(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Maltai pateikė rekomendacijų. Konkrečiai Taryba rekomendavo imtis priemonių, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas; užtikrinti sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų fiskalinį tvarumą; didinti sveikatos sistemos atsparumą; įtvirtinti sutrumpinto darbo laiko tvarką ir visiems darbuotojams užtikrinti tinkamą apsaugą nedarbo atveju; gerinti švietimo ir įgūdžių ugdymo kokybę ir įtraukumą; užtikrinti veiksmingą likvidumo paramos, skirtos nukentėjusioms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įgyvendinimą; investuoti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą, atliekų tvarkymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Be to, Maltai rekomenduota stiprinti jos institucinę sistemą, didinant teisminių institucijų nepriklausomumą, toliau dedant pastangas, kad būtų nustatyti korupcijos atvejai ir už juos patraukta baudžiamojon atsakomybėn, mažinant pinigų plovimo pavojus, visų pirma užtikrinant veiksmingą vykdymą, ir tobulinant apmokestinimo sistemą siekiant pažaboti fizinių asmenų ir tarptautinių įmonių taikomą agresyvaus mokesčių planavimo praktiką. Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant šias šaliai skirtas rekomendacijas, tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija padarė išvadą, kad rekomendacija imtis priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, įgyvendinta visapusiškai. Padaryta didelė pažanga įgyvendinant rekomendaciją dėl likvidumo paramos nuo pandemijos nukentėjusioms įmonėms;

(8)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės, kuriomis prisidedama prie visų šešių ramsčių, o nemažai plano komponentų yra susiję su daugiau nei vienu ramsčiu. Toks požiūris padeda užtikrinti, kad būtų visapusiškai ir nuosekliai aprėptas kiekvienas ramstis. Be to, atsižvelgiant į konkrečius Maltos uždavinius, laikoma, kad ypatingas dėmesys pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui, kartu užtikrinant bendrą svorio pasiskirstymą per visus ramsčius, yra tinkamai subalansuotas. Pirmieji trys iš šešių Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentų yra tiesiogiai susiję su pirmaisiais dviem ramsčiais – žaliąja ir skaitmenine pertvarka. Numatoma žaliąją pertvarką įgyvendinti imantis įvairių reformų ir investicijų priemonių, kuriomis siekiama mažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, užtikrinti darnų judumą, didinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą, tobulinti atliekų tvarkymo sistemą ir plėtoti atsinaujinančiąją energiją. Skaitmeninė pertvarka remiama investicijomis ir reformomis viešojo administravimo sektoriuje, sveikatos priežiūros sektoriuje ir teisingumo sistemoje;

(9)likusius keturis politikos ramsčius tinkamai aprėpia skirtingi komponentai. Tikimasi, kad ėmusis priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią mokyklos nebaigimui, gerinti švietimo ir mokymo sistemos kokybę ir didinti jos įtraukumą, padidės reikiamų įgūdžių pasiūla ir bus prisidėta prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, taip pat bus skatinama naujai kartai, vaikams ir jaunimui skirta politika. Sveikatos, ekonomikos, socialinio ir institucinio atsparumo klausimai sprendžiami tokiomis priemonėmis, kaip reformos ir investicijos, kuriomis siekiama stiprinti ir didinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, skaitmenizacijos priemonėmis didinti viešojo administravimo, įskaitant teisingumo sistemą, veiksmingumą ir šalinti institucinius trūkumus, nuosekliai vykdant valdymo reformas. Be to, numatoma, kad švietimo, įgūdžių, sveikatos ir viešojo administravimo sričių priemonėmis bus prisidėta prie didesnės socialinės ir teritorinės sanglaudos;

Visų ar didelės dalies konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytų uždavinių sprendimas

