Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. /* KOM/2011/0707 galutinis - 2011/0340 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Strategijoje „Europa 2020“ skelbiama, kad „piliečiams turi būti suteikta daugiau galių, kad jie galėtų aktyviai dalyvauti bendrojoje rinkoje“, o „tam būtina suteikti daugiau galimybių ir didinti pasitikėjimą pirkti prekes ir paslaugas užsienyje“. Vis labiau akivaizdu, kad šiuo metu, kai Europai reikia naujo augimo postūmio, vartotojų reikalai yra politikos sritis, kurios indėlis į strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą gali būti itin svarus. Europoje yra 500 mln. vartotojų, kurių išlaidos – 56 proc. ES BVP. Kuo daugiau vartotojų turės galimybę priimti sprendimą, turėdami visą informaciją, tuo bus didesnė jų įtaka bendrosios rinkos stiprinimui ir augimo skatinimui. Tad gerai apsaugoti ir daug galių turintys vartotojai, galintys naudotis bendrosios rinkos privalumais ir reikalaujantys vertingų ir kokybiškų prekių bei paslaugų, gali skatinti inovacijas ir augimą. Įmonės, atkreipsiančios į tai dėmesį, geriausiai susidoros su spaudimu pasaulinėje rinkoje. Galių suteikimas – ne vien tik vartotojų teisių klausimas, bet ir bendros aplinkos, kurioje jie gali įgyvendinti šias teises ir gauti iš to naudos, kūrimas. Galių suteikimas reiškia, kad būtina sukurti sistemą, kurioje vartotojai galėtų remtis saugos užtikrinimo prielaida ir tuo, kad visoje Europoje netrūks priemonių standartų ir praktikos pažeidimams nustatyti ir veiksmingai pašalinti. Tai taip pat reiškia, kad būtina sukurti aplinka, kurioje vartotojai, padedami švietimo, informavimo ir sąmoningumo didinimo priemonių, išmanytų bendrąją rinką taip, kad galėtų įsigyti geriausių prekių ir paslaugų. Galiausiai suteikti galių reikia tam, kad vartotojai galėtų be baimės įgyvendinti savo teises visoje Europoje, o nesėkmės atveju galėtų tikėtis, kad bus veiksmingai užtikrintas jų teisių įgyvendinimas ir sudarytos lengvos sąlygos veiksmingai atlyginti žalą. 2011 m. birželio 29 d. Komunikatu dėl strategijos „Europos 2020“ biudžeto[1] Vartotojų programai 2014–2020 m. skirta 175 mln. EUR (pastoviomis 2011 m. kainomis). Atsižvelgiant į tai, šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti Vartotojų programą 2014–2020 m. – Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje 2007–2013 m. tęsinį. Naująja Vartotojų programa bus remiamas bendras būsimos vartotojų reikalų politikos tikslas suteikti daugiau galių vartotojams bendrojoje rinkoje. Europos vartotojų reikalų politika remiama ir papildoma nacionalinė politika, siekiant užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų pasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais ir kad tuo metu būtų tinkamai užtikrinta jų sauga ir ekonominių interesų apsauga. Kai bus geriau panaudotas didžiulis ekonominis vartotojų, kurių išlaidos atitinka 56 proc. ES BVP, potencialas, bus galima geriau įgyvendinti ES tikslą paskatinti ekonomiką vėl augti. · Bendrosios aplinkybės Pagrindinės problemos, kurios bus sprendžiamos finansuojant naujosios programos veiksmus, suskirstytos į šias keturias grupes: i) sauga: valstybės narės skirtingai užtikrina produktų saugos teisės aktų vykdymą; bendrojoje rinkoje netrūksta pavojingų produktų ir su gamybos grandinės globalizacija susijusių rizikos veiksnių; susiduriama su paslaugų saugos problema; nėra tinkamos ES koordinavimo struktūros, kad būtų galima užtikrinti kuo didesnę ES bendrojo finansavimo naudą; ii) informavimas ir švietimas: vartotojai pasigenda išsamių ir patikimų duomenų bei bendrosios rinkos veikimo analizės; vartotojų organizacijų gebėjimai yra nepakankami, joms trūksta išteklių ir ekspertų, ypač naujosiose valstybėse narėse; vartotojai pasigenda skaidrios, palyginamos ir patikimos informacijos, kuria lengva naudotis, ypač tarpvalstybiniais atvejais; vartotojai ir mažmenininkai prastai išmano pagrindines vartotojų teises ir apsaugos priemones ir prastai supranta, kaip jomis naudotis; dabartinės ES vartotojų švietimo priemonės yra netinkamos, visų pirma atsižvelgiant į skaitmeninės aplinkos pažangą; iii) teisės ir žalos atlyginimas: beveik optimali vartotojų teisių apsauga, visų pirma kai kalbama apie tarpvalstybinius atvejus; būtinybė toliau gerinti vartotojų interesų įtraukimą į ES politikos sritis; problemos, su kuriomis susiduria vartotojai, kai mėgina apginti savo teises, visų pirma tarpvalstybiniais atvejais; iv) vykdymo užtikrinimas: išnaudojamos ne visos CPC tinklo (nacionalinių priežiūros institucijų tinklo) galimybės; vartotojai beveik nežino ECC tinklo (Europos vartotojų centrų tinklo), kurio veiksmingumą būtina didinti. Tuo pat metu naujoji programa, įskaitant jos keturis prioritetus – saugos, informavimo ir švietimo, teisių ir žalos atlyginimo bei vykdymo užtikrinimo, turi atsižvelgti į naujus socialinius iššūkius, kurių svarba pastaraisiais metais padidėjo. Štai keletas jų: vartotojams vis sudėtingiau priimti sprendimus, būtina pereiti prie tvaresnių vartojimo modelių, dėl skaitmeninimo plėtros atsiranda naujų galimybių ir grėsmių, didėja socialinė atskirtis ir labiau pažeidžiamų vartotojų grupių skaičius, sensta visuomenė. · Vartotojų programos veiksmų tikslai Kadangi vartotojų reikalų politika sprendžia įvairiausias problemas, santykinai mažo masto Vartotojų programa reiškia, kad šios programos lėšomis finansuojami veiksmai turi būti skirti konkrečioms sritims, kur ES lygmens įsikišimas gali duoti pastebimos papildomos naudos. Yra trijų rūšių veiksmai: i) Veiksmai, atitinkantys Sutartimi ir esamu ES vartotojų apsaugos srities teisynu nustatytas teisines prievoles: – RAPEX[2] tinklo, priežiūros institucijų CPC tinklo ir duomenų apie kosmetikos gaminius bazių priežiūros ir tinkamo veikimo finansavimas. ii) Veiksmai, kurių nesiimama arba negalima imtis nacionaliniu lygiu dėl to, kad jie yra ES masto: – pagalba vartotojams tarpvalstybiniais atvejais: - Europos vartotojų centrų (ECC) veiklos bendras finansavimas. Nacionalinės valdžios institucijos arba vartotojų organizacijos paprastai neturi galimybių patarti ar padėti vartotojams tarpvalstybiniais klausimais; - parama kuriant Sąjungoje ginčų sprendimo internetu sistemą, skirtą, be kita ko, ir tarpvalstybiniams atvejams; – bendradarbiavimas su tarptautiniais parneriais, sprendžiant gamybos grandinės globalizacijos įtakos produktų saugai problemą; – parama rengiant palyginamus duomenis apie ES vartotojų rinkas, kad būtų galima atlikti valstybių narių lyginamąją analizę ir formuoti ES lygmens politiką; – atstovavimo vartotojų interesams ES užtikrinimas, finansiškai remiant ES lygmeniu veikiančias vartotojų organizacijas. iii) Veiksmai, kuriais papildomas ir stiprinamas nacionaliniu lygiu vykdomų priemonių veiksmingumas: – produktų saugos ir vartotojų teisių įgyvendinimo užtikrinimo sričių bendrųjų veiksmų koordinavimas ir bendrasis finansavimas; – parama vartotojų apsaugos išmanymo didinimo kampanijoms, rengiamoms kartu su valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, ir bendradarbiavimas su tarpininkais, kad vartotojams būtų teikiama aiški, skaidri ir patikima informacija; – parama rengiant nacionalinių vartotojų organizacijų mokymus, kurie, jei nebūtų masto ekonomijos, nacionaliniu lygmeniu kainuotų daug daugiau; – platformos, skirtos keistis ir dalytis gerąja patirtimi vartotojų švietimo klausimais, sukūrimas. · Pasiūlymo tikslai Vartotojų programa siekiama remti politinį tikslą suteikti daugiau galių vartotojams bendrojoje rinkoje. Šio Programos tikslo bus siekiama padedant apsaugoti vartotojų sveikatą ir ekonominius interesus ir užtikrinti jų saugą ir skatinant vartotojų teisę būti informuotais, išprususiais ir organizuotais, kad jie galėtų apsiginti interesus. Programa bus prisidedama prie valstybių narių politikos krypčių, jos bus remiamos ir stebimos. Štai tie keturi konkretūs tikslai, kurių bus siekiama minėtais veiksmais: i) sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje ES; ii) informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas; iii) teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą; iv) vykdymo užtikrinimas: remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus. Ekonomikos augimo ir konkurencingumo požiūriu, šie tikslai atitinka strategiją „Europa 2020“. Į juos bus įtraukti strategijoje „Europa 2020“ nurodyti konkretūs uždaviniai: skaitmeninė darbotvarkė (užtikrinama, kad skaitmeninimas iš tiesų padės padidinti vartotojų gerovę), tvarus augimas (pereinama prie tvaresnių vartojimo modelių), socialinė įtrauktis (atsižvelgiama į konkrečią pažeidžiamų vartotojų grupių padėtį ir senėjančios visuomenės poreikius) ir pažangus reglamentavimas (vartotojų rinkų stebėsena, kurios tikslas – padėti parengti pažangias tikslines taisykles). 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMŲ REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Dabartinio teisinio pagrindo, t. y. Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje (2007–2013 m.), tarpinis vertinimas atliktas 2010 m. gegužės mėn. – 2011 m. vasario mėn.[3] Dėl dabartinės Programos veiksmų su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis (valstybių narių nacionalinėmis valdžios institucijomis, įgyvendinančiomis vartotojų reikalų politiką, ES ir nacionalinėmis vartotojų organizacijomis ir verslo atstovais) buvo konsultuotasi atsižvelgiant į tą vertinimą. Remiantis vertinimu, programa yra naudinga, nežiūrint to, kad Europos vartotojų reikalų srities politika yra santykinai nauja ir Programai skirto ES finansavimo lygis yra sąlyginai nedidelis. Jame pabrėžiama, kad strategijoje ir programose nustatytais veiksmais prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Visų pirma, gauti teigiami rezultatai, susiję su Programos tikslų aktualumu, jų poveikiu ir papildoma nauda. Remiantis vertinimu, daroma išvada, kad Programa vartotojų apsaugai turės ilgalaikio poveikio. Nacionalinės valdžios institucijos bendrai patvirtino, kad strategija ir Programa prisidėta prie nacionalinės vartotojų reikalų politikos įgyvendinimo. Vis dėlto, vertinime padaryta išvada, kad dabartinei strategijai ir Programai tik iš dalies pavyko susidoroti su kylančiais socialiniais ir aplinkos iššūkiais. Vėliau, rengiant naująją Vartotojų programą, 2011 m. balandžio mėn. surengtame Europos vartotojų aukščiausiojo lygio susitikime taip pat diskutuota su suinteresuotosiomis šalimis ir atsižvelgta į vartotojų tinklų veiklą: iš nacionalinių valdžios institucijų sudaryto Vartotojų reikalų politikos tinklo (CPN), iš nacionalinių priežiūros institucijų sudaryto Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklo (CPC) ir iš Europos ir nacionalinių vartotojų organizacijų atstovų sudarytos Europos vartotojų konsultacinės grupės. Trijų pagrindinių bendrųjų verslo organizacijų (BusinessEurope, UEAPME ir EuroCommerce) taip pat prašyta pateikti savo pastabas. Nežiūrint to, kad visų jų tikslai skiriasi, nacionalinės valdžios institucijos ir vartotojų organizacijos iš esmės parėmė su Programa susijusius prioritetinius Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato pasiūlymus. Verslo organizacijos iš esmės pritarė prioritetiniams Komisijos pasiūlymams, kuriuose pabrėžiama, kad reiktų rasti tinkamą pusiausvyrą tarp vartotojų apsaugos ir konkurencingumo. Be to, pastaraisiais metais Europos Parlamentas paskelbė nemažai pranešimų, tiesiogiai susijusių su Programos veikla[4]. · Poveikio vertinimas 2011 m. vasario–liepos mėn. Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas atliko poveikio vertinimą. Buvo svarstomos keturios alternatyvos. - 0 alternatyva atitinka tik pačius būtiniausius finansuotinus veiksmus, laikantis Sutartimi ir esamu ES vartotojų apsaugos srities teisynu nustatytų teisinių prievolių. - 1 alternatyva atitinka pagrindinį scenarijų. Dauguma pagal 2007–2013 m. programą vykdomų veiksmų atitinka šią alternatyvą, tačiau yra šiokių tokių patikslinimų. Kai kurių veiksmų mastas iš esmės apribotas arba veiksmų įgyvendinimas nutrauktas, nes jie nebeaktualūs, tačiau yra pradėta ir naujų riboto užmojo veiksmų (pvz., žalos atlyginimo klausimu). Pagal šią alternatyvą biudžetas atitinka dabartinės programos biudžetą arba yra už jį mažesnis. - 2 alternatyva atitinka didesnio užmojo požiūrį, suderintą su Komisijos prioritetais (strategija „Europa 2020“, Bendrosios rinkos aktu) ir vykstančiais svarstymais dėl būsimos vartotojų reikalų politikos[5]. Šios alternatyvos metinis biudžetas yra maždaug 25 mln. EUR. - 3 alternatyvos biudžetas, palyginti su dabartine Programa, turėtų būti padidintas dėl papildomų veiksmų, kaip antai vartotojams skirtų viešų produktų saugos duomenų bazės sukūrimas, žalos atlyginimas, įsteigiant fondą, skiriantį finansinę paramą sprendžiant tarpvalstybinius žalos atlyginimo atvejus. Remiantis poveikio vertinimu, ekonominės naudos požiūriu geriausia 2 alternatyva. Pagal šią alternatyvą metinis biudžetas būtų apie 25 mln. EUR, o tai atitinka 2011 m. birželio 29 d. Komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ biudžeto siūlomą skirti sumą. · Finansavimo proceso supaprastinimas Visų pirma, finansavimo procesas bus supaprastintas partnerystės susitarimais ir parama ES lygmens koordinavimo institucijai, vykdančiai su sauga susijusią rinkos priežiūrą[6]. Bus išnagrinėta galimybė naudoti vienkartines išmokas, kai tik tai įmanoma, kad sumažėtų administracinė našta. Jeigu Komisija nutartų Vartotojų programos įgyvendinimą pavesti vykdomajai agentūrai, tuo taip pat būtų prisidėta prie finansavimo procedūrų supaprastinimo. · Papildoma veiksmų nauda Programa bus prisidedama prie būsimos vartotojų reikalų politikos tikslo daugiausia dėmesio bendrojoje rinkoje skirti ES vartotojams įgyvendinimo. Toliau apibendrinama papildoma veiksmų nauda, atsižvelgiant į keturis konkrečius tikslus. i) Sauga Saugos srityje ES lygmens veiksmais ir Bendrosios produktų saugos direktyvos (BPSD) tinklo bendradarbiavimu galima pasiekti geresnių rezultatų nei pavieniais valstybių narių veiksmais, kadangi neliktų informacijos spragų, būtų naudojama kitų šalių surinkta informacija ir neliktų skirtumų bendrojoje rinkoje. ii) Informavimas ir švietimas Atliekant vartotojų rinkų stebėseną, galima nustatyti silpnąsias nacionalinių rinkų puses ir bendrosios rinkos kliūtis, kurias būtų galima pašalinti įgyvendinus inovacijas ir konkurenciją skatinančias reformas. Iš esmės, duomenys turi būti pakankamai išsamūs ir reprezentatyvūs, kad juos būtų įmanoma naudoti ne tik ES, bet ir nacionaliniu lygmeniu, taip užtikrinant tam tikrą ES masto efektyvumą ir sudarant valstybėms narėms sąlygas atlikti lyginamąją analizę. Kai skatinamas stiprus ir darnus atstovavimas vartotojų interesams ES lygmeniu, vartotojai gali bendrai prisidėti prie ES politikos formavimo, ES institucijų veiklos ir ES lygmens diskusijų. Be to, taip užtikrinamas tiesioginis įgalinimas ir parama itin silpnoms organizacijoms naujosiose valstybėse narėse. Nacionalinių vartotojų organizacijų gebėjimų ugdymo veiksmais remiama dalyvaujančių šalių tarptautinio tinklo plėtra, įskaitant konsultavimą ir tarpusavio vertinimą. ES vartotojų informavimo ir švietimo iniciatyvos padeda praturtinti vartotojus žiniomis, didinti jų pasitikėjimą tarpvalstybiniais sandoriais ir taip prisidėti prie bendrosios rinkos sukūrimo. Jų dėka valstybės narės gali lengviau keistis gerąja patirtimi; be to, taip bus prisidedama prie vieno bendro, suderinto ir autoritetingo ES lygmens informacijos (švietimo) šaltinio sukūrimo. iii) Teisės ir žalos atlyginimas Alternatyvus ginčų sprendimas suteiks pigų, spartų ir paprastą būdą atlyginti žalą visoje ES, užtikrinant vienodas sąlygas. Alternatyvus ginčų sprendimas – tai pagrindinė Bendrosios rinkos akto nuostata. Sukūrus Sąjungoje ginčų sprendimo internetu sistemą, bus galima užtikrinti suderintą požiūrį ir pasiekti masto ekonomiją bei sinergiją. iv) Vykdymo užtikrinimas Europos vartotojų centrų tinklas, konsultuodamas ir remdamas vartotojus nagrinėjant tarpvalstybinius ginčus, kurių nacionalinės valdžios institucijos ir vartotojų organizacijos dažniausiai negali išspręsti, prisideda prie bendrosios rinkos kūrimo. Kartu su Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklu, sudarytu iš nacionalinių priežiūros institucijų, koordinuojami bendrieji priežiūros veiksmai, pavyzdžiui, patikrinimai (angl. „sweeps“), yra labai veiksminga priemonė tarpvalstybiniams ES lygmens ginčams spręsti. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsniu. Pagal 169 straipsnį patvirtintomis priemonėmis turėtų būti siekiama skatinti vartotojų interesus ir aukšto lygio vartotojų apsaugą. Šiuo pasiūlymu įsipareigojama finansiškai remti ES ir valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti vartotojų saugą, gerinti jų galimybes gauti informaciją ir dar labiau stiprinti jų teises. Tad tiek tikslo, tiek pasiūlymo turinio požiūriu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsnis pasirinktas pagrįstai. Šis pasiūlymas turi būti priimtas vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra, pasikonsultavus su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Finansinių asignavimų Programos įgyvendinimui 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu suma yra 197 mln. EUR (einamosiomis kainomis). Ji atitinka 2011 m. birželio mėn. Komunikate dėl strategijos „Europos 2020“ biudžeto Vartotojų programai pasiūlytą skirti sumą. 2011/0340 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 169 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavę įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[7], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[8], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ [9] skelbiama, kad piliečiams turi būti suteikta daugiau galių, kad jie galėtų aktyviai dalyvauti bendrojoje rinkoje, o tam būtina suteikti daugiau galimybių ir didinti pasitikėjimą pirkti prekes ir paslaugas užsienyje, visų pirma internetu; (2) Sąjunga turėtų prisidėti prie to, kad vidaus rinkoje vartotojams tektų daugiausia dėmesio, remdama ir padėdama valstybėms narėms įgyvendinti politiką, kuria siekiama užtikrinti, kad piliečiai galėtų pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais ir kad tuo metu konkrečiomis priemonėmis būtų tinkamai užtikrinta jų sauga ir ekonominių interesų apsauga; (3) šiame reglamente atsižvelgiama į ekonomines, socialines bei technines sąlygas ir kartu kylančias problemas. Visų pirma, šios programos lėšomis finansuojamais veiksmais bus siekiama spręsti klausimus, susijusius su globalizacija, skaitmeninimu, būtinybe rinktis tvaresnius vartojimo modelius, visuomenės senėjimu, socialine atskirtimi ir pažeidžiamų vartotojų grupėmis. Vartotojų interesų įtraukimui į visų sričių Sąjungos politiką, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsniu, turėtų būti suteiktas aukštas prioritetas. Itin svarbus derinimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir programomis, siekiant užtikrinti, kad į vartotojų interesus būtų visapusiškai atsižvelgta kitose politikos srityse. Pagal kitus Sąjungos fondus ir programas reikėtų numatyti finansinę paramą, skirtą įtraukti vartotojų interesus į atitinkamas sritis, kad būtų skatinama sinergija ir išvengta dubliavimosi; (4) šie veiksmai, kuriais būtų grindžiamas Sąjungos veiksmų finansavimas, turėtų būti nustatyti Vartotojų programoje 2014–2020 m. (toliau – Programa). Šiuo reglamentu, vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[10] 49 straipsniu, turi būti nustatytas veiksmų ir Programos įgyvendinimo teisinis pagrindas. Šiuo reglamentu, grindžiamu veiksmais, finansuojamais remiantis 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.)[11], tie veiksmai yra toliau įgyvendinami; (5) būtina tobulinti vartotojų apsaugą. Reikėtų nustatyti konkrečius tikslus dėl saugos, vartotojų informavimo ir švietimo, teisių, žalos atlyginimo ir vartotojų teisių užtikrinimo, kad būtų galima pasiekti šį bendrą tikslą. Turėtų būti reguliariai stebima ir vertinama priemonių, kurių imamasi pagal šią programą, reikšmė ir poveikis. Reikėtų parengti rodiklius, kad būtų galima vertinti vartotojų reikalų politiką; (6) būtina numatyti reikalavimus atitinkančius veiksmus, kuriuos įvykdžius turi būti pasiekti tie tikslai; (7) būtina apibrėžti dotacijų reikalavimus atitinkančių potencialių paramos gavėjų kategorijas; (8) Programos trukmė turėtų būti septyni metai, kad programa atitiktų daugiametę finansinę programą, nustatytą Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m., 1 straipsniu; (9) šiuo reglamentu visam Programos įgyvendinimo laikotarpiui turėtų būti nustatytas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta XX/YY/201Y Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[12] [17] punkte; (10) Europos ekonominės erdvės susitarime (toliau – EEE susitarimas) numatyta, kad Europos Sąjungos ir jos valstybės narės bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančios Europos laisvosios prekybos organizacijos šalys (toliau – ELPA/EEE šalių) bendradarbiaus vartotojų apsaugos srityje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, pirmiausia kaimyninių Europos Sąjungos šalių ir narystės siekiančių šalių, šalių kandidačių bei stojančiųjų šalių, dalyvavimo Programoje; (11) atitinkamais atvejais, įgyvendinant Programą, turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Sąjungos susitarimus; (12) siekiant pakeisti tam tikrus neesminius šio reglamento aspektus, Komisijai turėtų būti suteikta teisė, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 290 straipsniu, priimti aktus dėl II priede nustatytų rodiklių patikslinimo. Labai svarbu, kad parengiamuoju veiklos etapu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant ekspertų konsultacijas. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu tinkamai ir laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (13) Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus priimti metines darbo programas, kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[13]; Atsižvelgiant į tai, kad Programoje nenustatyti produktų saugos kriterijai, ir į santykinai mažą šiam tikslui numatytą sumą, tačiau siekiama suteikti finansinę paramą priemonėms, kuriomis įgyvendinama produktų saugos politika, reikėtų taikyti patariamąją procedūrą; (14) tikslinga užtikrinti perėjimą nuo Bendrijos veiksmų programos vartotojų apsaugos srityje (2007–2013 m.) prie šios Programos, ypač, kiek tai susiję su daugiamečių priemonių tęstinumu ir įgyvendinant ankstesnę programą pasiektų laimėjimų bei labiau rūpimų sričių įvertinimu. Nuo 2021 m. sausio 1 d. asignavimai techninei ir administracinei pagalbai prireikus turėtų apimti išlaidas, susijusias su iki 2020 m. pabaigos nebaigtų įgyvendinti veiksmų administravimu; (15) kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių problemų tarpvalstybinio pobūdžio ir kadangi dėl didesnių galimybių Sąjungos veiksmais efektyviai ir veiksmingai apsaugoti sveikatą, užtikrinti piliečių saugą ir ekonominius interesus tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, atitinkančias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (16) atitinkamai 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) turėtų būti panaikintas; (17) Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti taikant proporcingas priemones viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, netinkamai ar neteisingai sumokėtų lėšų susigrąžinimą ir prireikus baudų taikymą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Nustatymas Šiuo reglamentu tvirtinama daugiametė Vartotojų programa, apimanti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – Programa). 2 straipsnis Bendrasis tikslas Programos tikslas – remti politinį siekį suteikti daugiau galių vartotojams vidaus rinkoje. Šio Programos tikslo bus siekiama remiant vartotojų sveikatos ir ekonominių interesų apsaugą, vartotojų saugumą ir teisę būti informuotais, išprususiais ir organizuotais, kad jie galėtų apsiginti interesus. Programa bus prisidedama prie valstybių narių politikos krypčių, jos bus remiamos ir stebimos. 3 straipsnis Konkretūs tikslai ir rodikliai 1. 2 straipsnyje nurodyto bendrojo tikslo siekiama užbrėžiant šiuos konkrečius tikslus: (a) 1 tikslas. Sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje Sąjungoje. Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas visų pirma remiantis ES skubių pranešimų apie vartotojams skirtus pavojingus produktus sistema (RAPEX). (b) 2 tikslas. Informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas. (c) 3 tikslas. Teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą. Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas visų pirma remiantis alternatyviu tarpvalstybinių ginčų sprendimu ir visoje Sąjungoje veiksiančia ginčų sprendimo sistema. (d) 4 tikslas. Vykdymo užtikrinimas: remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus. Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas visų pirma remiantis informacijos srauto lygiu, bendradarbiavimu pasitelkiant Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklą ir Europos vartotojų centrų veikla. 2. Rodiklių aprašymas pateikiamas II priede. 3. Vadovaujantis 15 straipsniu, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus, kad priderintų II priede nurodytus rodiklius. 4 straipsnis Reikalavimus atitinkantys veiksmai 3 straipsnyje nurodyti konkretūs tikslai pasiekiami toliau pateiktame sąraše nurodytais veiksmais, vadovaujantis 12 straipsnyje nurodytose metinėse darbo programose nustatytais prioritetais: (a) pagal 1 tikslą – sauga: (1) su vartotojų sveikata ir sauga ne maisto produktų ir paslaugų srityje, įskaitant paramą savo funkcijas atliekantiems nepriklausomiems moksliniams komitetams, įsteigtiems Komisijos sprendimu Nr. 2008/721/EB, kuriuo įsteigiamas mokslinių komitetų ir vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos ekspertų konsultacinis padalinys[14], susijusios mokslinės konsultacijos ir rizikos analizė, (2) rinkos priežiūros ir kitų priežiūros veiksmų produktų saugos srityje bei veiksmų, kuriais siekiama gerinti vartotojams teikiamų paslaugų saugą, koordinavimas, vadovaujantis 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos[15], (3) duomenų apie kosmetikos gaminius bazių priežiūra; (b) pagal 2 tikslą – informavimas ir švietimas: (4) vartotojams aktualių sričių politikai formuoti skirtos faktinių duomenų bazės kūrimas, (5) parama vartotojų organizacijoms, (6) vartotojų rinkų skaidrumo ir vartotojų informavimo gerinimas, (7) vartotojų švietimo stiprinimas; (c) pagal 3 tikslą – teisės ir žalos atlyginimas: (8) vartotojų apsaugos teisės aktų ir kitų reglamentavimo iniciatyvų rengimas Komisijoje, jų perkėlimo į nacionalinę teisę valstybėse narėse stebėsena ir vėlesnis poveikio vertinimas, bendro reguliavimo ir savireguliavimo iniciatyvų skatinimas, (9) vartotojų galimybės naudotis ginčų sprendimo priemonėmis supaprastinimas ir šių priemonių veikimo bei veiksmingumo vartotojams stebėsena, visų pirma alternatyvaus ginčų sprendimo priemonių, įskaitant ginčų sprendimą internetu ir atitinkamų IT priemonių kūrimą ir priežiūrą; (d) pagal 4 tikslą – vykdymo užtikrinimas: (10) priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas vadovaujantis 2004 m. spalio 27 d. Reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo[16], (11) finansinė parama bendriesiems veiksmams, vykdomiems kartu su viešojo sektoriaus arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, susijungusiomis Sąjungoje į tinklus, teikiančius informaciją ir pagalbą vartotojams, kad jie galėtų naudotis savo teisėmis ir atitinkamais ginčų sprendimo būdais, įskaitant neteisminius ginčų sprendimo būdus (Europos vartotojų centrų tinklas). Išsamesnis turinio, kuris gali būti būdingas šiems veiksmams, aprašas įtrauktas į I priedą. 5 straipsnis Dotacijų reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai 1. Dotacijos gali būti skirtos vartotojų organizacijų veikimui Sąjungoje, jeigu jos atitinka visas šias sąlygas: (a) jos yra nevyriausybinės ir pelno nesiekiančios, jų interesai nesikerta su pramonės, komercijos, verslo ar kitais konfliktiniais interesais, jų pagrindiniai tikslai ir veikla susiję su vartotojų sveikatos, saugos, ekonominių ir teisinių interesų skatinimu ir apsauga, (b) mažiausiai pusėje valstybių narių vartotojams pagal nacionalines taisykles ar praktiką atstovaujančių ir regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu veikiančių organizacijų yra įgaliotos atstovauti vartotojų interesams Sąjungos lygmeniu. 2. Dotacijos gali būti skirtos Programos tikslus remiančius principus ir politiką propaguojančių tarptautinių organizacijų veikimui, jeigu jos atitinka visas šias sąlygas: (a) jos yra nevyriausybinės ir pelno nesiekiančios, jų interesai nesikerta su verslo ar kitais konfliktiniais interesais, jų pagrindiniai tikslai ir veikla susiję su vartotojų sveikatos, saugos, ekonominių ir teisinių interesų skatinimu ir apsauga; (b) jos vykdo visą šią veiklą: sudaro sąlygas vartotojų atstovams Sąjungoje ir trečiosiose šalyse formaliai prisidėti prie politinių debatų ir politikos formavimo, rengia susitikimus su politikais ir reguliavimo institucijomis, siekdamos kartu su valdžios institucijomis palaikyti ir ginti vartotojų interesus, nustato daugeliui vartotojų bendras problemas ir iššūkius, skatina juos reikšti savo nuomonę, kai plėtojami dvišaliai Sąjungos ir trečiųjų šalių santykiai, prisideda prie keitimosi techninėmis ir kitomis žiniomis apie vartotojų problemas bei jų viešinimo Sąjungoje ir trečiosiose šalyse ir rengia rekomendacijas dėl politikos. 3. Dotacijos gali būti skirtos produktų saugos srities priežiūros veiksmams koordinuoti įsteigtų ir šiuo tikslu Sąjungos teisės aktais pripažintų Sąjungos lygmens institucijų veikimui. 4. Dotacijos gali būti skirtos visoje Sąjungoje veikiančių institucijų veiksmams, rengiant elgesio kodeksus, gerąją patirtį ir gaires kainų, kokybės ir tvarumo palyginimo klausimais, jeigu jos atitinka visas šias sąlygas: (a) jos yra nevyriausybinės ir pelno nesiekiančios, jų interesai nesikerta su prekių gamintojų ir paslaugų teikėjų interesais ir nesukelia interesų konflikto, o prie svarbiausių jų tikslų ir veiklos priskiriamas vartotojų interesų skatinimas ir apsauga; (b) jos veikia bent pusėje valstybių narių. 5. Dotacijos gali būti skirtos valstybių narių valdžios institucijų, atsakingų už vartotojų reikalus, ir trečiųjų šalių atitinkamų institucijų veiksmams, jeigu, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 arba Direktyva 2001/95/EB, apie tokią instituciją Komisijai praneša šio reglamento 7 straipsnyje nurodyta valstybė narė arba trečioji šalis. 6. Dotacijos gali būti skirtos priežiūros pareigūnams valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, jeigu, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2001/95/EB, apie tų institucijų pareigūnus Europos Komisijai praneša šio reglamento 7 straipsnyje nurodyta valstybė narė arba trečioji šalis. 7. Dotacijos gali būti skirtos viešojo sektoriaus institucijai arba pelno nesiekiančiai organizacijai, kurią, taikydama skaidrią tvarką, atrenka ir paskiria šio reglamento 7 straipsnyje nurodyta valstybė narė arba trečioji šalis. Paskirtoji institucija turi priklausyti informaciją ir pagalbą vartotojams teikiančiam Sąjungos tinklui, padedančiam jiems naudotis savo teisėmis ir tinkamais ginčo sprendimo būdais (Europos vartotojų centrų tinklui). 8. Dotacijos gali būti skirtos skundus sprendžiančių institucijų, įsteigtų ir veikiančių Sąjungoje ir Europos laisvosios prekybos organizacijos šalyse, esančiose Europos ekonominės erdvės (EEE) šalimis, veiksmams, jeigu tos institucijos yra atsakingos už vartotojų skundų priėmimą ir nagrinėjimą, konsultavimą, informacijos apie skundus teikimą vartotojams ir atsiliepimą į jų užklausas ir dalyvauja kaip trečioji šalis nagrinėjant vartotojo skundą ar užklausą apie prekiautoją. Prie jų nepriskiriami vartotojų skundų nagrinėjimo būdai, kurių veikimą prižiūri prekiautojai ir kuriais užklausos ir skundai nagrinėjami dirbant tiesiogiai su vartotoju, arba skundų nagrinėjimo paslaugų teikimo priemonės, kurių veikimą prižiūri prekiautojai arba tai atliekama jų vardu. 6 straipsnis Finansinė programa Programai įgyvendinti skirta 197 000 000 EUR finansinė suma einamosiomis rinkos kainomis. 7 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas Programoje Programoje gali dalyvauti: (a) Europos laisvosios prekybos organizacijos šalys, esančios Europos ekonominės erdvės šalimis, vadovaujantis Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; (b) trečiosios šalys, visų pirma narystės siekiančios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamuose pagrindų susitarimuose, Organizacijos tarybos sprendimuose ir panašiuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas. 8 straipsnis Intervencijos rūšys ir didžiausia leidžiama bendrojo finansavimo riba 1. Vadovaujantis Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, finansiniai Sąjungos įnašai gali būti teikiami kaip dotacijos, viešasis pirkimas arba bet kokia kita 2 ir 3 straipsniuose nurodytiems tikslams pasiekti būtina pagalba. 