Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Lyčių lygybės strategijos“

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Pranešėja Giulia BARBUCCI Bendrapranešėjė Indrė VAREIKYTĖ

Prašymas pateikti nuomonę Europos Komisija, 2020 4 22 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Biuro sprendimas 2020 2 18 Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius Priimta skyriuje 2020 6 17 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 7 16 Plenarinė sesija Nr. 553 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 171 / 38 / 7

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK supranta, kad COVID-19 pandemija daro poveikį lytims ir labai išryškino socialinės ir ekonominės nelygybės lyčių aspektą. Į šį klausimą reikia visapusiškai atsižvelgti naujojoje Lyčių lygybės strategijoje. Europos Komisija Lyčių lygybės strategiją turėtų įgyvendinti kartu spręsdama COVID-19 poveikio problemą ir taikydama konkrečiai pritaikytas tikslines politikos priemones.

1.2. EESRK rekomenduoja priimti lyčių aspekto integravimo strategijas visuose programavimo ir valdymo organuose bei infrastruktūroje ir ragina Komisiją aktyviai skatinti valstybes nares laikytis tokio pat požiūrio. Be to, Komitetas pritaria tarpsektorinio požiūrio į lyčių lygybę taikymui, be kita ko, užkertant kelią įvairių formų diskriminacijai.

1.3. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti proporcingą vyrų ir moterų dalyvavimą patariamuosiuose ir techniniuose organuose, įsteigtuose aptarti politikos priemones, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką ir užkirsti kelią socialinei ir ekonominei marginalizacijai dėl COVID-19.

1.4. Be to, EESRK ragina valstybes nares užtikrinti, kad lyčių aspektu grindžiamas požiūris būtų visapusiškai įtrauktas į ekonomikos gaivinimo po COVID-19 priemones, siekiant spręsti ilgalaikės lyčių nelygybės problemą taikant strateginį ir struktūrinį požiūrį ir skatinti bei gerinti moterų dalyvavimą visais darbo rinkos lygmenimis.

1.5. EESRK ragina kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje įtvirtinti ryžtingesnius įsipareigojimus lyčių lygybės srityje. Šį požiūrį taip pat reikia įtraukti į Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo procesą ir 2019–2024 m. šešis Komisijos prioritetus bei į Europos semestro rekomendacijas.

1.6. EESRK pritaria Komisijos parengtai Lyčių lygybės strategijai ir ragina Komisiją sukurti koordinavimo mechanizmą, kuris apimtų visas valstybes nares, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas.

1.7. EESRK ragina valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant pagerinti švietimo ir profesinį orientavimą, kaip priemonę didinti sąmoningumą lyčių klausimais ir suteikti tinkamesnių išteklių ir priemonių, kurios užtikrintų labiau lyčiai atžvalgų požiūrį ir sumažintų lyčių segregaciją švietimo ir užimtumo srityse.

1.8. EESRK ragina imtis priemonių siekiant pašalinti atotrūkį tarp lyčių skaitmeninių įgūdžių srityje ir lyčių aspektu grindžiamą požiūrį visapusiškai įtvirtinti skaitmeninėje ir dirbtinio intelekto darbotvarkėse ES ir valstybių narių lygmeniu, sudarant konkrečią darbotvarkę ir kartu parengiant lyčiai atžvalgų stebėsenos mechanizmą.

1.9. Kaip dar labiau išryškino COVID-19 krizė, darbo užmokesčio skirtumas tebėra viena pagrindinių lyčių nelygybės ir diskriminacijos formų. EESRK ragina Komisiją nedelsiant toliau nagrinėti pasiūlymą taikyti privalomas priemones dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skaidrumo ir yra pasirengęs atlikti pagrindinį vaidmenį propaguojant lyčių aspekto integravimo strategiją siekiant vienodo darbo užmokesčio.

1.10. EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti taikyti veiksmingą požiūrį siekiant užkirsti kelią bet kokios formos smurtui prieš moteris ir suteikti moterims apsaugą. EESRK pritaria priemonėms, kuriomis būtų remiamos ir priimamos tarptautinės ir Europos iniciatyvos, skirtos smurtui prieš moteris panaikinti. Kad užtikrintų greitą tokių iniciatyvų įgyvendinimą, EESRK gali bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis.

