Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

(2022/C 159/13)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS PAKEITIMO PARAIŠKA

Vicenza

PDO-IT-A0476-AM03

Taikymo pradžios data: 2018 7 13

1. Pakeitimui taikomos taisyklės

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnis. Reikšmingas pakeitimas

2. Pakeitimo aprašymas ir pagrindimas

2.1. Išbraukiamas „Chardonnay“, „Garganega“ („Garganego“) ir „Pinot Bianco“ rūšių vyno „Spumante“ (putojantis) variantas

Atliekant bendrą „Vicenza“ pavadinimu žymimų produktų rūšių peržiūrą, išbraukti kai kurie putojantys vynai, pavyzdžiui, „Vicenza Chardonnay Spumante“, „Vicenza Garganega Spumante“ ir „Vicenza Pinot Bianco Spumante“.

Šis prašymas pateiktas pastebėjus, kad nuo 2014 m. derliaus nuėmimo nebuvo gaminama nė viena iš šių trijų rūšių.

Dėl šio pakeitimo keičiami produkto specifikacijos 1, 4, 5 ir 6 straipsniai, taip pat bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.2. Padidinamas vynuogių derlius iš hektaro

Padidintas šių veislių vynuogių derlius (tonomis/ha): nuo 14 iki 15 „Cabernet“ ir „Cabernet Sauvignon“ atveju; nuo 16 iki 18 „Garganega“ („Garganego“) atveju; nuo 13 iki 14 „Manzoni Bianco“ atveju; nuo 14 iki 16 „Merlot“ atveju; nuo 14 iki 15 „Pinot Bianco“ atveju; nuo 13 iki 15 „Pinot Grigio“ atveju; nuo 13,5 iki 15 „Riesling“ ir „Sauvignon“ atveju.

Šis nežymus derliaus padidinimas yra būtinas, kad būtų atsižvelgta į esamų vynuogynų faktinį pajėgumą. Padidinimas pagrįstas faktiniu derliumi šioje vietovėje, o atlikti bandymai, susiję su auginimo technologijomis ir besikeičiančiomis oro sąlygomis, parodė, kad vynuogių kokybei ir vyno gamybai šis pokytis įtakos neturi.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 4 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.5.2 punktas.

2.3. Išbraukiamas reikalavimas, kad produktai su nuoroda „Riserva“ turi būti tris mėnesius rafinuoti medinėse statinėse

Išbraukiamas reikalavimas, kad produktai su nuoroda „Riserva“ turi būti tris mėnesius rafinuoti medinėse statinėse, o privalomas bent dvejų metų brandinimo laikotarpis, kaip numatyta galiojančiuose teisės aktuose, išlieka šio tradicinio termino vartojimo sąlyga. Todėl terminas „rafinavimas“ pakeistas terminu „brandinimas“.

Atsižvelgiant į vartojimo tendencijas pagrindinėse šių rūšių produktų rinkose, vyno daryklos turėtų pačios nuspręsti, ar naudoti medines talpyklas ir kiek laiko vynus reikėtų brandinti tose talpyklose, visgi turint omenyje, kad trumpiausias brandinimo laikotarpis išlieka dveji metai.

Šis pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 5 straipsniu, tačiau bendrajam dokumentui įtakos neturi.

2.4. Raudonieji vynai su nuoroda „Riserva“. Atskirai aprašomos analitinės ir juslinės savybės

Analitinės ir juslinės raudonųjų vynų, ženklinamų tradiciniu terminu „Riserva“ („Rosso“, „Cabernet“, „Cabernet Sauvignon“, „Merlot“, „Pinot Nero“ ir „Raboso“), savybės, kurios produkto specifikacijoje buvo aprašytos kartu su pagrindinių raudonųjų vynų savybėmis, dabar aprašomos atskirai.

Šiuo pakeitimu siekiama patobulinti tekstą užtikrinant, kad būtų aiškiai aprašytos visų specifikacijoje nurodytų vyno rūšių analitinės ir juslinės savybės.

Pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento 1.4 punktu.

2.5. Tam tikrų rūšių vynų juslinių savybių pakeitimas

Šiek tiek pakeistos šių rūšių juslinės savybės: „Bianco Frizzante“, „Bianco Spumante“, „Chardonnay“, „Garganega“, „Riesling“, „Sauvignon“, „Manzoni Bianco“, „Pinot Grigio“, „Moscato Spumante“, „Cabernet“, „Cabernet Riserva“, „Cabernet Sauvignon“, „Cabernet Sauvignon Riserva“, „Merlot“, „Merlot Riserva“, „Pinot Nero“, „Pinot Nero Riserva“, „Raboso“, „Raboso Riserva“, „Rosato“, „Rosato Frizzante“ ir „Novello“.

