Programos „Horizontas 2020“ ekspertų grupė paskelbė tyrimą apie poveikį biologinei ir socialinei lyčiai per COVID-19 pandemiją . Jame paaiškinama, kodėl reikia atsižvelgti į lyčių skirtumus, kai kalbama apie COVID-19 poveikio riziką ir ilgalaikes socialines ir ekonomines pasekmes užimtumo, smurto artimoje aplinkoje ir nelygybės srityse.

Per COVID-19 pandemiją paaiškėjo, kad tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra kaip niekad svarbus sprendžiant sudėtingus pasaulinius uždavinius. Ištisus 2020 m. Komisija taisė savo strategiją, atsižvelgdama į 2021 m. gegužės mėn. priimtą komunikatą dėl pasaulinio požiūrio į bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje . Šiuo požiūriu siekiama prisidėti padedant Komisijai pasiekti pagrindinių strateginių tikslų ir prisitaikyti prie dabartinių geopolitinių aplinkybių, remiant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės ir skatinant bei saugant Europos vertybes ir didinant jos atsparumą laikantis jos atviro strateginio savarankiškumo modelio.

·pirmoje su energetikos sąjungos būkle susijusioje ataskaitoje dėl konkurencingumo pažangos nurodytos sumažėjusios švariai energijai skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų išlaidos (tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose), dėl kurių gali būti neįgyvendintas mūsų užmojis dėl energetikos ir klimato. Be to, ataskaitoje nagrinėta pagrindinių švarios energijos technologijų konkurencinės būklės analizuojant vertės grandinę ir šia analize papildant energetikos sąjungos 5-ojo mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo ramstį.

Pagal „Horizontas 2020“ interaktyvią suvestinę (nuo 2021 m. birželio 21 d.) 967 kvietimų teikti pasiūlymus dėl iniciatyvos „Horizontas 2020“ teikimo terminas baigėsi 2020 m. pabaigoje ir buvo pateikti 283 078 reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, kuriuose iš viso buvo prašoma 473,2 mlrd. EUR ES įnašo. Iš šių pasiūlymų finansuoti atrinktas 33 791 pasiūlymas, taigi bendras reikalavimus atitinkančių pasiūlymų sėkmės rodiklis per pirmuosius 6 metus – 11,94 proc. Pasirašyta 35 027 susitarimai dėl dotacijos, iš ES biudžeto skirta 66,23 mlrd. EUR suma.

2020 m. rugsėjo 30 d. Komisija priėmė komunikatą Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (Nauja EMTE) dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės atgaivinimo įtraukiant perspektyvią darbotvarkę. Jame, be kitų priemonių, paskelbti: i) specialieji veiksmai, skirti žinių panaudojimo principams atnaujinti ir parengti; ii) pažangaus intelektinės nuosavybės naudojimo praktikos kodeksas ir iii) veiksmai, skirti bendroms pramonės technologijų veiksmų gairėms parengti, padedantys įgyvendinti naująją pramonės strategiją ir paspartinti mokslinių tyrimų perkėlimą į realiąją ekonomiką. Tai padės ES pramonei išspręsti dvejopos pertvarkos – žaliosios ir skaitmeninės – uždavinį ir tapti atsparesnei. 2020 m. gruodžio mėn. priėmus Tarybos išvadas dėl naujos EMTE ir glaudžiai bendradarbiaudama su Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komitetu Komisija įsteigė EMTE pertvarkos forumą .

Baigėsi pirmųjų 5 metų iniciatyvos „Misija – inovacijos“ (vienos iš pagrindinių tarptautinio bendradarbiavimo platformų, per kurią ES skatina visuotinę informavimo apie EŽK veiklą) įgaliojimai. Jau pasirengta jos antram etapui, kuris prasidės kito 2021 m. birželio mėn. Čilėje vyksiančio ministrų susitikimo metu.

Siekiant išspręsti pandemijos sukeltas administracines problemas, pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“ finansavimą gaunantys konsorciumai buvo paraginti savo nuožiūra pratęsti savo projektus 6 mėnesiams be papildomo pagrindimo ir jiems buvo leista pateikti savo periodiškas ataskaitas bei prašyti mokėjimų vėliau nei numatyta iš pradžių.

Kaip politinis atsakas į COVID-19 nulemtą ekonomikos sutrikdymą buvo pakeista MVĮ garantijų priemonė „InnovFin“, visų pirma likvidumo priemonės ir apyvartinio kapitalo finansavimas, siekiant palengvinti lėšų prieinamumą novatoriškoms įmonėms. 2020 m. gruodžio 31 d. 1,7 mlrd. EUR dydžio finansavimą buvo gavusios daugiau 3 300 įmonių, daugiausia MVĮ. Be to, pagal nuosavo kapitalo priemonę „InnovFin“ buvo sukurta nauja novatoriškoms technologijoms skirta ekonomikos gaivinimo nuosavo kapitalo priemonė, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį rizikos kapitalo rinkai ir visų pirma dėl padidėjusių grynųjų pinigų praradimų investicinių įmonių lygiu. Buvo skirta 100 mln. EUR suma, kad „InnovFin“ finansų tarpininkams būtų suteikta papildomų investicinių pajėgumų, reikalingų padėti toms investicinėms įmonėms, kurios pajuto neigiamą COVID-19 krizės poveikį.

