[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.5.2009 KOM(2009) 223 galutinis 2009/0070 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 M. (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2009)639}{SEC(2009)640} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo Turinys 1.1. Bendrosios aplinkybės GMES yra ES iškelta Žemės stebėjimo iniciatyva. Europa nusprendė sukurti savo veikiančius Žemės stebėjimo pajėgumus siekdama atsižvelgti į didėjančią ES atsakomybę už Europos ir pasaulio reikalus. Tokios sistemos kūrimas rodo strateginį pasirinkimą, turėsiantį ilgalaikį poveikį tolesnei politinei, ekonominei, socialinei ir mokslinei ES raidai[1]. Žemės stebėjimas leidžia rinkti informaciją apie planetos fizines, chemines ir biologines sistemas arba apskritai atlikti gamtinės aplinkos stebėseną. Ji atliekama kosmose esančiomis (t. y. palydovais) ir su kosmosu nesusijusiomis priemonėmis, įskaitant ore, jūroje ir žemėje ( in situ) esančius įrengimus. Duomenys, renkami palydovų ir naudojant in situ infrastruktūrą, apdorojami siekiant teikti informacines paslaugas, kad būtų užtikrintas geras aplinkos valdymas ir sustiprintas piliečių saugumas. Tai leis, pavyzdžiui, veiksmingiau valdyti gamtos išteklius ir biologinę įvairovę, stebėti vandenynų būklę ir atmosferos cheminę sudėtį – du pagrindinius klimato kaitos veiksnius, reaguoti į stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes, įskaitant cunamį, užtikrinti veiksmingą sienų priežiūrą. Per pastaruosius trisdešimt metų ES, Europos kosmoso agentūra (EKA) ir jų valstybės narės dėjo dideles pastangas plėtoti mokslinius tyrimus ir technologiją Žemės stebėjimo srityje, siekdamos plėtoti infrastruktūrą ir teikti pasirengti praktinei veiklai skirtas Žemės stebėjimo paslaugas[2]. Tačiau, išskyrus praktinės meteorologijos sritį, teikiant dabartines paslaugas gaunami duomenys apima ne visus politikos formuotojams reikalingus parametrus[3] arba nėra teikiami pastoviai, visų pirma todėl, kad paslaugos ar turimos stebėjimo infrastruktūros nėra ilgalaikės dėl biudžetinių ir (arba) techninių apribojimų. Kitaip tariant, daugelis dabartinių Žemės stebėjimo paslaugų Europoje nėra patikimos dėl infrastruktūros trūkumų ir nepakankamų garantijų dėl paslaugų išlikimo ilgesnį laiką. Tai yra ne tik galutinių naudotojų, pavyzdžiui, valdžios institucijų, bet ir su jomis susijusių į naudotojus orientuotų paslaugų teikėjų, kurie nelinkę daug investuoti į nepakankamai brandžias rizikingas rinkas ir susidurtų su papildomais sunkumais ieškodami kapitalo tokioms investicijoms, susirūpinimo priežastis. GMES buvo sukurta siekiant užtikrinti praktinį Žemės stebėjimą aplinkos ir saugumo srityse, o ne vien praktinėje meteorologijoje. Šiuo požiūriu bendrieji GMES tikslai yra: - sukurti tvarias Žemės stebėjimo paslaugas, atsižvelgiant į vartotojų, įskaitant viešosios politikos formuotojus ir privačius piliečius, poreikius. GMES paslaugos leis politikos formuotojams visų pirma: - parengti nacionalinius, Europos ir tarptautinius aplinkos srities, įskaitant klimato kaitą, teisės aktus; - stebėti šių teisės aktų įgyvendinimą; - gauti visapusišką ir tikslią informaciją saugumo klausimais (pvz., sienų priežiūra); - užtikrinti GMES paslaugų teikimui būtinos stebėjimo infrastruktūros tvarumą; Tai bus atliekama bendradarbiaujant su infrastruktūros savininkais arba kuriant naują infrastruktūrą, jeigu esama infrastruktūra nėra pakankama GMES paslaugoms reikalingiems duomenims pateikti; - sudaryti geresnes galimybes privačiam sektoriui naudotis informacijos šaltiniais ir taip padėti įsitvirtinti rinkoje pridedamąją vertę kuriantiems paslaugų teikėjams, iš kurią dauguma yra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). 1.2. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai GMES apima kūrimo veiksmus ir veiklos etapą. Kūrimo veiksmus galima iš dalies finansuoti Septintosios bendrosios programos (7-a BP)[4] lėšomis, skirtomis kosmoso infrastruktūros kūrimui, kurios yra dalis Europos kosmoso agentūros GMES kosmoso komponento programos, ir parengiamosioms paslaugoms finansuoti žemės paviršiaus, jūros, atmosferos stebėsenos, reagavimo į ekstremalias situacijas, saugumo ir prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos švelninimo srityse. Pagal Komunikatą „Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema. nuo idėjos prie jos įgyvendinimo“[5] ir Trečiosios kosmoso tarybos gaires GMES priemonių įgyvendinimas vyksta etapais, remiantis aiškiai nustatytais prioritetais, pradedant trijų tipų skubių paslaugų – reagavimo į ekstremalias situacijas, žemės paviršiaus stebėsenos ir jūros stebėsenos – plėtojimu. Pirmosios praktinės reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos finansuojamos kaip parengiamieji veiksmai[6]. 2011–2013 m. praktinės GMES paslaugos turėtų būti teikiamos didesniu mastu, remiantis sistemos kūrimo veiksmais, finansuojamais pagal Septintosios bendrosios programos kosmoso temą, ir tarpvyriausybiniais bei nacionaliniais veiksmais ir juos papildant. Bendrijos veiksmai bus skirti reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos visai paslaugų grandinei, duomenų prieinamumui ir infrastruktūros priemonėms. Jų atranka pagrįsta šiais kriterijais: - pakankamas techninis parengimas; - parengiamųjų veiksmų ir kitos esamos veiklos tęstinumas, išskyrus bendrąsias mokslinių tyrimų programas, pavyzdžiui, Corine žemės paviršiaus stebėsenos programa; - įrodytas gebėjimas kurti tolesnes susijusias paslaugas; - paslaugų teikėjai yra industrijos atstovai ir todėl galėtų nutraukti veiklą be papildomo ES įsikišimo, o jūrų ir atmosferos stebėsenos srityse paslaugas daugiausia teikia valdžios institucijos, kurios galėtų tęsti veiklą (nors ir mažesniu mastu) iki 2013 m. be Bendrijos paramos; taip pat - dėl reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugų – akivaizdu, kad ekstremalių situacijų praktinius žemėlapius civilinės saugos institucijoms reikėtų parengti jau 2011 m., o ne 2014 m. Šie prioritetai buvo išsamiai aptarti, įskaitant konsultacijas su GMES patariamąja taryba, iškart po Lilyje vykusio GMES forumo, organizuoto ES pirmininkavusios šalies Prancūzijos. Suinteresuotosios šalys sutarė, kad reikia papildyti esamas mokslinių tyrimų lėšas 2011–2013 m. laikotarpiu siekiant pradėti teikti praktines paslaugas tose srityse, kur gresia paslaugų teikimo pertrūkiai. Jos taip pat pripažino, kad jūrų ir atmosferos stebėsena vykdoma gerai. Atsižvelgiant į veiksmų įgyvendinime dalyvaujančių Europos subjektų institucinį ar mokslinį pobūdį, 7-oji bendroji programa (7-a BP) turėtų būti šiuo etapu turinio ir teisiniu požiūriu pakankama priemonė pajėgumams, kurie iš esmės atitiktų jūrų ir atmosferos stebėsenos paslaugų teikimo veiklos sąlygas, sukurti. Tikimasi, kad visiškai parengtą GMES programą bus galima įgyvendinti kitos daugiametės finansinės perspektyvos laikotarpiu (nuo 2014 m.). Šio pasiūlymo tikslas yra sukurti GMES programos ir GMES pradinių praktinių veiksmų (2011–20103 m.) finansavimo EB lėšomis teisinį pagrindą, kaip nurodyta 2008 m. komunikate, kuriam Taryba pritarė 2008 m. gruodžio 2 d. išvadose, siekiant: - sudaryti galimybes teikti reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugas (įskaitant ekstremalių situacijų žemėlapius ir referencinius žemėlapius) įvairiems reagavimo į ekstremalias situacijas sistemos dalyviams Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu, taip pat atitinkamoms Jungtinių Tautų agentūroms, įskaitant dirbančias civilinės saugos, humanitarinės pagalbos ir krizių valdymo srityse, 2011–2013 m. laikotarpiu visą parą, kad jie galėtų reaguoti į ekstremalias sistuacijas ir humanitarines katastrofas veiksmingiau ir operatyviau; - sudaryti galimybes teikti žemės paviršiaus stebėsenos paslaugas (visų pirma, apdorojimui parengti duomenys, visos Europos žemės paviršiaus duomenys, aukštos kokybės miestų planai, dirvožemio ir teminiai žemėlapiai) valdžios institucijoms (įskaitant aplinkos agentūras) Europoje 2011–2013 m. laikotarpiu, kad jos galėtų geriau atlikti politikos formavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos užduotis; žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos galėtų padėti, inter alia , įgyvendinant Dirvožemio teminę strategiją[7] ir vertinant ekosistemas; - prisidėti prie viešosios informacijos aplinkos klausimais rengimo ir prieinamumo atsižvelgiant visų pirma į Orho konvencijos[8], INSPIRE direktyvos ir bendrosios aplinkos informacijos sistemos (SEIS) principus[9]; - skatinti, mažinant prieigos prie informacijos kainą, Žemės stebėjimo susijusių į vartotojus orientuotų paslaugų sektoriaus plėtrą darbo vietų, inovacijų ir tarptautinio konkurencingumo prasme 2011–2013 m. 1.3. GMES Finansavimas nuo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros iki praktinių veiksmų GMES mokslinių tyrimų ir sistemos kūrimo priemonės šiuo metu yra ir toliau bus bendrai finansuojamos Europos, tarpvyriausybiniu ir nacionaliniu lygmenimis remiantis visų šio sektoriaus dalyvių bendradarbiavimu. Dalį visų kosmose esančių[10] ir in situ įrenginių, kuriais teikiami duomenys GMES paslaugoms teikti, kūrimo ir eksploatavimo išlaidų padengs valstybės narės ir tarpvyriausybinės organizacijos, nes, jei EB finansuotų visas būtinos infrastruktūros išlaidas, būtų pažeisti