C 441/5

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens migracijos ir pabėgėlių reikalų kontekste

(2018/C 441/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

1. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnio 2 dalį ( 1 ) , kurioje teigiama, kad Sąjunga savo veiksmais siekia „skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime“;

2. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 4 ir 5 dalis ( 2 ) , kuriose teigiama, kad Europos Parlamentas ir Taryba gali nustatyti paskatų teikimo priemones, siekiant skatinti trečiųjų šalių piliečių integraciją, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimą. Tai neturi įtakos valstybių narių teisei nustatyti į jų teritoriją iš trečiųjų šalių ieškoti darbo atvykstančių trečiųjų šalių piliečių priėmimo apimtis;

3. inter alia , 21 straipsnyje (Diskriminacijos uždraudimas), 23 straipsnyje (Moterų ir vyrų lygybė) ir 24 straipsnyje (Vaiko teisės). Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ( 3 ) , ypač principus, pripažįstamus,, 21 straipsnyje (Diskriminacijos uždraudimas), 23 straipsnyje (Moterų ir vyrų lygybė) ir 24 straipsnyje (Vaiko teisės).

5. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Komisijos komunikatą „2020 m. Europa“, kuriame pripažįstama, kad „darbas su jaunimu atlieka neformaliojo mokymosi galimybių suteikimo visam jaunimui funkciją“ ( 6 )

6. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl darbo su jaunimu ( 7 ) , kurioje raginama gerinti darbo su jaunimu išmanymą ir stiprinti darbo su jaunimu vaidmenį, visų pirma skatinant, remiant ir plėtojant darbą su jaunimu įvairiais lygiais;

7. Deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą (2015 m. Paryžiaus deklaracija) ( 8 )

8. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec (2016)7 dėl jaunimo galimybių naudotis savo teisėmis ( 9 )

9. Europos Komisijos komunikatą dėl trečiųjų šalių piliečių integravimo veiksmų plano ( 10 )

10. Europos Komisijos komunikatą dėl vaikų migrantų apsaugos ( 11 ) ir Tarybos išvadas dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos ( 12 ) , kuriose pabrėžiama būtinybė apsaugoti visus vaikus, neatsižvelgiant į jų statusą, ir visada pirmiausia atsižvelgti į vaiko, įskaitant nelydimus vaikus ir nuo savo šeimos atskirtus vaikus, interesus, visapusiškai laikantis JT vaiko teisių konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo;

11. ES darbo su jaunimu, orientuoto į pabėgėlius ir trečiųjų šalių pilietybę turinčius jaunuolius, ekspertų grupės politikos rekomendacijas;

PRIPAŽĮSTA, KAD:

1. darbas su jaunimu yra plati sąvoka, apimanti labai įvairią jaunimo, su jaunimu vykdomą ir jam skirtą socialinio, kultūrinio, šviečiamojo ar politinio pobūdžio veiklą. Tokia veikla taip pat apima sportą ir jaunimui skirtas paslaugas. Darbas su jaunimu priklauso užklasinio ugdymo, taip pat specialios laisvalaikio veiklos, kurią organizuoja su jaunimu dirbantys asmenys ( 13 ) – specialistai arba savanoriai, taip pat ir jaunimo lyderiai, sričiai ir yra grindžiamas neformaliojo mokymosi procesais bei savanorišku dalyvavimu ( 14 ) . Darbas su jaunimu iš esmės yra socialinė praktika – dirbama su jaunuoliais ir visuomenėmis, kuriose jie gyvena, palengvinamos galimybės jaunuoliams aktyviai dalyvauti ir įsitraukti į savo bendruomenes ir sprendimų priėmimo procesą ( 15 )

2. darbe su jaunimu daugiausia orientuojamasi į jaunuolius, kurie yra visos susijusios politikos, metodų ir veiklos centre. Jaunuoliai, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius ( 16 ) , laikomi kompetentingais asmenimis, kurie turi gebėjimų bei stipriųjų pusių ir yra pajėgūs kurti savo ateitį;

