LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 185/1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Nanomokslų ir nanotechnologijų: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas

(2006/C 185/01)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. birželio 7 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Nanomokslų ir nanotechnologijų: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. kovo 28 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello Pezzini.

426-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. balandžio 20 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 117 narių balsavus už ir 4 susilaikius.

1. Įžanga

1.1 Savo ankstesnėje nuomonėje (1) dėl nanomokslų ir nanotechnologijų EESRK pripažino, kad būtų naudinga dokumente pateikti trumpas pagrindinių vartojamų sąvokų apibrėžtis, atkreipiant dėmesį į tai, kad nuomonėje nagrinėjama santykinai nauja sritis, kurios sąvokos buvo mažai žinomos arba mažai vartotos. Todėl būtų tikslinga minėtas apibrėžtis pateikti šios nuomonės pradžioje.

1.1.1 Atsižvelgiant į tai, kad vienu metu su Šeštąja bendrąja programa 2006 m. vis dar yra vykdoma dauguma 2000 m. pradėtų įgyvendinti Europos programų, svarbiausias, su nanomokslais ir nanotechnologijomis susijusias programas reikėtų nurodyti išnašose. Visų pirma reikėtų nurodyti programas, kurios svarbios naujosioms valstybėms narėms, kadangi jos iki 2004 m. neturėjo galimybės dalyvauti nei jas pradedant, nei svarstant jų tikslus.

1.2 Apibrėžtys (2)

1.2.1 „Nano“ — viena milijardoji dalis. Šiame dokumente sąvoka „nano“ vartojama vienai milijardajai metro daliai reikšti.

1.2.2 „Mikro“ — viena milijonoji dalis. Šiame dokumente ji reiškia vieną milijonąją metro dalį.

1.2.3 „Nanomokslai“ — tai naujas požiūris į tradicinius mokslus (chemiją, fiziką, elektroninę biologiją ir kt.), nagrinėjantis pagrindinę medžiagų struktūrą ir jų atomines ir molekulines ypatybes. Iš tiesų šie mokslai nagrinėja atomų potencialą įvairiose mokslo disciplinose (3).

1.2.4 „Nanotechnologijos“. Šiomis technologijomis galima paveikti atomus ir molekules ir sukurti naujus paviršius ir daiktus, kurie, turėdami skirtingą atomų sandarą ir išsidėstymą, turi tokių ypatybių, kurias galima pritaikyti kasdieniniam gyvenimui (4). Tai technologijos, taikomos vienai milijardajai metro daliai.

1.2.5 Papildant pirmiau pateiktą apibrėžtį, verta pateikti išsamesnės mokslinės informacijos. Terminas„nanotechnologija“ reiškia daugiadisciplinį požiūrį į medžiagų, mechanizmų ir sistemų kūrimą, naudojant nanometrinę skalę medžiagoms valdyti. Siekiant įgyti kvalifikaciją nanotechnologijų srityje reikia puikiai išmanyti elektronikos, fizikos ir chemijos sritis, turint omenyje minėtą daugiadiscipliniškumą.

1.2.6 „Nanomechanika“. Nustatant daikto ypatybes, jo dydis tampa svarbus, kai jis lygus nuo vieno nanometro iki keleto dešimčių nanometrų (daiktai, kuriuos sudaro keletas dešimčių arba keletas tūkstančių atomų). Esant tokioms dydžių riboms, daiktas, kurį sudaro 100 geležies atomų, pagal savo fizines ir chemines savybes iš esmės skiriasi nuo daikto, kurį sudaro 200 atomų, nors juos sudarantys atomai yra tokie patys. Analogiškai, mechaninės ir elektromagnetinės kietojo kūno, sudaryto iš nanodalelių, ypatybės iš esmės skiriasi nuo įprastinių tokios pačios cheminės sudėties kietojo kūno ypatybių, kurias veikia atskirų sudedamųjų vienetų ypatybės.

1.2.7 „Mikroelektronika“ — tai elektronikos šaka, nagrinėjanti labai mažų dydžių integrinių mikroschemų, pagamintų vieno puslaidininkio kristalo paviršiuje, kūrimą. Dabar mikroelektronika gali sukurti atskiras detales, kurių dydis — 0,1 mikrometro arba 100 nanometrų (5).

1.2.8 „Nanoelektronika“ — tai mokslas, nagrinėjantis ir kuriantis mikroschemas, kurios gaminamos naudojant ne silicį, o kitas technologijas ir medžiagas, ir kurios veikia pagal iš esmės skirtingus principus (6).

1.2.9 Nanoelektronika turėtų tapti kertiniu nanotechnologijos akmeniu — panašiai, kaip elektronika, kuri šiuo metu naudojama visose mokslo srityse ir pramoniniuose procesuose (7).

1.2.10 „Biomimetika“ (8) — tai mokslas, nagrinėjantis dėsnius, kurie valdo gamtoje egzistuojančias molekulines struktūras. Žinant šiuos dėsnius, būtų galima sukurti dirbtinius nanovariklius, kurie būtų pagrįsti tais pačiais principais, kokie egzistuoja gamtoje (9).

1.3 Išvados ir rekomendacijos

1.3.1 Komitetas pritaria Komisijos pateiktiems pasiūlymams dėl veiksmų plano, skirto nanomokslams ir nanotechnologijoms, įgyvendinimo iki 2009 m., visų pirma susijusiems su: — poreikiu taikyti tvaraus, konkurencingo, stabilaus ir ilgalaikio vystymo modelį; — pasaulio mastu pastebimai didėjančiomis investicijomis į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MT ir TP) nanomokslų ir nanotechnologijų srityje ir spartesniu pasiekimų taikymu; — poreikiu analizuoti riziką ir galimybes, susijusias su nanomokslų ir nanotechnologijų sritimi, ir būtinybe turėti bendrą viziją, kurią remtų ir politikai, ir sprendimus priimantys pareigūnai, ir socialiniai partneriai, ir plačioji visuomenė, ir žiniasklaida. To reikia siekiant užtikrinti, kad nanomokslai ir nanotechnologijos būtų sėkmingai vystomi ir duotų naudos visuomenės sveikatos, saugumo ir gyvenimo kokybės srityse; — aukščiausios kokybės įrangos ir infrastruktūros, integruotų Europos tinklų ir bendrų duomenų bazių poreikiu; — poreikiu parengti kvalifikuotus mokslo, technikos ir gamybos sričių darbuotojus, taip pat mokslo ir pramonės specialistus, kurie galėtų dirbti nanomokslų ir nanotechnologijų srityje; — rekomendacija įsteigti Europos lygio koordinavimo tarnybą (Focal Point), kuri būtų nuolatinė ir iniciatyvi pramonės ir mokslo tarpininkė tiek Sąjungos, tiek ir tarptautiniu mastu ir kuri turėtų savo sekretoriatą.

1.3.1.1 Koordinavimo tarnybos darbuotojai turi būti aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai, turintys administravimo patirties, taip pat gerai išmanyti bendras nanomokslų ir nanotechnologijų vystymosi tendencijas.

1.3.1.2 Kalbant apie nanomokslus ir nanotechnologijas taip pat svarbu pabrėžti, kad „Europos bendrijos remiami moksliniai tyrimai ir plėtra iš esmės sukuria pridėtinę vertę. Jie atveria potencialą, kuris gerokai viršija atskirų valstybių narių galimybes, ir jau sudarė sąlygas plėtoti pasaulinės svarbos Europos projektus“ (10). Tai paaiškina Bendrijos koordinavimo tarnybos, kuri gali valdyti šį sektorių pagal aiškiai nustatytus įgaliojimus, svarbą.

1.3.2 Komitetas, atsižvelgdamas į nanomokslų ir nanotechnologijų srities revoliucinį vystymąsi, yra įsitikinęs, kad Europos galimybės pasaulio rinkoje užimti pirmaujančią poziciją, į kurią nuolatos itin aktyviai pretenduoja nauji „varžovai“, priklauso nuo jos sugebėjimo koordinuoti veiksmus ir sukurti tvirtą Europos pagrindą nanotechnologijoms.

1.3.3 Komiteto nuomone, itin svarbu, kad Europos Sąjunga tinkamai parengtų nanomokslams ir nanotechnologijoms skirtą veiksmų planą, kuris paskatintų kolektyvinį valdymą ir suvienytų veiksmus Bendrijos, nacionaliniu ir regionų lygiu, kartu laikantis subsidiarumo principo. Veiksmų plane visų pirma turėtų būti numatyta: — aiškus ir skaidrus dialogas su pilietine visuomene, kuris užtikrintų jos pritarimą, paremtą objektyviu nanomokslų ir nanotechnologijų rizikos ir galimybių įvertinimu; — nuolatinis dėmesys klausimams, susijusiems su etikos principų ir aplinkos apsauga, taip pat su darbuotojų ir vartotojų sveikata ir sauga; — bendra Bendrijos koordinavimo tarnyba, galinti užtikrinti glaudų įvairių politikos krypčių ir veiklos sričių koordinavimą; — bendra pozicija tarptautiniu mastu, skirta skatinti iniciatyvas, susijusias su bendrais pareiškimais ir elgesio kodeksais, kad būtų užtikrintas atsakingas nanomokslų ir nanotechnologijų naudojimas ir bendradarbiavimas pagrindinių mokslinių tyrimų srityje; — kartu su mažiau išsivysčiusiomis šalimis vykdomi veiksmai prieš „nano atskirtį“ (neįtraukimas į nanomokslų ir nanotechnologijų vystymą); — teisinis ir administracinis apibrėžtumas, susijęs su moksliniais tyrimais, jų rezultatų taikymu ir naujovių diegimu nanomokslų ir nanotechnologijų srityje; — tiek Bendrijos, tiek ir valstybių narių mastu planuojamų veiksmų darbotvarkė ir detalus grafikas, įskaitant įgyvendinimo kontrolės priemones ir aiškų atsakomybės sričių padalijimą.

1.3.4 Komitetas ragina, kad Bendrijos veiksmų planą papildytų nacionaliniai veiksmų planai, kurie užtikrintų koordinavimą ir nuolatinį sąsajų ir ryšių apibrėžimą infrastruktūros, švietimo ir mokymo, rizikos vertinimo, darbo saugos priežiūros mokymų, standartų ir patentų suderinimo ir, galiausiai, dialogo su pilietine visuomene, ypač vartotojais, srityse.

1.3.5 Komitetas mano, kad Europos pramonė turėtų plėsti ir aktyviau vykdyti nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinius tyrimus ir jų rezultatų diegimą, t. y. padidinti investicijas bent jau iki toliau į priekį pažengusių konkurentų lygio. Tai galima būtų įgyvendinti šiomis priemonėmis: kuriant Europos technologijų platformas, skatinant nanomokslų ir nanotechnologijų apsaugą ir jų panaudojimą pramonėje, skatinant kryptingą smulkių verslininkų mokymąsi, kuriant Europos tinklus, skirtus nanomokslų ir nanotechnologijų naujovių diegimui ir panaudojimui, remiant tarpdisciplininį darbuotojų ir technikos specialistų mokymą, kuriant „verslo nanotechnologijas“ ir prototipų kūrimo ir sertifikavimo laboratorijas, parengiant bendrą koncepciją, susijusią su techninio standartizavimo, intelektinės ir pramoninės nuosavybės klausimais.

1.3.6 Komiteto nuomone, dukart per metus pateikiamą stebėsenos ataskaitą dėl Bendrijos veiksmų plano įgyvendinimo ir jo suderinamumo su kitomis ES politikos kryptimis turėtų papildyti kasmetinė rezultatų suvestinė, kurioje būtų pateikti išsamūs duomenys apie tai, kaip laikomasi grafiko. Be to, į ataskaitą turėtų būti įtrauktos valstybių narių nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitos.

1.3.7 Ataskaita turėtų būti pateikiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, taip pat EP ir Tarybai.

2. Priežastys

2.1 Nanomokslai ir nanotechnologijos — sparčiai besiplečianti ir itin perspektyvi sritis, kurioje pagrindiniai tyrimai gali tapti sėkmingo naujovių diegimo pagrindu. Šis sektorius ypač svarbus tiek siekiant didinti Europos pramonės konkurencingumą apskritai, tiek ir kuriant naujus produktus ir paslaugas, skirtas visuomenės ir atskirų piliečių gerovei ir gyvenimo kokybei gerinti.

2.2 Dauguma analitikų įsitikinę, kad iki 2015 m. nanomokslų ir nanotechnologijų pagrindu sukurtų medžiagų, produktų ir paslaugų paklausa pasaulio rinkoje sieks keletą šimtų milijardų eurų per metus (11), jeigu (i) mokslines žinias bus galima sėkmingai įdiegti kuriant perspektyvius produktus, technologinius procesus ir paslaugas ir (ii), kaip pabrėžė pati Komisija (12), bus išvengta „Europos“ paradokso, „susijusio su kitomis technologijomis, pasikartojimo“.

2.3 Šiam tikslui pasiekti, Komiteto nuomone, reikia: — aktyviau veikti ir gerinti koordinavimą MT ir TP srityje, skiriant jai daugiau investicijų, — sukurti pasaulinio lygio infrastruktūrą MT ir TP srityje, — užtikrinti kruopštų rizikos vertinimą viso mokslinio ir taikomojo ciklo metu, — visais atžvilgiais paisyti etikos principų, — skatinti naujovių diegimui palankias sąlygas ir aktyvią veiklą visose verslo struktūrose, visų pirma mažose ir vidutinėse įmonėse, — didinti kvalifikuotų darbuotojų skaičių, — suderinti norminių aktų ir patentų sistemas, — skatinti viešų ir privačių organizacijų partnerystes.

2.4 Komitetas šią temą (13) jau nagrinėjo ankstesnėje nuomonėje ir pateikė šias rekomendacijas: — sukurti bendras Europos ir nacionalinio lygio priemones, skirtas MT ir TP sričiai, taip pat moksliniam ir technologiniam mokymui, glaudžiai bendradarbiaujant su pramone ir akademine visuomene; skirti ypatingą dėmesį technologijų pritaikymui pramonėje ir įvairiuose sektoriuose; gerinti politikos krypčių, struktūrų ir suinteresuotų subjektų tinklų koordinavimą; laikytis etikos taisyklių; užtikrinti aplinkosaugos, sveikatos ir saugumo reikalavimų laikymąsi; užtikrinti tinkamą techninę standartizaciją; — tvirtai susieti nanomokslus ir nanotechnologijas su visuomenės raida, kad mokslinių tyrimų rezultatai sustiprintų Europos ekonomikos konkurencingumą, padėtų gerinti žmonių sveikatą, aplinkosaugą, saugumą ir gyvenimo kokybę; — skirti atitinkamas lėšas naujoje finansinėje perspektyvoje (2007–2013 m.), visų pirma Europos septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje (BP7) ir stiprinti Europos technologijų platformas; — pradėti vykdyti aukščiausio lygio Bendrijos veiksmų planą, kuriame būtų numatytos konkrečios gairės ir jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir kuris būtų susijęs su atitinkamais valstybių narių planais, ir taip užtikrinti visų pilietinės visuomenės dalyvių bendrą sutarimą dėl bendros vizijos; — sukurti aukščiausio lygio Europos mokslinių tyrimų ir technologijų diegimo infrastruktūrą, skirtą paklausių naujovėms ir rinkoms kurti; — optimizuoti intelektinę nuosavybę ginančias nuostatas ir įsteigti Europos lygio Nano intelektinės nuosavybės teisių (INT) pagalbos biurą, kuris tenkintų mokslininkų, bendrovių, mokslinių tyrimų centrų ir ypač pilietinės visuomenės poreikius; — spartinti tarptautinį bendradarbiavimą, susijusį su etikos, rizikos, saugos, standartų, patentų ir metrologijos aspektais; — imtis priemonių, skirtų su nanomokslais ir nanotechnologijomis susijusių gamybinių procesų kūrimui ir jų naudojimo propagavimui. Be to, įkurti Europos informacijos tarnybą (Clearing-house), kurti produktus rinkai, diegti technologijas ir dalytis geriausia praktika; — palaikyti nenutrūkstamą, mokslo žiniomis pagrįstą dialogą su žiniasklaida ir visuomene, siekiant užtikrinti visuomenę, kad galima rizika sveikatai ir aplinkai yra nuolat vertinama, ir išvengti klaidingos nuomonės apie nanotechnologijas susidarymo.

2.5 Nanomokslai ir nanotechnologijos naujosiose valstybėse narėse

2.5.1 Per pastaruosius penkerius metus Europos Komisija iš Bendrijos lėšų teikė paramą maždaug 30 kompetencijos centrų, susijusių su įvairiomis prioritetinėmis sritimis, numatytomis Bendrijos mokslinių tyrimų bendrojoje programoje. Daugelis šių centrų, dalyvaujančių nanomokslų ir nanotechnologijų plėtroje (14), priklauso naujųjų valstybių narių universitetams, mokslinių tyrimų įstaigoms ir įmonėms.

2.5.2 Komitetas mano, jog svarbu, kad Europos jungtinis mokslinių tyrimų centras toliau remtų ir skatintų naujųjų valstybių narių ir šalių kandidačių kompetencijos centrų, ypač susijusių su nanomokslų ir nanotechnologijų sritimi, veiklą. Šis aspektas turėtų būti įtrauktas į jų darbo programas atskiru punktu.

2.5.3 Komiteto nuomone, Komisija taip pat turėtų remti Europos nanomokslų ir nanotechnologijų naujovių diegimo, taikymo ir prototipų kūrimo tinklų vystymą, ypač kai šie tinklai skirti smulkiam verslui, sudarančiam Europos ekonomikos pagrindą.

2.5.4 Konkrečiau kalbant, turėtų būti parengti specialūs paslaugų rinkiniai, kurie padėtų verslininkams suvokti galimybes, kurias teikia nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimas, ir jų sąsajas, kad padidėtų sėkmingų iniciatyvų (pavyzdžiui, „Gate2Growth“ (15) ir „Minanet“ (16)) skaičius. Todėl turėtų būti nustatyti nauji rizikos kapitalo šaltiniai ir finansavimo būdai ir kartu diegiamos papildomos jau veikiančių sistemų apsaugos priemonės.

2.5.5 Komitetas taip pat mano, kad informacinės visuomenės technologijoms skirta Bendrijos iniciatyva „Phantoms“ — t. y. pagal IVT/ABT (informacijos visuomenės technologijų/ateities ir besiformuojančių technologijų) Bendrijos programą sudarytas nanotechnologijoms skirtas kompetencijos tinklas — turėtų būti toliau vystomas ir propaguojamas.

2.5.6 Be to, EESRK mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog reikia žymiai labiau skatinti mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse, turėtų būti sukurta daugiau ryšių su iniciatyvomis „Eureka“ ir COST, kurios apima didžiąją dalį šiose šalyse vykdomos veiklos nanomokslų ir nanotechnologijų srityje.

2.6 Padėtis tarptautiniu mastu

2.6.1 Bendros vyriausybių, bendrovių ir finansų pasaulio išlaidos pasauliniu mastu nanomokslų ir nanotechnologijų srityje 2005 m. sausio mėn. duomenimis sudarė apie 7 milijardus eurų per metus (17) (daugiau nei pusė šių lėšų skiriamos iš valstybinių fondų). Jos pasiskirstė maždaug taip: Šiaurės Amerika — 35 proc., Azija — 35 proc., Europa — 28 proc. ir likusi pasaulio dalis — 2 proc.

2.6.1.1 Nors devintojo dešimtmečio pabaigoje valstybinių investicijų per capita skirtumas buvo labai nedidelis (apytiksliai 1 euras JAV ir Japonijoje ir pusė tiek — ES), tačiau 2005 m. šios išlaidos vienam gyventojui JAV siekė 5 eurus, Japonijoje — 6,5 euro, o ES — 3,5 euro. Prognozuojama, kad 2011 m. šių išlaidų lygis sieks 9 eurus JAV ir Japonijoje ir 6,5 euro — ES (18).

2.6.2 Pramonės išlaidos pasauliniu mastu siekia 7 milijardus eurų per metus. Jos pasiskirsto taip: 46 proc. tenka JAV bendrovėms, 36 proc. — Azijos bendrovėms, 17 proc. — Europos bendrovėms ir mažiau nei 1 proc. — likusios pasaulio dalies bendrovėms. Maždaug 1500 bendrovių pareiškė tvirtą norą vystyti veiklą su nanomokslais ir nanotechnologijomis susijusioje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. 80 proc. šių bendrovių yra naujai įkurtos įmonės, kurių pusė veikia Šiaurės Amerikoje. Straipsnių, nušviečiančių su nanotechnologijomis susijusius klausimus iniasklaidoje, skaičius išaugo nuo 7 000 per metus iki šiuo metu išspažusdinamų 12 000 straipsnių (19).

2.6.3 Per penkerius metus, nuo 2000 m. pabaigos iki dabar, Jungtinių Amerikos Valstijų federalinė vyriausybė į nanotechnologijas investavo daugiau nei 4 milijardus dolerių. Vien 2006 m. Džordžo Bušo administracija pareikalavo skirti 1 milijardą dolerių nanomokslų ir nanotechnologijų moksliniams tyrimams 11-kai federalinių mokslinių tyrimų agentūrų. Kaip nurodyta 2005 m. ataskaitoje „Nacionalinė nanotechnologijų iniciatyva po penkerių metų“ („The National Nanotechnology Initiative at Five Years“), Jungtinės Amerikos Valstijos yra pripažinta pasaulio lyderė su nanotechnologijomis susijusioje MT ir TP srityje; jos valstybinio ir privataus sektorių investicijos į šią sritį sudaro 3 milijardus dolerių per metus, t. y. maždaug trečdalį viso pasaulio išlaidų.

2.6.3.1 Jungtinės Amerikos Valstijos taip pat pirmauja pagal naujai įsteigtų įmonių, publikacijų ir patentų skaičių. Rašoma, kad federaliniu mastu naujam mokslui ir infrastruktūrai skirtos išlaidos yra ir tinkamos, ir pakankamos, kad ilgą laikotarpį duotų didelę ekonominę naudą.

2.6.4 Metinės Japonijos išlaidos 2003 m. siekė apie 630 milijonų eurų, iš kurių 73 proc. skyrė Švietimo ministerija, o 21 proc. — Ekonomikos, prekybos ir pramonės ministerija. Moksliniai tyrimai buvo daugiausiai skirti nanomedžiagoms. Korporacija „Mitsui“ nusprendė per ateinančius ketverius metus investuoti į nanotechnologijas maždaug 700 milijonų eurų rizikos kapitalo, o Svarbių technologijų fondas skirs nanomokslų ir nanotechnologijų moksliniams tyrimams (20) apie 30 milijonų eurų.

2.6.5 Be to, Azijoje Taivanas taip pat planuoja nuo dabar iki 2008 m. investuoti daugiau nei 600 milijonų eurų. Numatoma, kad 2006 m. gamyba padidės iki 7,5 milijardų eurų ir kad iki 2012 m. šiame sektoriuje dirbančių įmonių skaičius išaugs iki 1500, o naujų produktų vystymas (visų pirma įvairiuose nanoelektronikos sektoriuose) sieks 25 milijardus eurų.

2.6.5.1 Pagrindinė šios plėtros prielaida — problemų, susijusių su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis, sprendimas.

2.6.6 Pietų Korėja — viena pirmųjų valstybių, kurios įmonės sėkmingai pateikė į rinką nanomokslų ir nanotechnologijų pagrindu sukurtus produktus (21). Valstybė, turinti pajėgią vietinę nanotechnologijų rinką, kurios vertė — maždaug 2 milijardai eurų, pradėjo vykdyti nanomokslų ir nanotechnologijų programą (Next Generation Core Development Program) ir skyrė jai 168 milijonų eurų biudžetą. Jos prioritetai apima nanomedžiagas, sudėtines nanomedžiagas ir bionanotechnologijas.

2.6.7 Daugiau nei 30 nanomokslų ir nanotechnologijų įmonių per pastaruosius keletą metų įsisteigė Australijoje; jų skaičius kasmet išauga daugiau nei 50 proc. Valstybinio ir privataus sektorių investicijos į šią sritį siekia 60 milijonų eurų per metus. Daugiausiai dėmesio skiriama naujoms medžiagoms, bionanotechnologijai ir medicinos bei gydomosioms priemonėms.

2.6.8 Remiantis neseniai Pekine paskelbta ataskaita, kurioje nagrinėjama nanotechnologijų plėtra Kinijoje 2005–2010 m. laikotarpiu ir prognozės iki 2015 m. (22), ši šalis pirmauja pasaulyje pagal įregistruotų nanomokslų ir nanotechnologijų srities įmonių, publikacijų ir patentų skaičių. Jos nanomokslų ir nanotechnologijų produktų ir sistemų vidaus rinka siekia 4,5 milijardų eurų. Tikimasi, kad iki 2010 m. ji išaugs iki 27 milijardų eurų, o iki 2015 m. — iki 120 milijardų eurų (23).

2.6.9 EESRK nuomone, tarptautinė padėtis rodo, jog labai svarbu ES valstybėse užtikrinti palankią aplinką moksliniams tyrimams ir naujovių diegimui, kad būtų galima sėkmingai didinti investicijas į šio sektoriaus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą.

3. Pastabos

3.1 Komitetas visuomet pabrėžė, kad turi būti dedama daugiau pastangų siekiant padidinti Europos investicijas (tiek absoliučią, tiek ir santykinę jų vertę) MT ir TP ir kartu pasiekti Barselonoje užsibrėžtą 3 proc. ribą. Atsižvelgdamas į tarptautines tendencijas, jis yra įsitikinęs, kad šių priemonių reikia imtis visų pirma nanomokslų ir nanotechnologijų sektoriuje.

3.1.1 Komitetas mano, kad priemonės neduotų reikiamų rezultatų, jei nebūtų priskirtos stipriam Europos masto procesui, skirtam nacionalinių ir regioninių nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinių tyrimų programų koordinavimui, iš dalies naudojant ERA-NET ir ERA-NET PLUS (24) programas. Be to, panaudojant COST (25), ESF (26) ir „Eureka“ (27) programas ir EIB paskolas, turėtų būti imtasi papildomų priemonių, skirtų mokslinių tyrimų centrams, įmonėms ir universitetams informuoti ir remti.

3.1.2 Komitetas mano, kad koordinavimo priemonės ir bendradarbiavimas Europos mastu turėtų apimti visus valstybių narių veiksmus kuriant tarpdisciplinines infrastruktūras ir nanomokslų ir nanotechnologijų kompetencijos centrus, kuriuos reikėtų susieti su paneuropiniu tinklu, siekiant sustiprinti tarpusavio ryšį ir išvengti bereikalingo veiksmų dubliavimo.

3.2 Bendrijos lygmuo

3.2.1 Komitetas įsitikinęs, kad siekiant, jog Bendrijos veiksmų planas būtų veiksmingas ir įtikimas, jame turėtų būti pateiktas kalendorinis planas ir smulkus grafikas, kurie padėtų geriau tikrinti pažangą, kurios siekiama šiose srityse: — didinant investicijas į mokslinius tyrimus, naujovių diegimą ir mokymą nanomokslų ir nanotechnologijų srityje Bendrijos, valstybių narių ir regionų lygiu, šį procesą Europos mastu nuolat griežtai koordinuojant Komisijai ir aktyviau dalyvaujant pramonei; — įgyvendinant BP7 įsteigti Europos koordinavimo centrą, kuris būtų nuolatinis ir iniciatyvus bendradarbiavimo ir dialogo, vykstančio tiek Bendrijoje, tiek ir tarptautiniu mastu, partneris; kartu su Europos „Nano-Janus“ (28) centru jis turėtų būti aprūpintas pakankamomis lėšomis; — rengiant plataus profilio kvalifikuotus darbuotojus mokslo, technikos ir ekonomikos srityse ir labiau įtraukiant mokslo ir pramonės specialistus, informuotus apie nanomokslų ir nanotechnologijų principus; — užtikrinant nanomokslų ir nanotechnologijų pripažinimą ir sėkmę palaikant nuolatinį ir skaidrų dialogą su pilietine visuomene, ne tik dėl jų indėlio didinant Europos konkurencingumą, bet ir dėl jų naudos piliečių sveikatai, saugumui ir gyvenimo kokybei; — įdiegiant toksikologinės ir ekotoksikologinės rizikos vertinimo mechanizmus ir atitinkamas mokymų programas, kad būtų apimti visi etapai nuo projektų rengimo iki jų įgyvendinimo; — pateikiant iš valstybės biudžeto finansuojamų mokslinių tyrimų pasiūlymus etikos stebėsenos sistemai, kaip jau numatyta bendrojoje programoje, siekiant nustatyti visus ginčytinus etikos klausimus, kurie gali kilti dėl nanomokslų ir nanotechnologijų; — išlaikant tinkamą pusiausvyrą tarp poreikių, viena vertus, susijusių su socialiniu vystymusi, mokslinės ir praktinės informacijos platinimu ir sveikatos apsauga, ir, antra vertus, su intelektinę ir pramoninę nuosavybę apibrėžiančiais reikalavimais.

3.2.2 Komitetas ryžtingai palaiko didelio masto investicijų į mokslinius tyrimus, naujoves ir mokymą nanomokslų ir nanotechnologijų srityje didinimą Bendrijos, valstybių narių ir regionų lygiu, tuo pačiu metu glaudžiai koordinuojant atitinkamą valstybių narių ir regionų veiklą.

3.2.2.1 Turėdamas tai omenyje, Komitetas pabrėžia, kad priešingai nei kituose mokslinių tyrimų sektoriuose Bendrijos lėšų, skiriamų nanomokslams ir nanotechnologijoms, apimtys atitinka tas, kurias skiria ir valstybės narės (tuo tarpu bendrai ES moksliniams tyrimams skiriamos lėšos sudaro 4–5 proc. visų moksliniams tyrimams Europoje skiriamų lėšų, o valstybės narės skiria 87 proc.).

3.2.3 Komitetas mano, kad ne mažiau kaip 10 proc. lėšų, numatytų specialiai programai „Bendradarbiavimas“, pagal BP7 2007–2013 m. turėtų būti skirtos nanomokslų ir nanotechnologijų teminiams prioritetams.

3.2.3.1 Programoje „Pajėgumai“ turėtų būti atitinkamai atsižvelgta į MVĮ poreikius, susijusius su moksliniais tyrimais ir naujovėmis nanomokslų ir nanotechnologijų srityje, visų pirma „nanotechnologinių grupių“, kompetencijos tinklų ir nanomokslų ir nanotechnologijų prognozavimo būdų požiūriu.

3.2.3.2 Specialiojoje programoje „Žmonės“ turėtų būti tinkamai skatinamas nanomokslų ir nanotechnologijų mokslininkų rengimas ir mobilumas; tas pats taikytina ir Jungtinio mokslinių tyrimų centro darbui, susijusiam su saugumu ir standartizavimu, taip pat perspektyviniam technologiniam mokymui.

3.2.4 Kalbant apie Konkurencingumo ir naujovių bendrąją programą, nuo 2007 m. turėtų būti įmanoma, panaudojant jos turimas lėšas — nors jos ir ribotos — priemonėms, skatinančioms verslininkystės kultūrą nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinių tyrimų srityje, finansuoti.

3.2.5 Komitetas ryžtingai palaiko Europos technologijų platformų, kurios būtų kuriamos pagal jau veikiančių nanoelektronikos ir nanomedicinos platformų pavyzdį, steigimą; šios platformos yra itin tinkama priemonė mobilizuojant įvairių sektorių (mokslo, mokymo, technologijų, pramonės, finansų) visus viešuosius ir privačius dalyvius Bendrijos, nacionaliniams ir (arba) regionų arba bendriems projektams ar iniciatyvoms, kurie remtųsi bendra ir veiksnia perspektyvine vizija.

3.2.6 Komitetas mano, kad itin svarbios yra investicijos į pažangų švietimą ir mokymą. Naujos Bendrijos programos laikotarpiui po 2006 m. turėtų numatyti konkrečius veiksmus tarpdisciplininei paramai nanomokslų ir nanotechnologijų srityje teikti.

3.2.7 Siekdama palengvinti pramoninį nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimą, Komisija iki 2007 m. pagal BP7 nanomokslų ir nanotechnologijų darbo programą turėtų: — įdiegti ankstesnėje EESRK nuomonėje dėl nanomokslų ir nanotechnologijų pasiūlytą Nano-INT (intelektinės nuosavybės teisių) pagalbos biurą („Nano-IPR-Helpdesk“); — sukurti Europos informacijos tarnybą (Clearing-House) pasikeitimui geriausia praktika ir patentų bei naujo nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimo stebėsenai pasaulio rinkoje; — sukurti „skaitmeninę nanomokslų ir nanotechnologijų biblioteką“, kaip pasiūlyta komunikate, aptariamame šioje nuomonėje; — rengti CEN ir STAR (29) technologinių tyrimų projektų, skirtų teisės aktams ir bendriems standartams rengti, konkursus; — įgyvendinti bandomuosius projektus, skirtus demonstruoti pramoninį nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimą.

3.2.8 Komisija turėtų nedelsdama sustiprinti etikos stebėsenos sistemą, kad būtų nustatytos visos galinčios iškilti nanomokslų ir nanotechnologijų etikos problemos, ypač medicinos, žemės ūkio, maisto ir kosmetikos pramonės srityse.

3.3 Valstybių narių lygmuo

3.3.1 Komitetas nurodo, kad ypač svarbu, jog Bendrijos veiksmų planus atitiktų nacionaliniai veiksmų planai, kurie iki 2006 m. pirmojo pusmečio pabaigos turi būti pateikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Siekiama užtikrinti darną ir sąveiką infrastruktūros, švietimo ir mokymo srityse bei suderinti standartus ir patentus, rizikos vertinimą ir galiausiai dialogą su pilietine visuomene, vartotojais ir žiniasklaida.

3.3.2 Komiteto nuomone, valstybės narės nanomokslams ir technologijoms turėtų skirti daugiau viešųjų ir privačių investicinių lėšų bei reguliariai teikti EP ir Tarybai pažangos, susijusios su investicijomis ir nacionalinių planų įgyvendinimu, ataskaitas.

3.3.3 Šios ataskaitos turėtų būti įtrauktos į kas dvejus metus rengiamą Bendrijos ataskaitą; jose turi būti konkrečiai nurodoma, kaip: — kuriama įstatyminė ir priežiūros aplinka, skatinanti naują pramoninį nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimo ciklą, naujus kvalifikacijų ir mokymo reikalavimus verslininkams, darbuotojams ir techniniam personalui, standartus, produktų sertifikavimą, etikos klausimus ir skaidrumą, ypač rengiant medicinos ir mokslo darbuotojus, prieinamumą ir lygias galimybes; — skatinamas pažangus nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimas vietos ir regionų lygiu, steigiant prototipų kūrimo, sertifikavimo ir rizikos vertinimo laboratorijų tinklus, prieinamus visoms įmonėms, oficialioms institucijoms, universitetams ir mokslinių tyrimų centrams. Šiuo tikslu turėtų būti įgyvendintos finansinio pobūdžio priemonės, skirtos įmonių steigimui ir rizikos kapitalui, ypač regionuose, gaunančiuose paramą iš Sanglaudos fondo, ir sukurti informacijos centrai, išaiškinantys visuomenei nanomokslų ir nanotechnologijų keliamą riziką ir suteikiamas galimybes; — diegiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama išvengti „nano atskirties“, visų pirma rajonuose, gaunančiuose paramą iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų, salose ir nutolusiuose regionuose. Kartu turi būti numatytos priemonės, neleidžiančios mažiau išsivysčiusioms trečiosioms šalims likti nuošaly nuo nanomokslų ir nanotechnologijų plėtros.

3.3.4 Komitetas mano, kad valstybės narės turėtų stengtis išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp dviejų būtinybių: viena vertus, poreikio bendradarbiauti ir skleisti informaciją mokslo ir praktiniais tikslais, visų pirma siekiant stiprinti sveikatos ir aplinkos apsaugą, ir, kita vertus, poreikio užtikrinti išradimų ir intelektinės bei pramoninės nuosavybės apsaugą.

3.3.5 Komiteto nuomone, tai, kad nėra Bendrijos patento ir vienodos Bendrijos patentų teisės, sukelia neigiamas pasekmes šioje srityje. Jos susijusios ne tik, pavyzdžiui, su klausimu, kokiose valstybėse narėse galima patentuoti bionanotechnologijos srities išradimus, bet ir su suinteresuotų subjektų galimybe lengvai gauti informacijos apie naujus išradimus ir patentus.

3.4 Tarptautinis lygmuo

3.4.1 Komitetas visiškai pritaria veiksmų plane numatytoms gairėms, skirtoms tarptautiniu mastu plėtoti struktūruotą bendradarbiavimą ir dialogą. Be to, jis norėtų pasiūlyti: — reguliariai rengti tarptautinius ES globojamus forumus, siekiančius skatinti dialogą, keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą, kad būtų stiprinama tarptautinė mokslo, pramonės ir akademinė bendruomenė; — stiprinti ES vadovų įgūdžius, kad būtų remiamos bendrų deklaracijų ir „elgesio kodekso“ iniciatyvos, siekiant užtikrinti atsakingą nanomokslų ir nanotechnologijų panaudojimą ir plėtojimą; — iki 2008 m. sukurti ES elektroninį archyvą, kuriame būtų pateikiamos publikacijos iš viso pasaulio apie nanomokslus ir nanotechnologijas; — į Europos vystymosi bendradarbiavimo politikos kryptis įtraukti gebėjimus stiprinančias priemones, skirtas partneriams besivystančiose šalyse, ugdymo priemones, skirtas moksliniam personalui, ir priemones, stiprinančias vietos įgūdžius suvokti nanomokslus ir nanotechnologijas. Šių priemonių tikslas būtų sutrukdyti „nano atskirčiai“ (neįtraukimui į nanomokslų ir nanotechnologijų vystymą) atsirasti; — skatinti vartotojams palankų Europos iniciatyvų, pavyzdžiui, „Eureka“, ir tarptautinių iniciatyvų, pavyzdžiui, Human Frontiers, sinergiją nanomokslų ir nanotechnologijų srityje.

3.5 Įmonių, darbuotojų ir pilietinės visuomenės lygmuo

3.5.1 Komitetas mano, kad įmonės, ypač MVĮ, gali gauti milžiniškos naudos iš nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinių tyrimų, jų rezultatų platinimo ir technologijų perkėlimo, visų pirma iš energijos taupymo ir aplinkosaugos technologijų, IT nanotechnologijų, technologiniams procesams, produktams ir paslaugoms skirtų naujų medžiagų, taip pat iš kombinuotų technologijų (nano bio info).

3.5.2 Komitetas mano, kad Europos pramonė turėtų plėsti ir aktyviau vykdyti nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinius tyrimus ir jų rezultatų diegimą, t. y. padidinti investicijas bent jau iki daugiau į priekį pažengusių konkurentų lygio. Tvirtą pagrindą šioms priemonėms turėtų sudaryti sukurta palanki teisinė aplinka tiek Bendrijos, tiek ir nacionaliniu bei regionų lygiu.

3.5.3 Komitetas įsitikinęs, kad šis didesnį įmonių dalyvavimą remiantis pasiūlymas gyvybiškai svarbus nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinių tyrimų, plėtros ir diegimo sričiai, tačiau turi būti parengtos Europos, nacionalinės ir regionų ir ypač bendros veiksmų programos, skirtos: — teikti skaidrią, nesudėtingą ir aiškią informaciją apie mokslinių tyrimų rezultatus („Nanotechnology Scouting“), kuriuos galėtų nuolat ir saugiai naudoti darbuotojai, technikos specialistai, vartotojai ir kurie taip pat tiktų aplinkos ir sveikatos sritims. Šiems rezultatams turi būti suteikta garantija, t. y. pažyma, kad jie visiškai priimtini tiek visuomenei, tiek ir rinkai; — įgyvendinti mokymo iniciatyvas, skirtas įmonių, ypač mažų, problemoms spręsti ir įsisavinti bei sąmoningai naudoti nanomokslus ir nanotechnologijas, laikantis naujiems gamybos procesams, naudojantiems nanomokslus ir nanotechnologijas, taikomų reikalavimų (30); — remti tarpdisciplininį mokymą ir kvalifikacijos kėlimo programas, skirtas techniniam ir mokslo personalui ir susijusias su nauja verslo ir darbo struktūros koncepcija diegiant naujus nanotechnologijomis pagrįstus gamybos procesus ir atitinkamas paslaugas, taip pat apimančias būtinas atsargumo priemones, kad būtų išvengta toksikologinės ir ekotoksikologinės rizikos; — apibrėžti aiškiu ir iš anksto numatytu būdu pramoninės ir intelektinės nuosavybės naudojimo galimybes ir ribas, siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp bendradarbiavimo ir konkurencijos, tarp gamybos konfidencialumo ir informacijos apie pažangą nanomokslų ir nanotechnologijų srityje skleidimo, taip pat tarp publikacijų bei laisvo naujų mokslo žinių judėjimo Europos ir tarptautinės mokslo bendrijos viduje ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos; — palengvinti įmonėms, visų pirma mažoms arba įsikūrusioms salose ir atokiuose regionuose, galimybę pasinaudoti JMTC (31) įstaigų, prototipų kūrimo, sertifikavimo, matavimo ir tyrimų laboratorijų paslaugomis ir infrastruktūra. Taip pat svarbi yra galimybė bendradarbiauti su nacionalinėmis ir Europos techninės standartizacijos įstaigomis, kurios turi teisę parengti tarptautiniu mastu pripažintus ir patvirtintus standartus; — naudoti EIB, EIF, KNPP (32) ir Bendrijos struktūrinius fondus, siekiant palengvinti galimybę įmonėms, ypač MVĮ, pasinaudoti finansinėmis paramos priemonėmis, pradiniu ir rizikos kapitalu ir siekiant išplėsti priemones, skirtas skatinti mokslinių tyrimų vystymą universitetuose. Kartu nanomokslų ir nanotechnologijų srityje turėtų būti skatinamas naujų įmonių ir darbo vietų steigimas, taip pat naujų tinklų, skirtų šios srities prekių įsigijimui, gamybai, platinimui ir paslaugų teikimui, kūrimas; — plėsti glaudesnius universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių, ypač MVĮ, ryšius įsteigiant įvairiems sektoriams skirtus bendrus valdymo kompetencijos centrus, kuriuose būtų pasitelkti įmonėse dirbantys nanotechnikos ekspertai ir būtų organizuojami mokymų kursai pagal naują Marie Curie programą.

3.5.4 Komitetas pabrėžia, kad ypač nanomokslų ir nanotechnologijų srityje Europos socialiai atsakingų įmonių didžiausia vertybė yra ir turi būti darbuotojai, mokslinis ir techninis personalas.

3.5.4.1 Dėl šios priežasties Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad svarbu imtis priemonių, kurios užtikrintų saugias gamybos sąlygas ir technologinius procesus, tinkamus tiesiogiai susijusio personalo mokymą, visų pirma medicininės diagnostikos ir terapijos sektoriuose, daugiausiai dėmesio skiriant profilaktikos, ex-ante rizikos prevencijos ir įvertinimo aspektams. Šiuo tikslu galima būtų parengti Europos lygiu sertifikuotas technines darbo instrukcijas.

3.5.4.2 Dubline įsikūręs Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas turi nuodugniai įvertinti ir ištirti pramoniniam nanomokslų ir nanotechnologijų taikymui reikalingos naujos darbo organizacijos, taip pat mokymų, sveikatos ir saugos reikalavimų poveikį darbuotojams.

3.5.5 Europos nanomokslų ir nanotechnologijų dialogas su visomis suinteresuotosiomis šalimis iki 2007 m. turėtų tapti oficialios formos, t. y. turėtų būti sukurtos konsultavimo įstaigos arba forumas, kuris būtų pakankamai viešas ir skaidrus, kad galėtų tapti kvalifikuotu ir pripažintu žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės partneriu.

3.5.6 Iki 2007 m. turėtų būti sujungtos sėkmingos bandomosios informacinės programos. Jos turėtų iškart būti prieinamos „Europos“ tinklalapyje ir pateiktos Europos institucijoms, visų pirma EP ir Tarybai. Be to, nuo 2008 m. „Europos nanomokslų ir nanotechnologijų savaitės“ proga turi būti įteiktas kasmetinis „Tarpdisciplininis nanomokslų ir nanotechnologijų prizas“, siekiant tarptautinio atgarsio.

3.5.7 2006 m. Komisija turėtų įdiegti sertifikuotus metodus, skirtus nanomokslų ir nanotechnologijų taikymo ir (arba) naudojimo rizikai nustatyti. Pirmojoje 2008 m. pusėje ji turėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos gairių šioje srityje.

2006 m. balandžio 20 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Anne-Marie SIGMUND

(1) OL C 157, 2005 6 28.

(2) Ten pat.

(3) Pokalbis su Komisijos nariu Philippe Busquin (santrauka pateikta 2004 m. birželio 29 d. IP/04/820).

(4) Žr. 2 išnašą.

(5) Mikro ir nanoelektronikos centras, Politecnico di Milano, prof. Alessandro Spinelli.

(6) Ten pat.

(7) Investicijos į nanoelektroniką šiuo metu siekia 6 milijardus eurų, kurie yra paskirstyti taip: 1/3 – nano ir mikro, 1/3 – diagnostikai, 1/3 –medžiagoms (Šaltinis. Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD).

(8) Iš graikų kalbos „mimesis“ – imituoti gamtą.

(9) Pavyzdžiui, savarankiškas spermatozoidų judėjimas.

(10) OL C 65, 2006 3 17

(11) Plg. „Nanotechnologijos ir nanomokslai, žiniomis pagrįstos daugiafunkcinės medžiagos, nauji gamybos metodai ir įrengimai“ („Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials & new production processes and devices“), pateikta Euronanoforumui, Edinburgas, 2005 m. rugsėjo mėn.

(12) COM(2005) 243 final ir COM(2005) 24 final.

(13) (OL C 157, 2005 6 28).

(14) Pirmauja šie kompetencijos centrai: „DESMOL Centre of Molecular Studies“, „High Pressure Research Centre“, „CELDIS centre of the Polish Academy of Science's Institute of Physics“, „KFKI-Condensed Matter Research Centre“, „Research Institute for Solid State Physics and Optics of the Hungarian Academy of Sciences“ ir „Centre for Advanced Material Research and Technology (CAMART) of the University of Latvia's Institute of Solid State Physics“.

(15) Bendrijos iniciatyva „Gate2Growth“ suteikia galimybę pasinaudoti įvairiomis paslaugomis ir tinklais, siekiant, kad naujoves diegiančios įmonės galėtų greičiau ir pigiau pasinaudoti investicijomis, naudodamosi visos Europos investuotojų ir tarpininkų tinklų paslaugomis (pavyzdžiui, I-TecNet).

(16) „Minanet“ – tai internetu prieinama Europos mokslinių tyrimų projektų (mikrosistemų ir nanotechnologijų srityje) duomenų bazė, apimanti nanomokslų ir nanotechnologijų projektus, vykdomus Čekijoje, Lenkijoje, Slovakijoje, Vengrijoje, Bulgarijoje, Lietuvoje, Latvijoje, Kipre ir Rumunijoje.

(17) „Lux Research and Technology Review on Nanotechnology“, 2005 m.

(18) Plg. http://cordis.europa.eu.int/nanotechnology, Europos Komisija, Mokslinių tyrimų GD, G4 tarnyba (2005 12 8).

(19) „Lux Research and Technology Review on Nanotechnology“, 2005 m.

(20) Privačiame sektoriuje maždaug 60 Japonijos įmonių investuoja į nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą maždaug 170 milijonų eurų per metus ir nuo 2003 m. kasmet didina investicijas 20 proc.

(21) Jau 2002 m. „Samsung“ sukūrė „Flash Memory Chip“, kuriame buvo 90 nanometrinių detalių.

(22) „2005 m. Pekino nanotechnologijų vystymo 2010–2015 m. ataskaita“ („Beijing Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015“).

(23) Remiantis minėta ataskaita, Kinija užims 6 proc. pasaulinės rinkos 2010 m. ir 16 proc. – 2015 m. Galutinių produktų gamyba ypač priklausys nuo nanobiotechnologijų ir nanomokslų programų tarpusavio ryšio ir praktinių mokslinių tyrimų trijų pagrindinių nacionalinių mokslinių tyrimų centrų bei 20 nanomokslų ir nanotechnologijų srityje dirbančių institutų.

(24) Europos mokslinių tyrimų erdvė: veiklos, susijusios su moksliniais tyrimais nacionaliniu arba regioniniu mastu, rėmimas ir koordinavimas. Pagal ERA-NET programą, kurios biudžetas siekia 148 milijonus eurų, iki 2005 m. galima kas šešis mėnesius teikti pasiūlymus projektų, kurių įgyvendinime dalyvautų juridiniai asmenys bent iš trijų valstybių narių. ERA-NET Plus – savo pirmtakės tęsinys.

(25) COST – tai Europos bendradarbiavimas mokslo ir techninių tyrimų srityje.

(26) ESF – tai Europos mokslo fondas.

(27) „Eureka“ – tai Europos iniciatyva, skirta rinkos technologijų kūrimui.

(28) Plg. Nacionalinė nanotechnologijų taryba, įsteigta 2003 m. JAV pagal Nanotechnologijų vystymo įstatymą.

(29) CEN – tai Europos standartizacijos komitetas. STAR – tai sandartizacijos ir mokslinių tyrimų darbo grupė.

(30) EESRK pritaria už naujoves atsakingo GD spausdinamoms ir CD formatu platinamoms informacinėms publikacijoms, kurios skirtos susidomėjusiems, tačiau neinformuotiems piliečiams.

(31) JMTC – tai jungtinis mokslinių tyrimų centras.

(32) KNPP – tai Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa (plg. EESRK nuomonė INT/270, pranešėjai P. Welschke ir L. Fusco.