2013 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 5 PROJEKTAS ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija /* COM/2013/0258 final - 2013/ () */





2013 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 5 PROJEKTAS ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: – Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, – 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių[1], ypač į jo 41 straipsnį, – 2012 m. gruodžio 12 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą[2], – 2013 m. kovo 18 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 1/2013 projektą[3], – 2013 m. kovo 27 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 2/2013 projektą[4], – 2013 m. balandžio 15 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 3/2013 projektą[5], – 2013 m. balandžio 29 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 4/2013 projektą[6], Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2013 m. biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 5 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lt.htm). Informacijai skirtas šios suvestinės pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. ĮVADAS.. 5 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas.. 5 2.1 Slovėnija.. 5 2.2 Kroatija.. 6 2.3 Austrija.. 7 3. Finansavimas.. 7 5. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas.. 9 1. ĮVADAS 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 5 projekte (TBP) numatyta iš ES solidarumo fondo mobilizuoti 14 607 942 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų dėl 2012 m. rudenį įvykusio potvynio Slovėnijoje, Kroatijoje ir Austrijoje. 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas Dėl stiprių liūčių 2012 m. spalio pabaigoje ir lapkričio pradžioje upės išsiliejo iš krantų ir užtvindė platesnes Savos, Kupos, Muros ir Dravos upių teritorijas Slovėnijoje ir Muros, Dravos ir Lavanto upių baseinus Austrijoje bei Kroatijos teritorijoje. Potvyniai padarė žalos privatiems ir viešiesiems pastatams, vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrai, įmonėms, žemės ūkio žemei ir miškams. Po šio įvykio Slovėnija pateikė paraišką finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti pagal didelės nelaimės kriterijų, o Kroatijos ir Austrijos paraiškos buvo pateiktos pagal vadinamąjį kaimyninės šalies kriterijų. Komisijos analizė parodė, kad visose trijose paraiškose nurodytą potvynio padarytą žalą sukėlė tos pačios meteorologinės sąlygos ir todėl tai gali būti laikoma vienu įvykiu. Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002[7], ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Toliau apibendrinti svarbiausi vertinimo elementai. 2.1 Slovėnija (1) Slovėnija nukentėjo nuo pirmosios stiprių liūčių bangos 2012 m. spalio 27 d., padariusios žalos spalio 28 d., ir po jos sekusios antrosios liūčių bangos ir audros lapkričio 4–5 d. Dėl šių įvykių kilo dideli potvyniai. (2) Slovėnijos paraišką Komisija gavo 2013 m. sausio 2 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2012 m. spalio 28 d. (3) Potvynis yra gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. Komisijos tarnybų atlikta analizė parodė, kad meteorologiniu ir hidrologiniu požiūriu dviejų potvynio bangų priežastis buvo ta pati, todėl potvyniai gali būti laikomi vienu įvykiu. (4) Slovėnijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 359,535 mln. EUR. Ši suma atitinka 1,008 % Slovėnijos BNP ir gerokai viršija įprastą EUR 214,021 mln. EUR ribą, 2013 m. taikomą Slovėnijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2011 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija šią ribą, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. (5) Potvynio poveikį ir padarinius Slovėnijos valdžios institucijos įvertino taip: užregistruota per 6 130 žalos žemės ūkio ir miškininkystės sritims atvejų. Žala buvo padaryta daugiau nei 2 500 namų, administracinių ir ekonominės veiklos objektų bei 10 mokyklų. Didelė žala padaryta vietos kelių infrastruktūrai, taip pat buvo pranešta apie daugiau nei tūkstantį žalos vandentakiams atvejų. Paraiška nepalieka abejonių, kad potvyniai, nuo kurių nukentėjo didesnė Slovėnijos dalis, padarė didelę žalą, kuri dabartinėmis finansinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis kelia didelę naštą Slovėnijai. (6) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį numatomos reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos yra 249,608 mln. EUR, kurios skirstomos pagal operacijų rūšį. Didžiausia gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 194 mln. EUR) susijusi su veiksmais vandens tiekimui ir nuotekų tvarkymui