EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 12 09 COM(2016) 786 final 2016/0389(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl integruotos ūkių statistikos, kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 1166/2008 ir (ES) Nr. 1337/2011 (Tekstas svarbus EEE) {SWD(2016) 429 final}

{SWD(2016) 430 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Politikos formuotojams reikia papildomos statistinės informacijos apie žemės ūkį, kad jie galėtų planuoti, stebėti ir vertinti galiojančios politikos ir galimų jos pakeitimų poveikį ir veiksmingumą. Šie pakeitimai gali būti susiję su, pvz., žemės ūkio poveikiu aplinkai ar darniojo ūkininkavimo būdais. Įvertinus Europos žemės ūkio statistikos sistemą (EŽŪSS) padaryta išvada, kad nepaisant to, kad pagrindiniai žemės ūkio statistikos naudotojai pakankamai patenkinti šios statistikos išsamumu ir kokybe, jie mažiau patenkinti duomenų apie konkrečius dalykus (tiekimo balansus, žemės kainas ir nuomos mokesčius, maistinių medžiagų srautus, su aplinka susijusius duomenis ir pan.) trūkumu ir tuo, kad sistema nepakankamai lanksti ir į ją negalima greitai įtraukti naujų galimybių rinkti duomenis. Sąjungos lygmeniu naudojamos žemės ūkio statistikos šaltiniai įvairūs – tai statistiniai tyrimai, administraciniai duomenys, ūkių ir kitų įmonių pateikti duomenys, atskirų ūkių lygmens duomenys, renkami per žemės ūkio surašymus ir imčių tyrimus. Šis pasiūlymas susijęs su pastaruoju žemės ūkio statistikos duomenų šaltiniu. Šiuo metu Europos ūkių ir žemės ūkio valdų statistika rengiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) 1166/2008. Duomenys renkami iš imčių ir kas dešimt metų rengiamų surašymų. Naujausias pagal šį reglamentą atliktas tyrimas – 2016 m. ūkių struktūros tyrimas (ŪST). Ši iniciatyva – Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) dalis ir pirmas žingsnis kuriant 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategiją, kuria siekiama supaprastinti visą EŽŪSS ir veiksmingiau rinkti reikalingus duomenis. Dviem pagal šią strategiją siūlomais reglamentais, kurių vienas išdėstomas šiame dokumente, turėtų būti užtikrinama, kad žemės ūkio duomenys būtų palyginami ir nuoseklūs ilguoju laikotarpiu. EŽŪSS turėtų būti pakankamai tvirta, naši ir užtikrinanti tęstinę aukštą statistikos kokybę, o tai gali būti sudėtinga dėl nuolatinių pokyčių šioje srityje. Šiuo pirmuoju reglamentu turėtų būti užtikrintas Europos ūkių struktūros tyrimų tęstinumas ir, atitinkamai, nuoseklios laiko eilutės, be to, turėtų būti patenkinami nauji ir besiformuojantys ūkių lygmens duomenų poreikiai. •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis Tam, kad politikos formuotojai, įmonės ir visuomenė galėtų priimti tinkamus, įrodymais pagrįstus sprendimus, reikia patikimos ir kokybiškos statistikos. Europos statistikos sistemai (ESS) tampa sudėtinga teikti tokios kokybės statistiką, nes vis didėjantis duomenų poreikis ir statistinių tyrimų respondentų spaudimas mažinti naštą varžo statistikos rengimo procesą. Todėl pastarojo laikotarpio statistikos srities iniciatyvomis siekiama supaprastinti ir pagerinti ESS vidaus koordinavimą ir bendradarbiavimą, kad Europos statistika būtų rengiama našiau, o respondentams tektų mažiau naštos. Pavyzdžiui, 2015 m. iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos: paaiškintas ESS valdymas bei sustiprintos Sąjungos ir nacionalinio lygmens koordinavimo ir bendradarbiavimo priemonės. Kitoms modernizavimo iniciatyvoms, kaip antai šiam pasiūlymui, taikoma Komisijos iniciatyva REFIT ir šiais dokumentais siekiama paprasčiau ir moderniau rengti tikslinių sričių Europos statistiką. Žemės ūkio statistikos strategijoje, kurią Eurostatas parengė ir suderino su Europos statistikos sistemos komitetu (ESSK), nustatomi konkretūs tikslai: rengti aukštos kokybės statistiką, veiksmingai ir našiai atitinkančią naudotojų poreikius; padaryti žemės ūkio statistikos sistemą lankstesnę ir greičiau pritaikomą; užtikrinti, kad žemės ūkio, miškininkystės, žemės naudojimo ir aplinkos statistika būtų geriau integruota; parengti žemės ūkio statistikos valdymo struktūrą, reaguojančią į poreikius ir veikiančią atsakingai; užtikrinti, kad Europos žemės ūkio statistika būtų darnesnė ir suderinamesnė; rengti daugiau statistikos ir mažinti naštą respondentams, nagrinėjant kitus duomenų šaltinius ir galimybes veikti veiksmingiau. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Pagrindinis 2013–2017 m. Europos statistikos programos akcentas – teikti kokybišką statistiką, kuria būtų remiamos įvairios Europos politikos sritys. Vienas iš trijų statistikos rengimo ramsčių, nurodytų šioje programoje, yra aplinkos ir žemės ūkio statistika. Programoje nurodyta, kad vieno iš tikslų bus siekiama „peržiūrint ir supaprastinant žemės ūkio duomenų rinkimą, vadovaujantis po 2013 m. atnaujinta bendra žemės ūkio politika, ir pertvarkant žemės ūkio duomenų rinkimo procesus, visų pirma, kad būtų pagerinta duomenų kokybė ir sutrumpintas statistinės informacijos pateikimo vartotojui laikas“. Ši iniciatyva skirta šiam tikslui įgyvendinti. Būsima Europos žemės ūkio statistikos sistema taip pat padės įgyvendinti bent keturis iš dešimties Komisijos prioritetų, būtent: Nr. 1. „Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis“; Nr. 3. „Atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika“; Nr. 4. „Stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka, turinti stipresnį pramonės pagrindą“, ir Nr. 9. „Svarbesnis vaidmuo pasaulio arenoje“, nes bus teikiami aukštesnės kokybės duomenys, reikalingi žemės ūkio sektoriaus užimtumo, ekonomikos augimo, investicijų, prevencijos ir poveikio švelninimo politikos sritims, su klimato kaita, bioenergetika ir aplinka susijusiems veiksmams ir norint geriau suprasti pasaulinius maisto produktų srautus, pokyčius ir riziką. Žemės ūkio statistika taip pat gali būti naudinga kitiems Sąjungos ar valstybių narių prioritetams, kurie veikia žemės ūkį ir kaimo plėtrą arba patys yra jų veikiami. Žemės ūkio statistika – aukštos kokybės statistiniai duomenys, kuriais grindžiamas 2014–2020 m. bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) įgyvendinimas ir stebėsena. BŽŪP yra svarbus darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo Sąjungoje veiksnys. Kaimo plėtros politika yra neatskiriama BŽŪP dalis, kuria siekiama ne tik socialinių tikslų, bet ir norima gerinti žemės ūkio produkcijos konkurencingumą ir tvarumą. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) BŽŪP skiriama daugiau nei 37 proc. viso Sąjungos biudžeto. Žemės ūkio statistikos taip pat vis dažniau prireikia kitoms svarbioms Sąjungos politikos sritims, pvz., socialinei politikai, aplinkos ir klimato kaitos politikos sritims, prekybos ar regionų politikai ir kt. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Europos statistikos teisinis pagrindas yra nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 338 straipsnyje. Jei Sąjungai reikia atlikti savo funkcijas, statistikos rengimo priemones įprasta teisėkūros procedūra priima Europos Parlamentas ir Taryba. SESV 338 straipsnyje nustatyti šie Europos statistikos rengimo reikalavimai: privaloma laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Subsidiarumo principas taikomas, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. ESS suteikia statistinei informacijai infrastruktūrą. Sistema sukurta taip, kad tenkintų įvairių naudotojų poreikius, kylančius priimant sprendimus demokratinėje visuomenėje. Šio reglamento pasiūlymas parengtas siekiant apsaugoti pagrindinę ESS partnerių veiklą, padidinti našumą ir užtikrinti, kad, kiek įmanoma, būtų išvengta nebūtinų pokyčių ir dvigubo darbo. Šiuo metu statistiniai duomenys, kuriems taikomas šis pasiūlymas, renkami pagal skirtingas Sąjungos lygmens taisykles. Pasiūlymu siekiama supaprastinti ir modernizuoti ūkių lygmens statistinės informacijos rinkimą, sujungiant procesus į vieną sistemą, o kitą žemės ūkio statistinę informaciją renkant pagal kitą pagrindinį reglamentą. Visos Sąjungos masto palyginamą, politikos reikmėms tinkamą statistiką galima teikti tik ėmusis Sąjungos lygmens veiksmų. Vieni iš pagrindinių statistinių duomenų kokybės kriterijų yra jų nuoseklumas ir palyginamumas. Valstybės narės negali pasiekti reikiamo nuoseklumo ir palyginamumo, jei nėra aiškios Europos sistemos, t. y. Sąjungos teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendros statistinės sąvokos, duomenų teikimo forma ir kokybės reikalavimai. Siūlomo veiksmo tikslo, t. y. modernizuoti iš imčių surinktais duomenimis pagrįstą Europos žemės ūkio statistiką, valstybės narės negali deramai pasiekti, veikdamos atskirai. Veiksmų efektyviau imtis Sąjungos lygmeniu, remiantis Sąjungos teisės aktu, kuriuo būtų užtikrintas statistinės informacijos, kuriai taikomas siūlomas teisės aktas, palyginamumas Sąjungos lygmeniu. Pačius duomenis gali rinkti valstybės narės. Todėl Sąjunga gali priimti šios srities priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. •Proporcingumas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties:

