Šis poveikio vertinimas pridedamas prie Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose. Toliau glaustai apibendrinti svarbiausi šio poveikio vertinimo aspektai.

1. Įvadas

2011 m. komunikate „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ patvirtinama, kad fizinis aktyvumas yra vienas svarbiausių sveikatai veiksnių šiuolaikinėje visuomenėje ir kad sportas yra esminė visos viešosios politikos strategijos, skirtos fiziniam aktyvumui didinti, dalis. Jame pasakyta, kad Komisija ir valstybės narės „remdamosi ES fizinio aktyvumo gairėmis, toliau dės pastangas rengiant nacionalines gaires, įskaitant peržiūros ir koordinavimo procesą“. Šios pagrįstą mokslinę nuomonę iš esmės atitinkančios gairės, kurias parengė 22 įvairių sričių ekspertų iš visos Europos grupė, 2008 m. buvo patvirtintos ES politiniu lygmeniu. Jose pakartotos Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijos dėl būtino fizinio aktyvumo, pabrėžta, kaip svarbu vadovautis tarpsektoriniu požiūriu, ir pateikta 41 konkreti veiklos gairė. Šiame poveikio vertinime nustatyti ir išanalizuoti svarbiausi veiksniai, nuo kurių priklauso planuojama ES politikos iniciatyva dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo (toliau – SFA), pagrįsta ES fizinio aktyvumo gairėmis (toliau – ES FAG).

2. Problemos apibrėžimas

Fizinis aktyvumas, reguliarus sportas ir fiziniai pratimai yra vieni iš veiksmingiausių būdų palaikyti fizinę ir psichikos sveikatą, kovoti su antsvoriu bei nutukimu ir išvengti susijusių ligų. Be to, sportavimas ir fizinis aktyvumas yra glaudžiai susiję su kitais veiksniais, kaip antai socialiniais ryšiais ir įtrauktimi. Daugybė fizinio aktyvumo teikiamų pranašumų yra gerai žinomi ir įrodyti. Nepakankamas fizinis aktyvumas, priešingai, padaro daug žalos, įskaitant priešlaikinį mirtingumą, didėjantį antsvorį ir nutukimą, krūties ir storosios žarnos vėžį, diabetą, išeminę širdies ligą. Fizinio aktyvumo stokos sukeltų sveikatos problemų tiesioginė ir netiesioginė kaina Europos ekonomikai yra didelė dėl ligų ir sergamumo, ligų sukelto nedarbingumo ir priešlaikinio mirtingumo, ypač turint omenyje sparčiai senėjančią Europos visuomenę.

SFA koncepcija yra gana nauja dalykinė sritis, kurioje vyksta sparti mokslo pažanga ir kuri aprėpia tiek fizinį aktyvumą, glaudžiai susijusį su sportu ir fiziniais pratimais, tiek visuomenės sveikatą. SFA daug dėmesio skiria Pasaulio sveikatos organizacija, ypač pagal savo 2004 m. Pasaulinę mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos strategiją. Sėkmingas SFA skatinimas daugiausia priklauso nuo valstybėse narėse dedamų pastangų. Vis aiškiau suvokiant, koks svarbus yra SFA, daugelis valdžios institucijų labiau stengiasi jį skatinti. ES taip pat skiria dėmesio fiziniam aktyvumui savo politika ir veiksmais sporto srityje (pvz., Baltoji knyga dėl sporto, ES fizinio aktyvumo gairės (ES FAG), Komunikatas dėl sporto) ir sveikatos srityje (pvz., Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti) ir naudodamasi atitinkamomis ES lygmens politikos koordinavimo sistemomis, visų pirma Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupe, kurią sudarė Taryba pagal 2011–2014 m. ES darbo planą sporto srityje, ir Mitybos ir fizinio aktyvumo aukšto lygio darbo grupe (toliau – aukšto lygio darbo grupė), sudaryta pagal minėtą 2007 m. strategiją siekiant padėti valstybėms narėms dalyvauti koordinuojamoje veikloje ir dalytis informacija apie politiką, politines idėjas ir praktiką.

Tačiau nepaisant to, kad fizinio aktyvumo skatinimui teikiama vis daugiau reikšmės, ir taikomų SFA skatinimo priemonių, fizinis neaktyvumas ES tebėra nepriimtinai didelis (pvz., 2010 m. 60 proc. europiečių sakė, kad atlieka fizinius pratimus ar sportuoja retai arba niekada). Taip pat įrodyta, kad labai skiriasi padėtis įvairiose valstybėse narėse. Dauguma valstybių nepasiekė pagrindinio politikos tikslo – padidinti pakankamą fizinio aktyvumo lygį pasiekusių piliečių dalį, kaip rekomenduojama PSO ir pakartota ES FAG. Todėl pagrindinė problema, kurią siekiama spręsti šia iniciatyva, yra tai, kad apskritai ES valstybių narių SFA skatinimo politika iki šiol nebuvo veiksminga.

