Duomenų rinkimo metodai ir administracinė našta

Aplinkos ekonominėms sąskaitoms parengti paprastai nereikia rinkti naujų duomenų. Rengiant šias sąskaitas dažniausiai naudojami nacionalinių valdžios institucijų jau turimi duomenys, prie jų prireikus pridedama papildomų įverčių. Taip yra dėl to, kad, be nacionalinių sąskaitų duomenų, rengiant šias sąskaitas jungiami duomenys, gauti iš labai įvairių šaltinių, pvz., energetikos, transporto, žemės ūkio, valdžios sektoriaus išlaidų ir mokesčių statistikos šaltinių, taip pat kai kurių nestatistinių šaltinių.

Kad įvykdytų Reglamente nustatytus duomenų reikalavimus, valstybės narės gali koreguoti turimus duomenis, kad jie atitiktų SEEA CF sąvokas. Tam gali reikėti specialaus valstybių narių nacionalinių statistikos tarnybų darbo. Kadangi rengiant aplinkos ekonomines sąskaitas panaudojami jau turimi duomenys, kol yra duomenų šaltinių ir kol jie yra tvarkomi, įmonėms ir namų ūkiams tenka labai maža papildoma statistinės atskaitomybės našta. Šalys taip pat gali nuspręsti nustatyti specialias duomenų rinkimo aplinkos ekonominėms sąskaitoms procedūras, kurios padėtų pagerinti duomenų kokybę. Vienas iš pavyzdžių, kai tai buvo padaryta, yra aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus sąskaitos (Reglamento V priedas), kurioms kai kurios šalys, siekdamos papildyti kitus savo duomenų šaltinius, parengė specialias apklausas. Šios apklausos vykdomos kasmet arba kas kelerius metus, o įmonėms tenkanti našta dažnai yra nedidelė.

Nacionalinės institucijos (paprastai – nacionalinės statistikos institucijos) atlieka didžiausią darbą rengiant sąskaitas – jos tvarko turimus duomenis ir didina jų analitinį potencialą. Apskaičiuota, kad kiekvienoje nacionalinėje institucijoje sąskaitoms rengti pagal šešis Reglamento priedus vidutiniškai reikia nuo keturių iki šešių visą darbo dieną dirbančių darbuotojų. Valstybėse narėse yra skirtumų, susijusių su joms būdingomis aplinkybėmis, duomenų šaltinių buvimu ir (arba) apimtimi ir t. t. Dėl to, kad rengiamos sąskaitos, gerokai padidėja pagrindinių duomenų vertingumas ir atsiranda daugiau galimybių analizuoti Reglamento priedų temų, pvz., į orą išmetamų teršalų ir energijos vartojimo, tarpusavio sąveiką. Kelios nacionalinės institucijos pasitelkė bandomuosius tyrimus (iš dalies finansuotus Komisijos), kad nustatytų duomenų tvarkymo ir analizės metodus.

Įgyvendinamumas ir efektyvumas

Prieš Komisijai pasiūlant teisinę sistemą, Reglamente nustatyti moduliai buvo testuojami ir bandomi, taip užtikrinant jų įgyvendinamumą (žr. toliau). Testavimas atliekamas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, siekiant pasinaudoti jų praktine patirtimi ir užtikrinti, kad būtų pasiektas bendras supratimas dėl modulių įgyvendinamumo. Šiuo metu atliekami bandomieji kitų galimų naujų modulių tyrimai.

Aplinkos ekonominių sąskaitų efektyvumas priklauso nuo dviejų veiksnių: pirma, kaip būtų galima pertvarkyti turimą informaciją į bendrą sistemą; antra, kaip ir kokiu mastu yra naudojamos sąskaitos.

Dėl pirmojo punkto pažymėtina, kad į orą išmetamų teršalų sąskaitos (Reglamento I priedas) yra vienas iš pavyzdžių, kaip buvo pertvarkyta turima informacija. Į atmosferą išmetamų teršalų sąskaitoms naudojama į atmosferą išmetamų teršalų aprašams jau surinkta informacija, reikalinga ataskaitoms teikti pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją (CLRTAP). Vėliau šie duomenys papildomi kitais duomenimis, kad atitiktų nacionalinėse sąskaitose naudojamus klasifikatorius ir sąvokas. Tada į orą išmetamų teršalų sąskaitos gali būti jungiamos su sąnaudų ir produkcijos lentelėmis siekiant nustatyti aplinkosauginius pėdsakus; jas galima naudoti su nacionalinėmis sąskaitomis siekiant įvertinti aplinkos aspekto įtaką ekonomikos augimui (išskaidymo analizė).

Į orą išmetamų teršalų sąskaitos taip pat gali būti naudojamos su aplinkos sąskaitomis, skirtomis kitoms sritims, pvz., energijai arba aplinkos mokesčiams. Šią informaciją galima panaudoti priežastinio ryšio principu sukurtuose modeliuose, skirtuose visuomenės ir aplinkos sąveikai apibūdinti ir analizuoti, pvz., Europos aplinkos agentūros patvirtintame modelyje „Varomosios jėgos – apkrova – poveikis – atsakas“.

Dėl antrojo punkto pažymėtina, kad aplinkosaugos sąskaitos padeda įgyvendinti 7-ąją ES aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. – „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“. Aplinkos ekonominės sąskaitos naudojamos pažangai siekiant darnaus vystymosi tikslų stebėti Europos Sąjungoje. Be to, aplinkos sąskaitos naudojamos pažangai, padarytai įgyvendinant ES žiedinės ekonomikos politiką, vertinti, nes aplinkos sąskaitomis grindžiami rodikliai yra sudedamoji ES žiedinės ekonomikos stebėsenos sistemos dalis. Su aplinka susiję mokesčiai (Reglamento II priedas) naudojami atliekant aplinkosaugos fiskalinės reformos tyrimus.

