C 252/306

P8_TA(2017)0015

Tvarus išorės žvejybos laivynų valdymas ***I

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/32)

Europos Parlamentas,

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

(1) OL C 303, 2016 8 19, p. 116.

P8_TC1-COD(2015)0289

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2017/… dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

(1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 (2) (toliau – Žvejybos leidimų reglamentas) nustatyta Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Sąjungos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teisių sistema;

(2) Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (3) susitariančioji šalis ir 1995 m. ratifikavo 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų Susitarimą dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) (4). Tose tarptautinėse nuostatose išdėstytas principas, kad visos valstybės privalo priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrintas tausus jūrų išteklių valdymas ir išsaugojimas , ir bendradarbiauti tarpusavyje siekdamos to tikslo; [1 pakeit.]

(3) Sąjunga yra patvirtinusi 1993 m. lapkričio 24 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių (FAO atitikties susitarimas) (5). FAO atitikties susitarime nustatyta, kad susitariančioji šalis negali suteikti leidimo naudoti laivą žvejybai atviroje jūroje, jei neįvykdytos tam tikros sąlygos, ir taikyti sankcijas, jei nesilaikoma tam tikrų ataskaitų teikimo įpareigojimų;

(3a) reaguodamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žuvininkystės komisijos pateiktą prašymą, 2015 m. balandžio 2 d. Tarptautinis jūrų teisės tribunolas pateikė patariamąją nuomonę. Toje patariamojoje nuomonėje patvirtinta, kad Sąjunga yra atsakinga už su valstybių narių vėliavomis plaukiojančių laivų vykdomą veiklą ir kad ji turi vykdyti tinkamus veiksmus tuo atžvilgiu; [2 pakeit.]

(4) Sąjunga yra patvirtinusi 2001 m. priimtą FAO Tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – angl. santrumpa IPOA-IUU). IPOA-IUU ir 2014 m. patvirtintos FAO neprivalomos vėliavos valstybės veiksmų gairės yra pagrindas apibrėžiant vėliavos narės atsakomybę užtikrinti ilgalaikį gyvųjų jūrų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą. IPOA-IUU numatyta, kad vėliavos valstybė su jos vėliava plaukiojantiems laivams turėtų išduoti leidimus žvejoti vandenyse, kurie nepriklauso jos jurisdikcijai ir į kuriuos ji neturi suverenių teisių. Neprivalomose gairėse vėliavos valstybėms ir pakrantės valstybėms taip pat rekomenduojama išduoti leidimus pagal žvejybos teisių susitarimus arba net ir be jų vykdomai žvejybos veiklai. Abi valstybės turėtų būti įsitikinusios, kad ši veikla nepakenks išteklių tvarumui pakrantės valstybės vandenyse (gairių 40 ir 41 punktai);

(4a) visos Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) narės, įskaitant Sąjungą ir jos partneres besivystančias šalis, 2014 m. vieningai priėmė savanoriškas gaires dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo, įskaitant jų 5.7 punktą, kuriame pabrėžiama, kad nedidelio masto žvejyba turi būti tinkamai apsvarstyta prieš su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis sudarant susitarimus dėl prieigos prie išteklių; [3 pakeit.]

(4b) Maisto ir žemės ūkio organizacijos savanoriškose gairėse dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo raginama priimti ilgalaikes žuvininkystės išteklių apsaugos ir jų tausaus naudojimo, taip pat ekologinio maisto produktų gamybos pagrindo užtikrinimo priemones, pabrėžiant aplinkos standartų ne Sąjungos vandenyse vykdomai žvejybos veiklai svarbą, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą ir atsargumo principo taikymą, siekiant atkurti ir palaikyti tokius naudojamų žuvų išteklių lygius, kad, jei įmanoma, iki 2015 m. būtų gaunami didžiausi laimikiai, o iki 2020 m. tokie laimikiai būtų užtikrinti visų išteklių atžvilgiu; [4 pakeit.]

(5) su gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu atviroje jūroje pagal UNCLOS susijusių vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) įpareigojimų ir atitinkamos atsakomybės klausimas vis dažniau keliamas tarptautiniu lygmeniu. Tas pats pasakytina ir apie konkuruojančią pakrantės valstybės ir vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės ir pakrantės valstybės įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) jurisdikciją užtikrinti patikimą biologinių jūrų išteklių išsaugojimą nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose jūros rajonuose, kuri grindžiama UNCLOS numatyta deramo rūpestingumo pareiga. Tarptautinis jūrų teisės tribunolas (angl. ITLOS) 2015 m. balandžio 2 d. patariamojoje nuomonėje atsakydamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žvejybos komisijos pateiktus klausimus patvirtina, kad Sąjunga tarptautiniu lygmeniu yra atsakinga trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms už savo žvejybos laivų veiklą ir kad tokia atsakomybė įpareigoja imtis tinkamų veiksmų. Deramo rūpestingumo pareiga – valstybės pareiga dėti visas įmanomas pastangas ir imtis visų įmanomų priemonių siekiant užkirsti kelią neteisėtai žvejybai, įskaitant įpareigojimą priimti būtinas administracines ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis valstybė užtikrintų, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai, jos piliečiai arba jos vandenyse veiklą vykdantys žvejybos laivai nedalyvautų vykdant veiksmus, kuriais pažeidžiamos galiojančios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės. Dėl tų priežasčių ir, apskritai, siekiant sustiprinti mėlynąją ekonomiką, svarbu, kad tiek Sąjungos žvejybos laivų veikla ne Sąjungos vandenyse, tiek su ja susijusi valdymo sistema būtų organizuojamos taip, kad Sąjungos tarptautiniai įpareigojimai būtų veiksmingai įvykdyti ir būtų išvengta aplinkybių, kuriomis Sąjungai būtų galima prikišti neteisėtus tarptautinio lygmens veiksmus; [5 pakeit.]

(5a) 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime Sąjunga įsipareigojo įgyvendinti rezoliuciją, kurioje pateikiamas išvadų dokumentas „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kurioje įtrauktas 14-tas darnaus vystymosi tikslas „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius darnaus vystymosi tikslais“, taip pat 12-tas darnaus vystymosi tikslas „užtikrinti tausaus vartojimo ir gamybos įpročius“, ir planuojami šių tikslų rezultatai; [6 pakeit.]

(6) 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais „Rio+20“ (6) rezultatai ir ES veiksmų plano, kuriuo siekiama kovoti su neteisėta prekyba laukine flora ir fauna, priėmimas bei tarptautiniai pasiekimai kovojant su neteisėta prekyba laukine gyvūnija ir nauji darnaus vystymosi tikslai (17 tikslų siekiant pakeisti mūsų pasaulį, įskaitant 14 tikslą „gyvybė po vandeniu“), kuriuos Jungtinės Tautos priėmė 2015 m., turėtų atsispindėti Sąjungos žuvininkystės ir prekybos politikos išorės aspekte; [7 pakeit.]

(7) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (7) (Pagrindiniame reglamente) nustatytas bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas yra užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų tvari aplinkos, ekonomikos ir socialiniu atžvilgiais ir valdoma atsižvelgiant į tikslą atnešti naudos ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse , atkurti ir išlaikyti žuvų išteklius, viršijančius lygį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, ir siekiant, kad žvejybos veikla padėtų užtikrinti aprūpinimą maistu . Įgyvendinant šią politiką, taip pat būtina atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; [8 pakeit.]

(7a) Pagrindiniame reglamente taip pat reikalaujama, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimuose būtų apsiribojama leidžiamais sužvejoti perviršio kiekiais, kaip nurodyta UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalyse; [9 pakeit.]

(8) Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 Pagrindiniame reglamente pabrėžiama, kad BŽP tikslus reikėtų propaguoti tarptautiniu mastu, užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos teisę, ir skatinant Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas. Trečiųjų valstybių priimti socialinės ir aplinkos apsaugos sričių teisės aktai gali skirtis nuo Sąjungos priimtų teisės aktų, ir todėl žvejybos laivynams gali būti taikomi skirtingi standartai. Dėl tokios padėties gali būti leista vykdyti žvejybos veiklą, nesuderinamą su tvariu jūrų išteklių valdymu. Todėl būtina užtikrinti nuoseklumą su Sąjungos aplinkos, žuvininkystės, prekybos ir vystymosi veikla, ypač kai menkus administracinius gebėjimus turinčiose besivystančiose šalyse, kuriose yra didelė korupcijos rizika, minėta veikla daro poveikį žuvininkystei ; [10 pakeit.]

(9) Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 ketinta nustatyti bendrą pagrindą, kuriuo remiantis būtų suteikiami leidimai Sąjungos laivams vykdyti žvejybos veiklą ne Sąjungos vandenyse, siekiant prisidėti prie kovos su NNN žvejyba ir geriau kontroliuoti ir stebėti Sąjungos laivyno veiklą visame pasaulyje , taip pat nustatyti leidimo trečiųjų valstybių laivams žvejoti Sąjungos vandenyse išdavimo sąlygas ; [11 pakeit.]

