Komisijos komunikatas - Europos Komisijos metinė Europos mokyklų sistemos veikimo 2007 m. ataskaita Europos Parlamentui /* KOM/2008/0378 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.6.2008 KOM(2008) 378 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos Komisijos metinė Europos mokyklų sistemos veikimo 2007 m. ataskaita Europos Parlamentui KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos Komisijos metinė Europos mokyklų sistemos veikimo 2007 m. ataskaita Europos Parlamentui ĮžANGA 2007 m. aktyviai vykdyta Europos mokyklų sistema reforma, kad ateityje mokyklų sistema būtų veiksmingesnė ir atviresnė. Tuo pat metu dar akivaizdžiau praktiniu lygmeniu pasimatė esamos sistemos netobulumai. Visiškai nepriimtinas kai kurių valstybių narių įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarpvyriausybinio bendradarbiavimo metodu visų valstybių narių pasirašytos konvencijos, sukuriančios Europos mokyklų sistemos pagrindą, sąlygų nevykdymas. Po 2006 m. pabaigoje įvykusių pirmųjų diskusijų ministrų lygmeniu dėl Europos mokyklų reformos 2007 m. buvo sukurtos kelios darbo grupės, kurios užsibrėžė nustatyti realias mokyklų sistemos raidos ateityje galimybes. Visos suinteresuotosios šalys pripažįsta būtinybę plėtoti Europos mokyklų sistemą. Mokyklų sistemą atvėrus platesniam akredituotų mokyklų ratui (vadinamosioms II tipo mokykloms), dėl ko sutarta ministrų lygmeniu, siekiama padėti šalims, kuriose yra ES agentūros ar kitos ES įstaigos, susidoroti su uždaviniu teikti Europos mokyklinį lavinimą. Be to, ministrų lygmeniu sutarta galimybė leisti šalims, kuriose nėra ES agentūrų ar kitų įstaigų, teikti Europos mokymo programą platesniam moksleivių ratui (vadinamosiose III tipo mokyklose), turėtų tapti dar realesnė pradėjus bandomąjį projektą. Pagrindas diegti II ir III tipo mokyklas nustatytas 2007 m. Labiau praktiniu kasdieniu lygmeniu didžiulį susirūpinimą 2007 m. ir toliau kėlė problemos, susijusios su kelių Europos mokyklų perpildymu – šios problemos ne tik turėjo labai neigiamą poveikį perpildytų mokyklų moksleiviams, bet ir privertė taikyti ribojamo priėmimo politiką, kuri kenkė naujų moksleivių ir jų šeimų interesams bei kėlė jų nusivylimą. Briuselyje Komisija turėjo pareikalauti atlikti specialias evakuacijos pratybas, siekiant įvertinti kai kurių mokyklų saugos aspektus. Visos šios problemos turėjo labai neigiamą poveikį – Europos mokyklų Generalinio sekretoriaus vertinimu, dėl ribojamo priėmimo į jų pasirinktas mokyklas politikos, kuri taikoma dėl mokyklų perpildymo, daugiau nei 400 moksleivių vien tik Briuselyje pasirinko alternatyvą Europos mokykloms. Nepaisant to, Belgijos vyriausybė 2007 m. rugsėjo mėn. pranešė, kad ketvirtosios nuolatinės Europos mokyklos Briuselyje atidarymas atidedamas bent metams – šis žingsnis prieštarauja jos įsipareigojimams ir ankstesniems pažadams, susijusiems su perpildytomis mokyklomis. Kai kurios kitos valstybės narės taip pat nevykdo Konvencijos įsipareigojimų. Pavyzdžiui, 2007 m. vėl kelta klausimų ne tik dėl deleguotųjų mokytojų trūkumo, visų pirma iš JK ir Airijos, bet ir apskritai dėl kritiškai sumažėjusio deleguotųjų mokytojų skaičiaus. Deleguotųjų mokytojų trūkumas didina ES įnašo finansinę naštą, kurią netiesiogiai dengia visos valstybės narės. SVARBūS 2007 M. įVYKę POKYčIAI