KOMISIJOS ATASKAITA STRATEGIJOS „EUROPA 2020“ PROJEKTŲ OBLIGACIJŲ INICIATYVOS BANDOMOJO ETAPO TARPINĖ ATASKAITA /* COM/2013/0929 final */





STRATEGIJOS „EUROPA 2020“ PROJEKTŲ OBLIGACIJŲ INICIATYVOS TARPINĖ ATASKAITA 1. PAGRINDINIAI FAKTAI Šios tarpinės ataskaitos (toliau – ataskaita) Europos Parlamentui ir Tarybai reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 670/2012, siekiant įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos (POI) bandomąjį etapą. POI yra Europos Komisijos (EK) ir Europos investicijų banko (EIB) sukurta rizikos pasidalijimo priemonė. Jos tikslas – sudaryti sąlygas projekto įmonėms išleisti skolos kapitalo rinkų investuotojams patrauklias projekto obligacijas transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) ir energetikos tinklų (TEN-E), telekomunikacijų ir plačiajuosčio ryšio tinklų sektoriuose. Kadangi iš pradžių gerokai užtrunka parengti tokio masto naujovišką priemonę ir naujus infrastruktūros projektus, taip pat atlikti jų pirkimus ir juos pabaigti, pradėtas POI bandomasis projektas, kuriam skirta 230 mln. EUR[1] ES lėšų, kad suinteresuotosios šalys galėtų geriau susipažinti su naująja priemone pagal konkrečius pradinio bandomojo etapo sandorius. Per 2012 m. lapkričio 7 d. pradėtą bandomąjį etapą[2] EIB iki 2014 m. gruodžio 31 d. gali patvirtinti projektus, kurie turi būti finansiškai pabaigti iki 2016 m. gruodžio 31 d. Visapusiškai taikyti priemonę numatyta naudojant Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP), kuri yra 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) dalis. Šioje bendradarbiaujant su EIB parengtoje ataskaitoje aptariamas pirmas 12 mėnesių laikotarpis (nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2013 m. lapkričio mėn.) ir rodoma pažanga, padaryta tvirtinant ir finansuojant projektus. Ataskaitoje nagrinėjama per bandomąjį etapą įgyta patirtis ir atkreipiamas dėmesys į galimą sinergiją bei masto ekonomiją, kurios galėtų būti pasiektos taikant Europos infrastruktūros tinklų priemonę. EITP rezultatai galėtų būti didžiausi, jei ta priemone būtų užtikrinta sinergija, pasiekiama derinant dotacijas ir finansines priemones, kaip antai POI, Paskolų garantiją transeuropiniam transporto tinklui (TEN-T) ir programos rėmimo veiksmus. Ataskaitos išvadas patvirtina projekto nepriklausomo išorės vertinimo, kuriuo siekiama įvertinti POI pasiekimus pagal politikos tikslus ir kapitalo rinkų finansavimą platesniame kontekste, preliminarūs rezultatai. Galutiniai vertinimo rezultatai bus 2014 m. pirmąjį ketvirtį. Be to, 2015 m. bandomąjį etapą taip pat vertins nepriklausomas vertintojas, kuris išsamiau apžvelgs ES lėšų panaudojimo veiksmingumą ir efektyvumą. 2. POLITIKOS KONTEKSTAS Nekyla abejonių, kad investicijos į infrastruktūrą turi didelės reikšmės būsimo ekonomikos augimo potencialui ir darbo vietų kūrimui. Finansiškai ir ekonomiškai perspektyvūs infrastruktūros projektai gali padaryti didelį anticiklinį poveikį, didinti našumą ir prisidėti prie darbo vietų kūrimo. Be to, infrastruktūra, kuria siekiama gerinti galimybes patekti į rinką, naudinga Europos konkurencingumui. Norint išspręsti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo uždavinius, Europai reikia didelės apimties investicijų į infrastruktūrą ir finansavimo modelių įvairovės. Atsižvelgdama į valstybių narių įvertintą investicijų poreikį, Europos Komisija apskaičiavo, kad 2011–2020 m. TEN-T, TEN-E ir IRT sektoriuose reikės 1 trilijono EUR. Pastaraisiais metais tęsėsi ES valstybių narių biudžetų konsolidavimas, paveikęs viešąsias investicijas į infrastruktūrą ir projektų grandinės parengiamuosius darbus. EITP numatytos ES lėšos padės finansuoti trūkstamas energetikos ir transporto tinklų jungtis ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimą visoje ES[3]. Tačiau nepaprastai svarbu, kad užtikrinant ilgalaikį šių projektų finansavimą dalyvautų privatusis sektorius. POI yra tik vienas EK politikos veiksmų, kuriais sprendžiami išvardytieji uždaviniai. Tikimasi, kad platesnį poveikį padarys veiksmai, kurių bus imtasi po 2014 m. pirmajam ketvirčiui suplanuotos Žaliosios knygos dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo, finansų rinkų reguliavimo reformos, taip pat bendra makroekonominė aplinka ir reguliavimo aplinkos stabilumas sektoriaus lygmeniu. Šiame kontekste POI sėkmingai atliko skatinamąjį vaidmenį – suteikė postūmį infrastruktūros investicijų rinkai. 2013 m. rinkoje atsirado keletas projektų obligacijų finansavimo sprendimų, kuriems ES lėšų neprireikė. Iniciatyva taip pat labai dera su tarptautinėmis G 20 ir EBPO lygmens diskusijomis siekiant padaryti infrastruktūrą atskira turto kategorija ir su Tarybos įsteigtos aukšto lygio ekspertų grupės, kuri 2013 m. lapkričio mėn. parengė ataskaitą dėl MVĮ ir infrastruktūros finansavimo, išvadomis. 3. RINKOS RAIDA NUO 2011 M. Investicijos į infrastruktūrą Europoje nuo 2007 m. tirpo dėl mažėjančių viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į šią sritį. Viešajame sektoriuje tai lėmė biudžeto apribojimai, dėl kurių teko peržiūrėti būsimų išlaidų prioritetus ir infrastruktūros planus. Kadangi iš privataus sektoriaus tikėtasi papildymo viešojo sektoriaus investicijoms, ekonominis ir finansinis netikrumas pastūmėjo plėtotojus užšaldyti projektus sektoriuose, kuriuose norint modernizuoti tinklus reikia didžiulių investicijų (tokiuose kaip energetika, IRT ir plačiajuostis ryšys) ir kuriuose vyrauja privačiojo sektoriaus finansavimas. Kaip parodyta 1 grafike, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektuose infrastruktūroms skiriamas privačiojo sektoriaus finansavimas Europos Sąjungoje dar nesugrįžo į prieš krizę buvusį lygį (25–30 mlrd. EUR), kurio jau tada nepakako ES infrastruktūros poreikiams patenkinti. Iš dalies taip yra dėl obligacijų draudikų veiklos susitraukimo. Po dalinio atsigavimo 2010 ir 2011 m. finansiškai pabaigtų viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sandorių Europoje vertė 2012 m. iš viso sudarė 11,7 mlrd. EUR, t. y. 35 % mažiau, palyginti su 2011 m. (17,9 mlrd. EUR), ir tai žemiausia vertė nuo 2003 m. Šis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektų ir projektų finansavimo mastų sumažėjimas rodo, visų pirma, ribotą projektų grandinės ir projektų parengiamąjį darbą ir, antra, ilgalaikio finansavimo trūkumą tam tikruose sektoriuose ir šalyse, kurias paveikė finansų krizė. Šaltinis. EPEC Žvelgiant į rinką plačiau (pagal EITP sektorius), infrastruktūros finansavimas sumažėjo nuo 28 mlrd. EUR 2012 m. iki 18 mlrd. EUR 2011 m.; mažiau sudaryta ir sandorių. Transporto sektoriuje projektų vertė siekia 14,1 mlrd. EUR, 3,3 mlrd. EUR skirta energetikos tinklams, 0,5 mlrd. EUR finansavimas teko telekomunikacijų sektoriui. 2 grafikas Per pirmąjį 2013 m. pusmetį ES28 veiklos apimtys EITP sektoriuose padidėjo +33 %: nuo 9,2 mlrd. EUR pirmoje 2012 m. pusėje iki 12,2 mlrd. EUR pirmoje 2013 m. pusėje. Sandorių skaičius šiek tiek sumažėjo (nuo 15 iki 12), o vidutinė sandorių vertė 2013 m. sudarė 1,0 mlrd. EUR ir buvo 66 % didesnė nei 2012 m. (0,6 mlrd. EUR). Tai daugiausiai lėmė keli dideli 2013 m. atlikti refinansavimo sandoriai („Open Grid Europe“, „Brebemi Toll Road“). Bankai ir toliau peržiūri savo verslo modelius. Kai kurie nori vėl teikti paskolas projektams, tačiau trumpesniam nei iki krizės terminui, kiti didina pajėgumus inicijuoti ir įgyvendinti projektų finansavimo susitarimus. Jie taip siekia aktyvesnio vaidmens, kurio