(10) drauge su Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 (8) dėl NNN žvejybos, o metais vėliau – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 (Kontrolės reglamentas) (9). Šie reglamentai – tai trys BŽP nuostatų dėl kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo įgyvendinimo ramsčiai;

(11) tačiau tų trijų reglamentų įgyvendinimas nebuvo suderintas, ypač daug neatitikimų tarp Žvejybos leidimų reglamento ir po jo priimto Kontrolės reglamento. Įgyvendinant Žvejybos leidimų reglamentą išryškėjo tam tikros spragos, nes liko neįtraukti kai kurie kontrolės aspektai, kaip antai frachtavimas, perregistravimas kitoje šalyje ir žvejybos leidimai, kuriuos trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos Sąjungos žvejybos laivams išduoda ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus (tiesioginiai leidimai). Be to, paaiškėjo, kad sudėtinga vykdyti kai kuriuos ataskaitų teikimo įpareigojimus ir padalyti administracines funkcijas tarp valstybių narių ir Komisijos;

(12) pagrindinis šio reglamento principas: bet kuris ne Sąjungos vandenyse žvejojantis Sąjungos laivas turėtų turėti savo vėliavos valstybės leidimą ir jo veikla turėtų būti atitinkamai stebima, nepriklausomai nuo jos vykdymo vietos ir reguliavimo sistemos. Komisija, remdamasi valstybių narių surinkta ir jai pateikta informacija, turėtų galėti bet kuriuo metu įsikišti į bet kurio Sąjungos žvejybos laivo žvejybos veiklos bet kuriame ne Sąjungos vandenyse esančiame rajone stebėseną . Tai būtina siekiant užtikrinti Komisijai galimybę vykdyti savo, kaip sutarčių sergėtojos, įsipareigojimus ; [12 pakeit.]

(12a) pastaraisiais metais pastebėta svarbių teigiamų pokyčių Sąjungos išorės žuvininkystės politikoje tausios žvejybos partnerystės susitarimų sąlygų ir stropumo, kuris pastebimas įgyvendinant tas nuostatas, požiūriu. Sąjungos laivyno žvejybos galimybių išsaugojimas laikantis tausios žvejybos partnerystės susitarimų turėtų būti Sąjungos išorės žvejybos politikos prioritetinis tikslas, o panašios sąlygos turėtų būti taikomos ir Sąjungos veiklai, kuri nepatenka į tausios žvejybos partnerystės susitarimų sritį; [13 pakeit.]

(12b) Komisija turėtų atlikti tarpininko vaidmenį tais atvejais, kai yra tikimybė, kad žvejybos leidimas bus atšauktas, sustabdytas arba pakeistas dėl įrodymų, kad žuvininkystės išteklių naudojimui kyla rimtas pavojus; [14 pakeit.]

(13) pagalbiniai laivai gali daryti didelį poveikį žvejybos laivų pajėgumui vykdyti žvejybos veiklą ir sužvejojamų žuvų kiekiui. Todėl šiame reglamente nustatant leidimų suteikimo ir ataskaitų teikimo procedūras būtina į juos atsižvelgti;

(14) jei perregistravimo kitoje šalyje veiksmai atliekami siekiant apeiti BŽP taisykles arba galiojančias išsaugojimo ir valdymo priemones, jie tampa problema. Todėl Sąjunga turėtų gebėti apibrėžti tokius veiksmus, juos aptikti ir neleisti jų vykdyti. Turėtų būti užtikrintas reikalavimų laikymosi per visą Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojui priklausančio laivo eksploatavimo laiką atsekamumas ir tinkamas stebėjimas nepriklausomai nuo to, su kokia vėliava ar vėliavomis tas laivas plaukioja . Tuo tikslu galėtų pasitarnauti reikalavimas laivams turėti unikalų Tarptautinės jūrų organizacijos suteiktą numerį; [15 pakeit.]

(15) trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos laivai veiklą vykdyti gali pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus tausios žuvininkystės partnerystės susitarimus arba, jei tokio galiojančio susitarimo nėra, gavusios tiesioginį trečiosios šalies žvejybos leidimą. Abiem atvejais ši veikla turėtų būti vykdoma skaidriai ir tausiai. Štai kodėl vėliavos valstybės narės turėtų būti įgaliotos pagal nustatytus kriterijus ir užtikrindamos stebėseną leisti su savo vėliava plaukiojantiems laivams prašyti tiesioginių trečiųjų šalių leidimų ir juos gauti. Kai tik vėliavos valstybė narė įsitikina, kad žvejybos veikla nepakenks tvarumui, turėtų būti leista ją vykdyti. Jei Komisija neturi jokių kitų tinkamai pagrįstų prieštaravimų, tiek vėliavos valstybės narės, tiek pakrantės valstybės leidimą turinčiam veiklos vykdytojui turėtų būti leista pradėti žvejybos operacijas; [16 pakeit.]

(16) specifinis su tausios žvejybos partnerystės susitarimais susijęs klausimas yra nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimas tais atvejais, kai valstybės narės ne iki galo išnaudoja pagal atitinkamus Tarybos reglamentus joms paskirtas žvejybos galimybes. Kadangi didžioji tausios žvejybos partnerystės susitarimuose nustatyto mokesčio už žvejybos teises dalis padengiama Sąjungos biudžeto lėšomis, laikino perskyrimo sistema yra svarbi ginant Sąjungos finansinius interesus ir užtikrinant, kad apmokėtos žvejybos galimybės nebūtų švaistomos. Todėl perskyrimo sistemą, kuri turėtų būti naudojama kaip paskutinė priemonė, būtina aiškiau išdėstyti ir patobulinti. Ją taikyti reikėtų laikinai ir ji neturėtų daryti poveikio pradiniam žvejybos galimybių paskirstymui valstybėms narėms , t. y. nepažeisti sąlyginio stabilumo . Žvejybos galimybių perskirstymas kaip kraštutinių priemonių mechanizmas gali būti vykdomas tik tuomet, kai valstybės narės atsisako savo teisių pasikeisti žvejybos galimybėmis tarpusavyje; [17 pakeit.]

(16a) „pasyvūs susitarimai“ yra terminas, naudojamas, kai šalys, dėl struktūrinių ar konjunktūrinių priežasčių patvirtina žvejybos partnerystės susitarimą be galiojančio protokolo. Sąjunga su trečiosiomis šalimis yra sudariusi keletą pasyvių susitarimų. Todėl Sąjungos laivams neleidžiama žvejoti vandenyse, kuriuose taikomi pasyvūs susitarimai. Komisija turėtų siekti paversti šiuos susitarimus aktyviais arba nutraukti atitinkamą partnerystės susitarimą;

(17) regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas ir atviroje jūroje vykdomai nereglamentuojamai žvejybos veiklai taip pat turėtų būti gautas vėliavos valstybės narės leidimas ir ji turėtų atitikti specialias regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų taisykles arba žvejybą atviroje jūroje reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus; [19 pakeit.]

(18) frachtavimo susitarimai gali sumažinti išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir daryti neigiamą poveikį tausiam gyvųjų jūrų išteklių naudojimui. Todėl būtina nustatyti teisinę sistemą, kuri padėtų Sąjungai geriau stebėti trečiosios valstybės ekonominės veiklos vykdytojų frachtuojamų su Sąjungos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų veiklą, remiantis atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos priimtomis nuostatomis; [20 pakeit.]

(19) procedūros turėtų būti skaidrios , įgyvendinamos ir nuspėjamos Sąjungos bei trečiųjų šalių veiklos vykdytojams ir jų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms; [21 pakeit.]

(19a) Sąjunga turėtų siekti, kad tarptautiniu mastu būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos tais atvejais, kai Sąjungos žvejybos laivynas gali konkuruoti su kitomis žvejybą vykdančiomis valstybėmis, ir suderinti patekimo į rinką taisykles, kai Sąjungos laivynui taikomos griežtos taisyklės; [22 pakeit.]