Bendros situacijos Europos mokyklose apžvalga Europos mokyklų sistema 2007 m. toliau augo – šiuo metu septyniose šalyse veikia 14 mokyklų, kuriose iš viso mokosi daugiau nei 21 000 moksleivių. Toliau pateikiama trumpa padėties skirtingose mokyklose apžvalga[1]. Briuselis Padėtis Briuselio mokyklose ir toliau buvo kritiška – Briuselio I (Uklyje) ir II (Voliuvėje) mokyklos beveik pasiekė arba viršijo savo maksimalius pajėgumus. Padėtis Briuselio III mokykloje (Ikselyje) šiek tiek pagerėjo, tačiau mokykla toliau priiminėjo moksleivius gerokai viršydama savo nominalų pajėgumą[2]. 2007 m. rugsėjo mėn. atidaryta Briuselio IV mokykla laikinosiose patalpose Berkendaele. Dėl 2007–2008 mokslo metais Briuselyje vykdytos riboto priėmimo politikos visi nauji moksleiviai (išskyrus moksleivių, kurie jau lanko Briuselio I, II ar III mokyklas, brolius ir seseris) buvo nukreipiami į visus Berkendaelo mokykloje atidarytus skyrius ir lygius. Konkrečiai tai apėmė anglų, prancūzų, vokiečių, italų ir olandų kalbų skyrius nuo darželio iki pradinės mokyklos trečios klasės. Šis priėmimo į mokyklas ribojimas, sukėlęs nepatogumų daugeliui tėvų, kurie negalėjo laisvai pasirinkti pageidaujamos mokyklos, vis dėlto sustabdė moksleivių skaičiaus perpildytose mokyklose didėjimą, nors ir moksleivių jose sumažėjo nežymiai. Pasak Europos mokyklų Generalinio sekretoriaus, daugiau nei 200 tėvų, kurių vaikams pateiktas pasiūlymas lankyti Berkendaelo mokyklą, nusprendė į ją savo vaikų neįrašyti. Tai reiškia, kad per pastaruosius dvejus metus potencialių moksleivių skaičius, kurie nepateko į Europos mokyklų sistemą dėl riboto priėmimo politikos, pasiekė 400. Skundų valdybai daugiau nei 100 šeimų pateikė daugiau nei 50 skundų – tai rodo bendrą daugelio tėvų nusivylimą. Nepaisant palyginti riboto vaikų skaičiaus (160 vietoj planuotų 500), Berkendaelo mokyklos atidarymo atmosfera buvo konstruktyvi ir teigiama. Tėvų, užrašiusių savo vaikus į šią mokyklą, atsiliepimai yra labai teigiami, ir Komisija neabejoja, kad mokykla Berkendaele klestės į ją priimtų moksleivių labui. Komisijai gerai žinomi daug tėvų patiriami sunkumai dėl laikinos Berkendaelo mokyklos vietos ir, kai kurių iš jų manymu, per didelio atstumo iki jos bei planų ją lankančius moksleivius vėliau perkelti į Laekeno mokyklą. Belgijos valdžios institucijų pranešimas 2007 m. rugsėjo mėn., kad mokyklos Laekene atidarymas atidedamas bent metams dėl biudžetinių priežasčių dar pablogino padėtį. Iš tiesų tai labai pablogino planavimo keleriems ateinantiems metams galimybes ir padidino nežinomybę ir nerimą. Valdytojų taryba pareiškė esanti labai nusivylusi Belgijos vyriausybės veiksmais, kurie prieštarauja oficialiems anksčiau aukščiausiu lygiu tuometinio ministro pirmininko Guy Verhofstadto duotiems įsipareigojimams. Be to, Valdytojų taryba pažymėjo, kad iki 2009 m. rugsėjo mėn. reikalinga reikiama infrastruktūra numatomam moksleivių skaičiui priimti. Komisija yra labai susirūpinusi bendra padėtimi Briuselyje keliais aspektais. Komisija ypač apgailestauja, kad dėl tolesnio netikrumo dėl visos reikiamos infrastruktūros suteikimo šiuo metu nėra priėmimo galimybių ilgalaikės vizijos. Ji taip pat pažymėjo, kad dėl mokyklų perpildymo ji pareikalavo tuo pačiu metu atlikti saugumo ir priešgaisrines pratybas Briuselio I, II ir