LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 375/9

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 375/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SLAVONSKI KULEN“/„SLAVONSKI KULIN“

ES Nr. HR-PGI-0005–01216–2014 03 20

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pavadinimas (-ai)

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatijos Respublika

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ – tai konservuota dešra, pagaminta iš aukščiausios kokybės kiaulienos išpjovų, nugaros riebalų, druskos ir prieskonių mišinio, sukimšto į kiaulės akląją žarną. Prikimšta žarna yra fermentuojama, šaltai rūkoma, džiovinama ir brandinama – visa tai trunka ne mažiau kaip 150 dienų.

Nepriklausomai nuo to, kada pradedamas mažiausiai 150 dienų trunkantis gamybos procesas, šio proceso pabaigoje visų gamintojų „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ turi pasižymėti 3.2 punkte nurodytomis fizinėmis, cheminėmis ir juslinėmis savybėmis.

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra cilindro formos, kuri gali įvairuoti priklausomai nuo kiaulės aklosios žarnos dydžio ir apimties. Ji yra vienodos nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos, be dėmių, raukšlių ar įtrūkimų, surišta kanapių pluošto virvele, kuri rišama per natūralias aklosios žarnos klostes. Perpjovus skersai, matomos gerai susimaišiusios mėsos ir riebalų dalelės be jokių jungiamojo audinio likučių. Mėsa yra nuo šviesiai iki tamsiai raudonos spalvos, o riebalai – nuo baltos iki oranžinės spalvos, ir „kulen“ neturi arba turi tik neryškų tamsų išorinį kraštą.

Dešra pasižymi maloniu aromatu: lapuočių medžių dūmo iš išorės ir fermentuotos kiaulienos, paprikos bei česnako su švelniu dūmo kvapu iš vidaus. Ji yra kietos konsistencijos, nėra lengvai smulkinama, ypač tinkama pjaustyti griežinėliais ir yra lengvai kramtoma. Jos skonis yra intensyvus fermentuotos brandintos kiaulienos skonis, sūrus ir aštrus, bet be rūgštumo ar kartumo.

Rinkai tiekiama „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ turi sverti mažiausiai 900 g ir pasižymėti šiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis: drėgnis turi būti ne didesnis nei 40 %, riebalų kiekis ne didesnis nei 35 %, o vandens aktyvumo koeficientas (Aw) turi būti mažesnis nei 0,90.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra pagaminta tik iš kiaulių, atsivestų ir nupenėtų 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Turi būti naudojami tik autochtoninės slovėnų „Black“ veislės kiaulių, grynaveislių ir šalies viduje išaugintų „Large Yorkshire“ bei Švedijos „Landrace“ veislių kiaulių, taip pat dviejų iš šių veislių mišrūnų, šių veislių grįžtamojo kryžminimo būdu išveistų kiaulių ir trijų iš šių veislių ir „Duroc“ veislės mišrūnų palikuonys. Turi būti naudojami kastruoti patinai ir patelės (kiaulaitės ir atskirtos jaunos paršavedės), kurių amžius 12–20 mėnesių, o galutinis svoris ne mažesnis kaip 140 kg.

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gaminti naudojama tik šių kategorijų mėsa: pirmos (I) kategorijos – koja be kulninės ir longissimus dorsi raumens juosmens ir nugaros dalys, antros (II) kategorijos – mentės (be priešakinių kojų) ir trečios (III) kategorijos – kaklas, kieti nugaros riebalai (ne daugiau kaip 10 %). Išvalyta ir nusausinta akloji žarna yra naudojama kaip dešros apvalkalas. Įdaras yra pagardintas valgomąja druska, aštriąja ir saldžiąja raudonąja paprika bei česnaku.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gamybos etapai, įskaitant kiaulių penėjimą, turi vykti 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Gamybos procesas apima įdaro paruošimą, fermentaciją, šaltą rūkymą, džiovinimą ir brandinimą. Gamybos ciklas tęsiasi kasmet nuo lapkričio mėn. 1 d. iki kovo mėn. 31 d.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra gaminama tik tam tikrame Kroatijos regione – Slavonijoje. Šios vietovės ribos atitinka administracines toliau nurodytų apskričių miestų ir savivaldybių ribas ir apima:

visą Vukovaro-Sremo apskritį, šiuos Osijeko-Baranios apskrities miestus ir savivaldybes: Beliščę, Doni Micholiacą, Džakovą, Našicę, Osijeką, Valpovą, Antunovacą, Bizovacą, Čepiną, Donia Motičiną, Drenę, Džurdženovacą, Erdutą, Ernestinovą, Feričancus, Gorjanus, Košką, Levanska Varošą, Magadenovacą, Marijancus, Petrijevcus, Podgoračą, Podravska Moslaviną, Punitovcus, Satnica Džakovačką, Semelcus, Strizivoiną, Šodolovcus, Trnavą, Vilevą, Viškovcus, Vladislavcus ir Vuką, visą Slavonski Brodo-Posavinos apskritį, visą Požegos ir Slavonijos apskritį, šiuos Sisako-Moslavinos apskrities miestus ir savivaldybes: Lipovlianus, Kutiną (Banova Jarugos, Medžuričių, Jamaricos ir Jania Lipos kaimus), Novską ir Jasenovacą, šiuos Bjelovaro-Bilogoro apskrities miestus ir savivaldybes: Garečnicą (Duchovų, Gorni Ulianiko, Ulianiko, Ulianički Brijego ir Chrastovaco kaimus), Dežanovacą, Končanicą, Džulovacą, Siračą ir Daruvarą, šiuos Viroviticos-Podravinos apskrities miestus ir savivaldybes: Viroviticą, Slatiną, Orachovicą, Crnacą, Čačincus, Čadžavicą, Gradiną, Lukačą, Mikleušą, Nova Bukovicą, Pitomačą (Stari Gradaco, Starogradački Marofo ir Križnicos kaimus), Sopję, Suchopolę, Špišic Bukovicą, Vočiną ir Zdencus.

5. Ryšys su geografine vietove

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ ir jos geografinės vietovės ryšys grindžiamas šiais veiksniais: vietos gamintojų tradicine praktine patirtimi ir natūraliam mėsos perdirbimui bei konservavimui palankiomis klimato salygomis.

Iš istorinių duomenų matyti, kad „kulen“ gaminama daugiau kaip 200 metų. Slavonijoje– vietovėje su tvirtomis augalininkystės ir gyvulininkystės tradicijomis – visada vyravo geros kiaulių auginimo ir kiaulienos perdirbimo sąlygos. Komercinis kiaulių auginimas Slavonijoje tapo intensyvesnis pasitraukus turkams ir įkūrus karinę pasienio zoną XVII amžiuje – kiaules dideliu mastu imta auginti kariuomenei ir pagrindiniams vartotojų centrams. Iš pradžių kiaulės augintos tik kumpiui ir lydytiems taukams gaminti, ir tik kiek vėliau, vystantis mėsininkų veiklai, išpopuliarėjo kiti produktai, tokie kaip dešros ir „kulen“.

Slavonija pasižymi švelniu žemyniniu klimatu su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Kiaulių skerdimas ir „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gamyba tradiciškai vyksta žiemą, kai žema oro temperatūra sudaro geras natūralias sąlygas mėsai perdirbti. Vidutinė oro temperatūra lapkričio–kovo mėnesiais yra 0,2–6,9 °C, ir tai užtikrina gerą natūralią apsaugą, kad mėsa nesugestų.

Nustatyti apribojimai dėl kiaulių kilmės yra susiję su „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gamybos tradicija ir geru produkto vardu rinkoje. „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra Slavonijos produktas, pagamintas pagal tradiciją prieš pasidedant žiemai paskersti sunkias namuose išaugintas kiaules, kad būtų galima pagaminti mėsą, lydytus taukus ir vytintos mėsos produktus ir išmaitinti vietos bendruomenę kitais metais. Tradicinis Slavonijos kiaulių skerdimas apėmė visus etapus nuo gyvulio skerdimo iki gamybos, rūkymo ir tradicinių konservuotų mėsos produktų džiovinimo. Kiaulių skerdimas buvo svarbus visuomeninis renginys, į kurį susirinkdavo giminaičiai, draugai ir kaimynai, ir po jo būdavo dainų ir šokių šventė. „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ buvo gaminamas iš kiaulių, kurios buvo augintos tame pačiame privačiame ūkyje arba atvežtos iš kaimyninių ūkių, mėsos. Ši tradicija tęsiasi iki šių dienų. Nėra jokių įrodymų, suteikiančių pagrindą manyti, kad „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ kada nors gaminta iš kiaulienos, pagamintos ne Slavonijoje.

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ fizines, chemines ir juslines savybes lemia gamybos metodas ir vietos gamintojų tradicinė praktinė patirtis. „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gamyba visais laikais buvo grindžiama specialia vietos gamintojų žaliavų pasirinkimo ir gamybos proceso praktine patirtimi ir įgūdžiais. Gamybos procese naudojamos tik rinktinės aukščiausios kokybės išpjovos ir nugaros riebalai iš vietoje išaugintų senesnių ir sunkesnių kiaulių. Gamyba vyksta pagal tradicinį receptą, naudojant tik natūralios kilmės prieskonių mišinį: saldžiosios ir aštriosios raudonosios paprikos, česnako ir valgomosios druskos. Riebalai sudaro tik labai mažą (iki 10 %) įdaro dalį, o tai reiškia, kad dėl didelio mėsos kiekio „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra ypač aukštos kokybės dešra, tačiau ir viena sunkiausiai išdžiovinamų.

