo vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m.: yra nukrypimų nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta 2b lentelė. Atskirų Komisijos nuomonių dėl biudžeto planų projektų apžvalga. Valstybės narės, kurioms taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis Šalis || Bendras biudžeto plano projekto atitikimas Stabilumo ir augimo pakto nuostatoms || Bendras atitikimas 2014 m. KŠSR pasiūlytoms fiskalinėms struktūrinėms reformoms Bendra išvada remiantis Komisijos 2014 m. rudens prognoze || 2014–2015 m. perviršinio deficito procedūros laikymasis || Bendra išvada apie pažangą vykdant fiskalines struktūrines reformas || Pagrindinės BPP numatytos priemonės mokesčių pleišto klausimui spręsti ES || Neatitikimo rizika || 2014 m.: pagrindinio tikslo laikomasi 2015 m.: be papildomų priemonių atitikimas neužtikrintas || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Fizinių asmenų pajamų mokesčio normų sumažinimas. Laikinas socialinio draudimo įmokų, susijusių su naujomis 2014 m. pasirašytomis sutartimis, sumažinimas FR || Neatitikimo rizika || 2014 m.: rizika, kad nebus imtasi veiksmingų veiksmų 2015 m.: be papildomų priemonių atitikimas neužtikrintas || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto Nuo 2014 m. naujas mokesčių kreditas, susijęs su darbo užmokesčiu, siekiančiu iki 2,5 karto minimalaus darbo užmokesčio. Darbdavių mokamų socialinio draudimo įmokų sumažinimas. Mažai uždirbančių fizinių asmenų pajamų mokesčio sumažinimas. IE || Atitinka || 2014 m.: veiksmingos priemonės 2015 m.: numatoma laiku ištaisyti || Tam tikra pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta PT || Neatitikimo rizika || 2014 m.: rizika, kad nebus imtasi veiksmingų veiksmų 2015 m.: be papildomų priemonių atitikimas neužtikrintas || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta SI || Iš esmės atitinka || 2014 m.: rizika, kad nebus imtasi veiksmingų veiksmų 2015 m.: numatoma laiku ištaisyti || Nedidelė pažanga || KŠSR dėl mokesčių pleišto nepateikta 1 PRIEDAS. Konkrečių šalių BPP vertinimas Valstybės narės, kurioms taikoma Stabilumo ir augimo pakto (SAP) prevencinė dalis Planai, atitinkantys šalies įsipareigojimus Komisija laikosi nuomonės, kad Vokietijos, kuriai šiuo metu taikoma SAP prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė, biudžeto plano projektas atitinka SAP nuostatas. Tačiau dėl didelių fiskalinių galimybių, investicijų poreikių ir labai mažų palūkanų, lemiančių padėtį, kai socialinės įplaukos smarkiai pranoksta skolinimosi sąnaudas, yra galimybių paskatinti viešojo sektoriaus investavimą. Be to, Vokietija privalo užtikrinti, kad būtų paskirta už makroekonominių prognozių rengimą arba tvirtinimą atsakinga nepriklausoma įstaiga. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Vokietija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgo, kuriam šiuo metu taikoma prevencinė dalis, biudžeto plano projektas atitinka SAP nuostatas. Konkrečiai 2015 m. Liuksemburgas planuoja išnaudoti rezervą, likusį iki vidutinio laikotarpio tikslo, nes struktūrinis perteklius turėtų sumažėti, ir vis tiek laikytis to tikslo. Struktūrinio pertekliaus sumažėjimas daugiausia yra susijęs su PVM pajamų sumažėjimu dėl e. prekybos teisės aktų pokyčio (maždaug 1½ % BVP); šį sumažėjimą tik iš dalies kompensuoja naujos biudžeto plano projekte planuojamos priemonės. Tačiau PVM pajamų praradimas galėtų būti didesnis, nei numatoma. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas pasirengti imtis papildomų priemonių, jei ši rizika pasitvirtintų. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Liuksemburgas padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindamas per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Komisija laikosi nuomonės, kad Nyderlandų, kuriems šiuo metu taikoma SAP prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė, biudžeto plano projektas atitinka SAP nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas griežtai vykdyti 2015 m. biudžetą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Nyderlandai padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindami per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Komisija laikosi nuomonės, kad Slovakijos, kuriai šiuo metu taikoma prevencinė dalis, biudžeto plano projektas atitinka SAP nuostatas. Visų pirma, remiantis šiuo metu turima informacija, valdžios sektoriaus deficitas neviršytų Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, nors yra tam tikrų neaiškumų dėl deficito raidos 2014 m. Buvo nustatyta, kad 2014 m. Slovakijai galima taikyti nuostatą dėl investicijų, pagal kurią leidžiama tais metais laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. 2015 m., kai šį laikiną nuokrypį reikės kompensuoti, numatoma, kad Slovakija turėtų užtikrinti pakankamą pažangą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nacionalinės skolos stabdžio taisyklės, kuria grindžiamas biudžeto plano projektas, taikyti nebenumatoma, Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą pasirengti imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas ir toliau atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Slovakija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Planai, iš esmės atitinkantys įsipareigojimus Komisija laikosi nuomonės, kad Estijos, kuriai šiuo metu taikoma prevencinė dalis, biudžeto plano projektas iš esmės atitinka SAP nuostatas. Visų pirma, remiantis Komisijos prognoze, 2015 m. tikėtinas šioks toks nukrypimas nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Estija nepadarė pažangos įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Spalio 15 d. Latvija pateikė biudžeto plano projektą, grindžiamą prielaida, kad politika nesikeis. Komisija laikosi nuomonės, kad Latvijos, kuriai šiuo metu taikoma prevencinė dalis, biudžeto plano projektas iš esmės atitinka SAP nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas 2015 m. biudžete imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad jis atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Latvija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. 2014 m. lapkričio 22 d. naujai vyriausybei pateikus atnaujintą biudžeto plano projektą Komisija siekia priimti nuomonę apie atnaujintą biudžeto plano projektą prieš planuojamą Biudžeto įstatymo projekto priėmimą nacionaliniame parlamente. Komisija laikosi nuomonės, kad Suomijos, kuriai šiuo metu taikoma prevencinė dalis, biudžeto plano projektas iš esmės atitinka SAP nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Be to, Suomija turėtų nustatyti tinkamą teisinę sistemą, kuria būtų užtikrintas nepriklausomas makroekonominių prognozių, kuriomis grindžiamas biudžeto projektas, tvirtinimas arba rengimas. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Suomija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Planai, dėl kurių rizikuojama neįvykdyti įsipareigojimų Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Belgijos, kuriai šiuo metu taikoma SAP prevencinė dalis ir skolos taisyklė, biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Belgija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. 2015 m. kovo mėn. pradžioje Komisija išnagrinės savo poziciją dėl Belgijos įsipareigojimų pagal SAP, atsižvelgdama į galutinio biudžeto įstatymo priėmimą ir numatomą struktūrinių reformų programos patikslinimą, apie kurį pranešė valdžios institucijos lapkričio 21 d. rašte, pasirašytame Ministro Pirmininko Ch. Michelio, ministrų J. van Overtveldto ir H. Jamaro. Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog atnaujintas Italijos, kuriai šiuo metu taikoma SAP prevencinė dalis ir skolos taisyklė, biudžeto plano projektas neatitiks SAP reikalavimų. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Italija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Šiuo atžvilgiu, per kelerius ateinančius metus pradėti mažinti skolos santykį su BVP laikantis skolos taisyklės padėtų politika, kuria skatinamas ekonomikos augimas, griežtai kontroliuojamos einamosios pirminės išlaidos kartu didinant bendrą viešųjų išlaidų veiksmingumą, ir planuojama privatizacija. Kovo mėn. pradžioje Komisija išnagrinės savo poziciją dėl Italijos įsipareigojimų pagal SAP, atsižvelgdama į galutinio biudžeto įstatymo priėmimą ir numatomą struktūrinių reformų programos patikslinimą, apie kurį pranešė valdžios institucijos lapkričio 21 d. rašte, pasirašytame Ministro P. C. Padoano. Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Maltos biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Šiuo metu Maltai taikoma korekcinė dalis, tačiau, jei padėtis bus tvariai ištaisyta laiku, nuo 2015 m. šaliai gali būti taikoma prevencinė dalis. Pagal Komisijos prognozę 2014 m. struktūrinės pastangos toli gražu neatitinka Tarybos rekomendacijų pagal PDP ir pabrėžiama rizika, kad perviršinis deficitas gali būti nepanaikintas dėl akivaizdaus pakankamų pastangų tai padaryti trūkumo. Be to, remiantis Komisijos prognoze, 2014 m. taip pat nesilaikoma skolos taisyklės. Galiausiai, kitaip, nei numatyta biudžeto plano projekte, pagal Komisijos prognozę 2015 m. tikėtinas didelis nukrypimas nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, remiantis tiek struktūriniu balansu, tiek išlaidų kriterijumi. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija pripažįsta, kad Malta padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį. Tačiau ji ragina valdžios institucijas spartinti pažangą įgyvendinant planuojamas priemones, kuriomis siekiama didinti sveikatos priežiūros sistemos finansinį stabilumą, užtikrinti, kad būtų įgyvendintos tolesnės pensijų reformos priemonės ir kad pastangos gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir kovoti su mokesčių slėpimu duotų laukiamų rezultatų. Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Austrijos, kuriai šiuo metu taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė, biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad 2015 m. biudžeto plano projektas, atsižvelgus į spalio mėn. paskelbtas priemones, rodo, kad bus smarkiai nukrypta nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2014–2015 m., remiantis tiek struktūriniu balansu, tiek išlaidų kriterijumi. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Austrija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Valstybės narės, kurioms taikoma Stabilumo ir augimo pakto (SAP) korekcinė dalis Planai, atitinkantys šalies įsipareigojimus Komisija laikosi nuomonės, kad Airijos, kuriai šiuo metu taikoma korekcinė dalis, biudžeto plano projektas atitinka SAP nuostatas. Tačiau Komisija ragina Airiją pasinaudoti geresniu, nei tikėtasi, ekonomikos atsigavimu ir sparčiau mažinti skolos santykį su BVP. Nors dabartinėse prognozėse numatyta, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku, nustačius platesnio užmojo deficito tikslus 2015 ir 2016 m. būtų lengviau tvariai mažinti labai didelį valdžios sektoriaus skolos santykį su BVP. Galiausiai Komisija ragina Airiją būti pasirengusią prireikus imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų laiku panaikintas 2015 m. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Airija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Planai, iš esmės atitinkantys įsipareigojimus Komisija laikosi nuomonės, kad Slovėnijos, kuriai šiuo metu taikoma korekcinė dalis, biudžeto plano projektas iš esmės atitinka SAP nuostatas. Biudžeto plano projekte numatoma laiku panaikinti perviršinį deficitą (nominalų balansą planuojama sumažinti iki mažesnės nei 3 % BVP vertės 2015 m.), tačiau rekomenduojamos fiskalinės pastangos struktūriniu požiūriu užtikrintos nebus. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą pasirengti imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Slovėnija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Planai, dėl kurių rizikuojama neįvykdyti įsipareigojimų Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Ispanijos, kuriai šiuo metu taikoma korekcinė dalis, biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Visų pirma nemanoma, kad biudžeto plano projektu bus užtikrintas PDP rekomendacijoje nustatytų biudžeto tikslų laikymasis. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Ispanija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Prancūzijos, kuriai šiuo metu taikoma korekcinė dalis, biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Atsižvelgiant į spalio 27 d. pateiktą papildomų priemonių rinkinį, tikimasi, kad struktūrinio balanso koregavimas sudarys 0,3 % BVP, palyginti su Tarybos 2013 m. rekomenduotu 0,8 % BVP dydžiu. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Prancūzija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. Apskritai iš šiuo metu turimos informacijos matyti, kad Prancūzija šiuo etapu nesiėmė veiksmingų priemonių dėl 2014 metų. 2015 m. kovo mėn. pradžioje Komisija išnagrinės savo poziciją dėl Prancūzijos įsipareigojimų pagal SAP, atsižvelgdama į galutinio biudžeto įstatymo priėmimą ir numatomą struktūrinių reformų programos patikslinimą, apie kurį pranešė valdžios institucijos lapkričio 21 d. rašte, pasirašytame Ministro Pirmininko m. Vallso. Komisija laikosi nuomonės, kad kyla rizika, jog Portugalijos, kuriai šiuo metu taikoma korekcinė dalis, biudžeto plano projektas neatitiks SAP nuostatų. Visų pirma, kyla rizika, kad biudžeto plano projektu nebus įvykdyta Tarybos rekomendacija panaikinti perviršinį deficitą iki 2015 m. Ši rizika daugiausia kyla dėl makroekonominių pokyčių poveikio biudžetui palankių prielaidų ir dėl planą remiančių struktūrinių priemonių trūkumo. Fiskalinės pastangos yra aiškiai mažesnės, nei rekomenduota, o tai reiškia, kad 2015 m. būtina imtis didelių papildomų struktūrinių konsolidavimo priemonių, kuriomis būtų patikimai ir tvariai panaikintas perviršinis deficitas. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų SAP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Portugalija padarė nedidelę pažangą, įgyvendindama per 2014 m. Europos semestrą Tarybos pateiktų rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas spartinti įgyvendinimą. 2 PRIEDAS. Metodika ir prielaidos, kuriais grindžiama Komisijos 2014 m. rudens prognozė Pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 7 straipsnio 4 dalį „[p]rie bendro įvertinimo pridedama Komisijos tarnybų naujausių ekonominių prognozių kiekvienai valstybei narei metodika (įskaitant modelius) ir prielaidos, taip pat visų biudžeto priemonių poveikio ekonomikos augimui įvertinimas“. Prielaidos, kuriomis grindžiamos Komisijos 2014 m. rudens prognozės, kurias nepriklausomai parengė Komisijos tarnybos, paaiškintos pačiame prognozių dokumente[14]. Biudžeto duomenys iki 2013 m. yra pagrįsti valstybių narių Komisijai iki 2014 m. spalio 1 d. praneštais ir Eurostato spalio 21 d. patvirtintais duomenimis. Eurostatas atšaukė pateiktą išlygą dėl valdžios sektoriaus deficito duomenų, kuriuos pateikė Nyderlandai, kokybės; ji buvo pareikšta 2014 m. balandžio 23 d. Eurostato pranešime spaudai dėl netikrumo dėl vyriausybės intervencijų, susijusių su „SNS Reaal“ nacionalizavimu ir restruktūrizavimu 2013 m.; išlyga buvo atšaukta, nes dėl poveikio masto buvo išsiaiškinta su Nyderlandų statistikos institucijomis. Eurostatas neatliko duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės per 2014 m. rudens pranešimų laikotarpį, pakeitimų. Į prognozę, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 15 d. Eurostato sprendimą, buvo įtrauktos finansinį stabilumą remiančios priemonės[15]. Išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė pranešė kitus duomenis, pakankamai išsamiai žinomos kapitalo injekcijos buvo įtrauktos į prognozę kaip finansiniai sandoriai, t. y. jais didinama skola, bet ne deficitas. Bankų įsipareigojimams ir indėliams suteiktos valstybės garantijos neįtrauktos kaip valdžios sektoriaus išlaidos, jei rengiant galutinę prognozę nėra įrodymų, kad jomis buvo pasinaudota. Tačiau pažymėtina, kad vyriausybės arba kitų valdžios sektoriui priskirtų subjektų bankams suteiktos paskolos paprastai į valdžios sektoriaus skolą įtraukiamos. 2015 m. prognozėse atsižvelgta į visus priimtus arba nacionaliniams parlamentams pateiktus biudžetus ir visas kitas priemones, apie kurias turima pakankamai išsamios informacijos. Visų pirma šioje prognozėje atsižvelgta į visą informaciją, įtrauktą į iki spalio vidurio pateiktus BPP. 2016 m. prognozės parengtos darant prielaidą, kad politika nesikeis ir ekstrapoliuojant pajamų ir išlaidų tendencijas bei įtraukiant priemones, apie kurias turima pakankamai informacijos. Europos bendrosios valstybės skolos suvestiniai 2014–2016 m. prognozių duomenys skelbiami nekonsoliduoti (t. y. nepatikslinti atsižvelgiant į tarpvyriausybines paskolas). Siekiant užtikrinti nuoseklumą, ankstesnių metų duomenys taip pat skelbiami tokiu pat būdu. Tai reiškia, kad 2013 m. euro zonos skolos santykis su BVP yra 2,2 proc. punkto (1,7 proc. punkto ES) didesnis nei 2014 m. spalio 21 d. paskelbtame Eurostato pranešime spaudai 158/2014 pateiktas konsoliduotos valdžios sektoriaus skolos santykis[16]. Atskirų valstybių narių 2014–2016 m. valdžios sektoriaus skolos projekcijose atsižvelgiama į garantijų EFSF[17], dvišalių paskolų kitoms valstybėms narėms ir dalyvavimo ESM kapitale, kaip planuota galutinę prognozės duomenų dieną, poveikis. Pagal Komisijos 2014 m. rudens prognozę bendros biudžeto priemonės 2015 m. BPP sudaro maždaug 0,2 % BVP. Sumažintos išlaidos sudaro 0,25 % BVP, o visos pajamų priemonės kartu turi nedidelį deficitą didinantį poveikį. Apskritai mechaninis poveikis augimui trumpuoju laikotarpiu būtų maždaug 0,15 proc. punkto. Šį įvertį reikia vertinti su tam tikru atsargumu: · Nieko nedarant fiskaliniam disbalansui sumažinti gali padidėti finansinio turto nestabilumas ir tai gali lemti didesnius palūkanų normų skirtumus ir pačias palūkanų normas ir neigiamai paveikti ekonomikos augimą. · reglamentu siekiama įvertinti priemonių, kurių imtasi BPP, poveikį. Taigi, priemonės, kurių buvo imtasi ir kurios įsigaliojo iki BPP, į vertinimą neįtrauktos (net jei jos gali paveikti prognozę); · 2015 m. įsigaliosiančiomis priemonėmis taip pat gali būti atsvertas esamų priemonių, kuriomis 2014 m. daromas vienkartinis poveikis, ir išlaidų didėjimo tendencijos poveikis. Komisijos vertinimu, vienkartinių priemonių poveikis EZ-16 suvestiniu lygmeniu 2014 m. siekia 0,0 % BVP, o išlaidų augimo tendencija (vertinant pagal ciklą pakoreguotų išlaidų santykio pokytį), jei nebūtų imtasi politikos priemonių, būtų 0,25 % BVP. 3 PRIEDAS. Jautrumo analizė Remiantis Reglamento (ES) Nr. 473/2013 7 straipsniu „į bendrą įvertinimą įeina jautrumo analizės, kuriose nurodoma rizika valstybės finansų tvarumui, esant nepalankioms ekonominėms, finansinėms ar biudžeto aplinkybėms“. Todėl šiame priede pateikiama galimų makroekonominių sukrėtimų (augimo ir palūkanų normų) poveikio valstybės skolos raidai jautrumo analizė, remiantis tikimybinių skolos projekcijų rezultatais[18]. Analizė leidžia įvertinti galimą nominalaus BVP augimo sulėtėjimo ir pagreitėjimo rizikos poveikį valstybės skolos dinamikai (taip pat atsižvelgiant į jų poveikį biudžeto balanso ciklo komponentui dėl savaiminių stabilizatorių veikimo), taip pat palankios ar nepalankios raidos poveikį finansų rinkoms, kuris lemtų vyriausybių skolinimosi išlaidų padidėjimą arba sumažėjimą. Pagal tikimybines projekcijas būsimų makroekonominių sąlygų neapibrėžtumas įvertinamas analizuojant valstybės skolos dinamiką remiantis pagrindiniu skolos projekcijos scenarijumi, kuris dviejuose toliau pateiktos EZ-16[19] rezultatų diagramos languose atitinka Komisijos 2014 m. rudens prognozių scenarijų ir biudžeto planų projektų (BPP) prognozių scenarijų (abiem atvejais daroma įprastinė prielaida, kad po prognozių laikotarpio politika nesikeis). Pagrindinio scenarijaus makroekonomines sąlygas (trumpalaikes ir ilgalaikes valstybės obligacijų palūkanų normas, augimo tempą) veikia sukrėtimai ir toliau pateikiamame grafike gaunamas kūgio pavidalo galimų skolos raidos variantų pasiskirstymas (skirstinys). Kūgis atitinka daug įvairių galimų makroekonominių sąlygų ir ne mažiau nei 2 000 sukrėtimų, kuriais modeliuojamas poveikis augimui ir palūkanų normoms. Sukrėtimų dydis ir koreliacija atitinka kintamųjų istorines tendencijas[20]. Tai reiškia, kad metodika neįvertinamas tikrojo laiko netikrumas, kuris šiuo metu gali būti didesnis, visų pirma gamybos apimties atotrūkio atžvilgiu. Modeliuojant skolos dinamiką atsižvelgiama į tai, kad augimui nepalankūs sukrėtimai sukelia biudžetinius sukrėtimus, nes poveikį biudžeto balanso ciklo komponentui daro veikiantys automatiniai stabilizatoriai. Todėl toliau pateikiamose diagramose pateikiama EZ-16 skolos dinamikos tikimybinė informacija, atsižvelgiant į galimus augimui nepalankius sukrėtimus ir palūkanų normų sukrėtimus, kurie savo dydžiu ir koreliacija atitinka anksčiau buvusius sukrėtimus. Diagramose projektuojama skolos raida pagal pagrindinį scenarijų (kuriam taikomi makroekonominiai sukrėtimai) pažymėta brūkšnine linija, o skolos projekcijų trajektorija, kuri visas galimas trajektorijas, gautas pritaikius sukrėtimus (mediana), dalina į dvi dalis, pažymėta ištisine juoda linija kūgio viduryje. Pats kūgis apima 80 % visų galimų skolos raidos variantų, gautų modeliuojant 2 000 augimui nepalankių sukrėtimų ir palūkanų normų sukrėtimų (kaip žemutinė ir viršutinė kūgio ribas žyminčios linijos, atitinkamai atitinkančios 10-ą ir 90-ą skirstinio procentilį); taigi, į patamsintoje dalyje pateikiamus modeliuojamus skolos raidos variantus (20 % visų galimybių) neįtraukiami labiau kraštutiniai (mažiau tikėtini) sukrėtimai arba nuokrypių zonos įvykiai. Skirtingai patamsintos kūgio sritys atitinka skirtingas bendro galimų skolos raidos variantų skirstinio dalis. Tamsiai mėlyna sritis (apribota 40-u ir 60-u procentiliu) apima 20 % visų galimų pagrindiniam scenarijui artimesnių skolos raidos variantų. A3.1 diagrama. Tikimybinių valstybės skolos projekcijų pagal Komisijos prognozės scenarijų ir biudžeto planų projektų (BPP) prognozės scenarijų diagramos Atitinkamai pagal Komisijos ir pagal BPP prognozių scenarijus diagramos rodo maždaug 40–50 % tikimybę, kad 2015 m. EZ-16 skolos ir BVP santykis dėl neigiamų makroekonominių sukrėtimų bus prastesnis nei prognozuota[21]. Pagal abu scenarijus, kuriuose atsižvelgiama į ekonomikos vystymosi sulėtėjimo ir pagreitėjimo riziką bei finansų rinkų sąlygų pablogėjimo ir pagerėjimo riziką, yra 80 % tikimybė, kad EZ-16 skola 2015 m. sieks nuo 90–91 % iki 94–95 % BVP (nes kūgis reiškia 80 % visų galimų modeliuojamų skolos raidos variantų). 2015 m. skolos santykio intervalo žemutinė ir viršutinė ribos pagal Komisijos scenarijų būtų didesnės nei pagal BPP scenarijų dėl 1 proc. punkto skirtumo tarp atitinkamų pagrindinių scenarijų, kuriems taikomi sukrėtimai, prognozės (maždaug 93,5 % skolos santykis Komisijos scenarijaus atveju, palyginti su 92,5 % BPP scenarijaus atveju). Po 2015 m., kuriais baigiasi esamų BPP laikotarpis, modeliavimo rezultatai rodo, jog skirtumas tarp pagal Komisijos ir BPP scenarijus prognozuojamų skolos santykių, kai taikomi sukrėtimai, didėja. Diagramų apimamo projekcijų laikotarpio pabaigoje (2019 m.) būtų 50 % tikimybė, kad skolos santykis būtų didesnis nei 89 % BVP pagal Komisijos scenarijų, ir 50 % tikimybė, kad skolos santykis būtų didesnis nei 87 % BVP pagal BPP scenarijų. Šį skirtumą daugiausia lemia tai, kad struktūrinis pirminis balansas BPP scenarijaus atveju išlaikomas didesnės vėliausiai prognozuoto pertekliaus vertės, palyginti su Komisijos scenarijumi – dėl to pagal BPP scenarijų modeliuojamas skolos santykis po 2015 m. sumažėja daugiau. Dėmesys atkreiptinas į tai, kad, kadangi sukrėtimų dydis ir koreliacija atitinka kintamųjų istorines tendencijas, metodika neatspindi tikrojo laiko netikrumo, kuris gali būti visų pirma vertinant gamybos apimties atotrūkį. Atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, susijusią su dideliu gamybos apimties atotrūkio įverčių koregavimu, dažnai mažesnės potencialios gamybos apimties kryptimi, nei manyta tikruoju laiku, tai reiškia papildomą būsimos skolos raidos rizikos šaltinį, kuris neatspindimas ankstesnėje analizėje. 