III mokyklose, siekiant patikrinti evakuacijos gebėjimus ir galimybes į jas patekti greitosios pagalbos tarnybų automobiliams piko valandomis. Centrinės priėmimo įstaigos Briuselyje darbas Centrinė priėmimo įstaiga susitiko daugiau nei 15 kartų ir, remdamasi Valdytojų tarybos įgaliojimais, sugebėjo 2007–2008 m. į mokyklas Briuselyje priimti daugiau nei 1700 moksleivių[3]. Generalinis sekretorius 2007 m. spalio mėn. Valdytojų tarybai pateikė rezultatų ataskaitą ir padarė išvadą, kad centrinė priėmimo įstaiga įvykdė savo įgaliojimus. 2007 m. spalio mėn. Valdytojų tarybos susitikime Komisija pareikalavo centrinės priėmimo įstaigos narystę išplėsti, įtraukiant tėvų, kurių vaikai dar nepriimti į Europos mokyklas, interesų grupės atstovus. Komisija vienintelė Valdytojų taryboje parėmė šį pasiūlymą[4], ir Valdytojų taryba nubalsavo prieš jį. Vis dėlto Komisijai pavyko pasiekti susitarimą, kad kai svarstoma 2008–2009 m. priėmimo politika, posėdžiuose taip pat galėtų dalyvauti būsimų moksleivių tėvų atstovas. Toliau buvo teikiami skundai dėl Europos mokyklų taisyklėse numatytos teisių gynimo sistemos, pagal kurią tėvai negali pateikti skundo prieš sprendimus, kuriais atsisakoma jų vaikus priimti į mokyklą, kai šiuos patvirtina Europos mokyklų skundų valdyba. Liuksemburgas Liuksemburge toliau veikė dvi mokyklos Kiršbergo rajone. Liuksemburgo II pedagoginis kaimelis priima tik darželio ir pradinės mokyklos moksleivius į aštuonis šiuo metu veikiančius kalbų skyrius, o visi vidurinės mokyklos moksleiviai eina į Liuksemburgo I mokyklą. Toliau vyko pasirengimai 2011 m. atidaryti nuolatinę Liuksemburgo II mokyklą Bertranže / Mameryje. Nuolatinės mokyklos atidarymo laikas yra ypač svarbus, nes mokyklų perpildymas jau kelia problemų. Dėl to neišvengiamai tenka laikytis ne ES institucijų darbuotojų vaikų priėmimo ribojimo politikos ir 2007 m. nepasirašyta nė vieno susitarimo su įmonėmis ir organizacijomis. 2007 m. gruodžio 18 d. Liuksemburgo valdžios institucijos priėmė teisės aktus dėl leidimo statyti antrąją Europos mokyklą, dėl reikiamos transporto infrastruktūros ir atitinkamo finansavimo. Tėvų asociacijos pageidauja moksleivius Liuksemburgo I ir II mokyklose išskirstyti pagal amžiaus grupes, o ne pagal kalbų skyrius. Vis dėlto lieka galioti 2003 m. spalio mėn. Valdytojų tarybos priimtas sprendimas, ir Liuksemburgo valdžios institucijos šiame vėlyvame etape negali pakeisti architektūrinių planų, kurie jau yra gerokai pasistūmėję. Kitos mokyklos Alikantė Mokykla Alikantėje veikia jau kelerius metus ir joje padaugėjo ES darbuotojų vaikų – jie dabar sudaro beveik 40 % visų moksleivių. Mokykla užbaigė pradinį įsikūrimo etapą; ją 100 % sėkmingai baigė antroji bakalaureato moksleivių laida. Bergenas Bergeno mokykloje moksleivių skaičius sumažėjo – dabar joje mokosi apie 550 moksleivių. Todėl mokyklai tenka uždavinys, kaip veiksmingai organizuoti mažas grupes ir klases. Mokykla taip pat susiduria su vokiečių ir italų kalbų skyrių uždarymo problema. Nepaisant to, mokykla priklauso grupei mokyklų, kuriose, vykdant reformą, vykdomas bandomasis projektas rezultatais grindžiamoms sutartims parengti. Kulhemas 2007 m. balandžio mėn. Valdytojų taryba nusprendė palaipsniui per septynerius metus, pradedant 2010 m., uždaryti Europos mokyklą Kulheme. Sprendimas