Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymu)

(2020/C 232/02)

Pranešėja Tatjana BABRAUSKIENĖ Bendrapranešėjis Pavel TRANTINA

Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos prašymas Raštas, 2019 9 10 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Biuro sprendimas 2019 9 24 Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius Priimta skyriuje 2020 3 3 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 5 7 Plenarinė sesija Nr. 551 – Nuotolinė plenarinė sesija Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 254/1/6

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Komisijos nariui Nicolas Schmit skirtame įgaliojamajame rašte EESRK palankiai vertina tai, kad ( 1 ) daug dėmesio skiriama Įgūdžių darbotvarkės įgyvendinimui ir atnaujinimui, dėmesį sutelkiant į įgūdžių trūkumo nustatymą ir pašalinimą ir perkvalifikavimo rėmimą kaip vieną iš teisingos pertvarkos elementų, taip pat idėjos pasiūlyti individualaus mokymosi sąskaitas nagrinėjimą, kaip vieno iš galimų būdų sudaryti galimybę suaugusiesiems (tiek dirbantiems, tiek ir bedarbiams) įgyti teisę į mokymo paslaugas ir ja pasinaudoti patikimos kokybės paslaugoms gauti.

1.2. Tarybos išvadose dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą plėtojant Europos švietimo erdvę “ ( 3 ). EESRK pritaria tam, kad 2019 m. lapkričio 8 d. priimtose ( 2 ) Komisija raginama „atnaujinti dabartinės mokymosi visą gyvenimą politikos veiksmingumą, mastą ir tikslines grupes, kad būtų galima geriau reaguoti į mokymosi poreikius, atsirandančius keičiantis visuomenei ir darbo pasauliui, be kita ko, toliau

1.3. pirmininkaujančios Kroatijos prioritetų EESRK vertina tai, kad vienas iš ES Tarybaiprioritetų ( 4 ) yra investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didesnes kokybiško ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi galimybes ir naujų įgūdžių, kurie yra pritaikyti būsimoms darbo vietoms, ugdymą.

1.4. Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti EESRK palankiai vertina tai, kad savo komunikate ( 5 ) , kuriame nurodoma, kad įgūdžiai yra labai svarbūs ateičiai – Europos Komisija ragina valstybes nares užtikrinti įtraukų ir aukštos kokybės švietimą ir mokymą nuo ankstyvo amžiaus ir padėti žmonėms nuolat tobulėti per visą karjerą.

1.5. EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant įgyvendinti pirmąjį ir ketvirtąjį Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) principus – užtikrinti kokybišką ir įtraukų mokymąsi visą gyvenimą kaip visų piliečių teisę darbo ir ne darbo vietose, ir remti šių principų įgyvendinimą skiriant tvarų viešąjį finansavimą, dėl kurio susitarta su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene.

1.6. EESRK pageidautų, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas labiausiai pažeidžiamų visuomenės grupių galimybėms mokytis visą gyvenimą . Veiksminga parama turėtų būti teikiama bet kokio lygio įgūdžių ir kvalifikaciją turintiems ir bet kokio dydžio bendrovių ir organizacijų darbuotojams, nepriklausomai nuo geografinės vietovės, kartu užtikrinant tvarų finansavimą, kurį skiria valdžios institucijos, bendrovės ir profesinės sąjungos, pavyzdžiui, naudojant individualaus mokymosi sąskaitas arba kitas sistemas ir priemones atsižvelgiant į nacionalinę praktiką.

1.7. EESRK siūlo Europos Komisijai nustatyti platesnio užmojo mokymosi visą gyvenimą rodiklius ir lyginamuosius standartus, visų pirma susijusius su suaugusiųjų, įskaitant darbuotojus, dalyvavimu švietimo ir mokymo veikloje, atsižvelgiant į atitinkamas politikos programas ir būsimą 2030 m. švietimo ir mokymo strategiją . Komisija turėtų užtikrinti, kad ES finansinės priemonės, pavyzdžiui, „Erasmus+“, Europos socialinis fondas (ESF), „InvestEU“, Tvarios Europos investicijų planas, Teisingos pertvarkos fondas ir kiti atitinkami ES fondai, veiksmingai ir tarpusavyje sąveikaudamos remtų šių lyginamųjų standartų įgyvendinimą.

1.8. Be to, EESRK ragina ES institucijas susitarti dėl bendros ir įtraukios bendrųjų gebėjimų sistemos , kuri apimtų daugiau nei mokyklinis ugdymas, t. y. ja remiantis būtų nagrinėjamas suaugusiųjų mokymo ir gyvenimo įgūdžių įgijimo poreikis ir ypač pabrėžiamas mokymosi mokytis įgūdis ir demokratinio pilietiškumo įgūdžiai, kurie yra itin svarbūs, kad suaugusiesiems būtų lengviau aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. EESRK taip pat ragina daugiau investuoti į neformaliojo mokymosi ir savišvietos aplinką , kuri ypač svarbi įgyjant šiuos gebėjimus.

1.9. EESRK mano, kad Europos semestro procese būtina nuosekliai suderinti Europos Komisijos raginimą užtikrinti tvarias investicijas į švietimą ir mokymą su raginimu imtis optimizavimo priemonių, kurios tam tikrais atvejais tokioms investicijoms kenkia. Visose valstybėse narėse reikia didinti viešąsias investicijas į mokymąsi visą gyvenimą, ypač į suaugusiųjų mokymąsi.

1.10. EESRK dar kartą ragina daugiau dėmesio skirti socialinėms investicijoms, be kita ko, švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse. EESRK siūlo apsvarstyti, ar subalansuoto biudžeto taisyklės, t. y. į grynojo valstybės deficito apskaičiavimą pagal Europos pinigų sąjungos fiskalines taisykles neįtraukiant į ateitį orientuotų viešųjų investicijų , nebūtų galima taikyti ES struktūrinių fondų remiamoms socialinėms investicijoms.

