Komisija, siekdama geriau įvertinti didėjančio energijos suvartojimo tendenciją ir nustatyti galimus tolesnius veiksmus, 2018 m. liepos mėn. sudarė darbo grupę, kuriai pavesta sutelkti pastangas, kad būtų pasiekti ES 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai. 2019 m. vykusiuose šios darbo grupės susitikimuose valstybės narės atkreipė dėmesį į būtinybę visapusiškai įgyvendinti galiojančius teisės aktus, geriau sutelkti iš ES struktūrinių ir sanglaudos fondų skiriamą finansavimą ir imtis papildomų priemonių, kurios padėtų greitai sutaupyti energijos. Be to, buvo pripažinta, jog daugiau dėmesio reikia skirti pastangoms užtikrinti, kad pastatai, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atitiktų minimalius energinio naudingumo standartus. Vis dėlto taip nebūtų užtikrinama, kad trumpuoju laikotarpiu būtų sutaupomas reikiamas energijos kiekis, tačiau tokie veiksmai padėtų siekti 2030 m. tikslo.

Tai, kad sumažėjo pirminės energijos suvartojimas, galima laikyti teigiamu pokyčiu. Vis dėlto, jei pirminės energijos suvartojimas toliau mažės tokiu pačiu tempu, to nepakaks, kad įprastomis ekonominėmis sąlygomis būtų pasiektas 2020 m. tikslas. Be to, pirminės energijos suvartojimas per metus vidutiniškai sumažėja mažiau, negu numatyta pagal linijinę trajektoriją nuo 2005 m. iki 2020 m. tikslo (1 proc. per metus). Atsižvelgiant į tai, kad naujai politikai įgyvendinti liko nedaug laiko, vis mažiau tikėtina, kad būtų galima pasiekti 2020 m. tikslus, jeigu didelės įtakos nepadarys tokie išorės veiksniai kaip COVID-19 krizė. Nepaisant to, vis tiek svarbu greitai stiprinti pastangas, nes dėl bet kokio likusio atotrūkio siekiant 2020 m. tikslų arba energijos poreikio padidėjimo pasibaigus COVID-19 krizei taip pat taptų sunkiau pasiekti 2030 m. tikslus.

·2018 m. pirminės energijos suvartojimas, palyginti su 2017 m., sumažėjo 0,7 proc. Galutinės energijos suvartojimas per metus padidėjo 0,1 proc. Nepaisant to, abu rodikliai yra didesni, negu turėtų būti pagal nustatytą 2020 m. tikslų įgyvendinimo trajektoriją;

Kadangi šiuo metu daug dėmesio skiriama kitam dešimtmečiui ir ilgesnio laikotarpio iki 2050 m. perspektyvai, taip pat svarbu nepamiršti pažangos, daromos siekiant 2020 m. tikslų. Šie tikslai yra bet kokių galimybių didinti užmojį atspirties taškas. Visos spragos ir vėlavimas 2020 m. turės įtakos 2030 m. ir 2050 m. tikslų įgyvendinimo trajektorijoms. Be to, COVID-19 krizės poveikis taip pat atliks savo vaidmenį. Apskaičiuota, kad dėl šios krizės poveikio energijos poreikis 2020 m. sumažės, todėl galbūt pavyks pasiekti 2020 m. tikslus, o vėliau energijos poreikis turėtų didėti. Vis dėlto nereikėtų pamiršti, kad šį mažesnį poreikį lems ne struktūriniai pokyčiai.

Iki 2018 m. 12-ai valstybių narių pavyko sumažinti galutinės energijos suvartojimo lygį arba užtikrinti, kad jis neviršytų jų hipotetinės linijinės trajektorijos, kurios reikėtų laikytis norint iki 2020 m. pasiekti orientacinius tikslus. Kalbant apie pirminės energijos suvartojimą, 2018 m. 15-oje valstybių narių pirminės energijos suvartojimo lygis neviršijo jų hipotetinės linijinės trajektorijos. Apskritai 2018 m. 11-oje valstybių narių (mažiau negu 2017 m. – tais metais jų buvo 17) galutinės energijos suvartojimas buvo mažesnis už jų orientacinį 2020 m. galutinės energijos suvartojimo tikslą. Be to, 2018 m. 13 valstybių narių (mažiau negu 2017 m. – tais metais jų buvo 14) pasiekė arba joms pavyko išlaikyti tokį pirminės energijos suvartojimo lygį, kad jis neviršytų jų orientacinio 2020 m. tikslo.

Pirminės energijos suvartojimas 28 ES valstybėse narėse sumažėjo 9,8 proc. – nuo 1 712 mln. tne 2005 m. iki 1 552 mln. tne 2018 m. Šis kiekis yra 4,65 proc. didesnis negu 2020 m. tikslas – 1 483 mln. tne. Nuo 2005 m. iki 2018 m. pirminės energijos suvartojimas mažėjo vidutiniškai 0,8 proc. per metus. Po trejus metus trukusio didėjimo 2018 m. buvo nustatyta, kad pirminės energijos suvartojimas per metus sumažėjo 0,7 proc.

Neoficialūs preliminarūs duomenys apie elektros suvartojimą 2019 m. iš dalies atspindi numatytus praėjusių metų pokyčius. 2019 m. elektros suvartojimas ES, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 2 proc., elektros energijos paklausa vėl pasiekė 2015 m. lygį, o BVP tais metais padidėjo 1,4 proc. Atrodo, kad šiuo požiūriu svarbus vaidmuo tenka oro sąlygoms. Dėl 2019 m. vasarą kilusių karščio bangų, kurių temperatūra šiaurinėje Europos dalyje viršijo 40 °C, šoktelėjo energijos suvartojimas, nes buvo naudojamasi oro kondicionavimo įrenginiais. Vis dėlto šiltais žiemos mėnesiais 2019 m. pradžioje ir pabaigoje energijos suvartojimas sumažėjo, ir tai iš esmės su kaupu atsvėrė didelį tų metų vasarą atsiradusį energijos poreikį. Be to, įtakos elektros suvartojimui taip pat turėjo tai, kad pramonės gamyba nebėra vienas iš BVP augimo šaltinių – 2018 m. ir 2019 m. pramonės gamybos apimtis mažėjo, ypač plieno sektoriuje.

Savo 2019 m. metinėse ataskaitose devynios šalys pranešė, kad ėmėsi naujų politikos priemonių. Be to, kai kurios šalys atnaujino duomenis apie 2014 m. ir 2015 m. numatytą sutaupyti ir (arba) faktiškai sutaupytą energijos kiekį.

Vis dėlto padėtis įvairiuose sektoriuose nevienoda. Nuo 2012 m., kai buvo priimta Energijos vartojimo efektyvumo direktyva, transporto sektoriuje, nepaisant didėjančio energijos vartojimo efektyvumo, nuolat didėja suvartojamos energijos ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso atkreipiamas dėmesys į šią problemą ir pristatomas Komisijos ketinimas vėliau 2020 m. pateikti naują pažangaus ir tvaraus transporto strategiją. Taip pat bus imamasi kitų konkrečių priemonių, pavyzdžiui, peržiūrima Energijos mokesčių direktyva; šios peržiūros metu bus atidžiai išnagrinėtas mokesčių vaidmuo transporto sektoriuje, taip pat dabartinės išimtys, taikomos aviacijos ir su jūra susijusiai veiklai. Be to, reikia toliau skatinti naudotis elektra varomomis transporto priemonėmis, taip pat, atsižvelgiant į didesnį geležinkelių transporto energijos vartojimo efektyvumą, toliau įgyvendinti ir stiprinti keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais politiką.

Nuo 2014 m. stebima vis didesnio energijos suvartojimo tendencija 2018 m. pasikeitė; iš dalies tai lėmė aukštesnė žiemos temperatūra. Nepaisant to, 2018 m. įvykusių teigiamų pokyčių nepakako, kad prieš prasidedant COVID-19 krizei ES galėtų sėkmingai siekti 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Iš to matyti, kad dėl didėjančio ekonominės veiklos masto, jeigu kartu neįgyvendinama nauja ir papildoma energijos vartojimo efektyvumo politika, gali padidėti energijos poreikis. Kai pasibaigus COVID-19 krizei energijos poreikis vėl ims didėti, ši problema siekiant 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslų neišnyks.

Kalbant apie gaminių energijos vartojimo efektyvumą, Komisija 2019 m. kovo ir spalio mėn. po kelerius metus trukusio rengimo kartu su suinteresuotaisiais subjektais proceso priėmė 14 ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentų. Šiais reglamentais iš dalies keičiami septynioms gaminių grupėms taikomi reikalavimai. Šios grupės yra: i) šaldytuvai, ii) skalbyklės, iii) indaplovės, iv) apšvietimo gaminiai, v) elektroniniai vaizduokliai, vi) elektros varikliai ir vii) išoriniai maitinimo šaltiniai. Be to, juose išskiriama nauja gaminių grupė (prekėms tiesiogiai parduoti skirti šaldymo aparatai). Esminis naujųjų ekologinio projektavimo taisyklių pokytis yra būtinybė toliau didinti galimybes taisyti prietaisus ir juos perdirbti. Pagal šiuos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentus vartotojai nuo 2021 m. kovo 1 d. iš naujųjų energijos vartojimo efektyvumo etikečių su QR kodu galės gauti daugiau (nekomercinės) informacijos. Siekiant paspartinti perėjimo prie tvarumo ir efektyvaus energijos vartojimo procesą, QR kodai, be kita ko, galėtų suteikti informacijos apie vadinamąjį produkto pasą, įskaitant informaciją apie medžiagas ir kt., taip pat apie savaiminio įdiegimo išmaniuosiuose namuose galimybes (pvz., padėti naudotis tokiomis Europos specifikacijomis kaip standartas SAREF). Šie 14 energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentų kartu su dar dviem ekologinio projektavimo reglamentais sudaro ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo dokumentų rinkinį, kuris turėtų padėti 2030 m. per metus sutaupyti 167 TWh galutinės energijos .

Jei nebūtų prasidėjusi COVID-19 krizė, būtų buvę mažai tikėtina, kad naujoji politika būtų padėjusi pakankamai pakeisti padėtį, kad būtų pasiektas 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Vis dėlto šiuo metu įgyvendinama politika vėliau dar gali padaryti tam tikrą poveikį, o atotrūkio didėjimui arba mažėjimui taip pat gali būti svarbios oro sąlygos ir kiti išorės veiksniai. Kadangi visi šie reiškiniai yra laikini arba specifiniai, paskesnių energijos suvartojimo pokyčių negalima laikyti struktūriniais ar ilgalaikiais.

Turint omenyje dabartinį atotrūkį siekiant užsibrėžtų tikslų, negalima pasitenkinti esama padėtimi. Labai tikėtina, kad nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo įnašų siekiant 2030 m. tikslų, apibūdintų Komisijai iki 2019 m. pabaigos pagal Valdymo reglamentą pateiktuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, apskritai nepakaks ES 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslams pasiekti. Atsižvelgiant į šį pastangų iki 2020 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą įgyvendinimo, taip pat 2030 m. užmojo atotrūkį, reikia imtis ryžtingų veiksmų nacionaliniu ir ES lygmenimis. Šiuo metu Komisija rengia poveikio vertinimo planą, kaip atsakingais veiksmais iki 2030 m. pasiekti aukštesnį tikslą – ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 50 proc. ir priartėti prie tikslo šį kiekį sumažinti 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Tam gali prireikti užtikrinti, kad pastangos efektyviai vartoti energiją iš esmės padėtų 2030 m. pasiekti šį aukštesnį išmetamų ŠESD kiekio mažinimo tikslą. Reikia priminti, kad Komisijos komunikate „Švari mūsų visų planeta“ numatyta, kad pagal visus kovos su klimato kaita srities tikslų įgyvendinimo scenarijus energijos vartojimo efektyvumas turi atlikti svarbų vaidmenį.

