LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 399/74

P8_TA(2015)0457

Pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 1 specialiojo komiteto) pranešimo projektą (2015/2066(INI)),

— atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 5 d. paskelbtą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir G 20 projekto „Mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimas“ (angl. „Base Erosion and Profit Shifting“, toliau – BEPP) galutinę ataskaitą,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8–0349/2015),

Pagrindinės „LuxLeaks“ skandalo išvados

A. kadangi žurnalistų konsorciumo, Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo, (ICIJ) 2014 m. lapkričio mėn. paskelbta informacija apie mokesčius ir kitokią žalingą praktiką Liuksemburge („LuxLeaks“) atskleidė, kad beveik 340 daugiašalių bendrovių pasiekė slaptus susitarimus su Liuksemburgu, kurie sudarė daugeliui šių bendrovių galimybę kenkiant Sąjungos viešiesiems interesams iki minimumo sumažinti savo bendras išlaidas mokesčiams, kartu vykdant mažai ekonominės veiklos Liuksemburge arba visai jos nevykdant;

B. kadangi iš atskleistos informacijos paaiškėjo, jog kai kurie mokesčių konsultantai sąmoningai ir tikslingai padėjo daugiašalėms bendrovėms 2002–2010 m. Liuksemburge pasiekti bent 548 sprendimus dėl mokesčių; kadangi tuose slaptuose susitarimuose numatytos sudėtingos finansinės struktūros, skirtos iš esmės sumažinti mokesčius;

C. kadangi dėl tų sprendimų dėl mokesčių daugelio bendrovių faktinis mokesčių tarifas buvo mažesnis nei 1 % pelno, kuris buvo perkeltas į Liuksemburgą; kadangi kai kurios daugiašalės bendrovės nemoka tiek mokesčių, kiek sąžiningai turėtų mokėti, nors savo veiklos šalyse gauna naudos iš įvairių viešųjų gėrybių ir paslaugų; kadangi kai kurių daugiašalių bendrovių gautam pelnui taikomi beveik nuliniai faktiniai mokesčių tarifai gali pakenkti Sąjungos ir kitų šalių ekonomikai;

D. kadangi daugeliu atvejų Liuksemburge esančios patronuojamosios įmonės vykdė šimtų milijonų eurų vertės verslo operacijas, nors Liuksemburge turėjo nedaug darbuotojų ir vykdė mažai ekonominės veiklos, o kai kuriais adresais buvo užregistruota daugiau kaip 1 600 įmonių;

E. kadangi TAXE 1 specialiajam komitetui atlikus tyrimus paaiškėjo, kad sprendimų dėl mokesčių praktika vykdoma ne tik Liuksemburge, bet yra paplitusi visoje Sąjungoje; kadangi sprendimų dėl mokesčių praktiką galima teisėtai taikyti siekiant suteikti būtino teisinio tikrumo įmonėms ir sumažinti sąžiningų įmonių finansinę riziką, tačiau ši praktika atvira galimam piktnaudžiavimui ir mokesčių vengimui, be to, užtikrinant teisinį tikrumą tik tam tikriems pasirinktiems subjektams, šia praktika gali būti sukurta tam tikra nelygybė tarp bendrovių, kurių atžvilgiu buvo priimti sprendimai, ir bendrovių, kurios nenaudoja tokių sprendimų;

F. kadangi atsižvelgiama į 2013 m. vasario 12 d. paskelbtą EBPO ataskaitą „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“ (angl. „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“), kurioje pasiūlyta nustatyti naujus tarptautinius standartus siekiant kovoti BEPP;

G. kadangi atsižvelgiama į komunikatą, paskelbtą po 2015 m. spalio 5 d. vykusio G 20 finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų susitikimo;

H. kadangi, neskaitant keleto sveikintinų išimčių, nacionalinės politikos lyderiai iki šiol nebuvo pakankamai aktyvūs sprendžiant pelno mokesčio vengimo problemą;

I. kadangi Europos Sąjunga ėmėsi svarbių veiksmų siekiant ekonominės integracijos (pavyzdžiui, ekonominės ir pinigų sąjungos, bankų sąjungos) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo normų neperžengiantis Sąjungos lygmeniu vykdomas mokesčių politikos koordinavimas yra būtina integracijos proceso dalis;