(20) turėtų būti užtikrintas keitimasis elektroniniais duomenimis tarp valstybių narių ir Komisijos, kaip numatyta Kontrolės reglamente. Valstybės narės turėtų surinkti visus reikalaujamus duomenis apie savo laivynus ir jų žvejybos veiklą, tvarkyti juos ir užtikrinti, kad jie būtų prieinami Komisijai. Be to, kai reikia, siekdamos koordinuoti tų duomenų rinkimo veiklą jos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su Komisija ir trečiosiomis šalimis;

(21) siekdama pagerinti informacijos apie Sąjungos žvejybos leidimus skaidrumą ir prieinamumą Komisija turėtų sukurti elektroninį žvejybos leidimų registrą, kuris turėtų tiek viešąją, tiek saugiąją dalis. Sąjungos žvejybos leidimų registre būtų laikomi ir asmens duomenys. Pagal šį reglamentą tvarkant asmens duomenis turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (10), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (11) ir taikoma nacionalinė teisė;

(22) siekiant tinkamai reguliuoti su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių žvejybos laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teises atitinkamos taisyklės turėtų būti suderintos su Sąjungos žvejybos laivams pagal Kontrolės reglamentą taikomomis taisyklėmis. Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams visų pirma turėtų būti taikomas Kontrolės reglamento 33 straipsnis dėl sužvejotų žuvų kiekių duomenų ir su tais kiekiais susijusių duomenų teikimo;

(23) pagal šį reglamentą suteikto leidimo neturintys trečiųjų šalių žvejybos laivai, plaukdami per Sąjungos vandenis, privalo užtikrinti, kad jų žvejybos įrankiai būtų sudėti taip, kad jų nebūtų galima lengvai panaudoti žvejybos operacijoms;

(24) valstybės narės turėtų būti atsakingos už trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse kontrolę, o nustačius pažeidimą – už jo įtraukimą į Kontrolės reglamento 93 straipsnyje numatytą nacionalinį registrą;

(25) siekdamos supaprastinti leidimų procedūras valstybės narės ir Komisija turėtų naudoti bendrą keitimosi duomenimis ir jų saugojimo sistemą, per kurią būtų teikiama būtina informacija ir atnaujinti duomenys ir kuri padėtų sumažinti administracinę naštą. Šiuo tikslu turėtų būti visapusiškai naudojama Sąjungos laivyno registre esanti informacija;

(26) siekiant atsižvelgti į technologinę pažangą ir dėl jos galbūt nustatysimus naujus tarptautinės teisės reikalavimus Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priedų, kuriuose nustatomas informacijos, kurią veiklos vykdytojas turi pateikti žvejybos leidimui gauti, sąrašas, pakeitimų priėmimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

(27) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl reglamentavimo kaip ir kokiu formatu valstybės narės turi registruoti su žvejybos leidimais susijusius duomenis, perduoti juos Komisijai ir įtraukti į Sąjungos žvejybos leidimų registrą, taip pat siekiant nustatyti nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimo metodiką, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (13);

(28) Komisija turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, kai deramai pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių reikia perskirti žvejybos galimybes;

(29) dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, skaičiaus ir svarbos Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos taisyklės, pagal kurias išduodami ir administruojami žvejybos leidimai, skirti:

a) Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems žvejybos veiklą vandenyse, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kurią trečioji šalis turi suverenias teises, regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas , kurios susitariančioji šalis yra Sąjunga , Sąjungos arba ne Sąjungos vandenyse arba atviroje jūroje, ir

b) trečiųjų šalių žvejybos laivams, vykdantiems žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse. [23 pakeit.]

2 straipsnis

Sąsajos su tarptautine ir Sąjungos teise

Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant šių nuostatų:

a) nustatytų tausios žvejybos partnerystės susitarimuose ir panašiuose žvejybos susitarimuose, sudarytuose Sąjungos ir trečiųjų šalių;

b) priimtų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų arba panašių žuvininkystės organizacijų, kuriose Sąjunga yra susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji šalis;

c) nustatytų Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos arba perkeliamos a ir b punktuose nurodytos nuostatos.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos Pagrindinio reglamento 4 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

a) pagalbinis laivas – laivas, kuriame nėra naudoti paruoštų žvejybos įrankių, kurie skirto žuvims gaudyti ar privilioti ir kurie palengvina žvejybos veiklą, padeda ją vykdyti arba jai pasirengti; [24 pakeit.]

b) žvejybos leidimas – Sąjungos žvejybos laivui arba trečiosios šalies žvejybos laivui papildomai prie jo turimos žvejybos licencijos išduodamas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone arba pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą; [25 pakeit.]

c) žvejybos leidimų registras – žvejybos leidimų administravimo sistema ir su ja susijusi duomenų bazė;

d) tiesioginis leidimas – žvejybos leidimas, kurį Sąjungos žvejybos laivui išduoda trečiosios šalies kompetentinga institucija ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą;

e) trečiosios šalies vandenys – vandenys, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kuriuos trečioji šalis turi suverenias teises;

f) stebėtojų programa – regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas , tausios žvejybos partnerystės susitarimo, trečiosios šalies arba valstybės narės taikoma kontrolės sistema, pagal kurią tam tikromis sąlygomis į žvejybos laivus priimami stebėtojai, turintys rinkti duomenų ir (arba) tikrinti laivo atitiktį atitikties tos organizacijos , tausios žvejybos partnerystės susitarimo ar valstybės priimtoms taisyklėms; [26 pakeit.]

fa) susitariančioji šalis – tarptautinės konvencijos arba susitarimo, įsteigusio regioninę žvejybos valdymo organizaciją, susitariančioji šalis, taip pat su tokia organizacija bendradarbiaujančios valstybės, žvejybos subjektai ar bet kokie kiti subjektai, kuriems ji suteikė bendradarbiaujančios, bet susitarimo nepasirašiusios šalies tokios organizacijos atžvilgiu statusą; [27 pakeit.]

fb) frachtavimas – susitarimas, pagal kurį su valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu apibrėžtą laiką nekeičiant vėliavos gali naudotis veiklos vykdytojas kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje. [77 pakeit.]

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA NE SĄJUNGOS VANDENYSE

I skyrius

Bendrosios nuostatos

4 straipsnis

Bendrasis principas

Nepažeidžiant reikalavimo turėti kompetentingos organizacijos arba trečiosios šalies išduotą leidimą, Sąjungos žvejybos laivui negalima vykdyti žvejybos veiklos ne Sąjungos vandenyse, jei jis neturi savo vėliavos valstybės narės išduoto žvejybos leidimo.

5 straipsnis

Atitikties reikalavimams kriterijai

1. Vėliavos valstybė narė leidimą vykdyti žvejybos veiklą ne Sąjungos vandenyse gali išduoti tik jei:

a) yra gavusi išsamią ir teisingą 1 ir 2 prieduose priede nurodytą informaciją apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us), įskaitant ne Sąjungai priklausančius pagalbinius laivus; [28 pakeit.]

b) žvejybos laivas turi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 6 straipsnyje nurodytą galiojančią žvejybos licenciją;

c) žvejybos laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį , jeigu to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus ; [29 pakeit.]

d) veiklos vykdytojui žvejybos laivo kapitonui ir atitinkamam ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos pagal valstybės narės teisę nebuvo taikytos sankcijos už Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus; [78 pakeit.]

e) žvejybos laivas nėra įtrauktas į NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą, priimtą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ir (arba) Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008;

f) jei taikoma, vėliavos valstybei narei pagal atitinkamą žvejybos susitarimą arba atitinkamas regioninės žvejybos valdymo organizacijos nuostatas yra skirtos žvejybos galimybės ir,

g) jei taikoma, žvejybos laivas atitinka 6 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 43 straipsnį priimti deleguotuosius aktus priedui koreguoti.

6 straipsnis

Perregistravimo kitoje šalyje operacijos

1. Šis straipsnis taikomas laivams, kurie per penkerius dvejus metus iki prieš pateikiant žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos paraišką :

a) buvo išregistruoti iš Sąjungos žvejybos laivyno registro ir perregistruoti trečiojoje šalyje ir

b) per 24 mėnesius nuo išregistravimo iš vėliau vėl įtraukti į Sąjungos žvejybos laivyno registro buvo vėl jame įregistruoti registrą .

2. Vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą 1 dalyje nurodytam laivui gali išduoti tik įsitikinusi patikrinusi , kad jis tuo laikotarpiu, kuriuo plaukiojo su trečiosios šalies vėliava:

a) nevykdė NNN žvejybos veiklos ir

b) nevykdė veiklos trečiosios šalies, kuri pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi , arba trečiosios šalies, kuri pripažinta netausią žvejybą leidžiančia vykdyti šalimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1026/2012 (14) 4 straipsnio 1 dalies a punktą , vandenyse.

3. Tuo tikslu veiklos vykdytojas pateikia visą tokią vėliavos valstybės narės prašomą su atitinkamu laikotarpiu susijusią informaciją ir bent visus šiuos dokumentus , kurį laivas plaukiojo su trečiosios šalies vėliava, susijusią informaciją :

a) atitinkamu laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekių ir žvejybos pastangų deklaraciją;

b) atitinkamam laikotarpiui vėliavos valstybės išduoto žvejybos leidimo kopiją;

c) bet kokio leidimo atlikti žvejybos operacijas trečiosios šalies vandenyse atitinkamu laikotarpiu kopiją;

d) oficialų trečiosios šalies, kurioje laivas buvo perregistruotas, pareiškimą, kuriame išvardytos sankcijos, atitinkamu laikotarpiu taikytos laivui arba veiklos vykdytojui;

da) išsamią vėliavos istoriją per laikotarpį, kurį laivas buvo išregistruotas iš Sąjungos žvejybos laivyno registro.

4. Vėliavos valstybė narė neišduoda žvejybos leidimo laivams, kurie buvo perregistruoti:

a) trečiojoje šalyje, kuri pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba įtraukta į tokių šalių sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius, arba

b) trečiojoje šalyje, kuri pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnio 1 dalies a punktą.

5. 4 dalis netaikoma, jei vėliavos valstybė narė įsitikina, kad, kai tik buvo nustatyta, kad šalis nebendradarbiauja kovojant su NNN žvejyba arba leidžia vykdyti netausią žvejybą, veiklos vykdytojas:

a) nutraukė žvejybos operacijas ir

b) nedelsdamas pradėjo atitinkamas administracines procedūras laivui išregistruoti iš trečiosios šalies žvejybos laivyno registro. [31 pakeit.]

