Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui - Bendrijos augimo, užimtumo ir ES įmonių konkurencingumo didinimo programos įgyvendinimas. Pažanga 2006-aisiais ir tolesni žingsniai rengiant bendros konsoliduotos pelno mokesčio bazės (BKPMB) pasiūlymą /* KOM/2007/0223 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.5.2007 KOM(2007) 223 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI BEI EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI Bendrijos augimo, užimtumo ir ES įmonių konkurencingumo didinimo programos įgyvendinimas. Pažanga 2006-aisiais ir tolesni žingsniai rengiant bendros konsoliduotos pelno mokesčio bazės (BKPMB) pasiūlymą TURINYS 1. Bendroji informacija 3 2. Pažanga 4 2.1. Bendros konsoliduotos pelno mokesčio bazės darbo grupės (BKPMB DG) veikla 4 2.2. Pažanga, nesusijusi su darbo grupės veikla. Poveikio vertinimas 5 3. Tolesni veiksmai 6 4. Išvados 8 PRIEDAI 9 1 priedas Kai kurie specialūs techniniai klausimai, aptarti 2006 m. gruodžio mėn. išplėstiniame BKPMB darbo grupės posėdyje 9 2 priedas Kai kurie BKPMB darbo grupėje aptarti smulkūs techniniai klausimai, dėl kurių Komisijoje vis dar vyksta svarstymai 9 1. BENDROJI INFORMACIJA Šiame komunikate aptariama iki šiol padaryta pažanga kuriant bendrą konsoliduotą pelno mokesčio bazę (toliau – BKPMB) remiantis 2004 m. darbinės programos metmenimis. Šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama per 2006 m. nuveiktiems darbams, nurodomi svarbiausi iškilę klausimai ir glaustai pakartojami kai kurie su BKPMB susiję svarbiausi strateginiai klausimai. 2006 m. komunikate[1] buvo paaiškintos BKPMB kūrimo aplinkybės ir nurodyti tikslai bei paskelbta, kad tolesnės pažangos ataskaita turėtų būti parengta 2007 m. Šie tikslai išliko svarbūs, nes nuo to laiko imtasi mažai ryžtingų veiksmų, kuriais vidaus rinkoje būtų šalinamos mokesčių kliūtys. Taryba komunikatą aptarė 2006 m. birželio mėn., tačiau išvadų nepriėmė. Apie tolesnę pažangą Komisija Tarybai žodžiu pranešė 2006 m. gruodžio mėn. BKPMB – tai ambicingas tikslas, valstybėms narėms keliantis tam tikrų techninių sunkumų. Reikia didinti pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas. Kai kuriose labai konkrečiose srityse tam tikra pažanga padaryta: pavyzdžiui, patvirtintas Elgesio kodeksas dėl sandorių kainodaros dokumentų[2] ir ES išankstinių kainodaros susitarimų gairės[3], o 2006 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė tris komunikatus[4] dėl būtinybės labiau koordinuoti valstybių narių veiksmus mokesčių sistemų srityje ir vieną – dėl mokesčių paskatų naudojimo moksliniams tyrimams ir plėtrai skatinti[5]. Tačiau Komisija tebėra įsitikinusi, kad nors šiomis tikslinėmis priemonėmis bus tam tikru mastu sumažintos kai kurios kliūtys, visapusiškas požiūris įvedus BKPMB gali būti iš esmės naudingiausias bendrovių pelno apmokestinimo vidaus rinkoje atveju. Tačiau tam reikia kruopščiai pasirengti. BKPMB įgyvendinimo vaidmuo galėtų būti labai svarbus prisidedant prie sėkmingo vidaus rinkos veikimo, didesnio augimo, užimtumo ir ES įmonių konkurencingumo pasaulyje didinimo pagal atnaujintą Lisabonos strategiją[6]. Be to, ES galėtų tapti patrauklesne rinka investicijoms, todėl turėtų padidėti ES vidaus investicijos ir tiesioginės užsienio investicijos. Šiuo komunikatu siekiama: - informuoti Tarybą, Parlamentą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą bei visuomenę apie pažangą, - aptarti darbo tęsimo planus ir - priminti ir atkreipti dėmesį į kai kuriuos konkrečius techninius aspektus, kuriems būtina skirti ypatingą dėmesnį, ir kai kuriuos ypač svarbius klausimus, turinčius labiau strateginę reikšmę. 