ES turi aiškiai siekti įgyvendinti reformą kitais metais. Pirmaisiais 2012 m. mėnesiais Komisija pasiūlys likusius teisės aktus, kuriuose daugiausia dėmesio bus skirta investuotojų apsaugai. Būsimos kolektyvinio investavimo sistemų (KIPVPS) taisyklių peržiūros tikslas – didinti investuotojų apsaugą ir stiprinti vidaus rinką. Be to, investuotojų apsauga ir skaidrumas yra svarbiausia iniciatyvos, susijusios su ikisutartinės informacijos apie sudėtinius investicinius produktus (MIPP) atskleidimu ir su draudimo tarpininkavimu, dalis.

Skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą labai svarbu, kad tinkamai veiktų finansų sektorius. Prasidėjus krizei Komisija ėmėsi visapusiškai peržiūrėti finansų reguliavimo ir priežiūros priemones. Jau priimta daug svarbių iniciatyvų arba pateikti jų pasiūlymai, tarp kurių – pasiūlymas dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, dėl kredito reitingų agentūrų, kapitalo reikalavimų, patikimesnių ir skaidresnių vertybinių popierių rinkų ir kovos su piktnaudžiavimu rinka. Be to, bus paskelbtas bendro reformų poveikio vertinimas.

Įgyvendinant šią darbotvarkę per dvylika ateinančių mėnesių reikia veikti skubiai ir ryžtingai. Iki tol, kol Komisija paskelbs 2013 m. metinę augimo apžvalgą, Europos Sąjunga turėtų pajusti reformų, sukūrusių naują susijusių euro zonos šalių ekonomikų ir visos ES bendradarbiavimo ir priežiūros lygmenį, rezultatus. Šios reformos sukurs tinkamą pusiausvyrą tarp viešųjų finansų tvarumo atkūrimo ir didesnio augimo, tarp nacionalinių priemonių ir ES lygio veiklos įgyvendinant pagrindines strategijos „Europa 2020“ iniciatyvas siekiant kuo spartesnio ekonomikos atsigavimo.

Per keletą pastarųjų metų ES ekonominė padėtis iš esmės pasikeitė. Europos Sąjungos ekonomikos strategijoje „Europa 2020“ pripažinta, kad valstybės narės yra priklausomos vienos nuo kitų ir išdėstyta, kaip ES ir nacionalinės institucijos gali bendrai veikti, siekdamos nustatytų tikslų ir ekonomikos atgaivinimo, kad vėl būtų paskatintas augimas bei darbo vietų kūrimas, kartu dėdamos tvarios ateities pamatus. Kiekvienai valstybei narei buvo pateiktos šaliai pritaikytos rekomendacijos, kaip spręsti aktualiausias problemas. Nuo antrosios metinės augimo apžvalgos priklausys 2012 m. Europos semestro programa. Visapusiška finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros reforma suteikė tvirtą pagrindą ES finansų sistemai. Priėmus ekonomikos valdymo stiprinimo teisės aktus (vadinamąjį šešių dokumentų rinkinį) ES išplėtė ir sustiprino nacionalinės politikos priežiūros priemones. Keletas valstybių narių atidžiau prižiūrimos įgyvendinant ekonominio koregavimo programą. Siekiant atlaikyti precedento neturintį viešiesiems finansams daromą spaudimą parengtos naujos priemonės. Dabar ES turi veikti nedelsdama ir ryžtingai, kad kuo greičiau įgyvendintų reformą. Turime parodyti, kad visos institucijos bendradarbiauja siekdamos kuo greičiau imtis pagrindinių veiksmų.

Rengdama šią 2012 m. Komisijos darbo programą Komisija derino būtinybę reaguoti į skubias naujas dėl krizės kilusias problemas su nuolatiniu poreikiu spręsti struktūrinius klausimus, nes politiką formuojantys asmenys, investuotojai ir piliečiai tikisi, kad Komisija žvelgs į tolimesnę ateitį ir padės kurti klestinčią ir tvarią Europos ateitį. Daugelyje iš naujų šios darbo programos prieduose nurodytų iniciatyvų pagrindinis dėmesys skiriamas ilgalaikei perspektyvai – jomis papildomas arba bus sukurtas teisinis pagrindas, reikalingas norint visapusiškai pasinaudoti ES masto privalumais siekiant tvaraus augimo, aukšto užimtumo lygio bei teisingos visuomenės visoje ES ir dalijantis šios veiklos rezultatais. Toks yra daugelio iniciatyvų, susijusių su konkurencingumo skatinimu, pagalba mažinant socialinę krizės kainą ir ekonomikos atsigavimu siekiant tvarios ateities, tikslas. Be to, tai pagrindinis ES išlaidų politikos tikslas, kurio siekdama Komisija iki 2020 m. teiks naujos kartos programų pasiūlymus.

Tokia buvo pagrindinė 2011 m. rugsėjo mėn. pasakytos kalbos apie Sąjungos padėtį mintis. Kalboje ir Europos Parlamente vykusiose diskusijose prieita prie bendros nuomonės, kad svarbiausias ES prioritetas – skatinti tvarų ir darbo vietų išsaugojimu bei kūrimu pagrįstą ekonomikos atsigavimą. Tik atkurdami augimą ir pasitikėjimą galėsime plėtoti unikalų ES socialinį modelį. To siekiant reikalingas aktyvus ES institucijų bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas nacionaliniu lygmeniu, turime veikti kaip tikra Sąjunga, o šios Sąjungos pagrindas turi būti Bendrijos sprendimų priėmimo metodas. Dabartinė krizė dar kartą parodė, kad laikydamiesi šių sąlygų galime sutelkti reikalingą pasiryžimą ir gebėjimą prisitaikyti.

Dabar, kai taikomos griežtos biudžeto lėšų taupymo priemonės, svarbesnė tampa mokesčių mokėtojų pinigų apsauga. Dėl sukčiavimo ir kitos neteisėtos veikos kasmet prarandam daug ES viešųjų lėšų. Komisija pateiks pasiūlymą dėl ES finansinių interesų apsaugos užtikrinimo taikant baudžiamąją teisę.

Reaguodama į problemas, su kuriomis dėl finansų krizės susiduria Europos bendrovės, šiuo metu Komisija išsamiai vertina, ar reikėtų Bankroto reglamento reformos. Remdamasi vertinimo išvadomis Komisija parengs naujus pasiūlymus, kaip tobulinti tarpvalstybinio bankroto taisykles, įskaitant ir bendrovių grupėms taikomas taisykles.

3.Tvaraus augimo ir solidari ES

Siekiant atkurti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą reikalingi pozityvūs ES ir valstybių narių veiksmai konkurencingumo ir socialinės įtraukties srityse. Taigi reikės stipresnio impulso veikti, remiant tinkamą sistemą, kuri padėtų įmonėms kurti darbo vietas ir rasti naujų rinkų. Šis labai svarbus aspektas jau įtrauktas į jau pateiktus ES išlaidų programų pasiūlymus. Naujos kartos sanglaudos politikos tikslas – ateities darbo vietos ir augimas. Įgyvendinant būsimą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ ES žinių pagrindas bus panaudotas verslo augimui skatinti, o pagrindinis konkurencingumo srities veiksmų tikslas bus remti MVĮ. Nauja švietimo, mokymo ir jaunimo programa „Erasmus visiems“ prisidės prie Europos švietimo sistemų modernizavimo. Europos infrastruktūros tinklų priemonė padeda sutelkti finansavimą projektams, kurie naudingiausi Europos ekonomikai, ir remia infrastruktūrą kaip augimo priemonę.

3.1.Bendroji rinka augimui skatinti

Bendroji rinka toliau lieka svarbiausia mūsų augimo skatinimo ir darbo vietų kūrimo priemonė. Kad būtų visiškai išnaudotas jos potencialas, reikia sukurti įmonėms (ypač mažoms įmonėms) ir vartotojams palankią aplinką, visiškai įgyvendinti tvarų augimą skatinančias reformas ir sukurti veiksmingą bei konkurencingą infrastruktūrą.

Todėl Komisija pradėjo plataus užmojo procesą, kad suteiktų bendrajai rinkai naują postūmį – Bendrosios rinkos aktą. Tarpinstitucinės procedūros metu nedelsiant apsvarsčius pagrindinius dvylika Akto pasiūlymų, jų naudą būtų galima pajusti kuo greičiau. 2012 m. Komisija aktyviau veiks įgyvendindama bendrosios rinkos teisės aktus ir užtikrindama jų vykdymą. Komisija pateiks pasiūlymų, kaip sujungti nacionalines mokslinių tyrimų sistemas ir sukurti struktūrizuotą, mobilią ir veiksmingą Europos mokslinių tyrimų erdvę, pagrįstą didesne konkurencija ir bendradarbiavimu, skatinančiais aukštą mokslo kokybę ir pasaulyje pažangiausias inovacijas. Pirmiausia ji sieks, kad įdarbinant į pagrindines darbo vietas universitetuose būtų rengiami konkursai visos Europos lygmeniu. Visiškai įgyvendinus bendro Europos dangaus projektą, bus ne tik išvengta maždaug 3,8 mlrd. EUR per metus kainuojančio išteklių švaistymo, bet ir sumažės CO2 emisijos, padidės saugumas, keleiviai mažiau vėluos. Devynios iš dešimties naujų darbo vietų sukuriamos paslaugų sektoriuje, tačiau nežiūrint daugybės šio sektoriaus siūlomų verslo galimybių, paslaugų direktyva įgyvendinama dar nevisiškai ir netinkamai. Komisija taip pat išnagrinės, kaip įgyvendinama rekomendacija dėl naudojimosi pagrindinėmis mokėjimo paslaugomis ir įvertins, ar reikia imtis tolesnių veiksmų.

Iki 2014 m. užbaigus kurti energetikos vidaus rinką pradės veikti kitas svarbus ekonomikos augimo svertas. Naujais geležinkelio liberalizavimo pasiūlymais taip pat bus prisidėta prie Europos transporto sektoriaus modernizavimo ir dekarbonizavimo didinant konkurenciją, o keleiviams bus pasiūlytos naujos paslaugos, pagrįstos inovacijomis ir orientuotos į vartotojus. Atsižvelgiant į didžiules investicijas, skirtas mūsų energetikos sistemoms atnaujinti (1 trilijonas EUR 2011–2020 m.), energetikos sektorius yra kitas svarbus ekonomikos augimo svertas. Komisija šioje srityje imsis keleto iniciatyvų, kuriomis pirmiausia bus siekiama iki 2014 m. sukurti vidaus rinką, kaip prašė Europos Vadovų Taryba.

Skaitmeninė darbotvarkė nepaprastai svarbi, kad skatindama augimą Europos ekonomika galėtų naudotis šiuolaikinių technologijų ir interneto galimybėmis. Reikia kuo plačiau naudotis elektroninėmis paslaugomis, todėl bus aktyviai skatinama elektroninė prekyba. 2012 m. Komisija pateiks iniciatyvą dėl kolektyvinio intelektinės nuosavybės teisių valdymo. Joje bus nustatytos tarpvalstybinio internetu teikiamų muzikos paslaugų licencijavimo taisyklės siekiant supaprastinti daugelyje teritorijų išduodamas licencijas. Kartu bus pateikta iniciatyva dėl elektroninio tapatumo nustatymo, elektroninės atpažinties ir elektroninių parašų tarpusavio pripažinimo, kurios tikslas – kurti vartotojų pasitikėjimą ir palengvinti mokėjimus internetu bei elektroninius sandorius.

Vartotojų pasitikėjimas labai svarbus didinant paklausą ir atkuriant augimą. Išsamioje Europos vartotojų darbotvarkėje bus išdėstyta, kaip vartotojų teisės ir vartotojų sauga gali tapti tvirtu vartotojų pagrindu bendrojoje rinkoje. Bendros gaminių saugos taisyklių peržiūros pasiūlymuose bus išdėstyta ir vartotojams, ir gamintojams aiški ir nuosekli sistema, be to, įvairūs priežiūros režimai bus sujungti į vieną bendrojoje rinkoje taikomą sistemą. Kalbant apie žalos atlyginimą vartotojams, kolektyvinio žalos atlyginimo taisyklėse bus išdėstyta, kaip vartotojai ir įmonės gali veiksmingai išspręsti didelio masto problemas.

3.2.Suteikti daugiau galimybių žmonėms įtraukiose visuomenėse

Darbo vietų kūrimas šiandien yra viena iš didžiausių Europos problemų, kurią sprendžiant ES gali labai prisidėti. Strategijos „Europa 2020“ iniciatyvose „Judus jaunimas“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“ ir „Kovos su skurdu planas“ pabrėžiama būtinybė siekiant Europos atsinaujinimo daugiausia dėmesio skirti sunkiausioje padėtyje atsidūrusiems gyventojams. Iš naujojo Europos socialinio fondo ir Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo bus remiamos valstybių narių pastangos kovoti su užimtumo krize kuriant darbo vietas ir gerinti pagrindinius darbuotojų įgūdžius. Programos „Erasmus visiems“ lėšomis bus remiama strateginė aukštųjų mokyklų ir įmonių partnerystė, kad studentai galėtų įgyti visapusiškų darbo rinkai reikalingų įgūdžių. Įgyvendinant šias iniciatyvas bus labai prisidėta prie ES veiksmų kovojant su nedarbu, socialine atskirtimi ir skurdu.

Greitai Komisija išdėstys, kaip ES gali prisidėti sprendžiant labai opią jaunimo nedarbo problemą, įskaitant veiksmus skatinant darbo ieškančio jaunimo mobilumą ir padedant jiems rasti darbą kitose valstybėse. Gamybinė praktika taip pat gali suteikti galimybę patekti į darbo rinką. Ji gali būti labai naudinga siekiant geriau išnaudoti sektorius, kuriuose ateityje galėtų būti kuriamos darbo vietos.

Glaudžiai bendradarbiaudama su socialiniais partneriais Komisija taip pat peržiūrės darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus ir pradės naują jų taikymo etapą, kurio tikslas – skatinti darbo vietų kūrimą ir mobilumą siekiant sušvelninti ekonomikos nuosmukio pasekmes ir pasirengti išnaudoti atsigavusios ekonomikos potencialą. Tai susiję su būtinybe geriau numatyti ir valdyti įmonių restruktūrizavimą. Galiausiai Komisija taip pat pasiūlys, kaip sustiprinti viešąsias įdarbinimo tarnybas, įskaitant Europos užimtumo tarnybos (EURES) reformą, siekiant pagerinti įsidarbinimo galimybes kitose valstybėse.

Kalbant apie tolimesnę perspektyvą, išsaugoti mūsų socialinį modelį taip pat reiškia užtikrinti socialinės apsaugos finansavimą; šioje srityje senėjančios visuomenės kelia didelę užduotį viešajai politikai, o modernus ir naujoviškas sveikatos priežiūros sektorius skatina ekonomikos augimą. Komisija prižiūrės, kaip įgyvendinamos kiekvienai šaliai skirtos rekomendacijos pensijų srityje ir imsis iniciatyvų tarpvalstybinės svarbos klausimais. Tarp 2012 m. iniciatyvų – vidaus rinkos stiprinimas kuriant veiksmingus ir saugius pensijų produktus. Be to, Komisija pateiks pasiūlymų dėl papildomų pensijų teisių asmenims, kurie keičia darbą, nes skatinant užimtumą ir darbo vietų kūrimą būtina supaprastinti darbuotojų mobilumą.

3.3.Tiesti kelią tvariai ateičiai

Kad ekonomikos atsigavimas būtų tvarus, augimą ir investavimą reikia nukreipti į perspektyviausius ateities sektorius. Komisijos požiūris į efektyviai išteklius naudojančią ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kuri bus įtraukta į ekonomikos politiką ir metinę augimo apžvalgą, parodė, kaip tinkamai valdyti pažangų augimą, kad tvarios Europos kūrimo uždavinys taptų mūsų konkurenciniu pranašumu. Šis požiūris įtvirtintas strategijoje „Europa 2020“ ir padarė didžiausią įtaką naujos kartos pasiūlymams žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse, kad suteiktų tvarų pagrindą mūsų aplinkai ir ekonomikai labai svarbiems sektoriams. Svarbus išteklių efektyvumo siekio sektorių politikos srityse pavyzdys bus 2012 m. pasiūlymai, susiję su pakankamu aprūpinimu geriamu vandeniu; Komisija patvirtins vandens išteklių apsaugojimo planą, kad viešoji politika daugiausia dėmesio skirtų kovai su šiandien kylančia grėsme vandeniui.

Vykdydama energetikos politiką Komisija daug dėmesio skiria tvarumui. Pavyzdžiui, nedelsiant priėmus ir įgyvendinus energijos vartojimo efektyvumo direktyvos pasiūlymą nauda kiekvienam ES namų ūkiui būtų vidutiniškai 1 000 EUR per metus, būtų galima sukurti 2 mln. darbo vietų ir kovoti su klimato kaita. Pasiūlyme sustiprinti branduolinės saugos sistemą bus atsižvelgta į ES branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, techninę pažangą ir tarptautinius reguliavimo pokyčius. Be to, Komisija parengs strategiją, kaip greičiau plėtoti atsinaujinančius energijos šaltinius ES vidaus rinkoje ir pietinėse Viduržemio jūros regiono kaimynėse. Reikšmingas ženklas būtų pažengti pirmyn siekiant priimti reglamento, kuriuo sudaromos palankesnės sąlygos investicijoms į reikalingą energetikos infrastruktūrą, kad būtų galima paspartinti atsinaujinančių energijos šaltinių integravimą, pasiūlymą.

2012 m. Komisija toliau prisidės prie svarbių ir visapusiškų pastangų mažinant išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pasaulyje. Komisija toliau valdys perėjimą prie patikslintos prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos, parengs naujas ir įgyvendins esamas priemones, kad pasiektų klimato ir energetikos tikslus. Keleivinius ir krovininius automobilius reglamentuojančių teisės aktų peržiūra paskatins inovacijas ir suteiks gamintojams reguliavimo tikrumo. Be to, daug dėmesio bus skirta transporto priklausomybės nuo naftos panaikinimui skatinant plėtoti ES alternatyvių kuro rūšių infrastruktūrą.

Birželyje vyksiančiame Rio+20 aukščiausiojo lygio susitikime dėmesys bus atkreiptas į pasaulines pastangas siekiant tvarumo ir skatinant ekologišką augimą. ES politika bus pažangiausia siekiant šių tikslų.