Nepakankamo valstybių narių politikos veiksmingumo priežasčių yra daug, bet svarbiausios iš jų – SFA skatinančios politikos formavimo ir įgyvendinimo trūkumai. Atsižvelgiant į ES FAG orientacinėje sistemoje nustatytus veiksmingos SFA politikos kriterijus ir į kitas mokslines priemones, turimi įrodymai ir konsultavimosi išvados patvirtina, kad esama trūkumų, susijusių su mažų mažiausiai trimis SFA politikos aspektais: a) SFA strategija neaprėpia pakankamai sektorių, įskaitant įvairių už SFA skatinimą atsakingų ministerijų ir įstaigų bendradarbiavimą, b) SFA politikos uždaviniai ir tikslai nėra pakankamai aiškiai nustatyti ir c) trūksta nuostatų dėl SFA lygių ir politikos stebėsenos bei vertinimo.

Pagrindiniai šiuos trūkumus lemiantys veiksniai yra susiję su tuo, kad SFA yra palyginti nauja tema vyriausybių darbotvarkėse (jei ji apskritai nagrinėjama) ir tik visai neseniai pradėta suprasti SFA svarbius veiksnius, nors juos suprasti yra būtina norint imtis priemonių fiziniam aktyvumui didinti. SFA dar nepripažįstamas sudėtinga politikos sritimi, kurioje būtina imtis daugiasektorinių priemonių, kaip išdėstyta ES FAG, inter alia dėl nepakankamų SFA skatinimo galimybių. Iki šiol SFA buvo susietas su kitomis visuomenės sveikatos (pvz., mitybos) darbotvarkėmis, bet nelaikomas tiksline politikos sritimi, nepaisant įrodymų, kad jis yra įvairiapusiškai naudingas sveikatai ir ne tik jai. Tokią padėtį taip pat atitinka su fiziniu aktyvumu susijusi ES veikla ir sistemos. ES politikos procese esama daug galimybių skatinti įgyvendinti ES FAG, kaip veiksmingo SFA skatinimo priemonę, ir gerinti dabartinį politinį valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ES lygmeniu siekiant įveikti įsigalėjusį fizinį neaktyvumą. Politika iki šiol nekoordinuojama nei pagal bendrą ES požiūrį, nei tarp valstybių narių ES lygmeniu tiek, kad būtų deramai atsižvelgiama į SFA temos, kaip diferencijuotos (tikslinės) politikos srities, sudėtingumą.

Planuojama iniciatyva bus pirmiausia skirta ES valstybių narių valdžios institucijoms, atsakingoms už SFA skatinimą ir konkrečiau už ES FAG nustatytas temines sritis. Ši iniciatyva turėtų padėti sustiprinti gebėjimus veiksmingiau skatinti SFA įvairiuose sektoriuose ir bus skirta mažų mažiausiai valdžios institucijoms, atsakingoms už šias sritis: sportą, sveikatą, švietimą, transportą, aplinką, miestų planavimą, visuomenės saugą, darbo aplinką ir paslaugas pagyvenusiems piliečiams. Per ją bus daugiau dėmesio skiriama toms valstybėms narėms, kurioms iki šiol menkiau sekėsi didinti savo piliečių SFA lygį (tai daugiausia Pietų ir Rytų Europos valstybės), taip mažinant regioninius skirtumus tarp 28 ES valstybių narių. Galiausiai siūloma iniciatyva siekiama paveikti daugelį ES piliečių (pvz., vaikus, dirbančius ir pagyvenusius asmenis) suteikiant jiems naujų galimybių būti fiziškai aktyviems pagal PSO rekomendacijas. Kadangi fizinio aktyvumo stoka yra ypač didelė tam tikrose visuomenės rizikos grupėse (tai blogesnėje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančios grupės, moterys, vaikai ir pagyvenę asmenys), iniciatyva šioms grupėms būtų naudingesnė negu apskritai visiems europiečiams.

3. Subsidiarumo analizė

ES turi teisę veikti SFA srityje remdamasi dviem SESV straipsniais, kuriais abiem ES suteikta kompetencija remti valstybių narių veiksmus. 165 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga „prisideda prie Europos sporto reikalų skatinimo“ ir kad bus imamasi veiksmų siekiant „plėtoti europinę pakraipą sporto srityje“. 168 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga, savo veikla <...> siekia gerinti visuomenės sveikatą <...> bei pašalinti pavojaus fizinei ir psichinei sveikatai šaltinius“. SESV nustatyta, kad abiejose srityse Taryba (Komisijos pasiūlymu) gali teikti rekomendacijas, o Komisija yra įgaliota remti valstybių narių politikos koordinavimą. Visuomenės sveikatos srities iniciatyvomis remiant politikos koordinavimą turėtų būti visų pirma „siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus periodinei stebėsenai ir vertinimui“.

Taikant subsidiarumo principą valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už SFA skatinimą ir sporto bei sveikatos politikos formavimą. ES veiksmai gali duoti svarbios papildomos naudos, viršijančios tai, ką valstybės narės gebėtų pasiekti savarankiškai. Remdamasi tarptautiniu pagrindu ir fizinį aktyvumą skatinančiais veiksmais ES gali suteikti politinį akstiną tikslingai veikti SFA srityje 28 ES valstybėse narėse ir didinti informuotumą apie tai, kad būtina veikti dabar. Todėl apskritai ES parama veiksmingesnei SFA skatinimo politikai gali padėti sumažinti didelę socialinę ir ekonominę fizinio neaktyvumo žalą ir taip sustiprinti valstybių narių gebėjimą pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus augimo tikslus.