2. PAžANGA 2.1. Bendros konsoliduotos pelno mokesčio bazės darbo grupės (BKPMB DG) veikla Toliau kas ketvirtį vyko BKPMB DG posėdžiai. Be keturių pogrupių (turtas ir nusidėvėjimas, atidėjimai ir rezervai, apmokestinamosios pajamos, tarptautiniai aspektai) sudaryti dar du pogrupiai, kuriems pavesta nagrinėti su įmonių grupių apmokestinimu ir padalijimo mechanizmu susijusius klausimus. Pagrindiniai darbo grupėje aptarti klausimai (be pogrupių pateiktų ataskaitų) apibendrinti 2006 m. gruodžio mėn. posėdyje pateiktame darbiniame dokumente[7]. Į vieną 2006 m. gruodžio mėn. surengto posėdžio dalį BKPMB klausimui aptarti buvo pakviesti ir verslo bei akademinės visuomenės atstovai. Panašus išplėstinis posėdis buvo surengtas 2005 m. Labiau specializuotas posėdis surengtas 2006 m. birželio mėn., į kurį šio sektoriaus ypatumams aptarti buvo pakviesti finansų sektoriaus verslo ekspertai. Šiais posėdžiais siekta užtikrinti deramas konsultacijas ir kad Komisija bei valstybių narių ekspertai galėtų pasisemti patirties iš verslininkų ir mokslininkų. Kaip nurodyta 2006 m. komunikate, pogrupiuose ar darbo grupėje nesiekiama oficialaus sutarimo jokiais klausimais, tačiau juose galima nustatyti tuos klausimus, dėl kurių esama pakankamai sutarimo, ir tuos, dėl kurių, Komisijai baigiant rengti teisės akto pasiūlymą, turės būti priimti sunkūs sprendimai. Papildoma ekspertų, nesusijusių su Komisija ir valstybių narių administracijomis, nuomonė šiais klausimais gali būti ypač naudinga. Darbiniame dokumente pateiktose pažangos ataskaitose nagrinėjami šie klausimai: apmokestinamosios pajamos, tarptautiniai aspektai, asmeninė aprėptis, finansų įstaigos, konsolidavimas ir administracinės struktūros. Pabrėžta, kad kai kuriems kiekvienu klausimu susijusiems techniniams aspektams reikalingas ypatingas dėmesys. Kai kurie iš šių techninių aspektų apibendrinti 1 priede. Išsamią informaciją galima rasti atitinkamose tinklavietėse. Kad bazė būtų konsoliduota, būtina susitarti dėl bazės padalijimo metodo. Pirmą kartą šis klausimas buvo iškeltas 2006 m. gruodžio mėnesio posėdyje, o jo aptarimas prasidėjo tik visai neseniai. Turi būti užtikrinta, kad taikant šį mechanizmą būtų gauti teisingi ir nešališki rezultatai. 2.2. Pažanga, nesusijusi su darbo grupės veikla. Poveikio vertinimas Remiantis dabartine praktika, prieš teisės akto pasiūlymą bus atliktas poveikio vertinimas, parengtas laikantis Poveikio vertinimo gairėse[8] nustatytų pagrindinių analitinių principų. Poveikio vertinime bus aprašytos įmonių mokesčių kliūtys, trukdančios ES bendrovėms pasinaudoti visomis investavimo galimybėmis visoje vidaus rinkoje, kai jos vykdo veiklą kitose ES valstybėse narėse, ir mokesčių vengimo bei slėpimo galimybių, kurias įmonės turi galiojant dabartinei sistemai, aprėptis. Vienas iš vertinimo aspektų bus skirtingos mažųjų bei vidutinių įmonių ir daugiašalių įmonių patiriamos reikalavimų laikymosi išlaidos. Jame bus nustatyti mokesčių reformos tikslai – nuo bendrojo tikslo supaprastinti įmonių pelno apmokestinimo sistemas ir padaryti jas efektyvesnėmis, kad geriau veiktų vidaus rinka, iki konkrečių darbinių tikslų, kaip antai sumažinti reikalavimų laikymosi ir (arba) administracines išlaidas, kurių turi įmonės ir mokesčių administratoriai dėl įmonių apmokestinimo, pritarti naujos tarpvalstybinės veiklos atsiradimui, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, skatinti tik vidaus mastu vykdomų investicijų apmokestinimo nešališkumą, palyginti su ES mastu vykdomomis investicijomis, ir mažinti tarptautinio investicijų ir mokesčio bazių paskirstymo iškraipymus. Bus nustatytos kai kurios alternatyvios politinės pasirinkimo galimybės ir atlikta nuodugni kokybinė ir, jei galima, kiekybinė jų ekonominio, aplinkos ir socialinio poveikio analizė. Bus bent šios alternatyvos: variantas, kai nedaromi jokie pakeitimai, bendra nekonsoliduota bazė ir bendra konsoliduota bazė. Bus siekiama įvertinti labiausiai susijusį alternatyvų makroekonominį ir mikroekonominį poveikį bei poveikį mokestinėms pajamoms. Bus įvertinti keli būdai kaip pasiekti BKPMB, remiantis jos pagrindinių elementų vertinimu. Bus deramai atsižvelgta į principą, kad visi žingsniai kuriant BKPMB turėtų daryti teisingą poveikį valstybių narių valstybės finansams, kaip antai galbūt bendras įplaukų didėjimas, atspindintis didėjančią ES ekonomikos dinamiką. Poveikio vertinimo darbai pradėti 2006 m., o galutinis poveikio vertinimas bus paskelbtas teikiant pasiūlymą. Kiekybinio vertinimo išsamumas iš dalies priklausys nuo to, kiek kiekybinės informacijos valstybių narių administracijos ir bendrovės norės ir galės laiku pateikti. 3. TOLESNI VEIKSMAI Iki šiol daugiausia dirbta ties didžiausiais struktūriniais mokesčio bazės elementais, konsolidavimu ir padalijimo mechanizmu, o kitame etape būtų sujungtos visos šios skirtingos sritys ir aptarta, kaip jas suderinti. Šiuo antruoju etapu bus siekiama užtikrint nuoseklumą ir kad sukurta bazė galėtų būti laikoma tinkamu pasiūlymu, pritaikytu tikslui, kurio ja siekiama. Kaip aptarta 2006 m. komunikate, vienos bendros bazės sukūrimas neišvengiamai reiškia, kad bus skirtumų tarp šios naujos bazės ir dabartinių atskirų mokesčio bazių. Valstybės narės turės sutikti, kad BKPMB negalės turėti visų savybių kaip visų jų mokesčio bazės, o tam tikrais atvejais tai reikš, kad tam tikri elementai bus apmokestinami kitaip, nei taikant jose galiojančias bazes. Kad išspręstų daugelį smulkių techninių klausimų, Komisija turės aiškiai apsispręsti dėl konkrečių galimybių; ji tai padarys remdamasi darbo grupės darbu, vidiniais tyrimais ir konsultacijomis su verslo bei akademinės visuomenės atstovais. Kai kurie smulkūs techniniai klausimai, kurie buvo aptarti darbo grupėje ir kuriuos Komisija vis dar svarsto, nurodyti 2 priede. Taip pat yra antroji pasirinkimo galimybių, dėl kurių Komisija turės apsispręsti, kategorija, turinti aiškiai didesnę politinę reikšmę, į kurią būtina atsižvelgti pasirenkant vieną ar kitą metodą. Priimant šiuos sprendimus didžiausias dėmesys bus skiriamas tiek bendrajai ekonominei politikai, tiek svarbiausiems Europos bendrijos interesams, pirmiausia susijusiems su augimo ir užimtumo didinimo bei didesnio ES įmonių konkurencingumo programa ir tvariu valstybės finansų