atkurti. (7) Nukentėjęs regionas atitinka konvergencijos regionų reikalavimus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. Slovėnijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą naudoti kitus Bendrijos finansavimo šaltinius potvynių padariniams šalinti. (8) Slovėnijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.2 Kroatija (1) Nuo 2012 m. spalio 26 d. iki 2012 m. lapkričio pradžios Kroatija nukentėjo nuo jos šiaurinėje, vakarinėje ir centrinėje dalyse įvykusių potvynių, visų pirma apėmusių didesnius devynių Kroatijos apskričių plotus. Daugiausia žalos padaryta vandens tiekimo, nuotekų tvarkymo ir energetikos infrastruktūrai. (2) Kadangi su Kroatija vyksta stojimo į ES derybos, šalis turi teisę gauti paramą iš ES Solidarumo fondo. (3) Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2013 m. sausio 3 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2012 m. spalio 26 d. (4) Kilusi nelaimė yra gaivalinė. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino daugiau kaip 11,463 mln. EUR. Kadangi ši suma neviršija nustatytos 259,805 mln. EUR ribos (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2011 m. duomenimis), ši nelaimė pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002 nelaikoma didele gaivaline nelaime. Vis dėlto Kroatija nukentėjo nuo to paties didelę gaivalinę nelaimę Slovėnijoje sukėlusio potvynio, ir 6 iš 9 nukentėjusių Kroatijos apskričių ribojasi su Slovėnija. Todėl buvo nustatyta, kad šis atvejis atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytą sąlygą, pagal kurią išimties tvarka kaimyninė šalis, nukentėjusi dėl tos pačios nelaimės, taip pat gali gauti Solidarumo fondo paramą. (5) Kalbant apie potvynio poveikį ir padarinius, Kroatijos valdžios institucijos praneša, kad padaryta žala svarbiai infrastruktūrai ir privačiam turtui 9 apskrityse. 4 iš jų nelaimė taip pat padarė poveikį vietos ekonomikai ir maždaug 795 000 gyventojų gyvenimo sąlygoms. Likusiose 5 apskrityse privatus turtas galėjo būti apsaugotas dėl Hrvatske vode (Kroatijos vandenys) reguliarių ir ekstremaliose situacijose taikomų apsaugos nuo potvynių priemonių. Buvo pranešta tik apie žalą apsaugos nuo potvynių įrangai (pvz., buvo pažeisti pylimai). Be žalos pagrindinei infrastruktūrai Kroatija pranešė apie žalą žemės ūkiui ir miškams, pramonės, komerciniams ir žemės ūkio subjektams, privatiems namams, pylimams, tiltams ir pėsčiųjų takams bei molams Kroatijos pajūryje (pvz., Mali Lošinyje). Buvo apsemta keli šimtai privačių namų ir turėjo būti evakuoti gyventojai. Be to, dėl nelaimės sustojo kelių eismas, dėl to sunku buvo imtis skubių veiksmų. (6) Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 4,49 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. (7) Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad nelaimės padariniams švelninti kitos Bendrijos lėšos naudojamos nebus. 2.3 Austrija (1) Dėl stiprių liūčių ir greitai tirpstančio sniego keliose pietinėse Austrijos dalyse kilo potvynis ir žemės nuošliaužos. Ypač stipriai nukentėjo netoli Slovėnijos sienos įsikūręs Karintijos žemės Lavamiundo miestelis, kur nuo 2012 m. lapkričio 5 d. buvo apsemti gyvenamieji rajonai ir padaryta žala viešajam ir privačiam turtui, verslo ir vietos infrastruktūrai. (2) Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2013 m. sausio 11 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2012 m. lapkričio 5 d. (3) Kilusi nelaimė yra gaivalinė. 2013 m. vasario 28 d. Austrijos valdžios institucijos pirminę paraišką papildė pateikdama išsamesnių ir atnaujintų duomenų. Apskaičiuota tiesioginė nelaimės padaryta žala siekia 9,6 mln. EUR. Kadangi ši suma sudaro tik nedidelę nustatytos 1 798,112 mln. EUR ribos (t. y. 0,6 proc. Austrijos BNP) dalį, ši nelaimė pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002 nelaikoma didele gaivaline nelaime. Tačiau Austrija nukentėjo dėl tų pačių potvynių, dėl kurių Slovėniją ištiko didelė nelaimė. Todėl Austrijos valdžios institucijos savo paraišką pateikė pagal vadinamąjį kaimyninės šalies kriterijų, pagal kurį kaimyninė šalis, nukentėjusi dėl tos pačios nelaimės, taip pat gali gauti Solidarumo fondo paramą. Nepaisant nedidelės žalos, sudarančios tik 0,53 proc. ribos, nustatyta, kad šis kriterijus atitinkamas. (4) Austrijos valdžios institucijos apibūdina nelaimės poveikį Lavamiundo miesteliui, įsikūrusiam šalia Dravos ir Lavanto upių santakos ties Austrijos siena su Slovėnija. Dėl stiprių liūčių abi upės išsiliejo iš krantų ir Lavamiundo miestelis buvo apsemtas: vanduo pakilo iki dviejų metrų ir padarė žalą 4 viešiesiems pastatams, 37 privatiems namas ir 16 verslo ir vietos infrastruktūros objektų. 