Oficialusis leidinys 304 E , 01/12/2005 p. 0269 - 0272



P6_TA(2005)0045 Aplinka ir sveikata (2004-2010) Europos Parlamento rezoliucija dėl 2004-2010 m. Europos veiksmų plano, skirto aplinkos apsaugai ir sveikatai (2004/2132(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos bei socialinių reikalų komitetui apie 2004-2010 m. Europos veiksmų planą, skirtą aplinkos apsaugai ir sveikatai (KOM(2004)0416), - atsižvelgdamas į savo 2004 m. kovo 31 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos aplinkos apsaugos ir sveikatos srityje [1]. - atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos veiksmų planą, parengtą per 2004 m. birželio 23- 25 d. Budapešte įvykusią ketvirtąją Europos ministrų konferenciją aplinkos apsaugos ir sveikatos klausimais, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0008/2005), A. kadangi įvairių aplinkos taršos faktorių sveikatai keliama rizika yra vienas iš svarbiausių Europos piliečių rūpesčių ir kad todėl Europos Sąjunga neatidėliodama turi įgyvendinti tikrą aplinkos ir sveikatos apsaugos politiką, B. kadangi aplinka ir gamta gali turėti svarų indėlį į Europos Sąjungos visuomenės sveikatą, C. kadangi Komisijos pasiūlytas Europos veiksmų planas, skirtas aplinkos apsaugai ir sveikatai, buvo numatytas siekiant įgyvendinti Europos aplinkos ir sveikatos apsaugos strategiją, taip pat žinomą kaip SCALE ("Science — Children — Awareness — Legal — Evaluation", iniciatyva, paremta mokslu, skirta vaikams, skatinanti sąmoningumą, naudojanti teisines priemones ir apimanti nuolatinį vertinimą) (KOM(2003)0338), D. kadangi Veiksmų plane nepakankamai sprendžiama mažiausiai nuo taršos apsaugotų žmonių grupių rizikos įvertinimo ir ypač vaikų pažeidžiamumo problema, priešingai nei buvo nuspręsta SCALE iniciatyvoje, E. kadangi vienas iš trijų vaikų ligų, kuriomis suserga asmenys nuo gimimo iki 19 metų amžiaus, atvejų Europos Sąjungoje gali būti susietas su aplinkos faktoriais, ir kadangi daugiau kaip 40 proc. atvejų tai pasakytina apie jaunesnius kaip 5 metų amžiaus vaikus, F. kadangi ypač vaikai yra neapsaugoti nuo aplinkos poveikio ankstyvame amžiuje ar nuolat per savo gyvenimą, o tai gali sukelti chroniškas ligas, galinčias pasireikšti ne anksčiau kaip po kelių dešimčių metų, G. kadangi kitos gyventojų grupės, įskaitant mažas pajamas gaunančias šeimas, šeimas be vieno iš tėvų ir mažumų bendruomenes, taip pat kenčia nuo neproporcingo pavojaus sveikatai dėl jų ekonominės ar socialinės padėties, ir kadangi būtina šioms grupės skirti ypatingą dėmesį, H. kadangi vaikams taršos keliama grėsmė Europoje yra nevienoda ir kadangi visais Europos Sąjungos veiksmais šioje srityje turi būti siekiama taip pat kovos su netolygia vaikų sveikatos padėtimi tikslo, I. kadangi per paskutinius 20 metų žymiai ir neraminančiai išaugo šių ligų skaičius: - ūminės kvėpavimo takų infekcijos - pagrindinė mažesnių kaip 5 metų vaikų mirtingumo priežastis ir yra įrodytas jos ryšys su išorės bei patalpų oro tarša, - kontakto su kenksmingomis medžiagomis, pavyzdžiui, švinu, metilo gyvsidabriu, polichloro bifenilu, kai kuriais tirpikliais ir pesticidais, sukelti kartais negrįžtami neurologinio vystymosi sutrikimai, J. kadangi per 2004 m. birželio 1 ir 2 d. sesiją Taryba priėmė išvadas dėl vaikų astmos ir paragino Komisiją bei valstybes nares tinkamai atsižvelgti į svarbų iššūkį, su kuriuo visuomenės sveikata susiduria dėl vaikų astmos, K. kadangi šiame Veiksmų plane "pirmojo ciklo", apimančio 2004-2010 m., nustatytas prioritetas yra labiau koordinuoti ir užtikrinti įvairiakryptę skirtingų veikėjų mokslinių tyrimų sveikatos ir aplinkos apsaugos srityje vykdomą veiklą, turint prioritetinį tikslą pagerinti žinių, susijusių su aplinkos taršos įtaka sveikatai, įgijimą, L. kadangi šis metodas iš esmės turi trūkumų, nes ignoruojama daugelis svarbių paskelbtų mokslinių studijų, kurios įrodo aplinkos veiksnių ir keturių svarbiausių tyrimuose minimų ligų tarpusavio ryšį: astmos ir vaikų alerginių susirgimų, neuro-vystymosi sutrikimų, vėžio ir endokrininės sistemos sutrikimų, M. kadangi į Veiksmų planą visiškai nėra įtraukta teisinių priemonių, priešingai, negu buvo numatyta SCALE ("L" raidė), N. kadangi du iš trijų pagrindinių SCALE tikslų, t. y. ligų, kurias sukelia aplinkos veiksniai, mažinimas ir naujos grėsmės, kurią kelia aplinkos veiksniai, nustatymas bei prevencija, nebuvo atspindėti Veiksmų plane, O. kadangi vienas iš trijų pagrindinių SCALE ciklo ramsčių, t. y. poveikio mažinimas nebuvo įtrauktas į Veiksmų planą, P. kadangi tiek Europos Parlamentas savo 2004 m. kovo 31 d. rezoliucijoje, tiek 52 Europos ministrai, atsakingi už sveikatos ir aplinkos apsaugos klausimus, savo 2004 m. birželio 25 d. veiksmų plane patvirtino, kad būtina vadovautis apdairumo principu, kadangi nesiėmus reikiamų veiksmų, išlaidos ir potenciali rizika mūsų sveikatai bei aplinkai būtų pernelyg didelė, Q. kadangi neseniai "konkurencijos" Taryba davė padrąsinantį ženklą, priimdama spendimą, pagrįstą apdairumo principu, uždrausti naudoti šešis ftalatų šeimos cheminius produktus, naudojamus plastmasinių vaikų žaislų gamyboje, R. kadangi Veiksmų plane šios politinės valios akivaizdžiai nėra, nei vienoje vietoje nesiūloma vadovautis apdairumo principu, net kai lengvai galima nustatyti kurio nors taršos faktoriaus poveikį sveikatai, ypač kalbant apie infekcines ligas ir kai kurias vėžio formas, S. kadangi į Veiksmų planą, kaip numatyta SCALE ("E" raidė), būtina įtraukti nuolatinį vertinimą, t. y. "įvertinti veiklos mažinant sveikatos problemas, kurias sukelia aplinka, sąnaudų efektyvumą", T. kadangi Aarhus konvencijos ir Direktyvos 2003/4/EB [2] dėl visuomenės prieigos prie informacijos apie aplinkos apsaugą nuostatos pateikia puikų ES aplinkosaugos ir sveikatos stebėjimo sistemos pagrindą, ir kadangi dabar tereikia imtis praktinių veiksmų, U. kadangi pageidaujamos visos priemonės, kuriomis siekiama apmokyti ir sudominti medicinos sektoriaus darbuotojus tarp aplinkos ir sveikatos egzistuojančio ryšio klausimu, nes jomis atkreipiamas piliečių dėmesys į šią naują problemą, V. kadangi Komisija į 2004-2010 m. Europos veiksmų planą, skirtą aplinkos apsaugai ir sveikatai, neįtraukė jokių konkrečių pasiūlymų dėl finansinių išteklių, būtinų numatytoms priemonėms įgyvendinti, 1. smerkia didelį atotrūkį, požiūrio ir siekių atžvilgiu, tarp Komisijos Europos strategijos aplinkos ir sveikatos srityje bei to, kas turėtų būti jos įgyvendinimo pagrindas, t. y. Veiksmų plano; mano, kad Veiksmų planas geriausiu atveju gali būti laikomas Mokslinių tyrimų veiksmų planu, nes neįtikėtina, kad jis galėtų sumažinti aplinkos veiksnių sukeliamų ligų skaičių; 2. apgailestauja, kad tik keturi iš trylikos Komisijos strategijoje aplinkos ir sveikatos srityje 2004-2010 m. apibrėžtų veiksmų yra susiję su konkrečiomis priemonėmis ir nei viename iš jų nenustatyti skaičiais išreikšti tikslai; 3. pažymi, kad Europos Sąjungos lygmeniu nėra numatyta nedelsiant įdiegti biomonitoringo sistemos, skirtos atlikti biologinių žymų kontrolę, kad būtų galima išmatuoti sąveikos su aplinkoje esančiais teršalais lygį, siejamos su aplinkos medicinos specialistų pastabomis dėl stebimo poveikio; 4. mano, kad biomonitoringas turėtų prisidėti prie rizikos vertinimo politikos ir visų pirma turėtų būti naudojamas tiriant užkrečiamas ligas (pavyzdžiui, legionierių ligą (ūminė pneumonija) ir vėžį, kurį sukelia tam tikri teršalai, ir kurių "priežastis ir poveikį" įmanoma lengviau nustatyti: ryšį tarp asbesto ir plaučių vėžio, arseno ir inkstų vėžio, tam tikrų pesticidų ir leukemijos, limfinių mazgų ir prostatos vėžio; 5. primena, kad mokslinio užtikrintumo nebuvimas ir būtinybė dėl daugiafaktorinių ligų atlikti papildomus tyrimus neturėtų būti pretekstas uždelsti vykdyti būtinus ir skubius veiksmus, kuriais siekiama sumažinti aplinkos taršos vaikams ir suaugusiems keliamą grėsmę; 6. mano, kad nepažeidžiant galiojančių Bendrijos teisės aktų ir atsižvelgiant į atitinkamo mokslinio komiteto nuomonę, skubiai reikia apriboti prekybą ir (arba) naudojimą Europos rinkoje toliau nurodytų kenksmingų medžiagų, su kurių neigiamu poveikiu susiduria naujagimiai, vaikai, nėščiosios, pagyvenę asmenys, darbininkai ir kiti gyventojai, kuriems gresia šis pavojus, kai tik atsiranda galimybė jas pakeisti alternatyviais produktais: - šeši ftalatų šeimos produktai (DEHP, DINP, DBP, DIDP, DNOP, BBP) uždarose patalpose naudojamuose buities produktuose, medicinos prietaisuose, išskyrus tuos atvejus, kai toks apribojimas turės neigiamos įtakos medicininiam gydymui, - dažų, dangų, polimerų gamyboje naudojami chloruoti tirpikliai, - gyvsidabris, naudojamas dantų amalgamoje ir ne elektriniuose bei ne elektroniniuose matavimo ir tikrinimo prietaisuose, - įvairiai naudojamas kadmis, - trijų organinių fosforo pesticidų šeimos produktai (chloropirifosas, diazinonas ir malationas); endosulfanas, organinis chloro pesticidas visomis naudojamomis formomis; 7. prašo Komisiją pirmenybę teikti kasdienio vartojimo prekių kategorijų, kuriose yra žmogui alergiją ir vėžį sukeliančių chemikalų, gamybos ir naudojimo tyrimų skatinimui; 8. primygtinai reikalauja, kad vadovaujant Komisijai, pagal "Šalies vaikų tyrimo" JAV pavyzdį būtų atliktas epidemologinis vaikų tyrimas, siekiant nuo nėštumo laikotarpio iki suaugusio amžiaus nustatyti, koks yra ryšys tarp patologijų, susijusių su aplinka, ir pagrindinių teršalų poveikio; 9. pabrėžia, kad reikia vengti bent kiek didinti bandymų su gyvūnais skaičių pagal Veiksmų planą ir visą dėmesį sutelkti alternatyvių bandymų metodų vystymui ir taikymui; 10. ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant visus rizikos įvertinimus, kurių bus imtasi, turės būti ypač atsižvelgta į pavojų embrionams, kūdikiams ir vaikams, kai šioms ypač pažeidžiamoms grupėms kyla neigiamo aplinkos poveikio pavojus; 11. pažymi, kad PSO vaidina naudingą vaidmenį aplinkos ir sveikatos srityse ir pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo svarbą siekiant, kad būtų geriau tiriamas aplinkos ir sveikatos santykis bei būtų įdiegta veiksmingų priemonių; 12. pabrėžia visuomenės švietimo ir informavimo apie aplinkos apsaugos bei sveikatos klausimus svarbą, ypač turtingos ir įvairios, natūralios ir sukurtos aplinkos privalumus žmonių fizinei ir psichinei sveikatai bei savijautai; pabrėžia, kad neužteršta aplinka ir sveikas gyvenimo būdas yra ne tik atskirų individų pasirinkto gyvenimo būdo rezultatas, kas ypač pasakytina apie asmenis, esančius nepalankioje socialinėje padėtyje, pvz., mažas pajamas gaunančius piliečius; mano, kad reikia remti vietos informavimo projektus, pasinaudojant sveikatos priežiūros centrų ir ligoninių bei socialinių darbuotojų turimomis žiniomis apie vietos problemas, kad skatinant sąmoningumą šiais klausimais, būtų išvengta požiūrio "iš viršaus į apačią"; 13. pabrėžia, kad statistikos duomenis reikia kaupti tokiu būdu, kad būtų galima ištirti, kaip skirtingos visuomenės grupės yra susijusios su įvairiais teršalais ir jų veikiamos; mano, kad, pavyzdžiui, geresnės žinios apie tai, kaip moterys ir vyrai yra susiję su įvairiais aplinkos teršalais ir jų veikiami, visiškai priklauso nuo lyčiai būdingų statistikos duomenų; 14. apgailestauja, kad neminimas taršos poveikis psichinei ir neurologinei sveikatai; 15. ragina, kad Veiksmų plane pirmiausia būtų apibrėžtos priimtinos aplinkos sąlygos tų vietų, kur vaikai dažnai praleidžia daug laiko, pvz., lopšeliuose, žaidimų aikštelėse ir mokyklose; 16. remia veiksmus, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei susipažinti su informacija ir vėl prašo sukurti nacionalinius registrus, kuriuose apie kiekvieną didelę geografinę zoną būtų nurodyta, kokie yra pagrindiniai taršos šaltiniai ir ligos. Mano, kad Komisija tuo tikslu galėtų naudotis naująja Europos geografinių duomenų priemone INSPIRE; 17. pabrėžia, kad šioje srityje daugiau pastangų reikia dėti kovojant su sveikatai žalingais gyvenimo būdo įpročiais: rūkymu, alkoholio vartojimu, bloga mityba ar judėjimo trūkumu; 18. ragina ištirti naujų statybinių medžiagų poveikį sveikatai; 19. mano, kad norint akivaizdžiai paveikti atskirų asmenų ir kolektyvinę elgseną, nepaprastai svarbu, kad Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis įdiegtų statybos gaminių ir medžiagų žymėjimą su pateikta informacija apie jų poveikį aplinkai ir sveikatai; 20. džiaugiasi Komisijos ryžtu ir toliau dėti pastangas, kad būtų uždrausta rūkyti uždarose vietose arba leista rūkyti specialiai rūkymui numatytose fiziškai atskirtose ir tinkamai vėdinamose vietose, ir ragina Komisija tabako dūmus priskirti 1 klasės kancerogenams; tačiau prašo, kad Komisija teiktų pirmumą tarptautinio masto problemoms ir tiems sveikatos klausimams, kurie yra iš tiesų susiję su aplinkos apsauga, ir siūlo skirti daugiau lėšų cheminių medžiagų sukeliamų ligų moksliniams tyrimams, kurių rezultatus reikėtų panaudoti sveikatos gerinimo veikloje; 21. primena, kad oro pastatuose kokybė negali būti pagerinta nesiimant bendro pobūdžio veiksmų, kuriais atsižvelgiama į įvairius taršos šaltinius: kurą deginančius įrenginius, įrangą, baldus ir žmonių veiklą. Prašo Komisiją parengti Žaliąją knygą, skirtą specialiai buitinės taršos problemai; 22. ragina Komisiją siekiant apsaugoti sveikatą įtraukti į Veiksmų planą pavojingų darbo vietų ir darbų sąrašą, padarinių sveikatai stebėseną ir geriausios praktikos sveikatos apsaugos srityje apibrėžimą; 23. prašo Komisiją energingai skatinti naują kai kuriose valstybėse narėse pradėtą taikyti iniciatyvą, t. y. įkurti mobiliąsias priemones, vadinamas "aplinkos greitosiomis pagalbomis", kurios atliktų bendrą aplinkos tyrimą ir nustatytų buitinius teršalus, galinčius neigiamai paveikti žmonių sveikatą; 24. mano, kad yra būtina informuoti ir šviesti mokytojus ir visus kitus asmenis, kurie bendrauja su vaikais ir kūdikiais, klausimais, susijusiais su sveikatai kenksmingais aplinkos veiksniais; 25. pabrėžia informacijos apie saulės spindulių poveikį (nudegimus) ir su tuo susijusio odos vėžio išsivystymo pavojaus didelę svarbą; 26. ragina, kad būtų atlikti sistemingi miesto vietovių poveikio sveikatai ir gerovei moksliniai tyrimai, kadangi daugumoje šalių daugiau kaip 70 proc. gyventojų gyvena miestuose ir didmiesčiuose; 27. reikalauja, kad Komisija užtikrintų tinkamą galiojančių oro kokybę Europos lygmeniu reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimą valstybėse narėse; ragina Komisiją pradėti pažeidimų procedūrą prieš tas valstybes nares, kurios neužtikrina savo piliečiams aukštos oro kokybės; 28. kartoja savo prašymą ypač atkreipti dėmesį į žmonių, gyvenančių netoliese taršos šaltinių, padėtį ir pageidauja, kad Komisija pateiktų iniciatyvą siekiant iki 2010 m. sumažinti pramonės įmonių į orą išmetamų toksinių medžiagų, visų pirma, dioksino, kadmio, švino, vinichlorido monomero ir benzeno kiekį pagal apibrėžtinas procentines vertes ir nustatytinus terminus; 29. pabrėžia, kad gebėjimas nustatyti ir pašalinti kenksmingus chemikalus bus lemiamas žmonių sveikatos gerinimo veiksnys; 30. apgailestauja, kad Komisijos pasiūlytame Veiksmų plane nėra finansinio plano, bet pateikiama neaiški nuoroda į esamų (finansinių) išteklių panaudojimą įgyvendinti su aplinkos ir sveikatos apsauga 2004-2007 m. susijusiems veiksmams; 31. mano, kad yra ypač svarbu visokeriopai pasinaudoti pagal 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1786/2002/EB patvirtinantį Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003-2008 m.) [3] aplinkos ir sveikatos apsaugos priemonėms skirtais finansiniais ištekliais siekiant plėtoti šios programos rezultatus ir patirtį bei išvengti dubliavimosi; 32. mano, kad pagal Veiksmų planą, skirtą aplinkos apsaugai ir sveikatai, renkami duomenys turi būti susiję su sritimis, kurių nėra numatyta Sprendime Nr. 1786/2002/EB; 33. ragina Komisiją pateikti konkretų finansinį prioritetinių veiksmų įgyvendinimo 2004-2007 m. planą ir integruotų aplinkos ir sveikatos apsaugos veiksmų įgyvendinimo prognozes, kurių reikia rengiant naują ES finansinę perspektyvą; 34. pabrėžia, kad norint užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą Veiksmų planą, jau dabar reikia 2004-2007 m. laikotarpiui numatyti atitinkamą finansavimą, priduria, kad "aplinkos apsaugos ir sveikatos" projektai 7-ojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje (2004-2007) turi būti laikomi atskira tema ir jiems turi būti skirtas atitinkamas finansavimas, ne mažesnis kaip 300 milijonų eurų, turint mintyje milžiniškus lūkesčius ir svarbiausius sociologinius bei ekonominius aspektus aplinkos ir sveikatos srityje; 35. ragina Komisiją: - pranešti Parlamentui apie Veiksmų plano pakeitimus ir jų motyvus; - nuolat informuoti Parlamentą apie pažangą įgyvendinant Veiksmų planą; - pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinį pranešimą, kuriame įvertinamas Veiksmų plano sąnaudų efektyvumas mažinant su aplinka susijusias sveikatos problemas; 36. paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. [1] Priimti tekstai, P5_TA(2004)0246. [2] OL L 41, 2003 2 14, p. 26. [3] OL L 271, 2002 10 9, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7). --------------------------------------------------