augimu. Kai kurios pasirinkimo galimybės, dėl kurių reikia apsispręsti, buvo nurodytos 2006 m. komunikate, kuriame Komisija išdėstė savo poziciją paaiškindama, kaip ji priėjo prie padarytų išvadų. Nurodyti du pagrindiniai klausimai: - bendra įmonių pelno mokesčio bazė turėtų būti konsoliduota, kad būtų pasinaudota visa šio proceso teikiama nauda, - BKPMB neturėtų būti privaloma (bendrovės turėtų turėti galimybę toliau taikyti galiojančias taisykles, jeigu jas valstybės narės toliau taiko kartu su BKPMB, arba pasirinkti BKPMB, jeigu laikomasi valstybės pagalbos taisyklių). Be to, Komisija patvirtino, kad ji neketina tęsti su baze susijusio darbo, siekiant įtraukti tarifą, ir ši padėtis nesikeičia. Ji taip pat nurodė mananti, kad BKPMB turėtų būti vienoda ir, kalbant bendriau, supaprastinti bei išplėsti įmonių pelno mokesčio bazę. Todėl pagrindiniai principai, kuriais iki šiol buvo grindžiamas darbas, yra vienodumas ir supaprastinimas, o naujoji bazė turėtų būti „plati“ veikiau nei „siaura“. Daugelis ekonomistų bendrai pripažįsta, kad plati mokesčio bazė ir maži mokesčio tarifai yra ekonominiu požiūriu efektyviausias sprendimas, kurio galimas trikdomasis poveikis bus mažiausias. Praktinė šio metodo reikšmė yra ta, kad bus mažiau paskatų ir išimčių, pirmiausia atsižvelgiant į tai, kad nuostata dėl tarpvalstybinio konsolidavimo pati savaime lems šiek tiek mažesnę apmokestinamąją bazę, nes atsiras galimybė nuosekliau ir greičiau atskaityti nuostolius nei dabar. Taigi turėtų būti taikomas ribotas specifinių mokesčių lengvatų ir paskatų skaičius, o taikomos lengvatos ir paskatos turėtų būti tikslingos ir tinkamai pagrįstos; tokios lengvatos ir paskatos, kaip antai mokslinių tyrimų ir plėtros mokesčių paskatos, bus aptartos darbo grupėje. Sankcijų pobūdžio baudos negalės būti atskaitomos. 2006 m. iškilo du pagrindiniai politiniai klausimai – vienas jų buvo susijęs su finansų sektoriumi, kitas – su administracine BKPMB sistema. Dėl finansų sektoriaus: 2006 m. birželio mėn. vykusiame išplėstiniame susitikime, kuriame dalyvavo šio sektoriaus ekspertai, buvo patvirtinta, kad esama tam tikro palaikymo sektoriaus įtraukimui į BKPMB. Atskiros sistemos arba visiško išskyrimo galimybė šiuo metu nesulaukia didelio pritarimo. Tačiau mažiau sutariama dėl konkrečių taisyklių, būtinų taikant BKPMB siekiant atsižvelgti į šio sektoriaus specifiką, pobūdžio. Šioje srityje būtinas tolesnis darbas. Konkrečiai, atrodo labai tikėtina, kad bet koks bendras bazės padalijimo mechanizmo metodas taip pat turės būti iš dalies pakeistas siekiant atsižvelgti į finansų sektoriaus specifiką. Dėl administracinės sistemos – nuveikta palyginti dar nedaug. Darbo grupėje vyko diskusijos dėl galimų metodų, ir kai kurių verslo sektorių atstovai tvirtai pasisakė už tam tikros formos „vieno langelio“ principą, kad ES bendrovių grupės galėtų tiesiogiai tvarkyti reikalus su viena administracine valdžios institucija. Atskiruose pogrupiuose taip pat keltas klausimas, kurioms valdžios institucijoms turėtų būti pavesti tam tikri mokesčių reikalavimų laikymosi aspektai, o 2007 m. darbas šioje srityje bus tęsiamas. Šie du klausimai turės esminės įtakos pasiūlymo formai, todėl Komisija sieks padaryti išvadas dėl: - masto, kuriuo finansų sektorius turėtų būti nuo pat pradžių įtrauktas į BKPMB, ir būdo, kaip tai turėtų būti padaryta; - administracinės BKPMB sistemos, ypač dėl to, kaip būtų galima pagerinti bendradarbiavimą bei tarpusavio pagalbą ir kaip Bendrijos lygiu nustatyti naujus būtinus darbo metodus. 2008 m. pateiktame pasiūlyme atsispindės išvados, kurias Komisija padarys dėl šių klausimų atsižvelgdama į šiuo metu atliekamą darbą. 4. IšVADOS Įsteigta BKPMB darbo grupė, sudaranti būtinas sąlygas diskusijoms su valstybių narių administracijų, verslo ir akademinės visuomenės ekspertais. Be to, Komisija ir toliau prireikus konsultuosis ad hoc pagrindu su išorės ekspertais siekdama, kad būtų tęsiamas darbas. Kaip pažymėta 2006 m., šiam darbui ir Europos Komisija, ir valstybės narės turi skirti daug darbuotojų. Taip bus ir ateityje, tačiau Europos Komisija tebeteikia pirmenybę valstybių narių ekspertų įtraukimui į techninį darbą kiek galima didesniu mastu. Apibendrinant: - BKPMB poreikis išlieka tiek mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurioms reikalavimų laikymosi išlaidos yra ypač svarbios, tiek didelėms daugiašalėms įmonėms. Komisija pasiryžusi daryti greitą pažangą, siekdama panaikinti įmonių mokesčių kliūtis vidaus rinkoje atsižvelgiant ir į valstybių narių susirūpinimą dėl proceso, bei yra ir toliau įsipareigojusi 2008 m. pateikti siūlomą teisės akto projektą. - Komisija ir toliau techniniais klausimais bendradarbiaus su darbo grupe ir išorės ekspertais, kad išspręstų šiuos konkrečius klausimus ir galėtų parengti suderintą pasiūlymą. Kai kurie minėti specifiniai klausimai akcentuojami ir 2006 m. lapkričio 20 d. darbiniame dokumente CCCTB/WP/046 „Pažanga ir ateities planai įgyvendinant BKPMB“. - Komisija norėtų atkreipti Tarybos, Parlamento bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto dėmesį į daugelį svarbiausių bendresnio pobūdžio BKPMB aspektų, visų pirma į toliau išvardytus, kaip nurodyta šiame komunikate: - BKPMB konsolidavimo elementas, būtinas teisingas ir nešališkas padalijimo mechanizmas bei jo poveikis valstybių narių įplaukoms, - neprivalomas BKPMB pobūdis, - finansų sektoriaus apmokestinimas, - administracinė ir teisminė BKPMB sistema. Būtų sveikintina tolesnė valstybių narių nuomonė apie tai, kaip kuriant BKPMB būtų galima geriausiai atsižvelgti į jų interesus. Galutiniame pasiūlyme atsispindės keli sprendimai dėl priimto bendro BKPMB metodo, todėl indėlis šiame etape yra svarbus. Tačiau Komisija patvirtina, kad ji neketina tęsti darbo, susijusio su mokesčių tarifų įtraukimu. PRIEDAI 1 PRIEDAS Kai kurie specifiniai techniniai klausimai, aptarti 2006 m. gruodžio mėn. išplėstiniame bkpmb darbo grupės posėdyje Galimybė atskaityti tam tikrus elementus, susijusius su specifinėmis vidaus situacijomis, pavyzdžiui, socialinio draudimo įmokas ir mokesčius, išskyrus įmonių pelno mokesčius. Bazė bus konsoliduota ir padalinta tarp valstybių narių, todėl reikia atsakyti į klausimą, ar šie specifiniai elementai turėtų būti atskaityti iš konsoliduotos bazės ir dėl to padalinti, ar atskaityti tik iš atitinkamų valstybių narių dalių. Pagrindinis rezidentų apmokestinimo principas (pasaulio ar teritorijos mastu) ir kaip panaikinti dvigubą apmokestinimą (kredito arba atleidimo metodas). Šiuo metu valstybės narės neturi bendro metodo, todėl reikia sukurti metodą, kuriuo būtų užtikrintas pakankamas bendrumas siekiant išlaikyti bendrą mokesčio bazę, tuo pat metu atsižvelgiant į esamą dvišalių sutarčių, kurias valstybės narės yra sudariusios su trečiosiomis šalimis, tinklą. BKPMB grupės sąvokos apibrėžimas konsolidavimo tikslais ir bendrovių grupei taikomas konsolidavimo mechanizmas. Kurioms susijusioms bendrovėms turėtų būti leidžiama konsoliduoti ir (arba) reikalaujama, kad jos konsoliduotų savo pelną ir nuostolius? Kaip reikėtų eliminuoti grupėje vykdomus sandorius siekiant išvengti sudėtingumo dėl kainodaros, pagrįstos „rinkos sąlygomis tarp nesusijusių šalių“ principu (angl. arm's length pricing)? 2 PRIEDAS Kai kurie BKPMB darbo grupėje aptarti smulkūs techniniai klausimai, dėl kurių Komisijoje vis dar vyksta svarstymai Aptarta 2005 m.: Ilgalaikis turtas ir nusidėvėjimas . Kiekvieno kvalifikuojamojo turto vieneto nusidėvėjimas gali būti skaičiuojamas arba atskirai: tam reikėtų atskirai įvertinti kiekvieno turto vieneto naudingo naudojimo laiką jį įsigyjant (pagal visoje ES taikomas bendras taisykles) ir jį nudėvėti atskirai per jo naudingo naudojimo laiką, arba kvalifikuojamasis turtas gali būti nudėvimas jį priskiriant vienai arba kelioms grupėms, kurioms nustatytas bendras naudingo naudojimo laikas. Komisijos nuomone, grupavimo metodas yra daug geresnis BKPMB. Atidėjimų atskaitymai. Atidėjimai paprastai gali būti neapmokestinami su apmokestinamų išimčių sąrašu arba apmokestinami su neapmokestinamų išimčių sąrašu. Komisijos nuomone, reikėtų apibrėžti apmokestinamus atidėjimus ir parengti neapmokestinamų išimčių sąrašą. Bendroji metodika. Pradinis atskaitos taškas skaičiuojant bendrovės mokesčio bazę gali būti tos bendrovės laikotarpio pradžios ir pabaigos balansų palyginimas arba bendrovės pelno ir nuostolio ataskaita. Norint atlikti minėtą palyginimą, būtina remiantis bendrai nustatytomis taisyklėmis parengti vadinamąjį mokesčių balansą, įskaitant pelno ir nuostolio ataskaitą. Pasirinkus antrąją galimybę, BKPMB teisės aktuose reikėtų tik bendrai apibrėžti pelno ir nuostolio ataskaitą; balanso informaciją galima patikrinti remiantis finansinėmis sąskaitomis. Komisijos nuomone, mokesčių balansas yra nebūtinas ir sukuria papildomą administracinę naštą. Aptarta 2006 m.: Vietiniai mokesčiai. Kai kuriose valstybėse narėse taikomi gana dideli vietiniai mokesčiai. Šiuos mokesčius galima arba atskaityti iš konsoliduotos bazės ir todėl įtraukti į bazės padalijimo mechanizmą, arba palikti nacionaliniu lygiu ir atskaityti tik iš atitinkamos valstybės narės konsoliduotos bazės dalies. Komisijos nuomone, paprastai geriau numatyti kiek galima išsamesnes taisykles ir kiek galima labiau vengti nacionalinių „leidžiančių nukrypti nuostatų“ ar papildomų mokesčių. Tačiau siekiant išsiaiškinti visas pasekmes būtina atlikti tolesnę analizę, nes atskaitymų, susijusių su vietiniais mokesčiais visoje ES, „padalijimas“, bet nacionalinių mokesčių, nustatytų bazei, „nepadalijimas“ gali lemti nenuoseklumą. Užsienio pajamos. Užsienio pajamos gali būti arba visiškai neįtrauktos į BKPMB, arba įtrauktos į BKPMB parengiant metodą, kuriuo remiantis jos būtų įtrauktos į konsolidavimo ir padalijimo mechanizmą. Kyla klausimas, nes būtina atsižvelgti į įvairius dvigubo apmokestinimo išvengimo metodus, kuriuos valstybės narės taiko pagal galiojančius teisės aktus ir dvišales sutartis su trečiosiomis šalimis. Komisijos nuomone, pageidautina sukurti metodą, pagal kurį užsienio pajamos būtų įtrauktos į BKPMB ir prireikus būtų taikomos tam tikros dvigubam apmokestinimui išvengti skirtos lengvatos. Komisija vis dar svarsto dėl tikslios lengvatų taikymo tvarkos. Grupės apibrėžimas. Reikės parengtį tikslų bendrovių grupės apibrėžimą, taikytiną konsolidavimo tikslais. Sunkumų kelia ne tik bendro priimtino nuosavybės lygio apibrėžimas, bet ir galimų nuosavybės struktūrų įvairovė. Pavyzdžiui, kai užsienio bendrovei priklauso kelios ES bendrovės, o ji pati priklauso ES bendrovei, atrodo labiau tiktų konsoliduoti visas grupei priklausančias ES bendroves. Tačiau kai kurie ekspertai mano, kad labiau tiktų atskirti ES bendroves, kai nuosavybės grandinė pertraukiama užsienio subjekto, ir būtina rasti šios problemos sprendimą. Sandoriai grupėje. Didžiausia konsolidavimo teikiama nauda – galimybė išvengti su sandorių kainodara susijusių problemų. Tačiau esama įvairių būdų sandoriams grupėje pašalinti, kai konsoliduojama bazė. Į juos galima neatsižvelgti, pripažinti savikainos verte arba esama tikrąja rinkos kaina. Kiekvienas būdas turi privalumų ir trūkumų, ir Komisija turi nuspręsti, kuris metodas yra tinkamesnis, arba ar yra galimybių leisti kiekvienai grupei pasirinkti iš kelių metodų. Padalijimo mechanizmas. Be svarbiausio klausimo, kurį metodą pasirinkti (pagrįstą makroekonominiais rodikliais, pridėtine verte, formule ar jų deriniu), yra keli išsamūs su apibrėžtimis susiję klausimai. Pavyzdžiui, prieš priimant sprendimą dėl galimybės taikyti formule grindžiamą metodą, reikia nuodugniau išanalizuoti kiekvieno galimo rodiklio svertines vertes ir konkrečius, į kiekvieną rodiklį trauktinus elementus. Net dėl iš pirmo žvilgsnio „paprasto“ darbo jėgos rodiklio kyla klausimų: pavyzdžiui, kokią tvarką taikyti užsakomajam darbui ir kurioje valstybėje narėje darbo sąnaudos turėtų būti pripažįstamos kaip rodiklis darbuotojams, dirbantiems daugiau kaip vienoje valstybėje narėje. [1] Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas: Pažanga ir tolesni žingsniai bendros konsoliduotos pelno mokesčio bazės (BKPMB) link – KOM(2006) 157. [2] Elgesio kodeksas dėl ES asocijuotųjų įmonių sandorių kainodaros dokumentų, kuris paskelbtas kartu su Komisijos komunikatu dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo ES asocijuotųjų įmonių sandorių kainodaros dokumentų srityje – KOM(2005) 543, 2005 11 7 – Tarybos patvirtintas 2006 m. birželio 27 d. [3] Komunikatas dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo ginčų vengimo ir sprendimo procedūrų srityje ir dėl ES išankstinių kainodaros susitarimų gairių – COM(2007) 71. [4] KOM(2006) 823, KOM(2006) 824 ir KOM(2006) 825, 2006 12 19. [5] KOM(2006) 728, 2006 11 22. [6] Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas. Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui. Mokesčių ir muitų politikos vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategiją – KOM(2005) 532, 2005 11 25. [7] 2006 m. lapkričio 20 d. CCCTB/WP/046 „Pažanga ir ateities planai įgyvendinant BKPMB“; žr. internete adresu: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/common_tax_base/article_3147_en.htm. [8] SEK(2005) 791, 2005 6 15, atnaujintas 2006 kovo mėn.