juo bus užtikrinta iš imčių surinktais duomenimis pagrįstos Europos žemės ūkio statistikos kokybė ir palyginamumas, nes visose valstybėse narėse bus taikomi vienodi principai. Be to, juo bus užtikrinta, kad Europos žemės ūkio statistika toliau būtų reikalinga ir pritaikyta prie naudotojų poreikių. Priėmus reglamentą statistika bus rengiama ekonomiškiau, bus atsižvelgta ir į valstybių narių sistemų ypatybes. Sąjungos žemės ūkio statistikos teisės aktai rengiami nuo XX a. 6-ojo dešimtmečio. Įvertinus Europos žemės ūkio statistikos sistemą (EŽŪSS) nustatyta, kad bendra žemės ūkio statistikos duomenų rinkimo, apdorojimo ir sklaidos sistema galėtų padaryti procesus našesnius (ekonomiškesnius) ir veiksmingesnius bei sumažinti nustatytų kokybės problemų skaičių. Tikimasi, kad reglamentu bus sumažinta finansinė ir administracinė našta, tenkanti respondentams, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms, įmonėms ir plačiajai visuomenei. Šių tikslų bus pasiekta visų pirma šiais veiksmais: nustačius standartines sąvokas ir metodus, pašalinus besidubliuojančius veiksmus, sumažinus kai kurių sričių duomenų teikimo dažnumą, daugiau naudojant kitus, tyrimus papildančius duomenų šaltinius. Pagal proporcingumo principą siūlomu reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – reglamentas. Atsižvelgiant į pasiūlymo tikslus ir turinį, reglamentas yra tinkamiausia priemonė. Svarbios bendros ES politikos sritys, kaip antai BŽŪP, grindžiamos palyginama, suderinta aukštos kokybės Europos lygmens žemės ūkio statistika. Norint užtikrinti, kad turėtume tokios statistikos, geriausiai tinka pasirinkti reglamentus, kurie tiesiogiai taikomi valstybėse narėse ir kurių nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Remiantis reglamentais galima rinkti visose valstybėse narėse vienodo išsamumo duomenis ir nustatyti, kad būtų taikomi bendri standartai, apibrėžtys ir metodikos. Tai užtikrina, kad aukštos kokybės palyginama statistika, kurią galima naudoti ES politikos reikmėms, būtų rengiama veiksmingai ir laiku. Direktyvomis toks pageidaujamas suderinimo lygis nebūtų užtikrinamas, nes duomenų kokybė priklausytų nuo 28-ių teisės aktų leidėjų sprendimų. 3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros Ši iniciatyva pradėta prieš priimant naujas Geresnio reglamentavimo gaires (COM(2015) 215), tačiau dabartinė padėtis buvo įvertinta remiantis jau turima informacija ir dokumentais. Be to, atliekant šį vertinimą naudota standartinė Eurostato galiojančių teisės aktų vertinimo sistema. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Eurostatas plėtoja, rengia ir skleidžia Europos žemės ūkio statistiką glaudžiai, suderintai ir reguliariai bendradarbiaudamas Europos statistikos sistemoje ir remdamasis ilgalaike Eurostato bei nacionalinių statistikos institucijų (NSI) bei kitų susijusių institucijų partneryste. Pagrindinės Europos žemės ūkio statistikos suinteresuotųjų šalių grupės yra duomenų rengėjai (NSI, kitos nacionalinės institucijos (KNI) ir Eurostatas), respondentai (ūkininkai, ūkininkų organizacijos ir įmonės) ir duomenų naudotojai (viešojo ir privačiojo sektorių sprendimus priimantys subjektai, visų pirma kiti Komisijos GD, tyrėjai ir žurnalistai). Su šiomis suinteresuotosiomis šalimis plačiai konsultuotasi dėl problemų ir pageidaujamų esamos padėties pakeitimų, duomenų poreikių ir prioritetų, potencialių politinių galimybių spręsti problemas, siūlomų veiksmų poveikio ir konkrečių strategijų formulavimo, kaip toliau parodyta apžvalgos lentelėje. Šios konsultacijos daugiausia vyko per susitikimus ir seminarus, kuriuos surengė Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas (CPSA) ir jo įgaliojimus perėmusi įstaiga, Direktorių grupė žemės ūkio statistikos klausimais (DGAS), ir kurie buvo skirti žemės ūkio statistikos NSI direktoriams, tarptautinėms organizacijoms, ūkininkų organizacijoms, duomenis teikiantiems respondentams, duomenų naudotojams ir kt., taip pat per ESSK posėdžius (skirtus NSI generaliniams direktoriams) ir reguliariai rengiamas konsultacijas ir klausymus (skirtus Komisijos GD). Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis dėl 2020 m. žemės ūkio statistikos strategijos apžvalga Konsultacijos dėl problemų ir pakeitimų Konsultacijos dėl poreikių ir prioritetų Konsultacijos dėl galimybių ir poveikio Rengėjai 2014 m. gegužės mėn. ESSK posėdis CPSA posėdžiai ir seminarai (nuo 2009 m.) 2015 m. liepos mėn. DGAS posėdis, 2015 m. lapkričio mėn. ESSK posėdis Respondentai CPSA seminarai (nuo 2009 m.) 2015 m. rugpjūčio–lapkričio mėn. atviros viešos konsultacijos Naudotojai 2015 m. rugpjūčio–lapkričio mėn. atviros viešos konsultacijos. Konsultacijos raštu ir klausymai (nuo 2014 m.) Atviros viešos konsultacijos vyko 2015 m. rugpjūčio–lapkričio mėn., o jų rezultatai pateikti ataskaitoje. Pagrindinės šių konsultacijų išvados, kuriomis iš esmės pagrįsta 2020 m. žemės ūkio statistikos strategija ir atitinkamai šis reglamentas, trejopos: galiojantys Sąjungos žemės ūkio statistikos teisės aktai nepakankamai gerai tenkina naujus ir besiformuojančius duomenų poreikius, nes juose tai nenumatyta, be to, jie nėra pakankamai lankstūs ir integruoti, kad pagal juos būtų laiku reaguojama į naujus poreikius. Be to, pagal esamos bendrosios EŽŪSS pagrindinį teisės aktą (Reglamentą (EB) Nr. 1166/2008) nuo 2018 m. statistinė informacija apskritai nebebus teikiama. Minėti nauji duomenų poreikiai daugiausia susiję su žemės ūkio naujovėmis, atnaujintais teisės aktais ir besikeičiančiais politikos prioritetais, visų pirma pagal neseniai pertvarkytą BŽŪP;