Įdaro kimšimas į kiaulės akląją žarną, kuri yra palyginti didelio skersmens, ir suformuotos sunkios dešros paruošimas reikalauja papildomų gamintojo įgūdžių ir išmanymo, kaip rankomis surišti gaminį, kaip jį rūkyti, džiovinti ir brandinti gana ilgą laiko tarpą. Todėl „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ gamyba yra technologiškai sunkesnė ir reikalauja daugiau laiko, palyginti su kitomis dešromis.

Specifinis gamybos metodas suteikia „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ specifinę išvaizdą ir savybes. „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra sukimšama į kiaulės akląją žarną, kuri yra surišama virvele tam tikru būdu. Šio produkto paviršius yra švelniai aprūkomas skroblo, uosio ar buko dūmu. Vidus išsiskiria mėsos ir riebalų dalelių, sumaltų malimo plokštėmis su 6–12 mm skylėmis, deriniu. Kruopštus šaltas rūkymas lapuočių medžių dūmu suteikia „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ švelnų dūmo kvapą, o būdingą sūrų ir pikantišką konservuotos brandintos kiaulienos aromatą ir skonį suteikia tradiciškai naudojami pagardai, didelis liesos mėsos kiekis bei specialus produkto džiovinimo ir brandinimo keletą mėnesių būdas.

Aukščiausios kokybės ingredientų pasirinkimo įgūdžiai, tradicinis receptas, gamybos procesas ir laikas buvo perduodami iš kartos į kartą iki šių dienų, todėl „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ būdingos išskirtinės savybės ir ryšys su vietos bendruomene. „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ geras vardas susijęs su šio gaminio svarba Slavonijos paveldui, jo pavadinimu ir ekonomine svarba.

Praeityje „kulen“ buvo itin vertinama prekė. Ja buvo galima pavaišinti brangų draugą arba ją buvo galima dovanoti svarbiam asmeniui. Gamyba buvo palyginti mažos apimties, t. y. viena „kulen“ iš vienos kiaulės, taigi gaminys būdavo atidedamas ypatingoms progoms ir svarbiems svečiams. „Kulen“ taip pat yra minimas daugelio autorių, rašiusių slavonų sėkmių ir nesėkmių kroniką ir aprašiusių jų gyvenimo būdą, darbuose. Didesnė gamybos apimtis ir padidėjusi vietos gyventojų perkamoji galia šiais laikais skatina dažniau rengti banketus ir siūlyti „kulen“ kaip dovaną. Be „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ beveik negalima įsivaizduoti visuomeninių švenčių, bažnytinių šventinių renginių, nacionalinių švenčių, tradicinių ceremonijų ir šeimos susitikimų. Paprotys dovanoti „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ išliko iki šių dienų (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagrebas, 2005, p. 127).

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ geras vardas taip pat yra susijęs su jos pavadinimu. Pavadinimas „Slavonski kulen“ pirmą kartą paminėtas 1968 m. laikraštyje „Vinkovački list“ (Vinkovački list Nr. 15, 1968 4 12, p. 5). Pažymėtina, kad skirtinguose kroatų dialektuose „kulen“ vadinamas „kulin“, „kuljen“ ir „kulijen“. Tačiau „kulen“ ir „kulin“ yra dažniausi. Pirmajam pavadinimui pirmenybę teikia kalbantys štokavų (oficialiu Kroatijos ijekavų dialektu), o antrajam – kalbantys ikavų dialektu. Šiandien prekybos ir komerciniuose dokumentuose (sąskaitose, produktų etiketėse, kainoraščiuose) naudojami pavadinimai yra „Slavonski kulen“ arba „Slavonski kulin“.

Slavonijoje yra ūkių, kuriems „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra svarbus pajamų šaltinis. Vidaus rinkoje gaminio paklausa viršija pasiūlą. Be to, „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra vienas iš nedaugelio gaminių, dėl kurių Slavonijos ūkiai, ypač tie, kuriuose auginamos kiaulės, gali rinkoje konkuruoti su kitais ūkiais.

„Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ specifiškumą, palyginti su kitais gaminiais, lemia iki šių dienų išlaikyta tradicinė gamybos technologija, žaliavų kokybė (rinktinės brandžios autochtoninių ar naminių kiaulių mėsos išpjovos), natūralūs pagardai ir tradicinis gamybos laikas.

Visa tai, kas minėta pirmiau, rodo, kokia svarbi „Slavonski kulen“/„Slavonski kulin“ yra Slavonijos žmonėms, kurie ją laiko ne tik tradiciniu maisto produktu, bet ir neatskiriama kultūros tradicijų ir paveldo dalimi.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (2), 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa.

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2) OL L 179, 2014 6 19, p. 36.