Kaip nurodyta šios iniciatyvos veiksmų plane, problema, kurią reikia išspręsti, yra nepakankamas moterų aktyvumas užimtumo srityje, visų pirma dėl to, kad nėra vaikų arba priklausomų artimųjų turinčių asmenų lygaus priežiūros ir profesinių pareigų pasidalijimo. 2015 m. ES vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumai (20–64 m. amžiaus grupėje) siekė 11,6 procentinio punkto (pp). Šia iniciatyva siekiama spręsti menko moterų aktyvumo darbo rinkoje problemą, imantis vieno iš pagrindinių jos veiksnių – nelygaus moterų ir vyrų dalijimosi priežiūros pareigomis. Didžiausias vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumas darbo rinkoje stebimas vaikų ir kitų priežiūros pareigų turinčių asmenų grupėse. Nustatyta, kad vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumas gerokai didesnis šeimose, kurios turi vaikų. 2015 m. vidutinis vieną jaunesnį nei 6 metų vaiką turinčių moterų užimtumo lygis buvo 8,8 procentinio punkto mažesnis už mažų vaikų neturinčių moterų, o keliose šalyse šis skirtumas yra didesnis nei 30 procentinių punktų. Moterys taip pat daug dažniau negu vyrai imasi pagyvenusių ar priklausomų giminaičių neformaliosios priežiūros pareigų . Viena iš pagrindinių šios problemos priežasčių yra netinkama profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo politika. Duomenys rodo, kad dėl nepakankamų galimybių naudotis vaikų ar priklausomų giminaičių priežiūros atostogomis, atostogų sistemos modelio, kuriuo sudaromos nepalankios sąlygos moterims ir vyrams priežiūros pareigas dalytis po lygiai, ribotų galimybių naudotis susitarimais dėl lanksčių darbo sąlygų ir nepakankamų formaliosios priežiūros paslaugų didėja moterų užimtumo problemos. Ekonominės paskatos nedirbti (pavyzdžiui, paskatos nedirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims, kurios didžiausią poveikį daro moterims) gali dar labiau padidinti moterų ir vyrų nelygybę dalijantis priežiūros pareigomis ir tapti vyrų ir moterų užimtumo skirtumo didėjimo veiksniu.

ES lygmens veiksmai turi didelę papildomą naudą sprendžiant klausimus, išvardytus apibrėžiant problemą. Pirma, esama padėtis rodo, kad ES lygmens veiksmai daro didelį poveikį valstybių narių teisinėms sistemoms. Šia iniciatyva aprėpiamoje politikos srityje (t.y. dėl motinystės ir vaiko priežiūros atostogų) teisės aktai priimami visose valstybėse narėse tik tuo atveju, kai priimti ES lygmens teisės aktai. Jei valstybėse narėse yra atitinkamos teisinės nuostatos, jomis užtikrinamos nevienodo ilgio atostogos ir nevienodo dydžio išmokos; dėl to gali būti užtikrinamos nelygios teisės, nevienoda ES piliečių apsauga visoje ES ir gali atsirasti darbo rinkų veikimo skirtumų. Antra, turima informacija grindžiamos prognozės aiškiai rodo, kad tik ES lygmens veiksmais galima užtikrinti, kad bus padaryta pakankama pažanga visose valstybėse narėse. Darbdaviai, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės, patys savaime gali neskubėti diegti daugiau profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemonių, atsižvelgdami į trumpojo laikotarpio išlaidas ir galimą administracinę naštą. Valstybės narės gali neskubėti taisyti šių trūkumų atitinkamos srities reglamentais, nes joms gali atrodyti, kad dėl to jų bendrovės atsidurs nepalankesnėje padėtyje lyginant su kitų valstybių narių bendrovėmis. Atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis ES įmonių prekiauja ES viduje, ES lygmens veiksmais galima sušvelninti šiuos rūpesčius ir sukurti visiems vienodas sąlygas, kartu atsižvelgiant į poreikį vengti papildomos naštos įmonėms, visų pirma MVĮ, ir užtikrinant, kad visos valstybės narės judėtų ta pačia kryptimi. Trečia, ES lygmens intervencija būtų galima sušvelninti kai kuriose valstybėse narėse ryškėjančias tendencijas mažinti profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo nuostatų. Iš tiesų dėl dabartinės krizės valstybių narių politikos prioritetai išsiskyrė ir nacionalinių valdžios institucijų dėmesys skiriamas kitiems klausimams (visų pirma turintiems duoti trumpalaikės naudos). Pagaliau klausimams, susijusiems su profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir per menku moterų dalyvavimu darbo rinkoje, būdingas aiškus europinis horizontalusis matmuo. Menkas moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra kliūtis siekiant su lyčių lygybe, skurdo mažinimu ir parama užimtumo ir ekonomikos augimui susijusių ES tikslų.