Įmonių apmokestinimas ir agresyvus mokesčių planavimas

J. kadangi 28 Sąjungos valstybės narių gautos įmonių pelno mokesčių įplaukos 2012 m. sudarė vidutiniškai 2,6 % BVP (1);

K. kadangi, kai stinga investicijų ir ekonomikos augimo, svarbu išlaikyti bendroves Sąjungoje arba pritraukti jas į Sąjungą, taigi itin svarbu, kad Sąjunga didintų savo patrauklumą vietos ir užsienio įmonėms;

L. kadangi bet koks mokesčių planavimas turi būti vykdomas laikantis teisės aktų ir taikytinų sutarčių;

M. kadangi vykdant agresyvų mokesčių planavimą mokestinės pareigos mažinamos pasinaudojant mokesčių sistemos techniniais aspektais arba dviejų ar daugiau mokesčių sistemų neatitikimais arba teisės spragomis;

N. kadangi taikant agresyvaus mokesčių planavimo priemones dažnai naudojamasi tarptautinių mokesčių tvarkos neatitikimų kombinacijomis, labai palankiomis specialiomis nacionalinėmis mokesčių taisyklėmis ir vadinamaisiais mokesčių rojais;

O. kadangi, skirtingai nei agresyvus mokesčių planavimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių slėpimas pirmiausiai yra neteisėta mokestinių pareigų vengimo veikla;

P. kadangi tinkamiausias atsakas į agresyvų mokesčių planavimą regis yra geri teisės aktai, tinkamas jų įgyvendinimas ir tarptautinis bendradarbiavimas, siekiant norimų rezultatų;

Q. kadangi dėl pelno mokesčių vengimo susidarantys bendri valstybės įplaukų nuostoliai paprastai kompensuojami padidinant bendrą apmokestinimo lygį, mažinant viešąsias paslaugas arba daugiau skolinantis nacionaliniu lygmeniu, o tai kenkia kitiems mokesčių mokėtojams ir visai ekonomikai;

R. kadangi viename tyrime (2) paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, kasmet patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, gali sudaryti apie 50–70 mlrd. EUR (suma prarandama dėl pelno perkėlimo), ir kadangi tame tyrime taip pat paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, iš tiesų gali sudaryti maždaug 160–190 mlrd. EUR, jeigu būtų atsižvelgta į specialią mokesčių tvarką, neefektyvų mokesčių surinkimą ir kitą panašią veiklą;

S. kadangi tame pačiame tyrime paskaičiuotas įmonių pelno mokesčio surinkimo efektyvumas sudaro 75 %, nors tyrimas taip pat patvirtina, kad tai neatitinka sumų, kurias galėtų susigrąžinti mokesčių administratoriai, nes tam tikrą tų sumų procentinę dalį būtų pernelyg brangu arba techniškai sunku surinkti; kadangi, remiantis tyrimu, jei būtų įmanoma visiškai išspręsti BEPP problemą ir tokį sprendimą būtų galima įgyvendinti visoje Sąjungoje, numatomas teigiamas poveikis valstybių narių vyriausybių mokestinėms įplaukoms sudarytų 0,2 % visų mokestinių įplaukų;

T. kadangi nuostoliai dėl BEPP kelia grėsmę tinkamam vidaus rinkos veikimui ir pelno mokesčio sistemų patikimumui, efektyvumui ir teisingumui Sąjungoje; kadangi tame pačiame tyrime taip pat aiškiai nurodyta, kad į tyrimo apskaičiavimus nėra įtrauktas veiklos šešėlinėje ekonomikoje įvertis ir kad dėl tam tikrų įmonių struktūrų ir mokėjimų neskaidrumo sudėtinga tiksliai įvertinti poveikį mokestinėms įplaukoms, todėl galimas daug didesnis poveikis nei paskaičiuotas ataskaitoje;

U. kadangi nuostolis, atsirandantis dėl BEPP, taip pat aiškiai rodo, kad skiriasi veiklos sąlygos, sudarytos įmonėms, kurios veikia tik vienoje valstybėje narėje (ypač MVĮ, šeimos verslo įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims) ir joje moka mokesčius, ir tam tikroms daugiašalėms bendrovėms, kurios gali perkelti pelną iš didelių į specialiai mažų mokesčių jurisdikcijas bei dalyvauti agresyvaus mokesčių planavimo veikloje, taip mažindamos bendrą savo mokesčių bazę ir darydamos papildomą neigiamą poveikį valdžios sektoriaus finansams bei kenkdamos Sąjungos piliečiams ir MVĮ;

