-ES bankų priežiūros institucijos bankams suteikė laikiną kapitalo, likvidumo ir veiklos paramą, siekdamos užtikrinti, kad jie galėtų toliau atlikti savo vaidmenį finansuojant realiąją ekonomiką sudėtingesnėmis aplinkybėmis. Be to, tarptautiniu lygmeniu Bazelio bankų priežiūros komitetas (BBPK) paskelbė, kad tarptautiniu mastu sutartas galutinis terminas, iki kurio turi būti įgyvendinti galutiniai susitarimo „Bazelis III“ standartai, atidedamas vieniems metams, kad būtų atlaisvinti bankų ir priežiūros institucijų veiklos pajėgumai, ir sutiko leisti bankams lanksčiau pereiti prie tikėtinų kredito nuostolių apskaitos reguliavimo, kad būtų apribotas poveikis jų reguliuojamajam kapitalui.

Kovo 25 d. EBI ir ESMA paskelbtuose pareiškimuose paaiškinta, kad dėl paramos priemonių kredito rizika pagal 9-ąjį TFAS automatiškai reikšmingai nepadidėja. Be to, kovo 27 d. TASV paskelbė dokumentą dėl 9-ojo TFAS taikymo atsižvelgiant į COVID-19 krizę, kuriame patvirtino 9-ajame TFAS numatytas lankstumo galimybes ir padarė aiškias nuorodas į ECB, EBI ir ESMA pareiškimus. Komisija pritaria įvairiems institucijų pareiškimams, kad jei paramos priemonės yra laikinos ir susijusios su COVID-19 krize, mažai tikėtina, kad pakeitimai bus esminiai.

Bankų atliekamas reikšmingo kredito rizikos padidėjimo vertinimas turėtų būti grindžiamas likusiu atitinkamo finansinio turto galiojimo laikotarpiu. COVID-19 krizės nulemtas staigus betarpiškas įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės padidėjimas, kuris turėtų būti laikinas, neturėtų reikšmingai padidinti įsipareigojimų neįvykdymo per finansinių priemonių galiojimo laikotarpį tikimybės. Todėl dėl jo neturėtų reikšmingai padidėti kredito rizika, palyginti su tikėtina įsipareigojimų neįvykdymo tikimybe per ateinančius dvylika mėnesių.

Finansinio stabilumo tarybos (FST) ir G 20 prašymu TASV nustatė labiau į ateitį orientuotą požiūrį į atidėjinių paskolų nuostoliams padengti sudarymą pagal 9-ąjį tarptautinį finansinės atskaitomybės standartą (TFAS). 9-asis TFAS parengtas pasimokius iš patirties, įgytos per pastarąją finansų krizę, kai daugelis bankų turėjo per mažai atidėjinių, kad galėtų padengti nuostolius paskolų gavėjams neįvykdžius įsipareigojimų. Išsakytas susirūpinimas, kad dėl tikėtinų kredito nuostolių metodo taikymo pagal 9-ąjį TFAS automatiškai staiga labai padidėtų bankų atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti, o tai savo ruožtu sumažintų jų pajėgumą skolinti klientams.

Be to, siekiant stebėti COVID-19 krizės poveikį ES ekonomikai ir sudaryti pagrindą atspariam bankų sektoriui, labai svarbu, kad bankai ir toliau tiksliai, nuosekliai ir skaidriai vertintų riziką. Tai reiškia, kad bankai ir toliau turi nustatyti atvejus, kai skolininkai gali susidurti su finansiniais sunkumais, kurie galėtų turėti įtakos jų sugebėjimui grąžinti paskolas ilgesniu laikotarpiu. Bankai taip pat turi toliau taikyti patikimus kreditavimo ir kliento pažinimo standartus, kaip reikalaujama ES teisės aktais.

Dabartinėmis aplinkybėmis bankai taip pat raginami laikytis konservatyvaus požiūrio į kintamojo atlygio mokėjimą. EBI ir ECB priežiūros valdybos pirmininkas paragino bankus neskubėti mokėti premijų, o kai kurios nacionalinės priežiūros institucijos jau ėmėsi tam tikrų veiksmų šioje srityje. Dabartinėmis aplinkybėmis itin svarbu, kad visi bankų turimi ištekliai, įskaitant premijoms skirtus išteklius, būtų kuo labiau sutelkti siekiant sustiprinti bankų tvirtumą ir skolinimo pajėgumą, taip galiausiai paremiant jų klientus. Premijų vyresniajai vadovybei ir daug uždirbantiems asmenims dydžio mažinimas šiuo sudėtingu laikotarpiu taip pat yra būdas bankams išreikšti solidarumą su tais, kurie nukentėjo nuo COVID-19 protrūkio.

5.Stebėsena ir tolesni veiksmai

ES įrodė galinti greitai reaguoti į krizę. EBI, ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos patvirtino paramos priemones bankų veiklos ištekliams atlaisvinti ir pateikė gaires bankams, kad jie galėtų pasinaudoti visomis reglamentavimo sistemos lankstumo galimybėmis.

Komisija palankiai vertina šias priemones ir ragina bankus pasinaudoti šiomis lankstumo galimybėmis. Šių priemonių imtasi siekiant aiškaus tikslo remti bankus, kad jie galėtų atlikti savo vaidmenį reaguojant į COVID-19 krizę. Komisija kartu su ECB, EBI ir nacionalinėmis valdžios institucijomis stebės, kaip bankai naudosis lankstumo galimybėmis ir atlaisvintu kapitalu, ir įvertins, kokiu mastu paramos priemonėmis prisidedama prie bankų kreditų teikimo. Be kita ko, bus stebima skolinimo apimtis ir standartai, pavyzdžiui, bankų kreditavimo kriterijai, siekiant įvertinti, ar dėl dabartinės krizės griežtėja kreditų teikimo sąlygos.

Tuo pat metu Komisija toliau prisidės prie tarptautiniu G 20, G 7 ir FST lygmeniu koordinuojamo atsako, be kita ko, teikiamo su tarptautinėmis standartų rengimo institucijomis, pvz., BBPK, FST ir TASV. Dėl pasaulinių reguliavimo veiksmų, kurių imtasi po 2008–2009 m. finansų krizės, dabar pasaulinės bankų sistemos kapitalas ir likvidumas gerokai didesnis, palyginti su tos krizės pradžia. Todėl bankai yra geriau pasirengę atlaikyti pasaulinės sveikatos krizės sukeltą sukrėtimą ir užtikrinti tolesnį ekonomikos finansavimą. Kadangi pandemija yra pasaulinė, o bankininkystės operacijos dažnai peržengia valstybių sienas, reguliavimo priemonės ir šį kartą turi būti koordinuojamos pasauliniu lygmeniu. Todėl G 20 balandžio 15 d. ministrų susitikime paskelbė veiksmų planą, kuriame pateikiamas platus atsakas į COVID-19 krizę ir jos ekonominius padarinius, įskaitant veiksmus finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros srityje. Komisijos darbas pasauliniu lygmeniu apima: i) dalijimąsi informacija apie ES taikomas priemones, ii) prisidėjimą prie pasaulinių atsakomųjų politikos priemonių ir iii) pasauliniu mastu sutartų priemonių įgyvendinimo ES palengvinimą. Komisija palankiai vertina kovo 27 d. ir balandžio 3 d. BBPK sprendimus atitinkamai vieniems metams atidėti galutinių sistemos „Bazelis III“ reformos elementų įgyvendinimą ir pratęsti pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl tikėtinų kredito nuostolių apskaitos ir reguliuojamojo kapitalo vertinimo. Be to, Komisija palankiai vertina balandžio 2 d. paskelbtą FST ketinimą iš naujo nustatyti savo darbo programos prioritetus, kad būtų kuo labiau padidinta jos darbo reaguojant į COVID-19 vertė. Komisija planuoja atidėti savo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl galutinių susitarimo „Bazelis III“ elementų priėmimą, tačiau vis dar laiku priimti likusius susitarimo „Bazelis III“ standartus, kad ES jie būtų veiksmingai įgyvendinti iki 2023 m. sausio mėn. Komisija atsižvelgs į COVID-19 krizės poveikį bankų finansinei būklei, įvertintą poveikio vertinime, kuris bus pridėtas prie to pasiūlymo.

Reguliavimo ir priežiūros veiksmai parodė, kad Sąjungos reglamentavimo sistemoje esama pakankamai lankstumo siekiant skatinti tolesnį skolinimą nuo COVID-19 krizės nukentėjusiems klientams. Šiuo atveju nepatartina atlikti didelių pakeitimų ir dėl jų padidėtų bankų veiklos našta, nes bankai turėtų prie jų prisitaikyti. Be to, krizės metu staigūs ES apskaitos ir prudencinių taisyklių sistemų pakeitimai galėtų susilpninti visuomenės pasitikėjimą ES bankais.

Kartu būtina padaryti konkrečių prudencinės sistemos aspektų tikslingų pakeitimų, kad bankai galėtų atlikti savo itin svarbų vaidmenį remiant žmones ir ekonomiką. Todėl kartu su šiuo aiškinamuoju komunikatu Komisija priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama įgyvendinti esamų pereinamojo laikotarpio nuostatų dėl tikėtinų kredito nuostolių apskaitos pakeitimus ir BBPK pasiūlytą naujojo sverto koeficiento rezervo reikalavimo taikymo atidėjimą, taip pat kai kuriuos ribotus konkrečių KRR elementų pakeitimus siekiant kuo labiau padidinti bankų pajėgumą padengti su COVID-19 protrūkiu susijusius nuostolius ir toliau skolinti įmonėms ir namų ūkiams, kartu vis dar užtikrinant jų nuolatinį atsparumą.

Taip pat gali reikėti sustiprinti pagalbos vartotojams priemones, nes dėl namų ūkių disponuojamųjų pajamų sumažėjimo, susijusio su darbo praradimu arba ekonominės veiklos sulėtėjimu, pernelyg didelis įsiskolinimas ES gali dar padidėti. Šie klausimai bus svarstomi per 2021 m. numatytą atlikti Vartojimo kredito direktyvos (2008/48/EB) ir Hipotekos kredito direktyvos (2014/17/ES) peržiūrą.

Ateityje Komisija toliau bendradarbiaus su Europos finansų sektoriumi dėl jo vaidmens kovojant su koronavirusu ir jo socialiniu bei ekonominiu poveikiu, taip pat dėl paramos tvariam ekonomikos atsigavimui. Atsakas turi būti europinis, vengiant nacionalinės fragmentacijos ir nekoordinuotų veiksmų.

Šiuo tikslu Komisija pradės dialogą su Europos finansų sektoriumi ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais (verslo ir vartotojų atstovais), kad išnagrinėtų, kaip šis sektorius turėtų prisidėti prie pastangų remti piliečius ir įmones krizės laikotarpiu ir vėlesniu ekonomikos atsigavimo etapu, remiantis geriausia patirtimi ir ateityje sudarant palankesnes sąlygas tvariam ekonomikos atsigavimui, grindžiamam perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninių technologijų pagal būsimą atnaujintą ES tvaraus finansavimo strategiją. Todėl Komisija glaudžiai bendradarbiaus su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais finansų sektoriuje, kad paremtų jų vaidmenį ir dalyvavimą remiant Europos įmones ir namų ūkius.