Nuo paskutinės ataskaitos pateikimo perduotų duomenų kokybė

Reglamente reikalaujama, kad valstybės narės ir EEE šalys teiktų duomenis Eurostatui. Šveicarija kartu su keliomis šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis į ES nares taip pat savanoriškai teikia tam tikrus duomenis. Šioje įgyvendinimo ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama pirmajai šalių grupei (ES ir EEE šalims). Eurostatas patvirtina gautus duomenis ir juos viešai paskelbia savo svetainėje, kartu pateikdamas techninius paaiškinimus (metaduomenis) ir specialų skyrių su bendra informacija.

Didžioji dauguma valstybių narių nuosekliai teikia išsamius duomenų rinkinius laikydamosi Reglamente nustatytų terminų. Kelios valstybės narės duomenis pateikė vėluodamos, paprastai – kelias dienas; tik viena valstybė narė duomenis pateikė vėluodama daugiau. Šie vėlavimai neturėjo jokio praktinio poveikio duomenų tvarkymui ar sklaidai.

Nustatyta keletas sričių ir konkrečių dalykų, dėl kurių šalims sunku užtikrinti, kad duomenys būtų geros kokybės. Komisija (Eurostatas) toliau bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, siekdama išspręsti techninius klausimus. Kol bus visiškai išspręsti šie klausimai, Komisija (Eurostatas), siekdama užtikrinti, kad dėl neišsamių duomenų naudotojai prarastų kuo mažiau informacijos, užpildė valstybių narių pateiktų duomenų spragas ir apskaičiavo ES suvestinius rodiklius.

2016–2018 m. vykdyta įvairi veikla duomenų kokybei pagerinti.

Dėl sąskaitų, kurios teikiamos nuo 2013 m. ir kurių atžvilgiu turima daugiau patirties, ankstesnėje įgyvendinimo ataskaitoje jau buvo nurodytos konkrečios sritys ir dalykai, kurių atžvilgiu šalims sunku užtikrinti, kad duomenys būtų geros kokybės. Toliau aprašomi ankstesnėje įgyvendinimo ataskaitoje nurodyti klausimai, kurie jau išspręsti arba sprendžiami dabar.

·Išspręstas su I priedu (į orą išmetamų teršalų sąskaitos) susijęs išmetamo fluorintų dujų kiekio įtraukimo klausimas, taip pat šie su III priedu (šalies ūkio medžiagų srautų sąskaitos) susiję klausimai: i) augalų liekanų, pašarinių augalų ir ganyklų biomasės, taip pat smėlio ir žvyro gavybos įverčiai (2018 m. paskelbtame naujame Eurostato vadove pateikiant gaires ir siūlomus sprendimus bei paskelbiant naujus Eurostato statistinius duomenis apie augalų auginimą); ii) gyvenamosios (rezidavimo) vietos principo pritaikymas visai ES.

·Sprendžiamas su I priedu susijęs suderinimo su įverčiais, skaičiuojamais vykdant UNFCCC ir CLRTAP duomenų teikimo įpareigojimus, klausimas (rengiamas tarptautinių keleivinio oro transporto ir krovininio kelių transporto duomenų bazių naudojimu pagrįstas sprendimas), taip pat šie su II priedu (su aplinka susiję mokesčiai pagal ekonominės veiklos rūšį) susiję klausimai: i) labai pagerėjo mokestinių pajamų paskirstymas nerezidentams, nes dabar beveik 70 proc. šalių teikia išsamius su šiuo aspektu susijusius duomenis; ii) atlikus makroekonominės statistikos peržiūrą, sumažėjo netinkamų pirminių administracinių duomenų.

Be minėtų klausimų, buvo sprendžiami ir kiti: nuo 2016 m. įgyvendinimo ataskaitos pateikimo pagerinta pagal I–III priedus teikiamų duomenų kokybė: i) rengiamos ilgesnės laiko eilutės; ii) pašalintos duomenų spragos; iii) padidintas nuoseklumas; iv) patobulintos patvirtinimo ir sklaidos procedūros; v) viršijant Reglamento reikalavimus, vis dažniau savanoriškai pateikiami papildomi kintamieji, o duomenys suskirstomi į papildomas kategorijas. Be to, dėl specialių, modeliais pagrįstų išankstinių Eurostato įverčių ir dėl to, kad valstybės narės duomenis pateikia greičiau, duomenys ir paskleidžiami greičiau.

Sprendžiant su IV–VI priedais (atitinkamai – aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitos, aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus sąskaitos ir fizinių energijos srautų sąskaitos) susijusius klausimus, 2016–2017 m. laikotarpiu iki pirmojo duomenų pateikimo termino, suėjusio 2017 m. pabaigoje, taip pat buvo vykdoma veikla siekiant pasirengti pirmajam privalomam duomenų rinkimui, įskaitant šią veiklą: i) metinį savanorišką duomenų rinkimą; ii) Komisijos (Eurostato) gairių rengimą; iii) vadovų rengimą; iv) duomenų rengimo priemonių suteikimą ir mokymą. Nuo 2018 m. buvo tęsiamas mokymas, o daugiausia dėmesio skirta tam, kad valstybės narės gautų grįžtamosios informacijos apie pateiktų duomenų kokybę. Ekspertų grupės (vadinamosios darbo grupės) rengė sprendimus, susijusius su dviem metodiniais klausimais: i) kelių transporto išmetamųjų teršalų kiekio paskirstymu pagal NACE klasifikatorių (tai daugiausia susiję su I ir VI priedais) ir ii) su aplinka susijusių ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus atnaujinimu (tai susiję su IV ir V priedais).