priimtas dėl Jungtinio Europos toro (JET) persikėlimo į Kadarašą (Prancūzija) 2016 m. JK svarsto įvairias galimybes ateityje išlaikyti (būsimą III tipo) mokyklą ir pritaikyti jos mokymo programą, kad Europos bakalaureatas būtų teikiamas nacionalinėje JK švietimo sistemoje. Komisija labai skatina šią iniciatyvą moksleivių ir darbuotojų labui. Frankfurtas Moksleivių Frankfurto mokykloje skaičius toliau didėjo ir dabar yra rimtų su mokyklos plėtra susijusių problemų. Kadangi Europos centrinis bankas turi išsikelti į kitą Frankfurto vietą, nepaprastai svarbu pasinaudojant šiuo įvykiu rasti patogesnę vietą šiai didėjančiai mokyklai. Vis dėlto 2007 m. Vokietijos valdžios institucijos nepateikė jokio galutinio sprendimo dėl ateities. Šis klausimas 2008 m. bus prioritetinis. Karlsrūhė Po kelerius metus mažėjusio moksleivių skaičiaus 2007 m. mokyklos moksleivių skaičius stabilizavosi, daugiausia dėl šioje vietovėje įsikūrusių tarptautinių įmonių (ES tarnautojų vaikai sudaro maždaug 15 % visų moksleivių). Mokykla toliau gauna finansinę paramą iš Karlsrūhės miesto ir Badeno-Viurtembergo žemės valdžios institucijų. Be to, Karlsrūhės miestas skyrė iki 50 % lėšų naujo valgyklos pastato statybai; kiti 50 % lėšų buvo surinkti iš rėmėjų. Statybos darbai pradėti 2007 m. pabaigoje. Mokykloje palaipsniui uždaromi italų ir olandų kalbų skyriai. Molis Molio mokykla paprašė sukurti anglų kalbos skyrių. Šį pasiūlymą 2008 m. pradžioje patvirtino Valdytojų taryba. Mokykla pateiks raidos kituose kalbų skyriuose ataskaitas, nes kai kurie kalbų skyriai pavojingai priartėjo prie uždarymui taikomos ribos. Mokykla taip pat pateiks ataskaitą, kaip kinta mokyklą lankančių ES institucijų darbuotojų vaikų dalis (šiuo metu jie sudaro maždaug 20 % visų moksleivių). Miunchenas Moksleivių Miuncheno mokykloje skaičius toliau didėja ir didelį susirūpinimą toliau kelia infrastruktūra. Įrengus naująjį darželio skyrių senasis buvo nugriautas – jį pakeitė nauja valgykla, vestibiulis, papildomos laboratorijų ir kabinetų patalpos. Paprašyta daugiau laikinų patalpų trijų aukštų surenkamų konstrukcijų pastate. Varezė Pagrindinė problema Varezės mokykloje – nepakankama infrastruktūra. Europos mokyklų Generalinis sekretorius ir Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallas 2006 m. paragino Italijos valdžios institucijas mokyklai numatyti papildomą finansavimą. Deja, nepaisant daugiau nei 1200 tėvų pasirašytos peticijos, 2007 m. valdžios institucijos to nepadarė. Atvirkščiai, įprastas įnašas mokyklos išlaikymui netgi buvo sumažintas. Organizaciniu lygmeniu diskusijos toliau vyko mokyklos valgyklos administravimo atskirai nuo pačios mokyklos klausimu. Į metų pabaigą galiausiai rastas sprendimas – tėvai sukūrė kooperatyvą, kuriam kelerius metus bus teikiama finansinė parama. Taikydama rašytinę procedūrą, Valdytojų taryba 2008 m. pradžioje priėmė šį sprendimą. Priimančiųjų šalių įsipareigojimai Kaip matyti iš 2006 m. metinės ataskaitos, didžiausią susirūpinimą Komisijai kelia tai, kad kai kurios valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų, numatytų Europos mokyklų konvencijoje[5]. Aiškiausi įsipareigojimų nevykdymo pavyzdžiai, kaip nurodyta 2.2 dalyje – Belgijos valdžios institucijų pranešimas 2007 m. rugsėjo mėn., kad nuolatinės ketvirtosios Europos mokyklos Laekene atidarymas atidedamas bent metams ir nepakankamas aiškumas dėl ateities[6]. Dabartinis mokyklų perpildymas ir aiškumo trūkumas yra visiškai nepriimtas. Kitas pavyzdys – Varezės mokykla ir patalpų joje trūkumas. Nepaisant to, kad mokykla susiduria su nepriimtinais apribojimais ir sąlygomis, Italijos valdžios institucijos 2007 m. neparodė jokio noro išspręsti šią padėtį, nepaisant oficialių Europos mokyklų Generalinio sekretoriaus ir Komisijos pirmininko pavaduotojo S. Kallas kontaktų. Bendresniu mastu problema, kurią kelia tai, kad kai kurios valstybės narės nedeleguoja mokytojų, 2007 m. dar padidėjo. Valstybėms narėms deleguojant nepakankamą mokytojų skaičių, siekiant užpildyti mokytojų vietas, mokytojai įdarbinami vietoje. Finansinės to pasekmės – mokytojų įdarbinimo išlaidos perkeliamos iš valstybių narių biudžeto dalies į ES biudžeto dalį (kurį, aišku, sudaro visų valstybių narių, taip pat tų, kurios vykdo įsipareigojimus, įnašai). Labiausiai nerimą keliantis pavyzdys – Jungtinės Karalystės pranešimas 2007 m. spalio mėn. rašte, kad ji vienpusiškai apriboja į Europos mokyklas deleguotųjų mokytojų skaičių 20–25 mokytojais per metus. Tai gerokai mažiau mokytojų, nei reikia. Kitas nepakankamo įsipareigojimų vykdymo pavyzdys išaiškėjo, kai Komisija nusprendė imtis oficialių teisinių veiksmų prieš Belgiją dėl kelių nesumokėtų skolų (kai kurioms jų daugiau nei 10 metų), susijusių su išlaidomis baldams ir įrangai dviejose Briuselio mokyklose. Visą šį laiką šios išlaidos turėjo būti dengiamos iš Komisijos finansinio įnašo. Po kelerius metus vykusio Komisijos ir Europos mokyklų sekretoriato dialogo šiuo klausimu, kurio metu Belgija nuolat tvirtino, kad ji siekia rasti tinkamą sprendimą, 2006 m. Belgijos finansų ministras oficialiai atmetė įsipareigojimą padengti šias išlaidas. Laikydamasi požiūrio, kad tai prieštarauja pagrindinėms EB sutarties taisyklėms, Komisija 2007 m. spalio mėn. Belgijos valdžios institucijoms nusiuntė oficialų pranešimą, į kurį jos turėjo atsakyti per du mėnesius. Belgijos valdžios institucijos paprašė skirti daugiau laiko, o 2008 m. vasario mėn. pabaigoje pateikė neigiamą atsakymą. Šiuo metu svarstomi tolesni veiksmai. BIUDžETAS IR FINANSAI 2007 m. biudžetas Pradinis biudžetas, kurį 2007 m. Europos mokykloms skyrė ES biudžeto valdymo institucija, buvo 129,66 mln. EUR. Visi biudžetiniai asignavimai – 242 mln. EUR. Paskutinis įvairių įnašų suskirstymas visame biudžete buvo toks: 55 % iš ES biudžeto; 22,7 % iš valstybių narių; 6,4 % iš EPB[7]. Likęs finansavimas – iš mokyklos mokesčių, kuriuos moka su mokyklomis sutartis sudariusios įmonės ir ne ES institucijų tarnautojų vaikai, bei kitų šaltinių. Europos mokyklos prašė ir gavo 98,24 % viso 2007 m. skirto įnašo (127,38 mln. EUR) ir uždarė savo metinį biudžetą su apytiksliai 7,6 mln. EUR perviršiu. Biudžeto dalis, skiriama specialiųjų poreikių turintiems vaikams, per paskutiniuosius trejus metus padidėjo 36 %. Komisija pabrėžė, kad į metinę ataskaitą šia tema turėtų būti įtraukta kokybinė situacijos analizė, kurios išvadų pagrindu ateityje būtų galimi gerinimo darbai. Nepaisant šių pastangų, ne visada įmanoma integruoti moksleivius, turinčius didelių mokymosi sunkumų. Finansinis reglamentas Naujasis finansinis reglamentas įsigaliojo 2007 m. sausio 1 d. Tai svarbus žingsnis į priekį, kiek tai susiję su valdymu, atskaitomybe ir pagerėjusiu vidaus kontrolės valdymo sistemos veiksmingumu bei skaidrumu. 