V. kadangi daugiašalių bendrovių naudojama agresyvaus mokesčių planavimo praktika prieštarauja sąžiningos konkurencijos ir įmonių atsakomybės principui, išdėstytam komunikate COM(2011)0681, nes mokesčių planavimo strategijai parengti reikalingi ištekliai, kuriuos teturi didelės įmonės, ir dėl to sukuriama nevienodų MVĮ ir didelių korporacijos veiklos sąlygų problema, kuri turi būti nedelsiant sprendžiama;

W. kadangi toliau pabrėžia, jog mokesčių konkurencija Sąjungoje ir su trečiosiomis valstybėmis gali tam tikrais atvejais būti žalinga ir dėl jos gali būti lenktyniaujama mažinant standartus (mokesčių tarifus), o didesnis skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija yra veiksmingoms priemonės, siekiant Sąjungoje užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją ir apsaugoti valstybių biudžetus nuo neigiamų padarinių;

X. kadangi priemonės, sudarančios galimybes agresyviam mokesčių planavimui yra nesuderinamos su lojalaus valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo principu;

Y. kadangi agresyvų mokesčių planavimą, be kita ko, palengvina didėjantis verslo veiklos sudėtingumas ir ekonomikos skaitmeninimas ir globalizacija, o tai sukelia konkurencijos iškraipymus, kurie kenkia ekonomikos augimui ir Sąjungos bendrovėms, ypač MVĮ;

Z. kadangi valstybės narės negali kovoti su agresyviu mokesčių planavimu pavieniui; kadangi neskaidri ir nesuderinta pelno mokesčio politika kelia pavojų valstybių narių fiskalinei politikai, o tai duoda nenaudingų rezultatų, pavyzdžiui, padidėja mažiau mobilių mokesčių bazių apmokestinimas;

AA. kadangi nesant suderintų veiksmų daugelis valstybių narių imasi vienašalių nacionalinių priemonių; kadangi tokios priemonės dažnai pasirodydavo esančios neefektyvios, nepakankamos ir kai kuriais atvejais netgi prieštaraujančios siekiamiems tikslams;

AB. kadangi todėl reikia nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu taikyti suderintą ir daugiakryptę strategiją;

AC. kadangi Sąjunga viena iš pirmųjų pradėjo pasaulinę kovą su agresyviu mokesčių planavimu, visų pirma skatindama BEPP projekto pažangą EBPO lygmeniu; kadangi Sąjunga turėtų ir toliau atlikti pirmaujantį vaidmenį vystant BEPP projektą siekiant išvengti žalos, kurią BEPP gali padaryti tiek valstybėms narėms, tiek įvairioms pasaulio besivystančioms šalims, be kita ko, užtikrindama veiksmus, kuriais reaguojama į BEPP ir su BEPP susijusias problemas, svarbias besivystančioms šalims, pavyzdžiui, nurodytas 2014 m. paskelbtoje G 20 Vystymosi darbo grupės ataskaitoje;

AD. kadangi Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad išsamus EBPO priemonių BEPP srityje rinkinys būtų įgyvendintas Sąjungos lygmeniu kaip minimalusis standartas ir kad jis neprarastų užmojo; kadangi itin svarbu, kad BEPP projektą įgyvendintų visos EBPO šalys;

AE. kadangi Komisija turėtų aiškiai nuspręsti, kaip ji įgyvendins visus 15 tikslų, numatytų EBPO ir G 20 BEPP projekte, papildant šiame pranešime jau minėtas veiksmų sritis ir peržengiant jų ribas, ir kuo greičiau pasiūlytų plataus užmojo teisėkūros priemonių planą, siekiant paskatinti kitas valstybes vadovautis EBPO gairėmis ir sekti Sąjungos pavyzdžiu įgyvendinant BEPP veiksmų planą; kadangi Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, kokiose srityse Sąjunga turėtų viršyti EBPO rekomenduojamus minimalius standartus;

AF. kadangi pagal Sąjungos sutartis įgaliojimai priimti teisėkūros aktus dėl įmonių apmokestinimo šiuo metu priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio;

AG. kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti MVĮ sąskaita didelėms daugiašalėms bendrovėms palankių priemonių;

AH. kadangi dėl mokesčių politikos koordinavimo Sąjungoje stokos atsiranda didelės sąnaudos ir administracinė našta piliečiams ir įmonėms, veikiantiems daugiau nei vienoje Sąjungos valstybėje narėje (ypač MVĮ), taip pat gali atsirasti netyčinio dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo atvejų arba gali būti palengvintas agresyvus mokesčių planavimas, o tokias galimybes reikia panaikinti, todėl reikalingi skaidresni ir paprastesni sprendimai;

AI. kadangi rengiant mokesčių taisykles ir nustatant proporcingas administracines procedūras ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ ir šeimos verslo įmonėms, kurios yra Sąjungos ekonomikos stuburas;

AJ. kadangi ne vėliau kaip 2017 m. birželio 26 d. turėtų pradėti veikti informacijos apie tikruosius savininkus Sąjungos masto registras, kuris padės aptikti galimus mokesčių vengimo ir pelno perkėlimo atvejus.

