Be to, palaikydama nuolatinį dialogą su verslininkais, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis, per kurį nustatytos kelios techninės problemos, Komisija kartu su Europos Parlamentu ir Taryba sparčiai ėmėsi veiksmų spręsti šias problemas, dar prieš pradedant taikyti naująsias taisykles, priimdami šiuos teisės aktų rinkinio pakeitimus:

Sąjungos muitinės kodeksas pakeitė 1992 m. Bendrijos muitinės kodeksą (toliau – BMK), kuris buvo pirmasis bandymas konsoliduoti ES muitų teisės aktus. Nors tuo metu tai buvo didelis laimėjimas ir palengvinimas įmonėms, procedūros ir praktika pagal BMK buvo grindžiamos naudojimusi popieriuje surašytais dokumentais, o tai nebuvo tinkama šiuolaikiškesnėje elektroninėje verslo aplinkoje. Be to, išaugus muitinės atsakomybei, kuri nebeapsiriboja vien tik muitų surinkimu (pvz., spręsti saugumo ir saugos klausimus, kovoti su neteisėtu grynųjų pinigų judėjimu ir suklastotomis prekėmis), prireikė tokių teisės aktų nuostatų, kuriomis būtų galima veiksmingiau organizuoti muitinį tikrinimą.

Be to, Komisija, kaip reikalauta, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl to, kaip naudojasi jai SMK 284 straipsniu suteiktais įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus.

Sąjungos muitinės kodeksu, atsižvelgiant į šiuolaikinius poreikius, siekiama užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir vienodumą įmonėms ir muitinių administracijoms, supaprastinti taisykles ir procedūras, sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingoms muitinės operacijoms ir visiškai automatizuoti visas muitinės procedūras ir procesus. Kartu SMK parengtas siekiant geriau apsaugoti Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus. Be to, juo siekiama atsižvelgti į kitų sričių politikos ir teisės aktų raidą, galinčią turėti įtakos muitų teisės aktams, pvz., susijusiems su importo sauga ir saugumu. Keli svarbiausi pirmiau nurodytus tikslus atitinkantys SMK teisės aktų pakeitimai yra šie:

odeleguotasis aktas iš dalies pakeistas pereinamojo laikotarpio deleguotuoju aktu, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo BMK prie SMK 2016 m. gegužės 1 d. Paaiškėjo, kad kai kurių deleguotojo akto nuostatų negalima taikyti, kol nėra visiškai įdiegtos IT sistemos, todėl reikėjo nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones ne tik SMK, bet ir deleguotajame akte, kad, kol bus įdiegtos IT sistemos, toliau būtų galima taikyti popieriuje surašytų dokumentų naudojimu grindžiamas arba alternatyvias sistemas;

·Sujungtos muitinės laikinojo įvežimo perdirbti, muitinės prižiūrimo perdirbimo ir sunaikinimo procedūros. Be to, dabar leidimo taikyti muitinės procedūrą turėtojas turi daugiau laiko apsispręsti, ką daryti: reeksportuoti galutines prekes, atiduoti jas sunaikinti arba išleisti jas į laisvą apyvartą.

Be to, kartu su verslininkais ir valstybėmis narėmis tęsiamas Sąjungos muitinės kodekse nurodytas bandomasis testavimas siekiant išbandyti naujus metodus ir išsiaiškinti, kaip būtų galima geriausiai spręsti sunkumus, pvz., kylančius dėl padidėjusios prekybos internetu apimties, duomenų trūkumo ir būtinybės taikyti sistemomis grindžiamus metodus.

Be to, valstybės narės ir verslo atstovai bendradarbiavo su Komisija dėl kelių rekomendacinių dokumentų, kuriuose paaiškinamas praktinis naujųjų taisyklių taikymas.

