[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.8.2006 KOM(2006) 452 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas 2005 m. gruodžio 31 d. {SEK(2006) 1071} TURINYS Pirmoji dalis: Pokyčiai po 2005 m. birželio 30 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 3 1. Įžanga: Operacijų rūšys 3 2. Pokyčiai po 2005 m. birželio 30 d. ataskaitos 3 3. Rizika 3 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. 3 3.2. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos 2005 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A2 lentelę) 4 3.3. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2005 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A3 lentelę) 5 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių 5 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų valstybėms ne narėms analizė 5 6. Garantijų fondo padėtis 2005 m. gruodžio 31 d. 6 7. Santykinis vientisumas 7 Antroji dalis: Rizikos analizė: ekonominė ir finansinė valstybių ne narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 8 1. Įžanga 8 2. Šalys kandidatės 8 3. Vakarų Balkanų valstybės 8 4. Naujos nepriklausomos valstybės 9 PIRMOJI DALIS: POKYčIAI PO 2005 M. BIRžELIO 30 D. ATASKAITOS, RIZIKA IR BIUDžETO GARANTIJOSE NUMATYTų įSIPAREIGOJIMų VYKDYMAS [1] 1. ĮžANGA: OPERACIJų RūšYS Europos Sąjungos biudžetu mažinama rizika atsiranda dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: Europos Bendrijų suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų (mokėjimų balanso paskolos valstybėms narėms ir makrofinansinės pagalbos paskolos valstybėms ne narėms) ir paskolos siekiant mikroekonominių tikslų (Euratomo ir Europos investicijų banko (EIB) paskolos[2] valstybėms ne narėms). 2. Pokyčiai po 2005 m. birželio 30 d. ataskaitos Antrojoje 2005 m. pusėje dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims nebuvo priimtas joks naujas Tarybos sprendimas bei nebuvo išmokėta naujų paskolų. Dotacijų forma iš viso išmokėta 29,5 mln. EUR: 3 mln. EUR – Albanijai, 1,5 mln. EUR – Armėnijai, ir 25 mln. EUR – Serbijai ir Juodkalnijai. Dėl Euratomo – remiantis galiojančiais sprendimais nebuvo išmokėta naujų paskolų. Komisijos komunikate dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos[3] teigiama, kad ateityje finansavimo iš Garantijų fondo suma nebus aiškiai ribojama, nes finansavimas iš Garantijų fondo bus vykdomas pagal 4 antraštinės dalies (Išorės santykiai) biudžeto eilutę, o ne kaip šiuo metu – iš paskirto rezervo. 3. Rizika Toliau pateikiama rizikos analizė grindžiama nustatytomis priemonėmis dėl neįvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojimų, Bendrijos biudžeto didžiausios metinės rizikos ir didžiausios teorinės metinės rizikos (metodika paaiškinta Komisijos tarnybų darbo dokumente). Patikslinti skaičiai pateikiami atitinkamose priedo A1, A2 ir A3 lentelėse. 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. 2005 m. gruodžio 31 d. bendra rizika siekė 16 521 mln. EUR, palyginti su 16 333 mln. EUR 2005 m. birželio 30 d. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomos operacijos, kurios po paskutinės ataskaitos pateikimo turėjo poveikio neįvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojimų sumoms. 1 lentelė: neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d.