Komisijos ataskaita Europos Parlamentui - Trečiųjų šalių Bendrijai taikomų prekybos apsaugos priemonių apžvalga - (Pateikti laikotarpio iki 2006 m. gruodžio 31 d. statistiniai duomenys, o pastabos dėl atskirų atvejų ir dėl teksto atnaujintos 2007 m. balandžio mėn.) {SEC(2007) 1057} /* KOM/2007/0461 galutinis */





Briuselis, 1.8.2007 KOM(2007) 461 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREČIŲJŲ ŠALIŲ BENDRIJAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2006 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR DĖL TEKSTO ATNAUJINTOS 2007 M. BALANDŽIO MĖN.) {SEC(2007) 1057} 1. ĮŽANGA Praėjusių metų trečiųjų šalių ES taikomų prekybos apsaugos priemonių stebėsenos ataskaitoje pabrėžta šios užduoties svarba visai ES prekybos politikai. Poreikis užtikrinti, kad trečiosios šalys nepagrįstai nenaudotų prekybos apsaugos priemonių, buvo įvardytas kaip vienas iš Prekybos generalinio direktorato prioritetų didinant galimybes patekti į rinką. Įgyvendindama Europos konkurencingumo strategiją Komisija pradėjo svarstymų, kaip taikomos jos pačios prekybos apsaugos priemonės, procesas (žalioji knyga). Komisijos žaliojoje knygoje nekeliama abejonių dėl esminės prekybos apsaugos priemonių vertės, o siūloma viešai apsvarstyti, kaip ES, keičiantis pasaulio ekonomikai, galėtų geriausiai jomis pasinaudoti. Pripažįstant, kad trečiosios šalys turi teisę naudotis prekybos apsaugos priemonėmis, jas taip pat reikėtų paraginti apsvarstyti savo praktiką ir, prireikus, patobulinti priemonių taikymo tvarką. Iš tiesų, daugelis šalių naudoja šias priemones taip, kad pernelyg dažnai dėl to imama taikyti abejotino teisėtumo priemones. Nors kai kuriose srityse padėtis pagerėjo, tačiau tebematome, kad priemonės taikomos netinkamai: tai, visų pirma, apsaugos priemonės ir žemi visų trijų priemonių (antidempingo, kompensacinių ir apsaugos) taikymo standartai. Tai, be kitų, – žemi tyrimų inicijavimo standartai, suinteresuotųjų šalių teisių nepaisymas ir nepakankamai išsami žalos ir priežastinio ryšio analizė. Komisija, siekdama sumažinti visų prekybos apsaugos priemonių neigiamą poveikį mūsų eksportuotojams, toliau spręs šias problemas. Kaip ir anksčiau, trečiųjų šalių priemones stebėsime vadovaudamiesi atitinkamais PPO susitarimais. Net jeigu susijusios šalys nėra PPO narės, šių tarptautinių taisyklių laikomasi nustatant, ar tyrimą atliekančios institucijos sudaro ir išlaiko sąžiningas bei nešališkas prekybos sąlygas. Taip pat laikydamiesi šių griežtų nuostatų turime pripažinti, kad šalys turi pagrįstą teisę tam tikromis aplinkybėmis imtis prekybos apsaugos veiksmų. Komisija šioms priemonėms taiko itin aukštus standartus ir ketina toliau „eksportuoti“ savo gerąją patirtį PAP srityje įsikišdama atskirais atvejais, teikdama techninę pagalbą ir bendraudama su mūsų prekybos partneriais visais lygmenimis. Šioje ataskaitoje aprašoma 2006 m. Europos Komisijos veikla, susijusi su trečiųjų šalių prekybos apsaugos bylų prieš ES arba valstybes nares stebėsena. Reikėtų pabrėžti, kad kalbant apie bylas, kurios pradėtos nagrinėti dar iki 2006 m., šią ataskaitą reikėtų skaityti kartu su praėjusių metų ataskaita Europos Parlamentui, kurioje pateiktos pastabos dėl tam tikrų bylų iki 2006 m. rugsėjo mėn. pabaigos. Šioje ataskaitoje pateikiama su tomis bylomis susijusi informacija, atnaujinta atsižvelgiant į nuo to laiko įvykusius pokyčius. 2. BENDROSIOS TENDENCIJOS 2006 m. pabaigoje Europos Bendrijai arba valstybėms narėms buvo taikomos 143 priemonės, palyginti su 2005 m. pabaigoje taikyta 151 priemone. Tai treti metai, kai Bendrijai taikomų priemonių skaičius sumažėjo. Šių metų sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad buvo nustatytos 27 naujos priemonės (laikinosios ir galutinės), o 34 priemonių galiojimas baigėsi arba jos buvo panaikintos. 10 iš 34 priemonių, kurių galiojimas baigėsi, − tai priemonės, kurias JAV taikė plieno produktams, o jų galiojimas baigėsi arba jos buvo panaikintos atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą. Be to, prie bendro sumažėjimo taip pat prisidėjo (6) Indijos ir (5) Argentinos panaikintos priemonės. Šių dviejų šalių atveju Europos Komisijos tarnybos suvaidino svarbų vaidmenį, nes kai kurios priemonės buvo panaikintos po Komisijos tarnybų inicijuotų PPO konsultacijų. 2006 m. pradėtų taikyti naujų priemonių skaičius padidėjo iki 27, palyginti su 25 priemonėmis 2005 m. Pagrindinis tais metais pastebėtas skirtumas − tai staiga padidėjęs apsaugos priemonių skaičius: nuo 10 priemonių 2005 m. iki 15 priemonių 2006 m., t. y. padidėjo daugiau kaip 50 %. Taip iš esmės atsitiko dėl padidėjusio Turkijos taikomų priemonių skaičiaus. Kalbant apie atskiras prekybos apsaugos priemones matyti, kad tendencija yra tokia pati kaip pastaraisiais metais: apie du trečdalius priemonių sudarė antidempingo priemonės. Nors kompensacinių priemonių skaičius praėjusiais metais sumažėjo, apsaugos priemonių skaičius padidėjo 25 %: nuo 24 priemonių 2005 m. iki 32 priemonių 2006 m. Šis padidėjęs apsaugos priemonių skaičius visose trijose kategorijose (inicijuotos bylos, nustatytos priemonės ir taikomos priemonės) patvirtina nerimą keliančią šios rūšies priemonių taikymo tendenciją, kuri buvo nurodyta praėjusiais metais. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad apsaugos priemonės, skirtingai nei kitos dvi konkrečioms šalims nustatomos priemonės, yra nustatomos erga omnes pagrindu. Todėl jeigu apsaugos priemonių skaičius padidės pasauliniu mastu, tai bus neišvengiamai susiję su EB, net jeigu ES eksportuoja tik nedidelį aptariamo produkto kiekį. Dėl šios priežasties Komisija toliau reikalauja apdairiai taikyti šią priemonę ir stengtis sumažinti visų nustatytų apsaugos priemonių neigiamą poveikį. Kaip išsamiau išdėstyta toliau, Europos Komisijos tarnybų darbas šiuo atžvilgiu buvo palyginti sėkmingas. Kalbant apie šalis , JAV tebėra pagrindinė prekybos apsaugos priemones EB arba valstybėms narėms taikanti valstybė (29 galiojančios priemonės, t. y. 20 % visų galiojančių priemonių). Reikia pažymėti, kad nemažai jų priemonių buvo panaikinta arba jų galiojimas baigėsi. Kitos pagrindinės šalys – tai Indija (18 priemonių), Kinija (10 priemonių), Brazilija (9 priemonės) ir Turkija (8 priemonės). Visos tos šalys, išskyrus Turkiją, pastaraisiais metais dažnai taikė tokias priemones. Kadangi Turkija plačiai taikė apsaugos priemones, ji pateko į šalių, EB dažniausiai taikančių priemones, sąrašą. Iš tiesų, 2006 m. ji nustatė 5 naujas apsaugos priemones ir šiuo metu pirmauja. Galiausiai reikėtų pabrėžti, kad, deja, trečiųjų šalių inicijuotų bylų , darančių poveikį Europos bendrijai, skaičius padidėjo nuo 20 bylų 2005 m. iki 28 bylų 2006 m. Į šį skaičių įtrauktų pradėtų antidempingo bylų skaičius nuo praėjusių metų išliko nepakitęs: 9. Buvo pradėta viena antisubsidijų byla, o 2005 m. tokių bylų nebuvo. Šis skaičius padidėjo iš esmės dėl pradėtų apsaugos bylų skaičiaus: 18, palyginti su 11 bylų 2005 m. 3. TENDENCIJOS ATSKIROSE šALYSE Šiame skirsnyje aprašomos pagrindinės trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių taikymo tendencijos. Priede pateikiamas kiekvienos trečiosios šalies pagrindinių bylų aprašymas. 