181 vietos gyventojai buvo tiesiogiai paveikti. (5) Austrijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 1,6 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. (6) Austrijos valdžios institucijos nurodė, kad neketina teikti paraiškų paramai iš kitų Bendrijos priemonių gauti. 3. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas – 1 000 mln. EUR. Pagrindinė fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos fondo lėšoms mobilizuoti, ir 6 %, jei riba viršyta. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Šiuo atveju siūloma taikyti tokias pačias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: || || (EUR) Nelaimė || Patvirtinta tiesioginė žala || Riba (mln.) || Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu || Suma, pagrįsta 6 % koeficientu || Bendra siūlomos pagalbos suma Potvyniai Slovėnijoje || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355 Potvyniai Kroatijoje || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587 Potvyniai Austrijoje || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000 IŠ VISO || || 14 607 942 Baigiant pasakytina, kad siūloma pritarti Slovėnijos, Kroatijos ir Kroatijos paraiškoms dėl 2012 m. spalio–lapkričio mėn. potvynių sukeltų nelaimių ir siūlyti kiekvienu iš šių atvejų mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas. Remiantis 2013 m. TBP Nr. 1 dėl su 2013 m. liepos 1 d. planuojamu Kroatijos stojimu į Europos Sąjungą susijusių finansinių poreikių, siūloma su Kroatijos paraiška susijusias sumas įvesti pagal finansinės programos 3b išlaidų kategoriją. Kalbant apie mokėjimų asignavimus, Komisija 2013 m. TBP Nr. 2 pasiūlyme paliko 14,8 mln. EUR nepaskirstytą maržą pagal daugiametės finansinės programos 2013 m. mokėjimų ribą būtent tam, kad būtų patenkintos šios žinomos paraiškos mobilizuoti ES solidarumo fondą. 5. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija || Patikslinta 2013 m. finansinė programa || 2013 m. biudžetas (įsk. TBP 1–4/2013) || TBP Nr. 5/2013 || 2013 m. biudžetas (įsk. TBP Nr. 1–5/2013) CA || PA || CA || PA || CA || PA || CA || PA 1. TVARUS AUGIMAS || || || || || || || || 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Marža || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Marža || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Iš viso || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Marža[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS || || || || || || || || Iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Iš viso || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Marža || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS || || || || || || || || 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Marža || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Pilietybė || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557 Marža || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Iš viso || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 Marža[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 || 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Marža[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRAVIMAS || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Marža[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 || 6. KOMPENSACIJOS || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Marža || || || || || || || || IŠ VISO || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001 Marža[12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999 [1] OL L 298, 2012 10 26, p. 1 [2] OL L 66, 2013 3 8, p. 1. [3] COM (2013) 156. [4] COM (2013) 183. [5] COM(2013) XXX. [6] COM(2013) XXX. [7] 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą, OL L 311, 2002 11 14, p. 3. [8] Skaičiuojant 1a išlaidų kategorijos maržą (500 mln. EUR), į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. [9] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [10] Skaičiuojant 2013 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgiama į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (264,1 mln. EUR). [11] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 86 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą. [12] Skaičiuojant bendrąją įsipareigojimų maržą, neatsižvelgiama į asignavimus, susijusius su Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (EGF) (500 mln. EUR), neatidėliotinos pagalbos rezervu (264,1 mln. EUR) ir darbuotojų įnašais į pensijų sistemą (86 mln. EUR). [13] Skaičiuojant bendrąją mokėjimų maržą, neatsižvelgiama į asignavimus, susijusius su neatidėliotinos pagalbos rezervu (80 mln. EUR) ir darbuotojų įnašais į pensijų sistemą (86 mln. EUR).