* | mln. EUR (suapvalinta) | Neįvykdytų įsipareigojimų suma 2005 m. birželio 30 d. | 16,333 | Paskolų grąžinimas | Euratomas | 0 | Makrofinansinė pagalba | -111 | EIB | -1,243 | Išmokėtos paskolos | Euratomas | 0 | Makrofinansinė pagalba | 0 | EIB | 1,580 | Euro ir kitų valiutų kursų skirtumai | -38 | Neįvykdytų įsipareigojimų suma 2005 m. gruodžio 31 d. | 16,521 | * Visos paskolos su garantija (valstybės narės ir valstybės ne narės), išskyrus nesumokėtas palūkanas ir neatliktus mokėjimus. | Su valstybių narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. buvo 2 966 mln. EUR, palyginti su 3 214 mln. EUR 2005 m. birželio 30 d. Su valstybių ne narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. buvo 13 554 mln. EUR, palyginti su 13 119 mln. EUR 2005 m. birželio 30 d. 3.2. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika [4]: atliktos operacijos 2005 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A2 lentelę) - 2006 m. bendra didžiausia metinė rizika siekia 2 139 mln. EUR. - Su valstybėmis narėmis susijusi rizika siekia 617 mln. EUR. - Su valstybėmis ne narėmis susijusi rizika siekia 1 522 mln. EUR. 3.3. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika [5]: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2005 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A3 lentelę)[6] - 2006 m. didžiausia teorinė rizika siekia 2 213 mln. EUR, o pagal apskaičiavimus, remiantis tam tikromis prielaidomis, 2014 m. ji sieks 2 782 mln. EUR. - Maksimali teorinė su valstybėmis narėmis susijusi rizika išlieka beveik stabili ir 2006 m. sudaro 618 mln. EUR. - Rizika, susijusi su ne valstybėmis narėmis siekia, 1 594 mln. EUR. Apskaičiuota, kad rizika 2014 m. pasieks 2 604 mln. EUR. 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Komisija naudojasi savo grynųjų pinigų ištekliais[7] siekdama išvengti vėlavimų ir dėl to susidarančių išlaidų aptarnaujant savo skolinimosi operacijas, kai skolininkas vėluoja sumokėti Komisijai. 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 su pakeitimais įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas. Jei gavėjas (trečiosios šalys) vėluoja grąžinti paskolą, kurią suteikė arba kuriai garantiją suteikė Bendrija, kreipiamasi į Garantijų fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kada skola turėjo būti grąžinta[8]. Per antrąjį 2005 m. pusmetį į Garantijų fondą nebuvo kreiptasi, kadangi nebuvo negrąžintų paskolų atvejų. 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų valstybėms ne narėms analizė Iš tikrųjų Garantijų fondo mechanizmas riboja Bendrijos skolinimo ir garantijų suteikimo valstybėms ne narėms galimybes, nes asignavimus, kurie gali būti skirti Fondo atidėjiniams, riboja suma, kuri garantiniam rezervui numatyta dabartinėje finansinėje perspektyvoje[9]. Priedo A4 lentelėje pateikiama 2005–2006 m. Bendrijos skolinimo valstybėms ne narėms pajėgumų sąmata, kuri yra suderinta su Garantijų fondo mechanizmu. Priede išsamiau paaiškinamas apskaičiavimo metodas ir pateikiamos nuorodos į teisinius dokumentus. 2 lentelėje pateikiamos neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos valstybėms ne narėms, kurių bendra suma 2005 m. gruodžio 31 d. sudarė 13 680 mln. EUR. 2 lentelė: neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos valstybėms ne narėms, mln. EUR (suapvalinta) | 1. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai, EB (MFP), Euratomas | 1,465 | 2. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai, EIB | 12,089 | 3. Nesumokėtos palūkanos1 | 126 | Neįvykdytų įsipareigojimų suma2 2005 m. gruodžio 31 d. | 13,680 | 1 Nesumokėtos palūkanos pagal reglamentą, įsteigiantį Garantijų fondą. 2 Neatlikti mokėjimai ir nesumokėtos palūkanos neįskaičiuojami į neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, kuriuos turi sumokėti Fondas, – apie juos kalbama atskirai 6 skirsnyje. | Fondo išteklių ir neįvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojimų santykis pagal reglamentą, įsteigiantį Fondą, buvo 9,7 %, o tai yra didesnis negu 9 % – planuojamas skaičius, nustatytas Reglamente Nr. 1149/1999, iš dalies keičiančiame Reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį Fondą. Taisyklėse nurodoma, kad metų pabaigoje perteklius grąžinamas į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukų suvestinės specialiąją antraštinę dalį. 6. Garantijų fondo padėtis 2005 m. gruodžio 31 d. 2005 m. gruodžio 31 d. Garantijų fondą sudarė 1 323,94 mln. EUR. 2005 m. antrąjį pusmetį buvo užfiksuotos tokios operacijos: - 140,11 milijono EUR pirmasis pervedimas į Fondą; - 2004 m. 187,13 mln. EUR Fondo perteklius grąžintas į Sąjungos 2005 m. biudžetą; - Grynosios 25,6 mln. EUR įplaukos iš Fondo turto investicijų 2005 m. gruodžio 31 d. Antrojoje 2005 m. pusėje nesusigrąžinta jokių sumų. Bendrieji įsiskolinimai 2005 m. gruodžio 31 d. t. y. Argentinos Respublikos delspinigiai, sudaro 1 718 493,23 JAV dolerių, iš jų 1 448 433,44 JAV dolerių (1 227 798,12 EUR) Fondas dar turi susigrąžinti. Likutis bus sumokėtas EIB. 7. Santykinis vientisumas Apskaičiuota, kad sumos Fonde 2005 m. gruodžio 31 d. (1 323,94 mln. EUR) ir didžiausios teorinės metinės paskolų valstybėms ne narėms rizikos 2006 m. (1 590 mln. EUR) santykis yra 83 % (žr. priedo A3 lentelę). ANTROJI DALIS: RIZIKOS ANALIZė: EKONOMINė IR FINANSINė VALSTYBIų NE NARIų, KURIOS GAUNA NAUDOS Iš SVARBIAUSIų SKOLINIMO OPERACIJų, PADėTIS 1. ĮžANGA Pirmoje dalyje pateikti skaičiai suteikia informacijos apie bendrajam biudžetui tenkančios rizikos kiekybinius aspektus. Tačiau taip pat reikėtų įvertinti rizikos, kuri priklauso nuo operacijos pobūdžio ir skolininko padėties, pobūdį. Lentelės su šalių rizikos įvertinimu pateikiamos atskirai Komisijos tarnybų darbo dokumente[10]. Toliau pateikiama glausta šios analizės santrauka. Skirsnį, skirtą kitų valstybių ne narių padėties analizei, galima rasti priedo 3.1 punkte. 2. ŠALYS KANDIDATėS Pirmojoje 2005 m. pusėje Bulgarijos ekonomika sparčiai augo, tačiau trečiajame ketvirtyje pastebimas nemažas šio augimo sulėtėjimas. Realaus BVP augimas per metus pasiekė 5,5 %. Pagrindinė augimo sulėtėjimo priežastis buvo dideli potvyniai vasaros mėnesiais. Einamosios sąskaitos deficitas išaugo iki 11,8 % BVP. Grynųjų tiesioginių užsienio investicijų (TUI) įplaukos tebebuvo didelės, tačiau skirtingai nei ankstesniais metais, įplaukų nepakako visiškai padengti 2005 m. einamosios sąskaitos deficitą – tai pavyko padaryti tik 75 %. 2005 m. realaus BVP augimas Rumunijoje sumažėjo iki 4,1 %, pirmiausiai dėl neigiamo didžiulių potvynių ir struktūrinių permainų poveikio pramonės veiklai. Einamosios sąskaitos deficitas nežymiai padidėjo nuo 8,4 % 2004 m. iki 8,7 % BVP 2005 m., iš kurių daugiau kaip 85 % padengė grynųjų TUI ir investicijų portfelio valdymas. 