Specialioji ataskaita EuropAid  vertinimo ir 
į rezultatus orientuoto 
stebėjimo sistemosLT 2014  Nr. 18
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-1896-4
doi: 10.2865/45821
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
EuropAid  vertinimo ir 
į rezultatus orientuoto 
stebėjimo sistemos
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2014  Nr. 18
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis ir santrumpos
I–VII Santrauka
1–10 Įvadas
2–5 Komisijos vertinimo pagrindas
6–10 EuropAid  vertinimo ir ĮROS sistemos
11–13 Audito apimtis ir metodas
14–64 Pastabos
14–22 Apskritai vertinimo ir ĮROS funkcijos yra gerai  organizuotos, tačiau EuropeAid  daugiau dėmesio 
galėtų skirti  efektyviam išteklių naudojimui
15–17 Atsakomybė paskirstyta teisingai, tačiau programų  vertinimų priežiūra yra nepakankama
18–22 EuropeAid  skiria nepakankamą dėmesį išteklių naudojimo  efektyvumui
23–52 EuropeAid  vertinimo ir ĮROS sistemos nepakankamai užtikrina  svarbių ir patikimų faktų 
nustatymą
24–31 Esama kai kurių programų vertinimų atrankos ir  vertinimų pristatymo laiku trūkumų
32–38 Nenuosekliai taikomos programų vertinimų ir ĮROS kokybę  užtikrinančios procedūros
39–52 Vertinimo ir ĮROS sistemų teikiama informacija apie  pasiektus rezultatus yra nepakankama
53–64 Vertinimo ir ĮROS sistemos neužtikrina optimaliausio  nustatytų faktų panaudojimo?
54–58 Nėra įdiegta tinkamų atsižvelgimo mechanizmų
59–64 Vertinimų ir ĮROS nustatyti faktai yra gerai  paskleidžiami, išskyrus programų vertinimų atveju
65–70 Išvados ir rekomendacijos
03 Turinys
 I priedas.   ĮROS klasifikavimo sistema
 I I priedas.   Peržiūrėtų programavimo dokumentų sąrašas
 II I priedas.   Peržiūrėtų finansavimo susitarimų sąrašas
 IV priedas.  Peržiūrėtų vertinimų sąrašas
 V priedas.   Peržiūrėtų ĮROS sistemų sąrašas
 VI priedas.   Į apklausos klausimus atsakiusių delegacijų sąrašas
 Komisijos atsakymai
04
 Žodynėlis  
ir santrumpos
318 straipsnio įvertinimo pranešimas : Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnyje sakoma, kad 
Komisija „teikia Europos Parlamentui ir Tarybai Sąjungos finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą pasiektais 
rezultatais“. Šį pranešimą galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/smart‑regulation/evaluation/
documents_en.htm .
ES delegacijos : Europos Sąjungai visame pasaulyje atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai, kurie pristato, aiškina 
ir įgyvendina ES politikas (pvz., vystomojo bendradarbiavimo politiką), analizuoja šalių, kuriose jos akredituotos, 
politikas ir pokyčius bei teikia apie juos ataskaitas, taip pat vadovaudamiesi suteiktais įgaliojimais veda derybas.
EuropeAid : Europos Komisijoje Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas EuropeAid  (EuropeAid ) yra 
įgaliotas:
— formuoti ES vystymosi politiką ir nustatyti sektorines politikas išorės pagalbos srityje,
— kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) rengti išorės pagalbos priemonių daugiametes programas,
— skatinti ES ir valstybių narių vystomąjį bendradarbiavimą ir šioje srityje atstovauti Sąjungai ne ES šalyse.
Europos investicijų bankas (EIB) : EIB yra ES bankas. Jo savininkai yra ES valstybės narės ir jis atstovauja jų 
interesams. Jis glaudžiai bendradarbiauja su kitomis ES institucijomis įgyvendinant ES politiką. Jis yra didžiausias 
pasaulio daugiašalis skolininkas ir skolintojas. Daugiau kaip 90 % jo veiklos yra sutelkta Europoje, tačiau jis taip pat 
remia ES išorės ir vystymosi politikas.
Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) : EIVT įsteigta 2010 m. Lisabonos sutartimi. Per daugumos išorės veiksmų 
priemonių programavimo ciklą ji kartu su atitinkamomis Komisijos tarnybomis rengia Komisijos sprendimus dėl lėšų 
skyrimo šalims ir regionams bei ES bendradarbiavimo strategijas.
Europos plėtros fondai (EPF) : EPF yra pagrindinis instrumentas, per kurį teikiama ES vystomojo bendradarbiavimo 
pagalba Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno valstybėms (AKR) bei užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT). 
2000 m. birželio 23 d. Kotonu 20 ‑čiai metų pasirašytas partnerystės susitarimas yra dabartinis Europos Sąjungos 
santykių su AKR valstybėmis ir UŠT pagrindas. Jo pagrindinis tikslas – sumažinti ir galiausiai panaikinti skurdą. 
Europos plėtros fondus finansuoja valstybės narės, jie turi savo nuosavus finansinius reglamentus ir juos 
administruoja Komisija atsietai nuo ES bendrojo biudžeto.
Finansavimo priemonės : Tai reglamentai, kuriuos paprastai priima Europos Parlamentas ar Taryba. Pagal juos 
skiriamas ES politikai remti reikalingas finansavimas. ES vystymosi politika remiama pagal keletą finansinių 
priemonių.
Finansinės perspektyvos : Daugiametė finansinio planavimo programa, kurioje nustatytos ES išlaidų ribos. Joje 
numatomas Europos Sąjungos politinių prioritetų finansavimas, taip pat ji yra biudžetinės drausmės ir planavimo 
priemonė. Dabartinės finansinės perspektyvos apima 2014–2020 m., laikotarpį, ankstesniosios apėmė 2007–2013 m. 
laikotarpį.
05 Žodynėlis ir santrumpos 
Išorės pagalbos valdymo ataskaita : Pagrindinis ES delegacijų atskaitomybės EuropeAid  tarnybai dokumentas. Ši 
ataskaita taip pat turi būti teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.
Metinė ataskaita dėl Europos Sąjungos vystymosi bei išorės pagalbos politikos ir jos įgyvendinimo 
(MA) : Ši ataskaita privaloma pagal ES išorės pagalbos finansinių priemonių steigimo reglamentus ir yra teikiama 
Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Joje 
nagrinėjama, kaip pasiekiami kiekvienos finansavimo priemonės tikslai, ji grindžiama rodikliais, pristatytų rezultatų 
matavimais ir atitinkamų priemonių efektyvumu. Ją galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/europeaid/
annual‑report ‑2014 ‑european‑unions‑development‑and‑external‑assistance‑policies‑and‑their_en .
Metinė veiklos ataskaita (MVV) : Šioje ataskaitoje pristatomi generalinio direktorato pasiekimai ir panaudotos 
lėšos. Ji yra metinės darbo programos „veidrodis“. Ji taip pat yra generalinio direktoriaus valdymo ataskaita Komisijai 
apie jo kaip įgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno pareigų vykdymą biudžeto valdymo srityje. Ši ataskaita taip 
pat teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai. Ją galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/atwork/key‑documents/
index_en.htm .
OECD‑DAC : Paramos vystymuisi komitetas. EBPO (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos) 
komitetas, konkrečiai užsiimantis parama vystymuisi.
Parama biudžetui : Taikant šį pagalbos teikimo metodą, išorės finansavimo agentūros ištekliai pervedami 
į vyriausybės partnerės nacionalinį biudžetą. Taip pervestos lėšos valdomos laikantis gavėjo biudžeto valdymo 
procedūrų. Paramos biudžetui programos dažniausiai yra susijusios su gebėjimų stiprinimo priemonėmis, kurios 
padeda šalims partnerėms stiprinti savo politiką ir valdymą, taip pat skatinti dialogą nacionalinių ir sektorinių 
politikų kūrimo, įgyvendinimo ir rezultatų temomis.
Rezultatas : Šis terminas apima:
— išdirbius: tai kas sukuriama ar įvykdoma naudojant intervencijai skirtus išteklius (pvz., ūkininkams išdalintos 
dotacijos, bedarbiams asmenims surengti mokymo kursai, nutiesti keliai);
— išdavas: tai dėl intervencijos įvykę betarpiški pokyčiai (pvz., nutiesus kelią pagerėjusi prieiga prie vietovės, darbą 
susiradę kursų dalyviai); ir
— poveikius: ilgalaikės socialinės ekonominės, tiesioginės ar netiesioginės, teigiamos ar neigiamos pasekmės, 
kurios užbaigus intervenciją tam tikrą laikotarpį išlieka.
Vertinimo nustatyti faktai : Šioje ataskaitoje šis terminas apima vertinimo išvadas, rekomendacijas ir įgytą patirtį.
Vidaus audito skyrius : Tai Komisijos generalinio direktorato padalinys, kuris tiesiogiai pavaldus generaliniam 
direktoratui. Jo užduotis – teikti nepriklausomą patikinimą dėl vidaus kontrolės sistemos veiksmingumo, kad būtų 
patobulinta generalinio direktorato veikla.
06
 Santrauka
I
Komisijos decentralizuotoje organizacinėje sistemoje 
Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktora ‑
tas EuropeAid  (EuropeAid ) sukūrė savo paties rezultatų 
atskaitomybės pagrindą, apimantį jo veiklos stebė ‑
jimą, vertinimą ir ataskaitų rengimą. Šioje ataskaitoje 
nagrinėjami du pagrindiniai šio pagrindo elementai – 
vertinimai ir į rezultatus orientuotas stebėjimas (ĮROS). 
Vertinimas tai sistemingas ir objektyvus vykdomos ar 
baigtos vykdyti programos ar politikos, jos koncep ‑
cijos, vykdymo ir rezultatų nagrinėjimas. ĮROS yra su 
konkrečia išorės pagalba susijusi standartizuota išorės 
peržiūra, skirta nustatyti programos veiksmingumą. 
Pagrindiniai šių atskaitomybės pagrindo dalių tikslai 
yra pagerinti vykdomų programų įgyvendinimą ir 
būsimų programų ir politikų rengimą teikiant grįžta ‑
mąją informaciją ir skleidžiant įgytą patirtį bei suku ‑
riant pagrindą atskaitomybei.
II
Audito Rūmai nustatė, kad EuropeAid  vertinimo ir ĮROS 
sistemos nėra pakankamai patikimos.
III
Apskritai EuropeAid  vertinimo ir ĮROS funkcijos yra 
gerai organizuotos, tačiau trūksta programos verti ‑
nimo veiklos bendros priežiūros. Taip pat nepakanka ‑
mas dėmesys skiriamas efektyviam vertinimo ir ĮROS 
išteklių naudojimui.
IV
Vertinimo ir ĮROS sistemos nepakankamai užtikrina 
tinkamų ir patikimų faktų nustatymą. Programų verti ‑
nimo planai yra pagrįsti nepakankamai aiškiais priori ‑
tetų nustatymo kriterijais ir nėra stebėjimo sistemos, 
kuri leistų nustatyti ir šalinti dažnus nuokrypius nuo 
šių vertinimo planų. Nenuosekliai įgyvendinamos ĮROS 
ir programų vertinimų kokybės kontrolės procedūros.V
Vertinimo ir ĮROS sistemos neužtikrina optimaliausio 
nustatytų faktų panaudojimo, kadangi nėra įdiegta 
tinkamų mechanizmų, kurie leistų stebėti, kaip į juos 
atsižvelgiama ir kaip skleidžiama informacija apie juos.
VI
Dėl netinkamai apibrėžtų tikslų ir rodiklių, nepakanka ‑
mos ex post  vertinimų ir ĮROS proporcijos ir būdingų 
paramos biudžetui vertinimo metodikos trūkumų 
vertinimo ir ĮROS sistemų teikiama informacija apie 
pasiektus rezultatus yra nepakankama. Šie veiksniai 
smarkiai sumažina EuropeAid  gebėjimą atsiskaityti už 
faktiškai pasiektus rezultatus.
VII
Audito Rūmai teikia rekomendacijas, kaip efektyviai 
panaudoti vertinimo ir ĮROS išteklius, kaip nustatyti 
vertinimų prioritetus ir kaip juos stebėti, kaip įgy ‑
vendinti kokybės kontrolės procedūras, kaip paro ‑
dyti pasiektus rezultatus ir kaip atsižvelgti į verti ‑
nimo ir ĮROS nustatytus faktus bei skleisti apie juos 
informaciją.
07
 Įvadas
01 
Dabartiniame ekonominiame ir po ‑
litiniame kontekste Komisija turi dar 
geriau užtikrinti ir parodyti, kad ES 
lėšos yra panaudojamos ekonomiš ‑
kai, efektyviai, rezultatyviai. Europos 
Parlamentas ir Taryba pažymėjo, kad 
būtinas aiškesnis pasiektų rezultatų 
vaizdas1, atsižvelgiant į pagrindinius 
ES tikslus. Informaciją apie pasiektus 
rezultatus galima gauti tik naudojant 
rezultatų atskaitomybės pagrindą, 
kuris apima tris elementus: stebėjimą, 
vertinimą ir duomenų teikimą.
Komisijos vertinimo 
pagrindas
02 
Vertinimas tai sistemingas ir objek ‑
tyvus vykdomos ar baigtos vykdyti 
programos ar politikos, jos koncepci ‑
jos, vykdymo ir rezultatų nagrinėjimas. 
Pagrindinis jo tikslas – nustatyti, ar 
buvo pasiekti tikslai, ir pateikti reko ‑
mendacijas, siekiant pagerinti būsimas 
intervencijas ir prisidėti prie Komisijos, 
Europos Parlamento ir Tarybos priima ‑
mų sprendimų rengimo.03 
Vertinimas labai svarbus planuojant, 
rengiant ir įgyvendinant ES politikas ir 
intervencijas, taip pat didinant skai ‑
drumą ir demokratinę atskaitomybę. 
Tai pabrėžiama Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 318 straipsnyje, kur 
reikalaujama, kad Komisija teiktų Eu ‑
ropos Parlamentui ir Tarybai Sąjungos 
finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą 
pasiektais rezultatais (318 straipsnio 
„Įvertinimo pranešimas“). Dėl trijų 
pirmųjų Komisijos parengtų pranešimų 
Europos Parlamentas 2014 m. vasario 
mėn. 2 pažymėjo, kad juose biudže ‑
to valdymo institucijai nėra aiškiai 
parodyta, kokiu mastu buvo pasiekti 
Sąjungos pagrindiniai tikslai.
04 
Komisijos vertinimo pagrindas nusta ‑
tytas keliuose politikos ir reglamenta ‑
vimo dokumentuose:
a) ES biudžetui taikomuose finansi ‑
niuose reglamentuose3;
b) Komunikate dėl dažnesnio vertini ‑
mo metodo panaudojimo4;
c) Komunikate dėl strateginio vertini ‑
mo5; ir
d) Komunikate „Pažangaus regla ‑
mentavimo pagrindų stiprinimas. 
Geresnis vertinimas“6.1 Pavyzdžiui, Tarybos 
rekomendacijose Komisijai dėl 
2011 m. biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo „rezultatų 
užtikrinimo“ požiūriu 
(dokumentas 5752/13 ADD1, 
p. 31). Europos Parlamento 
rekomendacijos 2011 m. 
biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo kontekste, žr. 
rekomendacijas 248 dėl EIVT ir 
EuropeAid , 308 ir 309 dėl visos 
Komisijos apskritai 
(dokumentas 
P7_TA‑PROV(2013)0122).
2 2014 m. vasario 26 d. Europos 
Parlamento rezoliucija 
„Sąjungos finansų vertinimas 
pagal pasiektus rezultatus. 
Nauja Europos Komisijos 
patobulintos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo 
procedūros priemonė“. 
Dokumentas P7_TA(2014)0134.
3 Žr. 2012 m. spalio 25 d. 
Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių 
30 straipsnio 4 dalį (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1).
4 SEC(2007) 213, 2007 m. vasario 
21 d.: D. Grybauskaitės 
pranešimas Komisijai, 
suderintas su Komisijos 
pirmininku: „Reagavimas 
į strateginius poreikius – 
dažnesnis vertinimo metodo 
panaudojimas“.
5 C(2001) 3661, 2001 m. lapkričio 
12 d.: Pirmininko komunikatas 
„Praktinis vertinimo taikymas 
Komisijoje“.
6 COM(2013) 686 final , 2013 m. 
spalio 2 d., Komunikatas 
„Pažangaus reglamentavimo 
pagrindų stiprinimas. Geresnis 
vertinimas“.
08 Įvadas
05 
Atskiri generaliniai direktoratai yra 
atsakingi už savo pačių veiklos verti ‑
nimą ir gali kurti savas, jų poreikius ir 
reikalavimus atitinkančias vertinimo 
sistemas, laikydamiesi Komisijos nusta ‑
tytų standartų, susijusių su organizavi ‑
mu, atranka ir struktūra bei vertinimo 
rezultatų naudojimu.
EuropAid  vertinimo ir 
ĮROS sistemos
06 
EuropeAid  tarnybos vertinimo ir į re ‑
zultatus orientuoto stebėjimo (ĮROS) 
sistemos yra dalis jos rezultatų atskai ‑
tomybės pagrindo, grindžiamo 4 dalyje 
išvardytais politikos ir reglamentavimo 
dokumentais, taip pat konkretesniais 
su ES vystomąja pagalba susijusiais po ‑
litikos ir reglamentavimo dokumentais:
a) EPF taikomais finansiniais regla ‑
mentais7 ir kitomis ES vystymosi 
politikai remti skirtomis finansavi ‑
mo priemonėmis;
b) Paryžiaus deklaracija, Akros veiks ‑
mų darbotvarke8 ir Pusano partne ‑
rystės susitarimu9;
c) Europos konsensusu dėl 
vystymosi10;
d) Komunikatu dėl pokyčių 
darbotvarkės“11.07 
EuropAid  valdo dviejų tipų vertinimus, 
kuriuos atlieka išorės vykdytojai:
a) strateginius vertinimus, apiman ‑
čius geografinius vertinimus (atlie ‑
kamus atskiroje šalyje ar atskirame 
regione), ir teminius vertinimus, 
apimančius kurį nors sektorių 
(pvz., švietimo, aprūpinimo maistu) 
ar pagalbos teikimo būdą (pvz., pa ‑
ramą biudžetui, bendradarbiavimą 
su vystymo bankais); ir
b) programų12 vertinimus, kurie gali 
būti atliekami intervencijos įgyven ‑
dinimo metu (tarpinis vertinimas), 
ją užbaigus (galutinis vertinimas) 
ar po jos užbaigimo ( ex post  
vertinimas).
08 
Atliekant šiuos vertinimus, – atsižvel ‑
giant į Ekonominio bendradarbiavi ‑
mo ir plėtros organizacijos Paramos 
vystymuisi komiteto (EBPO‑PVK) 
kartu su tarptautine paramos teikėjų 
bendruomene13 nustatytus penkis 
kriterijus – aktualumo, veiksmingumo, 
efektyvumo, tvarumo ir poveikio, – yra 
įvertinamas veiklos veiksmingumas. Be 
to, atliekant šiuos vertinimus, turi būti 
įvertintas ES lyginamasis pranašumas ir 
suderinamumas su kitomis ES politi ‑
komis ir programomis, kitų paramos 
teikėjų veiksmais ir šalių partnerių 
politikomis.7 10‑asis EPF: 2008 m. vasario 
18 d. Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 215/2008 dėl dešimtajam 
Europos plėtros fondui 
taikomo Finansinio 
reglamento 12 ir 27 straipsniai 
(OL L 78, 2008 3 19, p. 1).
 11‑asis EPF: 2013 m. birželio 
7 d. AKR ir ES Ministrų Tarybos 
sprendimas Nr. 1/2013 dėl 
Partnerystės susitarimo tarp 
Afrikos, Karibų jūros bei 
Ramiojo vandenyno grupės 
valstybių ir Europos bendrijos 
bei jos valstybių narių 
2014–2020 m. laikotarpio 
daugiametei finansinei 
programai skirto protokolo 
priėmimo (OL L 173, 2013 6 26, 
p. 67).
8 Paryžiaus deklaracija dėl 
pagalbos veiksmingumo, 
2005 m. ir Akros veiksmų 
darbotvarkė, 2008 m.:  
http://www.oecd.org/dac/
effectiveness/parisdeclaratio ‑
nandaccraagendaforaction.
htm .
9 Pusano partnerystės 
susitarimas dėl veiksmingo 
vystomojo bendradarbiavimo, 
2011 m.: http://www.oecd.org/
dac/effectiveness/fourthhigh ‑
levelforumonaideffectiveness.
htm .
10 Tarybos, Taryboje 
posėdžiavusių valstybių narių 
vyriausybių atstovų, Europos 
Parlamento ir Komisijos 
bendras pareiškimas dėl ES 
vystymosi politikos: „Europos 
konsensusas“ (OL C 46, 2006 2 
24, p. 1).
11 COM(2011) 637  final , 2011 m. 
spalio 13 d. „ES vystymosi 
politikos poveikio didinimas. 
Pokyčių darbotvarkė“.
12 Šioje ataskaitoje vartojamas 
terminas programa  reiškia 
projektus , kurie yra mažo 
masto intervencijos, ir 
terminas programos  reiškiantis 
didelio masto intervencijas.
13 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/daccriteriaforeva ‑
luatingdevelopmentassistan ‑
ce.htm
09 Įvadas
09 
ĮROS sistemą EuropAid  naudoja savo 
programoms stebėti vietoje. Ji pagrįs ‑
ta trumpais išorės ekspertų apsilan ‑
kymais programų vykdymo vietose, 
kur šie ekspertai nustato programų 
veiksmingumo laipsnį (žr. I  priedą), 
atsižvelgdami į pirmiau minėtus 
penkis EBPO‑PVK vertinimo kriterijus 
(žr. 8 dalį). Šis klasifikavimas leidžia pa ‑
lyginti skirtingas programas ir leidžia 
apibendrinti viso portfelio veiksmin ‑
gumo duomenis. Palyginti su vertini ‑
mais, ĮROS yra lengvesnė priemonė, 
leidžianti per trumpą laiką apžvelgti 
visų programų veiksmingumą. Kaip ir 
programų vertinimai, ĮROS gali būti 
atliekami programų įgyvendinimo 
metu arba jas užbaigus.10 
EuropAid  rengia šias pagrindines 
ataskaitas:
a) pusmečio išorės pagalbos valdy ‑
mo ataskaitą (IPVA), pagrindinį 
ES delegacijų duomenų teikimo 
dokumentą14;
b) EuropeAid  direktorių ataskai ‑
tas apie jiems pavestą lėšų 
administravimą;
c) Metinę veiklos ataskaitą (MVA), ku ‑
rią EuropeAid  generalinis direkto ‑
rius teikia Komisijos nariui, Europos 
Parlamentui ir Tarybai;
d) Metinę ataskaitą (MA) dėl Europos 
Sąjungos vystymosi bei išorės 
pagalbos politikos, kurią Komisija 
teikia Europos Parlamentui ir Tary ‑
bai, ir
e) įnašą į 318 straipsnio įvertinimo 
pranešimą, kurį Komisija teikia 
Europos Parlamentui ir Tarybai.14 Nuo 2014 m. IPVA reikalaujama 
teikti kartą per metus.
10
 Audito apimtis  
ir metodas
11 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar  
EuropeAid  vertinimo ir ĮROS sistemos 
yra patikimos. Audito metu buvo atsa ‑
koma į tris pagrindinius klausimus:
a) Ar EuropeAid  vertinimo ir ĮROS 
funkcijos yra tinkamai organizuo ‑
tos ir finansuojamos?
b) Ar EuropeAid  vertinimo ir ĮROS sis ‑
temos teikia svarbius ir patikimus 
faktus?
c) Ar vertinimo ir ĮROS sistemos užti ‑
krina optimaliausią nustatytų faktų 
panaudojimą?
12 
Auditas apėmė vertinimo ir ĮROS siste ‑
mas, taikytas 2007–2013 m. laikotarpiu. 
Tais atvejais, kai informacija buvo gau ‑
ta ir Audito Rūmai galėjo ją patikrinti, 
jie atsižvelgė į  EuropeAid  priimtus ar 
suplanuotus 2014–2020 m. laikotarpiui 
skirtus pakeitimus.13 
Auditas buvo vykdomas nuo 2013 m. 
lapkričio iki 2014 m. kovo mėnesio. Jis 
apėmė:
a) EuropeAid  vertinimo ir ĮROS gairių 
ir pagrindinių vertinimų valdymo 
dokumentų ir procesų peržiūrą;
b) interviu su aštuonių EuropeAid  
skyrių15 pareigūnais;
c) apsilankymus ES delegacijose Be ‑
nine ir Indijoje, kurių metu kalbinti 
delegacijų darbuotojai ir peržiūrė ‑
ta atitinkama dokumentacija;
d) programavimo dokumentų peržiū ‑
rą (žr. II priedą ), programų finan ‑
savimo susitarimus (žr. III priedą ), 
strateginius ir programinius poky ‑
čius (žr. IV priedą ) ir ĮROS ataskai ‑
tas (žr. V priedą ); ir
e) į 50 ES delegacijų išsiųstą apklau ‑
są, į kurią gautas 41 atsakymas (žr. 
VI priedą ).15 Vertinimo; Kokybės ir 
rezultatų; AKR ir horizontaliojo 
koordinavimo planavimo; 
Azijos ir Ramiojo vandenyno 
šalių geografinio 
koordinavimo; Švietimo, 
sveikatos, mokslinių tyrimų, 
kultūros; Kaimo plėtros, 
aprūpinimo maistu, mitybos; 
Afrikos ir ES partnerystės; 
Afrikos taikos priemonės; Pietų 
kaimynystės regioninių 
programų.
11
 Pastabos
16 Iš viso yra penki ĮROS 
koordinatoriai: po vieną 
regioninėms programoms 
(Afrikos, Karibų ir Ramiojo 
vandenyno šalių, Azijos, 
Lotynų Amerikos, 
Kaimynystės) ir vienas 
teminėms programoms.Apskritai vertinimo ir 
ĮROS funkcijos yra gerai 
organizuotos, tačiau 
EuropeAid  daugiau 
dėmesio galėtų skirti 
efektyviam išteklių 
naudojimui
14 
Audito Rūmai nagrinėjo, ar vertinimo ir 
ĮROS sistemose yra numatytas teisin ‑
gas atsakomybės paskirstymas ir ar jos 
užtikrina efektyvų finansinių ir darbuo ‑
tojų išteklių naudojimą.
Atsakomybė paskirstyta 
teisingai, tačiau programų 
vertinimų priežiūra yra 
nepakankama
15 
EuropeAid  organizacijoje sėkmingai 
derinamos centralizuotos ir decen ‑
tralizuotos pareigos. Centralizuotai 
valdomų pareigų srityje:
a) Vertinimo skyrius valdo strategi ‑
nius vertinimus, taigi jis turi būti 
gerai susipažinęs su visa EuropeAid 
veikla. Šis skyrius yra atsakingas už 
vertinimo metodikos tobulinimą, 
taip pat už EuropeAid  vertinimo 
veiklos koordinavimą ir stebėjimą. 
Jis taip pat vaidina pagrindinį vaid ‑
menį teikiant strateginių vertinimų 
nustatytus faktus Metinėje veiklos 
ataskaitoje ir Metinėje ataskaitoje, 
taip pat įnaše į 318 straipsnio įver ‑
tinimo pranešimą;b) Kokybės ir rezultatų skyrius vykdo 
ĮROS sistemos priežiūrą, taip pat jis 
yra atsakingas už visai organizaci ‑
jai bendrą kokybės užtikrinimą, už 
ĮROS ir programų vertinimų dermę 
ir prisideda prie ĮROS ir programų 
vertinimo duomenų analizės. Jis 
teikia apibendrintus ĮROS veiklos 
veiksmingumo reitingus Meti ‑
nei veiklos ataskaitai ir Metinei 
ataskaitai.
c) EuropeAid  dirbantys ĮROS koor ‑
dinatoriai16 vykdo ĮROS sistemos 
priežiūrą savo atitinkamose inter ‑
vencijų srityse. EuropeAid  veiklos 
padaliniuose ir ES delegacijose 
ĮROS pagrindiniai centrai padeda 
ekspertams rengti apsilankymus 
vietose.
16 
Vertinimo skyrius ir Kokybės ir rezulta ‑
tų skyrius tiesiogiai atsiskaito generali ‑
niam direktoriui. Tai pakankamai aukš ‑
ta pozicija organizacijoje, užtikrinanti 
aukščiausiosios vadovybės paramą jų 
pareigoms.
12 Pastabos
17 
Programų vertinimų valdymas yra 
decentralizuotas į  EuropeAid  veiklos 
padalinius ir ES delegacijas. Tai gali 
duoti naudos, nes geriau užtikrina ‑
mas atsižvelgimas į rezultatus. Tačiau 
programų vadovams suteiktas didelis 
nepriklausomumas administruojant 
programų vertinimus, kadangi jie yra 
atsakingi už procesą visais etapais, 
pradedant vertinimo inicijavimu ir 
baigiant atsižvelgimu į jo rezultatus. 
Nesant bendro šios veiklos koordinavi ‑
mo ir stebėjimo, EuropeAid  neturi viso 
vaizdo ir aukščiausiosios vadovybės 
priežiūra yra silpna.
EuropeAid  skiria 
nepakankamą dėmesį 
išteklių naudojimo 
efektyvumui
18 
Komisijos vertinimo standartai reika ‑
lauja, kad vertinimo veikla būtų tinka ‑
mai finansuojama, kad būtų pasiekti 
vertinimo tikslai. Antai kiekvienas 
generalinis direktoratas turi užtikrinti, 
kad darbuotojų ir finansiniai ištekliai 
būtų aiškiai nustatyti ir proporcingai 
skiriami numatytai vertinimo veiklai.19 
EuropeAid  neturi pakankamai infor ‑
macijos apie jos vertinimo ir ĮROS 
sistemose naudojamus išteklius. Yra 
informacija apie metines išlaidas stra ‑
teginiams vertinimams, kurios sudaro 
nuo 5 iki 6 milijonų eurų, ir metines 
išlaidas ĮROS, kurios 2007–2013 m. 
laikotarpiu sudarė 17  milijonų  eurų17. 
Pagal EuropeAid  2010 ir 2013 m. atliktus 
vertinimus metinės išlaidos programų 
vertinimams sudaro nuo 12 iki 15  mili ‑
jonų eurų. Taigi iš viso metinės išlaidos 
vertinimams ir ĮROS turėtų sudaryti 
34–38 milijonus eurų. Tačiau, kadangi 
EuropeAid  neturi patikimos informaci ‑
jos apie programų vertinimų skaičių ir 
kadangi jiems skirtas išlaidas valdymo 
informacinėje sistemoje nustatyti nėra 
lengva18, Audito Rūmai negali patvir ‑
tinti šių įverčių tikslumo.
20 
Vertinimo skyriuje dirba 16 darbuotojų 
ir maždaug vienas viso etato ekviva ‑
lentas skirtas darbui ĮROS Kokybės ir 
Rezultatų skyriuje. Tačiau nėra val ‑
dymo informacijos apie darbuotojų 
išteklius, užsiimančius programų verti ‑
nimu ir ĮROS peržiūromis programų va ‑
dovų, ĮROS pagrindinių centrų ir ĮROS 
koordinatorių lygmenimis. Remdamiesi 
savo atlikta apklausa Audito Rūmai 
vertina, kad ES delegacijose ĮROS ir 
programų vertinimui skirta apie 60 
viso etato ekvivalentų. Taigi tikėtina, 
kad vertinimams ir ĮROS skirta daugiau 
kaip 80 viso etato ekvivalentų.17 EuropeAid  vertinimu, šios 
metinės išlaidos padidės 
maždaug iki 25,5  milijono  eurų 
dėl pailgėjusių apsilankymų 
vietose (nuo vidutiniškai 
dviejų dienų iki aštuonių 
dienų) ir dėl to, kad samdomi 
vis aukštesnio lygio ekspertai.
18 Bendroji RELEX informacinė 
sistema.
13 Pastabos
21 
Kadangi stinga patikimos informaci ‑
jos, EuropeAid  negali užtikrinti, kad 
darbuotojų ir finansiniai ištekliai yra 
tinkami ir proporcingai skiriami numa ‑
tytai vertinimo veiklai.
22 
Audito Rūmai nustatė, kad programų 
vertinimų ir ĮROS koordinavimas nėra 
pakankamas ir dėl to gali sumažėti 
efektyvumas. Programų vertinimams ir 
ĮROS taikomi visiškai skirtingi plana ‑
vimo metodai ir kriterijai19 (žr. 26 ir 
30 dalis). Dėl nepakankamo ĮROS ir 
vertinimų derinimo programos gali 
būti įvertintos pernelyg gerai ar nepa ‑
kankamai gerai, arba kartais gali likti 
visai neįvertintos, kaip dažnai atsitinka 
po jų užbaigimo (žr. 43 ir 46 dalis). Tai 
patvirtina ir Audito Rūmų apklausa: tik 
pusėje atsakymų teigiama, kad progra ‑
mų vertinimai ir ĮROS gerai vienai kitus 
papildo.EuropeAid  vertinimo ir 
ĮROS sistemos 
nepakankamai užtikrina 
svarbių ir patikimų faktų 
nustatymą
23 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar vertinimai 
ir ĮROS buvo atrinkti remiantis tinka ‑
mais kriterijais ir ar buvo atlikti laiku. 
Be to, jie išnagrinėjo, ar juos atliko 
pakankamai kvalifikuoti specialistai, ar 
veiksmingai buvo pritaikytos kokybės 
kontrolės procedūros ir ar jie leido 
gauti pakankamai įrodymų dėl  
EuropeAid  intervencijų rezultatų.
Esama kai kurių programų 
vertinimų atrankos ir 
vertinimų pristatymo laiku 
trūkumų
Daugiamečiai strateginių 
vertinimų planai pagrįsti 
tinkamais kriterijais
24 
Pagal orientacinį daugiametį 2007–
2013 m. laikotarpio vertinimo planą 
turėjo būti pasiekta visa geografinė 
aprėptis, siekiant panaudoti įgytą 
patirtį sekančiame programavimo pro ‑
cese. Teminiai vertinimai buvo atrinkti 
remiantis skirtų lėšų reikšmingumu ir 
sektorių svarba šalies lygmeniu, taip 
pat regioninėmis ES bendradarbiavimo 
strategijomis. Taip pat buvo siekiama 
padidinti pagalbos teikimo metodų 
(tokių, kaip antai, parama biudžetui, 
bendradarbiavimas su EIB, plėtros 
paramos biudžetui, bendradarbiavimas 
su vystymo bankais, bendradarbiavi ‑
mas su JT organizacijomis) vertinimų 
skaičių.19 Vienintelė taisyklė yra ta, kad 
tais pačiais metais, kai 
atliekamas programos 
vertinimas, neturėtų būti 
vykdomas ĮROS.
14 Pastabos
25 
Toliau buvo tikslinami rengiamos 
2014–2018 m. darbo programos atran ‑
kos kriterijai. Tikslas buvo pateikti iki 
2017 m. Europos Parlamentui ir Tarybai 
pakankamai medžiagos apie rezultatus 
ir poveikį finansinėms priemonėms, 
kaip to reikalauja Sąjungos išorės 
veiksmų finansavimo priemonių įgy ‑
vendinimo bendros taisyklės ir proce ‑
dūros20. Teminiai vertinimai buvo at ‑
rinkti remiantis prioritetinėmis Pokyčių 
darbotvarkės temomis21, o tikslas buvo 
užtikrinti proporcingą pusiausvyrą tarp 
regionų (Afrikos, Lotynų Amerikos ir 
Azijos) ir šalių tipų (vidutines pajamas 
gaunančių šalių, nestabilių valstybių ir 
šalių, kuriose vykdomos reikšmingos 
paramos biudžetui programos).
Programų vertinimo atrankos 
kriterijai nėra aiškūs
26 
Pagrindinė priežastis, kodėl atliekamas 
programos vertinimas yra ta, kad jis yra 
nustatytas kaip prievolė ar galimybė 
finansavimo susitarime su naudos ga ‑
vėju ar vykdančiuoju partneriu. Spren ‑
dimas dėl vertinimo nuostatos šiuose 
susitarimuose apibrėžiamas kiekvienu 
konkrečiu atveju programos rengimo 
etape, tačiau nėra pateikiamos šio 
sprendimo priėmimo gairės. Audito 
Rūmų atliktoje 20 neseniai įgyvendin ‑
tų programų peržiūroje (žr. III  priedą) 
nustatyti dideli ir nepaaiškinti metodų 
skirtumai:a) tarpiniai vertinimai buvo numatyti 
visose programose, tačiau privalo ‑
mi buvo tik pusėje jų;  
b) ex post  vertinimai buvo numatyti 
tik dviejuose trečdaliuose progra ‑
mų ir buvo privalomi tik vienoje  
iš jų.
Vertinimai dažnai nėra 
pristatomi kaip planuota
27 
EuropeAid  neįdiegė tinkamos sistemos, 
skirtos stebėti strateginio ir programų 
vertinimo planų įgyvendinimą, ana ‑
lizuoti nukrypimų priežastis ir šalinti 
sistemines vėlavimo priežastis.
28 
Strateginiams vertinimams dažnai 
prireikia daugiau laiko, nei planuo ‑
ta22. Tai prisidėjo prie to, kad buvo ne 
visiškai įvykdyta 2007–2013 m. laikotar ‑
pio orientacinė daugiametė vertinimo 
programa; buvo užbaigta tik 70 % 
atrinktų vertinimų. Pasak EuropeAid , tą 
visų pirma nulėmė darbuotojų išteklių 
stygius Vertinimo skyriuje.20 2014 m. kovo 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 236/2014, 
kuriuo nustatomos Sąjungos 
išorės veiksmų finansavimo 
priemonių įgyvendinimo 
bendros taisyklės ir 
procedūros, 17 straipsnis 
(OL L 77, 2014 3 15, p. 95).
21 Pagrindiniai politikos 
prioritetai yra šie:
•  žmogaus teisės, demokratija, 
valdymas (įskaitant teisinės 
valstybės principus, lyčių 
lygybę ir moterų įgalinimą, 
viešojo sektoriaus valdymą, 
mokesčių politiką ir 
administravimą, korupciją, 
pilietinę visuomenę ir vietos 
valdžios institucijas, 
vystymąsi ir saugumą),
•  pažangus ir integracinis 
augimas (socialinė apsauga, 
sveikatos priežiūra, švietimas 
ir užimtumas, verslo aplinka, 
regioninė integracija ir 
pasaulio rinkos, tvarus 
žemės ūkis ir energetika).
22 Šalių vertinimams prireikė 
vidutiniškai 18 mėnesių vietoje 
planuotų 12 mėnesių.
15 Pastabos
29 
Nepaisant to, kad programų vertinimai 
paprastai atliekami laikantis tvarka ‑
raščio, Audito Rūmų apklausa paro ‑
dė, kad planuotų vertinimų skaičius 
2010–2013 m. laikotarpiu buvo daug 
didesnis už atliktų vertinimų skaičių23. 
Įgyvendinant programą, nebuvo siste ‑
mingai taikomos finansavimo susita ‑
rimų nuostatos dėl to, kad vertinimai 
kartais būdavo atidedami ar atšaukia ‑
mi. Audito Rūmų apklausa rodo, kad ES 
delegacijos tokius sprendimus priima 
remdamosi tokiais veiksniais kaip, 
pavyzdžiui, riboti darbuotojų ištekliai24, 
vertinimo naudotojų poreikiai ar pro ‑
jekto įgyvendinimo sunkumai. Nebuvo 
dokumentuojamos priežastys, dėl ko 
nebuvo atliekami planuoti vertinimai 
Tai padidina riziką, kad sprendimai ne ‑
vykdyti vertinimo gali būti priimami be 
pagrindo arba netinkamu lygmeniu.
Dėl ĮROS atrankos metodikos 
sumažėja ĮROS naudingumas
30 
ĮROS peržiūrų atranka paremta aiškiai 
nustatytais standartiniais kriterijais25 
ir yra atliekama ĮROS vykdytojams 
konsultuojantis su programų vadovais. 
ĮROS peržiūros paprastai atliekamos 
pagal planą ir ataskaitos yra teikiamos 
be didesnių vėlavimų.31 
Tačiau savo Specialiojoje ataskaito ‑
je Nr. 1/201126 Audito Rūmai nurodė 
pagrindinius apribojimus, mažinančius 
ĮROS, kaip bendro pagalbos portfe ‑
lio rodiklio, naudingumą, būtent tai, 
kad stebėti pasirinkta projektų imtis 
yra sudaroma remiantis ne statistine 
atranka, o profesine nuovoka. 2011 m. 
EuropeAid  Vidaus audito skyrius taip 
pat nustatė, kad kadangi atranka nėra 
pagrįsta rizika, ĮROS peržiūros projektų 
vadovams suteikia ne tą grįžtamąją 
informaciją, kuri yra aktualiausia norint 
pagerinti projektų įgyvendinimą.
Nenuosekliai taikomos 
programų vertinimų ir 
ĮROS kokybę užtikrinančios 
procedūros
Sutarčių sudarymo procedūros 
užtikrina pakankamai 
kvalifikuotų ekspertų 
įdarbinimą
32 
Vertinimus atlieka išorės konsultantai, 
kuriuos EuropeAid  įdarbina taikydama 
viešųjų pirkimų procedūras. Kon ‑
sultacinių firmų teikiami pasiūlymai 
vertinami balais, remiantis specialiais 
reikalavimais27, visų pirma reikalavi ‑
mais ekspertų profesinei kvalifikacijai. 
Grupių vadovai ir vyresnieji ekspertai 
paprastai turi 10–15 metų profesinę 
patirtį intervencijų srityje, o grupių 
vadovai dar penkerius metus vertinimo 
srityje.23 Vidutiniškai ES delegacijose 
buvo planuojama 3,5 
vertinimo per metus, o atlikta 
2,9 vertinimo.
24 Nurodyta kaip pagrindinė 
priežastis, kodėl neatliekamas 
planuotas vertinimas.
25 Pagrindinės priežastys, dėl 
kurių nukrypstama nuo 
standartinių kriterijų yra šios: 
i) siekiama išvengti 
nereikalingo gerai valdomų 
programų ar neseniai vertintų 
programų stebėjimo; 
ii) norima aprėpti 
problemiškas programas, 
kurios nesiekia finansinės 
ribos; ir iii) norima nukreipti 
stebėjimo pastangas 
į programas, kurių vidaus 
stebėjimas yra nepakankamas.
26 Specialioji ataskaitos Nr. 1/2011 
„Ar Komisijos išorės pagalbos 
valdymo įgaliojimus perdavus 
iš jos būstinės į delegacijas 
pagerėjo pagalbos teikimas?“ 
25 dalis ( http://eca.europa.eu ).
27 Techninės sąlygos arba 
techninės specifikacijos.
16 Pastabos
33 
ĮROS peržiūras taip pat atlieka išorės 
konsultacinės firmos (ĮROS vykdyto ‑
jai), atrinktos taikant viešųjų pirkimų 
procedūras28. Iš vyresniųjų ekspertų 
reikalaujama 10 metų vystomojo ben ‑
dradarbiavimo patirtis atitinkamame 
regione, iš vidutinio lygio ekspertų – 
5–10 metų patirtis ir iš jaunesniųjų eks ‑
pertų – iki 5 metų patirtis. Siekdama 
toliau didinti patirties lygį, EuropeAid  
pareikalavo, kad 2014 m. pasirašomo ‑
se sutartyse ĮROS vykdytojai speci ‑
alizuotus ekspertus samdytų ilgam 
laikotarpiui.
Programų vertinimų ir ĮROS 
kokybės kontrolės procedūros 
taikomos nesistemingai
34 
Komisijos vertinimų standartuose sa ‑
koma, kad, išskyrus deramai pagrįstus 
atvejus, kiekvieno vertinimo atveju turi 
būti sudarytos referentų grupės29, skir ‑
tos konsultuoti dėl techninių sąlygų, 
prisidėti prie vertinimo darbo ir, lai ‑
kantis tinkamo reguliarumo, dalyvauti 
nustatant vertinimo kokybę.  
EuropeAid  vertinimo gairėse pabrėžia ‑
ma, kad kokybės užtikrinimas kiekvie ‑
name proceso etape yra vertinimo 
vadovo, taip pat ir referentų grupės, 
kurioje turėtų būti pagrindinių suinte ‑
resuotųjų subjektų atstovai, pagrindi ‑
nė užduotis30.
35 
Referentų grupės sudaromos siste ‑
mingai strateginių vertinimų atveju. 
Jos posėdžiauja reguliariai ir jų dar ‑
bas, įskaitant kokybės peržiūrą visais 
etapais, dokumentuojamas posėdžių 
protokoluose.36 
To nebuvo daroma programų verti ‑
nimų atveju. Audito Rūmų apklausa 
parodė, kad tik 39 % ES delegacijų 
sudarydavo referentų grupes kiekvie ‑
nu atveju ar daugeliu atvejų31, o Au ‑
dito Rūmų aplankytuose EuropeAid  
veiklos padaliniuose ir ES delegacijose 
tik retais atvejais buvo sudaromos 
oficialios referentų grupės. Kai kada 
konsultacijos tarp programos vadovo 
ir kitų suinteresuotųjų šalių galėjo būti 
surengtos įvairiais vertinimo proce ‑
so etapais (pvz., rengiant technines 
sąlygas ar peržiūrint vertinimo ataskai ‑
tos projektą). Tačiau nesant tinkamos 
dokumentacijos, Audito Rūmai negalė ‑
jo įvertinti, kaip dažnai ši praktika buvo 
taikoma.
