LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 22.6.2005 
KOM(2005) 265 galutinis 
  
ŽALIOJI KNYGA 
apie energijos vartojimo efektyvum ą 
arba 
kaip mažesn ėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos  
 
LT 2   LT TURINYS 
Įvadas............... ........................................................................................................... ............... 4 
A. Kli ūčių nustatymas..................................................................................................... 12 
1. B ūtinybė taikyti specialias priemones energi jos vartojimo efektyvumui didinti....... 13 
1.1. Finansin ės kliūtys tinkamam rinkos reagavimui........................................................ 13 
1.2. Energetini ų paslaugų poreikis.................................................................................... 14 
2. B ūtinybė valdžios institucijoms imtis priemoni ų....................................................... 14 
3. Išorin ės išlaidos ir kain ų skaidrumas ......................................................................... 15 
4. Informavimas ir švietimas: dvi nepakankamai naudojamos priemon ės .................... 15 
B. Europos iniciatyva...................................................................................................... 16 1. Veiksmai Bendrijos lygmeniu.................................................................................... 17 1.1. Energetikos įtraukimas į kitas Bendrijos politikos kryptis ........................................ 17 
1.1.1. Moksliniai tyrimai ir technologij ų plėtra ................................................................... 17 
1.1.2. Geriausios patirties ir technologij ų skatinimas .......................................................... 17 
1.1.3. Geriausios patirties nustatymas ir sk atinimas visais lygmenimis, sudarant 
nacionalinius veiksm ų planus .................................................................................... 18 
1.1.4. Geresnis apmokestinimas........................................................................................... 18 1.1.5. Tikslingesn ė valstybės pagalba.................................................................................. 20 
1.1.6. Vieš ųjų pirkimų taikymas .......................................................................................... 20 
1.1.7. Europos finansavimo paieškos................................................................................... 20 1.2. Konkre čios energetikos politikos priemon ės ............................................................. 21 
1.2.1. Pastatai ................................................................................................................ ....... 21 
1.2.2. Buitiniai prietaisai .................................................................................................... .. 22 
1.2.3. Transporto priemoni ų kuro suvartojimo ribojimas .................................................... 23 
1.2.4. Vartotoj ų informavimas ir apsauga............................................................................ 24 
2. Nacionalinis lygmuo .................................................................................................. 25 2.1. Tinklo veiklos reguliavimas....................................................................................... 25 2.2. Tiekimo veiklos reguliavimas.................................................................................... 26 2.3. Elektros energijos gamyba ......................................................................................... 26 2.4. Baltieji sertifikatai kaip rinkos priemon ė................................................................... 28 
 
LT 3   LT 3. Pramon ė...................................................................................................................... 28 
4. Transportas................................................................................................................. 29 
4.1. Oro eismo skrydži ų valdymo organizavimas............................................................. 29 
4.2. Transporto valdymo optimizavimas........................................................................... 30 4.3. Švari ųjų transporto priemoni ų rinkos suk ūrimas ....................................................... 30 
4.4. Infrastrukt ūros mokes čių taikymas, skatinant elgsenos poky čius.............................. 31 
4.5. Padangos .................................................................................................................. .. 31 
4.6. Aviacija .................................................................................................................. .... 32 
5. Regioninis ir vietos lygmuo ....................................................................................... 32 5.1. Specialios finansavimo priemon ės............................................................................. 32 
6. Pasaulin ė strategija..................................................................................................... 33 
6.1. Energijos vartojimo efektyvumo integravimas į tarptautin į bendradarbiavim ą......... 34 
6.2. Energijos vartojimo efektyvumo integravimas į kaimynyst ės politiką ir į ES 
bendradarbiavim ą su Rusija ....................................................................................... 35 
6.3. Energijos vartojimo efektyvumo integravimas į plėtros politik ą............................... 35 
6.4. Tarptautini ų finansų įstaigų vaidmens stiprinimas .................................................... 35 
IŠVADA......................................................................................................................... .......... 37 
1 PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 39 
2 PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 47 
3 PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 48 
4 PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 49 
5 PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 50 
 
LT 4   LT ĮVADAS  
Net ir be aukšt ų ir svyruojan čių naftos kain ų, dėl kurių sumažėjo ekonomikos augimo 
perspektyvos Europoje, Europos S ąjunga tur ėti labai svari ų priežasčių gerokai suaktyvinti 
programos, skatinan čios energijos vartojimo efektyvum ą visuose Europos visuomen ės 
lygiuose1, atnaujinim ą : 
- Konkurencingumas ir Lisabonos darbotvark ė. Kaip rodo daugelis tyrim ų2, ES 
galėtų be dideli ų išlaidų sutaupyti mažiausiai 20 % savo dabar suvartojamo energijos 
kiekio, kuris sudaro 60 milijard ų eurų per metus arba tiek, kiek šiuo metu per metus 
kartu suvartoja Vokietija ir Suomija. Nors  šiam taupymo potencialui išnaudoti reikia 
didelių investicij ų į naujus efektyviai energij ą naudojan čius įrenginius ir į 
energetines paslaugas, šioje srityje Europa pirmauja pasaulyje, o energetin ės 
paslaugos daugiausia yra vietinio pob ūdžio. Tai reiškia, ka d Europoje bus sukurta 
daug nauj ų aukštos kokyb ės darbo viet ų. Kai kurie tyrimai3 rodo, kad, įgyvendinus 
šią iniciatyv ą, tiesiogiai ir netiesiogiai Europoje b ūtų galima sukurti net milijon ą 
naujų darbo viet ų. Be to, kadangi šioje inic iatyvoje numatytos priemon ės yra 
susijusios tik su energijos vartojimo efektyvumo didinimu nedidel ėmis sąnaudomis, 
tai yra tokios, iš kuri ų galima sutaupyti net ir įgyvendinus b ūtinas investicijas, 
sėkmingai vykdant energijos va rtojimo efektyvumo program ą, 60 milijard ų eurų, 
neišleistų energijai, sumos dalis b ūtų sutaupoma, ir d ėl to sustipr ėtų 
konkurencingumas bei pager ėtų ES pilie čių gyvenimo s ąlygos. Pirmiau min ėti 
tyrimai rodo, kad vidutinis ES nam ų ūkis, atsižvelgiant į jo suvartojam ą energijos 
kiekį, efektyviu b ūdu galėtų sutaupyti nuo 200 iki 1 000 eur ų per metus.  
Tai reiškia, kad veiksminga energijos vartojimo efektyvumo politika gali nemažai 
prisidėti stiprinant ES konkurencingum ą ir didinant užimtum ą, kurie yra pagrindiniai 
Lisabonos darbotvark ės tikslai. Kadangi ši pol itika yra susijusi su energijos paklausa, 
ji yra dalis ES energijos tiekimo politikos, įskaitant pastangas skatinti naudoti 
                                                 
1 Taip pat žr. 1 pried ą. 
2 Energijos vartojimo efektyvumo paklausos vidutin ės trukmės potencialas ES, Lechtenböhmer ir 
Thomas, Wuppertal Institutas, 2005 m.: „M ūsų naujausiame politikos ir priemoni ų (PP) scenarijuje, 
kuris apima ES-25, yra išd ėstyta taip vadinama „ambicinga strategija“, kaip iki 2020 m. žymiai 
sumažinti išmetam ų dujų, sukelian čių šiltnamio efekt ą, kiekius. Pagal ši ą strategiją išnaudojama beveik 
80% dabartinio ekonomikos taupymo potencialo. Vis d ėlto manoma, kad sprendimus priimantys 
asmenys yra geriau informuoti apie aktyvi ą politiką ir priemones, be to, kei čiasi jų požiūris į geriausias 
turimas energijos vartojimo efekt yvumo technologijas. Iš lentel ėje pateikt ų rezultatų matyti, kad pagal 
šį PP scenarij ų energijos vartojimo efektyvumas ES 25 šali ų ūkyje padid ės 29 %.“ Pasi ūlytos direktyvos 
dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaug ų - KOM(2003) 739 aiškinamasis 
memorandumas. MURE Duomen ų bazės modelis 2000 m., SOS Italija; Sektori ų išmetam ų teršalų 
sumažinimo tiksl ų ekonominio poveikio klimato kaitai įvertinimas, Blok ir Joosen, ECOFYS, Utrecht, 
2000 m.; Energijos efektyvumo rodikliai, ODYSSEE, ADEME, Paryžius, 2004 m.; Energijos vartojimo efektyvumo didinimo pelnas: Kaip bendrov ės, didindamos energijos vartojimo efektyvum ą, padidina 
akcijų vertę, Green Business Letter, 2005 m. balandis; Energijos vartojimo efektyvumo didinimas 5% ir 
daugiau per metus, K. Blok, bus paskelbta Pramonin ės ekologijos žurnale; Ef ektyvesnio elektros 
vartojimo galimyb ės Italijoje, F. Krause; Energijos vartojimo efektyvumo didinimo uždavinys, WWF, 
2005; Pasaulin ės energetikos įvertinimo 2000 m. ir 2004 m. papildymas, UNDP tinklalapis; Europos 
Vadovų Taryba efektyviai energij ą vartojan čiai ekonomikai, Posėdžiai, 2005 m. vasaros tyrimas: 
Energijos taupymas, Kokios priemon ės pasiteisina, ir kas jas įgyvendina?, www.eceee.org
 
3 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003 m., h ttp://www.nachhaltigkeitsrat. de/service/download/ 
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf, Ecofys. 
 
LT 5   LT atsinaujinan čiąją energiją, ir dėl to yra priskiriama prioritetin ėms veiklos sritims, 
pirmą kartą išdėstytoms 2000 m. Žalio joje knygoje „Pl ėtojant patikimo Europos 
energijos tiekimo strategij ą“. Be to, pasaulyje did ėja įrenginių, paslaug ų ir 
technologij ų, padedan čių efektyviai vartoti energij ą, svarba. Jeigu Europa išlaikys 
pirmaujan čias pozicijas šioje srityje ir pirmoji sukurs bei įdiegs naujas energijos 
vartojimo efektyvumo technologijas, ji tur ės geras sąlygas prekiauti.  
- Aplinkosauga ir ES Kioto įsipareigojimai . Energijos taupymas neabejotinai yra 
veiksmingiausias ir ekonomiškai efektyviausias b ūdas išmetam ųjų dujų, sukelian čių 
šiltnamio efekt ą, kiekiams sumažinti bei oro kokybei pagerinti, ypa č tankiai 
gyvenamose vietov ėse. Tai pad ėtų valstybėms narėms įgyvendinti savo Kioto 
įsipareigojimus. Antra, tai b ūtų pagrindinis veiksnys, s tiprinant ilgalaikes ES 
pastangas kovoti su klimato kaita, toliau mažinant išmetam ųjų dujų kiekius pagal JT 
bendrojoje klimato kaitos konvencijoje nustatyt ą režimą, kuris bus taikomas nuo 
2012 m. Daugelis besivystan čių šalių visiškai pripaž įsta svarbiausi ą energijos 
vartojimo efektyvumo reikšm ę sprendžiant šiuos įvairius uždavinius. D ėl to Europai 
reikia parodyti pavyzd į ir sukurti naujas politikos kr yptis, stiprinti bendradarbiavim ą 
ir tobulinti technologijas, kurios gal ėtų besivystan čioms šalims pad ėti sprendžiant š į 
uždavinį. 
- Tiekimo saugumas . Remiantis dabartin ėmis tendencijomis, 2030 m. ES savo 
reikmėms teks importuoti 90 % naftos ir 80 % duj ų. 2020 m. naftos ir duj ų kainų 
prognozuoti ne įmanoma, ypa č jeigu paklausa besivystan čiose pasaulio šalyse did ės 
taip sparčiai, kaip iki šiol. 2005 m. geguž ės 2 d. TEA ministr ų susitikime buvo 
nurodyta, kad energijos vartojimo efek tyvumas yra vienas iš pagrindini ų būdų šiam 
uždaviniui išspr ęsti. Iš tikr ųjų įgyvendinus priemones, kuriomis iš pradži ų būtų 
išlaikytas esamas energijos paklausos lygis, o paskui j į sumažinus, b ūtų žengtas 
rimtas žingsnis, kuriant nuosekli ą ir subalansuot ą politiką, skatinan čią patikimą 
energijos tiekim ą Europos S ąjungai. 
Žaliosios knygos tiksl as – nustatyti kli ūtis, kurios šiuo metu trukdo panaudoti tokias energijos 
taupymo galimybes, pavyzdžiui, atitinkam ų iniciatyv ų, informacijos ir prieinam ų finansavimo 
mechanizm ų trūkumą.  
Toliau žaliojoje knygoje siekiama nusta tyti galimybes, kaip šias kli ūtis galima įveikti, siūlant 
įvairius pagrindinius veiksmus, kuri ų būtų galima imtis. Pavyzdžiui: 
- parengti Metinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo priemoni ų planus. 
Tokiuose planuose galima nurodyti priemones, kuri ų reikia imtis nacionaliniu, 
regioniniu ir vietos lygmeniu, o paskui steb ėti, kaip jos įgyvendinamos energijos 
vartojimo efektyvumo ir ekonomiškumo atžv ilgiais. Šiuos planus galima papildyti 
europiniu lygmeniu taikant „lyginamosios analiz ės“ ir „partneri ų peržiūros“ proces ą, 
kad valstyb ės narės galėtų nesunkiai pasimokyti iš kit ų sėkmės ir nesėkmių bei 
užtikrintų greitą geriausios patirties sklaid ą ES; 
- geriau informuoti gyventojus, pavyzdžiui , organizuojant tikslingesnes visuomen ės 
informavimo kampanijas ir gerinant produkt ų ženklinim ą; 
- gerinti apmokestinim ą, siekiant užtik rinti, kad terš ėjas tikrai sumok ėtų, bet 
nedidinant bendr ųjų mokesčių lygių; 
 
LT 6   LT - geriau orientuoti valstyb ės pagalbą, jeigu ji yra pagr įsta, proporcinga ir b ūtina, 
skatinant energijos vartojimo efektyvum ą; 
- organizuoti viešuosius pirkimus nauj ų efektyviai energij ą vartojančių technologij ų, 
tokių kaip ekonomiškesni automobiliai ir IT įranga, diegimui paskatinti; 
- taikyti naujas arba patobulintas finans avimo priemones Bendrijos ir nacionaliniu 
lygmeniu, skatinant bendroves ir nam ų ūkių savininkus diegti ekonomiškai 
efektyvius patobulinimus, ta čiau jų nefinansuojant; 
- imtis papildom ų priemoni ų dėl pastatų, jei taikoma galiojanti Bendrijos direktyva, ir, 
jei įmanoma, į taikymo srit į ekonomiškai ir su kiek galima mažiau papildomos 
biurokratijos įtraukti mažesnes patalpas; 
- taikyti CARS 21 Komisijos iniciatyv ą, siekiant paspartinti naujos kartos daugiau 
kuro sutaupan čių transporto priemoni ų kūrimą. 
Ši žalioji knyga tur ėtų veikti kaip katalizatorius, skatinantis atnaujinti energijos vartojimo 
efektyvumo iniciatyv ą visais Europos visuomen ės lygmenimis – ES, nacionaliniu, regioniniu 
ir vietos lygmeniu. Be to, siekiama, kad ši  žalioji knyga b ūtų pavyzdys ir orientyras ir tapt ų 
stipriu akstinu paspartinti tarptautines klim ato kaitos mažinimo priemones, efektyviai 
vartojant energij ą. Vienam BVP vienetui pagaminti Kin ijoje dabar suvartojama penkis kartus 
daugiau energijos nei ES, o JAV – vidutiniškai 50 % daugiau nei ES4. Kadangi ypa č Kinijoje 
ir Indijoje energijos paklausa labai did ėja, energijos vartojimo efektyvumas turi b ūti vienu iš 
politikos prioritet ų, viena vertus, siekiant besivystan čių pasaulio šali ų padidėjusius energijos 
poreikius suderinti su galios padid ėjimu bei pagerinti ši ų šalių gyventoj ų gyvenimo s ąlygas ir, 
kita vertus, kovoti su pasaulin iu atšilimu. Ši žalioji knyga ir jos, kaip varomosios j ėgos, 
poveikis, kuris atsiranda ja vadovaujantis, tur ėtų paskatinti ES užimti pirmaujan čias pozicijas, 
stengiantis energijos vartojimo efektyvum ą padaryti pasauliniu prioritetu. Galiausiai, didel ės 
naftos kainos skaudžiausiai paveikia neturtingiausias, ypa č Afrikos, Karib ų jūros baseino ir 
Ramiojo vandenyno šalis. Taikant paskesnes priemones po žaliosios knygos paskelbimo, 
reikėtų atkreipti d ėmesį į tai, kaip Europoje sukurt ą technologij ą būtų galima panaudoti arba 
pritaikyti, kad ji atitikt ų šių šalių poreikius, ir kaip j ą būtų galima geriausiai išnaudoti. 
Pirmiau išvardyti konkret ūs šios problemos sprendimo pavyzdžiai, kurie išsamiau 
analizuojami toliau, pateikiami ne kaip pasi ūlymai, o kaip id ėjos diskusijai. Be to, jie n ėra 
vieninteliai. Paskelbus ši ą Žaliąją knygą, Komisija prad ės intensyvias vieš as konsultacijas, 
kurios tęsis iki šių metų pabaigos. 
Kad paskatint ų debatus ir veiksming ą nuomoni ų teikimą, Komisija pateikia 25 klausimus, 
kurių gali būti ir daugiau ir kurie išd ėstyti toliau.  
Komisija nusprend ė įsteigti „Europos tvariosi os energetikos forum ą“. Šis forumas, įsteigtas 
„Florencijos“ ir „Madrido“ forum ų, kuriais buvo labai s ėkmingai pasinaudota, priimant 
bendrą nuomonę dėl tolesnių energetikos rinkos liberalizavimo veiksm ų, pavyzdžiu, suburs 
Komisijos, valstybi ų narių, Europos Parlamento, nacionalini ų energetikos reguliuotoj ų ir 
Europos pramon ės bei NVO atstovus. Jie susitiks du kartus per metus. Pirmajame susitikime, 
kuris, kaip numatyta, įvyks spalį, ketinama išsamiai aptarti ši ą Žaliąją knygą. 
                                                 
4 Šis palyginimas pasikeist ų, jeigu atsižvelgtum ėme į gyventoj ų perkamosios galios skirtum ą. Daugiau 
informacijos pateikiama 1 priede. 
 
LT 7   LT Komisijos nuomone, d ėl šio dokumento reikia konsultuotis  ne tik su Taryba, Europos 
Parlamentu ir pramon ės ir NVO atstovais, bet taip pat b ūtina organizuoti pl ataus masto viešas 
konsultacijas. Visos suinteresuotosios ša lys raginamos teikti pastabas ir pasi ūlymus toliau 
nurodytais b ūdais: 
- Internetu, per Komisijos tinklalap į adresu 
http://europa.eu.int/comm/ener gy/efficiency/index_en.htm; 
- per Luc Werring iš Europos Komisijos En ergetikos ir transporto generalinio 
direktorato (luc.werring@cec.eu.int); 
- Komisija į šį darbą įtrauks visas savo atstovybes, veikian čias ES miestuose. 
Informacija ir galimi įvykiai bus skelbiami adresu 
http://europa.eu.int/comm/represent_en.htm ; 
- Komisija turi Energetikos agent ūrų tinklą daugelyje Europos miest ų. Šioms 
agentūroms bus pavesta pla čiai skleisti informacij ą apie Žali ąją knygą ir prašyti 
pateikti pastabas. 
Pateiktos pastabos, jeigu j ų autorius sutiks, bus skelbiamos  Bendrijos interneto tinklalapyje, 
kad būtų aptariamos.  
Svarbu, kad ši žalioji knyga spar čiai skatint ų imtis konkre čių veiksmų. Todėl, Komisijos 
nuomone, pasibaigus kons ultacijoms, 2006 m. tur ėtų būti parengtas veiksm ų planas, 
numatantis konkre čius veiksmus, kuri ų reikia imtis ES ir nacionaliniu lygmeniu, kartu b ūtinai 
pateikiant išlaid ų ir naudos analizes.  
- Svarstytini klausimai  
Bendrosios pastabos 
Toliau išvardytais klausimais siekiama pla čiau išanalizuoti ši oje knygoje numatytas 
galimybes j ų ekonomiškumo ir naudos prisidedant prie energijos taupymo, aplinkosaugos, 
darbo viet ų kūrimo ir naftos ir duj ų importo mažinimo atžvilgiais.  
Komisija bus d ėkinga, jeigu, atsakymuose į šiuos klausimus bus pateikta kuo išsamesn ė 
informacija min ėtomis konkre čiomis temomis, taip pat nurodant, kokiu lygmeniu galima 
geriausiai įgyvendinti si ūlomą priemonę: tarptautiniu, ES, nacionalin iu, regioniniu ar vietos. 
Be to, ar atitinkam ą priemonę būtų geriausia įgyvendinti rekomendacijomis, savanoriškomis 
priemonėmis, privalomais tikslais arba priemon ėmis įstatymų projektų pasiūlymuose? 
Galiausiai, kaip šias aptariamas  priemones galima geriausiai įgyvendinti praktiškai? Koks 
būtų jų įgyvendinimo terminas, s ąnaudos, o prireikus ir steb ėsenos ar panašios funkcijos, 
kokia įstaiga gal ėtų geriausiai tai atlikti? 
Šie atsakymai pad ės Komisijai 2006 m. savo veiksm ų plane pateikti tvirtus, praktiškus ir 
įgyvendinamus pasi ūlymus, kurie tikrai bus vertingi. 
Be to, vienas iš pagrindini ų žaliosios knygos ir konsultacij ų dėl jos tikslas yra skatinti naujas 
idėjas. Komisija laukia pasi ūlymų ir pavyzdži ų, jei įmanoma, pateikiant pirmiau nurodyt ą 
informacij ą, pavyzdžiui, apie įgyvendinimo išlaidas, energijos taupymo naud ą ir 
įgyvendinimo supaprastinim ą. 
 