Vynų apibūdinimas suderintas su vyno sektoriuje ekspertų degustatorių vartojamais terminais.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.6. Pakeista „Bianco Passito“ rūšies vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais

„Bianco Passito“ rūšies vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais padidinta nuo 13 iki 16 tūrio %.

Minimali visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais turi būti padidinta atsižvelgiant į konkrečius „Passito“ vynų gamybos metodus. Tai apima vynuogių džiovinimą, dėl kurio padidėja alkoholio koncentracija.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.7. Leidimas naudoti užsukamus dangtelius kaip kamščius

Vyno ir pusiau putojančio vyno kategorijų vynams, tiekiamiems rinkai stikliniuose buteliuose, kurių talpa ne didesnė kaip 5 litrai, leidžiama naudoti užsukamą dangtelį.

Tai gamintojams suteikia galimybę greitai reaguoti į įvairių tarptautinių rinkų reikalavimus ir tiekti vyną tinkamoje taroje. Tai ypač svarbu rinkose, kuriose yra aiški vyno paklausa buteliuose, uždarytuose užsukamu dangteliu.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

2.8. Leidimas naudoti talpyklas iš kitos medžiagos nei stiklas

XXX. Išpilstant produktą į 5–20 litrų talpos tarą gali būti naudojamos alternatyvios talpyklos, pagamintos ne iš stiklo, o sudarytos iš polietileno ar poliesterio daugiasluoksnio plastiko vyno maišo, įdėto į dėžutę, pagamintą iš kartono ar kitos kietos medžiagos.

Priežastys. Pakeitimu numatoma gamintojams suteikia galimybę greitai reaguoti į įvairių tarptautinių rinkų reikalavimus ir tiekti vyną tinkamoje taroje. Pavyzdžiui, Šiaurės Europos rinkoje vis labiau populiarėja alternatyvi rūšinių vynų su geografine nuoroda tara, pavyzdžiui, „bag-in-box“ (kartono dėžė su sandariu maišeliu viduje) tara, kuri jau dabar labai paplitusi kai kuriose rinkose, pavyzdžiui, Vokietijoje ir visoje Šiaurės Europoje.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

2.9. „Riserva“ rūšies vynų „Vicenza“ išpilstymas

Konkrečiai nurodyta, kokiomis savybėmis turi pasižymėti SKVN žymimi vynai „Vicenza“ su nuoroda „Riserva“, kai jie teikiami rinkai, t. y. kokios talpyklos ir kamščiai gali būti naudojami ir kokia didžiausia leistina talpa. Visų pirma „Riserva“ rūšies SKVN žymimi vynai „Vicenza“ turi būti teikiami rinkai ne didesnės kaip 9 litrų talpos stikliniuose buteliuose, uždarytuose kamščiamedžio kamščiu. Draudžiama naudoti didbutelius.

„Riserva“ vynų variantų įvaizdis turi būti saugomas, įskaitant aukščiausios kokybės suvokimą, ir tai prasideda nuo talpyklų, į kurias gali būti išpilstomas šis vynas.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Vicenza

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

6. Rūšinis aromatinis putojantis vynas

8. Pusiau putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. „Vicenza“ Bianco

Spalva: kinta nuo šiaudų geltonos iki tamsios šiaudų geltonos.

Aromatas: vaisinis, intensyvus, kartais švelniai aromatingas.

Skonis: sausas, gaivus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. „Vicenza“ Bianco Frizzante

Spalva: šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 14,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3. „Vicenza“ Bianco Spumante

Puta: subtili, švelnios tekstūros ir ilgai išliekanti.

Spalva: įvairaus intensyvumo ryški geltona šiaudų atspalvio spalva.

Aromatas: subtilus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: kinta nuo sauso iki saldaus, vaisinis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4. „Vicenza“ Bianco Passito

Spalva: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo.

Aromatas: būdingas „Passito“ vynams, švelnus.

Skonis: pusiau saldus arba saldus, subalansuotas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 16,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. „Vicenza“ Rosso

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona.

Aromatas: intensyvus ir ilgai išliekantis, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: gaivus, sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6. „Vicenza“ Rosso Novello

Spalva: rubino raudonumo, kartais išryškėja violetinis atspalvis.

Aromatas: intensyvus ir aitrus, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: sodrus, išraiškingas, švelnus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

7. „Vicenza“ Rosso Riserva

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona.

Aromatas: intensyvus ir ilgai išliekantis, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: sausas, subalansuotas, ryškus, su vidutiniškai juntamais taninais.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

8. „Vicenza“ Rosato

Spalva: įvairaus intensyvumo rožinė.

Aromatas: švelnus, gėlių.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

9. „Vicenza“ Rosato Frizzante

Spalva: įvairaus intensyvumo rožinė.

Aromatas: švelnus, gėlių.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus, ryškus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

10. „Vicenza“ Moscato Spumante

Puta: subtili, švelnios tekstūros ir ilgai išliekanti.

Spalva: ryški šiaudų geltona.

Aromatas: intensyvus, būdingas veislei;

Skonis: nuo sauso iki saldaus, būdingas veislei.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 13,0 g/l.

Gaminamos šios rūšys: ekstra briutas, briutas, labai sausas, sausas, pusiau sausas.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

11. „Vicenza“ Chardonnay

Spalva: šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: švelnus, su prinokusių baltų vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

12. „Vicenza“ Garganega

Spalva: šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, su baltų gėlių ir prinokusių baltų vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas ir subalansuotas, šiek tiek jaučiamas kartus poskonis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 14,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

13. „Vicenza“ Riesling

Spalva: šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: intensyvus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, vaisiškas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

14. „Vicenza“ Sauvignon

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

15. „Vicenza“ Manzoni Bianco

Spalva: blyški šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: vaisiškas su baltų gėlių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas, sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

16. „Vicenza“ Pinot Bianco

Spalva: blyški šiaudų geltonumo.

Aromatas: gėlių su egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas, vaisiškas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

17. „Vicenza“ Pinot Grigio

Spalva: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais matomi rausvi atspalviai.

Aromatas: intensyvus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: sausas, gaivus, aksominis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

18. „Vicenza“ Cabernet

Spalva: tamsi rubino raudonumo;

Aromatas: intensyvus raudonųjų vaisių aromatas, kartais jaučiamas švelnus žolės pokvapis.

Skonis: Sausas ir ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

19. „Vicenza“ Cabernet Riserva

Spalva: tamsi rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: vaisiškas, kartais jaučiamas prieskonių pokvapis.

Skonis: sausas, su reikiamu kiekiu taninų.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

20. „Vicenza“ Cabernet Sauvignon

Spalva: tamsi rubino raudonumo.

Aromatas: intensyvus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, harmoningas;

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

21. „Vicenza“ Cabernet Sauvignon Riserva

Spalva: tamsi rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: kompleksiškas raudonųjų uogų aromatas.

Skonis: sausas, sodrus, šiek tiek juntami taninai.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

22. „Vicenza“ Merlot

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: intensyvus su vyšnių ir uogų pokvapiais.

Skonis: gaivus, švelnus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

23. „Vicenza“ Merlot Riserva

Spalva: rubino raudonumo, kartais panašesnė į granato.

Aromatas: kompleksiškas, juntami vyšnių ir kitų uogų pokvapiai.

Skonis: sodrus, švelnus, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

24. „Vicenza“ Pinot Nero

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: eterinis, malonus.

Skonis: sausas, aromatingas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

25. „Vicenza“ Pinot Nero Riserva

Spalva: rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: eterinis, kompleksiškas.

Skonis: sodrus, aksominis, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

26. „Vicenza“ Raboso

Spalva: daugiau ar mažiau intensyvi rubino raudona, kartais įgaunanti violetinį atspalvį.

Aromatas: intensyvus vyno aromatas su „Marasca“ vyšnių pokvapiu.

Skonis: gaivus, harmoningas, aromatingas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 20,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

27. „Vicenza“ Raboso Riserva

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: intensyvus ir kompleksiškas, jaučiamas „Marasca“ vyšnių pokvapis.

Skonis: gaivus, ryškus, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a. Pagrindiniai vynininkystės metodai

–

b. Didžiausias derlius

1. „Garganega“ 18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

2. „Manzoni Bianco“ 14 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

3. „Merlot“, „Merlot Riserva“ 16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

4. „Moscato“, „Pinot Nero“, „Pinot Nero Riserva“ 13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

5. „Bianco“, „Bianco Frizzante“, „Bianco Spumante“ 18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

6. „Bianco Passito“ 14 400 kg vynuogių iš vieno hektaro

7. „Rosso“, „Rosso Novello“, „Rosso Riserva“, „Rosato“, „Rosato Frizzante“ 16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

8. „Moscato Spumante“ 13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

9. „Cabernet“, „Cabernet Riserva“, „Cabernet Sauvignon Riserva“, „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Raboso“, „Raboso Riserva“, „Riesling“ 15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

10. „Sauvignon“, „Cabernet Sauvignon“ 15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

1 straipsnyje nurodytų SKVN „Vicenza“ žymimų vynų gamybos teritorija apibrėžiama taip:

ji apima visą šių komunų teritoriją:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo, Zugliano

ir dalį šių komunų teritorijos:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza ir Villaverla.