3. darbo su jaunimu realijos ir praktika skiriasi priklausomai nuo vietos, regioninio ir nacionalinio konteksto. Visomis siūlomo bendradarbiavimo formomis siekiama prisidėti prie šio įvairialypio paveikslo ir nesiekiama jo apriboti derinimo priemonėmis;

4. pagrindiniai darbo su jaunimu principai, be kita ko, yra šie – svarbu propaguoti Europos vertybes, lyčių lygybę ir kovoti su visų formų diskriminacija, gerbti teises ir laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos principų, atsižvelgiant į galimus jaunuolių gyvenimo sąlygų, poreikių, siekių, interesų ir požiūrių skirtumus, atsirandančius dėl įvairių veiksnių, ir pripažįstant, kad visas jaunimas yra visuomenės turtas ( 17 ) . Gebėjimas darbe su jaunimu atsižvelgti į asmens poreikius yra ypač vertingas aspektas siekiant atpažinti mažiau galimybių turinčių jaunuolių gebėjimus ir stipriąsias puses;

5. ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, susiduriantiems su daugialypės marginalizacijos pavojumi dėl to, kad jie yra migrantų kilmės ir kartu atsiranda kitų galimų diskriminacijos priežasčių, pvz., dėl jų etninės kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, negalios, religijos, tikėjimo ar politinių įsitikinimų;

6. darbo su jaunimu tikslas – užtikrinti, kad pereinant iš paauglystės į suaugusiųjų pasaulį būtų pasirinkta teigiama kryptis ( 18 ) . Jaunuoliai, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, išgyvena šį perėjimo laikotarpį. Darbo su jaunimu tikslas – įtraukti visus jaunuolius į visuomenę, kartu pasiūlant priemonių ir galimybių, kad jie galėtų daryti įtaką visuomenei kaip aktyvūs piliečiai. Šis įtraukus darbo su jaunimu pobūdis turėtų būti taikomas siekiant prisidėti prie jaunų pabėgėlių ir trečiųjų šalių piliečių įtraukties naujoje priimančiojoje visuomenėje, kartu pagarbiai suvokiant, kad jų įtraukties procesas prasideda kitame taške nei vietos jaunuolių;

7. darbas su jaunimu taip pat apibūdinamas kaip jaunų žmonių ir su jaunimu dirbančių asmenų partnerystė švietimo srityje ( 19 ) . Šis mokymasis vyksta neformaliojo mokymosi ir savišvietos aplinkoje. Darbu su jaunimu siekiama plėsti jaunuolių, kurie yra įsitraukę į darbo su jaunimu veiklą, akiratį, skatinti dalyvavimą ir socialinį jaunuolių įsipareigojimą, visų pirma suteikiant galimybių tapti aktyviems, skatinant jaunus asmenis būti kritiškiems ir kūrybingiems reaguojant į savo patirtį ir į juos supantį pasaulį ( 20 ) . Teikiant šią paramą jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, darbo su jaunimu metu, taikant tarpkultūrinio mokymosi požiūrį, tikslinei grupei perteikiamas priimančiosios visuomenės kultūros supratimas ir vertybės, ir atvirkščiai;

8. dalyvaujant darbo su jaunimu veikloje ir projektuose ir juos formuojant gerinami visų dalyvaujančių asmenų – jaunuolių, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, taip pat su jaunimu dirbančių asmenų – įgūdžiai, gebėjimai ir pajėgumai. Jaunuoliai nusprendžia įsitraukti į darbo su jaunimu veiklą dar ir dėl to, kad jie nori atsipalaiduoti, rasti draugų, užmegzti naujus ryšius, gerai praleisti laiką ir rasti palaikymą ( 21 ) . Todėl darbo su jaunimu erdvėse turi būti laikomasi pagarbos, turi būti smagu ir turi būti sukurta maloni, dalyvaujamoji, subalansuota lyčių požiūriu ir demokratiškai struktūrizuota aplinka, kurioje iš tiesų gali būti jaučiama pagarba kitam asmeniui, įvairovei, žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms. Tokiose saugiose ir nediskriminuojančiose aplinkose, nereikalaujant registracijos ar finansinio įnašo, kuriose asmenys gerbiami nepaisant individualių skirtumų, daugiausia dėmesio skiriant jaunuolių pasitikėjimo savimi ugdymui ir stiprinimui, jaunuoliai turi turėti galimybę išsakyti ir įvertinti savo nuomonę, daryti klaidas ir iš jų mokytis ir mokytis iš savo bendraamžių;

9. galimybė būti įvairove grindžiamo socialinio tinklo dalimi kartu su šia savarankiško ir savanoriško dalyvavimo galimybe gali būti lemiamas aktyvaus dalyvavimo visuomenės gyvenime veiksnys. Darbo su jaunimu veikla yra parenkama atsižvelgiant į gyvenimo realijas bei jaunimo poreikius ir yra grindžiama pagarba ir pasitikėjimu pagrįstais jaunuolių ir su jaunimu dirbančių asmenų santykiais. Šių santykių pradžios ir pabaigos neturėtų nulemti išorinis veiksnys – tai turėtų įvykti tik pačių jaunuolių, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, iniciatyva;

10. darbo su jaunimu metodais su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunuoliams, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, suteikiama įgūdžių rinkti nešališką informaciją ir sudaroma galimybė stiprinti savus savistabos, tarpkultūrinio sąmoningumo, kritinio mąstymo ir atsparumo gebėjimus;

11. darbas su jaunimu padeda plėtoti kompetencijas konfliktų prevencijos srityje;

12. darbas su jaunimu siūlo pilietinio dalyvavimo ir politinio aktyvumo kryptis, suteikiant informacijos apie sprendimų priėmimo procesus ir galimybę susisiekti su politinės atsakomybės asmenimis, taip pat išbandant demokratines struktūras aktyviai dalyvaujant darbo su jaunimu veikloje. Šis savanoriškas dalyvavimas pagarbioje ir neformalioje aplinkoje gali jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams suteikti pozityvų tapatybės ir priklausymo jausmą ir sudaryti jiems galimybę prisidėti prie teigiamų pokyčių visuomenėje;

13. siekdami palaikyti jaunuolius ir praplėsti jų veiklos aprėptį, su jaunimu dirbantys asmenys turėtų glaudžiai bendradarbiauti su kitais subjektais ir suinteresuotaisiais subjektais vietos lygmeniu. Pasitelkus dalijimąsi informacija, tinklaveiką ir bendradarbiavimą, darbas su jaunimu gali jaunuoliams atverti individualias galimybes kitose srityse, kaip antai formaliojo švietimo, darbo rinkos, būsto ar sveikatos priežiūros srityse. Jaunuolių skatinimas pasinaudoti šiomis galimybėmis kitose srityse yra ypač svarbus darbo su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais atveju;

PABRĖŽIA, KAD DARBUI SU JAUNIMU YRA REIKALINGA:

A. Žinios ir mokymas

Su jaunimu dirbantys asmenys turi turėti specialių žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kad galėtų užmegzti ilgalaikius ryšius su jaunuoliais, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, visais jų proceso etapais; specialios žinios taip pat reikalingos bendraujant su nelydimais nepilnamečiais; žinios, metodai ir mokymas turi būti grindžiami tarpkultūriniu sąmoningumu bei svarstymais ir turi būti reguliariai įvertinami ir atnaujinami atsižvelgiant į kintančius poreikius ir nuovokas.

B. Stabilios sistemos ir erdvės

Stabilios sistemos, kiek tai susiję su juridinėmis teisėmis, tvariomis erdvėmis ir priemonėmis, laikantis vietos, regioninių ir nacionalinių darbo su jaunimu kokybės standartų; tai apima saugias erdves ir galimybes jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams dalyvauti įtraukių formų darbo su jaunimu veikloje.

C. Politika

Politika, kuria būtų sudarytos galimybės jaunuolių, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, savarankiškumui ir jo rėmimui, taip pat jų aktyviam dalyvavimui formuojant politiką.

D. Tinklaveika ir moksliniai tyrimai

Įvairių formų į temas orientuoti, įvairius sektorius apimantys su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo srities suinteresuotųjų subjektų kontaktai ir keitimasis nuomonėmis tiek tiesiogiai, tiek internete yra itin svarbus veiksnys. Siekiant nuolat tobulinti metodus ir susijusią politiką, būtina turėti objektyvios kokybiškos informacijos apie tikslinės grupės poreikius ir pokyčius politikos srityje.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, KARTU LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR, KAI TIKSLINGA, ĮTRAUKIANT REGIONINĮ IR VIETOS LYGMENIS:

A. Pagerinti „žinias ir mokymą“

1. skatinant nustatyti ir platinti gerosios patirties pavyzdžius iš įvairių sektorių, kuriuose dirbama su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais, kartu pripažįstant, kad šia gerąja patirtimi prisidedama prie konfliktų prevencijos;

2. suteikiant su jaunimu dirbantiems asmenims reikiamų priemonių, skirtų teikti informacijai ir mokymui tokiais klausimais kaip žmogaus teisės, teisinės sistemos, susijusios su nacionalinėmis ir vietos lygmens migracijos ir prieglobsčio procedūromis, atitinkamos kalbos, kitos vietos kultūros, tarpkultūrinis dialogas, emocinė sveikata ir gerovė, taip pat sauga, saugumas ir informacija apie galimybes jaunuoliams ir su jaunimu dirbantiems asmenims gauti psichologinę paramą ir t. t.;

3. suteikiant informacijos apie pozityvų integracijos procesų naratyvą ir naujas įkvepiančio pavyzdžio iniciatyvas, kartu pripažįstant, kad integracijos procesas prasideda nuo pirmosios atvykimo dienos ir kad tai yra abipusis procesas tiek jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, tiek juos priimančiai visuomenei. Šis „informavimo nuo pat pirmosios dienos procesas“ galėtų būti pradėtas nuo temų, susijusių su Europos vertybėmis, žmogaus teisėmis, demokratinėmis vertybėmis ir lyčių lygybės klausimais;

4. nustatant tinkamas bendraamžių mokymo ir bendraamžių konsultuojamojo ugdymo galimybes jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, taip pat su jaunimu dirbantiems asmenims;

5. stiprinant su jaunimu dirbančių asmenų gebėjimus didinti (savo pačių, taip pat ir tikslinių grupių) atsparumą ir, kiek tai susiję su jų pačių gerovės didinimu ir psichinės sveikatos gerinimu, sudaryti palankesnes galimybes jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, taip pat ir su jaunimu dirbantiems asmenims, gauti pagrindinę psichosocialinę paramą;

6. mokant su jaunimu dirbančius asmenis palengvinti vietos gyventojų ir jaunų pabėgėlių ir kitų trečiųjų šalių piliečių tarpkultūrinį dialogą lygiomis teisėmis; tai apima įgūdžius palaikyti pokalbį sudėtingomis temomis išreiškiant palaikymą ir pagarbą, taip pat deeskaluoti ar išspręsti konfliktus demokratiniais metodais;

7. nagrinėjant formaliojo ir (arba) neformaliojo mokymo metodų, skirtų su jaunimu dirbantiems asmenims, kurie aktyviai dirba su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais, nustatymo būdus; sėkmingas dalyvavimas turėtų būti įvertintas tam tikros formos pripažinimu/pažymėjimu;

