Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] /* COM/2013/0245 final - 2011/0380 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2011 m. gruodžio 2 d. Komisija priėmė EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] (EJRŽF) pasiūlymą. 2011 m. spalio 6 d. Komisija pateikė Reglamento, kuriuo nustatomos ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP ir EJRŽF bendros nuostatos ir sanglaudos politikos fondams taikytinos bendrosios nuostatos (COM(2011) 615 galutinis), pasiūlymus. Pradiniame Komisijos EJRŽF reglamento pasiūlyme EJRŽF valdymo ir kontrolės sistema derinama su siūloma EŽŪFKP veiklos tvarka. Toks siūlymas iš esmės grindžiamas tuo, kad EJRŽF ir EŽŪFKP dažniausiai valdo tos pačios institucijos, kurioms būtų naudinga, jei abiejų fondų veiklos tvarka būtų suderinta. Nagrinėjant EJRŽF pasiūlymą Tarybos žvejybos darbo grupėje kelios valstybės narės išreiškė abejonių dėl Komisijos pasiūlytos sistemos pertvarkos valdymo ir kontrolės bei finansų valdymo srityse. Per ankstesnį (2000–2006 m.) ir dabartinį (2007–2013 m.) programavimo laikotarpius EJRŽF įgyvendinimo sistema buvo suderinta su pagal sanglaudos politiką nustatyta tvarka; valstybių narių manymu, reikėtų užtikrinti kuo didesnį šio derėjimo tęstinumą. Jos išreiškė nuomonę, kad toliau laikantis šios tvarkos būtų sudarytos sąlygos geriausiai panaudoti patirtį, kurią įgijo nacionalinės valdžios institucijos, dalyvaujančios ES žuvininkystės fondų valdyme. Nors dauguma valstybių narių nurodė, kad teikia pirmenybę EJRŽF suderinimui su sanglaudos politikos įgyvendinimo sistema, jos taip pat pabrėžė poreikį atsižvelgti į proporcingumo principą (Bendrųjų nuostatų reglamento (toliau – BNR) 4 straipsnio 5 dalis). Dažniausiai žuvininkystės veiklos programos yra mažesnės apimties nei sanglaudos politikos programos, be to, joms būdingos specifinės savybės, kuriomis užtikrinama, kad EJRŽF prisidėtų prie bendrosios žuvininkystės politikos reformos įgyvendinimo. Siekdama palengvinti jau vykstančias Tarybos ir Europos Parlamento derybas, Komisija siūlo vienu metu iš dalies pakeisti Komisijos pateiktus Bendrųjų nuostatų reglamento pasiūlymą ir EJRŽF reglamento pasiūlymą, kad būtų užtikrinta paprasta ir sklandi EJRŽF taikomų taisyklių integracija į jau galiojančias sanglaudos politikos taisykles. Dėl siūlomu būdu atlikto glaudaus EJRŽF įgyvendinimo sistemų suderinimo su sanglaudos politikai siūlomomis sistemomis šių skirtingų fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo ir EJRŽF) taisyklės taps darnesnės ir nuoseklesnės. Tai bus atlikta vadovaujantis ankstesniais programavimo laikotarpiais įgyta patirtimi ir sudarys sąlygas sklandžiam perėjimui iš vieno programavimo laikotarpio į kitą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Prieš Komisijai priimant pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Bendrųjų nuostatų reglamentas ir EJRŽF reglamentas, Tarybos žvejybos darbo grupėje vyko visapusiškos diskusijos dėl EJRŽF įgyvendinimo tvarkos ir dvišalės diskusijos su valstybėmis narėmis. Rengiant pirminius teisės aktų pasiūlymus atliktas poveikio vertinimas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Šiuo pasiūlymu siūloma vienu metu iš dalies keisti Komisijos pateiktus Bendrųjų nuostatų reglamento pasiūlymą ir EJRŽF reglamento pasiūlymą: • EJRŽF taikomos nuostatos integruojamos į atitinkamas Bendrųjų nuostatų reglamento nuostatas, kurios anksčiau buvo skirtos vien sanglaudos politikai, sukuriant naują Bendrųjų nuostatų reglamento ketvirtą dalį, taikomą tiek sanglaudos politikai, tiek EJRŽF; • atitinkamos nuostatos (susijusios su EŽŪFKP įgyvendinimo tvarka arba sutampančios su pakeisto Bendrųjų nuostatų reglamento straipsniais) iš EJRŽF reglamento išbraukiamos, į jį prireikus įtraukiant tinkamas nuorodas į BNR; Konstatuojamosios dalys ir apibrėžtys yra suderinamos su straipsnių pakeitimais ir reglamentų struktūros pakeitimais. Naujoje ketvirtoje dalyje vartojami terminai yra pritaikomi prie EJRŽF specifiškumo, o tam tikrais atvejais paaiškinama, kad į EJRŽF konkretiems fondams skirtas taisykles gali būti įtrauktos papildomos taisyklės. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pakeistas pasiūlymas neturės poveikio biudžetui. Vis dėlto dėl naujų duomenų ir makroekonominių prognozių, taip pat dėl Kroatijos Respublikos stojimo į ES turės būti keičiamas EJRŽF paketas. Šie pakeitimai neturės poveikio vykstančioms deryboms dėl DFP reglamento ir Finansinio reglamento. 5. PAKEITIMŲ SANTRAUKA EJRŽF reglamento pakeitimai susiję su 86, 89, 101, 103, 104 konstatuojamosiomis dalimis ir 91, 93, 94 ir 97 konstatuojamųjų dalių išbraukimu. Keičiami 3, 12, 14, 20, 24, 25, 28, 33, 37, 38, 39, 45, 46, 54, 56, 61, 62, 63, 64, 67, 75, 78, 92, 94, 95, 102, 103, 105, 108, 117, 118, 119, 120, 122, 126, 128, 129, 131, 132, 133, 134, 135, 1369, 137, 138, 139, 140, 141, 142,143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150,151, 152, 153 ir 154 straipsniai ir išbraukiami 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 121, 123, 124, 125, 127 ir 130 straipsniai. Bendrųjų nuostatų reglamento atveju pakeitimai yra susiję su 3, 75, 78, 80, 84 ir 87 konstatuojamosiomis dalimis. Be to, keičiami 1 ir 3 straipsniai, juose aiškiai nurodant kiekvienos Bendrųjų nuostatų reglamento dalies taikymą kiekvienam iš fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, EJRŽF ir EŽŪFKP). 2 straipsnio 5, 7, 25 ir 26 dalyse pateiktas apibrėžtys koreguotos nedaug, siekiant nuorodas į trečią dalį pakeisti nuorodomis į ketvirtą dalį. Pakeisti 55 straipsnio 7 dalis, 64 straipsnio 6 dalis, 74 straipsnio 1 dalis, 112 straipsnio 3 dalis, 113 straipsnio 5 dalis, 114 straipsnio 3 dalies b ir g punktai, 117 straipsnio 4 dalis, 120 straipsnis, 121 straipsnio 1 dalis, 124 straipsnis, 126 straipsnio 4 dalis, 128 straipsnis, 130 straipsnio 1 dalis, 131 straipsnio 1 dalis, 133 straipsnio 1 dalis, 134 straipsnio 1 dalis, 135, 136 ir 137 straipsniai ir 140 straipsnio 1 dalis. 2011/0380 (COD) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [1], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [2], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: 1) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendros žuvininkystės politikos reforma“ (toliau – Komunikatas dėl BŽP) nustatyti potencialūs bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) po 2013 m. uždaviniai, tikslai ir gairės. Atsižvelgiant į debatų dėl to komunikato rezultatus, BŽP turėtų būti reformuota ir naujoji BŽP turėtų įsigalioti 2014 m. sausio 1 d. Reforma turėtų apimti visas pagrindines BŽP priemones, įskaitant finansinius aspektus. Atsižvelgiant į reformos apimtį, tikslinga panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[3], Reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti[4], Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatas dėl garantijų fondo žuvininkystės ir akvakultūros produktams[5], Reglamento (EB) Nr. 791/2007, nustatantį papildomų išlaidų, patirtų prekiaujant tam tikrais žuvininkystės produktais iš atokiausių Azorų, Madeiros, Kanarų salų, Prancūzijos Gvianos bei Reuniono regionų, kompensavimo schemą[6], ir pakeisti juos nauju Reglamentu dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF). Pripažįstant, kad visi Europos vandenynų ir jūrų reikalai yra susiję, naujasis reglamentas taip pat remtų tolesnę integruotos jūrų politikos (IJP) plėtrą, numatytą [Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa]; 2) EJRŽF turėtų apimti paramą BŽP, kuri teikiama jūrų biologinių išteklių, gėlųjų vandenų biologinių išteklių ir akvakultūros apsaugai, valdymui ir eksploatavimui, taip pat žuvininkystės ir akvakultūros produktų apdorojimui ir pardavimui, kai tokia veikla vykdoma valstybių narių teritorijose arba Sąjungos vandenyse, įskaitant žvejybos laivus, plaukiojančius su trečiųjų šalių vėliavomis ir jose registruotus, arba Sąjungos žvejybos laivus ar valstybių narių piliečius, neatsižvelgiant į pirminę vėliavos valstybės atsakomybę, laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 117 straipsnio nuostatų; 3) bendros žuvininkystės politikos sėkmė priklauso nuo kontrolės, inspektavimo ir įgyvendinimo sistemos efektyvumo, taip pat visų duomenų patikimumo, tiek susijusių su mokslinėmis konsultacijomis, tiek su įgyvendinimo ir kontrolės tikslais; todėl EJRŽF turėtų remti šias politikos kryptis; 4) parama IJP turėtų patekti į EJRŽF veikimo sritį, kuri apimtų koordinuojamų veiksmų ir sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių plėtrą ir įgyvendinimą, atsižvelgiant į skirtingas ES politikos sritis, susijusias su šiais klausimais, t. y. bendra žuvininkystės politika, transportu, pramone, teritorine sanglauda, aplinka, energija ir turizmu. Būtina užtikrinti suderinamumą ir integraciją, kiek tai susiję su skirtingų sektorių Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pakrantės, Viduržemio ir Juodosios jūros baseinų politikos valdymu; 5) pagal Europos Tarybos 2010 m. birželio 17 d. išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ priėmimo, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, taip skatindamos harmoningą Sąjungos plėtrą. Visų pirma, ištekliai turi būti skirti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių, ir efektyvumas turi būti didinamas labiau orientuojantis į rezultatus. IJP įtraukimas ir naujasis EJRŽF taip pat prisidės siekiant pagrindinių politikos tikslų, nustatytų 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[7] („Europa 2020“ strategija) ir atitinka Sutartyje nustatytus bendruosius ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus; 6) siekiant užtikrinti, kad EJRŽF toliau prisidės prie BŽP, IJP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų, būtina skirti dėmesį keletui pagrindinių prioritetų, susijusių su naujovėmis ir jūrų pažinimu pagrįstos žuvininkystės ir akvakultūros skatinimu, tvarios ir tausojančios išteklius žvejybos ir akvakultūros skatinimu ir užimtumo bei teritorinės sanglaudos didinimu, išlaisvinant augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, slypintį pakrančių ir vidaus vandenų žuvininkystės bendruomenėse, taip pat skatinti žuvininkystės veiklų diversifikavimą į kitus jūrų ekonomikos sektorius; 7) Sąjunga visais šio fondo įgyvendinimo etapais turėtų siekti panaikinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; 8) bendra žuvininkystės politika siekiama užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla prisidėtų prie ilgalaikių tvarių aplinkos sąlygų, kurios būtinos ekonominei ir socialinei plėtotei, kūrimo. Be to, ja turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje užtikrinimo, stabilių rinkų ir užtikrinamas išteklių prieinamumas ir tiekimas vartotojams prieinamomis kainomis; 9) labai svarbu geriau integruoti aplinkosaugos klausimus į BŽP, nes tai padėtų įgyvendinti Sąjungos tikslus ir uždavinius aplinkosaugos politikos srityje ir pagal strategiją „Europa 2020“. BŽP siekiama naudoti gyvuosius biologinius jūros išteklius leidžiant jiems atsikurti ir užtikrinant tokį žuvų išteklių lygį, kad vėliausiai iki 2015 m. būtų pasiektas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslas. BŽP įgyvendinamas apsaugantis, ekosistema pagrįstas požiūris į žuvininkystės valdymą. Taigi, EJRŽF turėtų prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, kaip nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje Nr. 2008/56/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva)[8]; 10) kadangi šio reglamento tikslų pačios valstybės narės deramai pasiekti negali, atsižvelgiant į veiklos, finansuotinos pagal veiklos programas, mastą ir poveikį, ir struktūrines problemas, su kuriomis susiduriama plėtojant žuvininkystės ir jūrų sektorius, taip pat valstybių narių ribotus finansinius išteklius, tuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, teikiant ilgametę finansinę paramą, didžiausią dėmesį skiriant atitinkamiems prioritetams; Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tos Sutarties 5 straipsnio 4 dalyje, šiuo reglamentu neviršijamos priemonės, būtinos nurodytam tikslui pasiekti; 11) bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos išlaidų finansavimas per vieną fondą (EJRŽF) turėtų atitikti supaprastinimo, taip pat abiejų politikos sričių integracijos stiprinimo poreikius. Pasidalijamojo valdymo principo taikymas bendrosios rinkos organizacijoms, įtraukiant ir kompensavimą atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų rinkimo veikla turėtų toliau prisidėti supaprastinant ir mažinant administracinę naštą, kurią patiria Komisija ir valstybės narės, taip pat siekiant didesnio nuoseklumo ir suteiktos paramos veiksmingumo; 12) bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto per vieną fondą (EJRŽF), tiesiogiai arba pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą. Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis turėtų būti taikomas ne tik žuvininkystės, akvakultūros, bendruomenės inicijuotos plėtros paramos priemonėms, bet taip pat bendrosios rinkos organizacijoms ir kompensacijoms atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų rinkimo veiklai. Tiesioginis valdymas turėtų būti taikomas mokslinėms rekomendacijoms, savanoriškoms įmokoms žuvininkystėms valdymo organizacijoms, patariamosioms taryboms ir veiklai, kuria siekiama įgyvendinti integruotą jūrų politiką. Būtina nurodyti priemonių, kurios gali būti finansuojamos EJRŽF, rūšis; 13) būtina atskirti kontrolės ir įgyvendinimo priemonių kategorijas, kurias galima bendrai finansuoti per pasidalijamojo valdymo sistemą, ir priemones, susijusias su tiesioginiu valdymu. Labai svarbu atriboti išteklius, kurie priskirtini kontrolei pagal pasidalijamojo valdymo principą; 14) pagal [Reglamento dėl Bendrosios žuvininkystės politikos] (toliau – BŽP reglamentas) 50 ir 51 straipsnius Sąjungos finansinės EJRŽF paramos teikimui turi būti nustatyta sąlyga, kad valstybės narės ir ūkio subjektai turi laikytis BŽP taisyklių. Šia sąlyga siekiama įtvirtinti Sąjungos atsakomybę užtikrinti, remiantis viešuoju interesu, jūrų biologinių išteklių apsaugą pagal BŽP, kaip nustatyta SESV 3 straipsnyje; 15) BŽP tikslų siekimui būtų sukliudyta, jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų skiriama ūkio subjektams, kurie ex ante nesilaiko reikalavimų, susijusių su viešuoju jūrų biologinių išteklių apsaugos interesu. Todėl tik tie ūkio subjektai turėtų būti laikomi tinkamais, kurie per tam tikrą laikotarpį nuo pagalbos paraiškų pateikimo nesivertė veikla su žvejybos laivais, įtrauktais į Sąjungos NNN laivų sąrašą, nurodytą 2008 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinančio reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999[9], 40 straipsnio 3 dalyje, tokių laivų nevaldė ir nebuvo jų savininkais, ir kurie nepadarė Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba 2009 m. lapkričio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006[10], 90 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkių pažeidimų ar kurie nebuvo pripažinti neatitinkantys kitų BŽP taisyklių, kas ypač trukdytų susijusių išteklių tvarumui ir iškeltų didelę grėsmę tausiai gyvųjų biologinių jūrų išteklių eksploatacijai, kuri padėtų žvejojamų rūšių populiacijas atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (toliau – DGTŽL); 16) be to, paramos gavėjai turėtų toliau laikytis reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, pateikus pagalbos prašymą, visu veiklos vykdymo laikotarpiu, o tam tikros veiklos atveju – taip pat ir nustatytu laikotarpiu po paskutinės įmokos. Parama, išmokėta tiems gavėjams arba laikoma tų gavėjų, kurie nesilaiko reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, gali būti susieta su pažeidimais ir taip apsunkinti BŽP tikslų siekimą; 17) kai paramos gavėjai pažeidžia BŽP taisykles, atrankos sąlygų nesilaikymas turi sukelti tam tikras pasekmes. Siekiant nustatyti netinkamas finansuoti sąnaudas, reikia atsižvelgti į paramos gavėjo BŽP taisyklių pažeidimo sunkumą, ekonominę naudą, gautą dėl BŽP taisyklių nesilaikymo, arba EJRŽF išmokos svarbą paramos gavėjo ekonominei veiklai; 18) BŽP tikslų siekimui taip pat būtų sutrukdyta, jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų išmokama valstybėms narėms, kurios nesilaiko savo įsipareigojimų pagal BŽP taisykles, susijusias su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, pavyzdžiui, renkant duomenis ir įgyvendinant kontrolės pareigas. Be to, nesilaikant šių įsipareigojimų, iškyla grėsmė, kad valstybės narės nenustatys netinkamų paramos gavėjų ar nefinansuotinos veiklos; 19) siekiant užkirsti kelią netinkamiems mokėjimams, o taip pat paskatinti valstybių narių motyvaciją laikytis BŽP taisyklių ar reikalauti, kad paramos gavėjas jų laikytųsi, kaip apsaugines priemones, kurių taikymas būtų laikinas, reikėtų naudoti mokėjimo termino nutraukimą ar išmokų sustabdymą. Norint laikytis proporcionalumo principo, finansinės pataisos su lemiamomis ir neatšaukiamomis pasekmėmis turi būti tiesiogiai taikomos veiklai, kurią vykdant buvo nesilaikyta BŽP taisyklių; 20) siekiant palengvinti koordinavimą ir suderinti fondų, teikiančių paramą pagal sanglaudos politiką, veiklą, t. y. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF), Sanglaudos fondo (SF), su kaimo plėtos fondais, t. y. su Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF) jūrų ir žuvininkystės sektoriuje, buvo priimtos bendros nuostatos dėl šių visų fondų (toliau – BSP fondai), įtvirtintos [Reglamente (ES) Nr. [...] kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][11]. Be šio reglamento, EJRŽF nustato specialiąsias nuostatas dėl tam tikrų BŽP ir IJP aspektų; 21) atsižvelgiant į būsimojo EJRŽF dydį ir proporcingumo principą, Reglamente [dėl bendrųjų nuostatų] buvo nukrypta nuo nuostatų dėl strateginio planavimo, todėl suinteresuotųjų šalių konsultacijos turėtų vykti bent du kartus per metus programavimo laikotarpiu, tačiau jos neturi būti privalomos vieną kartą kiekvienus metus, nes tai reikštų pernelyg didelę administracinę ir finansinę naštą tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms; 22) Sąjungos veikla turi būti papildoma veiklai, kurią vykdo valstybės narės arba prisidėti prie šios veiklos. Siekiant užtikrinti didelę pridedamąją vertę, reikia stiprinti Komisijos ir valstybių narių partnerystę, susitariant įtraukti įvairius partnerius ir visiškai atsižvelgiant į valstybių narių institucines kompetencijas. Didelį dėmesį taip pat reikia skirti tinkamam moterų ir mažumų grupių atstovavimui. Ši partnerystė yra susijusi su regioninėmis, vietos ir kitomis viešosios valdžios institucijomis, taip pat kitomis atitinkamomis organizacijomis, įskaitant tas, kurios yra atsakingos už aplinką ir vyrų bei moterų lygybės skatinimą, ir ekonominiais bei socialiniais partneriais ir kitomis kompetentingomis institucijomis. Susiję partneriai turėtų būti įtraukti rengiant partnerystės sutartis, o taip pat rengiant programas, jas vykdant, stebint ir vertinant; 23) pagal proporcingumo principą, Komisijos ir valstybių narių pasirinktos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į visas viešąsias išlaidas, skirtas programos veiklai. Visų pirma, gali skirtis vertinimo, kontrolės ir ataskaitų apie veiklos programų įgyvendinimą teikimo priemonės; 24) Komisija turėtų nustatyti metinį finansavimo paskirstymą, taikomą valstybių narių įsipareigojimų asignavimams, naudodama objektyvius ir skaidrius kriterijus; šie kriterijai turėtų apimti ankstesnius asignavimus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesnį vartojimą pagal Tarybos reglamentą Nr. 861/2006; 25) svarbiausia BŽP kontekste yra atitikti tam tikras ex ante sąlygas, ypač teikiant ilgametį nacionalinį strategijos planą dėl akvakultūros ir parodant administracines galimybes atitikti žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimus, ir įgyvendinti Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir įgyvendinimo sistemą; 26) atsižvelgiant į supaprastinimo tikslą, visa EJRŽF veikla, kuri vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, įskaitant kontrolę ir duomenų rinkimą, turi būti vykdoma per vieną veiklos programą vienai valstybei narei, atsižvelgiant į jos nacionalinę sistemą. Programavimo pažanga bus matuojama laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Kiekviena valstybė narė turėtų parengti vieną veiklos programą. Kiekviena programa turi identifikuoti strategiją, kaip pasiekti tikslus, susijusius su Sąjungos prioritetais EJRŽF srityje, ir nustatyti priemonių atranką. Programavimas turi atitikti Sąjungos prioritetus, tuo pat metu prisitaikyti prie nacionalinių kontekstų ir papildyti kitas Sąjungos politikos kryptis, ypač kaimo plėtros politiką ir sanglaudos politiką; 27) siekdamos prisidėti prie EJRŽF supaprastinimo ir įgyvendinimo, ir sumažinti kontrolės išlaidas bei klaidų lygį, valstybės narės turėtų kaip galima labiau naudotis galimybėmis, nurodytomis [Reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], naudoti vienkartines išmokas ir kitas supaprastintas finansavimo formas; 28) siekdamos įgyvendinti kontrolės įsipareigojimus pagal BŽP, valstybės narės turėtų įtraukti skirsnį apie kontrolę į savo veiklos programas, atsižvelgdamos į Sąjungos prioritetus, kuriuos nustatė Komisija šioje politikos srityje. Siekiant pritaikyti veiklos programą prie kintančių poreikių dėl kontrolės ir įgyvendinimo, skirsnis apie kontrolę gali būti reguliariai peržiūrimas, pasikeitus Sąjungos prioritetams kontrolės ir įgyvendinimo politikos srityje pagal BŽP. Šiuos pakeitimus turi patvirtinti Komisija; 29) siekiant palaikyti veiklos programavimo lankstumą kontrolės srityje, veiklos programos skirsnis apie kontrolę turėtų būti peržiūrimas supaprastinta tvarka; 30) valstybės narės turėtų savo veiklos programoje įtraukti skirsnį apie duomenų rinkimą pagal daugiametę Sąjungos programą. Norėdamos atitikti specialius duomenų rinkimo veiklos poreikius, valstybės narės turėtų parengti išsamią metinę darbotvarkę, kuri galėtų būti kasmet pritaikoma, atsižvelgiant į Komisijos gaires, ir kurią patvirtintų Komisija; 31) siekiant padidinti konkurencingumą ir žvejybos veiklos ekonominius rezultatus, labai svarbu skatinti inovacijas ir verslumą. Taigi, EJRŽF turėtų remti inovatyvią veiklą ir verslo plėtrą; 32) investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios, norint padidinti konkurencingumą ir žvejybos bei jūros veiklos ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą, mokslininkų ir žvejų bendradarbiavimą, skatinant žinių platinimą, ir konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą ir konkurencingumą; 33) reikėtų pripažinti svarbų vaidmenį, kurį turi savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniai nedidelio masto pakrantės žvejyboje; EJRŽF turėtų remti mokymą ir tinklų kūrimą, prisidedantį prie profesinio tobulėjimo ir suteikiantį jiems priemones geriau atlikti tradiciškai atliekamas pagalbines užduotis; 34) atsižvelgiant į tai, kad smulkūs pakrantės žvejai mažai dalyvauja socialiniame dialoge, EJRŽF turėtų remti organizacijas, kurios skatina šį dialogą tam tinkamose rinkose; 35) atsižvelgiant į potencialą, kurį gali turėti diversifikacija smulkiems pakrančių žvejams, ir jų svarbų vaidmenį pakrančių bendruomenėse, EJRŽF turėtų prisidėti prie diversifikacijos, remiant verslo pradėjimą, investicijas šių žvejų laivų modifikavimui, be to, remiant atitinkamą mokymą, suteikiantį profesinių įgūdžių susijusioje srityje (kuri nėra žvejybos veikla); 36) siekiant patenkinti sveikatos ir apsaugos poreikius laivuose, EJRŽF turėtų remti investicijas, skirtas saugumui ir higienai laive; 37) atsižvelgiant į tai, kad pagal [BŽP reglamento] 27 straipsnį nustatomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos, ir siekiant paremti valstybes nares, kurios įgyvendina šias naujas sistemas, EJRŽF turėtų sudaryti galimybę teikti paramą, ugdant gebėjimus ir keičiantis gerąja patirtimi; 38) perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų įdiegimas turėtų padaryti sektorių konkurencingesnį. Taigi, gali atsirasti poreikis naujoms profesinėms galimybėms, kurios nėra žvejybos veikla. Todėl EJRŽF turėtų remti diversifikaciją ir darbo vietų žvejybos bendruomenėse kūrimą, ypač remiant verslo pradėjimą ir laivų priskyrimą jūrų veiklai, kuri nėra žvejybos veikla, išskyrus smulkių pakrančių žvejybos laivų žvejybos veiklą. Pastaroji