duomenys renkami nesuderintai, nes formuojasi naujų duomenų poreikių, teisės aktai daugelį metų rengti atskirai ir įvairiose žemės ūkio statistikos srityse vartojamos iš dalies skirtingos apibrėžtys ir sąvokos; laikoma, kad duomenų teikimo našta pernelyg didelė, nes duomenų poreikis didėja, duomenys renkami nesuderintai, o Sąjungos ir šalių lygmenimis išteklių vis mažėja. Patvirtinta, kad ši našta kelia grėsmę duomenų rinkimui ir jų kokybei. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Eurostatas intensyviai diskutavo dėl šio pasiūlymo su NSI. Jis subūrė darbo grupes, specialias darbo ir direktorių grupes, kurios reguliariai susitikdavo, kad aptartų pasiūlymą. Pasiūlymas taip pat pateiktas Europos statistikos sistemos komitetui, įsteigtam Reglamentu (EB) Nr. 223/2009. •Poveikio vertinimas Kartu su šiuo pasiūlymu pateikiamas ir poveikio vertinimo dokumentas. Jame nurodomos problemos, su kuriomis tenka susidurti, pateikiamos kelios tų problemų sprendimo politinės galimybės ir įvertinamas kiekvienos jų socialinis ir ekonominis poveikis. 2016 m. kovo mėn. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę dėl šio poveikio vertinimo. Vertinant poveikį nustatyti trys pagrindiniai veiksniai, susiję su problemomis, su kuriomis tenka susidurti EŽŪSS: (1)nepakankamai gerai tenkinami nauji ir besiformuojantys duomenų poreikiai; (2)duomenys renkami nepakankamai suderintai; (3)laikoma, kad duomenų teikimo našta pernelyg didelė. Įvertintos toliau nurodytos nustatytų problemų sprendimo galimybės. Galimybė Aprašymas 1. Atskaitos scenarijus. Nesiimama jokių Sąjungos lygmens veiksmų, susijusių su žemės ūkio struktūros duomenimis Jei nebus imtasi Sąjungos lygmens veiksmų, Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 nustos galioti ir žemės ūkio struktūros duomenys toliau bus renkami valstybių narių nuožiūra. Kiti žemės ūkio statistikos teisės aktai galiotų ir toliau, tačiau kokybė būtų užtikrinama prasčiau, nes žemės ūkio surašymas dažnai naudojamas ūkių registrams, pagal kuriuos nustatomi imties tyrimų sluoksniai, atnaujinti. 2. Reglamento (EB) Nr. 1166/2008 galiojimo pratęsimas Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008, galiojantis iki 2018 m., atnaujinamas. Tai reikštų, kad esama sistema, galiojanti nuo 1966 m., ir toliau galiotų be pakeitimų. Kiti žemės ūkio statistikos teisės aktai taip pat galiotų toliau ir esama padėtis nesikeistų. 3. Viena bendra visos žemės ūkio statistikos teisinė sistema Sukuriama visiškai nauja visos Sąjungos žemės ūkio statistikos teisinė sistema. Į vieną bendrą pagrindinį reglamentą sujungiami visi su žemės ūkio statistika susiję teisės aktai. 4. Dviejų etapų žemės ūkio statistikos integravimas Integravus žemės ūkio statistiką dviem etapais būtų užtikrinta, kad žemės ūkio struktūros statistika toliau būtų rengiama ir modernizuojama. Būtų parengti du nauji pagrindiniai reglamentai: reglamentas dėl integruotos ūkių statistikos (IŪS) ir dar vienas pagrindinis reglamentas, skirtas žemės ūkio išteklių ir produkcijos statistikai (ŽŪIPS). Nuodugniai įvertinus įvairių galimybių poveikį padarytos šios išvados: 1 galimybė „Atskaitos scenarijus“ būtų prasčiausia praktiškai visais aspektais, ypač ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad duomenų poreikiai ir išteklių apribojimai tampa vis aktualesni; 2 galimybė „Pratęsimas“ trumpuoju laikotarpiu būtų šiek tiek naudinga, o ilguoju – smarkiai pakenktų EŽŪSS veikimui, nes sistema sentų ir virstų vis nepatogesne; 3 galimybė „Vienas pagrindinis reglamentas“ ir 4 galimybė „Dviejų etapų integravimas“, nepaisant to, kad iš pradžių pareikalautų tam tikrų investicijų ir dviejų ES reglamentų, būtų geriausios, norint ekonomiškai pasiekti nustatytus tikslus, be to, jas pasirinkus rizika būtų palyginti mažesnė, būtų pasiektas didžiausias teigiamas netiesioginis poveikis ir geriausiai patenkinti suinteresuotųjų šalių reikalavimai. Šios galimybės taip pat atitinka iniciatyvos REFIT tikslus – atnaujinti Sąjungos teisės aktus, kad jų sąnaudų ir naudos santykis būtų geresnis, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) tektų mažesnė našta. 4 galimybė papildomai naudinga tuo, kad kelia mažiau su teisėkūros procedūros laiku susijusios rizikos (nes naują žemės ūkio surašymo reglamentą Taryba ir Parlamentas turi priimti ne vėliau kaip 2018 m. pabaigoje) ir yra šiek tiek lankstesnė dėl lengviau valdomos teisinės architektūros. Todėl Eurostatas renkasi ne 3, o 4 galimybę. EŽŪSS pagrindinės suinteresuotosios šalys, t. y. Komisija (duomenų naudotoja), NSI ir KNI (duomenų rengėjai) ir ūkininkai (duomenų teikėjai), taip pat palankiau vertina 4 galimybę. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Su programa REFIT susijęs pasiūlymo tikslas – kuo tinkamiau panaudoti pateiktą informaciją, kad būtų patenkinti esami ir būsimi Europos žemės ūkio statistikos poreikiai, o duomenų teikimo našta būtų mažesnė. Šių tikslų bus pasiekta į vieną sistemą sujungus įvairiais būdais renkamus Europos statistinius duomenis, kuriems šiuo metu taikomi atskiri reglamentai.

Išsami informacija apie mažesnes duomenų rengėjų ir teikėjų sąnaudas, apskaičiuotas pagal pavyzdinius scenarijus, pateikiama poveikio vertinimo dokumente (5 skirsnyje „Poveikio analizė“ ir IV priede „Poveikio analizės modeliai“). Pasiūlymu siekiama sumažinti naštą labai mažoms įmonėms ir MVĮ, padidinant dalyvavimo tyrimuose ribines vertes. Pasiūlymu skatinama pagalbinių informacinių ir ryšių technologijų sąveika ir pakartotinis taikymas, nes: duomenų rinkiniams nustatomos vienodos techninės specifikacijos. Specifikacijose bus nurodyta: kintamųjų skaičius ir aprašymas; statistiniai klasifikatoriai; statistinių visumų, tyrimo vienetų ir respondentų charakteristikos; ataskaitiniai laikotarpiai ir datos; reikalavimai, susiję su geografine aprėptimi, imties bruožais, techniniais darbo vietoje aspektais, duomenų redagavimu ir trūkstamų reikšmių priskyrimu, svoriais, įverčiais ir dispersijos vertinimu; Eurostatas ir valstybės narės perduos informaciją, ja keisis ir dalysis remdamiesi vienodais standartais. Į standartus bus įtrauktos sąvokos, procesai ir produktai, įskaitant duomenis ir metaduomenis. Jei duomenų kokybė atitinka kokybės kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės turėtų gebėti teikti duomenis, gautus iš kelių šaltinių, taip pat ir taikydamos naujoviškus metodus ar būdus, jei jais užtikrinama, kad duomenys palyginami ir atitinka konkrečius reglamente nustatytus reikalavimus. •Pagrindinės teisės Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi. Aktualiausia šiam pasiūlymui – galimas poveikis asmens duomenų apsaugai (teisė į kurią nustatyta ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje, SESV 16 straipsnyje ir antrinės teisės aktuose). Tačiau nė pagal vieną iš pasirinktų politinių galimybių nenumatoma keisti asmens duomenų apsaugos nuostatų. Statistikos srities nacionalinės ir Sąjungos teisės aktuose nustatyta, kad duomenų apsaugą užtikrina NSI. Jos taiko patikimas strategijas, kuriomis, pvz., apsaugomas respondentų konfidencialumas, iš įrašų pašalinami asmens duomenys ir užtikrinama atsakymų į klausimynus apsauga. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas turi finansinį poveikį 2019–2020 m. laikotarpiui (priklausomai nuo naujos DFP, galbūt tas poveikis tęsis iki 2028 m.). Iš viso pagal galiojančią DFP numatyta 40 mln. EUR asignavimų. Išsamesnė informacija apie poveikį biudžetui pateikiama teisės akto finansinėje pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Tikimasi, kad siūlomą reglamentą Europos Parlamentas ir Taryba priims 2017 m. ir netrukus po to Komisija priims įgyvendinimo priemones. Valstybės narės turėtų pradėti teikti Komisijai duomenis pagal naują reglamentą 2022 m. Siūlomas teisės aktas yra EŽŪSS dalis ir bus visapusiškai įvertintas, kad, be kitų dalykų, būtų įvertinta, kaip našiai ir veiksmingai juo pasiekti nustatyti tikslai, ir nuspręsta, ar reikia naujų priemonių ar pakeitimų. Kasmetinė parengtos statistikos atitikties stebėsena Eurostatas kasmet atlieka atitikties vertinimus. Per šiuos vertinimus nagrinėjamas duomenų prieinamumas, kokybė ir punktualumas, o nustačius neatitikties reikalavimams atvejų imamasi tolesnių veiksmų. Kaip nustatyta Sąjungos teisės aktuose, valstybės narės turi pateikti Komisijai atitinkamus žemės ūkio statistinius duomenis. Teikiant šiuos duomenis turi būti laikomasi griežtų perdavimo terminų, kad Sąjungos statistiką būtų galima tinkamai tvarkyti ir skleisti ir ji būtų naudinga, nes dėl nepateiktų ar neišsamių duomenų gali trūkti reikiamos informacijos (t. y. neįmanoma apskaičiuoti suvestinių Sąjungos duomenų ir jų paskelbti pagal suplanuotus tvarkaraščius). Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 – Europos statistikos sistemos ir visų atskiriems sektoriams taikomų teisės aktų, pagal kuriuos rengiama Europos statistika, teisinis pagrindas – iš dalies pakeistas 2015 m. balandžio 29 d.

Savalaikiškumas, punktualumas ir išsamumas – svarbūs veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama per kasmetinius atitikties vertinimus siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio statistika būtų skleidžiama laiku, tačiau tam, kad ESS rengiama statistika būtų pasitikima, daugiau dėmesio bus skiriama ir kitiems kokybės aspektams. Nuolatinis EŽŪSS tobulinimas: nauji duomenų poreikiai ir šaltiniai, geresnis suderinamumas ir mažesnė našta Eurostatas rengia kasmetinius kitų Komisijos tarnybų klausymus. Svarbi jų dalis – keitimasis informacija apie atitinkamas darbo programas. Tai oficialus būdas išdėstyti numatomus naujos statistikos poreikius ir įvertinti, ar turima statistika yra naudinga. Su kitomis Komisijos tarnybomis, NSI ir KNI bus toliau bendradarbiaujama įvairiais hierarchijos lygmenimis per reguliariai rengiamus darbo grupių posėdžius ir seminarus, direktorių grupių ir ESSK posėdžius bei dažnai keičiantis informacija dvišaliuose susitikimuose. Ypač daug dėmesio bus skiriama tam, kad būtų nustatyti administracinių duomenų ir kitos informacijos šaltiniai, tvarkomi pagal Sąjungos teisės aktus, ir įvertinta, ar jie tinkami statistikai rengti, ir būtų sudaromi susitarimai dėl jų stabilumo, prieinamumo ir, galiausiai, geresnio pritaikymo statistikos reikmėms. Be to, periodiškai bus vykdomi tyrimai ir analizės Europos žemės ūkio statistikos tobulinimo ir naštos sumažinimo galimybėms nustatyti, pvz., naštą būtų galima sumažinti panaikinant kintamuosius, kurių sąnaudų ir naudos santykis nedidelis. Šie pakeitimai taps įmanomi pagal naują lankstesnę teisinę sistemą. Šios sistemos veikimas ir minėti pakeitimai bus stebimi ir vertinami visų pirma pagal pirmiau išvardytus strateginius tikslus. Kas trejus metus teikiamos stebėsenos ataskaitos Norint stebėti, kaip veikia atnaujinta EŽŪSS, ir užtikrinti, kad ji atitinka programos REFIT tikslus (supaprastinimo ir mažesnės naštos), reguliariai kas trejus metus bus atsiskaitoma dėl visos sistemos veikimo. Vertinimas Vietoje antros kas trejus metus teikiamos stebėsenos ataskaitos remiantis Komisijos vertinimo gairėmis bus atliktas atnaujintos EŽŪSS vertinimas. Šiuo vertinimu taip pat galėtų būti grindžiami tolesni teisės aktų pakeitimai, jei jų reikėtų. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomą reglamentą sudaro 19 straipsnių ir penki priedai. Kaip nurodyta 1 straipsnyje, reglamento tikslas – nustatyti ūkių lygmens Europos žemės ūkio statistikos sistemą ir sudaryti sąlygas integruoti struktūros ir kitą informaciją, kaip antai susijusią su duomenų rengimo metodais, kaimo plėtros priemonėmis, agrarinės aplinkosaugos aspektais ir kt. Pagrindinės terminų apibrėžtys pateikiamos 2 straipsnyje. 3 straipsnyje nustatoma taikymo sritis ir aprėptis. Pasiūlymu sudaromos sąlygos ir skatinama naudoti naujas duomenų rinkimo formas ir alternatyvius duomenų, įskaitant administracinius duomenis, šaltinius (4 straipsnis). Statistika, kuriai taikomas reglamentas, nurodoma 5, 6 ir 7 straipsniuose, atsižvelgiant į konkrečius ataskaitinius metus ir laikotarpius (10 straipsnis). Siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, skirtus tam, kad būtų iš dalies keičiamos III priede išvardytos pagrindinės charakteristikos (5 straipsnis), apsiribojant derinimu su administraciniais registrais, ir IV priede išvardytų modulių potemės (8 straipsnis), kad renkamus duomenis būtų galima pritaikyti prie būsimų naudotojų poreikių, ir būtų tenkinami konkretūs duomenų naudotojų reikalavimai, susiję su ad hoc tyrimais (9 straipsnis). Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo priemones dėl techninių specifikacijų, kurios turi būti taikomos duomenų rinkiniams (8 straipsnis), ir dėl kokybės ataskaitų (11 straipsnis). Su kokybės ataskaitomis susiję reikalavimai atitinka Reglamentą (EB) Nr. 223/2009, kuriame nustatyta pagrindinė sistema ir kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi tame reglamente nustatytų statistinių principų ir kokybės kriterijų. Duomenys turi būti perduoti laikantis nustatytų terminų (12 straipsnis). Reglamento projekte pateikiamos nuostatos dėl finansinės paramos valstybėms narėms (13 ir 14 straipsniai), skiriamos tikslams, susijusiems su: duomenų reikalavimų įgyvendinimu ir metodikų, kuriomis siekiama integruotos ūkių statistikos geresnės kokybės arba mažesnių sąnaudų, ar abiejų šių tikslų, ir mažesnės jos rinkimo ir rengimo administracinės naštos; duomenų rinkimo procesų sąnaudomis; ad hoc duomenų rinkimu. Be to, reglamente pateikiamos būtinos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos (15 straipsnis) ir naudojimosi perduotais įgaliojimais (16 straipsnis).

Baigiamuosiuose straipsniuose nustatoma komiteto procedūra (17 straipsnis) ir panaikinami du galiojantys reglamentai, kuriuos visiškai pakeis šis reglamentas (18 straipsnis). Penkiuose prieduose pateikiama išsami informacija apie sutartinių ūkinių gyvūnų koeficientus, fizinių ribinių verčių sąrašas, pagrindinių struktūros duomenų charakteristikų sąrašas, modulių charakteristikos ir su tikslumu susiję reikalavimai. 2016/0389 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl integruotos ūkių statistikos, kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 1166/2008 ir (ES) Nr. 1337/2011 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1166/2008 nustatyta Europos žemės ūkio valdų struktūros statistikos sistema galioja iki 2016 m. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 turėtų būti panaikintas; (2)Europos žemės ūkio valdų struktūros tyrimų, Sąjungoje vykdomų nuo 1966 m., programa turėtų būti įgyvendinama ir toliau, kad būtų galima analizuoti žemės ūkio valdų struktūros tendencijas Sąjungos lygmeniu ir užtikrinti statistinių žinių bazę, būtiną susijusios politikos sritims, visų pirma bendrai žemės ūkio politikai ir aplinkos, prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo politikai, rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti; (3)atlikus tarptautinį žemės ūkio statistikos vertinimą buvo parengta Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Bendroji žemės ūkio ir kaimo statistikos tobulinimo strategija, kurią 2010 m. patvirtino Jungtinių Tautų statistikos komitetas (UNSC). Kai tinkama, Europos žemės ūkio statistika turėtų remtis Bendrosios žemės ūkio ir kaimo statistikos tobulinimo strategijos rekomendacijomis ir FAO 2020 m. žemės ūkio surašymo pasaulinės programos rekomendacijomis; (4)reikėtų nustatyti kitam dešimtmečiui skirtą daugialypės paskirties žemės ūkio valdų tyrimų programą, pagal kurią būtų rengiama darni, palyginama ir suderinta statistika; (5)2015 m. lapkričio mėn. Europos statistikos sistemos komiteto (ESSK) nustatytoje 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijoje numatyta priimti du pagrindinius reglamentus, aprėpiančius visus žemės ūkio statistikos aspektus, išskyrus žemės ūkio ekonomines sąskaitas. Šis reglamentas dėl integruotos ūkių statistikos – vienas iš numatytųjų reglamentų;

(6)siekiant suderinti informaciją apie žemės ūkio valdų struktūrą, padaryti ją palyginamą ir atitikti esamus bendro rinkų organizavimo poreikius, visų pirma susijusius su vaisių ir vyno sektoriumi, nuo 2023 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1337/2011 ir žemės ūkio valdų struktūros informacija turėtų būti integruoti. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 1337/2011 turėtų būti panaikintas; (7)palyginama visų valstybių narių žemės ūkio valdų struktūros statistika yra svarbi sprendžiant, kaip bus plėtojama bendra žemės ūkio politika. Todėl tyrimų charakteristikos kiek įmanoma turėtų būti grindžiamos standartiniais klasifikatoriais ir bendromis apibrėžtimis; (8)siekiant atnaujinti pagrindinius žemės ūkio valdų registrus ir kitą informaciją, kuri reikalinga imties tyrimų sluoksniavimui, reikėtų bent kas dešimt metų Sąjungoje atlikti žemės ūkio valdų surašymą. Pastarasis surašymas atliktas 2009–2010 m.; (9)siekiant, kad žemės ūkio valdos ir nacionalinės administracijos nepatirtų nebūtinos naštos, turėtų būti nustatytos ribinės vertės, kurias taikant į bazinius vienetus, kurių statistiniai duomenys turi būti renkami, nebūtų įtraukiami tyrimui nesvarbūs vienetai; (10)žemės ūkio statistika turėtų aprėpti visus žemės ūkio produkcijai naudojamus žemės plotus, įskaitant žemę, kurią remdamosi bendromis teisėmis naudoja kelios žemės ūkio valdos; (11)siekiant sumažinti respondentams tenkančią naštą, nacionalinėms statistikos institucijoms (NSI) ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti suteikta prieiga prie administracinių duomenų, jei tie duomenys reikalingi Europos statistikai plėtoti, rengti ir skleisti; (12)tam, kad Europos žemės ūkio statistikos sistema būtų lankstesnė, o žemės ūkio statistika būtų paprastesnė ir modernesnė, rinktini kintamieji turėtų būti priskiriami prie skirtingų renkamų duomenų grupių (pagrindiniai duomenys ir moduliai), kurių dažnumas arba reprezentatyvumas (arba abu) būtų skirtingi; (13)reikėtų geriau rinkti informaciją apie maistinių medžiagų ir vandens naudojimą bei žemės ūkio gamybos metodus, taikomus žemės ūkio valdose, kad būtų galima teikti papildomos statistikos agrarinės aplinkosaugos politikai formuoti ir agrarinės aplinkosaugos rodiklių kokybei gerinti; (14)valdų geografinėms nuorodoms turėtų būti naudojama bendra sistema – standartinė Europos geografinio tinklelio sistema, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB I priede; (15)Komisija turi laikytis perduotų duomenų konfidencialumo reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009. Būtina duomenų konfidencialumo apsauga turėtų būti užtikrinama, be kitų priemonių, apribojant vietos parametrų naudojimą informacijos erdvinei analizei ir tinkamai apibendrinant skelbiamus duomenis. Todėl reikėtų susitarti dėl bendrų konfidencialumo ir kokybės aspektų apsaugos skleidžiant duomenis principų; (16)tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą taikoma Direktyva 95/46/EB ir nacionalinės jos įgyvendinimo priemonės ir (arba) Reglamentas 45/2001; (17)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1893/2006 nustatytas Europos Sąjungos ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius, pagal kurį šiame reglamente apibrėžiama atitinkama žemės ūkio valdų tiriamoji visuma; (18)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003 nustatyta, kad teritoriniai vienetai turėtų būti apibrėžiami pagal Teritorinių vienetų statistinės nomenklatūros (NUTS) klasifikatorių; (19)tyrimui atlikti kelerių metų laikotarpiui turėtų būti numatytas tiek valstybių narių, tiek Sąjungos skiriamas finansavimas. Todėl reikėtų numatyti Sąjungos dotaciją šiai tyrimų programai remti iš Europos žemės ūkio garantijų fondo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1306/2013; (20)šiuo reglamentu nustatomas viso atitinkamos daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte. Reglamente numatoma nustatyti tolesnių tyrimų biudžetą, remiantis paskesne finansine programa; (21)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sistemingai rengti Sąjungos žemės ūkio valdų Europos statistiką, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siektino nuoseklumo ir palyginamumo to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga turėtų priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (22)Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta bendroji Europos statistikos sistema ir juo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi jame nustatytų statistinių principų ir kokybės reikalavimų. Kokybės ataskaitos labai svarbios vertinant ir gerinant Europos statistikos kokybę bei skleidžiant susijusią informaciją. Remdamasis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsniu ESSK patvirtino Europos statistikos sistemos (ESS) kokybės ataskaitų struktūros standartą. Šis ESS standartas turėtų padėti suderinti pagal šį reglamentą teikiamas kokybės ataskaitas; (23)tam, kad šiuo reglamentu nustatomoje programoje daugiausia dėmesio būtų skiriama poreikiui veiksmingai siekti tikslų ir nuo pat programos rengimo etapo būtų atsižvelgiama į biudžeto suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas poveikio vertinimas; (24)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su III priede išvardytų charakteristikų aprašymais ir teiktinų duomenų techniniais elementais, teiktinos ad hoc informacijos apibrėžtimi ir kokybės ataskaitų sąlygomis bei turiniu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (25)siekiant atsižvelgti į besiformuojančius duomenų poreikius, daugiausia susijusius su žemės ūkio naujovėmis, teisės aktų pakeitimais ir besikeičiančiais politiniais prioritetais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl IV priede išvardytų potemių keitimo. Siekiant suderinamumo ir norint palengvinti kitų duomenų šaltinių naudojimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl III priede išvardytų charakteristikų keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

(26)konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; (27)konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma žemės ūkio valdų lygmens Europos statistikos sistema ir numatoma integruoti informaciją apie struktūrą ir informaciją apie gamybos metodus, kaimo plėtros priemones ir agrarinės aplinkosaugos aspektus bei kitą susijusią informaciją. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a)žemės ūkio valda (ūkis) – techniškai ir ekonomiškai nepriklausomas atskirai valdomas vienetas, kuriame Sąjungos ekonominėje teritorijoje kaip pirminė ar antrinė veikla vykdoma žemės ūkio ekonominė veikla, nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1893/2006 ir priskiriama prie A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 grupių arba A.01.6 grupės pogrupio „Žemės ūkio paskirties žemės priežiūra, siekiant išlaikyti ją geros agronominės ir ekologinės būklės“. Iš A.01.49 klasės įtraukiama tik šių rūšių veikla: „Puslaukinių ir kitų gyvūnų auginimas ir veisimas“ (išskyrus vabzdžių) ir „Bitininkystė, bičių medaus ir vaško gavyba“; b)bendras žemės ūkio paskirties žemės sklypas – žemės sklypas, kuriam taikomos bendros teisės ir kurį žemės ūkio gamybai bendrai (nepasiskirsčiusios tarpusavyje) naudoja kelios žemės ūkio valdos; c) regionas – teritorinis vienetas pagal Teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių (NUTS), apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 1059/2003; d) sutartinis ūkinis gyvūnas – standartinis matavimo vienetas, leidžiantis apibendrinti įvairių kategorijų ūkinius gyvūnus, kad būtų galima juos palyginti; atskirų kategorijų sutartinių ūkinių gyvūnų nustatymo koeficientai pateikiami I priede; e) tyrimo ataskaitiniai metai – kalendoriniai ataskaitinio laikotarpio metai; f) daržas – sklypas, naudojamas asmeniniam vartojimui skirtiems maisto produktams gauti. 3 straipsnis Aprėptis 1.Duomenys, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą, aprėpia 98 proc. valstybės narės visų žemės ūkio naudmenų (ŽŪN) (išskyrus daržus) ir 98 proc. jos sutartinių ūkinių gyvūnų. 2.Tam, kad valstybė narė patenkintų šiuos reikalavimus, ji turi pateikti duomenis, apibūdinančius žemės ūkio valdas ir bendrus žemės ūkio paskirties žemės sklypus, kurie atitinka bent vieną iš II priede nustatytų fizinių ribinių verčių, susijusių su žemės ūkio paskirties žemės sklypo dydžiu ar gyvūnų skaičiumi.

3.Išimties tvarka, jei pagal 2 dalį nustatytas pagrindinis tyrimo sąrašas aprėpia daugiau nei 98 proc. šalies žemės ūkio produkcijos, apskaičiuojamos pagal standartinę produkciją, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1198/2014, valstybės narės, prieš tai gavusios Komisijos (Eurostato) pritarimą, gali nustatyti didesnes fizines ar atitinkamas ekonomines ribines vertes, kad tą tyrimo imtį sumažintų, su sąlyga, kad būtų laikomasi 98 proc. valstybės narės visų žemės ūkio naudmenų (išskyrus daržus) ir 98 proc. jos sutartinių ūkinių gyvūnų aprėpties. 4.Jei 2 dalyje nustatytas pagrindinis tyrimo sąrašas neaprėpia 98 proc. žemės ūkio naudmenų ir 98 proc. sutartinių ūkinių gyvūnų, valstybės narės jį papildo nustatydamos mažesnes ribines vertes, nei nustatyta 2 dalyje, arba nustatydamos papildomas ribines vertes, arba taiko abu šiuos būdus. 4 straipsnis Duomenų šaltiniai 1.Valstybės narės šiame reglamente nurodytus duomenis gauna atlikdamos statistinius tyrimus. 2.Valstybės narės gali naudoti informaciją, gautą iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS), nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1307/2013, galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1760/2000, avių ir ožkų identifikavimo ir registravimo sistemos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 21/2004, vynuogynų registro, tvarkomo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1308/2013 145 straipsnį, ir ekologinio ūkininkavimo registrų, sukurtų remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 834/2007, jeigu ši informacija yra bent lygiavertės kokybės, palyginti su atliekant statistinius tyrimus gaunama informacija. Valstybės narės taip pat gali naudoti administracinius šaltinius, susijusius su konkrečiomis kaimo plėtros priemonėmis. 3.Valstybės narės turi teisę duomenims teikti naudoti kitus informacijos šaltinius, nei nurodyta 2 dalyje, jei tie duomenys yra bent lygiavertės kokybės, palyginti su atliekant statistinius tyrimus gaunama informacija. Kitus šaltinius nusprendusios naudoti valstybės narės praneša apie tai Komisijai (Eurostatui) per metus iki tyrimo ataskaitinių metų ir pateikia išsamios informacijos apie iš to šaltinio gaunamų duomenų kokybę ir duomenų rinkimo metodus, kuriuos ketinama taikyti. 4.Nacionalinės valdžios institucijos, atsakingos už šio reglamento reikalavimų įgyvendinimą, turi teisę greitai ir nemokamai gauti prieigą prie duomenų, įskaitant žemės ūkio valdų individualius duomenis ir jų valdytojų asmens duomenis, surinktus administracinėse rinkmenose, kurios rengiamos jų šalies teritorijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį, ir tuos duomenis naudoti. Nacionalinės valdžios institucijos ir administracinių įrašų savininkai nustato reikiamą bendradarbiavimo tvarką. 5 straipsnis Pagrindiniai struktūros duomenys 1.Valstybės narės renka ir teikia 2020, 2023 ir 2026 m. tyrimų ataskaitinių metų pagrindinius struktūros duomenis (toliau – pagrindiniai duomenys), susijusius su 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytomis žemės ūkio valdomis ir išvardytus III priede. 2020 m. tyrimo ataskaitinių metų pagrindiniai duomenys renkami per surašymą. 2.2023 ir 2026 m. tyrimų ataskaitinių metų pagrindiniai duomenys gali būti renkami per imties tyrimus. Pastaruoju atveju valstybės narės užtikrina, kad svertiniai tyrimo rezultatai būtų statistiškai reprezentatyvūs žemės ūkio valdų kiekviename regione atžvilgiu ir atitiktų V priede nustatytus tikslumo reikalavimus. 3.Jei III priede išvardyta charakteristika valstybei narei mažai būdinga ar iš viso nebūdinga, jos galima neįtraukti renkant duomenis, jei ta valstybė narė kalendoriniais metais prieš tyrimo ataskaitinius metus pateikia Komisijai (Eurostatui) informaciją, kuria tinkamai pagrindžiamas charakteristikos neįtraukimas. 4.Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, skirtus III priede išvardytoms charakteristikoms konkrečiau aprašyti. 5.Įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip [Leidinių biurui: įrašyti tikslią datą – šio reglamento įsigaliojimas + 6 mėn. arba 2018 m. gruodžio 31 d. (vėlesnę iš šių dviejų)] dėl 2020 m. tyrimo ataskaitinių metų, ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. dėl 2023 m. tyrimo ataskaitinių metų ir ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. dėl 2026 m. tyrimo ataskaitinių metų. 6.Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 16 straipsnio priimti deleguotuosius aktus dėl III priede išvardytos informacijos pakeitimų, jei dėl 2023 ir 2026 m. to reikėtų 4 straipsnio 2 dalyje nurodytiems duomenų šaltiniams suderinti. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad tokiais deleguotaisiais aktais būtų keičiamos tik tos III priede išvardytos charakteristikos, kurių nebegalima tiesiogiai gauti iš nurodytų duomenų šaltinių. Be to, ji užtikrina, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ar respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma našta ar sąnaudos ir būtų keičiama ne daugiau kaip 10 proc. (suapvalinus iki artimiausio sveikojo skaičiaus) III priede išvardytų charakteristikų. 7.Šie deleguotieji aktai priimami iki 2021 m. rugsėjo 30 d. dėl 2023 m. tyrimo ataskaitinių metų ir iki 2024 m. rugsėjo 30 d. dėl 2026 m. tyrimo ataskaitinių metų. 6 straipsnis Tyrimo sąrašo papildymas 1.Valstybės narės, kurios papildo savo tyrimo sąrašą pagal 3 straipsnio 4 dalį, pateikia 2020 m. tyrimo ataskaitinių metų pagrindinius duomenis, aprėpiančius III priede nurodytą informaciją, apie tas papildomas žemės ūkio valdas.

2.Šių papildomų žemės ūkio valdų duomenys gali būti renkami atliekant imties tyrimus. Pastaruoju atveju valstybės narės užtikrina, kad svertiniai tyrimo rezultatai būtų statistiškai reprezentatyvūs žemės ūkio valdų kiekviename regione atžvilgiu ir atitiktų V priede nustatytus tikslumo reikalavimus. 7 straipsnis Modulių duomenys 1.Valstybės narės apie IV priede išvardytas temas ir potemes renka ir teikia toliau nurodytų tyrimų ataskaitinių metų modulių duomenis (toliau – moduliai): a) 2020, 2023 ir 2026 m. – modulis „Darbo jėga ir kita pelninga veikla“; b) 2020, 2023 ir 2026 m.– modulis „Kaimo plėtra“; c) 2020 ir 2026 m. – modulis „Gyvūnų laikymas ir mėšlo tvarkymas“; d) 2023 m. – modulis „Drėkinimas“; e) 2023 m. – modulis „Dirvožemio tvarkymas“; f) 2023 m. – modulis „Mašinos ir įranga“; g) 2023 m.– modulis „Sodai“; h) 2026 m. – modulis „Vynuogynai“. 2.Renkant šiuos duomenis renkami 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų žemės ūkio valdų duomenys. 3.Modulių duomenys gali būti renkami atliekant imties tyrimus. Pastaruoju atveju valstybės narės užtikrina, kad svertiniai tyrimo rezultatai būtų statistiškai reprezentatyvūs žemės ūkio valdų kiekviename regione atžvilgiu ir atitiktų V priede nustatytus tikslumo reikalavimus. 4.Modulių duomenys renkami iš žemės ūkio valdų, tirtų renkant tų pačių ataskaitinių metų pagrindinius duomenis, imties dalių. Bet kuriuo atveju prie kiekvieno įrašo, kuriame pateikiama su moduliais susijusi informacija, pateikiami III priede išvardyti pagrindiniai duomenys. 5.Valstybės narės, kuriose į IV priedo modulio „Sodai“ potemes įtrauktų kultūrų auginama mažesniame nei 1 000 hektarų plote, kurio produkcija visiškai ar daugiausia skirta rinkai, gali nerinkti tos konkrečios kultūros modulio „Sodai“ duomenų. 6.Valstybės narės, kurių vynuogynai, kuriuose auginami vynui skirtų vynuogių vynmedžiai ir kurių produkcija visiškai ar daugiausia skirta rinkai, užima mažiau nei 1 000 hektarų, gali nerinkti modulio „Vynuogynai“ duomenų. 7.Valstybės narės, kurių mažiau nei 2 proc. ŽŪN yra drėkinama ir kuriose nėra NUTS 2 lygio regionų, kurių bent 5 proc. ŽŪN būtų drėkinama, gali nerinkti modulio „Drėkinimas“ duomenų. 8.Valstybės narės iki metų, einančių prieš atitinkamus tyrimo ataskaitinius metus, birželio mėn. pabaigos praneša Komisijai (Eurostatui) apie atvejus, nurodytus 5, 6 ir 7 dalyse. 9.Jei charakteristika valstybei narei mažai būdinga ar iš viso nebūdinga, jos galima neįtraukti renkant duomenis, jei kalendoriniais metais prieš tyrimo ataskaitinius metus Komisijai (Eurostatui) pateikiama informacija, kuria tinkamai pagrindžiamas charakteristikos neįtraukimas.

8 straipsnis Modulio duomenų techninės specifikacijos 1.Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, skirtus tam, kad būtų konkrečiau aprašyti teiktinų kiekvieno modulio ir atitinkamų IV priede išvardytų temų ir potemių duomenų šie techniniai elementai: a) charakteristikų ir atitinkamų matavimo vienetų sąrašas; b) charakteristikų aprašymas. 2.Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip [Leidinių biurui: įrašyti tikslią datą – šio reglamento įsigaliojimas + 6 mėn. arba 2018 m. gruodžio 31 d. (vėlesnę iš šių dviejų)] dėl 2020 m. tyrimo ataskaitinių metų, ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. dėl 2023 m. tyrimo ataskaitinių metų ir ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. dėl 2026 m. tyrimo ataskaitinių metų. 3.Dėl 2023 ir 2026 m. Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl IV priede išvardytų potemių pakeitimų. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ar respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma našta ar sąnaudos ir kiekvieno modulio atžvilgiu būtų keičiama ne daugiau kaip 25 proc. (suapvalinus iki artimiausio sveikojo skaičiaus) IV priede išvardytų potemių. 4.Šie deleguotieji aktai priimami iki 2021 m. rugsėjo 30 d. dėl 2023 m. tyrimo ataskaitinių metų ir iki 2024 m. rugsėjo 30 d. dėl 2026 m. tyrimo ataskaitinių metų. 9 straipsnis Ad hoc duomenys 1.Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, skirtus ad hoc teiktinai informacijai nurodyti, nustatant: a) Komisijai (Eurostatui) perduotinų charakteristikų sąrašą, kurį sudarytų ne daugiau kaip 40 kintamųjų, ir atitinkamus matavimo vienetus; b) charakteristikų aprašymą; c) tikslumo reikalavimus; d) tyrimo ataskaitinius metus; e) ataskaitinius laikotarpius; f) galimus duomenų šaltinius ir kitus metodinius aspektus; g) perdavimo datas. 2.Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip 12 mėn. iki tyrimo ataskaitinių metų pradžios. 10 straipsnis

Ataskaitiniai laikotarpiai Surinkta informacija siejama su vienais ataskaitiniais metais, kurie bendri visoms valstybėms narėms, ir padėtį nurodytuoju laikotarpiu apibūdina taip: a) Dėl ūkių žemės charakteristikų: i) pagrindinė žemės paskirtis siejama su tyrimo ataskaitiniais metais; ii) žemės sklypų nustatymo reikmėms kiekviena valstybė narė nustato tyrimo ataskaitinių metų ataskaitinę dieną. b) Dėl drėkinimo ir dirvos tvarkymo charakteristikų kiekviena valstybė narė, siekdama įtraukti atitinkamus produkcijos ciklus, nustato 12 mėn. ataskaitinį laikotarpį, kuris baigiasi tyrimo ataskaitiniais metais. c) Dėl ūkinių gyvūnų, gyvūnų laikymo ir mėšlo tvarkymo charakteristikų kiekviena valstybė narė nustato bendrą ataskaitinę dieną, kuri turi būti tyrimo ataskaitiniais metais. Mėšlo tvarkymo charakteristikos susijusios su 12 mėn. laikotarpiu, kuris baigiasi tą dieną. d) Dėl darbo jėgos charakteristikų kiekviena valstybė narė nustato 12 mėn. ataskaitinį laikotarpį, kuris baigiasi ataskaitinę dieną, kuri turi būti tyrimo ataskaitiniais metais. e) Kaimo plėtros priemonių, įgyvendinamų atskirose žemės ūkio valdose, charakteristikų ataskaitinis laikotarpis – treji metai, kurie baigiasi tyrimo ataskaitinių metų gruodžio 31 d. f) Dėl visų kitų charakteristikų kiekviena valstybė narė nustato bendrą ataskaitinę dieną, kuri turi būti tyrimo ataskaitiniais metais. 11 straipsnis Kokybė 1.Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybę. 2.Įgyvendinant šį reglamentą taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatyti kokybės kriterijai. 3.Perduotų duomenų ir metaduomenų kokybę vertina Komisija (Eurostatas). 4.Šiuo tikslu valstybės narės dėl kiekvienų šiame reglamente numatytų tyrimų ataskaitinių metų teikia kokybės ataskaitą, kurioje aprašomi statistiniai procesai, visų pirma: a) 2 dalyje nurodyti kokybės kriterijai; b) įtraukimo ir neįtraukimo kriterijai, taikyti siekiant patenkinti šiame reglamente nustatytus aprėpties reikalavimus; c) organizavimas ir taikyta metodika; d) tyrimų imties sąrašas; e) pasiektas imties tyrimų tikslumo lygis; f) ataskaitiniai laikotarpiai, nurodyti 10 straipsnyje;

g) informacija apie naudotų kitų duomenų šaltinių, išskyrus statistinius tyrimus, kokybę; i) informacija apie duomenų tvirtinimą, kurį valstybė narė atliko prieš pateikdama duomenų rinkinį Komisijai (Eurostatui). Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos kokybės ataskaitų sąlygos ir turinys. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 5.Valstybės narės kuo greičiau praneša Komisijai (Eurostatui) apie bet kokią susijusią informaciją ar pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu ir galinčius paveikti perduodamų duomenų kokybę. 6.Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės pateikia jai papildomos informacijos, būtinos statistinės informacijos kokybei įvertinti. 12 straipsnis Duomenų ir metaduomenų perdavimas 1.Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) 2020 m. tyrimo ataskaitinių metų patvirtintus pagrindinius ir modulių duomenis ir kokybės ataskaitą per 15 mėn. nuo tyrimo ataskaitinių metų pabaigos. 2.Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) 2023 ir 2026 m. tyrimų ataskaitinių metų patvirtintus pagrindinius ir darbo jėgos bei kitos pelningos veiklos modulių duomenis ir kokybės ataskaitą per 9 mėn. nuo tyrimo ataskaitinių metų pabaigos. Kitų modulių duomenys ir susiję metaduomenys perduodami per 12 mėn. nuo tyrimo ataskaitinių metų pabaigos. 3.Komisijai (Eurostatui) perduodami atskirų žemės ūkio valdų lygmens duomenys. Modulių ir ad hoc duomenys siejami su tų pačių ataskaitinių metų atskirų ūkių lygmens III priede išvardytais pagrindiniais duomenimis. Pateikiamoje informacijoje nurodomi ekstrapoliacijos koeficientai. 4.Valstybės narės perduoda duomenis ir metaduomenis, naudodamos Komisijos (Eurostato) nurodytą techninį formatą. Duomenys ir metaduomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami naudojant vieną bendrą prieigą. 13 straipsnis Sąjungos įnašas 1.Šiam reglamentui įgyvendinti Sąjunga gali skirti nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, dotacijas, skirtas: a) duomenų reikalavimams plėtoti arba taikyti, arba abiem šiems tikslams; b) metodikoms, kuriomis siekiama integruotos ūkių statistikos rinkimo ir rengimo geresnės kokybės arba mažesnių sąnaudų ir administracinės naštos, ar abiejų šių tikslų, rengti. 2.Valstybės narės gali gauti Sąjungos dotacijas 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodyto duomenų rinkimo sąnaudoms padengti, laikantis 14 straipsnyje nurodyto finansinio paketo taikymo srities. 3.Sąjungos finansinis įnašas neviršija 75 proc. tinkamų finansuoti sąnaudų ir 4 ir 5 dalyse nustatytų didžiausių sumų. 4.Dengiant 2020 m. pagrindinių duomenų ir modulių duomenų rinkimo bendras sąnaudas Sąjungos finansinis įnašas neviršija šių didžiausių sumų: a) po 50 000 EUR Liuksemburgui ir Maltai;

b) po 1 000 000 EUR Austrijai, Kroatijai, Airijai ir Lietuvai; c) po 2 000 000 EUR Bulgarijai, Vokietijai, Vengrijai, Portugalijai ir Jungtinei Karalystei; d) po 3 000 000 EUR Graikijai, Ispanijai ir Prancūzijai; e) po 4 000 000 EUR Italijai, Lenkijai ir Rumunijai; f) po 300 000 EUR visoms kitoms valstybėms narėms. 5.Dengiant 2023 ir 2026 m. pagrindinių duomenų ir modulių duomenų rinkimo bendras sąnaudas 4 dalyje nurodytos didžiausios sumos mažinamos 50 proc., laikantis laikotarpio po 2020 m. daugiametės finansinės programos nuostatų. 6.9 straipsnyje nurodytiems ad hoc duomenims rinkti Sąjunga gali skirti nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, dotacijas šių duomenų rinkimo sąnaudoms padengti. Šis Sąjungos finansinis įnašas neviršija 90 proc. tinkamų finansuoti sąnaudų. 7. Sąjungos finansinis įnašas skiriamas iš Europos žemės ūkio garantijų fondo pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 2 dalies d punktą. 14 straipsnis Finansinis paketas 1.2020 m. tyrimo ataskaitinių metų duomenų rinkimo programai įgyvendinti skiriamas Sąjungos finansinis paketas, įskaitant asignavimus duomenų bazių sistemos, kurią Komisija naudos valstybių narių pagal šį reglamentą pateiktiems duomenims apdoroti, valdymui, techninei priežiūrai ir plėtojimui, yra 40 000 000 EUR ir ši suma skiriama 2018–2020 m. laikotarpiui, kuriam taikoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa. 2.Įsigaliojus laikotarpio po 2020 m. daugiametei finansinei programai, sumą, skirtą laikotarpiui po 2020 m., nustatys biudžeto valdymo ir teisėkūros institucija, remdamasi Komisijos pasiūlymu. 15 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1.Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant nuoseklius ir veiksmingus patikrinimus, o jei nustatoma pažeidimų – išieškant neteisingai išmokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias administracines ir finansines sankcijas. 2.Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų, subrangovų ir trečiųjų šalių, tiesiogiai ar netiesiogiai gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir patikrinimus vietoje. 3.Siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, tiesiogiai ar netiesiogiai turinčios poveikio Sąjungos finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijų skyrimo arba sutartimi, kuria skiriamas finansavimas pagal šį reglamentą, atvejus, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytomis procedūromis, gali atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų tyrimus, įskaitant patikrinimus vietoje ir inspektavimus. 4.Bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis bei susitarimais ir sprendimais dėl dotacijų skyrimo, sudarytais įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus vietoje ir inspektavimus. 5.Kai veiksmo įgyvendinimas visiškai ar iš dalies perduodamas ar perįgaliojamas arba kai būtina su trečiąja šalimi sudaryti viešųjų pirkimų sutartį ar jai suteikti finansinę paramą, sutartyje, susitarime arba sprendime dėl dotacijų skyrimo numatoma rangovo arba dotacijos gavėjo prievolė visoms susijusioms trečiosioms šalims nustatyti sąlygą aiškiai pripažinti šiuos Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF suteiktus įgaliojimus. 6.4 ir 5 dalys taikomos nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų.

16 straipsnis Įgaliojimų delegavimas 1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2.5 straipsnio 6 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [Leidinių biurui: įrašyti tikslią reglamento įsigaliojimo datą]. 3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 6 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. 5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 6.Pagal 5 straipsnio 6 dalį ar 8 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 17 straipsnis Komiteto procedūra 1.Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 18 straipsnis Panaikinimas 1.Reglamentas (ES) Nr. 1337/2011 panaikinamas nuo 2022 m. sausio 1 d. 2.Reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 panaikinamas nuo 2019 m. sausio 1 d. 3.Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 19 straipsnis Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4.Tikslas (-ai) 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašas 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl integruotos ūkių statistikos, kuriuo panaikinamas 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo ir 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1337/2011 dėl Europos daugiamečių augalų statistikos. 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 3403 – Europos statistikos rengimas. 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

Suderinti ir palyginami statistiniai duomenys apie žemės ūkio valdų struktūrą padės įgyvendinti ketvirtąjį („Stipresnė, teisingesnė ir tvirtesnės pramoninės bazės vidaus rinka“) ir bent tris kitus iš dešimties pagrindinių Komisijos prioritetų, kaip antai pirmąjį („Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis“), trečiąjį („Atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika“) ir devintąjį („Svarbesnis vaidmuo pasaulio arenoje“). 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas Nr. 2016 m. Komisijos darbo programa, programos REFIT iniciatyva Nr. 26 „Statistikos dokumentų rinkinys“ Atitinkama VGV / VGB veikla 3403 – Europos statistikos rengimas 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tolesnę finansinę paramą, sudarytą iš 2019–2020 m. laikotarpio finansinio paketo, su galimybe pratęsti finansavimą iki 2028 m. atsižvelgiant į naują DFP, valstybėms narėms, kad šios galėtų rinkti žemės ūkio valdų struktūros duomenis. Šios iniciatyvos tikslas – atnaujinti ūkių struktūros statistinių duomenų rinkimo teisės aktus, reaguojant į pasaulio žemės ūkio pokyčius, kaip antai globalizaciją, klimato kaitą ir atitinkamus bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir kitų su žemės ūkiu susijusių ES politikos sričių pokyčius, dėl kurių atsiranda naujų duomenų poreikių, ir sumažinti žemės ūkio statistinių duomenų nesuderinamumą bei duomenų rinkimo naštą. Aukštos kokybės, palyginami valstybių narių duomenys yra svarbūs rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant ES prioritetus, pvz., BŽŪP ir susijusias politikos sritis, kurioms skiriama beveik 40 proc. viso ES biudžeto. Statistikos teisės aktai – daugiausia administraciniai teisės aktai, kurių didžiausią poveikį junta duomenų naudotojai (t. y. kitos Komisijos tarnybos), duomenų rengėjai (nacionalinės statistikos institucijos) ir duomenų teikėjai (ūkininkai), o tiesioginis ekonominis ir socialinis poveikis bei poveikis aplinkai nėra didelis. Pagrindinės tiesioginės suinteresuotųjų šalių sąnaudos susijusios su prisitaikymu prie naujos statistinės, organizacinės ir techninės sistemų, tačiau manoma, kad šios sąnaudos ir našta atsipirks vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, nes sumažės duomenų rinkimo našta ir keliose srityse bus efektyviau vykdoma veikla bei sutaupoma. Planuojama, kad nacionaliniams žemės ūkio statistiniams duomenims rinkti ir toliau bus skiriama ES finansinė parama, kurios lygis ir santykis pagal naują sistemą bus palyginami su esama padėtimi, o nacionalinės išlaidos taip pat turėtų būti panašaus lygio kaip dabar. Įgyvendinus visus naštos ir sąnaudų mažinimo veiksmus ir, tikėtina, sumažėjus tiriamų žemės ūkio valdų skaičiui (remiantis ankstesnėmis tendencijomis) duomenų rinkimo biudžetiniai poreikiai taip pat gali sumažėti. 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Politika bus persvarstoma per kasmetinius atitikties vertinimus, nuolat keičiantis informacija su suinteresuotosiomis šalimis ir taip tobulinant Europos žemės ūkio statistikos sistemą (EŽŪSS) ir kas trejus metus teikiant stebėsenos ataskaitas, pagrįstas keliais pagrindiniais veiklos rodikliais ir tikslais. 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Pagal siūlomą reglamentą bus atliekami ir iš dalies finansuojami ūkių struktūros tyrimai (2020 m. žemės ūkio surašymas ir 2023 bei 2026 m. imties tyrimai). 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda Suderintai ES politikai, kaip antai BŽŪP, ipso facto būtini aukštos kokybės, palyginami valstybių narių duomenys, kad politines priemones būtų galima taikyti veiksmingiau, efektyviau ir sąžiningiau. Tai galima užtikrinti tik bendrai ir suderintai imantis veiksmų Europos statistikos sistemos (ESS) lygmeniu. Tai ypač svarbu kalbant apie politikos sritį, kuriai tenka beveik 40 proc. viso ES biudžeto, t. y. kuriai skiriamas didžiausias asignavimas. 1.5.3.Panašios patirties išvados ES ūkių struktūros tyrimai vykdomi nuo 1966–1967 m. ir nuo tada jie lieka kertiniu Europos žemės ūkio statistikos akmeniu. Tačiau šių tyrimų teisinę bazę reikia atnaujinti, kad ji atitiktų prieš tai apibūdintus uždavinius ir padėtų spręsti pagrindines problemas, nustatytas per esamos EŽŪSS ex post vertinimą. Šios problemos: 1. galiojantys žemės ūkio statistikos teisės aktai nepakankamai gerai tenkina naujus ir besiformuojančius duomenų poreikius;

2. EŽŪSS nėra pakankamai lanksti ir nepakankamai greitai reaguoja į naujus ir besiformuojančius poreikius; 3. duomenys renkami nepakankamai suderintai; 4. statistiką būtų galima rengti efektyviau; 5. laikoma, kad duomenų teikimo našta didelė. 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Siūlomas reglamentas yra dalis Eurostato 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio žemės ūkio statistikos strategijos, kuri, kaip planuojama, bus sudaryta iš dviejų pagrindinių reglamentų: reglamento dėl integruotos ūkių statistikos (IŪS) ir reglamento, skirto žemės ūkio išteklių ir produkcijos statistikai (ŽŪIPS). Abu reglamentus sietų bendra taikymo sritis ir bendri techniniai bei metodiniai dokumentai ir jie kartu aprėptų visus žemės ūkio statistikos aspektus. 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota –X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja iki 2028 12 31 –X Finansinis poveikis nuo 2019 iki 2020 m. (priklausomai nuo naujos DFP, galbūt tas poveikis tęsis iki 2028 m.) ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota –Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, –vėliau – visuotinis taikymas. 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos –X padalinių, įskaitant Sąjungos atstovybių darbuotojus; –◻ vykdomųjų įstaigų. ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto įgyvendinimo užduotis perduodant: –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;

–◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); –◻ EIB arba Europos investicijų fondui; –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; –◻ viešosios teisės subjektams; –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų; –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų; –◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte. –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Dotacijų gavėjai privalo pateikti surinktus duomenis ir atitinkamą kokybės ataskaitą. 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1.Nustatyta rizika Galimos duomenų kokybės ir savalaikiškumo problemos. 2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą Valstybėms narėms bus iš anksto pateikti techniniai ir metodiniai dokumentai. Bus stebima, kaip laikomasi terminų. Bus išsamiai nagrinėjamos kiekvieno tyrimo kokybės ataskaitos. 2.2.3.Numatomo klaidos rizikos laipsnio kontrolės ir vertinimo sąnaudų ir naudos apskaičiavimas Kontrolės priemonėms papildomų sąnaudų nereikės, nes jas taikys Komisijos pareigūnai, vykdydami savo įprastas pareigas. Jų nauda – geresnė duomenų kokybė ir palyginamumas. Numatoma rizika nedidelė, nes žemės ūkio statistiniai duomenys renkami nuo XX a. 6-tojo dešimtmečio, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Gali būti, kad pritaikant technines ir kitas tyrimų sistemas trumpuoju laikotarpiu rizikos laipsnis gali šiek tiek padidėti, bet vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais jis turėtų sumažėti.

2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Be visų reglamentavimo nuostatose numatytų kontrolės priemonių, Eurostatas taip pat taikys kovos su sukčiavimu strategiją, atitinkančią bendrus Komisijos kovos su sukčiavimu veiksmus. Tai užtikrins, kad sukčiavimo rizikos valdymo metodas padėtų nustatyti atitinkamas rizikos sritis ir imtis tinkamų atsakomųjų veiksmų. Prireikus bus suburtos tinklų kūrimo grupės ir sukurtos konkrečios IT priemonės sukčiavimo atvejams nagrinėti. Eurostatas yra parengęs išlaidų įgyvendinimo kontrolės strategiją. Visos šios strategijos priemonės taikomos ir šiam reglamento pasiūlymui. Mažinant sudėtingumą, taikant išlaidų veiksmingumo principu pagrįstą stebėseną ir vykdant rizika pagrįstą ex-ante ir ex-post kontrolę bus siekiama mažinti sukčiavimo tikimybę ir prisidėti prie jo prevencijos. Į kontrolės strategiją įtrauktos konkrečios informavimo priemonės ir su rizikos prevencija susiję mokymai. 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų rūšis Įnašas Nr. […]

[Išlaidų kategorija…] DA / NDA ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų valstybių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 2 05 08 02 „Žemės ūkio valdų struktūros tyrimai“ DA NE NE NE NE Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų rūšis Įnašas Nr. […]

[Išlaidų kategorija…] DA / NDA ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų valstybių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą Nėra TAIP / NE TAIP / NE TAIP / NE TAIP / NE 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 2 05 08 02 „Žemės ūkio valdų struktūros tyrimai“ AGRI GD 2019 m. 2020 m. IŠ VISO •Veiklos asignavimai Biudžeto eilutės numeris 05 08 02 Įsipareigojimai (1) 39,000 1,000 40,000 Mokėjimai (2) 19,200 0,900 20,100 Biudžeto eilutės numeris Įsipareigojimai (1a) Mokėjimai (2a) Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų paketo lėšų Biudžeto eilutės numeris (3) IŠ VISO asignavimų AGRI GD Įsipareigojimai =1+1a+3 39,000 1,000 40,000 Mokėjimai =2+2a +3 19,200 0,900 20,100





•IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) 39,000 1,000 40,000 Mokėjimai (5) 19,200 0,900 20,100 •IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų (6) IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai =4+6 39,000 1,000 40,000 Mokėjimai =5+6 19,200 0,900 20,100 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: •IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) Mokėjimai (5) •IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų (6) IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) Įsipareigojimai =4+6 Mokėjimai =5+6







Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 5 Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) ESTAT GD 29 01 • Žmogiškieji ištekliai 0,549 0,549 1,098 • Kitos administracinės išlaidos 0,045 0,030 0,075 IŠ VISO ESTAT GD Asignavimai 0,594 0,579 1,173 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 0,594 0,579 1,173 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2019 m. 2020 m. IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Įsipareigojimai 39,594 1,579 40,573 Mokėjimai 19,794 1,479 21,273

3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ⇩ 2019 m. 2020 m. REZULTATAI Rūšis Vidutinės sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Bendras skaičius Iš viso sąnaudų 1 KONKRETUS TIKSLAS - Rezultatas Duomenų bazė 0,600 1,000 1,600 - Rezultatas Žemės ūkio valdų mikroduomenys 38,400 0 38,400 1 konkretaus tikslo tarpinė suma 39,000 1,000 40,000 IŠ VISO SĄNAUDŲ 39,000 1,000 40,000 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1.Santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2019 m. 2020 m. IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Žmogiškieji ištekliai 0,549 0,549 1,098 Kitos administracinės išlaidos 0,045 0,030 0,075 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma 0,594 0,579 1,173 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Žmogiškieji ištekliai Kitos administracinio pobūdžio išlaidos Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ IŠ VISO 0,594 0,579 1,173

Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus . 3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama. –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą surašyti etatų vienetais 2019 m. 2020 m. •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 29 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) 4,1 4,1 XX 01 01 02 (atstovybės) XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) •Išorės darbuotojai (etatų vienetais) XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED atstovybėse) XX 01 04 yy - būstinėje - atstovybėse XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) IŠ VISO 4,1 4,1 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai – Su iniciatyva susijusių dotacijų valdymas – Duomenų tvirtinimas – Parama ir metodinė veikla – Ataskaitų analizė – Duomenų sklaida Išorės darbuotojai 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa –X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. –◻ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. Nėra –◻ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.