ES savo veiksmais geba sustiprinti valstybių narių pastangas skatinti SFA veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą – tai nebūtų įmanoma be ES dalyvavimo ir tai daryti itin svarbu dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis. ES gali palengvinti ir sustiprinti politikos koordinavimą padėdama valstybėms narėms dalytis informacija ir patirtimi, užsiimti tarpusavio mokymusi, skleisti gerąją patirtį ir bendradarbiauti kuriant bendrus metodus, taigi galiausiai padėti sustiprinti gebėjimus skatinti SFA įvairiuose sektoriuose ir formuoti veiksmingesnę politiką. Atrodo, kad toks SFA srities koordinavimas yra itin naudingas, turint omenyje esamus didžiulius valstybių narių skirtumus pagal SFA teikiamą pirmenybę, pasirinktus metodus, taip pat valstybių narių kultūrinius bei ekonominius skirtumus, nuo kurių priklauso SFA lygis; tai gali padėti nustatyti perspektyviausias priemones. Be to, keitimasis geriausia patirtimi itin suaktyvėja, kai turima patikimų įrodymų, kad įvairios priemonės ir politikos kryptys yra veiksmingos. Patikimų duomenų turima retai, nors jie yra svarbūs formuojant ir tobulinant politiką. ES yra gerai pasirengusi stiprinti SFA politikos stebėsenos ir vertinimo nuostatas ir taip padėti valstybėms narėms stebėti ilgalaikę pažangą šioje srityje.

4. Tikslai

Apskritai šia iniciatyva siekiama padėti kurti sveikesnę ir produktyvesnę visuomenę didinant sveikatinamąjį fizinį aktyvumą ES.

Šia iniciatyva siekiama didinti valstybių narių SFA politikos veiksmingumą padedant joms formuoti ir įgyvendinti ES FAG pagrįstą politiką, padėsiančią pašalinti didžiausius trūkumus (nepakankamai taikomą tarpsektorinį požiūrį, neaiškius tikslus, nepakankamą stebėseną). Tam skirta politika bus daugiausia formuojama ir įgyvendinama valstybėse narėse. Todėl vienintelis konkretus tikslas yra užtikrinti, kad valstybės narės formuotų ir įgyvendintų veiksmingą SFA politiką, geriau perimdamos ir įgyvendindamos ES FAG. Siekiant šio konkretaus tikslo nustatyti du veiklos tikslai, tiesiogiai susiję su šios problemos veiksniais ir siūlomos iniciatyvos aspektais, t. y. stiprinti valstybių narių politikos koordinavimą ir palengvinti išsamių duomenų apie SFA ir SFA politiką rinkimą.

5. Politikos galimybės

Šiame poveikio vertinime svarstomos kelios politikos galimybės paremti valstybių narių pastangas formuoti ir įgyvendinti veiksmingą SFA skatinančią politiką; trijų iš jų buvo atsisakyta, t. y. galimybės visiškai nebekoordinuoti SFA politikos ES lygmeniu; susitelkti tik ties ES FAG persvarstymu; susitelkti tik ties naujų SFA skatinančių priemonių nustatymu. Išsamiau ištirtos keturios politikos galimybės išspręsti nustatytas problemas ir pasiekti nustatytus tikslus: pradinis scenarijus (A galimybė), galimybė veikti be stebėsenos sistemos (B galimybė), galimybė veikti taikant nedidelės stebėsenos sistemą (C galimybė) ir galimybė taikyti visapusiškesnės stebėsenos priemonę kartu nustatant lyginamuosius standartus ir uždavinius (D galimybė).

|| Galimybė || Trumpas aprašymas

A || Pradinis scenarijus (padėtis nesikeičia) || § Tolesnis politikos koordinavimas dalyvaujant Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei ir Aukšto lygio darbo grupei, remiantis ES fizinio aktyvumo gairėmis (ES FAG), bet be naujų politikos iniciatyvų.

B || Pastangos labiau koordinuoti politiką (Priemonė: Komisijos komunikatas) || § Teisinės galios neturintis politikos dokumentas, kuriame nustatytas strateginis metodas, kaip tikslingai skatinti SFA įvairiuose sektoriuose. § Sustiprintas politikos koordinavimas ES lygmeniu dalyvaujant Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei ir Aukšto lygio darbo grupei bei padedant Komisijai. § Veiksmai, kuriais valstybės narės skatinamos įsipareigoti laikytis ES FAG nustatytų principų. § Valstybės narės raginamos pranešti apie ES FAG įgyvendinimo pažangą atsižvelgiant į esamas ataskaitų teikimo priemones ir sistemas.

C || Pastangos labiau koordinuoti politiką ir stiprinti stebėseną remiantis baigtiniu ES FAG įgyvendinimo rodiklių rinkiniu (Priemonė – Tarybos rekomendacijos pasiūlymas) || § Teisinę galią turintis politikos dokumentas (su nustatytomis neprivalomomis taisyklėmis), kuriame rekomenduojama tikslingai skatinti SFA įvairiuose sektoriuose. § Sustiprintas politikos koordinavimas ES lygmeniu dalyvaujant Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei ir Aukšto lygio darbo grupei bei padedant Komisijai. § Valstybės narės (Tarybos posėdyje) patvirtina ES FAG nustatytus principus ir įsipareigoja jų laikytis. § Valstybės narės susitaria stebėti SFA politikos formavimą ir įgyvendinimą naudodamos baigtinį aukšto lygio ir suvestinių rodiklių, susijusių su ES FAG, rinkinį ir teikti dėl to ataskaitas ES lygmeniu. § Komisija padeda taikyti stebėsenos priemonę ir remia valstybių narių įgyvendinimo pastangas.

