Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Čekijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0025 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.1.2006 SEK(2006) 25 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Čekijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Čekijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Čekijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Antroji atnaujinta 2005–2008 m. Čekijos konvergencijos programa buvo pateikta 2005 m. lapkričio 24 d. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma pasirinktinai pateikiamų naujajame elgesio kodekse nurodomų duomenų. 2. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Čekijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Čekijai „deficito mažinimui skirti daugiau nei planuota lėšų ir griežtai laikytis vidutinės trukmės laikotarpio centrinės valdžios išlaidų aukščiausių ribų, kurios tampa teisėtai privalomos nuo 2006 m.“ Čekija taip pat buvo paraginta „sparčiau vykdyti pensijų reformą ir reformuoti sveikatos priežiūros sistemą, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas.“ 3. Po pasiektos ekonominių reformų pažangos ir stabilizacijos dešimtojo dešimtmečio viduryje, Čekijos makroekonomika prarado pusiausvyrą, o tai 1997 m. gegužės mėn. sukėlė užsienio valiutos keitimo krizę ir 1997–1999 m. ekonomikos nuosmukį. Dėl esminių struktūrinių finansų ir įmonių sektorių reformų nuo 2000 m. ekonomika pradėjo atsigauti. Nuo tada metinis realiojo BVP augimas vidutiniškai siekė apie 3 %, palyginti su vidutine metine 1,7 % augimo norma ES. 4. Programoje pateikiami trys makroekonominių projekcijų scenarijai: „pagrindinis“, „optimistinis“ ir „pesimistinis“. „Pagrindinis“ scenarijus yra pamatinis scenarijus vertinant biudžeto projekcijas. Pagal šį scenarijų metinis realiojo BVP augimas 2005 m. bus 4,8 %, 2006 m. – 4,4 %, o 2007–2008 m. nežymiai sumažės iki 4¼ %. Tai iš esmės atitinka 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozes 2005–2007 m. 2008 m. numatomas šiek tiek didesnis augimas, nei numatė Komisijos tarnybos. Taigi augimo prielaidas, kuriomis grindžiama programa, galima vertinti kaip patikimas – praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Dėl galimo potencialaus augimo pervertinimo, ciklo sąlygos gali būti palankesnės, nei numatyta programos projekcijose. Numatoma, kad infliacija išaugs nuo 1,5 % 2005 m. iki 2,2 % 2006 m., o 2007 m. nežymiai sumažės iki 2,0 % – tai yra palyginti optimistiška. 5. Nuo 2002 m. liepos mėn. iki 2004 m. vasario mėn. Čekijos krona euro atžvilgiu nuvertėjo beveik 15 %, po to iki 2005 m. kovo mėn. jos vertė tvariai kilo – tokia buvo ir regiono tendencija, ir atgavo apie 12 % savo vertės euro atžvilgiu. Ši tendencija laikinai pasikeitė Čekijos kronai nuvertėjus 2005 m. kovo – balandžio mėn., tačiau 2005 m. birželio mėn. jos vertė vėl pradėjo kilti. Čekijos ilgalaikių palūkanų normos išlieka žemos. Joms sumažėjus per antrąjį 2004 m. pusmetį, jų skirtumas palyginti su euro zona svyravo nuo 0 iki 40 bazinių punktų beveik visus 2005 m. Konvergencijos programoje nurodoma, kad Čekija rengiasi prisijungti prie euro zonos 2010 m. ir dar kartą patvirtinama, kad dalyvavimas VKM II turėtų būti apribotas iki trumpiausio reikiamo laikotarpio. Pagal neseniai Finansų ministerijos paskelbtą visateisės euro zonos narystės tvarkaraštį, prisijungimas prie VKM II numatytas antroje 2007 m. pusėje. 6. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 4,7 % BVP deficitu. Numatoma, kad galutiniam deficitui įtaką pirmiausia darys centrinės valdžios biudžeto rodikliai, ypač valstybės biudžeto, kuriame mokestinės pajamos (grynaisiais pinigais) buvo didesnės nei numatytos, o išlaidos maždaug 1,5 % BVP mažesnės. 7. Atnaujintoje programoje nustatytas tikslas 2008 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma programoje numatoma 2005–2008 m. sumažinti deficitą daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP, o pirminį deficitą 2,3 procentiniais punktais. Vis dėlto, neatsižvelgiant į dviejų vienkartinių išlaidų poveikį 2005 m., nominalus deficitas šiuo laikotarpiu sumažėjo tik 1 procentiniu punktu BVP. Deficito sumažėjimas pirmiausia atspindi išlaidų santykio sumažinimą (2,3 procentiniais punktais BVP) programos laikotarpiu, tuo tarpu pajamos lieka iš esmės nepakitusios (-0,2 procentinio punkto). Valstybės vartojimas ir socialiniai pervedimai yra išlaidos, kurios, kaip planuojama, daugiausia sumažės BVP procentine dalimi. Numatyta, kad valstybės investicijos gerokai išaugs, nuo 5 % BVP 2004 m. iki daugiau kaip 6 % BVP 2008 m., gerokai daugiau, nei ES vidurkis (2,5 % BVP 2005 m.). Palyginti su ankstesne programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto patikslinimo planus, nors makroekonominis scenarijus yra daug geresnis. 