veikla atrodo tinkama, nes smulkiems pakrančių žvejybos laivams nėra taikomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos; 39) bendros žuvininkystės politikos tikslas yra užtikrinti tvarią žuvų išteklių eksploataciją. Perteklinis pajėgumas buvo nurodomas kaip pagrindinė priežastis, dėl kurios pereikvojami žuvų ištekliai. Todėl labai svarbu pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną prie esamų išteklių. Perteklinio pajėgumo mažinimas naudojant viešosios pagalbos priemones, tokias kaip laikino ar nuolatinio žvejybos sustabdymo ir laivų pašalinimo iš apyvartos schemos, buvo neveiksmingas. Todėl EJRŽF rems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų, kuriomis siekiama sumažinti perteklinį pajėgumą ir padidinti susijusių ūkio subjektų ekonominę veiklą ir pelningumą, kūrimą ir valdymą; 40) kadangi perteklinis pajėgumas yra viena iš svarbiausių žuvų išteklių pereikvojimo priežasčių, būtina imtis priemonių, siekiant pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną, atsižvelgiant į esamus išteklius; šiame kontekste EJRŽF turėtų remti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų, BŽP pristatytų kaip valdymo priemonės, skirtos mažinti perteklinį pajėgumą, kūrimą, modifikavimą ir valdymą; 41) labai svarbu į EJRŽF įtraukti aplinkosauginius klausimus ir remti išsaugojimo priemonių įgyvendinimą pagal BŽP, tuo pat metu turint omenyje, kad Sąjungos vandenyse egzistuoja skirtingos sąlygos. Dėl to yra svarbu plėtoti regionalizuotą požiūrį į išsaugojimo priemones; 42) tuo pačiu metu EJRŽF turėtų remti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, visų pirma skatinant ekologiškas naujoves, selektyvesnius žvejybos įrankius ir įrangą, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę bei ekosistemas ir jų atliekamas funkcijas, atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.; 43) pagal BŽP nustatytą išmetimų planą, EJRŽF turėtų remti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis siekiama geriau panaudoti nepageidaujamus žuvų kiekius, ir padidinti mažai panaudojamas sugautų žuvų dalis. Atsižvelgiant į išteklių skurdumą, siekiant padidinti sugaunamų žuvų vertę, EJRŽF taip pat turėtų paremti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis siekiama padidinti sugaunamų žuvų komercinę vertę; 44) atsižvelgiant į žvejybos uostų, švartavimosi vietų ir priedangų svarbą, EJRŽF turėtų remti atitinkamas investicijas, visų pirma tokias, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, aplinkos apsaugą, galutinio produkto kokybę, taip pat saugos ir darbo sąlygas; 45) Sąjungos mastu labai svarbu, kad būtų pasiekta tvari pusiausvyra tarp gėlo vandens išteklių ir jų naudojimo; todėl, atsižvelgiant į poveikį aplinkai ir užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą, nuostatos turi deramai remti žvejybą vidaus vandenyse; 46) pagal Komisijos parengtą Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją[12], BŽP tikslus ir strategiją „Europa 2020“, EJRŽF turėtų remti tvarią akvakultūros pramonės aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę plėtrą; 47) akvakultūra prisideda prie augimo ir darbo vietų kūrimo pakrančių ir kaimo regionuose. Todėl yra svarbu, kad EJRŽF būtų pasiekiamas akvakultūros įmonėms, ypač MVĮ, ir prisidėtų prie naujų akvakultūros ūkininkų įtraukimo į verslą. Siekiant padidinti konkurencingumą ir ekonominius akvakultūros rezultatus, svarbu skatinti naujoves ir verslumą. Todėl EJRŽF turėtų remti naujovišką veiklą ir verslo plėtrą, ypač ne maistui skirtą ir lengvatinio apmokestinimo akvakultūrą; 48) naujos pajamų, gaunamų iš akvakultūros veiklos, formos, jau įrodė pakeliančios verslo plėtros vertę. Todėl EJRŽF turėtų paremti šią papildomą (ne akvakultūros) veiklą, pavyzdžiui meškeriojimo turizmą, šviečiamąją ir aplinkosauginę veiklą; 49) kitas svarbus būdas padidinti akvakultūros įmonių pajamas didinant jų produktų vertę yra savos produkcijos gamyba ir pardavimas, taip pat pateikimas naujų produktų rūšių su geromis perspektyvomis rinkoje, taip diversifikuojant produkciją; 50) atsižvelgiant į būtinybę nustatyti tinkamiausias akvakultūros plėtrai sritis ir turint omenyje vandens ir erdvės prieinamumą, EJRŽF turėtų remti nacionalines valdžios institucijas, šioms priimant strateginius sprendimus nacionaliniu lygmeniu; 51) investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios norint padidinti konkurencingumą ir akvakultūros veiklos ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą bei tinklų kūrimą ir konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą ir konkurencingumą; 52) siekiant skatinti aplinką tausojančią akvakultūrą, EJRŽF turėtų remti akvakultūros veiklą, kurią vykdant labai tausojama aplinka, akvakultūros įmonės pereina prie ekologiško valdymo, naudojamos audito schemos, taip pat pereinama prie ekologinės akvakultūros. Tuo pat metu EJRŽF taip pat turėtų remti akvakultūrą, teikiančią specialias aplinkosaugos paslaugas; 53) atsižvelgiant į vartotojų apsaugos svarbą, EJRŽF turėtų užtikrinti deramą paramą ūkininkams, siekiant užkirsti kelią ar sušvelninti grėsmę visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kurią gali kelti akvakultūros kultivavimas; 54) pripažįstant, kad investicijos į akvakultūros veiklą yra rizikingos, EJRŽF turėtų prisidėti prie verslo saugumo, remiant galimybes pasinaudoti išteklių draudimu ir taip apsaugant gamintojų pajamas, kai dėl gaivalinių nelaimių, neigiamo klimato poveikio, staigių vandens kokybės pokyčių, ligų ar apsikrėtimų kenkėjais, taip pat dėl gamybos įrangos sunaikinimo prarandama labai daug produkcijos; 55) atsižvelgiant į tai, kad vietos plėtros vykdymas per bendruomenės iniciatyvas skatinant žuvininkystės ir kaimo vietovių plėtrą per daugelį metų pasirodė naudingas ir visiškai patenkina įvairialypio sektoriaus savaiminės plėtros poreikius, paramą reikėtų toliau teikti ir sustiprinti; 56) žuvininkystės zonose bendruomenės inicijuojama plėtra turėtų skatinti naujoviškus požiūrius, siekiant sukurti augimą ir darbo vietas, ypač pakeliant žuvininkystės produktų vertę ir diversifikuojant vietos ekonomiką, orientuojantis į naujas ekonomines veiklas, įskaitant veiklas, susijusias su jūrų sektoriaus augimu ir platesniais jūrų reikalų sektoriais; 57) žuvininkystės zonų tvari plėtra turi prisidėti siekiant „ES 2020” tikslų skatinti socialinę įtrauktį ir mažinti skurdą, sudaryti sąlygas inovacijoms vietos lygmeniu, taip pat siekiant teritorinės sanglaudos, pagrindinio Lisabonos sutarties prioriteto; 58) bendruomenės inicijuojamą plėtrą reikėtų įgyvendinti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, sudarant viešojo, privataus ir pilietinės visuomenės sektorių vietos partnerystes, kuriose būtų teisingai atstovaujama vietos bendruomenei; šie vietos atstovai gali geriausiai parengti ir įgyvendinti integruotas daugiasektorinės vietos plėtros strategijas, kurios atitiktų vietos žuvininkystės zonų poreikius; tai svarbu, siekiant užtikrinti, kad vietos veiksmų grupės būtų atstovaujamos, bet nei viena interesų grupė neturėtų daugiau nei 49 proc. balsavimo teisių sprendimo priėmimo institucijose; 59) tinklų kūrimas tarp vietos partnerysčių yra svarbus šio požiūrio aspektas. Bendradarbiavimas tarp šių vietos partnerysčių yra svarbus plėtros įrankis, kurį turėtų suteikti EJRŽF; 60) parama žuvininkystės zonoms, skiriama per EJRŽF, turėtų būti koordinuojama kartu su kitų Sąjungos fondų suteikiame parama vietos plėtrai ir turėtų apimti visus aspektus, susijusius su vietos veiklos grupių rengiamomis ir įgyvendinamomis plėtros strategijomis ir veikla, taip pat išlaidomis, susijusiomis su pritaikymu atitinkamai vietovei ir vadovavimu vietos partnerystei; 61) siekiant užtikrinti žuvininkystės ir akvakultūros gyvybingumą labai konkurencingoje rinkoje, svarbu nustatyti taisykles dėl paramos teikimo, įgyvendinant [Reglamentą (ES) Nr. ... dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo],[13] taip pat dėl prekybos ir tvarkymo veiklos, kurią vykdo ūkio subjektai, siekdami kaip galima labiau padidinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų vertę. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į veiklos, kuri apima gamybą, tvarkymą ir prekybos veiklą tiekimo grandinėje, skatinimą. Siekiant laikytis naujosios išmetimų draudimo politikos, EJRŽF taip pat turėtų remti nepageidaujamų sugautų žuvų tvarkymą; 62) reikėtų teikti pirmenybę gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms, teikiant joms paramą. Kompensacija už paramą sandėliavimui ir pagalba gamybos ir prekybos planams turėtų palaipsniui būti mažinama, nes šios paramos reikšmė sumažėjo, atsižvelgiant į besikeičiančią Sąjungos rinkos struktūrą šios rūšies produktams ir augančią stiprių gamintojų organizacijų svarbą; 63) pripažįstant augančią konkurenciją, su kuria susiduria smulkūs pakrančių žvejai, EJRŽF turėtų paremti smulkių pakrančių žvejų verslumo iniciatyvas, keliančias pagaunamų žuvų vertę, visų pirma jų pagaunamų žuvų tvarkymą ar tiesioginę rinkodarą; 64) vis sunkiau verstis žuvininkystės veikla atokiausiose Europos Sąjungos vietovėse, ypač dėl to, kad tam tikrų žuvininkystės produktų prekyba yra susijusi su papildomomis išlaidomis dėl tam tikrų trūkumų, pripažintų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; 65) siekiant išlaikyti tam tikrų žuvininkystės produktų iš atokiausių Europos Sąjungos regionų konkurencingumą, palyginti su panašiais produktais iš kitų Europos Sąjungos regionų, Europos Sąjunga 1992 m. pasiūlė priemones, skirtas kompensuoti susijusias papildomas išlaidas žuvininkystės sektoriuje. Šios priemonės, taikytinos 2007–2013 m. laikotarpiu, įtvirtintos Tarybos reglamente (EB) Nr. 791/2007[14]. Nuo 2014 m. sausio 1 d. būtina tęsti paramos teikimą, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas, susijusias su prekyba tam tikrais žuvininkystės produktais; 66) atsižvelgiant į skirtingas prekybos sąlygas atokiausiuose regionuose, į pagautų žuvų kiekių ir atsargų pokyčius bei rinkos paklausą, reikia leisti pačioms valstybėms narėms apibrėžti žuvininkystės produktus, už kuriuos galima gauti kompensaciją, jų didžiausius kiekius ir kompensavimo sumas iš bendros kiekvienai valstybei narei skiriamos sumos; 67) valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti tam tikrų žuvininkystės produktų sąrašą ir jų kiekius bei kompensavimo sumas iš bendros valstybei narei skiriamos sumos. Joms taip pat turėtų būti leidžiama keisti kompensavimo planus, jeigu tai pateisinama besikeičiančiomis sąlygomis; 68) valstybės narės turėtų nustatyti kompensacijos sumą taip, kad ja galima būtų tinkamai padengti papildomas išlaidas, patiriamas dėl atokiausių regionų tam tikrų trūkumų, visų pirma – produktų gabenimo į žemyninę Europą išlaidų. Kad būtų išvengta pernelyg didelių kompensacijų, suma turėtų būti proporcinga papildomoms išlaidoms, kurioms padengti skiriama parama, ir jokiu būdu neviršyti 100 proc. gabenimo į žemyninę Europą ir kitų susijusių išlaidų. Dėl to reikėtų atsižvelgti į kitas valstybės intervencijos priemones, darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui; 69) labai svarbu, kad valstybės narės ir ūkio subjektai būtų taip aprūpinti, kad vykdoma kontrolė atitiktų aukštus standartus, ir taip atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, sudarant sąlygas tausiam gyvųjų vandens išteklių panaudojimui; todėl EJRŽF turėtų remti valstybes nares ir ūkio subjektus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009. Įtvirtinant taisyklių laikymosi kultūrą, šia parama taip pat būtų prisidedama prie tvarios plėtros; 70) valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama išlaidoms, susijusioms su Sąjungos kontrolės sistema, turėtų būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; 71) atsižvelgiant į Sąjungos kontrolės ir įgyvendinimo politikos tikslus, atrodo tinkama skirti mažiausiai laiko žuvininkystės kontrolei, naudojant patruliuojančius laivus, lėktuvus ar malūnsparnius; tai turi būti aiškiai išdėstyta, siekiant suteikti pagrindą gauti EJRŽF paramą; 72) atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo svarbą kontrolės srityje, EJRŽF turėtų tam teikti paramą; 73) reikėtų nustatyti taisykles