AK. kadangi dėl „LuxLeaks“ skandalo atskleistos informacijos ir dėl TAXE 1 specialiojo komiteto atlikto darbo aišku, kad reikia Sąjungos teisėkūros priemonių, kuriomis Sąjungoje būtų padidintas pelno mokesčio politikos skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija;

AL. kadangi nustatant įmonių apmokestinimą reikėtų vadovautis principu, kad pelnas apmokestinamas jo gavimo vietoje;

AM. kadangi Europos Komisija ir valstybės narės turėtų toliau atlikti labai aktyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų siekiama sukurti tarptautinius standartus, paremtus pirmiausiai skaidrumo, keitimosi informacija ir žalingų mokestinių priemonių panaikinimo principais;

AN. kadangi pagal politikos suderinamumo vystymosi labui principą, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, reikalaujama, kad Sąjunga užtikrintų, jog visuose politikos formavimo etapuose visose srityse, įskaitant įmonių apmokestinimą, būtų ne kliudoma, bet skatinama įgyvendinti tvaraus vystymosi tikslą;

AO. kadangi visoje Sąjungoje suformavus suderintą požiūrį į įmonių apmokestinimo sistemą būtų galima kovoti su nesąžininga konkurencija ir padidinti Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą;

AP. kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų toliau diegti elektroninius sprendimus su apmokestinimu susijusiose procedūrose, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti tarpvalstybines procedūras;

AQ. kadangi Komisija turėtų įvertinti Sąjungoje esančioms specialiosioms ekonominėms zonoms suteiktų mokesčių lengvatų poveikį; ragina mokesčių administratorius keistis geriausios šios srities praktikos pavyzdžiais;