B. Užtikrinti ir išplėsti „stabilias sistemas ir erdves“

8. remiant visų rūšių darbą su jaunimu siekiant užmegzti ryšį su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais, suteikti jiems galimybę užsiimti pilietine visuomenine veikla ir į ją juos įtraukti, jeigu įmanoma, kaip aktyvius ir lygiaverčius dalyvius;

9. remiant esamas jaunimo organizacijas ar jaunimo iniciatyvas, kurioms vadovauja jauni pabėgėliai ir kiti trečiųjų šalių piliečiai, aktyvias sėkminguose integracijos procesuose, ir užtikrinant jų matomumą;

10. kuriant esamų jaunimo organizacijų, jaunimo klubų ir tarnybų, kurie jau yra užmezgę gerus ryšius, turi žinių ir praktinės patirties darbo su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais srityje, tinklus ir sukuriant atitinkamų subjektų tinklą;

11. sudarant galimybes jauniems pabėgėliams ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams aktyviai dalyvauti visose esamose vietos, regioninėse, nacionalinėse ir europinėse jaunimo programose;

12. remiant vietos renginių ir projektų, kurie skirti vietos gyventojų (neatsižvelgiant į jų kilmę) gebėjimams ir talentams atskleisti, organizavimą;

13. įgalinant darbo su jaunimu struktūras, kai įmanoma ir taikytina, veikti kaip paramos sąsajai tarp viešųjų tarnybų, vietos gyventojų ir jaunų pabėgėlių bei kitų trečiųjų šalių piliečių. Todėl valdžios institucijos atsakomybės lygmeniu turėtų: a) skatinti vykdyti programas, veiksmus ir projektus, kuriais kovojama su išankstinėmis nuostatomis bei stereotipais ir atsižvelgiama į galimas vietos gyventojų baimes; b) skatinti kultūrų dialogą ir religijų dialogą užtikrinant paramą ir matomumą; c) užtikrinti „gerų naujienų“ ir teigiamų naratyvų matomumą; d) teikti programas, veiksmus ir projektus, kuriais būtų didinamas informuotumas apie vietos priimančiųjų visuomenių, taip pat jaunų pabėgėlių ir kitų trečiųjų šalių piliečių kilmės regionų kultūrą, vertybes ir įpročius; e) kurti saugias erdves, kuriose vietos bendruomenė, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, galėtų palaikyti pagarbų dialogą siekiant spręsti su diskriminacija, ksenofobija ir rasistinėmis bei antisemitinėmis pažiūromis susijusias problemas, užkirsti šiems reiškiniams kelią ir (arba) juos įveikti. Kai tikslinga, šių saugių erdvių veikla gali būti viešinama informacijos ir komunikacijos priemonėmis; f) remti visų šiame procese dalyvaujančių subjektų (Vyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų arba privačių iniciatyvų) indėlį ir jį pripažinti;

14. priimančiosiose struktūrose ar pabėgėlių priėmimo centruose kuriant saugias, vaikams ir jaunuoliams pritaikytas erdves, laikantis principo atsižvelgti į vaikų ir jaunimo interesus. Šiose erdvėse, bendradarbiaudami su kitų sektorių specialistais, turėtų dirbti atitinkamų įgūdžių turintys darbo su jaunimu specialistai, kad mokymasis, susijęs su naujų priimančiųjų visuomenių taisyklėmis bei vertybėmis ir jaunų pabėgėlių bei kitų trečiųjų šalių piliečių poreikiais ir ankstesne patirtimi, galėtų vykti nuo pat pirmos dienos;

C. stiprinti „Politiką“

15. kai tikslinga, rengiant strategijas ir sistemas, kuriomis būtų įgalėjami ir integruojami jauni pabėgėliai ir kiti trečiųjų šalių piliečiai, taip sudarant jiems sąlygas tapti aktyviais visuomenės nariais, taip pat įgalėjant juos tapti jaunimo darbuotojais ir remiant juos pasirinkus šį kelią; tai gali būti padaryta sudarant galimybes mokytis tokiomis temomis kaip demokratinės vertybės, lyčių lygybė ir dalyvavimo klausimai, taip pat atveriant kelius aktyviam dalyvavimui socialiniame ir politiniame gyvenime. Mokymo metu, be kita ko, turėtų būti skiriama dėmesio priimančiosios šalies ir kilmės šalies sistemų ir vertybių panašumų ir skirtumų apmąstymui;

