C 361/19

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“

(2018/C 361/05)

Pranešėja: Tanya HRISTOVA (BG/EPP), Gabrovo savivaldybės merė Pamatiniai dokumentai: Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą. Europos Komisijos įnašas Geteborgo vadovų susitikime, 2017 m. lapkričio 17 d.“ COM(2017) 673 final Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto COM(2018) 23 final

I. SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

2 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (2) šių vertybių įkvėptai Sąjungai pavyko suburti šalis, bendruomenes ir žmones į unikalų politinį projektą, užtikrinusį ilgiausią per Europos istoriją taiką, kuri savo ruožtu atnešė socialinį stabilumą ir ekonominę gerovę. Bendros Sutartyje nustatytos vertybės, kuriomis vadovaujasi valstybės narės, pakloja bendrą pagrindą, kuris yra europinio gyvenimo būdo ir identiteto skiriamasis požymis, ir apibrėžia Sąjungos vietą globalioje arenoje; (2) šių vertybių įkvėptai Sąjungai pavyko suburti šalis, jų regionus, miestus bei kaimo vietoves, bendruomenes ir žmones į unikalų politinį projektą, užtikrinusį ilgiausią per Europos istoriją taiką, kuri savo ruožtu atnešė socialinį stabilumą ir ekonominę gerovę. Bendros Sutartyje nustatytos vertybės, kuriomis vadovaujasi valstybės narės, pakloja bendrą pagrindą, kuris yra europinio gyvenimo būdo ir identiteto skiriamasis požymis, ir apibrėžia Sąjungos vietą globalioje arenoje;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

2 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

3 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (3) Sąjungai ir jos valstybėms narėms tenka spręsti pačias įvairiausias – populizmo, ksenofobijos, nesantaiką kurstančio nacionalizmo, diskriminacijos, melagingų naujienų ir dezinformacijos sklaidos ir radikalizacijos – problemas. Šie reiškiniai gali kelti rimtą pavojų mūsų demokratijos pamatams, mažinti pasitikėjimą teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis, menkinti bendrą priklausymo Europos visuomenei jausmą; (3) Sąjungai, jos valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms tenka spręsti pačias įvairiausias – populizmo, ksenofobijos, nesantaiką kurstančio nacionalizmo, diskriminacijos, melagingų naujienų ir dezinformacijos sklaidos ir radikalizacijos – problemas. Šie reiškiniai gali kelti rimtą pavojų mūsų demokratijos pamatams visais valdymo lygmenimis , mažinti pasitikėjimą teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis, menkinti bendrą priklausymo Europos visuomenei jausmą.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

3 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

4 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (5) vietos ir regionų valdžios institucijoms, esančioms arti europiečių, tenka svarbus vaidmuo švietimo ir kultūros politikos srityse, nes šis valdymo lygmuo vietoje suvokiamas kaip esantis arčiausiai piliečių. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turi toliau atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant ir pritaikant siūlomas priemones bei reformas ir jos turi būti ankstyvuoju etapu įtrauktos į sprendimų priėmimo procesus siekiant garantuoti veiksmingus ir efektyvius rezultatus ir užtikrinti, kad ES švietimo ir kultūros politikos pridėtinė vertė būtų jaučiama vietoje;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

4 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

12 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (13) tokiomis aplinkybėmis taip pat verta pabrėžti, kad rengiant švietimo ir mokymo sistemų reformas nepaprastai svarbu įvertinti regionų skirtumus bei ekonomines ir socialines pasekmes, kurios susijusios su gebėjimų trūkumu ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktimi ES;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

5 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

13 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (13) tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad valstybės narės dėtų dar daugiau pastangų siekdamos visų 2015 m. Paryžiaus deklaracijos tikslų. Labai svarbu toliau propaguoti bendras vertybes kaip sanglaudos ir įtraukties veiksnius, siekti visuose švietimo lygmenyse puoselėti aktyvią mokymosi aplinką, gerinti mokytojų rengimą pilietiškumo ir įvairovės temomis, ugdyti visų besimokančių asmenų gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinį mąstymą; (13) tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad valstybės narės dėtų dar daugiau pastangų siekdamos visų 2015 m. Paryžiaus deklaracijos tikslų ir suteiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms reikalingų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas įgyvendinimas vietos lygmeniu . Labai svarbu toliau propaguoti bendras vertybes kaip sanglaudos ir įtraukties veiksnius, siekti visuose švietimo lygmenyse puoselėti aktyvią mokymosi aplinką, gerinti mokytojų rengimą pilietiškumo ir įvairovės temomis, ugdyti visų besimokančių asmenų gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinį mąstymą;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