37 
EuropeAid  vertinimo gairėse numatyta, 
kad vertinimo ataskaitos projekte ir 
galutinėse ataskaitose kokybė turi būti 
įvertinta remiantis devyniais griežtais 
kriterijais32. Tuo tikslu du asmenys, 
aptarę šiuos devynis kriterijus, privalo 
užpildyti kokybės vertinimo lentelę. 
Strateginių vertinimų atveju kokybės 
vertinimo lentelė buvo pildoma siste ‑
mingai ir skelbiama kartu su vertinimo 
ataskaita EuropeAid  svetainėje33. Pro ‑
gramų vertinimų atveju, Audito Rūmų 
apklausos duomenimis, tik 71 % ES 
delegacijų įvertina vertinimo ataskai ‑
tos kokybę ir tik 37 % užpildo kokybės 
vertinimo lentelę34.28 Iš viso yra penki ĮROS 
vykdytojai: po vieną 
regioninėms programoms 
(Afrikos, Karibų ir Ramiojo 
vandenyno šalių, Azijos, 
Lotynų Amerikos, 
Kaimynystės) ir vienas 
teminėms programoms.
29 Komisijoje dar vadinamos 
„valdymo grupe“.
30 Priklausomai nuo vertinimo 
tipo ir vietos referentų 
grupėse gali būti EuropeAid , 
EIVT, kitų Komisijos padalinių, 
šalių partnerių institucijų, 
pilietinės visuomenės 
organizacijų, kitų paramos 
teikėjų agentūrų atstovų ar 
kitų ekspertų.
31 Audito metu aplankytose 
delegacijose ir veiklos 
padaliniuose nebuvo sukurta 
jokių oficialių referentų grupių, 
išskyrus programų vertinimų, 
panašių į strateginius 
vertinimus, atvejus.
32 Šie devyni kriterijai yra: 
1) poreikių atitikimas; 
2) tinkama aprėptis; 3) tinkama 
metodika; 4) patikimi 
duomenys; 5) griežta analizė; 
6) įtikinami faktai; 7) pagrįstos 
išvados; 8) naudingos 
rekomendacijos; 9) ataskaitos 
aiškumas. Programų vertinimų 
atveju 2 ir 3 kriterijai sujungti 
į viena: Tinkama metodika. 
Pagal kiekvieną kriterijų 
ataskaita reitinguojama 
penkiais lygiais: puiki, labai 
gera, gera, prasta ir 
nepriimtina ( http://ec.europa.
eu/europeaid/evaluation/
methodology/guidelines/
gui_qal_flr_en.htm#03 ).
33 http://ec.europa.eu/
europeaid/
evaluation‑reports_en
34 Ši lentelė buvo užpildyta tik 
vieno iš dešimties Audito 
Rūmų peržiūrėtų programų 
vertinimų – Afrikos taikos 
priemonės vertinimo – atveju.
17 Pastabos
38 
ĮROS ataskaitų kokybę programų va ‑
dovai privalo vertinti užpildydami pri ‑
valomą klausimyną. Tai buvo padaryta 
mažiau nei 60 % ĮROS ataskaitų, teiktų 
per 2011–2013 m. laikotarpį, atveju.
Vertinimo ir ĮROS sistemų 
teikiama informacija apie 
pasiektus rezultatus yra 
nepakankama
Programų tikslai ir rodikliai yra 
aiškiai nustatyti
39 
Kad būtų galima vykdyti įrodymais pa ‑
grįstą numatytų pasiekimų vertinimą, 
programoms turi būti iškelti konkretūs, 
išmatuojami ir terminuoti tikslai bei 
nustatyti patikrinami rodikliai. Aukšto 
lygio politikos dokumentuose minimi 
tikslai ir teisiniai tekstai, įsteigiantys 
finansines priemones, yra rengiami po ‑
litiniame kontekste ir, nors jie sudaro 
pagrindą, dažnai jie nėra pakankamai 
konkretūs, kad būtų naudingi įgyven ‑
dinimo lygmenyje. Programuojant 
pagalbą atskirai šaliai, regionui ar 
sektoriui ir rengiant atskiras intervenci ‑
jas, juos būtina išreikšti konkretesniais 
veiklos tikslais.40 
Iš Audito Rūmų peržiūrėtų 15 teminių, 
regioninių ar šalies lygmens progra ‑
mavimo dokumentų (žr. II priedą ), 
penkiuose35 buvo aiškiai aprašyti tikslai 
ir rodikliai, tačiau nebuvo nustatyta 
atskaitos ar tikslinių rodiklių, kurie leis ‑
tų vertinti veiklos veiksmingumą. Likę 
10 tikslų buvo neaiškūs ir prie daugelio 
jų nebuvo rodiklių (žr.  1 langelį ).
41 
Keliose Audito Rūmų ataskaitose36 
nurodoma, kad atskirų programų 
tikslai yra nepakankamai aiškūs ir kad 
nėra nustatyta išmatuojamų rodiklių. Iš 
dešimties Audito Rūmų peržiūrėtų pro ‑
gramų vertinimų, keturiuose iš jų kaip 
didžiausi programų trūkumai minimi 
neaiškūs tikslai ir rodikliai, taip pat tai, 
kad nėra atskaitos rodiklių ir stebėjimo 
duomenų37 (žr.  2 langelį ). Tik dviejuo ‑
se vertinimuose šiuo atžvilgiu buvo 
pateiktos teigiamos pastabos38.
42 
Nesant aiškiai nustatytų tikslų ir 
rodiklių, vertinimas neleidžia padaryti 
įrodymais pagrįstų išvadų dėl veiklos 
veiksmingumo. Ši problema taip pat 
buvo nurodyta EuropeAid  užsakytame 
2011 m. tyrime39.35 Aprūpinimo maistu, Benino, 
Čado, Urugvajaus ir Zambijos.
36 Pvz., Specialiosios ataskaitos 
Nr. 1/2012 „Europos Sąjungos 
paramos vystymuisi, skirtos 
aprūpinti maistu, 
veiksmingumas Užsachario 
Afrikoje“ 51 dalis ir 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 13/2013 „Vidurinei Azijai 
teikiama ES pagalba 
vystymuisi“ 52 dalis ( http://
eca.europa.eu ).
37 Panašias pastabas savo 2011, 
2012 ir 2013 m. metinėse 
ataskaitose pateikė du ĮROS 
vykdytojai – vienas iš jų 
atsakingas už Europos 
kaimynystės ir partnerystės 
priemonės ĮROS, kitas – už 
centralizuotai 
administruojamų teminių 
programų ĮROS.
38 Beninas PACTE – teritorinių 
bendrijų rėmimo programa; 
Maisto priemonės programos 
įgyvendintos su Afrikos 
Sąjungos Afrikos šalių gyvūnų 
išteklių biuru (AU‑IBAR): Skubi 
pagalbos galvijų bandoms 
intervencija, skirta sušvelninti 
maisto krizę Somalyje 
(LEISOM) ir Vakcinos kovai su 
užleistomis gyvulių ligomis 
Afrikoje (VACNADA).
39 Teisinių priemonių ir pamokų, 
išmoktų iš Bendrojo vertinimo 
skyriaus administruojamų 
vertinimų, tyrimas, 2011 m. 
liepos mėn., 26 dalis, p. ix (jis 
neapima EPF). http://
ec.europa.eu/europeaid/
evaluation‑reports_en , under 
the section ”per instrument / 
channel”.
18 Pastabos
Neaiškių tikslų daugiamečiuose programavimo dokumentuose pavyzdžiai
Investavimas į žmones: Tarpinė teminių programų strateginio dokumento (2007–2013 m.) peržiūra ir 
2011–2013 m. daugiametis orientacinis programavimas
Sveikatos sistemų stiprinimo ir visuotinės prieigos prie pagrindinės sveikatos priežiūros srityje:
„Pristatymo požiūriu teminiai veiksmai visų pirma turėtų būti sutelkti į tokią veiklą, kuri padeda:
 οskatinti veiksmingą išteklių sverto poveikį įtraukiosios sveikatos sistemos stiprinimui ir visuotinei prieigai 
prie sveikatos paslaugų;
 οskatinti ir remti novatoriškų metodų ir gerosios praktikos taikymą, siekiant šalinti trūkumus teikiant sveika ‑
tos paslaugas ir gerinant sveikatos priežiūros kokybę;
 οstiprinti pilietinės visuomenės, profesinių asociacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų vaidmenį ginant pilie ‑
čių teises, vykdant politikos stebėjimą ir vykdant konsultavimo vaidmenį sveikatos srityje;
 οremti politinio dialogą ir keitimąsi gerąja praktika įvairiais sveikatos aspektais regioniniu ir pasauliniu 
lygmenimis;
 οremti šalis partneres įgyvendinant tarptautinius teisinius įsipareigojimus sveikatos srityje.“
CSP/NIP Bolivija 2007–2013 m.
„Stiprinti gamybos sektorių apimant mikroįmones ir MVĮ bei gerinti institucijų struktūrą, kad būtų padidintas 
jų produktyvumas ir konkurencingumas, taip padidinant galimybes patekti ir integruotis į  rinką, siekiant 
kurti deramas ir tvarias darbo vietas.“
Neaiškių tikslų programose pavyzdžiai
Euromed „Migracija II“ (2008–2011 m.)
„Sustiprinti bendradarbiavimą migracijos valdymo srityje, siekiant sustiprinti MEDA partnerių gebėjimus 
pateikti veiksmingą, tikslingą ir visapusišką sprendimą įvairių migracijos formų atvejais.“
Afrikos taikos priemonė 2003–2013 m.
„Prisidėti prie visapusiškai veikiančios Afrikos taikos ir saugumo architektūros užtikrinimo ir padidinti Afrikos 
sąjungos ir Afrikos regioninių organizacijų veiksmingumą vykdant taikos rėmimo operacijas Afrikoje.“1 langelis 2 langelis
19 Pastabos
Vertinimai ir ĮROS labiau 
orientuoti į programų 
įgyvendinimą nei į pasiektus 
rezultatus
43 
EuropAid  vertinimo gairėse nurodoma, 
kad:
a) tarpinių ir galutinių vertinimų 
tikslas – pasimokyti iš pirmųjų 
intervencijos įgyvendinimo metų, 
prireikus pakoreguoti vykdomą 
intervenciją ir pateikti pirmųjų pa ‑
siektų rezultatų ir poveikių analizę;
b) ex post  vertinimai daugiausia 
skirti tikrinti pasiektus poveikius 
ir įvertinti intervencijos naudos 
tvarumą, pateikti ataskaitą išteklius 
skyrusioms institucijoms ir padėti 
perkelti įgytą patirtį į kitas šalis ar 
sektorius.
44 
Programų ex post  vertinimai atliekami 
retai. Dviejų aplankytų ES delegacijų 
atveju, tik trys iš 2010–2013 m. laikotar ‑
piu atliktų 17 vertinimų buvo ex post  
vertinimai. Į finansinius susitarimus 
retai įtraukiama prievolė atlikti tokius 
vertinimus (žr. 26 dalies b punktą). 
Kita priežastis, kodėl atliekama nepa ‑
kankamai  ex post  vertinimų yra ta, kad 
programų vertinimai finansuojami iš 
pačios programos biudžeto ir dėl to 
yra ribojami užbaigimo data.45 
Pasak EuropeAid , papildomi prie to 
prisidedantys veiksniai yra stebėjimo 
duomenų nebuvimas po programos 
užbaigimo ir galimi pokyčiai šalies par ‑
tnerės kontekste, galintys daryti įtaką 
programos veiksmingumui. Audito 
Rūmai manymu, šie argumentai nėra 
svarūs: stebėjimo sistema gali būti 
sumanyta taip, kad rinktų reikalingus 
duomenis tam tikrą laiką po progra ‑
mos užbaigimo (žr. 47 dalį), kita vertus, 
vertinimo tikslas yra taip pat nustatyti 
ir įvertinti netikėtų veiksnių poveikį.
46 
ĮROS gairėse40 nurodoma, kad ex post  
ĮROS leidžia surinkti svarbią informa ‑
ciją apie projekto koncepciją, faktinį 
poveikį ir tvarumą, kuriuos galima nuo ‑
dugniai įvertinti tik projektą užbaigus. 
Tačiau ex post  ĮROS vidutiniškai sudarė 
tik 11 % visų 2008–2012 m. laikotarpiu 
atliktų ĮROS. EuropeAid  nusprendė nuo 
2014 m. jų nebevykdyti. Ji nusprendė, 
kad ex post  ĮROS buvo netinkami po ‑
veikiui vertinti ir kad peržiūrėtos ĮROS 
sistemos tikslas yra tik paremti progra ‑
mos valdymą ir įgyvendinimą.40 Žr. ĮROS praktinį vadovą, 
2012 m, p. 57.
20 Pastabos
47 
Palyginti su maža ex post  programų 
vertinimų ir ĮROS proporcija, Europos 
investicijų banke nuo 2012 m. įdieg ‑
ta rezultatų vertinimo sistema (RVS), 
priešingai, apima ex post  stebėjimą 
iki trejų metų po projekto užbaigimo 
ir EIB ketina taip surinktus duomenis 
panaudoti ex post  vertinimuose.
Paramos biudžetui vertinimo 
metodika turi būdingų trūkumų
48 
Vadovaujant EuropeAid  vertinimo 
skyriui, EBPO‑PVK vystymosi vertinimo 
tinklas parengė dokumentą, pava ‑
dintą „Paramos biudžetui vertinimas. 
Metodinis požiūris“ ( „Evaluating Budget 
Support  – Methodological Approach“ ), 
kuris buvo paskelbtas 2012 m41. Tai 
įprastinė paramos biudžetui operacijų 
vertinimo sistema, kurioje pateikiamos 
gairės, kaip parengti ir atlikti šiuos ver ‑
tinimus. Dokumente pripažįstama, kad 
dauguma atvejų, bus sunku kiekybiškai 
įvertinti paramos biudžetui indėlį, kuris 
turės būti įvertintas kokybiškai.
49 
Nors, be abejo, kokybinis įvertinimas 
yra numatytas visuose vertinimuose, 
sunkumas nustatyti nedviprasmiškus 
loginius priežasties‑pasekmės ryšius 
tarp pasiektų rezultatų ir paramos biu ‑
džetui programų sumažina vertinimo 
metu gautų įrodymų patikimumą. Šis 
būdingas apribojimas nėra paminėtas 
nei paramos biudžetui vertinimo atas ‑
kaitose42, nei EuropeAid  ataskaitose43.Ataskaitose nėra daug faktų, 
įrodančių pasiektus rezultatus
50 
EuropeAid  gebėjimą įvertinti rezultatus 
ir apie juos pranešti smarkiai sumažina 
nepakankamai aiškūs veiklos progra ‑
mose nustatyti tikslai ir rodikliai ir tai, 
kad daugiausia dėmesio vertinimams ir 
ĮROS skiriama programų įgyvendinimo 
etapu.
51 
Kaip Audito Rūmai minėjo keliose savo 
ataskaitose44, mažai informacijos apie 
faktinius rezultatus pateikiama delega ‑
cijų išorės pagalbos valdymo ataskaito ‑
se ir EuropeAid  dviejose pagrindinėse 
metinėse ataskaitose, kur vis daugiau 
dėmesio skiriama įgyvendintai veiklai, 
o ne politikos pasiekimams.
52 
Taip pat yra su EuropeAid  įnašu į Komi ‑
sijos 318 straipsnio įvertinimo prane ‑
šimus. Savo 2012 m. metinėje atas ‑
kaitoje45, Audito Rūmai nustatė, kad, 
nepaisant tam tikrų teigiamų poslinkių, 
šiose ataskaitose nėra pakankamos, 
aktualios ir patikimos įrodomosios 
informacijos apie ES politinius pasie ‑
kimus ir kad dėl to jų nebuvo galima 
panaudoti pagal paskirtį biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo procedūroje.41 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/dcdndep/
Methodological%20
approach%20BS%20
evaluations%20Sept%20
2012%20_with%20cover%20
Thi.pdf
42 EuropeAid  administravo keturis 
paramos biudžetui vertinimus: 
Malio ir Tuniso (2011 m.), 
Tanzanijos ir Pietų Afrikos 
(2013 m.).
43 2011 m. MVA, 2013 m. MVA ir 
2012 m. MVA.
44 Audito Rūmų 2011 finansinių 
metų metinės biudžeto 
vykdymo ataskaitos 10.12 dalis 
(OL C 344, 2012 11 12); 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 1/2011 59 dalis; 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 13/2013 78–80 dalys. 
(http://eca.europa.eu ).
45 Audito Rūmų 2012 finansinių 
metų metinės biudžeto 
vykdymo ataskaitos 10.21 ir 
10.22 dalys (OL C 331, 
2013 11 14).
21 Pastabos
Vertinimo ir ĮROS 
sistemos neužtikrina 
optimaliausio nustatytų 
faktų panaudojimo?
53 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar EuropeAid  
vertinimo ir ĮROS sistemos užtikrino, 
kad į nustatytus faktus butų tinkamai 
atsižvelgta ir su jais būtų supažindinti 
numatytieji naudotojai.
Nėra įdiegta tinkamų 
atsižvelgimo mechanizmų
Yra atsižvelgimo į strateginių 
vertinimų nustatytus faktus 
trūkumų
54 
Veiksmai, kurių privaloma imtis po 
strateginio vertinimo, aprašyti doku ‑
mente46, skelbiamame kartu su verti ‑
nimo ataskaita EuropeAid  svetainėje. 
Nors tai pagirtina praktika, daugumoje 
tokių dokumentų, kuriuos peržiūrėjo 
Audito Rūmai, nebuvo pakankamai 
detalios informacijos apie planuojamus 
veiksmus, jų tvarkaraštį ir atsakomybės 
paskirstymą.55 
Vertinimo skyriaus atsižvelgimo veiks ‑
mų plano įgyvendinimas apsiriboja 
vienais metais po vertinimo ataskaitos 
paskelbimo. Tai dažnu atveju per trum ‑
pas laikas, kad galima būtų įgyvendinti 
veiksmų planą, kuriame būna numatyti 
sektorių politikų ar regioninių ES ben ‑
dradarbiavimo strategijų pakeitimai47.
56 
2012 m. vienos EBPO‑PVK tarpusa ‑
vio peržiūros48 metu taip pat buvo 
nustatyta, kad EuropeAid vertinimo 
skyrius neturėjo aiškaus vaizdo, kokiu 
mastu rekomendacijos dėl strateginių 
vertinimų privalumų buvo priimtos ir 
panaudotos rengiant naujas politikas ir 
programas. 2014 m. Vertinimo sky ‑
riaus užsakyto tyrimo dėl strateginio 
vertinimo rezultatų panaudojimo metu 
nustatyta, kad jie nebuvo veiksmingai 
panaudoti.46 Vadinamoje „fiche 
contradictoire“  (pranc. 
„prieštaravimų kortelėje“).
47 Pavyzdžiui, Europos Komisijos 
paramos, susijusios su 
žmogaus teisių gerbimu ir 
pagrindinėms laisvėms 
teminis vertinimas buvo 
paskelbtas 2011 m. Daugelis 
veiksmų turėjo būti baigti po 
2012 m. Tokia padėtis buvo su 
daugeliu 2012–2013 m. 
užbaigtų vertinimų, kurių 
atveju rekomendacijos turėjo 
būti įgyvendintos iš esmės 
2014–2020 m. laikotarpiu.
48 Europos Sąjunga (2012 m.), 
Tarpusavio peržiūra: 
Pagrindiniai nustatyti faktai ir 
rekomendacijos http://www.
oecd.org/dac/peer_reviews/
europeanunion2012dacpeer ‑
reviewmainfindingsandre ‑
commendations.htm
22 Pastabos
Trūksta atsižvelgimo 
į programų vertinimų ir 
ĮROS nustatytus faktus 
dokumentacijos
57 
Programų vertinimų ir ĮROS nustatyti 
faktai paprastai aptariami veiklos pa ‑
daliniuose ar ES delegacijose, o progra ‑
mų vadovai privalo užtikrinti, kad būtų 
imtasi atitinkamų veiksmų. Skirtingai 
nei strateginių vertinimų atveju ir kaip 
Audito Rūmai nustatė dviejose delega ‑
cijose, dokumentuoti veiksmų planai 
nėra sistemingai rengiami ir stebimi. 
Audito Rūmų tyrimas parodė, kad šiuos 
planus paprastai rengia tik 44 % ES 
delegacijų. ĮROS peržiūrų atveju Audito 
Rūmų peržiūrėtuose atsakymų lapuose 
vykdytini veiksmai yra aprašyti. Tačiau 
atsakymų lapai buvo užpildyti tik 60 % 
per 2011–2013 m. laikotarpį atliktų 
ĮROS peržiūrų atveju.
58 
Daugiau kaip pusėje peržiūrėtų atve ‑
jų49 Audito Rūmai rado įrodymų, kad 
kai kurie programų vertinimų ir ĮROS 
nustatyti faktai buvo panaudoti. Ka ‑
dangi nėra tinkamos atsižvelgimo sis ‑
temos, EuropeAid  negali užtikrinti, kad 
į programų vertinimų ir ĮROS peržiūrų 
nustatytus faktus ir rekomendacijas 
atsižvelgiama veiksmingai.Vertinimų ir ĮROS 
nustatyti faktai yra gerai 
paskleidžiami, išskyrus 
programų vertinimų atveju
Sklaida vykdoma gerai 
strateginių vertinimų ir ĮROS 
nustatytų faktų atveju
59 
Visiems EuropeAid  skyriams ir ES 
delegacijoms strateginių vertinimų ir 
ĮROS ataskaitos yra lengvai prieinamos. 
Strateginių vertinimų ataskaitos yra 
taip pat prieinamos išorės suintere ‑
suotosioms šalims. Jie yra skelbiami 
EuropeAid  ir EBPO svetainėse, ir yra 
siunčiami Europos Parlamentui, Tary ‑
bai ir valstybėms narėms. Ataskaitos ir 
įgyta patirtis taip pat skleidžiami įvai ‑
riais kitais būdais (pvz., per posėdžius, 
praktinius ir teorinius seminarus), 
pritaikytais tiksliniams klausytojams 
(pvz., Komisijos padaliniams, EIVT, ES 
delegacijoms, ES institucijoms, išorės 
partneriams, tinklams ir ekspertams).
60 
EuropeAid  pristato strateginių vertini ‑
mų ir įgytos patirties santrauką, taip 
pat suvestinius ĮROS veiklos duomenis 
savo metinėse veiklos ataskaitose50 ir 
metinėse ataskaitose51. Ji taip pat prisi ‑
deda rengiant Komisijos 318 straipsnio 
įvertinimo pranešimą, kuriame apiben ‑
drintai pateikiami strateginių vertini ‑
mų nustatyti faktai52.49 Šešių iš dešimties nagrinėtų 
programų vertinimų ir šešių iš 
aštuonių nagrinėtų ĮROS 
peržiūrų atvejais.
50 2013 m. MVA, p. 117–119 ir 
150–162, ir 9 priedas.
51 Metinė ataskaita dėl Europos 
Sąjungos vystymosi bei išorės 
pagalbos politikos ir jos 
įgyvendinimo 2012 m., 
p. 166–173.
52 COM(2013) 461  final , 2013 m. 
birželio 26 d. Komisijos 
Europos Parlamentui ir Tarybai 
skirta pasiektais rezultatais 
pagrįsta Sąjungos finansų 
vertinimo ataskaita, p. 22–23.
23 Pastabos
Programų vertinimų sklaida yra 
nepakankama
61 
Programų vertinimų ataskaitas progra ‑
mų vadovai paprastai pateikia tiesio ‑
giai suinteresuotiems subjektams,  – 
kaip antai daugeliui EuropeAid  
geografinių ir teminių skyrių ir vyk ‑
dantiesiems partneriams, – ir jas su 
jais aptaria. Jos retai teikiamos naudos 
gavėjams ir kitiems paramos teikėjams.
62 
Delegacijos privalo teikti EuropeAid  
tarnybai duomenis apie programų ver ‑
tinimo metu įgytą patirtį savo pusme ‑
čio išorės pagalbos valdymo ataskai ‑
toje (IPVA). Audito Rūmų peržiūrėtose 
IPVA tokios informacijos nebuvo arba 
buvo labai mažai. EuropeAid  veiklos 
padalinių administruojamų programų 
vertinimų atveju tokių reikalavimų 
duomenų teikimui iki 2012 m. nebuvo. 
EuropeAid  2013 m. metinėje veiklos 
ataskaitoje53 pateikta 15 šių programų 
vertinimų santrauka, tačiau nėra nu ‑
rodyta, kokią tai sudaro dalį nuo visų 
2013 m. užbaigtų vertinimų.
63 
Kaip nurodė Audito Rūmai54, progra ‑
mų vertinimų ataskaitos negali būti 
panaudotos sistemingai, kadangi nėra 
centrinės duomenų bazės tokiems 
vertinimams saugoti. Tai smarkiai su ‑
mažina EuropeAid  galimybes analizuoti 
ir skleisti šią informaciją viduje ar tarp 
išorės suinteresuotųjų šalių bei sudary ‑
ti pagrindą atskaitomybei.64 
EuropeAid  paskalbė apie savo ketinimą 
parengti naują IT priemonę, kuri leis 
valdyti, saugoti ir analizuoti ĮROS ir 
programų vertinimus, kuri bus centri ‑
nis visų ataskaitų saugojimo punktas 
ir leis naudotojams atlikti išplėstinę 
paiešką ir analizę. Tuo metu kai buvo 
atliekamas auditas, šios priemonės 
dalis, skirta programų vertinimams, 
dar nebuvo sukurta, nepaisant to, kad 
ataskaitų prieinamumas yra pagrindinė 
programų vertinimų problema.53 2013 m. MVA, 9 priedas: 
Į vertinimus įtraukta 
informacija apie veiklos 
veiksmingumą.
54 Specialioji ataskaita Nr. 1/2011, 
60 dalis.
24
 Išvados  
ir rekomendacijos
65 
Audito Rūmai daro išvadą, kad  
EuropeAid  vertinimo ir ĮROS sistemos 
nėra pakankamai patikimos.
66 
Apskritai vertinimo ir ĮROS funkcijos 
yra gerai organizuotos, jose gerai deri ‑
namos centralizuotos ir decentralizuo ‑
tos pareigos, siekiant skatinti vertinimo 
kultūrą ir suteikti vertinimui svarbų 
vaidmenį pagalbos valdymo procese. 
Tačiau aukščiausioji vadovybė nepa ‑
kankamai gerai vykdo bendrą progra ‑
mų vertinimų priežiūrą. Kadangi nėra 
tinkamos informacijos apie programų 
vertinimams naudojamus darbuotojų 
ir finansinius išteklius, EuropeAid  negali 
užtikrinti, kad jie atitinka poreikius 
ir yra efektyviai paskirstyti įvairioms 
vertinimo veikloms.
67 
Vertinimo ir ĮROS sistemos nepakan ‑
kamai užtikrina vertinimų bei ĮROS 
aktualių ir patikimų nustatytų faktų 
teikimą. Vertinimų planai, parengti 
remiantis nepakankamai aiškiais krite ‑
rijais, neužtikrina, kad prioritetai būtų 
teikiami sprendimų priėmimui naudin ‑
giausiems vertinimams. Be to, kadangi 
nėra vykdomas stebėjimas, EuropeAid  
negali nustatyti ir šalinti priežasčių, dėl 
kurių dažnai su šiais planais prasilen ‑
kiama. Viešųjų pirkimų procedūros 
leidžia atrinkti reikiamus įgūdžius 
ir žinias turinčius išorės ekspertus. 
EuropeAid  nenuosekliai vykdo ĮROS ir 
programų vertinimų kokybės kontrolės 
procedūras.68 
Vertinimų ir ĮROS nustatyti faktai nėra 
optimaliausiai panaudojami. Nėra tin ‑
kamų atsižvelgimo mechanizmų, kurie 
užtikrintų tinkamą vertinimų ir ĮROS 
nustatytų faktų panaudojimą. Strate ‑
ginių vertinimų ir ĮROS nustatyti faktai 
per įvairias komunikacijos priemones 
yra plačiai paskleidžiami įvairiems 
vidaus ir išorės suinteresuotiesiems 
asmenims. Tačiau tai, kad nėra priei ‑
gos prie programų vertinimų ir kad 
nėra paieškos įrankių, trukdo tinkamai 
dalintis žiniomis.
69 
Dėl netinkamai apibrėžtų tikslų ir rodi ‑
klių, nepakankamos ex post  vertinimų 
ir ĮROS proporcijos ir būdingų paramos 
biudžetui vertinimo metodikos trūku ‑
mų vertinimo ir ĮROS sistemų teikiama 
informacija apie pasiektus rezultatus 
yra nepakankama. Dėl to EuropeAid  ga‑
limybės atsiskaityti už savo veiklą yra 
ribotos, o jos ataskaitose pateikiama 
mažai duomenų apie faktiškai pasiek ‑
tus rezultatus.
70 
Neseniai Komisija ir EuropeAid  ėmėsi 
iniciatyvų, skirtų pagerinti jų gebėjimą 
vertinti politikos tikslų pasiekimą ir 
apie jį pranešti. Šios iniciatyvos buvo 
dar pernelyg ankstyvame etape, kad 
Audito Rūmai galėtų įvertinti, ar jos 
veiksmingai sprendžia šioje ataskaitoje 
keliamas problemas.
25 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija  
Efektyvus vertinimų ir ĮROS 
sistemoms skiriamų išteklių 
naudojimas
EuropeAid  turėtų reguliariai palaikyti 
tinkamą valdymo informaciją ir atlikti 
poreikių vertinimus, kad būtų užtikrin ‑
tas pagrįstas finansinių ir darbuotojų 
išteklių paskirstymas tarp programų 
vertinimų ir ĮROS.
2 rekomendacija  
Tinkamas programų 
vertinimo prioritetų 
nustatymas ir vertinimo 
veiklos stebėjimas
Siekiant užtikrinti, kad atliekami verti ‑
nimai atitiktų organizacijos prioritetus, 
EuropeAid  turėtų:
— nustatyti aiškius atrankos kriterijus, 
leidžiančius suteikti pirmenybę 
programų vertinimams ir doku ‑
mentuoti, kaip jie buvo taikomi 
rengiant vertinimo planus, atsi ‑
žvelgiant į papildomumą su ĮROS;
— iš esmės sustiprinti savo sistemą, 
skirtą stebėti vertinimo planų 
įgyvendinimą ir teikti apie jį duo ‑
menis, taip pat atlikti vėlavimų 
priežasčių analizę ir aprašyti jiems 
šalinti priimtas priemones;
— sustiprinti savo vykdomą progra ‑
mų vertinimo veiklos priežiūrą.3 rekomendacija  
Kokybės kontrolė
Siekiant užtikrinti programų vertinimų 
ir ĮROS kokybę EuropeAid  turėtų:
— primygtinai pareikalauti, kad vei ‑
klos padaliniai ir delegacijos taiky ‑
tų kokybės kontrolės reikalavimus, 
taip pat vertindami programas 
naudotųsi atliktų kokybės patikrų 
kontroline grupe ir dokumentacija;
— reguliariai tikrintų, kaip šios pati ‑
kros taikomos.
4 rekomendacija  
Pasiektų rezultatų 
parodymas
Siekiant padidinti vertinimo sistemos 
pajėgumą teikti tinkamą informaciją 
apie pasiektus rezultatus, EuropeAid  
turėtų:
— griežčiau taikyti reglamentavimo 
nuostatas, reikalaujančias naudo ‑
ti SMART tikslus ir patikrinamus 
rodiklius;
— pakeisti stebėjimo sistemą taip, 
kad ji ir toliau teiktų duomenis 
apie programų vertinimus bent ne 
mažiau kaip tris metus po jų užbai ‑
gimo; ir
— ženkliai padidinti ex post  programų 
vertinimų proporciją.
26 Išvados ir rekomendacijos 
5 rekomendacija  
Atsižvelgimas į  vertinimų ir 
ĮROS nustatytus faktus ir jų 
sklaida
Siekiant užtikrinti optimaliausią verti ‑
nimų ir ĮROS nustatytų faktų panaudo ‑
jimą, EuropeAid  turėtų:
— nustatyti ilgesnį strateginių vertini ‑
mų atsižvelgimo laikotarpį;
— sukurti programų vertinimų centri ‑
nę duomenų bazę, kuri leistų sau ‑
goti vertinimo ataskaitas, veiksmų 
planus ir jų laikymosi ataskaitas bei 
turėtų paieškos funkcijas, leidžian ‑
čias atlikti analizę.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2014 m. spalio 21 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Priedai
ĮROS  klasifikavimo sistema
ĮROS leidžia įvertinti programos veiksmingumą pagal penkis vertinimo kriterijus (svarbumą, efektyvumą, numa ‑
tomą poveikį ir potencialų tvarumą).
Klasifikavimas Kiekybinis Kokybinis Klasifikavimo skalės paaiškinimas
A 4 Labai gerasŠi padėtis yra labai patenkinama, daug aukštesnė už vidurkį ir gali būti panaudota 
kaip gerosios praktikos pavyzdys. Rekomendacijose daugiausia pabrėžiama būtinybė 
pritaikyti šią gerą praktiką kitoje veikloje.
B 3 GerasŠi padėtis laikoma patenkinama, tačiau yra galimybių ją pagerinti. Rekomendacijos 
naudingos, tačiau nėra gyvybiškai būtinos šiai veiklai vykdyti.
C 2 ProblemosYrą spręstinų problemų; priešingu atveju gali būti neigiamai paveiktas bendras veiklos 
veiksmingumas. Tačiau tai, kad būtini pagerinimai, nereikalauja iš pagrindų peržiūrėti 
veiksmų strategiją.
D 1 Rimti trūkumaiYra trūkumų, kurie yra tokie rimti, kad jų nepašalinus, dėl jų tektų nutraukti veiklą. 
Būtini esminiai pakeitimai ir strategijos peržiūra.
Tuomet kiekvienai programai suteikiama kategorija priklausomai nuo jai skirtų A, B, C ir D vertinimų. Yra keturios 
kategorijos, į kurias gali būti klasifikuojamos programos. „I“ reiškia labai gerus rezultatus; „II“ – gerus rezultatus; 
„III“ reiškia, kad programos veiksmingumas yra problemiškas; ir „IV“ reiškia, kad programa neduoda rezultatų 
arba kad ji patiria didelių sunkumų.
Tuomet EuropeAid  nustato, kokią programų procentinę dalį ĮROS portfelyje sudaro kiekviena kategorija. Tai tai ‑
koma visam portfeliui pagal regionus ir pagal sektorius kiekviename regione. Tai sudaro pagrindą teikti ataskai ‑
tas apie portfelio rezultatus.I priedas
28 Priedai II priedasPeržiūrėtų programavimo dokumentų sąrašas
Teminiai
 ο  Teminė aplinkos ir gamtos išteklių programa (ENRTP): strategijos dokumentas ir daugiametė orientacinė programa 
(DOP) 2011–2013 m.
 ο  Teminė aprūpinimo maistu programa, strateginis dokumentas ir DOP 2011–2013 m.
 ο  Investavimas į žmones: Tarpinė teminių programų strateginio dokumento (2007–2013 m.) peržiūra ir 2011–2013 m. 
DOP
Regioniniai
 ο Centrinės Azijos regioninis strategijos dokumentas (2007–2013 m.)
 ο Lotynų Amerikos regioninė orientacinė programa (2007–2013 m.)
 ο Azijos DOP (2007–2010 m.)
 ο AKR valstybių bendradarbiavimas, 10‑asis EPF, DOP (2008–2013 m.)
Šalių
 ο Šalies strateginis dokumentas (ŠSD) Laosas (2007–2013 m.)
 ο ŠSD Bangladešas (2007–2013 m.)
 ο ŠSD Indija (2007–2013 m.)
 ο ŠSD / Nacionalinė orientacinė programa (NOP) Beninas (2008–2013 m.)
 ο ŠSD / NOP Bolivija (2008–2013 m.)
 ο ŠSD / NOP Zambija (2008–2013 m.)
 ο ŠSD / NOP Urugvajus (2007–2013 m.)
 ο ŠSD / NOP Bolivija (2007–2013 m.)
29 Priedai III priedasPeržiūrėtų finansavimo susitarimų sąrašas
(EUR)
Šalis Sprendimo numeris Antraštė ES įnašas
Afrika
Madagaskaras FED/2012/023-503 (EC) Aprūpinimo maistu gerinimas ir žemės ūkio pajamų didinimas (ASARA) 40 000  000
Uganda FED/2013/023-513 (EG)Mažų ir vidutinių žemės ūkio įmonių plėtros fondas. Viešojo ir privačiojo 
sektorių partnerystė.15 000  000
Etiopija FED/2011/023-531 (CA)Gebėjimų stiprinimas ir parama valdymui, siekiant padidinti atsinaujinančios 
energijos paslaugų mąstą Etiopijos kaimo ir priemiesčių vietovėse – CfP 
129364 Prop 353.1 176 000
Somalis FED/2012/023-536 (EC) Parama demokratizavimui 14 000  000
Papua Naujoji Gvinėja FED/2012/023-538 (EG) Paramos nevalstybiniams subjektams programa Papua Naujojoje Gvinėjoje 4 538 000
Nigerija FED/2013/023-551 (EG) Prieigos prie tvariosios energetikos skatinimas Nigerijoje (EASE) 27 000  000
Kenija FED/2012/023-566 (EC) Patekimo į rinką standartai (SMAP) 12 100  000
Liberija FED/2012/023-568 (EC) Parama prekybos lengvinimui muitinių sektoriuje 3 000  000
8 finansavimo susitarimai  IŠ VISO 116 814 000
Lotynų Amerika
Hondūras DCI-ALA/2013/023-720 (EC) Teisingos ir prieinamos teisinės sistemos skatinimas Hondūre (EuroJusticija) 27 500  000
Kosta Rika DCI-ALA/2010/021-501 (EC)Visapusiška strategija skirta mažinti mokyklos nebaigusių mokinių skaičių 
valstybinėse vidurinio išsilavinimo įstaigose8 500  000
Dominikos Respublika BAN/2012/024-100 (EC) Bananų sektoriaus papildomosios priemonės (BAM) Dominikos Respublikoje 16 340 000
Urugvajus DCI-ALA/2011/022-498 (EC)Parama Urugvajaus baudžiamojo teisingumo ir kalėjimų sistemų reformai 
siekiant pagerinti kalinių gyvenimo kokybę ir socialinę reintegraciją bei 
reintegraciją į darbo rinką.5 000  000
4 finansavimo susitarimai  IŠ VISO 57 340 000
Kaimynystė
Egiptas ENPI/2012/024-080 (EC) Skubių užimtumo priemonių investicinis projektas 70 000  000
Marokas ENPI/2012/024-196 (EC) Paramos programa Nacionalinės žmogaus raidos iniciatyvai (INDH) – II etapas 25 000  000
Tunisas ENPI/2011/022-772 (EC) Paslaugų modernizavimo programa 20 000  000
Vakarų Krantas ir Gazos 
RuožasENPI/2010/022-476 (EC) PEGASE: Privačiojo sektoriaus vystymas 11 000  000
4 finansavimo susitarimai  IŠ VISO 126 000  000
Azija ir Ramiojo vandenyno šalys
Afganistanas DCI-ASIE/2013/024-844 (EG) Parama patikimiems ir skaidriems rinkimams 15 000  000
Tonga FED/2013/024-766 (EG) Techninio bendradarbiavimo priemonės, gero valdymo ir II NSA programa 472 000
Vietnamas DCI-ASIE/2013/024-370 (EG)EU-HSPSP 2. ES Sveikatos sektoriaus politikos paramos programos 2 etapas: 
Siekiant teisingų ir kokybiškų sveikatos paslaugų Vietname114 000  000
Bangladešas DCI-ASIE/2012/022-446 (EC) Skurdo mažinimas pasitelkiant įtraukiąsias ir tvarias darbo rinkas (PRISM) 30 000  000
4 finansavimo susitarimai  IŠ VISO 159 472 000
20 finansavimo susitarimų  IŠ VISO 459 626 000
30 Priedai
Peržiūrėtų vertinimų sąrašas
(EUR)
Metai1Progra -
mų arba 
strateginiai 
vertinimaiVertinimo 
tipasPrograma / tema / vertinta šalis Finansinė priemonė ES įnašasVertinimo 
išlaidos
2012 Strateginis ŠaliesEuropos Sąjungos bendradarbiavimas su 
Nepalu. Šalies lygmens vertinimas (apėmė 
2002–2010 m. laikotarpį)daugiausia VBFP geo -
grafinės ir teminės bei 
EDŽTRP programos58 000  000 201 711
2011 Strateginis teminisEuropos Komisijos parama švietimo sektoriu -
je (apėmė 2000–2007 m. laikotarpį)VBFP geografinės ir 
teminės, EPF , EKPP1 900  000  000 457 265
2012 Programų  galutinisMaisto priemonė. AU-IBAR projektai (LEISOM 
ir VACNADA)Maisto priemonė 2 507 860 131 870
2013Programų 
tačiau panašūs 
į strateginius galutinisGalutinis visos maisto priemonės vertinimas 
(2009–2012  m.)Maisto priemonė 1 000  000  000 399 720
2013Programų 
tačiau panašūs 
į strateginius galutinisTrejų metų veiksmų programa Afrikos taikos 
priemonei 2011–2013  m. laikotarpiuidaugiausia EPF 549 345 726 478 022
2012 Programų  tarpinis „Invest in MED“ EKPP Pietų regionas 9 000  000 119 778
2013 Programų  ex post „Euromed Migration II“ EKPP Pietų regionas 4 994 000 148 580
2011 Programų  galutinisParama periodinei klasifikuoto kelių tinklo 
priežiūrai  EPF 36 709 425 72 848
2012 Programų  galutinis Paramos programa Benino decentralizacijai EPF 13 785  026 47 120
2010 Programų galutinisErasmus mundus programos „Išorės bendra -
darbiavimo langas“ Indijai 2008 m.VBFP geografinė 28 600  000 147 745
2014 Programų galutinisEB remiama Valstybės partnerystės progra -
ma Čhatisharho ir Radžasthano valstijoms 
(parama biudžetui)2VBFP geografinė 158 590 819 1 934 700
2011 Programų galutinis20 projektų atrinktų iš 100 ES finansuojamų 
Aplinkos projektų Indijoje VBFP geografinė 340 000  000 118 008
1 Vertinimo paskelbimo metai 
2 Sutartyje numatyta daugiau nei tik vienas vertinimas.IV priedas
31 Priedai
Peržiūrėtų įros sistemų sąrašas
(EUR)
Programos antraštėŠalis  / regionas  / 
sektoriusES įnašas Ataskaitos tipas Ataskaitos data
Maisto priemonė. AU-IBAR projektai 
(LEISOM ir VACNADA)Kova su badu 2 507 860 Vykdomas 2011 m. birželio mėn.
MAISTO PRIEMONĖ Kova su badu 1 000 000 000 Vykdomas 2011 m. gegužės mėn.
Viešojo administravimo gebėjimų ugdymo 
priemonė LibijojeLibija 4 500 000 Vykdomas 2013 m. spalio mėn.
PROJEKTAS „Euromed Migration II“Kaimynystės Pietų 
regionas4 994 000 Vykdomas 2010 m. spalio mėn.
Parama periodinei klasifikuoto kelių tinklo 
priežiūrai  Beninas 36 709 425 Vykdomas 2008 m. lapkričio mėn.
Paramos programa Benino decentralizacijai Beninas 13 785 026 Vykdomas 2012 m. vasario mėn.
Programa „Pilietinė visuomenė ir kultūra“ Beninas 14 400 000 Vykdomas 2013 m. gegužės mėn.
Tvari tekstilė tvariam vystymuisi Indija 1 672 945 Vykdomas 2012 m. liepos mėn.
Europos verslo ir technologijų centras 
Indijoje (EBTC)Indija 6 586 578 Vykdomas 2012 m. liepos mėn.V priedas
32 Priedai VI priedasĮ apklausos klausimus atsakiusių delegacijų sąrašas
Šalis  / delegacija
Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno Lotynų Amerika
Angola Bolivija
Botsvana Čilė
Burkina Fasas Salvadoras 
Burundis Hondūras 
Žaliasis Kyšulys Nikaragva 
Kongas (Brazavilis) Paragvajus 
Džibutis Urugvajus
Etiopija Kaimynystė
Madagaskaras Alžyras 
Nigerija Armėnija 
Ruanda Azerbaidžanas 
Togas Baltarusija
Dominikos Respublika Gruzija 
Gajana Izraelis 
Solomonų Salos (Del. Papua Naujoji Gvinėja) Jordanija 
Azija Libanas
Bangladešas Marokas 
Kambodža Tunisas 
Indija Ukraina 
Laosas, Tailandas
Nepalas 
Pakistanas 
Filipinai 
Vietnamas 
33
Programų vertinimo planų įgyvendinimo stebėse ‑
nos sistema jau egzistuoja pusmečio išorės pagal ‑
bos valdymo ataskaitoje (IPVA), o Komisijos nariai 
jau gavo informacijos apie atitinkamą pažangą 
strateginių vertinimų srityje.
Programų vertinimo stebėsenos sistema bus page ‑
rinta ir daugiau dėmesio bus skiriama programų 
vertinimo kokybės kontrolės klausimams. Pasinau ‑
dojant dabar kuriama programų vertinimo informa ‑
cijos valdymo sistema, bus pagerintos rekomendaci ‑
jos ir pagalba projektų vadovams.
Komisija inicijavo ĮROS reformas, kurios turėtų iš 
esmės pagerinti sistemos kokybę ir, visų pirma, 
išorės kokybės užtikrinimą.
V
Atsižvelgimo ir sklaidos mechanizmai jau yra įdiegti. 
Gerinami esami ĮROS mechanizmai. Parengta ir 
paskelbta atsižvelgimo į strateginius vertinimus 
koncepcija.
Programų vertinimo atžvilgiu Komisija pripažįsta, 
kad patobulinimai gali būti padaryti dėl atsižvel ‑
gimo, priežiūros ir stebėsenos funkcijų, kurios bus 
įtrauktos į dabar kuriamą informacijos valdymo 
sistemą, ir suteiks, be kita ko, tinkamą prieigą prie 
programų vertinimo, taip pat užtikrins geresnę 
sklaidą.
VI
SMART tikslai ir patikrinami rodikliai nustatomi 
daugiamečio programavimo ir projekto dokumentų 
lygmeniu.
Sprendimas dėl to, ar reikėtų atlikti ex post  verti ‑
nimą, priimamas taikant veiksmingumo ir aktua ‑
lumo kriterijus. Atskirų ex post  vertinimų skaičius 
nėra svarbus.Santrauka
II
Komisija mano, kad strateginių vertinimų sistemos 
iš esmės yra patikimos, nors jas dar būtų galima 
patobulinti. Programų vertinimo ir ĮROS sistemos 
egzistuoja, nors ne visos jų sritys veikia tinkamai.
III
Programų vertinimo priežiūros sistemos egzistuoja, 
ir imamasi veiksmų jų veiksmingumui pagerinti.
Komisija mano, kad strateginių vertinimų ir ĮROS 
finansiniai asignavimai yra valdomi gerai ir kad pro ‑
gramų vertinimus būtų galima patobulinti.
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS 
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į   
EuropeAid  valdomos išorės pagalbos bendrą žmo ‑
giškųjų išteklių valdymą.
IV
Komisijos vertinimo išvados yra pagrįstos tarptau ‑
tiniu mastu pripažinta OECD suderinta metodika. 
EuropeAid  vertinimo planai yra sudaromi siekiant 
mokymosi ir atskaitomybės tikslų; šie planai įgyven ‑
dinami remiantis bendraisiais vertinimo principais ir 
stebimi reguliariai rengiant vidaus ataskaitas.
Darbuotojams bus teikiamos rekomendacijos dėl to, 
kaip sudaryti programų vertinimo ir stebėsenos vei ‑
klos planus, užtikrinant šių dviejų aspektų tarpusa ‑
vio papildomumą. Atrenkant projektus ĮROS tikslais, 
nuo 2015 m. sausio mėn. bus labiau atsižvelgiama 
į tai, ar yra numatytas vertinimas.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 34
Rengiamos instrukcijos ir rekomendacijos darbuoto ‑
jams apie tai, kaip reikėtų rengti ir įgyvendinti būsi ‑
mus stebėsenos ir vertinimo planus, ir kokių atsa ‑
komųjų veiksmų reikėtų imtis siekiant atsižvelgti 
į vertinimų išvadas ir rekomendacijas. Be to, kuriama 
informacijos valdymo sistema, kuri palengvins pro ‑
gramų vertinimo valdymą ir stebėseną. Papildomą 
grįžtamąją informaciją teiks 2013 m. delegacijose ir 
veiklos padaliniuose įsteigtas vertinimo korespon ‑
dentų tinklas.
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS 
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į   
EuropeAid  valdomos išorės pagalbos bendrą  
žmogiškųjų išteklių valdymą.
19
Kuriama informacijos valdymo sistema bus teikiama 
tikslesnė informacija apie programų vertinimų skai ‑
čių ir sąnaudas.
20
Stebėsenos, ataskaitų teikimo, tarpinio vertinimo 
ir, bendresne prasme, projekto valdymo veikla yra 
taip glaudžiai tarpusavyje susijusios, kad bet koks 
išteklių paskirstymas tarp jų gali būti tik apytikris. 
Tai dar labiau būdinga naujajai ĮROS, kuri turi tapti 
pagalbine priemone vykdant bendrą programų 
stebėseną.
21
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS 
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į  Europe ‑
Aid valdomos išorės pagalbos bendrą žmogiškųjų 
išteklių valdymą.
22
Siekis netaikyti ĮROS, jei numatomas vertinimas, 
tapo taikytinu principu dar prieš vykdomą stebė ‑
senos ir vertinimo sistemų reformą (tai nurodo ir 
Audito Rūmai). Vykdant šią reformą taip pat bus 
įvesti programų vertinimo atrankos ir planavimo 
kriterijai. Be to, bus nustatytas naujas reikalavi ‑
mas delegacijoms ir veiklos padaliniams parengti 
stebėsenos ir vertinimo planą, kuris padės užtikrinti 
ĮROS peržiūrų ir tarpinių programos vertinimų 
papildomumą.Peržiūrėtoje ĮROS sistemoje Komisija nebetaiko ex 
post  ĮROS, nes ji nėra stebėsenos priemonė, be to, ji 
nėra laikoma tinkama priemone poveikiui įvertinti.
Komisijos požiūriu, paramos biudžetui vertinimo 
metodika būdingų ribotumų neturi.
Įžanga
03
Paskutinis (ketvirtas) 318 straipsnio įvertinimo 
pranešimas buvo priimtas 2014 m. birželio 26 d. 
Jame remiamasi patirtimi, įgyta rengiant ankstes ‑
nes pranešimų versijas, ir tinkamai atsižvelgiama 
į Audito Rūmų ir Europos Parlamento rekomenda ‑
cijas, įskaitant 2014 m. vasario 26 d. EP rezoliucijoje 
priimtas rekomendacijas.
09
Pagrindinė sistema, kurią EuropeAid  taiko siek ‑
dama stebėti programos įgyvendinimą vietoje, yra 
Komisijos tarnybų ir ES delegacijų atliekama vidaus 
stebėsena pagal 2007 m. vidaus stebėsenos gaires 
ir 2012 m. paramos biudžetui gaires. Taigi, ĮROS 
sistema yra papildoma išorės konsultantų įgyven ‑
dinta programos įgyvendinimo stebėsenos sistema 
atskirą projekto dalį sudarančioms programoms.
Pastabos
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS  
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į   
EuropeAid valdomos išorės pagalbos bendrą  
žmogiškųjų išteklių valdymą.
17
Delegacijos ir veiklos padaliniai jau atsiskaito 
EuropeAid  vadovybei įtraukdami į metinio val ‑
dymo planą metinį vertinimo planą ir sistemingai 
informuodami būstines apie savo vertinimo plano 
įgyvendinimą išorės pagalbos valdymo ataskaitose 
(IPVA). 
Komisijos atsakymas 35
29
Komisija primena, kad vertinimų atlikimo norma yra 
didesnė nei 80 %, kuri yra EuropeAid  atskaitos taškas 
(KPI 19 IPVA).
IPVA turės būti pateikti patobulinti dokumentai 
dėl programos vertinimų planavimo nesilaikymo  – 
pateikiamų dokumentų tipą nustatys delegacijos ir 
pagrindinės būstinės tarnybos būsimuose stebėse ‑
nos ir vertinimo planuose.
31
Vykdant išsamesnę stebėsenos ir ataskaitų teikimo 
reformą peržiūrėtoje ir 2014 m. gegužės mėn. priim ‑
toje ĮROS sistemoje pagrindinis tikslas yra pagerinti 
delegacijų ir veiklos padalinių vidaus stebėseną ir 
ataskaitų teikimą ir sumažinti pernelyg didelę pri ‑
klausomybę nuo išorės ĮROS, kaip nurodyta Audito 
Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2011 dėl įgalio ‑
jimų perdavimo. Pagrindinis naujosios ĮROS tikslas 
yra teikti vidaus stebėsenos ir ataskaitų teikimo 
paramą. Atrankos metodikoje atsižvelgiama į šiuos 
prioritetus:
— Vidaus stebėsenos tikslais atrankos ĮROS per ‑
žiūrai metodikoje daugiausiai dėmesio skiria ‑
ma tiems projektams ir programoms, kuriuos 
delegacijos ir veiklos padaliniai atrinko dėl to, 
kad: 1) juose yra problemų;2) jų atžvilgiu trūksta 
sektorių patirties ir 3) juos įgyvendinant nebūtų 
galima apsilankyti vietoje.
— Ataskaitų apie rezultatus tikslais sistema turi 
teikti paramą rengiant įgyvendintų projektų re ‑
zultatų ataskaitas, apimančias visus konkrečiais 
metais įgyvendintus didesnės nei 750 000 EUR 
vertės projektus ir programas, ir padėti delega ‑
cijoms ir veiklos padaliniams teikiant ataskaitas 
apie rezultatus, įskaitant apibendrintus rezul ‑
tatus pagal Komisijos būsimą ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo rezultatų sistemą.
Todėl Komisija mano, kad tai, jog į naująją sistemą 
bus įtraukta įgyvendinamų programų rizika pagrįsta 
atranka ir nustota naudotis ĮROS kaip Komisijos 
pagalbos portfelio bendro veiksmingumo išma ‑
tavimo rodikliu, naujoji sistema padidins ĮROS 
sistemos vertę atsižvelgiant į jos pagrindinį tikslą. 
Nors ĮROS nėra skirta matuoti Komisijos pagalbos Komisija mano, kad  EuropeAid  vertinimo ir ĮROS 
sistemos suteikia tinkamų ir patikimų faktų, nepai -
sant reikalingų patobulinimų.
26
Nurodymai ir rekomendacijos darbuotojams dėl 
programų vertinimo atrankos kriterijų ir vertinimų 
planavimo rengiant stebėsenos ir vertinimo planus, 
sudarys dalį bendrų nurodymų ir rekomendacijų dėl 
stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo reformų. 
Šios rekomendacijos bus paskelbtos iki 2014 m. 
pabaigos. Į atrankos kriterijus bus atsižvelgta finan ‑
savimo susitarimuose.
26 a)
Tarpiniai vertinimai yra privalomi konkrečiais 
atvejais koncepcijos rengimo etape, atsižvelgiant 
į programos specifiką.
26 b)
Ex‑post  vertinimai yra privalomi konkrečiais atvejais 
koncepcijos rengimo etape, atsižvelgiant į progra ‑
mos specifiką.
Daugeliu atveju vertinimai atliekami taip, kaip 
suplanuota.
27
Sistemos jau yra įdiegtos, tačiau Komisija pripažįsta, 
kad jas reikia pagerinti.
28
Dėl politinės įvairių šalių padėties, nuolat sudė ‑
tingėjančių vertinimų (visų pirma, atliekamų kartu 
su partneriais ir kitais paramos teikėjais), taip pat 
tų vertinimų sutartinės struktūros pokyčių, ne tik 
stigo darbuotojų, bet ir atlikta mažiau nei planuota 
strateginių vertinimų.
Komisijos atsakymas 36
38
Būdingus dabartinės situacijos trūkumus turėtų 
pašalinti kelios pagal peržiūrėtą ĮROS sistemą tai ‑
kytinos priemonės: ĮROS peržiūrų kokybės pageri ‑
nimas, geresnės sąlygos ĮROS rangovams atliekant 
atitinkamą vidaus kokybės kontrolę, išorės kokybės 
užtikrinimo sistemos sukūrimas, didesnis dėmesys 
atsižvelgimo nustatymo procesui ir peržiūrėtos ĮROS 
sistemos įgyvendinimo pagerintai bendrai stebėse ‑
nai. Naujame ĮROS informacijos valdymo modulyje 
planuojamas atsižvelgimo kodų nustatymas yra kita 
priemonė, kuri turėtų padėti siekti to paties tikslo.
Komisija mano, kad vertinimo ir ĮROS sistemos 
pateikia pakankamą informaciją apie pasiektus 
rezltatus, nepaisant reikalingų patobulinimų.
Naujuoju 2014–2020  m. programavimo laikotarpiu 
Komisija sustiprino savo pastangas nustatydama 
SMART tikslus ir rodiklius, kuriuos būtų galima pati -
krinti. Tuo tikslu buvo peržiūrėti nauji programa -
vimo dokumentai ir prie minėtų pastangų prisidėta 
konkrečiais veiksmais projekto lygmeniu.
40
Siekiant apimti įvairias situacijas, regioninių ir 
pasaulio lygmeniu vykdomų teminių programų 
tikslai ir rodikliai turi būti bendriniai. (Žr. atsakymus 
į 1 langelio pastabas).
1 langelis.
Investavimas į žmones – visame pasaulyje vykdoma 
teminė programa, apimanti visas besivystančias 
šalis. Tai reiškia, kad daugeliu atvejų tikslai yra 
nustatyti gana aukštame lygyje būtent dėl to, kad 
apimtų daugelį įvairių situacijų.
Tikslas, nurodytas 2007 – 2013 m. Bolivijos progra ‑
mavimo dokumentui, yra daugiau bendrinis (arba 
bendras), ir tai nėra konkrečių tikslų rinkinys.portfelio bendrą veiksmingumą, vidaus stebėsenos, 
veiklos ir rezultatų ataskaitų ir planuojamų ataskaitų 
apie suvestinius rezultatus pagerinimas, pasinaudo ‑
jant Komisijos būsima ES vystymosi ir bendradarbia ‑
vimo rezultatų sistema, turi būti viena iš priemonių, 
leidžiančių Komisijai geriau išmatuoti bendrą savo 
portfelio veiksmingumą.
33
Remiantis naujomis ĮROS sutartimis, kurios turi būti 
pasirašytos 2014 m., visas peržiūras ir paramos misi ‑
jas turi atlikti vyriausieji ekspertai, kurie turėtų būti 
ir sektoriaus specialistai. Be to, didelę dalį peržiūrų 
iš tikrųjų turėtų atlikti pagrindiniai specialistai, 
įdarbinti nuolatiniam darbui, o kitoms peržiūroms 
specialistai turi būti įdarbinami ad hoc  pagrindu.
36
Naujausioje savo vertinimo politikoje EuropeAid  
pabrėžė, kad yra svarbu laikytis esamų rekomen ‑
dacijų dėl kontrolinių grupių įsteigimo. (Esamas 
rekomendacijas rasite: http://ec.europa.eu/europe ‑
aid/evaluation/methodology/guidelines/gba_det_
en.htm#01_03  and http://ec.europa.eu/europeaid/
evaluation/methodology/examples/131011 ‑tor‑pro ‑
ject‑evaluations‑guidance_en.pdf ).
37
2013 m. įsteigtu vertinimo korespondentų tinklu sie ‑
kiama iš esmės sustiprinti vertinimo funkciją visoje 
sistemoje, įskaitant delegacijas.
Daugiau dėmesio bus skiriama programų vertinimo 
kokybės kontrolės klausimams.
Komisijos atsakymas 37
47
Audito Rūmų nurodytas EIB metodas yra specifinis 
ir turi būti vertinamas kartu su EIB valdomų paskola 
pagrįstų veiksmų pobūdžiu. Jis negali būti lygina ‑
mas su dotacijos teikėjo atveju, kaip ir ES negali būti 
lyginama dotacijomis pagrįsto programų finansa ‑
vimo atveju.
Rengiamoje ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
rezultatų sistemoje, kuria remdamasi Komisija siekia 
pateikti pirmą ataskaitą 2015 m., toks metodas nėra 
taikomas.
Paramos biudžetui vertinimo metodika davė gerų 
rezultatų ir buvo pripažinta tarptautiniu lygiu.
48
Dokumente, kuriame nustatoma biudžeto paramos 
metodika, parengta globojant EBPO PVK, patei ‑
kiamas patikimas metodas, įvertinantis paramos 
biudžetui vertinimo sudėtingumą.
49
Metodo patikimumas yra pripažįstamas tarptauti ‑
nės vertinimo bendruomenės, ir jis buvo paskelbtas 
EBPO interneto svetainėje.
Atitinkamai Komisija nemato jokių priežasčių, 
kodėl reikėtų nurodyti kokius nors savo metodikos 
trūkumus. Iki šiol atlikti septyni paramos biudže ‑
tui vertinimai, kuriuose buvo įvertinti biudžeto 
paramos rezultatai ir pateiktos rekomendacijas dėl 
patobulinimų.
Vertinimai yra visos rezultatų grandinės vertinimo 
priemonė, bet išdirbių ir tiesioginių rezultatų pra -
sme vidaus stebėsena pateikia pirminę informaciją 
ir yra naudojama siekiant užtikrinti ataskaitas apie 
viso portfelio rezultatus.
50
Komisija mano, kad ĮROS nėra tinkama priemonė 
siekiant teikti informaciją apie tvarumą ir poveikį, 
ir sprendimas atlikti ex post  vertinimą turėtų būti 
priimamas atskirai dėl kiekvieno konkretaus atvejo.41
Programų, apimančių kelias šalis ir regionus, tiks ‑
luose nurodyti pagrindiniai prioritetai; kiekvienos 
paprogramės konkretūs tikslai yra konkretesni, 
o rodiklius turėtų būti galima išmatuoti.
2 langelis.
Komisija nori pabrėžti, kad šie pavyzdžiai yra susiję 
su bendraisiais tikslais.
Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių migracijos 
programos atveju Teisingumo Teismas nurodė tik 
dalį programos tikslų. Visi tikslai nurodyti: http://
www.enpi‑info.eu/mainmed.php?id_type=10&id=9
42
Tyrimo, kurį nurodo Audito Rūmai, tikslas buvo 
peržiūrėti su paskutinio programavimo laikotarpio 
(2007–2013 m.) teisinėmis priemonėmis susijusius 
vertinimus. Į tyrimo rezultatus atsižvelgta rengiant 
2014–2020 m. daugiametę finansinę programą api ‑
mančias priemones.
Strateginiuose vertinimuose daugiausiai dėmesio 
skiriama pasiektų rezultatų sekai, o ne programų 
įgyvendinimui.
Bendras Komisijos atsakymas į 43–45 
dalių pastabas
Priimant sprendimą atlikti programos ex post  ver‑
tinimą, svarstoma, ar tai būtų veiksminga ir reika ‑
linga. Sprendimas neturėtų būti priimtas atskirai, 
tačiau atsižvelgiant į finansinę ir strateginę ketina ‑
mos įvertinti programos svarbą.
46
Peržiūrėtoje ĮROS sistemoje Komisija nebetaiko ex 
post  ĮROS, nes ji nėra stebėsenos priemonė, be to, ji 
nėra laikoma tinkama priemone poveikiui įvertinti.
Komisijos atsakymas 38
Komisija imsis papildomų priemonių siekdama 
pagerinti atsižvelgimo į  programų vertinimus ir 
ĮROS dokumentaciją.
57
Atsižvelgimas į programos vertinimus sudaro naujų 
projektų pasiūlymų (naujų projektų identifikavimo 
ir koncepcijos rengimo etapų) „įgytos patirties“ 
skyriaus dalį, kai laikoma, jog tai reikalinga.
Kartu su 2013 m. programos vertinimų atnaujinta 
techninių sąlygų forma pateiktose gairėse pabrė ‑
žiama būtinybė dokumentuose užregistruoti 
valdymo reagavimą. ĮROS atveju atnaujinta sistema 
turi apimti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų 
ĮROS peržiūros atitinkamo atsižvelgimo plano nusta ‑
tymą ir atitinkamą tokio atsižvelgimo stebėseną.
Programų vertinimo atveju į tai bus atsižvelgta 
būsimose instrukcinėse gairėse, taip pat rengiamoje 
informacijos valdymo sistemoje.
58
ĮROS atveju, kaip nurodyta 59 punkto atsakyme, 
atnaujinta sistema turi apimti atitinkamas priemo ‑
nes, kurios užtikrintų ĮROS peržiūros atitinkamo 
atsižvelgimo plano nustatymą ir atitinkamą tokio 
atsižvelgimo stebėseną.
Šiuo metu Komisija rengia informacijos valdymo 
sistemą, skirtą pagerinti programos vertinimų 
sklaidą.
60
ĮROS veiklos duomenys ankstesne forma nebebus 
apibendrinami nei metinėse veiklos ataskaitose, nei 
metinėse ataskaitose.52
Rengdama paskutinę (ketvirtą) 318 straipsnio įver ‑
tinimo pranešimo, priimto 2014 m. birželio 26 d., 
redakciją, Komisija tinkamai atsižvelgė į Audito 
Rūmų 2012 m. metinėje ataskaitoje pateiktas 
pastabas.
Komisija taip pat remiasi savo atsakymais į Audito 
Rūmų pastabas pagal EAR 2012 m. metinės atas ‑
kaitos 10 skyrių, kuriame ji pateikia savo poziciją 
dėl informacijos apie veiklos rezultatus 318 straips ‑
nio įvertinimo pranešimo trečiojoje ir vėlesnėse 
redakcijose.
Atsižvelgimo mechanizmai yra įdiegti, tačiau juos 
būtų galima patobulinti.
54
Atsižvelgiant į strateginių vertinimų sudėtingumą, 
yra sunku susieti aiškius įsipareigojimus su aukšto 
lygio rekomendacijomis. 2013 m. vertinimo skyrius 
atliko tyrimą dėl to, kaip buvo atsižvelgta į strategi ‑
nių vertinimų rezultatus. Tuo remiantis yra peržiū ‑
rima valdymo reagavimo sistema. Bet kuriuo atveju 
atsakomybė yra akivaizdžiai susijusi su geografinė ‑
mis arba teminėmis tarnybomis, atsakingomis už 
programų arba politikos krypčių įgyvendinimą.
55
Valdymo reagavimo sistemoje bus įvertinta ne tik 
atsižvelgimo laikotarpio trukmė, bet ir kiti klausimai, 
kaip antai tarpininkavimas dėl vertinimo rezultatų ir 
aukščiausiosios vadovybės dalyvavimas.
56
Vertinimo padalinys nežino, kokiai rekomendaci ‑
jai yra pritarta. Užpildytose fiches contradictoires  
(pranc. „prieštaravimų kortelės“) yra aiškiai nuro ‑
dyta, ar konkrečiai rekomendacijai buvo pritarta, 
pritarta iš dalies, arba nepritarta. Remdamasi Audito 
Rūmų nurodytais tyrimais, Komisija priėmė strate ‑
ginio vertinimo rezultatų panaudojimo pagerinimo 
veiksmų planą.
Komisijos atsakymas 39
Išvados ir rekomendacijos
65
Komisija mano, kad strateginių vertinimų sistemos 
yra iš esmės patikimos, nors jas dar būtų galima 
patobulinti. Programų vertinimo ir ĮROS sistemos 
egzistuoja, nors ne visos jų sritys veikia tinkamai.
66
Programos vertinimų priežiūros sistema egzistuoja, 
ir imamasi veiksmų jų veiksmingumui pagerinti.
Komisija mano, kad strateginių vertinimų ir ĮROS 
finansiniai asignavimai yra valdomi gerai ir kad pro ‑
gramų vertinimus būtų galima patobulinti.
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS 
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į  Europe ‑
Aid valdomos išorės pagalbos bendrą žmogiškųjų 
išteklių valdymą.
67
Komisijos vertinimo išvados yra pagrįstos tarptau ‑
tiniu mastu pripažinta OECD suderinta metodika. 
Darbuotojams bus teikiamos rekomendacijos dėl 
to, kaip sudaryti programos vertinimo ir stebėsenos 
veiklos planus, užtikrinant šių dviejų aspektų tarpu ‑
savio papildomumą.
Programų vertinimo planų įgyvendinimo stebėse ‑
nos sistema jau egzistuoja pusmečio išorės pagal ‑
bos valdymo ataskaitoje (IPVA), o Komisijos nariai 
jau gavo informacijos apie atitinkamą pažangą 
strateginių vertinimų srityje.
Komisija inicijavo ĮROS reformas, kurios turėtų iš 
esmės pagerinti sistemos kokybę ir, visų pirma, 
išorės kokybės užtikrinimą.Šiuo metu Komisija rengia atitinkamą informacijos 
valdymo sistemą, skirtą pagerinti tokią sklaidą.
61
Programų vertinimo sklaida bus pagerinta, nes:
— pirma, parengus informacijos valdymo sistemą, 
bus pagerinta prieiga prie tokių vertinimų;
— antra, dėl to pagerės teminių skyrių vykdoma 
tokių vertinimų analizė; ir
— galiausiai, pagerės delegacijų ir suinteresuotųjų 
subjektų iš atitinkamų šalių ryšiai.
Šioje veikloje svarbų vaidmenį gali atlikti vertinimo 
korespondentų tinklas.
62
Informacijos valdymo sistema, kurioje bus progra ‑
mos vertinimų duomenų bazė, susies ir informaciją 
apie įgytą patirtį.
63
Šiuo metu Komisija rengia atitinkamą informacijos 
valdymo sistemą, skirtą pagerinti tokią sklaidą.
64
IT priemonė, apimanti ĮROS ir programos vertini ‑
mus, jau buvo pradėta rengti audito metu.
2014 m. jos rengimas vėlavo dėl to, kad buvo ben ‑
drai peržiūrima kuriamos EuropeAid  naujos veiklos 
informacijos valdymo sistemos kryptis. Tačiau tai 
nekelia abejonių dėl poreikio sukurti tokią sistemą.
Komisijos atsakymas 40
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Žmogiškųjų išteklių valdymas vertinimo ir ĮROS 
tikslais turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į  Europe ‑
Aid valdomos išorės pagalbos bendrą žmogiškųjų 
išteklių valdymą.
2 rekomendacija
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Darbuoto ‑
jams bus teikiamos rekomendacijos dėl to, kaip 
sudaryti programos vertinimų ir stebėsenos vei ‑
klos planus, užtikrinant šių dviejų aspektų tar ‑
pusavio papildomumą. Atrenkant ĮROS skirtus 
projektus nuo 2015 m. sausio mėn. bus labiau 
atsižvelgiama į tai, ar yra numatytas vertinimas.
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Programos 
vertinimo planų atveju tai bus daroma remiantis 
išorės pagalbos valdymo ataskaita (IPVA).
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
3 rekomendacija
—  Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Daugiau 
dėmesio bus skiriama programos vertinimų ko ‑
kybės kontrolės klausimams. Projektų vadovams 
taip pat bus teikiamos geresnės rekomendacijos 
ir pagalba per dabar kuriamą programų vertini ‑
mo informacijos valdymo sistemą.
—  Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Bus page ‑
rinta programų vertinimo stebėsenos sistema.68
Atsižvelgimo ir sklaidos mechanizmai jau yra įdiegti. 
Gerinami esami ĮROS mechanizmai. Parengta ir 
paskelbta atsižvelgimo į strateginius vertinimus 
koncepcija.
Programų vertinimo atžvilgiu Komisija pripažįsta, 
kad patobulinimai gali būti padaryti dėl atsižvel ‑
gimo, priežiūros ir stebėsenos funkcijų, kurios bus 
įtrauktos į dabar kuriamą informacijos valdymo 
sistemą, ir suteiks, be kita ko, tinkamą prieigą prie 
programų vertinimo, taip pat užtikrins geresnę 
sklaidą.
69
SMART tikslai ir patikrinami rodikliai yra nustatomi 
daugiamečio programavimo ir projekto dokumentų 
lygmeniu.
Sprendimas dėl to, ar reikėtų atlikti ex post  verti ‑
nimą, priimamas taikant veiksmingumo ir aktua ‑
lumo kriterijus. Atskirų ex post  vertinimų skaičius 
nėra svarbus.
Peržiūrėtoje ĮROS sistemoje Komisija nebetaiko ex 
post  ĮROS, nes ji nėra stebėsenos priemonė, be to, ji 
nėra laikoma tinkama priemone poveikiui įvertinti.
Komisijos požiūriu, paramos biudžetui vertinimo 
metodika būdingų ribotumų neturi.
70
2014 m. gegužės mėn. EuropeAid  priimta peržiū ‑
rėta ĮROS reforma siekiama ne tik išaiškinti, koks 
yra skirtumas tarp ĮROS ir vertinimo, bet ir padaryti 
sistemą veiksmingesnę; konkretūs veiksmai bus 
nurodyti išsamiose instrukcijose, kurios bus išsiųs ‑
tos darbuotojams iki 2014 m. pabaigos. Paskelbus 
vertinimo politikos dokumentą „Evaluation matters“ 
(angl. „Vertinimas yra svarbus“, kuriame atsižvel ‑
giama į plataus masto konsultacijas ir diskusijas, 
įvykusias nuo 2013 m. spalio mėn. iki 2014 m. kovo 
mėn., bus atnaujintos ir sugriežtintos konsultacijos 
darbuotojams dėl vertinimo principų, atsakomybės 
ir procedūrų.
Komisijos atsakymas 41
4 rekomendacija
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir skatina 
naudoti SMART tikslus ir rodiklius, kuriuos būtų 
galima patikrinti.
— Komisija nepritaria šiai rekomendacijai, nes 
sąnaudos ir nauda nebuvo įrodytos.
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai, su sąlyga, 
kad iš tolesnio tyrimo paaiškės, jog dažnesni ex 
post  vertinimai yra veiksmingi ir naudingi.
5 rekomendacija
— Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai. 
Stebėjimo laikotarpio pratęsimas yra viena iš 
atsižvelgimo sistemos peržiūroje vertinamų 
galimybių.
— Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Tokia duo ‑
menų bazė jau yra kuriama.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ‑AB‑14‑018‑LT‑N ISSN 1977 ‑5725
Vertinimas ir į  rezultatus orientuotas stebėjimas 
(ĮROS) yra EuropeAid  rezultatų atskaitomybės 
sistemos dalis. Audito Rūmai nustatė, kad 
EuropeAid  vertinimo ir ĮROS sistemos nėra 
pakankamai patikimos. Apskritai vertinimo ir 
ĮROS funkcijos yra gerai organizuotos. Tačiau kai 
kurie sistemų rengimo ir įgyvendinimo trūkumai 
sumažina EuropeAid  gebėjimą vertinti ES 
politikos tikslų pasiekimą ir apie jį pranešti.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI