AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2016 m. Gruzijos išorės aplinka tebebuvo prasta, dėl to, sumažėjus eksportui ir emigrantų perlaidoms, BVP augo palyginti silpnai – 2,7 % (palyginti su 2,9 % 2015 m. ir 4,6 % 2014 m.). Numatoma, kad 2017 m. didėjant vartojimui ir investicijoms BVP augimas palaipsniui padidės iki 3,5 %. Ekonomikos augimas regione ir pasaulyje 2017 m. taip pat turėtų paspartėti, tačiau tai priklausys nuo neigiamos geopolitinio nestabilumo, protekcionizmo ir finansų rinkų nestabilumo rizikos.

Gruzijos biudžeto deficitas išlieka didelis (4,1 % BVP tiek 2016 m., tiek, kaip numato Tarptautinis valiutos fondas (TVF), 2017 m.). Valstybės skolos ir BVP santykis išaugo nuo 35,6 % 2014 m. iki 44,6 % 2016 m., daugiausia dėl to, kad apie 80 % valstybės skolos yra išreikšta užsienio valiuta, o nacionalinė valiuta (Gruzijos laris, GEL) per tą laikotarpį gerokai nuvertėjo. Be to, dėl labai didelio einamosios sąskaitos deficito (12,4 % BVP 2016 m.) ir didelės išorės skolos (111,8 % BVP 2016 m.) Gruzijos mokėjimų balanso būklė išlieka pažeidžiama. Gruzijos užsienio valiutos atsargos absoliučiąja verte nuo 2011 m. iš esmės buvo stabilios ir 2016 m. pabaigoje sudarė 2,8 mlrd. USD, tačiau pagal sudėtinius TVF parametrus atsargų poreikiai didėjo. Todėl šiuo metu atsargos nesiekia lygio, kuris TVF skaičiavimais būtų pakankamas. Gruzija taip pat toliau prisitaiko prie išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (DCFTA) su ES reikalavimų, kurie reiškia ne tik galimybes, bet ir prisitaikymo sąnaudas.

Todėl 2017 m. balandžio 12 d. Gruzija ir TVF susitarė dėl trejų metų (2017–2020 m.) išplėstinio susitarimo pagal išplėstinę fondo priemonę (IFP). IFP sudaro 100 % Gruzijos kvotos fonde (210,4 mln. SST arba maždaug 285 ml. USD). IFP programos tikslas yra remti ekonominių reformų programą, kuri padės Gruzijai sumažinti ekonominius sunkumus, ir skatinti spartesnį ir įtraukesnį ekonomikos augimą.

2017 m. birželio 16 d. Gruzijos vyriausybė taip pat paprašė ES makrofinansinės paramos (MFP). Atsižvelgdama į šį prašymą ir į šalies ekonominę situaciją, remdamasi SESV 212 straipsnio 2 dalimi Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl MFP Gruzijai. Pasiūlymo suma – iki 45 mln. EUR, iš šios sumos 35 mln. EUR būtų teikiama paskolų, o 10 mln. EUR – dotacijų forma.

Siūloma naujoji MFP operacija yra trečioji po Gruzijos karinio konflikto su Rusija 2008 m. rugpjūčio mėn. 2008 m. spalio mėn. tarptautinėje paramos teikėjų konferencijoje Briuselyje ES prisiėmė įsipareigojimus dėl dviejų MFP operacijų, kurių kiekvienos vertė – 46 mln. EUR. Pirmoji iš šių operacijų (visa 46 mln. EUR suma suteikta dotacijų forma) buvo įvykdyta 2009–2010 m., o antroji (taip pat 46 mln. EUR, pusė sumos dotacijų, kita pusė – paskolų forma) – 2015–2017 m. Paskutinė 2015–2017 m. MFP operacijos mokėjimo dalis išmokėta 2017 m. gegužės mėn.

Siūloma nauja MFP padėtų Gruzijai patenkinti dalį išorės finansavimo poreikių, kurie 2017–2020 m. turėtų siekti apie 752 mln. USD (671 mln. EUR). Dėl šios operacijos sumažės trumpalaikis šalies mokėjimų balansas ir fiskaliniai sunkumai. Jos planavimas ir įgyvendinimas bus derinamas su koregavimo ir reformų programomis, dėl kurių Gruzija susitarė su TVF ir Pasaulio banku, taip pat su reformomis, dėl kurių jau susitarta rengiant ES paramos biudžetui operacijas ir išsamų ir visapusišką LPS.

Kaip išsamiau aptarta prie šio pasiūlymo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, remdamasi, be kita ko, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atliktu politinės padėties vertinimu Komisija mano, kad išankstinės politinės ir ekonominės sąlygos vykdyti siūlomą MFP operaciją yra tenkinamos.

•Bendrosios aplinkybės

Gruzijos makroekonominė perspektyva tebėra prasta. Vykdomas fiskalinis konsolidavimas gali susilpninti vidaus paklausą ir sulėtinti ekonomikos augimą Gruzijoje. Be to, Gruzijos ekonomika patiria platesnio pobūdžio riziką dėl neaiškių regioninių ir pasaulinių ekonomikos perspektyvų, išorės disbalanso (visų pirma, didelio ir tebedidėjančio einamosios sąskaitos deficito ir didelės išorės skolos), taip pat tarptautinių atsargų, kurios yra nepakankamo lygio.