2007 m. balandžio mėn. Valdytojų taryba patvirtino, kad Generalinio sekretoriaus tarnyboje sukuriamas vidaus audito skyrius, pradėjęs veikti liepos mėn. Gruodžio mėn. administraciniam ir finansų komitetui pateiktas ateinančių trejų metų audito darbo planas. VALDYMAS IR REFORMA Tolesni veiksmai po ministrų susitikimo – Su reforma susiję darbai 2007 m. Komisija nuolat skatino vykdyti reformas. 2007 m. veikė kelios darbo grupės, o Valdymo komitetas[8] aktyviai ragino valstybes nares tęsti reformas ir svarstymus. Išlaidų pasidalijimo darbo grupė 2007 m. išlaidų pasidalijimo darbo grupė pateikė preliminarią ataskaitą. Joje nagrinėjamas sudėtingas klausimas, kaip reikėtų perskirstyti valstybių narių išlaidas, kad visa sistema būtų teisingesnė. Darbo grupės kol kas nustatytas teisingo valstybių narių įnašų paskirstymas grindžiamas Europos mokyklas lankančių vaikų iš atitinkamų valstybių narių skaičiumi. Šis klausimas turi būti neatidėliotinai sprendžiamas, nes JK šiuo metu riboja į mokyklas deleguotų mokytojų skaičių, kol bus žinomi reformos rezultatai šia konkrečia tema ir tai sumažins jos finansinę naštą. JK deleguotųjų mokytojų trūkumas daugeliui mokyklų kelia didelių praktinių problemų. Atsižvelgiant į darbo grupės preliminarią ataskaitą, Valdytojų taryba mano, kad reikia dar sukonkretinti praktines galimybes ir atlikti poveikio analizę. Šiam opiam reformos aspektui ypač svarbus bus 2008 m. aukšto lygio politinis būsimo sprendimo patvirtinimas. Komisija taip pat kuria metodą nustatyti įnašą iš ES biudžeto ES institucijų darbuotojų vaikams, lankantiems mokyklas, kurios ateityje bus akredituotos. Darbo grupė akreditavimo klausimams spręsti Darbo grupė akreditavimo klausimams spręsti priėjo prie išvados, kad dabartinis akreditavimo procesas yra pakankamas patenkinti akredituotų mokyklų netoli Komisijos, ES agentūros ar kitos įstaigos (II tipo mokyklų) ir nacionalinių mokyklų, kurios siekia akreditacijos šalyse, kuriose nėra ES agentūros ar kitos įstaigos (III tipo mokyklų) poreikiui. Ji taip pat pasiūlė laikiną sprendimą teikti Europos bakalaureatą akredituotose mokyklose iki tol, kol bus žinomi išorės tyrimo Europos bakalaureatui įvertinti, kuris numatytas 2009 m., rezultatai. Be to, grupė nustatė bandomojo projekto, susijusio su III tipo mokyklomis, pagrindą. Bandomojo projekto tikslas – įvertinti sistemos gebėjimą apimti III tipo mokyklas. Septynios valstybės narės pareiškė susidomėjimą ir, jei taip nuspręs Valdytojų taryba, jos bus pakviestos pateikti ketinimų raštą. Dabartinis akreditavimo ir bendradarbiavimo susitarimas bus pataisytas, kad kokybės kontrolę būtų galima vykdyti kas dvejus metus (o ne kasmet), numatant trejopą kontrolės procedūrą, kurią sudarys savęs vertinimas, nacionalinė vertinimo programa ir su akreditacijos procesu susiję patikrinimai. Visas bandomųjų projektų išlaidas padengs valstybės narės. Valdytojų taryba patvirtino darbo grupės išvadas, kuriose netgi pateikiamas laikinas akredituotos mokyklos Parmoje moksleiviams skirtas sprendimas. Mokykla dabar kreipėsi su prašymu atgaline data nuo 2007 m. rugsėjo mėn. akredituoti 6 klasę. Siekdama rasti sprendimą vykstant teisinėms diskusijoms dėl III tipo mokyklų darbo grupė pasiūlė Valdytojų tarybai atlikti 1984 m. Europos bakalaureato susitarimo techninę peržiūrą. Pasiūlymas buvo priimtas. Rezultatais grindžiamų sutarčių darbo grupė 2007 m. rezultatais grindžiamų sutarčių darbo grupė pradėjo bandomąjį projektą trijose Europos mokyklose: Bergeno, Miuncheno ir Briuselio I (Uklyje). 2007 m. spalio mėn. trijų bandomajame projekte dalyvaujančių mokyklų paprašyta apsvarstyti, ką rezultatais grindžiamos sutarties įgyvendinimas praktiškai reikštų jų mokyklai. Darbo grupė tęsia diskusijas dėl rezultatais grindžiamos sutarties apibrėžties ir turinio, mokyklos autonomijos lygio ir centrinio valdymo vaidmens. Grupė priėjo prie išvados, kad rezultatais grindžiamose sutartyse turėtų būti paminėtas biudžetas ir metinė mokyklos ataskaita. Nors dar neišnagrinėti visi aspektai, aišku, kad mokyklose būtini struktūriniai pakeitimai. Todėl svarstoma tiek esamų, tiek naujų mokyklų tarybų ir komitetų sudėtis ir užduotys. Vyksta centrinio valdymo vaidmens ir pedagoginės bei finansinės mokyklų autonomijos išaiškinamo procesas. Nustačius autonomijos koncepciją ir lygį, bus galima parengti atskaitomybės ir įvertinimo metodus bei kriterijus. Akreditavimo veikla 2007 m. patikrinimo Herakliono mokykloje rezultatai buvo teigiami ir netrukus turėtų būti pasirašytas susitarimas dėl darželio ir pradinės mokyklos akreditavimo. 2007 m. birželio mėn. atidarius Europos cheminių medžiagų agentūrą Helsinkyje Suomija pradėjo mokyklos akreditavimo procedūrą ir atliko reikiamus pakeitimus nacionalinėje teisėje. Prancūzija taip pat pradėjo mokyklos Strasbūre akreditavimo procedūrą. Valdytojų taryba teigiamai įvertino šiuos abu projektus. Dėl darbo grupėje akreditavimo klausimams spręsti padarytos pažangos ir paskesnio Valdytojų tarybos patvirtinimo tapo įmanoma akredituotai mokyklai Parmoje teikti paraišką dėl 6 klasės akreditacijos. Komunikavimas, dialogas ir informavimas Komisija toliau daug dėmesio skyrė tėvų ir darbuotojų informavimo ir komunikavimo aspektams. Siekiant darbuotojus informuoti apie naujausius įvykius, jiems išsiųsti ne mažiau kaip septyni pranešimai. Informacija reguliariai talpinama į atitinkamą tinklalapį Komisijos pirmininko pavaduotojo S. Kallas svetainėje. Komisija taip pat labai stengėsi susitikti su tėvų asociacijomis ir darbuotojų atstovais, siekiant aptarti aktualius klausimus rengiantis Valdytojų tarybos posėdžiams. Komisija gavo kelis oficialius Europos Parlamento klausimus mokyklų tema ir į juos atsakė. Ji taip pat atskirai susitiko su daug tėvų ir su daugeliu jų susirašinėjo praktiniais klausimais. Be to, Komisija dalyvavo informaciniuose susitikimuose su tėvų asociacija, naujais Komisijos darbuotojais, taip pat informaciniuose susitikimuose su būsimų moksleivių tėvais ir pan. Keli straipsniai su praktine informacija paskelbti Europos Komisijos vidiniame savaitraštyje Commission en Direct . Komisijos pirmininkas J. Barroso aptarė Europos mokyklų klausimą su daugeliu aukšto rango pareigūnų, visų pirma su atitinkamų Belgijos valdžios institucijų atstovais. Nebuvo atsakyta į prieš metus Belgijos valdžios institucijoms pateiktą prašymą surengti viešą susitikimą su darbuotojais, kad jos paaiškintų politiką dėl ketvirtosios Briuselio mokyklos, nors šis klausimas buvo iškeltas ES ir Belgijos darbo grupėje. Darbas su 2007 m. Europos mokykloms pirmininkavusiomis šalimis – Portugalija ir Suomija 2007 m. rugpjūčio mėn. Suomija perėmė pirmininkavimą Europos mokykloms iš Portugalijos. 