Toliau siekiama sukurti valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo mechanizmą, kad jos informuotų vienos kitas apie tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali kelti grėsmę saugumui ar viešajai tvarkai, ir tarpusavyje keistųsi susijusia informacija. Taikant šį bendradarbiavimo mechanizmą taip pat turėtų būti sudarytos galimybės rengti išsamias valstybių narių ir Komisijos diskusijas ir geriau koordinuoti visus valstybės narės arba valstybių narių priimamus sprendimus dėl tikrinimo. Be to, dėl bendradarbiavimo mechanizmo pagerėtų valstybių narių ir Komisijos informuotumas apie planuojamas arba padarytas tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali daryti poveikį saugumui ar viešajai tvarkai.

Siūlomoje įgalinančioje sistemoje atsižvelgiama į įvairią valstybių narių praktiką, susijusią su tiesioginių užsienio investicijų tikrinimu. Šiuo metu beveik pusė valstybių narių turi nustačiusios tikrinimo mechanizmus, o likusi dalis jų neturi. Be to, skiriasi galiojančių tikrinimo mechanizmų taikymo sritis ir procedūros: ex ante arba ex post; savanoriškas arba privalomas pranešimas; bendra arba sektorinė aprėptis; bendrovės arba turtas; taikoma kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių arba tik trečiųjų šalių investicijoms ir t. t.

Siūlomas reglamentas papildys kitas Sąjungos politikos sritis ir iniciatyvas, yra su jomis suderintas, bet poveikio joms nedaro. Pirmiausia tai bus susiję su toliau nurodytomis politikos sritimis ir iniciatyvomis: Laisvas kapitalo judėjimas ir įsisteigimo laisvė

Tiesioginės užsienio investicijos yra kapitalo judėjimas pagal SESV 63 straipsnį. SESV 63 straipsniu draudžiami bet kurie kapitalo judėjimo tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių bei trečiųjų šalių apribojimai. Investicijų tikrinimo mechanizmai gal būti laisvo kapitalo judėjimo apribojimas, kurį prireikus ir, jei jis proporcingas Sutartyje nustatytiems tikslams, galima pateisinti ir viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo požiūriu (SESV 65 straipsnis), arba privalomaisiais bendrojo intereso pagrindais, kuriuos privalomaisiais pripažįsta Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

Kaip išaiškinta Teisingumo Teismo praktikoje, nepaisant to, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinius poreikius, gali savo nuožiūra nustatyti su viešąja tvarka ir visuomenės saugumu susijusius reikalavimus, jos negali tų viešųjų interesų apibrėžti vienašališkai, be jokios ES institucijų kontrolės, ir turi juos griežtai apibrėžti: jais remtis galima tik tuomet, kai pagrindiniams visuomenės interesams kyla tikras ir pakankamai didelis pavojus. Pagrindinių laisvių apribojimai turi būti taikomi tinkamai, jais nepiktnaudžiaujama ginant vien ekonominius interesus. Be to, investicijų tikrinimo mechanizmai turėtų atitikti ES teisės bendruosius principus, visų pirma, proporcingumo ir teisinio tikrumo principus. Vadovaujantis šiais principais, turi būti nustatyta nediskriminuojanti ir pakankamai tiksli investicijų tikrinimo procedūra ir kriterijai. Galimi investuotojai turi iš anksto žinoti, kad tokių mechanizmų esama, ir turėti galimybę imtis teisminių teisių gynimo priemonių.

Siūlomas reglamentas šiuos reikalavimus atitinka. Juo patvirtinama, kad valstybės narės saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais gali tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, ir nustatomi valstybių narių tikrinimo mechanizmams keliami pagrindiniai procedūriniai reikalavimai, tokie kaip skaidrumas, skirtingų trečiųjų šalių nediskriminavimas ir teisminės teisių gynimo priemonės.

Tiesioginėmis užsienio investicijomis trečiosios šalies investuotojui gali būti sudaryta galimybė įsisteigti ES, pvz., kai investavus įsigyjamas ES įsikūrusio ūkio subjekto kontrolinis akcijų paketas. SESV 49 straipsniu draudžiami visi vienos valstybės narės nacionalinių subjektų įsisteigimo laisvės kitos valstybės narės teritorijoje apribojimai. Nors SESV 63 straipsnis taip pat taikomas kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimui, SESV 49 straipsnis nėra taikomas trečiosios šalies nacionalinių subjektų įsisteigimui ES. Todėl siūlomas reglamentas neturi poveikio Sutarties nuostatoms dėl įsisteigimo laisvės.

ES Susijungimų reglamentas Tiesioginės užsienio investicijos gali tapti susijungimu, įsigijimu ar bendrosios įmonės įsteigimu, lemiančiu koncentraciją, kuriai taikomas ES Susijungimų reglamentas. Tokių koncentracijų atveju pagal ES Susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalį valstybėms narėms leidžiama imtis atitinkamų priemonių teisėtiems, su Sąjungos teisės bendraisiais principais ir kitomis nuostatomis suderinamiems interesams apsaugoti. 21 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje visuomenės saugumas, žiniasklaidos pliuralizmas ir prudencinės taisyklės aiškiai nurodomi kaip teisėti interesai. Jei, siekiant apsaugoti šiuos interesus, pagal siūlomą reglamentą priimti tikrinimo sprendimai suderinami su Sąjungos teisės bendraisiais principais ir kitomis nuostatomis, apie juos pranešti Komisijai pagal ES Susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą nereikia. Tačiau, jei valstybė narė taikydama siūlomą reglamentą ketins priimti tikrinimo sprendimą, siekdama apsaugoti kitus viešuosius interesus, apie sprendimą ji turės pranešti Komisijai pagal ES Susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalies trečią pastraipą, jei atvejis bus susijęs su koncentracija, kuriai taikomas ES Susijungimų reglamentas. Komisija užtikrins siūlomo reglamento ir ES Susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalies nuoseklų taikymą. Jei atitinkama abiejų reglamentų taikymo sritis iš dalies sutampa, siūlomo reglamento 1 straipsnyje nustatytos tikrinimo priežastys ir ES Susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalies trečioje pastraipoje nurodyti teisėti interesai turėtų būti aiškinami nuosekliai, nedarant poveikio nacionalinių priemonių, skirtų šiems interesams apsaugoti, atitikties Sąjungos teisės bendriesiems principams arba kitoms nuostatoms vertinimui. Energetika Per daugelį metų Sąjunga priėmė teisės aktų, kuriais tobulinamas Sąjungos ir jos valstybių narių energetikos srities tiekimo saugumas. Pagal Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų direktyvą valstybės narės turi nustatyti Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektus ir parengti saugumo planus. Elektros energijos ir Dujų direktyvose, įeinančiose į vadinamąjį trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį (Direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių; Direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių), yra nuostatų, kuriomis nurodoma įvertinti, kokie būtų padariniai tiekimo saugumui atitinkamoje valstybėje narėje ir visoje ES, jei valstybės narės gamtinių dujų ar elektros energijos perdavimo sistemą kontroliuotų trečiosios šalies operatorius. Be to, Reglamente dėl dujų tiekimo saugumo ypatingas dėmesys skiriamas tiekimo saugumo problemoms ir valstybėms narėms nurodyta rizikos vertinimą atlikti nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, įvertinant visus galimus gamtinių dujų sistemos, įskaitant su infrastruktūros objektų kontrole, susijusius rizikos dėl trečiosios šalies subjektų vykdomo tiekimo saugumo veiksnius, ir parengti išsamius prevencinių veiksmų planus ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, kuriuose būtų numatytos šios rizikos mažinimo priemonės. Be to, elektros energijos sektoriuje panašios nuostatos įtrauktos į pasiūlymą dėl pasirengimo valdyti riziką. Taip pat elektros energijos įmonės aiškiai įtrauktos į Direktyvą dėl tinklų infrastruktūros saugumo kaip esminių paslaugų teikėjos. Žaliavos

Spręsdama vis labiau opesnį vertingų žaliavų užtikrinimo Sąjungos ekonomikai klausimą, Komisija 2008 m. parengė Europos žaliavų iniciatyvą. Šioje integruotoje strategijoje nustatomos tikslinės priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti ir pagerinti ES prieigą prie žaliavų. Vienas iš iniciatyvos prioritetinių veiksmų buvo sudaryti ES svarbiausių žaliavų sąrašą. Į šį sąrašą įtrauktos žaliavos, kurių ekonominė reikšmė ir tiekimo rizika pasiekė arba viršijo slenkstinę vertę. Pirmąjį sąrašą Komisija parengė 2011 m. ir vėliau įvykdė įsipareigojimą jį atnaujinti ne rečiau kaip kas trejus metus, siekiant atsižvelgti į rinkos, gamybos ir technologijų raidą. Antrasis sąrašas paskelbtas 2014 m., o naujausias sąrašas skelbiamas tuo pačiu metu kaip šis reglamentas.

Svarbiausių žaliavų sąrašas turėtų padėti paskatinti svarbiausias žaliavas gaminti Europoje ir palengvinti naujos gavybos ir perdirbimo veiklos radimąsi. Pastaraisiais metais į svarbiausių žaliavų sąrašą Komisija atsižvelgė imdamasi įvairiausių veiksmų prekybos, tarptautinių santykių, mokslinių tyrimų ir inovacijų, žinių bazės ir žiedinės ekonomikos srityse. ES remia papildomas politikos iniciatyvas, kurių imasi valstybės narės, be kita ko, dalyvaujančios rengiant svarbiausių žaliavų sąrašą.