ateityje tikimasi iš institucinių investuotojų. Kai kurių nuomone, šie pokyčiai rodą, kad bankai vėl ima teikti finansavimą. Tačiau mūsų apskaičiavimu bankai neužtikrins tokios skolos apimties, kokios reikia norint patenkinti ES infrastruktūros poreikius. Kyla realus pavojus, kad nesukūrus alternatyvių finansavimo šaltinių po finansų krizės vykdomas infrastruktūros finansavimas, kaip būsimo augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė, bus suvaržytas. Šioje srityje atsirado keletas draudimo bendrovių ir infrastruktūros skolos fondų, kurie pajėgūs investuoti į pirmaeilę ar subordinuotąją skolą pirminės ir antrinės rinkos sandoriuose. Kai kurios draudimo bendrovės subūrė infrastruktūros finansavimo klausimams skirtas vidaus grupes, kad suaktyvintų savo veiklą rinkoje, o kitos veikia per valdomas sąskaitas. Keletas finansiškai baigė sandorius, nors dauguma jų – nedidelio dydžio investicijos į palyginti nesudėtingus Jungtinės Karalystės socialinės infrastruktūros projektus (pvz., universiteto bendrabučius); ir tai daugiausia būta išplatinimo dvišalių derybų būdu, o ne vyriausybinės obligacijų. Nors keli mažesni sandoriai vietos lygmeniu yra plyno lauko investicijos, platesnio masto veiksmai nacionaliniu lygmeniu dažnai yra refinansavimas ir investicijos į apleistas sritis. Apibendrinant galima teigti, kad nors įprastas bankų teikiamas finansavimas ir toliau bus svarbus, šie ir kiti nauji rinkos dalyviai turi galimybių plėtoti privačiojo sektoriaus finansavimą infrastruktūros projektams per skolos kapitalo rinkas. Toks pagrindinis POI tikslas. 4. PROJEKTŲ OBLIGACIJŲ INICIATYVOS TIKSLAI POI siekiama sukurti konkrečią priemonę, kuri padėtų atsigauti ekonomikai po krizės. Jos pagrindiniai tikslai dvejopi: - skatinti investicijas į europinės svarbos projektus transeuropinio transporto, energetikos ir plačiajuosčio ryšio sektoriuose, kuriuose aiški ES sukuriama nauda, tokiu būdu padedant pasiekti prieš krizę buvusį investicijų lygį, ir - siekti, kad instituciniams investuotojams būtų lengviau įsitraukti į ilgalaikį skolos kapitalo rinkų finansavimą ekonomiškai perspektyviems šių sektorių projektams. POI ketinama papildyti esamus projektų finansavimo šaltinius ir kitais skolos finansavimo šaltiniais (bankais ir besiformuojančiais skolos fondais) sukurti patikimą alternatyvą. Tai ne tik išplėstų esamus finansavimo šaltinius, tačiau ir patobulintų nepakankamai gerą investavimo aplinką bei pagerintų finansavimo sąlygas. Galutinis POI tikslas yra padidinti privačių investuotojų dėmesį infrastruktūrai. Projektų obligacijų kredito vertės didinimu (POKVD), kurį EIB užtikrina per POI, siekiama panaikinti atotrūkį tarp paprastai žemo privačiai finansuojamų infrastruktūros projektų investicinio reitingo ir didesnio investuotojų tikslinio reitingo. Tai turėtų išplėsti finansavimo šaltinius, padėti išlaikyti grąžinimo terminą ir sumažinti finansavimo išlaidas. POKVD gali būti suteikiamas kaip: - finansuojamoji priemonė, kuri yra subordinuotosios skolos segmentas (t. y. tiesioginė paskola projektui, kuri bus grąžinta tik apmokėjus pirmaeiles obligacijas), arba - nefinansuojamoji priemonė, t. y. rezervinė kredito linija, kuri, kai jos paprašoma, tampa subordinuotąja paskola. POKVD skirtas vien tik A- investicinio reitingo kokybės obligacijoms siekiant, kad jas galėtų pirkti dauguma institucinių investuotojų. Nedaug institucinių investuotojų pasirengę absorbuoti didesnę riziką įsigydami tarpinio pobūdžio obligacijų segmentus, todėl POI tikslai – užtikrinti rinkoje kritinę investuotojų masę, padidinti standartizavimą ir padėti plėtotis brandesnei rinkai – ir toliau lieka svarbūs. POKVD reaguojama į specifinę projektų riziką statybos ir eksploatacijos