(10)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti visus ar didelę dalį uždavinių (A reitingas), nustatytų atitinkamose konkrečiai Maltai skirtose rekomendacijose, įskaitant mokestinius klausimus, arba uždavinius, nustatytus kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą. Rekomendacijos, susijusios su neatidėliotinu fiskalinės politikos atsaku į pandemiją, gali būti laikomos nepatenkančiomis į Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, nepaisant to, kad apskritai 2020 ir 2021 m. Malta tinkamai ir pakankamai reagavo į neatidėliotiną būtinybę remti ekonomiką fiskalinėmis priemonėmis, laikydamasi Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos;

(11)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, padedančių veiksmingai spręsti visus ar didelę dalį ekonominių ir socialinių uždavinių, per 2019 ir 2020 m. Europos semestrą išdėstytų Maltai skirtose Tarybos rekomendacijose, visų pirma šiose srityse: i) valdymo, be kita ko, kiek tai susiję su teisingumo sistemos nepriklausomumu ir veiksmingumu ir kova su korupcija ir pinigų plovimu, ii) sveikatos, iii) švietimo bei mokymo ir iv) skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos transformacijos, be kita ko, kiek tai susiję su žiedine ekonomika, energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija. Spręsti šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius iš dalies padeda pensijų, agresyvaus mokesčių planavimo ir inovacijų sričių investicijos ir reformos;

(12)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu siekiama padidinti teisingumo sistemos nepriklausomumą ir veiksmingumą imantis kelių priemonių, be kita ko, pakeičiant vyriausiojo ir kitų teisėjų skyrimo procedūras, padidinant teisėjų skaičių ir investuojant į teismų sistemos skaitmenizaciją. Kalbant apie baudžiamąjį persekiojimą, Malta planuoja atskirti generalinio prokuroro einamas prokuroro pareigas nuo jo, kaip vyriausybės patarėjo teisės klausimais, funkcijų ir numato jam perduoti iki šiol policijos vykdytą baudžiamąjį persekiojimą. Tikimasi, kad institucinės sistemos pajėgumas kovoti su korupcija sustiprės įgyvendinus nacionalinę kovos su sukčiavimu ir korupcija strategiją ir reformavus Turto susigrąžinimo biurą bei Nuolatinę kovos su korupcija komisiją;

(13)tikimasi, kad pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizika dar labiau sumažės įgyvendinus atitinkamą 2021–2023 m. strategiją ir veiksmų planą. Be to, Malta įsipareigoja imtis reikiamų veiksmų siekiant pašalinti trūkumus, kurie buvo nustatyti per Finansinių veiksmų darbo grupės birželio mėn. atliktą vertinimą. Malta taip pat planuoja imtis tam tikrų priemonių, kad pažabotų agresyvų mokesčių planavimą, be kita ko, priimti sandorių kainodaros teisės aktus ir atlikti tyrimą, o paskui iš dalies pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius su gaunamais ir siunčiamais dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimais susijusias priemones;

(14)įsteigusi planuojamą Kraujo, audinių ir ląstelių centrą, Malta tikisi savarankiškai taikyti atitinkamą novatorišką gydymą, o tai turėtų prisidėti prie sveikatos priežiūros sistemos atsparumo. Planuojama investuoti siekiant toliau skaitmenizuoti veiklos, be kita ko, priežiūros ir ambulatorinio gydymo paslaugų, procesus. Taip pat numatoma imtis reformų, kuriomis siekiama stiprinti vaikų sveikatos problemų prevenciją, gerinti darbo jėgos valdymą ir sudaryti palankesnes sąlygas užsienio darbuotojų samdymui ir integracijai;

(15)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat numatoma įgyvendinti neseniai priimtos užimtumo strategijos priemones, bent skirtas vyresnio amžiaus darbuotojams (55–64 metų) bei žemos kvalifikacijos suaugusiesiems, ir mažinti lyčių užimtumo skirtumą. Maltos socialinės apsaugos srityje reikėtų periodiškai peržiūrėti bedarbių pašalpas ir pensijas. Imantis intervencijos ir prevencijos priemonių, tikimasi sumažinti įsisenėjusią mokyklos nebaigimo problemą. Įsteigus e. kolegiją, turėtų palengvėti naudojimasis kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programomis. Įgūdžių ugdymą taip pat numatoma remti tikslingai investuojant į naują Turizmo studijų instituto miestelį ir tai papildant atnaujintomis mokymo programomis. Švietimo įtraukumą numatoma didinti aukštosiose mokyklose įrengiant specialiųjų poreikių turintiems studentams skirtas daugiajutimines mokymosi patalpas, o vidurinėse mokyklose įsteigiant du autizmo padalinius, kurie padės specialiųjų poreikių turintiems moksleiviams integruotis. Taip pat numatomos reformos, kuriomis sprendžiamas verslo MTI klausimas ir skatinamas glaudesnis viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas;

(16)daugumą planuojamų investicijų numatoma sutelkti į skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos rėmimą. Skaitmeninę transformaciją tikimasi stiprinti investuojant į vyriausybės skaitmenines paslaugas, be kita ko, siekiant didinti jų skaitmeninio pagrindo atsparumą, saugumą ir veiksmingumą. Numatoma toliau skaitmenizuoti teisingumo ir sveikatos sistemas. Žaliąją pertvarką reikėtų skatinti investuojant į privačiojo sektoriaus ir viešųjų pastatų, mokyklų bei ligoninių renovavimą, taip pat į atsinaujinančiosios energijos gamybą ir naudojimą pastatuose, keliuose ir viešosiose erdvėse. Tos investicijos papildomos reformomis, kuriomis siekiama stiprinti statybos sektoriaus reglamentavimo sistemą ir užtikrinti tinkamos patirties turinčių darbuotojų pakankamumą ir įvairovę. Keliomis reformomis, skirtomis atliekų tvarkymui ir prevencijai užtikrinti, didinamas ekonomikos žiediškumo mastas;

Indėlis į augimo potencialą, darbo vietų kūrimą ir ekonominį, socialinį ir institucinį atsparumą

(17)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 kriterijų numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) Maltos ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, propaguojant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip sustiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje;

(18)Komisijos tarnybų parengti modeliai rodo, kad, taikant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą kartu su likusiomis Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonėmis, iki 2026 m. Maltos BVP galima padidinti 0,7–1,1 proc. (neįskaitant galimo teigiamo didelių struktūrinių reformų poveikio). Investicijomis tikimasi užtikrinti trumpalaikį paklausos padidėjimą ir taip prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Ilgalaikį augimo potencialą tikimasi padidinti stiprinant institucinę sistemą, vykdant švietimo ir mokymo sistemos reformas ir dedant pastangas skaitmenizacijos srityje. Papildomos naudos augimui ir darbo vietų kūrimui tikimasi iš investicijų ir reformų, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, gerinti sveikatos priežiūros sistemą, remti verslo MTI ir skatinti glaudesnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą;

(19)į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama didinti švietimo įtraukumą, suteikti daugiau galimybių mokytis ir atnaujinti socialinės apsaugos sistemą pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus. Reformų iniciatyvomis, susijusiomis su švietimo kokybe ir įtraukumu, tikimasi padėti suteikti daugiau galimybių mokytis ir išspręsti mokyklos nebaigimo problemą. Reformomis ir investicijomis, skirtomis su didele žemos kvalifikacijos suaugusiųjų dalimi susijusiam uždaviniui spręsti, tikimasi suteikti gyventojams, visų pirma pažeidžiamiausiems, įgūdžių, kurių reikia vykstant skaitmeninei ir žaliajai pertvarkoms, ir padidinti jų įsidarbinamumą. Įgyvendinant atnaujintą užimtumo strategiją tikimasi padidinti Maltos darbo rinkos atsparumą. Geresniais švietimo ir darbo rinkos rezultatais tikimasi prisidėti prie anksčiau kilusios skurdo ir socialinės atskirties rizikos mažinimo;

(20)tobulinant viešąsias paslaugas ir užtikrinant jų didesnį prieinamumą pasitelkiant naująsias technologijas, galima užtikrinti platesnę prieigą visiems, įskaitant tuos, kuriuos pasiekti sunkiau. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis tikimasi prisidėti prie lyčių lygybės ir lygių galimybių visiems, kaip antai teikiant vaikų priežiūros paslaugas ir remiant nuotolinio darbo sprendimus viešojo administravimo sektoriuje, kad būtų užtikrinama geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Priemonės, kuriomis siekiama skatinti didesnį įsidarbinamumą, geresnę sveikatą ir ilgesnį profesinį gyvenimą, turėtų padėti mažinti ateityje socialinės apsaugos sistemai ir viešųjų finansų tvarumui teksiantį spaudimą, taip padidinant ekonomikos atsparumą ir pažeidžiamumą dėl būsimų sukrėtimų;

Reikšmingos žalos nedarymo principas

(21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies d punktą ir V priedo 2.4 kriterijų, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu numatoma užtikrinti, kad jokia (A reitingas) ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reformų ir investicinių projektų įgyvendinimo priemone nebūtų padaryta reikšminga žala aplinkos tikslams, kaip tai suprantama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį (reikšmingos žalos nedarymo principas);

(22)dėl kiekvienos reformos ir investicijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatoma užtikrinti, kad nebūtų daroma reikšmingos žalos nė vienam iš šešių aplinkos tikslų, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį, t. y. klimato kaitos švelninimui, prisitaikymui prie klimato kaitos, tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, perėjimui prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencijai ir kontrolei bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui. Malta pateikė pagrindimą pagal Europos Komisijos reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo technines gaires (2021/C 58/01). Malta pasisiūlė prireikus imtis švelninimo priemonių, kad būtų išvengta reikšmingos žalos, ir tai turėtų būti užtikrinta nustatant atitinkamas tarpines reikšmes;

(23)ypatingas dėmesys skiriamas priemonėms, kurių poveikį aplinkos tikslams reikia atidžiai tikrinti. Vykdydama statybos ir griovimo atliekų strategiją ir imdamasi tolesnių įgyvendinimo priemonių, Malta turėtų vengti reikšmingos žalos rizikos: užtikrinti, kad, pagal tą strategiją vykdant veiklą, reikšmingai nedidėtų šalinamų atliekų kiekis arba nebūtų atgrasoma nuo jų paruošimo pakartotiniam naudojimui ar perdirbimui ir kad užpildymui naudojamos atliekos būtų tinkamos nepavojingos atliekos, kuriomis pakeičiamos neatliekinės medžiagos, ir kad jų būtų naudojama tik tiek, kiek iš tikrųjų būtina, kaip numatyta Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų 3 straipsnio 17a punkte. Investavus į keltų iškrovimo vietos statybą, transportas turėtų būti nukreiptas iš kelių į jūrą, taip skatinant daugiarūšiškumą ir prisidedant prie spūsčių ir oro taršos mažinimo. Kadangi šia infrastruktūra taip pat gali naudotis degimo varikliais varomi keltai, Malta, laikydamasi Reikšmingos žalos nedarymo principo techninių gairių, turėtų imtis gretutinės priemonės – įrengti laivams skirtą elektros įkrovimo infrastruktūrą. Kadangi reikalavimas įrengti įkrovimo infrastruktūrą nustatytas kaip tarpinė reikšmė, tikimasi, kad reikšmingos žalos nebus padaryta. Kaip kitą tarpinę reikšmę, Malta prisiėmė privalomą įsipareigojimą įgyvendinti visus priemonei reikalingų poveikio aplinkai vertinimų rezultatus ir sąlygas;

Indėlis į žaliąją pertvarką, įskaitant biologinę įvairovę