6 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

15 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (15) programa „Erasmus+“ įrodė, kad judumas ir tarpvalstybiniai kontaktai yra veiksmingiausias Europos identiteto formavimo būdas. Būtina užtikrinti, kad pagal šią programą būtų suteikta vienodų galimybių visiems besimokantiems asmenims, visų pirma rengiant tarpvalstybinius mokyklų mainus. Virtualusis judumas (pirmiausia per tinklą „eTwinning“) – puiki galimybė moksleiviams užmegzti tiesioginį kontaktą, todėl ateinančiais metais jį reikėtų dar labiau išnaudoti ir derinti su fiziniu judumu; (15) programa „Erasmus+“ įrodė, kad judumas ir tarpvalstybiniai kontaktai yra veiksmingiausias Europos identiteto formavimo būdas. Būtina užtikrinti, kad pagal šią programą būtų suteikta vienodų galimybių visiems besimokantiems asmenims, visų pirma rengiant tarpvalstybinius ir nacionalinius mokyklų mainus. Virtualusis judumas (pirmiausia per tinklą „eTwinning“) – puiki galimybė moksleiviams ir studentams užmegzti tiesioginį kontaktą, todėl ateinančiais metais jį reikėtų dar labiau išnaudoti ir derinti su fiziniu judumu. Tokiomis aplinkybėmis taip pat siūloma kurti naujas ir plačiau taikyti jau esamas kultūrinio mobilumo galimybes;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

7 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

2 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 3. naudotis vietos ir regionų valdžios institucijų artumu Europos piliečiams ir tuo, kad jos yra strategiškai geriausioje padėtyje, kad galėtų savo teritorijoje analizuoti ir tenkinti konkrečius įvairių kultūrinių grupių poreikius ir padėti pagrindus veiksmingam kultūrų dialogui bei bendrų vertybių skatinimui;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

8 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

4 straipsnis

Europos Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Įtraukaus švietimo užtikrinimas Įtraukaus švietimo užtikrinimas 4. remti visų besimokančių asmenų įtraukų švietimą, visų pirma: 4. remti visų besimokančių asmenų įtraukų švietimą, visų pirma: a) visiems vaikams nuo mažens suteikiant prieigą prie kokybiško švietimo; a) visiems vaikams nuo mažens suteikiant prieigą prie kokybiško švietimo ir užtikrinant, kad lygios galimybės bei galimybė gauti kokybišką išsilavinimą būtų suteikta kiekvienam besimokančiam asmeniui, įskaitant asmenis, priklausančius kalbinėms, religinėms, etninėms ar kitoms mažumoms; b) teikiant reikiamą ir prie individualių poreikių pritaikytą paramą moksleiviams ir studentams, įskaitant esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, migrantų kilmės, specialiųjų poreikių turinčius ir pačius talentingiausius moksleivius ir studentus; b) teikiant reikiamą ir prie individualių poreikių pritaikytą paramą ir orientavimą moksleiviams ir studentams, įskaitant esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, migrantų kilmės , įskaitant pabėgėlius, norinčius integruotis kaip Europos Sąjungos piliečiai , specialiųjų poreikių turinčius ir geriausiai besimokančius moksleivius bei studentus; c) sudarant palankesnes sąlygas pereiti iš vieno švietimo lygmens į kitą ir užtikrinant adekvatų švietimo ir profesinį orientavimą. c) atsižvelgiant į konkrečius besimokančių asmenų poreikius geografinių ir demografinių sunkumų patiriančiuose ES regionuose, įskaitant atokiausius regionus; d) sudarant palankesnes sąlygas pereiti iš vieno švietimo lygmens į kitą ir užtikrinant adekvatų švietimo ir profesinį orientavimą , taip pat suteikiant visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir profesinio ugdymosi galimybių visiems besimokantiems asmenims ; e) suteikiant reikiamą paramą tam, kad kalbų mokymui būtų skirta daugiau vietos jau pradinės mokyklos programose, nes ne tik manoma, jog tai – veiksmingiausia jauname amžiuje, bet prastas kalbų mokėjimas taip pat laikomas viena pagrindinių kliūčių laisvam žmonių judėjimui ir Europos ekonomikos poreikius atitinkančios darbo jėgos formavimui; f) suteikiant galimybę jauniems žmonėms formaliojo ir neformaliojo mokymosi būdais įgyti papildomų įgūdžių ir juos tobulinti, kadangi tai ne tik didina jaunimo įsidarbinimo galimybes geriau suderinant jaunuolių įgūdžius ir darbo rinkos poreikius, bet ir leidžia jaunimui aktyviau įsitraukti į solidarumo projektus ir formuoti Europos ateitį (1) .