dėl paramos žuvininkystės duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui, kaip įtvirtinta daugiametėje Sąjungos programoje, visų pirma siekiant paremti nacionalines programas ir duomenų, skirtų mokslinei analizei ir BŽP įgyvendinimui, tvarkymą ir panaudojimą. Valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama, kompensuojant išlaidas, susijusias su žuvininkystės duomenų rinkimu, tvarkymu ir panaudojimu, turi būti tęsiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; 74) taip pat yra svarbu remti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, ir, kur tinka, bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, renkant duomenis apie tą patį jūros baseiną, taip pat bendradarbiavimą su tarptautinėmis mokslo institucijomis; 75) IJP tikslas yra remti tvarų jūrų ir vandenynų panaudojimą ir plėtoti koordinuojamą, nuoseklų ir skaidrų sprendimų priėmimą, kiek tai susiję su politika, kuri daro poveikį vandenynams, jūroms, saloms, pakrančių ir atokiausiems regionams ir jūros sektoriams, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“[15]; 76) siekiant įgyvendinti ir toliau plėtoti Europos Sąjungos integruotą jūrų politiką, būtinas nuolatinis finansavimas, kaip nurodė Taryba, Europos Parlamentas ir regionų komitetas[16]; 77) EJRŽF turėtų remti integruoto jūrų valdymo skatinimą visais lygmenimis, visų pirma keičiantis gerąja patirtimi ir tobulinant bei įgyvendinant jūros baseino strategijas. Šiomis strategijomis siekiama sukurti integruotą sistemą bendriems Europos jūrų baseinų iššūkiams ir sustiprinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, siekiant kaip galima labiau panaudoti Sąjungos finansines priemones ir fondus ir prisidėti prie Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; 78) EJRŽF taip pat turėtų remti tobulinimą tokių priemonių, kurios būtų skirtos apjungti iniciatyvas skirtinguose sektoriuose ir turėtų poveikį jūroms, vandenynams ir pakrantėms. Pavyzdys galėtų būti integruotas jūrų stebėjimas, kuriuo siekiama padidinti informuotumą apie jūrų sektoriaus situaciją, skirtingiems sektoriams dažniau keičiantis saugia informacija. Tačiau veikla, susijusi su jūrų stebėjimu, bet patenkanti į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies veikimo sritį, neturėtų būti finansuojama per EJRŽF; 79) siekiant sukurti jungtis tarp tam tikrų informacinių sistemų šiuose sektoriuose, gali tekti panaudoti jų pačių finansavimo mechanizmus, tai darant nuosekliai ir atsižvelgiant į Sutarties nuostatas. Jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas yra labai svarbus tvariai jūrų zonų, pakrančių regionų plėtrai, taip pat siekiant ekosistema grįsto valdymo tikslų ir plėtojant jungtis tarp žemės ir jūros. Šios priemonės taip pat svarbios, atsižvelgiant į įvairius mūsų pakrančių, jūrų ir vandenynų panaudojimo būdus, siekiant sudaryti sąlygas tvariai ekonominei plėtrai ir paskatinti tarpvalstybinį investavimą, kadangi Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimas padės toliau apibrėžti tvarumo ribas, susijusias su žmonių veikla, kuri turi poveikį jūrų aplinkai. Be to, yra svarbu gilinti žinias apie jūrų pasaulį ir skatinti naujoves, palengvinant duomenų, susijusių su vandenynų ir jūrų statusu, rinkimą, laisvą panaudojimą, pakartotinį panaudojimą ir platinimą; 80) EJRŽF turėtų toliau remti tvarų ekonominį augimą, užimtumą, naujoves, ir konkurencingumą jūrų sektoriuose ir pakrantės regionuose. Tai ypač svarbu, norint identifikuoti kliūtis teisės aktuose ir trūkstamus įgūdžius, kurie užkerta kelią augimui besiformuojančiuose ir perspektyviuose jūrų sektoriuose, taip pat veiklą, kuria siekiama paskatinti investicijas ir technologines naujoves, būtinas norint padidinti verslo potencialą, susijusį su jūrų ir jūrininkystės programomis; 81) EJRŽF turėtų papildyti ir būti suderintas su egzistuojančiomis ir numatomomis finansinėmis priemonėmis Sąjungoje ir valstybėse narėse nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, skatinant vandenynų, jūrų ir pakrančių apsaugą ir tausų panaudojimą, palengvinant veiksmingesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir jų pakrančių, salų ir atokiausių regionų ir atsižvelgiant į nacionalinių ir vietos projektų pirmenybę ir pažangą. Fondas atitiks kitas Sąjungos politikos kryptis, kurios gali apimti ir jūrų reikalus, ypač palaikant ryšį su Europos regioninės plėtros fondu, Sanglaudos fondu ir Europos socialiniu fondu, taip pat su mokslinių tyrimų ir energetikos politikos programa „Horizontas 2020“; 82) siekiant BŽP tikslų globaliniu lygmeniu, Sąjunga aktyviai veikia tarptautinėse organizacijose. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga dalyvautų tokių organizacijų veikloje, kurios padeda užtikrinti žuvininkystės išteklių atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse išsaugojimą ir tausų panaudojimą. Parama, teikiama tarptautinėms organizacijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 turi būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; 83) siekiant patobulinti valdymą BŽP srityje ir užtikrinti konsultacinių tarybų (KT) veiksmingą funkcionavimą, reikia KT suteikti pakankamą ir nuolatinį finansavimą, kad jos veiksmingai atliktų savo konsultacinį vaidmenį BŽP srityje. Laikantis vieno fondo logikos, KT iš EJRŽF gaunama parama turėtų pakeisti paramą, kurią gauna regioninės konsultacinės tarybos (RKT) pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006; 84) dėl techninės pagalbos EJRŽF turėtų teikti paruošiamąją, administracinę ir techninę paramą, taip pat paramą informacinėms priemonėms, tinklų kūrimui, vertinimams, auditui, studijoms ir pasikeitimui patirtimi, siekiant palengvinti veiklos programos įgyvendinimą ir skatinti naujovišką požiūrį ir praktiką, kad įgyvendinimas vyktų paprastai ir skaidriai. Techninė pagalba turėtų taip pat apimti Europos žuvininkystės vietos veiklos grupių tinklo įkūrimą, kuriuo siekiama ugdyti gebėjimus, skleisti informaciją, keistis patirtimi ir remti vietos partnerysčių bendradarbiavimą; 85) dėl visos pagal reglamentą finansuojamos veiklos tiek pagal pasidalijamojo, tiek pagal tiesioginio valdymo principą būtina užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, tinkamai taikant teisės aktus, kuriuose ginami šie interesai, ir užtikrinti, kad valstybės narės ir Komisija taikytų tinkamas kontrolės priemones; 86) [Reglamentas (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] ir pagal jį priimtos taisyklės turėtų būti taikomos šio reglamento nuostatoms, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Visų pirma, [Reglamentu (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][17] įtvirtinamos nuostatos, susijusios su pasidalijamuoju Sąjungos fondų valdymu kartu su valstybėmis narėmis pagal patikimo finansinio valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principus, ir nuostatas dėl akredituotų institucijų funkcijų, biudžeto principus, nuostatas, kurių turi būti laikomasi pagal šio reglamento sistemą; 87) tačiau atsižvelgiant į EJRŽF ypatingus aspektus, visų pirma jo dydį, finansuojamos veiklos rūšis, stiprų ryšį su BŽP ir kitus susijusius aspektus, kai kurios iš bendrųjų nuostatų, susijusių su pasidalijamuoju valdymu, turėtų būti pakoreguotos, nuo jų gali būti nukrypta ar jos gali būti papildytos šiuo reglamentu. Kai to reikia pagal [Reglamentą (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], EJRŽF turi užbaigti ir papildyti šias bendrąsias nuostatas; 88) atsižvelgiant į biologinių jūrų išteklių išsaugojimo ir jūrų išteklių apsaugos reikšmę, ypač apsaugant nuo neteisėtos žvejybos, ir pagal Žaliosios knygos dėl BŽP reformos[18] išvadas ūkio subjektai, nesilaikantys BŽP taisyklių, ypač kenkiantys susijusiems ištekliams ir dėl to keliantys didelę grėsmę gyvųjų biologinių jūrų išteklių tausiam naudojimui, t. y. taip, kad žvejojamų išteklių populiacijos būtų atkuriamos ir išlaikomos aukščiau lygių, užtikrinančių DGTŽL, ir tie, kurie verčiasi NNN žvejyba, negali gauti paramos iš EJRŽF. Sąjungos finansavimas jokiame etape, nuo atrankos iki veiklos įgyvendinimo, negali būti suteikiamas nesilaikantiems viešojo intereso dėl jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, nustatyto BŽP reglamento tiksluose; 89) valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, kurios užtikrintų tinkamą valdymo ir kontrolės sistemų funkcionavimą. Šiuo tikslu kiekvienai veiklos programai reikia paskirti valdymo instituciją, mokėjimo instituciją ir sertifikavimo instituciją, aiškiai nurodant jų atsakomybes. Šios atsakomybės visų pirma turi būti susijusios su patikimu finansiniu įgyvendinimu, vertinimo organizavimu, išlaidų sertifikavimu, auditu ir Sąjungos teisės laikymusi. Reikia numatyti reguliarius Komisijos ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimus, siekiant stebėti pagalbos teikimą. Dėl valdymo ir kontrolės yra visų pirma būtina nustatyti sąlygas, kuriomis valstybės narės užtikrins, kad sistemos įdiegtos ir tinkamai funkcionuoja. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo dabartinės EŽF valdymo ir kontrolės tvarkos ir skatinti ESI fondų taisyklių suderinimą, valdymas ir kontrolė, ir finansų valdymo tvarka turėtų būti nustatyti [Reglamentu (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]; 8990) Europos Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi suderintomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, taip pat prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kur tinkama, nuobaudas; 91) pinigų sumos, kurias valstybės narės susigrąžina, nustačiusios pažeidimus, turi tapti prieinamos atitinkamų valstybių narių veiklos programoms. Valstybių narių finansinės atsakomybės sistema turi būti sukurta taip, kad, jei neįmanoma visiškai atgauti sumų dėl pažeidimų, Komisija turėtų turėti galimybę apsaugoti šiuos Sąjungos biudžeto interesus, reikalaudama, kad atitinkama valstybė narė grąžintų sumas, prarastas dėl pažeidimų ir nesugrąžintas per protingą terminą; 902) siekiant gerai veikiančios partnerystės ir tinkamai skatinti Sąjungos paramą, reikėtų numatyti kuo platesnį informavimą ir viešinimą. Už šią sritį ir už nuolatinį Komisijos informavimą apie taikytinas priemones turėtų būti atsakingos už paramos valdymą atsakingos institucijos; 93) taisyklės ir procedūros, taikomos įsipareigojimams ir mokėjimams, turėtų būti supaprastintos, siekiant užtikrinti nuolatinį pinigų srautą. Išankstinis 4 proc. EJRŽF įmokos finansavimas turėtų pagreitinti veiklos programos įgyvendinimą; 94) kad būtų užtikrintas Sąjungos lėšų patikimas valdymas, turėtų būti patobulintas išlaidų prognozavimas ir įgyvendinimas. Dėl to valstybės narės turėtų reguliariai siųsti Komisijai savo prognozes, kaip bus naudojamos Sąjungos lėšos, ir, jeigu finansinių įsipareigojimų įgyvendinimas vėluoja, avansas turėtų būti grąžintas, o įsipareigojimai automatiškai panaikinti; 915) siekiant atitikti specialiuosius BŽP poreikius, paminėtus [BŽP reglamento] 50 ir 51 straipsniuose, ir prisidėti prie BŽP taisyklių laikymosi, reikia priimti nuostatas, papildančias taisykles dėl mokėjimo termino sustabdymo [Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. Kai valstybė narė ar ūkio subjektas nesilaiko įsipareigojimų pagal BŽP arba Komisija turi įrodymų dėl tokio nesilaikymo, Komisija turi turėti galimybę pasinaudoti atsargumo priemone ir nutraukti mokėjimus; 926) be galimybės nutraukti pagalbą, siekdama išvengti akivaizdžios grėsmės dėl netinkamų išlaidų finansavimo, Komisija turi turėti galimybę laikinai sustabdyti mokėjimus, susijusius su BŽP taisyklių nesilaikymu, pagal [BŽP Reglamento] 50 ir 51 straipsnių reikalavimus; 97) kad būtų galima nustatyti finansinį akredituotų mokėjimo agentūrų ir Sąjungos biudžeto ryšį, Komisija turėtų kasmet patvirtinti šių mokėjimo agentūrų sąskaitas. Sprendime dėl sąskaitų patvirtinimo turėtų būti atsižvelgiama į ataskaitų užbaigtumą, tikslumą ir teisingumą, bet ne į išlaidų atitiktį Sąjungos teisės aktams; 938) veiklos programos turėtų būti stebimos ir vertinamos, kad būtų užtikrinta jų kokybė ir parodyti rezultatai. Komisija turėtų nustatyti bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą, kuria be kita ko būtų užtikrinta, kad atitinkami