1.11. Rinkdamas ir skleisdamas socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų gerosios praktikos pavyzdžius, EESRK atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą apie priemones ir organizacinę struktūrą, kurios užkirstų kelią seksualiniam priekabiavimui namuose ir darbe ir nuo jo apsaugotų.

1.12. EESRK rekomenduoja taikyti sisteminį požiūrį į priežiūros politiką, kuris apimtų keletą kitų politikos aspektų (darbo užmokesčio skaidrumą, viešąsias paslaugas, infrastruktūrą, mokesčius, susisiekimą, skaitmeninę ir dirbtinio intelekto darbotvarkes, ES fondus). ES valstybės narės turėtų toliau stengtis didinti vietų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose pasiūlą, įperkamumą ir kokybę.

1.13. EESRK ragina Komisiją remti valstybes nares, užtikrinant, kad darbo rinkoje dalyvautų daugiau neįgalių moterų, taip įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją (angl. UNCRPD), ir moterų iš visų kitų pažeidžiamų grupių (įskaitant romų kilmės moteris ir migrantes).

1.14. Lygios dalyvavimo galimybės yra labai svarbios atstovaujamajai demokratijai visais lygmenimis – Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos. EESRK pritaria lygiateisiam dalyvavimui ir lyčių pusiausvyrai sprendimų priėmimo procese ir politiniame, ekonominiame ir socialiniame gyvenime, įskaitant socialinio ir pilietinio dialogo struktūras. Siekiant spręsti mažo sprendimus priimančiuose organuose dirbančių ir sprendimų priėmimo procese dalyvaujančių moterų skaičiaus problemą, reikalingi pozityvūs veiksmai, pagrįsti teisėkūros, biudžeto, savanoriškomis, organizacinėmis ir kultūrinėmis priemonėmis.

1.15. EESRK dar kartą prašo Tarybos toliau diskutuoti dėl direktyvos dėl lyčių pusiausvyros bendrovių valdybose gerinimo.

1.16. EESRK ragina žiniasklaidą ir reklamos sektorių siekti, kad daugiau moterų eitų su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, ir padėti griauti lyčių stereotipus žiniasklaidos turinyje, priimant elgesio kodeksus ir kuriant mechanizmus, kad būtų užtikrinta lyčių lygybė sprendimų priėmimo organuose.

1.17. EESRK prašo Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) į lyčių lygybės indeksą įtraukti lyčių lygybės žiniasklaidoje temą, kad būtų atkreiptas dėmesys į lyčių nelygybę.

2. Įžanga

2.1. ( 4 ) Lyčių lygybė yra ne tik svarbi Europos Sąjungos vertybė ( 1 ) , bet ir privalomas įgaliojimas veikti ( 2 ) . Komisija moterų ir vyrų lygybę laiko svarbiu principu ir vienu iš savo įgaliojimų tikslų, tačiau iš įrodymų matyti ( 3 ) ( 5 ) , kad pažanga siekiant lyčių lygybės ES daroma labai lėtai. Ši EESRK nuomonė parengta atsižvelgiant į 2020 m. kovo mėn., prieš COVID-19 pandemiją, Komisijos paskelbtą 2020–2025 m. Lyčių lygybės strategiją. EESRK supranta, kad COVID-19 pandemija daro poveikį lytims ir kad į tai reikėtų atsižvelgti Lyčių lygybės strategijoje. Svarbu pabrėžti, kad ši ekstremalioji padėtis dar labiau didina lyčių nelygybę, kuri egzistavo dar prieš krizę. Moterims kyla vis didesnė smurto, skurdo, įvairių formų diskriminacijos ir ekonominės priklausomybės grėsmė, todėl Komitetas rekomenduoja Komisijai nedelsiant imtis priemonių, kad būtų įgyvendinta Lyčių lygybės strategija, kartu sprendžiant COVID-19 protrūkio poveikio moterims ir mergaitėms problemą pasinaudojant konkrečiai pritaikytomis ir tikslinėmis politikos priemonėmis. Strategijoje nurodomos šios veiksmų sritys:

2.1.1. Smurtas prieš moteris yra viena iš nepriimtiniausių diskriminacijos dėl lyties formų.

2.1.2. Komisija ragina atlikti sisteminę analizę, imtis griežtesnių priemonių siekiant griauti stereotipus ir panaikinti smurtą dėl lyties, priekabiavimą, patyčias ir bauginimą, taip pat imtis priemonių apsaugoti aukas, o nusikaltėlius patraukti atsakomybėn. COVID-19 krizės metu padaugėjo smurto šeimoje atvejų, nes moterims kyla didesnė grėsmė patirti smurtą nuo partnerio rankos namuose.