Skaidrumas

AR. kadangi didesnis skaidrumas įmonių apmokestinimo srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą ir turi itin didelės svarbos siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis, o tai turėtų būti svarbus prioritetas; i) kadangi didesnis didelių daugiašalių bendrovių veiklos (ypač gauto pelno, sumokėtų pelno mokesčių, gautų subsidijų, sugrąžintų mokesčių, darbuotojų skaičiaus ir turimo turto) skaidrumas itin svarbus siekiant užtikrinti, kad mokesčių administratoriai efektyviai spręstų BEPP problemą; kadangi reikia tinkamai suderinti skaidrumą, asmens duomenų apsaugą ir verslo informacijos slaptumą, taip pat atsižvelgiant į poveikį mažesnėms įmonėms; kadangi viena iš deramų esminių tokio skaidrumo formų yra ataskaitų teikimas pagal valstybes; kadangi bet kokie Sąjungos pasiūlymai dėl ataskaitų teikimo pagal valstybes visų pirma turėtų būti pagrįsti EBPO šablonu; kadangi Sąjunga gali padaryti daugiau nei numatyta EBPO gairėse bei nustatyti, kad išsamus ataskaitų teikimas pagal valstybes yra privalomas ir viešas, ir kadangi Europos Parlamentas 2015 m. liepos 8 d. savo priimtuose pasiūlymo dėl peržiūrimos Akcininkų teisių direktyvos pakeitimuose (3) balsavo už visišką viešą ataskaitų teikimą pagal valstybes; kadangi Europos Komisija 2015 m. birželio 17 d. – rugsėjo 9 d. surengė konsultacijas šia tema, siekdama išnagrinėti įvairias galimybes įgyvendinti ataskaitų teikimą pagal valstybes (4); kadangi 88 % viešai atsakiusiųjų į tų konsultacijų klausimus pranešė, jog pritaria tam, kad įmonės viešai atskleistų su mokesčiais susijusią informaciją; ii) kadangi bendrovių vykdomas agresyvus mokesčių planavimas nesuderinamas su įmonių socialine atsakomybe; kadangi kai kurios bendrovės Sąjungoje jau ėmėsi veiksmų, kad parodytų savo visapusišką atitiktį mokesčių reikalavimams, pateikdamos paraiškas naudoti „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklą (5) ir reklamuodamos save tuo, kad jį turi, ir kadangi tokios priemonės gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį ir pakeisti elgesį dėl neatitikties reikalavimams keliamos rizikos reputacijai, o toks ženklas turėtų būti grindžiamas bendrais Europos lygmens kriterijais; iii) kadangi būtų daugiau skaidrumo, jei valstybės narės praneštų viena kitai ir Komisijai apie visas naujas neapmokestinamos dalies, lengvatos, išimties, paskatos ar panašias priemones, kurios galėtų turėti reikšmingos įtakos jų faktiniam mokesčio tarifui; kadangi toks pranešimas padėtų valstybėms narėms nustatyti žalingą mokesčių praktiką; iv) kadangi, nepaisant neseniai pasiekto Tarybos susitarimo dėl Tarybos direktyvos 2011/16/ES (6) pakeitimų, susijusių su automatiniu keitimusi sprendimais dėl mokesčių, tebesama rizikos, kad valstybės narės neperduoda viena kitai pakankamai informacijos apie galimą jų mokestinių susitarimų su tam tikromis bendrovėmis poveikį mokesčių surinkimui kitose valstybėse narėse; kadangi nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų automatiškai keisti informacija apie visus sprendimus dėl mokesčių nedelsiant po to, kai jie priimami; kadangi Komisija turėtų turėti galimybę per saugų centrinį registrą gauti sprendimus dėl mokesčių; kadangi mokesčių administratorių pasirašytiems sprendimams dėl mokesčių turėtų būti taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai (su sąlyga, kad nepaviešinama konfidenciali informacija ir neskelbtina verslo informacija); v) kadangi laisvosios prekybos uostai, kaip pranešama, naudojami siekiant nuslėpti sandorius nuo mokesčių administratorių; vi) kadangi pažanga kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu gali būti stebima tik taikant suderintą metodiką, kuria galima naudotis siekiant įvertinti tiesioginio ir netiesioginio mokesčių surinkimo deficito kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Sąjungoje dydį; kadangi mokesčių surinkimo deficito įvertinimas turėtų būti tik pirmas žingsnis teikiant daugiau informacijos mokesčių klausimais; vii) kadangi dabartinė Sąjungos lygmens teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti informatorius, yra nepakankama ir esama didelių skirtumų tarp būdų, kuriais skirtingos valstybės narės užtikrina informatorių apsaugą; kadangi be tokios apsaugos darbuotojai, turintys itin svarbios informacijos, dėl suprantamų priežasčių vengs imtis veiksmų ir todėl ta informacija nebus pateikta; kadangi, atsižvelgiant į informatorių pagalbą sutelkiant visuomenės dėmesį į nesąžiningo apmokestinimo problemą, valstybės narės turėtų apsvarstyti priemones tokiai veiklai apsaugoti; kadangi todėl būtų tikslinga visoje Sąjungoje suteikti apsaugą informatoriams, pranešantiems apie įtariamą nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą nacionalinėms ar Europos institucijoms arba, jei nuolat nereaguojama į nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, kurie galėtų pakenkti viešajam interesui, visai visuomenei; kadangi tokia apsauga turėtų būti suderinta su bendra teisės sistema; kadangi šios apsaugos priemonės turėtų veiksmingai apginti nuo nepagrįsto teisinio persekiojimo, ekonominių sankcijų ir diskriminacijos;

Koordinavimas

AS. kadangi įgaliojimai priimti teisės aktus dėl įmonių apmokestinimo priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio; kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas spręsti BEPP ir agresyvaus mokesčių planavimo problemas; i) kadangi visoje Sąjungoje privaloma bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė (BKPMB) būtų svarbus žingsnis siekiant išspręsti problemas, susijusias su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje, ir ji turėtų būti nustatyta skubos tvarka; kadangi galutinis tikslas yra visapusiška privalomoji BKPMB, galbūt numatant laikinas išimtis MVĮ, kurios nėra daugiašalės, ir bendrovėms, kurios nevykdo tarpvalstybinės veiklos, bei taikant objektyvių kintamųjų deriniu pagrįstą proporcingo paskirstymo pagal formulę metodą; kadangi tol, kol visapusiška BKPMB nėra įdiegta, Komisija svarsto galimas laikinas priemones, skirtas sumažinti pelno perkėlimo galimybes; kadangi būtina užtikrinti, kad tos priemonės, įskaitant tarpvalstybinių nuostolių kompensavimą, nedidintų BEPP rizikos; kadangi šios priemonės nėra tobulas konsolidavimo pakaitalas ir reikėtų laiko, kad ši naujoji sistema visapusiškai veiktų; ii) kadangi, nepaisant elgesio kodekso grupės (toliau – EK grupė) dėl žalingo įmonių apmokestinimo veiklos, agresyvaus mokesčių planavimo priemonės tebetaikomos visoje Sąjungoje; kadangi ankstesni bandymai stiprinti EK grupės valdymą ir įgaliojimus, patikslinti ir išplėsti kodekse nustatytus darbo metodus ir kriterijus, siekiant kovoti su naujų formų žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką, nebuvo sėkmingi; kadangi EK grupės veiklai apskritai būdingas skaidrumo ir atskaitomybės trūkumas; kadangi dėl šios priežasties reikia gerokai pakeisti EK grupės efektyvumą ir veikimą, padidinti jų veiksmingumą ir skaidrumą, visų pirma skelbiant metines ataskaitas ir protokolus, įskaitant informaciją apie valstybių narių pozicijas; kadangi EK grupė turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl problemų, kylančių dėl mokesčių politikos daugiau nei vienoje valstybėje narėje, ir nedidelė valstybių narių mažuma neturėtų turėti galimybės užblokuoti rekomendacijų priėmimą; iii) kadangi turėtų būti laikomasi bendro įmonių apmokestinimo Sąjungoje principo, kad mokesčiai būtų mokami tose valstybėse, kuriose bendrovė faktiškai vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę; kadangi turėtų būti parengti kriterijai, skirti tam užtikrinti; kadangi taikant bet kokį lengvatinį pajamų iš patentų apmokestinimą arba kitokią lengvatinę apmokestinimo tvarką reikia taip pat užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami toje vietoje, kurioje sukuriama vertė, remiantis BEPP veiksme Nr. 5 apibrėžtais kriterijais, kartu nustatant bendras Europos apibrėžtis, kas gali ir kas negali būti laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, taip pat suderinant lengvatinio pajamų iš patentų ir inovacijų apmokestinimo naudojimą, be kita ko, iki 2017 m. birželio 30 d. paankstinant senosios tvarkos panaikinimą; iv) kadangi kai kurios valstybės narės vienašališkai nustatė taisykles dėl kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS), siekdamos tinkamai užtikrinti, kad į mažų arba nulinių mokesčių tarifų valstybes perkeliamas pelnas būtų faktiškai apmokestinamas; kadangi tos taisyklės turi būti suderintos, kad nacionalinių taisyklių dėl KUS įvairovė Sąjungoje neiškraipytų vidaus rinkos veikimo; v) kadangi Direktyvoje 2011/16/ES numatytas valstybių narių bendradarbiavimas mokestinių patikrinimų ir auditų srityje, be to, mokesčių administratoriai raginami keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; kadangi, nepaisant to, toje direktyvoje numatytos priemonės yra nepakankamai veiksmingos ir įvairus nacionalinis audito bendrovių traktavimas labai skiriasi nuo gerai organizuotų mokesčių planavimo metodų tam tikrose bendrovėse; vi) kadangi, siekiant automatinio keitimosi informacija apskritai ir konkrečia informacija apie sprendimus dėl mokesčių veiksmingumo, reikalinga bendra Europos mokesčių mokėtojo kodo tvarka; kadangi Komisija turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą Europos įmonių registrą; vii) kadangi Komisija nusprendė pratęsti Gero mokesčių valdymo platformos įgaliojimus, kurie turėjo baigtis 2016 m., taip pat išplėsti jos taikymo sritį ir sustiprinti jos darbo metodus; kadangi ši platforma galėtų padėti parengti naują veiksmų planą, skirtą stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, palengvinti diskusijas dėl valstybių narių sprendimų dėl mokesčių, atsižvelgiant į siūlomas naujas keitimosi informacija taisykles, ir teikti grįžtamąją informaciją apie naujas kovos su mokesčių vengimu iniciatyvas; kadangi, kita vertus, Komisijai reikia padidinti Gero mokesčių valdymo platformos matomumą ir veiksmingumą bei įtraukti į ją įvairesnių subjektų; viii) kadangi, vykdant Europos semestro procesą, Komisija turėtų išanalizuoti reformų įgyvendinimą ir pareikalauti, kad mokesčių administratoriai jas atliktų, siekiant stiprinti nacionalinio ir Europos lygmenų mokesčių administratorių pajėgumą, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, taip skatinant teigiamą veiksmingo mokesčių rinkimo ir efektyvių veiksmų kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu poveikį valstybių narių įplaukoms;