2005 m. užsienio skola išaugo vos 2 % iki 34,5 % BVP. 2005 m. Turkijos realus BVP išaugo 7,4 % po to, kai 2004 m. jis padidėjo 8,9 %. Pagrindinis augimo stimulas buvo investicijos ir privatus vartojimas. Einamosios sąskaitos deficitas didėjo mažiau nei tikėtasi – nuo 5,1 % 2004 m. iki 5,8 % BVP 2005 m. Valstybės finansų rezultatai buvo geri dėl didelio augimo ir mažo atlyginimų augimo viešajame sektoriuje. Valdžios sektoriaus deficitas (2006 m. fiskalinis pranešimas, naudojant ESS 95) sumažėjo nuo 11,3 % BVP iki 5,7 % BVP 2004 m. ir 1,2 % BVP 2005 m. (arba maždaug 2 % skaičiuojant pagal Vyriausybės finansų statistikos metodiką). 3. VAKARų BALKANų VALSTYBėS BVP Albanijoje toliau sparčiai augo iki 5,5 % 2005 m. Tačiau užsienio prekyba pasižymi nemažu disbalansu. Nors prekybos deficitas 2005 m. išliko daugiau kaip 23 % BVP, maždaug 7 % BVP einamosios sąskaitos deficitą padėjo padengti nemaži privačių lėšų pervedimai iš užsienio. Buvo padaryta pažanga valdant valstybės išlaidas ir įplaukas; vis dėlto vienas sunkiausių naujosios vyriausybės uždavinių tebėra mokesčių administravimo ir viešojo sektoriaus valdymo stiprinimas. 2005 m. Bosnija ir Hercegovina palaikė stabilią makroekonominę aplinką, šalies ekonomika, kaip ir 2004 m., augo maždaug 5 %. Struktūrinės reformos vyko palyginti lėtai, nors netiesioginių mokesčių ir privatizacijos srityje buvo pastebėta ir pasiekimų. Kadangi nėra oficialios statistikos, spėjama, kad einamosios sąskaitos deficitas šioje šalyje sudaro 23 % BVP. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ekonomika ir toliau sparčiai augo. 2005 m. realaus BVP augimas sudarė 4,0 % – beveik nepasikeisdamas nuo 4,1 % 2004 m. Einamosios sąskaitos balansas 2005 m. pastebimai gerėjo, nes 2005 m. deficitas sumažėjo maždaug 1,5 % nuo beveik 8 % BVP 2004 m. Maždaug pusę šio rodiklio pasiekti padėjo padidėjęs eksportas. 2005 m. gruodžio pabaigoje Nacionalinio banko oficialiosios atsargos sudarė 1,1 milijardo EUR, o tai beveik prilygsta maždaug 4 mėnesių 2005 m. prekių ir paslaugų importo sumai. Gruodžio pabaigoje bendroji užsienio skola sudarė apie 38 % BVP. Serbijos ir Juodkalnijos ekonomika 2005 m. sparčiai augo, skatinama gerų rezultatų prekybos, susisiekimo, finansinių paslaugų ir statybų sektoriuose. Lyginant su praėjusiais metais, Serbijos BVP padidėjo 6,5 % per visus metus, o Juodkalnijoje per pirmuosius 2005 m. devynis mėnesius – 3,8 %. Einamosios sąskaitos deficitas siekia 8,5% BVP. Dėl didelių TUI įplaukų šiek tiek sumažėjo finansavimo poreikiai. Abiejose respublikose 2005 m. reformos vėl vyko sparčiai, o Serbijoje dėl įmonių privatizacijos ir restruktūrizavimo privataus sektoriaus dalis BVP padidėjo iki 55 %. 4. NAUJOS NEPRIKLAUSOMOS VALSTYBėS 2005 m. dėl gerų pramonės ir žemės ūkio rodiklių Gruzijos ekonominis augimas padidėjo iki maždaug 8 % (6,2 % 2004 m.). Pernai prasidėjęs privatizacijos procesas davė įplaukų, prilygstančių maždaug 3 % BVP. Dėl didelių naftotiekiui (dujotiekiui) skirtų gamybos priemonių įplaukų ir kitų investicijų į infrastruktūrą einamosios sąskaitos deficitas išaugo iki 10 % BVP (2004 m. – 7,6 %). Deficitas daugiausiai buvo finansuojamas tiesioginių užsienio investicijų įplaukomis. Gruzijos nominali užsienio skola šiek tiek išaugo iki 1,8 milijardo JAV dolerių 2005 m. pabaigoje, o užsienio skolos ir BVP santykis sumažėjo nuo 36 % (2004 m.) iki maždaug 30 % (2005 m.). Ukrainoje neigiamos prekybos šoko pasekmės (energijos importo kainos išaugo, smuko pasaulinės metalo eksporto kainos) ir vangus investavimas dėl neaiškios vyriausybės politikos tapo skaudaus nuosmukio priežastimi, ir BVP augimas 2005 m tesudarė 2,4 % (2004 m. – 12,1 %). 