EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.20 
SEK(2011) 1630 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedama prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 
dėl Sąjungos civilin ės saugos mechanizmo 
{KOM(2011) 934 galutinis} 
{SEK(2011) 1632 galutinis}  
 
LT    LT Atsakomyb ės panaikinimo išlyga: ši ataskaita saisto tik Komisijos tarnybas, kurios dalyvavo 
ją rengiant, ir ja iš anksto nenustatoma galutin ė Komisijos priimtino sprendimo forma.  
 
LT 1   LT 1. ĮVADAS  
ES civilin ės saugos (CS) teis ės aktą sudaro du Tarybos sprendimai, kuriais atitinkamai 
sukuriamas Bendrijos mechanizmas1 ir Finansin ė priemon ė2. Mechanizmu remiamas ir 
koordinuojamas valstybi ų narių pasirengimas teikti pagalb ą natūra (grupės, ekspertai ir 
įranga) ir jos teikimas toms šalims, kurios prašo tarptautin ės pagalbos vis ų rūšių didelio masto 
ekstremali ų situacijų atveju – ištikus stichin ėms ar žmogaus sukeltoms nelaim ėms ES ir už jos 
ribų. 
Nelaimių daugėja, jos darosi vis didesn ės ir sunkesn ės. Dabartin ės prevencijos ir apsaugos 
nuo nelaimi ų bei koordinavimo ES mastu sistemos turi b ūti pritaikytos veiksmingai spr ęsti 
tokius uždavinius. 
Komisija atliko š į poveikio vertinim ą (PV), siekdama pad ėti vadovauti tam procesui. Ji 
išnagrinėja ES CS bendradarbiavimo politikos variantus, taip pat visus b ūsimo civilin ės 
saugos finansin ės priemon ės pavidalo ex ante vertinimo aspektus. 
2. KONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Į PV proces ą įtraukta PV iniciatyvin ė grupė, kurią sudaro 21 susijusi tarnyba3, ir išsamus 
išorės tyrimas4.  
Pagrindin ės suinteresuotosios šalys yra CS institucijos, tarptautin ės organizacijos, JT 
agentūros, ekstremali ų situacijų valdymo organizacijos ir humanitarin ė bendruomen ė. Buvo 
surengtos trys tikslin ės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis5 ir keletas rengini ų 
suinteresuotosioms šalims6. Vadovaujantis PV valdybos nuo mone, PV ataskaita perži ūrėta, 
siekiant atsižvelgti į visas pastabas.  
3. SPRĘSTINOS PROBLEMOS  
Dabartinės civilinės saugos finansin ės priemon ės galiojimas baigsis 2013 m. pabaigoje. 
Sprendimas d ėl mechanizmo glaudžiai susij ęs su civilin ės saugos finansin ės priemone, ta čiau 
jo galiojimo pabaigos data nenustatyta. ES vykdant CS veiksmus pagal mechanizm ą ir 
civilinės saugos finansin ės priemon ę, spręstini trys pagrindiniai  uždaviniai: 1) nuolat 
didėjantis nelaimi ų skaičius, mastas ir sunkumas; 2) biudžeto apribojimai d ėl dabartin ės 
ekonomin ės padėties ir 3) sisteminiai tr ūkumai, b ūdingi dabartiniams įgaliojimams pagal 
mechanizm ą, dėl kurių ribojamas ES reagavimo į nelaimes veiksmingumas ir nuoseklumas.  
Šiuo metu priemon ė turi kelet ą trūkumų, susijusių su reagavimu į nelaimes, pasiruošimu joms 
ir jų prevencija:  
                                                 
1 OL L 314, 2007, p. 9. 
2 OL L 71, 2007, p. 9. 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 C priedas. 
5 Suinteresuot ųjų šalių susitikimai vyko nuo 2011 m. balandžio 6 d. iki birželio 17 d., kiekviename iš j ų 
dalyvavo 120 dalyvi ų. 
6 2011 m. geguž ės 23–25 d. CS generalini ų direktorių susitikimas Budapešte.  
