EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 04 03 COM(2019) 170 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EMPTY Griežtesnė priežiūra. Graikija, 2019 m. balandžio mėn.



Pagrindiniai faktai 2019 m. vasario 27 d. Komisija priėmė antrą Graikijos griežtesnės priežiūros ataskaitą. Integruojant Graikiją į Europos semestrą vykdoma griežtesnė priežiūra – išsami ekonominių pokyčių ir politikos, kurios reikia tvariam ekonomikos atsigavimui užtikrinti, vykdymo stebėjimo sistema. Ji taip pat suteikia pagrindą Komisijai įvertinti 2018 m. birželio 22 d. Euro grupėje Graikijos prisiimtą įsipareigojimą tęsti ir užbaigti reformas, kurios buvo patvirtintos pagal Europos stabilumo mechanizmo stabilumo paramos programą, ir išlaikyti pagal tą ir ankstesnes programas taikant Reglamento (ES) Nr. 472/2013 3 straipsnio 1 dalį priimtų reformų tikslus. Tai apima prie 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės pareiškimo pridėtų konkrečių reformų įsipareigojimų įgyvendinimą šiose srityse: i) fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, ii) socialinės gerovės, iii) finansinio stabilumo, iv) darbo ir produktų rinkų, v) privatizavimo ir vi) viešojo administravimo . 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitoje padaryta išvada, kad Graikija padarė didelę pažangą baigdama vykdyti konkrečius reformų įsipareigojimus, kurie turėjo būti įvykdyti iki 2018 m. pabaigos. Konkrečiau, padaryta tokia išvada: galima laikyti, kad įvykdyti šie konkretūs įsipareigojimai, kurių terminas – 2018 m. pabaiga: i) priimti 2019 m. biudžetą, kuris turėtų pasiekti 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslą; ii) užtikrinti, kad nebūtų sukaupta grynųjų įsiskolinimų, nors vis dar reikia dėti papildomų pastangų, kad būtų panaikinti susikaupę įsiskolinimai ir išvengta naujų įsiskolinimų didėjimo; iii) atidaryti tiek pirminės sveikatos priežiūros centrų (gr. TOMY), kad jų skaičius pasiektų kritinę masę; iv) užbaigti svarbius centralizuotų sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų etapus; v) pagal sutartas veiksmų gaires švelninti kapitalo kontrolės priemones; vi) parengti ir patvirtinti Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) vykdomą pardavimo strategiją; vis dar reikia apsvarstyti galimą valdžios institucijų dalyvavimą galutiniame pardavimo etape; vii) priimti įgalinamuosius investicijų licencijavimo teisės aktus; viii) pagal teisės aktais nustatytą procedūrą atlikti minimaliojo darbo užmokesčio peržiūrą, nors, smarkiai padidinus jo dydį, didėja rizika užimtumui ir konkurencingumui; ix) užbaigti I-ąjį e. teisingumo projekto etapą; x) įgyvendinti Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonės (HCAP) strateginį planą; xi) restruktūrizuoti nekilnojamojo turto patronuojamąją įmonę (ETAD) ir pradėti įgyvendinti HCAP kompetencijai priskirtų valstybės valdomų įmonių koordinavimo mechanizmą, atsižvelgiant į vėlavimą perleisti Olimpinį centrą (OAKA); xii) atnaujinti privatizavimo agentūros (TAIPED) turto plėtros planą, užbaigti svarbiausius privatizavimo konkursus, įskaitant dėl dujų perdavimo tinklo (DESFA) ir Atėnų tarptautinio oro uosto koncesijos pratęsimo, ir užbaigti svarbiausius su projektu „Hellinikon“ susijusius veiksmus; xiii) valdžios institucijos susitarė su Komisija dėl administracinių sekretorių ir generalinių direktorių skyrimo nepriklausomo vertinimo atlikimo iki 2019 m. vidurio tvarkos ir priėmė svarbius teisės aktus, kuriais siekiama gerinti įdarbinimo planavimą viešajame sektoriuje ir susieti daugiametį įdarbinimo planą su vidutinio laikotarpio fiskaline strategija. Tačiau 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad tam tikri konkretūs reformų įsipareigojimai, kurių terminas – 2018 m. pabaiga, dar neįvykdyti ir turėtų būti baigti vykdyti. Tuo metu neišspręsti klausimai buvo susiję su pajamų administravimo, finansinio stabilumo, energetikos, privatizavimo ir viešojo administravimo sričių priemonėmis. Įgyvendinant tam tikrus įsipareigojimus turėjo būti užbaigti techniniai veiksmai (dujų bendrovės DEPA restruktūrizavimas; greitkelis „Egnatia“; Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) personalo paskyrimai), o dėl kitų tebevyko reikšmingos diskusijos (pajamų ir viešasis administravimas; elektrą iš rusvųjų anglių gaminančių įmonių pardavimas; finansų sektorius, įskaitant pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugą). 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitoje taip pat pažymėta, kad permainos tam tikrose srityse kelia susirūpinimą dėl reformų orientavimo ir įgyvendinimo vidutiniu laikotarpiu. Šiems susirūpinimą keliantiems klausimams reikia visapusiško valdžios institucijų dėmesio; jie yra susiję su: a) užmoju spręsti likusius struktūrinius fiskalinius uždavinius ir išvengti naujos fiskalinės rizikos, galinčios kilti dėl teismo sprendimų, įdarbinimo viešajame sektoriuje ir mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skolų mokėjimo dalimis sistemų galimų pakeitimų; b) pažangos įgyvendinant priemones, kurių reikia bankų sektoriaus stiprumui ir atsparumui atkurti (visų pirma kiek tai susiję su turto kokybe), tempu ir joms teikiama svarba ir c) įsipareigojimu vidutiniu laikotarpiu užtikrinti darbo užmokesčio konkurencingumą ir sukurti verslui ir investicijoms iš tiesų palankią aplinką. Šioje atnaujintoje ataskaitoje įvertinama nuo 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitos priėmimo padaryta pažanga įgyvendinant konkrečius reformų įsipareigojimus, kurių terminas – 2018 m. pabaiga. Visų pirma Graikija: i) priėmė pirminės ir antrinės teisės aktus, kurių tikslas – sustiprinti Nepriklausomą valstybės pajamų instituciją; ii) atitinkamai atnaujino informaciją apie priemones, kuriomis siekiama padėti pertvarkyti neveiksnias paskolas ir didinti bankų sektoriaus stabilumą (e. aukcionai, valstybės garantijos, namų ūkių nemokumo veiksmų planas); iii) priėmė pirminės ir įsipareigojo netrukus priimti antrinės teisės aktus dėl naujosios pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos sistemos; iv) ėmėsi būtinų veiksmų, kad užpildytų laisvas HFSF darbo vietas; v) iš naujo pradėjo konkursą dėl dalies įmonės „Public Power Corporation“ pajėgumų gaminti elektrą iš rusvųjų anglių pardavimo; vi) priėmė teisės aktus dėl DEPA restruktūrizavimo; vii) ėmėsi tolesnių veiksmų, kad pašalintų kliūtis sandoriui dėl „Egnatia“, ir viii) ėmėsi įvairių priemonių viešojo administravimo reformai vykdyti. Graikija ėmėsi būtinų priemonių, kad įvykdytų visus konkrečius reformų įsipareigojimus, kurių terminas – 2018 m. pabaiga. 2018 m. birželio 22 d. Euro grupė susitarė, kad į Graikijai skirtą skolos mažinimo priemonių dokumentų rinkinį turėtų būti įtrauktos paskatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad pagal programą suderintos reformos priemonės būtų aktyviai ir nuolat įgyvendinamos. Siekiant šio tikslo Graikijai kas pusmetį iki 2022 m. vidurio bus suteikiama galimybė pasinaudoti tam tikromis sąlygiškomis skolos priemonėmis, jeigu ji laikysis įsipareigojimų tęsti ir užbaigti reformas ir jeigu taikant griežtesnę priežiūrą parengtos ataskaitos bus teigiamos. Tos skolos priemonės, be kita ko, yra: i) pajamoms iš centrinių bankų turimų Graikijos vyriausybės obligacijų pagal Vertybinių popierių rinkų programą ir Susitarimą dėl grynojo finansinio turto lygiaverčių sumų grąžinimas ir ii) tam tikrų Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų dalių palūkanų normos maržos padidinimo sumažinimas iki nulio. 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitoje ir šioje atnaujintoje jos versijoje pateikta informacija galėtų pasinaudoti Euro grupė, siekdama susitarti dėl leidimo panaudoti pirmąją sąlygiškų skolos priemonių dalį. Atnaujintas pažangos įgyvendinant konkrečius reformų įsipareigojimus įvertinimas Valstybės pajamų administravimas Nors konkretus įsipareigojimas iki 2018 m. pabaigos pasiekti 12 000 nuolatinių darbuotojų skaičių Nepriklausomoje valstybės pajamų institucijoje (IAPR) dar neįvykdytas (2018 m. pabaigoje darbuotojų skaičius buvo 11 487), dabar valdžios institucijos priėmė visapusišką papildomų priemonių rinkinį. Jos padės įvykdyti įsipareigojimą dėl etatų užpildymo, sustiprins platesnę pajamų surinkimo reformą ir padidins bendrą IAPR veiklos pajėgumą ir veiksmingumą įvairiais aspektais. Iki 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitos parengimo valdžios institucijos jau buvo ėmęsi kai kurių iš šių veiksmų (buvo priimtas 2019–2021 m. reformų veiksmų planas („Blueprint“), taip pat pasiektas susitarimas su Informacinių paslaugų generaliniu sekretoriatu dėl metinio IT paketo). Priėmus 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitą, valdžios institucijos baigė įgyvendinti likusias sutartas papildomas priemones, skirtas IAPR stiprinti: ·siekiant pagerinti IAPR galimybes pritraukti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir sudaryti sąlygas jiems tobulėti ir kilti karjeros laiptais, būtina nustatyti IAPR reikmėms pritaikytą pareigų lygį, darbo užmokestį ir veiklos rezultatų vertinimą. 2019 m. kovo mėn. pradžioje priimtas IAPR įgalinamojo teisės akto pakeitimas. Priėmus tą pakeitimą bus galima priimti antrinės teisės aktą, kuriuo nustatoma nauja pareigų lygio sistema, tiesiogiai susieta su darbo aprašymais. Ši reforma glaudžiai susijusi su viešojo administravimo reformos sritimi ir visų pirma aukšto rango vadovų skyrimu viešajame sektoriuje; ·susitarta dėl teisės akto pakeitimų, susijusių su atsakomybės draudimu ir judumo skatinimu, jie priimti 2019 m. kovo pradžioje; ·kovo mėn. pradžioje buvo priimtas bendras ministrų sprendimas dėl degalų žymeklių pirkimo, tai bus svarbi kovos su kontrabanda priemonė. Neveiksnių paskolų pertvarkymo sistema Griežtesnės priežiūros ataskaitoje padaryta išvada, kad reikėtų ištaisyti su neveiksnių paskolų pertvarkymu susijusias teisės aktų spragas. Priėmus 2019 m. vasario 27 d. griežtesnės priežiūros ataskaitą, valdžios institucijos ėmėsi papildomų veiksmų keliose srityse. Laikoma, kad šie veiksmai yra pakankami, kad būtų įvykdytas konkretus įsipareigojimas remti neveiksnių paskolų pertvarkymą, tačiau ateityje reikės atidžiai stebėti padėtį ir imtis tolesnių veiksmų; Europos institucijos apie pažangą praneš griežtesnės priežiūros ataskaitose. Konkrečiai: ·valdžios institucijos priėmė teisės akto pakeitimą ir pateikė atnaujintą valstybės garantuojamų paskolų tvarkymo veiksmų planą. Jo praktinis veiksmingumas siekiant visiškai panaikinti susikaupusias pareikalautas garantijas bus įvertintas per ateinančius mėnesius; ·kalbant apie e. aukcionus, nurodyti tolesni veiksmai, kuriais siekiama spręsti problemą dėl aukcionų, kuriuos teismas nurodė atidėti dėl skolininkų prašymų peržiūrėti rezervinę kainą, atsižvelgiant į būsimą civilinio proceso kodekso įgyvendinimo vertinimą. Tikimasi, kad valdžios institucijos per trečią griežtesnės priežiūros ciklą pagal poreikius pateiks ir priims pasiūlymus dėl įgyvendinimo priemonių, kad atgrasytų strategiškai įsipareigojimų nevykdančius asmenis nuo piktnaudžiavimo procedūra teikiant paskutinės minutės atidėjimo prašymus, įgyvendinant naują pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos sistemą ir esamą namų ūkių nemokumo (Katselio) įstatymą. Be to, valdžios institucijos atliks papildomą nepavykusių aukcionų priežasčių analizę ir prireikus imsis jas šalinti, taip pat ir teisėkūros priemonėmis; ·valdžios institucijos, remdamosi geresnės infrastruktūros prielaida, pateikė duomenis apie neišnagrinėtas bylas, susijusias su namų ūkių nemokumo sistema, taip pat tikslinį planą, pagal kurį iki 2021 m. turėtų būti išnagrinėtos susikaupusios bylos, kaip numatyta veiksmų plane. Iki 2019 m. vidurio valdžios institucijos turėtų pateikti peržiūrėtą veiksmų planą, kuriame taip pat būtų atsižvelgta į naujos pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos sistemos poveikį;

·Graikijos bankų asociacijai buvo pateikti prašomi paaiškinimai dėl neveiksnių paskolų pardavimo ir pakeitimo vertybiniais popieriais įstatymų, jie įkelti į Finansų ministerijos interneto svetainę. Tų įstatymų veiksmingumas bus įvertintas per ateinančius mėnesius. Neveiksnios paskolos: pagrindinės gyvenamosios vietos apsauga Graikija priėmė teisės aktą, kuriuo nustatoma nauja kai kurių rūšių pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos sistema ir siekiama paremti neveiksnių paskolų restruktūrizavimą. Jis priimtas nustojus galioti pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos nuostatoms, išdėstytoms Namų ūkių nemokumo (Katselio) įstatyme, kuris turėjo būti laikinas ir baigė galioti 2019 m. vasario mėn. pabaigoje po išskirtinio dviejų mėnesių pratęsimo laikotarpio. Pirminės teisės aktas dėl sistemos buvo priimtas kovo 29 d., o antrinės teisės aktai dėl tikslinės elektroninės platformos specifikacijų, valstybės subsidijos ir tam tikro turto, įtraukto į turimo turto kriterijus, vertinimo būdo turi būti priimti netrukus. Naujoji Graikijos sistema yra unikali. Trumpai tariant, skolininkai, kurie yra fiziniai asmenys, kurių paskolos užtikrintos pagrindinės gyvenamosios vietos užstatu ir kurie 2018 m. gruodžio 31 d. turėjo įsiskolinimų, gali teikti paraiškas naudotis sistema per elektroninę platformą. Jeigu tie skolininkai atitinka tam tikrus tinkamumo kriterijus, jie gali teikti paraiškas pasinaudoti savo hipotekinių skolų (būsto ar verslo paskolų) restruktūrizavimo ir nurašymo galimybe pagal susitarimą dėl kreditorių per interneto platformą teikiamų standartizuotų restruktūrizavimo pasiūlymų arba, nesant to susitarimo, kreipdamiesi į teismą; skolininkai taip pat būtų apsaugoti nuo teisės naudotis pagrindine gyvenamąja vieta atėmimo, jeigu jie moka restruktūrizuotų skolų grąžinimo įmokas. Daliai įmokų skolininkai gautų valstybės subsidiją. Kelias pastarąsias savaites vykusios diskusijos padėjo išaiškinti pagrindinius klausimus, siekiant užtikrinti, kad sistema būtų iš tiesų laikina, tinkamai orientuota ir būtų numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kurios leistų užkirsti kelią strategiškai įsipareigojimų nevykdančių asmenų piktnaudžiavimui ir nebaigtų nagrinėti bylų kaupimuisi teismuose, taip pat būtų remiamos paskatos laikytis mokėjimo drausmės. Pagrindiniai naujos sistemos parametrai nurodyti toliau. ·Sistema taikoma tiek namų ūkių, tiek verslo paskoloms, užtikrintoms pagrindine gyvenamąja vieta. Taikymo srities išplėtimas įtraukiant verslo paskolas kelia ypatingą susirūpinimą ir apie jį pranešta Graikijos valdžios institucijoms. Pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugą numatyta taikyti naujos kategorijos skolininkams, kuriems ankstesnis Katselio teisės aktas nebuvo taikomas (verslo paskolų gavėjams), neįvertinus įmonių perspektyvumo: todėl nėra visiškai aišku, kiek paraiškų bus pateikta ir ar sistemos pajėgumas (įskaitant teismus ir valstybės subsidijų mechanizmą) bus pakankamas. Taip pat reikia ypatingo dėmesio vertinant iš finansinio stabilumo perspektyvos, nes turimi poveikio vertinimai rodo, kad skolų nurašymo apimtis turės būti didesnė, palyginti su būsto hipotekos paskolomis, todėl numatomas poveikis bankų kapitalui palyginti didelis. Be to, jeigu sistema gerai neveiks, kyla rizika, kad ateityje bankai bus mažiau linkę teikti paskolas mažoms įmonėms tais atvejais, kai pagrindinė gyvenamoji vieta bus naudojama kaip užstatas, todėl galimas neigiamas poveikis užtikrinto skolinimo veiklai. Galiausiai, kyla rizika, kad naują sistemą taikant verslo paskoloms sumažės paskatų reikalavimus atitinkantiems skolininkams naudotis neteismine sistema, kuri suteikia galimybę restruktūrizuoti galimus įsiskolinimus, taip pat ir susijusius su mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis. Pagrindinis privalomas tinkamumo kriterijus yra negrąžintų paskolų dydis (130 000 EUR vienam kreditoriui būsto hipotekos paskolų atveju ir 100 000 EUR verslo paskolų atveju), kurį taikant tam tikru mastu mažinama rizika, susijusi su šios kategorijos paskolomis. Remiantis turimais įverčiais, reikalavimus atitinkančių skolininkų, turinčių įsipareigojimų daugiau nei vienam kreditoriui, skaičius būtų ribotas, todėl nustačius ribą kiekvienam kreditoriui būtų supaprastintas automatinis paraiškų tvarkymas platformoje. Institucijos išreiškė susirūpinimą dėl galimybės nustatyti ribą daugeliui kreditorių ir paprašė valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos apie aprėptį ir poveikį. ·Sistemoje nustatyti tinkamumo kriterijai, susiję su namų ūkių pajamomis ir turtu, išskyrus pagrindinę gyvenamąją vietą, taip pat nekilnojamojo turto vertės riba. Turto riba yra 15 000 EUR skolininko, sutuoktinio ir išlaikomų asmenų likvidžiojo turto atveju ir 80 000 EUR nekilnojamojo turto bei transporto priemonių atveju paraiškos teikimo momentu. Europos institucijos atkreipė valdžios institucijų dėmesį į jų pasirinktos politikos poveikį paskatoms laikytis mokėjimo drausmės ir paskirstomosioms pasekmėms dėl 20 metų valstybės subsidijos teikimo skolininkams, kurie, be savo pagrindinės gyvenamosios vietos, gali turėti gana daug turto. Pajamų riba grindžiama Katselio įstatyme nustatytomis sąlygomis, t. y. ji priklauso nuo namų ūkio dydžio, o viršutinė riba yra 36 000 EUR per metus. Apsaugotos gyvenamosios vietos vertės riba – 250 000 EUR vienoda vertė namų ūkių paskolų atveju, taigi taikymo sritis platesnė nei Katselio įstatymo (kuriame nustatyta 180 000 EUR riba, prie kurios pridedamos su šeimos dydžiu susijusios sumos). Verslo paskolų atveju nustatyta riba yra 175 000 EUR vienoda vertė. ·Sistema taikoma skolininkams, kurie kaip valstybės tarnautojai hipotekos paskolą gavo ne iš banko, o iš valstybės fondo lengvatinėmis sąlygomis. Europos institucijos atkreipė valdžios institucijų dėmesį į tai, kad tokiu būdu nesprendžiama šalies neveiksnių paskolų problema, susijusi su bankų kreditais, ir gali būti daromas poveikis paskatoms laikytis mokėjimo drausmės. ·Sistema yra laikina. Dėl paskolų, kurios 2018 m. gruodžio 31 d. buvo pradelstos 90 dienų arba daugiau, paraiškas galima teikti iki 2019 m. gruodžio 31 d. Tai suteiks galimybę pasibaigus sistemos galiojimo laikui pateikti ataskaitą, kai pagal griežtesnės priežiūros procedūrą bus vykdoma konkrečių įsipareigojimų, kurių terminas – 2019 m. pabaiga, įgyvendinimo stebėsena. ·Remiantis bankų teikiamais restruktūrizavimo pasiūlymais, įmokoms finansuoti bus laipsniškai teikiama valstybės subsidija, priklausanti nuo pajamų (vidutiniškai apie 30 %). Pagal sistemą taikomas privalomas pagrindinės sumos, viršijančios 120 % paskolos ir turto vertės santykį, sumažinimas. Be to, įmokų mokėjimo trukmė bus standartinė – 20 metų, o viršutinė skolininko amžiaus riba – 80 metų. Šis metodas gali padėti įveikti neveiksnių paskolų mažinimo vėlavimų problemą, nes siūlomas standartizuotas sprendimas. Tačiau, kitaip nei laikantis standartinės bankų praktikos, juo ne visiškai atsižvelgiama į bendrą skolininko mokėjimo pajėgumą ir neatsižvelgiama į verslo paskolų gavėjų perspektyvumą, nes tokia pati restruktūrizavimo ir nurašymo praktika taikoma horizontaliai. Taip siekta sudaryti geresnes sąlygas ribotu laikotarpiu restruktūrizuoti daug skolų. ·Elektroninė platforma turėtų pradėti veikti iki 2019 m. balandžio mėn. pabaigos. Numatyta, kad vertindama atitiktį tinkamumo kriterijams ji veiks visiškai automatiškai ir turės prieigą prie informacijos, susijusios su pareiškėjais ir esančios kitose viešojo sektoriaus ir (arba) bankų sektoriaus duomenų bazėse. Platformoje kreditoriams bus pranešama apie neišnagrinėtas paraiškas ir pateikiami aktualūs duomenys, kad jie galėtų parengti pasiūlymus skolininkams. Platformą taip pat ketinama naudoti neišnagrinėtoms Katselio sistemos byloms filtruoti pagal jų kiekybinius elementus; šis aspektas, jei bus tinkamai įgyvendintas, padės teismams aptikti piktnaudžiavimo teikiant paraiškas pagal namų ūkių nemokumo įstatymą atvejus ir suteiks galimybę tas bylas išnagrinėti greičiau. ·Veiksmingai veikianti platforma iš esmės galėtų užtikrinti pakankamą restruktūrizavimo atvejų skaičių, o vėlesnio bylinėjimosi, dėl kurio gali padidėti neišnagrinėtų bylų sankaupos, rizika būtų ribota (nors ir nemaža). Jeigu pagal platformos procedūrą restruktūrizavimo susitarimo sudaryti nepavyksta, skolininkas turi teisę pateikti restruktūrizavimo prašymą kompetentingam magistratų teismui. Bylos nagrinėjimo data turi būti paskirta ir teismo sprendimas turi būti priimtas laikantis griežtų terminų (atitinkamai per šešis mėnesius nuo paraiškos pateikimo dienos ir per tris mėnesius nuo bylos nagrinėjimo dienos). Vykdymo užtikrinimas gali būti laikinai sustabdytas esant tam tikroms sąlygoms ir reikalaujant, kad skolininkai, kurie buvo laikomi atitinkančiais reikalavimus, tačiau pasinaudodami platforma restruktūrizavimo neužsitikrino, mokėtų mėnesines įmokas arba sumokėtų dalį negrąžintos sumos, priklausomai nuo aplinkybių. Teisės aktuose numatytos tam tikros apsaugos nuo lengvabūdiškų ar mala fide paraiškų priemonės: už tai teismas gali skirti baudą. Tačiau būtina atidžiai stebėti galimus naujus bylinėjimosi atvejus pagal sistemą ir poveikį vykdymo užtikrinimui tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiais, nes abu šie elementai yra svarbūs būsimai skolinimo veiklai ir neveiksnių paskolų mažinimo procesui. ·Turimi įverčiai patvirtina, kad su subsidija susijusios fiskalinės išlaidos neviršys numatyto 150 mln. EUR biudžeto paketo 2019 m., o vėliau – 200 mln. EUR kasmet. Subsidijos kalibravimo reikalavimai turėtų būti nustatyti antrinės teisės aktuose ir juos reikės atidžiai stebėti, nes yra tam tikrų su turimais įverčiais susijusių neaiškumų, atsižvelgiant į tai, kad turimi duomenys neišsamūs. Apskritai naujoji teisės aktų sistema gali padėti restruktūrizuoti neveiksnias paskolas, tačiau tam tikra rizika finansiniam stabilumui ir mokėjimo drausmei išlieka. Parengiamuoju teisės aktų rengimo etapu padaryta didelė pažanga siekiant mažinti įgyvendinimo ir bylinėjimosi riziką, nustatytą ECB nuomonėje dėl ankstesnio įstatymo projekto; susirūpinimą kėlė galimas sistemos poveikis finansiniam stabilumui ir mokėjimo drausmei, taip pat strategiškai įsipareigojimų nevykdančių asmenų piktnaudžiavimo rizika. Reikėtų pabrėžti, kad priimtame teisės akte ši rizika tam tikru mastu sumažinta, tačiau nepanaikinta: sistemos unikalumas reiškia, kad yra neaiškumų dėl to, kaip ji veiks praktikoje, taip pat dėl šios rizikos masto ir galimybės ją kiekybiškai įvertinti. Žvelgiant į ateitį, reikėtų skubiai išspręsti klausimus dėl likusių techninių detalių, visų pirma susijusių su platformos veikimu ir funkcionalumu, ir kuo greičiau organizuoti techninį įgyvendinimą. Įgyvendinimą reikės atidžiai stebėti vertinant veikimo aspektus (platformos veikimą, pertvarkymo tempą), poveikį bankų kapitalui, poveikį vykdymo užtikrinimui ir bylinėjimuisi ir su subsidija susijusias fiskalines išlaidas. Europos institucijos vykdydamos griežtesnę priežiūrą teiks atnaujintą informaciją apie sistemos įgyvendinimą ir galimus susirūpinimą keliančius klausimus. Graikijos valdžios institucijos raginamos įsipareigoti toliau neilginti naujosios sistemos trukmės ar neplėsti jos taikymo srities ir imtis taisomųjų veiksmų, įskaitant teisės aktus, jeigu kiltų su sistema susijusių įgyvendinimo ar teisinių problemų. Galiausiai reikėtų prisiminti, kad naująją sistemą pagal valstybės pagalbos taisykles turės patvirtinti Komisija. Atsižvelgdamos į aiškinamąją ataskaitą, pridėtą prie naujosios sistemos teisės aktų, Europos institucijos palankiai vertina Graikijos valdžios institucijų įsipareigojimą imtis veiksmų, kad būtų suvienodinti įstatymai, susiję su nemokumu ir (arba) bankrotu ir skolos restruktūrizavimu. Bus pradėta nuo Katselio įstatymo reformos, kuri turėtų būti baigta iki 2019 m. vidurio, kad būtų užtikrintas teisinis aiškumas ir nuoseklumas, pašalintos spragos, kuriomis gali būti piktnaudžiaujama siekiant sustabdyti ar blokuoti vykdymo užtikrinimą, sukurtos papildomos apsaugos priemonės, kurios būtų pakankamos atgrasyti nuo strateginio įsipareigojimų nevykdymo, ir gerinama dvišalio ar daugiašalio neteisminio restruktūrizavimo praktika. Graikijos finansinio stabilumo fondas (HFSF) Visi įsipareigojimai dėl HFSF valdymo yra įvykdyti. Kalbant apie HFSF veikimą, finansų ministras pateikė raštą Euro grupės darbo grupei (EWG), kuriame nurodė kandidatus į laisvas pozicijas HFSF vykdomojoje valdyboje ir bendrojoje taryboje; kandidatus EWG patvirtino. Finansų ministerija taip pat gavo ir patvirtino Valstybės teisės tarybos nuomonę dėl HFSF atrankos komiteto statuso ir jo tęstinio darbo per visą HFSF veikimo laikotarpį. Energetika Pagrindinis Graikijos energetikos reformų aspektas ir toliau yra dalies įmonės Public Power Corporation (PPC) pajėgumų (kuriuos sudaro Melitės ir Megalopolio 3 ir 4 rusvosiomis anglimis kūrenamos jėgainės) gaminti elektrą iš rusvųjų anglių pardavimas. Nepavykus pirmajam 2019 m. vasario mėn. konkursui, valdžios institucijos dar kartą patvirtino ketinimą užbaigti pardavimo procesą ir laikytis pagal griežtesnės priežiūros procedūrą prisiimto įsipareigojimo, antimonopolinių priemonių ir susijusio Komisijos sprendimo. Šiuo tikslu jos pradėjo naują konkursą, pagal kurį sandoris turi būti sudarytas iki birželio mėn. pabaigos ir jam turi pritarti PPC visuotinis susirinkimas. Pardavimas taip pat įtrauktas į neseniai padarytą nacionalinio energetikos įstatymo pakeitimą, kuriuo PPC akcininkams nustatyta pareiga įvykdyti pardavimą. PPC gali prašyti iš naujo įvertinti jėgaines, šį kartą atsižvelgiant į kitų elektrą iš rusvųjų anglių gaminančių įmonių pardavimus ES, kaip nurodyta antimonopolinėse priemonėse, taip pat į pasiūlymus, gautus neseniai nepavykusiame konkurse. Be to, PPC turi paskirti naują vertintoją, kuris pateiks gautų pasiūlymų sąžiningumo įvertinimą. Kalbant apie pardavimo sąlygų aiškumą, sutarta į pirkimo ir pardavimo susitarimus neįtraukti rizikos pasidalijimo mechanizmo, nors proceso metu su investuotojais galima tartis dėl kitų sąlygų. Visų šių veiksmų bus imtasi siekiant sėkmingai užbaigti pardavimo procesą laikantis įsipareigojimų, prisiimtų antimonopolinėje byloje, ir naujam konkursui nustatyto termino.