2. Sąjungos dotacijos ir jų didžiausia leidžiama riba: (a) dotacijos, neviršijančios 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, vartotojų organizacijų veikimui Sąjungoje, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje; (b) dotacijos, neviršijančios 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, Programos tikslus remiančius principus ir politiką propaguojančių, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje, tarptautinių organizacijų veikimui; (c) dotacijos, neviršijančios 95 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, produktų saugos srities priežiūros veiksmams koordinuoti įsteigtų ir šiuo tikslu Sąjungos teisės aktais pripažintų, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, Sąjungos lygmens institucijų veikimui; (d) dotacijos, neviršijančios 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, visoje Sąjungoje veikiančių institucijų veiklai, rengiant elgesio kodeksus, gerąją patirtį ir gaires kainų, kokybės ir tvarumo palyginimo klausimais, kaip nurodyta 5 straipsnio 4 dalyje; (e) dotacijos, neviršijančios 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, pagal 7 straipsnį dalyvaujančių valstybių narių valdžios institucijų, atsakingų už vartotojų reikalus, ir atitinkamų institucijų trečiosiose šalyse veiksmams, kaip nurodyta 5 straipsnio 5 dalyje, išskyrus ypatingo naudingumo veiksmus, kaip nurodyta metinėse darbo programose, kurių išlaidoms padengti skirtas Sąjungos įnašas neviršija 70 proc.; (f) kelionės išlaidoms ir dienpinigiams padengti skirtos dotacijos pagal 7 straipsnį dalyvaujančių valstybių narių ir trečiųjų šalių priežiūros pareigūnams, kaip nurodyta 5 straipsnio 6 dalyje; (g) dotacijos, neviršijančios 70 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, valstybių narių paskirtoms valdžios institucijoms, atsakingoms už vartotojų reikalus, ir lygiavertėms institucijoms trečiosiose šalyse, dalyvaujančiose pagal 7 straipsnį, kaip nurodyta 5 straipsnio 7 dalyje; (h) dotacijos, neviršijančios 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, vartotojų skundus nagrinėjančių institucijų veiksmams, kaip nurodyta 5 straipsnio 8 dalyje. 9 straipsnis Administracinė ir techninė pagalba Finansinis įnašas į Programą taip pat gali apimti išlaidas, susijusias su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, ir visas kitas programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtinas išlaidas; visų pirma, tyrimams, ekspertų susitikimams, informavimo ir ryšių veiksmams, įskaitant bendrus pranešimus apie Sąjungos politikos prioritetus, kiek jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, išlaidas, susijusias su IT tinklais, kurių tikslas – informacijos apdorojimas ir keitimasis ja, kartu su visomis kitomis techninės ir administracinės pagalbos išlaidomis, kurias Komisija patiria valdydama Programą. 10 straipsnis Įgyvendinimo metodai Komisija įgyvendina Programą taikydama Reglamento (EB, Euroatomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje nurodytus valdymo metodus. 11 straipsnis Nuoseklumas ir papildomumas kitų politikos krypčių atžvilgiu Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą Programos derėjimą su kitomis atitinkamomis Sąjungos politikos kryptimis, priemonėmis bei veiksmais ir jų papildomumą. 12 straipsnis Metinės darbo programos Komisija Programą įgyvendina priimdama kaip įgyvendinimo priemones metines darbo programas, kuriose nurodomi Reglamente (EB, Euroatomas) Nr. 1605/2002 numatyti duomenys, visų pirma: (a) įgyvendinimo prioritetai ir veiksmai, kurių imamasi, taip pat finansinių išteklių paskirstymas; (b) esminiai atrankos ir skyrimo kriterijai, taikomi atrenkant pasiūlymus, kuriems skiriami finansiniai įnašai; (c) planuojamų kvietimų dalyvauti konkurse ir teikti pasiūlymus tvarkaraštis; (d) tam tikrais atvejais, leidimas naudoti vienkartines išmokas, standartinius vieneto įkainius arba vienodo dydžio finansavimą, laikantis Reglamento (EB, Euroatomas) Nr. 1605/2002; (e) kriterijai, taikomi vertinant, ar reikia taikyti ypatingo naudingumo principą. Minėtos įgyvendinimo priemonės priimamos laikantis 16 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros. 13 straipsnis Rezultatų vertinimas ir viešinimas 1. Jei Komisija prašo, valstybės narės jai pateikia informaciją apie Programos įgyvendinimą ir poveikį. 2. Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą apie visoms priemonėms nustatytų tikslų įgyvendinimą (atsižvelgdama į rezultatus ir poveikį), išteklių naudojimo efektyvumą ir papildomą naudą Europai, numatydama galimą sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo arba taikymo sustabdymo. Be to, vertinime aptariama supaprastinimų aprėptis, jų vidinis ir išorinis darnumas, nuolatinis visų tikslų aktualumas ir priemonių indėlis remiant Sąjungos prioritetus, skirtus pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui. Jame atsižvelgiama į ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. Turėtų būti įvertintas ilgalaikis Programos poveikis ir jo tvarumas, siekiant parengti sprendimą dėl galimo vėlesnės programos atnaujinimo, pakeitimo arba taikymo sustabdymo. 3. Komisija viešai paskelbia apie veiksmų, kurių imtasi pagal šį reglamentą, rezultatus. 14 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau – OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[17] nustatytų procedūrų, atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, turinčių neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos susitarimu ar sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje. 15 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 3 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami Programos laikotarpiui nuo 2014 m. iki 2020 m. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 3 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų teisėtumui. 4. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 5. Pagal 3 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 16 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. 17 straipsnis Pereinamojo laikotarpio priemonės 1. Sprendimo Nr. 1926/2006/EB 6 straipsnis toliau taikomas tame sprendime nurodytiems veiksmams, kurie nebaigiami iki 2013 m. gruodžio 31 d. Todėl Programai skirtomis lėšomis galima padengti perėjimui nuo Sprendimu Nr. 1926/2006/EB patvirtintų priemonių prie Programos užtikrinti būtinos administracinės ir techninės pagalbos išlaidas. 2. Po 2020 m. prireikus į vėlesnius biudžetus bus galima įtraukti išlaidoms padengti skirtus asignavimus, kad būtų įmanoma užtikrinti iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtų veiksmų valdymą. 18 straipsnis Panaikinimas Sprendimas Nr. 1926/2006/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. 19 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymo data Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS. Veiksmų tipai I tikslas. Sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje ES. 1. Su vartotojų sveikata ir sauga ne maisto produktų ir paslaugų srityje susijusios mokslinės konsultacijos ir rizikos analizė Parama savo funkcijas atliekantiems nepriklausomiems moksliniams komitetams, įsteigtiems Komisijos sprendimu 2004/210/EB, įsteigiančiu mokslinius komitetus vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos srityje[18]. 2. Rinkos priežiūros ir kitų priežiūros veiksmų produktų saugos srityje bei veiksmų, kuriais siekiama gerinti vartotojams teikiamų paslaugų saugą, koordinavimas, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos: (a) IT priemonių kūrimas ir priežiūra (pvz. duomenų bazės, informacijos ir ryšių sistemos); (b) seminarų, konferencijų, praktinių seminarų ir susitikimų su suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertais rengimas produktų saugos rizikos veiksnių ir vykdymo užtikrinimo klausimais; (c) priežiūros pareigūnų mainai ir mokymas; (d) specialūs bendrieji ne maisto produktų ir paslaugų vartotojams saugos srities bendradarbiavimo veiksmai, vadovaujantis Direktyva 2001/95/EB; (e) ne maisto produktų ir paslaugų saugos stebėsena ir vertinimas, įskaitant žinių, skirtų parengti naujus standartus arba nustatyti kitus saugos kriterijus, kaupimą; (f) administracinis bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas teisės aktų vykdymo srityje su trečiosiomis šalimis, išskyrus tas, kurioms taikomas 7 straipsnis; (g) parama Sąjungos teisės aktais pripažintoms institucijoms, kurioms pavesta koordinuoti teisės aktų vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse veiksmus. 3. Duomenų apie kosmetikos gaminius bazių priežiūra ir tolesnė plėtra (a) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių[19] sukurto pranešimų apie kosmetikos gaminius portalo priežiūra; (b) duomenų apie kosmetikos gaminių sudedamąsias dalis bazės priežiūra, siekiant padėti įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1223/2009. II tikslas. Informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas 4. Vartotojams aktualių sričių politikai formuoti skirtos faktinių duomenų bazės kūrimas Duomenys ir informacija – tai faktinis pagrindas, kuriuo remiantis formuojama vartotojų reikalų politika ir vartotojų interesai įtraukiami į kitas Sąjungos politikos sritis, įskaitant: (a) Sąjungos masto vartotojų ir vartotojų rinkų tyrimus ir analizę; (b) duomenų bazių kūrimą ir administravimą; (c) nacionalinės statistikos duomenų ir kitų susijusių faktinių duomenų rengimą ir analizę. Nacionaliniai duomenys bus surinkti, o kainų, skundų, teisės aktų vykdymo užtikrinimo, žalos atlyginimo ir kt. rodikliai bus parengti bendradarbiaujant su nacionalinėmis suinteresuotosiomis šalimis. 5. Parama vartotojų organizacijoms (a) Finansiniai įnašai, skirti Sąjungos lygmeniu veikiančioms vartotojų organizacijoms, atstovaujančioms vartotojų interesams, vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalimi; (b) regionų, nacionalinių ir Europos vartotojų organizacijų gebėjimų stiprinimas, visų pirma rengiant darbuotojų mokymus, keičiantis gerąja patirtimi ir žiniomis, ypač tų valstybių narių vartotojų organizacijose, kuriose vartotojų pasitikėjimo ir informuotumo lygis yra santykinai žemas, remiantis vartotojų rinkos ir vartotojų aplinkos valstybėse narėse stebėsenos duomenimis; (c) parama Programos tikslus atitinkančius principus ir politiką propaguojančioms tarptautinėms organizacijoms. 6. Vartotojų rinkų ir vartotojų informavimo skaidrumo didinimas (a) Vartotojams aktualių klausimų išmanymo didinimo kampanijos, įskaitant su valstybėmis narėmis rengiamus bendruosius veiksmus; (b) veiksmai, kuriais didinamas vartotojų rinkų, pvz., mažmeninių finansinių priemonių, energijos, skaitmeninio ryšio ir telekomunikacijų, transporto, skaidrumas; (c) veiksmai, kuriais gerinama vartotojų prieiga prie atitinkamos informacijos apie produktus ir rinkas; (d) veiksmai, kuriais gerinama vartotojų prieiga prie informacijos apie tvarų prekių ir paslaugų naudojimą; (e) parama Sąjungai pirmininkaujančios valstybės narės organizuojamiems renginiams Sąjungos vartotojų reikalų politikos klausimais, atitinkančiais nustatytus Sąjungos politikos prioritetus; (f) nacionalinėms skundų nagrinėjimo institucijoms skirti finansiniai įnašai, skirti joms padėti taikyti suderintą vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodiką; (g) parama visoje Sąjungoje veikiančioms institucijoms, rengiančioms elgesio kodeksus, gerąją patirtį ir gaires kainų, kokybės ir tvarumo palyginimo klausimais; (h) parama ryšiams vartotojų klausimais, įskaitant paramą žiniasklaidai, siekiant gerinti vartotojų išprusimą ir teisės aktų vykdymo užtikrinimą. 7. Vartotojų švietimo gerinimas (a) Sąveikiosios platformos, susietos su Europos švietimo ir mokymo finansavimo programa, kūrimas, kad būtų galima keistis svarbiausioms tikslinėms vartotojų grupėms, visų pirma jauniesiems vartotojams, skirta gerąja patirtimi ir mokomąja medžiaga; (b) mokymo priemonių ir medžiagos, pvz., vartotojų teisių, įskaitant tarpvalstybinius atvejus, sveikatos ir saugos, Sąjungos teisės aktų dėl vartotojų reikalų, tvaraus vartojimo ir finansinio raštingumo klausimais, rengimas. III tikslas. Teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą 8. Teisėkūros ir kitų reguliavimo iniciatyvų vartotojų apsaugos srityje rengimas, perkėlimo į nacionalinę teisę vertinimas, stebėsena, įvertinimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas valstybėse narėse, bendro reguliavimo ir savireguliavimo iniciatyvų skatinimas, įskaitant: (c) tyrimus, išankstinį ir baigiamąjį vertinimus, poveikio vertinimą, viešas konsultacijas, galiojančių teisės aktų vertinimą; (d) seminarus, konferencijas, praktinius seminarus ir suinteresuotųjų šalių bei ekspertų susitikimus; (e) lengvai prieinamų viešų duomenų bazių, kuriose pateikiami duomenys apie Sąjungos vartotojų apsaugos teisės aktų įgyvendinimą, kūrimą ir priežiūrą; (f) pagal Programą vykdomų veiksmų vertinimą. 9. Vartotojų galimybės naudotis ginčų sprendimo priemonėmis supaprastinimas ir šių būdų veikimo bei veiksmingumo vartotojams stebėsena, visų pirma alternatyvaus ginčų sprendimo priemonių, įskaitant ginčų sprendimą internetu ir atitinkamų IT priemonių kūrimą ir priežiūrą (a) IT priemonių kūrimas ir priežiūra; (b) parama ginčų sprendimo internetu visoje Sąjungoje sistemos kūrimui ir priežiūrai, įskaitant susijusias paslaugas, pvz., vertimą. IV tikslas. Vykdymo užtikrinimas: remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus 10. Priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas vadovaujantis 2004 m. spalio 27 d. Reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo, įskaitant: (a) IT priemonių kūrimą ir priežiūrą (pvz. duomenų bazės, informacijos ir ryšių sistemos); (b) veiksmus, kaip antai priežiūros pareigūnų mainai, bendra veikla, priežiūros pareigūnų ir teismų sistemos darbuotojų mokymai, kurių tikslas – gerinti valdžios institucijų bendradarbiavimą, įskaitant stebėsenos ir teisės aktų vykdymo užtikrinimo koordinavimą; (c) seminarų, konferencijų, praktinių seminarų ir susitikimų su suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertais rengimą; (d) administracinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje su Programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis. 11. Finansinė parama bendriesiems veiksmams, vykdomiems kartu su viešojo sektoriaus arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, susijungusiomis Bendrijoje į tinklus, teikiančius informaciją ir pagalbą vartotojams, kad jie galėtų naudotis savo teisėmis ir atitinkamais ginčų sprendimo būdais, įskaitant neteisminius ginčų sprendimo būdus (Europos vartotojų centrų tinklas), įskaitant: tinkamam Europos vartotojų centrų tinklo veikimui būtinų IT priemonių (pvz., duomenų bazės, informacinės ir ryšių sistemos) kūrimą ir priežiūrą. Šį sąrašą galima papildyti panašaus tipo ir poveikio papildomais veiksmais, atitinkančiais 3 straipsnyje minėtus konkrečius tikslus. II PRIEDAS Vartotojų programos 3 straipsniu nustatyti rodikliai 1 tikslas. Sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje ES Rodiklis || Šaltinis || Dabartinė padėtis || Tikslas % RAPEX pranešimų, po kurių sulaukta bent vienos reakcijos (iš kitų valstybių narių) || RAPEX || 2010 m. – 43 % (843 pranešimai) || Padidinti 10 % per 7 m. Reakcijų ir pranešimų santykis (didelė rizika)* || RAPEX || 2010 m. – 1,07 || Padidinti 15 % per 7 m. * Po pranešimo gali būti gauta keletas reakcijų iš kitų valstybių narių valdžios institucijų. 2 tikslas. Informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas Rodiklis || Šaltinis || Dabartinė padėtis || Tikslas Skundus nagrinėjančių institucijų, užregistravusių skundus ECCRC, skaičius || ECCRS (Europos vartotojų skundų registracijos sistema) || Netaikoma || 60 % skundus nagrinėjančių institucijų per 7 m. Pasitikėjimas tarpvalstybiniais sandoriais: % vartotojų, kurių pasitikėjimas, perkant internetu iš pardavėjų kitoje valstybėje narėje, nemažėja arba net yra didesnis nei įprastai || Vartotojų eurobarometras || 2010 m. – 37 % || 50 % per 7 m. 3 tikslas. Teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą Rodiklis || Šaltinis || Dabartinė padėtis || Tikslas % tarpvalstybinių atvejų, kuriuos Europos vartotojų centrai siūlo spręsti alternatyvaus ginčų sprendimo būdu || Metinė EVC ataskaita || 2010 m. – 9 % || 50 % per 7 m. Naudojantis ginčų sprendimo internetu visoje ES sistema spręstų atvejų skaičius || || 2010 m. – 17 500 (su elektroninės prekybos sandoriais susiję skundai, kuriuos gavo EVC) || 38 500 (+120 %) per 7 m. 4 tikslas. Vykdymo užtikrinimas remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus Rodiklis || Šaltinis || Dabartinė padėtis || Tikslas Informacijos srauto dydis ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srities (angl. CPC) tinklo bendradarbiavimas – prašymų keistis informacija tarp CPC institucijų skaičius – CPC institucijų prašymų imtis vykdymo užtikrinimo priemonių skaičius – vidinių CPC tinklo perspėjimų skaičius || CPC tinklo duomenų bazė (CPCS) || Metiniai vidurkiai (2007–2010 m.) 129 142 63 || – padidinti 40 % per 7 m. – padidinti 40 % per 7 m. – padidinti 30 % per 7 m. ECC tiesiogiai su vartotojais tvarkytų bylų skaičius || ECC ataskaita || 2010 m. – 71 000 || Padidinti 50 % per 7 m. Šie rodikliai gali būti pakeisti bendro pobūdžio rodikliais. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[20] Vartotojų reikalų politika 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[21] þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas / iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę. 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Vartotojų programos tikslas – remti politinį tikslą suteikti daugiau galių vartotojams bendrojoje rinkoje. Šio Programos tikslo bus siekiama padedant apsaugoti vartotojų sveikatą ir ekonominius interesus ir užtikrinti jų saugą ir skatinant vartotojų teisę būti informuotais, išprususiais ir organizuotais, kad jie galėtų apsiginti interesus. Programa bus prisidedama prie valstybių narių politikos krypčių, jos bus remiamos ir stebimos. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas Sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje ES. Atitinkama VGV / VGB veikla Vartotojų reikalų politika 2 konkretus tikslas Informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas Atitinkama VGV / VGB veikla Vartotojų reikalų politika 3 konkretus tikslas Teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą Atitinkama VGV / VGB veikla Vartotojų reikalų politika 4 konkretus tikslas Vykdymo užtikrinimas remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus Atitinkama VGV / VGB veikla Vartotojų reikalų politika 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams ir (arba) grupėms. Programos paramos gavėjais bus vartotojai, už vartotojų apsaugą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos ir vartotojų organizacijos, kurių bendras tikslas – gerinti vartotojų padėtį visoje ES. Pagal Programą parama bus teikiama vartotojų organizacijoms ES ir nacionaliniu lygiu ir už produktų saugą bei teisės aktų vykdymo užtikrinimą atsakingoms valstybių narių valdžios institucijoms. Be to, Programa bus faktiškai naudinga gerą reputaciją turinčioms įmonėms, nes veiksminga vartotojų reikalų politika padeda bendrajai rinkai tinkamai veikti, duoda naudos konkurencingiausioms bendrovėms ir priverčia pasitraukti nesąžiningus prekiautojus. Savo teises išmanantys vartotojai yra inovacijų generuotojai, tad vartotojų reikalų politika rems novatoriškas įmones. Galiausiai ūkinės veiklos vykdytojams naudos duos aiškiomis taisyklėmis pagrįstos vienodos sąlygos ir geresnis teisės aktų vykdymo užtikrinimo koordinavimas. Šiomis aplinkybėmis Programa prisidės prie ekonomikos augimo skatinimo. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. 1 tikslas. Sauga: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą visoje ES. – % RAPEX pranešimų, po kurių sulaukta bent vienos reakcijos (iš kitų valstybių narių). – Reakcijų ir pranešimų santykis (didelė rizika). 2 tikslas. Informavimas ir švietimas: gerinti vartotojų švietimą, informavimą ir teisių išmanymą, kurti vartotojų reikalų politikai skirtą faktinių duomenų bazę ir remti vartotojų organizacijas – Skundus nagrinėjančių institucijų, užregistravusių skundus Europos vartotojų skundų registracijos sistemoje (ECCRC), skaičius. – Pasitikėjimas tarpvalstybiniais sandoriais: % vartotojų, kurių pasitikėjimas, perkant internetu iš pardavėjų kitoje ES šalyje, nemažėja arba net yra didesnis nei įprastai. Šis rodiklis įtrauktas tik pabandymui, kol atsiras geresnė alternatyva. Ateityje jis gali būti iš dalies pakeistas ir (arba) papildytas. 3 tikslas. Teisės ir žalos atlyginimas: įtvirtinti vartotojų teises, visų pirma vykdant reglamentavimo veiklą ir pagerinant galimybes naudotis teise į žalos atlyginimą, įskaitant alternatyvų ginčų sprendimą. – % tarpvalstybinių atvejų, kuriuos Europos vartotojų centrai (EVC) siūlo spręsti alternatyvaus ginčų sprendimo būdu. – Ginčų sprendimo internetu visoje ES sistemos naudojimo atvejų skaičius. 4 tikslas. Vykdymo užtikrinimas: remti vartotojų teisių užtikrinimą stiprinant nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir konsultuojant vartotojus. – Informacijos srauto dydis ir bendradarbiavimas su Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (CPC) tinklu: – prašymų keistis informacija tarp CPC institucijų skaičius; – CPC institucijų prašymų imtis vykdymo užtikrinimo priemonių skaičius; – vidinių CPC tinklo perspėjimų skaičius; – Europos vartotojų centrų (ECC) tiesiogiai su vartotojais tvarkytų bylų skaičius. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Vartotojų programa (toliau – Programa) nuo 2014 m. padės įgyvendinti Komisijos vykdomą vartotojų reikalų politikos srities veiksmą. Ji pagrįsta dabartinės (2007–2013 m.) Programos rezultatais. Naujoji Programa padės įgyvendinti būsimą vartotojų reikalų politiką, kurios tikslas – suteikti daugiau galių vartotojams bendrojoje rinkoje ir prisidėti prie iniciatyvų, orientuotų į pasiūlą. Reikia užtikrinti tęstinį dabartinės Programos ryšį su būsima Programa, atsižvelgiant į 2007–2013 m. strategijos ir Programos tarpinio vertinimo rezultatus, kuriais remiantis pabrėžiama, kad ES ši politika plėtojama dar gana neilgai ir kad tęstinumas yra itin svarbus, norint užtikrinti jos poveikį. Tuo pat metu padidėjo naujų iššūkių visuomenei svarba, kaip antai vis sudėtingėjanti sprendimų priėmimo tvarka (informacijos gausa; vardan liberalizmo vartotojams perleidžiama didesnė atsakomybė; sudėtingesni produktai, paslaugos ir reklama), būtinybė pereiti prie tvaresnių vartojimo modelių, dėl skaitmeninimo plėtros atsiradusios grėsmės ir galimybės, socialinės atskirties ir labiau pažeidžiamų vartotojų grupių skaičiaus didėjimas, senstanti visuomenė. Pagrindinės problemos, spręstinos finansuojant veiksmus, yra susijusios su sauga, informavimu ir švietimu, teisėmis ir žalos atlyginimu bei teisės aktų vykdymo užtikrinimu, kaip aprašyta aiškinamajame memorandume. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Papildoma ES dalyvavimo nauda aprašoma aiškinamajame memorandume. 1.5.3. Panašios patirties išvados Kaip 2004–2007 m. Programos baigiamajame vertinime, taip ir 2007–2013 m. Programos tarpiniame vertinime (ir Vartotojų reikalų politikos strategijoje) pabrėžiama papildoma nauda, nepaisant to, kad Europos vartotojų reikalų politika yra pakankamai nauja politikos sritis ir Programai skirta santykinai mažai ES lėšų. Remiantis baigiamuoju vertinimu, pabrėžiama, kad strategijoje ir programose nustatytais veiksmais prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Bendrai tariant, rezultatai yra teigiami, atsižvelgiant į strategijos ir Programos tikslų aktualumą, jų poveikį ir papildomą naudą. Remiantis tuo vertinimu, daroma išvada, kad Programa vartotojų apsaugai turės ilgalaikio poveikio. Remiantis vertinimu, nacionalinių valdžios institucijų požiūris į strategiją ir Programą skiriasi nuo vartotojų organizacijų: pirmieji daugiau teigiamai atsiliepia apie strategijos ir Programos pasiekimus (iš viso, 88 proc. nacionalinių valdžios institucijų; 82 proc. vartotojų organizacijų mano, kad dabartinės strategijos indėlis į ES vartotojų reikalų politikos iniciatyvas yra arba vidutiniškas (iš dalies teigiama), arba didelis). Nacionalinės valdžios institucijos bendrai patvirtina, kad strategija ir Programa prisidedama prie nacionalinės vartotojų reikalų politikos įgyvendinimo. Vis dėlto, vertinime daroma išvada, kad dabartinei strategijai ir Programai tik iš dalies pavyksta susidoroti su kylančiais socialiniais ir aplinkos iššūkiais. Toliau pateikiama išsamesnė informacija apie konkrečius Programos veiksmus. i) Sauga: - Rinkos priežiūros institucijos sustiprino produktų saugos srities koordinavimą. Ataskaitoje rekomenduojama toliau stiprinti priežiūrą ir teisės aktų vykdymo užtikrinimą taikant RAPEX sistemą, stengiantis spręsti produktų saugos problemą tarptautiniu mastu ir naudojant naujas technologijas. ii) Vartotojų informavimas ir švietimas - Vartotojų rinkų stebėsenos, vartotojų rinkų rezultatų suvestinės ir nuodugnių rinkos tyrimų svarba yra didžiulė, kai šnekama apie paramą vartotojų reikalų politikai. Jie svarbūs tada, kai vartotojų interesus reikia tinkamai įtraukti į atitinkamas ES politikos sritis ir parengti veiksmingus teisės aktus. Ataskaitoje taip pat siūloma toliau aiškintis, kokia elgsena iš tikrųjų yra būdinga vartotojams. - Vartotojų švietimo srities pažanga nepastovi, ypač tai taikoma Dolceta tinklavietei, kurioje susiduriama su tikslinės auditorijos apibrėžties problema. Ataskaitoje siūloma tobulinti mokymosi priemones, tiksliau apibrėžti Dolceta tikslinę auditoriją, tinklavietės turinį bei jo sklaidą ir bandyti susieti jį su nacionalinėmis programomis. - Teigiamai įvertinta pagal Programą ES lygmens ir nacionalinėms vartotojų organizacijoms teikta parama. ES lygmens organizacijų vaidmuo laikomas nepaprastai svarbiu, kai formuojant ES politiką siekiama užtikrinti atstovavimą vartotojų interesams. Ataskaitoje siūloma tęsti nacionalinių vartotojų organizacijų mokymus (gebėjimų stiprinimą) ir išnagrinėti galimybes surengti nacionalinius kursus. iii) Vartotojų teisės ir žalos atlyginimas - Ataskaitoje pabrėžiama papildoma nauda, susijusi su didesniu jau parengtų arba vis dar rengiamų teisės aktų suderinimu. - Programų ir strategijos nauda vartotojų reikalų politikos įtraukimui į atitinkamų sričių ES politiką kiekvienais metais vis labiau didėjo. Ataskaitoje siūloma toliau eiti šiuo keliu ir spręsti kylančius naujus klausimus, visų pirma susijusius su: skaitmeninimu, siekiu pereiti prie tvaresnių vartojimo modelių, vartotojų grupių pažeidžiamumu krizės laikotarpiu. Joje taip pat raginama paaiškinti suinteresuotosioms šalims, kokį vaidmenį sprendžiant vartotojams aktualius klausimus atlieka įvairios Komisijos tarnybos. - Vartotojų teisė į žalos atlyginimą vis dar yra problemiška. Ataskaitoje pabrėžiama, kad būtina aktyviau nagrinėti šį klausimą ir geriau informuoti vartotojus apie teisių gynimo būdus. iv) Vykdymo užtikrinimas - Remiantis strategija ir programomis, tarpvalstybinis teisės aktų vykdymo užtikrinimo srities bendradarbiavimas sustiprintas įkūrus priežiūros institucijų tinklą (CPC tinklą) ir vykdant tokius koordinuotus veiksmus kaip patikrinimai. Ataskaitoje siūloma toliau stiprinti CPC tinklo ir priežiūros institucijų veiklos koordinavimą. - Sprendžiant tarpvalstybinius ginčus, vis didėjo Strategijos ir programų nauda vartotojams, ieškantiems Europos vartotojų centrų tinklo (ECC tinklo) patarimo. Tačiau ataskaitoje patariama gerinti šių iniciatyvų matomumą ir taip gerinti vartotojų teisių išmanymą. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Sąsajos su strategija „Europa 2020“ ir pavyzdinės iniciatyvos Strategijoje „Europa 2020“ skelbiama, kad „piliečiams turi būti suteikta daugiau galių, kad jie galėtų aktyviai dalyvauti bendrojoje rinkoje“, o „tam būtina suteikti daugiau galimybių ir didinti pasitikėjimą pirkti prekes ir paslaugas užsienyje, visų pirma naudojantis internetu“. Tik informuoti ir daug galių turintys vartotojai gali priimti geriausius sprendimus vardan asmeninės gerovės ir stiprios ekonomikos, taip remdami bendrąjį strategijos „Europa 2020“ tikslą. Kai bus geriau panaudotas didžiulis ekonominis vartotojų, kurių išlaidos atitinka 56 proc. ES BVP, potencialas, bus galima geriau įgyvendinti ES tikslą paskatinti ekonomiką vėl augti. Tai patvirtinta 2011 metų augimo apžvalgoje, kurioje geresnių sąlygų vartotojams sudarymas nurodomas kaip viena iš ekonomikos augimo paskatų. Vartotojų reikalų politika vartotojams padeda perprasti jiems siūlomą pasirinkimo galimybių įvairovę, remdama efektyvesnes ir inovacijas skatinančias įmones. Vartotojų reikalų politikos indėlis į Skaitmeninės darbotvarkės pavyzdinę iniciatyvą (saugių paslaugų teikimą nepaisant sienų, skaitmeninio turinio rinkas, prieigą, skaitmeninį raštingumą), socialinę įtrauktį, (atsižvelgiant į pažeidžiamesnes vartotojų grupes), tvarų augimą (tvarų vartojimą) ir pažangaus reglamentavimo svarbą (vartotojų rinkų stebėseną kaip pagrindą formuojant veiksmingą ir tikslingą politiką). Sąsajos su Bendrosios rinkos aktu ir kitomis iniciatyvomis M. Monti ataskaitoje apie naująją bendrosios rinkos strategiją teigiama, kad „vartotojai ir vartotojų gerovė turėtų būti būsimo bendrosios rinkos veikimo etapo dėmesio centre“. Joje pabrėžiama, kaip svarbu suteikti vartotojams daugiau galių, politiką grįsti faktiniais duomenimis, nustatyti vartotojų poreikių neatitinkančias rinkas, sukurti skaitmeninę bendrąją rinką ir užtikrinti žalos atlyginimą (naudojant alternatyvaus ginčų sprendimo būdus ir kolektyvinį žalos atlyginimą), produktų saugą bei standartizavimą. Bendrosios rinkos akte nurodoma keletas iš šių vartotojams aktualių klausimų, visų pirma žalos atlyginimas (kaip strateginė iniciatyva), produktų sauga ir priemonių problemoms spręsti rengimas. 2010 m. pilietybės ataskaitoje, pristatytoje kaip iniciatyva, papildanti Bendrosios rinkos aktą, bet kitų dalykų nurodoma, kad visiškam Europos pilietybės idėjos įgyvendinimui trukdo tai, kad nėra vieno bendro vartotojų apsaugos taisyklių rinkinio, stokojama žinių apie esamus teisių gynimo būdus ir trūksta pačių būdų. 2010 m. Europos Parlamentas parengė keletą pranešimų, kuriuose pateikta rekomendacijų dėl būsimos vartotojų reikalų politikos. L. Grecho pranešime raginama taikyti holistinį požiūrį ir vartotojų interesus priskirti prie pačių svarbiausių interesų bendrojoje rinkoje. Be kita ko, pranešime pabrėžiami šie dalykai: faktinių duomenų bazės ir rinkos stebėsenos svarba, produktų ir paslaugų saugos problema, didelis vartotojų organizacijų vaidmuo, problemų sprendimo būdų tobulinimas, vartotojų interesų įtraukimas į atitinkamas ES politikos sritis ir teisės aktus, vartotojų, kuriems teikiamos finansinės paslaugos, apsauga, žalos atlyginimas ir vartotojų informavimas. A Hedh pranešime pabrėžiama faktinių duomenų bazės (rezultatų suvestinė, tyrimai, skundai) svarba ir vartotojų srities teisės aktų vykdymo bei produktų saugos užtikrinimas (įskaitant alternatyvaus ginčų sprendimo būdus, patikrinimus, poreikį skirti išteklių CPC ir ECC tinklams). Be to, jame nurodoma, kad vartotojų interesus reikia įtraukti į visų sričių ES politiką, ir Komisijos prašoma paskelbti metinę ataskaitą, apžvelgiant šį klausimą, vartotojų organizacijų vaidmenį, poreikį tobulinti vartotojų švietimą (įskaitant suaugusiųjų švietimą), vartotojų informavimą (įskaitant interneto portalus, kad informacija pasiektų pažeidžiamas vartotojų grupes) ir būtinybę skatinti tvarų vartojimą. Produktų saugos klausimu Ch. Schaldemosės pranešime (2011 m.) valstybės narės ir Komisija raginamos skirti tinkamus išteklius, kad būtų galima vykdyti veiksmingą rinkos priežiūrą, pabrėžiant, kad nepavykus to užtikrinti, gali išsikraipyti konkurencija, kilti pavojus vartotojų saugai ir sumažėti piliečių pasitikėjimas bendrąją rinka. Be to, pranešime Komisija raginama toliau finansuoti bendruosius rinkos priežiūros veiksmus ir skirti pakankamai finansinių lėšų platformai sukurti ir (arba) organizacijai, padedančiai užtikrinti platų valstybių narių veiklos koordinavimą, įsteigti. Pranešime Komisija taip pat primygtinai raginama sukurti viešą vartotojų informavimo apie produktų saugą duomenų bazę, įskaitant platformą skundams registruoti. P. Arias pranešime apie elektroninę komerciją (2010 m.) pabrėžiama vartotojų pasitikėjimo stiprinimo šioje srityje svarba. Kalbant apie diskusijas bendrosios rinkos klausimu, S. Kalnietės pranešime apie valdymą ir partnerytę bendrojoje rinkoje pabrėžiama būsimo alternatyvaus ginčų sprendimo būdo pasiūlymo svarba. Galiausiai spalio mėn. Parlamentas ketina parengti pranešimą savo iniciatyva apie būsimąją vartotojų reikalų politiką (pranešėjai Eva-Britt Svensson ir Kyriakos Triantaphyllides). 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – þ – Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 [01 01] iki 2020 [12 31]. – þ Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2020 mokėjimų asignavimais ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – po to – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[22] þ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – þ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[23] – ¨ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis þ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra: vadovaudamasi 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 58/2003, nustatančiu vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus[24], Komisija Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai pavedė[25] vykdyti 2007–2013 m. Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje valdymo užduotis. Todėl Komisija gali priimti sprendimą Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai pavesti vykdyti ir Vartotojų programos 2014–2020 m. valdymo užduotis. Jungtinis valdymas: numatoma remti OECD darbo grupę produktų saugos klausimais. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Pagal programą numatyta, kad Komisija informuos iš valstybių narių atstovų sudarytą komitetą apie veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant Programą. Programoje numatyta, kad ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengs vertinimo ataskaitą apie visoms priemonėms nustatytų tikslų įgyvendinimą, išteklių naudojimo efektyvumą ir papildomą naudą Europai, atsižvelgdama į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo arba taikymo sustabdymo. Be to, turėtų būti įvertintas ilgalaikis Vartotojų programos poveikis ir jo tvarumas, siekiant parengti sprendimą dėl galimo vėlesnės programos atnaujinimo, pakeitimo arba sustabdymo. Iki 2015 m. pabaigos numatyta atlikti dabartinės (2007–2013 m.) programos baigiamąjį vertinimą, kuriame taip pat bus naudingų pasiūlymų dėl programos 2014–2020 m. įgyvendinimo. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant biudžetą numatyta sudaryti paslaugų sutartis ir skirti dotacijas. Dotacijos už paramos veiklą bus iš esmės skiriamos valstybių narių institucijoms ir valstybių narių paskirtoms ir bendrąjį finansavimą gavusioms viešojo sektoriaus arba pelno nesiekiančioms organizacijoms. Subsidijuojamas projektas paprastai trunka nuo vienerių iki dvejų metų. Metinis susitarimų dėl dotacijų skaičius yra ribotas, o metinį biudžetą sudaro maždaug 13 mln. EUR. Paslaugų sutartys bus pirmiausia sudaromos dėl tyrimų, duomenų rinkimo, vertinimo, mokymo, informavimo kampanijų, IT ir ryšių paslaugų, įrangos priežiūros ir pan. Rangovais paprastai bus institutai, laboratorijos, konsultacinės ir kitos privačios įmonės, daugiausia MVĮ. Kasmet sutarčių sudarymui numatyta skirti vidutiniškai apie 12 mln. EUR; šiuo metu apskaičiuota, kad per metus bus sudaryta apie 25 atskiras sutartis. Didžiausia rizika: · atrinkti projektai bus prastos kokybės, techninis jų įgyvendinimas bus nevykęs, o tai sumažins programos poveikį; priežastys – netinkama atrankos tvarka, patirties stoka ir nepakankama stebėsena; · skirtos lėšos bus panaudotos neveiksmingai arba neekonomiškai – tiek lėšos dotacijoms (tinkamų finansuoti faktinių išlaidų kompensavimo sudėtingumas, įskaitant ribotas galimybes remiantis dokumentais patikrinti tinkamas finansuoti išlaidas), tiek pirkimui (kartais prekes ar paslaugas siūlančių ekonominės veiklos vykdytojų, turinčių reikiamą kompetenciją, skaičius yra ribotas, o tai trukdo palyginti siūlomas kainas); · bus pakenkta Komisijos reputacijai, jeigu būtų nustatyta sukčiavimo arba nusikaltimo atvejų; trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemos gali tik iš dalies suteikti patikinimą, nes rangovų ir paramos gavėjų bus daug, jie skirsis vienas nuo kito, kiekvienas iš jų turės atskirą, dažniausiai gana nedidelę kontrolės sistemą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Biudžetas bus įgyvendintas taikant tiesioginį centralizuotą valdymą, tačiau kai kurios programos įgyvendinimo užduotys gali būti iš dalies perduotos Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai. Ši Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato prižiūrima agentūra, kurios auditą atlieka Komisijos vidaus auditorius bei Audito Rūmai, sukūrė atskirą vidaus kontrolės sistemą. Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas, kaip ir Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra, nustatė vidaus tvarką, kurią taikant siekiama išvengti pirmiau aprašytos rizikos. Vidaus tvarka visiškai atitinka Finansinį reglamentą ir į ją įtraukta ekonominės naudos analizė. Taikydamas šią sistemą, Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas toliau analizuoja valdymo tobulinimo ir didesnio supaprastinimo galimybes. Pagrindinės kontrolės sistemos charakteristikos: · projektų atrankos procedūros ypatybės: kiekvienas kvietimas teikti paraiškas ir konkursas grindžiamas Komisijos priimta metine darbo programa. Abiem atvejais visada paskelbiami paraiškų ir pasiūlymų atmetimo, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijai. Vertinimo komitetas, remdamasis šiais kriterijais, vertina kiekvieną paraišką ir pasiūlymą, laikydamasis nešališkumo, skaidrumo, proporcingumo, lygybės ir nediskriminavimo principų. · Išorės ryšių strategija: Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas turi gerai parengtą ryšių strategiją, kurios tikslas – užtikrinti, kad rangovai ir paramos gavėjai visiškai suprastų sutartinius reikalavimus ir kitas nuostatas. Naudojamos šios priemonės: programos tinklavietė EUROPA portale, informaciniai susitikimai su paramos gavėjais ir rangovais, išsamios gairės, DUK skiltis ir pagalbos tarnyba. · Tikrinimas prieš įgyvendinant projektą ir įgyvendinimo metu: – Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas, kaip ir Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra, naudoja Komisijos siūlomas pavyzdines susitarimų dėl dotacijų ir paslaugų sutartis. Jose nustatytos įvairios kontrolės priemonės, kaip antai audito sertifikatai, finansinės garantijos, vietoje atliekamas auditas ir inspektavimas, kurį atlieka OLAF. Tinkamas finansuoti išlaidas reglamentuojančios taisyklės bus supaprastintos, pvz., tam tikram skaičiui išlaidų kategorijų taikant vienkartines išmokas. Be to, tai padės atlikti tikslingesnes patikras ir tikrinimus. Sudarius partnerystės susitarimus, tikimasi pagerinti darbo santykius su paramos gavėjais ir atitikimą reikalavimams reglamentuojančių taisyklių suprantamumą. – Visi darbuotojai pasirašo, kad susipažino su darbo etikos kodeksu. Atrankoje arba susitarimų dėl dotacijų ar sutarčių administravime dalyvaujantys darbuotojai taip pat pasirašo deklaraciją, kuria patvirtina, kad nėra jokio interesų konflikto. Darbuotojai reguliariai mokomi ir dalyvauja tinklų veikloje, kad keistųsi gerąja patirtimi. – Darbo vietoje, remiantis rangovų pateiktomis techninės pažangos ataskaitomis, reguliariai tikrinamas techninis projekto įgyvendinimas; be to, atskirais atvejais numatyta rengti rangovų susitikimus ir tikrinimą vietoje. – Tiek Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato, tiek Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomosios agentūros finansinės procedūros vykdomos naudojant Komisijos IT priemones ir griežtai taikant pareigų atskyrimo principą: visus su susitarimais dėl dotacijų ir kitomis sutartimis susijusius finansinius sandorius tikrina du nepriklausomi asmenys, po to juos pasirašo už veiklą atsakingi įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai. Veiklą inicijuoja ir tikrina už politikos sritis atsakingi skirtingi darbuotojai. Mokėjimai atliekami remiantis keliais iš anksto nustatytais patvirtinamaisiais dokumentais, tokiais kaip techninės ataskaitos, patikrinti prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros. Atrinkusi dalį sandorių, centrinė finansų grupė atlieka antrinį išankstinį patikrinimą darbo vietoje; atskirais atvejais, prieš atliekant paskutinį mokėjimą, vietoje gali būti atliekamas ir išankstinis finansinis tikrinimas. · Tikrinimas pasibaigus projektui: tiek Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas, tiek Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra turi centrinę audito grupę, tikrinančią vietoje, ar prašymai kompensuoti išlaidas atitinka reikalavimus. Šių tikrinimų tikslas – išvengti su finansinių sandorių teisėtumu ir tvarkingumu susijusių esminių klaidų, jas aptikti ir ištaisyti. Kad tikrinimo poveikis būtų didesnis, atrenkant audituotinus rangovus numatoma: a) rizika grindžiamą atranką derinti su atsitiktine atranka ir b) atliekant auditą vietoje, kai įmanoma, atsižvelgti į veiklos aspektus. Ekonominė tikrinimų nauda. Programos valdymo ir kontrolės priemonės parengtos remiantis ankstesne patirtimi: pastaruosius tris metus nustatytoji vidaus kontrolės sistema leido užtikrinti, kad vidutinis liekamosios paklaidos dydis būtų mažesnis nei 2 proc. ir būtų laikomasi finansiniame reglamente nustatytų dotavimo ir pirkimo procedūrų. Tai yra pagrindiniai du ankstesnės ir naujosios Vartotojų programų kontrolės tikslai. Kadangi pagrindinės naujosios programos ypatybes iš esmės nesiskiria nuo ankstesniosios programos, su programos įgyvendinimu susiję rizikos veiksniai laikomi iš esmės nepakitusiais. Todėl planuojama toliau tęsti nustatytąsias valdymo ir kontrolės priemones; nežiūrint to, kur įmanoma bus nedelsiant atsižvelgiama į kitus supaprastinimus, kurie gali būti nustatyti nauju finansiniu reglamentu. Į finansinę pažymą (3.2.1 dalis) įtraukta 12,5 mln. EUR valdymo išlaidų suma, numatyta 197,2 mln. EUR lėšų sumai valdyti 2014–2020 m.; šis valdymo išlaidų ir valdomų lėšų santykis atitinka maždaug 6,4 proc., tad politikos sritis turėtų būti laikoma ne tokia išlaidžia, kaip kitų sričių ES politika. Kontrolės tikslai bus pasiekti neviršijant pagrįsto išlaidų lygio, kadangi dotacijos derinamos su pirkimu, išankstinis tikrinimas – su baigiamuoju tikrinimu, o tikrinimas darbo vietoje – su auditu vietoje. Mažesnis nei 2 proc. vidutinis liekamosios paklaidos dydis ir finansinio reglamento nuostatų laikymasis vertinami kaip pakankamai svarbi nauda, kad būtų galima pagrįsti pasirinktas valdymo ir kontrolės priemones. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Neskaitant visų kontrolės reguliavimo priemonių taikymo, Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas parengs kovos su sukčiavimu strategiją, atitinkančią 2011 m. birželio 24 d. priimtą naująją Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją, siekdamas be kita ko užtikrinti, kad kovos su sukčiavimu srityje jo taikoma vidaus kontrolė būtų visiškai priderinta prie pastarosios strategijos, o nustatant sukčiavimo grėsmę keliančias sritis ir tinkamą atsaką būtų taikomas sukčiavimo grėsmės valdymo metodas. Prireikus bus įkurtos į tinklą susijungsiančios grupės ir sukurta tinkamų IT priemonių, kad būtų galima analizuoti su Vartotojų programa susijusius sukčiavimo atvejus. Visų pirma bus nustatyta nemažai priemonių, pavyzdžiui: · įgyvendinant Vartotojų programą sudaromi sprendimai, susitarimai ir sutartys, kuriais Komisijai, įskaitant OLAF ir Audito Rūmus, bus aiškiai suteikta teisė atlikti auditą, patikras ir inspektavimą vietoje; · kai atliekamas konkurso paraiškų ir pasiūlymų vertinimas, pareiškėjai ir konkurso dalyviai bus tikrinami remiantis paskelbtais atmetimo kriterijais ir deklaracijomis, taikant Išankstinio perspėjimo sistemą (angl. EWS); · išlaidų atitikimą reikalavimams reglamentuojančios taisyklės bus supaprastintos laikantis Finansinio reglamento nuostatų; · bus reguliariai rengiami sukčiavimo ir pažeidimų klausimams aptarti skirti mokymai, kuriuose dalyvaus visi su sutarties valdymu susiję darbuotojai ir paramos gavėjų deklaracijas vietoje tikrinantys auditoriai bei tikrintojai. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(-s) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašas… … ... ] || DA / NDA ([26]) || ELPA[27] šalių || šalių kandidačių[28] || trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 3 || 17 01 04 03 Su Vartotojų programa 2014–2020 m. susijusios administracinės išlaidos || DA / NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3 || 17 01 04 30 Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra || DA / NDA || TAI P/ NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Pagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Rezultatų [Aprašymas……………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 3 || 17 02 06 Vartotojų programa 2014–2020 m. || DA / NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 3 || Saugumas ir pilietybė Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas || || || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020[1]2020  Veiklos asignavimai || || || || || || || || 17 02 06 Vartotojų programa 2014–2020 m. || Įsipareigojimai || -1 || 23,347 || 24,111 || 24,652 || 25,204 || 25,767 || 26,341 || 26,928 || 176,350 Mokėjimai || -2 || 6,819 || 14,336 || 24,126 || 24,668 || 25,220 || 25,783 || 55,400 || 176,350 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami || || || || || || || || konkrečių programų paketo lėšomis || || || 17 01 04 [1] || || -3 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 20,650 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+3 || 26,297 || 27,061 || 27,602 || 28,154 || 28,717 || 29,291 || 29,878 || 197,000 Sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniam direktoratui || Mokėjimai || =2+3 || 9,769 || 17,286 || 27,076 || 27,618 || 28,170 || 28,733 || 58,350 || 197,000 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || -4 || 23,347 || 24,111 || 24,652 || 25,204 || 25,767 || 26,341 || 26,928 || 176,350 Mokėjimai || -5 || 6,819 || 14,336 || 24,126 || 24,668 || 25,220 || 25,783 || 55,400 || 176,350  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || -6 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 2,950 || 20,650 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || = 4+ 6 || 26,297 || 27,061 || 27,602 || 28,154 || 28,717 || 29,291 || 29,878 || 197,000 pagal daugiametės finansinės programos 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Mokėjimai || = 5+ 6 || 9,769 || 17,286 || 27,076 || 27,618 || 28,170 || 28,733 || 58,350 || 197,000 [1] Komisija gali pavesti vykdomajai agentūrai Vartotojų programos 2014–2020 m. valdymo užduotis. Prireikus sumos ir trūkstami duomenys bus pakoreguoti atsižvelgiant į valdymo perdavimo rezultatus. Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: NETAIKOMA  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“ Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas. Vartotojų politika ||  Žmogiškieji ištekliai [2] || 1,146 || 1,169 || 1,192 || 1,216 || 1,240 || 1,265 || 1,291 || 8,520  Kitos administracinės išlaidos [2] || 0,228 || 0,233 || 0,237 || 0,242 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 1,695 IŠ VISO || Asignavimai || 1,374 || 1,401 || 1,430 || 1,458 || 1,487 || 1,517 || 1,547 || 10,215 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 1,374 || 1,401 || 1,430 || 1,458 || 1,487 || 1,517 || 1,547 || 10,215 Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || 27,671 || 28,463 || 29,031 || 29,612 || 30,205 || 30,808 || 31,425 || 207,215 pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Mokėjimai || 11,143 || 18,687 || 28,505 || 29,076 || 29,657 || 30,250 || 59,897 || 207,215 [2] Komisija gali pavesti vykdomajai agentūrai Vartotojų programos 2014–2020 m. valdymo užduotis. Prireikus sumos ir trūkstami duomenys bus pakoreguoti atsižvelgiant į valdymo perdavimo rezultatus. 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Tikslai ir rezultatai || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Iš viso rezultatų || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS: užtikrinti ir didinti produktų saugą vykdant veiksmingą rinkos priežiūrą || || || || Rezultatas || Mokslinės konsultacijos || 0,417 || 1 || 0,393 || 1 || 0,400 || 1 || 0,409 || 1 || 0,417 || 1 || 0,425 || 1 || 0,434 || 1 || 0,442 || 7 || 2,919 Rezultatas || Rinkos priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veikla || 0,564 || 7 || 3,343 || 7 || 3,707 || 7 || 3,840 || 7 || 3,976 || 7 || 4,115 || 7 || 4,256 || 7 || 4,400 || 49 || 27,637 Rezultatas || Kosmetikos gaminių portalas ir duomenų bazė || 0,620 || 2 || 1,167 || 2 || 1,191 || 2 || 1,214 || 2 || 1,239 || 2 || 1,264 || 2 || 1,289 || 2 || 1,315 || 14 || 8,678 1 konkrečiam tikslui įgyvendinti skirta tarpinė suma || 10 || 4,903 || 10 || 5,298 || 10 || 5,463 || 10 || 5,631 || 10 || 5,803 || 10 || 5,978 || 10 || 6,157 || 70 || 39,234 2 KONKRETUS TIKSLAS: didinti vartotojų galimybes gauti naudingą informaciją ir tobulinti vartotojų švietimą, sukurti faktinių duomenų bazę ir remti patikimus tarpininkus, tokius kaip vartotojų organizacijos || || || || Rezultatas || Faktinių duomenų bazė || 1,089 || 3 || 3,078 || 3 || 3,139 || 3 || 3,202 || 3 || 3,266 || 3 || 3,331 || 3 || 3,398 || 3 || 3,466 || 21 || 22,879 Rezultatas || Parama vartotojų organizacijoms || 0,808 || 3 || 2,282 || 3 || 2,327 || 3 || 2,374 || 3 || 2,421 || 3 || 2,470 || 3 || 2,519 || 3 || 2,569 || 21 || 16,962 Rezultatas || Vartotojų informavimas || 0,290 || 7 || 1,910 || 7 || 1,948 || 7 || 1,987 || 7 || 2,027 || 7 || 2,068 || 7 || 2,109 || 7 || 2,151 || 49 || 14,201 Rezultatas || Vartotojų švietimas || 0,789 || 2 || 1,486 || 2 || 1,515 || 2 || 1,546 || 2 || 1,577 || 2 || 1,608 || 2 || 1,640 || 2 || 1,673 || 14 || 11,045 2 konkrečiam tikslui įgyvendinti skirta tarpinė suma || 15 || 8,755 || 15 || 8,930 || 15 || 9,109 || 15 || 9,291 || 15 || 9,477 || 15 || 9,666 || 15 || 9,860 || 105 || 65,087 3 KONKRETUS TIKSLAS: įtvirtinti ir toliau stiprinti vartotojų teises ir veiksmingą žalos atlyginimą || || || || Rezultatas || Teisės aktų rengimas || 0,394 || 5 || 1,857 || 5 || 1,894 || 5 || 1,932 || 5 || 1,971 || 5 || 2,010 || 5 || 2,050 || 5 || 2,091 || 35 || 13,806 Rezultatas || Alternatyvaus ginčų sprendimo koordinavimas ir stebėsena || 0,310 || 2 || 0,584 || 2 || 0,595 || 2 || 0,607 || 2 || 0,619 || 2 || 0,632 || 2 || 0,644 || 2 || 0,657 || 14 || 4,339 3 konkrečiam tikslui įgyvendinti skirta tarpinė suma || 7 || 2,441 || 7 || 2,490 || 7 || 2,539 || 7 || 2,590 || 7 || 2,642 || 7 || 2,695 || 7 || 2,749 || 49 || 18,145 4 KONKRETUS TIKSLAS: stiprinti vartotojų teisių įgyvendinimo užtikrinimą || || || || Rezultatas || Vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas || 0,239 || 4 || 0,902 || 4 || 0,920 || 4 || 0,938 || 4 || 0,957 || 4 || 0,976 || 4 || 0,996 || 4 || 1,016 || 28 || 6,706 Rezultatas || Parama Europos vartotojų centrams || 3,370 || 2 || 6,346 || 2 || 6,473 || 2 || 6,602 || 2 || 6,734 || 2 || 6,869 || 2 || 7,007 || 2 || 7,147 || 14 || 47,178 4 konkrečiam tikslui įgyvendinti skirta tarpinė suma || 6 || 7,248 || 6 || 7,393 || 6 || 7,541 || 6 || 7,692 || 6 || 7,846 || 6 || 8,002 || 6 || 8,162 || 42 || 53,884 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 38 || 23,347 || 38 || 24,111 || 38 || 24,652 || 38 || 25,204 || 38 || 25,767 || 38 || 26,341 || 38 || 26,928 || 266 || 176,350 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 1,146 || 1,169 || 1,192 || 1,216 || 1,240 || 1,265 || 1,291 || 8,520 Kitos administracinės išlaidos || 0,228 || 0,233 || 0,237 || 0,242 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 1,695 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,374 || 1,401 || 1,430 || 1,458 || 1,487 || 1,517 || 1,547 || 10,215 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[29] || NETAIKOMA Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || IŠ VISO || 1,374 || 1,401 || 1,430 || 1,458 || 1,487 || 1,517 || 1,547 || 10,215 Prireikus pirmiau nurodyti skaičiai ir biudžeto eilutės bus patikslinti pagal numatomą valdymo perdavimą. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || || Metai 2014 || Metai 2015 || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || 17 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento (FTE))[30] || || 17 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || || || XX 01 04 yy[31] || būstinėje[32] || || || || || || || || delegacijose || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || IŠ VISO || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Žinoma, prireikus sumos ir trūkstami duomenys bus pakoreguoti atsižvelgiant į numatomo valdymo perdavimo rezultatus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Rengti metinės darbo programos (finansavimo sprendimų) priėmimo procedūros projektą, koordinuoti ir organizuoti šią procedūrą, įskaitant konsultacijas su valstybių narių komitetu Stebėti finansinės veiklos programavimą ir įgyvendinimą (pažangą) vadovaujantis galiojančiomis biudžeto ir finansų taisyklėmis; padėti rengti pažangos ataskaitas Rengti ir prižiūrėti informavimo priemones; pateikti informaciją, skirtą vidaus ir išorės auditui Nustatyti ir patikrinti mokėjimus, įsipareigojimus ir pirkimo (dotacijų) bylas; užtikrinti, kad visa tai atitiktų sutarčių sąlygas ir finansų taisykles (reglamentus) Užtikrinti tinkamą finansinių sandorių apskaitą Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus Rengti ir organizuoti mokymus, per kuriuos išorės organizacijos mokomos kaip teikti paraiškas Per visą projekto laikotarpį teikti aktualią informaciją rangovams ir paramos gavėjams Rengti, administruoti ir stebėti kvietimus teikti pasiūlymus (dalyvauti konkurse), projektų vertinimą ir atranką Stebėti projektų įgyvendinimo pažangą, projektų vadovų bei partnerių veiklą ir sutartinius įsipareigojimus Stebėti mokėjimų terminus, laikantis finansų reglamentų ir taisyklių, ir su atskiromis finansinėmis bylomis susijusio darbo srautus Tikrinti, ar, atliekant finansinius sandorius, laikomasi finansinio reglamento, įgyvendinimo taisyklių, biudžeto vykdymo vidaus taisyklių, pagrindinio akto, finansavimo sprendimo, kitų susijusių taisyklių ir biudžeto procedūrų Tikrinti su atrinktais paramos gavėjais (rangovais) sudarytus susitarimus (sutartis) dėl dotacijos ir jų pagrindimą Tikrinti, ar atrankos metu buvo tinkamai taikyta metodika, įskaitant atitikimo reikalavimams, atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijus, ir ar atranka buvo atlikta laikantis taisyklių Tikrinti, ar įsipareigojimų pr