duomenys būtų prieinami laiku. Šiuo tikslu turėtų būti sudarytas rodiklių sąrašas, o EJRŽF poveikį Komisija turėtų įvertinti atsižvelgdama į konkrečius tikslus; 949) atsakomybė už programos stebėseną turėtų būti padalinta tarp šiuo tikslu įsteigtų valdymo institucijos ir stebėsenos komiteto. Atitinkamai turėtų būti detalizuoti įsipareigojimai. Programos stebėsena turėtų apimti metinės įgyvendinimo ataskaitos, kuri siunčiama Komisijai, rengimą; 95100) siekiant padidinti informacijos apie finansavimo galimybes ir projekto paramos gavėjus prieinamumą ir skaidrumą, kiekvienoje valstybėje narėje reikia sukurti vieną interneto svetainę arba svetainių portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie veiklos programą, įskaitant remiamų kiekvienos veiklos programos veiksmų sąrašus. Ši informacija plačiajai visuomenei, ir ypač Sąjungos mokesčių mokėtojams, turėtų suteikti pagrįstą, apčiuopiamą, konkretų suvokimą, kaip EJRŽF sistemoje yra panaudojamas Sąjungos finansavimas. Be šio tikslo, atitinkamų duomenų paskelbimu turėtų būti viešinamos galimybės teikti paraiškas Sąjungos finansavimui gauti. Tačiau atsižvelgiant į pagrindinę teisę į duomenų apsaugą pagal Teismo sprendimą Schecke[19] sujungtose bylose, negalima reikalauti fizinių asmenų vardų paskelbimo; 96101) siekiant papildyti ir pakoreguoti tam tikrus neesminius šio reglamento aspektus, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, atsižvelgiant į BŽP taisyklių nesilaikymo nustatymo tvarką. Tai turėtų apimti: nuostatas dėl paraiškos atmetimo pažeidimų atveju, paraiškos tvarkymo terminų, siekiant proporcingai užtikrinti ex ante sąlygas, tinkamų finansuoti investicijų laive nustatymo, investicijų, kurios nulemtų padidintą laivo žvejybos pajėgumą, finansavimo išvengimo, nuostatas dėl gryno pelno iš ekologiškų naujovių apskaičiavimo metodo, dėl tinkamų veiklų ir išlaidų, susijusių su saugomų jūrų teritorijų atkūrimu, nustatymo, dėl tinkamų išlaidų investicijoms į jūrų akvakultūrą ir ne maistui skirtą akvakultūrą, vietos plėtros strategijų veiksmų plano turinio nustatymo, nustatymo tinkamų kompensuoti išlaidų, susijusių su paruošiamąja pagalba vietos plėtros strategijoms kurti, dėl tinkamų išlaidų apibrėžties, kalbant apie eksploatavimo išlaidas ir pritaikymo vietos plėtros strategijai išlaidas, dėl mokėjimo agentūrų įsipareigojimų, sertifikavimo agentūrų užduočių nustatymo, atitinkamo audito atsekimo procedūrų paaiškinimo, sertifikavimo institucijų užduočių nustatymo, valstybių narių pareigų, siekiant atgauti netinkamai išmokėtas sumas, paaiškinimo, BŽP pažeidimų nustatymo, kuris gali lemti laikiną mokėjimų sustabdymą, išdėstymo kriterijų ir metodologijos, taikomos vienodam tarifui ar ekstrapoliuotosioms finansinėms pataisoms nustatyti, sąrašo atitinkamų BŽP pažeidimų atvejų, kurie gali lemti finansinių pataisų taikymą, ir dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos turinio ir sandaros; 97102) ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; 98103) Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo aktus, sprendimus dėl metinių išmokų paskirstymo, sprendimus dėl veiklos programų patvirtinimo ir jų pakeitimo, sprendimus dėl Sąjungos prioritetų kontrolės ir įgyvendinimo politikos srityje, sprendimą dėl metinių darbo planų dėl duomenų rinkimo patvirtinimo, sprendimus dėl įrodymų apie BŽP pažeidimus nustatymo, kuris gali nulemti mokėjimo terminų sustabdymą, sprendimus dėl BŽP taisyklių nesilaikymo, kuris gali nulemti mokėjimų laikiną sustabdymą, sprendimus dėl mokėjimų laikino sustabdymo ir laikino mokėjimo sustabdymo panaikinimo ir sprendimus dėl finansinių pataisų ir sprendimus dėl sąskaitų patvirtinimo; 99104) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikia suteikti įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiklos programos forma, procedūromis siekiant priimti veiklos programą, taip pat kasmetinio duomenų rinkimo plano patvirtinimo procedūromis, konkrečių procentų taikymu pagalbos intensyvumui pagal I priedą, laikotarpiu, skirtu tarpinei išlaidų deklaracijai, mokėjimo agentūrų įgaliojimų dėl valdymo ir kontrolės taisyklėmis, konkrečiomis sertifikavimo institucijų užduotimis, veiksmingo valdymo ir kontrolės taisyklėmis, mokėjimų, kurie turi būti laikinai sustabdyti, nustatymo taisyklėmis, procedūromis, susijusiomis su mokėjimo terminų sustabdymu ar laikinu mokėjimų sustabdymu, papildomomis Komisijos patikromis vietoje, metine įgyvendinimo ataskaitos forma, ex ante ir ex post vertinimo aspektais ir techninėmis viešinimo priemonėmis. Šie įgaliojimai turi būti įgyvendinami pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[20]; 100105) atsižvelgiant į Komisijos 24, 98, 10320 ir 12043 straipsnių įgyvendinimo aktais patvirtintinų nuostatų procedūrinį pobūdį, jas priimant reikia taikyti patariamąją procedūrą; 101106) siekiant palengvinti sklandų perėjimą nuo sistemos, įtvirtintos Reglamente (EB) Nr. 1198/2006 prie sistemos, įtvirtintos šiame reglamente, įgaliojimus priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį reikia deleguoti Komisijai, atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio nuostatas; 102107) šiuo reglamentu įtvirtinta nauja paramos sistema pakeičia paramos sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1198/2006, Reglamente (EB) Nr. 861/2006, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnės plėtros paramos programa, Reglamente (EB) Nr. 1290/2005 dėl garantinio fondo, Reglamente (EB) Nr. 791/2007 ir Reglamento Nr. 1224/2009 103 straipsnyje. Todėl šie reglamentai ir nuostatos turi būti panaikintos nuo 2014 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TIKSLAI I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos Sąjungos finansinės priemonės, skirtos įgyvendinti: a) bendrą žuvininkystės politiką (BŽP); b) atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones; c) tvarų žuvininkystės rajonų vystymąsi ir vidaus vandenų žvejybą; d) ir integruotą jūrų politiką (IJP). 2 straipsnis Geografinė taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente aiškiai nenurodyta kitaip. 3 straipsnis Apibrėžtys 1. Šiame reglamente ir nepažeidžiant 2 dalies taikomos [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 5 straipsnyje[21], [Reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo] 5 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje bei Reglamento Nr. ... [Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] [22] 2 straipsnyje nurodytos sąvokos. 2. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA) – tai decentralizuotai valdomų sistemų tinklas, sukurtas keitimuisi informacija tarp įvairių sektorių vartotojų, siekiant pagerinti einamąją informaciją apie jūroje vykdomą veiklą; (2) kelis sektorius apimantys veiksmai – iniciatyvos, kurios abipusiai naudingos įvairiems sektoriams ir (arba) sektorių politikoms, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, ir kurių negalima iki galo įgyvendinti atitinkamose politikos srityse vykdomomis priemonėmis; (3) elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (ERS) – sistema, skirta duomenims registruoti ir teikti elektroninėmis priemonėmis, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15, 24 ir 63 straipsniuose; (4) Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas – tinklas, apjungiantis nacionalines jūrų stebėjimo ir duomenų programas į bendrą ir prieinamą europinį informacijos šaltinį; (5) žuvininkystės regionas – regionas su jūros ar ežero pakrante arba tvenkiniais ar upės žiotimis, kuriame daug žmonių dirba žuvininkystės arba akvakultūros sektoriuje ir kuris valstybės narės yra skirtas šiam tikslui; (6) žvejys – asmuo, kuris užsiima profesionalia žvejyba veikiančiame žvejybos laive, kaip pripažįsta valstybė narė, arba užsiima profesionaliu jūros organizmų rinkimu nenaudodamas laivo, kaip pripažįsta valstybė narė; (7) integruota jūrų politika (IJP) – Europos Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą; (8) integruota jūrų laivybos stebėsena – ES iniciatyva, kuria siekiama padidinti Europos jūrų stebėsenos efektyvumą ir veiksmingumą pasikeitimo informacija ir bendradarbiavimo tarp sektorių ir valstybių priemonėmis; (9) pažeidimas – pažeidimas kaip apibrėžta Tarybos reglamento Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje; (10) žvejyba vidaus vandenyse – žvejyba komerciniais tikslais, kurią vykdo tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai ar kiti žvejybai ant ledo naudojami įrenginiai; (11) integruotas pakrančių zonos valdymas – 2002 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl integruoto pakrančių zonos valdymo strategijos įgyvendinimo Europoje (2002/413/EB)[23] nustatytos strategijos ir priemonės; (12) integruotas jūrų valdymas – visų ES sektorių politikos priemonių, susijusių su vandenynais, jūromis ir pakrančių regionais, koordinuotas valdymas; (13) jūrų regionai – Tarybos sprendime 2004/585/EB nustatytos geografinės zonos ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų nustatytos zonos; (14) jūrų erdvės planavimas – valdžios institucijų taikomas žmogaus veiklos jūrų regionuose analizavimo ir valdymo erdvės ir laiko atžvilgiu procesas siekiant ekologinių, ekonominių ir socialinių tikslų; (15) priemonė – veiksmai; (16) viešosios išlaidos – bet kuris įnašas į veiksmų finansavimą iš valstybės narės arba regioninės ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Europos Sąjungos biudžeto, taip pat kitos panašios išlaidos. Bet kuris įnašas į veiksmų finansavimą iš viešosios teisės reguliuojamų įstaigų, biudžeto arba vienos ar kelių regionų ar vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės reguliuojamų įstaigų susivienijimų, veikiančių pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, biudžeto laikomas viešuoju įnašu; (17) jūros baseino strategija – struktūrizuota Europos institucijų, valstybių narių, jų regionų ir, kai tikslinga, trečiųjų šalių, priklausančių tam pačiam jūros baseinui, sukurta bendradarbiavimo sistema. Strategijoje atsižvelgiama į jūros baseino geografinius, klimatinius, ekonominius ir politinius ypatumus; (18) mažos apimties priekrantės žvejyba – žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja traukiamųjų žvejybos įrankių, išvardytų 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro[24] I priedo 3 lentelėje; (19) tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai – komercinei žvejybai vidaus vandenyse naudojami laivai, neįtraukti į Sąjungos žvejybos laivyno registrą. II ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROJI SISTEMA I SKYRIUS Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo įsteigimas ir jo tikslai 4 straipsnis Įsteigimas Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF). 5 straipsnis Tikslai EJRŽF padės siekti šių tikslų: (a) skatinti tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą; (b) skatinti Sąjungos integruotos jūrų politikos plėtojimą ir įgyvendinimą, papildant Sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką; (c) skatinti subalansuotą ir integracinį žuvininkystės regionų zonų vystymą; (d) skatinti BŽP įgyvendinimą. 6 straipsnis Sąjungos prioritetai EJRŽF tikslų įvykdymas prisidės prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, kuria siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Jų siekiama vykdant šiuos šešis Sąjungos prioritetus, kuriais įgyvendinami atitinkami Bendros strateginės programos (toliau – BSP) teminiai tikslai: 1) Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas, įgyvendinant šiuos tikslus: (a) ekonominio augimo, socialinės įtraukties, darbo vietų kūrimo ir darbo jėgos judumo skatinimas pakrančių ir vidaus bendruomenėse, priklausomose nuo žuvininkystės ir akvakultūros; (b) žuvininkystės plėtimas į kitus jūros ekonomikos sektorius ir jūros ekonomikos augimas, įskaitant klimato kaitos pasekmių švelninimą. 2) Inovatyvios, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žuvininkystės skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių perdavimui stiprinti; (b) žuvininkystės konkurencingumo ir gyvybingumo didinimas, visų pirma smulkiojo pakrančių laivyno, ir saugos ir darbo sąlygų gerinimas; (c) naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimas; (d) geresnis žuvininkystės produktų rinkos valdymas. 3) Inovatyvios, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių perdavimui stiprinti; (b) akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumo ir gyvybingumo didinimas; (c) naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimas; (d) geresnis akvakultūros produktų rinkos valdymas. 4) Tvarios ir tausios žuvininkystės skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) žuvininkystės poveikio jūrų aplinkai mažinimas; (b) jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant jų teikiamas paslaugas, apsauga ir atkūrimas. 5) Tvarios ir tausios akvakultūros skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) su akvakultūra susijusių ekosistemų stiprinimas ir tausios akvakultūros skatinimas; (b) akvakultūros, kai užtikrinama aukšto lygio aplinkos apsauga, skatinimas ir gyvūnų sveikatos bei jų gerovės ir visuomenės sveikatos bei saugos užtikrinimas. 6) BŽP įgyvendinimo skatinimas vykdant šias priemones: (a) teikiant mokslines žinias ir renkant duomenis; (b) parama kontrolės ir įsipareigojimų vykdymo užtikrinimo priemonėms, stiprinant institucinius gebėjimus ir veiksmingą viešąjį administravimą. II SKYRIUS Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas 7 straipsnis Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas 1. V antraštinėje dalyje aptartas priemones ir 92 straipsnyje numatytą techninę pagalbą finansuoja EJRŽF, laikantis pasidalijamojo valstybių narių ir Sąjungos valdymo principo ir [Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][25] nustatytų bendrų taisyklių. 2. VI antraštinėje dalyje aptartas priemones, išskyrus techninę pagalbą pagal 92 straipsnį, finansuoja EJRŽF, laikantis tiesioginio valdymo principo. III SKYRIUS Bendrieji pagal pasidalijamojo valdymo principą teikiamos pagalbos principai 8 straipsnis Valstybės pagalba 1. Nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalies, pagalbai, kurią valstybės narės teikia žuvininkystės ir akvakultūros įmonėms, taikomi Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai. 2. Tačiau Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai netaikomi valstybių narių pagal šį reglamentą (ir laikantis jo nuostatų) atliekamoms išmokoms, kurioms taikomas Sutarties 42 straipsnis. 3. Nacionalinės nuostatos, kuriomis nustatomas viešasis finansavimas, kuriam netaikomos šio reglamento nuostatos dėl 2 dalyje numatytų finansinių įnašų, remiantis 1 dalimi laikomos visuma. 9 straipsnis Partnerystė Nukrypdama nuo [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], Komisija ne rečiau kaip du kartus per programavimo laikotarpį konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja Sąjungos lygmens partneriams, dėl paramos teikimo iš EJRŽF. 10 straipsnis Derinimas Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje išdėstytų principų, Komisija ir valstybės narės užtikrina iš EJRŽF teikiamos paramos derinimą su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. [kuriuo nustatoma bendroji aplinkos ir klimato kaitos politikos įgyvendinimo programa (toliau – LIFE bendroji programa)][26] ir pagal Sąjungos išorės veiksmus taikomas priemones, ir šios paramos papildomumą minėtomis kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir priemonėmis. Iš EJRŽF teikiamos paramos derinimas su LIFE bendrąja programa pirmiausia užtikrinamas remiant veiklos, kuria papildomi pagal LIFE bendrąją programą finansuojami integruoti projektai, finansavimą ir skatinant taikyti pagal LIFE bendrąją programą patvirtintus sprendimus, metodus ir principus. 11 straipsnis Ex ante sąlygos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikomos ex ante sąlygos, nurodytos šio reglamento III priede. IV SKYRIUS Paraiškų priimtinumas ir paramos reikalavimų neatitinkanti veikla 12 straipsnis Paraiškų priimtinumas 1. Nustatytą laikotarpį nepriimamos šių ūkio subjektų teikiamos paraiškos dėl paramos iš EJRŽF: (a) ūkio subjektų, kurie padarė sunkių pažeidimų, susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsniu arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalimi; (b) ūkio subjektų, susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe; (c) ūkio subjektų, kurie kitais būdais nesilaikė BŽP taisyklių, keldami didelę grėsmę susijusių išteklių tvarumui. 2. Nustatytą laikotarpį nepriimamos ūkio subjektų, kurie padarė su EŽF arba EJRŽF susijusių pažeidimų, teikiamos paraiškos. 3. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotąjį aktą, kuriuo: (a) nustatomas 1 ir 2 dalyse minimas laikotarpis, kuris turi būti proporcingas pažeidimo arba reikalavimų nesilaikymo sunkumui arba kartojimuisi; (b) nustatomos atitinkamos 1 dalyje minimo laikotarpio pradžios ir pabaigos datos; (c) nustatomi 1 dalies c punkte minimi kiti reikalavimų nesilaikymo būdai, kai keliama didelė grėsmė susijusių išteklių tvarumui. 4. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai, teikiantys su EJRŽF susijusią paraišką, pateiktų vadovaujančiai institucijai pasirašytą pažymą, kuria patvirtina, kad jie laikosi 1 dalyje nurodytų kriterijų ir nėra padarę su EŽF arba EJRŽF susijusių pažeidimų, kaip nurodyta 2 dalyje. Prieš patvirtindamos veiklą, valstybės narės patikrina pažymos teisingumą. 5. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl delegavimo, susijusio su valstybių narių keitimosi informacija apie reikalavimų nesilaikymo atvejus sistemos diegimu. 13 straipsnis Paramos reikalavimų neatitinkanti veikla EJRŽF paramos reikalavimų neatitinkanti veikla yra: (a) veikla, kuria didinamas laivo žvejybinis pajėgumas; (b) naujų žvejybos laivų statymas, žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimas arba įvežimas; (c) laikinas žvejybinės veiklos nutraukimas; (d) eksperimentinė žvejyba; (e) įmonės nuosavybės teisių perdavimas; (f) tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. III ANTRAŠTINĖ DALIS FINANSINĖ PROGRAMA 14 straipsnis Biudžeto vykdymas 1. Sąjungos biudžetas, skirtas EJRŽF pagal V antraštinę dalį, vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo sistemą, kaip nustatyta [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje. 2. Sąjungos biudžetą, skirtą EJRŽF pagal VI antraštinę dalį, tiesiogiai vykdo Komisija pagal [naujo finansinio reglamento] 55 straipsnio 1 dalies a punktą. 3. Komisija atšaukia visus arba dalį su tiesioginiu valdymu susijusių biudžetinių įsipareigojimų pagal [naują finansinį reglamentą] ir pagal šio reglamento 12447 straipsnį. 4. Pagal [naujo finansinio reglamento] 27 ir 50 straipsnius taikomas patikimo finansų valdymo principas. 15 straipsnis Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai 1. 2014–2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su pasidalijamuoju valdymu, skiriami ištekliai – 5 520 000 000 EUR dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į II priede nustatytą išskaidymą pagal metus. 2. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 4 535 000 000 EUR skiriama tvariam žuvininkystės, akvakultūros ir žuvininkystės rajonų vystymui pagal V antraštinės dalies I, II ir III skyrius. 3. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 477 000 000 EUR skiriama 78 straipsnyje nurodytoms kontrolės ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemonėms. 4. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 358 000 000 EUR skiriama 79 straipsnyje nurodytoms duomenų rinkimo priemonėms. 5. Atokiausių regionų kompensacijoms pagal V antraštinės dalies V skyrių skiriami ištekliai per metus neturi viršyti: – Azorų saloms ir Madeirai – 4 300 000 EUR; – Kanarų saloms – 5 800 000 EUR; – Prancūzijos Gvianai ir Reunjonui – 4 900 000 EUR. 6. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 45 000 000 EUR skiriama 72 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui teikti 2014–2018 m. 16 straipsnis Tiesioginio valdymo biudžeto ištekliai 1 047 000 000 EUR suma iš EJRŽF skiriama VI antraštinės dalies I ir II skyriuose nurodytoms tiesioginio valdymo priemonėms. Į šią sumą įtraukiama pagal 91 straipsnį teikiama techninė pagalba. 17 straipsnis Finansinis paskirstymas pasidalijamajam valdymui 1. 15 straipsnio 2–6 dalyse nurodyti ir II priedo lentelėje išdėstyti 2014–2020 m. laikotarpio valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti skiriami ištekliai nustatomi remiantis šiais objektyviais kriterijais: (a) jeigu taikoma V antraštinė dalis: i) užimtumo lygis žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose; ii) gamybos lygis žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose ir iii) mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų dalis žvejybos laivyne; (b) jeigu taikomas 78 ir 79 straipsniai: i) susijusios valstybės narės kontrolės užduočių apimtis, apytiksliai nustatyta pagal nacionalinio žvejybos laivyno dydį, iškraunamą žuvų kiekį ir importo iš trečiųjų šalių vertę; ii) turimi kontrolės ištekliai, palyginti su valstybės narės kontrolės užduočių apimtimi, turimas priemones apytiksliai įvertinant pagal jūroje atliekamų kontrolės veiksmų ir iškraunamų žuvų patikrų skaičių; iii) susijusios valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtis, suderinta su nacionalinio žvejybos laivyno dydžiu, iškraunamų žuvų kiekiu, mokslinės stebėjimo veiklos jūroje mastu ir tyrimų, kuriuose dalyvauja ta valstybė narė, skaičiumi; ir iv) turimi duomenų rinkimo šaltiniai, palyginti su valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtimi; kur įmanoma, priemonės derinamos su stebėtojų jūroje skaičiumi ir žmogiškųjų išteklių bei techninių priemonių kiekiu, kurio reikia norint įvykdyti nacionalinę duomenų rinkimo atrankos programą. (c) kitų priemonių atveju remiamasi ankstesniais asignavimais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesniu sunaudojimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006. 2. Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuos nustatomas bendrų išteklių metinis paskirstymas valstybėms narėms. IV ANTRAŠTINĖ DALIS PROGRAMAVIMAS I SKYRIUS Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas 18 straipsnis Veiklos programų rengimas 1. Kiekviena valstybė narė parengia EJRŽF bendrai finansuojamų Sąjungos prioritetų įgyvendinimo bendrą veiklos programą. 2. Valstybė narė parengia veiklos programą, išsamiai ją aptarusi su [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnyje nurodytais partneriais. Konsultacijos su partneriais dėl parengiamųjų dokumentų rengiamos taip, kad partneriai galėtų juos išnagrinėti. 3. Kiek tai susiję su 20 straipsnio 1 dalies n punkte nurodyta veiklos programos dalimi, valstybė narė ne vėliau kaip 2013 m. gegužės 31 d. įgyvendinimo aktu priima Sąjungos prioritetus, susijusius su reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir kontrolės politika. 4. 20 straipsnio 1 dalies o punkte nurodyta veiklos programos dalis, skirta [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje nurodytos daugiametės programos daliai, susijusiai su 2014 m., perduodama ne vėliau kaip 2013 m. spalio 31 d. 19 straipsnis Pagrindiniai veiklos programos principai Rengdama veiklos programą, valstybė narė atsižvelgia į šiuos pagrindinius principus: (a) į programą turi būti įtraukti atitinkami priemonių, susijusių su kiekvienu programoje numatytu Sąjungos prioritetu, deriniai, loginiu pagrindu sudaryti remiantis ex ante vertinimu ir stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (toliau – SSGG) analize; (b) į programą turi būti integruotas tinkamas į inovacijas, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos orientuotas metodas; (c) turi būti numatyti atitinkami veiksmai, kuriais siekiama supaprastinti ir palengvinti programos įgyvendinimą; (d) jeigu taikytina, turi būti užtikrintas priemonių, taikomų įgyvendinant šio reglamento 6 straipsnio 3 ir 5 dalyse dėl EJRŽF nurodytus Sąjungos prioritetus, derėjimas su [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 43 straipsnyje nurodytu akvakultūros daugiamečiu nacionaliniu strateginiu planu. 20 straipsnis Veiklos programos turinys 1. Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 24 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į veiklos programą įtraukiama: (a) [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 48 straipsnyje nurodytas ex ante vertinimas; (b) padėties analizė SSGG požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje vietovėje, kurioje taikoma programa. Analizės struktūra turi būti nustatyta pagal Sąjungos prioritetus. Specifiniai su klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu prie jos ir inovacijų skatinimu susiję poreikiai įvertinami pagal Sąjungos prioritetus, siekiant pagal kiekvieną prioritetą nustatyti tinkamas šių dviejų sričių atsakomąsias priemones; paramos reikalavimus atitinkančių politikos sričių padėties stipriųjų ir silpnųjų savybių apibendrinimas; (c) tinkamo į inovacijas, aplinką, įskaitant specifinius NATURA 2000 teritorijų poreikius, ir klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos orientuoto metodo aprašas; (d) ex ante sąlygų ir, jeigu reikia, [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 17 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksmų įvertinimas bei gairės, nustatytos [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 19 straipsniui įgyvendinti; (e) pagal Sąjungos prioritetus sugrupuotų pasirinktų priemonių sąrašas; (f) projektų atrankos kriterijų aprašas; (g) V antraštinės dalies III skyriuje numatytų vietos plėtros strategijų atrankos kriterijų aprašas; (h) aiškiai pagal V antraštinės dalies III skyrių nurodytos veiklos rūšys, kurios gali būti vykdomos kolektyviai ir kurioms pagal 95 straipsnio 3 dalį atitinkamai gali būti taikomas didesnis pagalbos intensyvumas; (i) poreikių, susijusių su stebėjimo ir vertinimo reikalavimais, analizė ir vertinimo planas, nurodytas [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 49 straipsnyje. Valstybės narės suteikia pakankamai išteklių ir užtikrina pakankamą gebėjimų ugdymo veiklą, kad būtų galima patenkinti nustatytus poreikius; (j) finansavimo planas, kuris turi būti parengtas atsižvelgiant į [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 18 ir 20 straipsnius ir į 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą Komisijos sprendimą, kuriame pateikiama: i) lentelė, kurioje nustatomas bendras planuojamas EJRŽF įnašas kiekvienais metais; ii) lentelė, kurioje nustatomi naudotini EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo norma, susijusi su 6 straipsnyje nustatytų Sąjungos prioritetų tikslais ir technine pagalba. Jeigu taikytina, šioje lentelėje atskirai nurodomi EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo normos, kurios, nukrypstant nuo 94 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, taikomos paramai, nurodytai 72 straipsnyje, 73 straipsnyje, 78 straipsnio 2 dalies a–d ir f–j punktuose, 78 straipsnio 2 dalies e punkte ir 79 straipsnyje; (k) informacija apie priemonių, finansuojamų iš kitų BSP fondų arba pagal LIFE bendrąją programą, papildomumą; (l) pasirengimo įgyvendinti programą priemonės, įskaitant: i) visas valstybės narės paskirtas valdžios institucijas, nurodytas [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 107113 straipsnyje, ir informacijos tikslais pateikiamą glaustą valdymo ir kontrolės struktūrossistemos aprašą; ii) stebėjimo ir vertinimo procedūrų aprašą ir Stebėsenos komiteto sudėtį; iii) nuostatas, skirtas užtikrinti, kad programa būtų skelbiama pagal 12043 straipsnį; (m) partneriai, paskirti pagal [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnį, ir konsultacijų su partneriais rezultatai; (n) siekiant geresnio atitikties užtikrinimo taikant 6 straipsnio 6 dalyje nurodytą kontrolę ir laikantis 18 straipsnio 3 dalies: i) įstaigų, kurios įgyvendina kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo sistemą, sąrašas ir glaustas jų žmogiškųjų bei finansinių išteklių, skirtų žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir reikalavimų laikymosi užtikrinimui, aprašas, jų turima žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo įranga, pirmiausia laivų, orlaivių ir sraigtasparnių skaičius; ii) kontrolės priemonių, įgyvendintinų naudojant bendruosius rodiklius, kurie turėtų būti nustatyti pagal 11033 straipsnį, bendrieji tikslai; iii) specialieji tikslai, kurie turėtų būti pasiekti atsižvelgiant į 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus, išsamiai nurodant, kiek vienetų pagal kiekvieną išlaidų kategorijų bus perkama per visą programavimo laikotarpį; (o) siekiant rinkti duomenis, skirtus tvariam žuvininkystės valdymui, kaip nurodyta 6 straipsnio 6 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje, ir laikantis daugiametės Sąjungos programos, nurodytos [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje: i) duomenų rinkimo veiklos, kuri turėtų būti vykdoma toliau nurodytais tikslais, aprašas: – įvertinti žvejybos sektorių (biologiniai, ekonominiai ir įvairių sričių kintamieji, taip pat jūroje atliekami moksliniai tyrimai); – įvertinti akvakultūros ir perdirbimo pramonės ekonominę padėtį; – įvertinti žvejybos sektoriaus poveikį ekosistemai; ii) duomenų saugojimo metodų, duomenų tvarkymo ir duomenų naudojimo aprašas; iii) gebėjimo užtikrinti patikimą finansinį ir administracinį surinktų duomenų valdymą įrodymas. Ši veiklos programos dalis papildoma 23 straipsniu. 2. Į veiklos programą įtraukiami supaprastinto sąnaudų, nurodytų [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 57 straipsnyje, skaičiavimo, papildomų sąnaudų skaičiavimo arba prarastų pajamų skaičiavimo pagal 97103 straipsnį metodai arba kompensacijos skaičiavimo pagal atitinkamus kiekvienai 38 straipsnio 1 dalyje išdėstytai veiklos rūšiai nustatytus kriterijus metodas. 3. Be to, veiklos programoje pateikiamas konkrečių veiksmų, skirtų remti lygias galimybes ir užkirsti kelią diskriminacijai pagal lytį, rasę arba etninę kilmę, religiją arba įsitikinimus, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją, aprašas, apimantis parengiamąsias priemones, kuriomis užtikrinamas lyčių aspekto integravimas į veiklos programą ir veiklą. 4. Komisija įgyvendinimo aktais nustato šių 1, 2 ir 3 dalyse aprašytų sudedamųjų dalių pateikimo taisykles. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12851 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. 21 straipsnis Veiklos programos patvirtinimas 1. Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 25 straipsnio nuostatų taikymo, Komisija, atsižvelgdama į ex ante vertinimą, įvertina veiklos programų atitiktį šiam reglamentui ir tai, ar jomis veiksmingai remiami 6 straipsnyje nurodyti Sąjungos prioritetai, susiję su EJRŽF. 2. Komisija patvirtina veiklos programą įgyvendinimo aktu. 22 straipsnis Veiklos programos keitimas 1. Komisija patvirtina veiklos programos pakeitimą įgyvendinimo aktais. 2. Siekiant prisitaikyti prie kintančių kontrolės veiklos techninių poreikių, 20 straipsnio 1 dalies n punkte nurodyta veiklos programos dalis gali būti keičiama kas dvejus metus, bet pirmojo keitimo įsigaliojimo data gali būti ne ankstesnė kaip 2015 m. sausio 1 d. Šiuo tikslu Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriame išsamiai nurodomi su 18 straipsnio 3 dalyje minima reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir kontrolės politika susijusių Sąjungos prioritetų pokyčiai ir atitinkamos paramos reikalavimus atitinkančios veiklos rūšys, kurioms turėtų būti teikiama pirmenybė. Atsižvelgdamos į šiuos naujus prioritetus, nustatytus šios dalies antroje pastraipoje nurodytame sprendime, valstybės narės iki metų, einančių prieš atitinkamus įgyvendinimo metus, spalio 31 d. Komisijai pateikia veiklos programos pakeitimus. 3. Laikantis proporcingumo principo, 2 dalyje nurodytiems programų pakeitimams taikoma pagal 24 straipsnį priimta supaprastinta procedūra. 23 straipsnis Metinis duomenų rinkimo darbų planas 1. Taikydamos 20 straipsnio 1 dalies o punktą, valstybės narės Komisijai kasmet iki spalio 31 d. pateikia metinį darbų planą. Metiniuose darbų planuose pateikiamas procedūrų ir metodų, taikytinų renkant ir analizuojant duomenis bei vertinant jų teisingumą ir tikslumą, aprašas. 2. Kiekvieną metinį darbų planą valstybės narės pateikia elektroniniu būdu. 3. Komisija įgyvendinimo aktu kasmet iki gruodžio 31d. patvirtina kiekvienų metų darbų planą. 4. Pirmajame metiniame darbų plane numatoma 2014 m. veikla; šis planas Komisijai turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2013 m. spalio 31 d. 24 straipsnis Nuostatos dėl procedūrų ir tvarkaraščių 1. Komisija įgyvendinimo aktais patvirtina nuostatas dėl procedūrų, formato ir tvarkaraščių, skirtas: – tvirtinti veiklos programas; – teikti ir tvirtinti pasiūlymus dėl veiklos programų pakeitimų, įskaitant jų įsigaliojimą ir teikimo dažnumą programavimo laikotarpiu; – teikti ir tvirtinti pasiūlymus dėl 22 straipsnio 2 dalyje nurodytų pakeitimų; – teikti metinius duomenų rinkimo darbų planus. Šios procedūros ir tvarkaraščiai supaprastinami, jeigu veiklos programų pakeitimai yra susiję su: (a) lėšų perkėlimu iš vieno Sąjungos prioriteto kitam; (b) priemonių arba veiklos rūšių nustatymu arba panaikinimu; (c) priemonių aprašų pakeitimais, įskaitant tinkamumo finansuoti sąlygų pakeitimus; (d) 22 straipsnio 2 dalyje nurodytais pakeitimais, taip pat tolesniais 20 straipsnio 1 dalies n punkte nurodytos programos dalies pakeitimais. Kad būtų galima pasinaudoti šia supaprastinta procedūra, a ir b punktuose nurodyti pakeitimai turi sudaryti ne daugiau kaip 5 proc. Sąjungos prioritetui skirtos sumos ir 10 proc. kiekvienai priemonei skirtos sumos. 2. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12851 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. II SKYRIUS Pagal tiesioginio valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas 25 straipsnis Metinė darbų programa 1. Siekdama įgyvendinti VI antraštinės dalies I ir II skyrius ir 92 straipsnį, Komisija įgyvendinimo aktais priima darbų programą atsižvelgdama į tuose skyriuose nustatytus tikslus. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12851 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 2. Metinėje darbų programoje nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo metodas ir jos visa suma. Joje taip pat pateikiamas finansuotinos veiklos aprašymas, nurodoma kiekvienai veiklai skirta suma, orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis bei informacija apie kiekvienos veiklos vykdymą. Joje subsidijoms nurodomi prioritetai, esminiai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo dalis. V ANTRAŠTINĖ DALIS PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS I SKYRIUS Tvarus žuvininkystės vystymas 26 straipsnis Konkretūs tikslai Pagal šį skyrių teikiant paramą turi būti prisidedama įgyvendinant 6 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytus Sąjungos prioritetus. 27 straipsnis Bendrosios sąlygos 1. Pagal šio reglamento 32 straipsnio 1 dalies b punktą, 36 straipsnį, 39 straipsnio 1 dalies a punktą arba 40 straipsnio 2 dalį paramą gavęs žvejybos laivo savininkas neperleidžia laivo trečiajai šaliai, kuri nepriklauso Sąjungai, penkerius metus nuo išmokos išmokėjimo paramos gavėjui dienos. 2. Parama veiklos sąnaudoms neteikiama, jei šiame skyriuje aiškiai nenustatyta kitaip. 28 straipsnis Inovacijos 1. Siekdamas paskatinti inovacijas žuvininkystės sektoriuje, EJRŽF gali remti projektus, kuriais siekiama vystyti arba pateikti naujus arba iš esmės patobulintus produktus, palyginti su esamu technologijų lygiu, naujus arba patobulintus procesus, naujas arba patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas. 2. Pagal šį straipsnį finansuojama veikla turi būti vykdoma bendradarbiaujant su valstybės narės pripažinta mokslo arba technikos institucija, kuri patvirtina tokios veiklos rezultatus. 3. Valstybė narė pagal 12043 straipsnį tinkamai paskelbia pagal šį straipsnį finansuojamos veiklos rezultatus. 29 straipsnis Konsultavimo paslaugos 1. Siekdamas pagerinti bendrą ūkio subjektų efektyvumą ir konkurencingumą, EJRŽF gali remti: (a) galimybių studijas, kuriomis vertinamas projektų, kuriems gali būti teikiama šiame skyriuje nustatyta parama, ekonominį perspektyvumą; (b) specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros strategijų klausimais teikimą. 2. Galimybių studijas ir konsultacijas, atitinkamai minimas 1 dalies a ir b punktuose, rengia pripažintos mokslo arba technikos institucijos, turinčios reikiamų konsultavimo įgūdžių, kaip nustatyta kiekvienos valstybės narės nacionaliniuose teisės aktuose. 3. 1 dalyje nuodyta parama teikiama ūkio subjektams arba žvejų organizacijoms, kurias yra pripažinusi valstybė narė, pavedusi atlikti 1 dalyje nurodytą galimybių studiją. 4. Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį finansuotina veikla būtų atrenkama pagreitinta tvarka. 5. 1 dalyje nurodyta parama teikiama vienkartinėmis išmokomis, neviršijančiomis 3 000 EUR sumos. Ši riba netaikoma, jeigu paramos gavėjas yra žvejų organizacija. 30 straipsnis Mokslininkų ir žvejų partnerystės 1. Siekdamas paskatinti mokslininkų ir žvejų keitimąsi žiniomis, EJRŽF gali remti: (a) iš vienos arba daugiau nepriklausomų mokslo institucijų ir vienos arba daugiau žvejų organizacijų sudaryto tinko kūrimą; (b) a punkte nurodyto tinklo veiklą. 2. 1 dalies b punkte nurodyta veikla gali apimti duomenų rinkimo veiklą, tyrimus, žinių ir geriausios patirties sklaidą. 3. 1 dalyje nurodyta parama gali būti teikiama viešąja teise reglamentuojamoms įstaigoms, žvejams, žvejų organizacijoms ir nevyriausybinėms organizacijoms, kurias yra pripažinusi valstybė narė, arba žuvininkystės vietos veiklos grupėms, kaip apibrėžta 62 straipsnyje. 31 straipsnis Žmogiškojo kapitalo ir socialinio dialogo rėmimas 1. Siekdamas remti žmogiškąjį kapitalą ir socialinį dialogą, EJRŽF gali remti: (a) mokymąsi visą gyvenimą, mokslo žinių ir novatoriškų metodų sklaidą, naujų profesinių įgūdžių įgijimą, pirmiausia, kai tai susiję su tvariu jūrų ekosistemų valdymu, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis ir verslumu; (b) suinteresuotųjų šalių, įskaitant organizacijas, remiančias lygias vyrų ir moterų galimybes, tinklus ir keitimąsi patyrimu bei geriausia patirtimi; (c) socialinio dialogo skatinimą nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus ir kitas suinteresuotąsias šalis. 2. 1 dalyje nurodyta parama taip pat teikiama savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniams arba, jeigu (ir kiek) tai pripažinta nacionaliniais teisės aktais, savarankiškai dirbančių žvejų sugyventiniams, kurie nėra darbuotojai arba verslo parneriai, jeigu jie nacionaliniais teisės aktais nustatytomis sąlygomis nuolat dalyvauja savarankiškai dirbančio žvejo veikloje arba atlieka pagalbinius darbus. 32 straipsnis Diversifikacijos ir darbo vietų kūrimo sąlygų gerinimas 1. Siekdamas pagerinti diversifikacijos ir darbo vietų kūrimo sąlygas, EJRŽF gali remti: (a) naujas ne žvejybos įmones; (b) mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų perdarymą, pritaikant juos ne žvejybos veiklai. 2. 1 dalies a punkte numatyta parama teikiama žvejams, kurie: (a) pateikia verslo planą, skirtą naujai jų veiklai plėtoti; (b) turi reikiamų profesinių įgūdžių, kurie gali būti įgyjami vykdant pagal 31 straipsnio 1 dalies a punktą finansuojamą veiklą. 3. 1 dalies b punkte numatyta parama teikiama smulkios apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams, kurie turi Sąjungos žvejybos laivą, registruotą kaip naudojamą, ir kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos veiklą jūroje. Su žvejybos laivu susijęs žvejybos leidimas panaikinamas visam laikui. 4. 1 dalyje nurodyti paramos gavėjai neužsiima profesionalia žvejyba penkerius metus nuo paskutinės paramos išmokos gavimo. 5. Pagal 1 dalies b punktą tinkamomis finansuoti sąnaudomis laikomos tik laivo perdarymo kitai paskirčiai sąnaudos. 6. Pagal 1 dalies a punktą teikiamos finansinės paramos suma turi neviršyti 50 proc. verslo plane kiekvienai veiklos rūšiai numatyto biudžeto ir didžiausios kiekvienai veiklos rūšiai leidžiamos 50 000 EUR sumos. 33 straipsnis Sveikatos ir saugos užtikrinimas laive 1. Siekdamas pagerinti žvejų darbo sąlygas laive, EJRŽF gali remti investicijas į laivą arba į atskirus jo įrenginius, jeigu šiomis investicijomis viršijami pagal nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus privalomi standartai. 2. Parama teikiama žvejams arba žvejybos laivų savininkams. 3. Jeigu veikla yra investicijos į laivą, parama tam pačiam žvejybos laivui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį. Jeigu veikla yra investicijos į atskirus įrenginius, parama tam pačiam paramos gavėjui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį. 4. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos paramos reikalavimus atitinkančios veiklos rūšys. 34 straipsnis Parama BŽP perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemoms 1. Siekdamas pagal [Reglamento dėl BŽP] 27 straipsnį nustatyti arba iš dalies pakeisti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemas, EJRŽF gali remti: (a) techninių ir administravimo priemonių, būtinų perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos kūrimui arba veikimui, rengimą ir plėtojimą; (b) suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant ir plėtojant perleidžiamąsias žvejybos koncesijų sistemas; (c) perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų priežiūrą ir vertinimą; (d) perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų valdymą. 2. Parama pagal 1 dalies a, b ir c punktus teikiama tik valdžios institucijoms. Parama pagal šio straipsnio 1 dalies d punktą teikiama valdžios institucijoms, fiziniams arba juridiniams asmenims arba pripažintoms gamintojų organizacijoms, dalyvaujančioms pagal Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos 28 straipsnio 4 dalį bendrai valdant sujungtas perleidžiamąsias žvejybos koncesijas. 35 straipsnis Parama pagal BŽP įgyvendinamoms apsaugos priemonėms 1. Siekdamas užtikrinti veiksmingą pagal [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsnius taikomų apsaugos priemonių įgyvendinimą, EJRŽF gali remti: (a) techninių ir administravimo priemonių, būtinų [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsniuose nustatytoms apsaugos priemonėms įgyvendinti, rengimą ir plėtojimą; (b) suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsniuose nustatytas apsaugos priemones. 2. 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik valdžios institucijoms. 36 straipsnis Žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimas 1. Siekdamas sumažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, paspartinti išmetimo į jūrą panaikinimą ir palengvinti perėjimą prie gyvųjų biologinių jūrų išteklių naudojimo taip, kad žvejojamų rūšių populiacijas būtų galima atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina DGTŽL, EJRŽF gali remti investicijas į įrangą, kuria: (a) gerinama žūklės priemonėmis atliekama dydžio arba rūšių atranka; (b) mažinama nepageidaujama komercinių išteklių arba kitokia priegauda; (c) mažinamas fizinis ir biologinis žvejybos poveikis ekosistemai arba jūros dugnui. 2 Parama tam pačiam Sąjungos žvejybos laivui ir tos pačios rūšies įrangai teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį. 3. Parama teikiama tik tada, kai žūklės arba kitokiomis 1 dalyje minėtomis priemonėmis akivaizdžiai geriau vykdoma dydžio atranka arba daromas mažesnis poveikis negaudomoms rūšims, palyginti su standartinėmis žūklės arba kitomis priemonėmis, kurios yra leidžiamos pagal Sąjungos teisės aktus arba atitinkamus nacionalinius valstybių narių teisės aktus, priimtus regionavimo tikslais, kaip nurodyta [Reglamente dėl BŽP]. 4. Parama teikiama: (a) Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai registruoti kaip naudojami ir kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos veiklą jūroje; (b) žvejams, kurie turi keistiną žūklės priemonę ir kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo dienos Sąjungos žvejybos laive dirbo ne mažiau kaip 60 dienų; (c) valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms. 37 straipsnis Su jūrų biologinių išteklių apsauga susijusios inovacijos 1. Siekdamas prisidėti prie išmetimo į jūrą ir priegaudos panaikinimo ir palengvinti perėjimą prie gyvųjų biologinių jūrų išteklių naudojimo taip, kad žvejojamų rūšių populiacijas būtų galima atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina DGTŽL, EJRŽF gali remti projektus, kuriais siekiama gerinti arba pritaikyti naujas technikos arba organizavimo žinias, taip mažinant žvejybos poveikį aplinkai arba užtikrinant tvaresnį jūrų biologinių išteklių naudojimą. 2. Pagal šį straipsnį finansuojama veikla turi būti vykdoma bendradarbiaujant su kiekvienos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais pripažinta mokslo arba technikos institucija, kuri patvirtina tokios veiklos rezultatus. 3. Valstybė narė pagal 12043 straipsnį tinkamai paskelbia pagal šį straipsnį finansuojamos veiklos rezultatus. 4. Pagal šį straipsnį finansuojamuose projektuose dalyvaujančių žvejybos laivų skaičius turi neviršyti 5 proc. nacionalinį laivyną sudarančių laivų skaičiaus arba jų bruto tonažas turi neviršyti 5 proc. nacionalinio laivyno bruto tonažo, skaičiuojant paraiškos pateikimo metu. 5. Veikla, kurią sudaro naujų žūklės priemonių arba metodų bandymas, vykdoma laikantis valstybei narei nustatytų žvejybos galimybių apribojimų. 6. Grynosios pajamos, gautos žvejybos laivui dalyvaujant veikloje, atimamos iš tinkamų finansuoti tos veiklos sąnaudų. 7. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotąjį aktą, kuriuo būtų nustatytas 6 dalyje minėtų grynųjų pajamų, susijusių su atitinkamu laikotarpiu, skaičiavimo būdas. 38 straipsnis Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimas ir atkūrimas vykdant tvarią žvejybos veiklą 1. Siekdamas paskatinti žvejus prisidėti prie jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant jų atliekamas funkcijas, apsaugos ir atkūrimo vykdant tvarią žvejybos veiklą, EJRŽF gali remti tokią veiklą: (a) atliekų rinkimą iš jūros, pvz., pamestų žvejybos priemonių ir į jūrą išmestų šiukšlių pašalinimą; (b) stacionarių arba kilnojamų įrenginių, skirtų apsaugoti ir praturtinti jūrų gyvūniją ir augaliją, statymą arba įrengimą; (c) pastangas, kuriomis siekiama geriau valdyti arba apsaugoti išteklius; (d) NATURA 2000 teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėjimą pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos[27] ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos[28], atsižvelgiant į prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB; (e) saugomų jūrų teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėjimą siekiant įgyvendinti erdvės apsaugos priemones, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalyje; (f) dalyvavimą kituose veiksmuose, kuriais siekiama prižiūrėti ir praturtinti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas, pvz., atkuriant tam tikras jūrų ir pakrančių buveines ir taip remiant tvarius žuvų išteklius. 2. Šiame straipsnyje minimą veiklą vykdo viešąja teise reglamentuojamos įstaigos, įtraukdamos žvejus arba valstybės narės pripažintas žvejų organizacijas, arba nevyriausybinę organizaciją, bendradarbiaujančią su žvejų organizacijomis arba žuvininkystės vietos veiklos grupėmis, apibrėžtomis 62 straipsnyje. 3. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais: (a) nustatomos šio straipsnio 1 dalyje numatytos paramos reikalavimus atitinančios veiklos rūšys; (b) nustatomos pagal 1 dalį tinkamos finansuoti sąnaudos. 39 straipsnis Klimato kaitos švelninimas 1. Siekdamas švelninti klimato kaitos poveikį, EJRŽF gali remti: (a) investicijas į laivą, skirtas mažinti teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą; (b) energijos vartojimo efektyvumo patikrinimus ir sistemas. 2. Parama neskiriama pagrindiniams arba pagalbiniams varikliams keisti arba modernizuoti. Parama teikiama tik žvejybos laivų savininkams, ir tam pačiam žvejybos laivui teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį. 3. Komisija įgaliojama pagal 12750 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos pagal 1 dalies a punktą tinkamos finansuoti investicijos. 40 straipsnis Produktų kokybė ir nepageidaujamos priegaudos naudojimas 1. Siekdamas pagerinti sugautų žuvų kokybę, EJRŽF gali remti šiam tikslui skirtas investicijas į laivą. 2. Siekdamas pagerinti nepageidaujamos priegaudos panaudojimą, EJRŽF gali remti investicijas į laivą, skirtas kuo geriau panaudoti nepageidaujamą komercinių išt