Pagal Europos ir besivystančių šalių partnerystę klinikinių tyrimų srityje (EDCTP) buvo inicijuoti trys sėkmingi skubūs kvietimai teikti pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų veiklos COVID-19 plitimui valdyti ir (arba) užkirsti jam kelią ir tam buvo skirta 35 mln. EUR iš bendro biudžeto. Be to, du pagrindiniai EDCTP Afrikos šalių pajėgumų stiprinimo tinklai, reaguodami į infekcinių ligų protrūkius, nedelsdami nukreipė savo pastangas COVID-19 klausimams spręsti.

Be to, iš iniciatyvos „Horizon 2020“ „InnovFin“ buvo skirta 400 mln. EUR suma siekiant paspartinti vakcinų (pvz., „BioNTech“ ir „CureVac“) ir kitų intervencinių priemonių, vaistų, medicinos ir diagnostikos prietaisų kūrimą (pvz., „Scope Fluidics“) arba naujų ypatingos svarbos mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūrų (įskaitant gamybines patalpas) kūrimui. Įgyvendinant kitus ES finansuojamus projektus (pvz., EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, „Rabyd-vax“) kuriamos ir naudojamos įvairios technologijos (DNR, RNR ir virusiniai vektoriai), siekiant išplėsti naujų vakcinų produktus. Vieni iš projektų, kuriančių naujas imunizacijos technologijas ir atliekančių jų klinikinius tyrimus, kad vakcinos būtų veiksmingesnės – taip pat dėl nepatenkintų vyresnio amžiaus žmonių ir jaunimo poreikių, – yra ADITEC ir „OptiMalVax“.

Pirmasis prioritetas 2020 m. buvo sutelkti ES lygmeniu dedamas pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, vykdant iniciatyvą „Horizontas 2020“ ir, bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais, įveikti pandemiją. Jau sausio mėn. Komisija pradėjo įgyvendinti specialią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą vykdydama įsipareigojimą spręsti įvairias dėl pandemijos kylančias problemas, kai ES ėmėsi lyderystės pasauliniu lygiu, be kita ko, kaip pagalbos teikėja. Finansavimu pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“ padėta esamoms daugiašalėms mokslinių tyrimų platformoms paspartinti savo pastangas kuriant veiksmingą gydymą, vakcinas, tobulinant terapiją ir diagnostiką bei užtikrinti visuotinį prieinamumą už prieinamą kainą.

Šiam klausimui spręsti buvo imtasi tikslinių veiksmų, įskaitant rugsėjo mėn. paskelbtą kvietimą teikti pasiūlymus dėl Europos žaliojo kurso, dėl kurio klimatui skirtos išlaidos galiausiai viršys 35 proc. ribą (iki 36 proc.). Šiuo 1 mlrd. EUR vertės kvietimu teikti pasiūlymus siekiama reaguoti į klimato krizę, labiau apsaugoti biologinę įvairovę ir buveines, kurioms kyla grėsmė, bei paspartinti tvarų atsigavimą. Kvietimu teikti pasiūlymus buvo žengtas pirmas žingsnis link neutralaus poveikio klimatui ir socialiai novatoriškų miestų bei vykdomi žaliojo kurso energijos prioritetai, ypač novatoriškos sausumos ir jūrų atsinaujinančių energijos šaltinių technologijos, 100 MW skalės vandenilio iš atsinaujinančių išteklių gamybos elektrolizerio demonstravimas, taip pat spartinamas perėjimas prie žaliosios energijos Afrikoje bei pastatų energijos vartojimo efektyvumas. Be to, kvietime teikti pasiūlymus įtrauktas novatoriškų miško gaisrų prevencijos ir kovos su jais būdų integravimas ir demonstravimas. Aiškių ir ilgalaikių sprendimų tikimasi aštuoniose srityse, kurios atitinka EŽK prioritetus, ir dviejose horizontaliosiose srityse: „žinių stiprinimas“ ir „galių piliečiams suteikimas“. Į kvietimą teikti pasiūlymus įtrauktos ir naujovių kūrimo galimybės, siekiant padėti pereiti prie tvarių maisto sistemų, ypatingą dėmesį skiriant ES strategijai „Nuo ūkio iki stalo“. Kvietimo teikti pasiūlymus terminas baigėsi 2021 m. sausio 27 d., gauta virš 1 500 pasiūlymų 20-čia teminių klausimų. Tikimasi, kad susitarimai dėl dotacijų bus pasirašyti 2021 m. paskutinį ketvirtį.

JRC iš esmės prisidėjo kuriant strateginį prognozavimą, be kita ko, bendrai kūrė pirmą metinę strateginio prognozavimo ataskaitą dėl atsparumo, kurioje rekomenduojama dėmesį skirti antram prognozavimo tyrimui, susijusiam su atviru strateginiu savarankiškumu.

2020 m. gegužės 19 d. buvo paskelbtas specialus Europos inovacijų tarybos programos „Accelerator“ kvietimas teikti žaliojo kurso pasiūlymus, skirtus startuoliams ir MVĮ, o 64 iš jų buvo skirta daugiau kaip 307 mln. EUR. Konkursą laimėję pasiūlymai apima su automobilių, orlaivių ir jūrų sektoriais, pažangiosiomis medžiagomis ir daiktų interneto technologijomis susijusius novatoriškus sprendimus. Šie esminius pokyčius skatinantys naudos gavėjai yra įsikūrę įvairiose šalyse, įskaitant 17 valstybių narių (iš kurių septynios daro pažangą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje) ir dėl to šis Europos inovacijų tarybos kvietimas teikti pasiūlymas yra geografiškai įvairiausias kada nors buvęs pasiūlymas.

JRC parengė pasirengimo ir atsako veiksmų ataskaitą, kad užtikrintų tolesnį saugų branduolinių elektrinių veikimą per COVID-19 pandemiją. Atskaita buvo remiamasi keliose Komisijos ir Branduolinės energijos agentūros iniciatyvose.

JRC mokslo darbuotojai paskelbė 143 straipsnius recenzuojamuose periodiniuose leidiniuose ir 36 straipsnius monografijose ar kituose periodiniuose leidiniuose. JRC taip pat parengė ištisus septynių politikos dokumentų skirsnius ir išleido septynis politikos mokslinio konsultavimo dokumentus, parengė 81 techninę ataskaitą kartu su 27 pamatiniais metodais ir vertinimais, techninėmis sistemomis ir mokslinėmis duomenų bazėmis. Kadangi jo veiklą ribojo dėl pandemijos taikyti suvaržymai, jis surengė ketverius mokymo kursus, skirtus specialistams ir studentams iš valstybių narių ir Komisijos bei sudarė galimybę naudotis jo branduolinių mokslinių tyrimų infrastruktūra, be to, jei įmanoma, kūrė virtualias priemones.

„Horizontas 2020“ interaktyvi suvestinė buvo išplėsta – stebima daugiau kaip 50 000 organizacijų, kurios gavo naudos iš programos „Horizontas 2020“ ir BP 7 finansavimo, veikla. Be to, ji buvo papildyta nauja pagalbine medžiaga, siekiant užtikrinti, kad jos turiniu be apribojimų galėtų naudotis platesnė auditorija. CORDIS toliau kūrė įprastus daugiakalbius redagavimo produktus, kad pasiektų specializuotus mokslinių rezultatų naudotojus, įskaitant žurnalą „Research*eu“ ir teminių rezultatų paketus bei daugiau kaip 7 800 rezultatų, susijusių su pranešimais, naujienų straipsniais ir naudotojams palankiais projektų tikslų aprašymais, kuriuos papildo informavimo renginiai ir socialiniai tinklai. ES finansuojamiems projektams ir rezultatams, kurie skirti kovai su COVID-19, buvo skirta nauja skiltis. CORDIS išplėtė „EuroSciVoc“ mokslo sričių taksonomiją ir paskelbė pirmą mokslinių tyrimų projektų ontologijos versiją „Europos informacijos apie mokslinius tyrimus ontologija“ . Tai suteiks galimybę kuruoti, stiprinti ir integruoti duomenis su susijusiais atviraisiais duomenų šaltiniais visame žiniatinklyje.

7.Perspektyvos

Pirmoje 2021 m. pusėje įsigaliojo visi pagrindiniai su programa „Europos horizontas“ susiję aktai. Lygiagrečiai Komisija priėmė visus būtinus įgyvendinimo sprendimus dėl pirmų darbo programų pagal šią programą ir iškart po to paskelbė kvietimus teikti pasiūlymus . Komisija taip pat paskelbs atitinkamą informaciją apie susitarimus dėl dotacijos ir pasiūlymų vertinimą.

2021 m. Komisija įvertins įvardytas misijas pagal programą „Europos horizontas“, kad nuspręstų, kurias reikėtų plėtoti pasitelkus darbo programos kvietimus teikti pasiūlymus ir remti įgyvendinant kitas iniciatyvas ES, tarptautiniu ir nacionaliniu /regioniniu lygmenimis.

Remiantis teigiama 2019 ir 2020 m. įgyta patirtimi, 2021 m. vykstant mokslinių tyrimų ir inovacijų dienoms, bus stengiamasi kuo labiau padidinti išlaidų, skiriamų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, poveikį skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai, be kita ko, pabrėžiant sąsajas tarp programos „Europos horizontas“ ir EMTE.