7 straipsnis

Žvejybos leidimų stebėsena

1. Teikdamas žvejybos leidimo paraišką veiklos vykdytojas vėliavos valstybei narei pateikia išsamius ir teisingus duomenis.

2. Duomenims pasikeitus veiklos vykdytojas nedelsdamas apie tai informuoja vėliavos valstybę narę.

3. Vėliavos valstybė narė bent kartą per metus tikrina , ar sąlygos, kuriomis remiantis išduotas žvejybos leidimas, ir toliau tenkinamos leidimo galiojimo laikotarpiu.

4. Jei sąlygos, kuriomis remiantis išduotas žvejybos leidimas, nebetenkinamos, vėliavos valstybė narė pakoreguoja imasi tinkamų veiksmų, įskaitant leidimo koregavimą arba panaikina leidimą ir panaikinimą, ir nedelsdama apie tai praneša veiklos vykdytojui ir Komisijai , taip pat, jei taikoma, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sekretoriatui arba susijusiai trečiajai šaliai .

5. Komisijai pagrįstai paprašius vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą atsisako išduoti, sustabdo jo galiojimą arba jį panaikina tais atvejais, kai minėti veiksmai yra grindžiami viršesnėmis politinėmis priežastimis, susijusiomis su tvariu jūrų biologinių išteklių naudojimu, valdymu ir išsaugojimu arba neteisėtos, nedeklaruojamos ar nereglamentuojamos žvejybos prevencija ar sustabdymu, arba kai Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.:

a) esama privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui;

b) nustatyta rimtų Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimų, susijusių su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama (NNN) žvejyba, arba siekiant užkirsti jai kelią, jei esama didelės rizikos; arba

c) Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.

Prie pirmoje pastraipoje nurodyto tinkamai pagrįsto prašymo pridedama susijusi ir atitinkama informacija. Pateikusi tokį tinkamai pagrįstą prašymą Komisija apie tai nedelsdama informuoja vėliavos valstybės narės veiklos vykdytoją. Komisijai pateikus tokį prašymą prasideda 15 dienų konsultacinis Komisijos ir vėliavos valstybės narės laikotarpis.

6. Jei 5 dalyje nurodyto 15 dienų laikotarpio pabaigoje Komisija patvirtina savo prašymą, o vėliavos valstybė narė neatsisako išduoti leidimo, jo nepakoreguoja, nesustabdo jo galiojimo arba jo nepanaikina pagal 4 ir 5 dalis, Komisija dar po penkių dienų gali nuspręsti jį panaikinti ir apie tai savo sprendimą praneša vėliavos valstybei narei ir veiklos vykdytojui. [32 pakeit.]

II skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse

1 SKIRSNIS

ŽVEJYBOS VEIKLA PAGAL TAUSIOS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMUS

8 straipsnis

Narystė regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose

Sąjungos žvejybos laivai regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomų išteklių žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse gali vykdyti tik jei ta šalis yra tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji šalis. Jei tausios žvejybos partnerystės susitarimas buvo sudarytas prieš … [šio reglamento įsigaliojimo diena], ši dalis taikoma nuo … [ketveri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] . [33 pakeit.]

Sąjunga gali skirti dalį finansinių išteklių, numatytų sektorinei paramai trečiosioms šalims, su kuriomis yra sudariusi tausios žvejybos susitarimus, kad paremtų minėtų šalių stojimą į regionines žuvininkystės organizacijas. [34 pakeit.]

9 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skirsnis taikomas žvejybos veiklai, kurią Sąjungos žvejybos laivai vykdo trečiosios šalies vandenyse pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą.

Sąjunga užtikrina, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai atitiktų šį reglamentą. [35 pakeit.]

10 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivas negali trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklos pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą, jei jis neturi žvejybos leidimo, išduoto:

a) jo vėliavos valstybės narės trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma žvejybos veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises, ir [36 pakeit.]

b) trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises jo vėliavos valstybės narės . [37 pakeit.]

11 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą vykdyti žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą gali išduoti tik jei:

a) atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

b) įvykdytos atitinkamame tausios žvejybos partnerystės susitarime išdėstytos sąlygos;

c) veiklos vykdytojas sumokėjo visus per paskutinius 12 mėnesių trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtus sumokėti mokesčius ir finansines nuobaudas.;

ca) veiklos vykdytojas sumokėjo visas trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtas sumokėti finansines nuobaudas, užbaigus taikomas teisines procedūras; ir [38 pakeit.]

cb) žvejybos laivas turi atitinkamos trečiosios šalies išduotą leidimą. [39 pakeit.]

12 straipsnis

Žvejybos leidimų administravimas

1. Išdavusi žvejybos leidimą Patikrinusi, kad įvykdytos 11 straipsnio a, b ir c punktuose numatytos sąlygos, vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia atitinkamą paraišką trečiosios šalies leidimo paraišką leidimui gauti .

2. 1 dalyje nurodytoje paraiškoje pateikiama 1 ir 2 prieduose priede išvardyta informacija ir visi kiti pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą pateiktini duomenys.

3. Vėliavos valstybė narė paraišką Komisijai išsiunčia ne vėliau kaip prieš 10 15 kalendorinių dienų iki paraiškų pateikimo termino, nustatyto tausios žvejybos partnerystės susitarime. Komisija vėliavos valstybės narės gali paprašyti valstybei narei tinkamai pagrįstą prašymą pateikti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos būtiną papildomą informaciją .

4. Įsitikinusi Per 10 kalendorinių dienų nuo paraiškos gavimo dienos arba, jeigu buvo prašoma papildomos informacijos pagal 3 dalį, per 15 kalendorinių dienų nuo paraiškos gavimo dienos Komisija atlieka preliminarų patikrinimą , kad nustatytų, ar laikomasi 11 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos, nustatytų sąlygų. Komisija paraišką išsiunčia po to arba nusiunčia paraišką trečiajai šaliai , arba praneša valstybei narei, kad paraiška atmesta .

5. Jei trečioji šalis praneša Komisijai, kad ji pagal susitarimą nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti žvejybos leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, Komisija nedelsdama apie tai informuoja vėliavos valstybę narę , jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis. Vėliavos valstybė narė nedelsdama tą informaciją perduoda laivo savininkui . [40 pakeit.]

13 straipsnis

Laikinas pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimas

1. Tam tikrais Pirmosios tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo įgyvendinimo metais arba kitu atitinkamu jo įgyvendinimo laikotarpiu laikotarpio pusės pabaigoje Komisija gali nustatyti, ar yra nepanaudotų žvejybos galimybių, ir apie tai informuoti atitinkamą paskirtų žvejybos galimybių dalį naudojančias valstybes nares.

2. Gavusios šią Komisijos informaciją 1 dalyje nurodytos valstybės narės per 10 20 dienų gali:

a) informuoti Komisiją, kad savo žvejybos galimybes panaudos vėliau tais metais arba atitinkamu antroje įgyvendinimo laikotarpiu, pateikdamos laikotarpio pusėje , pateikdamos žvejybos planą su išsamia informacija apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį, arba

b) pranešti Komisijai apie apsikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 8 dalį.

3. Jei tam tikros valstybės narės neinformavo Komisijos apie vieną iš 2 dalyje nurodytų veiksmų ir dėl to žvejybos galimybės liko nepanaudotos, Komisija gali per dešimties dienų laikotarpį pasibaigus 2 dalyje nurodytam laikotarpiui kitoms valstybėms narėms, kurios naudoja paskirtų žvejybos galimybių dalį, išsiųsti kvietimą pareikšti susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis.

4. Per 10 dienų nuo to kvietimo pareikšti susidomėjimą gavimo valstybės narės gali pranešti Komisijai apie susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis. Prie šio pranešimo jos prideda žvejybos planą su išsamia informacija apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį.

5. Komisija gali paprašyti atitinkamos valstybės narės pateikti papildomos informacijos apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį , jei jos reikia prašymui įvertinti.

6. Jei 10 dienų termino pabaigoje nė viena valstybė narė, naudojanti tų pačių išteklių dalį, nepareiškia susidomėjimo nepanaudotomis žvejybos galimybėmis, Komisija gali išsiųsti kvietimą pareikšti susidomėjimą visoms valstybėms narėms. Valstybės narės susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis gali pareikšti 4 dalyje nurodytomis sąlygomis.

7. Remdamasi pagal 4 arba 5 dalį valstybių narių pateikta informacija, ir glaudžiai su jomis bendradarbiaudama Komisija pagal 14 straipsnyje nurodytą metodiką ribotam laikotarpiui tik laikinai perskiria nepanaudotas žvejybos galimybes.

7a. 7 dalyje nurodyti perskirstymo kriterijai taikomi tik antroje įgyvendinimo laikotarpio pusėje, kaip nustatyta 1 dalyje, ir per tą laikotarpį taikomi tik vieną kartą.