2.1.3. Moterų užimtumas. Duomenys rodo, kad lyčių nelygybė ekonomikoje ir nuolatinis disbalansas priežiūros pareigų srityje labai apriboja visišką socialinį ir ekonominį moterų įgalėjimą ir jų galimybes gauti teisingą darbo užmokestį, pajamas ir pensijas. Ekonominės marginalizacijos riziką taip pat lemia įsitvirtinę stereotipai ir tarpsektorinės diskriminacijos formos. Įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis darbo rinkoje yra keleto struktūrinių veiksnių, neretai susijusių su lyčių aspektu, rezultatas. Šie veiksniai apriboja ekonominės politikos poveikį ir dėl jų mūsų visuomenė ir ekonomika netenka turimų moterų įgūdžių ir talentų.

2.1.4. Lyčių pusiausvyra dalyvaujant sprendimų priėmimo procese yra pagrindinis tikslas ir nuolatinis trūkumas. Siekiant spręsti sudėtingas ekonomines ir socialines problemas, būtina didinti vadovaujamas pareigas einančių moterų skaičių. Trumpuoju laikotarpiu vienas iš lyčių nelygybės klausimo sprendimų yra teisėkūros priemonės.

2.1.5. Lyčių aspekto integravimas yra strategija, skirta užtikrinti lyčių lygybę integruojant lyčių aspektą į visus politikos formavimo etapus. Visose ES valstybėse narėse už lyčių aspekto integravimo užtikrinimą ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio įtraukimo į politinę darbotvarkę skatinimą yra atsakinga speciali lyčių lygybės infrastruktūra ( 6 ) . Tokius institucinius mechanizmus reikėtų sustiprinti tvirtesniais politiniais įsipareigojimais ir geresniais įgūdžiais, kad jie apimtų atitinkamas priemones (įrodymais pagrįsta analizė, sisteminis pagal lytį suskirstytų duomenų rinkimas, biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ( 7 ) , stebėsena ir vertinimas paisant lyčių aspekto).

2.1.6. 2021–2027 m. ES fondai suteikia galimybę remti lyčių lygybę. EESRK parengė nuomonę ( 8 ) , kurioje jis ragina Parlamentą ir Tarybą parengti naujų ir tinkamų rodiklių, kad būtų galima geriau stebėti ES finansinį indėlį siekiant lyčių lygybės tikslų. Siekiama didinti moterų (ypač priklausančių pažeidžiamoms grupėms ( 9 ) , pvz., neįgalių moterų ( 10 ) , ir patiriančių įvairių formų diskriminaciją) dalyvavimą darbo rinkoje ir pagerinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros priemones, vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas ir infrastruktūrą. Dėl COVID-19 krizės būtina finansuoti priemones, kuriomis skatinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, investuoti į kokybiškas ir prieinamas viešąsias priežiūros paslaugas, išlaikyti užimtumo lygį ir remti pajamas.

2.1.7. Be to, EESRK mano, kad ES finansavimą reikėtų skirti labiau paisant lyčių aspekto, kad lyčių lygybė turėtų tapti atskiru tikslu, o ne būti susieta su kovos su diskriminacija tikslais, ir kad lyčių aspektu grindžiamą požiūrį reikėtų geriau integruoti į visus kitus konkrečius tikslus, taikant tarpdalykinį ir tarpsektorinį požiūrį.

3. Bendrosios pastabos dėl 2020–2025 m. Lyčių lygybės strategijos ir pasiūlymai dėl jos įgyvendinimo

3.1. EESRK pritaria Komisijos požiūriui atnaujinti lyčių aspekto integravimą kaip strategiją lyčių lygybei užtikrinti ir prašo atsižvelgti į ypatingą COVID-19 pandemijos poveikį moterims. Finansinio programavimo mechanizmų valdymo srityje reikia visapusiškai įtvirtinti dvejopą požiūrį – pozityvius veiksmus ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio integravimą. Šį požiūrį taip pat reikia įtraukti į Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo procesą ir 2019–2024 m. šešis Komisijos prioritetus ( 11 ) , bei į Europos semestro rekomendacijas.

