(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą.

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(20)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 0,6 % BVP. Numatoma, kad Vokietija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų sumažėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,7 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,05 % BVP), palyginti su 2022 m.;

(19)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Vokietijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-1,6 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Vokietija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto. Todėl Vokietija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,5 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,7 % BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinos apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti ir papildomos išlaidos žaliajai pertvarkai (0,2 % BVP);

(15)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Vokietijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Vokietijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas; Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Vokietijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 4,3 % BVP 2020 m. iki 3,7 % 2021 m. Vokietijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,7 % BVP 2020 m. iki 4,2 % 2021 m. Priemonės, kurių Vokietija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Be to, kai kurios diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas daugiausia sudarė išmokų šeimai, pvz., pašalpų vaikui ir neapmokestinamų pašalpų vaikui, padidinimas ir didesnės nurašymo galimybės. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 69,3 % BVP;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Vokietijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Vokietija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Vokietijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(24)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Vokietijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma jos padeda patenkinti poreikį skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, visų pirma į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, darnųjį transportą, švarias, veiksmingas ir integruotas energetikos sistemas, viešojo administravimo ir sveikatos priežiūros paslaugų skaitmeninimą, švietimą ir mokslinius tyrimus bei inovacijas;

(25)tikimasi, kad Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Vokietijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 42 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 52 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Vokietijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra būtinas sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

(26)Vokietija iki 2022 m. balandžio 4 d. pateikė sanglaudos politikos programavimo dokumentus dėl visų 15 Europos regioninės plėtros fondo programų, visų 16 „Europos socialinio fondo +“ programų ir mišrios Europos regioninės plėtros fondo / „Europos socialinio fondo +“ programos. 2022 m. balandžio 19 d. Komisija patvirtino partnerystės susitarimą su Vokietija dėl sanglaudos politikos fondų naudojimo. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Vokietija, programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus, atsižvelgė į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(27)be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiamų ekonominių ir socialinių uždavinių, Vokietija vis dar atsilieka diegdama itin didelio pralaidumo plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse, kuriose didesnės investicijos gali padidinti našumo augimą ir sumažinti santaupų ir investicijų disbalansą. Apskritai Vokietija per pastaruosius metus labai pagerino itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio aprėptį ir šiuo metu viršija ES vidurkį. Tačiau kaimo vietovėse aprėptis buvo 22,5 %, t. y. mažesnė už 37,1 % ES vidurkį. Be to, tik 15,4 % namų ūkių turi prieigą prie šviesolaidinio ryšio (palyginti su 50 % ES vidurkiu), todėl Vokietija patenka tarp valstybių narių, kuriose šviesolaidinio ryšio aprėptis yra mažiausia, o penkių geriausius rezultatus pasiekusių ES šalių šviesolaidinio ryšio aprėptis siekia bent 85 %. Šviesolaidinių jungčių trūkumas ryškesnis kaimo vietovėse (11,3 %, palyginti su 33,8 % ES vidurkiu). Tai stabdo našumo augimą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, daugelis kurių veikia kaimo ir priemiesčių vietovėse. Plačiajuosčio ryšio plėtra ir 5G ryšys į Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą neįtraukti. Numatyta federalinio ir regioninio lygmens schemų, kuriomis siekiama gerinti ryšį pilkosiose zonose ir judrųjį ryšį baltosiose zonose. Koalicijos susitarime nustatyti plataus užmojo tikslai, susiję su galimybe visiems Vokietijos namų ūkiams visoje šalyje naudotis šviesolaidiniu ir 5G ryšiu, tačiau dar nenustatytas įgyvendinimo terminas. Siekiant užtikrinti savalaikį jų įgyvendinimą bus labai svarbu didinti civilinės inžinerijos planavimo ir valdymo pajėgumus privačiajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus planavimo ir įgyvendinimo valdymą. Norint, kad tikslai būtų pasiekti, taip pat reikės patobulinti paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procedūras, taip pat standartizuoti alternatyvius, mažiau laiko reikalaujančius įrengimo metodus;

(28)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(29)Vokietija susiduria su sunkumais, susijusiais su jos priklausomybe nuo iškastinio kuro ir energijos importo iš Rusijos, taip pat su pagrindinėmis investavimo į visiškai integruotą tvarios energetikos sistemą sąlygomis. 2020 m. duomenys rodo, kad šalies priklausomybė nuo dujų importo iš Rusijos itin didelė (65 %) ir didesnė už ES vidurkį (44 %). Priklausomybė nuo naftos importo iš Rusijos taip pat yra didesnė už ES vidurkį (34 % Vokietijoje, palyginti su 26 % ES vidurkiu). Daugiau kaip pusę Vokietijos energijos rūšių derinio sudaro dujos (26 %) ir nafta (35 %). Ši priklausomybė turi tiesioginį poveikį Vokietijos pramonei, kuri suvartoja 35 % gamtinių dujų teikiamos galutinės energijos. Spartesnė pažanga plečiant perdavimo ir paskirstymo tinklus ir naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją yra labai svarbi siekiant spręsti šias problemas, pasiekti klimato ir energetikos tikslus ir padidinti investicijas, palyginti su santaupomis. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant įvairinti energijos tiekimą ir maršrutus, panaudojant visus turimus anglies dioksido neišskiriančius energijos išteklius, visų pirma naudojant atsinaujinančiąją elektros energiją ir dujas, įskaitant vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių ir suskystintas gamtines dujas. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Kad Vokietija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą. Reikia dėti pastangas siekiant paspartinti pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, pagerinti lankstumo galimybes ir energijos vartotojų atsaką į kintančias kainas, taip pat stiprinti energetikos sistemos integraciją. Taip pat reikėtų imtis veiksmų siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti energijos suvartojimą, taip pat paspartinti pastatų ūkio ir transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nes 2021 m. šiuose sektoriuose nepasiekti metiniai nacionaliniai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tikslai. Didesnis judumo dalijantis transporto priemonėmis ir tvaraus viešojo transporto naudojimas gali sumažinti iškastinio kuro suvartojimą. Vokietijoje smarkiai vėluojama vykdant elektros energijos tinklų plėtrą. Pagrindinės kliūtys, be kita ko, yra planavimo, leidimų išdavimo ir apskundimo procedūrų sudėtingumas ir trukmė. Dėl elektros energijos tinklų plėtros vėlavimo tam tikrose vietovėse tapo būtina apriboti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Be to, elektros tinklų plėtros vėlavimas smarkiai veikia kaimyninių valstybių narių tinklus, nes Vokietijos tinklo pajėgumo nepakanka elektros energijos, kuria prekiaujama atitinkamoje kainų zonoje, kiekiui perduoti. Vyriausybė įsipareigojo iki 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį pagamintos elektros energijos kiekyje padidinti iki 80 %, o iki 2035 m. – iki beveik 100 %. Tačiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos, visų pirma sausumos vėjo, naudojimas pastaraisiais metais smarkiai sulėtėjo dėl tebesitęsiančių įgyvendinimo kliūčių. Įgyvendinimo kliūčių šalinimas apima veiksmus, kuriais siekiama ankstyvame etape išspręsti konfliktus dėl žemės naudojimo, sušvelninti taisykles dėl minimalaus atstumo, pagerinti žemėtvarką siekiant nustatyti vėjo energijos naudojimo zonas ir palengvinti leidimų gavimą. Pritarimą vietos lygmeniu galima padidinti, be kita ko, supaprastinant konsultacijų procesą, didinant piliečių dalyvavimą ir dalijantis pajamomis iš projektų. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra ir energijos vartojimo efektyvumo didinimas ne tik sumažins priklausomybę nuo energijos importo, bet ir gerokai sumažins energijos kainas. Galiausiai galima toliau stiprinti dalyvavimą su energetika susijusiame tarpvalstybiniame bendradarbiavime, taip pat padidinti lankstumą ir srautų priešinga kryptimi pajėgumą, kai tai susiję su esamomis jungtimis;

(30)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Vokietija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Vokietija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(31)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(32)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Vokietijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

(33)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose. 1, 2 ir 3 rekomendacijomis taip pat prisidedama prie euro zonai skirtų rekomendacijų, ypač 1 ir 4 rekomendacijų, įgyvendinimo. 1 rekomendacijoje nurodyta fiskalinė politika ir 2, 3 ir 4 rekomendacijose nurodyta politika, be kita ko, padeda mažinti disbalansą, susijusį su einamosios sąskaitos pertekliumi, kiek tai susiję su didesnėmis investicijomis,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Gerinti mokesčių derinį siekiant užtikrinti įtraukesnį ir tvaresnį augimą, visų pirma didinant mokesčių paskatas siekiant padidinti dirbtų valandų skaičių. Išlaikyti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

3.Pašalinti investavimo kliūtis ir skatinti investicijas į itin didelio pralaidumo skaitmeninio ryšio tinklus.

4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti jo importą didinant energijos vartojimo efektyvumą, skatinant taupyti energiją, įvairinant energijos tiekimą ir maršrutus, šalinant investavimo kliūtis, toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras, didinant investicijas į elektros energijos tinklus ir atsinaujinančiąją energiją ir spartinant jų diegimą, taip pat toliau skatinant dalyvavimą su energetika susijusiame tarpvalstybiniame bendradarbiavime.

Priimta Briuselyje