13 milijardų JAV dolerių Ukrainos biudžeto užsienio skola išlieka stabili ir sudaro maždaug 16 % BVP. 2005 m., pirmiausiai dėl privatizacijos paskatintų kapitalo įplaukų 2005 m. paskutiniajame ketvirtyje, padvigubėjo Ukrainos nacionalinio banko tarptautiniai rezervai. Politinė nežinomybė tęsėsi iki 2006 m. kovo parlamento rinkimų. Tačiau reitingų tarnybos ir toliau skyrė Ukrainai BB valstybės reitingą (esant stabiliai perspektyvai), pagrįsdamos tai maža valstybės skola ir geru išorės likvidumu. 2005 m. Moldovos BVP augimas vėl viršijo 7 %, atspindėdamas didelę vidaus paklausą, kurią tik padidino sparčiai augantys lėšų pervedimai. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki 7 % BVP, nors didelę augančio prekybos deficito dalį padengė lygiai taip pat didėjantys lėšų pervedimai. Dėl didesnių importo mokesčių 2005 m. padidėjo biudžeto perteklius. 2006 m. biudžetas gali tapti deficitiniu, nes jame atsispindės didesnės išlaidos socialinėms programoms ir numatomas Moldovos skolos grąžinimas Paryžiaus klubo kreditoriams. Jau 2005 m. dėl valiutos kurso padidėjimo ir BVP augimo valstybės užsienio skola ir skola su valstybės garantija sumažėjo iki vieno ketvirtadalio BVP. Moldovos nacionalinio banko tarptautinės atsargos išaugo iki daugiau kaip dviejų mėnesių importo dydžio. 2005 m. toliau sparčiai augo Tadžikistano ekonomika, realus BVP išaugo 7,5 %, palyginti su 10,6 % 2004 m. Valdžios sektoriaus biudžeto perteklius 2005 m. siekė 0,1 % (perteklius fiksuojamas trečius metus iš eilės). Dėl sėkmingo dvišalio skolos susitarimo su Rusija, didžiausia Tadžikistano kreditore, 2005 m. užsienio skola sumažėjo iki mažiau kaip 40 % BVP. Todėl einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo nuo 4 % BVP 2004 m. iki 3,6 % 2005 m. Importo padengimas bendrosiomis oficialiomis atsargomis šiek tiek padidėjo nuo 1,8 mėnesio 2004 m. iki 1,9 mėnesio 2005 m. pabaigoje. [1] Atkreipkite dėmesį, kad priede pateikiamas Komisijos tarnybų darbo dokumentas ir išsamios lentelės bei šios ataskaitos aiškinamosios pastabos. [2] Išsami informacija apie EIB įgaliojimus pateikiama priedo A1 lentelėje. [3] COM(2004)487, 2004 7 14. [4] Techninis terminas „maksimali metinė rizika“ paaiškinamas priedo 1 punkte. [5] Techninis terminas „maksimali teorinė metinė rizika“ paaiškinamas priedo 1 punkte. [6] Maksimali metinė rizika atsižvelgia į paskolų, kurios dar bus išmokėtos pagal dabartinę finansinę perspektyvą sumas, kol dar nepatvirtinti naujieji EIB įgaliojimai 2007–2013 m. [7] Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 su pakeitimais, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [8] Išsamesnės informacijos galima rasti priedo 2.5 skirsnyje. [9] Metinė suma, kuri yra įrašyta į 2000–2006 m. finansinę perspektyvą, yra 200 mln. EUR 1999 m. kainomis; 2005 m. suma sudarė 223 mln. EUR. [10] SEC(2006) 1071