Konvergencija

AT. kadangi vien geresniu koordinavimu nebus išspręstos pagrindinės problemos, kylančios dėl įmonių apmokestinimo taisyklių skirtumų įvairiose valstybėse narėse; kadangi vienas iš atsakų į agresyvų mokesčių planavimą turi būti tam tikrų nacionalinių apmokestinimo praktikų konvergencija; kadangi tai gali būti pasiekta išsaugant valstybių narių suverenitetą jų įmonių pelno mokesčio sistemų kitų elementų atžvilgiu; i) kadangi agresyvi mokesčių planavimo praktika kartais gali būti vykdoma dėl bendros naudos, kurią duoda įvairių valstybių narių sudarytos dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartys, dėl kurių paradoksaliai atsiranda dvigubas neapmokestinimas; kadangi dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo sutarčių, kurias atskiros valstybės narės pasirašė su trečiosiomis valstybėmis, skaičiaus didėjimo gali atsirasti sąlygos naujoms spragoms; kadangi pagal EBPO ir G 20 vykdomo BEPP projekto veiksmą Nr. 5, reikia parengti daugiašalę priemonę dvišalėms sutartims dėl mokesčių iš dalies keisti; kadangi Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų dėl mokesčių, atsisakant dabartinės praktikos, kai vyksta dvišalės derybos, kurios neduoda optimalių rezultatų; kadangi Komisija turėtų užtikrinti, kad tokiuose susitarimuose būtų išdėstytos abipusiškumo nuostatos ir būtų uždraustas bet koks neigiamas ekstrateritorinio trečiųjų valstybių teisės aktų taikymo Sąjungos ir jos valstybių narių jurisdikcijoje poveikis Sąjungos piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ; ii) kadangi Sąjungai derėtų turėti savo parengtą atnaujinamą mokesčių rojų apibrėžtį; iii) kadangi Sąjunga turėtų taikyti priemones, nukreiptas prieš įmones, kurios naudojasi tokiais mokesčių rojais; kadangi tai jau buvo raginama atlikti Europos Parlamento pranešime dėl 2014 m. metinės mokesčių ataskaitos (7), kuriame prašyta „nustatyti griežtas sankcijas, siekiant neleisti įmonėms pažeidinėti mokesčių standartų ar nuo jų išsisukti, ir užtikrinti, kad sukčiaujančioms įmonėms ar mokesčių rojuose arba šalyse, kuriose dėl palankių mokestinių sąlygų iškraipoma konkurencija, įsikūrusioms bendrovėms nebūtų teikiamas ES finansavimas, nebūtų sudaromos galimybės gauti valstybės pagalbą ar dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; primygtinai ragina valstybes nares susigrąžinti bet kokios rūšies valstybės paramą, suteiktą įmonėms, kurios pažeidinėja ES mokesčių standartus“; kadangi valstybėms narėms taip pat turėtų būti taikomos atsakomosios priemonės tuo atveju, jei jos atsisako imtis veiksmų siekiant pakeisti jų taikomą žalingą lengvatinio apmokestinimo tvarką, kuri trikdo veiklos sąlygų vienodumą Sąjungoje; iv) kadangi reikalinga nauja privaloma termino „nuolatinė buveinė“ apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad būtų apmokestinama ten, kur vykdoma ekonominė veikla ir sukuriama vertė; kadangi šią priemonę turėtų papildyti minimalūs privalomi kriterijai, kuriais vadovaujantis nustatoma, ar ekonominė veikla yra pakankamos apimties, kad būtų apmokestinama atitinkamoje valstybėje narėje, siekiant išvengti „pašto dėžutės“ tipo bendrovių problemos, ypač susijusios su skaitmeninės ekonomikos sukurtais iššūkiais; v) kadangi tebevykstantys Komisijos tyrimai dėl įtariamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų atskleidė tai, kad deramo tų taisyklių taikymo tvarka yra neproduktyviai neskaidri; kadangi, siekiant ištaisyti šią padėtį, Komisija turėtų paskelbti valstybės pagalbos gaires ir jose išaiškinti, kaip ji nustatys su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos atvejus, tokiu būdu suteikdama daugiau teisinio tikrumo tiek bendrovėms, tiek valstybėms narėms; kadangi vykdydama valstybės pagalbos tvarkos modernizavimą Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą suteiktos valstybės pagalbos teisėtumo ex post kontrolę vi) kadangi viena iš nenumatytų Tarybos direktyvos 2003/49/EB (8) pasekmių yra tai, kad tarpvalstybinės veiklos palūkanų ir autorinių atlyginimų pajamos gali būti neapmokestinamos (arba labai nedaug apmokestinamos); kadangi šioje direktyvoje, taip pat Tarybos direktyvoje 2005/19/EB (9) ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose turėtų būti nustatyta bendroji kovos su piktnaudžiavimu taisyklė; vii) kadangi visoje Sąjungoje taikant išskaičiuojamąjį mokestį arba panašaus poveikio priemonę būtų užtikrinta, kad visas Sąjungoje gautas pelnas, kurį numatoma perkelti iš Sąjungos, būtų prieš perkėlimą bent vieną kartą apmokestinamas Sąjungoje; viii) kadangi, taikant galiojančias Sąjungos taisykles dėl dvigubo apmokestinimo, ginčų tarp valstybių narių sprendimas nėra veiksmingas ir jam būtų naudingos aiškesnės taisyklės ir griežtesni terminai, pagrįsti jau įdiegtomis sistemomis; ix) kadangi mokesčių konsultantai atlieka itin svarbų vaidmenį palengvinant agresyvų mokesčių planavimą, padėdami bendrovėms sukurti sudėtingas teisines struktūras siekiant pasinaudoti neatitikimais ir spragomis, kurios susidaro dėl mokesčių sistemų skirtumų; kadangi neištyrus šių konsultavimo įmonių praktikos neįmanoma iš esmės peržiūrėti pelno mokesčio sistemos; kadangi atliekant tokį tyrimą reikia atsižvelgti į interesų konfliktą, būdingą tokioms įmonėms, nes jos vienu metu teikia patarimus nacionalinėms vyriausybėms, kaip nustatyti mokesčių sistemas, ir pataria įmonėms, kaip efektyviausiai optimizuoti mokestines pareigas tokiose sistemose;