Komisijos 2020 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje pabrėžiama energijos vartojimo efektyvumo svarba siekiant išvengti kovos su klimato kaita politikos kompromisų dėl didėjančių energijos kainų. Iš tikrųjų, norint pasiekti nustatytus 2030 m. klimato ir energetikos tikslus, 2021–2030 m. į energetikos sistemą reikės kasmet papildomai investuoti 260 mlrd. EUR. Didžiausio investicijų postūmio reikės energijos vartojimo efektyvumui didinti gyvenamųjų namų ir paslaugų sektoriuose.

Komisija toliau daug dėmesio skirs ir ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo klausimui. Iš dalies pakeistos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos 7 straipsniu patobulintos nuostatos, susijusios su energijos taupymo stebėsena ir tikrinimu. Be to, kad būtų galima pasiekti tikslą labiau sumažinti išmetamų ŠESD kiekį, paankstinta kitos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos peržiūros data – ši peržiūra turi būti atlikta iki 2021 m. birželio mėn. Bus atliktas visos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos vertinimas. Jei taip būtų nuspręsta, atliekant paskesnę peržiūrą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama naujoms sritims, kuriose būtų galima didinti ir (arba) skatinti efektyvų energijos vartojimą. Be to, atsižvelgiant į papildomą energijos taupymo naudą ir padedant užtikrinti tinkamą energetikos sistemos pertvarką, įvairiose politikos srityse bus aiškiau taikomas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.

Kalbant apie pastatus, būsima iniciatyva „Renovacijos banga“ siekiama skatinti renovaciją ir padėti atsigauti nuo COVID-19 padaryto poveikio ekonomikai, laikantis teisingos energetikos sistemos pertvarkos principo. Be to, atlikus sąnaudų atžvilgiu optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų, taikomų naujiems ir esamiems pastatams, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, peržiūrą ir taikant energijos beveik nevartojančių pastatų standartus trumpuoju laikotarpiu turėtų padidėti pastatų energinis naudingumas. Turi būti stiprinamas teisės aktų vykdymo užtikrinimas ir reikalavimų laikymasis vietos lygmeniu, todėl Komisija dar labiau sustiprino tvirtą bendradarbiavimą su Merų pakto iniciatyvos dalyviais ir kitais vietos subjektais. Be to, bus tęsiamas darbas energinio naudingumo standartų rengimo ir gaminių ženklinimo srityse; šiuo metu rengiamas naujasis 2020–2024 m. Ekologinio projektavimo darbo planas, taip pat būtų galima apsvarstyti tokias naujas sparčiai augančias sritis kaip duomenų centrai ir telekomunikacijų tinklai.

Be pastangų teisėkūros srityje, Komisija taip pat stengsis sutelkti turimas finansavimo priemones skaitmeniniams sprendimams diegti ir pažangaus skaitmeninimo iniciatyvoms įgyvendinti (dirbtinio intelekto, automatizavimo, didžiųjų duomenų, daiktų interneto ir kt. srityse), kad padėtų paspartinti pasiteisinusių sprendimų tobulinimo procesą ir dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Be to, Komisija, atlikdama būsimas peržiūras, įtrauks IRT sektoriaus (įskaitant duomenų centrus), kaip vieno iš didelių ir sparčiai augančių galutinės energijos vartotojų, energinio naudingumo ataskaitas.

Siekdama užtikrinti, kad siekiant 2030 m. tikslų nebūtų bendro rezultatų atotrūkio, darbo grupė, kuriai pavesta sutelkti pastangas siekiant ES energijos vartojimo efektyvumo tikslų, toliau padės valstybėms narėms siekti šio tikslo.

Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą pareikšti savo nuomonę dėl šios pažangos ataskaitos.





1 lentelė. Rodiklių apžvalga

Ženklas „+“ nurodytas, jeigu valstybės narės savo pirminės ir galutinės energijos suvartojimą 2005–2018 m. sumažino sparčiau, negu jį reikėtų sumažinti 2005–2020 m., kad būtų pasiekti 2020 m. pirminės ir galutinės energijos suvartojimo tikslai. Kitais atvejais nurodytas ženklas „−“. GES – galutinės energijos suvartojimas, PES – pirminės energijos suvartojimas.

Šaltiniai: Eurostatas (senoji energijos balansų metodika), Jungtinis tyrimų centras, projektas „Odyssee“.



2 lentelė. Rodiklių apžvalga

Šaltiniai: Eurostatas , Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas, Jungtinis tyrimų centras, projektas „Odyssee“.



3 lentelė. 2017 m. sutaupytos energijos kiekių (tūkst. tne), apie kuriuos pranešta pagal 7 straipsnį, apžvalga

2017 m. Pažanga siekiant tikslo Naujas sutaupytos energijos kiekis Visas per metus sutaupytos energijos kiekis Suminis 2014–2017 m. sutaupytos energijos kiekis Visas suminis iki 2020 m. privalomas sutaupyti kiekis (tikslas) Pažanga vykdant reikalavimą dėl bendro suminio kiekio, kurį reikia sutaupyti iki 2020 m. Numatytas energijos kiekis, kurį reikėjo sutaupyti per metus 2014–2017 m. Faktinis 2014–2017 m. sutaupytas kiekis, palyginti su numatytu sutaupyti metiniu energijos kiekiu BE 286 1 024 2 691 6 911 39 % 2 468 109 % BG 40 139 318 1 942 16 % 694 46 % CZ 167 470 1 104 4 565 24 % 1 630 68 % DK 212 872 2 142 3 841 56 % 1 372 156 % DE 2 754 5 157 15 217 41 989 36 % 14 996 101 % EE 92 97 279 610 46 % 218 128 % IE 90 379 942 2 164 44 % 773 122 % EL 321 489 881 3 333 26 % 1 190 74 % ES 436 1 665 4 318 15 979 27 % 5 707 76 % FR 1 281 4 120 11 038 31 384 35 % 11 209 98 % HR 9 71 175 1 296 13 % 463 38 % IT 879 3 183 8 172 25 502 32 % 9 108 90 % CY 64 69 78 242 32 % 86 91 % LV 79 245 557 851 65 % 304 183 % LT 90 135 365 1 004 36 % 359 102 % LU 10 34 69 515 13 % 184 38 % HU 122 415 1 156 3 680 31 % 1 314 88 % MT 5 11 31 67 46 % 24 128 % NL 668 2 088 5 503 11 512 48 % 4 111 134 % AT 332 1 071 2 725 5 200 52 % 1 857 147 % PL 1 039 2 646 5 914 14 818 40 % 5 292 112 % PT 29 124 329 2 532 13 % 904 36 % RO 56 421 1 097 5 817 19 % 2 078 53 % SI 34 134 314 945 33 % 338 93 % SK 78 369 969 2 284 42 % 816 119 % FI 561 1 119 3 276 4 213 78 % 1 505 218 % SE 1 702 1 702 3 218 9 114 35 % 3 255 99 % UK 966 4 471 13 500 27 859 48 % 9 950 136 % Iš viso 12 401 32 720 86 378 230 169 38 % 82 203 105 %

Šaltinis – valstybių narių pateikta informacija, prireikus papildyta Komisijos atliktais skaičiavimais ir vertinimais.