Šios vietovės riba apibrėžiama taip:

Kai 46-oji valstybinė magistralė (del Pasubio) baigiasi ties Albera Vičencos komuna, vietovės riba pasisuka į kairę, į Armando Diaco prospektą (Viale Diaz), o tada tęsiasi Jakopo dal Vermės prospektu (Viale del Verme) iki Krikolio prospekto (Via Cricoli). Nuo ten ji tęsiasi į rytus 99-ųjų jaunuolių gatve (Via Ragazzi del 99) iki sankryžos su Kvadrio gatve (Via Quadri) ir toliau driekiasi į pietryčius iki sankryžos su Bertezinos gatve (Strada Bertesina). Tuomet riba tęsiasi į rytus, kol susijungia su Kvintarelo keliu (Via Quintarello) ir tęsiasi iki tilto per Valdastiko (Valdastico) greitkelį, kuriuo ji eina iki sankryžos su Kaza Balbio (Cà Balbi) provincijos keliu. Tada ji tęsiasi tiltu per Tezinos upę, iškart pasisuka į kairę pro Marolą, toliau tęsiasi Stradonės keliu (Via Stradone) iki tilto per Tergolos upę, palei kurią eina į pietus iki Tribolo. Ties tiltu ji įsuka į Abadesės provincijos kelią ir juo eina iki Vančimuljo. Nuo ten riba tęsiasi palei Longarės gatvę (Via Longare), kirsdama Setimo upę, žyminčią ribą tarp Grumolo dele Abadesės ir Longarės. Tuomet ji tęsiasi palei ribą tarp Montegaldos ir Grizinjano di Dzoko savivaldybių iki ribos su Paduvos provincija. Nuo ten ji eina provincijos riba iki Punta di Vo vietovės, o nuo ten vadinamuoju Puntos keliu (Via Punta) į Aguljarą,iki sankryžos su Romos keliu (Via Roma), kuriuo vakarų kryptimi tęsiasi apie 50 m, kol pasisuka į dešinę, į Moterelės kelią (Via Mottarelle), ir toliau tęsiasi iki sankryžos su Finalės keliu (Via Finale). Tuomet ribos linija Finalės keliu tęsiasi vakarų kryptimi, kol susijungia su Ponte Alto keliu (Via Ponte Alto), tada pasisuka į kairę, 50 metrų tęsiasi 247-ąja Rivjeros valstybine magistrale (Riviera), pasisuka į dešinę ir toliau tęsiasi palei Džoto gatvę (Via Giotto), kol kerta Aguljaro miesto ribą ir patenka į Kampiljos dei Beričio miestą. Ties sankryža su Galileo Galilėjaus gatve (Via Galileo Galilei) riba pasisuka į kairę ir eina Kročetos gatve (Via Crocetta), kol pasiekia Noventa Vičentinos komunos ribą, palei kurią tęsiasi iki sankryžos su Alontės kanalu. Toliau ji eina į pietus palei Alontės kanalą, ties Murelo tiltu kerta San Feliciano provincijos kelią, po to ties Kacolos tiltu kerta Pojanos provincijos kelią, toliau eina iki Ronegeto kanalo, palei kurį tęsiasi į pietryčius apie 100 metrų, kol pasiekia ribą tarp Pojana Madžiorės ir Noventa Vičentinos komunų, kuria tęsiasi iki Ronego kanalo. Tuomet ji tęsiasi į šiaurės vakarus palei Ronego kanalą iki Aziljano Veneto miesto ribos. Nuo ten vietovės riba eina palei Vičencos provincijos ribą pro Speząa, Banjolo di Lonigo ir Lobia Vičentinos kaimus, kol ties Tori di Konfinė s (Gambelaros komuna) pasiekia 11-ąją valstybinę magistralę (Padana Superiore). Tada riba eina ties Gambelaros komunos riba palei provincijos ribą su Verona pro Sarmacą, toliau palei provincijos ribą iki Kalderinos (45 m aukštyje), Kavadžonio (348 m) ir Segano kalno (504 m). Toliau ji eina palei provincijos ribą, kerta 608 m aukščio tašką ir tęsiasi iki Rubeldžio. Nuo ten linija eina keliu į Motį iki Maljo di Kjampo, o nuo Sgargerio kaimo tęsiasi keliu per Nogarolės kaimą. Toliau šiuo keliu vietovės riba eina iki Selvos di Trissino ir šios vietovės keliu pasiekia Kapitelą, esantį iškart už 543 m aukščio taško, kur pasisuka į kairę, į kelią, vedantį prie akveduko. Vietovės riba tęsiasi palei šį kelią per Picį, tada 530 m aukštyje susijungia su keliu, vedančiu į Kornedo Vičentiną, juo eina per Pelicarį ir Duelą iki sankryžos su komunos keliu, vedančiu iki Kaljario, Stelos, Savenjano ir Ambrozio, eina per Gridžo gyvenvietę ir vėl susijungia su provincijos keliu link Kornedo. Kornede riba susijungia su 246-ąja valstybine magistrale, ja eina beveik iki Nori tilto, tada pasisuka rytų pusėn į komunos kelią, einantį per Kolombarą, Bastiančį, Mucoloną ir Milanį (547 m aukštis). Nuo ten riba eina žvyrkeliu šiaurės rytų kryptimi iki Krestanio (532 m aukštyje). Tada ji eina komunos keliu, vedančiu į Mjegį, Milanį (626 m aukštis), Kazare di Soprą, Kazare di Sotą ir Godegę iki komunos kelio Monte di Malas–Monte Magrė, juo tęsiasi iki Monte Magrės. Nuo ten riba eina keliu į Magrę iki 294 m aukščio, tęsiasi šiaurės vakarų kryptimi iki 218 m aukščio, eina Valfredos keliu iki pat Ragos (414 m aukštyje), tada tęsiasi iki Skijaus ir Torebelvičino komunas skiriančios ribos, palei ją kyla iki 216 m aukščio. Nuo ten riba eina palei Leogros upelį iki 46-osios valstybinės magistralės tilto. Tada ji tęsiasi palei 46-ąją valstybinę magistralę iki Poleo kaimo, o tada šiaurės rytų kryptimi eina iki Folgarės (287 m aukštis), San Martino (273 m), Sesegolo (289 m) ir Timonkijaus (226 m). Nuo Timonkijaus ji eina komunos keliu pro Murelą, Grimolą, Santorsą (292 m aukštis) ir Inderlę, esančią tarp Santorso ir Pjovene Roketės, kol pasiekia Astiko upelį ir pasroviui tęsiasi iki 150 m aukščio. Nuo ten ji eina komunos keliu, vedančiu į Kogol del Čendžą per Skalzanelą, o nuo Kogolo del Čendžo ji tęsiasi komunos keliu, vedančiu į Faloną ir Mosoną (302 m aukštyje), iki Kaltrano centro. Toliau vietovės riba susijungia su Kaltrano-Kalvenės provincijos keliu , tęsiasi pro Kamiziną ir La Kostą ir pasiekia Kalvenės miestelį, nuo kurio tęsiasi komunos keliu, vedančiu į Mortizą, Lorę ir Kapitelo dele Marę, esančius Lugo Vičentino komunoje (416 m aukštis). Nuo ten ji eina palei ribą tarp Salčedo ir Luzianos komunų iki Pontės (493 m aukštyje), kur ši riba pasiekia provincijos kelią Bregancė–Luziana. Linija tęsiasi palei komunos ribą iki Laverdos (229 m, 346 m, 410 m ir 510 m aukštyje) ir pasiekia kelią į Krozarą, kuriuo eina iki pat centro. Nuo ten ji palei Pjanario kelią (Via Pianari) eina iki Ertos (456 m aukštyje), paskui tęsiasi į rytus ir leidžiasi link Kapo di Sopros ir Pjacetės (263 m). Toliau ji eina provincijos keliu iš Vale San Floriano į Valroviną ir Kalugą (388 m aukštis) iki Valizono gyvenvietės (285 m), o nuo ten tęsiasi palei Valizono upelį iki santakos su Brentos upe. Nuo Valizono upelio santakos su Brentos upe ji prieš Brentos upės srovę eina iki Kampezės tilto. Riba eina pro Albertonio, Dzanketos, Pove del Grapos ir Rivadžės kaimus, o paskui tęsiasi į šiaurės rytus palei Pove del Grapą ir Romano d‘Edcelino komunas skiriančią ribą iki Sinjorio (342 ir 250 m aukštis) ir pasiekia 141-ąją valstybinę magistralę, kuria eina iki provincijos ribos (236 ir 217 m aukštis). Ji eina riba tarp Vičencos ir Trevizo provincijų, kol susijungia su Paduvos provincijos riba ir tęsiasi į vakarus iki Brentos upės. Tuomet ji eina palei upę iki San Mikelės, Skaldafero ir Basanezės, esančių prie Sandrigo komunos ribos, paskui tęsiasi į pietus iki Salvečio, kur susijungia su komunos riba ir eina palei ją į šiaurę iki Rocolos. Ji eina komunos keliu, vedančiu iki Povolaro pro Le Buzę ir Duevilės centrą, iki Vilanovos, kur susijungia su Duevilės komunos riba, eina palei ją į pietus, kol susijungia su Vilaverlos komunos siena ties Tomonkijaus upeliu. Nuo ten linija eina Vilaverlos komunos riba, kol susijungia su Izola Vičentinos komunos riba. Palei šią ribą ji tęsiasi į pietus ir susijungia su komunos keliu bei pasiekia Pontės kaimą, kur susijungia su 46-ąja valstybine magistrale ir tęsiasi iki Vičencos.

7. Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

„Cabernet franc N.“ – „Cabernet“

„Cabernet sauvignon N.“ – „Cabernet“

„Chardonnay B.“

„Garganega B.“

„Manzoni Bianco B.“ – „Incrocio Manzoni 6.0.13 B.“

„Merlot N“

„Moscato bianco B.“ – „Moscato“

„Pinot Bianco B.“ – „Pinot Blanc“

„Pinot Grigio“

„Pinot Nero N.“

„Raboso Piave N.“ – „Raboso“

„Raboso Veronese N.“ – „Raboso“

„Riesling Italico B.“ – „Riesling“

„Sauvignon B.“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. „Vicenza“. Visos vynuogių produktų kategorijos

Gamtiniai veiksniai

Vietovė ypač tinkama vynuogininkystei dėl savo geografinės padėties, nes šiaurėje esantis kalnagūbris saugo nuo šaltų žiemos vėjų, o pietuose esančios Beričio kalvos sušvelnina šilto oro sroves iš Po slėnio. Vičencoje taip pat susiformavęs labai geras hidrografinis tinklas, kuris yra itin svarbus vynuogininkystės ir visos kitos žemės ūkio veiklos plėtrai.

Dėl palankios šlaitų padėties vynuogių auginimo vietovėje vyrauja specifinis klimatas, kuriam būdingas švelnus pavasaris, vidutiniškai karšta vasara ir švelnus ruduo. Vidutinė vasaros temperatūra yra 22,9 oC, aukščiausia temperatūra pasiekiama liepos mėnesį, o rudenį dienos ir nakties temperatūra labai svyruoja. Daugiausia lyja nuo balandžio iki rugsėjo mėn., o kritulių kiekis pasiskirsto gana tolygiai.

Geologiniu požiūriu auginimo vietovėje yra įvairių tipų substrato: vakarinėse kalvose ir šiaurėje daugiausia vyrauja vulkaninis bazaltas, o centrinėje ir pietinėje dalyse bei Beričio kalvose – nuosėdinės jūrinės klintys. Renkantis naudojamas veisles atsižvelgiama į žemės, kuri dėl purios dirvožemio struktūros paprastai gerai drenuojama, savybes. Taip sudaromos sąlygos vynmedžiams tinkamai vystytis ir subalansuotai vegetuoti bei produktyviai augti, o tai savo ruožtu užtikrina kokybišką produkciją.

Derliaus nuėmimo metu vynuogėse cukraus kiekis yra vidutinis, o bendrasis rūgštingumas priklauso nuo oro sąlygų derliaus nuėmimo sezono metu, tačiau visada yra pakankamas, kad būtų galima pagaminti itin gaivų vyną.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

SKVN „Vicenza“ pavadinimas buvo suteiktas 2000 m. ir apima didelę teritoriją nuo Beriko vietovės į pietus nuo Vičencos miesto iki kalnų papėdės šiaurės rytinėje Vičencos provincijos dalyje. Šiuolaikiniai Vičencos vynuogių auginimo metodai ir žinios remiasi senomis vyndarystės tradicijomis.

Koneljano eksperimentų centro atlikti bandymai, taip pat Koneljano ir San Mikelės al Adidžės institutų mokymo veikla ir naujų vynuogininkystės ir vynininkystės metodų sklaida atvėrė kelią šiuolaikinei vynuogininkystei. Vietos vynuogių augintojai prie to labai prisidėjo diegdami vynuogynų valdymo procesus ir metodus bei naujoviškas vyno gamybos technologijas, kuriomis siekiama aplinkosauginio ir ekonominio tvarumo.

8.2. „Vicenza“. Vyno kategorija

Informacija apie vynų kokybę ir (arba) savybes, iš esmės priskirtinas geografinei aplinkai.

Įvairių rūšių baltųjų vynų spalva kinta nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais matomi rausvi atspalviai, kaip „Pinot Grigio“ atveju.

Jie yra lengvi ir gaivūs, o jų aromatas siejamas su vynuogių veislėmis, iš kurių jie gaminami (daugiausia „Chardonnay“, „Pinot“ šeimos, „Sauvignon“ ir vietinių veislių, pavyzdžiui, „Garganega“). Baltiesiems vynams būdingas vaisių aromatas, kartais jaučiami baltųjų gėlių pokvapiai. Jie pasižymi sausu ir harmoningu skoniu, kartais jaučiamas švelnus rūgštumas.

Pagrindinės vynuogių veislės, iš kurių gaminami raudonieji SKVN žymimi vynai „Vicenza“, yra „Cabernet“ ir „Merlot“ arba vietinė veislė „Raboso“. Vynams būdinga įvairaus intensyvumo rubino raudonumo spalva, kartais pereinanti į granato spalvą, jei vynas brandintas. Kvapas intensyvus, su raudonųjų uogų aromatais, o „Pinot Nero“ vyno atveju jaučiamas eterinis aromatas. Apskritai raudonieji vynai paprastai būna gaivūs, pasižymi mažesniu rūgštingumu, bet dažnai yra geros struktūros, jiems būdinga vidutinė alkoholio koncentracija ir tinkamas polifenolių kiekis. Kalvota vietovė, kurioje vyrauja kalkingas dirvožemis, lemia vyno struktūrą, spalvą ir veislės savybes. Brandinami raudonieji vynai įgauna kompleksišką aromatą, aitrumą ir pasižymi tinkamu taninų kiekiu.

Rožiniai vynai paprastai gaminami iš tamsiųjų vynuogių veislių (daugiausia „Merlot“) ir pasižymi rausva spalva, kurios intensyvumas priklauso nuo vyno gamybos proceso. Jiems būdingas švelnus gėlių kvapas. Skonis gaivus ir harmoningas, kinta nuo sauso iki pusiau saldaus, paprastai pasižymi subalansuotu rūgštingumu ir vidutine alkoholio koncentracija.

„Novello“ rūšies vynų spalva kinta nuo šviesiai raudonos iki rubino raudonumo spalvos, kartais matomi violetiniai atspalviai. Jie paprastai pasižymi intensyviu vyno kvapu su ryškiu prieskonių pokvapiu, būdingu anglies dioksidu maceruotiems vynams. Jų skonis paprastai būna sodrus, švelnus ir aromatingas.

Baltųjų „Passito“ vynų spalva gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, priklausomai nuo vynuogių veislės ir naudojamos technologijos. Aromatas švelnus ir savitas, su vytintų vynuogių pokvapiais. Skonis harmoningas ir gali kisti nuo pusiau saldaus iki saldaus.

Priežastinis ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto kokybės ir savybių, iš esmės priskiriamų geografinei aplinkai.

Pagal vyno kategoriją ypatingos „Vicenza“ vynų savybės yra gamybos vietovės dirvožemio ir klimato sąlygų, taip pat žmogiškųjų veiksnių, kurie turėjo ir tebeturi įtakos vynuogių vynininkystės potencialui ir vyno gamybos technologijoms, rezultatas.

Gamybos vietovės aplinkai būdingas šiltas pavasaris, leidžiantis sudygti labai ankstyvoms veislėms, pavyzdžiui, „Chardonnay“ ir „Pinots“, ne per karštos vasaros, dėl kurių vynuogės nesunoksta per anksti, ir švelnus ruduo, leidžiantis visiškai sunokti kai kurioms vėlyvosioms veislėms, pavyzdžiui, „Garganega“, „Cabernet Sauvignon“ ir „Raboso“.

Dienos ir nakties temperatūrų svyravimas yra glaudžiai susijęs su tam tikrų aromatinių junginių (terpenų), kurie yra būdingi naudojamoms veislėms ir yra taip mėgiamų baltųjų bei rožinių vynų aromatinių medžiagų pirmtakai, susidarymu. Dėl to išryškėja tipiškos vyno juslinės ir cheminės savybės, įskaitant kartais intensyvų aromatą, sausą skonį, tinkamą struktūrą ir alkoholio koncentraciją bei vidutinį rūgštingumą.

Šiuo atveju labai svarbus veiksnys yra vynuogių augintojų profesionalumas optimizuojant vynuogynų priežiūrą, lapų dangą ir augalų apsaugą, be kita ko, atsižvelgiant į „Pinot“ veislės vynuogių kekių jautrumą.

Įvairioms vynuogių veislėms gali būti taikomi skirtingi vyndarystės metodai, o siekiant atskleisti jų specifines juslines savybes, vynuogės paprastai skinamos ir iš jų vynas gaminamas atskirai.

Galiausiai, temperatūros svyravimai naktį ir dieną bei šiam klimatui būdingos gaivaus oro srovės padeda išsaugoti vynuogių savybes, kol jos džiovinamos džiovyklose. Todėl šiose džiovintose vynuogėse yra didelė medžiagų koncentracija ir jos idealiai tinka „Bianco Passito“ vynams, kurių spalva priklauso nuo vynuogių veislės ir naudojamo vyndarystės metodo, gaminti.

8.3. „Vicenza“ vyno kategorijos: rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas, pusiau putojantis vynas

Informacija apie vynų kokybę ir (arba) savybes, iš esmės priskirtinas geografinei aplinkai.

Rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų „Vicenza“ spalva paprastai būna įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, o pusiau putojantiems rožiniams vynams būdingas rausvas atspalvis.

Putojančių vynų kokybė glaudžiai susijusi su ribotu vynuogių veislių, iš kurių jie gali būti gaminami, asortimentu.

Putojantys vynai pasižymi nedidele, ilgai išliekančia puta.

„Bianco Spumante“ vynų kvapas yra vaisiškas, su obuolių ir persikų ar kitų baltųjų vaisių pokvapiais; jų aromatas subtilus, dėl fermentacijos talpykloje gali būti jaučiami baltųjų gėlių ir džiovintų vaisių pokvapiai.

„Moscato Spumante“ vynas gaminamas iš „Moscato Giallo“ vynuogių veislės, kurios aromatas, susiformavęs dėl subalpinio klimato, švelniai brandinant sustiprėja. Šis vynas pasižymi intensyviu kvapu ir šiai veislei būdingais muskatiniais pokvapiais.

Pusiau putojantys vynai, tiek baltieji, tiek rožiniai, išsiskiria subtiliu gaivumu, susijusiu su nedideliu anglies dioksido išsiskyrimu.

Tiek putojantys, tiek pusiau putojantys vynai pasižymi harmoningu skoniu, gaiviais poskoniais ir subalansuotu rūgštingumu. Cukraus kiekis vynuose skiriasi – „Vicenza“Bianco Spumante ir „Vicenza“Moscato Spumante vynų būna nuo sausų iki saldžių, o „Vicenza“Bianco Frizzante ir „Vicenza“Rosato Frizzante – nuo sausų iki pusiau sausų.

Priežastinis ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto kokybės ir savybių, iš esmės priskiriamų geografinei aplinkai.

Pirmiau aprašytas tam tikras rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų savybes bendrai lemia gamybos vietovės dirvožemis bei klimato sąlygos ir žmogiškieji veiksniai – kaip ir anksčiau, jie daro poveikį vynuogių panaudojimui vynininkystėje ir apdorojimo technologijoms iki pat šių dienų.

Rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų kokybė susijusi su žaliavų iš vietovių, kuriose auginamos vynuogės, pasižyminčios tinkamomis kokybės savybėmis tokiems vynams gaminti, prieinamumu. Šias kokybines savybes visų pirma lemia vynuogių savybė išlaikyti subalansuotą cukraus ir rūgštingumo santykį, taip pat dienos ir nakties temperatūros svyravimai paskutiniame nokimo etape, dėl kurių vynai įgauna išskirtinį švelnų aromatą.

Labai svarbu tai, kaip veiklos vykdytojai tvarko vynuogyną, – nuo poskiepių pasirinkimo iki formavimo būdo ir nuo lapijos tvarkymo iki vandentiekos reguliavimo. Visi šie aspektai yra itin reikšmingi siekiant gauti kiuvė gaminti tinkamas vynuoges, iš kurių vėliau bus gaminamas rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas arba pusiau putojantis vynas, pasižymintis reikiamomis juslinėmis savybėmis – gaivumu ir švelniu aromatu.

Šių vynuogių derlius paprastai nuimamas anksčiau nei skirtų neputojantiems vynams gaminti, kad būtų užtikrinta tinkama cukraus ir rūgštingumo pusiausvyra, reikalinga rūšiniam putojančiam vynui gaminti. Vynas paprastai gaminamas iš vienos veislės vynuogių, o kiuvė gamybos etape įmaišomi bet kurie kiti komponentai.

„Vicenza“ rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų gamybai taip pat svarbios fermentacijos talpykloje proceso technologinės naujovės, dėl kurių mielių virsmo procesas tapo efektyvesnis, todėl pagerintos gaminamų vynų aromatinės savybės, o jų skonis tapo dar malonesnis. Tai dar labiau sustiprina vynų juslinių savybių unikalumą, ypač dėl išryškinto gaivumo ir gėlių pokvapių, kuriuos daugiausia lemia vynuogės, o tai rodo, kad aplinkinė vietovė yra ideali aplinka vynams „Vicenza“ gaminti. Unikalias ir išskirtines rūšinio putojančio, rūšinio aromatinio putojančio ir pusiau putojančio vyno iš SKVN žymimo vyno „Vicenza“ gamybos vietovės savybes lemia rūgštingumo ir pH pusiausvyra, kuri sustiprina malonų vyno aromatą, taigi ir bendrą jo išraiškingumą – tai yra galutinis tinkamų vyndarystės procesų rezultatas.

9. Kitos pagrindinės sąlygos

Specialios išpilstymo taisyklės

Teisinė sistema

ES teisės aktai

Kitos sąlygos tipas

Papildomos taisykles dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Papildomos nuostatos dėl talpyklų

SKVN žymimiems vynams „Vicenza“, parduodamiems ne didesnėje kaip 5 litrų talpoje, turi būti naudojamas tradicinis stiklinis butelis, uždarytas kamščiu arba užsukamu dangteliu.

5–20 litrų talpoms gali būti naudojamos alternatyvios talpyklos, ne pagamintos iš stiklo, o sudarytos iš polietileno ar poliesterio daugiasluoksnio plastiko vyno butelio apvalkalo, įdėto į dėžutę, pagamintą iš kartono ar kitos kietos medžiagos.

Šių alternatyvių talpyklų negalima naudoti rūšims su nuoroda Riserva.

Putojantiems vynams naudojami kamščiai turi atitikti galiojančius teisės aktus. Pusiau putojantiems vynams gali būti naudojamas užsukamas dangtelis.

Riserva rūšies SKVN žymimi vynai „Vicenza“ turi būti tiekiami rinkai ne didesnės kaip 9 litrų talpos stikliniuose buteliuose, uždarytuose kamščiamedžio kamščiu. Todėl draudžiama naudoti didbutelius.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.