Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl ekonominio sporto aspekto ir jo socialinės bei ekonominės naudos

(2018/C 449/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

PRIMINDAMI, KAD:

2. 2012 m. lapkričio 27 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadose dėl formuojant sporto politiką naudojamų įrodymų stiprinimo ( 4 ) pripažįstamas reikšmingas sporto, kaip ekonomikos augimo ir užimtumo varančiosios jėgos, indėlis į Europos ekonomiką ir jo indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, taip pat pabrėžiama palyginamų su sportu susijusių duomenų svarba ir jų panaudojimas formuojant politiką, kuria siekiama pagerinti sporto politikos krypčių kokybę.

3. Tarybos išvadose dėl sporto srities savanoriškos veiklos vaidmens skatinant aktyvų pilietiškumą ( 5 ) nurodyta, kad sporto sektorius ir sporto srities savanoriška veikla valstybių ekonomikoje sukuria pamatuojamą ir didelę ekonominę bei socialinę vertę, taip pat gali skatinti ekonomikos augimą ir didinti užimtumą visoje Europos Sąjungoje.

4. 2012 m. lapkričio 27 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadose dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo ( 6 ) pabrėžiama, kad tai, jog fizinio neaktyvumo lygis šiuo metu yra toks aukštas, kelia itin didelį susirūpinimą ES ir jos valstybėms narėms tiek sveikatos ir socialiniu, tiek ir ekonominiu požiūriu.

5. Tarybos išvadose dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus ( 7 ) , akcentuojama sporto sektoriaus svarbą ekonomikai ir jaunuoliams siekiant įgyti naudingų gebėjimų ir žinių, reikalingų tiek darbui pagal darbo sutartį, tiek savanoriškai veiklai.

6. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadose dėl sporto kaip inovacijas ir ekonomikos augimą skatinančio veiksnio ( 8 ) išnagrinėtos sporto teikiamos galimybės, kiek tai susiję su ekonomikos augimu bei užimtumu ir inovacijas skatinančiu veiksniu.

7. Tarybos išvadomis dėl vaikų judėjimo įgūdžių, fizinės ir sportinės veiklos propagavimo ( 9 ) siekiama skatinti fizinį lavinimą mokyklose, įskaitant judėjimo įgūdžius ankstyvoje vaikystėje, atsižvelgiant į kasdienių mažų vaikų įpročių pasikeitimą iš fizinio aktyvumo į mažiau judrią veiklą.

8. Tarybos išvadose dėl priemonių, kurių tikslas – padėti sustabdyti vaikų antsvorio ir nutukimo didėjimą ( 10 ) patvirtinta, kad visų šalių ekonominiam ir socialiniam vystymuisi užtikrinti sveikata yra vertybė, galimybė ir investicija ir kad nutukimas vaikystėje akivaizdžiai pranašauja nutukimą suaugus su gerai žinomais padariniais sveikatai ir ekonomikai.

ATSIŽVELGDAMI Į TAI, KAD:

9. sportas, kiek tai yra susiję su poveikiu pridėtinei vertei, bendrajam vidaus produktui ir perkamajai galiai, yra pripažįstamas kaip ekonomikos augimo varančioji jėga. ( 11 )

10. Sportas yra tarpsektorinis reiškinys ir apima žymiai daugiau nei vien sporto pramonės pajamas. Visų pirma, jis yra reikšmingas visuomenės sveikatai, regionų vystymuisi ir turizmui, taip pat jis yra svarbus integracijai bei švietimui ir kaip socialinis saitas.

11. Pastangos, susijusios su sporto ekonominio poveikio išmatuojamumu, ES lygmeniu buvo dedamos nuo to laiko, kai sporto ekonominis aspektas ES kontekste buvo pirmą kartą paminėtas 2006 m. ( 12 )

12. Šiandien iš viso devynios valstybės narės ( 13 ) turi visavertes nacionalines palydovines sporto sąskaitas, o papildomos penkios šalys ( 14 ) turi su sportu susijusių duomenų rinkinį, leidžiantį užtikrinti didelį rezultatų tikslumą.

13. Remiantis pastarojo meto tyrimu ( 15 ) , sportas sudaro 2,12 % ES BVP, o su sportu susijęs užimtumas apima 5,67 mln. žmonių (2,72 % ES užimtumo). Šie rezultatai taip pat rodo, kad ekonomikos nuosmukio metu sportas buvo labai atsparus sektorius, kuriantis ekonomikos augimą ir darbo vietas. ( 16 )

14. Nors ekonominis sporto aspektas – atitinkantis nacionalines sąskaitas – yra tinkamai atspindėtas pasitelkiant palydovines sporto sąskaitas ir kitas apskaičiavimo sistemas, sporto indėlis į ekonomiką vis dar nėra pakankamai įvertintas, nes esama nemažo papildomo, vadinamojo socialinio-ekonominio poveikio (pvz., sveikatos ekonominis poveikis, savanorių veikla, inovacijų indėlis į ekonomikos augimą ir sporto indėlis į regionų vystymąsi), kuris vis dar nėra įvertintas, bet daro poveikį BVP ir užimtumui.

16. Vykdant savanorišką veiklą sukuriama reikšminga nauda švietimui ir ji yra svarbus indėlis į ekonominį sporto aspektą ( 20 ) , kuris neatsispindi nacionalinėse sąskaitose.

17. Dėl duomenų trūkumo, su sportu susijęs inovacijų aspektas ( 21 ) dar nebuvo pakankamai įvertintas BVP ir užimtumo atžvilgiu. Todėl svarbu gauti patikimus empirinius galutinius duomenis, susijusius su poveikiu, kurį su sportu susijusios inovacijos daro eksporto dinamikai ir ekonomikos augimui.

18. Sporto indėliui į regionų vystymąsi vis dar trūksta matomumo ir suvokimo, kad yra daugybė būdų, kaip sportas ir fizinis aktyvumas galėtų būti reikšminga priemone siekti ES sanglaudos tikslo, visų pirma atsižvelgiant į jo indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Iš pastarojo meto įrodymų ( 22 ) matyti, kaip su sportu susijusiais projektais buvo prisidėta prie vietos ekonomikos, užimtumo ir socialinės sanglaudos, taip pat pabrėžiant, kad daugelyje regionų visoje Europoje sportas buvo įtrauktas į jų pažangiosios specializacijos strategijas.

PRIPAŽINDAMI, KAD:

19. Siekiant atspindėti sporto indėlį į ekonomiką kaip visumą, reikia atsižvelgti į keletą aspektų, inter alia , į dėl fizinio aktyvumo atsirandančio sveikatos ekonominio poveikio kiekybinį nustatymą, savanoriškos veiklos papildomos naudos pripažinimą, inovacijų indėlį į ekonomikos augimo potencialo didinimą ir į su sportu susijusių projektų poveikio regionų vystymuisi analizę.

20. Sporto socialiniam ir ekonominiam poveikiui išmatuoti reikalingi papildomi metodai ir būdai ( 23 ) . Siekiant nacionaliniu ir Europos lygmeniu pateikti įrodymais pagrįstus duomenis būtina turėti galimybę gauti palyginamus duomenis ir rezultatus. Visi šiais klausimais surinkti duomenys turi būti suskirstyti pagal lytį.

21. Sportu ir fiziniu aktyvumu prisidedama sprendžiant šiuo metu kylančius vietos ir regionų iššūkius, visų pirma kuriant tausojamojo judumo sprendimus, paspartinant miesto teritorijų atgaivinimą pasitelkiant pažangiąją sporto infrastruktūrą arba pagerinant skirtingų bendruomenių socialinę sanglaudą.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

22. Siekiant kiekybiškai nustatyti sporto ekonominį poveikį, apsvarstyti galimybę sukurti palydovines sporto sąskaitas arba kitokias palyginamojo apskaičiavimo sistemas.

23. Remti ir skleisti idėją Europos ir nacionaliniu lygmeniu išplėsti sporto ekonominio aspekto reikšmę įtraukiant socialinius ir ekonominius aspektus, visų pirma savanorišką veiklą, sveikatos ekonominius aspektus bei inovacijas ir intensyvinant tarpsektorinį bendradarbiavimą.

24. Atsižvelgti į savanoriškos veiklos vertę nacionalinei ekonomikai ir įtraukti šią temą į statistiką.

25. Pasitelkiant patikimus duomenis didinti informuotumą apie sporto galimybes prisidėti prie ekonomikos augimo ir užimtumo.

26. Apsvarstyti tolesnio valstybių narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su Komisija galimybę, siekiant parengti palyginamas apibrėžtis, metodus ir standartus, susijusius su sporto sektoriaus socialiniais ir ekonominiais aspektais.

27. Kai tikslinga skatinti keitimąsi nuomonėmis nacionaliniu lygmeniu dėl tokių pažangiosios specializacijos strategijų, kaip sporto klasteriai, įtraukties.

28. Apsvarstyti galimybę sportą ir fizinį aktyvumą kaip kompleksinį prioritetą įtraukti į kitas politikos sritis, pavyzdžiui, sveikatos, švietimo, transporto, miestų planavimo, socialinio ir turizmo politikos sritis, kuriose netrūksta įrodymų apie sporto indėlį.

PRAŠO KOMISIJOS:

29. Skatinti ir remti tokius veiksmus, kaip keitimąsi atitinkamais duomenimis ir konkrečių metodų praktine patirtimi, įrodymų rinkimą ir sporto statistikos sumavimą, taip pat techninę pagalbą, kuriais siekiama pagerinti ir supaprastinti valstybių narių pastangas kiekybiškai nustatyti sporto ekonominį aspektą.

30. Pradėti skaičiavimo sistemų, naudojamų sporto socialinių ir ekonominių aspektų kiekybiniam nustatymui, naudojimo ir taikymo vertinimo procesą, įskaitant esamų mokslinių tyrimų nustatymą ir geriausios praktikos pavyzdžių surinkimą.

31. Pasitelkiant ekspertų grupę ir pasinaudojant Eurostato parama, remti priemonių, skirtų papildyti arba atnaujinti jau esamus duomenis apie sporto ekonominį aspektą, įskaitant socialinius ir ekonominius aspektus, rengimą.

32. Didinti informuotumą apie sporto, kaip inovacijų šaltinio, potencialą.

33. Remti keitimąsi nuomonėmis ir toliau stiprinti bendradarbiavimą, tiek Komisijoje, tiek su kitomis ES institucijomis, dėl sporto vaidmens šiuolaikinėje ekonomikoje ir visuomenėje, visų pirma atsižvelgiant į jo indėlį į regionų vystymąsi.

PRAŠO SPORTO SEKTORIAUS ATSTOVŲ:

34. Remti duomenų apie savanoriškos veiklos indėlį į sportą ir fizinį aktyvumą, rinkimą.

35. Apsvarstyti galimybę skatinti savanoriškos veiklos ir fizinio aktyvumo bei fizinio neaktyvumo ekonominio poveikio palyginamą ekonominę analizę.

36. Skatinti keitimąsi socialinio ir ekonominio poveikio matavimo metodų geriausios praktikos pavyzdžiais su ekspertais.

(1) OL C 162, 2011 6 1, p. 1.

(2) OL C 183, 2014 6 14, p. 12.

(3) OL C 189, 2017 6 15, p. 5.

(4) OL C 393, 2012 12 19, p. 20.

(5) OL C 372, 2011 12 20, p. 24.

(6) OL C 393, 2012 12 19, p. 22.

(7) OL C 32, 2014 2 4, p. 2.

(8) OL C 436, 2014 12 5, p. 2.

(9) OL C 417, 2015 12 15, p. 46.

(10) OL C 205, 2017 6 29, p. 46.

(11) Sporto ekonominio poveikio naudojant palydovines sporto sąskaitas tyrimas, 2018 m.

(12) Sporto statistikos ekspertų grupė (2011–2014 m.), sporto Vilniaus apibrėžtis.

(13) Austrija, Belgija, Kipras, Vokietija, Lietuva, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija ir JK.

(14) Bulgarija, Prancūzija, Liuksemburgas, Slovakija ir Ispanija.

(15) Sporto ekonominio poveikio naudojant palydovines sporto sąskaitas tyrimas, 2018 m.

(16) Tai taip pat patvirtinta dokumente: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Tiesioginės išlaidos sveikatos sistemoje, produktyvumo sumažėjimas ir profesinis neįgalumas, kurių priežastys yra tokios su fiziniu neaktyvumu susijusios ligos, kaip II tipo diabetas, depresija, nugaros sveikatos problemos bei širdies ir kraujagyslių ligos.

(18) Sąskaitos ir būdai gyventojų ekonominei veiklai išmatuoti

(19) Patvirtinta ISCA/CEBR tyrimu „The Economic COST of Physical Inactivity in Europe“: http://inactivity-time-bom.nowwemove.com/ ir PSO tyrimu „Physical activity and health: evidence for action“: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) Tyrimas „Savanoriška veikla Europos Sąjungoje“, 2010 m.

(21) Tai apima idėjos arba išradimo pavertimo preke arba paslauga, kuria sukuriama vertė arba už kurią vartotojai mokės pinigus, procesą

(22) Sporto indėlio į regionų vystymąsi pasitelkiant struktūrinius fondus tyrimas, 2016 m.

(23) 2017 m. liepos 15 d. UNESCO priimtame Kazanės veiksmų plane, 2 veiksme nustatytas poreikis parengti bendrus rodiklius fizinio lavinimo, fizinio aktyvumo ir sporto indėliui siekiant prioritetinių darnaus vystymosi tikslų ir uždavinių išmatuoti.