Metinė Komisijos ataskaita europos Parlamentui ir tarybai 2008 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą [SEK(2010)146[ [SEK(2010)147] /* KOM/2010/0060 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.2.25 KOM(2010)60 galutinis METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2008 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą [SEK(2010)146[ [SEK(2010)147] TURINYS METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2008 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą 1. Įžanga 3 2. Valstybių narių metinių ataskaitų suvestinė 3 3. Žvejybos pajėgumų valdymo taisyklių laikymasis. Bendri rezultatai 8 3.1. Žemyninės dalies laivynas (išskyrus atokiausiuose regionuose registruotus laivus) 8 3.2. Atokiausiuose regionuose registruoti laivynai 9 4. Komisijos išvados 9 ĮžANGA Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės turi[1] Komisijai pateikti savo praėjusių metų pastangų pasiekti tvarią laivyno pajėgumų ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyrą ataskaitą. Valstybių narių ataskaitos pateikiamos interneto svetainėje EUROPA[2]. Remdamasi šiomis ataskaitomis ir ES žvejybos laivyno registro duomenimis, Komisija parengė 2008 m. suvestinę ir pateikė ją Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK, angl. STECF ) bei Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetui. Šioje Komisijos ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikiama minėta valstybių narių ataskaitų suvestinė, techninis priedas (SEC (2010) 146) ir minėtų komitetų nuomonės (SEC (2010) 147). Techniniame priede pateikiamos išsamios pastabos apie pajėgumų valdymą[3] ir lentelės bei diagramos, kuriomis iliustruojamos bendros ES žvejybos laivyno raidos tendencijos ir parodoma, kaip valstybės narės laikosi įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų. Be to, interneto svetainėje EUROPA galima rasti tokią informaciją anglų kalba: - išsamius rezultatus, pagal kuriuos galima spręsti, kaip kiekviena valstybė narė laikosi reikalavimų; - kiekvieno atokiausio Sąjungos regiono rezultatus; - valstybių narių ataskaitas. VALSTYBIų NARIų METINIų ATASKAITų SUVESTINė Šiais metais ataskaitas laiku pateikė tik devynios valstybės narės, o kitos valstybės vėlavo pateikti ataskaitas nuo vienos iki dvylikos savaičių. Nepaisydama vėlavimo, Komisija minėtiems komitetams suvestinę ataskaitą pateikė iki 2009 m. liepos 31 d. Reikėtų pridurti, kad, nors daugelis valstybių narių laikėsi Reglamento (EB) Nr. 1438/2003 13 straipsnyje nustatytos ataskaitos struktūros, pateiktos informacijos kokybė ne visada buvo pakankama šiai ataskaitai parengti. Šioje ataskaitoje apibendrinami valstybių narių pateikti jų žvejybos laivynų aprašai, įgyvendinamų žvejybos pastangų mažinimo programų poveikis ir tai, kaip valstybės narės laikosi įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų. Siekdama padėti valstybėms narėms atlikti nuoseklią ir išsamiais duomenimis pagrįstą laivyno pajėgumų ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyros analizę, Komisija bendradarbiavo su ŽMTEK ir parengė gaires, kuriomis vadovaujantis galima atlikti geresnę žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros analizę. Rengdamos 2007 m. ataskaitas šiomis gairėmis vadovavosi tik kelios valstybės narės. Rengiant 2008 m. ataskaitas gairėmis vadovautasi labiau – 12 šalių apskaičiavo ir paaiškino visus arba kai kuriuos siūlomus rodiklius. Daugeliu atvejų pateikti skaičiai rodo, kad laivynų pajėgumai gerokai per dideli. Išsamesnis paaiškinimas, kaip naudotis gairėmis, ir siūlomų rodiklių suvestinė pateikiami Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Belgija. Belgija minėtomis gairėmis vadovavosi rengdama su plačiažiočiais tralais žvejojančiais traleriais, kurie yra svarbiausia Belgijos laivyno dalis, susijusią ataskaitos dalį. 12–24 m ilgio laivų pajėgumai išnaudojami menkai, investicijų grąža neigiama, taigi, pajėgumai per dideli; 24–40 m ilgio laivų pajėgumai išnaudojami labiau, investicijų grąža teigiama. 2008 m. pavyko kiek sumažinti talpos rodiklį nesinaudojant viešąja pagalba. Pagal 2007–2013 m. Europos žuvininkystės fondo veiklos programą 2009–2010 m. Belgija numato parengti laivyno pritaikymo programą, skirtą didelės galios (per 221 kW) plačiažiočiais tralais žvejojantiems traleriams. 24–40 m. ilgio plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių laivynas išnaudojo didelę jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos kvotos dalį visuose rajonuose, išskyrus VIIa rajoną. Ataskaitoje nurodoma, kad pastarajame rajone pajėgumai buvo menkai išnaudojami dėl kitų veiksnių (dėl kvotų mainų padidėjusios nacionalinės kvotos, didelių kuro sąnaudų ir laivų atidavimo į metalo laužą 2006 m.). Bulgarija. 96 % Bulgarijos laivyno sudaro maži laivai. Ataskaitoje nurodoma, kad 2008 m. 1 820 iš 2 547 laivų žvejybos veiklos nevykdė. Pagal administracinį sprendimą, priimtą prieš šaliai įstojant į ES, į laivyną įtraukti du laivai. Rengdama ataskaitą Bulgarija gairėmis vadovavosi. Remiantis techniniu rodikliu, visų laivyno segmentų pajėgumai buvo išnaudojami menkai. Iki 6 m ilgio laivų segmentas įvertintas prasčiausiai, todėl Bulgarija ketina imtis priemonių šio segmento būklei pagerinti. Bulgarijos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų reguliavimo programa. Kvotų sistemą Bulgarija taiko tik dviejų pagrindinių rūšių žuvims – paprastiesiems otams ir atlantiniams šprotams. Danija. Danija gairėmis vadovavosi rengdama 11 laivyno segmentų, kuriuos suskirstė pagal Duomenų rinkimo reglamentą[4], ataskaitą. Remiantis apskaičiuotais rodikliais, išlaikyta žuvų išteklių ir žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičiaus pusiausvyra. Nustatyti per dideli trumpesnių nei 12 m ilgio laivų pajėgumai. Daugelio sektorių ekonominės veiklos rezultatai geri. 2003–2008 m. Danijos žvejybos laivyno pajėgumai sumažinti taip: talpa (GT) – 23 %, galia (kW) – 22 %, laivų skaičius – 22 %. Labiausiai sumažinta 12–24 m laivyno dalis. 2008 m. žvejybos veiklos nevykdė 901 laivas, kurių bendra talpa – 11 594 GT, o galia – 44 238 kW. Danijos laivynui taikomos II priede nurodytos priemonės, kurios yra atlantinių menkių išteklių atkūrimo plano dalis, todėl, palyginti su 2003 m., bendras žvejybos dienų skaičius sumažėjo 48 %, o laivų skaičius – 41 %. Vokietija. Rengdama ataskaitą Vokietija gairėmis nesivadovavo. Atskirų laivyno segmentų žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyra buvo nagrinėjama kokybiniu biologiniu metodu. Ataskaitoje įvertinta, ar kiekvieno laivyno segmento pajėgumų pokyčiai atitiko atitinkamų pagrindinių žuvų išteklių kiekio ir jų žvejybos lygio pokyčius. Pakrančių regionų smulkiosios žvejybos laivynas sumažintas trisdešimčia laivų, plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių laivynas (I ir II sąrašai) – devyniais laivais, o midijų ir žuvų, kurioms netaikomos kvotos, žvejybos laivynas – taip pat devyniais laivais. Tačiau, į laivyną įtraukus daugiau iki 12 m ilgio laivų, žvejojančių pasyviosios žvejybos įrankiais, ir tralerių bei plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių, kiek padidėjo bendri pajėgumai (talpa (GT) – 0,1 %, galia (kW) – 0,26 %). Ataskaitoje nurodoma, kad žvejybos pastangų mažinimo programos neturėjo didelės įtakos laivyno sumažėjimui (kiekybinių duomenų nepateikiama). Estija. Rengdama ataskaitą Estija gairėmis vadovavosi iš dalies. Remiantis techniniu rodikliu, ilgesnių nei 12 m ilgio tralerių segmento pajėgumai aiškiai per dideli. Ataskaitiniu laikotarpiu septyni laivai į laivyną įtraukti ir septyni iš jo išbraukti; nė vienu atveju viešosios pagalbos neskirta. 2008 m. Baltijos jūroje ar Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO, angl. NAFO ) ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. NEAFC ) reguliuojamame rajone nepradėta taikyti naujų daugiamečių išteklių valdymo ir atkūrimo planų. Estijos laivynas Baltijos jūroje dalyvavo taikant Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimo priemones. Tačiau tų priemonių poveikis ataskaitoje neįvertintas. Graikija. Graikijos ataskaitoje apskaičiuoti kai kurie gairėse siūlomi rodikliai. 2008 m. 22–23 geografiniuose parajoniuose buvo gerokai mažiau naudojami gaubiamaisiais tinklais žvejojantys 12–24 m ilgio laivai, o 12–24 m ilgio priekrantės laivai pradėti naudoti intensyviau. Pastaraisiais metais 20-ajame geografiniame parajonyje gaubiamaisiais tinklais žvejojantys 12–24 m ilgio laivai naudojami per mažai. 2008 m. viešoji pagalba nebuvo teikiama laivyno pajėgumų mažinimui finansuoti; laivų, kurių eksploatacija nutraukta, talpa – 1 807 GT, galia – 6 769 kW. Ispanija. Rengdama ataskaitą Ispanija gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. 2008 m. buvo nutraukta 1 736 laivų (talpa – 12 803 GT) eksploatacija, tačiau tik 25 laivai (talpa – 2 408 GT) buvo išbraukti iš laivyno pasinaudojant viešąja pagalba. 2008 m. į laivyną įtrauktas 141 laivas (talpa – 2 958 GT). Kadangi ŽŠVAO rajone įgyvendinamas juodųjų paltusų išteklių atkūrimo planas, palyginti su 2003 m., bendras Ispanijos laivyno žvejybos dienų, kuriomis buvo žvejojamos šios žuvys, skaičius sumažėjo 84 %. Įgyvendinant australinių jūrinių lydekų ir omarų išteklių atkūrimo planą, aptariamojo laivyno žvejybos pastangas pavyko kasmet sumažinti po 10 % – nuo 260 dienų 2005 m. iki daugiausia 194 dienų 2008 m. Prancūzija. Rengdama ataskaitą Prancūzija gairėmis nesivadovavo. Ataskaitoje pateikiama nacionalinių, tarptautinių ir ES lygio išteklių valdymo priemonių, tokių kaip Prancūzijos laivynui taikomi įvairių rūšių išteklių BLSK ir kvotos, santrauka. Tačiau ataskaitoje neįvertinta laivyno dydžio ir laivynui skirtų žvejybos pastangų pusiausvyra. Nuo tada, kai 2007 m. lapkričio mėn. buvo pradėtos įgyvendinti laivų eksploatacijos nutraukimo programos, 169 laivai, kurių talpa – 10 175 GT, o galia – 40 779 kW, atiduoti į metalo laužą. Šiuo metu įgyvendinama 2008 m. pradėta laivų eksploatacijos nutraukimo programa, pagal kurią numatoma iš laivyno išbraukti dar 220 laivų. Airija. Rengdama ataskaitą Airija gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. Tačiau ataskaitoje teigiama, kad daugelis žvejojamų išteklių viršija saugias biologines ribas. 2008 m. baigta įgyvendinti baltamėsių žuvų žvejybos laivų eksploatacijos nutraukimo programa – iš laivyno išbrauktų laivų bendra talpa – 6 900 GT, o galia – 19 000 kW. Airijos laivynas dalyvauja įgyvendinant žvejybos pastangų mažinimo programą, priimtą pagal BLSK ir kvotų reglamento II priedą, ir Vakarų vandenų režimą. Į išteklių atkūrimo planų (TJTT VIa ir VIIa rajonai) taikymo sritį patenka labai įvairios žuvininkystės sritys. Todėl Airijos institucijoms buvo sunku įvertinti žvejybos pastangų mažinimo programų poveikį. Italija. Rengdama ataskaitą Italija gairėmis vadovavosi. Pirmiausia rodikliai pateikiami nacionaliniu lygmeniu. Remiantis techniniu rodikliu, tralerių ir plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių laivyno pajėgumai išnaudojami intensyviai, o įvairiagyliais tralais, gaubiamaisiais tinklais ir dragomis žvejojančių laivų – menkai. Be to, atlikta regioninė rodiklio analizė, kuri pateikta geografinius rajonus paženklinant pagal šviesoforo spalvų sistemą. Europos žuvininkystės fondo (EŽF) programoje numatyti įvairūs planai, skirti žuvų išteklių pusiausvyrai laipsniškai atkurti; tie planai suderinti su išteklių valdymo planais, priimtais nacionaliniu lygmeniu įgyvendinant ES išteklių išsaugojimo priemones. Šie planai turėtų padėti sumažinti žvejybos pastangas 3–30 %. Tikimasi, kad 2007–2015 m. laivyno pajėgumai bus sumažinti 13 % iš jo išbraukus laivų, kurių bendra talpa – 27 300 GT. 2007 ir 2008 m. pasinaudojant viešąja pagalba iš laivyno išbrauktų laivų bendra talpa – 11 008 GT, o galia – 47 716 kW. Kipras. Rengdamas ataskaitą Kipras gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. 2008 m. iš laivyno laivų neišbraukta, išskyrus vieną laivą, kuris, kaip nurodoma ataskaitoje, sugadintas. Kipro laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų mažinimo programa. Latvija. Rengdama ataskaitą Latvija gairėmis nesivadovavo. Tačiau ataskaitoje nurodoma, kad atviros jūros laivyno segmento pajėgumai atitinka taikomas kvotas. 2007–2013 m. numatoma nutraukti 70 Baltijos jūros laivyno segmento laivų ir 110 smulkiosios žvejybos segmento laivų eksploataciją, be to, ketinama sumažinti ir kitų segmentų pajėgumus. 2008 m. į metalo laužą atiduotų laivų skaičius nenurodomas. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. iš laivyno išbraukti 139 laivai, iš kurių 110 į metalo laužą atiduoti skyrus viešąją pagalbą. Latvijos laivynas dalyvavo taikant Baltijos jūros išteklių atkūrimo priemones, todėl iš laivyno daugiausia išbraukta atlantinių menkių žvejybos laivų. Kadangi atlantinių menkių išteklių būklė prasta, laivai pasenę, o kuro kainos nuolat didėja, laivų savininkai raginami kreiptis dėl priemokų už laivų eksploatacijos nutraukimą. Lietuva. Lietuva vadovavosi gairėmis rengdama ataskaitos dalis, susijusias su atlantinių menkių išteklių žvejybos segmentais. Šios dalys pateiktos naudojant ženklinimo pagal šviesoforo spalvų sistemą, o jose nurodoma, kad atlantinių menkių žvejybos laivynas neproporcingas šių žuvų ištekliams. Ataskaitoje nurodoma, kad pelaginių žuvų ir atlantinių lašišų žvejybos laivyno pajėgumai atitinka žvejybos galimybes. Žvejybos pastangų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą numatoma užtikrinti įgyvendinus 2008–2009 m. Lietuvos žvejybos pastangų planą, kuriame numatyti pagrindiniai veiksmai apima priedugnio tralais žvejojančių tralerių žvejybos pastangų reguliavimą Baltijos jūros pakrantės rajone ir ŽŠVAO bei ŽŠRAK reguliuojamuose rajonuose. Lietuva, pasinaudodama EŽF, ketina žvejybos atviroje jūroje laivyno pajėgumus sumažinti 1,2 %, o priekrantės žvejybos laivyno pajėgumus – 44 %. Malta. Rengdama ataskaitą Malta gairėmis vadovavosi. Remiantis techniniu rodikliu, laivyno pajėgumai išnaudojami menkai, nes aktyviosios žvejybos įrankiai (traleriai) naudojami vis rečiau; pasyviosios žvejybos laivų pajėgumai naudojami palyginti stabiliai. Ataskaitoje nurodoma, kad laivyno pajėgumai atitinka esamus išteklius ir jų mažinti nenumatoma. Laivyną sudaro visą arba dalį nustatyto laiko žvejojantys laivai. Smulkiajai žvejybai skirti iki 12 m ilgio laivai sudaro 99 % dalį nustatyto laiko ir 78 % visą nustatytą laiką žvejojančių verslinių laivų. Maltos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų reguliavimo programa. Nyderlandai. Nyderlandai vadovavosi gairėmis rengdami ataskaitos dalį, susijusią su plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių segmentu. Jūrinių plekšnių, paprastųjų jūrų liežuvių ir atlantinių menkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos gerokai sumažėjo. Palyginti su 2007 m., ekonominiai ir socialiniai rodikliai taip pat pagerėjo, visų pirma dėl to, kad 2008 m. buvo nustatyta tinkama krevečių kaina. 2008 m. buvo gerokai sumažintas Nyderlandų katerių laivyno dydis (apytikriai 15 %) ir šio laivyno žvejybos pastangos (23,1 %). Tai padaryti pavyko įgyvendinus išteklių valdymo planus, 2008 m. racionalizavus katerių laivyną, perėjus prie žvejybos mažesniais laivais ir 2008 m. vasarą dėl pakilusių naftos kainų kuriam laikui savanoriškai nutraukus žvejybą dideliais plačiažiočiais tralais žvejojančiais kateriais. Šiaurės jūroje ribojamas dienų jūroje skaičius (II priedo režimas). Nyderlandai svarsto galimybę riboti jau kelis metus iš eilės vis plačiau vykdomą žvejybą statomaisiais tinklais. 2008 m. nemažai žvejų, siekdami sumažinti kuro sąnaudas, perėjo nuo žvejybos plačiažiočiais tralais prie žvejybos įprastais tralais. Iš pelaginio laivyno išbrauktas vienas laivas. Ataskaitoje teigiama, kad likusio laivyno dydis atitinka esamą žuvų išteklių kiekį ir būklę. Lenkija. Rengdama ataskaitą Lenkija gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. Skyrus viešąją pagalbą 2008 m. iš Baltijos jūros laivyno išbraukti 34 laivai. Iš giliavandenių žuvų žvejybos segmento išbrauktas vienas, o į jį įtraukti du laivai, todėl laivyno talpa padidėjo 15 570 GT, o galia – 11 216 kW. Kadangi pagal administracinį sprendimą, priimtą prieš Lenkijai įstojant į ES, vienas šalies laivyno laivas buvo pakeistas kitu ir vienas modernizuotas, bendrieji laivyno pajėgumai kiek padidėjo. Lenkijos ataskaitoje nurodoma, kad, įgyvendinant žvejybos pastangų mažinimo programą, 2008 m. Baltijos laivyno žvejybos dienų jūroje skaičius, palyginti su 2004 m., sumažėjo 36,1 %. 2004–2008 m. atlantinių menkių žvejybos dienų jūroje skaičius sumažėjo 38 %. Portugalija. Rengdama ataskaitą Portugalija gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. Tačiau pateikti 2003–2007 m. socialiniai ir ekonominiai duomenys. 2008 m. skyrus viešąją pagalbą į metalo laužą buvo atiduotas tik vienas laivas. 2008 m. paprastųjų jūrinių lydekų ir omarų išteklių atkūrimo planas buvo taikomas toliau, bet ataskaitoje neminima, kad dėl to būtų sumažėję laivyno pajėgumai. Tačiau, palyginti su 2007 m., žvejybos pastangos sumažėjo 30 %. Siekiant sumažinti pietiniame regione veiklą vykdančio laivyno dydį, 2008 m. priimtas laivų, kuriems suteiktos licencijos dvigeldžius moliuskus pietiniame regione žvejoti dragomis, pritaikymo planas. 2008 m. gautos penkios paraiškos, bet jokio sprendimo nepriimta. ŽŠVAO rajone veiklą vykdantiems laivams taikomas juodųjų paltusų išteklių atkūrimo planas. Palyginti su 2003 m., tokių laivų žvejybos laikas sutrumpėjo 50 %. Taikomos nacionalinės giliavandenių žuvų žvejybos pastangų ribojimo priemonės. Rumunija. Rengdama ataskaitą Rumunija gairėmis nesivadovavo, tačiau ataskaitoje nurodo, kad šalies laivynas veikia tvariai, o įvairių rūšių žuvų ištekliai pakankami. Visgi laivynas yra pasenęs, jo techninė būklė prasta. 2007–2013 m. EŽF programavimo laikotarpiu dalį laivyno planuojama atiduoti į metalo laužą, bet nenurodomas tokio veiksmo kiekybinis poveikis laivyno pajėgumams. Pagal administracinį sprendimą, priimtą iki šaliai įstojant į ES, 2008 m. į laivyną įtraukti šeši laivai; septyni laivai iš laivyno išbraukti (nesinaudojant viešąja pagalba). Slovėnija. Rengdama ataskaitą Slovėnija gairėmis vadovavosi. Remiantis techniniu rodikliu, daugelio laivų pajėgumai buvo išnaudojami menkai. Iki 12 m ilgio laivų segmentą 2008 m. papildė vienas laivas. Laivynas patiria struktūrinių problemų, visų pirma dėl senų laivų ir pasenusių žvejybos įrankių. 2007–2013 m. EŽF programavimo laikotarpiu dalį laivyno planuojama atiduoti į metalo laužą, bet nenurodomas tokio veiksmo kiekybinis poveikis laivyno pajėgumams. Slovėnijos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų mažinimo programa. Suomija. Rengdama ataskaitą Suomija gairėmis nesivadovavo ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros. 2003–2008 m. laivyno talpa (GT) buvo sumažinta 19 %, o galia (kW) – 10 %. Tačiau, net ir sumažinus pajėgumus, nuo 2005 m. bendros Suomijos laivyno žvejybos pastangos didėjo ir stabilizavosi tik 2008 m. Pelaginės žvejybos segmento žvejybos pastangos padidėjo labiausiai, o pasyviosios žvejybos įrankių, kuriais žvejojamos atlantinės menkės, segmento žvejybos pastangos laipsniškai mažėjo; pastaruosius dvejus metus dėl draudimo naudoti dreifuojančiuosius tinklus šio segmento žvejybos veikla nebuvo vykdoma. 2008 m. Suomijos laivynui nebuvo taikomos jokios žvejybos pastangų mažinimo programos. 2009–2010 m. planuojama įgyvendinti naują pajėgumų mažinimo programą, kuri skirta pasyviosios žvejybos įrankiais žvejojančių laivų segmentui, patiriančiam sunkumų dėl nepakankamo lašišų žvejybos atviroje jūroje pelningumo. Švedija. Rengdama ataskaitą Švedija gairėmis vadovavosi ir naudojo nuo 2007 m. surinktus duomenis. Laivyno skirstymas segmentais ataskaitoje nenuoseklus. Remiantis biologiniu rodikliu, trijų segmentų veikla nėra tvari. 2007 m. ekonominės veiklos rezultatai buvo geresni negu ankstesniais metais, nes žuvys brango, o sužvejojama buvo daug; tačiau manoma, kad 2008 m. ekonominės veiklos rezultatai nebus tokie geri, nes kuras pabrango, o žuvys atpigo. Remiantis techniniu rodikliu, visų laivyno segmentų pajėgumai per dideli. Įgyvendinus dalį daugiamečių išteklių valdymo ir atkūrimo planų, skirtų tam tikrų rūšių žuvims Šiaurės jūroje, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose ir Baltijos jūroje, žvejybos pastangas pavyko laipsniškai sumažinti. 2008 m. Švedija pateikė Komisijai atlantinių menkių išteklių žvejybos reguliavimo Baltijos jūroje planą. Šiai laivyno daliai buvo taikoma speciali laivų atidavimo į metalo laužą kampanija, per kurią EŽF skyrė priemokas už šešių tralerių atidavimą į metalo laužą. Jungtinė Karalystė. Ataskaitoje pateikiami ir 2007 m. duomenys, nes tų metų ataskaitos ši valstybė nepateikė. Gairėmis nesivadovauta, tačiau kai kurie techniniai, biologiniai, taip pat socialiniai ir ekonominiai duomenys pateikti. Ataskaitoje neįvertinta laivyno ir atitinkamų žvejybos pastangų pusiausvyra. 2000–2008 m., taikant atlantinių menkių išteklių atkūrimo režimą, ilgesnių nei 10 m laivų žvejybos pastangas (kW per dieną) pavyko sumažinti 43 %. 2007 m. laivų eksploatacijos nutraukimo programa buvo derinama su tuo metu taikytu paprastųjų jūrų liežuvių išteklių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje atkūrimo režimu. 2004–2008 m. šiuos išteklius žvejojančių ilgesnių nei 10 m laivų žvejybos pastangos (kW per dieną) sumažėjo 13 %. Be to, laivynui taikomas Vakarų vandenų ir giliavandenių žuvų žvejybos pastangų režimas. Dėl atlantinių menkių išteklių atkūrimo režimo didžiausia pažanga mažinant žvejybos pastangas (kW per dieną) padaryta priedugnio tralais žvejojančių tralerių ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų segmentuose (45 %), o dėl žvejybos galimybių mažinimo, 2007 m. laivų eksploatacijos nutraukimo programos ir padidėjusių kuro sąnaudų – plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių segmente (61 %). 2000–2008 m. visų laivyno segmentų, išskyrus tuos, kuriuose naudojamos dugninės ir tinklinės gaudyklės, pajėgumai sumažėjo. ŽVEJYBOS PAJėGUMų VALDYMO TAISYKLIų LAIKYMASIS. BENDRI REZULTATAI Žemyninės dalies laivynas (išskyrus atokiausiuose regionuose registruotus laivus) Remiantis Bendrijos žvejybos laivyno registro duomenimis, nepaisant dviejų plėtros etapų, per šešerių metų laikotarpį (2003–2008 m.) ES laivyno pajėgumai iš viso buvo sumažinti apytikriai 331 000 GT ir 1 123 000 kW, t. y. bendra talpa sumažėjo apytikriai 16 %, o galia – 15 %. Laivų skaičius iš viso sumažintas apytikriai 12 400, t. y. 13,3 %. 2003–2008 m. ES-15 laivyno pajėgumai sumažėjo 260 486 GT ir 989 984 kW, o ES-10[5] laivyno – 70 354 GT ir 132 980 kW, palyginti su tų metų, kuriais šalys įstojo į ES (2004 m. gegužės 1 d.), rodikliais. 2003–2008 m. ES-10 laivyno pajėgumai nuo įstojimo į ES dienos buvo santykinai labiau mažinami negu ES-15 laivyno (variklių galia sumažinta atitinkamai 24 % ir 14 %). Rumunija ir Bulgarija bendrą laivyno talpą (GT) sumažino apytikriai 5 %, o galią (kW) – 1 %. Per šešerių metų laikotarpį (2003–2008 m.) skyrus viešąją pagalbą ES laivyno pajėgumai sumažinti maždaug 224 590 GT ir 733 119 kW (išskyrus atokiausių regionų laivynus), iš jų 25 657 GT ir 89 024 kW – 2008 m. Apskritai tokio bendro ES laivyno pajėgumų mažinimo nepakanka, nes dėl nuolatinės technologinės pažangos mažėja pajėgumų mažinimo poveikis, o daugelio ES žuvininkystės sektorių būklė yra prasta. Prie šios ataskaitos pridedamo Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 ir 2 lentelėse apibendrinama, kaip 2008 m. gruodžio 31 d. valstybės narės laikėsi įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų ir kaip atitiko atskaitos lygius. Visos valstybės narės laikėsi nustatytų taisyklių. Išsamesnės informacijos (lentelių ir diagramų) apie valstybių narių laivynų pajėgumų pokyčius pateikiama interneto svetainėje EUROPA[6]. Atokiausiuose regionuose registruoti laivynai Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų pajėgumai ir tų pajėgumų pokyčiai nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. pateikiami prie šios ataskaitos pridedamo Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4 lentelėje. Remiantis pateiktais rezultatais, atokiausiuose Ispanijos ir Portugalijos regionuose registruoto laivyno talpa ir galia buvo gerokai sumažintos. Per tą patį laikotarpį Prancūzijos užjūrio departamentų laivyno pajėgumai šiek tiek padidėjo, nes į jį buvo įtraukti 343 nauji laivai. 2008 m. pabaigoje Reunjono ir Prancūzijos Gajanos iki 12 m ilgio priedugnio ir pelaginės žvejybos laivyno segmentuose atskaitos lygiai buvo kiek viršijami. KOMISIJOS IšVADOS 2008 m. valstybių narių ataskaitų kokybė geresnė nei 2007 m. ataskaitų. Tačiau dauguma valstybių narių savo ataskaitose laivynų neapibūdino žuvininkystės sektorių atžvilgiu taip, kad Komisija galėtų išanalizuoti valstybių narių pastangas pasiekti tvarią žvejybos laivyno pajėgumų ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyrą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 14 straipsnyje. Valstybės narės daugiau dėmesio skyrė įgyvendintoms nacionalinėms laivynų valdymo sistemoms ir laivynų pajėgumų pokyčiams, siejamiems su įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programa, apibūdinti. 12 valstybių narių rengdamos nacionalines ataskaitas bent iš dalies vadovavosi žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros vertinimo gairėmis. Kai kurių šalių rodikliai parodė, kad jų žvejybos pajėgumai per dideli. Komisija pripažįsta, kad kyla problemų dėl tam tikrų duomenų neprieinamumo, todėl bendradarbiaudama su ŽMTEK ji ketina tas problemas spręsti ir atitinkamai patobulinti gaires. Jei visos valstybės narės naudos gairėse siūlomus rodiklius, tikimasi, kad būsimose tokio tipo ataskaitose jų siekis užtikrinti laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą atsispindės labiau. Pagal daugumoje ataskaitų pateiktą informaciją sunku aiškiai susieti pastangų valdymo priemones su laivyno pajėgumų reguliavimu; ataskaitose nėra išsamiai analizuojamos faktinės pastangos. Apskritai atrodo, kad žvejybos pastangų reguliavimo priemonių poveikis laivyno pajėgumams yra nedidelis. Kaip ir ankstesniais metais, svarbiausias laivyno pajėgumų mažinimo veiksnys – prasti laivyno ekonominės veiklos rodikliai ir ES arba nacionalinių lėšų skyrimas. Iš dalies taip yra dėl to, kad keliuose žuvininkystės sektoriuose nėra žvejybos pastangų valdymo sistemų arba esamos sistemos yra nepakankamai neveiksmingos (II priedas, Vakarų vandenys, giliavandenių žuvų žvejyba, kai kurios nacionalinės programos ir t. t.). Kai kuriose šalyse laivyno pajėgumus sumažinti pavyko pasinaudojus individualiomis perleidžiamomis teisėmis. 2008 m. liepos mėn. Taryba, reaguodama į 2008 m. kuro krizę, priėmė laikinas specialiąsias ES žvejybos laivyno restruktūrizavimo priemones ir taip sudarė sąlygas reikiamai jį restruktūrizuoti. Kol kas tokių priemonių poveikis labai nedidelis, nes, kol buvo rengiama ši ataskaita, reglamente nustatyti laivyno pritaikymo planai dar nebuvo įgyvendinti. 2008 m. pasinaudojant viešąja pagalba iš laivyno išbraukta mažiau laivų nei 2007 m. Per 2008 m. ES laivyno žvejybos pajėgumai sumažėjo vidutiniškai taip: talpa – 2,6 %, galia –2,3 %. Iš Komisijos tarnybų darbinio dokumento 3–5 paveikslų matyti, kad ši bendra tendencija vyravo pastaruosius 17 metų, nors sprendžiant pagal atskirų valstybių narių duomenis pajėgumų pokyčiai nėra tokie tolygūs. Remiantis mokslinio vertinimo rezultatais, 30 % išteklių, apie kuriuos turima duomenų, žuvų sužvejojama viršijant saugias biologines ribas, o 80 % – viršijant didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį. Taip pat paaiškėjo, kad didelės laivyno dalies pajėgumai yra išnaudojami per mažai, t. y. žvejybos dienų skaičius mažesnis už nustatytą didžiausią leidžiamą žvejybos dienų skaičių. Remiantis pateiktais duomenimis, pasiektas laivynų pajėgumo sumažinimas nepakankamas, kad per trumpą laiką būtų galima pasiekti tvarią laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą, ypač turint omeny technologinę pažangą, kurios poveikis, laikomasi nuomonės, prilygsta mažinant laivyno pajėgumus padarytos pažangos poveikiui. Žaliojoje knygoje dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos nurodyta, kad per dideli laivynų pajėgumai – viena iš didžiausių BŽP problemų. Europos laivynai ir toliau yra per dideli, palyginti su esamais ištekliais, o toks neatitikimas yra visų problemų, susijusių su prastais ekonominės veiklos rezultatais, nepakankamu teisės aktų vykdymo užtikrinimu ir išteklių pereikvojimu, priežastis. [1] Pagal Reglamento 2371/2002 14 straipsnį ir Reglamento 1438/2003 12 straipsnį. [2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [3] Pagal 2002 m. gruodžio mėn. priimtą bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP) žvejybos laivynai valdomi vadovaujantis bendrąja taisykle, kad laivynui suteikiamas naujas pajėgumas, išreikštas talpos ir galios vienetais, negali būti didesnis už panaikintą pajėgumą. [4] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1639/2001 (OL L 222, 2001 8 17, p. 53–115). [5] Valstybės narės, kurios į Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. [6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.