Pirmasis kai kurioms iš septyniolikos SMK darbo programoje išvardytų IT sistemų taikytas įdiegimo terminas buvo 2017 m. – jo laikytasi:

·2017 m. sausio 1 d. Komisija pradėjo taikyti registruotųjų eksportuotojų (REX) sistemą. Šioje naujoje duomenų bazėje saugomi duomenys apie registruotuosius eksportuotojus ES bendrosios lengvatų sistemos lengvatomis besinaudojančiose šalyse, taip pat apie kai kuriuos ES registruotuosius veiklos vykdytojus, be kita ko, laisvosios prekybos susitarimo su Kanada kontekste. Todėl ekonominės veiklos vykdytojai gali patikrinti, ar tiekėjai yra registruoti, kad galėtų surašyti pareiškimus apie prekių kilmę, o ES muitinės taip pat galės patikrinti muitinės deklaracijose pateiktų REX numerių galiojimą, palygindamos juos su centrinėje duomenų bazėje saugoma informacija. Europos Sąjungoje yra užsiregistravę apie 20 000 eksportuotojų, o BLS lengvatomis besinaudojančiose sistemą jau taikančiose šalyse – apie 11 000 eksportuotojų. Iš ekonominės veiklos vykdytojų, ES muitinių ir BLS lengvatomis besinaudojančių šalių kompetentingų institucijų gauti atsiliepimai buvo labai teigiami, o nusiskundimų kol kas negauta;

·2017 m. spalio mėn. Komisija kartu pradėjo taikyti muitinės sprendimų sistemą ir vienodo vartotojų valdymo ir skaitmeninio parašo sistemą (UUM&DS). Muitinės sprendimų sistema – svarbus žingsnis derinant muitinės leidimų valdymą visose 28 valstybėse narėse. Šią sistemą sudaro bendri komponentai (ES verslininkų portalas, centrinė muitinės sprendimų valdymo sistema ir klientų duomenų tvarkymo paslaugos) ir nacionaliniai komponentai (nacionaliniai verslininkų portalai ir nacionalinės muitinės sprendimų valdymo sistemos). Ja naudojantis galima tvarkyti 22 rūšių muitinės leidimus, pvz., naudoti supaprastintas deklaracijas, atlikti centralizuotą muitinį įforminimą, taikyti laikinojo įvežimo perdirbti ir laikinojo išvežimo perdirbti procedūras, naudotis bendrąja garantija, atidėti mokėjimą, vykdyti tranzitą ir kt. Ekonominės veiklos vykdytojas gali teikti prašymus suteikti leidimus per sistemą UUM&DS; ja naudodamasis jis gali prisijungti ir prie sprendimų sistemos;

·pirmasis privalomosios tarifinės informacijos (PTI) sistemos diegimo etapas baigtas 2017 m. spalio mėn. – tikslinę šio etapo įgyvendinimo datą.

Daugelis kitų elektroninių sistemų taip pat baigiamos diegti ir turėtų būti įdiegtos iki darbo programoje nustatytų terminų. Iš tikrųjų tikimasi, kad iki 2020 m. bus atlikta beveik 80 proc. su visos Europos sistemomis susijusio Komisijos darbo.

Vis dėlto taip pat paaiškėjo, kad iki 2020 m. termino visiškai įdiegti pavyks ne visas sistemas. Šis terminas, atsižvelgiant į užduoties sudėtingumą ir naujų IT sistemų diegimo Europos Sąjungoje išlaidas, visada buvo nelabai realistiškas. Nustatant jį tikėtasi, kad taisyklės, kuriomis papildomas ir įgyvendinamas SMK (deleguotasis aktas, įgyvendinimo aktas ir pereinamojo laikotarpio deleguotasis aktas), bus priimtos labai greitai po SMK priėmimo 2013 m., kad į jų nuostatas būtų galima atsižvelgti kuriant IT sistemas. Vis dėlto svarstymai dėl papildomų ir įgyvendinimo nuostatų užtruko daug ilgiau, nei tikėtasi, ir galutinės redakcijos aktai buvo priimti tik 2015 m. pabaigoje arba 2016 m. pradžioje. Todėl vėluota parengti funkcines deklaracijų ir pranešimų elektroninių sistemų specifikacijas, kurios grindžiamos duomenų reikalavimais, nustatytais SMK deleguotojo ir įgyvendinimo aktų B prieduose. Tai, kokios šios sistemos sudėtingos, galutinai paaiškėjo baigus rengti šias technines specifikacijas.

Be to, duomenų reikalavimų (t. y. duomenų, kurių valstybių narių muitinės reikalauja iš ekonominės veiklos vykdytojų) derinimas pasirodė esąs vienas iš pagrindinių sunkumų kuriant IT sistemas. Suderinti duomenis labai svarbu, siekiant užtikrinti įvairių elektroninių sistemų sąveikumą ir darnų teisinių taisyklių taikymą. Tai taip pat labai svarbu siekiant užtikrinti derėjimą su tarptautiniais, pvz., Pasaulio muitinių organizacijos, duomenų modeliais, o kartu užtikrinti sąsajas su trečiųjų šalių IT sistemomis ir lengvinti prekybą. Vis dėlto, šiam darbui reikia daug didesnių, nei tikėtasi, laiko ir finansinių investicijų, nes reikia visiškai perprogramuoti kelias esamas elektronines sistemas.

Kitas sunkumas susijęs su tuo, kad elektroninės sistemos yra glaudžiai tarpusavyje susijusios, todėl jas svarbu diegti tinkama eilės tvarka (nustatyti seką), siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į šias tarpusavio sąsajas ir kad administracijoms bei verslininkams taikomi pakeitimai būtų nustatomi laikantis struktūros ir darniai.

Su itin dideliais sunkumais susiduriama tobulinant importo kontrolės sistemą (ICS). Ši sistema sukurta atsižvelgiant į susirūpinimą dėl saugumo po 2001 m. rugsėjo 11 d. išpuolių ir į tarptautinės prekybos standartus, kurių ragina laikytis Pasaulio muitinių organizacija. Pagal šią sistemą reikalaujama, kad vežėjai tam tikrą skaičių duomenų elementų elektroniniu būdu išsiųstų pirmajai įvežimo ES muitinės įstaigai, prieš prekėms patenkant į teritoriją, o dažniausiai – net prieš prekes išvežant iš eksporto šalies. Sąjungos muitinės kodeksu siekiama patobulinti esamą ICS. Sistemoje ICS2 būtų, pvz., pradedama taikyti centrinė Europos informacijos saugykla, kad būtų galima rinkti kokybišką ir tikralaikę išankstinę informaciją apie krovinį; užtikrinamas duomenų teikimas kelis kartus (t. y. kad privalomus duomenis apie į muitų sąjungą įvežamas prekes galėtų teikti ne tik vežėjas, bet ir importuotojas, gavėjas arba kiti susiję asmenys); sukuriama darnioji verslininko sąsaja, kad išankstinę informaciją apie krovinį ekonominės veiklos vykdytojai galėtų teikti standartizuotai ir darniai; ir muitinėms suteikiamos priemonės, kuriomis naudodamosi jos galėtų rizikos valdymo tikslais tikrinti didelį saugykloje laikomos informacijos kiekį. Vis dėlto paaiškėjo, kad su ICS susijusio darbo daug daugiau, nei tikėtasi, ypač atsižvelgiant į griežtus centrinėje saugykloje laikomų duomenų saugumo reikalavimus, dideles veiklos išlaidas, pirmiau nurodytą būtinybę derinti duomenų reikalavimus ir būtinybę ES lygmeniu sukurti daugiau bendrų funkcijų, kad reikėtų mažiau brangių lygiagrečių nacionalinių investicijų.

c.Tolesni veiksmai

Komisija toliau reguliariai diskutuos su valstybėmis narėmis ir įmonėmis, siekdama užtikrinti, kad Sąjungos muitinės kodeksu būtų lengvinama prekyba. Sąjungos muitinės kodeksu nustatyti muitų teisės aktų ir procedūrų supaprastinimai jau dabar daro teigiamą poveikį ir apskritai ekonominės veiklos vykdytojai juos vertina palankiai. Vis dėlto kai kurie subjektai tvirtina, kad Sąjungos muitinės kodeksu prekyba lengvinama nepakankamai. Jie atkreipia dėmesį į tai, kad AEO statusas dabar yra privalomas norint naudotis tam tikrais supaprastinimais ir kad dėl to į nepalankesnę padėtį pateks mažesnės įmonės, kurios negali investuoti į AEO statuso įgijimą, net jei tai įmonė, prašanti kelių specialių AEO taikomų lengvatų už investicijas ir pastangas, kurias ekonominės veiklos vykdytojai investuoja siekdami gauti AEO leidimą. Daugelis verslo atstovų taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad per ilgai truks, kol bus galima naudotis visais SMK pranašumais, nes nustatyti ilgi pereinamieji laikotarpiai, per kuriuos kai kuriose valstybėse narėse galima toliau kartu taikyti popieriuje surašytų dokumentų naudojimu grindžiamas sistemas, nors kiti atstovai prašo ilgesnių pereinamųjų laikotarpių, kad būtų galima įvykdyti visus naujus elektroninių sistemų reikalavimus. Be to, kai kurie verslo atstovai atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės skirtingai tebeaiškina taisykles.

Komisija taip pat toliau stengsis išsamiai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais, siekdama nustatyti teisės aktų rinkinio klaidas ir techninius trūkumus. SMK teisės aktus sudaro daugiau kaip 2 000 puslapių, todėl teisės aktų rinkinį reikės neišvengiamai toliau koreguoti. Ankstesnį BMK ir atitinkamas jo įgyvendinimo nuostatas prireikė kelis kartus iš dalies keisti.

Labai svarbi muitinių funkcija yra pajamų apsauga ir saugos bei saugumo užtikrinimas. Todėl taip pat toliau reikės stengtis užtikrinti tinkamą tikrinimo ir prekybos lengvinimo pusiausvyrą ir sparčiai spręsti susijusias problemas. Atliekant šį darbą bus toliau intensyviai bendradarbiaujama su Europos Parlamentu, Europos Audito Rūmais ir Komisijos tarnybomis, atsakingomis už ES nuosavų išteklių apsaugą ir kovą su sukčiavimu.

Dėl SMK elektroninių sistemų Komisija mano, kad būtina pratęsti kai kurioms sistemoms taikomus terminus, kad būtų galima užtikrinti sklandų kitų sistemų įgyvendinimą iki tikslinės 2020 m. datos. Valstybėms narėms ir įmonėms reikia įgyvendinamų laikotarpių ir teisinio tikrumo dėl keitimosi muitinės informacija ir jos saugojimo sąlygų, taip pat vidutiniškai dvejų metų kiekvienai elektroninei sistemai taikytinoms sąlygoms nustatyti. Jei tikėtina, kad kai kurios sistemos iki tos datos nebus įdiegtos, tai būtina išsiaiškinti iki 2018 m., ir būtina užtikrinti tikrumą dėl teisinių taisyklių, kurios bus taikomos, jei šios sistemos nebus įdiegtos.

Todėl Komisija siūlo šiuos tolesnius veiksmus:

i) Iki 2021 m. pabaigos ji atliks tarpinį SMK vertinimą, o kai bus įdiegtos visos elektroninės sistemos – išsamią tinkamumo patikrą. Atlikusi tinkamumo patikrą, Komisija ilgainiui galės nuspręsti, ar reikia didelių politikos pakeitimų, kad SMK toliau atitiktų savo paskirtį pasaulio prekybos aplinkoje ir kad juo toliau būtų užtikrinama tinkama prekybos lengvinimo ir tikrinimo pusiausvyra.

ii) Prieš atlikdama tinkamumo patikrą, Komisija gali toliau teikti pasiūlymus dėl SMK teisės aktų rinkinio pataisų arba techninių pakeitimų, kurių prireiktų siekiant užtikrinti sklandų teisinės sistemos veikimą.

iii) Komisija, atsižvelgdama į kelias elektronines sistemas, kurių negalima visiškai įdiegti iki 2020 m. termino, apsvarstys galimybę 2018 m. pradžioje pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl termino pratęsimo, kad būtų galima toliau taikyti pereinamojo laikotarpio priemones. Paskui bus priimtas Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo bus atitinkamai atnaujinta darbo programa. Šiuo metu atrodo, kad po 2020 m. tikriausiai reikės papildomai dirbti su šiomis sistemomis:

-tobulinti importo kontrolės sistemą (ICS), naująją kompiuterizuotą tranzito sistemą (NCTS), automatizuotą eksporto sistemą (AES) ir specialiųjų procedūrų sistemos eksporto komponentą;

-pradėti taikyti centralizuoto muitinio įforminimo importo atvejais (CCI), Sąjungos prekių statuso įrodymo (PoUS) ir garantijų valdymo (GUM) sistemas.