 
LT 2   LT (1) Reagavimo ir ad hoc mechanizmas  riboja Europos reagavimo į nelaimes 
veiksmingum ą ir nuoseklum ą. Šiuo metu mechanizmu negalima garantuoti, kad 
prireikus bus galima suteikti pagalb ą, taip pat negalima prasmingai planuoti 
nenumatyt ų atvejų. 
(2) Su reagavimo ištekliais susijusius esminius tr ūkumus  lemia nepakankamas ištekli ų 
kiekis, laiko planavimo arba  padalijimo problemos. Tr ūkumai susij ę su ištekliais, 
kurie skiriami mažai tik ėtinai / didelio poveikio rizikai šalinti, specialiais brangiais 
ištekliais ir „horizontaliais“ ištekliais. 
(3) Riboti transporto sprendimai ir sud ėtingos proced ūros trukdo optimaliai reaguoti į 
nelaimes . Dėl gerų transporto galimybi ų stokos gali b ūti užkirstas kelias pagalbos 
tiekimui. Administracin ės transportui skirtos ES finansin ės paramos prašymo 
procedūros yra per sud ėtingos, kad b ūtų galima greitai imtis reagavimo veiksm ų. 
(4) Ribotas pasirengimas mokymo ir veiklos srityse . Iškilo nesuderinamumo problem ų 
dėl įrangos, bendradarbiavimo proced ūrų, individualaus pasiruošimo ir pasitik ėjimo 
partnerių pajėgumais. Dalyvaujan čios valstyb ės be ES pagalbos nesugeb ės geriau 
pasirengti didelio masto tarpvalstybiniams įvykiams.  
(5) Prevencijos integravimo stoka . Sektoriais grindžiamai prevencijos politikai tr ūksta 
bendros ES rizikos valdymo sistemos, pagal kuri ą būtų galima sujungti įvairius 
elementus, siekiant veiksmingiau susieti prevencij ą su pasirengimu ir reagavimu. 
3.1. Pagrindiniai kriterijai 
Pagal pagrindin į scenarijų sprendimas d ėl mechanizmo nekei čiamas, o civilin ės saugos 
finansinė priemon ė atnaujinama dabartiniu pavidalu. D ėl to reagavimo sistema b ūtų 
nepakankamai veiksminga, kad ja b ūtų galima patenkint i poreikius, neb ūtų pasinaudota 
galimybe gauti ekonomin ės naudos geriau sutelkiant išteklius ir neb ūtų išnaudotos 
bendradarbiavimo galimyb ės, siekiant pagerinti prevencij ą ir pasirengim ą.  
Komisijos nuomone, nesi ėmus tolesni ų veiksmų, 
(1) ES bendradarbiavimui b ūtų skiriama mažiau ištekli ų; 
(2) padaugėtų su transportu susijusi ų problemų ir vėlavimų; 
(3) atskiros valstyb ės narės pakankamai nepasirengt ų; 
(4) bendradarbiavimo prevencijos srityje nauda neb ūtų optimali. 
3.2. ES veiksm ų pagrindimas ir subsidiarumas 
SESV 196 straipsnyje numatomas special us teisinis pagrindas, skirtas S ąjungos civilin ės 
saugos veiksmams, kuriais siekia ma remti ir papildyti valstybi ų narių veiksmus nacionaliniu, 
regioniniu ir vietiniu  lygiu, užkertant keli ą pavojams, rengiantis stichin ėms ir žmogaus 
sukeltoms nelaim ėms bei reaguojant į jas, taip pat skatinti tarptautinio civilin ės saugos darbo 
nuoseklum ą. 
ES veiksmai šioje srityje apima tarptautinio masto situacij ų valdymą, kai reikia bendrai 
koordinuoti ir derinti veiksmus viršnaciona liniu lygiu. ES papildomos naudos gaut ų iš masto 
 
LT 3   LT ekonomijos, pvz., logistikos, transporto srityje,  savanoriškai sutelkiant  išteklius, geriau 
panaudojant menkus išteklius ir sutaupant l ėšų imantis prevencini ų veiksmų, o ne reaguojant 
jau įvykus nelaimei. 
4. PERŽIŪROS TIKSLAI  
Bendrieji tikslai  Konkret ūs tikslai  
Reagavimas 
1) Veiksmingiau ir efektyviau reaguoti, 
planuojant veiksmus ir didinant 
galimybes gauti pagalb ą. Pereiti nuo reagavimo ir ad hoc  koordinavimo prie 
išankstinio planavimo, išankstinio organizavimo 
nuspėjamos sistemos.  
2) Šalinti su reagavimo paj ėgumais 
susijusius esminius tr ūkumus.  Nustatyti su reagavimo paj ėgumais susijusius esminius 
trūkumus ir juos ekonomiškai veiksmingai pašalinti.  
A) Mažinti kli ūtis, iškylan čias dėl ribotų logistinių ir 
finansinių transporto ištekli ų. Transportas 
3) Gerinti reagavim ą į didelio masto 
ekstremalias situacijas, priimant 
geresnius transporto sprendimus  B) Paprastinti transporto nuostatas ir modernizuoti 
administracines proced ūras. 
Pasirengimas 
4) Remti ir papildyti dalyvaujan čių 
valstybių pasirengimo veiksmus 
nuoseklia ES pasirengimo politikos 
sistema.  1) Geriau susieti nacionalines pasirengimo sistemas, 
laikantis didesnio nuoseklumo. 
2) Didinti dabartini ų ES pasirengimo veiksm ų mastą ir 
juos geriau susieti su nacionalin ėmis programomis. 
3) Aiškiai apibr ėžti pasirengim ą kaip vien ą iš ES 
bendradarbiavimo civilin ės saugos srityje tiksl ų ir skirti 
pakankamai l ėšų.  
Prevencija 
5) Remti ir papildyti dalyvaujan čių 
valstybių nelaimių rizikos valdymo 
veiksmus nuoseklia ES pasirengimo 
politikos sistema.  1) Remti nacionalin į nelaimių rizikos valdymo planavim ą. 
2) Geriau dalytis patirtimi, skatinant bendr ą supratim ą 
apie nelaimi ų rizikos valdymo praktik ą, ir skirti l ėšų, kad 
būtų pasiekta aukšto lygio apsauga. 
3) Integruoti nelaimi ų prevencijos politik ą.  
4) Didinti informuotum ą apie prevencij ą.  
5. ĮVERTINTOS ALTERNATYVOS IR J Ų POVEIKIS  
5.1. Galimybė gauti pagalb ą 
2010 m. Komunikate d ėl reagavimo į nelaimes7 Komisija si ūlo sutelkti Europos reagavimo į 
nelaimes paj ėgumus  (dalyvaujan čių valstybi ų iš anksto numatyti savanoriškai sutelkti 
ištekliai), įsteigti Reagavimo į nelaimes centr ą, palengvinti transportavim ą ir ES 
finansuojamais ištekliais pašalinti paj ėgumų trūkumus. Visos suinteresuotosios šalys labai 
pritaria, kad reikia daugiau planuoti, iš anksto organiz uoti ir iš anksto numatyti. 
Pagalbos gavimo galimyb ės politikos alternatyvos: 1) savanoriškai sutelkti ištekliai be ES 
bendro finansavimo; 2) savanoriškai sutelkti ište kliai su ribotu ES bendru finansavimu (tik 
dislokavimo s ąnaudos); 3) savanoriškai su telkti ištekliai su  didesniu ES bendru finansavimu 
(dalis vystymo s ąnaudų, įskaitant įrangą), parengties s ąnaudos ir dislokavimas. 
                                                 
7 COM(2010) 600. 
 
LT 4   LT 1 alternatyva netur ėtų poveikio ES biudžetui ir nereik ėtų jokių teisinių pakeitim ų. Tai būtų 
vien tik politinis įsipareigojimas ir juo neb ūtų ilgainiui užtikrinta patikima galimyb ė gauti 
pakankamai ištekli ų. 2 alternatyva b ūtų sumažinti finansiniai apribojimai dalyvaujan čioms 
valstybėms sutelkti išteklius ir ES reagavimas į nelaimes b ūtų nuoseklesnis ir pagr įstas 
poreikiais. Taip b ūtų išvengta dubliavimosi, b ūtų skatinamas didesnis papildomumas, b ūtų 
sparčiau teikiama pagalba ir bendrai pa didintas veiksmingumas. Dalyvaujan čiai valstybei ir 
ES tenkanti administracin ė našta b ūtų nedidel ė. Remiantis skai čiavimais, biudžeto 
perskirstymas per metus sudaryt ų 9 mln. EUR. 3 alternatyvos poveik į galima palyginti su 
2 alternatyvos poveikiu, be to, 3 alternatyva b ūtų toliau didinamas ES reagavimo į nelaimes 
veiksmingumas, kadangi pagal j ą būtų greičiau sutelkiami veiklai skirti ištekliai.  
