2019 m. birželio 5 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 3 dalį parengtame pranešime Komisija įvertino, kad 2018 m. Italija nesilaikė Sutartyje nustatyto skolos kriterijaus, ir padarė išvadą, kad yra pagrindo pradėti Italijos skola grindžiamą perviršinio deficito procedūrą.

Ta išvada pagrįsta toliau išdėstytais argumentais.

·2018 m. galutiniai duomenys parodė, kad Italijos valstybės skolos santykis su BVP nuo 131,4 % 2017 m. išaugo iki 132,2 % 2018 m.

·Italijos struktūrinis balansas 2018 m. pablogėjo 0,1 % BVP ir, remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze buvo numatoma, kad 2019 m. pablogės dar 0,2 % BVP. Taigi Italijos pastangų atotrūkis nuo pastangų, kurios (iš esmės) atitiktų reikalaujamas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį, buvo 0,4 % BVP 2018 m. ir 0,3 % BVP 2019 m.

·Komisijos 2019 m. pavasario prognozė rodė, kad nominalusis deficitas 2020 m. viršys 3 % BVP pamatinę vertę, jei teisės aktais kaip apsaugos sąlyga Vyriausybės įteisintas PVM padidinimas neįsigaliotų arba nebūtų pakeistas alternatyviomis finansavimo priemonėmis.

Komisijos pranešime padarytą išvadą 2019 m. birželio 11 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dalį priimtoje nuomonėje patvirtino Ekonomikos ir finansų komitetas. Ekonomikos ir finansų komitetas Italiją taip pat ragino „imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų laikymąsi pagal PDP“ ir pridėjo, kad „Komisija ir komitetas galėtų atsižvelgti į kitus galimus Italijos nurodytus elementus“.

2019 m. liepos 1 d. Italijos Vyriausybė priėmusi 2019 m. vidurio biudžetą patvirtino fiskalinį koregavimą, kuris 2019 m. iš viso sudaro 7,6 mlrd. EUR, arba 0,42 % BVP, nominaliąja verte ir 8,2 mlrd. EUR, arba 0,45 % BVP, vertinant struktūriškai. Tas priemones, dėl kurių Italija 2019 m. galės laikytis prevencinės dalies reikalavimų, daugiausia sudaro didesnės, nei numatyta, pajamos ir mažesnės, nei prognozuota, viešosios išlaidos dėl biudžeto vykdymo 2019 m., o jo vykdymas papildomai užtikrinamas naujais teisės aktais įteisinta išlaidų įšaldymo sąlyga (šios priemonės vertė – 1,5 mlrd. EUR, arba 0,08 % BVP), kuri turi įsigalioti 2019 m. rugsėjo 15 d., jei nebus pasiektas naujasis fiskalinis tikslas.

Apskritai pakoregavus biudžetą ir įteisinus naująją išlaidų įšaldymo sąlygą užtikrinama, kad iki šiol dėl to atsiradusios didesnės pajamos ir mažesnės išlaidos per likusią 2019 m. dalį būtų naudojamos deficitui ir skolai mažinti ir nebūtų panaudotos kitoms priemonėms. Papildomą patikinimą šiuo atžvilgiu suteikia teisės aktų, kuriais įgyvendinamos piliečių pajamų ir ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos, peržiūra, pagal kurią panaikinama galimybė nepanaudotus šioms dviem priemonėms skirtus išteklius perkelti iš vienos sistemos į kitą ir į kitus biudžetinius metus.

Atsižvelgiant į šias priemones, šiuo metu numatoma, kad Italijos nominalusis deficitas pasieks 2,04 % BVP 2019 m. (palyginti su Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatytu 2,5 % BVP dydžiu) ir atitiks deficito tikslą, kurį Parlamentas 2018 m. gruodžio mėn. patvirtino priimdamas 2019 m. biudžetą, nepaisant nuo to laiko gerokai pablogėjusios makroekonominės perspektyvos.

Tai atitiktų maždaug 0,2 % BVP struktūrinį pagerėjimą (palyginti su Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatytu 0,2 % BVP pablogėjimu). Taigi, šiuo metu numatoma, kad 2019 m. Italijos pastangos turėtų iš esmės atitikti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus, nes panaikinamas 0,3 proc. BVP atotrūkis, apskaičiuotas pagal Komisijos 2019 m. pavasario prognozę. Be to, 2019 m. Vyriausybės įgyvendintos papildomos fiskalinės pastangos taip pat iš dalies kompensuoja 2018 m. užfiksuotą struktūrinio balanso pablogėjimą.

2019 m. liepos 2 d. Komisijai atsiųstame rašte Italijos Vyriausybė įsipareigojo 2020 m. pasiekti struktūrinį pagerėjimą pagal Pakto reikalavimus, užtikrindama PVM padidinimo, kaip apsaugos sąlyga tiems metams įteisinto teisės aktais, pakeitimą kompensacinėmis fiskalinėmis priemonėmis, įskaitant išlaidų peržiūrą ir mokesčių išlaidų persvarstymą.

Be to, tame pačiame rašte Italijos Vyriausybė įsipareigoja fiskalinį konsolidavimą vykdyti kartu su struktūrinėmis reformomis, kuriomis siekiama didinti Italijos ekonomikos augimo potencialą, laikantis per Europos semestrą birželio 5 d. Komisijos pasiūlytų šaliai skirtų rekomendacijų. Vyriausybė nurodo, kad tomis reformomis visų pirma turėtų būti siekiama didinti viešojo sektoriaus ir teisės sistemos efektyvumą, taip pat gerinti žmogiškąjį kapitalą ir kelti našumą.

Apskritai Komisija mano, kad šios priemonės pakankamai didelės, kad šiuo metu Tarybai nebūtų siūloma pradėti perviršinio deficito procedūrą, nes 2018 m. Italija nesilaikė skolos kriterijaus. Komisija prižiūrės, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos. Ji atidžiai stebės 2019 m. biudžeto vykdymą ir įvertins, ar Italijos 2020 m. biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo paktą. Be to, norint užtikrinti spartesnį ekonomikos augimą ir taip prisidėti prie skolos santykio su BVP mažinimo labai svarbu bus vykdyti į šaliai skirtas rekomendacijas įtrauktas struktūrines reformas. Šių reformų įgyvendinimą Komisija vertins per Europos semestrą.