D || Pastangos labiau koordinuoti politiką ir stiprinti stebėseną remiantis išsamiu rodiklių rinkiniu, pagrįstu 41 ES fizinio aktyvumo gaire, ir vertinimu remiantis nustatytais uždaviniais bei lyginamaisiais standartais (Priemonė – Tarybos rekomendacijos pasiūlymas) || § Teisinę galią turintis politikos dokumentas (su nustatytomis neprivalomomis taisyklėmis), kuriame rekomenduojama tikslingai skatinti SFA įvairiuose sektoriuose. § Sustiprintas politikos koordinavimas ES lygmeniu dalyvaujant Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei ir Aukšto lygio darbo grupei bei padedant Komisijai. § Valstybės narės (Tarybos posėdyje) patvirtina 41 ES fizinio aktyvumo gairę ir įsipareigoja visas šias gaires įgyvendinti. § Valstybės narės susitaria stebėti SFA politikos formavimą ir įgyvendinimą naudodamos išsamų kiekybinių ir kokybinių rodiklių, susijusių su ES FAG, rinkinį ir teikti dėl to ataskaitas ES lygmeniu. § Valstybės narės susitaria dėl gairių įgyvendinimo lyginamųjų standartų ir uždavinių. § Komisija padeda taikyti stebėsenos priemonę, remia valstybių narių įgyvendinimo pastangas ir vertina, kaip valstybėms narėms sekasi atitikti lyginamuosius standartus ir pasiekti nustatytus uždavinius.

A galimybė yra toliau taikyti esamas sistemas ir procesus koordinuojant SFA politiką ES lygmeniu, kaip numatoma visų pirma vykdant veiklą ES sporto ir sveikatos politikos srityse.

B galimybė – nustatyti atnaujintą strateginę ES viziją tikslingai skatinti SFA įvairiuose sektoriuose ir koordinuoti valstybių narių politiką parengiant teisinės galios neturintį politikos dokumentą (pvz., Komisijos komunikatą). Tokia iniciatyva, pagrįsta SFA srityje jau parengtais politikos dokumentais, būtų išreikštas atnaujintas politinis ryžtas siekti SFA remiantis ES FAG ir būtų nustatyti svarbiausi veiksmai, kuriuose dalyvautų valstybės narės, Komisija ir kiti susiję veikėjai.

Pagal C ir D galimybes kartu su sustiprintu politikos koordinavimu (kaip ir pagal B galimybę) kaip pagrindinis elementas siūloma stebėsenos sistema. Siekiama, kad pakartotinai patvirtinus ES FAG kartu su specialia šių gairių įgyvendinimo stebėsenos priemone būtų sukurta sistemingesnė ir pagrįstesnė koordinavimo ir tarpusavio mokymosi tvarka, taigi būtų skiriama daugiau dėmesio veiksmingai SFA politikai nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Iniciatyva, kurios būtų imamasi remiantis šiomis galimybėmis, valstybės narės iš esmės būtų skatinamos: a) parengti SFA skatinimo įvairiuose sektoriuose nacionalinę strategiją ir veiksmų planą; b) stebėti ES FAG įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu remiantis sutartu rodiklių rinkiniu siekiant vertinti fizinio aktyvumo ir SFA politikos pokyčius; ir c) reguliariai teikti pažangos ataskaitas. Siekiant remti šią veiklą valstybių narių būtų paprašyta įsteigti „nacionalinius fizinio aktyvumo informacijos centrus“, kuriems būtų pavesta rinkti duomenis stebėsenos sistemai ir teikti informaciją apie konkrečios valstybės šios srities nacionalinę politiką bei veiksmų planus. Komisija palengvintų šį procesą padėdama sukurti ir taikyti stebėsenos priemonę ir stiprinti valstybių narių gebėjimus formuoti ir įgyvendinti politiką pagal ES FAG. Todėl taikant SFA stebėsenos priemonę būtų toliau gerinama dabartinė stebėsenos ir duomenų rinkimo šioje srityje tvarka derinant veiksmus su PSO. Remiantis šiais duomenis būtų parengtos SFA padėties konkrečiose valstybėse apžvalgos bei SFA tendencijų analizė ir tuo remiantis kartu su kita svarbia informacija apie SFA politikos formavimą ir įgyvendinimą būtų reguliariai teikiamos ataskaitos atitinkamiems ES forumams (t. y. Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupei ir Aukšto lygio darbo grupei). Esminis C ir D galimybių skirtumas yra susijęs su politikos koordinavimu (D galimybė – lyginamieji standartai, uždaviniai) ir stebėsenos visapusiškumu.

6. Poveikio vertinimas

Šiame poveikio vertinimo skirsnyje pirmiausia analizuojamas iniciatyvos bendrasis poveikis (socialinis ir ekonominis poveikis, poveikis aplinkai). Visų nagrinėtų politikos galimybių poveikis, kurio galima tikėtis iš naujos ES iniciatyvos SFA srityje, yra tokių pačių rūšių, tačiau gali keistis jo mastas, o nuo to priklauso kiekvienos iš šių galimybių veiksmingumas. Atliekant šį poveikio vertinimą veiksmingumas nagrinėtas antrajame etape prieš atliekant kiekvienos galimybės poveikio analizę, kurios santrauka pateikta lentelėje šio skyriaus pabaigoje.