7b. Komisija informuoja valstybes nares apie:

a) valstybes nares, kurioms perskirtos žvejybos galimybės;

b) valstybes nares, kurioms buvo perskirtos tos žvejybos galimybės, suteiktą kiekį, išreikštą skaičiais, ir

c) perskyrimui taikytus kriterijus. [41 pakeit.]

13a straipsnis

Procedūrų, susijusių su metiniu esamų žvejybos leidimų atnaujinimu galiojančio tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo taikymo laikotarpiu, supaprastinimas

Sąjungos tausios žvejybos partnerystės susitarimo galiojimo laikotarpiu turėtų būti leidžiama taikyti greitesnes, lankstesnes ir paprastesnes laivų, kurių statusas (charakteristikos, vėliava, savininkas ar reikalavimų laikymasis) per metus nepasikeitė, leidimų atnaujinimo procedūras. [42 pakeit.]

14 straipsnis

Laikino perskyrimo metodika

1. Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti nepanaudotų žvejybos galimybių laikino perskyrimo metodiką. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2. Dėl tinkamai pagrįstų privalomos skubos priežasčių, susijusių su tuo, kad pasinaudoti nepanaudotomis žvejybos galimybėmis liko mažiau laiko, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 45 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros. Šie aktai galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

3. Nustatydama perskirstymo metodiką Komisija atsižvelgia , atsižvelgdama į aplinkos, socialinius ir ekonominius veiksnius, taiko šiuos skaidrius ir objektyvius kriterijus :

a) žvejybos galimybes, kurias galima perskirti;

b) prašymus pateikusių valstybių narių skaičių;

c) per pradinį žvejybos galimybių paskirstymą kiekvienai prašymą pateikusiai valstybei narei skirtą dalį;

d) kiekvienos prašymą pateikusios valstybės narės praeityje sužvejotus kiekius ir panaudotas pastangas;

e) naudojamų laivų ir įrankių skaičių, tipą ir charakteristikas;

f) prašymus pateikusių valstybių narių žvejybos planų derėjimą su a–e punktuose pateiktais elementais.

Komisija paskelbia perskyrimo pagrindimą. [43 pakeit.]

15 straipsnis

Metinės kvotos, kuriai taikomi kelis paskesni sužvejotų žuvų kiekių apribojimai, paskirstymas

1. Jei Paskirstant žvejybos galimybes, kai tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokole nustatyti mėnesiniai arba ketvirtiniai sužvejotų žuvų kiekių apribojimai arba kitoks metinės kvotos suskirstymas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo būtų nustatyta atitinkamų žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms mėnesio, ketvirčio ar kito laikotarpio pagrindu metodika. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros atitinkamos valstybių narių žvejybos galimybės atitinka pagal susijusį Sąjungos teisės aktą valstybėms narėms paskirtas metines žvejybos galimybes. Šis principas netaikomas tik tuo atveju, kai susijusios valstybės narės susitaria dėl bendrų žvejybos planų, kuriuose atsižvelgiama į mėnesinius ar ketvirčio sužvejojamo kiekio apribojimus arba kitokį metinės kvotos suskirstymą . [44 pakeit.]

2. 1 dalyje nurodytas žvejybos galimybių paskirstymas dera su metiniu žvejybos galimybių paskirstymu valstybėms narės pagal atitinkamą Tarybos reglamentą. [45 pakeit.]

2 SKIRSNIS

ŽVEJYBOS VEIKLA PAGAL TIESIOGINIUS LEIDIMUS

16 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skirsnis taikomas žvejybos veiklai, kurią Sąjungos žvejybos laivai trečiosios šalies vandenyse vykdo ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus.

17 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivas negali trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklos ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą, jei jis neturi žvejybos leidimo, išduoto:

a) jo vėliavos valstybės narės trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises ir [46 pakeit.]

b) trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises jo vėliavos valstybės narės . [47 pakeit.]

Vėliavos valstybė narė gali išduoti leidimą vykdyti žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse, kai atitinkamo tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolas toje trečiojoje šalyje nebuvo taikytas mažiausiai trejus pastaruosius metus.

Jei protokolas atnaujinamas, žvejybos leidimas automatiškai panaikinamas nuo to protokolo įsigaliojimo dienos. [48 pakeit.]

18 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklą ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą gali išduoti tik jei:

a) nėra galiojančio tausios žvejybos partnerystės susitarimo su ta trečiąja šalimi arba galiojančiame tausios žvejybos partnerystės susitarime aiškiai numatyta galimybė gauti tiesioginius leidimus;

b) atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

ba) esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 dalį;

c) veiklos vykdytojas yra pateikęs: i) žuvininkystės teisės aktų kopijas, kurias veiklos vykdytojui pateikė pakrantės valstybė; ii) po jo diskusijų su trečiąja šalimi tos trečiosios šalies išduotą rašytinį numatomo tiesioginio leidimo sąlygų, kuriomis veiklos vykdytojui suteikiamos jos išteklių galiojantį žvejybos leidimą vykdyti siūlomą žvejybos veiklą, kuriame nurodytos prieigos prie žvejybos teisės ( išteklių sąlygos, įskaitant žvejybos trukmę, jos vykdymo sąlygas ir žvejybos galimybes, išreikštas pastangomis arba sužvejotų žuvų kiekio apribojimu), patvirtinimą; iii) įrodymus, kad planuojama žvejybos veikla yra tausi, kurie grindžiami: — trečiosios šalies ir (arba) regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos , ir (arba) regioninės žuvininkystės įstaigos, kuri turi Komisijos pripažįstamą mokslinę kompetenciją, atliktu moksliniu vertinimu ir, — to jei vertinimą atlieka trečioji šalis, to vertinimo analize, kurią atliko vėliavos valstybė narė remdamasi savo nacionalinio mokslinio instituto vertinimu, arba, jei tinkama, valstybės narės mokslinio instituto, turinčio atitinkamos žuvininkystės kompetencijos, vertinimu; — trečiosios šalies žuvininkystės teisės aktų kopijas; iv) oficialų paskirtos banko sąskaitos, į kurią mokami visi mokesčiai, numerį ir

d) trečioji šalis yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji nesusitariančioji šalis, jei žvejybos veikla susijusi su tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomomis žuvų rūšimis. [49 pakeit.]

19 straipsnis

Tiesioginių žvejybos leidimų administravimas

1. Išdavusi žvejybos leidimą Įsitikinusi, kad įvykdytas 18 straipsnyje numatytas reikalavimas, vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia atitinkamą 1 bei 2 prieduose priede ir 18 straipsnyje išvardytą informaciją.

2. Jei Komisija per 15 kalendorinių dienų nuo Komisija atlieka preliminarų 1 dalyje nurodytos informacijos perdavimo nepaprašo papildomos informacijos ar pagrindimo, vėliavos valstybė narė informuoja veiklos vykdytoją, kad jis gali pradėti atitinkamą žvejybos veiklą su sąlyga, kad jis turi ir trečiosios šalies tiesioginį leidimą patikrinimą. Ji per 15 dienų gali paprašyti papildomos informacijos ar 1 dalyje nurodytos informacijos pagrindimo .

3. Jei, paprašiusi 2 dalyje nurodytos papildomos informacijos arba pagrindimo, Komisija nustato, kad neįvykdytos 18 straipsnio sąlygos, ji per du mėnesius vieną mėnesį nuo visos pirmojo prašytos informacijos ar pagrindimo gavimo gali pateikti prieštaravimą leidimo suteikimui.

3a. Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1–3 dalių nuostatas, jei žvejybos leidimas atnaujinimas praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo pradinio leidimo išdavimo ir tomis pačiomis sąlygomis, dėl kurių susitarta pradiniame leidime, valstybė narė, įsitikinusi, kad įvykdytos 18 straipsnyje nustatytos sąlygos, gali tiesiogiai išduoti žvejybos leidimą ir turi nedelsdama apie tai pranešti Komisijai. Jei turi prieštaravimų, Komisija juos privalo pateikti per 15 dienų, laikydamasi 7 straipsnyje nurodytos procedūros.

4. Jei trečioji šalis praneša Komisijai, kad ji nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti tiesioginį leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, Komisija apie tai nedelsdama informuoja vėliavos valstybę narę , o ji informuoja laivo savininką .

5. Jei trečioji šalis praneša vėliavos valstybei narei, kad ji nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti tiesioginį leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, vėliavos valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir laivo savininką .

6. Veiklos vykdytojas vėliavos valstybei narei pateikia su trečiąja šalimi sutartų galutinių sąlygų kopiją ir tiesioginio leidimo kopiją. [50 pakeit.]

III skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla, vykdoma regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas

20 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas išteklių, kuriuos valdo regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, žvejybos veiklai, kurią vykdo Sąjungos žvejybos laivai Sąjungos vandenyse, atviroje jūroje ir trečiosios šalies vandenyse.

20a straipsnis

Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose įgyvendinimas

Tam, kad vykdytų savo tarptautinius įsipareigojimus regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir laikydamasi Pagrindinio reglamento 28 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų, Sąjunga skatina nepriklausomų organizacijų atliekamus periodinius veiklos vertinimus ir imasi aktyvaus vaidmens kuriant ir stiprinant taikymo komitetus visose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kuriose ji dalyvauja kaip susitariančioji šalis. Ji visų pirma užtikrina, kad tie taikymo komitetai vykdytų bendrą žuvininkystės išorės politikos ir regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose priimtų priemonių įgyvendinimo priežiūrą. [51 pakeit.]

