[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.10.2007 KOM(2007) 606 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS ES krovininio transporto darbotvarkė: našesnis, geriau integruotas ir tvaresnis krovininis transportas Europoje {SEK(2007) 1351} {SEK(2007) 1367} KOMISIJOS KOMUNIKATAS ES krovininio transporto darbotvarkė:našesnis, geriau integruotas ir tvaresnis krovininis transportas Europoje APLINKYBėS IR BūTINOS PRIEMONėS Ekonominei veiklai ir gyvenimo kokybei ES ypač svarbus įvairių krovinių – tiek žaliavų, tiek gatavos produkcijos – transportas. Dėl transporto įmanomas darbo pasidalijimas, masto ekonomija ir santykinių pranašumų sutelkimas. Todėl krovininį transportą galima laikyti vienu iš esminių Europos konkurencingumo elementų. Gerai organizuotas krovinis transportas skatina tvarią ir energijos vartojimo požiūriu našią veiklą; be to transportas sustiprina sanglaudą, kadangi visoje ES, įskaitant pakraščių regionus, verslo įmonės gali lengviau patekti į vidaus rinką ir geriau pasinaudoti jos teikiama nauda. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos laikotarpio vidurio apžvalgoje prognozuojama, kad 2000–2020 m. laikotarpiu krovinių transporto apimtys ES-25 augs 50 % (pagal tkm). Tačiau su krovininiu transportu susiję keli politikos klausimai, kuriuos būtina spręsti siekiant užtikrinti transporto našumą ir tvarumą: - dėl spūsčių kai kuriose Europos transporto sistemos dalyse didėja transporto sąnaudos, ilgėja trukmė ir sunaudojama daugiau degalų; - prisidedant prie ES klimato apsaugos tikslų[1], būtina mažinti transporto išmetamą teršalų kiekį ir keliamą triukšmą; - krovininis transportas yra labai priklausomas nuo iškastinio kuro, kurio didžioji dalis yra importuojama; - būtina dar labiau sustiprinti transporto saugą ir saugumą; - pastebėta, kad į transporto ir su logistika susijusius pramonės sektorius sunku pritraukti kvalifikuotą personalą. Numatoma, kad krovininio transporto apimtis augs, todėl jei nebus imtasi poveikio mažinimo priemonių, šios problemos tik gilės. Tačiau be iššūkių yra ir galimybių, kurių nederėtų prarasti: - po kiekvieno paskesnio plėtros etapo ES tapo vis įvairesnė. Naujojoje Europos masto rinkoje būtina, kad atnaujinti logistikos metodai ir geroji patirtis būtų nedelsiant taikomi visoje Bendrijoje; - krovininio transporto logistika tampa vis labiau integruota ir koncentruota pasauline rinka, kurioje pirmauja kelios Europos bendrovės; - svarbios perspektyvos sustiprinti prekybos ryšius su valstybėmis už ES ribų. Todėl siūlomose politikos iniciatyvose taip pat atsižvelgta į poreikį didinti transporto veiklos, ypač susijusios su kaimyninėmis šalimis, našumą; - dėl sparčios informacijos ir ryšių technologijų (IRT) pažangos krovininio transporto logistikos organizavimas keičiasi iš esmės. Politinės priemonės Laikydamasi praėjusiais metais pateiktos 2001 m. transporto baltosios knygos laikotarpio vidurio apžvalgos[2], Europos Komisija vienu metu pradeda kelias politikos iniciatyvas siekdama spręsti šiuos uždavinius. Šios priemonės parengtos išsamiai konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis: surengta 13 seminarų ir konferencijų, dalyvauta daugiau nei 30 išvažiuojamųjų renginių, gauta beveik 160 rašytinių atsiliepimų. Be to, Komisijai pateikta daugiau nei 500 pranešimų apie kliūtis logistikos sistemoje. Baltosios knygos apžvalgoje pažymimos nuo 2001 m. pasikeitusios aplinkybės: spartesnė gamybos globalizacija, nepatikimas energijos išteklių tiekimas, spartesnis klimato šilimas; plėtra į Centrinę ir Rytų Europą suteikė Europos Sąjungai žemyno dimensiją. Dėl šių pokyčių apžvalgoje siūloma išplėsti transporto politikos sritį ir papildyti jos priemones rengiantis naujiems iššūkiams. Ypač pabrėžiamas poreikis didinti skirtingų transporto rūšių našumą, nepriklausomai nuo to, ar transporto rūšis naudojama atskirai, ar derinama su kitomis transporto rūšimis (mišrusis transportas). Pateikiamu priemonių paketu siekiama prisidėti prie šio tikslo. Siūlomos politikos iniciatyvos išvardytos toliau: - Krovininio transporto logistikos veiksmų plane [3] pateikiamos priemonės, kuriomis skatinamas krovinių ir eismo valdymas, tvari kokybė ir našumas, administravimo tvarkos paprastinimas, pakrovimo standartų persvarstymas ir nagrinėjimas, ruošiantis galimam Direktyvos 96/53/EB dėl transporto priemonių matmenų ir masės persvarstymui (atsižvelgiant į pasekmes kitoms transporto rūšims). - Komunikate „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“ [4] bus pasiūlyta priemonių, kurias pritaikius krovinių vežimas geležinkeliais bus labiau konkurencingas, ypač užtikrinant trumpesnį pervežimo laiką, didinant geležinkelių transporto patikimumą ir greičiau reaguojant į klientų poreikius. - Komunikate dėl Europos uostams skirtos politikos [5] bus pateikta vizija ir visuma priemonių, kuriomis bus stiprinamas uostų, kaip esminių Europos transporto sistemos centrų, darbas siekiant paskatinti naujas investicijas, pradėti tvirtą visų suinteresuotųjų šalių dialogą ir pagerinti uostų reputaciją. Šiuo komunikatu įgyvendinamas neseniai priimtas Komunikatas dėl integruotos Europos Sąjungos jūrų politikos[6], kuriame pateikimas vientisas tarpsektorinis požiūris į jūrų reikalus; be to - Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu „Kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių“ [7] bus pradėta konsultacija, kaip palengvinti ir supaprastinti administravimo ir dokumentų pateikimo tvarką bei kaip krovinių transportui jūra sudaryti tokias pačias sąlygas kaip ir kitų rūšių transportui, kad trumpųjų nuotolių laivyba galėtų naudotis visais bendrosios rinkos privalumais. - Tarnybų darbiniame dokumente dėl jūros greitkelių [8] aprašyta pažanga, pasiekta plėtojant jūrų greitkelius, ir siūlomi papildomi kokybės komponentai. Sinergija Pirmiau įvardytos politikos iniciatyvos sustiprina viena kitą ir sudaro politinę darbotvarkę, pagal kurią bus gerinamas krovininio transporto našumas Europoje. Įgyvendinant visas iniciatyvas, padidėtų krovinių transporto našumas ir tvarumas. Nors kiekviena iniciatyva skirta tam tikriems konkrečios srities klausimams, jos visos turi bendrą pagrindą, kurį sudaro: - dėmesys koridoriams , įskaitant atvejus, kai sujungiamos transporto grandinės tarp kaimyninių šalių bei transporto grandinės su užjūrio šalimis; - novatoriškų technologijų ir praktikos infrastruktūros, transporto priemonių (kaip antai, autotransporto priemonės, vagonai ir laivai) ir krovininio transporto valdymo srityje skatinimas; - krovininio transporto grandinių ir susijusios administravimo tvarkos paprastinimas ir optimizavimas; taip pat - kokybės gerinimas. Koridorių principas Laikantis koridorių principo išnaudojama masto ekonomija, todėl atsiranda ypatingų techninių ir ekonominių galimybių optimaliai naudoti įvairias transporto rūšis. Svarbu, kad teikiant nesutrinkamas tiesioginio pristatymo paslaugas būtų derinamos įvairios transporto rūšys ir patys koridoriai, jei būtina, naudojant gerai suplanuotus terminalus. Tai viena iš prielaidų, kad kroviniai iš vienos transporto rūšies į kitą būtų perkeliami lengvai, patikimai ir rentabiliai. Todėl Komunikate dėl Europos uostams skirtos politikos ir Komunikate „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“ nagrinėjami klausimai, susiję su perkrovos struktūromis ir jų prieinamumu. Krovininio transporto logistikos veiksmų plane pabrėžiama, kaip svarbu užtikrinti krovinių judėjimo kokybę ir našumą taip pat su kroviniais susijusios informacijos perdavimą tarp transporto rūšių. Kad krovinių transportas būtų tvaresnis, būtina stengtis sumažinti krovinių gabenimui reikalingos energijos suvartojimą, triukšmą, taip pat išmetamų teršalų bei šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius. Atsižvelgiant į tai, Krovininio transporto logistikos veiksmų plane įvedama „žaliųjų koridorių“ sąvoka, t. y. transporto koridoriai, kurie pasižymi mažu poveikiu antropogeninei aplinkai ir gamtai. Geležinkelių ir vandens transportas bus esminiai šių „žaliųjų koridorių“ elementai. Infrastruktūra, transporto priemonės ir krovinių valdymas Artimiausiais metais dabartinei transporto infrastruktūrai teks susidoroti su numatomu žymiu krovinių transporto veiklos augimu. Vienas strategijos, skirtos šiam uždaviniui spręsti, elementų yra Transeuropinis transporto tinklas (TEN-T), kuriame plėtojami keli strategiškai svarbūs tarpvalstybiniai koridoriai. Kitas elementas – našus esamos infrastruktūros naudojimas, įskaitant informacijos technologijomis paremtų sistemų taikymą eismo ir vežamų krovinių valdymui. Šioje srityje atliekamo darbo pavyzdžiai: Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (angl. European Rail Traffic Management System , ERTMS), Telematinės krovinių vežimo geležinkeliais priemonės (angl. Telematics Application for Freight , TAF), Upių informacijos paslaugų sistema (angl. River Information Services , RIS), sistema „SafeSeaNet“, Laivų eismo valdymo ir informacinės sistemos (angl. Vessel Traffic Management and Information Systems , VTMIS), Automatinio identifikavimo sistema (angl. Automatic Identification System , AIS), jūrų transportui skirta Nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (angl. Long-Range Identification and Tracking , LRIT). Siekiant sąveikos, Krovininio transporto logistikos veiksmų plane siūloma imtis tolesnių pastangų sukurti pažangiąsias transporto sistemas (angl. Intelligent Transport Systems , ITS) kelių transportui. Be to, raginama integruoti krovinių sekimo ir jų buvimo vietos nustatymo sistemas, kurios galėtų būti naudojamos krovinių maršrutams sudaryti derinant kelias transporto rūšis. Todėl dabar Komisija rengia plataus masto 2008 m. ITS iniciatyvą, kurioje nustatomas išsamus ITS plėtros ir diegimo Europoje planas bei nagrinėjami pagrindiniai technologijų taikymo būdai krovinių logistikos srityje. Palydovinių navigacijos sistemų, kaip antai, EGNOS ir „Galileo“, įdiegimas yra vienas iš šios politikos kertinių akmenų. Dar vienas klausimas – krovininis transportas miestuose. Siekiant užtikrinti sklandų krovinių pristatymą miestuose, būtina užtikrinti, kad krovinių vežimas magistraliniais keliais ilgesniais atstumais ir krovinių išvežiojimas į galutinius paskirties taškus trumpesniais atstumais būtų tinkamai susieti. Šis klausimas įtrauktas į Europos Komisijos žaliąją knygą dėl mobilumo miestuose, kurios pagrindu bus imtasi tolesnių priemonių šioje srityje. Kita prielaida, kad transporto infrastruktūra būtų naudojama efektyviau, yra pašalinti operacines ir komercines kliūtis, trukdančias naudotis infrastruktūra. Šiam klausimui skirtas komunikatas „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“. Nekoordinuojamai skirstant linijas tarpvalstybiniai eismo susitarimai tampa per daug sudėtingi, dėl jų atsiranda fizinių kliūčių geležinkelių transporto veiklai ir be reikalo vėluojama. Paprastinimas Laikui bėgant, formavosi tik vienai transporto rūšiai ir dažnai vienai šaliai būdingos paslaugos ir teisinės normos; todėl skiriasi krovinių dokumentų, atsakomybės ir kitų administracinių reikalavimų taisyklės ir tvarkos. Priemonės, kuriomis būtų paprastinama administravimo tvarka, visų pirma taikytinos daugiarūšio transporto grandinėms. Krovininio transporto logistikos veiksmų plane pabrėžiama, jog būtina pažanga pereinant prie jungtinių sąsajų krovininio transporto administracinių reikalavimų srityje; be to, nagrinėjamas daugiarūšio transporto dokumentų ir atsakomybės klausimas. Tuo pat metu komunikate „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“ nagrinėjamos problemos, kylančios derinant geležinkelių koridoriams taikomas taisykles. Atskiras klausimas – painūs trumpųjų nuotolių laivybos administravimo ir dokumentų reikalavimai. Šis painumas kyla ne tik dėl laivybai būdingų savybių bet dar ir dėl to, jog laikoma, kad laivas, plaukiantis tarp dviejų ES uostų, ES muitų zoną palieka išvykimo uoste ir vėl į ją grįžta atvykimo uoste. Dėl to būtina vykdyti tam tikras procedūras. Šis klausimas svarstomas Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, skirtame klausimams, susijusiems su Europos jūrų erdve be kliūčių. Krovininio transporto kokybė Būtina gerinti krovininio transporto paslaugų kokybę, ypač siekiant, kad kelių transportui alternatyvios transporto rūšys būtų patrauklesnės. Visų pirma reikėtų pasistengti gerinti geležinkelių transporto veiklą bei dar geriau integruoti vandens transporto rūšis į transporto logistikos grandinę. Krovinio transporto logistikos veiksmų plane siūlomi būdai, kuriais galėtų būti didinamas logistikos grandinių pralaidumas, bei konkrečiau nagrinėjami paslaugų lygmenys daugiarūšio transporto perkrovos centruose. EB vaidmuo Siekdamos didesnio krovininio transporto našumo ir tvarumo valdžios institucijos turi sukurti tinkamas pagrindines sąlygas ir skatinti mišriojo transporto ir tvarumo tendenciją. Tam būtina priimti atitinkamas teisines priemones, įpareigoti parengti techninius standartus, teikti politinę ir finansinę pagalbą bei skatinti gerosios patirties propagavimą. Priemones, kurių reikia imtis ES lygmeniu, Komisija pateikia Krovininio transporto logistikos veiksmų plane, komunikate „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“, komunikate dėl Europos uostams skirtos politikos, Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose „Kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių“ ir dėl jūros greitkelių; visi pirmiau minėti dokumentai sudaro 2007 m. Krovininio transporto darbotvarkę. Europos lygmens pastangos remti transporto koridorius, gerinti krovinių ir eismo valdymą, paprastinti administravimo tvarką ir gerinti kokybę yra ypač svarbios atsižvelgiant į tarpvalstybinius transporto koridorių ypatumus, į didėjančias per sienas gabenamų krovinių apimtis plečiantis vidaus rinkai, į augimo ir prekybos galimybes už ES išorinių sienų. Be to, jei nuo inovacijų ypač priklausomame sektoriuje nebūtų Europos lygmens principų, rinka susiskaidytų, todėl būtų sunku diegti naujas technologijas ir novatoriškus sprendimus, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Pagaliau bendromis pastangomis būtina spręsti krovininio transporto keliamas aplinkosaugos problemas. Kelias pirmyn Tai, kad krovininio transporto srities iniciatyvos priimamos tuo pat metu, įrodo, kokia svarbi ši tema Europos ekonomikos tvarumui ir konkurencingumui. Iniciatyvose pateikiami pasiūlymai yra išsamių konsultacijų rezultatas. Konsultuojantis pradėtas Europos socialinis dialogas uostų klausimais; tikimasi, kad konsultacijos paskatins aktyvesnį socialinį dialogą vietos ir regionų lygmenimis. Šiame dokumente pristatomos politikos iniciatyvos, kuriomis grindžiamas kelias link Europos krovininio transporto politikos, kuri formuojama remiantis mišriojo transporto, pažangiųjų transporto sistemų (ITS), „žaliųjų koridorių“ principais bei orientuojantis į vartotojų poreikius: - derinant transporto rūšis būtina gerinti geležinkelių, jūrų, vidaus vandens kelių transporto, oro transporto, kelių transporto ir susijusių transporto sistemos centrų našumą, suderinamumą ir sujungiamumą siekiant transporto rūšių visiškos integracijos ir nesutrinkamo tiesioginio pristatymo paslaugų; - naudojant pažangiąsias transporto sistemas galima pagerinti transporto ir krovinių valdymą ir geriau išnaudoti turimą infrastruktūrą; - „žaliųjų koridorių“ principu suteikiamas pagrindas geriau atsižvelgti į aplinkosaugos, saugos ir saugumo klausimus projektuojant ir valdant transeuropinį transporto tinklą; - ateityje būtina visų pirma atsižvelgti į vartotojų poreikius. Šiais principais bus vadovaujamasi įgyvendinant priemones ir iniciatyvas, kurias dabar siūlo Europos Komisija. [1] 2007 m. kovo 8–9 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba, Pirmininkaujančios valstybės narės išvados. [2] „Te nesustos Europos pažanga – užtikrinkime tvarų Europos judumą“, COM(2006) 314 galutinis. [3] COM (2007) 607 galutinis. [4] COM(2007) 608 galutinis. [5] COM (2007) 616 galutinis. [6] COM(2007) 575 galutinis. [7] SEC(2007) 1351. [8] SEC(2007) 1367.