Europiečių SFA didinimo socialinė nauda būtų gauta dėl veiksmingesnės SFA politikos valstybėse narėse ir ES FAG įgyvendinimo. Rekomenduojamas fizinio aktyvumo lygis yra naudingas, nes sušvelnina daugelį lėtinių ligų ir sveikatos sutrikimų. Didėjant europiečių fiziniam aktyvumui labai sumažėtų žmonių, kuriems gresia didesnė mirties rizika. ES gyventojų fizinis aktyvumas teigiamai veikia tikėtiną gyvenimo trukmę, todėl tose šalyse, kurių gyventojų fizinis aktyvumas yra didesnis, tikėtina gyvenimo trukmė taip pat yra ilgesnė. Kadangi fizinio aktyvumo stoka yra itin didelė kai kuriuose (Pietų ir Rytų Europos) valstybėse ir regionuose, taip pat tam tikrose visuomenės rizikos grupėse (blogesnėje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančios grupės, moterys, vaikai ir pagyvenę asmenys), iniciatyva šioms valstybėms, regionams ir žmonių grupėms būtų naudingesnė negu apskritai visiems europiečiams. Ši iniciatyva taip pat atitiktų Pagrindinių teisių chartiją (jos 21, 23–26 ir 35 straipsnius). Kalbant apie tai, kiek veiksminga politika ir ryžtingais veiksmais įmanoma padidinti fizinio aktyvumo lygį vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, pažymėtina, kad skaičiavimai pagal geriausią scenarijų artimiausiu 25 metų laikotarpiu rodo tolygų didėjimą maždaug 1 proc. per metus.

Kalbant apie ekonominį poveikį galima tikėtis, kad dėl fizinio aktyvumo padidėjęs sveikatingumas ir gerovė bus labai naudinga ekonomikai, nes sumažės sveikatos priežiūros išlaidų ir pagerės ekonominiai rodikliai sumažėjus ligų ir sergamumo, nedarbingumo dėl ligų ir priešlaikinių mirčių, tačiau ši nauda priklauso nuo to, kokiu mastu valstybės narės imsis priemonių visais reikiamais lygmenimis. Stengiantis apskaičiuoti fizinio aktyvumo stokos kainą pinigais per vieną tyrimą nustatyta, kad Anglijai tai kainuoja kiek daugiau kaip 3 mlrd. EUR per metus arba 63 EUR vienam gyventojui – panašūs dydžiai nustatyti skaičiuojant ir kitose šalyse. Ekstrapoliuojant rezultatus visos ES mastu, jei išlaidų vienam gyventojui būtų tiek pat, galima apskaičiuoti, kad fizinio aktyvumo stoka ES per metus kainuoja virš 31 mlrd. EUR. Pagal tokį supaprastintą scenarijų, atsižvelgiant į šias dėl fizinio neaktyvumo patiriamas išlaidas, pagal planuojamą iniciatyvą formuojant ir įgyvendinant geresnę SFA skatinančią politiką, rekomenduojamas fizinio aktyvumo normas atitinkančių ES piliečių dalis turėtų didėti iki maždaug iki 1 proc. per metus, o dėl fizinio neaktyvumo patiriamų išlaidų ilgainiui mažėtų. Skaičiuoti pradedant nuo naujausių 2010 m. „Eurobarometro“ duomenų, nustatoma, kad įgyvendinant veiksmingą SFA politiką teoriškai įmanoma pasiekti rekomenduojamą apie 65 proc. europiečių fizinio aktyvumo normą per artimiausius 25 metus, laipsniškai mažinant dėl nepakankamo fizinio aktyvumo patiriamas išlaidas. Nors daug kas priklauso nuo valstybių narių gebėjimo ir noro teikti pirmenybę veiksmingai ilgalaikei SFA politikai ir ją įgyvendinti, gauta ekonominė nauda būtų didžiulė, nes mažėjant dėl fizinio neaktyvumo patiriamoms išlaidoms per 5 metus būtų sutaupyta beveik 7 mlrd. EUR, per 10 metų – 22 mlrd. EUR, per 20 metų – 63 mlrd. EUR.

Kalbant apie su kiekviena iš nustatytų galimybių susijusias išlaidas pažymėtina, kad valstybės narės dėl siūlomos iniciatyvos galiausiai patirtų išlaidų, susijusių su SFA politikos įgyvendinimu. Apskaičiuoti šiuo metu SFA skirtą biudžetą yra sunku, nes SFA skatinimo išlaidos yra paskirstytos tarp įvairių valstybių ministerijų ir valdžios institucijų, taip pat įvairių NVO ir privačiojo sektoriaus. Be to, išlaidos SFA nėra išsamiai dokumentuojamos visoje ES. Šią padėtį sunkina tai, kad SFA iš esmės aprėpia įvairius sektorius, kad daugelis politikos krypčių yra netiesiogiai susijusios su SFA ir kad vykdant SFA skatinančią politiką SFA skatinimas paprastai nenurodomas kaip pagrindinis tikslas. Valstybės narės patirtų administracinių išlaidų dėl ES ataskaitų teikimo reikalavimų (kaip numatyta pagal B galimybę ir ypač kiek tai susiję su stebėsenos sistema pagal C ir D galimybes), kurios pirmaisiais metais būtų gana nedidelės ir toliau mažėtų, kai tik sistema pradėtų veikti visu pajėgumu, nes darbuotojai apsiprastų su stebėsenos tvarka ir laikui bėgant būtų gaunama daugiau duomenų. ES biudžeto išlaidos būtų susijusios su stebėsenos priemonės kūrimu bei veikimu ir su parama valstybėms narėms stiprinant jų gebėjimus. Šias išlaidas siūloma įtraukti į 2014–2020 m. laikotarpio „Erasmus+“ programos skyrių dėl sporto. Kitos išlaidos, patiriamos iš bendrojo biudžeto, būtų susijusios su ES lygmens ekspertų grupės pasitarimų organizavimu.

Kalbant apie poveikį aplinkai pažymėtina, kad vykdant politiką pagal ES FAG transporto, aplinkos apsaugos, miestų planavimo ir visuomenės saugos skyrių būtų galima gauti didelės naudos aplinkai ir taip prisidėti prie aukšto lygio aplinkosaugos, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnyje. Nors tiksliai prognozuoti yra be galo sunku, iš nesenų mokslinių tyrimų galima numanyti, kokį scenarijų galima laikyti geriausiu vertinant šios iniciatyvos naudą aplinkai. Siekiant atskleisti aktyvaus susisiekimo politikos naudos aplinkai mastą, neseniai atliktas tyrimas, per kurį prognozuota, kiek pasikeistų išmetamas anglies dioksido kiekis Londone per artimiausius 20 metų, jei būtų pereita prie aktyvaus susisiekimo politikos, palyginti su pradinės padėties scenarijumi. Atliekant šį tyrimą apskaičiuota, kad vienam asmeniui naudojantis transportu išmetamas CO2 kiekis pagal darniojo transporto scenarijų būtų 62 proc. mažesnis (0,46 tonos per metus) negu tęsiant dabartinės padėties scenarijų – 1,17 tonų per metus.

Kiekvienos galimybės poveikio analizė

|| A galimybė (pradinis scenarijus) || B galimybė (Pastangos labiau koordinuoti politiką) || C galimybė (Pastangos labiau koordinuoti politiką ir stiprinti stebėseną remiantis baigtiniu rodiklių rinkiniu) || D galimybė (Pastangos labiau koordinuoti politiką ir stiprinti stebėseną remiantis išsamiu rodiklių rinkiniu ir vertinimu remiantis nustatytais uždaviniais)

Pasiekimai || § Tolesnis politikos koordinavimas ir skatinimas taikyti ES FAG remiantis esamomis ES lygmens sistemomis. § Tolesnis fizinio aktyvumo skatinimas ES remiamomis iniciatyvomis ir projektais. § Toliau teikiami nesusisteminti duomenys. || § Šiek tiek sustiprintas politikos koordinavimas ir skatinimas taikyti ES FAG remiantis esamomis ES lygmens sistemomis. § Tolesnis fizinio aktyvumo skatinimas ES remiamomis iniciatyvomis ir projektais vadovaujantis nauju strateginiu ES požiūriu į SFA. § Toliau teikiami nesusisteminti duomenys. || § Labai sustiprintas politikos koordinavimas ir skatinimas taikyti ES FAG remiantis esamomis ES lygmens sistemomis. § Naudojant baigtinį fizinio aktyvumo ir politikos rodiklių rinkinį teikiami tikslūs ir palyginami stebėsenos duomenys. || § Yra galimybė labai sustiprinti politikos koordinavimą ir skatinimą taikyti ES FAG remiantis esamomis sistemomis, tačiau dalyvavimas gali būti nepakankamas. § Yra galimybė teikti visapusiškos stebėsenos duomenis naudojant kokybinius ir kiekybinius rodiklius ir pranešti apie taikomus lyginamuosius rodiklius bei uždavinius.

Rezultatai || § Keliose valstybėse narėse laipsniškai gerinama fizinio aktyvumo politika ir taikomos ES FAG (diegiami jų principai), tačiau daugumos kitų valstybių narių politika nesikeičia. || § Fizinio aktyvumo politika laipsniškai gerinama ir ES FAG taikomos (jų principai diegiami) kai kuriose valstybėse narėse, tačiau jų yra daugiau negu pagal A galimybę. Vis dėlto daugelio kitų valstybių narių politika nesikeičia. || § Fizinio aktyvumo politika labai pagerinama ir pagrindiniai ES FAG principai diegiami daugumoje valstybių narių. || § Fizinio aktyvumo politika labai pagerinama ir ES FAG taikomos kai kuriose valstybėse narėse (tačiau rizikuojama, kad daugelis valstybių narių šios iniciatyvos nesiims).

Poveikis

Socialinis poveikis || § Fizinio aktyvumo lygis nesikeičia arba mažėja daugumoje valstybių, o nepakankamo fizinio aktyvumo daroma socialinė žala neišnyksta. || § Fizinio aktyvumo lygis šiek tiek padidėja kai kuriose valstybėse narėse, tačiau nesikeičia arba mažėja daugelyje kitų, todėl nepakankamo fizinio aktyvumo daroma socialinė žala sumažėja nedaug. || § Fizinio aktyvumo lygis didėja iki maždaug 1 proc. per metus, todėl labai sumažėja fizinio neaktyvumo daroma socialinė žala. || § Fizinio aktyvumo lygis didėja iki maždaug 1 proc. per metus (nors yra rizika, kad valstybės narės šios iniciatyvos nesiims), todėl fizinio neaktyvumo daroma socialinė žala gali labai sumažėti.

Ekonominis poveikis (V priede išsamiai įvertintos ES išlaidos ir administracinės išlaidos valstybėse narėse) || § Dėl nepakankamo fizinio aktyvumo toliau patiriama išlaidų (apie 31 mlrd. EUR per metus). || § Fizinio neaktyvumo ekonominė kaina šiek tiek sumažėja ir gaunama tam tikros ekonominės naudos, tačiau ji yra kur kas mažesnė negu 6,7 mlrd. EUR suma per penkerius metus, kurią prognozuojama gauti taikant veiksmingą politiką. § Valstybės narės, kurios skiria išteklių fiziniam aktyvumui didinti, patiria išlaidų (jų sumą apskaičiuoti sunku). || § Fizinio neaktyvumo ekonominė kaina labai sumažėja. § Ekonominė nauda per penkerius metus gali siekti iki 6,7 mlrd. EUR. § Valstybės narės, kurios skiria daugiau išteklių fiziniam aktyvumui didinti, patiria išlaidų (jų sumą apskaičiuoti sunku). || § Fizinio neaktyvumo ekonominė kaina labai sumažėja, bet tik tose valstybėse narėse, kurios imasi šios iniciatyvos. § Didelė (tačiau sunkiai apskaičiuojama) nauda valstybių narių, kurios imasi šios iniciatyvos, ekonomikai. § Valstybės narės, kurios skiria daugiau išteklių fiziniam aktyvumui didinti, patiria išlaidų (jų sumą apskaičiuoti sunku).

Poveikis aplinkai || § Valstybės narės, kurios tobulina fizinio aktyvumo politiką pereidamos prie aktyvaus susisiekimo, iš to gauna šiek tiek naudos. || § Valstybės narės, kurios tobulina fizinio aktyvumo politiką pereidamos prie aktyvaus susisiekimo, iš to gauna naudos, kuri yra nedidelė, tačiau reikšminga. || § Valstybės narės, kurios tobulina fizinio aktyvumo politiką pereidamos prie aktyvaus susisiekimo, iš to gali gauti daug naudos. || § Valstybės narės, kurios tobulina fizinio aktyvumo politiką pereidamos prie aktyvaus susisiekimo, iš to gali gauti daug naudos.

7. Galimybių palyginimas ir pasirinkta galimybė

Atliekant poveikio vertinimą įvairios galimybės palygintos pagal jų tikėtiną veiksmingumą, efektyvumą, derėjimą su bendraisiais ES politikos tikslais, įgyvendinimo perspektyvumą ir tvarumą.

Keturių nustatytų galimybių veiksmingumas priklauso nuo valstybių narių veiksmų, kurie visais atvejais būtų savanoriški. Tačiau šios galimybės skiriasi tuo, kokiu mastu ES ragintų imtis konkrečių veiksmų ir (arba) politikos, ir labai priklauso nuo to, kokia priemonė būtų pasirinkta iniciatyvai įgyvendinti. Nors pagal kiekvieną iš šių galimybių galima tikėtis padaryti tam tikrą pažangą siekiant abiejų veiklos tikslų, taigi ir konkretaus nustatyto tikslo, tačiau šios pastangos veikiausiai būtų nevienodai sėkmingos: A galimybė būtų ne ką veiksmingesnė nei dabartinė padėtis, o pasirinkus B galimybę veiksmingumas būtų mažesnis negu pasirinkus C ir D galimybes.

Įvairios galimybės labai skiriasi pagal jų įgyvendinimo perspektyvumą (kiek valstybės narės pritartų kiekvienai iš šių galimybių, kad savo noru imtųsi iniciatyvos) ir tvarumą (kiek artimiausiu metu padarytą pažangą pavyktų išlaikyti per ilgesnį laiką). Ypač D galimybė nėra perspektyvi dėl sudėtingos siūlomos stebėsenos ir ataskaitų teikimo tvarkos.

Kalbant apie tai, kiek pagal kiekvieną galimybę tikimasi pasiekti tikslus naudojant nustatytą išteklių kiekį (išlaidų efektyvumas), daugiausia išlaidų pagal visas galimybes būtų patirta formuojant ir įgyvendinant fizinį aktyvumą skatinančią politiką. Neseniai atlikti keli tyrimai, per kuriuos tirtos įvairių fizinio aktyvumo skatinimo intervencijų išlaidos pagal jų veiksmingumą, išreikštą kokybiškų gyvenimo metų skaičiumi arba sutaupytomis sveikatos priežiūros išlaidomis. Nors tiriant nustatytas labai nevienodas išlaidų efektyvumas, tačiau įsitikinta, kad visų tirtų intervencijų išlaidos būtų efektyvios, t. y. jos būtų pagrįstos, ypač turint omenyje didžiulę fizinio neaktyvumo daromą žalą ekonomikai. Tiek mikro-, tiek makro- lygmens duomenys atskleidžia, kad įvairių rūšių valstybės investicijų, skatinančių fizinį aktyvumą, nauda yra didesnė už išlaidas. Be to, tokia politika tikriausiai būtų labai naudinga ekonomikai, nes padidėtų našumas ir sumažėtų sveikatos priežiūros išlaidų, taigi tuo galima pateisinti net ir nemažas išlaidas. Kartu su įgyvendinimo išlaidomis, iš kiekvienos nustatytos galimybės išlaidų efektyvumo, vertinant valstybių narių administracines išlaidas ir ES biudžeto išlaidas, galima spręsti, kad B, C ir D galimybės būtų ekonomiškai efektyvios, iš jų efektyviausia – C galimybė.