3.1. Jungtinės Valstijos 2006 m. pabaigoje JAV taikė 29 prekybos apsaugos priemones importui iš ES valstybių. Didžiąją daugumą sudarė antidempingo priemonės (24), o kompensacinės priemonės buvo tik 5. Šiuos skaičius galima palyginti su 2005 m. pabaigoje ES taikytomis 39 priemonėmis, iš kurių 27 – antidempingo ir 12 − kompensacinės priemonės. Kaip ir per praėjusius du metus, 2006 m. prieš ES eksportuotojus nebuvo inicijuota nė vieno tyrimo. Kita vertus, JAV inicijavo įvairias priemonių taikymo pabaigos peržiūras, daugiausia plieno sektoriuje, ir dauguma šių peržiūrų baigėsi 2006 m. keleto antidempingo ir (arba) kompensacinių priemonių, taikomų tam tikro ilgio atkarpomis supjaustytoms plieno plokštėms, nerūdijančiam plienui ir naftos pramonėje naudojamiems vamzdžiams, paprastai vadinamiems OCTG, panaikinimu. JAV prekybos apsaugos veikla vėl buvo daugiausiai susijusi su PPO ginčų sprendimo procedūromis, ypač JAV „nulio nustatymo“ praktika ir nutarimo dėl „privatizavimo“ bylos įgyvendinimu. 3.2. Indija ir Pakistanas Indija tebėra antroje vietoje pagal EB taikomų priemonių skaičių, t y. 18 priemonių. 2006 m. 6 priemonių galiojimas baigėsi arba jos buvo panaikintos ir buvo nustatytos dvi naujos priemonės. 2006 m. Indija inicijavo tik 1 antidempingo bylą prieš tris ES valstybes nares, palyginti su 2 bylomis 2005 m. Tai treti sėkmingi metai, kai priemonių, kurias Indija taiko Bendrijai, skaičius sumažėjo. Kadangi Indija paprastai aktyviai taiko šią priemonę, tai – sveikintinas pokytis. 2006 m. pagrindinis mūsų rūpestis, susijęs su Indija, buvo tai, kad ji pradėjo priemonių taikymo pabaigos peržiūrą byloje (lanksčiosios plokštės), dėl kurios 2004 m. vyko PPO konsultacijos ir buvo tikimasi, kad priemonių galiojimas tiesiog baigsis. Ši peržiūra tebevyksta, o mes stebime pokyčius. 2006 m. Pakistanas neinicijavo nė vieno naujo tyrimo prieš EB, skirtingai nei 2005 m., kai buvo inicijuotos 3 antidempingo bylos. 2006 m. buvo toliau nagrinėjamos praėjusiais metais inicijuotos bylos, dėl kurių buvo nustatytos priemonės skruzdžių rūgščiai ir nutrauktas tyrimas dėl alavuotosios skardos. Su šiomis bylomis susijusi išsami informacija buvo pateikta praėjusių metų ataskaitoje. 3.3. Kinija 2006 m. pabaigoje Kinija ES nustatė 10 priemonių, o praėjusiais metais buvo nustatytos 9 priemonės. Nustatytos dvi naujos priemonės, o vienos priemonės galiojimas baigėsi. Kinija prieš ES pradėjo tik 1 antidempingo bylą dėl bulvių krakmolo. Palyginti su 2005 m., kai ji pradėjo 3 bylas, bylų skaičius sumažėjo. Apskritai Kinija taikė gerokai mažiau antidempingo priemonių nei 2005 m., kai per paskutinius šešis metų mėnesius Kinija iš visų PPO narių inicijavo daugiausiai antidempingo bylų. 2006 m. tapo akivaizdu, kad Kinijos nepakankama kontrolė dėl skaidrumo stygiaus ir nepakankamas informacijos atskleidimas − iš tiesų nuolatinė problema. Komisija nuolat kėlė šį klausimą tiek svarstydama su kinais atskiras bylas, tiek dvišaliuose santykiuose. Mes toliau reikalausime Kinijos institucijų, ypač Žalos pramonei valdybos, tobulinti ir standartizuoti savo informacijos atskleidimo praktiką siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą. 3.4. Lotynų Amerika 2006 m. Lotynų Amerikos šalių taikomų priemonių skaičius sumažėjo, palyginti su praėjusiais metais. Taip atsitiko todėl, kad Argentinoje žymiai sumažėjo taikomų priemonių skaičius (5 priemonėmis mažiau) ir nustatyta nedaug naujų priemonių. Tačiau po 2005 m., kai Lotynų Amerikos šalys taikė palyginti nedaug priemonių, 2006 m. šios šalys inicijavo 8 PAP bylas. Po trejų metų, per kuriuos Argentina netaikė PAP priemonių EB, 2006 m. buvo inicijuotos 3 antidempingo bylos ir 1 apsaugos priemonių byla. Šios tebenagrinėjamos bylos EB neturi ypatingos ekonominės reikšmės. Meksika inicijavo 2 antidempingo priemonių bylas prieš tam tikras valstybes nares – tai yra mažiau nei per praėjusius metus. Čilė ir Panama inicijavo po 1 apsaugos priemonių bylą, kurios ES eksportuotojams neturėjo jokio poveikio. 3.5. Rusija ir Ukraina Šių abiejų šalių nustatytų priemonių skaičius padidėjo, nes 2006 m. abi šalys nustatė po 2 naujas priemones. Kaip ir 2005 m., 2006 m. Rusija ir Ukraina inicijavo iš viso 5 tarpusavio apsaugos priemones. Tačiau 2006 m. didžiąją dalį bylų inicijavo Ukraina, o 2005 m. tai darė Rusija. Ukraina 2006 m. nustatė dvi apsaugos priemones rutuliniams guoliams ir karboksi-metilceliuliozei. Tačiau dėl savo pobūdžio šios priemonės ES eksportui nedaro jokio poveikio. Rusija nustatė priemones lempoms ir plieno vamzdžiams. 3.6. Turkija Po 2005 m., kai Turkija neinicijavo nė vienos prekybos apsaugos priemonės prieš Bendriją, 2006 m. ji vėl ėmė labai aktyviai taikyti apsaugos priemones ir inicijavo iš viso 5 bylas. Visos 5 bylos baigėsi 2006 m. priemonių nustatymu. Dėl susijusių produktų įvairovės ir dėl susijusių priemonių pobūdžio kai kuriais atvejais poveikis buvo didesnis nei kitais. 3.7. Australija 2006 m. Australija inicijavo vieną kompensacinių priemonių bylą prieš ES, o 2005 m. nebuvo inicijuota nė vienos bylos. Praėjusių metų ataskaitoje paminėta, kad Australija panaikino kompensacines priemones didmenomis parduodamam Prancūzijos brendžiui. Nebuvo nustatyta jokio subsidijavimo ir šalies pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio. Todėl šiek tiek nustebino tai, kad Australijos institucijos inicijavo naują kompensacinių priemonių tyrimą dėl į butelius išpilstyto ir didmenomis parduodamo Prancūzijos brendžio. Po šio tyrimo 2007 m. kovo mėn. buvo nustatytos galutinės priemonės. Nepaisant to, kad ES pramonės įmonės nebendradarbiavo, Komisija stebėjo šią bylą ir nustatė kai kuriuos procedūrinius trūkumus, visų pirma − nepakankamą informacijos atskleidimą. Šiuo klausimu buvo kreiptasi į Australijos institucijas. 3.8. Tunisas 2006 m. birželio 16 d. Tunisas pirmą kartą inicijavo 2 apsaugos priemonių tyrimus dėl geležies gaminių (metalo dirbinių) ir stiklo dirbinių. Abiem atvejais Tuniso pramonės pateiktos neslaptos skundų, kuriuose prašoma taikyti apsaugos priemones, versijos buvo itin paviršutiniškos ir jose nebuvo nurodytas deramas tyrimo inicijavimo pagrindas. Be to, abiem atvejais buvo nurodyti labai įvairūs produktai, todėl jie negalėjo būti laikomi panašiais produktais: stiklo dirbinių grupę sudarė tokie produktai, kaip, pavyzdžiui, įvairių rūšių stiklinės talpyklos, stikliniai stalo reikmenys ir kt., o tyrimas dėl metalo dirbinių apėmė tokią produktų įvairovę, kaip antai spynas, čiaupus ir geležines baldų jungiamąsias dalis. Komisija iškėlė šį klausimą per Tunise vykusį klausymą ir paprašė Tuniso institucijų atskirai ištirti skirtingas produktų rūšis. Komisija tebestebi šiuos tyrimus ir paprašė tyrimo pabaigoje paskelbti išsamias ir prasmingas išvadas. 4. NEIšSPRęSTOS PROBLEMOS Pastaraisiais metais nustatėme problemas, kurios tebėra paplitusios trečiųjų šalių taikomų prekybos apsaugos priemonių srityje. Nors kai kuriais atskirais atvejais matyti, kad padėtis gerėja, tačiau apskritai problema tebėra tokia pati, t. y. žemi tyrimų inicijavimo standartai, nepakankamai išsami žalos ir priežastinio ryšio analizė bei suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą nepaisymas. Gausybė teismo praktikos kiekvienu iš šių aspektų rodo, kad tai − visame pasaulyje pasikartojančios problemos. Be to, į tų nuolatinių problemų sąrašą reikėtų įtraukti piktnaudžiavimą apsaugos priemonėmis, nes, atsižvelgiant į pirmiau aprašytą tendenciją, tai tapo nuolatine problema. 4.1. Žemi tyrimų inicijavimo standartai Žinoma, bet kurio tyrimo inicijavimo etapas yra labai svarbus. Tokiu būdu pradedamas procesas, kuris yra reikšmingas susijusioms šalims, nepaisant to, ar jam pasibaigus nustatomos priemonės, ar ne. Pradėjus bet kokį tyrimą, dėl paties tyrimo pobūdžio sukuriama neaiški prekybinė aplinka ir daromas neigiamas poveikis įprastiems prekybos srautams. Be to, tyrime bendradarbiaujantys ekonominių operacijų vykdytojai priversti investuoti daug išteklių, kaip antai personalą, laiko ir, žinoma, finansinio pobūdžio išteklius. Todėl būtina, kad šalys, taikančios prekybos apsaugos priemones, neinicijuotų tyrimo neužtikrinusios, jog iš tiesų yra įrodymų, kad bet kurios bylos inicijavimas yra pagrįstas. Komisijos tarnybos toliau kruopščiai tikrins šį trečiųjų šalių tyrimų etapą ir, prireikus, kreipsis į tyrimą atliekančias institucijas. 4.2. Nepakankamai išsami žalos ir priežastinio ryšio analizė Vis labiau liberalizuotoje pasaulio ekonomikoje ekonominių operacijų vykdytojai turi konkuruoti visame pasaulyje ir prisitaikyti, kad galėtų išlikti konkurencingi. Dažnai dėl šio nesugebėjimo prisitaikyti gali kilti apsaugos poreikis, net jeigu jis ne visada pagrįstas. Kad prekybos apsaugos priemonės būtų nustatomos pagrįstai, pirmiausia turi būti įrodyta, kad šalies pramonei padaryta žala – tai žalingo dempingo arba subsidijavimo padarinys, arba kad apsaugos priemonės nustatytos dėl staigaus, didelio ir nenumatyto importo padidėjimo. Tačiau pernelyg dažnai tyrimą atliekančios institucijos neištiria, ar problemos, kurių kyla jų šalies pramonės įmonėms, iš tiesų yra labiau susijusios su kitais veiksniais nei su importu. Tai bene silpniausia trečiųjų šalių atliekamų tyrimų dėl prekybos apsaugos vieta. 4.3. Suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą Kaip ir bet kuriame teisminiame tyrime siekiant užtikrinti sąžiningą procesą būtina paisyti suinteresuotųjų šalių teisių. Tai ypač taikytina PAP srityje. Tačiau daugelis šalių, administruodamos prekybos apsaugos priemones, nuolat nepaiso šio esminio elemento. Dėl blogos atskleistos informacijos kokybės ir dėl žemų neslaptai pateiktos informacijos standartų suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą nuolat nepaisoma. Tai kita didelė šiose prekybos su trečiosiomis šalimis apsaugos bylose nustatyta problema, kuriai spręsti reikėjo daug energijos ir pastangų. Šis klausimas taip pat iškeltas žaliojoje knygoje, kurioje svarstymui pateikti keturi ES praktikos aspektai, tarp kurių nagrinėjančio pareigūno vaidmuo, viešas sprendimų dėl rinkos ekonomikos režimo suteikimo svarstymas, vienodos sąlygos gauti informaciją ir geresnės galimybės susipažinti su neslaptomis bylomis. 