LT 8   LT Klausimai apie žaliojoje knygoje nurodytas galimybes  
1. Kaip Bendrija ir konkre čiai Komisija gal ėtų geriau skatinti investicijas į efektyviai 
energiją vartojančias technologijas Europoje? Kaip b ūtų galima geriau paskirstyti 
lėšas, išleidžiamas šios srities mokslinia ms tyrimams finansuoti? (1.1 skirsnis) 
2. Emisij ų leidimų sistema yra pagrindin ė priemon ė, sudarant s ąlygas rinkoje Kioto 
tikslams įgyvendinti ir klimato kaitos problemai išspr ęsti. Ar galima ši ą politiką 
geriau panaudoti efekty viam energijos vartojimui ska tinti? Jeigu galima, tai kaip? 
(1.1 skirsnis) 
3. Atsižvelgiant į Lisabonos strategij ą, skirtą Europos ekonomikai pagyvinti, kaip 
reikėtų susieti ekonomin į konkurencingum ą su didesniu d ėmesiu efektyviam 
energijos vartojimui? Ar šiame kontekste b ūtų naudinga reikalauti, kad kiekviena 
valstybė narė sudarytų metinius efektyvaus energijos va rtojimo planus, ir paskui juos 
palyginti Bendrijos lygmeniu, užtikrinant nuolatin ę geriausios patirties sklaid ą? Ar 
būtų galima tok į požiūrį taikyti tarptautiniu lygmeniu ? Jeigu galima, tai kaip? (1.1.3 
skirsnis) 
4. Mokes čių politika yra svarbus b ūdas skatinti keisti elgsen ą ir naudoti naujus, mažiau 
elektros suvartojan čius produktus. Ar Europos efek tyvaus energi jos vartojimo 
politikoje tokioms priemon ėms reikėtų skirti daugiau d ėmesio? Jeigu taip, kokios 
rūšies priemon ės labiausiai tikt ų šiam tikslui pasiekti? Kaip b ūtų galima jas 
įgyvendinti, kad nepadid ėtų bendra mokes čių našta? Kaip priversti terš ėją iš tikrųjų 
sumokėti? (1.1.4 skirsnis) 
5. Ar įmanoma parengti aplinkai palankesnes valstyb ės pagalbos taisykles, ypa č 
skatinant diegti ekologines inovacijas ir didinti produktyvum ą? Kokios tai gal ėtų būti 
taisyklės? (1.1.5 skirsnis) 
6. Dažnai į valdžios institucijas ži ūrima kaip į pavyzdį. Ar įstatymais reik ėtų konkrečiai 
įpareigoti valdžios institucijas, pavyzdžiui, visuomeniniuose pastatuose taikyti 
priemones, kurios buvo rekomenduotos Bendrijos arba nacionaliniu lygmeniu? Ar valdžios institucijos gal ėtų arba turėtų atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvum ą 
viešųjų pirkimų srityje? Ar tai pad ėtų sukurti gyvybingas rinkas tam tikriems 
produktams ir naujoms technologijoms? Kaip b ūtų galima tai įgyvendinti praktiškai 
tokiu būdu, kuris skatint ų kurti naujas technologijas, o pramon ės atstovus – tyrin ėti 
naujus energij ą taupiai naudojan čius produktus ir procesus? Kaip b ūtų galima tai 
padaryti tokiu b ūdu, kuris pad ėtų valdžios institucijoms sutaupyti pinig ų? Dėl 
transporto priemoni ų žr. 20 klausim ą. (1.1.6 skirsnis). 
7. Efektyvaus energijos vartojimo fondai anks čiau buvo naudojami veiksmingai. Kaip 
šią patirtį galima pakartoti ir pagerinti? Kokias  priemones galima naudingai taikyti: 
–
 tarptautiniu lygmeniu 
– ES lygmeniu – nacionaliniu lygmeniu – regioniniu arba vietos lygmeniu?  
 
LT 9   LT (1.1.7 skirsnis. Taip pat žr. 22 klausim ą) 
8. Efektyvus energijos vartojimas pastatuose yra ta sritis, kurioj e galima sutaupyti daug 
energijos. Koki ų praktinių priemoni ų būtų galima imtis ES, nacionaliniu, regioniniu 
arba vietos lygmeniu, kad b ūtų užtikrintas s ėkmingas praktinis esamos Bendrijos 
pastatų direktyvos įgyvendinimas? Ar Bendrija tur ėtų išplėsti esamos direktyvos 
taikymo srit į ir, pavyzdžiui, taikyti j ą mažesnėms patalpoms? Jeigu taip, kaip b ūtų 
galima pasiekti reikiam ą pusiausvyr ą tarp būtinybės gauti naudos iš energijos 
vartojimo efektyvumo ir kiek įmanoma mažiau padidinti administracin ę naštą? (1.2.1 
skirsnis) 
9. Skatinimas efektyviau vartoti energij ą nuomojamose patalpose yra sunki užduotis, 
nes pastato savininkas pa prastai nemoka už elektr ą ir dėl to nėra ekonomiškai 
suinteresuotas investuoti į efektyvesn į energijos vartojim ą, pavyzdžiui, gerinti 
izoliaciją arba dėti dvigubus stiklus. Kaip galima geriausiai išspr ęsti šią problemą? 
(1.2.1 skirsnis) 
10. Kaip galima įstatymais paveikti buitini ų energiją vartojančių produktų efektyvum ą? 
Kokiais b ūdais geriausiai skatinti ši ų produktų gamybą ir vartojim ą? Ar galima 
patobulinti, pavyzdžiui, esamas že nklinimo taisykles? Kaip ES gal ėtų paspartinti 
naujos kartos efektyvaus  energijos vartojimo produkt ų tyrimą ir paskesn ę gamybą? 
Kokių kitų priemoni ų galima imtis: 
– tarptautiniu lygmeniu – ES lygmeniu – nacionaliniu lygmeniu – regioniniu ir vietos lygmeniu? (1.2.2 skirsnis) 
11. Pagrindinis uždavinys yra užtik rinti, kad transporto priemoni ų gamybos pramon ė 
gamintų kuo daugiau ekonomišk ų transporto priemoni ų. Kaip tai galima padaryti 
geriausiai? Koki ų priemoni ų ir kokiu lygmeniu reik ėtų imtis gerinant energijos 
taupymą transporto priemon ėse? Kiek tokios priemon ės turėtų būti savanoriškos, o 
kiek – privalomos? (1.2.3 skirsnis) 
12. Kai kuriose valstyb ėse narėse visuomen ės informavimo apie energijos vartojimo 
efektyvum ą kampanijos buvo s ėkmingos. K ą būtų galima ir reik ėtų dar padaryti šioje 
srityje: 
– tarptautiniu lygmeniu – ES lygmeniu – nacionaliniu lygmeniu – regioniniu ir vietos lygmeniu?  (1.2.4 skirsnis) 
 
LT 10   LT 13. K ą galima padaryti gerinant elektros  perdavimo ir skirstymo efektyvum ą? Kaip 
tokias iniciatyvas įgyvendinti praktiškai? K ą galima padaryti gerinant efektyv ų kuro 
panaudojim ą elektros gamyboje? Kaip toliau skatinti paskirstyt ą ir kombinuot ą 
gamybą? (2.1-2.3 skirsniai) 
14. Elektros ir duj ų tiekėjų skatinimas teikti energetin ę paslaugą (t.y. susitarti d ėl namo 
šildymo iki nustatytos temperat ūros ir dėl apšvietimo paslaug ų teikimo), o ne tiesiog 
teikti energij ą, yra geras b ūdas efektyviam energijos vartojimui skatinti. Esant 
tokiems susitarimams, energijos tiek ėjas yra ekonomiškai suinteresuotas, kad pastate 
būtų taupoma energija ir kad b ūtų įgyvendintos b ūtinos investicijos. Antraip elektros 
ir dujų bendrov ės yra suinteresuotos, kad toki ų investicij ų nebūtų, nes taip jos 
parduoda daugiau energijos. Kaip b ūtų galima skatinti toki ą veiklą? Ar 
savanoriškumo principas arba susitarimas yra b ūtinas arba tinkamas b ūdas? 
15. Daugelyje valstybi ų narių buvo įdiegti arba yra diegiami „baltieji“ (energijos 
vartojimo efektyvumo) sertifikatai. Ar juos reik ėtų taikyti Bendrijos lygmeniu? Ar tai 
būtina, jeigu jau yra taikoma prekybos a nglies dioksidu sistema? Jeigu juos b ūtų 
galima įdiegti, kaip tai b ūtų galima padaryti, nedidi nant biurokratizmo? Kaip 
baltuosius sertifikatus b ūtų galima susieiti su prekybos anglies dioksidu sistema? (2.4 
skirsnis) 
16. Vienas iš pagrindini ų šios srities uždavini ų yra skatinti pramon ės gamintojus 
naudotis naujomis technologijomis ir energij ą taupančiais įrenginiais. K ą dar būtų 
galima ir reik ėtų padaryti, neskaitant prekybos ang lies dvideginiu? Kiek veiksmingos 
buvo iki šiol taikytos priemon ės pagal savanoriškus įsipareigojimus, neprivalomos 
pramonės taikytos priemon ės arba informacin ės kampanijos? (3 skirsnis) 
17. Nauja transporto r ūšių pusiausvyra, t.y. pagrindin ė Baltosios knygos d ėl Europos 
transporto politikos 2010 m., kuri ą Komisija pri ėmė 2001 m., tema, teb ėra 
prioritetin ė sritis. Ką dar būtų galima padaryti, didinant geležinkeli ų, jūrų ir vidaus 
vandens transporto rinko s dalis? (4.2 skirsnis) 
18. Didinant energijos vartojimo efektyvum ą, būtina užbaigti tam tikrus transeuropinio 
transporto tinklo infrastrukt ūros projektus. Kaip reik ėtų plėtoti infrastrukt ūros 
projektams reikalingas inve sticijas ir kokius finansav imo šaltinius naudoti? (4.2 
skirsnis) 
19. Kokios priemon ės, kurios gali b ūti priimtos transporto sekt oriuje, turi didžiausi ą 
potencialą? Ar pirmenyb ę reikėtų teikti technologin ėms inovacijoms (padangoms, 
varikliams…), ypa č laikantis su pramon ės gamintojais bendrai nustatyt ų standartų, ar 
reguliavimo priemon ėms, tokioms kaip automobili ų suvartojamo kuro apribojimas? 
(4.3–4.5 skirsniai) 
20. Ar valdžios institucijas (valstybin ės, administracin ės, regionin ės ir vietos valdžios 
institucijas) reik ėtų įpareigoti per viešuosius pirkimus įsigyti tam tikr ą ekonomišk ų 
automobili ų procentą savo transporto parkams? Jeigu taip, kaip b ūtų galima tai 
organizuoti nuo technologij ų nepriklausomu b ūdu (t.y. neiškreipiant rinkos tik vienos 
konkrečios technologijos pasirinkimu)? (4.3 skirsnis) 
21. Europoje pradedami taikyti infrastrukt ūros mokes čiai, ypač mokestis už keli ų 
naudojim ą. Pirmasis pasi ūlymas buvo pateiktas 2003 m., siekiant padidinti 
 
LT 11   LT mokesčius profesionaliam keli ų transportui. Kai kuriuose miestuose dabar taikomi 
vietiniai mokes čiai už transporto kamš čius. Koki ų tolesnių priemoni ų reikėtų imtis 
infrastrukt ūros apmokestinimo srityje? Kokiu mast u už „išorines išlaidas“, tokias 
kaip tarša, transporto kamš čiai ir avarijos, galima tiesiogiai apmokestinti j ų 
kaltininkus? (4.4 skirsnis) 
22. Kai kuriose valstyb ėse narėse buvo labai s ėkmingos efektyvaus energijos vartojimo 
bendrovių administruojamos vietini ų arba regionini ų energijos vart ojimo efektyvumo 
projektų finansavimo programos. Ar jas reik ėtų plėtoti? Jeigu taip, tai kokiu b ūdu? 
(5.1 skirsnis) 
23. Ar energijos vartojimo efektyvumo klausimus reik ėtų labiau integruoti į Sąjungos 
santykius su tre čiosiomis šalimis, ypa č su jos kaimynin ėmis šalimis? Jeigu taip, tai 
kokiu būdu? Kaip efektyv ų energijos vartojim ą būtų galima padaryti regionini ų rinkų 
integravimo pagrindu? Ar reikia skatinti tarptautines finans ų įstaigas daugiau 
dėmesio kreipti į paklausos valdymo klausimus, teikiant technin ę ir finansin ę pagalbą 
trečiosioms šalims? Jeigu taip, kokie m echanizmai arba investicijos gal ėtų būti patys 
veiksmingiausi? (6 skirsnis) 
24. Kaip pažangias Europos energijos taupymo technologijas ir procesus b ūtų galima 
veiksmingai panaudoti besivystan čiose šalyse? (6.3 skirsnis) 
25. Ar S ąjunga turėtų derėtis su PPO d ėl muito tarif ų ir kitų mokesčių lengvatų taikymo 
energiją taupantiems produktams ir ska tinti kitas PPO nares daryti t ą patį? (6 
skirsnis) 
 
LT 12   LT A. K LIŪČIŲ NUSTATYMAS  
Naftos embargas praeito amžiaus aštuntojo dešimtme čio pradžioje paskatino ES šalis iš naujo 
apgalvoti savo en ergijos vartojim ą ir sumažinti savo priklausomyb ę nuo naftos. Pažanga, 
padaryta siekiant šio tikslo, vos įpusėjus aštuntajam dešimtme čiui visose valstyb ėse narėse 
suardė ligi tol egzistavus į neperskiriam ą ryšį tarp BVP ir energijos paklausos did ėjimo. 
Vokietijoje ir Danijoje en ergijos intensyvumas sumaž ėjo 40 %, o Pranc ūzijoje jis yra 30% 
mažesnis negu buvo aštuntajame dešimtmetyje. BVP atsiejim ą nuo energijos paklausos 
iliustruoja toliau pateikta diagrama. 
Dramatiškai padid ėjo automobili ų kuro vartojimo efektyvumas5. Supratus racionalaus 
energijos vartojimo pastatuose svarb ą, buvo prad ėta naudoti geresn ė izoliacija. Pavyzdžiui, 
Prancūzijoje buvo prad ėta įgyvendinti ambicinga energijo s taupymo programa, kurios š ūkis 
„Mes neturime naftos, bet turime id ėjų“, sparčiau pereinant nuo elektros gamybos naftos kur ą 
naudojančiose jėgainėse prie branduolini ų reaktorių ir didinant mokes čius už dyzelin į kurą. 
 
Šaltinis: Enerdata 
Naftos kain ų šuoliai trumpam paspartino energi jos vartojimo efektyvumo priemoni ų taikymą, 
tačiau be visapusišk ų struktūrinių priemoni ų paklausos stabilizuoti nebuvo ne įmanoma. 
Pastaraisiais metais pasaulin ėse rinkose v ėl padidėjus energijos kainoms, ypa č naftos kainai, 
vėl teko atkreipti d ėmesį į paklausos valdym ą.  
                                                 
5 Skirtingai nuo Jungtini ų Valstijų, kur naftos vartojimas iš pradži ų sumažėjo, bet paskui 1973-2003 m. iš 
viso padid ėjo 16 %, Pranc ūzijoje, nepaisant tam tikro padid ėjimo pastaraisiais metais, naftos vartojimas 
šiandien teb ėra 10 % mažesnis už t ą, kuris buvo prieš tris dešimtme čius, o energijos intensyvumas šioje 
šalyje yra 30% mažesnis nei 1973 m. Pirminės energijos paklausos ir “negadžauli ų" pokyčiai - ES 25
 ("negadžauliai" :sutaupyta energija, apskai čiuota pagal 1971 m. energijos intensyvum ą
 
0 500 1000 1500 2000 2500 3000 
1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 Mtoe negadžauliai
biomasė
kitos elektros energijos r ūšys
branduolin ė energija
dujos nafta 
anglys 
 
LT 13   LT Neįmanoma veiksmingai ir gerokai su mažinti energijos vartojimo, vis ų pirma nenusta čius 
energijos švaistymo veiksni ų, siekiant juos pa šalinti ateityje. 
1. B ūtinybė taikyti specialias priemones energij os vartojimo efektyvumui didinti  
Teoriškai ir be įsikišimo d ėl rinkos j ėgų būtų gaunamas efektyviausias rezultatas. Ta čiau, 
atsižvelgiant į energijos rink ų technines charakteristikas, atsiranda poreikis remti tok į rinkos 
sukeltą pokytį ir jį palaikyti, didinant en ergijos vartojimo efektyvum ą ir taip sumažinant jos 
paklausą. Rinkos j ėgos ir toliau atliks pagrindin ę funkciją derinant paklaus ą ir pasiūlą.  
Svarbiausia energijos vartojimo efektyvumo didinimo kli ūtis yra nepakankamas 
informavimas (apie naujos technologijos s ąnaudas ir prieinamum ą; individual ų energijos 
suvartojim ą; nepakankamas specialist ų pasirengimas tinkamos technin ės priežiūros 
klausimais ir tai, kad į šiuos apsektus neužtektinai atsi žvelgia rinkos dal yviai). Tai gali b ūti 
atskira problema, vykdant i nvesticijas, kurios dažnai b ūna ilgalaik ės. Investiciniams 
sprendimams taip pa t gali daryti poveik į mokesčių lengvatų pasidalijimo problema (pvz., tarp 
nuomojamo namo savininko (kuris įrengia katil ą) ir nuomininko (kuris moka už šildym ą); 
arba kai bendrovi ų investicinis biudžetas yra nesuderi ntas su energijos biudžetu. Be to, 
taikomos kainos gali b ūti klaidinan čios (dėl neįtrauktų išorinių veiksnių, nepakankamo 
skaidrumo). D ėl technini ų kliūčių, tokių kaip nepakankamas energij ą vartojančių įrenginių ir 
jų dalių standartizavimas, naujoms efektyvaus en ergijos vartojimo tec hnologijoms taip pat 
gali būti sunkiau greitai paveikti rink ą. Dėl ankstesni ų klaidų monopoliniuose sektoriuose kai 
kuriais atvejais energijos tarif ų struktūrose buvo sukurtos neapgalvotos vartojimo paskatos. 
Šią problem ą turėtų išspręsti patobulinta reglamentavimo tvarka ES ir d ėl liberalizavimo 
atsiradusios skaidresn ės rinkos j ėgos, bet ankstesni ų investicini ų sprendim ų poveikis bus 
jaučiamas dar daug met ų. 
1.1. Finansin ės kliūtys tinkamam rinkos reagavimui  
Nepakankamas informavimas ir mokymas apie naujausias technologijas ir j ų ekonomin į ir 
finansinį poveikį investicij ų grąžos procentui, o kartais ir ankstyvo nauj ų technologij ų ir 
metodų taikymo rizikos baim ė gali paskatinti investuotojus, pavyzdžiui, bankus, toliau remti 
pasenusias technologijas, nors jos ir n ėra pačios efektyviausios arba neduoda geriausio pelno. 
Energijos taupymo technologij ų rėmėjai neabejotinai turi pateikti savo argumentus, kad gaut ų 
finansavim ą iš potenciali ų investuotoj ų, tokių kaip bankai arba rizikos kapitalo fondai. Šioje 
srityje taip pat svarbus ir Energetini ų paslaugų bendrovi ų (EPB) vaidmuo. Pramon ės 
gamintojus, investuotojus ir  vartotojus taip pat reik ėtų skatinti į savo finansinius planus 
įtraukti energijos taupymo galimyb ę. Kad investuot ų į energijos vartojimo efektyvum ą, rinkos 
dalyvius reik ėtų informuoti apie labai palank ų išlaidų ir naudos santyk į ir apie kartais labai 
trumpus investicij ų į energijos vartojimo efektyvum ą grąžos gavimo laikotarpius, kurie kartais 
būna trumpesni nei vieneri metai. Galima parengti paprastas projekt ų rizikos vertinimo 
priemones, tokias kaip gyvavimo ciklo analiz ės vadovai ir kompiuterin ės programos, taip pat 
investicijų lygio energijos auditai. 
Be to, finansiniai instrumentai, taikomi efektyv ų energijos vartojim ą skatinan čioms 
priemonėms, kurios paprastai b ūna nedidelio masto, yra nepaka nkamai prieinami. Kaip rodo 
patirtis, įprastiniai tarpininkai, ypa č bankai, dažnai nenori fina nsuoti efektyvaus energijos 
 
LT 14   LT vartojimo projekt ų. Viena galimyb ė, kurią reikėtų apsvarstyti, yra „pasaulini ų“ paskolų idėja6, 
susijusi su paskesniu l ėšų perskirstymu per tarpinink ą arba „kliringo namus“, turin čius 
daugiau specialios ir ekonomin ės patirties energijos vartojim o efektyvumo srityje. Kita 
galimybė yra kai kuriose valstyb ėse narėse šiuo metu taikomi finansavimo modeliai, pagr įsti 
bendru taupymu, tokie kaip tre čiųjų šalių finansavimas ir veiklos sutar čių sudarymas. 
1.2. Energetini ų paslaugų poreikis 
Rinkų atvėrimas padar ė teigiamą poveikį energijos vartojimo efektyvumui. Konkurencinis 
spaudimas paskatino elektros bendroves gaminti pa čiu efektyviausiu b ūdu, ypač investuojant į 
technologijas (pvz., kombinuoto ciklo duj ų turbinos). 
Rinkų atvėrimas padar ė poveikį elektros kainoms. 1995–2005 m. dideliems pramon ės 
vartotojams elektros kainos iš tikr ųjų sumažėjo vidutiniškai 10–15 %. Ta čiau reikia dar 
daugiau padaryti, užtikrinant tikr ą ir veiksming ą konkurencij ą visose ES srityse. Šiuo tikslu 
Komisija met ų pabaigoje patvirtins išsami ą ataskaitą apie pad ėtį rinkoje ir neseniai prad ėjo 
vykdyti sektori ų konkurencijos tyrim ą. 
Energijos kain ų mažinimas savaime neskatina nei labiau  apgalvotai vartoti, nei investuoti į 
energijos vartojimo efektyvum ą. Yra daug bendrovi ų, teikiančių energijos vartojimo 
efektyvumo sprendimus, kurie atsiperka, nes sutaupoma energijos (EPB). Šioms bendrov ėms 
vis tiek reikia politin ės paramos, skleidžiant informacij ą apie savo veikl ą, kokybės standartus 
ir finansavimo prieinamum ą, nes jos vis dar yra pradiniame veiklos etape. Tolesn ė EPB 
sektoriaus pl ėtra gali gerokai prisid ėti prie daugelio papildom ų ekonomiškai efektyvi ų 
projektų įgyvendinimo ir atlikti svarb ų vaidmen į šalinant atotr ūkį tarp įvairių energijos ir 
technologij ų tiekėjų ir energijos vartotoj ų. 
Komisija gerai supranta dilem ą, susijusią su vartojimo padid ėjimu dėl to, kad d ėl išaugusio 
efektyvumo sumaž ėjo kainos, nes tai lemia rinkos j ėgos. Dėl šios priežasties 2003 m. ji 
pasiūlė direktyvą dėl energijos galutini o vartojimo efektyvumo ir energetini ų paslaugų.  
2. B ūtinybė valdžios institucijoms imtis priemoni ų 
Nacionalin ės arba Europos valdžios institucijos  turi dalyvauti kompensuojant rinkos 
trūkumus. Ta čiau jos ne visada gali tai padaryti. Š į trūkumą paaiškina kelios priežastys. 
Valstybės narės pripažino, kad dar ne viskas  padaryta, užtikrinant didesn į energijos vartojimo 
efektyvum ą. Jos nesiryžta įsipareigoti privalomai per metu s suvartojamos energijos kiek į 
sumažinti 1 %, kaip numatyta pasi ūlytoje energetini ų paslaugų direktyvoje.  
Be to, valstyb ės pagalba ir mokes čių taikymas – tai dvi priemon ės, kurios dažnai naudojamos 
netinkamai. Valstyb ės pagalba teikiama ne tik energijos vartojimo efektyvumui didinti, bet ir 
elektros gamybai naudojant kuro r ūšis, kurių energijos taupymo potencialas yra nedidelis. Be 
to, teikiama per daug įvairių mažų subsidijų, kurių bendras poveikis yra labai menkas. T ą patį 
galima pasakyti ir apie mokes čių priemones. Iš esm ės reikėtų sumažinti mokes čių, taikomų 
                                                 
6 Europos investicij ų bankas, pvz., sudaro partneryst ės sutartis su tarpininkais (paprastai nacionaliniais 
arba vietiniais bankais) d ėl pasaulini ų paskolų teikimo, kurios paskui per šiuos tarpininkus išmokamos 
mažesniems projektams finansuoti. 
 
LT 15   LT tam tikriems produktams, kurie suvartoja neda ug energijos, lygius, o produktams, kuriems 
reikia daug energijos – juos padidinti. 
Galiausiai reikia nuolat ir kruopš čiai analizuoti tolesnius energijos ir transporto sektoriaus 
bendrovių susijungimus, kurie gali paskatin ti platesnio masto piktnaudžiavim ą įtaka rinkoje ir 
nebūtinai padidinti energ ijos vartojimo efektyvum ą. 
3. Išorin ės išlaidos ir kain ų skaidrumas 
Dabartinė energijos produkt ų kainų nustatymo sistema neskatina vartotoj ų rinktis vartojimo 
modelius, kurie si ūlo taupesn į ir racionalesn į energijos vartojimo b ūdą.  
Be to, joje neatsižvelgiama į šių produktų santykinę energijos vert ę ir į jų vartojimo poveik į 
aplinkai. Dabartin ė kainų nustatymo sistema negarantuoja, kad bus įtrauktos išorin ės išlaidos. 
Aišku, tai neskatina mažinti vartojimo arba gaminti energij ą iš labiau aplink ą tausojan čių 
šaltinių. Ši problema ypa č aktuali transporto sektoriuje. Baltojoje knygoje d ėl transporto 
„Europos transporto polit ika 2010 m.: laikas nuspr ęsti“, paskelbtoje 2001 m. rugs ėjį7, 
Komisija buvo tos nuomon ės, kad kol kainos neatspind ės visų socialini ų transporto išlaid ų, 
paklausa ir toliau bus dirbtinai išp ūsta. Taikant atitinkam ą infrastrukt ūros mokes čių politiką, 
beveik visi šie tr ūkumai būtų pašalinti.  
Dabartinė kainų nustatymo strukt ūra ir mažos kainos gal ėtų paskatinti dar didesn į vartojimą. 
Per mažai stengiamasi, kad vartotojai patys suprast ų suvartojamos energijos kain ą. Tikralaik ė 
matavimo sistema (vadinamieji „protingi matuokliai“) gal ėtų sumažinti vartojim ą, padidėjus 
elektros kainai. 
4. Informavimas ir švietimas: dvi nepakankamai naudojamos priemon ės 
Nors visuomen ės informavimo kampanijos, skatinan čios žmones vartoti mažiau alkoholio, yra 
laikomos normaliu reiškiniu, į visuomen ės informavimo kampanijas, skatinan čias taupyti 
energiją, vis dar kreipiama per mažai d ėmesio.  
Visuomen ės informavimo kampanijos, per kurias pateikiama aiški informacija apie tai, kaip 
ekonomiškai efektyviu b ūdu sutaupyti energij ą, ir kurios skatina vartotojus veikti, gali b ūti 
veiksmingos, kei čiant nuostatas ir skatinant imtis veiksm ų. Visuomen ės informavimo 
veiksmai yra trij ų lygių:  
• gyventojų informavimas apie tai, kaip  sumažinti energijos suvartojim ą namuose, 
pavyzdžiui, priimant veiksmingus apšvie timo ir šildymo bei racionalius pirkimo 
sprendimus, 
• pramonės vartotoj ų informavimas, ir  
• efektyvaus energijos vartojimo specialist ų ir paslaug ų teikėjų informavimas, užtikrinant 
tokių gerai apmokyt ų specialist ų tinklo suk ūrimą ir tinkam ą jo veikim ą valstybėse narėse. 
Neturėtų būti sunku įtikinti vartotojus d ėl to, kad taikant palygint i paprastas priemones, 
vidutinis Europos nam ų ūkis gali sutaupyti didel ę savo išlaid ų dalį, o tai yra ypa č svarbu 
namų ūkiams, kurie didel ę savo biudžeto dal į išleidžia energijai. 
                                                 
7 http://europa.eu.int/comm/energy_transport/wp_en.html 
 
LT 16   LT Švietimas ir mokymas gali atlikti svarb ų vaidmenį stiprinant energijo s vartojimo efektyvumo 
principus. Kaip pavyzdžius ga lima nurodyti tam tikrus gyventoj ų švietimo aspektus kai 
kuriose valstyb ėse narėse arba specialius mokymo kursus apie tai, kaip gerinti įmonių 
energijos vartojimo efektyvum ą. Europos programos švietimo ir mokymo srityje gal ėtų 
prisidėti prie geros patirties sklaidos tarp valstybi ų narių ir skatinti bendradarbiavimo 
projektus šiomis temomis visose mokymosi vis ą gyvenimą srityse. 
Be to, atv ėrus energijos rinkas konkurencijai, visose valstyb ėse narėse buvo įsteigtos 
nacionalin ės reguliavimo institucijos. J ų paskirtis – užtikrinti s ąžiningą konkurencij ą, tačiau 
Bendrijos teis ės aktuose taip pat numatyta, kad jos tur ėtų prižiūrėti, jog energijos vartojimo 
tendencijos b ūtų tausojan čios aplink ą. Šią reguliavimo institucij ų funkciją ateityje reik ėtų 
sustiprinti. 
1990 m. energijos vartoji mo efektyvumo did ėjimas buvo 1,4 % per metus, bet nuo tada 
šis rodiklis sumaž ėjo ir dabar nuolat yra 0,5 %. Tai rodo, kad dabartin ės pastangos yra 
nepakankamos . 
B. E UROPOS INICIATYVA  
ES energetikos politikos nustatymas yra sud ėtingas uždavinys. Viena vertus, laukiant, kol 
įsigalios Europos S ąjungos Konstitucijos sutartis, S ąjungos įsipareigojimas šioje srityje n ėra 
aiškiai apibr ėžtas. Dėl šios priežasties energijos pr iemones Bendrijos politikoje reik ėjo priimti 
remiantis kitu teisiniu pagrindu, nustatytu galiojan čiose sutartyse. Kita vertus, energija – tai 
sritis, kurioje yra daug dalyvi ų: vyriausyb ės, nacionalin ės priežiūros institucijos, didel ės 
įmonės, vietinės institucijos ir kt. D ėl to, siekiant juos visus sutelkti ir ilgainiui pakeisti 
energijos vartojimo efektyvumo politik ą, reikia rimt ų politinių priemoni ų. 
Kad būtų galima imtis rimt ų priemoni ų energijos vartojimo efektyvumo srityje iš tikr ųjų 
reikia bendros strukt ūrinės sistemos. Už šios sistemos įgyvendinim ą pagal subsidiarumo 
principą bus atsakingos nacionalin ės, regionin ės ir vietos institucijos bei bendrov ės. Visą 
potencialą bus galima išnaudoti tik iš karto taikant priemones įvairiais (ES, valstybi ų narių, 
regionų, vietos, sektori ų) lygmenimis. 
ES ir toliau, kiek įmanoma, pl ėtos rinkos priemones, ypa č savanoriškas sutartis su 
bendrovėmis ir vykdys informavimo kampanijas, siekdama geriau informuoti vartotojus. 
Tačiau, nors šios priemon ės gali pasirodyti labai veiksmingos, jos ne visada gali pakeisti 
kontrolės priemones, skirtas rinkos tr ūkumams pašalinti, ir prireikus perduoti vartotojams 
tinkamus signalus.  
 
LT 17   LT Pagal turimus tyrim ų duomenis8, ES be dideli ų išlaidų galėtų sutaupyti 20 % šiuo metu 
suvartojamos energijos kiekio. Šie tyrimai rodo, kad apie pus ę šio kiekio b ūtų galima 
sutaupyti taikant visas esamas priemones, ypa č jau galiojan čias arba svarstymui 
pateiktas Komisijos direktyvas. Ši oje Žaliojoje knygoje siekiama prad ėti procesą, kuris 
leistų praktiškai iš naudoti turim ą potencial ą ir nustatyti, o paskui ir įgyvendinti kuo 
daugiau ekonomiškai efektyvi ų priemoni ų, kad būtų sutaupyta 20 % suvartojamos 
energijos kiekio. D ėl to Sąjunga privalo greitai parengti konkret ų veiksmų planą, kuris 
bus suformuluotas, pasibaigus plataus masto suinteresuot ų šalių konsultacijoms po šios 
žaliosios knygos paskelbimo ir , kur reikia, atlikus išlaid ų ir naudos analiz ę. Toks 
veiksmų planas tur ėtų sutelkti visus rinkos dalyvius: na cionalines vyriausybes, regionus, 
savivaldybes, bendroves ir gyventojus, apimdamas visus energij ą gaminan čius ir 
vartojančius sektorius. Tokiame veiksm ų plane b ūtina atsižvelgti į visų rūšių 
ekonominio efektyvumo priemones, įskaitant mokes čius, valstyb ės subsidijas, 
ekonomines lengvatas, partnerystes su bendrov ėmis ir kt. 
1. Veiksmai Bendrijos lygmeniu 
1.1. Energetikos įtraukimas į kitas Bendrijos politikos kryptis 
Neįskaitant ši ų priemoni ų, kurias galima pasi ūlyti sektori ų energijos vartojimo efektyvumui 
gerinti, ES ir valstyb ės narės turi „horizontalius“ įgaliojimus, kuriais ši uo metu jos naudojasi 
nepakankamai. D ėl to pagrindin į dėmesį ES privalo kreipti į energijos vartojimo efektyvum ą 
ir naudotis tokiomis priemon ėmis, kurių veiksmingumas pasitvirtino kitose politi kos srityse. 
1.1.1. Moksliniai tyrimai ir technologij ų plėtra 
Šioje srityje labai didel ę reikšmę turi moksliniai tyrimai. Kai kurias perspektyvias galutinio 
vartojimo technologijas vis dar reikia tirti moksliškai ir pl ėtoti. Bendrijos ir bendrovi ų 
investicijos į tyrimus ir taikom ąją veiklą, siekiant sukurti daugiau nauj ų efektyvaus energijos 
vartojimo technologij ų, padės ES pirmauti technologij ų srityje ir toliau gerinti energijos 
vartojimo efektyvum ą po 2020 m.  
Visų pirma, daugelio problem ų, apibūdintų šiame dokumente (didesn ė atsinaujinan čiosios 
energijos dalis, elektros gamybos naudojant iškastin į kurą efektyvumas, efektyvesni elektros 
tinklai, transporto priemoni ų efektyvumas ir pan.), sprendim ą galima palengvinti tik vykdant 
veiksmingus mokslinius tyrimus ir parodom ąją veiklą, susijusią su kitomis reguliavimo ir 
ekonomikos priemon ėmis. 
2005 m. balandžio 6 d. Komisija pri ėmė pasiūlymą dėl septintosios mokslini ų tyrimų ir 
plėtros pagrind ų programos. Energijos srityje d ėmesį siūloma sutelkti į keletą pagrindini ų 
                                                 
8 Pasi ūlytos direktyvos d ėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaug ų - 
KOM(2003) 739 aiškinamasis memorandumas. MURE Duomen ų bazės modelis 2000 m., SOS Italija; 
Sektorių išmetamų teršalų sumažinimo tiksl ų ekonominio poveikio klimato kaitai įvertinimas, Blok and 
Joosen, ECOFYS, Utrecht, 2000 m.; Energijos ef ektyvumo rodikliai, ODYSSEE, ADEME, Paryžius, 
2004 m.; Energijos vartojimo efektyvumo didinimo pelnas: Kaip bendrov ės, didindamos energijos 
vartojimo efektyvum ą, padidina akcij ų vertę, Green Business Letter, 2005 m. balandis; Energijos 
vartojimo efektyvumo didinimas 5% ir daugiau per metus, K. Blok, bus paskelbta Pramonin ės 
ekologijos žurnale; Efektyvesnio elektros vartojimo galimyb ės Italijoje, F. Krause; Energijos vartojimo 
efektyvumo didinimo uždavinys, WWF, 2005 m.; Europos Vadov ų Taryba efektyviai energij ą 
vartojančiai ekonomikai, Posėdžiai, 2005 m. vasaros tyrimas: Energijos taupymas, Kokios priemon ės 
pasiteisina, ir kas jas įgyvendina?, www.eceee.org  
 
LT 18   LT prioritetų, atspindin čių naujosios Komisijos politikos prioritetus, įskaitant 
atsinaujinan čiuosius energijos ir kuro gamybos šaltinius, švari ąsias angli ų technologijas, 
intelektinius energijos tinklus ir energijos vartojimo efektyvum ą9 pagal pagrindin ę 
„bendradarbiavimo program ą“. „Švarus saugus automobilis“ yra geras pavyzdys, d ėl kurio 
energijos srityje yra numatyti alternatyvi ų variklių degalų (biologinio kuro) parodomieji 
projektai.  
Daug atliekam ų tyrimų yra susij ę su kompiuterini ų sistemų naudojamos elektros energijos 
valdymu ir tokiais energijos gavimo b ūdais, kai elektroniniai prietaisai energij ą gauna iš 
aplinkos šaltini ų, tokių kaip vartotojo jud ėjimas, kūno šiluma arba saul ės šviesa.  
1.1.2. Geriausios patirties ir technologij ų skatinimas  
Komisija taip pat pasi ūlė išplėsti „Pažangios energetikos Europai” program ą 2007–2013 m., 
numatant jai (gerokai didesn į) 780 milijon ų eurų biudžetą. Pagal ši ą program ą bus 
finansuojama įvairių rūšių rėmimo veikla ir šalinamos netechnologin ės (teisinės, finansin ės, 
institucinės, kultūrinės, socialin ės) kliūtys efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinan čiųjų 
energijos šaltini ų srityse. 
1.1.3. Geriausios patirties nustatymas ir sk atinimas visais lygmenimis, sudarant 
nacionalinius veiksm ų planus  
Suvestinėse ekonominio augimo ir užimtumo gair ėse, į kurias nuo 2005 m. yra įtrauktos 
pagrindin ės valstybi ų narių ekonomikos ir užimtumo politikos gair ės, ES ir jos valstyb ėms 
narėms bus pateikta stabili  ir nuosekli prioritetini ų veiksmų, kuriuos Europos Taryba nurod ė 
Lisabonos strategijoje, įgyvendinimo sistema. Šios gair ės bus pagrindas nacionalin ėms 
programoms, kurias tur ės įgyvendinti valstyb ės narės.  
Šiose gair ėse, kurias Komisija 2005 m. balandžio 12 d. pri ėmė 2005–2008 m. laikotarpiui, 
nurodoma, kad d ėl naujausi ų ir prognozuot ų naftos kain ų tendencij ų energijos vartojimo 
efektyvumo didinimas tampa prior itetiniu veiksmu. Delsiant spr ęsti šiuos uždavinius, gali 
padidėti taikom ų priemoni ų ekonomin ės išlaidos. D ėl to valstyb ės narės pirmenyb ę turėtų 
teikti efektyvaus energijos vartojimo skatinimui „pagal dabartinius Europos įsipareigojimus“.  
Valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti į tikslą gerinti energijos vartojimo efektyvum ą 
pagal savo nacionalinius ekonominio  augimo ir užimtumo veiksm ų planus.  
Šiuo atžvilgiu viena iš pagrindini ų priemoni ų, kuri bus svarstoma per konsultacijas, kurios 
vyks priėmus žaliąją knygą, yra galimyb ė susitarti, kad, pavyzdžiu i, kiekvienais metais 
kiekviena valstyb ė narė galėtų priimti Efektyvaus energijos vartojimo veiksm ų planą, 
apimantį konkrečias priemones, kuri ų ji nusprend ė imtis pagal Bendrijos įstatymus arba savo 
iniciatyva, siekdama nurodyto energijos varto jimo efektyvumo tikslo kitais metais. Toks 
planas gal ėtų būti tvirtinamas kiekvienais metais, perži ūrint, kiek ankstesniais metais taikytos 
priemonės buvo s ėkmingos energijos taupymo ir ekonominio efektyvumo atžvilgiais, ir 
nustatant naujas priemones ir galb ūt naują tikslą ateičiai. Šiems planams b ūtų galima taikyti 
tarpusavio vertinim ą Bendrijos lygmeniu, kuris vykt ų Energijos vartojimo efektyvumo aukšto 
lygio darbo grup ėje ir Tvariosios energetikos forume, o kiekvienais metais Komisija juos 
                                                 
9 Įskaitant tokius klausimus, kaip kuro elementai, paskirstyta gamyba ir intelektualiosios energijos 
tinklai, didesnis iškastin į kurą naudojan čių jėgainių efektyvumas ir bendro kuro naudojimas bei 
biologinis kuras transportavimo srityje. 
 
LT 19   LT įvertintų lyginamąja analize. Šio tarpusavio vertinimo ir lyginamosios analiz ės proceso metu 
būtų palyginama geriausia patirtis, siekiant j ą plačiau paskleisti visoje Bendrijoje. 
1.1.4. Geresnis apmokestinimas 
ES galėtų labiau nei iki šiol skatinti mokes čių priemones, skatinan čias tam tikras elgsenos 
formas arba nuo j ų atgrasančias. Dabartin ė Bendrijos mokes čių politika dažnai yra pernelyg 
paprasta priemon ė, naudojama biudžeto tikslams ir nepakankamai suderinta su kit ų politikos 
krypčių tikslais bei pilna išim čių, kurių reikalauja valstyb ės narės visais aptariamais atvejais. 
Vis dėlto būtina pripažinti, kad Bendrijo s lygmeniu buvo imtasi rimt ų priemoni ų, pavyzdžiui, 
buvo priimta Direktyva 2003/96/EB d ėl energijos mokes čių, kurioje išd ėstytos palankios 
sąlygos kombinuotai šilumos ir ener gijos gamybai (KŠEG), atsinaujinan čiųjų energijos 
šaltinų plėtrai, geležinkeli ų ir upių transportui ir kt. Ant Ta rybos stalo guli rimti pasi ūlymai, 
ypač dėl dyzelinio kuro naudojimo įmonių reikmėms. Be to, yra vykdoma visapusiška 
reforma, susijusi su keleivin ėmis transporto priemon ėmis. 
Energijos produkt ų apmokestinimas muitais priklauso ES kompetencijai. Ši ą priemonę būtų 
galima panaudoti siekiant suderinti mokes čių režimus, kurie, pavyzdžiui,  remia švaresn į 
kurą naudojan čių ir ekonomiškesni ų transporto priemoni ų kūrimą. 
Bendrijos lygmeniu b ūtina iš naujo išnagrin ėti visos transporto priemoni ų apmokestinimo 
srities suderinim ą. Reikėtų apsvarstyti galimyb ę sukurti nauj ą sistemą, numatan čią taikyti 
mechanizmus, pagal kuriuos b ūtų diferencijuojami mokes čiai, pvz., keli ų ir registracijos 
mokesčiai, atsižvelgiant į energijos suvartojim ą, bei atsižvelgti į išskiriam ų CO 2 kiekį. Tai 
skatintų naudoti ekonomiškus automobilius ir taikyti baudas tiems, kurie „ryja daug kuro“. 
Dėl tokios politikos, kuri gali b ūti sukurta taip, kad valstybi ų narių biudžetams nedaryt ų jokio 
poveikio, transporto priemoni ų mokesčiai taptų ekologiškesni, nes skatint ų pirkti 
ekonomiškas transporto priemones. Be to, skatindama grei čiau pakeisti senas transporto 
priemones, ji pad ėtų rastis naujoms pramon ės rinkoms. 
2002 m. Komisija pateik ė Komunikat ą dėl transporto priemoni ų apmokestinimo10, kuriame 
pateikiama daug rekomendacij ų ir numatomi b ūsimi veiksmai. Remdamasi juo, Komisija 
svarsto pasi ūlymą, orientuot ą į du pagrindinius tikslus: 
• geresnį vidaus rinkos veikim ą šioje srityje; 
• mokesčių bazės pertvarkym ą, įtraukiant į ją elementus, tiesiogiai susijusius su išskiriam ų 
CO 2 kiekiais, ypa č didelio galingumo automobiliuose. Lygiagre čiai reikėtų keisti 
registracijos mokes čius ir mokes čius, taikomus naujiems automobiliams. 
Reikia išanalizuoti daugiau galimybi ų, siekiant sustiprinti teigiam ą mokesčių politikos 
poveikį efektyvesniam energijos vart ojimui. Šioje srityje debat ų pagrindu gal ėtų būti šios 
idėjos: 
• sutelkti pastangas į akcizus keliose pagrindin ėse politikos srityse (p avyzdžiui, suderinti 
mokesčių normas, iškilus rimtoms konkurencijos iškraipymo problemoms, taikyti 
mokesčių diferencijavimo priemones, ta ip skatinant naudoti atsinaujinan čiuosius išteklius); 
                                                 
10 KOM(2002) 431. 
 
LT 20   LT • labiau suvienodinti energijos produkt ų ir gamybin ėje veikloje suvartojamos energijos 
akcizų normas (bet viršutin ėje jų skalės dalyje) ir taikyti vis ų akcizų normų savaimin į 
indeksavim ą, siekiant išvengti ardomojo infliacijos poveikio; 
• transporto apmokestinimo akcizais ir PVM s ąlygos; 
• pasienio prekybos koregavimo taikymo s ąlygos; 
• šilumos gamybos s ąnaudų apmokestinimo s ąlygos, ypa č dideliuose gyvenamuosiuose 
namuose; 
• mokesčių lengvatų ir atleidimo nuo mokes čių racionalizavimas. 
Jeigu pasirodys, kad pažangos pasiekti ne įmanoma d ėl to, kad netiesiogi nio apmokestinimo 
srityje reikia bendro sp rendimo, kaip paskutin ę galimyb ę galima numatyti stiprinti 
bendradarbiavim ą energijos vartojimo efektyvumo srityje. Pagal Amsterdamo sutart į 
numatyta, kad valstybi ų narių grupė gali stiprinti tarpusavio bendradarbiavim ą ir sudaryti 
galimybę vėliau prie j ų prisijungti ir kitoms bendradarbiauti norin čioms valstyb ėms narėms. 
Minėtoje sutartyje nustatytos įvairios sąlygos apima reikalavimus, kad bendradarbiavimo 
stiprinimas netrukdyt ų prekybai tarp valstybi ų narių ir neiškreipt ų konkurencijos. Šiuo atveju 
neatrodo, kad min ėta valstybi ų narių grupė, priimanti bendrus sprendimus d ėl energijos 
vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų, pažeistų kurį nors iš ši ų reikalavim ų.  
1.1.5. Tikslingesn ė valstybės pagalba 
Komisija pritaria valstyb ės pagalbai, kuri skiriama energijos vartojimo efektyvumui didinti 
pagal Bendrijos gaires d ėl valstybės pagalbos aplinkosaugai. Esamos gair ės galioja iki 
2007 m. pabaigos. Šių gairių peržiūra, su kuria susij ęs parengiamasis darbas turi 
prasidėti 2005 m., leis labiau sust iprinti priemones, skatinan čias ekologines inovacijas ir 
didesnį produktyvum ą, kuris gaunamas efektyviau vartojant energij ą. 
Be to, perži ūrint šias gaires, atsirast ų gera proga numatyti išimt į reikalavimui informuoti apie 
pagalbą, kuri nesiekia tam tikro lygio, šitaip suteikiant valstyb ėms narėms daugiau veiksm ų 
laisvės finansuoti energijos vartojimo efektyvumo priemones. 
1.1.6. Vieš ųjų pirkimų taikymas 
Yra daug energijos vartojimo ef ektyvumo didinimo technologij ų. Tačiau kai kuri ų naujų 
energijos taupymo technologij ų rinka nėra pakankamai didel ė, kad didesnes taikomosios 
veiklos ir gamybos išlaidas joje b ūtų galima kompensuoti didesniu pardavim ų skaičiumi.  
Viešieji pirkimai gal ėtų padėti pasiekti š į tikslą. Jie sudaro apie 16 % S ąjungos BVP11. Vien 
tik ES 15 šali ų valdžios institucijos kiekvienais metais įsigyja vidutiniškai 100 000 
automobili ų, 100 000 furgon ų, 30 000 sunkvežimi ų ir 15 000 autobus ų. Jeigu visos valdžios 
institucijos (vyriausybin ės, valdymo, vietos valdž ios institucijos) gal ėtų įsigyti aplink ą 
mažiau teršian čių ir ekonomiškesni ų transporto priemoni ų, tai iš tikr ųjų paskatint ų 
transporto priemoni ų gamintojus, nes pad ėtų stiprinti ši ų rūšių transporto priemoni ų 
rinkos patikimum ą. Š i  t e m a  y r a  įtraukta į dabar vykstan čias CARS 21 grup ės diskusijas. 
Pavyzdžiui, jeigu miesto, kuriame tarša viršija tam tikr ą lygį, vietos valdžios institucijos 25 % 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/internal_mar ket/publicprocurement/studies_en.htm 
 
LT 21   LT savo pirkim ų skirtų švaresnėms ir ekonomiškesn ėms transporto priemon ėms, per metus 
susidarytų beveik 60 000 transporto priemoni ų. 
Automobiliai yra tik vienas iš daugelio pamin ėtinų pavyzdži ų. Apskritai Komisija siekia remti 
aplinką tausojan čius viešuosius pirkimus ir skatinti Europos vieš ųjų pirkimų dalyvius 
(federaliniu arba regioniniu (vietos) lygmeniu) į savo sutartis įtraukti aplinkos kriterijus12. 
Reikėtų atsižvelgti į pirkimus, kuriuos vykdo visos valdži os institucijos, ne tik nacionalin ės, 
bet ir Europos institucijos, nes pastarosios gali b ūti geru pavyzdžiu ir atverti naujas mažiau 
energijos suvartojan čių produktų rinkas. 
1.1.7. Europos finansavimo paieškos  
Finansavimas yra viena iš pagrindini ų problemų, kurią reikia išspr ęsti, atsižvelgiant į tai, kad, 
šiuo metu kai kurie sektoriai investicij ų grąžą tikisi gauti maždaug per dvejus metus. 
Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu jau įgyvendino įvairius pagalbos mechanizmus, vis ų 
pirma investicin ę pagalbą, taip pat mokes čių sumažinim ą arba netaikym ą. Siekiant padidinti 
šių programų veiksmingum ą ir įgyti investuotoj ų pasitikėjimą, svarbu apsvarstyti palankesn ės 
investicijų šiame sektoriuje sistemos nustatym ą. Šią sistemą būtų galima dar labiau sustiprinti, 
jeigu ji b ūtų suderinta Bendrijos lygmeniu, vis ų pirma įtraukiant Europos investicij ų banką 
(ypač į „rizikos priemoni ų“ poziciją).  
ES sanglaudos politikos srityje ateinan čiam 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui 
Komisija si ūlo, kad ekonominio suart ėjimo ir regionin ės konkurencijos program ų vykdymo 
regionuose pagrindiniai  Europos regionin ės plėtros fondo veiklos tikslai tur ėtų būti energijos 
vartojimo efektyvumo didinimas ir švaraus miest ų transporto skatinimas.  
Be to, Komisija pasi ūlė šiuo programavimo laikotarpiu įsteigti Sanglaudos fond ą, kuris iš 
pradžių būtų naudojamas tik transporto ir aplinkos projektams bei kitoms subalansuotai pl ėtrai 
ir aplinkai svarbioms sritims, apiman čioms energijos vartojimo efektyvum ą ir švarų miesto 
bei viešąjį transport ą. Tačiau tokius projektus reik ia visapusiškai integruoti į regionin ės 
plėtros koncepcijas, ir daugiau nurodym ų šiuo aspektu Komisija ketina pateikti Bendrijos 
strateginėse sanglaudos politikos gair ėse 2007–2013 m., kurios sanglaudos politik ą 
veiksmingiau susies su Lisabonos procesu. Sa nglaudos politikos ir energijos vartojimo 
efektyvumo s ąveikos svarb ą ir potencial ą dar labiau padidina tai, kad didel ė sanglaudos 
politikos finansini ų išteklių dalis bus skirta dešimties nauj ųjų valstybių narių regionams, 
turintiems didel į energijos varto jimo efektyvumo didinimo potencial ą. 
1.2. Konkre čios energetikos politikos priemon ės 
1.2.1. Pastatai 
Įgyvendinus Direktyv ą dėl pastatų energinio naudingumo ( 2002/91/EB), nuo 2006 m. iki 
2020 m bus galima sutaupyti vidutiniškai 40 Mt (megaton ų naftos ekvivalent ų)13. Dėl to 
Komisija privalo atidžiai steb ėti šios direktyvos taikym ą.  
Komisija tur ės valstyb ėms narėms suteikti priemones, reikalingas integruotos pastat ų 
energinio naudingumo skai čiavimo metodikos sistemai s ukurti. Buvo parengta apie 30 
Europos (ESK) standart ų. Valstyb ės narės pageidavo šiuos standart us taikyti savanoriškai. 
                                                 
12 http://europa.eu.int/comm/environment/GPP 
13 Žr. šios direktyvos aiškinam ąjį memorandum ą. 
 
LT 22   LT Jeigu ateityje nebus už tikrintas savanoriškas ši ų standart ų laikymasis arba jis neduos 
lygiavertės naudos, reik ėtų apsvarstyti galimyb ę nustatyti privalomus standartus b ūsimoje iš 
dalies pakeistoje Pastat ų direktyvos redakcijoje.  
Šios direktyvos 7 straipsnyje reikalaujama, ka d statant, parduodant arba išnuomojant daugiau 
kaip 50 m² bendro naudingo vi daus ploto pastatus, b ūtų išduodamas energinio naudingumo 
sertifikatas. Prie sertifikat ų būtina pridėti rekomendacijas d ėl ekonomiškai efektyvaus pastato 
energinio naudingumo didinimo. Valstyb ės narės privalo suteikti finansavim ą, būtiną imantis 
paskesnių priemoni ų šioms rekomendacijoms įgyvendinti.  
Viena galimyb ė yra pasi ūlyti išplėsti šią direktyv ą, siekiant pagerinti pastat ų energinį 
naudingum ą tada, kai jie remontuojami. Esama dire ktyva taikoma tik tiems remontuojamiems 
pastatams, kuri ų bendras naudingas vidaus plot as yra didesnis negu 1 000 m2. Atlikus 
tyrimą14, buvo padaryta išvada, kad techninis šios direktyvos potencialas gali b ūti milžiniškas, 
jeigu jos reikalavimai bus taikomi vis ų pastatų remontui. Ekonominiu poži ūriu geriausia yra 
energijos taupymo priemones derinti su pastat ų atnaujinimu, ta čiau tai turi b ūti ne tik 
nebrangu, bet ir įgyvendinama, ir praktinis šios galimyb ės įgyvendinimas dar turi b ūti 
svarstomas.  
14 išnašoje pamin ėtame Ecofys tyrime apskai čiuota, kad esamos ir galimos naujos Pastat ų 
direktyvos bendras poveikis yra sv arbus užimtumui. Minimaliai skai čiuojant, sutaupius 
daugiau kaip 70 Mt energijos, vien tik šiame sektoriuje b ūtų galima sukurti mažiausiai 
250 000 darbo viet ų visą darbo dien ą. Darbo vietos b ūtų sukurtos aukšto s kvalifikacijos 
darbuotojams ir statybininko prof esijos atstovams. Darbo vietos  daugiausia kuriamos vietos 
lygmeniu, ten, kur reikia daryti pastat ų pakeitimus. 
Beveik tre čdalis pastate suvartojamos energijos te nka apšvietimui. Kaip rodo kai kurie 
projektai, įgyvendinti pagal „Europos ekol oginio apšvietimo program ą“, iš viso galima 
sutaupyti iki 50 % arba dar daugiau energijos.  Europa, skatindama naudoti ir toliau kurti 
modernesn į ir pažangesn į apšvietim ą, gali parodyti pavyzd į, kaip išnaudoti š į potencial ą ir 
patenkinti did ėjančią paklausą15.  
Ekonomiškai elektros lemputei reikia penkis kartus mažiau elektros srov ės nei 
standartinei. Pakeit ęs lemputes, vidutinis nam ų ūkis gali lengvai suta upyti apie 100 eur ų 
per metus.  
1.2.2. Buitiniai prietaisai 
Nuo 1992 m. Pagrind ų direktyvoje numatytas valstybi ų narių įsipareigojimas ant etike čių 
pateikti vartotojams informacij ą apie įvairių elektros prietais ų energijos vartojimo 
efektyvum ą. Per pastaruosius ketverius metus Komisija siek ė padidinti buitini ų prietaisų, 
kuriems taikomi šie įpareigojimai, skai čių. Komisija turi toliau veikti šia kryptimi ir įtraukti 
bendroves į tokios vartotoj ų informavimo veiklos įgyvendinim ą. 
                                                 
14 Ecofys, DM 70067, „Ekonomiškai efektyvus pastat ų atnaujinimas“, 2005. 
15 Dar daugiau energijos galima sutaupyti įdiegus apšvietim ą kietojo pavidalo šviesos diodais, kuris pagal 
apskaičiavimus iki 2015 m. Europoje didžiausi ą galios poreik į padėtų sumažinti 40GW arba 2 
milijardais naftos bareli ų per metus (nuoroda: Fotonika XXI-ajam amžiui, VDI, 2005) . 
 
LT 23   LT Šią sritį galima iš esm ės patobulinti, taikant pasirinktas vartotoj ų informavimo apie 
minimalius efektyvumo lygius priem ones ir savanoriškus susitarimus16. Tačiau naujai 
priimtoje direktyvoje d ėl ekologinio dizaino, kuriose nustatyti ekologinio dizaino 
reikalavimai, taikytini buitiniams elektros prietaisams, buvo pasi ūlytas naujas poži ūris. 
Taryba ir Europos Parlamentas neseniai susitar ė dėl šio tikslo. Vienas iš min ėtosios 
direktyvos tiksl ų yra taikyti energijos va rtojimo efektyvumo reikalavimus, kartu vengiant kit ų 
aspektų neigiamo poveikio aplinkai arba kitiems min ėtų prietaisų naudojimo etapams.  
Kadangi energijos vartojimas daro didel į poveikį aplinkai, kaip dažnai yra naudojant buitinius 
prietaisus, dabar reik ėtų sudaryti galimyb ę nustatyti energijos vartojimo efektyvumo 
reikalavimus įvairiems prietaisams ir naudojimo paskirtims. Pavyzdžiui, reikalavim ą dėl 
apšvietimo, šildymo, aušinimo ir elektros varikli ų budėjimo funkcijos valdymo17. Budėjimo 
funkcijos problemas galima išspr ęsti specialiomis priemon ėmis. Iš tikr ųjų taip išeikvojama vis 
daugiau energijos, nes ši ą funkciją turi vis daugiau prietais ų. Nors tai buvo ankstyvoji kai 
kurių prietaisų energijos valdymo forma, ji gali padaryti ir dideli ų energijos nuostoli ų. Per 
budėjimo režim ą suvartojama elektra gali sudaryti 5–10 % viso gyventoj ų sektoriuje 
suvartojamo elektros kiekio18. Kadangi bud ėjimo režimai, sukurti tobu linant technologijas, 
yra efektyvesni už šiuo metu naudojamus režimus, b ūtina skatinti spart ų šių technologij ų 
diegimą.  
Jungtinės Valstijos ir Japonija jau ėmėsi įgyvendinti iniciatyvas, kuri ų tikslas – pasiekti, kad 
kai kurių rūšių prietaisų maksimalus energijos suvartojimas b ūtų 1 vatas. Europoje ekologinio 
dizaino direktyvoje teb ėra numatyta:  
– skatinti ir remti savanoriškus susitarimus;  
– prireikus taikyti įgyvendinimo prie mones kai kuri ų prietaisų grupių budėjimo režimo 
elektros nuostoliams mažinti19; 
– skatinti tarptautiniu lygmeniu tobulinti technologijas ir priemones, skirtas bud ėjimo režimo 
elektros nuostoliams mažinti. 
1.2.3. Transporto priemoni ų kuro suvartojimo ribojimas 
2005 m. ES priva čių automobili ų ir motocikl ų suvartotas kuro kiekis sudaro apie 170 Mt arba 
beveik 10 % bendro suvartojimo. 
Per paskutin įjį dešimtmet į sumažėjo vidutinis kuro suvartojimas, ta čiau šį pagerėjimą nustelbė 
padidėjęs automobili ų skaičius ir jų naudojimas, o šiuo metu pastebimos tendencijos naudoti 
sunkesnius didelio galingumo automob ilius gali dar labiau pabloginti pad ėtį. 
Siekiant apriboti tok į kuro suvartojim ą, Sąjungoje iki šiol buvo įgyvendinami savanoriški 
susitarimai su automobili ų gamybos bendrov ėmis ir automobili ų ženklinimas etiket ėmis, 
kuriose nurodomas energijo s vartojimo efektyvumas. 
                                                 
16 Žr. 2 pried ą. 
17 Įgyvendinus min ėtą direktyv ą, būtų galima sutaupyti mažiausiai 20 Mt energijos, kartu padidinant 
Europos pramon ės konkurencingum ą pasauliniu mastu. 
18 Šaltiniai: TEA „ Things that go blip in the night “, TEA 2005 „ Saving electricity in a hurry “, Fraunhofer 
instituto tyrimas „ Study on options on a stand by label for Federal Ministery of Economics and 
Labour “, 2005 m. vasaris . 
19 Tokias kaip televizori ų elektros tiekimo ir skaitmenini ų suderinimo įtaisų „elgsenos kodeksai“. 
 
LT 24   LT Įgyvendinant CARS 21 iniciatyv ą, reikėtų parengti rekomendacijas d ėl tolesnių veiksmų, 
kurių būtų geriausia imtis. Priimant sprendim ą dėl tolesnių veiksmų ir jų būtinumo šioje 
srityje, reikia apibr ėžti, kaip b ūtų galima geriausiai apib ūdinti, kas yra „švaru“ ir „efektyvu“, 
atsižvelgiant į tai, kad š į tikslą reikia propaguoti technologiš kai neutraliu ir ekonomiškai 
nebrangiu b ūdu, kad pramon ės gamintojai, remdamiesi bet kokia iniciatyva, gal ėtų sukurti 
atitinkam ą technologij ą norimam tikslui pasiekti. Tolia u nurodomos kai kurios aptartinos 
priemonės: 
- savanorišku susitarimu su automobili ų pramone ES siekia užtikrinti, kad vis ų naujų 
ES parduodam ų keleivini ų automobili ų vidutinis išskiriamo CO 2 kiekis b ūtų ne 
daugiau kaip 120 g/km. Šis tikslas, kur į patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba, 
turi būti pasiektas per susitarimus, įpareigojan čius Europos, Japonijos ir Kor ėjos 
automobili ų gamintojus iki 2008–2009 m. išskiriamo CO 2 kiekius sumažinti iki 140 
g/km, imtis priemoni ų, skatinant vartotojus ri nkoje rinktis mažiau kuro 
suvartojan čius automobilius ir galiausiai geriau informuoti vartotojus apie kuro 
suvartojim ą. 
Tai reiškia, kad nauj ų keleivini ų automobili ų parko, kuris bus pateiktas rinkai 2008– 
2009 m., automobiliai vidutiniškai suvartos 5,8 l benzino/100 km arba 5,25 l dyzelinio kuro/100 km. Vadinasi, kuro suvartojimas vidutiniškai sumaž ės 25 %, 
palyginti su 1998 m.  
Tačiau dėl tendencijos rinktis didesnius, sunke snius ir galingesnius automobilius yra 
rizika, kad min ėtasis tikslas nebus pasiektas. Re ikia apgalvoti, kaip 2008–2009 m. 
140 g/km b ūtų galima sumažinti iki 120 g/km 2012 m. Komisija žino, kad pasiekti 
120 g/km kuro suvartojim ą – nelengva užduotis. 120 g/km nebus įmanoma pasiekti, 
nepatiriant išlaid ų, tačiau šis suvartojamo kuro kiekis duos papildomos naudos 
vartotojams ir visai visuomenei. Pavyzdžiui,  vartotojai sutaupys  kuro, o kadangi kuro 
kainos kyla, jiems tai bus dar naudingiau.  
- Automobili ų ženklinimas: Europos automobili ų ženklinimo sistema įpareigoja 
valstybes nares užtikrinti, kad klientai gaut ų informacij ą apie nauj ų privačių 
automobili ų kuro suvartojim ą ir išskiriamo CO
2 kiekius. Tur ėdami toki ą informacij ą, 
klientai gali rinktis. Min ėtas įsipareigojimas yra susij ęs su lipnios etiket ės, kurioje 
nurodoma ši informacija, tvirtinimu ant arba šalia kiekvieno naujo parduodamo automobilio. Remdamasi min ėtos direktyvos įgyvendinimo ataskaitomis, Komisija 
šiuo metu svarsto, kokias direktyvos veiksmingumo didinimo priemones b ūtų galima 
pasiūlyti.  
Reikėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad energij ą vartojantiems produktams, kitiems nei 
automobiliai, taikomi ne tik savanoriški susita rimai ir ženklinimo nuostatos, bet ir minimal ūs 
efektyvumo reikalavimai, ta čiau tik tais atvejais, kai tam neprieštarauja rinkos s ąlygos. 
Europos buitin ės technikos gamybos pramon ė, kuri yra pasaulin ė lyderė dėl geriausios 
technologijos, sukurtos pagal mažiausias normas ir veiksming ą ženklinimo program ą, įrodo, 
kad mūsų automobili ų pramonė dėl efektyvumo reikalavim ų taikymo vidaus rinkoje ilgainiui 
taip pat gali patirti ne nuostol į, o gauti naudos.  
 
LT 25   LT 1.2.4. Vartotoj ų informavimas ir apsauga 
Šioje žaliojoje knygoje nurodyti klient ų ir plačiosios visuomen ės informavimo bei mokymo 
trūkumai. Nacionaliniu, regioniniu ir viet os lygiais reikia imtis daug priemoni ų tokiai pad ėčiai 
ištaisyti. ES šias iniciatyvas palaik o, pavyzdžiui, per ManagEnergy program ą. ManagEnergy 
vietos ir regioniniu lygmeniu remia rinkos dalyvius, dirban čius atsinaujinan čiųjų energijos 
šaltinių ir energijos pa klausos srityje. 
Neseniai ES, EEE šalyse bei šalyse kandidat ėse į ES valstybes nares buvo prad ėta vykdyti 
plataus masto visuomen ės informavimo apie tvari ąją energetik ą kampanija „Tvarioji 
energetika Europai 2005–2008 m.“. Ji skirta daugelio suinteresuot ų rinkos dalyvi ų elgsenai iš 
esmės pakeisti, kad jie gal ėtų apsispręsti ir rinktis efektyvios, švar ios bei tvariosios energijos 
gamybos ir vartojimo programas, paremtas atsinaujinan čiųjų energijos šaltini ų naudojimu ir 
efektyviu energijos vartojimu, įskaitant transporto srit į. Naujoji kampanija finansuojama pagal 
Pažangios energetikos Europai program ą, kuriai numatyta skirti 3,6 milijon ų eurų biudžetą.  
Ši kampanija apima visus pagrindinius tvar iosios energetikos sektorius, dalyvaujan čius 
įgyvendinant Bendrijos subalansuotos pl ėtros strategij ą. Jos tikslas – skatinti Bendrijos teis ės 
aktų dėl tvariosios energetikos bei nacionalini ų ir vietini ų priemoni ų įgyvendinim ą, remiant 
pramonės gamintoj ų, energetikos agent ūrų, asociacij ų ir vartotoj ų veiklą20.  
Pirmasis tikslas yra informuoti visuomen ę, o antrasis – informuoti ir apmokyti energetikos 
sektoriaus darbuotojus. Projektuodami pastatus, architektai turi tur ėti pakankamai žini ų apie 
naujausias technologijas, kad b ūtų galima sutaupyti energijos. T ą patį galima pasakyti apie 
šildymo sistem ų diegėjus, kurie turi konsultuoti savo klientus. Šiuos veiksmus b ūtų galima 
inicijuoti Europos lygmeniu, bet j ų imtis ir juos įgyvendinti, matyt, tur ėtų nacionalin ės, 
regioninės ir vietos valdžios institucijos. 
Be to, pagal antr ąją elektros direktyv ą valstybės narės privalo užtikrinti, kad vartotojams b ūtų 
teikiama vadinamoji universalioji pasl auga, kitaip sakant, kad jos tur ėtų teisę gauti į jų 
teritoriją tiekiamą tam tikros kokyb ės elektrą už pagrįstas, skaidrias ir lengvai palyginamas 
kainas. Vartotojams taip pat b ūtina suteikti teis ę pasirinkti kit ą tiekėją 
nediskriminuojan čiomis sąlygomis. Min ėtoje direktyvoje taip pat re ikalaujama, kad elektros 
energijos bendrov ės informuot ų savo esamus ir potencialius klientus apie įvairius savo 
gaminamos elektros energijos šaltinius.  
2. Nacionalinis lygmuo 
Nacionalinis lygmuo daugeliu atžvilgi ų labiau tinka efektyvaus energijos vartojimo 
priemonėms įgyvendinti. Nacionalini ų institucij ų veiksmai sustiprins Bendrijos pastangas, 
kurios pačios ilgainiui tapt ų nebe tokios veiksmingos. N acionalines institucijas reik ėtų skatinti 
naudoti įvairias joms prieinamas priemones per kontrol ės institucijas, geriau kontroliuojant 
elektros tiekimo tinkl ą, įdiegiant sertifikavimo mechanizm ą ir optimizuojant keli ų transport ą. 
Reikėtų prisiminti, kad kiekviena valstyb ė narė turi geros patirties pavyzdži ų, kuriuos verta 
plačiai skleisti. 
                                                 
20 Šios kampanijos metu bus remiama pagrindini ų jos dalyvi ų, tokių kaip nacionalin ės vyriausyb ės, 
regionai, savivaldyb ės, energetikos agent ūros, energijos gamybos, o taip pat ir energijos paslaug ų 
bendrovės, komunalin ės įmonės, pramon ės gamintojai, statybininkai, žem ės ūkio ir miškininkyst ės 
sektorius, vartotojai, pramoninink ų ir ūkininkų asociacijos, finans ų įstaigos, vidaus ir užsienio prekybos 
asociacijos, NVO ir bendradarbiavimo d ėl plėtros institucijos, reklamin ė veikla. 
 
LT 26   LT 2.1. Tinklo veiklos reguliavimas 
Perduodant elektr ą prarandama iki 10 % pagamintos el ektros (iki 2 % – perduodant elektr ą ir 
8 % – ją paskirstant). Daugeliu atvej ų minėtus nuostolius galima gerokai sumažinti taupymo 
priemonėmis. Tačiau perdavimo arba skirstom ųjų sistemų operatoriai ne visada b ūna 
suinteresuoti investuoti elektros taupymui reikiamas l ėšas. Kadangi ener gijos vartojimo 
efektyvumas mažina nuostolius, pa prastai tai reiškia, kad sumaž ės perdavimo mokes čiai, o 
sistemoje su reguliuojama tre čiosios šalies prieiga investuojanti bendrov ė patirs mažesnius 
piniginius nuostolius. D ėl to, jeigu šiam tikslui n ėra numatyta paskatomis paremta 
reguliavimo sistema, t.y. jeigu perdavimo ir skirstom ųjų sistemų operatoriai negali pasilikti 
sau tam tikros dalies energijos, sutaupytos d ėl to, kad ji buvo efektyviau vartojama, b ūtinos 
lėšos vargu ar bus investuotos.  
Perdavimo tinklo operatoriai turim ą nuostolių valdymo (informacijos skaidrumo priemoni ų ir 
elektros pirkimo s ąlygų kompensavimo) patirt į galėtų įtraukti į savo įsipareigojim ų programą, 
parengtą pagal Direktyv ą 2003/54/EB. Europos duj ų ir elektros reguliuotoj ų grupę galima 
paraginti pateikti pasi ūlymą dėl geros perdavimo ir paskirstymo tarif ų reguliavimo bei 
efektyvaus energijos vartojimo patirties gairi ų. Šias gaires b ūtų galima prad ėti nuo principo, 
kad perdavimo ir skirstom ųjų sistemų operatoriams reik ėtų prisiimti teigiam ą įsipareigojim ą 
įgyvendinti visas ekonomiškai efektyvi as investicijas (t.y. kurios pad ės faktiškai sumažinti 
tarifus), ir leisti jiems nemaž ą gauto grynojo pelno dal į pasilikti sau. Be to, tinklo reguliuotoj ų 
grupė ir kitos suinteresuotosios šalys gal ėtų apsvarstyti galimyb ę taikyti energijos vartojimo 
efektyvumo sertifikat ų sistemą. 
2.2. Tiekimo veiklos reguliavimas 
2003 m. gruod į Komisija pasi ūlė direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir 
energetini ų paslaug ų. Ši direktyva įpareigos energijos platintojus ir tiek ėjus siūlyti 
vartotojams elektros, duj ų arba naftos produktus, taip pat pa įvairinti savo veikl ą, siūlant 
vartotojams galimyb ę rinktis energetines paslaugas. Šios paslaugos sudarys integruot ą paketą, 
tokį kaip šildymo ir apšvietimo paslaugos bei ka ršto vandens gamyba pastate, perdavimas ir 
kt. Kainų konkurencija tarp energetini ų paslaugų teikėjų sumažins šioms paslaugoms 
suvartojamos energijos kiek į, nes energijos kaina paprastai sudarys didel ę (kartais pa čią 
didžiausią) visos paslaugos kainos dal į. Teikdamos šios r ūšies integruot ą paslaugą, rinkos 
jėgos gali atlikti svarbi ą funkciją gerindamos energijos vartojimo efektyvum ą energetini ų 
paslaugų teikimo vietoje. 
Esamą energijos produkt ų kainų struktūrą būtų galima iš naujo persvars tyti, nes ji neskatina 
vartotojų racionaliau vartoti energij ą. Taip pat b ūtų galima apsvarstyti galimyb ę skatinti 
mažesnį energijos vartojim ą piko metu ir tada, kai jos tr ūksta. Šiuo tikslu reguliuotojai 
nacionaliniu lygmeniu gal ėtų skatinti naudoti matuoklius, kad vartotojai žinot ų savo 
suvartojamos energijos kiek į konkrečiu laiko momentu.  
2.3. Elektros energijos gamyba 
Kadangi per elektros energijos gamybos proces ą „išeikvojama“ 66 % energijos, šis sektorius 
turi didel į potencial ą. Naudojant standartin ę technologij ą, tik 25–60 % suvartojamo kuro 
paverčiama elektros energi ja. Kombinuoto ciklo duj ų turbinos („KCDT“) yra vienas iš šiuo 
metu turim ų efektyviausi ų įrenginių, palyginti su senosiomis šilumin ėmis kietojo kuro 
turbinomis, iš kuri ų kelios buvo uždarytos 1950 m. 
 
LT 27   LT Liberalizavimas ir griežti išmetam ųjų dujų kiekių standartai dav ė daug naudos, kalbant apie 
kuro efektyvum ą Europoje elektros energijos gam ybos srityje. Daug iš rinkos pašalint ų senų 
nuostoling ų ir perteklini ų įrenginių buvo pakeisti KCDT kur ą taupančia technologija (jos 
efektyvumas sudaro 50–60 %).  
Kadangi numatoma, kad augimas bus 1,5 % per metus, Eurelectric, Europos elektros 
pramonei atstovaujanti asociacija, pr ognozuoja, kad iki 2030 m. ES-15 reik ės pagaminti dar 
520 GW daugiau elektros energijos. Tai reiškia, kad reik ės milžinišk ų investicij ų, kurios 
sudarys milijardus eur ų. 
Atsižvelgiant į tai, ES turi unikali ą galimybę iš esmės pagerinti vis ų savo elektros gamybos 
pajėgumų kuro vartojimo efektyvum ą. ES prekybos emisijomis sistema (PES) yra veiksminga 
priemonė, skatinanti elektros gami ntojus mažinti išmetam ųjų dujų kiekius ir didinti 
efektyvum ą pačiu ekonomiškiausiu b ūdu. 2006 m. viduryje Komisija planuoja iš naujo 
apsvarstyti ši ą sistemą. Parengus nacionalin į veiksmų planą ir susidarius bendram tr ūkumui 
rinkoje, valstyb ės narės ES gali toliau naudoti PES kaip efektyvesn ės energijos gamybos 
skatinimo priemon ę. 
Rengiant Efektyvaus energijos vartojimo veiksm ų planą 2006 m., reik ės atidžiai apsvarstyti 
kai kuriuos pagrindinius klausimus: 
- užtikrinti, kad Europoje b ūtų naudojama tik pati ek onomiškiausia (KŠEG) 
elektros energijos gamybos technologija . Pagal šiuo metu efektyviausi ą elektros 
energijos gamybos technologij ą, kurią gamybai naudoja daugiausiai Europos 
bendrovės, beveik 60 % kuro virsta elek tros energija. Ko nkurentai iš kit ų pasaulio 
šalių šiuo metu taip pat si ūlo KŠEG technologij ą, susijusi ą su mažesn ėmis 
pradinėmis investicin ėmis išlaidomis, kurios kuro efektyvumas yra gerokai mažesnis, 
t.y. apie 40 %. Reikia ap svarstyti priemones, kuri ų būtų galima imtis užtikrinant 
aukštą energijos gamybos efektyvum ą ES. 
- paskirstytos gamybos skatinimas.  Didžiausias nuostolis elektros tiekimo (gamybos 
– perdavimo, paskirstymo – tiekimo) grandin ėje yra susij ęs su nepanaudota šiluma, 
kuri išeina garo pavidalu daugi ausia šildant aušinimo vanden į gamybos procese. Šiai 
tiekimo grandinei teb ėra būdinga centralizuota el ektros gamyba didel ėse jėgainėse ir 
brangus perdavimas kabeliais galutiniams vartotojams. Toks perdavimas yra susij ęs 
su papildomais nuostoliais, vis ų pirma paskirstant. Tai rodo, kad centralizuota 
gamyba turi ne tik masto ekonomijos pranašum ų, bet yra susijusi ir su energijos 
nuostoliais. 
Dabartinius investicinius poreiki us elektros gamybos srityje b ūtų galima panaudoti 
Europos naudai, jeigu ji sudaryt ų geresnes s ąlygas elektros gamyb ą didelėse 
jėgainėse pakeisti švaresne ir efektyvesne pa skirstyta vietine gamyba. Paskirstyta 
gamyba paprastai vykdoma daug ar čiau realizavimo viet ų, kurios naudingos ir 
šilumos, kuri prarandama įprastinės gamybos procese, atžvilgiu, nes padidina 
šilumos atgavimo galimybes ir gerokai pagerina kuro efektyvum ą. Šis pokytis bus 
laipsniškas procesas, kuriam galima sudaryti palankesnes s ąlygas nacionaliniu 
lygmeniu, taikant sektoriui tinkamas paskatas.  
Antrojoje Elektros direktyvoje 2003/54/EB ja u numatyta skatinti valstybes nares ir 
nacionalines prieži ūros institucijas remti paskirstyt ą gamybą, atsižvelgiant į jos 
teikiamą naudą perdavimo ir skirstomiesiems tinklams, nes nepatiriama ilgalaiki ų 
 
LT 28   LT investicini ų išlaidų. Be to, valstyb ės narės privalo užtikrinti, kad leidimai šios r ūšies 
gamybai b ūtų išduodami atsižvelgiant į siaurą šios gamybos pob ūdį ir dėl to 
potencialiai ribot ą jos poveik į. Dėl to reikia supaprastinti ir sumažinti leidim ų 
paskirstytai gamybai išdavimo proced ūrų reguliavimo kr ūvį: tai turi padaryti 
nacionalin ės institucijos, reguliuotojai ir vietos bei regionin ės institucijos. Komisija 
kontroliuos min ėtoje direktyvoje numatyt ų priemoni ų įgyvendinim ą. Bet kuriuo 
atveju, siekiant laikytis Bendrijos steigimosi ir paslaug ų teikimo laisv ės principų, 
leidimų energijos gamybai išdavimo proced ūros turi b ūti pagrįstos objektyviais ir 
nediskriminuojan čiais kriterijais, apie kuriuos suinteresuotoji įmonė informuojama iš 
anksto, kad b ūtų išvengta savavališko pasinaudojimo nacionalini ų institucij ų 
savaveiksmiškumo įgaliojimais. Min ėtas įmones reikia iš anks to supažindinti su 
viešųjų paslaugų įsipareigojim ų pobūdžiu ir apimtimi. Jeigu leidim ų, kuriuos galima 
išduoti konkre čiai veiklai, skai čius yra ribotas, jie turi galioti ne ilgiau kaip iki 
laikotarpio, per kur į nurašomos investicijos ir ga unamas pakankamas pelnas iš 
kapitalo, pabaigos. Be to, kiekvienam asmeniui, kuriam taikoma ribojanti priemon ė 
pagal toki ą išlygą, reikia sudaryti galimyb ę pateikti skund ą. 
- Kombinuota gamyba  taip pat turi didel į efektyvumo potencial ą. Iki šiol tik apie 13 
% ES suvartojamos elektros buvo gaminama pagal ši ą technologij ą. Iki 2006 m. 
vasario valstyb ės narės turi įgyvendinti direktyv ą, skatinan čią taikyti didelio 
efektyvumo kombinuotos gamybos technologij ą. Jos turėtų maksimaliai išnaudoti ši ą 
technologij ą. Be kita ko, jos gal ėtų skatinti tolesn ę pažangą tobulinant kombinuotos 
gamybos technologijas ne tik energijos va rtojimo efektyvumo ir lankstaus kuro 
panaudojimo, bet ir statybos s ąnaudų mažinimo srityse. Valstyb ės narės taip pat 
galėtų toliau tyrin ėti ir tobulinti kombinuotos gamybos technologijas, kurios gali 
paskatinti naudoti atsinaujinan čiuosius energijos šaltinius.  
- Daugelyje ES-25 šali ų, ypač naujosiose Vidurio Europos valstyb ėse narėse, 
išgyvenan čiose pereinam ąjį laikotarp į, yra įdiegtos centralizuotos šilumos tiekimo 
sistemos. Šis šilumos tiekimo b ūdas yra labai paplit ęs, ypač aprūpinant šiluma nam ų 
ūkius. Centralizuotos šilumos tiekimo sistem os, jeigu jos tinkamai tvarkomos, gali 
nekenkti aplinkai. Apskai čiuota, kad net ir tokios centralizuotos šilumos tiekimo 
sistemos bei kombinuotos gamybos įrenginiai, įskaitant jau egzistuojan čius 
pramonines paskirties įrenginius, gali sutaupyti 3–4 % pirmin ės energijos 
suvartojimo, palyginti su atskirta gamyba. 
Tačiau reikia išspr ęsti pagrindin ę senų sistemų modernizavimo problem ą. Šiam 
tikslui reikia papildomai pasitelkti tokias finans ų įstaigas, kaip Europos investicij ų 
bankas, kad b ūtų galima finansuoti efektyvaus energijos vartojimo priemones 
centralizuotos šilumos tiekimo sistemos srityje. Galiausiai reikia nuspr ęsti, kaip 
padėti, kad anglimi k ūrenamų jėgainių efektyvumas kuo grei čiau būtų didesnis 
kaip 50 %.  Čia gali b ūti labai svarbus Bendrijos remiam ų mokslini ų tyrimų 
vaidmuo. 
2.4. Baltieji sertifikatai kaip rinkos priemon ė 
Paskatomis paremtos politikos tr ūkumas yra tas, kad ji ne visada skatina rinkos j ėgas priimti 
ekonomiškai efektyviausi ą sprendim ą. Baltųjų sertifikat ų sistemos iš dalies buvo įgyvendintos 
Italijoje ir JK, yra rengiamos Pranc ūzijoje ir svarstomos Nyde rlanduose. Tai yra tokios 
sistemos, kai tiek ėjai ir platintojai privalo įsipareigoti teikti galutiniams vartotojams 
efektyvaus energijos vartojimo priemones. Sertifikatais patv irtinamas sutaupomos energijos 
 
LT 29   LT kiekis, nurodoma energijos vert ė ir naudojimo laikas. Iš esm ės tokiais sertifikatais galima 
keistis ir prekiauti. Jeigu tokiu atveju susitarian čiosios šalys negali pateikti joms pagal 
sertifikatus paskirtos energijo s dalies, joms gali tekti mok ėti baudas, didesnes už vidutin ę 
rinkos kain ą. 
Modeliai, įgyvendinti pagal SAVE projekt ą „Balta ir žalia“, leido padaryti išvad ą, kad, 
įdiegus šią sistemą tretiniame ir paslaug ų sektoriuje, galima sutaupyti 15 % energijos su 
nulinėmis sąnaudomis ir kad, kai atsižvelgiama į tokius išorinius veik snius, kaip poveikis 
aplinkai, energijos taup ymo potencialas padid ėja iki 35 %. Šiuo metu Komisija rengiasi kurti 
baltųjų sertifikat ų program ą ES mastu, kad valstyb ės narės tarpusavyje iš tikr ųjų galėtų 
prekiauti energijos vartojim o efektyvumu. Vertinimo sistem ą šiam tikslui planuojama 
parengti pagal dabartin į Komisijos pasi ūlymą dėl energijos galutinio vartojimo ir energijos 
paslaugų direktyvos. 
3. Pramon ė 
Pramonė jau pasuko efektyvaus energijos va rtojimo kryptimi. Be to, reikia tik ėtis, kad, taikant 
ekonomines paskatas, bus dar labiau iš esm ės patobulinti pramon ės procesai ir pramon ėje 
naudojamos mašinos (elektros varikliai, kompres oriai ir kt.). Europos ir nacionaliniai teis ės 
aktai reglamentuoja energijos vartojim ą pramonėje, ir, atsižvelgdama į tai, pati pramon ė turi 
imtis būtinų priemoni ų, kad įgyvendint ų šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų kiekio viršutin ės 
ribos reikalavim ą, nustatyt ą Nacionaliniuose paskirstymo pl anuose, kurie numatyti Prekybos 
emisijomis direktyvoje. B ūtent dėl to energijos vartojimo efektyvumas yra b ūtina priemon ė. 
Be to, Komisija šiuo metu rengia bendr ąjį GPT informacin į dokument ą21 apie energijos 
vartojimo efektyvum ą pagal taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės (TIPK) direktyv ą22. 
Šiame dokumente pateikt ą informacij ą bus galima naudoti pl ėtojant geriausi ą patirtį, susijusią 
su daugelyje pramon ės proces ų naudojamomis energijo s sistemomis (variklin ėmis 
sistemomis, siurbli ų sistemomis, poži ūriais į energijos vartojimo efektyvum ą ir kt.). 
Pramonės sektoriuose (pavyzdžiu i, popieriaus, sodininkyst ės ir chemijos sektoriuose) jau 
sudaryta daug savanorišk ų sutarčių. Tokios sektori ų sudarytos savanoriškos sutartys sustiprina 
energijos vartojimo efektyvumo priemones. Kaip pavyzd į galima nurodyti šias sutartis: 
• JK: „Įsipareigojimas efektyviai vartoti energij ą“ (2002–2005 m.) elektros ir duj ų tiekėjus 
įpareigoja siekti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemon ės būtų diegiamos nam ų 
ūkiuose. Ši programa pasitvirtino kaip ypa č ekonomiškai efektyvi, mažinant energijos 
suvartojim ą, ir buvo prat ęsta nuo 2005 iki 2008 m. 
• Nyderlandai: esant tvirtoms savanorišk ų pramon ės sutarčių sudarymo tradicijoms, 
Nyderlandai tapo viena iš pažangiausi ų ekonomik ų pasaulyje energijos vartojimo 
efektyvumo srityje. 1999 m. liep ą Olandijos vyriausyb ė su pramon ės gamintojais pasiraš ė 
Lyginamosios analiz ės sutartį dėl energijos vartojimo efektyvumo23. Kadangi pramon ės 
gamintojai įsipareigojo iki 2012 m. pasiekti aukš čiausią energijos vartojimo efektyvum ą, 
vyriausyb ė sutiko netaikyti papildom ų nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo 
priemonių. Kaip rodo pirmoji ši ų bendrovi ų įgyvendint ų ir planuojam ų priemoni ų peržiūra, 
                                                 
21 GPT (geriausios prieinamos technologijos) informaciniai dokumentai. 
22 Direktyva 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės. 
23 Ši ą sutartį pasirašiusios bendrov ės sudaro daugiau kaip 90% pramonin ės energijos paklausos. 
 
LT 30   LT 2012 m. jos gal ės sutaupyti 82 000 TJ (2 Mt), o į aplinką nepateks apie 5,7 milijon ų tonų 
CO 2. 
Be kita ko, dvi savanoriškos aplinkos pr ogramos, tai yra Bendrij os ekologinio ženklo 
suteikimo sistema24 ir Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (AVAS)25 taip pat 
gali prisid ėti prie didesnio energijos vartojimo efektyvumo. Ekologin į ženklą galima suteikti 
plataus vartojimo produktams, jeigu jie atiti nka aplinkosaugos veiksmingumo kriterijus per 
visą produkt ų gyvavimo cikl ą. Šie kriterijai apima ener gijos vartojimo efektyvumo 
reikalavim ą, ypač tokioms produkt ų grupėms, kaip turist ų apgyvendinimo patalpos ir 
stovyklaviet ės. 
AVAS įpareigoja organizacijas nuolat geri nti savo aplinkosaugos veiksmingum ą. Šiuo atveju 
energijos vartojimo efektyvum as taip pat sudaro min ėto įpareigojimo dal į ir turi būti įtrauktas 
į aplinkosaugos perži ūrą bei ataskaitas, kurias reikalaujama parengti ir pateikti pagal ši ą 
programą. 
4. Transportas 
4.1. Oro eismo skrydži ų valdymo organizavimas 
Pagal „Bendro dangaus“ iniciatyv ą“ buvo prad ėtas vykdyti ambicingas Europos oro erdv ės 
pertvarkymo planas. Jame vis ų pirma numatyta sukurti vien ą bendrą transeuropin ę oro eismo 
valdymo sistem ą. Šis projektas, susij ęs su didel ės pramonin ės iniciatyvos, pavadintos 
„SESAME“, įgyvendinimu, pad ės sutaupyti didelius kiekiu s ( 6–12 %) aviacinio kuro 
paprasčiausiai sumažinus oro eismo gr ūstis aplink Europos oro uostus. 
4.2. Transporto valdymo optimizavimas 
Šiuo metu kuriamos pažangiosios transporto si stemos, pavyzdžiui, navigacijos sistemos, 
mokesčiai už transporto kamš čius ir pagalba vairuotojams, gali padidinti saugum ą, energijos 
vartojimo efektyvum ą bei pagerinti vairavimo kult ūrą. Palydovin ės navigacijos sistemos 
naudojimas pagal „GALILEO“ program ą padės iki 2008 m. realizuoti naujosios kartos 
sprendimus ir teikti paslaugas įvairiose srityse. Transporto sektorius bus šios palydovin ės 
radijo navigacijos sistemos par excellence  vartotojas. Palydovin ė navigacijos sistema sudarys 
sąlygas taikyti patikimas ir tikslias automobili ų buvimo vietos nustatymo sistemas, taip pat 
sukurti informavimo sistemas, skirtas visiem s, kurie naudojasi keliais, ir pagalbai 
vairuotojams teikti. Aviacijoje ši sistema bus naudojama įvairiuose skrydžio etapuose. J ūrų 
transporto srityje ji bus naudojama atviroje j ūroje ir pakran čių navigacijai. Vadinasi, 
sumažinus keli ų, oro, jūrų ir geležinkeli ų transporto sr autus, palydovin ės radijo navigacijos 
sistemos taip pat pad ės sukurti taus ųjį transport ą. Išplėsdama infrastrukt ūros koncentracijos 
ribas, ši sistema sumažins pernel yg dideles išlaidas transporto kamš čiams, sumažins energijos 
suvartojim ą ir pagerins aplinkosaug ą.  
Intermodalumo r ėmimas yra dar viena priemon ė, kuri pad ės sutaupyti nemažai energijos. 
Kelių transporto alternat yvos jau buvo skatinamos įvairiomis priemon ėmis, visų pirma 
sukuriant Bendrijos MARKO POLO program ą, skirtą alternatyviems sprendimams, tai yra 
trumpoms kelion ėms geležinkeliais, up ėmis ir jūra skatinti. Savo finansin ėse prognoz ėse 
2007–2013 m. Komisija 2004 m. liep ą šiai programai pasi ūlė skirti 740 milijon ų eurų 
                                                 
24 Reglamentas (EB) Nr. 1980/2000. 
25 Reglamentas (EB) Nr. 761/2001. 
 
LT 31   LT biudžetą. Pagal ši ą programą jau buvo finansuota daug pramon ės projektų: „Kombiverkehr“ 
projektas, kurio tikslas – teikti mišraus transporto paslaugas geležinkeliais ir keltais tarp Italijos ir Švedijos, „Lokomotiv“ projektas, pagal kur į privačios geležinkeli ų bendrovės teikė 
mišraus geležinkeli ų ir keltų transporto paslaugas tarp Vokiet ijos ir Italijos, „Oy Langh Ship“ 
projektas, skirtas teikti mišraus transporto paslaugoms, apiman čioms jūrų, geležinkeli ų ir upių 
transporto paslaugas tarp Suomijo s ir Vidurio Europos, ir kt.  
4.3. Švari ųjų transporto priemoni ų rinkos suk ūrimas  
Vykdant Bendrijos mokslini ų tyrimų programas, didel ė biudžeto dalis buvo investuota į 
elektrinių transporto priemoni ų kūrimą, į alternatyvias kuro r ūšis, tokias kaip gamtin ės dujos, 
naudojančių transporto priemoni ų bandymus bei į tokių technologij ų, kaip kuro elementai ir 
vandenilis, ilgalaiki ų perspektyv ų skatinim ą. Ši parama toliau bus teikiama pagal Septint ąją 
mokslinių tyrimų ir technologij ų plėtros pagrind ų programą. 
Tarp galimybi ų, kurios šiuo metu svarstomos pagal CARS 21 iniciatyv ą, yra: 
• mokesčių už švariąsias transporto priemones panaikinimas; 
• pirmiau min ėtas įpareigojimas viešojo valdymo įstaigoms savo biudžeto, skirto transporto 
priemonėms, dalį išleisti švariosioms transporto priemon ėms pirkti; 
• įpareigojimas miestams apriboti aplink ą teršiančių ir daug kuro vartojan čių transporto 
priemonių įvažiavimą į centrines miest ų dalis rinkliav ų arba tiesioginio draudimo forma; 
• švariosioms transporto priemon ėms taikomi special ūs sertifikatai ir t echniniai standartai. 
Tokios priemon ės gali pasirodyti veiksmingesn ės už tiesiogin ę pagalbą sektoriui ir dar labiau 
prisidėti prie Europos pramonini ų technologij ų tobulinimo. Tai nemenka nauda pasaulin ės 
ekonomikos s ąlygomis. 
4.4. Infrastrukt ūros mokes čių taikymas, skatinant elgsenos poky čius  
Pusė viso keli ų transporto kuro sudeginama užstatyt ose teritorijose, nepaisant to, kad pus ė 
visų kelionių tokiose teritorijose yra trumpesn ės nei penki kilometrai.  
Sąjungos transeuropiniame keli ų tinkle jau prad ėta vykdyti keli ų mokesčio taikymo 
sunkiasvor ėms krovini ų transporto priemon ėms politika. B ūsimi palydoviniai vietos 
nustatymo b ūdai, naudojant palydovin ę navigacijos sistem ą pagal „GALILEO“ program ą, 
palengvins keli ų mokesčių sistemų taikymą, nes įvažiavimo į apmokestinam ąsias zonas 
vietose nesusidarys ilg ų automobili ų eilių. 
Bendrijos direktyva d ėl oro kokyb ės įpareigoja labiausiai užterštus didmies čius sudaryti 
kovos su oro tarša planus. Daugeliu atvej ų šie planai yra susij ę su radikaliu aplink ą teršiančio 
transporto apribojimu miest ų centruose arba su mokes čiais, kurie yra palyginti diferencijuoti, 
atsižvelgiant į konkrečių transporto priemoni ų išmetam ųjų dujų ir kuro suvartojimo lygius. 
Konsultacij ų, kurios vyks paskelbus ši ą žaliąją knygą, laikotarpiu reikia apsvarstyti toki ų 
programų būtinybės ir veiksmingumo klausim ą. 
Nuo paskutinio „mokes čių už transporto kamš čius“ taikymo 2003 m. Londone įgyta patirtis 
rodo, kad apmokestintoje zonoje kuro suvartojimas sumaž ėjo iki 20 %, o išmetamo CO
2 
kiekiai – 19 %. Madride buvo įdiegta greitojo tranzito sistem a autobusams ir automobiliams, 
 
LT 32   LT A6 greitkeliu į miestą gabenantiems ne mažiau kaip du keleivius 20 km ruože. Komisija, 
vykdydama Pažangiosios energijos program ą, imasi priemoni ų šiai geriausiai patir čiai skatinti 
platesniu mastu.  
Tačiau reikėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad pasikeitimas geriausia patirtimi yra palyginti ribotas. 
Reikėtų apsvarstyti, ar galima tokius geriausios patirties pavyzdžius apibendrinti ir paskleisti 
visoje ES, ir kaip tai padaryti.  
4.5. Padangos 
Iki 20 % kuro transporto priemon ės suvartoja d ėl trinties tarp padang ų ir kelio dangos. Geros 
padangos kuro suvartojim ą gali sumažinti 5 %, o toki ų padangų pardavim ą reikėtų skatinti ne 
tik naujiems automobiliams, bet ir v ėliau jas kei čiant.  
Geresnė slėgio kontrol ė taip pat mažina kuro suvartojim ą. Kaip rodo apskai čiavimai, 45–70 % 
automobili ų bent vienos padangos sl ėgis yra mažesnis už nustatyt ą, ir dėl to automobiliai 
suvartoja 4 % daugiau kuro, nekalbant jau apie padid ėjusią avarijų riziką. Taigi kod ėl 
neapsvars čius galimyb ės patobulinti sistemas, skatinan t degalines geriau informuoti 
vairuotojus ir pad ėti jiems patikrinti padangas? Kita galimyb ė, kurią būtų galima apsvarstyti, 
yra savanoriška sutartis su pramon ės gamintoju d ėl slėgio davikli ų įrengimo automobili ų 
prietaisų skyde. 
Naudodamas tinkamas padan gas ir esant tinkamam sl ėgiui, vidutinis vairuotojas, be 
kitų jų privalum ų, per metus gali nesunk iai sutaupyti 100 eur ų, kuriuos išleidžia kurui, 
vairuodamas ekologiškesniu b ūdu26.  
4.6. Aviacija 
Komisija planuoja artimiausi u metu pateikti Komunikat ą dėl klimato kaitos ir aviacijos. 
Šiame komunikate pagrindinis d ėmesys bus kreipiamas į ekonomini ų priemoni ų (tokių kaip 
kuro mokes čiai, mokes čiai už išmetam ąsias dujas arba prekyba em isijomis), kurios skatins 
energijos vartojimo efektyvum ą ir mažins šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekius šiame 
sektoriuje. 
5. Regioninis ir vietos lygmuo 
Regioniniu ir vietos lygmeniu galima įgyvendinti daug gyventojams priimtin ų priemoni ų. 
Visas efektyvaus energijos vartojimo priemoni ų potencialas bus išnaudotas tik tuo atveju, 
jeigu veiklos, kurios bus imamasi Bendrijos ir  nacionaliniu lygmeniu, poveikis bus juntamas 
vietoje. ES jau yra išk ėlusi įvairių šios srities iniciatyv ų. Pavyzdžiui, 2000 m. buvo prad ėta 
vykdyti CIVITAS programa, pagal kuri ą buvo teikiama pagalba miest ų mobilumo projektams 
36 Europos miestuose. Taip pat buvo vykdo mos pagalbos programos valstybin ėms ir 
privačioms investicijoms į racional ų energijos vartojim ą skatinti (bandomieji veiksmai, 
vietinių agentūrų tinklų kūrimas ir kt.). Beje, S ąjunga neseniai patvirtino nauj ą program ą, 
pavadintą „Pažangi energetika Europai“, kuri apim a visas šias priemones, sutvirtindama j ų 
tarpusavio s ąveiką. 
Be to, į praktines ES sanglaudos politikos pl ėtros programas integruotos konkre čios energijos 
vartojimo efektyvumo priemon ės, ypač atsiliekan čiuose regionuose, skatina tuos regionus 
                                                 
26 TEA „Saving oil in a hurry“, 2005 m. 
 
LT 33   LT taikyti svarbias priemones, kurias b ūtų galima panaudoti įvairių rūšių skirtingiems 
projektams. Iš j ų paminėtina pagalba tokioms veiklos sritims:  efektyvus energijos vartojimas 
visuomeniniuose pastatuose, investicijos į švarųjį miesto transport ą, energijos vartojimo 
efektyvumo didinimas MV Į bei susij ę tyrimai ir taikomoji veikla. Vis d ėlto, sutelkus š į 
vartojimo efektyvumo potencial ą, būtina laikytis speciali ųjų sanglaudos politikos 
programavimo, partneryst ės ir valdymo nuostat ų. 
Kaip jau min ėta, reikėtų aptarti, kaip rasti b ūdų išspręsti didėjančioms problemoms, 
susijusioms su transporto kamš čiais miest ų centruose. Už miest ų transport ą visų pirma yra 
atsakingos vietos ir nacionalin ės institucijos, o ES tur ėtų padėti ieškant šios problemos 
sprendimų, nes dėl jos blogėja gyvenimo kokyb ė, ir tuo pa čiu metu tikrai milžiniškais kiekiais 
eikvojama energija. Šiame procese vietos valdžios institucijos turi atlikti svarbi ą funkciją, 
vykdydamos ir skatindamos aplink ą tausojan čią statybą savo miestuose, ypa č didinant 
energijos vartojimo efektyvum ą pastatuose. Kaip ir kitose srityse, šioje taip pat susiduriama 
su nuolatine finansavimo problema. Kontrol ės priemon ės yra tikrai b ūtinos, tačiau joms 
sustiprinti reikia investicij ų. Šiuo metu prieinami bank ų sukurti finansavimo produktai ne 
visada tinka daugybei maž ų vartojimo efektyvumo projekt ų, nors bendra toki ų mažų projektų 
nauda apskritai gali b ūti labai didel ė. 
5.1. Specialios finansavimo priemon ės 
Visoje Europoje yra didžiu lis palankus investavimo į mažus aplink ą tausojančios energetikos 
projektus potencialas. Galimyb ės įgyvendinti šiuos projektus dažnai b ūna didelės, ypač 
įskaitant energijos saugumo ir ekologin ės naudos aspektus. Ta čiau tokių projektų 
finansavim ą, ypač atsilikusiuose Europos regionuose, b ūtina „paremti“, kad jis b ūtų 
realizuotas. Finansavim ą būtų galima planuoti pagal šiuose se ktoriuose taikom as kliringo 
namų priemones. Jos apima projekt ų rengimo priemones ir rizikos valdymo l ėšas.  
Tačiau dėl finansuotin ų projektų nedidelės apimties ir pasklidimo, atrodo, kad bet kuriuo 
atveju priemones geriausiai inicijuo ti vietos arba regioniniu lygmeniu. 
Būtų gerai, jeigu vietos ir regionin ės institucijos pirmosios sudaryt ų ES darbo grup ę su 
dalyvaujan čiomis šalimis ir įtrauktų į ją finansų įstaigas, tokias kaip Europos investicij ų 
bankas ir kiti komerciniai bankai, regioniniai fondai bei valstybi ų narių atstovai. Jie gal ėtų 
nedelsdami parengti pasi ūlymus, kaip pertvarkyti esam us finansavimo mechanizmus, įskaitant 
kryptingą kliringo nam ų tipo priemoni ų organizavim ą, siekiant perži ūrėti investicij ų į mažus 
aplinką tausojan čios energetikos projektus potencial ą, ir apsvarstyti b ūdus, kaip įveikti 
investicines kli ūtis, įskaitant energetikos bendrovi ų vaidmen į, galimyb ę susigrąžinti lėšas, 
sutaupytas energijos mokes čiams, kain ų nustatym ą ir kt. 
Kadangi daugelyje valstybi ų narių lėšų investavimas į energijos vartojimo efektyvumo 
didinimo projektus buvo labai s ėkmingas, reik ėtų apsvarstyti, kaip b ūtų galima atnaujinti ir 
patobulinti geriausi ą praktiką šioje srityje.  
6. Pasaulin ė strategija 
Energijos vartojimo efektyvumo rodikliai įvairiose šalyse yra labai nevienodi. Pavyzdžiui, ES 
ir Japonijoje energijos vartojimo efektyvumas energijos va rtojimo intensyvumo atžvilgiu yra 
tris keturis kartus didesnis nei buvusios Soviet ų Sąjungos arba Artim ųjų Rytų šalyse. 
 
LT 34   LT Energijos vartojimo efektyvumas yra įtrauktas į tarptautinio bendradarbiavimo veikl ą tarp ES 
ir jos partneri ų, įskaitant pramon ės partnerius (pavyzdžiui, J ungtines Amerikos Valstijas), 
pereinamąjį laikotarp į išgyvenan čias šalis (pavyzdžiui, Rusij ą) ir besivystan čias šalis 
(pavyzdžiui, Kinij ą ir Indiją). Be to, energijos vartojimo efektyvumo projektai, nors ir 
nedideli, yra numatyti tarptautini ų ir Europos finans ų įstaigų paskolų portfelyje. Ta čiau būtina 
užtikrinti glaudesn į ir intensyvesn į bendradarbiavim ą su daugeliu šali ų energijos vartojimo 
efektyvumo srityje. 
Pagrindin ės priežastys, d ėl kurių reikia stiprinti bendradarbiavim ą su trečiosiomis šalimis 
energijos vartojimo efektyvumo srityje, yra susiju sios su ES geopolitiniais ir strateginiais 
interesais bei verslo galimyb ėmis, susidaran čiomis dėl ES pirmaujan čios pozicijos šioje 
srityje. Vis ų pirma, Europa gal ėtų aktyviai dalyvauti nustat ant ir priimant suderintus 
tarptautinius energijos vartojimo efektyvumo standartus. Kita  priežastis yra ta, kad energijos 
vartojimo efektyvumas gali prisid ėti prie ekonominio ir socialinio vystymosi. 
Neseniai padid ėjusios naftos kainos atskleid ė padidėjusios energijos paklausos poveik į, 
atsiradusį dėl sparčiai didėjančio energijos vartojimo daugelyje šali ų, įskaitant Kinij ą. Dėl 
energijos ištekli ų stygiaus ir ribot ų atsargini ų gamybos paj ėgumų, ypač angliavandenili ų 
gamybos srityje, aišku, kad energij ą importuojan čios šalys vis labiau konkuruoja d ėl tų pačių 
energijos ištekli ų, pavyzdžiui, Rusijoje, Artim uosiuose Rytuose ir Kaspijos j ūros regione.  
Dėl to energijos vartojimo efektyvumo kl ausimas yra svarbus visoms energij ą 
importuojan čioms šalims, įskaitant S ąjungą, ir turėtų būti įtrauktas į jų pasaulin ę saugaus 
energijos tiekimo strategij ą. 
Kalbant apie klimato perspektyv ą, naujausiame Komunikate d ėl klimato kaitos nurodoma, 
kad pagrindinis vidutin ės trukmės ir ilgalaik ės strategijos elementas yra kuo platesnis 
dalyvavimas. Bendradarbiavimas su išsivys čiusiomis ir ypa č su besivystan čiomis šalimis 
galėtų būti naudinga priemon ė, skatinanti šalis imtis veiksm ų klimato srityje, kartu užtikrinant 
vietines oro kokyb ės ir energijos saugumo garantijas, kurios daugeliui besivystan čių šalių 
kelia didžiausi ą susirūpinimą. Kadangi, siekiant mažinimo tiksl ų, energetikos sektoriui tenka 
pati didžiausia dalis, pasaulin ės klimato kaitos apribojimas labai priklauso nuo energijos 
vartojimo efektyvumo didinimo, atsinaujinan čiosios energijos ir kit ų švaresni ų energijos 
technologij ų visose šalyse. Nuo pirmosios energetikos kriz ės praeito šimtme čio aštuntojo 
dešimtme čio pradžioje ES įgyvendino suderint ą energijos vartojimo efektyvumo skatinimo 
politiką ir programas, tod ėl ES energij ą taupanti gamybos pramon ė šiuo metu turi ger ą progą 
pasinaudoti daugeliu nauj ų galimybi ų ir užkariauti naujas tre čiųjų šalių rinkas. Europos 
pramonė pirmauja technologij ų srityje ir užima geras strategines pozicijas pasaulin ės 
konkurencijos srityje d ėl energijos taupymo technologij ų beveik visuose sektoriuose, įskaitant 
turbinų, kombinuotos šilumos ir energijos gamybos bei decentralizuoto šildymo technologijas, 
buitinius prietaisus ir statybines medžiagas.  Atnaujintos pastangos, skatinant energijos 
vartojimo efektyvum ą tarptautiniu mastu, ga li atlikti pagrindin į vaidmen į stiprinant Europos 
pramonės, kaip pasaulio lyder ės, pozicijas šioje srityje ir prisid ėti prie Europos 
konkurencingumo didinimo energijos sektoriuje.  
Energiją taupančių produktų ir paslaug ų eksporto galimyb ės nebuvo sistemingai vertinamos, 
bet vidutiniškai apskai čiuota, kad verslo galimyb ės, atsiradusios d ėl intensyvesni ų pastangų 
didinti energijos vartojimo efektyvum ą, yra ne mažiau svarbios už tas, kurios yra susijusios su 
atsinaujinan čiąja energija. Pavyzdžiui, tikimasi spartaus Kinijos rinkos augimo pagal 
Nacionalin ės plėtros ir reform ų komisijos parengt ą ilgalaikį ir vidutin ės trukmės energijos 
taupymo plan ą, kuriame numatyta, kad 11-ojo penkeri ų metų plano (2006–2010 m.) vykdymo 
 
LT 35   LT laikotarpiu energijos suvart ojimas gyvenamuosiuose ir visuomeniniuose pastatuose tur ėtų 
sumažėti perpus, lyginant su dabartiniu suvartojimo lygiu. Čia reikėtų paminėti, kad ES 
statybos pramon ė pasaulyje pirmauja mažai energijos suvartojan čių pastatų srityje, o toliau 
atnaujinant ES reikalavimus, šios srities žini ų eksportas atvers m ūsų pramonės gamintojams 
naujas galimybes.  
6.1. Energijos vartojimo ef ektyvumo integravimas į tarptautin į bendradarbiavim ą  
Pirmoji sustiprinto tarptautinio bendradarbiavimo šiuo klausimu dalis apims darb ą su ES 
pramonės partneriais, vis ų pirma su EBPO šalimis, dalyvaujan čiomis Tarptautin ės energetikos 
agentūros (TEA) veikloje, rengiant energijos vartojimo efektyvumo planus. Kadangi 
besivystan čiosios šalys dabar gali prisijungti prie TEA įgyvendinimo susitarimo, jas b ūtų 
galima pakviesti dalyvauti šiuose forumuose. 
Šis tarptautinis forumas, pavyzdžiui, gal ėtų būti tinkama vieta iškelti id ėją, kad reikia labiau 
atsižvelgti į aviacijos sektoriaus išorin į poveikį aplinkai.  
Europos prekybos politika gali pasitarnauti en ergijos vartojimo efektyvumo labui, pavyzdžiui, 
derybose d ėl palankaus muit ų tarifų režimo taikymo prek ėms, atsižvelgiant į jų energijos 
vartojimo efektyvumo rodiklius. Š į pasiūlymą PPO kontekste Europos Komisija pateik ė 2005 
m. vasarį27. Tokia politika skatina Dohos pl ėtros programos įgyvendinim ą. Dohoje susitik ę 
ministrai susitar ė organizuoti derybas d ėl tarifinių ir netarifini ų kliūčių sumažinimo ar net 
panaikinimo aplinkos prek ėms ir paslaugoms, skatinant subalansuot ą plėtrą. 
Pagaliau ES tur ėtų iš naujo apsvarstyti savo veiksmus, priimdama bendr ą susitarim ą su 
pramonin ėmis trečiosiomis šalimis, ypa č su JAV, siekiant pripažinti rimt ų pastang ų 
pasauliniam energijos varto jimo efektyvumui pagerinti b ūtinybę; rekomendacijos, pateiktos 
naujausioje JAV Valstybin ės energijos politikos komisijos susitarimo ataskaitoje28, kuriose 
įtikinamai išd ėstyta paklausos politika, gali b ūti teigiamas išeities taškas tokiam atnaujintam 
ES ir JAV dialogui d ėl energijos vartojimo efektyvumo.  
6.2. Energijos vartojimo efektyvumo integravimas į kaimynyst ės politiką ir į ES 
bendradarbiavim ą su Rusija 
Antrasis energijos vartojimo efektyvumo klausimo ypatumas yra tas, kad jis yra 
įtrauktas į ES kaimynyst ės politik ą. Komisija užtikrins, kad jis ir toliau b ūtų 
įtraukiamas į šios politikos veiksm ų planus. 
Šiuo metu vyksta Komisijos derybos su Pietry čių Europos šalimis d ėl Atomin ės energijos 
bendrijos steigimo sutarties. Be to, Komisija inicijavo bendradarbiavimo veiksmus Kaspijos ir 
Viduržemio j ūrų regionuose. Šios šalys turi didel į potencial ą, tik jis dar yra nepakankamai 
ištyrinėtas. Jos žino, kad staigus energijos vartojimo padid ėjimas sukelia ne tik aplinkos ir 
visuomen ės sveikatos problem ų, bet anks čiau ar vėliau ima trukdyti ir ekonominei pl ėtrai. 
Trečiasis ypatumas yra tas, kad energijos vartojimo efektyvum ą būtina skatinti 
bendradarbiaujant su Rusija energi jos srityje; šis procesas prasid ėjo jau 2000 m. Rusija 
vis labiau supranta, kad b ūtina didinti energijos vartojimo efektyvum ą. 
                                                 
27 PPO pasi ūlymas TN/TE/W/47, 2005 m. vasario 17 d.. 
28 „Ending the Energy Stalemate:  A Bipartisan Strategy to M eet America’s Energy Challenges“ . 
 
LT 36   LT 6.3. Energijos vartojimo ef ektyvumo integravimas į plėtros politik ą 
Europos pl ėtros politika yra ketvirtasis besiple čiančio tarptautinio bendradarbiavimo 
ypatumas. ES energijos iniciatyva, kuri buvo iškelta 2002 m. Johanesburgo pasaulio virš ūnių 
susitikime d ėl subalansuotos pl ėtros, buvo nustatyta ES bendradarbiavimo su 
besivystan čiosiomis šalimis energijos klausimais politikos sistema, kurioje energijos 
vartojimo efektyvumas neabejotin ai yra svarbus elementas. B ūtinybė užtikrinti ES politikos 
suderinamum ą su plėtros tikslais buvo pabr ėžta naujausiame Komunikate d ėl politikos 
suderinamumo pl ėtros labui, kuriame energija nurodyt a kaip viena iš vienuolikos konkre čiai 
apibūdintų politikos kryp čių. Kadangi besivystan čiųjų šalių ekonomika yra palyginti silpna, 
jos labai jautriai reaguoja į energijos kain ų kilimą. Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos 
padidėjusios naftos kainos gali tur ėti didesnį neigiamą poveikį nei EBPO šalyse. Tuo pa čiu 
metu besivystan čiosios šalys dažnai patiria didelius nuostolius, susijusius su energijos 
gamyba, perdavimu ir skirstymu, taip pat su energijos transportavimu ir įvairių rūšių galutiniu 
vartojimu. Be to, iki 95 % gyventoj ų maistui gaminti ir šildymui naudoja įprastinę biomasę, 
kuriai būdingas žemas energijos vartojimo efekt yvumas ir kuri kenkia sveikatai. Pad ėtį 
Ramiojo vandenyno ir Karib ų jūros salose esan čiose valstyb ėse apsunkina ne tik didel ės 
importuotos naftos kainos, bet ir nedidel ės rinkos ir ilgi gabenimo nuotoliai. 
Besivystan čiosios šalys turi didel į potencial ą gerinti energijos vartojimo efektyvum ą ir 
skatinti socialin ę plėtrą, į kurį reikėtų kreipti daugiau d ėmesio bendradarbiaujant su šiomis 
šalimis.  
Europos plėtros politika gali ir tur ėtų padėti atsižvelgti į šiuos klausimus. Taikytinos 
priemonės gali apimti paj ėgumų didinimą, informavimo kokyb ės gerinim ą, politikos pl ėtrą 
bei veiksming ą pritaikym ą ir galutinio vartojimo technologijas.  
Galiausiai Europos aplinkos  politika tur ėtų padėti didinti paj ėgumus, reikalingus įvertinti 
įgyvendintiems šiose šalyse veiksmingiems projektams, taikant klimato kaitos mechanizmus, 
pavyzdžiui, Švarios pl ėtros mechanizmas (ŠPM).  
6.4. Tarptautini ų finansų įstaigų vaidmens stiprinimas 
Pagaliau  penktasis ypatumas yra tas, kad ES ir valstyb ės narės turi skatinti tarptautines 
finansų įstaigas (TF Į) didesnį dėmesį kreipti į efektyvumo priemones, ateityje vykdant 
finansinės ir technin ės pagalbos tre čiosioms šalims operacijas.  Reikia išanalizuoti, kokiais 
būdais ir kokiomis priemon ėmis tarptautin ės finansų įstaigos energijos va rtojimo efektyvumo 
klausimus gal ėtų įtraukti į visus didžiausius investicinius projektus. Art ėjantis ERPB 
energijos politikos įvertinimas bus gera proga iškelti š į klausimą. Tai, kad energijos vartojimo 
efektyvumo r ėmimas dažnai yra susij ęs su mikroprojekt ų vykdymu, netur ėtų būti kliūtimi 
šioms įstaigoms visapusiškai dalyvauti aptariamame procese. Reik ėtų plėtoti pasaulinius 
skolinimo susitarimus bei didinti per tarp ininkus, pavyzdžiui, per nacionalines agent ūras, 
teikiamų paskolų skaičių. 
 
LT 37   LT IŠVADA 
Šios žaliosios knygos tikslas – nurodyti galimybes ir prad ėti plataus masto diskusij ą apie tai, 
kaip realizuoti ekonomiškai efektyv ų taupymą ir pradėti sparčiai rengti konkret ų Veiksmų 
planą, kuriame b ūtų numatomi veiksmai Bendrijos, na cionaliniu, regioniniu, vietos ir 
tarptautiniu lygmeniu, taip pat pramon ės gamintoj ų ir individuali ų vartotojų lygmeniu, 
didinant nustatyt ą efektyvaus energijos taupymo potencial ą.  
Šios sistemos įgyvendinime dalyvaus visi partneriai. Vis ų pirma nacionalin ės, regionin ės ir 
vietos valdžios institucijos, remiamos vietini ų energetikos agent ūrų, kurios rūpinsis tiesiogine 
geriausios patirties sklaida pla čiajai visuomenei. Pramon ė yra kitas partneris, kur į būtų galima 
įtraukti į šios politikos pl ėtrą. Be to, energijos vartojimo efektyvumas sudaro galimybes 
pramonės gamintojams kurti naujas eksporto technologijas. Reik ėtų pradėti diskusijas su 
finansų įstaigomis, siekiant ateityje padidinti j ų investicijas į energijos vartojimo efektyvum ą. 
Be investicij ų nebus įmanoma įgyvendinti daugelio priemoni ų. Visų pirma reikia sukurti 
finansavimo priemones, kurios labiau tinka mažesniems projektams.  
Energijos vartojimo efektyvumo iniciatyva yra susijusi ne tik su energijos politika. Ji 
yra pagrindinis veiksnys mažinant m ūsų priklausomyb ę nuo trečiųjų šalių energetikos 
srityje, esant didel ėms ir nepastovioms naftos kainoms. Ši iniciatyva taip pat pad ės 
įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus, siekiant atgaivinti Europos ekonomik ą ir 
kovoti su klimato kaita.  
Energijos vartojimo efektyvum ą skatinti galima valstyb ėms narėms, regionams, pilie čiams ir 
pramonės gamintojams taikant paskatas ir priemones, reikalingas tam, kad b ūtų galima 
įgyvendinti b ūtinas priemones ir investicijas, stengiantis mažiausiomis s ąnaudomis taupyti 
energiją. Tai galima padaryti visai nesumažinus komforto arba gyvenimo lygio. 
Paprasčiausiai tai reiškia, kad reikia stengtis  nešvaistyti energijos, kai jos vartojim ą galima 
sumažinti paprastomis priemon ėmis. Remiantis Komisijos atliktais tyrimais29, šioje lentel ėje 
pateikiami bendri duomenys apie ekono miškai efektyvaus taupymo potencial ą įvairiuose 
sektoriuose, kur į būtų galima išnaudoti. Nors šie duomenys yra tik apytikriai, bet jie atspindi 
galimybes, kurias šia žali ąja knyga siekiama panaudoti.  
Energijos taupymo potencialas 
Mt 2020 m. 
Griežtas patvirtint ų priemoni ų 
įgyvendinimas  2020 m. + 
Papildom ų priemoni ų 
įgyvendinimas 
Pastatai: šildymas ir (arba) 
aušinimas 
Elektros prietaisai  41 
15 70 
35 
Pramonė  16 30 
Transportas 45 90 
KŠEG 40 60 
Kitos energijos transformavimas 
ir kt. 33 75  
Bendras sutaupytas energijos 
kiekis 190 360 
                                                 
29 Žr. i.a. „Europos energija ir transportas, pagrindini ų varomųjų jėgų scenarijus“, Ecofys tyrimai ir kt. 
 
LT 38   LT Dėl to ši žalioji knyga yra atspirties taškas gamintojams, valdžios institucijoms, vartotoj ų 
grupėms arba patiems vartotojams prad ėti debatus ir si ūlyti naujas id ėjas. Konsultacij ų 
procesas jau prasid ėjo. Šiai žaliajai knygai parengti buvo sudaryta aukšto lygio grup ė iš visų 
valstybių narių atstovų, kurie susitiko 2005 m. baland į. Grupė jau patvirtino, kad pažang ą 
galima pasiekti tik tuo atveju, jeigu ES užims aktyvi ą poziciją ir jeigu bus priimti konkret ūs 
tikslai. Be to, Komisija rengia Tvariosios energetikos forum ą, kuriame dalyvaus atstovai iš 
visų valstybių narių, taip pat ir iš t ų suinteresuot ųjų grupių, kurias b ūtina laikyti partneriais, 
norint, kad energijos vartojimo efektyvumo varomoji j ėga būtų sėkminga.  
Apie būsimas ES iniciatyvas b ūtina informuoti ir jas įgyvendinti nacionalin iu, regioniniu ir 
vietos lygmenimis. Žinoma, reik ės sutelkti ir pa čius vartotojus, siekia nt ugdyti ir skleisti 
įgūdžius, kurie pad ės sutaupyti daugiau energijos kasdieniniame gyvenime. 
Norint panaudoti vis ą energijos taupymo potencial ą, neabejotinai reikia id ėjų, ir, žinoma, 
tinkamo b ūdo joms įgyvendinti visoje ES. Jeigu po diskusij ų dėl šios žaliosios knygos bus 
nuspręsta nustatyti bendruosius privalomus  tikslus ir užtikrinti minimal ų suderinim ą, reikės 
taikyti vadinam ąjį „Bendrijos metod ą“. Pagal š į metodą Komisija, apsiginklavusi sutartyje 
patvirtinta iniciatyvos teise, teikia pasi ūlymus, kuriuos aptaria ir priima Europos Parlamentas 
ir Ministr ų Taryba. Šis Bendrijos metodas yra ES s ėkmės pagrindas. Be to, energijos 
vartojimo efektyvumas yra įtrauktas į integruotas gaires, parengtas pagal Lisabonos proces ą. 
Dėl to jis yra naujosios ekonomikos valdymo strukt ūros dalis. Kaip buvo daroma 2000 m. d ėl 
žaliosios knygos d ėl energijos tiekimo saugumo, taip pat ir d ėl šios žaliosios knygos Komisija 
pateikė daug klausim ų, kurie sudaro viešojo svarstymo strukt ūrą ir padeda lengviau praktiškai 
panaudoti rezultatus. 
2005 m. gruod į Komisija pateiks Ministr ų Tarybai pirm ąją viešojo šios žaliosios knygos d ėl 
energijos vartojimo efektyvumo svarstymo rezultat ų analizę. Prie šios ataskaitos bus prid ėtas 
veiksmų planas, apimantis praktinius veiksmus, kuri ų bus siūloma imtis nuo 2006 m. 
 
LT 39   LT 1 PRIEDAS  
Energijos vartojimo efektyvumas: b ūtinybė imtis veiksm ų 
25 ES valstyb ės narės dabar suvartoja apie 1 725 Mt (megaton ų naftos ekvivalent ų) energijos 
per metus. Tai reiškia didžiules išlaidas: apie 500 milijard ų eurų arba daugiau kaip 1 000 
eurų vienam žmogui per metus . Beveik pus ė šios 500 milijard ų eurų sumos (apie 240 
milijardų eurų) yra ES prekybin ėje sąskaitoje. Energija yra bra ngi, be to, jos pradeda tr ūkti. 
Daugelio ekspert ų nuomone, žinom ų naftos atsarg ų pakaktų dabartiniams poreikiams 
patenkinti apie 40 met ų. 
Tačiau Europoje ir toliau išeikvojama didel ė šios energijos dalis d ėl neefektyvios įrangos arba 
dėl nepakankam ų energijos vartotoj ų žinių. Tai išlaidos, kurios neduoda jokios naudos, 
nesvarbu, ar energija iššvaistoma gamybos ar vartojimo vietoje. Š į milžinišk ą kapitalo 
nuostolį būtų galima panaudoti kitoms reikm ėms, pavyzdžiui, nauj ų energijos vartojimo 
efektyvumo metod ų kūrimui, technologijoms, investicijoms. 
Energijos vartojimas taip pat prisideda prie klimato kaitos, kuri pastaraisiais metais kelia 
didelį susirūpinimą. Energija sudaro 4/5 (78 %) viso šiltnamio efekt ą sukeliančių išmetamųjų 
dujų kiekio ES. Beveik vienas tre čdalis šio kiekio išmetama transporto sektoriuje. 
Ekonomiškai efektyvus energijos taupymas ES siejamas su mažesne priklausomybe nuo 
eksporto iš tre čiųjų šalių, didesniu d ėmesiu aplinkai ir mažesn ėmis ES ekonomikos išlaidomis 
sumažėjus jos konkurencingumui. Tod ėl energijos poreikio mažini mas yra politikos tikslas, 
kuris padėtų įgyvendinti Lisabonos darbotvark ės tikslus, paskatindamas Europos ekonomikos 
augimą ir naujų darbo viet ų sukūrimą. Energijos vartojimo efektyvumo politika taip pat 
padeda nam ų ūkiams sutaupyti nemažai išlaid ų energijos s ąskaitoms, ir d ėl to turi 
tiesioginį poveikį visų Europos pilie čių kasdieniam gyvenimui.   
Valdžios institucijos, ypa č ES, turi informuoti gyventojus ir j ų politinius atstovus apie poreik į 
gerinti energijos vartojimo efektyvum ą. Tai būtina aplinkai, ekonomikai ir m ūsų sveikatai. 
Energijos vartojimo efektyvumo didinimo s ąvoka yra plati. Šioj e žaliojoje knygoje ji 
pirmiausiai apima geresn į energijos vartojim ą, didinant jos efektyvum ą, ir, antra, energijos 
taupymą, keičiant savo elgsen ą. 
• Energijos vartojimo efektyvumas iš esm ės priklauso nuo taikom ų technologij ų. Dėl to 
energijos vartojimo efektyvumo geri nimas suprantamas kaip geriausi ų technologij ų 
taikymas, siekiant suvartoti mažiau energijos galutinio suvartojimo ar ba energijos gamybos 
etape. Tai susij ę, pavyzdžiui, su seno buitinio katilo pakeitimu nauju, kuriam reikia vienu 
trečdaliu mažiau energijos; arba sistem ų, kurios per bud ėjimo režim ą neeikvoja energijos, 
naudojimu įvairiuose buitiniuose prietaisuose (televizoriuje, elektrin ėje viryklėje ir kt.); ar 
elektros lempu čių, kurios d ėl naujų technologij ų, teikdamos tok į pat apšvietim ą, suvartoja 
mažiau energijos, naudojimu.  
• Energijos taupymas pla čiąja prasme taip pat yra susij ęs su vartotoj ų elgsenos poky čiais. 
Tai siejama, pavyzdžiui, su visuomeninio transporto patrauklumo didinimo politika, 
skatinančia automobili ų savininkus važiuoti ne automobili u, o autobusu arba traukiniu; 
arba su žmoni ų švietimu, aiškinant, kaip sumaži nti šilumos nuostolius savo namuose, ypa č 
teisingai naudojant termostatus. 
 
LT 40   LT Šia žaliąja knyga siekiama prad ėti diskusij ą apie tai, kaip ES remia bendr ąją politiką, 
skatindama pla čiau taikyti naujas energijos vartojimo efektyvum ą didinančias technologijas ir 
keisdama Europos vartotoj ų elgseną.  
Didinant energijos varto jimo efektyvumo potencial ą, kuris nuolatin ės ūkio plėtros sąlygomis 
dar labiau padid ės, didelę reikšmę turi moksliniai tyrimai. En ergijos vartojimo efektyvumo 
srities moksliniai tyrimai ir technologij ų plėtra, atliekami pagal pagrind ų programas ir 
Pažangiosios energijos Europai program ą, papildo šioje srityje vykdom ą politiką ir padeda 
siekti tų pačių tikslų: mažinti iškastinio kuro vartojim ą, sukurti geresnes darbo vietas Europos 
Sąjungoje ir padidinti Eu ropos ekonomikos prid ėtinę vertę. 
1. Iškastinis kuras sudaro didži ąją dalį Europoje suvartojamos energijos  
Nuo 1970 m. pradžios iki 2002 m. ener gijos suvartojimas ES-25 valstyb ėse padidėjo beveik 
40 % arba 1 % per metus, o BVP padvigub ėjo, per metus vidutiniškai padid ėdamas 2,4 %. 
Dėl to vienu tre čdaliu sumaž ėjo energijos intensyvumas, t. y., BVP ir suvartojamos energijos 
santykis. Ta čiau nuo 2000 m. energijos intensyvumas buvo ne toks didelis ir sudar ė tik 1 % 
per dvejus metus (žr. 3 pried ą). 
 
Šis Bendrijos vidurki s neatspindi dideli ų tarp valstybi ų narių esančių skirtumų, atsiradusi ų dėl 
skirtingų ekonomini ų struktūrų (pvz., didesnio arba mažesnio energijos intensyvumo 
pramonės), nacionalin ės valiutos kurso euro atžvilgiu ir  energijos vartojimo efektyvumo 
lygio, kuris apskritai yra da ug geresnis ES -15 valstyb ėse. 
Šioje diagramoje parodyta, kokias potencialias galimybes pagerinti pad ėtį turi beveik visos 
naujosios valstyb ės narės. Bendras energijos suvartojimas pagal kuro r ūšį ir energijos intensyvum ą 
0 250 500 750 1000 1250 1500 1750 2000 
1990 2000 2010 20200255075100
branduolinis kuras  
gamtinės dujos 
nafta 
kietasis kuras  
energijos  
intensyvumas  Energijos intensyvumas 1990 m.=100  mt 
atsinaujinantieji energijos šaltiniai  
 
LT 41   LT  
Toliau pateiktoje diagramoje min ėtasis palyginimas patikslintas, atsižvelgiant į pajamų 
perkamosios galios skirtumus valstyb ėse narėse. 
Pirminės energijos intensyvumas patikslintas pagal esamus perkamosios galios paritetus (2002 m.) : 
ES – 25 = 100
050100150200250
Malta ItalijaAirijaDanija
Austrija
Portugalija
Graikija
 Ispanija
Vokietija
NyderlandaiKipras
Liuksemburgas
VengrijaLenkija
Švedija
Latvija
Suomija
Lietuva
Belgija
Slovakija
EstijaES–25=100
Šaltinis : Enerdata 
Jeigu dabartin ė tendencija išliks, iki 2020 m. bend roji energijos paklausa gali padid ėti 10 %. 
Elektros energijos paklausa taip pat gali padid ėti 1,5 % per metus. Dabartinis suvartojimas 
ES per 15 met ų (2020 m.) gali siekti 1 900 Mt , kai 2005 m. jis sudaro 1 725 Mt30.
                                                 
30 Šios prognoz ės grindžiamos prielaida, kad numatomas vi dutinis BVP augimas bus 2.4% per metus. Energijos Intensyvumas (t/m EUR 95)-2003 m.
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 
DK IE AT IT DE FR SE NL LU UK EU ES BE PT EL CY MT FI SIHU PL LV SK CZ LT EE
 
LT 42   LT Bendras energijos suvartojimas ES 25 (1 725 Mt) 2005 m. (ES-25) (žr. 1 pried ą) 
pagal sektori ų
Namų ūkiai
17%
Paslaugų sektori
10%
Transportas
20%Pramonė
18%Vartojimas
ne energijos 
reikmėms
6%Transformavimo
nuostoliai
ir kt.
29%
 
ES energijos paklausa did ėja toliau, ta čiau angliavandenili ų gamybos apimtys maž ėja. Dėl to 
1999 m. naftos gamyba pasiek ė maksimum ą, t.y. 170 Mt; o iki 2030 m. ji tur ėtų sumažėti iki 
85 Mt31. Iš atsinaujinan čiųjų šaltinių pagaminamos energijos dalis vis dar yra palyginti maža: 
2000 m. ji sudar ė 6 %, o 2010 m. sudarys 8–10 % viso suvartojimo, ir numatoma, kad 
elektros energijos gamyba iš branduolinio kuro sumaž ės apie 240 Mt. Tai reiškia, kad 2030 m. 
ES pirmin ės energijos gamyba gali sumaž ėti iki 660 Mt, nors 2005 m. ji vis dar sudaro 900 
Mt.  
2. Energijos vartojimo efektyvumo di dinimo nauda Europos ekonomikai  
Ta aplinkyb ė, kad nėra įtikinamų priemoni ų, skatinan čių energijos vartojimo efektyvumo 
didinimo tendencijas, taip pat daro neigiam ą poveikį ES pastangoms įgyvendinti Lisabonos 
strategiją, kuria siekiama S ąjungos ekonomik ą padaryti konkurencingiausia pasaulyje.  
Padidėjusios naftos kainos stabdo BVP augim ą. Tai reiškia, kad priklausomyb ės nuo naftos 
sumažėjimas būtų iš karto naudingas ekonomikai. Ta čiau, net ir nepaisant dideli ų naftos 
kainų, yra rimt ų ekonomini ų priežasčių, dėl kurių būtina kuo grei čiau pereiti prie taupesnio 
energijos vartojimo Eu ropoje. Šiuo tikslu reik ėtų pradėti diskusij ą apie peln ą, kurį ES įmonės 
ir gyventojai gal ėtų gauti artimiausiu metu, vidutin ės trukmės laikotarpiu ir tolimoje ateityje, 
pavyzdžiui, įdiegus nauj ą energiją taupančią įrangą arba atnaujinus past atus. Be to, kadangi 
efektyviam energijos vart ojimui reikia paslaug ų ir technologij ų toje srityje, kurioje Europa 
pirmauja pasaulyje, veiksminga en ergijos politika siejama ne su mok ėjimu už importinius 
angliavandenilius, o su nauj ų kokybišk ų darbo viet ų kūrimu. 
Kaip rodo Vokietij os tvariosios pl ėtros tarybos32 įvertinimai, galima sukurti daugiau nei 
2000 darbo viet ų visą darbo laik ą dirbantiems darbuotojams kiekvienam milijonui ton ų 
naftos ekvivalent ų, kuris bus sutaupytas įgyvendinus specialias priemones ir (arba) 
                                                 
31 ES-25 pagrindinis scenarijus. Europos energijos ir transporto pagrindini ų varomųjų jėgų scenarijus. 
32 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003, h ttp://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ 
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf 
 
LT 43   LT investicijas, skirtas energijos efektyvumu i didinti, palyginti su investicijomis į energijos 
gamybą. Tai rodo kai kuri ų kitų šia tema daryt ų tyrimų metu atlikti apskai čiavimai. Šiuo 
atveju reik ėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad šis skai čius neapima darbo viet ų, sukurtų padidėjus 
Europos technologij ų eksportui, bet apima sumaž ėjus energijos paklausai prarastas darbo 
vietas (žr. 5 pried ą). 
Energijos vartojimo efekt yvumo ekonominis potencialas priklauso nuo technologij ų 
tobulinimo ir nuo esam ų bei prognozuojam ų energijos kain ų. Vartotojai energijos vartojimo 
efektyvumo priemoni ų naudą pajus tada, kai išlaid ų ir pelno santykis bus teigiamas. Bendrajai 
ekonomikai tai taip pat gali b ūti naudinga, nes sutaupyti ište kliai bus perduoti kitoms 
ekonomin ės veiklos r ūšims. Moksliniai tyrimai yra pagri ndinis veiksnys, nuo kurio priklauso 
energijos vartojimo efektyvumo didi nimas, ir kartu su darbo viet ų kūrimu, su kuriuo jie yra 
glaudžiai susij ę, sudaro du pagrindinius Lisabonos stra tegijos tikslus, si ekiant atgaivinti 
Europos ekonomik ą. 
Be to, Europos S ąjunga, eksportuodama moderniausia s technologijas, yra vienoje iš 
palankiausi ų pasaulini ų ekonomini ų zonų, ir dėl to taip pat gali pad ėti besivystan čiosioms 
šalims sumažinti j ų energijos intensyvum ą ir užtikrinti labiau subalansuot ą jų ekonomikos 
augimą33.  
3. Energijos vartojimo žala aplinkai 
Energijos vartojimo did ėjimas daro tiesiogin į žalingą poveikį aplinkai ir klimato kaitai. Oro 
kokybė yra pagrindin ė aplinkos problema ES. Šiuo metu Komisija rengia ES švaraus oro 
programą (CAFE), kurioje atsk leidžiamas ozono ir ypa č kietųjų dalelių žalingas poveikis 
sveikatai, ekosistemoms ir žem ės ūkio kultūroms34. Iki 2020 m. ši pad ėtis pagerės visų pirma 
dėl to, kad bus įgyvendinti dabartiniai išmetam ųjų dujų kiekio standartai, ta čiau didesnis 
energijos vartojimo efektyvumas taip  pat gali gerokai pagerinti oro kokyb ę, nes bus vengiama 
deginti iškastin į kurą. Vidutinis energijos suvarto jimo mažinimo poveikis, buvo apskai čiuotas 
pagal aplinkos modelius35, kuriuose numatyta, kad galima išvengti t ūkstančių pirmalaiki ų 
mirčių ir sutaupyti milijardus eur ų.  
Deginant iškastin į kurą išmetamos dujos, kurios sukelia šiltnamio efekt ą. Tikėtina, kad pagal 
„įprastinį verslo scenarij ų“, išlikus šiuo metu vyraujan čioms tendencijoms, iki 2030 m. 1990 
m. CO 2 lygiai iš tikr ųjų gali būti viršyti 14 %, o ne sumaž ėti. Esant dabartiniam energijos 
vartojimo did ėjimo tempui, įtampa tarp energijos paklausos modelio, pagal kur į 80 % 
energijos gaunama iš iškastinio kuro, ir kovos už pažang ą, kuriant subalansuot ą aplinką, gali 
ypač sustiprėti 2012 m. ir v ėliau. 
Savo naujausiame komunikate d ėl klimato kaitos36 Komisija nurod ė, kad ateityje padidinus 
energijos vartojimo efektyvum ą, šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijos kiekis sumaž ėtų 
50 %.  
                                                 
33 JTVP, Pasaulin ės energetikos įvertinimas 2000 m. ir 2004 m. papildymas, http://www.undp.org/energy 
34 Pavyzdžiui, 2000 m. ES prarado 3 milijonus gyvenimo met ų dėl kietųjų dalelių koncetracij ų ore, kuriuo 
mes kvėpuojame. Tai prilygsta apie 288 000 pirmalaiki ų mirčių. 
35 CAFE tikslais atliktas tyrimas. 
36 KOM(2005) 35. Komunikate pabr ėžiama, kad energijos vartojimo ef ektyvumas yra svarbus, siekiant, 
kad šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų emisijos lygiai b ūtų suderinami su klimato palaikymu. 
Apskaičiuota, kad 50% b ūtiną sumažinim ą – t.y. kad b ūtų pasiektas 550 ppm toki ų dujų lygis ore – 
galima pasiekti padidinus energijos vartojimo efektyvum ą. 
 
LT 44   LT Visos valstyb ės narės yra įsipareigojusios kurti tokias energijos r ūšis, kurios neišskiria 
šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų: aplinką tausojančią elektrą, biokurą ir kt. Jos jau pareng ė 
energijos taupymo kai kuri uose sektoriuose planus. Ta čiau Europa vis dar neparod ė, kad ji 
gali sumažinti esamas tendencijas arba  sustabdyti energijos vartojimo did ėjimą. 
4. Tarptautinis atsakas 
Ilgą laiką energijos problemos buvo tik kaip patenkinti paklaus ą tinkama pasi ūlos politika. 
Tik 2000 m. Europos Komisijos Žaliojoje knygoje d ėl energijos tiekimo saugumo buvo 
pateikta paklausos valdymu pagr įsta strategija. Žaliojoje knygoje d ėl energijos tiekimo 
saugumo buvo pasi ūlyta aiški strategija, susieta su paklausa. Min ėtoje žaliojoje knygoje buvo 
padaryta išvada, kad energi jos tiekimo srityje ES tur ėjo per mažai veiksm ų laisvės, o laisvai 
veikti gal ėjo tik energijos paklausos srityje. Taigi Komisija prad ėjo pirmąjį energijos 
vartojimo efektyvum ą reglamentuojan čių teisės aktų rinkinį, tai yra pareng ė pastatų energinio 
naudingumo ir kombinuotos šilumos ir energijos gamybos direktyvas. 
Tą patį galima pasakyti apie tarpta utines tarpvyriausybines or ganizacijas, tokias kaip 
Tarptautin ė energijos agent ūra (TEA), kurios neseniai prad ėjo energijos vartojimo 
efektyvumo, kaip prioritetinio klausimo, svarstym ą, kurį paskatino rekordin ės naftos kainos. 
Tarp energij ą gaminan čių ir vartojan čių šalių joks tinkamas dialogas nevyksta. Toks 
struktūrinis ir ilgalaikis dialogas b ūtų padėjęs užtikrinti minimal ų skaidrum ą rinkoje ir 
stabilias kainas. 2000 m. prasid ėjusi partneryst ė su Rusija ir art ėjantis dialogo su Naft ą 
eksportuojan čių šalių organizacija (OPEC) atnaujinimas leis laipsniškai užpildyti ši ą Sąjungos 
energijos politikos sprag ą. 
Šį naują požiūrį taip pat sustiprina tarptautinis ekonominis poveikis, susij ęs su spar čiai 
augančia kai kuri ų šalių, pavyzdžiui, Kinijos, Brazilijos, Indijos, e konomika, kuris pagreitino 
energijos vartojimo tempus. Ta čiau būtina atkreipti d ėmesį į tai, kad šios šalys žino, jog joms 
reikai sumažinti energijos intensyvum ą jau vien d ėl to, kad tokie energijos vartojimo augimo 
tempai gali b ūti pavojingi j ų ekonomikai. 
Be to, tarp energij ą vartojančių valstybių taip pat vyksta nepakankamas strukt ūrinis dialogas, 
kuris galėtų padėti sukurti paklausa pagr įstą pasaulinę strategiją ir sumažint ų minėtų valstybių 
priklausomyb ę nuo iškastinio kuro, kartu sumažindamas šio kuro vartojimo neigiam ą poveikį 
aplinkai. 
Toliau pateiktoje schemoje yra parodyti dideli energijos skirtumai tarp dideli ų teritorijų 
energijos suvartojimo 2003 m.37: 
                                                 
37 Nors mažesnio energijos vartojim o efektyvumo regionai šiuo metu yr a konkurencingesni už ES, tai n ėra 
priežastis, d ėl kurios ES netur ėtų didinti savo energijos vartojimo efektyvumo, o tuo pa čiu ir savo 
konkurencingmo. 
 
LT 45   LT  
Šioje diagramoje min ėtas palyginimas patikslintas pagal ši ų ekonomini ų zonų pajamų 
perkamąją galią. 
 
šaltinis Enerdata  
5. Debat ų dėl ambicingo ES tikslo inicijavimas 
Nesiimant aktyvi ų energijos vartojimo mažinimo priemoni ų, visos šios nuolatin ės tiekimo 
saugumo, Europos konkurencingumo, klimato kaitos ir  atmosferos taršos problemos tik dar 
labiau sustipr ės. ES negali leisti, kad tokios neigiamos prognoz ės pasiteisint ų.  Energijos intensyvumas 2003 m. (t/m EUR1995 m.)  
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 1800 2000 
Japonija  ES-25  JAV Kinija Rusija  
Energijos intensyvumas 2003 m. (t/m EUR 1995 BVP)  
BVP patikslintas pagal perkamosios galios paritet ą)
0 100 200 300 400 500 600 700 800 900 
Japonija  ES-25  JAV Kinija Rusija  
  
 
LT 46   LT Šioje žaliojoje knygoje d ėl energijos vartojimo efektyvumo numatyta prad ėti debatus d ėl ES 
galimybių taikant ekonominio efektyvumo prie mones sumažinti energijos suvartojim ą 
20 %, lyginant su prognoz ėmis 2020 m.  
Taikydamos šiuolaikines pažangiausias technologijas, ES valstyb ės narės iš tikrųjų gali 
sutaupyti apie 20 % suvartojamos energijos. Iš viso šiuo metu s uvartojama apie 1 725 Mt 
energijos. Apskai čiavimai rodo, kad, jei išliks dabartin ės tendencijos, 2020 m. vartojimas 
išaugs iki 1 900 Mt. D ėl to tikslas, kur į reikia įgyvendinti, yra, sutaupius 20 % energijos, 
pasiekti 1990 m. suvartojimo lyg į, t.y.1 520 Mt.  
Šitaip griežtas vis ų priemoni ų, kurių buvo imtasi nuo 2001 m., pavyzdžiui, direktyv ų dėl 
pastatų energinio naudingumo ir d ėl kombinuotos šilumos bei energijos gamybos, 
įgyvendinimas kartu su naujomis priemon ėmis galėtų padėti sutaupyti vidutiniškai 1,5 % 
energijos per metus, o ES-25 šalys pasiekt ų savo 1990 m. buvus į suvartojimo lyg į38.  
                                                 
38 Šie apskai čiavimai atlikti remiantis dabartin ėmis ES prognoz ėmis dėl BVP did ėjimo, pagal kurias 
metinis BVP augimas yra 2,4%, žr. „Europos energija ir transportas, pagrindini ų varomųjų jėgų 
scenarijus“, Komisija, 2004 m. 
 
LT 47   LT 2 PRIEDAS  
Elektros energijos taupymas ir tendencijos ES-15 šali ų gyventoj ų sektoriuje (šaltiniai: 
Wai 2004 m., Kem 2004 m.)39 
 1992–2003 m. 
sutaupytos 
elektros energijos 
kiekis  
 
[TWh per metus] Vartojimas 2003 
m. 
 
 
[TWh per metus] Vartojimas 2010 
m. 
(taikant esam ą 
politiką)  
 
[TWh per metus] Vartojimas 2010 
m. 
Turimas 
potencialas iki 
2010 m. (taikant 
papildom ą 
politiką) 
[TWh per metus] 
Skalbyklės 10–11 26 23 14 
Šaldytuvai ir 
šaldikliai 12–13 103 96 80 
Elektrinės viryklės - 17 17 15,5 
Budėjimo režimo 
įranga 1–2 44 66 46 
Apšvietimas 1–5 85 94 79 
Džiovintuvai - 13,8 15 12 
BENVŠ40 - 67 66 64 
Oro kondicionieriai  5,8 8,4 6,9 
Indaplovės 0,5 16,2 16,5 15,7 
Iš viso 24,5–31,5 377,8 401,9 333,1 
 
                                                 
39 Būklės ataskaita, 2004 m. , Jungtinis tyrim ų centras IES. 
40 Buitiniai elektriniai netekan čio vandens šildytuvai (BENVŠ), kuri ų nurodytas energijos taupymo 
potencialas yra susij ęs su šilumos nuostoli ų budėjimo režime sumažinimu d ėl storesnės izoliacijos. 
Papildomai sutaupyti padeda reguliavimo strategija (termostatas ir laikmatis). Daugiau elektros bus 
galima sutaupyti įdiegus saul ės šilumos skyd ą. 
 
LT 48   LT 3 PRIEDAS  
Vidutiniškai energijos intensyvumas per metus sumaž ėja 1,6 %.   
 ES–25: ilgalaikiai BVP, energi jos paklausos ir energijos  
intensyvumo poky čiai (baziniai duom enys) : 2000 m. = 100  
50 75 100 125 150 175 200 
1971 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030BVP
energijos  
paklausa  
energijos  
intensyvumas   
 
LT 49   LT 4 PRIEDAS  
Galutinė energijos paklausa 
2002 m. Pastatai 
(gyvenamieji ir 
paslaugų)  Pramonė Transportas Visi galutin ės 
paklausos sektoriai 
 Mt % 
galutinės 
paklausos Mt % 
galutinės 
paklausosMt % 
galutinės 
paklausosMt % 
galutinės 
paklausos
Kietasis kuras 12,2 1,1 38,7 3,6 0,0 0,0 50,9 4,7 
Nafta 96,8 8,9 46,9 4,3 331,5 30,6 475,2 43,9 
Dujos 155,6 14,4 105,4 9,7 0,4 0,0 261,5 24,2 
Elektra (įskaitant 
l,14 % iš 
atsinauj. energ. šaltinių) 121,3 11,2 91,2 8,4 6,0 0,6 218,5 20,2 
Negamtin ė 
šiluma 22,8 2,1 7,5 0,7 0,0 0,0 30,3 2,8 
Atsinaujinan čioji 
energija 29,0 2,7 16,2 1,5 1,0 0,1 46,2 4,3 
Iš viso 437,8 40,4 306,0 28,3 338,9 31,3 1 082,6 100,0 
 
LT 50   LT  5 PRIEDAS  
Energijos vartojimo efektyvumo didinimo poveikis užimtumui 
Investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinim ą ekonominio efektyvumo priemon ėmis 
beveik visada tur ės teigiamą poveikį užimtumui41. Visais atvejais tokiu b ūdu sukurt ų darbo 
vietų skaičius yra didesnis už t ą, kuris sukuriamas panašiomis a lternatyviomis investicijomis, 
įskaitant investicijas į energijos gavyb ą, transformavim ą ir paskirstym ą42. 
Stiprus investicij ų į energijos vartojimo efektyvum ą poveikis užimtumui yra bendras dviej ų 
atskirų veiksnių rezultatas. Vienas veiksnys  yra vadinamasis investicij ų į energijos taupym ą 
„perkėlimo efektas“. Jis atsiranda d ėl finansini ų lėšų, sutaupyt ų taikant energijos vartojimo 
efektyvumo priemones, perinvestavimo netiesiogin io poveikio. Šis veiksnys iš viso sudaro du 
trečdalius bendrojo poveikio užimtumui43. Kitas veiksnys yra tiesioginis min ėtų investicij ų 
poveikis ir susij ęs su darbo j ėga, reikalinga pirmiau min ėtoms energijos efektyvumo 
investicijoms įgyvendinti. Geras toki ų investicij ų pavyzdys yra l ėšų investavimas į esamų 
pastatų naują įrengimą. Daugelis toki ų investicij ų duoda papildomos naudos, nes tam reikia 
daug darbo j ėgos, daro vietin į ir regionin į poveikį ir nereikia daug importuoti. Tokia darbo 
jėgos paklausa dažnai yra susiju si su nekvalifikuota darbo j ėga, taip pat su vidutin ės ir aukštos 
kvalifikacijos meistrais, d ėl to ji yra lanksti regionin ės politikos tiksl ų įgyvendinimo 
priemonė. 
Daugelis kit ų tiesiogini ų investicij ų į energijos vartojimo efektyvum ą, tokių kaip energij ą 
taupančių procesų linijos pramon ėje, energij ą taupančių katilų įrengimas, geresn ė pastatų 
techninė priežiūra, padės sukurti tiek pat arba daugiau darbo viet ų vienam investuotam eurui, 
palyginti su panašiomis a lternatyviomis investicijomis, pavyzdžiui, investicijomis į kelių, tiltų 
ir energijos perdavimo infrastrukt ūrą. 
Buvo atlikta daug tyrim ų, skirtų santykiniam poveikiui, kur į investicijos į energijos vartojimo 
efektyvum ą daro užimtumui, palyginti su alternatyvi ų investicij ų poveikiu. Per vien ą tokį 
tyrimą buvo nustatyta, kad iš 1 milijono USD, investuoto į energijos vartojimo efektyvum ą, 
sukuriama 12–16 tiesioginio užimtumo darbo met ų, o investavus į anglimis k ūrenamą jėgainę 
sukuriama 4,1 darbo met ų užimtumo, o į atominę jėgainę tik 4,5 užimtumo darbo met ų. Kitaip 
tariant, investicijos į energijos galutinio vartojimo efektyvum ą sukuria tris keturis kartus 
daugiau darbo viet ų nei panašios investicijos į energijos tiekim ą44. 
Be to, daugelis mano, kad atomin ės jėgainės statyba turi labai didel į poveikį vietos 
ekonomikai. Toks įspūdis susidaro stebint poveik į vietos lygmeniu, kuriam b ūdinga labai 
didelė statybos išlaid ų ir darbo viet ų koncentracija. Ta čiau minėtas poveikis visam regionui 
apskritai n ėra toks didelis kaip panašios energijo s vartojimo efektyvumo didinimo programos 
poveikis. Beje, d ėl didelės kapitalo investicij ų dalies, kurios reikia energijos gamybos įrangai, 
bendra vienos kWh elektros pagaminimo  kaina yra beveik du kartus didesn ė už vienos kWh 
sutaupymo kain ą. 
                                                 
41 „Energijos vartojimo efektyvumo program ų poveikis nacionaliniam ir vietos užimtumui“, 2000 m.. 
SAVE tyrimas, ACE, JK.  
42 Elektros energijos taupymo poveikis užimtumui“, 2002 m.. Charles River Associates. 
43 Ibid. 
44 Ibid. 
 
LT 51   LT Kai kurios darbo vietos iš tikr ųjų prarandamos d ėl sustiprinto aplinkos reguliavimo ir rinkos 
reguliavimo panaikinimo energijos sektoriuje. Pavyzdžiui, atv ėrus elektros ir duj ų rinkas, 
palyginti greitai daug žmoni ų neteko darbo viet ų visų pirma d ėl to, kad sustipr ėjusi 
konkurencija paskatino racionalizuoti energijo s perdirbimo (gamybos), perdavimo ir 
skirstomuosius įrenginius. Šie grynieji darbo viet ų nuostoliai neapima sumaž ėjusių elektros 
kainų perkėlimo poveikio dideliems pramon ės vartotojams. Ta čiau aišku, kad, didesnes 
investicijas į energijos vartojimo efektyvum ą suderinus su aplinkos įstatymais ir rinkos 
liberalizavimu, vis tiek b ūtų galima sukurti nauj ų darbo viet ų45. 
Yra daug apskai čiavimų, kiek darbo viet ų galima sukurti ES padidi nus energijo s vartojimo 
efektyvum ą. Apskaičiavimai labai skiriasi pagal vykdom ų investicij ų dydį, terminą ir rūšis. 
Kaip rodo apytikris apskai čiavimas, grindžiamas energijos, per 10 met ų laikotarp į sutaupytos 
energijos vartojimo efektyvum ą per metus padidinus 1,%, šias investicijas įgyvendinus, 
pavyzdžiui, pastat ų remonto sektoriuje, b ūtų galima užtikrinti daugiau  kaip 2 000 000 darbo 
metų46. Šiuos apskai čiavimus patvirtina ir kiti tyrimai47. Didelis taupymo potencialas ir tai, 
kad pastat ų sektoriuje suvartojama 40 % galutinio energijos kiekio ES , labai padidina 
investicijų į energijos vartojimo efektyvum ą šiame sektoriuje patrauklum ą. Padidėjusi 
galimybė kai kurias iš ši ų investicij ų finansuoti strukt ūrinių fondų lėšomis ir galimyb ė 
valstybėms narėms taikyti sumažint ą PVM ir kitus mokes čius bei rinkliavas, š į patrauklum ą 
gali dar labiau padidinti48.  
Šiuo atveju reik ėtų paminėti ir tai, kad nauji reikalavimai valstyb ėse narėse dėl pastatų 
energinio naudingumo sertifikavimo tur ėtų padaryti labai teigiam ą poveikį užimtumui 
statybos sektoriuje. Tuo pa čiu metu šio reikalavimo taikymas suteiks informacijos ir žini ų 
apie būsimas investicijas į ekonomiškai efektyv ų energijos vartojim ą, kurių daugelį reikėtų 
įgyvendinti. Šildymo ir oro kondicionavimo sistem ų inspektavimo reikalavimas taip pat tur ėtų 
prisidėti prie užimtumo didi nimo. Nors kol kas n ėra duomen ų apie ES lygmeniu atliktus 
tiesioginio ši ų reikalavim ų poveikio užimtumui įvertinimus, kai kurie požymiai rodo, kad, 
įsigaliojus visiems nacionaliniams teis ės aktams, visoms valstyb ėms narėms prireiks apie 
30 000 nauj ų sertifikavimo ir inspektavimo ekspert ų. 
                                                 
45 Europos Parlamento tyrimas, 2004 m. 
46 SAVE tyrimas. 
47 JTVP, Pasaulin ės energijos įvertinimas, p. 185. Rat für Nachhaltige Entwicklung: „Anglies 
perspektyvos subalansuotos energojos sektoriuje“, 2003 m. spalis. 
48 Apskai čiuota, kad, sumažinus pajam ų ir darbdavio mokes čius ir atitinkamai juos padidinus už energij ą, 
Danijoje galima sukurti pus ę milijono nauj ų darbo viet ų.