etapais, nes taip suteikiamas papildomas likvidumas, kad pagerėtų finansinis profilis nenumatytų įvykių atveju. Kadangi POKVD reikalavimas yra pirmaeilis kapitalo investuotojų atžvilgiu, bet mažesnio prioriteto skolos investuotojų atžvilgiu, jis padidina obligacijų kredito reitingą. ES įnašu į POKVD priemonę iš dalies absorbuojama papildoma EIB rizika imtis rizikingesnių nei paprastai sandorių, nes juo padengiami pirmieji su projektu susiję nuostoliai iki didžiausios ribos. Tai leidžia EIB remti daugiau operacijų, nei būtų įmanoma kitomis aplinkybėmis. Projektai turi atitikti Sąjungos gaires, nustatančias tinkamumo kriterijus kiekviename iš trijų sektorių, užtikrinti pastovius ir pakankamai didelius pinigų srautus, būti ekonomiškai pagrįsti ir techniškai įmanomi. 5. LAIMĖJIMAI Prieš 12 mėnesių prasidėjo POI bandomasis etapas: iki 2014 m. pabaigos EIB valdytojų taryba gali tvirtinti projektus, kurie turi būti finansiškai užbaigti iki 2016 m. pabaigos. Iki šiol EIB valdytojų taryba patvirtino aštuonis POKVD sąlygas atitinkančius energetikos ir transporto projektus keliose valstybėse narėse. Be to, EIB įrodė projektų obligacijų įgyvendinamumą, suteikdamas kredito vertės didinimą su dviem patvirtintais projektais susijusioms obligacijoms (iš jų ES dėl riboto biudžeto parėmė tik vieną), ir dar dėl vieno sutartis netrukus bus pasirašyta. 5.1. EIB patvirtinti projektai Projektai įvairūs: nuo greitkelių keliose valstybėse narėse iki Vokietijos ir Jungtinės Karalystės elektros tinklo jungčių su vėjo jėgainėmis jūroje ir dujų saugyklų Italijoje ir Ispanijoje. Plačiajuosčio ryšio srityje EIB aktyviai dirba tinkamų projektų grandinės klausimais. 1 lentelė. Politika || Projektas || Šalis || Numatomas kredito vertės didinimo priemonės dydis (mln. EUR) TEN-T || Greitkelis || Belgija || 150 TEN-T || Greitkelis || Vokietija || 120 TEN-T || Greitkelis || Jungtinė Karalystė || 200 TEN-E || Tinklo jungtis su keliais vėjo jėgainių parkais jūroje || Jungtinė Karalystė || 150 TEN-E || Dujų saugykla || Ispanija || 200 TEN-E || Dujų saugykla (1) || Italija || 200 TEN-T || Greitkelis || Slovakija || 200 TEN-E || Tinklo jungtis su keliais vėjo jėgainių parkais jūroje || Vokietija || 170 Iš viso patvirtinta || || || 1 390 1) su sąlyga, kad bus skirtas ES finansavimas Sąrašą galima papildyti kitais projektais, kuriuos iki 2014 m. pabaigos bus patvirtinusi EIB valdytojų taryba. Bandomojo etapo metu gali būti suteiktos kredito vertės didinimo priemonės, kurios maždaug tris kartus didesnės už 230 mln. EUR ES biudžeto įnašą, t. y. 700 mln. EUR; vadinasi, paremta pirmaeilės skolos suma galės 15–20 kartų viršyti ES biudžeto įnašą. Subordinuotosios priemonės aštuoniems patvirtintiems projektams viršija 700 mln. EUR, tačiau tikėtina, kad bus panaudota mažiau, nes projekto obligacijos su POKVD paprastai yra viena iš kelių finansavimo galimybių, kurias gali rinktis projektą įgyvendinanti bendrovė ir (arba) subsidiją teikianti institucija. Pavyzdžiui, greitkeliai Jungtinėje Karalystėje ir Slovakijoje bus finansuojami be POKVD, nes dėl konkrečių su projektu susijusių priežasčių projektų reitingai buvo pakankamas aukšti, kad būtų galima pritraukti lėšų obligacijų rinkoje be aukštesnių reitingų užtikrinimo taikant POKVD. Vis dėlto, tai, kad POKVD egzistuoja kaip alternatyvi finansavimo galimybė, padėjo išlaikyti kainų įtampą tuose dviejuose projektuose ir taip užtikrino, kad galutinis rezultatas būtų ekonomiškai naudingiausias atitinkamai perkančiajai institucijai. 5.2. Projektų obligacijos, kurias remia EIB EIB parėmė 1,4 mlrd. EUR vertės obligacijų „Castor“ dujų saugyklai emisiją[4] nenaudodamas ES biudžeto, nes turimas biudžetas nesiekė sumos, kuri buvo EB įnašo sąlyga. Pirmoji projekto obligacija 2013 m. liepos mėn. buvo pristatytos pirmosios 1,4 mlrd. EUR projektų obligacijos, kurių terminas 2034 m. gruodžio mėn., o atkarpa – 5,756 (pelningumas yra 100 bazinių punktų didesnis negu Ispanijos vyriausybės obligacijų). Obligacijomis finansuota požeminės dujų saugyklos ir su ja susijusių įrenginių Viduržemio jūroje prie Šiaurės Ispanijos krantų statyba ir eksploatavimas. Standards & Poor obligacijoms skyrė „BBB“ reitingą. Obligacijoms atsirado 30 investuotojų: draudimo bendrovės ir pensijų fondų įgijo 60 % emisijos, o likusią dalį pasidalijo agentūros, fondų valdytojai ir bankai (tik 4 %). Investuotojai buvo iš geografiškai įvairių vietų: maždaug lygiomis dalimis iš Vokietijos, Prancūzijos, Ispanijos, Italijos, Jungtinės Karalystės ir Liuksemburgo. Obligacijų emisiją vykdė Liuksemburge įsisteigusi specialiosios paskirties įmonė Watercraft Capital, kuri projekto bendrovei perskolina pajamas, refinansuodama trumpesnio termino paskolas, kuriomis finansuota dujų saugyklos statyba. Šitaip projekto bendrovė gauna finansavimą, kuri labiau tinka jos sudarytai 30 metų koncesijos sutarčiai. POI taip pat parėmė 305 mln. GBP vertės projekto Greater Gabbard OFTO obligacijų emisiją; šis projektas Jungtinėje Karalystėje susijęs su elektros energijos perdavimo tinklais, jungiančiais 500 MW vėjo jėgainių jūroje parką su JK sausumos tinklu. Tai pirmasis perdavimo sistemos projektas, kuris finansuojamas per kapitalo rinkas. Obligacijoms buvo taikyta maždaug 46 mln. GBP POKVD nefinansuojamoji priemonė, todėl Moodys agentūra joms skyrė A3 reitingą, o kaina labai konkurencinga – 125 bazinių punktų viršija JK vyriausybės obligacijų pelningumą. Suteikus POKVD, ES biudžetas gavo naudos, ir visiškai panaudotos 10 mln. EUR ES lėšos, bandomajame etape numatytos energetikos projektams. Tikimasi, kad po šių dviejų sandorių bus imtasi A11 greitkelio projekto Belgijoje (iki 2013 m. pabaigos arba 2014 m. pradžioje). Šis sandoris taip pat bus remiamas ES lėšomis ir toliau taps tolesniu orientaciniu rodikliu, parodysiančiu investuotojų potencialą ir kainų lygį. Pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį tiesiamas A11 Brugge yra naujas greitkelis, jungsiantis Zebriugės uostą su E40 greitkeliu į Gentą ir E34 greitkeliu į Antverpeną ir pagerinsiantis uosto ir Briugės miesto susisiekimą bei turizmui svarbias jungtis su Belgijos pakrante, ypač su Knoke ir Blankenberge. Šiuo metu A11 finansavimo struktūra yra baigiama rengti; darbus ketinama baigti 2013 m. pabaigoje arba 2014 m. pradžioje, kai bus pasirašyta derybų baigiamasis dokumentas ir perkančiosios organizacijos jį patvirtins. A11 projektas būtų pirmasis transporto TEN-T projektas, kuriam taikoma POI, ir pirmasis plyno lauko sandoris. Tikimasi, kad 575 mln. EUR vertės obligacijos bus paremtos maždaug 114 mln. EUR nefinansuojamuoju POKVD, kurio forma – EIB išleidžiamas subordinuotasis akredityvas. 5.3. Kitų infrastruktūros obligacijų emisija Padidėjęs dėmesys kapitalo rinkų finansavimui, skiriamam infrastruktūros projektams, ir tam finansavimui skiriama parama taip pat labai padidino kitų infrastruktūros obligacijų emisijas, palyginti su 2007–2012 m. Tačiau 2007–2013 m. daugiau kaip 90 % obligacijų, išleidžiamų EITP aprėpiamuose sektoriuose, apimties buvo refinansavimas, 6 % – plyno lauko investicijos ir 3 % – įsigijimo sandoriai. 3 grafikas Greta 1,4 mlrd. EUR „Castor“ obligacijų, kurias sustiprino EIB, 2013 m. įvykdyta nemažai svarbių refinansavimo sandorių obligacijų rinkoje, įskaitant: · High Speed 1, Jungtinės Karalystės greitaeigių traukinių projektą, su 760 mln. GBP 25 metų obligacijomis, kurios sudaro dalį 1,55 mlrd. GBP pirmaeilės skolos paketo. Jos gavo A- reitingą, kai JK vyriausybė vidaus remiamuoju susitarimu (Domestic underpinning agreement) faktiškai prisiėmė su tinkamumu naudoti susijusių High Speed 1 įplaukų riziką; · Open Grid 2,7 mlrd. EUR skolą sėkmingai refinansavo 1,2 mlrd. EUR paskolos priemonėmis ir 1,5 mlrd. EUR A- reitingo obligacijomis su 7, 10 ir 12 metų gražinimo terminais. · Slovakijoje refinansuota maždaug 1,2 mlrd. EUR skola, kurios ilgalaikio termino obligacijų reitingas BBB+, o grąžinimo terminas 2039 m. Šie sandoriai parodo tiesioginio infrastruktūros projektų refinansavimo patrauklumą Europos kapitalo rinkai ir jos gylį. Be to, 2013 m. įgyvendinta keletas naujoviškų skolos kapitalo rinkų sprendimų, kuriais siekta įvairiais būdais užtikrinti institucinių investuotojų finansavimą plyno lauko projektams. Dauguma jų yra socialinės infrastruktūros sektoriuose, pvz., studentų bendrabučiai, kuriuose projektai ir rizika yra mažesni. Projektas || Reitingas || Terminas || Nominalas (mln.) || Ypatybės Žiedinis kelias L2/A507 || Baa 3 || 28 metai ir 30 metų atitinkamai I ir II dalims || 79 EUR (I dalis) 86 EUR (I dalis) || Daugiau kaip 65 % finansavimo suteikė Prancūzijos vyriausybės, likusią 165 mln. EUR dalį įsigijo draudimo grupė; II segmentui taikoma Dailly (t. y. Prancūzijos valstybės garantija) Holyrood studentų bendrabučiai, Jungtinė Karalystė || AA-/A2 || 35 metai; fiksuota ir indeksuota || 63 GBP || Bazinės obligacijos reitingas BBB/Baa3; ją sustiprina įmonė Assured Guaranty Būstas Pendleton Together Housing || nėra duomenų || 29 metai || 71,7 GBP (A segmentas) 10,9 GBP (B segmentas) || Iš dalies konsoliduotas finansavimas obligacijomis (pirmaeilei A klasės obligacijai naudingas kredito vertės padidinimas subordinuotosios B klasės segmentu) Zaanstad kalėjimas || nėra duomenų || 28 metai || 72 EUR || Pirmaeilės paskolos yra kreditas, sustiprintas subordinuotosios B paskolos segmentu Būstas ULiving Hertfordshire, Jungtinė Karalystė || A- || 41 metai, susieta su indeksu || 144 GBP || UPP (per kelis objektus išskirstyti studentų bendrabučiai), Jungtinė Karalystė || A- || 27 metai, fiksuota; 34 metai, susieta su indeksu || 382 GBP || Iš nuomos gaunamos pajamos iš kelių universitetų su riziką mažinančiu lėšų sujungimu Sustainable Communities for Leeds (Tvarios Lydso miesto bendrijos) || AA-/A2 || 19 metų || 102 GBP || Bazinė obligacija, kurią palaiko įmonė Assured Guaranty Šaltiniai: Infrastructure Journal, Standard & Poors Pažymėtina, kad visiems (L 2, Holyrood, Pendleton, Zaanstad ir Lydso) projektams taikomas kokios nors formos kredito vertės padidinimas. Du sandoriai rodo, kad į rinką grįžta tokių vidutinio dydžio sandorių obligacijų draudikas. Didžiausias iš apskritai visų sandorių (studentų bendrabučiai UPP) yra 382 mln. GBP vertės ir yra pagrįstas projektų portfeliu. Keliais atvejais vienas institucinis investuotojas įsigijo didelę sandoriu siūlomą dalį. Visi, išskyrus du, šių sandorių įvykdyti Jungtinėje Karalystėje, kurioje kapitalo rinkoms įprasta finansuoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę naudojant obligacijų draudimo garantijas. Visoje žemyninėje Europoje paklausa obligacijomis finansuojamiems sprendimams tik randasi ir perkančiosios institucijos lėtai prisitaiko prie naujų finansavimo galimybių. Pirkimų praktika siekti, kad finansai būtų paskirti konkursinio pasiūlymo pateikimo etape, tebėra įprasta, todėl obligacijų sprendimai platinami tik dvišalių derybų būdu ir tai iš esmės užkerta kelią viešoms obligacijų emisijoms, kurios galėtų sudaryti sąlygas didesnėms apimtims ir palankesnei kainodarai. 5.4. Ligšiolinių laimėjimų suvestinė Pirmaisiais veikimo metais EIB valdytojų taryba aštuonis projektus patvirtino kaip potencialius PBCE gavėjus, ir jau įsibėgėjęs kitų projektų svarstymas. EIB sustiprino dviejų projektų kreditą, o sutartį dėl papildomo projekto tikimasi pasirašyti 2014 m. pradžioje. Vienas iš tų trijų projektų baigtas be ES biudžeto paramos. Rinka pripažino ir įvertino EK ir EIB vykdomą aktyvią projektų obligacijų infrastruktūrai finansuoti sklaidą, kuri per numatytą skatinamąjį poveikį davė postūmį kitų rinkos sprendimų plėtrai. Ta sklaida patvirtina, kad Europa daro realią pažangą kurdama projektų obligacijų rinką. Visų pirma, kaip matyti iš jau baigtų sandorių, POI platesniam investuotojų ratui suteikė galimybę pasinaudoti infrastruktūros turtu. Net jei POI galiausiai nebuvo atrinkta kaip tinkamiausia finansavimo alternatyva, ji užtikrino konkurencinį spaudimą sumažinti bendrąsias kelių projektų finansavimo sąnaudas. Tačiau rinkos iki šiol daugiausia dėmesio skyrė mažesniems vietiniams infrastruktūros projektams Jungtinėje Karalystėje, o parama didesniems nacionalinio lygmens projektams buvo ne tokia aktyvi. Ypač sudėtingos sąlygos išlieka TEN plyno lauko projektams. Siekdamos supažindinti rinkas su infrastruktūros projektais, valstybės narės turėtų paspartinti jų nustatymo ir rengimo darbus. 6. KAIP REIKĖTŲ TOBULINTI POI 6.1. Stipresnių ir brandesnių projektų grandinės poreikis Infrastruktūros investicijų paklausa Europoje akivaizdi. Tačiau didėja susirūpinimas, kad dabartinio projektų skaičiaus ir brandos nepakanka paklausai patenkinti.[5] Projektų ir sektorių, kurie labai priklauso nuo viešojo sektoriaus dalyvavimo, klausimu vyriausybės visoje Europoje vaidina svarbų vaidmenį įsipareigodamos užtikrinti naujas investicijas į infrastruktūrą ir šalindamos netikrumą dėl infrastruktūros projektų būsimos pasiūlos, arba grandinės. Ilgalaikės investicijos negali būti padidintos neturint tinkamos (priimtinų) sandorių grandinės. Siekiant stiprinti investuotojų pasitikėjimą sudaromų sandorių srautu, kad investuotojai liktų nusiteikę skirti savo lėšų ir investuoti į kūrimą naujų pajėgumų, kurių reikia norint analizuoti infrastruktūros projektų finansavimą, reikėtų didesnio projektų grandinės skaidrumo nacionaliniu ir viršnacionaliniu lygmenimis, taip pat ilgalaikio planavimo ir perkančiųjų organizacijų įsipareigojimo. Tokiomis aplinkybėmis, norint veiksmingai užtikrinti projektų grandines, didžiausiu iššūkiu lieka staigūs reglamentavimo aplinkos, susijusios su konkrečiais sektoriais, pokyčiai. Apskritai visuose sektoriuose obligacijų sprendimams problemų kelia tokie veiksniai kaip standartizacijos trūkumas, nepakankamas tikrumas dėl kapitalo rinkos emisijų kainodaros ir tai, kad rinkos šiuo metu tokius sandorius suvokia kaip naujovę. Čia gali atsiskleisti teigiamas POI vaidmuo. 6.2. ES lėšų naudojimas Atsižvelgiant į rizikos pasidalijimo tarp Komisijos ir EIB mechanizmą, kaip aprašyta 4 skirsnyje, ES lėšos būtų naudojamos veiksmingiau, jei ES lėšomis užtikrinamas pirmojo nuostolio atidėjimų sudarymas būtų bendras visiems projektams trijuose sektoriuose, kuriems taikoma POI. Jei, kaip yra dabar, trims sektoriniams portfeliams bus taikomos trys atskiros nuostatos dėl pirmojo nuostolio atidėjimų, galimybės diversifikuoti riziką, taigi ir sukurti sverto poveikį, akivaizdžiai bus ribotos. Be to, dėl riboto mažesnių portfelių sverto poveikio reikės rasti turimą lėšų kiekį atitinkančio dydžio projektus. Pavyzdžiui, EIB finansavo projektą „Castor“ savo balanso lėšomis, nes TEN-E biudžeto nepakako reikiamam ES įnašui padengti. Apskritai, taikant diversifikaciją, ES biudžeto ir rizikos pasidalijimo priemonėmis galima pasiekti daugiau. Dėl diversifikacijos išauga portfelio projektų skaičius, o projektų įvairovė sektorių aspektu mažina jų koreliaciją. Todėl didesnis portfelis, kuris apima ir įvairius sektorius, užtikrina didesnę diversifikacijos naudą. Kita vertus, gali tapti sudėtingiau valdyti portfelio su skirtingais rizikos profiliais riziką, tačiau EIB vis dar pajėgi ją suvaldyti. Siekiant gauti kuo daugiau naudos iš veiklos diversifikavimo, Europos infrastruktūros tinklų priemonė galėtų turėti tik vieną projektų portfelį nenukrypdama nuo EITP reglamento ir ES lėšų panaudojimui taikomo finansinio reglamento. Tai palengvins projektų finansavimą, nepriklausomai nuo jų dydžio ar terminų. Tas pats mechanizmas gali būti taikomas taip pat esamos Paskolų garantijos transeuropiniam transporto tinklui ir POI portfeliams. Tada būtų visapusiškai išnaudotos masto ekonomijos galimybės. Sujungiant šiuos portfelius su EITP portfeliu, būtų sukurtas pradinio kapitalo portfelis, dėl kurio santykinis ES biudžeto įnašas į naujus projektus sumažėtų anksčiau, nei būtų įprastomis sąlygomis. Tikimasi, kad įžangoje nurodytas EK užsakymu atliekamas išorės tyrimas šią išvadą iš esmės patvirtins. 7. IŠVADOS Kaip rodo dviejų projektų obligacijų emisija su kredito vertės padidinimu po vos 12 mėnesių, iniciatyva atitinka lūkesčius ir sėkmingai užtikrina projektų finansavimą. Rinkos susidomėjimas ir atsiliepimai apie iniciatyvą buvo teigiami, ir tai padėjo atkreipti investuotojų dėmesį į obligacijų sprendimus. Rengiant projektų obligacijas, reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurta aktyvi obligacijų rinka (įskaitant papildomą obligacijų emisiją) tam, kad liktų pakankama jų atsarga ir kad būtų lengviau nustatyti orientacinius tikslus būsimoms emisijoms. Tai padėtų investuotojams ir perkančiosioms institucijoms įvertinti tikėtiną finansavimo lygį ir obligacijų sprendimų kainodarą padaryti nuspėjamesnę, galbūt sudarant sąlygas perkančiosioms institucijoms atsisakyti reikalavimo skirti visą finansavimą. Be to, likvidžiai projektų obligacijų rinkai reikia geriau parengtų ir brandesnių projektų. Vyriausybės turėtų įsipareigoti vykdyti ilgalaikį planavimą, kad užtikrintų stabilesnę ir skaidresnę infrastruktūros projektų grandinę. Šiuo atžvilgiu Europos infrastruktūros tinklų priemonėje institucijoms ir projektams numatoma techninė parama, kuri padėtų parengti būsimas bendro intereso projektų grandines, kad valstybėms narėms ir privačiajam sektoriui būtų patogiau. Taip pat yra galimybių išplėsti POI taikymą į kitas politikos sritis, kuriose mažesnių vietos infrastruktūros projektų finansavimas galėtų būti sujungtas nacionaliniu ar regioniniu lygiu. EITP vaidmuo galbūt galėtų būti gerokai didesnis, jei būtų sujungti trijų sektorių (t. y. transporto, energetikos ir plačiajuosčio ryšio) portfeliai, nurodyti būsimo reglamento, kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė, 14 straipsnio 3 dalyje. Siekiant padidinti ES lėšų veiksmingumą ir sverto poveikį, ši galimybė gali padėti sukurti pasidalijamąją pirmojo nuostolio atidėjimų sudarymo sistemą, kuriai būtų naudingas vidinis diversifikavimas per tris sektorius, o anksčiau pradėtos naudoti priemonės galėtų būti naudojamos kaip pradinio kapitalo portfelis. [1] TEN-T – 200 mln. EUR, TEN-E – 10 mln. EUR, IRT – 20 mln. EUR. [2] Reglamentas (EB) Nr. 670/2012, OL L 204/1, 2012 7 31. [3] Kai ekonominio pobūdžio projektai remiami teikiant valstybės pagalbą, valstybės narės privalo užtikrinti, kad arba apie pagalbos planus būtų pranešta iš anksto, arba jie atitiktų Bendrosios išimties reglamento reikalavimus. [4] Dėl projekto atliktas poveikio aplinkai vertinimas, kurį patvirtino Ispanijos kompetentinga institucija 2009 m. Dėl seisminio aktyvumo regione nuo 2013 m. rugsėjo mėn., Ispanijos valdžios institucijos nusprendė atlikti papildomus projekto poveikio techninius tyrimus. [5] Šaltinis. Infrastructure Journal, 2013 11 17.