16. siekiant nustatyti aiškią įvairių sektorių, kuriuos apima integracijos procesas, bendradarbiavimo sistemą, kurioje būtų aiškiai apibrėžti ir vertinami visų dalyvaujančių sektorių, įskaitant jaunimo pilietinės visuomenės organizacijas, kurioms vadovauja jauni pabėgėliai ir kiti trečiųjų šalių piliečiai, vaidmenys ir sinergija;

D. investuoti į „Tinklaveiką ir mokslinius tyrimus“

17. remiant su jaunimu dirbančių asmenų ir kitų įvairią patirtį turinčių ir įvairiuose sektoriuose dirbančių specialistų, susiduriančių su jaunais pabėgėliais ir kitais trečiųjų šalių piliečiais, dialogo užmezgimą, kad būtų nustatyti pagrindiniai bendradarbiavimo klausimai ir galimybės, ir nagrinėjant, kokį vaidmenį darbas su jaunimu galėtų atlikti stiprinant gebėjimus šiose politikos srityse, kartu užtikrinant, kad darbas su jaunimu ir sprendimų dėl teisinio statuso vykdymo užtikrinimas ir toliau būtų atskirti;

18. kuriant tarpsektorinius tinklus ir partnerystes, rengiant seminarus ar konferencijas, kur gali susitikti ir palaikyti dialogą įvairių sektorių politikos formuotojai, su jaunimu dirbantys asmenys ir jaunuoliai, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius;

19. remiant mokslinių tyrimų projektus ir įrodymais grindžiamą darbą su jaunimu su migracijos klausimais susijusiame sektoriuje;

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS

A. pagerinti „Žinias ir mokymą“

1. nustatant informacijos ir mokymo poreikius Europos darbo su jaunimu sektoriuje ir suteikiant galimybes keistis informacija ar patirtimi (tiesiogiai ir internetu) Europos lygmeniu tokiomis temomis kaip, be kita ko, žmogaus teisių ir prieglobsčio klausimai, kultūrų dialogas, atitinkamos kalbos ir atsparumo didinimas;

2. stiprinant jaunų pabėgėlių ir kitų trečiųjų šalių piliečių, taip pat įvairią patirtį turinčių su jaunimu dirbančių asmenų, tarpusavio konsultavimo, lavinimo ir mokymo galimybes, suteikiant kalbų mokymosi galimybes ir įgalėjant šiuo atžvilgiu, taip pat galimybes dalyvauti formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi ir mobilumo programose;

3. toliau nustatant, remiant ir platinant Sąjungos lygmeniu esamas ir novatoriškas priemones, metodikas ir gerosios darbo su jaunimu patirties pavyzdžius visuose su migracijos klausimais susijusiuose sektoriuose;

B. užtikrinti ir išplėsti „Sistemas ir erdves“

4. imantis veiksmų jaunų pabėgėlių ir kitų trečiųjų šalių piliečių aktyviam dalyvavimui dabartinėse ir būsimose europinėse programose užtikrinti;

5. toliau skatinant ir remiant tarpsektorines partnerystes ir iniciatyvas, visų pirma įtraukiant darbo su jaunimu institucijas, švietimo ir mokymo įstaigas, socialines ir užimtumo tarnybas ir socialinius partnerius, kurie padeda jaunuoliams, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, įgyti ir ugdyti gyvenimo įgūdžius;