AU. kadangi bendram mokesčių surinkimo efektyvumui, mokesčių teisingumo idėjai ir nacionalinių mokesčių administratorių patikimumui kenkia ne tik agresyvus mokesčių planavimas ir BEPP veikla; kadangi Sąjunga ir valstybės narės taip pat turėtų imtis panašių ryžtingų veiksmų siekiant spręsti su įmonių ir fizinių asmenų apmokestinimu susijusias mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo problemas bei problemas, susijusias su ne pelno mokesčių, ypač PVM, surinkimu; kadangi dėl tų kitų mokesčių surinkimo ir administravimo elementų susidaro didelė dalis esamo mokesčių surinkimo deficito;

AV. kadangi dėl šios priežasties Komisija taip pat turėtų svarstyti, kaip ji spręs tuos platesnius klausimus, be kita ko, PVM taisyklių vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse ir jų taikymo tarpvalstybinės veiklos atvejais, PVM (kuris kai kuriose valstybėse narėse yra vienas iš pagrindinių nacionalinių pajamų šaltinių) surinkimo neefektyvumo, PMV vengimo praktikos ir neigiamo kai kurių mokestinės amnestijos priemonių arba neskaidrių atleidimo nuo mokestinių pareigų priemonių poveikio problemas; kadangi priimant tokias naujas priemones reikėtų atsižvelgti į sąnaudų ir naudos balansą;

1. prašo Komisijos ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn. pateikti Parlamentui vieną ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, vadovaujantis išsamiomis rekomendacijomis, įtvirtintomis šio pranešimo priede;

2. patvirtina, kad šios rekomendacijos nepažeidžia pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo;

3. mano, kad finansiniai padariniai, susiję su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti atitinkamais biudžeto asignavimais;

4. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisija, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/ economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2) Dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino ir Silvia Merler, „Teisėkūros pranešimo dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Europos Sąjungoje Europos pridėtinė vertė“ (angl. „European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union“) (dar nepaskelbta).

(3) Priimti tekstai, 2015 7 8, P8_TA(2015)0257.

(4) http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5) Pavyzdžiui, „Fair Tax Mark“: http://www.fairtaxmark.net/.

(6) 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

(7) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//LT

(8) 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

(9) 2005 m. vasario 17 d. Tarybos direktyva 2005/19/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 90/434/EEB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis (OL L 58, 2005 3 4, p. 19).