Apskritai 2 ir 3 alternatyvos yra veiksmingesn ės, o pagal 3 alternatyv ą nauda b ūtų dar 
didesnė. 
5.2. Esminių trūkumų nustatymas ir šalinimas  
2010 m. komunikate pamin ėti įvairūs reagavimo tr ūkumų šalinimo b ūdai, nurodyta galimyb ė 
visoje ES dalytis ES finansuojamais ištekliais  ir juos panaudoti pana šiai, kaip savanoriškai 
sutelktus išteklius. Kai ištekli ų nereikia ES veiksmam s vykdyti, išteklius valdan čios 
dalyvaujan čios valstyb ės galėtų juos panaudoti vietiniu lygiu. 
Esminių trūkumų politikos alternatyvos: 1) dalyvaujan čios šalys šalina tr ūkumus be ES 
bendro finansavimo; 2) dalyvaujan čios šalys šalina tr ūkumus pasitelkdamos ES bendr ą 
finansavim ą; 3) trūkumų šalinimas ES lygio ištekliais. 
Pasirinkus 1 alternatyv ą, nebūtų didelių ES biudžeto s ąnaudų, tačiau ir veiksmingumas b ūtų 
ribotas. D ėl nevienodo finansin ės naštos ir naudos pa siskirstymo dalyvaujan čiose valstyb ėse 
greičiausiai kils įtampa. 2 alternatyva b ūtų veiksmingai šalinami tr ūkumai ir dalijamasi 
ištekliais, kadangi pateikiamas teisinge snis ir nuoseklesnis modelis, pagal kur į (iš dalies) 
dalijamasi našta ir mažinami fi nansiniai apribojimai dalyvaujan čioms valstyb ėms. 
3 alternatyva yra labai veiksminga – Europos S ąjungai leidžiama laiku ir ekonomiškai 
veiksmingai (atsižvelgiant į turimą biudžetą) šalinti nustatytus tr ūkumus. Atvejai, kai ES 
biudžetui daromas didesnis poveikis , subsidiarumo sumetimais gali b ūti ištirti. 
2 alternatyva atrodo itin tinkama ištekliams, kurie skiriami mažai tik ėtinai / didelio poveikio 
rizikai šalinti, 3 alternatyva – „horizontaliems“ ištekliams, kuriais gali naudotis visi subjektai, ypač jeigu poveikis biudžetui yra nedidelis. 
5.3. Transportas  
Ribotų logistinių ir finansini ų
 transporto ištekli ų politikos alternatyvos: 1) schemos vykdymo 
nutraukimas; 2) politika nekei čiama; 3) padidinti transportui skirt ą didžiausi ą ES bendr ą 
finansavim ą, siekiant patenkinti pa čius svarbiausius poreikius; 4)  padidinti tarpvalstybiniam 
vežimui skirt ą didžiausi ą ES bendr ą finansavim ą. 
1 alternatyva b ūtų trukdoma siekti dalyvaujan čių valstybi ų tikslų, todėl ji atmetama. 
2 alternatyva grindžiama priva čiais, nieko nekainuojan čiais sprendimais ir tuo, kad 
dalyvaujan čios valstyb ės viena kitai si ūlo transport ą. 3 ir 4 alternatyvomis b ūtų sumažintos su 
transporto finansav imu susijusios kli ūtys. Pagal 3 alternatyv ą į nelaimes bendrai b ūtų 
reaguojama pagal poreikius. Pa gal 3 ir 4 alternatyvas išor ės partneriams tenkanti 
administracin ė našta grei čiausiai liks tokia pati. 4 alternat yva susijusi su rizika, kad d ėl mažų 
 
LT 5   LT transporto s ąnaudų gali būti skatinamas neesmini ų prekių tiekimas, taigi pirmenyb ė teikiama 
3 alternatyvai. 
Administracini ų procedūrų modernizavimo  politikos alternatyvos: 1) politika nekei čiama; 
2) supaprastinimas. 
1 alternatyva susijusi su supaprastinimu, kur į turi atlikti Komisija be teis ės akto perži ūros. 
2 alternatyva susijusi su teis ės akto perži ūra ir tikimasi, kad bus dar labiau sumažintos ES ir 
dalyvaujan čių valstybių administracin ės sąnaudos ir kad bus labai padedama siekti tiksl ų. 
Nemanoma, kad 1 alternatyva yra pakankama, kad b ūtų galima labai pagerinti pad ėtį, 
pirmenyb ė teikiama 2 alternatyvai. 
5.4. Pasirengimas  
Suinteresuotosios šalys pareišk ė, kad apskritai yra patenkintos  dabartine mokymo ir pratyb ų 
tvarka. Kai kurios iš j ų paprašė, kad būtų išplėsta šių procedūrų taikymo sritis. Pradiniuose 
etapuose buvo atmestos alternatyvos, kuriomis si ūlyta įvesti privalomus teis ės aktus, 
privalomus standartus ar kokyb ės ženklus, kadangi SESV 196 stra ipsnio teisinis pagrindas 
neapima derinimo.  
Politikos alternatyvos: 1) nepriv alomos mokymo ir veiklos gair ės ir nekei čiami civilin ės 
saugos finansin ės priemon ės išlaidų lygiai; 2) bendra ES pasire ngimo politikos sistema be 
teisiškai privalom ų nuostatų, taip pat papildomas ES fina nsavimas, skirtas mokymo tinklo 
kūrimui ir kitiems veiksmams; 3) ES parama dalyvaujan čių valstybių mokymui teikiama su 
sąlyga, kad dalyvaujan čių valstybių mokymo centrai turi atitikti tam tikrus minimalius 
reikalavimus. 
1 alternatyva. Neprivalomos ES gair ės, dėl kurių greičiausiai skirsis dalyvaujan čių valstybių 
pasirengimo lygiai, neb ūtų veiksmingos. Poveikis ekonomikai, aplinkai ir socialinei sri čiai, 
įskaitant administracin ę naštą, būtų nedidelis, kadangi dalyvaujan čios valstyb ės įgyvendint ų 
tik savo standartus. 
2 alternatyva. Atsižvelgiant į skirtingus dalyvaujan čių valstybi ų pasirengimo lygius, 
įgyvendinant neprivalomas ES gaires, skirt ųsi sąnaudos ir veiksmingumas. Jeigu b ūtų 
teikiama ES finansin ė parama, s ąnaudos būtų (iš dalies) priskiri amos ES biudžetui. 
3 alternatyva. Didesnis reagavimo operacij ų, kuriose dalyvauja kelios dalyvaujan čios 
valstybės, veiksmingumas pasiekiamas bendrai s principais, žiniomis, geresne s ąveika ir 
didesniais sutelktais ištekliais. Su mokymo tinklo įsteigimu susijusios s ąnaudos ES mastu yra 
nedidelės. Dalyvaujan čių valstybių patiriamos įgyvendinimo s ąnaudos susijusios, pvz., su 
mokymo programos standartais. Viešiesiems ir privatiesiems veiklos vykdytojams gali tekti 
didelė administracin ė našta, nes laikantis standart ų ir reikalavim ų greičiausiai bus patiriama 
su papildomu atsiskaitymu susijusi ų didelių sąnaudų. 
Palyginti su 1 alternatyva, 2 ir 3 alternatyvos b ūtų veiksmingesn ės ir ES tur ėtų papildomos 
naudos. 3 alternatyva grei čiausiai būtų veiksmingesn ė ir nuoseklesn ė nei 2 alternatyva, ta čiau 
suinteresuotosios šalys d ėl jos turėjo abejoni ų. 
5.5. Prevencija   
Suinteresuotosios šalys sutinka, kad prevenciniai  veiksmai turi tapti neatsiejama subalansuoto 
metodo, kuriuo remiama ES civilin ė sauga, dalimi.  
 
LT 6   LT Politikos alternatyvos: 1) pare ngiamas ne naujas ES teis ės aktas, o gair ės dėl minimali ų 
nacionalini ų prevencijos standart ų ir dėl nacionalini ų nelaimių rizikos valdymo plan ų (RVP), 
galioja tie patys bendro finansavimo lygiai; 2)  bendra ES prevencijos politikos sistema ir 
neprivalomos gair ės bei papildomas rizikos valdymo planams skirtas ES finansavimas; 
3) atsižvelgdamos į Komisijos gaires, valstyb ės narės nustato RVP įgyvendinimo dat ą.  
Pasirinkus 1 alternatyv ą, gali būti skirtingai įgyvendinami RVP ir taikomi minimal ūs 
prevencijos standartai – nepavykt ų užtikrinti aukštesnio bendro  prevencijos standarto ES. 
Pasirinkus 2 alternatyv ą, būtų greičiau įgyvendinamos gair ės su sąlyga, kad dalyvaujan čios 
valstybės kreipiasi d ėl ES finansavimo. S ąnaudos priklausyt ų nuo kiekvienos nacionalin ės 
sistemos pažangos lygio. Su papildomu atsiskaitymu susijusios administracin ės sąnaudos būtų 
nedidelės arba nereikšmingos. Poveikis ekon omikai, aplinkai ir  socialinei sri čiai būtų 
geresnis, nei pasirinkus 1 alternatyv ą. 
3 alternatyva susijusi su nuosekliu, te isingu, ES mastu taik omu metodu, nors jo 
įgyvendinimas gali užtrukti d ėl teisinių procedūrų trukmės. Nedidel ė administracin ė našta. 
Pagal 1 alternatyv ą veiksmingumas ir nuoseklumas yra nepakankami, o 2 ir 3 alternatyvos 
veiksmingumo ir nuoseklumo atžvilgiu b ūtų naudingos. Pasirinkus 2 alternatyv ą, greičiau 
vyktų įgyvendinimas, o pasirinkus 3 alternatyv ą, vidutiniu laikotarpiu b ūtų galima nuosekliau 
įgyvendinti nelaimi ų rizikos valdymo planus, ta čiau suinteresuotosios šalys d ėl pastarosios 
turėjo abejoni ų. 
6. SANTRAUKA IR IŠVADOS  
PV siūloma įtraukti toliau nurodytus aspektus į pasiūlymą dėl įstatymo gali ą turinčio akto. 
Kiek tai susij ę su reagavimu , įtraukti esminius elementus ir principus, susijusius su 
savanorišku ištekli ų sutelkimu (Galimyb ė gauti pagalb ą, 3 alternatyva) ir su ES 
finansuojamais ištekliais (Esminiai tr ūkumai, 2 alternatyva), pateikiant nuorod ą į 
įgyvendinimo taisykles. Kiek tai susij ę su transportu , PV siūloma perži ūrėti kai kurias 
dabartines teisines nuostata s, siekiant padidinti tran sporto operacijoms skirt ą didžiausi ą ES 
finansavimo norm ą ir supaprastinti administracines proced ūras. Kiek tai susij ę su prevencija  ir 
pasirengimu , siūloma bendra ES politikos sistema ir Komisijos gair ės. Valstyb ėms narėms 
reikėtų nustatyti galutin į RVP parengimo termin ą (Prevencija, 3 alternatyva). Papildoma ES 
finansine parama b ūtų remiamas RVP rengimas ir minimali ų standartų laikymasis, mokymo 
tinklas ir kiti veiksmai (Pasirengimas, 2 alternatyva). 
Norint skirti papildom ų lėšų veiksmams remti, reik ėtų atitinkamai pakeisti civilin ės saugos 
finansinę priemonę. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija įvertins teis ės akto vykdym ą ir atliks jo lyginam ąją analizę ne anksčiau kaip pra ėjus 
trejiems metams nuo jo įsigaliojimo, remdamasi, be kita ko, steb ėsenos informacija, kaip antai 
rezultatų rodikliais ir tokiais pagri ndiniais kriterijais, kaip reag avimo laikas ir pasirengimo 
priemonės.