3.2. Eurofound ir Eurostato teikiamais duomenimis) turėtų būti geriau integruota į ES politikos valdymo procesą. Peržengiant konkrečias lyčių lygybės ribas, ši institucinė infrastruktūra turėtų tapti neatsiejama politinio mechanizmo dėl svarbiausių dabartinių dokumentų (skaitmeninė darbotvarkė, įgūdžių darbotvarkė, ES žaliasis kursas, Europos jaunimo tikslai Esama ES lygmens lyčių lygybės institucinė infrastruktūra (Teisingumo GD, EIGE, Europos Parlamentas, ES institucijos, patariamieji organai ( 12 ) ir Lygybės darbo grupė ( 13 ) , remiamair Eurostato teikiamais duomenimis) turėtų būti geriau integruota į ES politikos valdymo procesą. Peržengiant konkrečias lyčių lygybės ribas, ši institucinė infrastruktūra turėtų tapti neatsiejama politinio mechanizmo dėl svarbiausių dabartinių dokumentų (skaitmeninė darbotvarkė, įgūdžių darbotvarkė, ES žaliasis kursas, Europos jaunimo tikslai ( 14 ) ir kt.) dalimi.

3.3. EESRK pritaria minčiai, kad lyčių lygybei reikia taikyti daugiadalykės ir tarpsektorinės politikos požiūrį, orientuotą į socialinius ir ekonominius traukos veiksnius, dėl kurių atsiranda lyčių nelygybė, ir investuoti į įgalinančius veiksnius, dėl kurių didėja lyčių lygybė. EESRK ( 15 ) ragina laikytis strateginio požiūrio stebint lyčių aspektu grindžiamo požiūrio integravimą į visus teminius tikslus, nustatytus naujojoje 2021–2027 m. reglamentavimo finansinėje programoje.

3.4. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad dėl COVID-19 viruso jau sulėtėjo ES ekonomikos augimas. Įgyvendinant šią strategiją svarbu visapusiškai įvertinti makroekonominės politikos poveikį lyčių klausimui ir į jį atsižvelgti, kad būtų išvengta tolesnio lyčių nelygybės didėjimo ( 16 )

4. Konkrečios pastabos

4.1. EESRK ragina Europos Komisiją spręsti esamo lyčių lygybės srities koordinavimo mechanizmo klausimą, siekiant stebėti strategijos įgyvendinimą, kad būtų pranešama apie laimėjimus, susijusius su lyčių aspektu grindžiamu požiūriu. Taikant tokį koordinavimo mechanizmą taip pat būtų galima atsižvelgti į su lytimi susijusius aspektus įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir Europos semestro rekomendacijas.

4.2. EESRK jau prašė Europos Komisijos rekomenduoti ES šalims nustatyti nacionalinius tikslus ir rodiklius siekiant stebėti padėtį naudojantis metine rezultatų suvestine.

4.3. Smurto dėl lyties panaikinimas

4.3.1. Būtent moterys vis dar dažniau praneša apie priešišką socialinį elgesį ir smurtą tiek namuose, tiek darbo aplinkoje ( 17 ) . EESRK gali atlikti svarbų vaidmenį skleidžiant žinias apie šį reiškinį, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam smurtui prieš moteris. Socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali remti smurto prieš moteris prevenciją ir propaguoti lyčių lygybės paisymo kultūrą didindami informuotumą, rinkdami gerosios praktikos pavyzdžius ir jais dalydamiesi.

4.3.2. 2007 m. socialinių partnerių Europos pagrindų susitarimas dėl priekabiavimo ir smurto darbe yra priemonė užtikrinti, kad darbo vietoje nebūtų priekabiavimo ir smurto. Ji turėtų būti taikoma visoje Europoje ir visose darbo vietose, nepaisant įmonės dydžio.

4.3.3. Reikia remti tarptautines ir Europos iniciatyvas, kuriomis siekiama panaikinti smurtą prieš moteris. EESRK gali teikti tvirtą paramą įgyvendinant TDO konvenciją dėl smurto ir seksualinio priekabiavimo darbe. 2019 m. TDO konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo turėtų ratifikuoti ir įgyvendinti visų šalių vyriausybės tarptautiniu ir Europos lygmeniu, taip pat Europos Sąjunga. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2021 m. pasiūlyti priemonių Stambulo konvencijos tikslams pasiekti.

4.3.4. Patyčios kibernetinėje erdvėje ( 18 ) yra viena iš kliūčių, su kuriomis moterys susiduria dalyvaudamos internetinėje veikloje ir socialiniuose tinkluose. EESRK prašė Europos Komisijos sustiprinti ankstesnę darbo grupę „Moterys skaitmeniniame pasaulyje“ ir tolesnę veiklą, susijusią su iniciatyva „Digital4her“ ( 19 ) . Europos Komisija šias savanoriškas priemones turi derinti su teisėkūros sistema dėl smurto prieš moteris.

4.3.5. EESRK ne kartą ragino Komisiją atnaujinti Rekomendaciją dėl veiksmingų kovos su neteisėtu turiniu internete priemonių ir Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą, dėl kurio Europos Komisija susitarė su pasaulinėmis IT bendrovėmis, ir į neteisėto neapykantos kurstymo ( 20 ) apibrėžtį įtraukti priekabiavimą prie moterų ir jų bauginimą internete.

4.3.6. EESRK siūlo įsteigti ES lygmens skubios teisinės pagalbos fondą, kuris teiktų paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, teismuose užginčijančioms moterų teises pažeidžiančius teisės aktus ( 21 )

4.4. Lyčių nelygybės panaikinimas

4.4.1. Švietimas. Vis dar išlieka lyčių nelygybė švietimo srityje, kuri skatina lyčių segregaciją darbo rinkoje, daro įtaką užimtumui, pajamoms ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikčiai Vis dar išlieka lyčių nelygybė švietimo srityje, kuri skatina lyčių segregaciją darbo rinkoje, daro įtaką užimtumui, pajamoms ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikčiai ( 22 ) ( 23 ) . Reikėtų numatyti konkrečių priemonių orientavimo švietimo srityje sistemai ( 24 ) . Švietimas atlieka svarbų vaidmenį griaunant stereotipus ir išankstines nuostatas, pradedant nuo pradinės mokyklos.

4.4.2. Skaitmeninės ir dirbtinio intelekto technologijos ir įgūdžių įgijimas turi būti prieinami visiems, nepriklausomai nuo lyties, amžiaus ar socialinės ir ekonominės padėties. Svarbu didinti moterų ir merginų skaičių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT sektoriuose, kad būtų pašalintas skaitmeninis atotrūkis dėl nedidelio jų dalyvavimo, ir pateikti daugiau skaitmeninėje erdvėje nusipelniusių moterų pavyzdžių, kad būtų įveikti stereotipai, visų pirma atsižvelgiant į dabartinės COVID-19 ekstremaliosios situacijos poveikį.

4.4.3. Moterų ir merginų skaičiaus didinimas IRT kūrėjų darbo vietose gali padėti įveikti šališkumą lyties atžvilgiu, įtvirtintą tam tikrose technologijose. Todėl gyvybiškai svarbu užtikrinti visuotines galimybes kelti kvalifikaciją gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos, IRT ir dirbtinio intelekto sektoriuose ir darbo vietų apsaugą moterims, kurioms gresia jų netekti dėl prastų IRT įgūdžių.

4.4.4. Ypatingo dėmesio ir priemonių taip pat reikėtų skirti lyčių aspektu grindžiamam požiūriui finansinio švietimo srityje.

4.4.5. Užimtumas. Dėl lyčių nelygybės užimtumo srityje susidarė ilgalaikių pajamų, galimybių gauti paskolą, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų. Be to, tai didina skurdo, socialinės atskirties ir (arba) benamystės riziką. Nepaisant ES priimtų teisės aktų dėl vienodų užimtumo sąlygų, skirtingas vyrų ir moterų darbo užmokestis vis dar yra viena iš pagrindinių plačiai paplitusių lyčių nelygybės ir diskriminacijos formų.