Paaiškinimas

Tam tikrais aspektais labiau akcentuojami konkretūs mokymosi poreikiai ir lygios galimybės, kartu pridedant visą gyvenimą trunkančio orientavimo ir profesinio ugdymosi matmenį, nes švietimas neturėtų būti skirtas tik tam tikro amžiaus besimokantiems asmenims.

9 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

6 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Europinio mokymo aspekto propagavimas Europinio mokymo aspekto propagavimas 6. propaguoti europinį mokymo aspektą skatinant: 6. propaguoti europinį mokymo aspektą skatinant: a) Europos konteksto ir bendro paveldo supratimą ir informuotumą apie Sąjungos valstybių narių įvairovę; a) Europos konteksto ir bendro paveldo supratimą ir informuotumą apie Sąjungos valstybių narių įvairovę , įskaitant turtingą jų subnacionalinių struktūrų įvairovę, siekiant skatinti bendro Europos kultūros paveldo supratimą ; b) Sąjungos kilmės ir veikimo išmanymą; b) Sąjungos kilmės ir veikimo , įskaitant savo kaip ES piliečių teisių, išmanymą; c) moksleivių ir mokytojų dalyvavimą tinkle „eTwinning“ ir tarpvalstybinio judumo veikloje, visų pirma mokyklų mainuose; c) moksleivių ir mokytojų dalyvavimą tinkle „eTwinning“ ir tarpvalstybinio judumo veikloje, visų pirma mokyklų mainuose; d) įgyvendinti vietos projektus, kuriais švietimo įstaigose didinamas informuotumas apie Europos Sąjungą, visų pirma tiesioginio bendravimo su jaunimu priemonėmis; d) įgyvendinti vietos projektus, kuriais švietimo įstaigose didinamas informuotumas apie Europos Sąjungą, visų pirma tiesioginio bendravimo su jaunimu priemonėmis vietos ir regionų lygmeniu, kuris yra jiems arčiausias valdymo lygmuo ; e) mokymosi visą gyvenimą požiūrį, apimantį suaugusiųjų švietimą, bet juo neapsiribojantį, ir skatinantį nuolatinį domėjimąsi ir žinių bei kompetencijos siekimą, ir kurį galima pradėti ugdyti dar ankstyvuoju pradinio (arba ikimokyklinio) ugdymo etapu ir kuris turėtų būti integruotas į visus švietimo etapus; f) didesnį dėmesį su Europos visuomenės skaitmeninimu susijusioms temoms, kad besimokantys asmenys būtų supažindinti su kodavimo sąvokomis ir jiems būtų suteiktos kompetencijos kibernetinio saugumo ir medijų raštingumo srityje; g) tikslą kiekvienam besimokančiam asmeniui Europoje suteikti bent vieną galimybę įgyti verslumo patirties siekiant tiek formaliajame, tiek neformaliajame švietime suteikti daugiau verslumo ir projektais bei tyrimais paremtos mokymosi praktikos;

Paaiškinimas

Subnacionalinių struktūrų įvairovė ES valstybėse narėse yra esminis ES politinio ir kultūrinio paveldo elementas ir svarbus atskaitos taškas ugdant aktyvų pilietiškumą, grindžiamą ES piliečių teisėmis.

10 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

7 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Mokytojų ir mokymo rėmimas Mokytojų ir mokymo rėmimas 7. sudaryti sąlygas mokytojams, mokyklų vadovams ir dėstytojams puoselėti bendras vertybes ir įtraukų švietimą: 7. sudaryti sąlygas mokytojams, mokyklų vadovams ir dėstytojams puoselėti bendras vertybes ir įtraukų švietimą: a) imantis priemonių, kuriomis mokytojams, mokyklų vadovams ir dėstytojams suteikiama daugiau galių propaguoti bendras vertybes, ir skatinti aktyvų pilietiškumą ir drauge ugdyti priklausymo jausmą, reaguoti į įvairius besimokančių asmenų poreikius; a) imantis priemonių, kuriomis mokytojams, mokyklų vadovams ir dėstytojams suteikiama daugiau galių propaguoti bendras vertybes, ir skatinti aktyvų pilietiškumą ir drauge ugdyti priklausymo jausmą, reaguoti į įvairius besimokančių asmenų poreikius; b) skatinti mainų ir tarpusavio mokymosi programas, taip pat mokytojų ir dėstytojų orientavimo ir mentorystės galimybes; b) skatinant geriausios praktikos mainų ir tarpusavio mokymosi programas, taip pat mokytojų ir dėstytojų orientavimo ir mentorystės galimybes ir judumą pagal programą „Erasmus+“ (1) ; ir c) skatinant kurti priemones, kurios palengvintų mokytojų ir tėvų ar globėjų bendravimą, kad būtų stiprinami mokyklos ir šeimos ar namų aplinkos ryšiai ir puoselėjamas nuolatinis dialogas, kuris yra labai svarbus, kad besimokantys asmenys sėkmingai integruotųsi mokykloje ir apskritai gebėtų socializuotis.

Paaiškinimas

—

11 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

11 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 12. užtikrinti, kad visose ES viešosiose institucijose, mokyklose ir švietimo įstaigose būtų įdiegta būtina didelės spartos plačiajuosčio ryšio infrastruktūra ir skaitmeninė įranga, ypač geografinių, demografinių ir socialių sunkumų patiriančiose teritorijose, kad skaitmeniniame amžiuje nedidėtų švietimo ir kultūros skirtumai;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

12 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto

15 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 15. stebėti ir vertinti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma pagal programą „ET 2020“, be kita ko, Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje. 15. kasmet per Europos semestro procesą ir pagal programą „ET 2020“, be kita ko, Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje, stebėti ir vertinti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją.

Paaiškinimas

Įtraukus šį aspektą į Europos semestro procesą būtų galima veiksmingai stebėti ir vertinti pažangą šioje srityje.

II. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

1. pritaria bendrajai Europos švietimo erdvės vizijai ir sutinka, kad švietimas ir kultūra yra svarbūs veiksniai kuriant atsparesnę Europą spartėjančios globalizacijos ir dabartinių geopolitinių tendencijų fone;

2. taip pat sutinka, kad reikia labiau remti pagrindines vertybes, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga ir kurioms, stodamos į ES, pritarė visos ES valstybės narės; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia nuolatinio ir bendro įsipareigojimo puoselėti šias vertybes svarbą, nes tai esminis europinės tapatybės elementas, o tam reikia aktyvaus Europos pilietiškumo, pagrįsto kultūrų įvairove;

3. pabrėžia, kad švietimas ir kultūra daro didelį poveikį visoms gyvenimo sritims ir ypač prisideda prie visuomenės stiprinimo, todėl yra svarbios priemonės didesnei europiečių tarpusavio kultūrinei integracijai, tuo skatinant socialinę įtrauktį, pasiekti ir pažymi, kad šiuo požiūriu itin svarbus pilietinis ugdymas, o plačiosios visuomenės informuotumo apie ES pilietybę didinimas visų pirma turi būti orientuotas į jaunimą ( 1 )

4. pabrėžia, kad už švietimo ir kultūros politiką pirmiausia yra atsakingos valstybės narės ir jų regionų ir vietos valdžios institucijos ir kad pagal SESV sutarties 6 straipsnį ES savo veiksmais turėtų tik papildyti, remti arba koordinuoti valstybių narių veiksmus ir užtikrinti regioninio ir teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvas šioje srityje; pabrėžia, kad bet kokie ES veiksmai šioje srityje turi būti visiškai pagrįsti subsidiarumo ir proporcingumo požiūriu;

5. pabrėžia kultūros, kaip svarbaus tapatybės formavimo veiksnio, vaidmenį, taigi ir būtinybę europinę tapatybę stiprinti per kultūrą, siekiant išlaikyti demokratinių struktūrų legitimumą Europos lygmeniu, todėl remia iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti tikrąją meninės ir kultūrinės raiškos vertės tarpusavio pažinimą ir supažindinti su ja europiečius, siekiant stiprinti bendrus mūsų europinės tapatybės kultūrinius elementus;

6. pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip esančioms arti europiečių, tenka svarbus vaidmuo švietimo ir kultūros politikos srityse, ir teigia, kad jos ir toliau atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant ir pritaikant siūlomas priemones ir reformas;

7. laikosi nuomonės, kad pagal dabartinę redakciją siūloma priemonė neatrodo kelianti kokių nors problemų dėl subsidiarumo, ir pabrėžia, kad svarbu taikyti proporcingumo principą užtikrinant, kad neatsirastų naujos finansinės ar administracinės naštos, kartu suteikiant tvirtą finansinę paramą švietimo ir kultūros paveldo politikai ir programoms būsimoje daugiametėje finansinėje programoje;

Europos darbotvarkė

8. sutinka, kad išvardyti pagrindiniai pokyčiai yra svarbūs, pažymėdamas, kad jie nėra pavieniai, ir ragina ištirti, kokiais būdais jie yra vieni nuo kitų priklausomi;

9. reikėtų pabrėžti tinklo „Europe Direct“ svarbą didinant informuotumą ir skleidžiant informaciją apie Europos integracijos projektą, kadangi vienas iš šio tinklo tikslų – informuoti apie šį projektą ES piliečius;

10. visiškai pritaria tam, kad Europos socialinių teisių ramstyje, kaip pagrindinė socialinė ir žmogaus teisė, būtų įtvirtinta teisė į švietimą ( 2 )

Europinė tapatybė ir informuotumas apie kultūros paveldą

11. pabrėžia Pagrindinių teisių chartijoje išdėstytų ES vertybių – orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo – svarbą siekiant bendros gerovės, todėl ragina siekti didesnės įtraukties, gerbti Europos tautų dvasinį ir moralinį paveldą ir skatinti iniciatyvas, kuriomis siekiama geresnio sambūvio;

12. pakartoja, kad svarbu skirti dėmesio ir išteklių informavimo apie Europos kultūrą, istoriją ir tapatybę ir jų sklaidos veiklai; todėl siūlo išplėsti programą „Europa piliečiams“, kad paramą galėtų gauti daugiau su šiuo tikslu susijusių iniciatyvų;

13. pabrėžia, jog svarbu, kad piliečiai dalyvautų ES politikos veiksmuose, kaip nurodyta pranešime „Stiprinti ryšį su ES piliečiais. Nauja galimybė“, ir akcentuoja esminį vaidmenį, kurį atlieka bendruomenės sąvoka, apimanti vietos, regioninę, nacionalinę ir tarptautinę aplinką, kurioje gyvena privatūs asmenys, kad būtų sukurta bendra viešoji erdvė, kurioje asmenys gali veikti kartu remdamiesi vertybėmis pagrįstu pagrindu ( 3 ) . Todėl esamą regioninio ir nacionalinio bendrumo sampratą reikėtų papildyti Europos tapatybe ir bendromis vertybėmis, siekiant skatinti daugialygmenę pilietybę, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Lisabonos sutarties 2 straipsnyje;

14. pakartoja, kad didinant informuotumą apie kultūros paveldą ir kultūros vaidmenį stiprinant Europos tapatybę ir remiant įtrauktį, svarbūs bus Europos kultūros paveldo metai (2018 m.);

15. ragina vykdyti tvirtesnį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis bei jų regionais ir miestais siekiant sukurti Europos viziją ir skatinti didesnį informuotumą apie ES projektus ir iniciatyvas, nes tam dažnai kenkia ES pasiekimų nacionalizavimas ir nesėkmių sueuropinimas, kaip savo 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį pabrėžė Komisijos pirmininkas J.-C. Junckeris;

16. ragina imtis konkrečių priemonių siekiant išsaugoti, plėtoti ir populiarinti tradicines Europos menų ir amatų formas, gyvąjį paveldą ir istoriją, taip pat įgyvendinti kitas kultūrines ir menines iniciatyvas ir veiklą, kurios yra šiuolaikinės Europos visuomenės kultūros dalis ir kurios puoselėja bendrą tapatybę, nes interaktyvus jų pobūdis skatina praktinį mokymąsi ir kultūrinę veiklą;

17. todėl ragina įtraukti Europos kultūros paveldo metus (2018 m.) į strategines iniciatyvas, skirtas regionų kultūriniam vystymuisi remti, tarpusavio pažinimui didinti ir atveriančias naujas galimybes darniam kultūriniam turizmui. Šios iniciatyvos galėtų būti parengtos ir finansuojamos pagal programą „Kūrybiška Europa“, taip remiant Europos kultūros paveldo sklaidą po 2018 m.;

18. prašo, kad Europos paveldo ženklas būtų naudojamas įgyvendinant šią europinės tapatybės stiprinimo iniciatyvą stiprinant jo saitus su regionais, aiškiau apibrėžiant naujų vietovių, siekiančių gauti šį ženklą, atrankos procedūras, didinant jo žinomumą ir numatant veiksmingas informacijos sklaidos priemones;

19. todėl siūlo įvesti naujas ir plačiau taikyti jau turimas kultūrinio mobilumo galimybes visiems regionams, įskaitant atokesnes vietoves, pavyzdžiui, atokiausius ir salų regionus;

20. pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra strategiškai geriausioje padėtyje, kad galėtų savo teritorijoje analizuoti ir tenkinti konkrečius įvairių gyventojų grupių poreikius, padėti pagrindus veiksmingam kultūrų dialogui, išplėsti žinias apie bendrą Europos kultūrą ir pagerinti žmonių prieigą prie jos;

21. atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu rasti naujų kultūros paveldo panaudojimo ir pritaikymo būdų, plėtoti kultūros ir kūrybos pramonę ir rengti būsimus kultūros srities specialistus;

22. pabrėžia kultūros, kaip tautų suartinimo priemonės, leidžiančios užmegzti kultūrinius ir kalbinius ryšius, vaidmenį. Be to, tai priemonė, padedanti skatinti politinį ir ekonominį dialogą, kadangi didina tarpusavio supratimą ir kuria valstybių tarpusavio pasitikėjimą, susidomėjimą ir pagarbą;

23. pažymi, kad svarbu Europos kultūrą ir su ja susijusias vertybes perduoti Europos jaunimui;

Švietimas

24. atkreipia dėmesį į tai, kad Europoje visuomenes skaitmeninimas gali tapti, taip pat ir švietimo srityje, labiausiai transformuojančiu ES dabarties procesu. Tai – laipsniškas ir daugialypis procesas, kuris turi pagerinti ne tik bet kokio amžiaus besimokančiųjų patirtį klasėje, bet ir komunikaciją, vertinimą, valdymą ir administravimą, duomenų rinkimą ir analizę visais švietimo etapais;

25. atkreipia dėmesį į piktnaudžiavimo skaitmeniniais ištekliais, kuris antidemokratinių jėgų rankose gali tapti destruktyvia priemone, pasekmes; todėl teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Europos kova su internetine dezinformacija“ ( 4 ) , kuriame apskritai pakartojami pranešime „Stiprinti ryšį su ES piliečiais. Nauja galimybė“ ( 5 ) nurodyti keturi pagrindiniai principai – skaidrumas, principingumas, dalyvavimas ir bendradarbiavimas;

26. nerimauja, kad, Komisijos teigimu, „daug mokyklų dar neturi prieigos prie didelės spartos ryšio ir skaitmeninės įrangos“. Šią situaciją dar labiau apsunkina faktas, kad daugelis tokių mokyklų yra regionuose, kurie susiduria su demografiniais, geografiniais ir socialiniais sunkumais, įskaitant salų, atokius ir atokiausius regionus, ir jeigu nebus imtasi skubių priemonių, tai dar labiau padidins išsilavinimo atotrūkį, o ne jį sumažins;

27. pabrėžia, kad skaitmeninimas kelia papildomų reikalavimų mokytojų įgūdžiams ir kompetencijai ir kad suinteresuotieji subjektai turi tinkamai pasirūpinti švietimo srities darbuotojų švietimu ir tolesniu mokymusi; taip pat pažymi, kad tai gali suteikti galimybių taikyti inovatyvius ir interaktyvius mokymo metodus;

28. be to, perspėja, kad plintantis skaitmeninimas taip pat didina galimų kibernetinių išpuolių perimetrą ir grėsmių poveikį, o šią problemą dar labiau gilina tai, kad mokyklų renkami ir tvarkomi duomenys yra itin svarbūs ir privataus pobūdžio;

29. atsižvelgdamas į ankstesnį punktą primygtinai rekomenduoja integruotojo saugumo koncepciją taikyti tiek mokomajai programinei įrangai, tiek bet kokiai švietimo įstaigų naudojamai programinei įrangai ar duomenų bazėms; reikėtų nustatyti skaidrią asmens duomenų rinkimo ir saugojimo politiką;

30. pripažindamas, kad didele dalimi pradinės nuostatos, vertybės ir tapatybė formuojamos šeimoje ir apskritai platesnėje namų aplinkoje, ragina sukurti priemones, kurios būtų naudojamos aktyviam darbui su tėvais, stiprinant tėvų ir mokyklų ryšius ir apskritai „visuminės mokyklos metodą“;

31. pažymi, kad prastas kalbų mokėjimas tebėra didelė kliūtis laisvam darbuotojų judėjimui, ir pabrėžia, kad mokymosi visą gyvenimą iniciatyvos ir įvadinio bei tęstinio kalbų mokymosi programos padeda darbo jėgai ir specialistams Europos Sąjungoje geriau tenkinti darbo rinkos poreikius;

32. atkreipia dėmesį į faktą, kad kalbos mokymasis ankstyvame amžiuje laikomas daug efektyvesniu, ir ragina siekti, kad kalbų mokymuisi pradinių mokyklų mokymo programose būtų skiriama daugiau vietos;

33. siūlo, kad už mokyklų mokymo programas atsakingas valdymo lygmuo skirtų papildomą dėmesį kultūriniams ir etnografiniams istorijos aspektams, kurie apimtų kritinę ir filosofinę visuotinių vertybių analizę atsižvelgiant į įvairovę, ir įtrauktų į mokymo programą Europos Sąjungai skirtą skyrių, kuriame būtų išskirtas žmogaus teisių, Europos pilietybės kaip idealo ir kosmopolitizmo vaidmuo jos struktūroje; todėl siūlo toliau bendradarbiauti su kultūros subjektais vietos lygmeniu, pavyzdžiui, rengiant kultūrinio švietimo planus, kuriais būtų remiamas su mokyklos mokymo programomis susijęs darbas, ir sudarant kultūros maršrutus, kuriuose būtų pristatytos vietos kultūros ir meno vertybės;

34. be to, ragina daugiau svarbos teikti su visuomenės skaitmeninimu susijusioms temoms, kad besimokantys asmenys būtų supažindinti su kodavimo sąvokomis ir jiems būtų suteiktos ne tik praktinės, bet ir etinės, kritinės bei mąstymo kompetencijos kibernetinio saugumo, socialinių tinklų ir medijų raštingumo srityje;

35. pritaria ketinimui kiekvienam besimokančiam asmeniui ar pameistriui Europoje suteikti bent vieną galimybę įgyti verslumo patirties, galbūt kitoje ES valstybėje, ir rekomenduoja tiek formaliajame, tiek neformaliajame švietime, taip pat įmonėse, asociacijose, fonduose ar bet kokiose kitose privačiose ar viešosiose įstaigose siekti daugiau verslumo ir projektais bei tyrimais paremtos mokymosi praktikos ir taip puoselėti verslumo ir kūrybiškumo dvasią; todėl ragina mokyklas, privatųjį sektorių ir trečiojo sektoriaus subjektus toliau bendradarbiauti, taip pat parengti švietimo programas, kuriomis būtų siekiama suderinti besimokančiųjų įgūdžius su darbo rinkos poreikiais;

36. pritaria priemonėms, kuriomis siekiama suteikti lygias galimybes visiems besimokantiems ir gamybinę praktiką atliekantiems asmenims ir sumažinti nelygybę, ir pataria atlikti nuodugnų tyrimą, skirtą pagrindinėms šios nelygybės priežastims nustatyti, kad būtų galima padidinti šioje srityje vykdomų Europos iniciatyvų veiksmingumą;

37. pataria aiškiai nurodyti, kad frazė „nesilaikyti lygių galimybių“ reiškia „visiems užtikrinti teisingas galimybes“, nes tai būdas užtikrinti įtrauktį, kuriam įgyvendinti reikia ryžtingų veiksmų. Tokie veiksmai neturi apsiriboti tokių problemų, kaip nelygybė, nepakankamas atstovavimas ir atskirtis, šalinimu išlyginant švietimo galimybes. Vietoje to valdžios institucijos savo priemonėmis turėtų ieškoti giluminių priežasčių ir padėti paveiktiems piliečiams ir bendruomenėms įveikti kliūtis. Vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arčiausiai Europos piliečių, turėtų būti įgaliotos ieškoti tokių priemonių, jas kurti ir įgyvendinti, atsižvelgiant į konkrečius vietos bendruomenių poreikius;

38. pabrėžia, kad rengiant švietimo ir mokymo sistemų reformas nepaprastai svarbu įvertinti regionų skirtumus, kuriais grindžiamos ES valstybių narių švietimo sistemos, ir taip išvengti ekonominių ir socialinių pasekmių, kurios susijusios su gebėjimų trūkumu ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktimi ES; be to, nurodo, kad norėdama atkurti ryšį su vietos lygmens organizacijomis, ES turi visiškai pripažinti ir išnaudoti pilietinės visuomenės atstovų praktinę patirtį ( 6 )

39. pakartoja, kad svarbu sukurti bendrą neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų pripažinimo sistemą, kad būtų lengviau nustatyti atitinkamas nacionalines procedūras;

40. labai pritaria programos „Erasmus+“ stiprinimui siekiant padvigubinti dalyvių skaičių, iki 2025 m. pasiekiant palankių sąlygų neturinčius besimokančius asmenis ir išplečiant programą mokymosi visą gyvenimą ir pedagogų judumo kryptimis, taip užtikrinant visų besimokančių asmenų judumą vienodomis sąlygomis nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos, įskaitant asmenis iš atokių, salų ir atokiausių regionų;

41. rekomenduoja, kad siekiant kovoti su dezinformacijos kampanijomis ir plintančiomis netikromis naujienomis reikia ES institucijas skatinti ir sudaryti joms palankias sąlygas greitai reaguoti ir iniciatyviai pateikti atitinkamus duomenis suprantama forma. Naudojantis šiuolaikinėmis interneto technologijomis taip pat būtų galima įdiegti geresnius mechanizmus, skirtus pateikti atsakymus į piliečių klausimus ir reaguoti į jiems susirūpinimą keliančius dalykus;

42. pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas naudotis programos „Erasmus+“ ištekliais, visiems Europos Sąjungos piliečiams turėtų būti sudarytos vienodos galimybės gauti informaciją ir paramą. Todėl reikia numatyti specialią tvarką, kad būtų pasiekti nepalankioje padėtyje esantys besimokantys asmenys. Jeigu vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų suteikta galimybė padėti savo bendruomenės gyventojams ir organizacijoms dalyvauti šioje programoje, tai galėtų prisidėti prie tvarios ir veiksmingos programos „Erasmus+“ plėtros;

43. pritaria veiklai, kuria siekiama didinti esamų programos „Erasmus+“ biurų administracinius gebėjimus, pavyzdžiui, trumpalaikiams darbuotojų mainams, administracinėms informavimo dienoms ir kitoms būtinomis laikomoms priemonėms, siekiant sumažinti programą „Erasmus+“ administruojančių asmenų gebėjimų trūkumą skirtingose švietimo įstaigose, nes tai savo ruožtu sudaro nelygias galimybes tose įstaigose besimokantiems studentams;

44. siūlo į programos „Erasmus+“ sritį įtraukti veiklą, priklausančią piliečių mokslo ir su juo susijusio filosofinio mąstymo sričiai, nes ji aktuali mokymuisi visą gyvenimą, gali kurti paveikius tarpusavyje sektinus pavydžius ir yra svarbi skatinant studijuoti humanitarinius ir socialinius mokslus ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus (angl. STEM);

45. pažymi, kad mokymasis visą gyvenimą apima suaugusiųjų švietimą, tačiau nėra jam tolygus. Suaugusiųjų švietimas atliepia švietimo poreikius, kurie susiję su darbo pokyčiais didėjant suaugusių gyventojų skaičiui, jis taip pat teikia kitų žinių ir visuomeninių įgūdžių mokantis visą gyvenimą. Jis priklauso nuo nuolatiniu domėjimusi ir žinių troškimu bei kompetencijos siekimu paremto mastymo, kurį galima ugdyti jau pradinio (ar net ikimokyklinio) ugdymo etapu ir kurį reikėtų integruoti į visus mokymosi etapus;

46. supranta, kad norint sustiprinti programą „Erasmus+“ reikės didesnio finansavimo ir paprastesnių procedūrų, nes tai padėtų pasiekti programos tikslus; šiuo požiūriu pripažįsta, kad Jungtinė Karalystė šiuo metu yra svarbus programos dalyvis, taigi reikėtų paraginti, kad šiuo metu vykstančiose derybose būtų numatyta, kad šios šalies regionai ir vietos valdžios institucijos galėtų ir toliau dalyvauti Europos bendradarbiavimo programose po 2020 m. taip, kaip jose jau dalyvauja kitos ES nepriklausančios valstybės;

47. labai pritaria prioritetinėms priemonėms, skirtoms įtraukioms ir susietoms aukštojo mokslo sistemoms kurti, ir ragina ypatingą dėmesį skirti periferiniams ir atokiausių regionų universitetams ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. Pagrindinė prielaida turėtų būti įsitikinimas, kad nė vienas universitetas nėra periferinis ir kad visi universitetai yra arba turėtų būti ir regioniniai;

Pagrindinės politikos priemonės

48. apskritai teigiamai vertina Europos Komisijos pateiktus siūlymus dėl pagrindinių politikos priemonių ir pabrėžia, kad rengiant švietimo ir kultūros politikos reformas svarbu įtraukti visą Europos visuomenę, ypač jaunus žmones, ir įsiklausyti į jų nuomonę;

49. perspėja, kad, nors kanalo „Euronews“ europinio matmens stiprinimas yra žingsnis teisinga kryptimi, tai gali būti tik viena dalis daug platesnės žiniasklaidos ir informavimo politikos ir strategijos, skirtos reaguoti į pastarojo meto visuomeninius ir geopolitinius poslinkius.

Briuselis, 2018 m. gegužės 17 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) CdR 851/2017 – Investicijos į Europos jaunimą ir Europos solidarumo korpusą.

(1) COR-2017-03139 – SEDEC-VI/029, Mokyklinio ugdymo ir aukštojo mokslo modernizavimas.

(1) CDR 1319/2017.

(2) CDR 3141/2017.

(3) „Reaching out to ES Citizens: a new opportunity“ (p. 10), Luc Van den Brande, RK narys ir Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio specialusis patarėjas ryšio su piliečiais klausimais (https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reaching-out-to-citizens-report_en.pdf).

(4) COM(2018) 236 final.

(5) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reaching-out-to-citizens-report_en.pdf

(6) Luc Van den Brande, „Reaching out to ES Citizens: a New Opportunity“, p. 14.