4 PRIEDAS. Struktūrinių reformų įgyvendinimas. Makroekonominio disbalanso šalinimas ir mokesčių pleišto mažinimas Siekiant paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje būtina vykdyti struktūrines reformas, kuriomis skatinamas veiksmingas išteklių perskirstymas ir gerinamos našumo ir konkurencingumo perspektyvos[22]. Be pažeidžiamų euro zonos valstybių narių, kuriose įgyvendinama ekonominio koregavimo programa, kuriai įgyvendinti suteikta finansinė parama, reformos būtinybė didžiausia tose šalyse, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas MDP prasme (Italijoje ir Slovėnijoje[23]) arba kuriose disbalansui šalinti reikia imtis ryžtingų politinių veiksmų (Prancūzijoje, Airijoje ir Ispanijoje[24]). Atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas euro zonai Komisija pradėjo specialią politikos įgyvendinimo tose valstybėse narėse stebėsenos procedūrą. Dėl išsamesnio konkrečios struktūrinės politikos poveikio ekonominei veiklai vertinimo žr. „Rinkos reformų įgyvendinimas“ („Market Reforms at Work“), European Economy, 2014(5). Leidinyje parodoma, kad galimas tokių rinkos reformų keturiose pažeidžiamiausios ekonomikos Europos šalyse – Italijoje, Graikijoje, Portugalijoje ir Ispanijoje – poveikis gali būti didelis, ir kad reformos tose šalyse, atrodo, pradeda duoti teigiamų rezultatų. Tiek vykdomos reformos, tiek jų veiksmingumas visose keturiose šalyse yra skirtingas; labiausiai pastebimi požymiai, kad reformos pradeda duoti rezultatų, yra Ispanijoje, o po jos – Portugalijoje, o Italija ir Graikija, atrodo, atsilieka[25]. Mokesčių pleišto mažinimas Euro zonoje gana didelis darbo jėgos apmokestinimas ir tai neigiamai atsiliepia ekonominei veiklai ir užimtumui. Šiam klausimui spręsti 2014 m. Taryba kelioms euro zonos valstybėms narėms pateikė konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas (KŠSR). Be to, visai euro zonai buvo pateikta rekomendacija „... reguliariai rengti temines diskusijas apie struktūrines reformas darbo ir gaminių rinkose, kurių šalutinis poveikis gali būti didelis, daugiausia dėmesio skiriant didelio mokesčių pleišto mažinimui ir paslaugų rinkų reformoms“. Vykdydama tolesnę veiklą, susijusią su rekomendacija, Euro grupė šių metų liepos ir rugsėjo mėn. aptarė didelio darbo mokesčių pleišto euro zonoje klausimą. Ji pareiškė savo įsipareigojimą veiksmingai mažinti darbo apmokestinimo naštą euro zonoje ir priėmė keletą bendrųjų principų dėl šios srities reformų, visų pirma susijusių su jų turiniu, finansavimu, platesnėmis politinėmis aplinkybėmis ir politine bei visuomenės parama. Ji pabrėžė, kad svarbu tęsti šios srities darbą, be kita ko, keičiantis geriausia patirtimi. Didelis darbo mokesčių pleištas pats savaime arba jo sąveika su išmokų sistema gali sukurti nedarbo ar neveiklumo spąstus[26]. Dideli darbo mokesčiai didina darbo sąnaudų bei faktinio darbo užmokesčio atotrūkį ir taip mažina darbo jėgos paklausą ir darbo jėgos pasiūlą. Šis poveikis gali būti itin didelis žemos kvalifikacijos ir mažas pajamas gaunantiems asmenims, be to, jis gali sąveikauti su kitomis darbo rinkos ypatybėmis, pavyzdžiui, minimaliu darbo užmokesčiu. Perkėlus mokesčių naštą nuo darbo jėgos būtų skatinama darbo jėgos pasiūla dėl sumažintų paskatų nedirbti ir būtų padidinta darbo jėgos paklausa dėl sumažintų įmonių darbo išlaidų. Mažesnis darbo jėgos apmokestinimas taip pat prisideda prie įmonių pelningumo didinimo, o tai savo ruožtu didina kapitalo grąža ir paskatas investuoti. Keliose euro zonos valstybėse narėse poreikis sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas taip pat yra susijęs su būtinybe padidinti sąnaudų konkurencingumą, kartu užtikrinant, kad nesumažėtų darbo užmokestis atskaičius mokesčius. Keletą metų prieš krizę kelios valstybės narės įgyvendino struktūrines reformas, kuriomis siekta spręsti didelio darbo mokesčių pleišto problemą. Tačiau per krizę šios pastangos pranyko ir daug valstybių narių, siekdamos vykdyti konsolidavimą, padidino fizinių asmenų pajamų mokesčius arba socialinio draudimo įmokas. Ši tendencija pavaizduota A4.1 diagramoje. Euro zonoje vis dar esama didelių skirtumų tarp valstybių narių, susijusių su vienam darbuotojui ir vidutiniam darbo užmokesčiui taikomo mokesčių pleišto dydžiu ir jo sudėtimi, kaip parodyta A4.2 diagramoje. Iš BPP matyti, kad euro zonos valstybėse narėse aiškiai suprantama, jog naudinga spręsti didelio darbo jėgos apmokestinimo klausimą. Euro zonoje įgyvendinamos reformos. Trys pavyzdžiai: · Prancūzija, kuriai buvo pateikta KŠSR „imtis veiksmų, kad būtų toliau mažinamos darbdavių socialinio draudimo įmokos“ ir „sumažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą“ savo BPP priminė, kad pagal atsakomybės ir solidarumo paktą buvo paskelbta įvairių priemonių, visų pirma skirtų mažai uždirbantiems asmenims. Nuo 2014 m. konkurencingumo ir užimtumo mokesčių kreditas sumažins darbo jėgos išlaidas, susijusias su darbo užmokesčiu, siekiančiu iki 2,5 karto minimalaus darbo užmokesčio. Kai ši priemonė jau visiškai įsigalios, su ja susijusios biudžetinės išlaidos sieks 20 mlrd. EUR. Be to, vyriausybė paskelbė iki 2016 m. 10 mlrd. EUR sumažinti darbdavių mokamas socialinio draudimo įmokas. Galiausiai į BPP įtraukta priemonė 2,7 mlrd. EUR sumažinti fizinių asmenų pajamų mokestį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. · Estija, kuriai pateikta KŠSR „didinti paskatas dirbti įgyvendinant priemones, skirtas mažai uždirbantiems asmenims“ į savo BPP įtraukė kelias priemones, kuriomis siekiama sumažinti visų darbuotojų apmokestinimą: fizinių asmenų pajamų mokestis bus sumažintas 1 proc. punktu iki 20 %, nedarbo draudimo įmokos bus sumažintos iki 2,4 % nuo dabartinio 3 % lygio ir neapmokestinamųjų pajamų arba bazinių išmokų lygis bus padidintas 7 %. · Nyderlandai, kuriems pateikta KŠSR „mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas“, į BPP įtraukė priemones toliau didinti darbuotojų mokesčio kredito teikimą. Be to, darbuotojų mokesčio kreditas bus perorientuotas siekiant padidinti paskatas dirbti mažesnes ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims. Taikant tokį metodą biudžetinės priemonės išlaidos ribojamos iki 500 mln. EUR ir kartu išlaikomas didelis teigiamas kredito poveikis mažesnes ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams. Be to, pirmosios pajamų grupės mokesčio tarifo padidinimas (po laikino sumažinimo 2014 m.) bus mažesnis nei numatyta koalicijos susitarime; šios priemonės biudžetinės išlaidos sieks 475 mln. EUR. A4.1 diagrama. Euro zonos mokesčių pleištas, taikomas vienam darbuotojui ir vidutiniam darbo užmokesčiui Šaltinis. EBPO ir Komisijos tarnybos. Pastaba. Euro zonos vidurkis yra paprastas aritmetinis vidurkis; neturima naujausių Kipro duomenų; Latvijos ir Maltos atveju naudoti 2012 m. duomenys. A4.2 diagrama. Mokesčių pleištas, taikomas vienam darbuotojui ir vidutiniam darbo užmokesčiui (2013 m.) Šaltinis. EBPO ir Komisijos tarnybos. SDĮ = socialinio draudimo įmokos. Pastaba. ES ir Euro zonos vidurkiai yra paprasti aritmetiniai vidurkiai; neturima naujausių Kipro ir Kroatijos duomenų; Bulgarijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos ir Rumunijos atveju naudoti 2012 m. duomenys. 5 PRIEDAS. Diagramos ir lentelės A5.1 lentelė. EZ-16 nominalaus deficito tikslai (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2014 m. rudens prognozę (KRP) || 2014 || 2015 Šalis || SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP BE || -2,1 || -2,9 || -3,0 || -1,4 || -2,1 || -2,8 DE || 0,1 || 0,2 || 0,2 || 0,1 || 0,2 || 0,0 EE || -0,7 || -0,3 || -0,4 || -0,5 || -0,5 || -0,6 ES || -5,5 || -5,5 || -5,6 || -4,2 || -4,2 || -4,6 FR || -3,8 || -4,4 || -4,4 || -3,0 || -4,3 || -4,5 IE || -4,8 || -3,7 || -3,7 || -3,0 || -2,7 || -2,9 IT || -2,6 || -3,0 || -3,0 || -1,8 || -2,6 || -2,7 LV || -1,0 || -1,5 || -1,1 || -0,8 || -1,0 || -1,2 LU || 0,1 || 0,2 || 0,2 || -0,5 || -0,2 || -0,4 MT || -2,1 || -2,1 || -2,5 || -1,6 || -1,6 || -2,6 NL || -2,9 || -2,9 || -2,5 || -2,1 || -2,2 || -2,1 AT || -2,7 || -2,8 || -2,9 || -1,4 || -1,9 || -1,8 PT || -4,0 || -4,8 || -4,9 || -2,5 || -2,7 || -3,3 SI || -4,1 || -4,4 || -4,4 || -2,4 || -2,8 || -2,9 SK || -2,8 || -2,9 || -3,0 || -2,8 || -2,0 || -2,6 FI || -2,0 || -2,7 || -2,9 || -1,1 || -2,4 || -2,6 EZ-16 || -2,4 || -2,6 || -2,6 || -1,8 || -2,2 || -2,4 A5.2 lentelė. EZ-16 struktūrinio balanso pokyčiai (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2014 m. rudens prognozę (KRP) || 2014 || 2015 Šalis || SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP BE || 0,4 || 0,3 || 0,1 || 0,6 || 0,7 || 0,4 DE || 0,0 || -0,1 || 0,1 || -0,2 || -0,2 || -0,1 EE || 0,0 || 0,9 || 0,4 || 0,3 || 0,1 || 0,1 ES || 0,6 || 0,4 || 0,2 || 0,1 || -0,1 || -0,2 FR || 0,7 || 0,2 || 0,3 || 0,6 || 0,1 || 0,1 IE || 1,5 || 0,3 || 1,0 || 2,0 || 1,0 || 0,4 IT || 0,2 || -0,3 || -0,1 || 0,4 || 0,3 || 0,1 LV || -0,5 || -0,5 || -0,4 || 0,0 || 0,1 || -0,2 LU || -0,5 || -0,8 || -0,9 || -1,2 || -0,7 || -0,7 MT || 0,4 || 0,4 || 0,0 || 0,5 || 0,1 || -0,2 NL || -0,1 || -0,3 || 0,1 || 0,3 || 0,1 || -0,3 AT || 0,0 || 0,3 || 0,2 || 0,2 || -0,1 || 0,1 PT || 0,5 || 0,8 || 0,6 || 0,8 || 0,1 || -0,3 SI || 0,8 || -0,4 || -0,7 || 0,6 || 0,2 || 0,3 SK || -0,4 || -0,6 || -0,7 || 0,3 || 1,3 || 0,8 FI || -0,3 || -0,4 || -0,4 || 0,4 || -0,2 || 0,0 EZ-16 || 0,3 || 0,0 || 0,1 || 0,3 || 0,1 || 0,0 A5.3 lentelė. EZ-16 skolos santykis su BVP (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2014 m. rudens prognozę (KRP) || 2014 || 2015 Šalis || SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP BE || 101,2 || 105,6 || 105,8 || 99,4 || 105,1 || 107,3 DE || 75,8 || 73,8 || 74,5 || 72,6 || 70,7 || 72,4 EE || 9,8 || 9,8 || 9,9 || 9,3 || 9,3 || 9,6 ES || 99,5 || 97,6 || 98,1 || 101,7 || 100,3 || 101,2 FR || 95,6 || 95,3 || 95,5 || 95,6 || 97,2 || 98,1 IE || 121,4 || 110,5 || 110,5 || 120,0 || 108,5 || 109,4 IT || 134,9 || 131,6 || 132,2 || 133,3 || 133,1 || 133,8 LV || 38,8 || 39,7 || 40,3 || 32,9 || 34,6 || 36,3 LU || 23,3 || 23,0 || 23,0 || 24,0 || 24,1 || 24,3 MT || 69,4 || 70,1 || 71,0 || 68,5 || 69,0 || 71,0 NL || 74,6 || 69,8 || 69,7 || 74,7 || 70,0 || 70,3 AT || 79,2 || 86,5 || 87,0 || 77,6 || 85,6 || 86,1 PT || 130,2 || 127,2 || 127,7 || 128,7 || 123,7 || 125,1 SI || 80,9 || 82,2 || 82,2 || 81,1 || 83,2 || 82,9 SK || 55,2 || 54,1 || 54,1 || 56,2 || 54,4 || 54,9 FI || 59,8 || 59,6 || 59,8 || 61,0 || 61,2 || 61,7 EZ-16 || 94,3 || 92,7 || 93,1 || 93,1 || 92,5 || 93,6 A5.4 lentelė. EZ-16 realiojo BVP augimas (%) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2014 m. rudens prognozę (KRP) || 2014 || 2015 Šalis || SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP BE || 1,4 || 1,1 || 0,9 || 1,8 || 1,5 || 0,9 DE || 1,8 || 1,8 || 1,3 || 2,0 || 2,0 || 1,1 EE || 2,0 || 1,5 || 1,9 || 3,5 || 2,5 || 2,0 ES || 1,2 || 1,3 || 1,2 || 1,8 || 2,0 || 1,7 FR || 1,0 || 0,4 || 0,3 || 1,7 || 1,0 || 0,7 IE || 2,1 || 4,7 || 4,6 || 2,7 || 3,9 || 3,6 IT || 0,8 || -0,3 || -0,4 || 1,3 || 0,6 || 0,6 LV || 4,0 || 2,9 || 2,6 || 4,0 || 2,8 || 2,9 LU || 3,2 || 2,8 || 3,0 || 3,2 || 2,7 || 2,4 MT || 2,3 || 3,0 || 3,0 || 2,1 || 3,5 || 2,9 NL || 0,8 || 0,7 || 0,9 || 1,3 || 1,3 || 1,4 AT || 1,7 || 0,8 || 0,7 || 1,7 || 1,2 || 1,2 PT || 1,2 || 1,0 || 0,9 || 1,5 || 1,5 || 1,3 SI || 0,5 || 2,0 || 2,4 || 0,7 || 1,6 || 1,7 SK || 2,3 || 2,4 || 2,4 || 3,0 || 2,6 || 2,5 FI || 0,5 || 0,0 || -0,4 || 1,4 || 1,2 || 0,6 EZ-16 || 1,3 || 1,0 || 0,8 || 1,7 || 1,5 || 1,1 A5.5 lentelė. 2014 ir 2015 m. EZ-16 fiskalinio konsolidavimo sudėtis pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2014 m. rudens prognozę (KRP) % potencialaus BVP, jei nenurodyta kitaip || 2014 || 2015 SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP Pagal ciklą pakoreguotas pajamų santykis || 46,9 || 46,7 || 46,8 || 46,7 || 46,5 || 46,8 pokytis proc. punktais, palyginti su ankstesniais metais || 0,0 || 0,1 || 0,2 || -0,1 || -0,1 || 0,0 Pagal ciklą pakoreguotas išlaidų santykis || 47,8 || 47,9 || 48,0 || 47,5 || 47,7 || 48,0 pokytis proc. punktais, palyginti su ankstesniais metais || -0,3 || 0,1 || 0,2 || -0,3 || -0,2 || 0,0 Struktūrinio balanso pokytis || 0,3 || 0,0 || 0,1 || 0,3 || 0,1 || 0,0 A5.6 lentelė. Trumpalaikis elastingumas, kuriuo grindžiamos 2015 m. EZ-16 pajamų projekcijos. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) ir EBPO Šalis || BPP || KRP || EBPO BE || 0,7 || 1,0 || 1,0 DE || 0,8 || 1,0 || 1,0 EE || 1,2 || 1,4 || 1,1 ES || 0,1 || 1,1 || 1,0 FR || 1,0 || 1,1 || 1,0 IE || 0,7 || 0,4 || 1,1 IT || 1,5 || 1,5 || 1,1 LV || 0,1 || 1,0 || 0,9 LU || 0,2 || 1,0 || 1,0 MT || 0,7 || 1,2 || 1,0 NL || 0,7 || 1,3 || 1,1 AT || 0,9 || 1,1 || 1,0 PT || 1,5 || 0,6 || 1,0 SI || -1,5 || 0,1 || 1,0 SK || -0,1 || 1,0 || 1,0 FI || 0,7 || 0,8 || 0,9 EZ-16 || 0,8 || 1,0 || 1,0 Pastaba. Pagal BPP ir Komisijos prognozę apskaičiuotus elastingumo dydžius ir EBPO elastingumo dydžius reikėtų lyginti atsargiai. Pirmieji du grynojo elastingumo dydžiai yra susiję su BVP augimu, o pastarieji elastingumo dydžiai iš esmės apskaičiuoti gamybos apimties atotrūkio atžvilgiu. Apskritai skirtumai yra nedideli. A5.7 lentelė. Fiskalinės pastangos, vertinamos kaip diskrecinių pajamų priemonių, atėmus pagal ciklą pakoreguotų išlaidų santykio pokytį, suma. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) ir stabilumo programomis (SP) || 2014 || 2015 Šalis || SP || BPP || KRP || SP || BPP || KRP BE || 1,5 || 0,8 || 0,5 || 0,5 || 0,8 || 0,2 DE || 0,5 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || -0,1 EE || 0,3 || 0,3 || 0,0 || -0,2 || -0,7 || -0,5 ES || 1,1 || 0,6 || 0,1 || 0,2 || 0,1 || -0,1 FR || 0,8 || -0,1 || 0,1 || 0,4 || -0,1 || 0,0 IE || 2,3 || 1,1 || 1,3 || 2,0 || 1,1 || 1,2 IT || 0,1 || 0,1 || 0,0 || 0,1 || -0,1 || -0,5 LV || 0,8 || -0,7 || -0,1 || 1,7 || 2,0 || -0,2 LU || 0,6 || -0,3 || -0,6 || 0,4 || -0,1 || -0,7 MT || -0,3 || -0,2 || -0,8 || 0,3 || -0,1 || -0,6 NL || 0,8 || 0,6 || -0,1 || 0,4 || 0,5 || -0,6 AT || -1,1 || -1,4 || -1,4 || 1,5 || 0,9 || 0,8 PT || 0,7 || 0,2 || -0,5 || 0,5 || 1,1 || 1,3 SI || 10,4 || 10,0 || 9,8 || 2,9 || 2,2 || 1,7 SK || 1,1 || 1,7 || 0,5 || 1,1 || 1,9 || 0,4 FI || -0,2 || -0,1 || -0,5 || 0,6 || -0,1 || 0,2 EZ-16 || 0,6 || 0,2 || 0,1 || 0,4 || 0,2 || -0,1 A5.1a diagrama. Prognozuojami EZ-16 išlaidų santykių pokyčiai (% BVP) 2015 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) Diagramoje parodyti išlaidų santykių pokyčiai 2014–2015 m. (kairėje) ir išlaidų santykiai 2015 m. (dešinėje). A5.1b diagrama. Prognozuojami EZ-16 pajamų santykių pokyčiai (% BVP) 2015 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) Diagramoje parodyti pajamų santykių pokyčiai 2014–2015 m. (kairėje) ir išlaidų santykiai 2015 m. (dešinėje). A5.2 diagrama. Prognozuojami EZ-16 pagrindinių rūšių išlaidų pokyčiai (% BVP) 2015 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) Diagramoje parodoma, kaip pagrindiniai išlaidų komponentai veikia prognozuojamus išlaidų ir BVP santykių pokyčius. A5.3 diagrama. Prognozuojami EZ-16 pagrindinių rūšių mokestinių pajamų pokyčiai (% BVP) 2015 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su 2014 m. Komisijos rudens prognoze (KRP) Diagramoje parodoma, kaip pagrindiniai pajamų komponentai veikia prognozuojamus išlaidų ir BVP santykių pokyčius. A5.4 diagrama. Nominalaus valdžios sektoriaus balanso (% BVP), prognozuoto 2015 metams Komisijos 2014 m. rudens prognozėje (KRP) ir biudžeto planų projektuose (BPP), palyginimas Diagramoje parodytas 2015 m. nominalus biudžeto balansas pagal Komisijos prognozę (horizontali ašis), palyginti su BPP planuojamu balansu (vertikali ašis). Diagramoje valstybės narės išdėstytos aukščiau (žemiau) dalinančios linijos pagal tai, ar Komisijos prognozėje nominalus balansas yra didesnis ar mažesnis nei BPP. A5.5 diagrama. 2015 m. skolos tikslų (% BVP) skirtumo tarp Komisijos 2014 m. rudens prognozės ir biudžeto planų projektų elementai Diagramoje prognozuojami skolos ir BVP santykių skirtumai išskaidomi į bazės poveikio, pirminio balanso, atsargų ir srautų koregavimo ir „sniego gniūžtės“ poveikio skirtumus. „Sniego gniūžtės“ poveikis – prognozuojamų augimo normų ir palūkanų normų skirtumas. [1] Kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų. Tai vienas iš dviejų vadinamojo dviejų teisės aktų, įsigaliojusių 2013 m. gegužės mėn., rinkinio, reglamentų. [2] Graikija ir Kipras – likusios euro zonos šalys, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo programa, plano teikti neprivalo, nes programoje jau numatyta glaudi fiskalinė stebėsena. [3] Latvija raginama iš naujo laiku pateikti atnaujintą planą, kad Komisija galėtų priimti informacija grindžiamą nuomonę apie BPP ir Euro grupėje surengti tinkamas diskusijas prieš planuojamą biudžeto įstatymo priėmimą nacionaliniame parlamente. [4] 2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta euro, bendrųjų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo (OL C 247, 2014 7 29, p. 143). [5] Prancūzija, Airija, Malta, Portugalija, Slovėnija, Ispanija. [6] Alternatyvus fiskalinių pastangų vertinimas BPP gali būti gautas atsižvelgiant į diskrecinių pajamų priemonių, atėmus pagal ciklą pakoreguotų išlaidų santykio pokytį, sumą (A4.7 lentelė). Tai reiškia, kad fiskalinis koregavimas 2014 ir 2015 m. EZ-16 sieks 0,2 % BVP. Nors šie įverčiai yra šiek tiek didesni už struktūrinio balanso pokyčius (atitinkamai abejais metais 0,0 % ir 0,1 % BVP), jie, palyginti su pavasario prognozėmis, sumažinti tokiu pat dydžiu abiejų priemonių atveju. Tuo patvirtinama tai, kad bendros pagal BPP vykdomos fiskalinės pastangos yra mažesnės už tas, kurios prognozuotos SP pavasarį. [7] Pagal ciklą nepakoreguotas santykis 2015 m. dėl teigiamo vardiklio poveikio, susijusio su gamybos apimties atotrūkio mažėjimu, sumažėtų daugiau – maždaug 0,6 proc. punkto). [8] OL C 247, 2014 7 29, p. 1–140. [9] Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamas biudžeto plano projektas, paremtas balandžio mėn. paskelbta Vokietijos federalinės vyriausybės pavasario prognoze. Tačiau turint omenyje, kad po jos paskelbimo buvo gauti tolesni oficialūs statistiniai duomenys ir prastesni verslo ciklo rodikliai, jame aprašytos 2014 ir 2015 m. ekonominės veiklos perspektyvos yra gerokai optimistiškesnės už Komisijos 2014 m. rudens prognozę. Po biudžeto plano pateikimo Vokietijos vyriausybė savo pačios prognozę atnaujino. [10] Vadinamasis pajamų „grynasis elastingumas“, t. y. pajamų, atėmus diskrecinių priemonių poveikį, procentinis pokytis vienam BVP pokyčio procentui. Planuose numatytas bendras pajamų elastingumas 2015 m. yra mažesnis negu tas, kuriuo pagrįsta Komisijos prognozė (atitinkamai 0,8 ir 1,0; žr. A5.6 lentelę). [11] Struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį poveikį biudžetui. [12] Savo vidutinio laikotarpio tikslo nepasiekusios valstybės narės nukrypimas bus laikomas dideliu, jei: i) struktūrinio balanso nukrypimas nuo tinkamo koregavimo plano siekia bent 0,5 % BVP per vienus metus arba vidutiniškai bent 0,25 % BVP per metus dvejus metus iš eilės; ir ii) per didelis išlaidų, atmetus diskrecines pajamų priemones, augimo tempas per atitinkamą koregavimo plano laikotarpį, nustatytą pagal orientacinį vidutinio laikotarpio augimo tempą, turėjo neigiamo poveikio valdžios sektoriaus balansui – ne mažiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP per vienus metus arba bendrai per dvejus metus iš eilės. Nukrypimas taip pat gali būti laikomas dideliu, jei tik viena iš dviejų sąlygų (i) ir (ii) yra patvirtinta, o bendras įvertinimas rodo, kad ši sąlyga yra tinkamiausia pagrindinėms fiskalinėms priemonėms įvertinti. [13] Maltai šiuo metu taikoma SAP korekcinė dalis, tačiau jei laiku ir tvariai būtų įvykdytas koregavimas, nuo 2015 m. jai galėtų būti pradėta taikyti prevencinė dalis. [14] Metodinės prielaidos, kuriomis grindžiamos Komisijos 2014 m. rudens prognozės: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm). [15] Paskelbta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-EN.PDF. [16] Paskelbta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-EN.PDF. [17] Pagal 2011 m. sausio 27 d. Eurostato sprendimą dėl operacijų, kurias vykdo EFSF statistinės apskaitos, kurį galima rasti: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF. [18] Šiame dokumente naudota tikimybinių valstybės skolos projekcijų metodika pateikiama Europos Komisijos 2012 m. fiskalinio tvarumo ataskaitos 3.3.3 skirsnyje ir Berti K. (2013), „Tikimybinės valstybės skolos projekcijos naudojant istorinį variacijos-kovariacijos matricos metodas ES šalyse“ („Stochastic public debt projections using the historical variance-covariance matrix approach for EU countries“), European Economy, Economic Paper, Nr. 480. [19] Tai reiškia, kad laikoma, jog EZ-16 struktūrinis pirminis balansas likusiu projekcijų laikotarpiu pagal BPP scenarijų 2015 m. išliks vėliausiai prognozuotos 1,4 % pertekliaus vertės, o ne 1,2 % pertekliaus 2016 m. pagal EK scenarijų. [20] Daroma prielaida, kad sukrėtimai atitinka bendrą normalųjį skirstinį. [21] 2015 m. projekcijose pagrindinį scenarijų abiejose diagramose (atitinkamai BPP ir EK scenarijai) žyminti punktyrinė linija atitinka liniją, žyminčią 50-ą ir 60-ą skirstinio procentilę (tai reiškia, kad atitinkamai 50 % ir 40 % visų galimų skolos ir BVP santykio verčių 2015 m. būtų virš prognozuojamos vertės). [22] Dėl politikos rekomendacijų laikymosi sintetinių rodiklių žr. Deroose, S. ir J. Griesse, „Ekonomikos reformų įgyvendinimas. Ar ES valstybės narės atsižvelgia į Europos semestro rekomendacijas?“ (Implementing Economic Reforms – Are EU Member States Responding to European Semester Recommendations?), ECFIN Ekonomikos santrauka, 2014(37). [23] Už euro zonos ribų Komisija taip pat nustatė, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis disbalansas. [24] Už euro zonos ribų Komisija taip pat nustatė, kad Vengrijoje susidaręs disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų. [25] Dėl galimo tokių rinkos reformų poveikio atrinktose šalyse žr. „Rinkos reformų įgyvendinimas“ („Market Reforms at Work“), European Economy, 2014(5). Dėl išsamesnių sektorių reformos vertinimų žr. Turrini A. ir kt. „Darbo rinkos reformų ES dešimtmetis“ („A Decade of Labour Market Reforms in the EU“), European Economy-Economic Papers, p. 522; Lorenzani, D. ir J. Varga, „Skaitmeninių struktūrinių reformų ekonominis poveikis“ („The Economic Impact of Digital Structural Reforms“), European Economy-Economic Papers, p. 529; Lorenzani, D. ir F. Lucidi, „Civilinės teisenos reformų ekonominis poveikis“ („The Economic Impact of Civil Justice Reforms“, European Economy-Economic Papers, p. 530; Connell, W. „Pavėluotų mokėjimų ekonominis poveikis“ („Economic Impact of Late Payments“), European Economy-Economic Papers, p. 531; Ciriaci, D. „Verslo dinamika ir biurokratinės kliūtys“ („Business Dynamics and Red Tape Barriers“), European Economy-Economic Papers, p. 532, ir Canton E. ir kt. „Profesinių paslaugų liberalizavimo ekonominis poveikis“ („The Economic Impact of Professional Services Liberalisation“), European Economy-Economic Papers, p. 533. [26] Nedarbo ir neveiklumo spąstai – tai finansinės paskatos nepradėti dirbti nedarbo ar neveiklumo laikotarpiu, kurias sukelia bendras mokesčių ir išmokų sistemų poveikis.