Pasiūlymu iškeliamas 2030 m. ES lygmens privalomas 30 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Tokia ilgalaikė perspektyva padės valstybėms narėms ir investuotojams planuoti savo politiką bei investicijas ir savo strategijas pritaikyti prie energijos vartojimo efektyvumo aspekto. Šis tikslas, kurio bus siekiama atitinkama ES, nacionaline ir regionine politika, Europai bus visokeriopai naudingas. Jį įgyvendinus, energijos bus suvartojama 17 % mažiau nei 2005 m. Dėl jo augs ekonomika ir apie 0,4 % (70 mlrd. eurų) padidės BVP. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas padės Europos įmonėms būti konkurencingesnėms, nes jos galės sumažinti savo kaštus (tikimasi, kad vidutinės elektros energijos kainos namų ūkiams ir pramonei sumažės 161–157 eurų už megavatvalandę). Be to, jis paskatins vietos verslo galimybes ir darbo vietų kūrimą – apskaičiuota, kad iki 2030 m. visuose sektoriuose (ypač statybų) bus sukurta 400 000 papildomų darbo vietų, be kita ko, didėjant kvalifikuoto rankų darbo paklausai. Pastatų sektorius – didžiausias pavienis energijos vartotojas Europoje, suvartojantis 40 % galutinės energijos, taigi 30 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas šiame sektoriuje gali padaryti didelį poveikį. Galiausiai 4,5–8,3 mlrd. eurų turėtų sumažėti taršos kontrolės ir sveikatos priežiūros sąnaudos ir labai pagerėti energijos tiekimo saugumo padėtis – 2030 m. dujų importas sumažėtų 12 %.

–EVED 7 straipsnio įgyvendinimo vertinimo galutinė ataskaita (Final Report evaluating the implementation of Article 7 of the EED), Ricardo-AEA/ CE Delft.

–Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų išlaidų ir naudos analizės galutinės ataskaitos projektas (Draft final Report on assessing costs and benefits of the EEOSs), RAP.

–Analizė, pateikta EVED 7 straipsnio poveikio vertinimo tikslais (Analysis provided to the impact assessment of Article 7, EED), Ricardo AEA/CE Delft (kuri yra 7 straipsnio trečio tęstinio tyrimo dalis).

–Individualaus šilumos, vėsumos ir namų ūkiams tiekiamo karšto vandens suvartojimo daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose sąnaudų tikslaus ir teisingo paskirstymo geriausios patirties analizė ir gairės, skirtos padėti įgyvendinti atitinkamas Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo 9–11 straipsnių nuostatas (Analysis of good practices and development of guidelines for accurate and fair allocation of costs for individual consumption of heating, cooling and domestic hot water in multi-apartment and multi-purpose buildings to support the implementation of relevant provisions of the Articles 9-11 of the Directive 2012/27/EU on energy efficiency), Empirica.

1 ir 3 straipsnių pakeitimai padaryti naudojantis Atėnų nacionalinio technikos universiteto sukurtu energijos sistemos modeliu PRIMES. Be to, makroekonominiam modeliavimui ir analizei atlikti pasitelktos Atėnų nacionalinio technikos universiteto, „Cambridge Econometrics“ ir „Ernst and Young“ specialistų žinios.

• Poveikio vertinimas

Apsvarstytos šios galimybės: Svarstant tikslo dydį, įvertintos galimybės nustatyti pirminės energijos suvartojimo sumažinimo 27 %, 30 %, 33 %, 35 % ir 40 %, palyginti su 2007 m. lygiu, tikslą. Formuluojant tikslą išanalizuotos galimybės nustatyti pirminės ir (arba) galutinės energijos suvartojimo, sutaupymo arba energijos vartojimo intensyvumo tikslą. Svarstant tikslo pobūdį įvertintos šios galimybės:

–1 galimybė – orientaciniai ES ir nacionaliniai tikslai;

–2 galimybė – privalomas ES tikslas;

–3 galimybė – privalomi valstybių narių tikslai.

Dėl 7 straipsnio svarstyta:

–1 galimybė – nesiimti jokių veiksmų ES mastu, t. y. toliau teikti gaires dėl reguliavimo sistemos ir vykdymo užtikrinimo iki 2020 m.;

–2 galimybė – 7 straipsnio taikymą pratęsti iki 2030 m.;

–3 galimybė – 7 straipsnio taikymą pratęsti iki 2030 m., supaprastinti ir atnaujinti nuostatas;

–4 galimybė – 7 straipsnio taikymą pratęsti iki 2030 m., padidinti taupymo normą.

Dėl 9–11 straipsnių svarstyta:

–1 galimybė – geresnis įgyvendinimas ir tolesnis gairių teikimas (ne teisėkūros galimybė);

–2 galimybė – nuostatų aiškesnis suformulavimas ir atnaujinimas, įskaitant tam tikrų nuostatų konsolidavimą siekiant, kad jie labiau derėtų su energijos vidaus rinkos teisės aktais.