Kalbant apie nuoseklumą svarbu tai, kad veiksmais, kuriais skatinamas SFA, padedama įgyvendinti strategiją „Europa 2020“. Konkrečiau B, C, ir D galimybės atitinka ES sveikatos, transporto, socialinės įtraukties ir mokslinių tyrimų sričių politiką.

Išanalizavus galimybes pagal šiuos keturis kriterijus pasirinkta C galimybė kaip tinkamiausias ir proporcingiausias atsakas sprendžiant nustatytas problemas.

· Veiksmingumas: ji labai padeda siekti abiejų veiklos tikslų, o valstybės narės pagal ją gali pasirinkti tinkamus prioritetus. Tikėtina, kad parengtas teisinę galią turintis politikos dokumentas apskritai labai sustiprintų SFA skatinimą ir konkrečiai ES FAG taikymą. Ši galimybė nuo B galimybės labiausiai skiriasi tuo, kad būtų taikoma stebėsenos priemonė, kuri tikriausiai labai padidintų veiksmingumą, ypač siekiant antrojo veiklos tikslo ir kitais atžvilgiais.

· Perspektyvumas ir tvarumas: dėl šiai galimybei būdingo „praktiško“ požiūrio, pagal kurį valstybės narės, ekspertai ir suinteresuotieji subjektai remtų stebėsenos sistemą, pagrįstą baigtiniu aukšto lygio ir suvestinių rodiklių rinkiniu, galima tikėtis, kad įgyvendinimo problemų būtų nedaug, dėl palyginti mažų išlaidų ir gebėjimo prisitaikyti prie aplinkybių konkrečiose valstybėse. Be to, ilgalaikį šios iniciatyvos tvarumą turėtų užtikrinti duomenų rinkimo ir pažangos registravimo sistema – taikoma stebėsenos priemonė ir ataskaitos Tarybai.

· Efektyvumas: pasirinkus šią galimybę valstybės narės patirtų išlaidų iš savo biudžetų, tačiau taip pat gautų daugiausia naudos: valstybės narės rinktų duomenis pagal stebėsenos priemonę, skirtų išteklių naujai fizinį aktyvumą skatinančiai politikai, o tada gautų naudos iš padidėjusio SFA lygio. Nors daugiausia išlaidų būtų patirta dėl politikos keitimo, reikėtų skirti ES ir biudžeto lėšų kuriant bei administruojant stebėsenos priemonę ir tvarkant jos duomenis; ES taip pat turėtų padėti valstybėms narėms rinkti reikiamus duomenis.

· Nuoseklumas: jau vien todėl, kad C galimybė tikriausiai bus veiksmingiausia, galima manyti, kad ji labiau nei kitos galimybės padėtų siekti ES politikos tikslų. Tikėtina, kad ji bus naudingiausia ekonomikai ir daugiausia padidins našumą, taip pat bus padaryta didžiausia pažanga gerinant sveikatą, mažinant sveikatos priežiūros skirtumus, skatinant aktyvų susisiekimą ir palengvinant socialinę įtrauktį. Be to, C ir D galimybės labai nuosekliai dera su joms įgyvendinti siūloma politikos priemone. Tarybos rekomendacija išties būtų nuoseklus pasirinkimas, kadangi: a) jau yra parengti keli ne tokie įpareigojantys ES politikos dokumentai, kuriuose išreikštas ryžtas skatinti SFA, ir b) veiksmų pirmiausia reikia imtis valstybių narių lygmeniu.

8. Stebėsena ir vertinimas

Atliekant šį poveikio vertinimą ir rengiant planuojamą iniciatyvą ekspertai sukūrė stebėsenos sistemą, dėl kurios pasikonsultuota su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais. Joje sudaryta lentelė iš 23 aukšto lygio ir suvestinių rodiklių, pagal kuriuos galima vertinti SFA lygio kaitą, SFA politikos raidą ir ES FAG įgyvendinimą. Šių rodiklių duomenys bus renkami taikant ES stebėsenos priemonę, kurią numatyta taikyti pagal pasirinktąją (C) galimybę, taip pat iš jų bus gauta didžioji dalis visai šiai iniciatyvai stebėti ir vertinti reikalingos informacijos.

Tarybos rekomendacijos įgyvendinimo pažanga bus vertinama reguliariai (t. y. kas treji metai) teikiant Komisijos ataskaitas Tarybai, įtraukiant atitinkamas sporto organizacijas (pvz., Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupę) ir derinant veiksmus su kitais susijusiais forumais (pvz., Aukšto lygio darbo grupe ir ES tinkamos mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos skatinimo programa). Tokiose ataskaitose būtų visų pirma vertinama padaryta pažanga remiantis duomenimis, kurie surinkti taikant stebėsenos priemonę ir remiantis išsamesne informacija apie SFA politikos formavimą ir ES FAG įgyvendinimą valstybėse narėse. Po šešerių metų, dalyvaujant išorės rangovui, turėtų būti išsamiai įvertintas Tarybos rekomendacijos įgyvendinimas.