C. stiprinti „Politiką“

6. toliau skatinant ir remiant tarpsektorinį požiūrį padedant jaunuoliams, įskaitant jaunus pabėgėlius ir kitus trečiųjų šalių piliečius, plėtoti savo talentus, įgyti ir plėtoti kompetencijas, būtinas siekiant palengvinti jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų pasaulį, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą;

7. teikiant turimą informaciją tais atvejais, kai dabartinės jaunuolių, ypač jaunų pabėgėlių ir kitų trečiųjų šalių piliečių, gyvenimo sąlygos gali neatitikti Vaiko teisių konvencijos ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, ir siūlant, kai to reikia, veiksmus padėčiai pagerinti;

D. investuoti į „Tinklaveiką ir mokslinius tyrimus“

8. didinant paramą tarpsektoriniam dialogui ir tinklaveikos galimybėms Europos lygmeniu (internetinėms priemonėms, seminarams, konferencijoms), kad būtų stiprinami su jaunimu dirbančių asmenų, suinteresuotųjų subjektų ir partnerių, dirbančių su migracijos klausimais susijusioje srityje, gebėjimai;

9. naudojantis dialogo priemonėmis ES lygmeniu (pavyzdžiui, Europos jaunimo strategija ir ES jaunimo dialogu, kaip aprašyta Komisijos komunikate „Įtraukti. Susieti. Suteikti galių“), kad būtų sukurta suinteresuotųjų subjektų bendravimo ir bendradarbiavimo galimybių su migracijos klausimais susijusioje srityje;

10. remiant Europos mokslinių tyrimų ir duomenų vertinimo priemones, skirtas įrodymais grindžiamam darbui su jaunimu su migracijos klausimais susijusioje srityje.

(1) OL C 115, 2008 5 9, p. 13. Žr. 165 straipsnio 2 dalį, EB sutarties ex 149 straipsnį.

(2) OL C 115, 2008 5 9, p. 13. Žr. 79 straipsnio 4 dalį, EB sutarties ex 63 straipsnio 3 ir 4 punktus.

(3) OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

(4) OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(5) OL C 417, 2015 12 15, p. 1.

(6) Strategija „Europa 2020“, 2010 3 3,

http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

(7) OL C 202, 2016 6 7, p. 389.

(8) Paryžiaus deklaracija, 2015 m. kovo 17 d, http://ec.europa.eu/education/news/20150316-paris-education_en

(9) https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016806a93e2

(10) COM(2016) 377 final, 2016 6 7.

(11) COM(2017) 211 final, 2017 4 12.

(12) Dok. 7775/17, 2017 4 3.

(13) Terminas „su jaunimu dirbantis asmuo“ apibrėžiamas 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

(14) Pagal Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2009 m. lapkričio mėn.) (OL C 311, 2009 12 19, p. 1).

(15) Europos Taryba, Darbo su jaunimo standartai, https://www.coe.int/en/web/youth/youth-work1

(16) Terminas „jauni pabėgėliai ir kiti trečiųjų šalių piliečiai“ šiose Tarybos išvadose ir migracijos bei pabėgėlių reikalų kontekste reiškia jaunas moteris ir vyrus iki 30 metų amžiaus, teisėtai gyvenančius vienoje iš ES valstybių narių.

(17) OL C 327, 2010 12 4, p. 1.

(18) www.ed.ac.uk/education/rke/making-a-difference/understanding-value-of-universal-youth-work

(19) www.ed.ac.uk/education/rke/making-a-difference/understanding-value-of-universal-youth-work

(20) According to National Occupational Standards for Youth Work Scotland, Lifelong Learning UK (Pagal nacionalinius darbo su jaunimu profesinius standartus, Škotija, Mokymasis visą gyvenimą, JK) www.youthworkessentials.org/up-running/what-is-youth-work.aspx

(21) National Occupational Standards for Youth Work Scotland, Lifelong Learning UK (Nacionaliniai darbo su jaunimu profesiniai standartai, Škotija, Mokymasis visą gyvenimą, JK) www.youthworkessentials.org/up-running/what-is-youth-work.aspx