8. Remiantis programos pagrindu Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką atliktais skaičiavimais, programos laikotarpiu struktūrinis balansas turėtų pagerėti nedaug (½ procentinio punkto BVP). Biudžeto patikslinimas planuojamas laikotarpio pabaigoje, atsižvelgiant į metus, kuriais numatomas teigiamas gamybos apimties atotrūkis. Iš tikrųjų numatoma, kad 2006 m. biudžeto būklė galėtų pablogėti. Atnaujintoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra „maždaug -1 % BVP“ struktūrinis balansas, kurį planuojama pasiekti 2012 m. 9. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1 ½ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamo lygio, kadangi jis tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 10. Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Faktiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Augimo prielaidos, kuriomis remiantis nustatomas biudžetas, paprastai buvo realistiškos, o mokesčių elastingumo prielaidos atsargios. Be to, biudžeto lėšos ne visada būdavo visiškai išnaudojamos, daugiausia dėl to, kad yra galimybė perkelti nepanaudotas lėšas į kitus biudžetinius metus. Kita vertus, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) priemonės socialinių išlaidų srityje, dėl kurių atitinkamos išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. Be to, 2004 m. išlaidų perkėlimai sudarė daugiau nei 1 % BVP, ir Komisijos tarnybos numato, kad jų apimtis 2005 m. toliau augs. Jei šios didelės perkeltos lėšos būtų panaudotos kaip papildomos biudžeto išlaidos, o tai yra tikėtina rinkimų metais 2006 m., galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama, ypač 2006 m. Vis dėlto augimo prielaida paskutiniais programos metais atrodo palanki. 11. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2008 m. – paskutinių programos metų. Vis dėlto struktūriniu požiūriu šis numatytas patikslinimas galėtų būti stiprinamas, ypač atsižvelgiant į geresnio rezultato galimybę 2005 m. ir į patikslintas augimo perspektyvas. 12. Numatoma, kad 2005–2008 m. valstybės skola išaugs ½ procentinio punkto BVP ir sudarys 38 % BVP 2008 m. – tai bus gerokai mažiau, nei 60 % BVP pamatinė vertė. Numatoma, kad neigiamą pirminio deficito poveikį didele dalimi kompensuos teigiamas sniego gniūžtės poveikis, nes neigiamą lėtai augančios potencialių palūkanų normos poveikį turėtų su kaupu kompensuoti besitęsiantis didelis nominalus BVP augimas. Numatoma, kad skolos augimą taip pat turėtų sumažinti atsargų ir srautų patikslinimas. 13. Atrodo, kad Čekijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų stabilumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors žvelgiant iš ES perspektyvos skolos santykis šiuo metu yra palyginti žemas, didelis deficitas didina skolos santykį ilgalaikėse prognozėse iki 2050 m., o dėl to padidėja skolos tvarumo rizika. Taip pat tikėtina, kad numatomas didelis išlaidų pensijoms padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta valstybės finansams. Atrodo, kad griežtas valstybės finansų planuoto konsolidavimo įgyvendinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir tolesnis biudžeto būklės stiprinimas kartu su papildomomis struktūrinėmis reformomis, siekiant sustabdyti išlaidų didėjimą dėl visuomenės senėjimo, ypač išlaidas pensijoms ir sveikatos priežiūrai, vaidina pagrindinį vaidmenį siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką[3]. 14. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Programoje numatoma perviršinį deficitą ištaisyti remiantis Tarybos rekomendacijomis. Programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą nuo tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. Vis dėlto, nors vyriausybei ilgalaikio tvarumo problema yra žinoma, programoje nėra numatyta konkrečių priemonių jai spręsti. 15. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Čekijos nacionalinėje reformų programoje ilgalaikis tvarumas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nors konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir valdžios sektoriaus vartojimo ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms, vis dėlto nėra nurodoma konkrečių reformos priemonių spręsti ilgalaikio tvarumo problemą. Programoje taip pat numatoma stiprinti aukščiausių vidutinės trukmės išlaidų ribų vaidmenį, įgyvendinant privalomus valstybės biudžeto ir valstybės lėšų kategorijų nustatymo principus ir įtraukiant vietos valdžią į biudžeto planavimo procesą. Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas, kurias 2004 m. liepos 5 d. pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Čekija turėtų: i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, turint omenyje mažesnę negu 2008 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) nustatytą pakankamai patikimą ribą ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas; ii) gerinti biudžeto planavimo kokybę, ypač analizuojant didelių išlaidų perkėlimų priežastis ir stiprinant aukščiausias nustatytas vidutinės trukmės išlaidų ribas; iii) gerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, ypač spartinant pensijų reformą ir reformuojant sveikatos priežiūros sistemą. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Čekijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 16. [2006 m. sausio 24 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma pasirinktinai pateikiamų naujajame elgesio kodekse nurodomų duomenų. 17. Po pasiektos ekonominių reformų pažangos ir stabilizacijos dešimtojo dešimtmečio viduryje, Čekijos makroekonomika prarado pusiausvyrą, o 1997 m. gegužės mėn. sukėlė užsienio valiutos keitimo krizę ir 1997–1999 m. ekonomikos nuosmukį. Dėl esminių struktūrinių finansų ir įmonių sektorių reformų nuo 2000 m. ekonomika pradėjo atsigauti. Nuo tada metinis realiojo BVP augimas vidutiniškai siekė apie 3 %, palyginti su vidutine metine 1,7 % augimo norma ES. Programa apima tris skirtingus makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijus: „optimistinį“, „pagrindinį“ ir „pesimistinį“ scenarijus. „Pagrindinis“ scenarijus yra pamatinis scenarijus vertinant biudžeto projekcijas, nes, remiantis šiuo metu turima informacija, jis remiasi patikimomis augimo prielaidomis – praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Pagal jį realiojo BVP augimas nežymiai sumažės nuo 4,8 % 2005 m. iki vidutiniškai 4,3 % likusiu programos laikotarpiu. Dėl galimo potencialaus augimo pervertinimo, ciklo sąlygos gali būti palankesnės, nei numatyta programos projekcijose. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos atrodo sumažintos. 18. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2008 m. 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Čekijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Čekijai „deficito mažinimui skirti daugiau nei planuota lėšų ir griežtai laikytis vidutinės trukmės laikotarpio centrinės valdžios išlaidų aukščiausių ribų, kurios tampa teisėtai privalomos nuo 2006 m.“ Čekija taip pat buvo paraginta „sparčiau vykdyti pensijų reformą ir reformuoti sveikatos priežiūros sistemą, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas.“ 19. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 4,7 % BVP deficitu. Numatoma, kad galutiniam deficitui įtaką pirmiausia darys centrinės valdžios biudžeto rodikliai, ypač valstybės biudžeto, kuriame mokestinės pajamos buvo didesnės nei numatytos, o išlaidos maždaug 1,5 % BVP mažesnės. 20. Atnaujintoje programoje nustatytas tikslas 2008 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma programoje numatoma 2005–2008 m. sumažinti deficitą daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP, o pirminį deficitą 2,3 procentiniais punktais. Vis dėlto, neatsižvelgiant į dviejų vienkartinių išlaidų poveikį 2005 m., nominalus deficitas šiuo laikotarpiu sumažėjo tik 1 procentiniu punktu BVP. Deficito sumažėjimas pirmiausia atspindi išlaidų santykio sumažinimą (2,3 procentiniais punktais BVP) programos laikotarpiu, tuo tarpu pajamos lieka iš esmės nepakitusios (-0,2 procentinio punkto). Valstybės vartojimas ir socialiniai pervedimai yra išlaidos, kurios, kaip planuojama, daugiausia sumažės BVP procentine dalimi. Numatyta, kad valstybės investicijos gerokai išaugs, nuo 5 % BVP 2004 m. iki daugiau kaip 6 % BVP 2008 m., gerokai daugiau, nei ES vidurkis (2,5 % BVP 2005 m.). Palyginti su ankstesne programa, 2005 m. lapkričio mėn. atnaujinta programa iš esmės patvirtina biudžeto patikslinimo planus, nors makroekonominis scenarijus yra daug geresnis. 21. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, atmetus vienkartines ir laikinas priemones), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, ½ % BVP. Programoje kaip biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas nustatytas „maždaug“ 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurio nesiekiama programos laikotarpiu. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1 ½ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamo lygio, kadangi jis tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 22. Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Faktiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Augimo prielaidos, kuriomis remiantis nustatomas biudžetas, paprastai buvo realistiškos, o mokesčių elastingumo prielaidos atsargios. Be to, biudžeto lėšos ne visada būdavo visiškai išnaudojamos, daugiausia dėl to, kad yra galimybė perkelti nepanaudotas lėšas į kitus biudžetinius metus. Kita vertus, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) priemonės socialinių išlaidų srityje, dėl kurių atitinkamos išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. Be to, 2004 m. išlaidų perkėlimai sudarė daugiau nei 1 % BVP, ir Komisijos tarnybos numato, kad jų apimtis 2005 m. toliau augs. Jei šios didelės perkeltos lėšos būtų panaudotos kaip papildomos biudžeto išlaidos, o tai yra tikėtina rinkimų metais 2006 m., galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama, ypač 2006 m. Vis dėlto augimo prielaida paskutiniais programos metais atrodo palanki. 23. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, taikant programoje nustatytas biudžetines priemones perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją bus ištaisytas iki 2008 m. – paskutinių programos metų. Vis dėlto struktūriniu požiūriu šis numatytas patikslinimas galėtų būti stiprinamas, ypač atsižvelgiant į geresnio rezultato galimybę 2005 m. ir į patikslintas augimo perspektyvas. 24. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 37,4% – žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės ½ procentinio punkto. 25. Atrodo, kad Čekijoje yra rimtų pavojų valstybės finansų stabilumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors žvelgiant iš ES perspektyvos skolos santykis šiuo metu yra palyginti žemas, didelis deficitas didina skolos santykį ilgalaikėse prognozėse iki 2050 m., o dėl to padidėja skolos tvarumo rizika. Taip pat tikėtina, kad numatomas didelis išlaidų pensijoms padidinimas planuojamu laikotarpiu taps didele našta valstybės finansams. Atrodo, kad griežtas valstybės finansų planuoto konsolidavimo įgyvendinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir tolesnis biudžeto būklės stiprinimas kartu su papildomomis struktūrinėmis reformomis, siekiant sustabdyti išlaidų didėjimą dėl visuomenės senėjimo, ypač išlaidas pensijoms ir sveikatos priežiūrai, vaidina pagrindinį vaidmenį siekiant sumažinti valstybės finansų tvarumo riziką[5]. 26. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Programoje numatoma perviršinį deficitą ištaisyti remiantis Tarybos rekomendacijomis. Programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą nuo tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. Vis dėlto, nors vyriausybei ilgalaikio tvarumo problema yra žinoma, programoje nėra numatyta konkrečių priemonių jai spręsti. 27. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Čekijos nacionalinėje reformų programoje ilgalaikis tvarumas nurodomas kaip pagrindinis uždavinys, darantis poveikį valstybės finansams. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų kelių konkrečių reformų priemonių poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nors konvergencijos programoje nurodomos priemonės skatinti augimą ir užimtumą keičiant pajamų ir išlaidų struktūrą (ypač mokesčių naštos perkėlimas nuo tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį ir valdžios sektoriaus vartojimo ir pervedimų sumažinimas) ir nustatant išlaidas pirmenybę teikiant valstybės investicijoms, vis dėlto nėra nurodoma konkrečių reformos priemonių spręsti ilgalaikio tvarumo problemą. Programoje taip pat numatoma stiprinti aukščiausių vidutinės trukmės išlaidų ribų vaidmenį, įgyvendinant privalomus valstybės biudžeto ir valstybės lėšų kategorijų nustatymo principus ir įtraukiant vietos valdžią į biudžeto planavimo procesą. Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba laikosi nuomonės, kad Čekija turėtų: i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, turint omenyje mažesnę negu 2008 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) nustatytą pakankamai patikimą ribą ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas; ii) gerinti biudžeto planavimo kokybę, ypač analizuojant didelių išlaidų perkėlimų priežastis ir stiprinant aukščiausias nustatytas vidutinės trukmės išlaidų ribas; iii) gerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, ypač spartinant pensijų reformą ir reformuojant sveikatos priežiūros sistemą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP1 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP1 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP3 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 3 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal fiskalinį pranešimą (0,5 % 2004 m.) ir programą (1,1 % 2005 m.); abi didinančios deficitą. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,5 % BVP 2004 m., 1,1 % 2005 m.; abi didinančios deficitą). 5 Remiantis numatomu 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % ir 3,7 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OJ L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm