Komisijos personalo darbinis dokumentas - pridedamas prie šio dokumento: Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Netaršios ir konkurencingos MVĮ - Programa, skirta padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms laikytis aplinkosaugos teisės aktų - - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 379 galutinis} {SEC(2007) 906} {SEC(2007) 908} /* SEK/2007/0907 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.10.2007 SEK(2007) 907 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas prie šio dokumento: KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Netaršios ir konkurencingos MVĮ Programa, skirta padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms laikytis aplinkosaugos teisės aktų Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 379 galutinis} {SEC(2007) 906} {SEC(2007) 908} Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), t. y. bendrovės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų, yra labai didelė Europos ekonomikos sudedamoji dalis. Kaip ir stambios bendrovės, MVĮ gali daryti aplinkai didelį poveikį, tačiau labiausiai aplinka teršiama ne dėl atskirų įmonių veiklos, o dėl bendro visuose sektoriuose veikiančių įmonių veiklos poveikio (nors kartais atskirų MVĮ poveikis vietos arba regionų lygmeniu gali būti labai didelis). Įrodymų apie konkretų MVĮ poveikį aplinkai nėra daug, tačiau tyrimai patvirtina, kad MVĮ – tai įmonių grupė, kuri laikosi aplinkosaugos teisės aktų itin prastai. Specializuotoje literatūroje nusistovėjusi nuomonė, kad įmonėms ir valstybės institucijoms būtų per daug sudėtinga ir sunku kiekvienoje valstybėje narėje nustatyti konkretų MVĮ indėlį į taršą (pavyzdžiui, oro taršą), t. y. kiekvienos rūšies teršalų (pavyzdžiui, CO2, SOx, NOx ir kt.) poveikį aplinkai. Iš tikrųjų, dažniausiai tokių duomenų nėra. Tačiau dažnai nurodoma, kad MVĮ išmetamų teršalų kiekis sudaro apie 70 % Europoje išmetamų pramoninių teršalų kiekio, ir panašu, kad šie duomenys patikimi. Šiuo metu atliekama nemažai tyrimų, kurias siekiama nustatyti, su kokiomis konkrečiomis aplinkosaugos problemomis yra susijusi MVĮ veikla kiekvienoje šalyje. Pavyzdžiui, Didžiosios Britanijos atlikto tyrimo duomenimis, MVĮ išmetamo anglies dioksido kiekis sudaro 60 % visų Jungtinės Karalystės įmonių bendro išmetamo kiekio, ir padaryta išvada, kad MVĮ turi kur kas efektyviau naudoti energiją ir gerokai sumažinti išmetamų teršalų kiekį. Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje atlikti tyrimai parodė, kad MVĮ pagamina vidutiniškai 50 % bendro komercinių ir pramoninių atliekų kiekio. Šie tyrimai tik dar kartą patvirtina teiginį, kad MVĮ gali daryti aplinkai labai didelį neigiamą poveikį. Nemažai regioninių ir nacionalinių tyrimų rodo, kad dauguma MVĮ nedaug žino apie savo veiklos poveikį aplinkai ir to poveikio valdymą. Naujausias, išsamiais įrodymais pagrįstas Jungtinės Karalystės tyrimas, kurį atliko „NetRegs“, rodo, kad tik 7 % Jungtinės Karalystės įmonių mano, jog jų veikla gali kenkti aplinkai, tačiau, pateikus joms žalingos veiklos rūšių sąrašą, šis skaičius padidėja iki 41 %. Dauguma MVĮ laikosi teisės aktų prastai todėl, kad ne visuomet išmano juos taip gerai, kad užtikrintų jiems atitiktį. Direktorių instituto (Jungtinė Karalystė) atlikta apklausa parodė, kad įmonių, veikiančių statybos, kasybos, transporto ir gamybos sektoriuose, t. y. sektoriuose, kuriems taikoma daug aplinkosaugos reikalavimų, vadovai palyginti prastai išmano aplinkosaugos teisės aktus: 59 % gamybos sektoriaus įmonių vadovų žino apie juos „nedaug“ arba „labai mažai“, o statybos, kasybos arba transporto sektoriuose tokius atsakymus pateikė 52 % įmonių vadovų. Tas pats tyrimas parodė, kad tik 26 % gamybos įmonių vadovų žino apie REACH reglamentą „daug“ arba „nemažai“. Tyrimai rodo, kad prastą MVĮ atitiktį aplinkosaugos teisės aktams lemia nežinojimas apie jų veiklos poveikį aplinkai, aplinkosaugos teisės aktų neišmanymas, nesugebėjimas valdyti veiklos poveikio aplinkai, o kartais ir per didelė administracinė bei finansinė aplinkosaugos teisės aktų taikymo našta. Kita tinkamo aplinkosaugos teisės aktų taikymo kliūtis – įsitikinimas, kad aplinkos apsauga kainuoja per brangiai ir duoda įmonėms per mažai naudos. ES Komisijos aplinkos generalinis direktoratas atliko poveikio vertinimą, kuriuo remiantis parengta pagalbos, skirtos padėti MVĮ laikytis aplinkosaugos teisės aktų, programa (COM (2007) 379 galutinis). Pagrindiniai programos aspektai buvo taip pat aptarti su suinteresuotosiomis šalimis 2005 m. įvykusiame konsultacijoms skirtame susitikime ir 2006 m. įvykusiuose ad hoc susitikimuose. Poveikio vertinime nurodyta, kad dabartinė padėtis yra sudėtinga dėl trijų pagrindinių priežasčių: 1. jei MVĮ nežino apie savo veiklos poveikį aplinkai ir joms taikomus aplinkosaugos teisės aktus, jos gali kelti didelį pavojų aplinkai ir sumažinti daugelio Bendrijos aplinkosaugos priemonių veiksmingumą; 2. aplinkosaugos taisyklių nesilaikymas gali kelti didelį tiesioginį pavojų visiems MVĮ darbuotojams; 3. geresnis aplinkosaugos valdymas galėtų duoti MVĮ ekonominės ir (arba) finansinės naudos (dėl padidėjusio ekologinio efektyvumo ir ekologinių naujovių diegimo) – tai galimybė, apie kurią daugelis MVĮ turbūt nežino. Jei nebus imtasi veiksmų, MVĮ bei aplinkai ir toliau nebus taikoma jokios nuoseklios politikos, ir padėtis šioje srityje nepagerės. Per pastaruosius kelerius metus Komisija įgyvendino nemažai iniciatyvų, kad padėtų MVĮ išspręsti su aplinkosauga susijusias problemas – tai aplinkosaugos valdymo sistemos, ekologinis ženklinimas, švarios technologijos ir finansinė parama. Be to, nacionaliniu lygmeniu taip pat jau taikoma nemažai iniciatyvų, kurios skirtos padėti MVĮ vykdyti teisės aktuose nustatytus reikalavimus ir siekti geresnių rezultatų aplinkosaugos srityje. Poveikio vertinimui skirtoje studijoje, kuri buvo atlikta Komisijos prašymu, nurodytos 92 tokios iniciatyvos, kurias nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu taiko 15 ES valstybių narių. Tačiau Komisija dar gali imtis kitų priemonių, kurios papildytų vietos ir nacionaliniu lygmeniu taikomas iniciatyvas, nes daugelis valstybių narių vis dar neparengė MVĮ skirtų iniciatyvų nei regionų, nei nacionaliniu lygmeniu. Labai dažnai MVĮ teikiama pagalba nėra susijusi su aplinkosaugos teisės aktų taikymu arba nėra skirta būtent MVĮ. Be to, nepanašu, kad valstybės narės būtų labai suinteresuotos mokytis iš kitų valstybių narių patirties arba su jomis bendradarbiauti, todėl skirtingose ES šalyse įgyvendinamos pavienės iniciatyvos, tačiau joms trūksta nuoseklios struktūros. Minėtoje programoje, t. y. programoje, skirtoje padėti MVĮ laikytis aplinkosaugos teisės aktų, bus nustatyta tokių Komisijos priemonių taikymo sistema ir jų finansavimo šaltiniai. Ji turėtų padėti sumažinti aplinkos taršą valstybėse narėse ir apskritai visos Bendrijos lygmeniu duoti teigiamų rezultatų aplinkosaugos, socialinėje ir ekonomikos srityse. Šia programa taip pat bus užtikrintas geresnis vidaus rinkos veikimas, nes bus sudarytos vienodos sąlygos, kad aplinkosaugos teisės aktai būtų taikomi visose ES šalyse nuosekliai ir vienodai. Programa bus naudinga dar ir tuo, kad MVĮ bus sudarytos geresnės sąlygos patekti į rinką ir jos taps konkurencingesnės – tai lems MVĮ keitimasis gerąja patirtimi, geresnis aplinkosaugos reikalavimų išmanymas ir ekonomiškų aplinkosaugos vadybos sistemų taikymas. Dar viena priežastis, kodėl tokią iniciatyvą reikėtų taikyti Europos lygmeniu, yra ta, kad dauguma nacionalinių aplinkosaugos teisės aktų grindžiama ES teisės aktais. Poveikio vertinime buvo svarstoma šešiolika politikos variantų, kurie suskirstyti į keturias pagrindines grupes: - valstybių narių iniciatyvų, skirtų padėti laikytis aplinkosaugos teisės aktų, koordinavimas; - politinių priemonių, kurios jau taikomos MVĮ, veiksmingumo didinimas; - bendravimo ir informavimo skatinimas; - tvarios gamybos MVĮ finansavimo didinimas. Ne visus šešiolika politikos variantų buvo verta svarstyti toliau. Reguliarūs teisės aktų vykdymo kontrolės institucijų patikrinimai yra būtini, tačiau vien tik jų nepakanka. Valstybių narių skatinimas imtis aktyvesnių veiksmų, nustatant atitikties teisės aktams tikslus, reikalavimas dažniau tikrinti MVĮ ir keli kiti poveikio vertinime siūlyti politikos variantai nepadėtų pasiekti tikslų, todėl jie neįtraukti į programą. Specializuotoje literatūroje siūloma taikyti kompleksinį šios problemos sprendimo būdą, nes MVĮ ir stambių bendrovių ypatumai labai skirtingi. Užtikrinti geresnį aplinkosaugos teisės aktų laikymąsi padės tik toks papildomų priemonių rinkinys, kurį rengiant bus atsižvelgta į visas prasto teisės aktų laikymosi priežastis. Šios priemonės – tai švietimas ir informavimas, vietoje atliekamas vertinimas ir problemų nustatymas, kryptingas konsultavimas, keitimasis informacija bei geriausiąja patirtimi ir administracinės naštos šalinimas. Programos, skirtos padėti MVĮ laikytis aplinkosaugos teisės aktų, tikslas yra ne suteikti MVĮ išimčių ar privilegijų, o paskatinti jas laikytis galiojančių aplinkosaugos teisės aktų ir tinkamai juos įgyvendinti. Ši programa papildys jau galiojančius teisės aktus ir bendrąsias politines iniciatyvas, tad neturėtų padidinti teisinės naštos. Ši programa atitinka geresnio reglamentavimo principus. Taikant šiuos principus siekiama sumažinti MVĮ aplinkosaugos teisės aktų taikymo išlaidas. Siekdama padėti MVĮ lengviau laikytis aplinkosaugos teisės aktų, Komisija įsipareigoja, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustatyti bei panaikinti tas ES teisės aktų nuostatas, kurios be reikalo apsunkina politikos supratimą ir taikymą. Komisija taiko efektyvius metodus: ji naudojasi geriausiomis politinėmis priemonėmis, kurias prireikus tobulina, taip pat siūlo naujas MVĮ finansavimo galimybes, bendradarbiauja su verslo paramos tinklais ir organizacijomis, kurios jau sprendžia šias problemas. Siekiant suteikti daugiau informacijos apie MVĮ poveikį aplinkai ir sudaryti sąlygas gauti apie jį duomenų, dalis programos skirta valstybių narių keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, taip pat reguliariai priemonių stebėsenai, kurios tikslas – rinkti duomenis apie MVĮ poveikį aplinkai. Komisija mano, kad jau vien tik šios programoje numatytos priemonės duos labai gerų rezultatų aplinkos apsaugos, ekonomikos ir socialinėje srityje. Tačiau programa taip pat padės MVĮ pasiekti geresnių rezultatų aplinkosaugos srityje vidutinės trukmės laikotarpiu, nes MVĮ bus geriau informuotos ir geriau supras, kodėl reikia didinti ekologinį efektyvumą ir kad iš to galima gauti ekonominės naudos bei sumažinti sąnaudas. Tikimasi, kad ši programa padarys aplinkai tokį teigiamą poveikį: bus geriau perdirbami šalutiniai produktai ir atliekos, naudojama mažiau energijos ir išteklių, taip pat gaminama kuo mažiau atliekų. Poveikio vertinime nurodyta, kad aplinkosaugos teisės aktų laikymasis ir geresnis pavojų bei poveikio aplinkai valdymas gali duoti įvairios ekonominės naudos. Akivaizdžiausia nauda yra ta, kad taikant aplinkosaugos valdymo sistemas mažėja sąnaudos (mažiau sunaudojama energijos ir medžiagų), be to, šios sistemos padeda nustatyti tobulintinus procesus, o vykdant ekologiškus viešuosius pirkimus ir skatinant naujovišką mąstyseną sukuriamos naujos verslo galimybės. Naudos taip pat duoda geresnis įmonės įvaizdis: ekologiškas ženklinimas padeda užtikrinti geresnius santykius su klientais ir sudaromos geresnės sąlygos gauti kapitalo iš investuotojų, kuriems rūpi aplinkos apsauga. Kita svarbi ekonominė nauda yra ta, kad įmonėms, kurios galės pateikti įrodymų apie tinkamą pavojaus ir poveikio aplinkai valdymą, bus skiriamas geresnis finansavimo įstaigų reitingas, todėl jos galės lengviau gauti kapitalo. Visos programoje numatytos priemonės – tai priemonės, skirtos padėti MVĮ, o kadangi jų taikymas yra savanoriškas, naujais teisiniais reikalavimais nesukuriama jokia administracinė našta. Programa ypač siekiama užtikrinti mažas administracines išlaidas, kad MVĮ galėtų lengviau laikytis teisės aktų. Be to, įmonės gali tikėtis tam tikros socialinės naudos. Geresnės sąlygos gauti informacijos apie aplinkos apsaugą ir geresnis pavojų bei poveikio aplinkai išmanymas padės patobulinti organizacinę įmonių struktūrą, be to, jei įmonė taikys sertifikuotą aplinkos valdymo sistemą, pavyzdžiui, ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (AVAS), darbuotojai bus labiau motyvuoti aktyviai siekti bendrų tikslų. Dar vienas svarbus privalumas – kuo daugiau įmonių vadovai ir darbuotojai žinos apie aplinkosaugos problemas ir kuo geriau jas išmanys, tuo didesnis bus MVĮ ir jų reguliavimo institucijų (valstybinių institucijų) tarpusavio pasitikėjimas ir supratimas. Tai turėtų paskatinti plėtoti vietos lygmeniu konstruktyvų dialogą, kuriuo būtų siekiama sumažinti pernelyg didelę administracinę aplinkosaugos teisės aktų taikymo naštą, tenkančią MVĮ. Programoje, skirtoje padėti MVĮ laikytis aplinkosaugos teisės aktų, bus pasiūlyti veiksmai, kurie padės įtraukti į taikomą politiką ir iniciatyvas daugiau MVĮ skirtų priemonių. Be to, siekiant užtikrinti programos išsamumą ir nuoseklumą, joje bus numatytos švietimo ir gebėjimų ugdymo priemonės. Nors svarbiausias programos tikslas yra įmonių atitiktis aplinkosaugos teisės aktams, ji gali ne tik padėti įmonėms užtikrinti atitiktį teisės aktams, bet ir pasiekti dar geresnių rezultatų aplinkosaugos srityje. Poveikio vertinime pasirinkti politikos variantai yra pagrindas, kuriuo bus grindžiamos konkrečios programoje siūlomos priemonės. Jos sugrupuotos pagal šias temas: - geresnio reglamentavimo principų taikymas formuojant ir įgyvendinant politiką, siekiant padėti MVĮ laikytis teisės aktų, kuo labiau sumažinti jų administracinę naštą ir sudaryti joms galimybes skirti daugiau lėšų geresniam teisės aktų laikymuisi; - prieinamesnės, konkretiems poreikiams pritaikytos aplinkosaugos vadybos sistemos , kurias taikant į pagrindinę MVĮ ūkinę veiklą būtų nuosekliai ir mažiausiomis sąnaudomis įtraukiami aplinkosaugos aspektai; - tikslinė finansinė parama ir daugiametė finansinė programa, skirta skatinti ir remti aplinkosaugos teisės aktų laikymosi ir tvarios gamybos MVĮ priemones; - aplinkosaugos ekspertų telkimas vietos lygmeniu , siekiant pašalinti žinių trūkumą; - geresnis bendravimas ir kryptingesnis informavimas , siekiant suteikti trūkstamų žinių ir geriau informuoti apie aplinkosaugos problemas.