1.11. EESRK ragina ateityje ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares ir Europos Komisiją toliau stiprinti sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimą aukščiausiu lygmeniu, atsižvelgiant į bendro ES finansų ir švietimo ministrų tarybos posėdžio iniciatyvą apsvarstyti, kaip užtikrinti tvarų viešąjį finansavimą švietimui ir mokymui, ypač suaugusiųjų mokymuisi. Be to, reikia bendradarbiauti su užimtumo ir socialinių reikalų ministrais. Taip bendradarbiauti reikėtų ir nacionaliniu lygmeniu.

1.12. EESRK ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą paramą darbuotojams ir bedarbiams, kuriems sunku gauti kokybiškas ir įtraukias suaugusiųjų švietimo ir mokymo paslaugas, užtikrinant tikslinį finansavimą tiems, kuriems to reikia , pavyzdžiui, bedarbiams, pagal nestandartines sutartis dirbantiems darbuotojams, žemos kvalifikacijos darbuotojams, neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms ir socialiai ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kartu atsižvelgiant į lyčių aspektą.

1.13. 6-ąją užimtumo gairę „Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas“ EESRK rekomenduoja pagal ( 6 ) numatyti atitinkamas privalomas priemones, pavyzdžiui, nustatyti viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į profesinį mokymą kriterijus, taip pat užtikrinti galimybę darbuotojams išeiti apmokamų atostogų mokymosi tikslais, o tam valstybės narės turi stengtis užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą būtų galima perkelti teises į mokymąsi. Tai turėtų padėti nuspėti darbo rinkos poreikius ir prie jų geriau prisitaikyti.

1.14. EESRK mano, kad valstybės narės turėtų remti viešąjį sektorių, taip pat ne pelno švietimo paslaugų teikėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas siekiant išlaikyti finansavimą kokybiškam, įtraukiam ir prieinamesniam mokymuisi visą gyvenimą. Aukštos kokybės švietimą ir mokymą reikėtų užtikrinti taikant aukštos kokybės užtikrinimo mechanizmus, remiamus, pavyzdžiui, EQAVET ir kitomis priemonėmis.

1.15. EESRK teigia, kad, siekiant užtikrinti veiksmingas investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą įmonėse, reikia papildomų duomenų apie įmonių investicijas ir Vyriausybių teikiamą finansinę paramą . Darbuotojų, profesinių sąjungų ir kitų suinteresuotųjų subjektų indėlis turėtų būti tinkamai išnagrinėtas ir įtrauktas į politines diskusijas, akcentuojant investicijas į įvairių įgūdžių ugdymą.

1.16. EESRK mano, kad demokratinis mokymosi visą gyvenimą politikos formavimo ir įgyvendinimo valdymas , įskaitant veiksmingą socialinį dialogą ir konsultacijas su pilietine visuomene, didina investicijų veiksmingumą siekiant politikos tikslų.

1.17. EESRK ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti esamomis ES lėšomis sudaromomis galimybėmis remiant taip pat ir nacionaliniais ištekliais. Pagal naują DFP bet kuriuo atveju turėtų būti kovojama su valstybių narių ir ES lygmenimis vykdomu biudžeto galimybių ribojimu mokymosi visą gyvenimą atžvilgiu. Pačios programos mažesnių paramos gavėjų ir mažesnių projektų atveju turėtų būti įtraukesnės, paprastesnės ir lengviau valdomos .

1.18. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu reguliariai įvertinti, ar veiksmingai finansinės ir nefinansinės paramos priemonės pasiekia konkrečias suaugusiųjų grupes ir ar efektyviai naudojami ištekliai . Turi būti įgyvendinta patikima stebėsenos ir vertinimo tvarka. Vertinimų rezultatais reikėtų naudotis ir remtis formuojant mokymosi visą gyvenimą politiką.

1.19. EESRK mano, kad reikia finansavimo mechanizmų, kurie sutelktų nacionalinius išteklius ir tinkamai padalytų išlaidas valdžios institucijoms, privatiems subjektams, fiziniams asmenims ir kitiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., socialiniams partneriams, mokymo paslaugų teikėjams, NVO).

1.20. EESRK ragina į švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą politiką įtraukti labiau diferencijuotą mokymosi aplinkos poreikių suvokimą , vadovaujantis pagrindiniu principu – remti asmeninį ir unikalų besimokančių asmenų potencialą. Tai reiškia, kad reikia pripažinti (taip pat ir tvariomis investicijomis ) mokymosi aplinkos, kuri neapsiriboja formaliuoju švietimu, vertę , nes tokia aplinka apima daug dinamiškų gebėjimų ugdymo centrų ir taip pat gali suteikti ekspertinių žinių, kaip taikyti įtraukesnius ir novatoriškesnius metodus besimokančiųjų poreikiams tenkinti.

1.21. Kad mokymasis visą gyvenimą būtų sėkmingas, EESRK ragina visus ES ir nacionaliniu lygmeniu sprendimus priimančius asmenis spręsti šias su mokymosi visą gyvenimą aplinka susijusias problemas ir finansiškai remti jų sprendimus, atsižvelgiant į jų atsakomybės sritį:

1.21.1. parengti ir įgyvendinti ilgalaikes formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos paslaugų teikėjų bendradarbiavimą skatinančias strategijas, kurios būtų orientuotos į besimokantįjį;

1.21.2. užtikrinti, kad besimokantys asmenys galėtų būti aktyvūs savo mokymosi trajektorijos dalyviai, visų pirma ją pritaikydami pagal savo poreikius;

1.21.3. remti įvairaus amžiaus ir kilmės besimokančius asmenis jiems pradedant naudotis įvairiomis mokymosi formomis, jas derinant ir keičiant, atsižvelgiant į jų asmeninius poreikius ir gabumus;

1.21.4. neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimui (kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje dėl rezultatų patvirtinimo ( 7 ) ) suteikti aukščiausią prioritetą;

1.21.5. vietos lygmeniu didinti galimybes mokytis visą gyvenimą pasinaudojant esama bendruomenės ir švietimo infrastruktūra.