2006–2007 mokslo metai pirmininkaujant Portugalijai buvo sprendimų priėmimo laikotarpis: 2006 m. lapkričio mėn. ministrų susitikime priimtas susitarimas dėl politinio vadovavimo siekiant pagerinti valdymą, o vėliau 2007 m. sausio mėn. Valdytojų taryba priėmė veiksmų planą. Suomijai teko vadovauti daug darbo pareikalavusiam reformų proceso etapui, kurio metu buvo rengiamos praktinės priemonės, kad reforma virstų tikrove. 2007 m. gruodžio mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallas susitiko su Suomijos švietimo ministre Sari Sardomaa ir labai rezultatyviai aptarė, kaip turėtų būti toliau vykdomas reformų procesas. Jie sutarė, kad siekiant konsoliduoti iki šiol pasiektą pažangą, reikalingas aukšto lygio politinis stimulas. SISTEMOS ATEITIS – MINISTRų SUSITIKIMAS Europos mokyklų sistemai nuo 2008 m. vidurio toliau pirmininkaus Švedija. 2008–2009 m. bus nepaprastai svarbūs praktiškam reformos įgyvendinimui. 2007 m. įvykiai parodė, kad daugiau nebegalima nieko nedaryti ir kad dabartinė sistema yra nepakankamai veiksminga, joje daug su valdymu susijusių trūkumų, kuriuos reikia šalinti. Dėl visų šioje ataskaitoje aprašytų sunkumų, t. y. mokyklų perpildymo, nepakankamos kai kurių valstybių narių politinės valios ir mokyklų sistemos plėtros 2007 m. tarpvyriausybiniam bendradarbiavimui teko didelių išbandymų. Valdytojų taryba aptarė reformos klausimus neeiliniame susitikime 2008 m. kovo mėn., kad pateiktų jo rezultatus ministrų lygiu 2008 m. birželio mėn. Komisija labai skatino vykdyti šią reformą, be kurios mokyklų sistema negalės gyvuoti. Siekiant padidinti bendrą sistemos veiksmingumą esminiu reformos elementu išlieka valdymo klausimas. Komisijos požiūriu, reforma turi pavykti ir turi pavykti greitai – kad Europos mokyklų sistema ir toliau būtų gyvybinga, būtina aukščiausio lygio politinė parama. [1] Išsamūs statistiniai duomenys apie mokyklose besimokančius moksleivius ir kalbų skyrius pateikiami Generalinio sekretoriaus metinė ataskaitoje 2912-D-2006-en-2. [2] Nominalus pajėgumas – tai pajėgumas, kuriam mokykla pastatyta. Maksimalus pajėgumas – pajėgumas įskaitant papildomus pertvarkymus, kaip antai surenkamieji statiniai mokyklos teritorijoje (neišplečiant bendros infrastruktūros: žaidimų aikštelių, valgyklų ir pan.). [3] Išsamesnė informacija apie priėmimo politiką 2007–2008 m. pateikiama dokumente 512-D-2006-en-7 adresu http://www.eursc.eu/index.php?id=2. [4] Valdytojų tarybą sudaro 27 valstybių narių balsavimo teisę turintys atstovai, Komisija ir, kai kuriais klausimais, tėvų asociacijų atstovas bei Valstybinio mokytojų komiteto atstovas. Taip pat dalyvauja Europos patentų biuro Miunchene atstovas, kuris balsuoja su Miunchenu susijusiais klausimais. [5] Oficialusis leidinys L 212, 1994 8 17, p. 0003–0014. [6] 2007 m. rugsėjo 10 d. Ministro pirmininko pavaduotojo ir Finansų ministro D. Reynders raštas M. Ryan, Europos mokyklų Generaliniam sekretoriui. [7] Europos patentų biuras. [8] Jį sudaro buvęs, dabartinis ir būsimas Europos mokykloms pirmininkaujančios šalies atstovas, Komisija ir Generalinis sekretorius.