proporcingumo ir subsidiarumo principai. Vietoje to EB pagrindinį dėmesį skirs sritims, kuriose Bendrijos įsikišimas duos aiškios pridėtinės vertės. ES koordinuos šį bendradarbiavimą ir administruos savo įnašą į GMES. Išskyrus riboto pobūdžio indėlį į reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų teikimą, finansuojamą kaip parengiamieji veiksmai, šis įnašas šiuo metu yra visų pirma bendras šių mokslinių tyrimų veiklos pagal 7-os BP kosmoso temą finansavimas: - kosmoso infrastruktūros kūrimas[11], atliekamas Europos kosmoso agentūros siekiant pašalinti esamus kosmoso infrastruktūros trūkumus; - in situ ir kosmose esančios infrastruktūros gautų duomenų integravimo moksliniai tyrimai; - parengiamųjų paslaugų plėtojimas. Su parengiamosiomis paslaugomis susiję moksliniai tyrimai yra naudojami paslaugų grandinėms plėtoti, diegiant atskirus prototipus, patikrintus parinktose Europos teritorijose, siekiant įsitikinti, kad jos būtų teikiamos tinkamai. Finansavimas skiriamas daugiausia duomenų apdorojimo grandinės kūrimui ir parengtoms koncepcijoms, technologijoms ir paslaugoms validuoti. Galimybės teikti praktines paslaugas sudarymas 2011–2013 m. yra kitas GMES uždavinys. Reikalingos investicijos į produktus, grindžiamus ankstesnių mokslinių tyrimų sukurtais prototipais, siekiant patenkinti paklausą duomenų, kurie turi būti apdoroti, kad apimtų visą Europą ar pasaulį, kiekio ir nuolatinės parengties visą parą, kad būtų reaguojama kaip įmanoma greičiau, veiklos požiūriu. 7-a BP yra mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros priemonė, kuri kaip tokia nėra skirta pradiniams praktiniams GMES veiksmams remti ta prasme, kad šie veiksmai turi būti vykdomi ilgesnį laiką. Kita vertus, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veikla bus vykdoma toliau, pvz., produktų validavimo srityje. Todėl ateityje reikės vienu metu naudoti praktinės veiklos ir mokslinių tyrimų finansavimo lėšas, jomis finansuojant skirtingus, tačiau papildomus, poreikius. Tai reikštų, kad 2011–2013 m. laikotarpiu jau skirtos FP7 kosmoso temai finansuoti lėšos turėtų būti papildytos ne mokslinių tyrimų lėšomis pagal pasiūlytą reglamentą GMES pradiniams praktiniams veiksmams finansuoti. GMES valdymo sistema užtikrintų mokslinių tyrimų ir veiklos priemonių suderinamumą. Projektuodama ir techniškai įgyvendindama paslaugas Komisija remsis Jungtinio tyrimų centro (JRC) ir Eurostato tarnybomis. 1.4. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Komisija užtikrins papildomumą ir derėjimą su kitomis Bendrijos politikos sritimis, visų pirma su konkurencingumo politika, Europos GNSS programomis, asmens duomenų apsaugos, civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos, sanglaudos ir žemės ūkio politika. Be to, GMES yra bendradarbiavimo įrankis, susijęs su vystomuoju bendradarbiavimu, humanitarine pagalba ir ekstremaliomis situacijomis pasaulio mastu ir konkrečiai – Afrikoje. GMES paslaugos taip pat laikomos būtinomis ne vien todėl, kad pagrindiniai galutiniai naudotojai yra politikos formuotojai, bet ir todėl, kad jas teikiant skatinama į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus inovacijos ir plėtra. Todėl GMES visiškai atitinka Lisabonos strategiją. GMES prisidės prie bendrosios aplinkos informacijos sistemos (SEIS) plėtros ir ja naudosis. Pirmiausia vykdant GMES bus lengviau naudotis atitinkamais duomenimis (produktais), kurie gaunami teikiant GMES paslaugas. Antra, SEIS galėtų prisidėti gerinant in situ duomenų srautus į GMES – sudarant galimybę naudotis duomenimis beveik realiu laiku (pradedant aplinkos teisės aktų reglamentuojamais duomenimis, kurie iš pat pradžių susiję su SEIS). Be to, Komisija užtikrins GMES derėjimą su duomenų rinkimu, kuris reikalingas aplinkos politikai vykdyti, per Europos duomenų centrus, visų pirma kiek tai susiję su žemės paviršiaus stebėsena. Kaip pažymėta 2008 m. komunikate, GMES turi atitikti Europos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE). INSPIRE yra grindžiama direktyva[12], kuri apima viešojo sektoriaus institucijų teikiamus geografinius duomenis valstybėse narėse. Ja nėra nustatyti įpareigojimai valstybėms narėms sukurti naujus geografinių duomenų rinkinius, o GMES tikslas yra užtikrinti tęstinį veikiančių Žemės stebėjimo paslaugų teikimą. 2. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos praktinių pradinių veiksmų (2011–2013 M.) turinys Kaip pažymėta 1.2 skirsnyje, konkretus pasiūlyto reglamento tikslas yra nustatyti teisinį GMES programos ir pradinių praktinių GMES veiksmų finansavimo EB lėšomis pagrindą, kuris turėtų užtikrinti GMES komponentų, atrinktų remiantis pirmiau minėtais kriterijais, tęstinumą po 2011 m. GMES pradinius praktinius veiksmus (2011–2013 m.) administruos Komisija įgyvendindama visas ES GMES priemones, tai apims taip pat ES mokslinių tyrimų veiklą ir GMES partnerių veiklą. Labai svarbu užtikrinti 7-os BP papildomumą finansavimo ir organizacinių priemonių prasme. Pasiūlyto GMES reglamento 1 straipsnyje apibrėžiamas Reglamento objektas – Bendrijos Žemės stebėjimo programos (toliau – GMES programa) patvirtinimas ir jos pradinių praktinių veiksmų įgyvendinimo 2011–2013 m. taisyklės. 2 straipsnyje apibūdinamas bendras GMES programos turinys, kuris apima paslaugų, kosmoso ir in situ komponentus. 3 straipsnyje apibūdinama GMES pradinių praktinių veiksmų, kurie bus grindžiami pagal Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos kosmoso temą finansuojama veikla ir nacionaliniais veiksmais ir juos papildys, taikymo sritis. Kiekvienos šių sričių tikslai nustatyti pasiūlymo priede. 2 straipsnyje išvardytos sritys nustatytos laikantis modulinio požiūrio į GMES įgyvendinimą. Atsižvelgiant į 1.2 skirsnyje aprašytus kriterijus GMES pradiniai praktiniai veiksmai (2011–2013 m.) turėtų apimti veiksmus šiose srityse: 1. reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugos; 2. žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos; 3. pagalbos naudotojams įsisavinti paslaugas priemonės; 4. duomenų prieinamumas; 5. GMES kosmoso komponentas. Tai, kad pradiniai veiksmai, susiję su reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugomis, turi būti pradėti anksčiau nei kitos GMES paslaugos, nereiškia, kad ES neprisidės prie kitų paslaugų (įskaitant jūros ir atmosferos stebėsenos paslaugas) teikimo po 2013 m. Po 2013 m. ES planuoja užtikrinti tvarų viso praktinių GMES paslaugų spektro teikimą. 4 straipsnyje nustatomos GMES pradinių veiksmų organizacinės priemonės. Visų pirma, jame nustatoma, kad Komisija ne tik administruos savo įnašą į GMES, bet ir bus atsakinga už bendrą GMES partnerių, t. y. valstybių narių, kurios turi imtis būtinų žingsnių siekdamos užtikrinti veiksmingą GMES iniciatyvos įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu, veiklos koordinavimą. Kaip pažymėta 2008 m. komunikate, bendra valdymo sistema turi būti atskirta nuo techninio įgyvendinimo lygmens, kuris turėtų būti patikėtas daugiausia Europos struktūroms, kurios bendradarbiauja su viešojo sektoriaus ir privačiais subjektais, įskaitant Europos kosmoso agentūrą (EKA) ir ES specializuotas agentūras[13]. Todėl techninis GMES kosmoso komponento įgyvendinimas bus patikėtas EKA. Be to, 4 straipsnyje nustatoma, kad Komisija turėtų užtikrinti GMES programos derėjimą su kitomis Bendrijos politikos sritimis. 5 straipsnyje nustatomos teisinės galimos Bendrijos finansavimo formos. 6 straipsnyje išdėstytos taisyklės dėl ES nepriklausančių šalių dalyvavimo GMES programoje. Atsižvelgiant į globalų GMES pobūdį svarbu sudaryti galimybę ES nepriklausančioms šalims dalyvauti programoje, jeigu tai leidžiama pagal susitarimus ir procedūras. 7 straipsnyje nustatyti GMES pradinių veiksmų Bendrijos finansavimo pagrindai. Asignavimai bus skiriami kasmet laikantis Finansinio reglamento. Pagal Europos GNSS programas ES nepriklausančios šalys ir tarptautinės organizacijos turėtų turėti galimybę finansiškai ar natūra prisidėti prie programų pagal atitinkamus susitarimus. 8 straipsnyje nustatyti veiksmų, finansuojamų GMES lėšomis, duomenų ir informacijos politikos tikslai. Pagrindinis tikslas yra galimybės atvirai naudotis visais duomenimis sudarymas[14] atsižvelgiant į tai, kad atviras visų duomenų prieinamumas gali būti apribotas, visų pirma siekiant užtikrinti adekvačią duomenų ir informacijos apsaugą saugumo motyvais. 9 straipsnyje nustatyta reguliari pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų stebėsena vadovaujantis taikomomis EB taisyklėmis ir gerąja patirtimi. Europos Parlamentui ir Tarybai bus pateiktos tarpinio ir ex post vertinimo ataskaitos. 10 straipsnis apima įgyvendinimo priemones. Įgyvendinimo ir metinių darbų programų klausimai bus sprendžiami komitete pagal atitinkamą procedūrą. Metinėje darbų programoje bus pateiktas visų pirma išsamesnis priemonių pagal GMES prioritetus aprašymas. Pagal pasiūlyto reglamento 11 straipsnį įsteigtas komitetas padės Komisijai įgyvendinti pradinius praktinius GMES veiksmus, o 7-os BP komitetas ir jo su kosmosu susijusi grupė toliau padės Komisijai valdyti 7-os BP lėšas. 11 straipsnyje nustatomas komitologijos komiteto sudarymas remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[15]. 12 straipsnyje nustatytos Bendrijos finansinių interesų apsaugos taisyklės siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių užkertant kelią pažeidimams ir sukčiavimui. 3. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas Reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų projekto pasiūlymas grindžiamas išsamiomis konsultacijomis, prie jo pridedamas poveikio vertinimas. 2006 m. Komisija intensyviau konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant: - teminius seminarus būsimiems paslaugų naudotojams; - įgyvendinimo grupių iš naudotojų atstovų sudarymas. Įgyvendinimo grupės parengė rekomendacijas dėl paslaugų teikimo, įskaitant būtinos infrastruktūros reikalavimus, planų apimties, sudarymo ir įgyvendinimo; - konsultacijas su nacionaliniais GMES koordinatoriais GMES patariamojoje taryboje; - reguliarius Europos Komisijos GMES biuro ir suinteresuotųjų asmenų iš pramonės, regionų ir kitur dvišalius susitikimus; taip pat - būsimų pirmininkaujančių ES šalių organizuojamas GMES konferencijas. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis aiškiai parodė, kad naudotojai negali pasikliauti vien tik mokslinių tyrimų projektais. Jiems reikalinga galimybė naudotis patikimais ir tiksliais duomenimis, kurie būtų pateikti laiku arba ekstremalių situacijų atvejais netgi ypatingos skubos tvarka. Siekiant šio tikslo, suinteresuotųjų šalių nuomone, yra būtina: - imtis būtinų žingsnių didinti 2008 m. parengiamiesiems veiksmams skirtus biudžeto asignavimus siekiant finansuoti pradinius GMES paslaugų teikimo veiksmus; - apibūdinti veiksmų apimtį taip, kad jie papildytų esamas finansavimo ir programų sistemas; - pradėti bendradarbiavimą siekiant užtikrinti praktinių paslaugų tvarumą; - užtikrinti, kad paslaugų specifikacijos – naudotojų teikiama iniciatyva – atitiktų naudotojų poreikius; taip pat - padėti įsigalėti rinkoje pridėtinę vertę teikiančiam verslui (įskaitant MVĮ) užtikrinant atvirą duomenų ir informacijos politiką. Be pagrindinio scenarijaus („nieko nekeisti“), poveikio vertinime analizuojamos trys GMES pradinių praktinių veiksmų įgyvendinimo galimybės: i) tik atviras koordinavimo metodas, ii) reguliavimo priemonės ir iii) Bendrijos finansavimas. Poveikio vertinimas rodo, kad Bendrijos finansavimas laikomas geriausia galimybe, kadangi tai būtų ekonomiškai naudingiausia alternatyva, netgi palyginti su geriausia iš kitų galimybių. Bendrijos finansavimo poveikio analizė parodė, kad pagal šią alternatyvą būtų gaunama finansinė nauda ir į naudotojus orientuotų paslaugų sektorius taptų tvariu pagrindu atitinkamoms paslaugoms plėtoti. 4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS Subsidiarumo principas taikomas tuomet, kai pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Europos (ar net globalaus) masto paslaugų, visų pirma visos Europos žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų, teikimo požiūriu valstybės narės nėra pajėgios vienos pasiekti pasiūlytus programos tikslus, kadangi iš skirtingų valstybių narių gaunami duomenys turi būti konsoliduoti Europos lygmeniu. Kitų pasiūlyme reglamentuojamų Žemės stebėjimo paslaugų (pvz., ribotos geografinės srities ekstremalių situacijų ar teminiai žemės paviršiaus stebėsenos žemėlapiai) teikimą Bendrija galėtų atlikti geriau dėl dviejų priežasčių. Pirma, galima masto ekonomija dėl labiau suderinto ir centralizuoto duomenų, gaunamų iš kosmose esančių ar in situ jutiklių, valdymo. Antra, nekoordinuotas Žemės stebėjimo paslaugų teikimas valstybės narės ar regioniniu lygmeniu būtų dubliuojamas ir būtų sunku arba neįmanoma stebėti EB aplinkos teisės aktų įgyvendinimą remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais. Jeigu valstybių narių lygmeniu gautos informacijos nebūtų galima palyginti, Komisija negalėtų įsitikinti, kad aplinkos teisės aktai kiekvienoje valstybėje narėje įgyvendinti teisingai. Pasiūlymas visiškai atitinka proporcingumo principą, kadangi i) GMES paslaugų teikimo veikla žemės paviršiaus stebėsenos ir reagavimo į ekstremalias situacijas srityse ne pakeis esančias paslaugas, o jas papildys arba padės užtikrinti jų tęstinumą, taip pat ii) paslaugų teikimas bus centralizuojamas Bendrijos lygmeniu, tik jei tai bus neišvengiama. 5. Pasirinkta teisinė priemonė Komisija siūlo reglamentuoti Europos Žemės stebėjimo programą (GMES) reglamentu, t. y. bendrai taikoma priemone, kuris galioja visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Taip siūloma todėl, kad pasiūlytu pagrindiniu teisės aktu nustatoma ne vien Komisijos, bet ir valstybių narių, užduotys ir atsakomybė. Dėl to reglamentas yra tinkamiausia priemonė pageidaujamam tikslui pasiekti. 6. Poveikis biudžetui Prie reglamento pasiūlymo pridedama finansinė pažyma dėl planuojamų biudžeto asignavimų pradiniams GMES veiksmams finansuoti. Pasiūlymas atitinka daugiametį 2007 – 2013 m. finansinį programavimą. 2009/0070 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 M. (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[16], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[17], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[18], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[19], kadangi: (1) 2001 m. birželio 15–16 d. susitikime Geteborge Europos Vadovų Taryba sutarė dėl darnaus vystymosi strategijos, kuria siekiama įgyvendinti tarpusavyje susijusią ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką, taip pat papildė Lisabonos procesą aplinkos aspektu. (2) Rezoliucijoje dėl Europos kosmoso politikos[20], 2007 m. gegužės 21 d. priimtoje ketvirtame bendrame jungtiniame Europos Sąjungos Tarybos ir Europos kosmoso agentūros tarybos posėdyje ministrų lygiu („Kosmoso taryba“, įkurta pagal Europos bendrijos ir Europos kosmoso agentūros pagrindinio susitarimo[21] 8 straipsnio 1 dalį), Taryba pripažino faktinį ir galimą su kosmosu susijusios veiklos indėlį į Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos įgyvendinimą, teikiant technologijas ir paslaugas besiformuojančiai Europos žinių visuomenei ir prisidedant prie Europos sanglaudos, ir pabrėžė, kad veikla kosmose yra esminis šios darnaus vystymosi strategijos elementas. (3) Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES) yra Žemės stebėjimo iniciatyva, pateikta Europos bendrijos ir įgyvendinama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Jos tikslas yra kaip galima geriau panaudoti inovacijų politikos galimybes pramonėje, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros galimybes – Žemės stebėjimo srityje, taip pat teikti informacines paslaugas, kurių dėka bus sudaryta galimybė naudotis tiksliais Bendrijos kontroliuojamais aplinkos ir saugumo sričių duomenimis ir kurios yra skirtos plataus vartotojų rato poreikiams tenkinti. Vartotojai yra ir sprendimus priimančios institucijos Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kurios formuoja ir įgyvendina aplinkos politiką. (4) Siekiant GMES tvaraus įgyvendinimo tikslo būtina koordinuoti įvairių su GMES susijusių partnerių veiklą ir suplanuoti, pradėti bei teikti naudotojų poreikius tenkinančias paslaugas ir sukurti, įsteigti bei turėti veikiančius stebėjimo pajėgumus, atitinkančius naudotojų reikalavimus. GMES bus pagrindinis paramos biologinės įvairovės bei ekosistemų stebėsenai ir klimato kaitos švelninimui bei prisitaikymui prie jos įrankis. (5) GMES paslaugos reikalingos siekiant sudaryti geresnes privataus sektoriaus nuolatinio naudojimosi informacijos šaltiniais galimybes ir taip padėti įsitvirtinti rinkoje pridėtinę vertę kuriantiems paslaugų teikėjams, iš kurią dauguma yra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). (6) GMES apima sistemos kūrimo ir praktinius veiksmus. Kalbant apie praktinius veiksmus, Trečioji Kosmoso taryba 2005 m. lapkričio 28 d. priimtose gairėse palaikė GMES priemonių įgyvendinimą etapais, remiantis aiškiai nustatytais prioritetais, pradedant trijų skubių paslaugų tipų – reagavimo į ekstremalias situacijas, žemės paviršiaus ir jūros stebėsenos paslaugų – teikimo organizavimu. (7) Pirmieji reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų teikimo praktiniai veiksmai buvo finansuojami kaip parengiamieji veiksmai pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[22] (toliau – Finansinis reglamentas) 49 straipsnio 6 dalies b punktą. (8) Be parengiamųjų veiksmų, finansuotų pagal kosmoso teminę sritį, įtrauktą į Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Septintosios bendrosios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos 2007 –2013 m. programos[23]“(toliau – Septintoji bendroji programa), Bendrijos veiksmai yra būtini 2011–2013 m. laikotarpiu, siekiant užtikrinti parengiamųjų veiksmų tęstinumą ir organizuoti ilgalaikį praktinių paslaugų teikimą pakankamai techniniu požiūriu išvystytose srityse, kuriose įrodyta galimybė plėtoti susijusias į naudotojus orientuoto sektoriaus paslaugas, įskaitant reagavimą į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėseną. Remiantis moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra, finansuojamais Septintosios bendrosios programos lėšomis, įskaitant pasirengimo praktinei veiklai pajėgumų sukūrimą iki 2013 m., turi būti pasirengta greta reagavimo į ekstremalias situacijas valdymo ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų teikti jūros ir atmosferos stebėsenos paslaugas. (9) Komunikate „Globali aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES). Mums rūpi saugesnė planeta“ [24] Komisija pabrėžė savo požiūrį į GMES valdymą ir finansavimą ir pažymėjo savo ketinimus deleguoti techninį GMES įgyvendinimą specializuotoms struktūroms, įskaitant Europos kosmoso agentūrą, kurios padėtis ir kompetencija yra unikalios, GMES kosmoso komponentui įgyvendinti. (10) Siekiant koordinuoti turimus Bendrijos ir valstybių narių pajėgumus, kad būtų geresnė parengtis stichinėms nelaimėms ir žmonių sukeltoms katastrofoms, reagavimas į jas ir atstatymas po šių katastrofų, kurios dažnai turi neigiamą poveikį aplinkai, reikalingos praktinės paslaugos ekstremalių situacijų švelninimo ir humanitarinės pagalbos srityse. Kadangi dėl klimato kaitos ekstremalių situacijų gali daugėti, GMES bus svarbi priemonė prisitaikant prie klimato kaitos. Todėl GMES paslaugos turėtų padėti teikti geografinę informaciją siekiant padėti įvairiems subjektams, veikiantiems reagavimo į ekstremalias situacijas ir humanitarinės pagalbos srityse. (11) Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos yra svarbios biologinės įvairovės ir ekosistemų stebėsenai, klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos, įvairių išteklių ir politikos sričių, daugelis kurių susiję su gamtine aplinka, valdymui – dirvožemis, vanduo, žemės ūkis, miškai, energetika ir energijos naudojimas, užstatytos teritorijos, rekreacijos zonos, infrastruktūra ir transportas. Praktinės žemės paviršiaus stebėjimo paslaugos, išplėtotos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, trečiosiomis šalimis Europoje ir partneriais už Europos ribų bei Jungtinėmis Tautomis, reikalingos Europos ir pasauliniu lygmenimis. (12) Praktinių paslaugų teikimas, finansuojamas pagal šį reglamentą, priklauso nuo galimybės naudotis duomenimis, surinktais naudojantis kosmoso infrastruktūra ir oro, jūros ir antžeminiais įrenginiais bei stebėjimo programomis („ in situ infrastruktūra“). Todėl turėtų būti užtikrinta galimybė naudotis tokiais duomenimis, o prireikus turėtų būti remiamas duomenų in situ rinkimas, papildant Bendrijos ir nacionalinius veiksmus. Tai būtų ypač svarbu, jeigu tokių duomenų rinkimo pagal Bendrijos ar nacionalinius teisės aktus nėra reikalaujama. Galiausiai, reikia užtikrinti nuolatinę paslaugų teikimo infrastruktūrą in situ ir kosminėje erdvėje, įskaitant pagal EKA GMES kosmoso komponento programą (kontrolės misijos) specialiai sukurtą GMES skirtą kosmoso infrastruktūrą. Pirmieji kontroliniai palydovai pradės praktinių veiksmų etapą 2011 m. (13) Komisija turėtų užtikrinti su GMES susijusių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, EB įnašo į GMES pradinius praktinius veiksmus, GMES partnerių veiklos ir jau esančių struktūrų, pavyzdžiui, Europos duomenų centrų, papildomumą. (14) GMES pradiniai praktiniai veiksmai turėtų būti įgyvendinami nuosekliai su kitų Bendrijos sričių politika, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma su konkurencingumo ir inovacijų, sanglaudos, mokslinių tyrimų, transporto ir konkurencijos politika, Europos globalios navigacijos palydovinių sistemų (GNSS) programa ir asmens duomenų apsauga. Be to, GMES turėtų remti erdvinės informacijos Bendrijoje infrastruktūros kūrimą, reglamentuojamą 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukuriančios Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE)[25]. GMES taip pat turėtų papildyti bendrosios aplinkos informacijos sistemą (SEIS)[26] ir Bendrijos veiklą reagavimo į ekstremalias situacijas srityje. (15) Europos ekonominės erdvės ir bendruosiuose susitarimuose su šalimis kandidatėmis ir galimomis kandidatėmis numatyta galimybė šioms šalims dalyvauti Bendrijos programose. ES nepriklausančių šalių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas turėtų būti galimas sudarius tai numatančius tarptautinius susitarimus. (16) Visai GMES pradinių praktinių veiksmų trukmei reikėtų numatyti orientacinio 107 mln. EUR dydžio finansinį paketą, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[27] 37 punkte. Yra numatyta, kad šis finansinis paketas bus papildomas 43 milijonais EUR iš kosmoso temai pagal Septintąją bendrąją programą skirtų lėšų su GMES pradiniais praktiniais veiksmais susijusiems moksliniams tyrimams finansuoti. (17) Pagal Finansinį reglamentą valstybės narės, ES nepriklausančios šalys ir tarptautinės organizacijos turėtų turėti galimybę finansiškai ar natūra prisidėti prie programų pagal atitinkamus susitarimus. (18) GMES paslaugos turėtų būti visos atvirai prieinamos. To reikia siekiant propaguoti naudojimąsi ir dalijimąsi Žemės stebėjimo duomenimis ir informacija laikantis SEIS, INSPIRE ir globalios Žemės stebėjimo sistemų sistemos (GEOSS) principų. (19) Pagal šį reglamentą finansuojami veiksmai turėtų būti stebimi ir vertinami, kad juos būtų galima patikslinti. (20) Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[28]. (21) Visų pirma, Komisija turėtų būti įgaliota pritaikyti priedą prie mokslo ir technikos pažangos. Kadangi tokios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesminius šio reglamento elementus, jos turi būti priimamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. (22) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant atgauti prarastas, neteisingai sumokėtas ar neteisingai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[29] , 1996 m. lapkričio 11 d. Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[30] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[31]. (23) Kadangi šio reglamento tikslas – GMES programos ir jos pradinių praktinių veiksmų patvirtinimas – negali būti pakankamu mastu įgyvendintas valstybių narių pastangomis, nes GMES pradiniai praktiniai veiksmai bus atliekami ir visos Europos lygmeniu ir priklausys nuo koordinuoto paslaugų teikimo visose valstybėse narėse, jo įgyvendinimas turi būti koordinuojamas Bendrijos lygmeniu ir todėl dėl šių veiksmų masto tikslas geriau pasiektas gali būti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemones, laikantis subsidiarumo principo, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šis sprendimas apima tik tas priemones, kurios yra būtinos nustatytiems tikslams pasiekti. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Reglamentu patvirtinama Europos Žemės stebėjimo programa (GMES) ( toliau – GMES programa) ir GMES pradinių praktinių veiksmų įgyvendinimo taisyklės. 2 straipsnisGMES programa 1. GMES programa grindžiama pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB (toliau – Septintoji bendroji programa) ir Europos kosmoso agentūros GMES kosmoso komponento programą atliktais moksliniais tyrimais. 2. GMES programą sudaro: 6. paslaugų, kuriomis užtikrinama prieiga prie informacijos šiose teminėse srityse, komponentas: 7. žemės paviršiaus stebėsenos; 8. ekstremalių situacijų valdymo; 9. saugumo; 10. jūros aplinkos stebėsenos; 11. atmosferos stebėsenos; 12. prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo; 13. kosmoso komponentas, kuriuo užtikrinamas tvarus stebėjimas iš kosmoso a punkte nurodytose teminėse srityse; 14. ir in situ komponentas, kuriuo užtikrinami stebėjimai oro, jūros ir antžeminiais stebėjimo įrenginiais a punkte nurodytose teminėse srityse. 3 straipsnis GMES pradiniai praktiniai veiksmai 2011–2013 m. 1. GMES pradiniai praktiniai veiksmai bus vykdomi 2011–2013 m. laikotarpiu ir apims veiksmus šiose srityse: 15. reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugos; 16. žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos; 17. pagalbos naudotojams įsisavinti paslaugas priemonės; 18. prieiga prie duomenų, įskaitant paramą duomenų rinkimui in situ ; 19. GMES kosmoso komponentas. 2. Konkretūs 1 dalyje nurodytų veiksmų tikslai nurodyti priede. Komisija gali pritaikyti priedą prie mokslo ir technikos pažangos. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesminius šio reglamento elementus jį papildant, priimamos laikantis 11 straipsnio 2 dalyje numatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. 4 straipsnisOrganizacinės priemonės 1. Komisija užtikrina GMES programos veiksmų koordinavimą nacionaliniu, Bendrijos ir tarptautiniu lygmeniu. 2. Komisija administruos lėšas, skirtas šiuo reglamentu nustatytiems veiksmams finansuoti, pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau – Finansinis reglamentas) ir užtikrins, kad GMES programa papildytų ir derėtų su kitomis Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, susijusiais visų pirma su konkurencingumo ir inovacijų, sanglaudos politika, mokslinių tyrimų, transporto ir konkurencijos politika, Europos globalios navigacijos palydovinių sistemų (GNSS) programomis, asmens duomenų apsauga, Direktyva 2007/2/EB (INSPIRE), bendrąja aplinkos informacijos sistema (SEIS) ir Bendrijos veiksmais reagavimo į ekstremalias situacijas srityje. 3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti GMES įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu ir galimas sinergijas su atitinkamomis nacionalinėmis, Europos ir tarptautinėmis iniciatyvomis. Europos kosmoso agentūrai patikima įgyvendinti GMES kosmoso komponentą, prireikus remiantis Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija (EUMETSAT). 5 straipsnis Bendrijos finansavimo formos 1. Bendrijos finansavimas gali būti pirmiausia tokių teisinių formų: 20. subsidijos; 21. viešųjų pirkimų sutartys. 2. Bendrijos subsidijos gali būti teikiamos specialiomis formomis, įskaitant bendruosius partnerystės susitarimus, veiklos bendras finansavimą ar veiklos subsidijas. Bendrų Europos interesų tikslų siekiančioms įstaigoms veiklos subsidijoms negali būti taikomos finansinio reglamento nuostatos dėl laipsniško finansavimo mažinimo. Subsidijoms nustatoma maksimali bendro finansavimo dalis 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. 6 straipsnisTrečiųjų šalių dalyvavimas 2 straipsnio 1 dalyje nurodytuose veiksmuose gali dalyvauti šios šalys: 22. Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) Susitariančiosios šalys, pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas; 23. šalys kandidatės, taip pat galimos kandidatės, įtrauktos į stabilizavimo bei asociacijos procesą pagal su šiomis šalimis sudarytus bendruosius susitarimus ar Asociacijos sutarties protokolą, laikantis bendrųjų šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose principų; 24. Šveicarijos Konfederacija, kitos 1 ir 2 punktuose nenurodytos trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos pagal Europos bendrijos su tokiomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis sudarytus susitarimus, laikantis EB Sutarties 300 straipsnio, kuriame nustatytos tokių šalių ar organizacijų dalyvavimo sąlygos ir išsamios taisyklės. 7 straipsnisFinansavimas 1. Finansinis paketas, skiriamas šiam reglamentui įgyvendinti, yra 107 mln. EUR. 2. Kiekvienais metais biudžeto valdymo institucija skiria asignavimus, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. 3. Trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos taip pat gali skirti papildomų lėšų GMES programai. Papildomos lėšos, gautos pagal pirmą pastraipą, laikomos asignuotosiomis pajamomis pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį. 8 straipsnisGMES duomenų ir informacijos politika 1. Duomenų ir informacijos politikos, susijusios su pagal GMES programą finansuojamais veiksmai, tikslai yra šie: 25. skatinimas naudoti ir dalytis GMES informacija ir duomenimis; 26. galimybė atvirai naudotis visa informacija, gauta teikiant GMES paslaugas, ir duomenimis, surinktais naudojantis GMES infrastruktūra, laikantis atitinkamų saugumo reikalavimų; 27. Žemės stebėjimo rinkų Europoje stiprinimas (ypač susijusio į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus) siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; 28. prisidėjimas prie GMES duomenų ir informacijos teikimo tvarumo; 29. parama Europos akademinėms bendruomenėms. 2. Komisija įgyvendina su paslaugų, kosmoso ir in situ komponentais susijusius GMES duomenų ir informacijos politikos tikslus, visų pirma užtikrindama, kad susitarimai dėl subsidijų, viešųjų pirkimų sutartys ir delegavimo susitarimai, sudaryti su GMES paslaugų teikėjais, GMES infrastruktūros operatoriais ir duomenų teikėjais, atitiktų 1 dalyje nurodytus tikslus. 9 straipsnisStebėsena ir vertinimas 1. Komisija atlieka 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą. 2. Komisija iki 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia tarpinio vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ir ex post vertinimo ataskaitą. 10 straipsnisĮgyvendinimo priemonės 1. Komisija priima metinę darbų programą pagal Finansinio reglamento 110 straipsnį ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002[32] 90 ir 166 straipsnius, laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros. 2. GMES programos finansavimui skirtos lėšos taip pat gali būti skiriamos padengti išlaidas, susijusias su pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri tiesiogiai būtina GMES programai valdyti ir jos tikslams pasiekti, ir visų pirma susijusias su tyrimais, posėdžiais, informavimo ir skelbimo veiksmais, ir visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurias Komisija gali patirti valdydama GMES programą. 11 straipsnisKomitetas 1. Komisijai padeda komitetas (toliau – GMES komitetas). 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. 3. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra du mėnesiai. 12 straipsnisBendrijos finansinių interesų apsauga 1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. 2. Pagal šį reglamentą finansuojamiems Bendrijos veiksmams taikoma Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje apibrėžta „pažeidimo“ sąvoka, pagal kurią pažeidimas yra bet kuris Bendrijos teisės nuostatos pažeidimas arba bet kuris sutartinio įsipareigojimo nevykdymas, kylantis dėl ekonominio subjekto veiksmo arba neveikimo, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba būtų padaryta žalos Bendrijų bendrajam biudžetui. 3. Pagal šį reglamentą sudarytuose susitarimuose, įskaitant susitarimus su dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, numatyta, kad Komisija ar bet koks jos įgaliotas atstovas atlieka priežiūrą ir finansų kontrolę, o Audito Rūmai atlieka auditą, prireikus – auditą vietoje. 13 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS GMES pradinių praktinių veiksmų 2011–2013 m. tikslai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų tikslai yra šie: 30. reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugos, grindžiamos Europoje vykdoma veikla, siekiant užtikrinti, kad Žemės stebėjimo duomenys ir išvestiniai produktai būtų pateikti subjektams, į ekstremalias situacijas reaguojantiems tarptautiniu, Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis į įvairių tipų nelaimes, įskaitant meteorologinius pavojus (štormus, gaisrus ir potvynius), geofizinius pavojus (žemės drebėjimus, cunamius, ugnikalnių išsiveržimus ir nuošliaužas), žmogaus sąmoningai ir atsitiktinai sukeltas ir kitas humanitarines katastrofas. Kadangi dėl klimato kaitos ekstremalių situacijų gali daugėti, GMES reagavimas į ekstremalias situacijas būtų svarbi parama prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėms šioje srityje kaip dalis prevencijos, parengties, reagavimo ir atstatymo priemonių Europoje; 31. žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos siekiant užtikrinti, kad Žemės stebėjimo duomenys ir išvestiniai produktai būtų prieinami ir naudingi Europos, nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms, atsakingomis už aplinkos – biologinės įvairovės, dirvožemio, vandens, miškų ir nacionalinių išteklių – stebėseną, taip pat aplinkos politikos įgyvendinimą, geografinės informacijos rinkimą, žemės ūkį, energetiką, miestų planavimą, infrastruktūrą ir transportą. Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos apims klimato kaitos kintamųjų stebėseną; 32. priemonės padėti naudotojams įsisavinti paslaugas, įskaitant techninių sąveikos priemonių, pritaikytų specifinei naudotojų aplinkai, diegimą, mokymą, komunikaciją ir į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus vystymą; 33. prieiga prie duomenų, įskaitant paramą in situ duomenų rinkimui, siekiant užtikrinti, kad Žemės stebėjimo duomenys, gauti iš plataus masto Europos misijų ir kito tipo infrastruktūros, įskaitant in situ infrastruktūrą, būtų renkami ir pateikiami GMES tikslų įgyvendinimui, visų pirma, reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus paslaugų teikimui; 34. GMES pradiniai praktiniai veiksmai siekiant užtikrinti GMES kosmoso komponento, kurį sudaro kosmose esanti Žemės stebėjimo infrastruktūra ir kuriuo siekiama užtikrinti Žemės subsistemų (apima sausumos paviršius, atmosferą ir vandenynus) stebėjimą, priemonių vykdymą. Tai grindžiama esama ar planuojama nacionaline ir Europos kosmoso infrastruktūra ir pagal GMES kosmoso komponento programą sukurta kosmoso infrastruktūra. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Žemės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradinių praktinių veiksmų (2011–2013 m.) pasiūlymas 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA Politikos sritis (-ys): įmonių. Veiklos rūšis (-ys): konkurencingumas, pramonės politika, inovacijos ir verslumas. 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: Nauja biudžeto eilutė – 02.02.15 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2011–2013 m. įsipareigojimams ir 2011–2016 m. mokėjimams. 3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės programos išlaidų kategorija | 02.02.15.XX | Prival. | Dif.[33] | TAIP | TAIP | TAIP | 1a | 02.01.04.05 | Prival. NPI | Dif. | TAIP | TAIP | TAIP | 1a | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Iš viso žmogiškųjų išteklių | 18 | 22 | 24 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Kaip pažymėta Aiškinamojo memorandumo 1 skirsnyje GMES yra Žemės stebėjimo iniciatyva. Ji atliekama kosmose esančiomis (t. y. palydovais) ir su kosmosu nesusijusiomis priemonėmis, įskaitant ore, jūroje ir žemėje ( in situ) esančius įrengimus. Duomenys renkami naudojant palydovus ir in situ infrastruktūrą, apdorojami teikiant informacines paslaugas žemės paviršiaus stebėsenos, jūrų, atmosferos stebėsenos, reagavimo į ekstremalias situacijas, saugumo ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse. Šiuo metu GMES yra bendrai finansuojama Europos, tarpvyriausybiniu ir nacionaliniu lygmenimis, remiantis įvairių dalyvių bendradarbiavimu. Išskyrus ribotą indėlį į reagavimo į ekstremalias situacijas bei žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų teikimą, finansuojamą kaip parengiamieji veiksmai[38], šį įnašą sudaro visų pirma mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą pagal 7-ą BP. Nuo 2011 iki 2013 m. Septintosios bendrosios programos (7-a BP) lėšos bus skiriamos pirmiausia šiems poreikiams. Pirma, pradiniai praktiniai GMES veiksmai turėtų būti atliekami didesniu mastu siekiant pasirengti visos GMES programos, numatomos patvirtinti pagal būsimą daugiametę finansinę perspektyvą (nuo 2014 m. ), įgyvendinimui. Antra, kai kurie parengiamųjų paslaugų projektai, finansuojami pagal 7-ą BP, visų pirma ekstremalių situacijų ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos, buvo pakankamai gerai išplėtoti, kad jie galėtų virsti praktinėmis (t. y. nesusijusiomis su moksliniais tyrimais) paslaugomis dar iki būsimos daugiametės finansinės perspektyvos. Galimybė naudotis praktiniais ekstremalių situacijų žemėlapiais turėtų būti sudaryta kaip įmanoma greičiau, kad civilinės saugos institucijos valstybėse narėse galėtų veiksmingiau reaguoti į žmogaus sukeltas ar stichines nelaimes ir kad būtų skatinamas susijusių šalių bendradarbiavimas tarptautinių ekstremalių situacijų atvejais. Veiksmingas civilinės saugos paslaugų teikimas turi neabejotiną ekonominį poveikį, kadangi jos gali būti didelės svarbos ne vien individų apsaugos, bet ir labai svarbios ekonominės infrastruktūros išsaugojimo požiūriu. Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos padės politikos formuotojams (įskaitant aplinkos agentūras) nustatyti, užtikrinti ir stebėti su žemės naudojimo, žemės paviršiaus keitimo ir miestų valdymo klausimais susijusių veiksmų atitiktį. Reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos priklauso nuo pagalbinės veiklos, pavyzdžiui, galimybės naudotis duomenimis. Paslaugų teikimo metu gauti duomenų rinkiniai turėtų būti prieinami naudotojams kaip daugkartinio naudojimo duomenys, kad su jais būtų galima dirbti toliau, t. y. jie turėtų galėti įsigyti daugkartinio naudojimo licencijas atsižvelgiant į biudžeto galimybes. Be to, reikalinga veikianti infrastruktūra, būtina duomenims rinkti. Šis pasiūlymas yra skirtas viešojo sektoriaus ir privačias organizacijoms bei verslui, teikiantiems su Žemės stebėjimu susijusias paslaugas. 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Kaip parodyta Aiškinamajame memorandume, Bendrijos finansavimas yra labiausiai tinkama intervencija šiems poreikiams tenkinti. Produktai yra Europos masto, todėl valstybės narės nėra pajėgios pakankamu mastu įgyvendinti pasiūlytos priemonės tikslus, kadangi iš skirtingų valstybių narių gauti duomenys turi būti konsoliduoti Europos lygmeniu. Kitų paslaugų (pvz., ribotos geografinės srities ekstremalių situacijų ar teminiai žemės paviršiaus stebėsenos žemėlapiai) teikimą Bendrija galėtų atlikti geriau dėl dviejų priežasčių. Pirma, galima masto ekonomija dėl labiau suderinto ir centralizuoto duomenų, gaunamų iš kosmose esančių ar in situ jutiklių, valdymo. Antra, nekoordinuotas Žemės stebėjimo paslaugų teikimas valstybių narių lygmeniu būtų dubliuojamas ir būtų sunku arba neįmanoma stebėti EB aplinkos teisės aktų įgyvendinimą remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais. Užtikrindama naudojimąsi šiomis paslaugomis didesniam galimų vartotojų skaičiui visoje ES, Bendrija taip pat gali prisidėti prie didžiausios įmanomos tokių paslaugų vertės kūrimo ir prie visokeriopos ekonominės ir socialinės naudos dėl aktyvios į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus plėtros, kas paskatintų naujų darbo vietų kūrimą ir naujas inovacines paslaugas privačiame sektoriuje. Šiuo metu nėra kitų finansinių priemonių, skirtų būtent šiame pasiūlyme nurodytiems poreikiams tenkinti. Tačiau esama sąsajų tarp šios programos įgyvendinimo veiksmų ir mokslinių tyrimų šiose srityse, finansuojamų EB bendrųjų programų lėšomis. Šios sąsajos yra labai pageidautinos, kadangi jos rodo sėkmingą mokslinių tyrimų etapo užbaigimą ir perėjimą į praktinės veiklos etapą, kuris gali būti subsidijuojamas šios programos lėšomis. Komisija užtikrins papildomumą ir derėjimą su kitomis Bendrijos politikos sritimis, visų pirma su konkurencingumo politika, Europos GNSS programomis, asmens duomenų apsaugos, sanglaudos politika[39], INSPIRE ir SEIS. Be to, GMES turėtų būti bendradarbiavimo įrankis, susijęs su vystomuoju bendradarbiavimu, humanitarine pagalba ir ekstremaliomis situacijomis pasaulio mastu ir konkrečiai – Afrikoje. GMES paslaugos taip pat laikomos būtinomis ne vien todėl, kad pagrindiniai tiesioginiai naudotojai yra politikos formuotojai, bet ir todėl, kad jas teikiant skatinama į naudotojus orientuotų paslaugų sektoriaus inovacijos ir plėtra. Todėl GMES visiškai atitinka Lisabonos strategiją. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Pasiūlymas yra susijęs su Bendrijos konkurencingumo, pramonės, inovacijų ir verslumo politika, jo tikslai yra šie: 35. sudaryti galimybę teikti tvarias pradines praktines GMES paslaugas, atsižvelgiant į naudotojų, įskaitant viešosios politikos formuotojus ir privačius piliečius, poreikius; 36. užtikrinti GMES paslaugų teikimui būtinos stebėjimo infrastruktūros tvarumą; 37. sudaryti geresnes galimybes plačiau naudotis privačiam sektoriui informacijos šaltiniais taip skatinant diegti inovacijas pridėtinę vertę kuriantiems paslaugų teikėjams. Visų pirma, Žemės stebėjimu grindžiamų paslaugų plėtra yra svarbi priemonė šio sektoriaus pramonei ir susijusio vertikalaus sektoriaus konkurencingumui ir inovacijoms skatinti. Tvariam su Žemės stebėjimu susijusių paslaugų teikimui Europoje užtikrinti vis dar reikalinga nuolatinė viešojo sektoriaus intervencija. Taip yra ne tik todėl, kad rinka ne visada sugeba tenkinti įvairius visuomenės poreikius, bet ir todėl, kad į naudotojus orientuotų paslaugų sektorius nėra susiformavusi rinka, ji labai priklauso nuo viešojo sektoriaus finansavimo, o jos plėtra iki dabar rimtai trikdoma dėl pagrindinių paslaugų ir jų dėka gaunamų duomenų prieinamumo ir ilgalaikio teikimo neapibrėžtumo. Todėl pirmiau minėtų konkrečių tikslų įgyvendinimas prisidėtų prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo inovatyviame sektoriuje, kurio vertikalų segmentą sudaro daugiausia MVĮ. Šios paslaugos pagerintų pagrindinių duomenų, reikalingų politikos formavimui vietiniu ir regioniniu lygmenimis žemės ūkio, įskaitant miškininkystę, ir vandens ūkio valdymo srityse, prieinamumą. Pavyzdžiui, jos galėtų prisidėti gerinant kelių tinklo planavimą ir priežiūrą. Neabejotinai tai padės ir geriau įvertinti klimato kaitos poveikį. Tikimasi, kad reagavimo į ekstremalias situacijas komponentas padės veiksmingiau teikti civilinės saugos paslaugas, neprarasti žmonių gyvybių ir mažinti žalą kritinės kritinės svarbos ekonominei infrastruktūrai, kadangi bus sudarytos galimybės geriau numatyti įvykius teritorijose, kuriose galimas pavojus aplinkai, laiku suteikti tikslaus kartografavimo paslaugas įvykus katastrofoms ir geriau valdyti krizes joms jau įvykus. Veiklos tikslai, jos rezultatai, pasekmės ir susiję rodikliai apibendrinami toliau pateiktoje lentelėje. Veiklos tikslas | Rezultatas | Rezultato tikslinis rodiklis | Pasekmės | Pasekmių rodikliai | Poveikis | Poveikio rodikliai | 1. Sudaryti galimybę teikti reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugos | 1.1. Europos kartografavimo paslaugos reaguojant į ekstremalias situacijas | Aktyvesnis kartografavimas pagal paklausą Europos lygmeniu | Geresnės galimybės žemėlapius pateikti ir tai padaryti laiku | Paklausos tenkinimas pagal esamo biudžeto galimybes | Sudaryta galimybė laiku ir patikimai naudotis duomenimis ir informacija, gauta įgyvendinant veiksmą | Atitinkamų naudotojų pasitenkinimo laipsnis | 1.2. Integruoti produktai, skirti naudoti reaguojant į ekstremalias situacijas | Aktyvesnis tikslinis kartografavimas pagal paklausą | Geresnis tikslinio regioninio kartografavimo paslaugų prieinamumas | 2. Sudaryti galimybę teikti žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos | 2.1. Periodinės žemės paviršiaus kartografavimo paslaugos | Visos Europos žemės paviršiaus ir karštųjų taškų žemės paviršiaus kartografavimo paslaugos | Geresnis kartografavimo paslaugų prieinamumas Nuolatinis duomenų srautas | Paklausos tenkinimas pagal esamo biudžeto galimybes | 2.2. Dinaminės žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos | Esminių su klimatu susijusių kintamųjų duomenys, pateikiami kasdien | 3. Pagalba naudotojams įsisavinti paslaugas | 3. Pagalbos naudotojams įsisavinti praktines paslaugas priemonės | Susijusios priemonės (įskaitant sąveikos įrenginius ir mokymą) skatinant vartotojus naudotis informacija | Veikiantys techniniai sąveikos įrenginiai ir naudotojų informuotumas apie juos | Geresnis naudotojų informuotumas ir didesnis naudojimasis paslaugomis | 4. Teikti finansinę paramą su GMES kosmoso komponentu susijusiai veiklai | 4. Įprastinė 1A, 2A ir 3A kontrolinių palydovų veikla[40] ir su duomenų prieiga susijusios antžeminio segmento priemonės | Subsidijos kontrolinių palydovų veiklai | Užtikrinta įprastinė trijų kontrolinių palydovų veikla | Nėra veiklos pertrūkių | Rutininė veikla užtikrinta veiksmo įgyvendinimo laikotarpiu | 5. Duomenų įsigijimas ir teikimas | 5. Duomenų viešieji pirkimai remiant praktines paslaugas | Sutartys dėl duomenų įsigijimo (prieigos) | Daugkartinio naudojimo licencijos dėl duomenų | Geresnis duomenų aprūpinimas ir prieinamumas | 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) Toliau nurodykite metodą (-us)[41], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. X Centralizuotas valdymas Tiesioginis, vykdomas Komisijos Netiesioginis, perduodama: ( vykdomosioms įstaigos X Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje X nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas Tarptautinės organizacijos Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas: kartu su valstybėmis narėmis kartu su trečiosiomis šalimis X Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Įvairius veiksmus Komisija įgyvendins tiesiogiai naudodama: - subsidijas, skiriamas atviro kvietimo teikti pasiūlymus būdu; - subsidijas, skiriamas tiksliniams gavėjams, nurodytiems metinėje darbų programoje; - konkursus. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Stebėsenos sistema bus įdiegta siekiant užtikrinti aukščiausios kokybės rezultatus ir veiksmingiausią išteklių panaudojimą. Stebėsena bus vykdoma visą programos laikotarpį. Ji bus grindžiama grįžtamuoju ryšiu apie programos vykdymą iš tikslinių naudotojų ir paramos gavėjų, įskaitant duomenų peržiūrą ir duomenų rinkimą tikslinių apklausų būdu. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Atliktas išplėstinis poveikio vertinimas, apimantis ex ante vertinimo reikalavimus. Atlikus esamų politinių galimybių lyginamąjį vertinimą, buvo nustatyta prioritetinė galimybė, buvo įvertintas jos poveikis, rizika bei prielaidos, ekonominis efektyvumas. Šis pasiūlymas visiškai atitinka vertinimo išvadas. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Šis pasiūlymas grindžiamas GMES kaip mokslinių tyrimų iniciatyvos plėtojimo per pastaruosius dešimt metų patirtimi. Patirtis rodo, kad būtina remti kai kurių pagrindinių Žemės stebėjimo paslaugų teikimą siekiant gauti visapusišką jau padarytų investicijų naudą ir reaguoti į nustatytus poreikius, nors mokslinių tyrimų finansavimas vis dar reikalingas toliau plėtojant GMES. 6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Praėjus aštuoniolikai mėnesių nuo programos pradžios bus atliktas gautų rezultatų ir programos įgyvendinimo kokybės išorinis tarpinis vertinimas. Po dvejų metų nuo programos pabaigos bus pateiktas programos rezultatų ir poveikio išorinis ex post vertinimas. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Už administracinę sutarčių, subsidijų ir susijusių mokėjimų stebėseną bus atsakingos centrinės Komisijos tarmybos ir (arba) EB delegacijos subsidijų gavėjų šalyse. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į išlaidų pobūdį (atitikimas reikalavimams), biudžeto laikymąsi (faktinės išlaidos) ir pagrindžiančių bei kitų atitinkamų dokumentų tikrinimą. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO | 2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[42] (XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 | B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 | Darbuotojai, finansuojami[43] pagal XX 01 02 straipsnį | 1 | 2 | 3 | Pagal XX 01 04/05 str. finansuojami kiti darbuotojai[44] | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO | 18 | 22 | 24 | GD sieks racionalizuoti savo organizacinę struktūrą didesnių sinergijų paieškos būdu ir peržiūrėti darbuotojų išteklius atsižvelgdamas į tuometines aplinkybes ir į Komisijos atliekamos žmogiškųjų išteklių patikros duomenis. Tikimasi, kad pakankamai panaudojant šias vidinio perskirstymo priemones bus galima rasti daugumą darbuotojų, reikalingų šiai iniciatyvai įgyvendinti. Jeigu šio proceso metu nebus rastas visas reikalingų darbuotojų skaičius, GD – naudotojai pateiks paraišką žmonių išteklių poreikiams subalansuoti per atitinkamą MPS ciklą. 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas - Politikos pareigūnai (AD/DNE): atsakingi už su programa susijusios politikos planavimą ir bendrą koordinavimą; - Programos vadovai (AD): atsakingi už programos įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. - Programos vadovų asistentai (AST): atsakingi už pagalbą programos vadovams vykdant jų užduotis; - finansiniai ir sutarčių administravimo asistentai (AST/pagal sutartis dirbantys darbuotojai): atsakingi už dotacijų ir sutarčių administravimą. - Administracijos asistentai (AST): atsakingi už administracinę pagalbą ir sekretoriato paslaugų teikimą. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti. ( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams. X Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu. X Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant esamus valdančio GD išteklius (vidinis perskirstymas) ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP. Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/0, administracinio valdymo išlaidos) Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai ir vėliau | IŠ VISO | 1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) | Vykdomosios įstaigos[45] | Kita techninė ir administracinė pagalba | -intra muros | -extra muros[46] | 1 | 2 | 2 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 1 | 2 | 2 | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 straipsnį (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,06 | 0,14 | 0,2 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 2,1 | 2,5 | 2,8 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 122 000 EUR vienam pareigūnui per metus 73 000 EUR vienam deleguotam nacionaliniam ekspertui per metus 64 000 EUR vienam pagal sutartį dirbančiam darbuotojui per metus Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. 2011 – 1 darbuotojas, dirbantis pagal sutartį 2012 – 1 darbuotojas, dirbantis pagal sutartį ir 1 deleguotas nacionalinis ekspertas 2013 – 2 darbuotojai, dirbantys pagal sutartį ir 1 deleguotas nacionalinis ekspertas 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos Daugiausia 20 dviejų dienų trukmės komandiruočių per metus, kurių vidutinės vienos dienos išlaidos – 750 EUR = 30 000 EUR 6 dviejų dienų trukmės posėdžiai dalyvaujant vidutiniškai 30 dalyvių – 1044 EUR kiekvienam dalyviui (860 EUR kelionė + 92 EUR dienpinigiai * 2 dienų) = 187 920 EUR 3 komiteto posėdžiai: 860 EUR vienam dalyviui * 54 dalyviai (per metus) = 139 320 EUR Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus. 8.2.7. Įgyvendinimas – žmogiškieji ištekliai Šiam veiksmui reikalingiems žmogiškiems ištekliams apskaičiuoti buvo atliktos šios analizės: - įvairiems rezultatams pateikti reikalingų įgyvendinimo priemonių nustatymas; - įgyvendinimo priemonėms atlikti reikalingų užduočių pagrindinių plataus pobūdžio kategorijų nustatymas; - užduočių pasikartojimo atliekant veiksmą skaičiaus nustatymas; - darbuotojų skaičiaus, reikalingo užduočiai atlikti per metus, nustatymas (visos darbo dienos ekvivalentais). Įgyvendinimo priemonių suvestinė Veiklos tikslai | Rezultatas | Įgyvendinimo priemonės | 1. Sudaryti galimybę teikti reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugos | 1.1. Europos kartografavimo paslaugos reaguojant į ekstremalias situacijas | Viešieji greito kartografavimo esant paklausai paslaugos pirkimai kitos kartografavimo esant paklausai, apimančių skirtingus reagavimo ciklo etapus, paslaugos; referencinis kartografavimas; žemėlapių validavimas ir kontrolė; duomenų archyvavimo ir sklaidos funkcijos. Viešųjų pirkimų ciklo valdymas. Tolesnės paslaugos. Kitų atitinkamų paslaugų teikėjų veiklos koordinavimas. | 1.2. Integruoti produktai, skirti naudoti reaguojant į ekstremalias situacijas | Kvietimas teikti pasiūlymus dėl tikslinių subsidijų, skirtų atitinkamoms šios srities organizacijoms, dirbančioms su konkrečia galutiniams vartotojams skirta informacija remiantis ES lygmeniu pateiktais duomenimis. Kvietimo teikti pasiūlymus ciklo valdymas. Tolesni subsidijų teikimo įgyvendinimo veiksmai. Skirtingų civilinės saugos organizacijų veiksmų koordinacija. | 2. Sudaryti galimybę teikti žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos | 2.1. Periodinės žemės paviršiaus kartografavimo paslaugos | Europinio lygmens priemonės Viešieji paslaugų Europos lygmeniu pirkimai: išankstinio vaizdų apdorojimo; prieigos prie referencinių duomenų; daugkartiniai žemės paviršiaus ir žemės paviršiaus pakeitimų stebėsenos produktai; žemėlapių validavimas ir kontrolė; duomenų archyvavimo ir sklaidos funkcijos. Viešųjų pirkimų ciklo valdymas. Tolesnės paslaugos. Kitų atitinkamų paslaugų teikėjų veiklos koordinavimas. Regioninio lygmens priemonės: kvietimas teikti pasiūlymus dėl tikslinių subsidijų, skirtų šios srities organizacijoms, siekiant gauti išvestinius konsoliduotus Europos masto duomenis iš valstybių narių turimų duomenų, taikant bendrą į tikslus orientuotą modelį. Tolesni subsidijų teikimo įgyvendinimo veiksmai. Būtinas atitinkamų organizacijų veiksmų koordinavimas. | 2.2. Dinaminės žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos | Viešieji globalaus masto biogeofizinių parametrų, matuojamų realiu laiku, kasdieninių duomenų teikimo paslaugų pirkimai. Viešųjų pirkimų ciklo valdymas. Tolesnės paslaugos. Kitų atitinkamų paslaugų teikėjų veiklos koordinavimas. | 3. Pagalba naudotojams įsisavinti paslaugas | 3. Pagalbos naudotojams įsisavinti praktines paslaugas priemonės | Viešieji paslaugų, teikiamų siekiant skatinti galutinius vartotojus naudotis duomenimis ir informacija ir įterpti GMES paslaugas į specifinę naudotojo aplinką bei informacijos srautą, pirkimai. Viešųjų pirkimų ciklo valdymas. Tolesnės paslaugos. Kitų atitinkamų paslaugų teikėjų veiklos koordinavimas. | 4. ir 5. Finansinė parama GMES kosmoso komponentui ir duomenų prieinamumui | 4. Įprastinė 1A, 2A ir 3A kontrolinių palydovų veikla, su duomenų prieiga susiję antžeminiai veiksmai ir duomenų prieinamumo susitarimai su duomenų savininkais | Europos kosmoso agentūros vykdomos veiklos finansavimas, galimas jų bendras valdymas. Susitarimo dėl bendro valdymo administravimas. Viešieji in situ duomenų pirkimai ir viešųjų pirkimų ciklo valdymas. Tolesni su atitinkama veikla susiję veiksmai. | Kiekvienam rezultatui ir užduočiai reikalingi žmogiškieji ištekliai Rezultatas | Užduoties plataus pobūdžio kategorija | Užduočių skaičius | 2011 m. (visos darbo dienos ekvivalentai) | 2012 m. (visos darbo dienos ekvivalentai) | 2013 m. (visos darbo dienos ekvivalentai) | 1.1. Europos kartografavimo paslaugos reaguojant į ekstremalias situacijas | a) viešųjų pirkimų planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 1 | 1 | b) tolesni su sudarytomis kartografavimo paslaugų sutartimis susiję veiksmai | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Europos masto kartografavimo koordinavimas | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 | d) finansinių duomenų apdorojimas ir tolesnė administracinė veikla | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Iš viso pagal 1.1 | 1,75 | 1,5 | 2 | 1.2. Integruoti produktai, skirti naudoti reaguojant į ekstremalias situacijas | a) subsidijos – kvietimų teikti pasiūlymus planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 | b) tolesni su konkrečia kartografavimo veikla susiję veiksmai | 15 | 0,25 | 1 | 1 | c) atitinkamų verslo subjektų veiklos koordinavimas Europos lygmeniu | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | d) finansinių duomenų apdorojimas ir tolesnė administracinė veikla | 15 | 1 | 1.5 | 1.5 | Iš viso pagal 1.2 | 2,5 | 3,5 | 3,5 | Iš viso pagal 1 tikslą | 4,25 | 5 | 5,5 | 2.1. Periodinės žemės paviršiaus kartografavimo paslaugos | a) viešųjų pirkimų planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 3 | 1 | b) tolesni su sudarytomis paslaugų sutartimis susiję veiksmai | 9 | 0,5 | 1 | 2 | a) subsidijos – kvietimų teikti pasiūlymus planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | d) tolesni su subsidijomis susiję veiksmai | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 | c) atitinkamų verslo subjektų veiklos koordinavimas Europos lygmeniu | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | d) finansinių duomenų apdorojimas ir tolesnė su viešaisiais pirkimais ir subsidijomis susijusi administracinė veikla | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 | Iš viso pagal 2.1 | 3,75 | 5 | 6,5 | 2.2 Dinaminės žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos | a) viešųjų pirkimų planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 1 | 0,75 | b) tolesni su sudarytomis paslaugų sutartimis susiję veiksmai | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | c) sklaidos ir susijusios priemonės | 3 | 0,75 | 0,75 | d) finansinių duomenų apdorojimas ir tolesnė administracinė veikla | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | Iš viso pagal 2.2 | 1,75 | 2 | 2 | Iš viso pagal 2 tikslą | 5,5 | 7 | 8,5 | 3. Praktinių paslaugų įsisavinimas | a) viešųjų pirkimų planavimas, skelbimas, vertinimas ir sutarčių sudarymas | 1 | 1 | b) tolesni su sudarytomis paslaugų sutartimis susiję veiksmai | 2 | 0,5 | 0,5 | c) koordinavimo veikla | 2 | 0,5 | 0,5 | d) finansinių duomenų apdorojimas ir tolesnė administracinė veikla | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | Iš viso pagal 3 tikslą | 1,25 | 1,5 | 1,5 | 4. ir 5. GMES kosmoso praktinė veikla ir duomenų prieinamumas | a) susitarimo su Europos kosmoso agentūra dėl bendro valdymo parengimas | 1 | 1 | b) susitarimo vykdymo priežiūra | 3 | 1 | 1 | c) koordinavimas nacionaliniu (valstybių narių) lygmeniu | 3 | 0,5 | 0,5 | d) administracinė ir finansinė susitarimo vykdymo stebėsena | 3 | 0,5 | 0,5 | Iš viso pagal 4 ir 5 tikslus | 1 | 2 | 2 | Valdymas, ekspertų konsultacijos ir bendras vadovavimas | a) valdymas – skyrių vadovai | 3 | 1 | 1 | 1 | b) finansavimo koordinavimas | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | c) teisės konsultantai | 3 | 0,5 | 1 | 1 | d) kosmoso specialistai | 3 | 1 | 1 | 1 | c) vartotojo sąsaja – kontaktiniai asmenys | 3 | 1 | 1 | 1 | f) sekretoriatas | 3 | 2 | 2 | 2 | Iš viso bendram vadovavimui | 6 | 6,5 | 6,5 | Iš viso reikalingų žmogiškųjų išteklių | 18 | 22 | 24 | [1] Žr. Komunikatą „Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema. Mums rūpi saugesnė planeta“, COM(2008) 748, 2008 11 12, (2008 m. komunikatas). [2] Pagal 6-ą BP ES išleido 100 mln. EUR GMES projektams, o Europos kosmoso agentūra investavo dar 100 mln. EUR į GMES paslaugų projektus. Pagal 7-os BP kosmoso temą, specifinę bendradarbiavimo programą ES skirs 430 mln. EUR GMES paslaugų projektų ir šioms paslaugoms reikalingų duomenų įsigijimui 2007–2013 m. Papildomi 624 mln. EUR iš 7-osios BP kosmoso temos lėšų bus skirti Europos kosmoso agentūros GMES kosmoso komponento programai, kuriai iš viso skirta (įskaitant Europos kosmoso agentūros valstybių narių lėšas) 2246 mln. EUR (2008 m. ekonominėmis sąlygomis). [3] Visų pirma, Europos politikos formuotojai neturi pakankamos kokybės konsoliduotų duomenų Europos ar pasauliniu lygmeniu. [4] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) . [5] COM(2005) 565, 2005 11 10. [6] Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EK, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Finansinio reglamento, taikomo bendram Europos bendrijų biudžetui (OL L 248, 2002 9 16, p.1), 49 straipsnio 6 dalies b punktą. [7] COM (2006) 231, 2006 9 22. [8] 1998 m. birželio 25 d. Orho konvencija dėl galimybės naudotis informacija, visuomenės dalyvavimo sprendimų priėmime ir galimybės dalyvauti sprendžiant teisingumo ir aplinkos klausimus suteikia kiekvienam galimybę gauti viešojo sektoriaus institucijų turimą aplinkos informaciją („informacijos aplinkos klausimais prieinamumas“), dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais ir persvarstyti procedūras, kad būtų galima kvestionuoti priimtus, neatsižvelgiant į pirmiau minėtas teises ar aplinkos teisę apskritai, viešuosius sprendimus („teisingumo prieinamumas“). [9] Taip pat žr. 1.4 skirsnį. [10] Esamos kosmoso misijos, kurios teikia duomenis GMES, yra Spot, TerraSAR-X, EUMETSAT palydovai, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird ir ENVISAT. [11] Europos kosmoso agentūra šiuo metu rengia penkias kontrolines misijas pagal jos GMES kosmoso komponento programą. [12] OL L 108, 2007 4 25, p. 1. [13] Būtų įtrauktos Europos aplinkos agentūra (EEA), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), Europos Sąjungos palydovų centras (EUSC), Europos gynybos agentūra (EDA) ir Europos operatyvinio bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX). [14] Kaip pažymėta 2008 m. komunikate, Komisija toliau nagrinės, ar didėjančios rinkos galimybės ir sąnaudomis pagristi naudotojo mokesčiai galėtų leisti sumažinti viešojo sektoriaus investicijų dalį po 2014 m. [15] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [16] OL C , , p. . [17] OL C , , p. . [18] OL C , , p. . [19] OL C , , p. . [20] OL C 136, 2007 6 20, p. 1. [21] OL L 261, 2004 8 6, p. 64. [22] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [23] OL L 400, 2006 12 30, p. 1. [24] COM(2008) 748, 2008 11 12. [25] OL L 108, 2007 4 25, p. 1. [26] COM(2008) 46 galutinis. [27] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [28] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [29] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [30] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [31] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [32] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [33] Diferencijuotieji asignavimai. [34] Išlaidos, nepriklausančios xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [35] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [36] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių. [37] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [38] Pagal Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies b punktą. [39] Bendrijos strateginėse sanglaudos politikos 2007–2013 m. gairėse, 1.1.2 skirsnyje pabrėžiamas būtinumas stiprinti aplinkos apsaugos ir ekonomikos augimo sąsajas ir daroma konkreti nuoroda į GMES. [40] Kontroliniai palydovai yra kosmoso misijos, parengtos pagal Europos kosmoso agentūros pasirenkamąją programą, bendrai finansuojamą ES. [41] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. [42] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [43] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [44] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [45] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [46] Techninė ir administracinė pagalba, susijusi su subsidijų 1 veiksmui ir žemės paviršiaus stebėsenai koordinavimu valstybių narių lygmeniu. [47] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.