2. Bendrosios aplinkybės

2.1. Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama tvariam mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimui atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. Kaip yra apibrėžusi Taryba ( 8 ) , mokymasis visą gyvenimą apima mokymąsi nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros iki mokymosi išėjus į pensiją, įskaitant visą formaliojo, neformaliojo ir savišvietos spektrą; juo siekiama gilinti žinias, tobulinti įgūdžius ir kompetencijas asmeniniais, pilietiniais, socialiniais ir (arba) su užimtumu susijusiais tikslais. Mokymosi visą gyvenimą srityje mokymosi subjektu laikomas kiekvienas asmuo ir mokymasis visą gyvenimą visiems žmonėms sudaro sąlygas įgyti atitinkamų žinių, kad, būdami aktyvūs piliečiai, jie galėtų dalyvauti žinių visuomenėje ir darbo rinkoje, sudarant palankias sąlygas laisvam Europos piliečių judumui.

2.2. į švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą politiką reikia įtraukti labiau diferencijuotą mokymosi aplinkos poreikių suvokimą , vadovaujantis pagrindiniu principu – remti asmeninį ir unikalų besimokančių asmenų potencialą. Tvariu viešuoju finansavimu turėtų būti remiamas tiek „mokymasis iš gyvenimo“, tiek „mokymasis visą gyvenimą“, ir ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnėms kartoms , numatant išteklių priemonėms, kurios pritaikytos prie jų mokymosi būdų. Todėl EESRK pakartoja Žmonės mokosi visur ir nuolat, aktyviai ir pasyviai, formalioje ir neformalioje aplinkoje bei savišvietos būdu. Todėl, vadovaujantis pagrindiniu principu – remti asmeninį ir unikalų besimokančių asmenų potencialą. Tvariu viešuoju finansavimu turėtų būti remiamas tiek „mokymasis iš gyvenimo“, tiek „mokymasis visą gyvenimą“,, numatant išteklių priemonėms, kurios pritaikytos prie jų mokymosi būdų. Todėl EESRK pakartoja ( 9 ) , kad tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu skiriamos lėšos turi, be kita ko, būti investuojamos į įtraukų aukštos kokybės švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti prieinamas ir įperkamas visiems ir orientuotas į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius. Galima vertinti, kad suaugusiųjų švietimo teikiama nauda yra tokia pat didelė kaip ir pirminio švietimo ir mokymo ir netgi aukštojo mokslo ( 10 )

2.3. Didžiulį poveikį daro pasaulinės tendencijos, pavyzdžiui, su skaitmenine revoliucija susijusios ekonominės, technologinės, aplinkosauginės, socialinės ir pramoninės permainos – nuo ekonomikos, inovacijų, mokslo ir švietimo iki sveikatos, tvarumo ir valdymo – ir dėl jų sparčiai keičiasi darbo pasaulis ir daugelio profesijų įgūdžių profiliai. Dėl sparčių permainų būtinas nuolatinis visų piliečių įgūdžių ugdymas, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas visą gyvenimą, visų pirma akcentuojant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimą, kartu užtikrinant tvarų finansavimą, kurį skiria viešojo sektoriaus institucijos, įmonės, naudojant individualaus mokymosi sąskaitas ir kitas priemones.

2.4. Kita vertus, šie pokyčiai yra radikalūs, todėl dar sunkiau nuspėti, kokių įgūdžių reikės ateityje. Įgūdžių pasiūla taip pat kinta, tačiau reikia laiko prisitaikyti prie naujų įgūdžių poreikių. Nors darbdaviai ir pabrėžia gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos, skaitmeninių įgūdžių ir profesinio rengimo svarbą, šiuo metu pastebima socialinių emocinių/universaliųjų įgūdžių ( 11 ) , leidžiančių žmonėms prisitaikyti prie darbo aplinkos ir skirtingų gyvenimo aplinkybių ( 12 ) , tendencija. Šių įgūdžių paprastai įgyjama neformaliojo švietimo organizacijose (jaunimo organizacijos ir kt.), todėl labai svarbu šių paslaugų teikėjams užtikrinti tvarią finansinę paramą.

2.5. dabar investuoti į strateginį naujų mokymo programų kūrimą . Jos yra pagrindinės politinės priemonės reaguojant į įgūdžių poreikius ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, o su tuo susijusių investicijų rezultatų gali tekti palaukti, ypač aukštesnio lygmens ir ilgesnės trukmės programų atveju. Kad švietimo ir mokymo sistema būtų iš anksto apie tai informuota, labai svarbu sistemingai iš anksto numatyti gebėjimų poreikį, siekiant strategiškai reaguoti ir išvengti gebėjimų neatitikties Be to, svarbu. Jos yra pagrindinės politinės priemonės reaguojant į įgūdžių poreikius ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, o su tuo susijusių investicijų rezultatų gali tekti palaukti, ypač aukštesnio lygmens ir ilgesnės trukmės programų atveju. Kad švietimo ir mokymo sistema būtų iš anksto apie tai informuota,siekiant strategiškai reaguoti ir išvengti gebėjimų neatitikties ( 13 )

2.6. Padėtis kilus dabartinei COVID-19 pandemijai visame pasaulyje parodė, kad prireikus mokymasis gali greitai prisitaikyti prie pasikeitusių aplinkybių. Besimokantys asmenys kuria įvairius naujus metodus, pavyzdžiui, mokosi savarankiškai arba vykdydami projektus, jie tampa smalsesni ir tobulina savo IT įgūdžius, kad galėtų dalyvauti nuotoliniame mokymesi. Naudojamasi įvairiomis nemokamomis skaitmeninėmis platformomis. Būtiniausi universalieji įgūdžiai padeda tiek besimokantiems asmenims, tiek mokytojams prisitaikyti prie šių pokyčių. Grįžus prie „normalaus“ gyvenimo, visuomenė turėtų pasimokyti iš šios patirties ir toliau plėtoti šiuos metodus ir ugdyti įgūdžius, pakankamai į juos investuodama, kad kiekvienas besimokantis asmuo, nepriklausomai nuo jo socialinės padėties, galėtų prie to prisidėti ir tuo pasinaudoti.

3. Politinis kontekstas

3.1. Komisijos komunikate „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ ( 14 ) pabrėžiama, kad įgūdžiai yra labai svarbūs ateičiai. Gebėjimai suteikia žmonėms galimybę pasinaudoti sparčiai besikeičiančių darbo vietų teikiama nauda. Per ateinančius penkerius metus pusė dabartinių darbuotojų turės atnaujinti savo gebėjimus, o pereinant prie skaitmeninių technologijų ir žaliosios ekonomikos reikės naujų įgūdžių. Profesinis rengimas ir mokymas derinant su pameistryste gali padidinti tiek jaunimo, tiek suaugusiųjų įsidarbinimo galimybes ir patenkinti kintančius įmonių poreikius.

3.2. JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) , kaip aiškiai matyti iš 4-ojo švietimui skirto DVT. Pagal 4-ąjį DVT numatoma, kad tai bus ne tik būdas tobulinti įgūdžius ir skatinti ekonomiką, bet ir padės siekti kultūros įvairovės ir taikos tikslų. Tačiau DVT uždaviniai, kuriais apibrėžiamas mokymosi visą gyvenimą vaidmuo, neapima jokių lyginamųjų standartų finansavimo požiūriu EESRK primena, kad teisė į mokslą buvo įtvirtinta UNESCO konstitucijoje (1945 m.) pagal antraštinę dalį „Švietimas visiems“; be to, mokymuisi visą gyvenimą vis daugiau dėmesio skiriama siekiant, kaip aiškiai matyti iš 4-ojo švietimui skirto DVT. Pagal 4-ąjį DVT numatoma, kad tai bus ne tik būdas tobulinti įgūdžius ir skatinti ekonomiką, bet ir padės siektitikslų. Tačiau DVT uždaviniai, kuriais apibrėžiamas mokymosi visą gyvenimą vaidmuo, neapima jokių lyginamųjų standartų finansavimo požiūriu ( 15 )

3.3. EESRK pabrėžia, kad reikia įgyvendinti 1-ąjį ir 4-ąjį Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) principus, t. y. užtikrinti, kad kokybiškas ir įtraukus švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą Europoje taptų visų žmonių teise, ir remti šių principų įgyvendinimą skiriant tvarų viešąjį finansavimą, suderintą su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. Ši teisė turi tapti realybe siekiant užtikrinti, kad visi suaugusieji turėtų vienodas galimybes naudotis kokybiškomis ir įtraukiomis švietimo ir mokymosi paslaugomis darbo ir ne darbo vietose . Reikėtų teikti veiksmingą paramą visų kvalifikacijos lygių darbuotojams, dirbantiems visų dydžių bendrovėse, nepriklausomai nuo geografinės vietos, kurioje jie dirba.

3.4. griežti biudžetiniai apribojimai vidaus rinkoje ir Stabilumo ir augimo pakte nustatytos fiskalinės taisyklės, o Vyriausybėms vis dar sunku rasti reikiamų viešųjų išteklių socialiniam perbalansavimui pasiekti. Vis dar neišspręstas konfliktas tarp privalomų biudžeto taisyklių ir nustatytų teisių bei principų – išteklių jų vykdymui užtikrinti nėra. EESRK pabrėžia, kad ESTR teisės ir principai, įskaitant teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą nacionaliniu lygmeniu, turi būti įgyvendinami skiriant pakankamai viešųjų investicijų ( 16 ) . Tačiau tam tikrais atvejais biudžeto lėšoms vis dar taikomividaus rinkoje irnustatytos fiskalinės taisyklės, o Vyriausybėms vis dar sunku rasti reikiamų viešųjų išteklių socialiniam perbalansavimui pasiekti. Vis dar neišspręstas konfliktas tarp privalomų

3.5. TDO Pasaulinės komisijos dėl darbo ateities pranešime Work for a Brighter Future ( 17 ) nurodoma, kad veiksmingų mokymosi visą gyvenimą galimybių užtikrinimas yra bendra atsakomybė – tam reikia aktyvaus Vyriausybių, darbdavių, darbuotojų ir švietimo įstaigų dalyvavimo ir paramos. Vyriausybės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turi išplėsti ir pertvarkyti įgūdžių ugdymo politiką, užimtumo tarnybas ir mokymo sistemas, siekiant darbuotojams suteikti laiko ir finansinės paramos mokymuisi. Pranešime siūloma sukurti mokymosi teisių sistemą pertvarkant „užimtumo draudimo“ sistemą arba „socialinį fondą“ ir įdiegti „individualaus mokymosi sąskaitas“, kurios leistų darbuotojams išeiti apmokamų atostogų mokymosi tikslais.

3.6. EESRK palankiai vertina svarbią iniciatyvą, kurios ėmėsi ES Tarybai pirmininkavusi Suomija, suorganizavusi pirmąjį bendrą ES finansų ir švietimo ministrų Tarybos posėdį , skirtą viešojo švietimo ir mokymo finansavimo svarbai apsvarstyti. Komitetas ragina ateityje ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares ir Europos Komisiją tęsti šią iniciatyvą siekiant stiprinti sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimą aukščiausiu lygmeniu. Be to, reikia bendradarbiauti su užimtumo ir socialinių reikalų ministrais. EESRK taip pat norėtų, kad toks bendradarbiavimas būtų vykdomas ir nacionaliniu lygmeniu.

3.7. Komisijos nario Nicolas Schmit įgaliojamajame rašte individualaus mokymosi sąskaitas nagrinėjimas yra vienas iš galimų būdų, galintis padėti įgalinti darbingo amžiaus žmones įgyti mokymosi teisę ir naudoti ją patikimos kokybės mokymuisi. EESRK ragina valstybes nares užtikrinti trišalį bendradarbiavimą ir bendrą atsakomybę skirstant turimus viešuosius išteklius darbuotojams. EESRK pritaria ( 18 ) sutelktam dėmesiui į Įgūdžių darbotvarkės įgyvendinimą ir atnaujinimą nustatant kvalifikuotų darbuotojų trūkumą ir jį šalinant ir remiant perkvalifikavimą, kaip vieną iš teisingos pertvarkos elementų. Idėjos pasiūlytinagrinėjimas yra vienas iš galimų būdų, galintis padėti įgalinti darbingo amžiaus žmones įgyti mokymosi teisę ir naudoti ją patikimos kokybės mokymuisi. EESRK ragina valstybes nares užtikrinti trišalį bendradarbiavimą ir bendrą atsakomybę skirstant turimus viešuosius išteklius darbuotojams.

3.8. Tarybos išvadose dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą plėtojant Europos švietimo erdvę šiais būdais EESRK palankiai vertina tai, kad 2019 m. lapkričio 8 d. priimtose ( 19 ) Komisija raginama „atnaujinti dabartinės mokymosi visą gyvenimą politikos veiksmingumą, mastą ir tikslines grupes, kad būtų galima geriau reaguoti į mokymosi poreikius, atsirandančius dėl pokyčių visuomenėje ir darbo pasaulyje, be kita ko, toliaušiais būdais ( 20 ) : atsižvelgiant į mokymąsi visą gyvenimą būsimoje bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginėje programoje ir pasinaudojant „Erasmus+“, Europos socialinių fondų ir kitų atitinkamų Sąjungos priemonių teikiamomis galimybėmis“.

4. Dabartinė padėtis

4.1. Bendra suaugusiųjų švietimui skiriama išlaidų suma , įskaitant kitus finansinius šaltinius, pavyzdžiui, darbdavių skiriamą finansavimą, besimokančiųjų sumokamus mokesčius ir pan., svyruoja nuo 1,1 iki mažiau nei 0,6 % BVP. Tuo pat metu, remiantis naujausiais CEDEFOP skaičiavimais, ES 28+ yra 128 mln. suaugusiųjų, turinčių potencialo kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, o tai sudaro 46 % suaugusių asmenų šioje teritorijoje Nors duomenų apie bendras investicijas į mokymąsi visą gyvenimą ir trūksta, faktai ( 21 ) rodo, kad viešosios išlaidos suaugusiųjų švietimui sudaro tik apie 0,1–0,2 % BVP., įskaitant kitus finansinius šaltinius, pavyzdžiui, darbdavių skiriamą finansavimą, besimokančiųjų sumokamus mokesčius ir pan., svyruoja nuo 1,1 iki mažiau nei 0,6 % BVP. Tuo pat metu, remiantis naujausiais CEDEFOP skaičiavimais, ES 28+ yra 128 mln. suaugusiųjų, turinčių potencialo kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, o tai sudaro 46 % suaugusių asmenų šioje teritorijoje ( 22 ) . Tik 11,1 % suaugusiųjų mokosi, nors Europos Sąjunga yra nusistačiusi tikslą iki 2020 m. pasiekti 15 % – jai nepavyko to padaryti.

4.3. 2019 m. Europos semestro šalių ataskaitų pagrindinių išvadų toliau kelti našumą , didinti savo ekonomikos atsparumą ir užtikrinti, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams. EESRK pažymi, kad akivaizdžiai trūksta nuoseklumo tarp Europos Komisijos raginimo užtikrinti tvarias investicijas į augimą skatinančias sritis, pavyzdžiui, į visus švietimo sektorius, ir raginimo imtis optimizavimo priemonių, kurios tokioms investicijoms kenkia. Komisijos komunikate dėlšalių ataskaitų pagrindinių išvadų ( 29 ) aprašomas palankus ekonominis scenarijus, pagal kurį viešieji finansai gerėja visose valstybėse narėse. Nepaisant to, komunikate taip pat įspėjama apie pasaulinį netikrumą ir valstybės narės raginamos, didinti savo ekonomikos atsparumą ir užtikrinti, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams.

5. Bendrosios pastabos

5.1. bedarbiams ir samdomiems darbuotojams, moterims ir vyrams. Šiuo tikslu 6-oje užimtumo gairėje „Darbo jėgos pasiūlos, įgūdžių ir kompetencijų gerinimas“ ES priemones siekiant, kad tam tikrose ES valstybėse narėse naudojamos gerosios patirties priemonės, pavyzdžiui, dotacijos, paskolos, kolektyvinės sutartys dėl apmokamų mokslo atostogų ar kita, taptų įprasta praktika ir kitose valstybėse narėse Valstybės narės turi suteikti galimybes mokytis visiems –Šiuo tikslu ( 30 ) reikėtų numatyti atitinkamas priemones, pavyzdžiui, nustatyti viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į profesinį rengimą ir mokymą kriterijus, taip pat tvarką, užtikrinančią darbuotojų teisę į apmokamas atostogas mokymosi tikslais. Atsižvelgdamas į tai, EESRK jau yra nurodęs, kad būtina užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas mokymosi metu. Reikėtų apsvarstyti ir išnagrinėtisiekiant, kad tam tikrose ES valstybėse narėse naudojamos gerosios patirties priemonės, pavyzdžiui, dotacijos, paskolos, kolektyvinės sutartys dėl apmokamų mokslo atostogų ar kita, taptų įprasta praktika ir kitose valstybėse narėse ( 31 )

5.2. Socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms taip pat tenka svarbus vaidmuo švietimo ir mokymo sistemos valdymo srityje, įskaitant įgūdžių numatymą ir ugdymą, o bendra socialinių partnerių atsakomybė įmonės lygmeniu yra labai svarbi tiek dėl investicijų į samdomų darbuotojų į ateitį orientuotą švietimą ir mokymą, tiek padengiant būtinas visų savo atleistų darbuotojų perkvalifikavimo išlaidas. Iš jų pažeidžiamiausi yra vyresnio amžiaus žmonės.

5.3. Diskusijos dėl ES pasiūlymo dėl individualaus mokymosi sąskaitų dar tik prasidėjo, tačiau tam tikrus klausimus reikėtų plačiau aptarti, jei toks pasiūlymas būtų pateiktas, pavyzdžiui, ar darbuotojo mokymas apibrėžtas teisės aktais ir (arba) kolektyvine sutartimi, kurių reikia laikytis siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų daryti poveikį mokymo turiniui, vietai ir laikui ar laikotarpiui. Todėl tai yra nacionalinės kompetencijos sritis ir rekomendacijos valstybėms narėms, kaip turėtų būti finansuojamos individualaus mokymosi sąskaitos ir kas turėtų gauti finansinę paramą (įmonės, mokymo įstaigos, valstybinės užimtumo tarnybos ar darbuotojai), turi būti apibrėžtos vykdant socialinį dialogą ir laikantis kolektyvinių sutarčių ir nacionalinės teisės. Svarbu, kad šiuose svarstymuose būtų atsižvelgiama į nacionalinių sistemų ir metodų įvairovę ir kad socialiniai partneriai atliktų svarbų vaidmenį.

5.4. socialinėms investicijoms, be kita ko, švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse . EESRK jau ne kartą ragino aptarti subalansuoto biudžeto principo taikymą, t. y. kai į ateitį orientuotos viešosios investicijos neįtraukiamos apskaičiuojant grynąjį valstybės biudžeto deficitą pagal EPS fiskalines taisykles EESRK dar kartą ragina daugiau dėmesio skirti. EESRK jau ne kartą ragino aptarti subalansuoto biudžeto principo taikymą, t. y. ( 32 ) . EESRK ragina surengti diskusiją dėl galimybės subalansuoto biudžeto taisyklę taikyti ir ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamoms socialinėms investicijoms ( 33 )

5.5. Lankstus, pritaikytas mokymasis kartu su individualizuota parama, pradedant nuo visą gyvenimą trunkančio profesinio orientavimo, taip pat padeda neaktyviems ir ilgalaikiams bedarbiams įsidarbinti, o tai duoda socialinės ir ekonominės naudos ir padeda sutaupyti ilguoju laikotarpiu lėšų iš gerovei skirto biudžeto. Optimalus šio metodo komponentų ar ypatybių derinys gali sudaryti sąlygas tvariai konsoliduoti, plėtoti ir įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių Optimalus šio metodo komponentų ar ypatybių derinys gali sudaryti sąlygas tvariai konsoliduoti, plėtoti ir įgyvendinti ( 34 ) , nepaisant to, kad laikui bėgant keičiasi tikslinės grupės, įgūdžių poreikiai ir Vyriausybės. Mokymai turi būti organizuojami taip, kad jie skatintų ir remtų judumą tarp sektorių ir jų viduje. Tokio judumo užtikrinimas yra naudingas darbuotojų įsidarbinimo galimybėms ir darbdavių gebėjimui pritraukti naujų darbuotojų.

5.6. EESRK mano, kad valstybės narės turėtų remti viešąjį sektorių, taip pat ne pelno švietimo paslaugų teikėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas siekiant išlaikyti finansavimą kokybiško ir prieinamesnio mokymosi visą gyvenimą galimybių sudarymui . Kokybišką mokymą reikėtų užtikrinti garantuojant gerą kokybę.

5.7. Investicijų į suaugusiųjų švietimą ir darbuotojų mokymą didinimas dideliu mastu yra susijęs su tinkamu mokslinių tyrimų indėliu kuriant, reformuojant ir įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą politiką ir sistemas. Siekiant užtikrinti veiksmingas investicijas į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą įmonėse, reikia papildomų duomenų apie įmonių investicijas ir Vyriausybių teikiamą finansinę paramą . Darbdavių ir įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant profesines sąjungas ir darbuotojus, indėlis turėtų būti tinkamai analizuojamas ir įtraukiamas į politines diskusijas, daugiausia dėmesio skiriant investicijoms į mokymą, skirtą skirtingiems įgūdžiams (profesiniams, su bendrove susijusiai, bendrajai kompetencijai, baziniams įgūdžiams ir t. t.) įgyti, skirtingo kvalifikacijos lygio darbuotojams, tiek moterims, tiek vyrams, mokymui įmonėse ir už jų ribų, kitų paslaugų teikėjų teikiamoms paslaugoms ir pan.

5.8. Suaugusiųjų švietimui – dėl jo įvairovės ir daugybės įvairių paslaugų teikėjų – trūksta koordinavimo tiek valstybių narių, tiek Europos lygmeniu. Integruotas požiūris, susiejantis įvairias politikos sritis ir suinteresuotuosius subjektus, ypatingą dėmesį skiriant demokratiniam mokymosi visą gyvenimą politikos kūrimo ir įgyvendinimo valdymui , įskaitant veiksmingą socialinį dialogą su socialiniais partneriais ir konsultacijas su pilietine visuomene , gali padidinti investicijų politikos veiksmingumą, taip išplečiant galimybes pasiekti labai įvairias potencialias tikslines grupes ir patenkinti pažeidžiamų asmenų poreikius.

5.9. Kad mokymasis visą gyvenimą būtų sėkmingas, EESRK ragina visus ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimančius asmenis spręsti šias su mokymosi visą gyvenimą aplinka susijusias problemas ir finansiškai remti jų sprendimus, atsižvelgiant į savo atsakomybės sritį:

5.9.1. parengti ir įgyvendinti ilgalaikes strategijas formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos paslaugų teikėjų bendradarbiavimui skatinti siekiant remti besimokančiųjų mokymosi ir mokymo poreikius; kad šios strategijos būtų tvarios, jas reikėtų rengti kartu su jiems atstovaujančiomis regionų, nacionalinio ir Europos lygmens asociacijomis numatant joms paramą;

5.9.2. užtikrinti, kad besimokantys asmenys galėtų aktyviai dalyvauti savo mokymosi trajektorijose visų pirma jas parengiant pagal jų poreikius – tai leistų jiems būti aktyviais kūrėjais, o ne pasyviais žinių ir inovacijų vartotojais;

5.9.3. remti visų amžiaus grupių besimokančiuosius pradedant mokytis, derinant skirtingas mokymosi formas ar jas keičiant atsižvelgiant į asmeninius poreikius ir gabumus, pasitelkus lankstesnes švietimo ir mokymo sistemas ir teikiant kokybiškas orientavimo visą gyvenimą paslaugas;

5.9.4. neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimui (kaip nurodoma Tarybos rekomendacijoje dėl rezultatų patvirtinimo ( 35 ) ) teikti aukščiausią prioritetą atsižvelgiant į jo potencialą didinti visų įgūdžių, gebėjimų ir žinių matomumą, nes tai gali paskatinti reikšmingą dalyvavimą visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje, ypač pažeidžiamų grupių ( 36 )

5.9.5. didinti galimybes mokytis visą gyvenimą vietos lygmeniu pasinaudojant esama bendruomenės ir švietimo infrastruktūra siekiant sukurti daugiafunkcines mokymosi erdves visiems; tokie įvairių formų bendruomenių mokymosi visą gyvenimą centrai veikia valstybėse narėse, tačiau tai turėtų tapti įprasta politikos formavimo koncepcija.

6. Konkrečios pastabos dėl Europos ir nacionalinių finansavimo šaltinių ir politikos, būtinų tvariam finansavimui užtikrinti (37)

6.1. ES finansavimo šaltiniai

6.1.1. Europos Komisija savo 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje paskelbė keletą būdų, kaip gerinti ES investicijų planą, į programą „InvestEU“ įtraukiant socialinėms investicijoms ir įgūdžiams skirtą skirsnį. Tai rodo įsipareigojimą skirti socialinių investicijų ir parengti tinkamų priemonių, sudarančių tam sąlygas.

6.1.2. ES fondų (pavyzdžiui, ESF, „Erasmus+“, ESIF ir kitų atitinkamų ES priemonių) teikiamomis galimybėmis ir kuo geriau išnaudoti turimus ES finansinius išteklius. Pagal naują DFP bet kuriuo atveju turėtų būti siekiama pašalinti valstybių narių ir ES lygmenimis vykdomą biudžeto galimybių ribojimą mokymosi visą gyvenimą atžvilgiu Komisija ir valstybės narės turėtų pasinaudoti(pavyzdžiui, ESF, „Erasmus+“, ESIF ir kitų atitinkamų ES priemonių)ir kuo geriau išnaudoti turimus ES finansinius išteklius. Pagal naują DFP bet kuriuo atveju turėtų būti siekiama pašalinti valstybių narių ir ES lygmenimis vykdomą biudžeto galimybių ribojimą mokymosi visą gyvenimą atžvilgiu ( 38 ) . Vis dėlto, nors ES lėšos gali svariai prisidėti ugdant įgūdžius ar mokantis visą gyvenimą, pernelyg didelė priklausomybė nuo ES lėšų gali kelti susirūpinimą dėl finansavimo tvarumo, nes ES lėšos skiriamos projektams ir pagal savo pobūdį yra laikinos.

6.1.3. Siekiant užtikrinti tvarias nacionalines investicijas į mokymąsi visą gyvenimą ir suaugusiųjų švietimą, esminį vaidmenį atlieka Europos semestro procesas, nes pabrėžiamos sritys, kur yra būtinas finansavimas. Kad nacionalinė ar regioninė mokymosi visą gyvenimą politika būtų veiksmingai įgyvendinama, reikia užtikrinti tinkamą finansavimo lygį . Didesnis finansavimo tvarumas ir tęstinumas yra labai svarbūs siekiant užtikrinti tvarų suaugusiųjų švietimo darbą ir mokymo paslaugų teikimą bei mokymosi visą gyvenimą paslaugų teikėjų gebėjimą diegti inovacijas ir tobulėti šioje srityje.

6.2. Tinkamą finansavimo paskirstymą remianti politika

6.2.1. Svarbu ugdyti vertinimo kultūrą. Prie to gali prisidėti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, politinis įsipareigojimas dėl faktais grindžiamo politikos formavimo (ir atskaitomybės) , teisiniai vertinimo reikalavimai, Europos finansavimo vertinimo reikalavimai ir vertintojų švietimas bei mokymas, kad vertinimas būtų užtikrintas per visą politikos ciklą.

6.2.2. Svarbu reguliariai įvertinti, ar veiksmingai finansinės ir nefinansinės paramos priemonės pasiekia tikslines suaugusiųjų grupes ir ar efektyviai naudojami ištekliai. Turi būti nustatyta patikima stebėsenos ir vertinimo tvarka. Vertinimų rezultatais reikėtų naudotis ir remtis formuojant visą gyvenimą trunkančio mokymosi politiką. Remiantis patikimais faktais, iš vertinimų būtų galima spręsti, kad reikia keisti (arba nutraukti) esamas priemones ir (arba) pradėti taikyti naujas. Pagal vertinimus taip pat būtų galima nustatyti įvairią veiksmingą praktiką, kurią būtų galima plėsti skiriant papildomą ar tvaresnį finansavimą . Stebint ir vertinant sistemas turėtų dalyvauti socialiniai partneriai.

6.2.3. tinkamai padalytų išlaidas valdžios institucijoms, darbdaviams, fiziniams asmenims ir kitiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., socialiniams partneriams, mokymo paslaugų teikėjams, NVO). Kaip nurodoma CEDEFOP suaugusiųjų mokymosi finansavimo duomenų bazėje Reikia finansavimo mechanizmų, kurie sutelktų nacionalinius išteklius ir(pvz., socialiniams partneriams, mokymo paslaugų teikėjams, NVO). Kaip nurodoma CEDEFOP suaugusiųjų mokymosi finansavimo duomenų bazėje ( 39 ) , esama įvairių fiziniams asmenims ir įmonėms ar darbdaviams skirtų finansavimo mechanizmų, kuriais siekiama didinti dalyvavimą ir privačias investicijas į švietimą ir mokymą. Valdžios institucijos turi tinkamai koordinuoti šias galimybes, o sektorių mokymo fondų atveju koordinavimo vaidmens daugiausia imasi socialiniai partneriai. Fiziniams asmenims skirtos finansinės priemonės apima, pavyzdžiui, individualaus mokymosi sąskaitas arba čekius, (nebrangias) paskolas ir apmokamas atostogas mokymosi tikslais. Finansinė parama įmonėms gali būti teikiama per mokymo fondus (finansuojama įmonių mokesčiais), taikant mokesčių paskatas arba skiriant dotacijų (finansuojamų iš bendrųjų mokesčių). Tokios išlaidų pasidalijimo priemonės taip pat yra būdas užtikrinti bendrą atsakomybę už mokymosi visą gyvenimą politikos formavimą ir (arba) įgyvendinimą ir investicijas į įgūdžius.

6.2.4. socialinis dialogas ir kolektyvinės sutartys, ypač sektorių lygmeniu . Šiuo tikslu reikia, kad socialiniai partneriai bendradarbiautų skatindami judumą ir karjerą tarp skirtingų sektorių. Svarbų vaidmenį gali atlikti kai kuriose valstybėse narėse įsteigti mokymo fondai Valdant mokymo sistemas, kuriant mokymo galimybes ir gerinant darbuotojų mokymo paslaugų tinkamumą ir teikimą, svarbų vaidmenį atlieka. Šiuo tikslu reikia, kad socialiniai partneriai bendradarbiautų skatindami judumą ir karjerą tarp skirtingų sektorių. Svarbų vaidmenį gali atlikti kai kuriose valstybėse narėse įsteigti mokymo fondai ( 40 )

6.2.5. Finansavimo priemonės gali būti veiksmingesnės, jei jos derinamos su tinkamomis nefinansinės paramos priemonėmis . Šios priemonės turi būti kruopščiai parengtos, kad būtų galima veiksmingai pasiekti konkrečias ir (arba) prioritetines pažeidžiamas grupes (pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos darbuotojus, vyresnio amžiaus bedarbius, MVĮ darbuotojus). Rengiant finansavimo priemonę taip pat svarbu atsižvelgti į jos papildomumą ir sąveiką su kitomis esamomis priemonėmis.

6.2.5.1. Fiziniams asmenims skirtos nefinansinės priemonės taip pat apima priemones, kurios paprastai teikiamos kaip profesinio orientavimo arba orientavimo visą gyvenimą ir patvirtinimo paslaugų dalis. Teikiant šias paslaugas, besimokantys asmenys taip pat turėtų būti informuojami apie galimą finansinę paramą suaugusiųjų švietimui ir apie tai, kaip ja pasinaudoti.

6.2.5.2. Įmonėms nefinansinė parama gali būti teikiama šiais būdais: teikiant informaciją ir patarimus, susijusius su finansavimo galimybėmis, teikiant administracinę paramą, susijusią su paraiškomis finansavimui gauti, teikiant konsultavimo paslaugas nustatant mokymo poreikius ir rengiant mokymo planus, skatinant partnerystes ar įmonių tinklus (MVĮ ar įtraukiant MVĮ), skirtus ištekliams sutelkti ir nepakankamų mokymo pajėgumų problemai spręsti.

6.2.6. Bet kokia pareiškėjams, lėšų gavėjams ir lėšas valdantiems subjektams tenkanti administracinė našta turėtų būti kuo mažesnė, o tinkama finansavimo priemonės struktūra ir (arba) tinkamas taikymas ir veiksminga stebėsena turėtų užtikrinti, kad būtų išvengta savaimingumo efekto ir (arba) pakeitimo poveikio.

2020 m. gegužės 7 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(2) OL C 389, 2019 11 18, p. 12.

(3) Europos švietimo erdvė.

(4) https://eu2020.hr/

(5) COM(2020) 14 final.

(6) OL C 332, 2015 10 8, p. 68.

(7) 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

(8) Tarybos išvados dėl mokymosi visą gyvenimą politikos esminio vaidmens įgalinant visuomenes spręsti technologinių pokyčių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos klausimus remiant integracinį ir tvarų augimą.

(9) OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

(10) Pranešimas dėl Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės.

(11) Pavyzdžiui, Pasaulio ekonomikos forumas paskelbė pranešimą (2015 m.), kuriame daugiausia dėmesio skiriama opiai XXI-ojo amžiaus įgūdžių trūkumo problemai ir būdams ją išspręsti taikant technologijas, taip pat greta tradiciškai minimų bazinių gebėjimų pabrėžiamas gebėjimų (pavyzdžiui, kritinio mąstymo ir bendradarbiavimo) ir charakterio savybių (pavyzdžiui, smalsumo, iniciatyvumo ir lyderystės) poreikis.

(12) Nuomonė OL C 14, 2020 1 15, p. 46 ir OL C 237, 2018 7 6, p. 8.

(13) Pasaulio ekonomikos forumo pranešimas New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology.

(14) COM(2020) 14 final.

(15) Europos suaugusiųjų švietimo asociacijos (EAEA) informacinis dokumentas „Suaugusiųjų švietimas ir tvarumas“.

(16) OL C 262, 2018 7 25, p. 1.

(17) Pasaulinės komisijos dėl darbo ateities pranešimas Work for a brighter future.

(18) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(19) OL C 389, 2019 11 18, p. 12.

(20) Europos švietimo erdvė.

(21) Europos Komisijos pranešimas „Suaugusiųjų mokymosi sektoriaus plėtra“.

(22) CEDEFOP.

(23) 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba. Pirmininkaujančios valstybės narės išvados.

(24) Užimtumo gairės.

(25) Šalių ataskaitos.

(26) BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES ir UK.

(27) AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE ir UK.

(28) BG, EE, GR, IT, PT, RO ir SE.

(29) COM(2019) 500 final.

(30) OL C 332, 2015 10 8, p. 68.

(31) OL C 237, 2018 7 6 p. 57, OL C 237, 2018 7 6, p. 8, OL C 14, 2020 1 15, p. 60.

(32) OL C 177, 2016 5 18, p. 35, OL C 268, 2015 8 14, p. 27.

(33) OL C 226, 2014 7 16, p. 21.

(34) 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1).

(35) 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

(36) OL C 13, 2016 1 15, p. 49.

(37) Taip pat žr. Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults.

(38) Savo nuomonėje (OL C 62, 2019 2 15, p. 194) EESRK ragina programos „Erasmus+“ biudžetą padidinti tris kartus.

(39) CEDEFOP duomenų bazė.

(40) Europos socialinių partnerių pranešimas Promoting social partnership in employee training.