4.4. Platus apsaugos priemonių taikymas Praėjusiais metais nerimą kėlė didėjanti tendencija nustatyti naujas apsaugos priemones. Taip tikriausiai yra todėl, kad kai kurioms šalims ši priemonė atrodo lengvas ir greitas būdas imtis priemonių prieš importą, nes, skirtingai negu nustatant antidempingo ar antisubsidijų priemones, šiuo atveju nebūtina įrodyti jokio nesąžiningo prekybos srautų elemento, o „tik“ importo padidėjimą, dėl kurio padaroma arba gresia žala. Šiuo atžvilgiu tam tikros šalys apsaugos priemones dažnai pasitelkia problemoms, kurias paprastai reikėtų stengtis įveikti kitomis prekybos apsaugos priemonėmis, pavyzdžiui, antidempingo arba antisubsidijų priemonėmis, spręsti. Taip yra todėl, kad problemos pobūdis dažniausiai būna susijęs su importu žemomis kainomis iš tam tikrų šalių, o ne todėl, kad importas apskritai staiga padidėjo. Problemų kyla dėl dviejų priežasčių: Pirma, kadangi PPO apsaugos priemonėms nustatyti žalos standartai yra žymiai griežtesni nei tie, kurie taikomi kitoms priemonėms, todėl nustatytos apsaugos priemonės dažnai neatitinka PPO nuostatų. Pavyzdžiui, žalos dėl apsaugos priemonių standartai (didelė žala) yra aukštesni nei kitų prekybos apsaugos priemonių (materialinė žala), be to, turi būti įrodyta, kad (padidėjęs importas) − tai nenumatytų pokyčių padarinys. Komisijos tarnybos nuolat pabrėžia šį PPO nuostatų nesilaikymą. Antra, atsižvelgiant į daugiašalį priemonės pobūdį, net jeigu problema kyla ne dėl ES eksporto, apsaugos priemonės turi neigiamo poveikio eksportui, nes jos taikomos erga omnes pagrindu. Inicijavus tyrimą dėl apsaugos priemonių Komisijos tarnybos dažnai stengiasi kuo labiau sumažinti tokių priemonių poveikį ES eksportui. 5. PAGRINDINIAI PASIEKIMAI Kaip jau išdėstyta praėjusių metų ataskaitoje, Komisijos vykdoma trečiųjų šalių bylų stebėsena iš tiesų turėjo tam tikrą poveikį keletui prieš EB ar valstybes nares inicijuotų bylų ir joms nustatytų priemonių; šis skaičius kasmet didėjo. Nekartojant to, kas jau išsamiai išdėstyta praėjusių metų ataskaitoje, naudinga prisiminti tokius sėkmingus atvejus, kaip Rusijos inicijuotų apsaugos priemonių bylų dėl cheminių medžiagų nutraukimas, Pakistano antidempingo tyrimo dėl alavuotosios skardos nutraukimas ir Maroko apsaugos priemonių byla dėl keraminių plytelių, kuri baigėsi derybomis dėl didelių kvotų EB eksportuotojams. Be to, 2006 m. buvo sėkmingi šiose srityse: a) „nulio nustatymas“ – priemonių panaikinimas Europos Komisijai pareikalavus spręsti ginčą PPO, 2007 m. balandžio mėn. JAV iš dalies įgyvendino PPO nutarimą dėl „nulio nustatymo metodo“. Galiausiai Europos Komisijos tarnyboms, bendradarbiaujant su eksportuotojais bei valstybėmis narėmis, buvo atlyginta už įtemptą darbą. Iš tiesų, daugeliui Europos eksportuotojų ginčijami antidempingo muitai buvo panaikinti arba gerokai sumažinti: dviejose (o gal net trijose) bylose nutartis buvo visiškai panaikinta, kitiems šešiems atskiriems eksportuotojams buvo panaikintas muitas, o dar dešimčiai eksportuotojų buvo sumažintas antidempingo muitas. Deja, įgyvendinus šį nutarimą buvo išspręstos ne visos problemos, todėl Komisija turės apsvarstyti visas galimybes, kaip paraginti JAV nedelsiant įgyvendinti likusias nuostatas, ir stebėti kitus sprendžiamus ginčus, tarp kurių – naujas reikalavimas, prireikus, įsteigti PPO komisiją. b) Indijos priemonių panaikinimas 2005 m., EB eksportuotojams pareikalavus, Indija inicijavo kelių PPO svarstomų priemonių peržiūras. Nors po kelių tokių peržiūrų priemonės buvo panaikintos, tačiau Indijos pramonės įmonės apskundė keletą sprendimų panaikinti priemones. Kai kuriais atvejais, kol buvo laukiama Indijos apeliacinio teismo sprendimo dėl skundų, priemonių taikymas net buvo atnaujintas. EB griežtai pasipriešino šiems veiksmams ir su pasitenkinimu pažymėjo, kad per 2006 m. Indijos pramonė daugumą skundų atsiėmė arba Indijos teismai juos atmetė. c) Argentinos priemonių panaikinimas Po ilgų ir sudėtingų derybų taikant procedūrą pagal Susitarimą dėl ginčų sprendimo ir po to, kai Argentina sutiko nebetaikyti kompensacinių priemonių trims produktams (alyvuogių aliejui, kviečių glitimui ir konservuotiems persikams), 2006 m. tos priemonės galiausiai buvo panaikintos. Tačiau siekiant atlyginti už kompensacinį muitą, kurio galiojimas baigėsi, iš karto buvo padidinta privaloma tarifo norma konservuotiems persikams. d) Apsaugos priemonių poveikis Kaip nurodyta pirmiau, pastaraisiais metais padidėjo galiojančių apsaugos priemonių skaičius, o tai verčia susirūpinti, nes šios priemonės ES eksportuotojams daro neigiamą poveikį, net jeigu problemos kyla ne dėl jų kaltės. Tačiau tais atvejais, kai tokių priemonių nebuvo galima išvengti, Komisija gana sėkmingai gynė ES eksportuotojų interesus skatindama tokias priemones, kurių poveikis būtų mažiausias. Tokie pavyzdžiai − tai bylos dėl Turkijos (dulkių siurbliai ir motociklai) ir Ukrainos (medvilnės ir megztinės medžiagos) nustatytų priemonių. Tačiau, nors šiuos rezultatus galima laikyti teigiamais, Komisija teberagina apdairiau taikyti priemones ir tvirtina, kad jas reikėtų taikyti tik labai išimtiniais atvejais. Jei to būtų laikomasi, turėtų būti nustatoma gerokai mažiau apsaugos priemonių. 6. IšVADA 2006-ieji buvo treti metai iš eilės, kai sumažėjo Europos bendrijai galiojančių priemonių skaičius. Net jeigu palyginti su praėjusiais metais padidėjęs naujų tyrimų skaičius rodo, kad prekybos apsaugos priemonių taikymas gali padidėti per trumpą laiką, tai yra, be abejo, ES eksportuotojams palankus pokytis. Nors pastebėta, kad trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių praktika šiek tiek pagerėjo, tačiau praeityje nustatytos problemos vis dar aktualios, be to, atsirado naujų. Tuo metu, kai Komisija svarsto savo taikomas priemones, daugelis trečiųjų šalių vis dar pasitelkia šias priemones dėl abejotinų priežasčių, todėl kartais taikomos priemonės, kurios nėra teisiškai pagrįstos. Taigi aišku, kad Komisija turi toliau stebėti trečiųjų šalių veiklą siekdama užtikrinti, kad jos laikosi PPO ir dvišalių susitarimų nuostatų, padėti atitinkamoms ES pramonės įmonėms ir (arba) valstybėms narėms bei ginti jų interesus ir stengtis sumažinti ekonominį trečiųjų šalių priemonių poveikį eksportuotojams. Šios problemos sprendžiamos tiesiogiai dalyvaujant kai kuriose bylose, keliant bendras nuolatines problemas per oficialius ir neoficialius dvišalius ryšius su susijusiomis šalimis, dalyvaujant diskusijose atitinkamuose PPO komitetuose, taip pat tęsiant trečiosioms šalims skirtus mokymus dėl jų pačių pozicijų ir veiklos metodų PAP klausimais. Šiuo atžvilgiu buvo pasiekta teigiamų rezultatų, o įvairūs ES eksportuotojai galėjo pasikliauti Komisijos parama ir konsultacijomis. Todėl EB aktyviai kovos su piktnaudžiavimu prekybos apsaugos priemonėmis, nes manoma, kad jos Europos eksportuotojams yra prekybos kliūtys ir trukdo konkurencingumui bei patekti į rinką.