21 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti išteklių, kuriuos valdo regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, žvejybos veiklos, nebent:

-a) Sąjunga yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis; [52 pakeit.]

a) jų vėliavos valstybės narės jiems išdavė žvejybos leidimus;

b) jie įtraukti į atitinkamą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos leidimus turinčių laivų registrą arba sąrašą ir, [53 pakeit.]

c) jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse, ta trečioji šalis jiems išdavė žvejybos leidimus pagal II skyrių.

22 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą išduoti gali tik jei:

a) atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

b) laikomasi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nustatytų taisyklių arba jas perkeliančių Sąjungos teisės aktų ir

c) atitinkami 11 arba 18 straipsnyje nustatyti kriterijai, jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse.

23 straipsnis

Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos atliekama registracija

1. Vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia veiklą vykdančių žvejybos laivų , apibrėžtų Pagrindiniame reglamente ir turinčių, jei taikoma, susijusius duomenis apie laimikį , kuriems ji suteikė leidimus vykdyti žvejybos veiklą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas, sąrašą (-us).

2. 1 dalyje nurodytas (-i) sąrašas (-ai) sudaromas (-i) pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos reikalavimus, prie jo pridedama 1 ir 2 prieduose priede nurodyta informacija.

3. Komisija vėliavos valstybės narės gali paprašyti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos.

4. Įsitikinusi, kad 22 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos, per 15 dienų nuo 1 dalyje nurodyto sąrašo gavimo dienos Komisija leidimus turinčių laivų sąrašą (-us) išsiunčia regioninei žuvininkystės valdymo organizacijai.

5. Jei regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos registras arba sąrašas nėra vieši, Komisija vėliavos atitinkamą žuvininkystės veiklą vykdančiom valstybėms narėms praneša, kurie laivai į juos įtraukti išplatina leidimus turinčių laivų sąrašą . [54 pakeit.]

IV skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla atviroje jūroje

24 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas žvejybos veiklai, kurią atviroje jūroje vykdo Sąjungos vykdomai žvejybos laivai, kurių bendras ilgis viršija 24 metrus veiklai . [55 pakeit.]

25 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos atviroje jūroje, nebent:

a) jų to laivo vėliavos valstybės narės valstybė narė jiems išdavė žvejybos leidimus leidimą, remdamasi moksliniu siūlomos žvejybos veiklos tausumo įvertinimu, kurį patvirtino tos valstybės narės nacionalinis mokslinis institutas arba, jei taikoma, valstybės narės mokslinis institutas, turintis atitinkamos žuvininkystės kompetencijos ; ir [56 pakeit.]

b) apie žvejybos leidimus pranešta Komisijai pagal 27 straipsnį.

26 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą vykdyti žvejybos veiklą vykdyti atviroje jūroje ne Sąjungos vandenyse gali išduoti tik jei atitinkami 5 straipsnyje nustatyti atitikties kriterijai.:

a) įgyvendinti 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

b) planuojama žvejybos veikla yra: — pagrįsta ekosistemomis grindžiamu požiūriu į žuvininkystės valdymą, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 9 punkte ir — atitinka vėliavos valstybės narės nacionalinio mokslinio instituto atliktą mokslinį vertinimą, kuriame atsižvelgiama į jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą. [57 pakeit.]

27 straipsnis

Pranešimas Komisijai

Vėliavos valstybė narė ne vėliau kaip prieš 15 8,5 kalendorinių dienų iki planuojamos žvejybos veiklos atviroje jūroje pradžios apie išduotą žvejybos leidimą praneša Komisijai, pateikdama 1 ir 2 priede prieduose nurodytą informaciją. [58 pakeit.]

V skyrius

Sąjungos žvejybos laivų frachtavimas

28 straipsnis

Principai

1. Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos pagal frachtavimo susitarimus, jei galioja tausios žvejybos partnerystės susitarimas, nebent tame susitarime nurodyta kitaip.

2. Sąjungos laivas negali vykdyti žvejybos veiklos pagal daugiau nei vieną frachtavimo susitarimą tuo pat metu arba užsiimti subfrachtavimu.

2a. Sąjungos laivai vykdo veiklą pagal frachtavimo susitarimus regioninės žvejybos valdymo organizacijos vandenyse, tik jei valstybė, kurios subjektas frachtuoja laivą, yra tos organizacijos susitariančioji šalis.

3. Frachtuojamas Sąjungos laivas frachtavimo laikotarpiu negali naudoti savo vėliavos valstybės narės žvejybos galimybių. Frachtuojamo laivo sužvejotos žuvys įskaičiuojamos į laivą frachtuojančios valstybės žvejybos galimybes.

3a. Jokia šio reglamento nuostata nesumažina vėliavos valstybės narės atsakomybės, susijusios su jos įsipareigojimais pagal tarptautinę teisę, Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 ar kitas bendros žuvininkystės politikos nuostatas, įskaitant ataskaitų teikimo reikalavimus. [59 pakeit.]

29 straipsnis

Žvejybos leidimų administravimas pagal frachtavimo susitarimus

Kai atitinkama žvejybos veikla vykdoma pagal frachtavimo susitarimą, išduodama laivui žvejybos leidimą pagal 11, 18, 22 arba 26 straipsnį vėliavos valstybė narė patikrina:

a) ar frachtuojančios valstybės kompetentinga institucija oficialiai patvirtino, kad susitarimas atitinka nacionalinius teisės aktus, ir

b) ar žvejybos leidime nurodytos frachtavimo susitarimas nurodytas susitarimo nuostatos, įskaitant žvejybos leidime laikotarpį, galimybes ir rajoną . [60 pakeit.]

VI skyrius

Kontrolės ir ataskaitų teikimo įpareigojimai

30 straipsnis

Stebėtojų programos duomenys

Jei Sąjungos žvejybos laive renkami duomenys pagal stebėtojų programą renkami duomenys pagal Sąjungos arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos teisės aktus , to laivo veiklos vykdytojas juos nusiunčia savo vėliavos valstybei narei. [61 pakeit.]

31 straipsnis

Informacijos teikimas trečiosioms šalims

1. Vykdydamas žvejybos veiklą pagal šią antraštinę dalį, Sąjungos žvejybos laivo veiklos vykdytojas atitinkamas sužvejotų žuvų kiekių deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas nusiunčia trečiajai šaliai, o kopiją – ir savo vėliavos valstybei narei, jei tai numatyta su trečiąja šalimi sudarytame tausios žvejybos partnerystės susitarime ir trečiajai šaliai .

2. Vėliavos valstybė narė įvertina, ar trečiajai šaliai pagal 1 dalį nusiųsti duomenys atitinka duomenis, kuriuos ji gavo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009. Jeigu duomenys vieni kitų neatitinka, valstybė narė tiria, ar toks neatitikimas susijęs su NNN žvejyba, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies b punkte, ir imasi atitinkamų veiksmų pagal to reglamento 43–47 straipsnius.

3. Jei sužvejotų žuvų kiekių deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos pagal 1 dalį nenusiunčiamos trečiajai šaliai, tai laikoma sunkiu pažeidimu ir taikomos pagal bendrą žuvininkystės politiką numatytos atitinkamos sankcijos ir kitos priemonės. Pažeidimo sunkumą nustato valstybės narės kompetentinga institucija atsižvelgdama į tam tikrus kriterijus – žalos pobūdį, jos vertę, pažeidėjo ekonominę padėtį ir pažeidimo apimtį arba dažnumą. [62 pakeit.]

31a straipsnis

Narystės regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose reikalavimai

Trečiosios šalies žvejybos laivas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomų išteklių žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse gali vykdyti tik jeigu ta trečioji šalis yra tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis. [63 pakeit.]

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA SĄJUNGOS VANDENYSE

32 straipsnis

Bendrieji principai

1. Trečiųjų šalių žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse, jei neturi Komisijos išduoto žvejybos leidimo. Jiems toks leidimas išduodamas tik jei jie atitinka 5 straipsnyje nustatytus atitikties reikalavimams kriterijus. [64 pakeit.]

2. Leidimą žvejoti Sąjungos vandenyse turintys trečiųjų šalių žvejybos laivai laikosi taisyklių, kuriomis reglamentuojama Sąjungos laivų veikla toje žvejybos zonoje, kurioje trečiosios šalies laivas vykdo veiklą, ir . Jeigu atitinkamo žvejybos susitarimo nuostatų leidimo nuostatos skiriasi, jos turi būti aiškiai paminėtos arba tame susitarime, arba priimant taisykles, dėl kurių buvo susitarta su trečiąja šalimi, su kuria vykdomas tas susitarimas . [65 pakeit.]

3. Jei trečiųjų šalių žvejybos laivai plaukia per Sąjungos vandenis neturėdami pagal šį reglamentą išduoto leidimo, jų žvejybos įrankiai yra surišti ir sudėti taip, kad jų nebūtų galima lengvai panaudoti žvejybos operacijoms.

33 straipsnis

Žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Komisija leidimą vykdyti žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse trečiųjų šalių žvejybos laivams gali išduoti tik jei:

-a) esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kuriuo bus padengtos pasiūlytos žvejybos galimybės, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalis;

a) 1 ir 2 prieduose priede nurodyta informacija apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us) yra išsami ir teisinga; laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį , jei to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus ;

b) veiklos vykdytojui ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos nebuvo pagal valstybės narės teisę taikytos jokios sankcijos už Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus kompetentinga institucija per 12 mėnesių prieš pateikiant paraišką žvejybos leidimui gauti yra nustačiusi, kad žvejybos laivo kapitonui ir atitinkamam žvejybos laivui nebuvo taikyta sankcijų dėl sunkaus pažeidimo ;

c) žvejybos laivas nėra įtrauktas į jokį trečiosios šalies, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ar Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 sudarytą NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą ir (arba) trečioji šalis nėra pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba pagal Reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą, arba pagal šiuos reglamentus įtraukta į tokių šalių sąrašus;

d) žvejybos laivas atitinka su atitinkama trečiąją trečiąja šalimi sudaryto žvejybos susitarimo reikalavimus ir, atitinkamais atvejais, yra įtrauktas į pagal tą susitarimą veiklą vykdančių laivų sąrašą. [66 pakeit.]

34 straipsnis

Žvejybos leidimų išdavimo procedūra

1. Trečioji šalis iki atitinkamame susitarime numatyto arba Komisijos nustatyto termino Komisijai išsiunčia paraiškas dėl savo žvejybos laivų.

2. Komisija trečiosios šalies gali paprašyti pateikti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos.

3. Įsitikinusi, kad 33 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos, Komisija išduoda žvejybos leidimą ir apie tai informuoja trečiąją šalį ir atitinkamas valstybes nares.

35 straipsnis

Žvejybos leidimų stebėsena

1. Jei 33 straipsnyje nustatytos sąlygos nebetenkinamos, Komisija pakoreguoja arba panaikina leidimą ir apie tai informuoja trečiąją šalį ir atitinkamas valstybes nares.

2. Komisija gali atsisakyti išduoti žvejybos leidimą, gali sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti tais atvejais, kai iš esmės pasikeitė aplinkybės, kai minėti veiksmai yra grindžiami viršesnėmis politinėmis priežastimis, inter alia , susijusiomis su tarptautiniais žmogaus teisių arba kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba reikalavimais, arba kai dėl minėtų arba kitų viršesnių politinių priežasčių Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.:

a) susijusiais, be kita ko, su tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

b) dėl privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui;

c) kai reikia imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią rimtam Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimui, susijusiam su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama žvejyba; arba

d) kai dėl minėtų arba kitų viršesnių politinių priežasčių Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.

Jei Komisija pagal pirmą pastraipą atsisako išduoti leidimą, sustabdo jo galiojimą arba jį panaikina, ji nedelsdama apie tai informuoja trečiąją šalį. [67 pakeit.]

36 straipsnis

Žvejybos veiklos uždraudimas

1. Kai atitinkamai trečiajai šaliai suteiktos žvejybos galimybės laikomos išnaudotomis, Komisija nedelsdama apie tai informuoja valstybių narių kompetentingas tikrinimo institucijas. Siekdama užtikrinti, kad galėtų būti tęsiama žvejybos veikla pagal neišnaudotas žvejybos galimybes, kuri gali daryti poveikį ir išnaudotoms žvejybos galimybėms, trečioji šalis Komisijai pateikia technines priemones, kuriomis siekiama išvengti bet kokio neigiamo poveikio išnaudotoms žvejybos galimybėms. Nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo dienos laikoma, kad su tos trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems laivams išduotų žvejybos leidimų galiojimas atitinkamai žvejybos veiklai yra sustabdytas ir tie laivai nebegali vykdyti tos žvejybos veiklos.

2. Jei žvejybos leidimo galiojimas pagal 2 dalį sustabdomas visai žvejybos veiklai, kuriai jis buvo išduotas, žvejybos leidimas laikomas panaikintu.

3. Trečioji šalis užtikrina, kad apie šio straipsnio pritaikymą būtų nedelsiant pranešta atitinkamiems žvejybos laivams ir kad jie nutrauktų visą atitinkamą žvejybos veiklą.

37 straipsnis

Kvotų viršijimas Sąjungos vandenyse

1. Jei Komisija nustato, kad trečioji šalis viršijo jai skirtas išteklių ar išteklių grupės kvotas, ji atitinkamą kiekį išskaito iš tai šaliai kitiems metams skirtos tų išteklių ar išteklių grupės kvotos. Kiekio sumažinimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio nuostatas. [68 pakeit.]

2. Jeigu pagal 1 dalį neįmanoma atitinkamo kiekio išskaityti iš peržvejotų išteklių ar išteklių grupės kvotos, nes ta atitinkamai trečiajai šaliai skirta kvota yra nepakankamo dydžio, Komisija gali pasikonsultavusi su ta trečiąja šalimi atitinkamą kiekį išskaityti iš kitiems metams tai trečiajai šaliai skirtų kitų išteklių ar išteklių grupių, kurie žvejojami tame pačiame geografiniame rajone arba yra tokios pačios komercinės vertės, kvotų.

38 straipsnis

Kontrolė ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas

1. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse, laikosi kontrolės taisyklių, kurios toje pačioje žvejybos zonoje taikomos Sąjungos laivų žvejybos veiklai.

2. Žvejybos Sąjungos vandenyse leidimą turintys trečiosios šalies laivai Komisijai ar jos paskirtai įstaigai ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybei narei pateikia duomenis, kuriuos Sąjungos laivai turi siųsti vėliavos valstybei narei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009.

3. Komisija arba jos pakirta įstaiga 2 dalyje nurodytus duomenis siunčia pakrantės valstybei narei.

4. Žvejybos Sąjungos vandenyse leidimą turintys trečiosios šalies laivai Komisijai arba jos paskirtai įstaigai paprašius pateikia pagal taikomas stebėtojų programas parengtas stebėtojų ataskaitas.

5. Pakrantės valstybė narė visus trečiųjų šalių žvejybos laivų padarytus pažeidimus ir pritaikytas sankcijas registruoja Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje numatytame nacionaliniame registre.

6. 5 dalyje nurodytą informaciją Komisija išsiunčia trečiajai šaliai siekdama, kad ši imtųsi reikiamų priemonių.

1 dalis taikoma nedarant poveikio Sąjungos ir trečiųjų šalių konsultacijoms. Šiuo atžvilgiu Komisija įgaliojama pagal 44 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais į Sąjungos teisę perkeliami konsultacijų su trečiosiomis šalimis dėl žvejybos teisių susitarimų rezultatai.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

DUOMENYS IR INFORMACIJA

39 straipsnis

Sąjungos žvejybos leidimų registras

1. Komisija sukuria ir tvarko elektroninį Sąjungos žvejybos leidimų registrą, kuris apima visus pagal II ir III antraštines dalis išduotus žvejybos leidimus ir kuris turi viešąją ir saugiąją dalis. Registras:

a) skirtas visai 1 ir 2 priede nurodytai informacijai registruoti, jame rodomas kiekvieno leidimo statusas realiuoju laiku;

b) naudojamas Komisijai ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis ir informacija ir

c) skirtas tik tvaraus žvejybos laivynų valdymo tikslams.

2. Į registrą įtrauktų žvejybos leidimų sąrašas yra viešai prieinamas, jame pateikiama visa ši informacija:

a) laivo pavadinimas ir vėliavos valstybė , vėliavos valstybė, ES žvejybos laivyno registro numeris ir IMO numeris, jei reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus ;

aa) įmonės savininko ir tikrojo savininko pavardė, miestas ir gyvenamoji šalis;

b) leidimo , įskaitant žvejybos galimybes, rūšis ir

c) žvejybos, kuriai suteiktas leidimas, vykdymo laikotarpis ir zona (pradžios ir pabaigos datos, žvejybos zona).

3. Valstybės narės registrą naudoja pateikdamos informaciją apie žvejybos leidimus Komisijai ir atnaujindamos jį, kaip nustatyta 12, 19, 23 ir 27 straipsniuose. [36 pakeit.]

40 straipsnis

Techniniai reikalavimai

II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodyta informacija keičiamasi elektroninėmis priemonėmis. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (15) nuostatų, nustatomi techniniai operaciniai reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant tose antraštinėse dalyse nurodytą informaciją. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Siekiant, kad Sąjungos žvejybos leidimų registras pradėtų veikti ir kad valstybės narės galėtų laikytis techninių perdavimo reikalavimų, Komisija atitinkamoms valstybėms narėms teikia techninę paramą. Tuo tikslu ji remia nacionalines institucijas perduodant reikiamą informaciją, kurią kiekvieno leidimų tipo atveju turi pateikti veiklos vykdytojai, ir iki … [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] sukuria kompiuterinę programą valstybėms narėms, kad jos galėtų paraiškų dėl žvejybos leidimų duomenis ir laivų charakteristikų duomenis į Sąjungos žvejybos leidimų registrą perduoti automatiškai ir tikruoju laiku. [70 pakeit.]

Jei valstybės narės nori gauti techninę ir finansinę pagalbą, susijusią su informacijos perdavimu, jos gali pasinaudoti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 (16) 76 straipsnio 2 dalies a punktą. [71 pakeit.]

41 straipsnis

Prieiga prie duomenų

Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 110 straipsnio, valstybės narės arba Komisija atitinkamoms kompetentingoms administracinėms tarnyboms, dalyvaujančioms valdant žvejybos laivynus, suteikia prieigą prie 39 straipsnyje nurodyto Sąjungos žvejybos leidimų registro saugiosios dalies.

42 straipsnis

Duomenų tvarkymas, asmens duomenų apsauga ir konfidencialumas

Pagal šį reglamentą gauti duomenys tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109, 110, 111 ir 113 straipsnių, Reglamento (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyvos 95/46/EB bei nacionalinių jų įgyvendinimo taisyklių.

43 straipsnis

Ryšiai su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis

1. Jei valstybė narė iš trečiosios šalies arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos gauna informacijos, kuri yra svarbi šiam reglamentui veiksmingai įgyvendinti, ji tą informaciją perduoda kitoms atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai su sąlyga, kad tai leidžiama pagal su ta trečiąja šalimi sudarytus dvišalius susitarimus arba tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles.

2. Komisija arba jos paskirta įstaiga pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus žvejybos susitarimus, kuriuos remia regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba panašios žuvininkystės organizacijos, kurių susitariančiąja šalimi arba nesusitariančiąja bendradarbiaujančiąja šalimi susitariančioji šalis arba bendradarbiaujančioji nesusitariančioji šalis yra Sąjunga, kitoms tų susitarimų šalims arba organizacijų narėms persiunčia atitinkamą informaciją apie šio reglamento taisyklių nesilaikymą arba sunkius pažeidimus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalies a punkte ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje, su sąlyga, kad tam pritaria informaciją pateikusi valstybė narė ir laikomasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001. [72 pakeit.]

V ANTRAŠTINĖ DALIS

PROCEDŪROS, DELEGAVIMAS IR ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS

44 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2. Komisijai suteikiami 5 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus penkerių metų laikotarpiui nuo … [šio reglamento įsigaliojimo diena]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos . [73 pakeit.]

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3a. Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5. Pagal 5 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

45 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas Pagrindinio reglamento 47 straipsniu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

46 straipsnis

Panaikinimas

1. Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 panaikinamas.

2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

47 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta … Europos Parlamento vardu Pirmininkas Tarybos vardu Pirmininkas

(2) OL C 303, 2016 8 19, p. 116.

(1) 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento pozicija ir … Tarybos sprendimas.

(2) 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).

(3) 1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

(4) 1998 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimas 98/414/EB dėl Europos bendrijos susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, ratifikavimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 14).

(5) 1996 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas 96/428/EB dėl Bendrijos Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių patvirtinimo (OL L 177, 1996 7 16, p. 24).

(6) 2012 m. liepos 27 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/Res/66/288 dėl konferencijos „Rio + 20“ rezultatų „Ateitis, kurios norime“.

(7) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

(8) 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

(9) 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

(10) 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

(11) 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

(12) OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(13) 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(14) 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (OL L 316, 2012 11 14, p. 34).

(15) 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(16) 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

1 priedas Informacijos, pateiktinos siekiant gauti žvejybos leidimą, sąrašas I PAREIŠKĖJAS 1 Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1) 2 E. paštas (*1) 3 Adresas 4 Faksas 5 Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1) 6 Telefonas 7 Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1) 8 E. paštas (*1) 9 Adresas 10 Faksas 11 Telefonas 12 Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1) 13 E. paštas (*1) 14 Adresas 15 Faksas 16 Telefonas 17 Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1) 18 E. paštas (*1) 19 Pilietybė (*1) 20 Faksas 21 Telefonas

II LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA 22 Laivo pavadinimas (*1) 23 Vėliavos valstybė (*1) 24 Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1) 25 Išorinis ženklinimas (*1) 26 IMO (UVI) numeris (*1) 27 CFR numeris (*1) 28 Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1) 29 Radijo dažnis (*1) 30 Palydovinio telefono numeris 31 MMSI (*1) 32 Laivo pastatymo metai ir vieta (*1) 33 Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1) 34 Korpuso medžiaga plienas / medis / poliesteris / kita (*1) 35 LSS atsakiklis (*1) 36 Modelis (*1) 37 Serijos numeris (*1) 38 Programinės įrangos versija (*1) 39 Satelito operatorius (*1) 40 LSS gamintojo pavadinimas 41 Bendras laivo ilgis (*1) 42 Laivo plotis (*1) 43 Grimzlė (*1) 44 Tonažas (GT) (*1) 45 Pagrindinio variklio galia (kW) (*1) 46 Variklio tipas 47 Ženklas 48 Variklio serijos numeris (*1)

III ŽVEJYBOS, KURIAI PRAŠOMA IŠDUOTI LEIDIMĄ, KATEGORIJA 49 Laivo tipo FAO kodas (*1) 50 Žvejybos įrankio tipo FAO kodas (*1) 53 Žvejybos rajonų FAO kodai (*1) 54 Žvejybos kvadratai – FAO kodai arba pakrantės valstybės (*1) 55 Iškrovimo uostas (-ai) 56 Perkrovimo uostas (-ai) 57 Tikslinių rūšių FAO kodai arba žvejybos kategorija (tausios žvejybos partnerystės susitarimas) (*1) 58 Laikotarpis, kuriam prašoma leidimo (pradžios ir pabaigos datos) 59 Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) registro numeris (*1)(jei žinomas) 60 Įtraukimo į RŽVO registrą data (*1)(jei žinoma) 61 Didžiausias bendras įgulos narių skaičius (*1): 62 iš kurių iš [ŠALIS PARTNERĖ]: 63 ir iš AKR: 64 Žuvies laikymo / perdirbimo laive būdas (*1): šviežia žuvis / vėsiai laikoma / užšaldyta / žuvų miltai / taukai / filė 65 Pagalbinių laivų sąrašas: pavadinimas / IMO numeris / CFR numeris

IV FRACHTAVIMAS 66 Laivas veiklą vykdo pagal frachtavimo susitarimą (*1): Taip / Ne 67 Frachtavimo susitarimo tipas 68 Frachtavimo laikotarpis (pradžios ir pabaigos datos) (*1) 69 Frachtuojamam laivui skirtos žvejybos galimybės (tonomis) (*1) 70 Trečioji šalis, frachtuojamam laivui skirianti žvejybos galimybes (*1) Priedai (dokumentų sąrašas): [74 pakeit.] (*1) privalomi laukai (22–25 ir 28–48 laukų galima nepildyti, jei tą informaciją galima automatiškai gauti iš Sąjungos laivyno registro įvedus CFR arba IMO numerį).

2 priedas Pateiktinos informacijos apie pagalbinį laivą, padedantį 1 priede apibūdintam žvejybos laivui, sąrašas I PAGALBINIO LAIVO VEIKLOS VYKDYTOJAS 1 Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1) 2 E. paštas (*1) 3 Adresas 4 Faksas 5 Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1) 6 Telefonas 7 Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1) 8 E. paštas (*1) 9 Adresas 10 Faksas 11 Telefonas 12 Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1) 13 E. paštas (*1) 14 Adresas 15 Faksas 16 Telefonas 17 Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1) 18 E. paštas (*1) 19 Pilietybė (*1) 20 Faksas 21 Telefonas

II PAGALBINIO LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA 22 Laivo pavadinimas (*1) 23 Vėliavos valstybė (*1) 24 Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1) 25 Išorinis ženklinimas (*1) 26 IMO (UVI) numeris (*1) 27 CFR numeris (Sąjungos laivų atveju, jei žinomas) (*1) 28 Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1) 29 Radijo dažnis (*1) 30 Palydovinio telefono numeris 31 MMSI (*1) 32 Laivo pastatymo metai ir vieta 33 Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1) 34 Korpuso medžiaga: plienas / medis / poliesteris / kita 35 LSS atsakiklis* 36 Modelis 37 Serijos numeris 38 Programinės įrangos versija 39 Satelito operatorius 40 LSS gamintojo pavadinimas 41 Bendras laivo ilgis 42 Laivo plotis 43 Grimzlė 44 Tonažas (GT) 45 Pagrindinio variklio galia (kW) 47 Variklio tipas 48 Ženklas 49 Variklio serijos numeris

III INFORMACIJA APIE ŽVEJYBOS VEIKLĄ, KURIĄ PADEDAMA VYKDYTI 50 Žvejybos rajonų FAO kodai 51 Žvejybos kvadratų FAO kodai 52 Tikslinių rūšių FAO kodai 53 RŽVO registro numeris (*1) 54 Įtraukimo į RŽVO registrą data* Priedai (dokumentų sąrašas): [75 pakeit.] (*1) privalomi laukai (su Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojančio laivo atveju 22–25 ir 28–33 laukų galima nepildyti, jei tą informaciją galima automatiškai gauti iš Sąjungos laivyno registro įvedus CFR numerį).