4.4.6. Šiuo atžvilgiu pagrindinis vaidmuo galėtų tekti kolektyvinėms deryboms. Lyčių nelygybės problemą reikia spręsti visomis priemonėmis, siekiant stiprinti prieigą prie socialinės apsaugos, gerinti darbo kokybę ir didinti darbo rinkos stabilumą.

4.4.7. EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl privalomų priemonių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skaidrumo srityje, kurios turi būti pradėtos taikyti kuo greičiau, ir gali atlikti svarbų vaidmenį propaguojant lyčių aspekto integravimo strategiją siekiant vienodo darbo užmokesčio. 104 šalyse (PPO) moterys sudaro 70 proc. visų darbuotojų sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuje ir 58,6 proc. pasaulio darbuotojų paslaugų sektoriuje (TDO). Tai kelia grėsmę jų sveikatai dėl pandemijos. Dėl vyraujančios moterų segregacijos menkai apmokamuose sektoriuose ir mažų garantijų darbo vietose jos pačios pirmos gali netekti darbo arba patirti sveikatos problemų.

4.4.8. Darbo vietos ir užduotys, atliekamos priežiūros, valymo, prekybos ir sveikatos sektoriuose, svariai prisideda prie visuomenės ir ekonomikos, kaip pabrėžta ir COVID-19 krizės metu. Šios darbo vietos ir sektoriai, kuriuose tradiciškai dirba daug moterų, dažnai būna nepakankamai apmokamas, nepakankamai vertinamas ir jam būdingos mažų garantijų darbo sąlygos. Todėl labai svarbu šioms profesijoms suteikti didesnį socialinį pripažinimą ir atitinkamą ekonominę vertę, nes tai padėtų sumažinti darbo užmokesčio skirtumus ir kitokią lyčių nelygybę bei padidintų šioms darbo vietoms teikiamą ekonominę ir socialinę vertę.

4.4.9. Investicijų į viešojo sektoriaus skaitmeninimą didinimas suteikia galimybę aktyvesniam ir kokybiškesniam moterų ir vyrų dalyvavimui darbo rinkoje ir gali padėti toms moterims, kurios turi su priežiūra susijusių pareigų, arba toms, kurioms reikalinga pagalba, įveikti su biurokratizmu ir prieiga prie viešųjų paslaugų susijusias kliūtis ( 25 )

4.4.10. Verslininkės vis dar sudaro tik nedidelę visų ES verslininkų dalį. Palankesnių sąlygų sudarymas verslininkėms naudotis investiciniu kapitalu ir lyčių pusiausvyros skatinimas finansų įstaigų sprendimų priėmimo postuose, kur priimami sprendimai dėl investicijų ( 26 ) , remia tiek verslininkes, tiek lyčių lygybę.

4.4.11. Priežiūra ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Moterys vis dar atlieka didesnę dalį nemokamo darbo, nesvarbu, ar kalbėtume apie vaikų, vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą, ar buities darbus Moterys vis dar atlieka didesnę dalį nemokamo darbo, nesvarbu, ar kalbėtume apie vaikų, vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą, ar buities darbus ( 27 ) . Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros priemonės, numatytos teisės aktuose arba kolektyvinėse derybose, gali padėti suderinti poreikius tiek moterims, tiek vyrams, taip pat slaugos pareigų turintiems darbuotojams. Dėl pandemijos padidėjo nemokamo priežiūros darbo našta, ypač tuomet, kai mokyklos, vaikų darželiai ir darbovietės yra uždaryti dėl karantino.

4.4.12. EESRK ragina įgyvendinti Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, visų pirma mokamų atostogų srityje, kad būtų užtikrinta, jog tiek moterys, tiek vyrai galėtų pasinaudoti savo teise į priežiūrą. Be to, EESRK ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant šiuo metu nepasiekto tikslo, kad 33 proc. jaunesnių nei trejų metų vaikų lankytų oficialias vaikų priežiūros įstaigas, ir užsibrėžti popamokinės vaikų priežiūros tikslą, kad tėvai galėtų dirbti visą darbo dieną, jei jie to nori. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad tikslai būtų visiškai pasiekti.

4.4.13. EESRK ragina valstybes nares naudotis ES fondais didinant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų ir infrastruktūros pasiūlą, įperkamumą ir kokybę.

4.4.14. Be to, įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją (angl. UNCRPD) svarbu užtikrinti, kad darbo rinkoje aktyviau dalyvautų neįgalios moterys.

4.4.15. Dėl visuomenės senėjimo, rengiant poreikių derinimo ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemones, daugiau dėmesio reikėtų skirti vyresnio amžiaus žmonių priežiūrai.

4.4.16. Reikalingas sisteminis požiūris į priežiūros politiką, kuris apimtų keletą kitų politikos aspektų (infrastruktūrą, mokesčius, susisiekimą, skaitmeninę darbotvarkę, sveikatos priežiūrą ir įgūdžius, dirbtinį intelektą ir ES fondus) ir kurį taikant vadovaujamas vaidmuo galėtų atitekti socialiniam dialogui, socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms.

4.5. Lyčių lygybės užtikrinimas sprendimų priėmimo procese

4.5.1. Lygios dalyvavimo galimybės yra labai svarbios atstovaujamajai demokratijai visais lygmenimis – Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos. EESRK pritaria lygiateisiam dalyvavimui ir lyčių pusiausvyrai sprendimų priėmimo procese ir politiniame, ekonominiame ir socialiniame gyvenime, įskaitant socialinio ir pilietinio dialogo struktūras. Siekiant spręsti mažo sprendimus priimančiuose organuose dirbančių ir sprendimų priėmimo procese dalyvaujančių moterų skaičiaus problemą, reikalingi pozityvūs veiksmai, pagrįsti teisėkūros, biudžeto, savanoriškomis, organizacinėmis ir kultūrinėmis priemonėmis.

4.5.2. Lyčių nelygybė darbo rinkoje taip pat lemia lyčių disbalansą sprendimų priėmimo procese. ES vadovaujamas pareigas einančių vyrų skaičius yra dvigubai didesnis nei moterų. Beveik visuose ekonomikos sektoriuose nepakanka vadovaujamas pareigas einančių moterų. Viešajame sektoriuje valdymas yra labiausiai subalansuotas lyčių požiūriu ( 28 )

4.5.3. Daug galima pasiekti teisėkūros priemonėmis, tačiau vargu ar jų vienų pakaks siekiant daryti įtaką kultūrai ir organizaciniams mechanizmams. Lyčių pusiausvyros sprendimų priėmimo procese ir politiniame, ekonominiame ir socialiniame gyvenime gali būti siekiama, be kita ko, taikant lyčių aspekto integravimo požiūrį, kuriuo siekiama užtikrinti palankias sąlygas ir didesnį sąmoningumą lyčių klausimais, kad moterys aktyviau dalyvautų sprendimų priėmimo procese.

4.5.4. EESRK prašo Tarybos tęsti diskusiją dėl direktyvos dėl lyčių pusiausvyros bendrovių valdybose gerinimo ( 29 ) . Komitetas taip pat ragina įmones imtis iniciatyvos ir iš esmės padidinti moterų, einančių aukščiausias, su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, skaičių.

4.5.5. Komitetas rekomendavo ( 30 ) apsvarstyti galimybę imtis veiksmingų strategijų ir priemonių (pvz., teisinių, biudžeto ir savanoriškų priemonių, lyčių kvotų) siekiant pagrindinėse politinėse struktūrose užtikrinti renkamų ir skiriamų asmenų lyčių pusiausvyrą. Jis siūlo Komisijai toliau remti valstybes nares, kurios imasi priemonių šioje srityje. Komitetas vėl ragina ( 31 ) Tarybą peržiūrėti savo gaires dėl EESRK narių skyrimo, kad būtų atsižvelgta į ekonominius, socialinius ir demografinius pokyčius Sąjungoje.

4.6. Lyčių aspekto integravimas

4.6.1. Lyčių aspekto integravimas yra geriausias metodas lyčių aspektu grindžiamą požiūrį įtvirtinti visų subjektų atžvilgiu ir visais lygmenimis, tačiau reikia tobulinti jo veikimo aspektą ir įgyvendinimo būdus.

4.6.2. EESRK ragina 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu tvirčiau įsipareigoti siekti lyčių lygybės. Reikia veiksmingai įgyvendinti ir įvertinti lyčių lygybei reikiamas sąlygas, skirtas užtikrinti programų, projektų ir fondų tinkamumą ir nuoseklumą.

4.6.3. EESRK pritaria Komisijos parengtai Lyčių lygybės strategijai ir ragina Komisiją spręsti esamų koordinavimo mechanizmų klausimą (Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamasis komitetas, Lyčių aspekto integravimo klausimų aukšto lygio grupė ir Lygybės darbo grupė) siekiant stebėti tinkamą šios strategijos įgyvendinimą, pranešti apie laimėjimus ir sudaryti sąlygas keistis nuomonėmis ir patirtimi ES lygmeniu.

4.7. Lytys žiniasklaidoje

4.7.1. Žiniasklaidos poveikis lyčių lygybei ilgai buvo nuvertinamas, nors ji atlieka itin svarbų vaidmenį formuojant visuomenę. Žiniasklaidos pramonė turėtų imtis vadovaujamo vaidmens siekiant užtikrinti, kad reklama darytų teigiamą, o ne neigiamą poveikį vaizduojant ir skatinant lyčių lygybę visuomenėje.

4.7.3. Svarbu pripažinti lyčių stereotipų poveikį žiniasklaidos turiniui. EESRK ragina į kitą EIGE lyčių lygybės indeksą įtraukti naują teminę sritį – Žiniasklaida ir reklama.

Briuselis, 2020 m. liepos 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) ES sutarties 2 straipsnis.

(2) SESV 8 straipsnyje teigiama: „Visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“.

(3) EIGE (2019 m.) „2019 m. lyčių lygybės indeksas trumpai. Finišo tiesioji dar toli“.

(4) Europos Komisija (2019 m.) „Nauja lyčių lygybės vizija“.

(5) Eurofound (2020 m.) „Lyčių lygybė darbe“.

(6) EIGE (2019 m.) Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States.

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) OL C 110, 2019 3 22, p. 26, 1.8 punktas.

(9) OL C 110, 2019 3 22, p. 26, 1.6 punktas

(10) EIGE, 2017 m. „Europos socialinių teisių ramstis – galimybė užtikrinti lyčių lygybę ES“, p. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_lt

(12) SESV 300 straipsnis.

(13) Komisija įsteigė Lygybės darbo grupę, sudarytą iš visų Komisijos tarnybų ir Europos išorės veiksmų tarnybos atstovų, kad būtų užtikrintas konkretus lyčių aspekto integravimo įgyvendinimas veiklos ir techniniu lygmenimis, papildant Lyčių lygybės strategijoje išvardytus pagrindinius veiksmus. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) OL C 240, 2019 7 16, p. 3.

(16) Žr. 15 išnašą.

(17) Eurofound (2020 m.), „Lyčių lygybė darbe“, Europos darbo sąlygų tyrimas, 2015 m. serija, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(18) EIGE (2017 m.), „Lyčių lygybė ir jaunimas: skaitmeninimo galimybės ir rizika“, pagrindinė ataskaita.

(19) OL C 440, 2018 12 6, p. 37.

(20) Žr. 15 išnašą.

(21) Žr. 15 išnašą.

(22) Šaltinis. Eurostatas „Mokyklos nebaigę asmenys“ (kodas: SDG_04_10); „Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi procese“ (kodas: sdg_04_60), „Aukštąjį išsilavinimą įgyjančių asmenų skaičius“ (kodas: sdg_04_20).

(23) Cedefop (2020 m.) 2020 m. Europos įgūdžių indeksas.

(24) Cedefop (2019 m.) informacinis pranešimas „Tai ne tik naujos darbo vietos – skaitmeninės inovacijos padeda siekti karjeros“.

(25) OL C 440, 2018 12 6, p. 37, 1.12 punktas.

(26) Eurofound (2019 m.), „Moterų verslumas. Viešasis ir privatus finansavimas“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(27) EIGE (2017 m.), „Europos socialinių teisių ramstis – galimybė užtikrinti lyčių lygybę ES“, p. 8.

(28) Eurofound (2018 m.), Women in management: Underrepresented and overstretched?, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(29) Žr. 15 išnašą.

(30) OL C 240, 2019 7 16, p. 1.

(31) Žr. 30 išnašą.

(32) Lyčių lygybės indeksas, EIGE (2019 m.).

(33) Lyčių statistikos duomenų bazė, EIGE, (2020 m.).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf