LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.17 
SEK(2010) 1043 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
 
kuria sukuriama bendra Europos geležinkeli ų erdvė 
 
(Nauja redakcija) 
 
 
{COM(2010) 475} 
{SEC(2010) 1042}  
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
 
kuria sukuriama bendra Europos geležinkeli ų erdvė 
 
(Nauja redakcija)  
 
LT 3   LT ĮŽANGA  
Pirmąjį geležinkeli ų transporto teis ės aktų rinkinį1 sudaro trys direktyvos, į kurias įtrauktos 
dar 1991 m. nuostatos. Vykdant Komisijos teis ės aktų supaprastinimo program ą2 ir 
įgyvendinant si ūlomą iniciatyv ą parengti nauj ą pirmojo teis ės aktų rinkinio redakcij ą reikės 
kodifikuoti šias direktyvas ir sujungti jas į vieną teisės aktą, siekiant jas supaprastinti ir 
konsoliduoti.  
Pagrindinis tikslas – į šį vieną teisės aktą įtraukti naujas nuostatas, kad b ūtų supaprastinta, 
paaiškinta ir atnaujinta esama reguliavimo sistema, pašalinti nustatyti tr ūkumai, neaiškumai ir 
spragos, ir taip b ūtų pasiekti pirminiai ši ų teisės aktų tikslai. 
1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Šioje ataskaitoje pristatomas priemoni ų, kurias numatoma įtraukti į naują pirmojo 
geležinkeli ų transporto teis ės aktų rinkinio redakcij ą, poveikis; priemon ės suformuluotos taip, 
kad būtų sprendžiamos trys pagrindin ės geležinkeli ų transporto rinkos problemos: 
• Naujiems rinkos dalyviams sunku patekti į rinką. Naujų dalyvių krovininio 
geležinkeli ų transporto rinkoje skai čius tebėra labai mažas, o vidutin ės 
geležinkelio įmonių veiklos išlaidos yra didel ės ir vis did ėja.  
• Europos geležinkeli ų transporto rink ą iki šiol galima apib ūdinti kaip labai 
suskaidyt ą, o tai trukdo rinkai veikti  sklandžiai ir turi ypa č didelį poveikį 
geležinkelio įmonėms.  
• Infrastrukt ūros kokyb ė toliau prast ėja. Dėl sumažėjusio pajėgumo ir v ėlavimų 
nukenčia geležinkeli ų transporto veiklos rezultatai, neskatinamos investicijos į 
pagalbines paslaugas ir naujas technologijas, maž ėja geležinkeli ų sektoriaus 
gebėjimas konkuruoti su kitomis transporto r ūšimis.  
Todėl geležinkeli ų transportas teb ėra nepatrauklus pasirinki mas ir šio sektoriaus 
konkurencingumas, palyginti su kitomis transporto r ūšimis, ypa č su kelių transportu, yra 
nedidelis.  
Komisija mano, kad yra trys ši ų problemų sprendimo aspektai: esami teis ės aktai turi b ūti 
teisingai įgyvendinami ir taikomi; gali prireikti paaiškinti esam ų teisės aktų nuostatas, kad 
būtų užtikrintas vienodas taikymas visose valstyb ėse narėse; ir, galiausiai, gali prireikti nauj ų 
priemonių konkrečioms problemoms spr ęsti. 
                                                 
1 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB , (OL L 75, 2001 3 15, p. 
1, su pakeitimais). 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB  (OL L 
75, 2001 3 15, p. 26, su pakeitimais) ir 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2001/14/EB  dėl geležinkeli ų infrastrukt ūros pajėgumų paskirstymo, mokes čių už naudojim ąsi 
geležinkeli ų infrastrukt ūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 75 , 2001 3 15, p. 29, su pakeitimais).  
2 Žr. COM (2005) 535 ir COM (2006) 690. „ Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos program ą: 
reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategija.“ 
 
LT 4   LT 2. A R ES TURI TEIS Ę IMTIS VEIKSM Ų? 
Teisinis pagrindas 
Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo VI antraštin ę dalį ES gali imtis veiksm ų 
transporto srityje. Sutarties 90 straipsnyje nusta tyta, kad sutar čių tikslų, tarp jų tikslo sukurti 
bendrąją rinką ir rengti bendros politikos kryptis, kad b ūtų skatinamas didelis 
konkurencingumas ir darni, subalansuota ir tvari ekonomin ės veiklos pl ėtra, siekiama vykdant 
bendrą transporto politik ą. 
Subsidiarumas 
Problemos, su kuriomis susiduria geležinkeli ų transporto sektorius,  yra tarpvalstybinio 
pobūdžio, todėl reikia imtis veiksm ų ES lygmeniu. Kadangi valstybi ų narių ir kitų dalyvių 
veiklos koordinavimas yra nepakankamas, maž ėja tarptautinio geležinkeli ų transporto 
efektyvumas ir kyla pavojus, kad pirmenyb ė bus teikiama keli ų, o ne geležinkeli ų, transportui, 
todėl didėtų eismo sp ūstys ir tarša. Europos S ąjunga, o ne pavien ės valstybės narės, gali 
lengviau pasiekti tiksl ą – nustatyti tikslesnius pagrindinius patekimo į geležinkeli ų transporto 
rinką teisinius reikalavimus, kad b ūtų palengvintas patekimas į rinką ir konkurencija, ir 
sukurti geležinkeli ų paslaugų rinkas. 
Laikantis Europos S ąjungos sutarties 5 straipsnyje nusta tyto subsidiarumo principo, tiksl ą 
sukurti geresnes Europos geležinkeli ų sektoriaus s ąlygas lengviau pasiekti papildant valstybi ų 
narių ir Europos S ąjungos lygmens veiksmus ES veiksmais parengiant nauj ą pirmojo teis ės 
aktų rinkinio redakcij ą. 
3. T IKSLAI  
Bendrieji  šios iniciatyvos tikslai  – palengvinti patekim ą į geležinkeli ų transporto rink ą ir 
konkurencij ą bei integruoti rink ą, kad būtų sukurtos veiksmingos ir kokybiškos krovini ų ir 
keleivių vežimo geležinkeliais pa slaugos. Iniciatyva tur ėtų grindžiama esamomis ES 
lygmeniu priimtomis priemon ėmis, jas papildyti ir stiprinti. 
Teisinis supaprastinamas  vykdant konsolidavim ą ir teisės aktus sujungiant į vieną – pirmasis 
horizontalusis tikslas , kuriuo grindžiama ši iniciatyva parengti nauj ą teisės aktų redakciją. 
Antra, paaiškinus  kai kurias patekimo į geležinkeli ų transporto tink ą teisės aktų nuostatas 
būtų lengviau tinkamai perkelti ir veiksmingai įgyvendinti ES teis ės aktus visose valstyb ėse 
narėse. Galiausiai, reikia atnaujinti teisės aktus pašalinant neaktu alias nuostatas (istoriškai 
jos buvo aktualios iki visiško rinkos atv ėrimo) ir įvedant naujas nuostatas, kurios labiau 
pritaikytos tam, kaip rinka veikia dabar.  
Specialieji  iniciatyvos tikslai : 
• pagerinti galimybes nediskriminacin ėmis sąlygomis naudotis infrastrukt ūros 
objektais,  
• padidinti geležinkeli ų transporto rinkos institucin ės sistemos skaidrum ą, 
• glaudžiau bendradarbiauti ir geriau koordinuoti veikl ą, siekiant palengvinti 
tarptautin į geležinkeli ų transport ą,  
 
LT 5   LT • teikti veiksmingas paskatas patikimam ir stabiliam finansavimui užtikrinti, 
• didinti reguliavimo institucij ų nepriklausomum ą ir kompetencijos srit į. 
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Rengiant nauj ą redakciją svarstytų teisės aktų rinkinį sudaro 26 pakeitimai.  
Nuspręsta, kad reikia atlikti t ų pakeitim ų, kuriais numatomos 9 naujos priemon ės, poveikio 
vertinimą. Komisija jau buvo atlikusi 4 priemoni ų išankstin į poveikio vertinim ą, todėl buvo 
nagrinėjamos tik 5 priemon ės. Atsižvelgiant į tai, kad priemoni ų taikymo sritis yra ribota, 
atlikta kokybin ė analizė, kad būtų galima palyginti alternatyvi ų politikos galimybi ų poveikį. 
Toliau pateikiamas 5 nauj ų priemoni ų politikos galimybi ų ir jų poveikio apibendrinimas. 
Remiantis šia analize, pasirinkta po vien ą kiekvienos priemon ės galimyb ę.  
Ataskaitoje taip pat pateiktas kiekybinis  ekonominio ir socialinio poveiki ų bei poveikio 
aplinkai vertinimas ir administracin ės išlaidos, kurios b ūtų patirtos d ėl viso numatyt ų 
pakeitimų rinkinio. Kiekybinis poveikis  pateiktas 5 skirsnyje. 
4.1. Su geležinkeliais susijusi ų paslaugų teikimas 
Dėl reikalavimo, kad infrastrukt ūros objekt ų valdymas b ūtų atskirtas nuo geležinkeli ų 
transporto paslaug ų teikimo, sumaž ės interesų konflikt ų ir diskriminavimo naudojantis 
infrastrukt ūros objektais, tod ėl bus prisid ėta prie nauj ų rinkos dalyvi ų verslo plėtros.  
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
Su geležinkeliais 
susijusių paslaugų 
teikimas Infrastrukt ūros 
objektų operatoriai 
teisiniu atžvilgiu nepriklausomi nuo įmonių arba subjekt ų, 
turinčių didelę įtaką 
geležinkeli ų 
transporto rinkoje. Infrastrukt ūros 
objektų operatoriai 
teisiniu, organizavimo ir sprendim ų 
priėmimo atžvilgiu 
nepriklausomi nuo įmonių arba subjekt ų, 
turinčių didelę įtaką 
geležinkeli ų 
transporto rinkoje. Infrastrukt ūros 
objektų operatoriai 
teisiniu, organizavimo ir sprendim ų 
priėmimo atžvilgiu 
nepriklausomi nuo visų įmonių arba 
subjektų, veikiančių 
geležinkeli ų 
transporto rinkoje. 
Pasirinkus 1 galimyb ę interesų konfliktai neišnykt ų, nes nepriklausomumas tik teisinis, o 
infrastrukt ūros objekt ų operatorius gal ėtų priklausyti kontroliuojan čiajai bendrovei, kuri taip 
pat kontroliuot ų rinkoje įsitvirtinusi ą geležinkelio įmonę. 
Pasirinkus 2 galimyb ę būtų tinkamai užtikrintas nepriklausomumas, ji tur ėtų poveikio su 
geležinkeliais susijusi ų paslaugų plėtrai, nes naujiems rinkos dalyviams su geležinkeliais 
susijusios paslaugos b ūtų labiau prieinamos ir pigesn ės. Administracin ės išlaidos b ūtų 
mažesnės nei pasirinkus 1 galimyb ę.  
3 galimyb ė taikoma visiems operatoriams ir yra griežtesn ė, tačiau mažiau efektyvi už 2 
galimybę. Interesas investuoti į infrastrukt ūros objektus b ūtų mažesnis, nes naujos 
geležinkelio įmonės, neseniai skyrusios investicij ų naujam infrastrukt ūros objektui ir j į 
sukūrusios, tur ėtų turtą parduoti arba perduoti jo valdym ą trečiajai šaliai.  
 
LT 6   LT 2 galimyb ė perspektyviausia, nes j ą pasirinkus dingt ų galimi interes ų konfliktai ir neb ūtų 
trukdomos b ūsimos nauj ų geležinkelio įmonių investicijos į paslaugas, susijusias su 
geležinkeliais. 
4.2. Infrastrukt ūros objekt ų prieinamumas 
Taikant konkre čias nuostatas, kuriomis skatinama efektyviau naudoti turim ą turtą, papildomas 
infrastrukt ūros pajėgumas bus sukurtas skyrus mini malias investicij as. Didesnis 
infrastrukt ūros objekt ų prieinamumas bus naudingas šalinant konkre čias geležinkeli ų rinkos 
kliūtis. 
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
Infrastrukt ūros 
objektų 
prieinamumas Už 
nenaudojamus infrastrukt ūros 
objektus skiriama bauda.  Jei infrastrukt ūros objektas 
nenaudojamas, jo savininkas paskelbia, kad objektas išnuomojamas arba jį galima įsigyti 
išperkamosios nuomos būdu. Jei infrastrukt ūros objektas 
nenaudojamas, jo savininkas paskelbia, kad objektas parduodamas. 
1 galimyb ė ne visada efektyvi, nes siekdami, kad į rinką nepatekt ų nauji konkurentai, 
operatoriai gali ver čiau mokėti baudas, nei leisti naudotis infrastrukt ūros objektu.  
2 galimyb ės poveikis vidutinis. Nauji paslaug ų teikėjai galės perimti nenaudojamus 
infrastrukt ūros objektus, o atsiradus daugiau prieinam ų paslaugų sumažės tarifai naujoms 
geležinkelio įmonėms. 2 galimybei įgyvendinti reik ės daugiau administracini ų išlaidų nei 1 
galimybei, nes turto nuoma arba išperkamoji nuoma susijusi su naujais administraciniais 
procesais.  
Pasirinkus 3 galimyb ę būtų nustatytas įpareigojimas parduoti nenaudojamus infrastrukt ūros 
objektus. Ta čiau siekdamas, kad į rinką nepatektų naujos geležinkelio įmonės, infrastrukt ūros 
objekto savininkas gali nuspr ęsti jį parduoti nekilnojamojo turto įmonei, o ne kitam 
valdytojui, siekian čiam infrastrukt ūros objekt ą naudoti. 
2 galimyb ė perspektyviausia. Nors administracin ės išlaidos veikiausiai bus didesn ės, nei 
pasirinkus 1 galimyb ę, tačiau jas didžia dalimi atsveria nauda.  
4.3. Apskaitos atskyrimas 
Turėdamos įgaliojimą atlikti infrastrukt ūros valdytoj ų ir geležinkelio įmonių apskaitos audit ą, 
reguliavimo institucijos gal ės kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimo atskirti apskait ą, ir 
nustatyti „šališk ą“ veiklą arba situacijas, kurias reikia steb ėti. Turint standartin ės formos ir 
turinio informacij ą būtų galima patikrinti, kaip laikomasi mokes čių ėmimo princip ų. 
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
Apskaitos 
atskyrimas  
 Įpareigoti reguliariai 
atlikti nepriklausom ą 
išorės auditą ir pateikti 
rezultatus reguliavimo Geležinkeli ų 
reguliavimo institucijoms suteikti teisę  
atlikti audit ą arba Geležinkeli ų 
reguliavimo institucijoms suteikti teisę  
atlikti audit ą arba 
 
LT 7   LT institucijoms. 
  
 inicijuoti išor ės auditą, 
kad būtų patikrinta, ar 
apskaitą atskirta,  
ir reikalauti pateikti 
rekomenduojamus būtiniausius išlaid ų 
apskaitos duomenis suvestine ir standartine forma. inicijuoti išor ės auditą, 
kad būtų patikrinta, ar 
apskaita atskirta,  
ir reikalauti pateikti 
išsamius vienodus išlaidų apskaitos 
duomenis suvestine ir standartine forma pagal šabloną. 
 
Pasirinkus 1 galimyb ę būtų mažiau iškreiptos rinkos s ąlygos, būtų tiksliau naudojamos 
valstybės lėšos ir sustipr ėtų vidaus konkurencija. Ta čiau ekonominis 2 galimyb ės poveikis 
būtų didesnis, nes tur ėdamos geresn ę informacij ą reguliavimo institucijos gal ėtų efektyviau 
stebėti, kaip infrastrukt ūros valdytojai laikosi mokes čių ėmimo princip ų, todėl infrastrukt ūros 
mokesčiai būtų mažesni ir skaidresni.  
Pagal 3 galimyb ę nustačius naudoti bendr ą išsamų šabloną būtų užtikrintas vis ų išlaidų 
apskaitos duomen ų pateikimas, ta čiau atsirast ų papildom ų viešojo sektoriaus ir verslo 
administracini ų išlaidų, o šios galimyb ės efektyvumas nepadid ėtų. 
Pirmenyb ė teikiama 2 galimybei, nes j ą pasirinkus reguliavimo institucijos gal ėtų efektyviai 
kontroliuoti infrastrukt ūros valdytojus ir rinkoje įsitvirtinusias geležinkelio įmones be dideli ų 
administracini ų išlaidų, kurios būtų patirtos pasirinkus 3 galimyb ę.  
4.4. Pagalba diskriminuojamoms įmonėms 
Jei konkurencijos arba reguliavimo institucij ų kompetencija b ūtų išplėsta jas įgaliojus teikti 
tinkamą pagalbą įmonėms, kai šioms taikomos diskriminacin ės infrastrukt ūros objekt ų 
prieigos s ąlygos, naujiems rinkos dalyviams sumaž ėtų kliūtys patekti į rinką, būtų plėtojama 
verslo veikla, o kai kuriais atvejais sumaž ėtų paslaugų kainos. 
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
Pagalba 
diskriminuojamoms įmonėms  Pasiūlyti, kad 
valstybės narės 
konkurencijos instituciją įgaliotų 
dominavimo rinkoje atvejais 
vykdyti 
ypatingąsias 
procedūras.  Išplėsti reguliavimo 
institucijų 
kompetencijos srit į, kad 
ji apimtų sprendimus 
dėl Direktyvos 
2001/14/EB II priedo 
(su geležinkeliais 
susijusios paslaugos). 
 Išplėsti reguliavimo 
institucijų 
kompetencijos srit į, 
kad ji apimt ų 
sprendimus d ėl 
Direktyvos 
2001/14/EB II priedo 
(su geležinkeliais susijusios paslaugos). 
Numatyti skubias 
ypatingąsias 
procedūras, pagal 
kurias būtų galima 
taikyti ex ante  
 
LT 8   LT priemones. 
 
Pagal 1 galimyb ę nustačius ypating ąsias proced ūras, taikomas dominavimo rinkoje atvejais, 
patenkančiais į nustatytą konkurencijos institucij ų kompetencij ą, naujiems rinkos dalyviams 
paspartėtų prieiga prie infrastrukt ūros objekt ų. Tačiau tam tikri dominavimo rinkoje atvejai 
būtų neišspręsti, be to, numatomos didesn ės administracin ės išlaidos. 
Pasirinkus 2 galimyb ę konkurencijos inst itucijoms likt ų įgaliojimas imtis priemoni ų, tačiau 
rinkos dalyviai taip pat gal ėtų kreiptis į reguliavimo institucijas d ėl taikomų diskriminacini ų 
sąlygų. Diskriminacin ės sąlygos, taikomos prieigai prie paslaug ų, susijusių su geležinkeliais, 
ir patekimo į rinką kliūtys būtų šalinamos efektyviau, nei pasirinkus 1 galimyb ę. 
Pasirinkus 3 galimyb ę reguliavimo institucijos b ūtų taip pat įgaliotos imtis ex ante  priemoni ų 
dominavimo rinkoje atvejais, ta čiau kyla pavojus rink ą reguliuoti pernelyg griežtai taikant 
sprendimus, net jei nepranešta apie jokias ypatingas problemas. 
Pirmenyb ė teikiama 2 galimybei, nes j ą pasirinkus reguliavimo institucijos gal ėtų imtis 
priemonių visais atvejais, jei įmonės laikytų, kad yra diskriminuojamos, ir gal ėtų kontroliuoti 
su geležinkeliais susijusi ų paslaugų klausimus be dideli ų administracini ų išlaidų, kurios b ūtų 
patirtos pasirinkus 3 galimyb ę. 
4.5. Reguliavimo institucij ų nepriklausomumas 
Papildomu reikalavimu, kad reguliavimo institucijos b ūtų nepriklausomos nuo rinkoje 
įsitvirtinusi ų geležinkelio įmonių, bus užtikrintas visiškas t ų institucij ų sprendim ų priėmimo 
nepriklausomumas, tod ėl atsiras sąlygos sąžiningai konkuruoti geležinkeli ų rinkoje. 
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 
Reguliavimo institucij ų 
nepriklausomumas  Užtikrinti, kad reguliavimo 
institucijų organizacija, 
sprendimai d ėl finansavimo, 
teisinė struktūra ir sprendim ų 
priėmimas būtų 
nepriklausomi nuo infrastrukt ūros valdytojo, 
mokesčių surinkimo įstaigos, 
pajėgumo paskirstymo 
įstaigos ar pareišk ėjo taip pat 
nuo valdžios institucij ų, 
turinčių rinkoje įsitvirtinusios 
geležinkelio įmonės 
nuosavyb ės teisių. 
Be to,  
nacionalin ės reguliavimo 
institucijos veikla nepriklauso nuo jokios Kiekvienoje valstyb ėje narėje 
įsteigiama nacionalin ė 
reguliavimo institucija,  
kuri organizavimo, funkcij ų, 
hierarchijos ir sprendim ų 
priėmimo atžvilgiu b ūtų 
teisiškai atskira ir nepriklausoma nuo kit ų 
valdžios institucij ų.  
Nacionalin ės reguliavimo 
institucijos organizacija, 
sprendimai d ėl finansavimo, 
teisinė struktūra ir sprendim ų 
priėmimas būtų 
nepriklausomi nuo infrastrukt ūros valdytojo, 
mokesčius surinkimo 
įstaigos, paj ėgumo 
 
LT 9   LT kompetentingos valdžios 
institucijos, dalyvaujan čios 
viešųjų paslaugų sutarčių 
sudaryme. 
 paskirstymo įstaigos ar 
pareiškėjo. 
Be to,  
nacionalin ės reguliavimo 
institucijos veikla nepriklauso nuo jokios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujan čios 
viešųjų paslaugų sutarčių 
sudaryme. 
 
Pasirinkus 1 galimyb ę būtų pašalinti interes ų konfliktai, o reguliavimo  institucijos visoje 
Europos S ąjungoje tur ėtų vienodas administracines galias, tod ėl užtikrinus vienodas 
galimybes visoms geležinkelio įmonėms būtų pašalintos pateikimo į rinką kliūtys. 
Pasirinkus 2 galimyb ę reguliavimo institucijos taip pat b ūtų teisiškai atskirtos ir 
nepriklausomos nuo kit ų valdžios institucij ų, tačiau, kitaip nei pa sirinkus 1 galimyb ę, netaptų 
labiau nepriklausomos nuo infrastrukt ūros valdytoj ų ir rinkoje įsitvirtinusi ų geležinkelio 
įmonių.  
Pirmenyb ė teikiama 1 galimybei, nes j ą pasirinkus b ūtų tinkamai užtikrintas vis ų reguliavimo 
institucijų Europos S ąjungoje nepriklausomumas, tod ėl ji turėtų teigiamo poveikio 
ekonomikai, visuomenei ir aplinkai. Administracin ės išlaidos b ūtų pateisinamo dydžio. 
5. V ISO PASI ŪLYMO POVEIKIO KIEKYBIN Ė ANALIZ Ė 
5.1. Ekonominis poveikis 
Konkurencijos  atžvilgiu pakeitim ų rinkinio įgyvendinimas tur ės mažai įtakos krovininio 
transporto rinkos daliai, tod ėl pagrindini ų rodiklių blogėjimas bus stabilizuotas arba tie 
rodikliai anks čiau ims ger ėti. Įgyvendinus pasi ūlytų pakeitim ų rinkinį naujų geležinkelio 
įmonių skaičius turėtų padidėti 3–4 proc., o rinkoje dar ne įsitvirtinusi ų įmonių rinkos dalis 
turėtų padidėti 2–3 proc. Kokybės atžvilgiu bus išve ngta krovininio keli ų transporto auk ų, 
tačiau rinkos atv ėrimo ir punktualumo s ąryšis mažas arba labai mažas. Veiklos išlaidos gal ėtų 
būti sumažintos apytiksliai 6 proc.  
5.2. Administracin ės išlaidos 
Atsižvelgta į du administracini ų išlaidų tipus: vienkartin ės administracin ės išlaidos , 
kurioms priskiriamos veiklos pradžios išlaidos arba išlaidos, atsiradusio s pertvarkant procesus 
administraciniams įpareigojimams vykdyti arba konkre čioms priemon ėms įgyvendinti, ir 
periodinės administracin ės išlaidos , kurios apibr ėžiamos kaip metin ės išlaidos. Šios išlaidos 
atsiranda vis ų pirma d ėl naujų paskelbimo įpareigojim ų, nustatyt ų valstybėms narėms 
(mokesčių ėmimo taisykli ų sistema, vidutinio ir ilgojo laikotarpi ų plėtros strategija), 
infrastrukt ūros valdytojams (nauja informacija tinklo nuostatuose), terminal ų valdytojams 
(prieigos s ąlygos) ir lice ncijas išduodan čioms institucijoms (licencij ų sąlygos). 
 
LT 10   LT 5.3. Socialinis poveikis 
Užimtumo  atžvilgiu pakeitim ų rinkinio poveikis prilygsta 1 700 000 darbo valand ų arba 
1 000 papildom ų darbo viet ų. Perėjus nuo keli ų transporto prie geležinkeli ų transporto šiek 
tiek sumaž ėtų darbo viet ų kelių transporto sektoriuje skai čius. Kvalifikuoto personalo ir 
mokymo centr ų paklausa b ūtų didesnė. 
5.4. Poveikis aplinkai 
Tikimasi, kad įgyvendinus pakeitimus į aplinką bus išmetama mažiau CO 2 ir pagerės oro 
kokybė. Įgyvendinus pakeitim ų rinkinį eismas tapt ų intensyvesnis, tod ėl triukšmo tarša b ūtų 
didesnė, tačiau tam numatytos triukšmo mažinimo priemon ės. Taupesnio energijos vartojimo 
nauda bus didžiausia tais  metais, kuriais pakeitim ų paketas bus visiškai įgyvendintas, o v ėliau 
šiek tiek sumaž ės, nes veikiausiai padid ės sunkiasvori ų automobili ų energijos vartojimo 
efektyvumas. 
6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Turėtų būti naudojama esam ų stebėsenos sistem ų informacija ir reik ėtų nustatyti papildomus 
rodiklius. Iniciatyvos įgyvendinimas priklauso nuo bendr ų valstybių narių pastangų, todėl 
labai svarbu, kad steb ėsenos sistemos b ūtų suderintos.  
Kadangi šiuo metu svarbiausi r odikliai stebimi pagal Geležinkeli ų transporto rinkos 
stebėsenos sistem ą (RMMS)3, ją taikant būtų galima vykdyti ir šios iniciatyvos steb ėseną.  
                                                 
3 Žr. COM (2007) 609 galutinis ir COM (2009) 676 galutinis.