Sulėtėjęs ekonomikos augimas regione ir tai, kad nuo 2014 m. pabaigos pagrindinių prekybos partnerių valiutos labai nuvertėjo, turėjo neigiamo poveikio Gruzijos eksportui ir emigrantų perlaidoms. Tai prisidėjo prie ekonomikos augimo sulėtėjimo nuo 2,9 % 2015 m. ir 4,6 % 2014 m. iki 2,7 % 2016 m. Gruzijos BVP augimas 2016 m. buvo daugiausia pagrįstas investicijomis, o privatus vartojimas išliko vangus ir atspindėjo disponuojamųjų pajamų sumažėjimą išaugus namų ūkių JAV doleriais išduotų paskolų gražinimo įsipareigojimų vertei vietine valiuta staiga nuvertėjus lariui. Numatoma, kad didėjant vartojimui ir investicijoms BVP augimas 2017 m. laipsniškai padidės iki 3,5 %, o 2020 m. (baigiantis neseniai sudarytam susitarimui su TVF) – iki 5,0 %.

USD/GEL keitimo kursas (laikotarpio vidurkis) nuo 1,77 2014 m. išaugo iki 2,27 2016 m. – tai reiškia, kad Gruzijos lario vertė sumažėjo maždaug 22 %. Šio kintamumo poveikį dar labiau sustiprino tai, kad Gruzijos ekonomikoje vis dar labai plačiai naudojamas doleris ir 70 % indėlių bei 65 % paskolų 2016 m. buvo išreikšti JAV doleriais.

Nors nedarbo lygis Gruzijoje (11,8 % 2016 m. pabaigoje) nuo 2009 m. (16,9 %) linkęs mažėti, jis išlieka rimta problema. Naujuose augimo sektoriuose, ypač turizmo ir kitų paslaugų, buvo sukurta įdarbinimo galimybių, tačiau aukštas nedarbo lygis išlieka dėl problemų, susijusių su įgūdžių ir paklausos neatitiktimi ir dideliais regioniniais skirtumais. Gruzijai taip pat trūksta nedarbo išmokų sistemos.

Kalbant apie išorės sektorių, Gruzijos einamosios sąskaitos deficitas 2016 m. toliau didėjo iki 12,4 % BVP (nuo 12,0 % BVP 2015 m. ir 10,6 % 2014 m.) ir, kaip pastebėta, išlieka viena svarbiausių pažeidžiamumo priežasčių. Nepaisant sulėtėjusio ekonomikos augimo, 2014–2016 m. einamosios sąskaitos deficitas padidėjo, nes silpnas eksportas daugiau nei kompensavo silpną vidaus paklausą importui, todėl susidarė didesnis prekybos prekėmis deficitas. Pagal TVF programos projekcijas einamosios sąskaitos deficitas turėtų dar labiau išaugti – iki 12,9 % 2017 m., o tada šiek tiek mažėti – iki 11 % 2020 m. Labai didelį einamosios sąskaitos deficitą daugiausia lėmė prekybos prekėmis deficitas, kurį tik iš dalies kompensavo prekybos paslaugomis perviršis ir įplaukos bei pervedimai iš užsienio, įskaitant emigrantų perlaidas.

Nors einamosios sąskaitos deficitą daugiausia padengė tiesioginių užsienio investicijų srautai į šalį, tikimasi, kad pastarosios šiek tiek mažės – nuo 11 % BVP 2016 m. iki 10,3 % BVP 2017 m. – ir iki 2020 m. išliks panašaus lygio. Be to, skolą sukuriantys finansų srautai į šalį taip pat prisidėjo prie einamosios sąskaitos deficito didinimo. Taigi Gruzijos išorės skola, kuri 2008–2014 m. svyravo ties maždaug 80 % BVP, vėlesniais metais gerokai išaugo ir 2016 m. pabaigoje sudarė 111,8 % BVP. Prognozuojama, kad išorės skola toliau didės ir 2020 m. sieks 120,2 %. Kadangi didžioji užsienio skolos dalis išreikšta JAV doleriais, svarbų vaidmenį turės lario nuvertėjimas.

Gruzijos nacionalinis bankas (NBG) apskritai susilaikė nuo didelės intervencijos į užsienio valiutų rinką ir leido lario vertei mažėti. Dėl to bendrosios tarptautinės atsargos išliko stabilios ir 2017 m. vasario pabaigoje sudarė 2,7 mlrd. USD (maždaug 3 mėnesių kitų metų importas). Pagal neseniai suderintą TVF programą atsargas siekiama padidinti 54 %, nuo 2,8 mlrd. USD 2016 m. pabaigoje iki 4,2 mlrd. USD 2020 m. (maždaug 4 mėnesių importo apimties).

Vidutinė laikotarpio infliacija (vartotojų kainų indeksas, VKI) 2016 m. sumažėjo iki 2,1 %, palyginti su 4,0 % 2015 m. Prognozuojama, kad VKI 2017 m. padidės iki 5,7 %, kartu su 2017m. sausio mėn. įsigaliojusiu akcizo padidėjimu, tačiau 2018 m. turėtų sumažėti iki 3,0 % ir 2019 bei 2020 m. išlikti panašaus lygio.