Pasiūlymas TARYBOS REKOMENDACIJA Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti /* COM/2010/0478 final/2 */





LT || EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2010.10.1 KOM(2010) 478 galutinis/2 CORRIGENDUM : annule et remplace le document COM(2010) 478 final Ajout de "Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE" Concerne toutes les versions linguistiques Pasiūlymas TARYBOS REKOMENDACIJA Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti {SEK(2010) 1048} {SEK(2010) 1049} {SEK(2010) 1050} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Siūloma rekomendacija – pavyzdinės ES iniciatyvos „Judus jaunimas“, numatytos strategijoje „Europa 2020“, dalis. „Judaus jaunimo“ tikslas – „siekti geresnių Europos aukštojo mokslo įstaigų rezultatų ir stiprinti jų tarptautinį patrauklumą, gerinti visų lygių mokymo ir švietimo kokybę ES, derinant kompetenciją ir lygias galimybes, skatinant studentų ir stažuotojų judumą, ir gerinti jaunimo užimtumo padėtį“[1]. Vienas iš svarbiausių šios iniciatyvos siekių – remti tarptautinį jaunimo judumą mokymosi tikslais. Judumas mokymosi tikslais – vienas iš svarbių būdų padidinti jaunuolių įsidarbinimo galimybes, padėti jiems įgyti naujų profesinių gebėjimų ir skatinanti juos tapti aktyviais piliečiais. Mokydamasis svetur jaunimas ne tik įgyja naujų žinių, bet ir išmoksta kalbų, daugiau sužino apie kitas kultūras. Europiečiai, nuo mažumės mokęsi judumo aplinkoje, dažniau išlieka judūs ir vėliau, kaip darbo rinkos dalyviai. Darbdaviai šias savybes pripažįsta ir vertina. Judumas mokymosi tikslais taip pat atlieka svarbų vaidmenį siekiant atviresnių, europietiškesnių bei tarptautiškesnių, taip pat lengviau prieinamų ir veiksmingesnių švietimo ir mokymo sistemų ir institucijų[2]. Edukacinį judumą ES sėkmingai remia nuo seno – tam sukurta įvairių programų ir iniciatyvų[3], iš kurių žinomiausia – programa „Erasmus“. Judumas mokymosi tikslais remiamas ir iš struktūrinių fondų. Iniciatyva „Judus jaunimas“ siekiama iškelto tikslo – iki 2020 m. visiems Europos jaunuoliams suteikti galimybę dalį mokymosi laiko praleisti užsienio mokyklose, taip pat stažuotėse[4]. 2009 m. liepos mėn. paskelbus Komisijos žaliąją knygą „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“[5], pradėtos viešos konsultacijos, kuriomis siekta nustatyti, kaip geriausia įveikti judumo kliūtis ir teikti daugiau mokymosi užsienyje galimybių. Valstybių narių vyriausybės, savivaldybės ir kitos suinteresuotosios šalys atsiuntė daugiau kaip 3 000 atsakymų[6]. Iš jų matyti, kad judumą mokymosi tikslais norima padidinti visuose švietimo lygmenyse (aukštojo mokslo, vidurinio lavinimo, profesinio rengimo), o taip pat ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos srityse, pavyzdžiui, užsiimant savanoriška veikla. Tačiau drauge patvirtinta, kad tebelieka daug tokio judumo kliūčių. Būtent todėl, atsižvelgdama į Komunikatą dėl „Judaus jaunimo“[7], Komisija siūlo Tarybos rekomendaciją „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti“, kuri taptų bendru naujosios valstybių narių judumo kliūčių šalinimo kampanijos pagrindu. Pažanga bus stebima ir fiksuojama vadinamojoje judumo suvestinėje, leisiančioje palyginti, kaip įvairioms valstybėms narėms sekasi šalinti judumo kliūtis. Siūloma rekomendacija būtų atnaujinama 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija 2001/613/EB dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, bendrųjų ir specialiųjų dalykų mokytojų mobilumo Bendrijoje[8]. Joje valstybės narės ragintos šalinti minėtų grupių judumo kliūtis. Vadovaujantis minėta rekomendacija, nuo 2001 m. parengta įvairių priemonių ir imtasi politinių iniciatyvų: · 2004 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europass)[9]. Savanoriškai naudodamiesi šia sistema pavieniai asmenys gali pateikti aiškesnės informacijos apie savo kvalifikaciją ir gebėjimus, kuri būtų prieinama visoje Europoje. · Judumas mokymosi tikslais padeda jauniesiems europiečiams išmokti užsienio kalbų ir įgyti daugiau žinių apie kultūrą, kurios pravers profesinėje veikloje, ir taip prisideda prie sklandaus vidaus rinkos veikimo. Tai savo ruožtu galėtų palengvinti skirtingose valstybėse narėse įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimą, kaip numatyta 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB[10]. · 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2006/961/EB dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais buvo pasiūlyta Europos mobilumo kokybės chartija[11]. · Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara, nustatyta 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje[12], jau ima veikti kaip visuotinė interpretavimo sistema, padedanti įvertinti kvalifikaciją, kad ir kokioje Europos šalyje ji buvo įgyta. · Komisijos 2008 m. liepos mėn. paskelbtoje žaliojoje knygoje „Migracija ir judumas. ES švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės“[13] iškelta klausimų, kaip švietimo politika galėtų padėti geriau spręsti imigracijos ir vidinių ES migracijos srautų keliamas problemas. · 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos rezoliucijoje „Geresnis orientavimo visą gyvenimą integravimas į švietimo ir mokymosi visą gyvenimą strategijas“[14] pabrėžtas judumo potencialas švietimo ir mokymo sistemose ir darbo rinkoje, o valstybės narės paragintos inter alia visiems piliečiams užtikrinti galimybę naudotis orientavimo paslaugomis. · 2008 m. lapkričio mėn. Tarybos rekomendacijoje dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje[15] pripažinta, kad tarptautinis judumas Europoje gali būti svarbi švietimo, užimtumo, regioninės ir socialinės sanglaudos rėmimo priemonė, padedanti gerinti tarpusavio supratimą ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Galimybių tapti savanoriais kitoje ES šalyje rekomenduota teikti didesniam skaičiui jaunuolių. · 2008 m. gruodžio mėn. priimtame Bordo komunikate dėl aktyvesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (Kopenhagos procesas)[16] bei susijusiose Tarybos išvadose[17] pabrėžta, kad profesinio rengimo sistemose turėtų būti skatinamas darbuotojų, besimokančių asmenų ir mokytojų judumas tiek tarp sistemų, tiek tarp šalių. · 2009 m. balandžio mėn. Europos aukštojo mokslo erdvės šalių ministrų, atsakingų už aukštąjį mokslą, konferencijos (Bolonijos procesas) komunikate[18] nustatytas siekis, kad iki 2020 m. bent 20 proc. Europos aukštojo mokslo erdvei priklausančių šalių aukštųjų mokyklų absolventų būtų studijavę arba stažavęsi užsienyje. · 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos[19] nustatytas strateginis tikslas – pasiekti, kad mokymasis užsienyje taptų taisykle, o ne išimtimi. Tose išvadose Komisija paraginta pasiūlyti galimus lyginamuosius standartus (įskaitant judumo srityje), visų pirma daugiausiai dėmesio skiriant aukštojo mokslo sričiai, ir išnagrinėti galimybę nustatyti profesinio mokymo ir mokytojų judumo lyginamuosius standartus. · Judumo skatinimas – vienas iš svarbiausių 2009 m. birželio mėn. paskelbto Komisijos komunikato „ES bendras įsipareigojimas skatinti užimtumą“[20] prioritetų. · 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi[21] valstybės narės paragintos aktyviai viešinti nacionalinių ir tarptautinių mainų ir judumo programų teikiamas galimybes. · Kaip svarbu pripažinti savanorišką veiklą, pabrėžta ir 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendime 2010/37/EB dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.)[22]. · Kad ES neatsiliktų nuo savo konkurentų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtina skatinti jaunųjų mokslininkų judumą. 2008 m. gegužės 23 d. Komisijos komunikate „Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“[23] pasiūlyta įvairių veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad visos ES mokslininkai galėtų pasinaudoti tinkamu mokymu ir patraukliomis karjeros galimybėmis ir kad būtų šalinamos jų judumo kliūtys, o 2010 m. kovo 2 d. Tarybos išvadose dėl Europos mokslininkų judumo ir karjeros galimybių[24] pateikta konkrečių pasiūlymų, kaip gerinti mokslininkų judumą ir nustatytos kelios veiklos sritys. Šie pavyzdžiai rodo, kad nemažai jau padaryta, tačiau tebelieka daug darbų. Iniciatyva „Judus jaunimas“ skelbiami nauji jaunimo edukacinio judumo ES ir nacionaliniu lygmeniu pagrindiniai veiksmai, stiprinama dabartinė šios srities veikla ir užtikrinamas kitos veiklos, susijusios su jaunimo judumu mokymosi tikslais, įgyvendinimas laikantis subsidiarumo principo. Vis dėlto aišku, kad vien ES programomis nusistatytų didelių tikslų pasiekti nepavyks. Todėl veiklą pagal ES programas turėtų papildyti bendros valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių pastangos remti judumą mokymosi tikslais. Labai svarbus darbas – nustatyti ir šalinti judumo kliūtis. Tarybos rekomendacijoje pateikta konkrečių pasiūlymų, susijusių su administracinių, institucinių ir teisinių jaunimo judumo kliūčių šalinimu. Ji papildo platesnės strategijos „Europa 2020“ integruotas gaires, visų pirma Užimtumo gaires. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Europos Sąjunga judumą mokymosi tikslais, kaip Europos piliečiams tiesiogiai naudingą ir apčiuopiamą veiksnį, aktyviai viešina ir remia jau seniai. Puikus pavyzdys – programa „Erasmus“, pagal kurią studijuoti į užsienį išvyko daugiau kaip 2 mln. žmonių ir užtikrinta, kad jų studijos būtų užskaitytos siunčiančiojoje šalyje. Siekti išsikeltų tikslų padeda praktinės priemonės, įskaitant Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS). Tačiau labai daug Europos jaunuolių vis dar neturi realios galimybės išvykti mokytis į užsienį. Naudos, kurią teikia mokymosi užsienyje patirtis, kol kas gauna palyginti nedaug jaunuolių; visų pirma nepakankamai atstovaujama kai kurioms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, socialiai remtiniems jaunuoliams. Kalbinių, kultūrinių, finansinių, teisinių ir administracinių kliūčių tebelieka daug; tai visų pirma pasakytina apie sritis, nesusijusias su struktūrinėmis ES judumo programomis. Judumą galima padidinti skyrus papildomų išteklių tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu (vykdant dabartines programas), tačiau, kad būtų įgyvendinta judumo, kaip realios galimybės, vizija, vien pinigų nepakaks. Šalindamos nacionalinio ir regioninio lygmens kliūtis, valstybės narės turi daryti daugiau. 2001 m. priimta Tarybos rekomendacija dėl studentų, stažuotojų, savanorių, bendrųjų ir profesinių dalykų mokytojų judumo Bendrijoje tebegalioja, tačiau yra menkai taikoma ir šiek tiek pasenusi. Todėl, norint užtikrinti, kad edukacinis judumas būtų prieinamas visiems Europos jaunuoliams, būtina nedelsiant atnaujinti ir atgaivinti šią rekomendaciją. Pirmasis žingsnis – 2009 m. liepos mėn. Europos Komisijos paskelbta žalioji knyga „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“[25]. Žaliosios knygos tikslas – pradėti išsamias viešas konsultacijas, kuriomis būtų nustatytos svarbiausios judumo kliūtys ir pasiūlyta, kaip jas įveikti. Politiniu lygmeniu Europoje aiškiai sutariama, kad jaunimui reikia teikti daugiau judumo galimybių. Taigi žaliąja knyga siekta paskatinti suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės diskusijas dėl šių didelių užmojų siekių. Žaliojoje knygoje pabrėžta judumo, kaip galimybės įgyti naujų žinių ir įgūdžių, nauda. Joje taip pat akcentuotas judumo indėlis didinant švietimo ir mokymo institucijų atvirumą visuomenei bei įvairioms besimokančių asmenų grupėms ir gerinant švietimo bei mokymo kokybę apskritai. Paminėta ir kitų privalumų, pavyzdžiui, izoliuotumo, protekcionizmo ir ksenofobijos mažinimas. Viešos konsultacijos, kurios baigtos 2009 m. gruodžio 15 d., sulaukė didelio dėmesio. Internetu gauti 2 798 atsakymai (daugiausia jaunimo), paštu –258 atsakymai. Savo nuomonę pareiškė įvairios suinteresuotosios šalys, įskaitant valstybių narių valdžios institucijas, Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, regionines ir vietos valdžios institucijas, Europos ir nacionalines asociacijas, socialinius partnerius, akademinės bendruomenės atstovus ir pavienius asmenis. Be minėtų konsultacijų buvo atliktas poveikio vertinimas – įvertintos trys galimybės. Visomis trimis vertintomis galimybėmis siekiama plėtoti ir skatinti judumą mokymosi tikslais ir šalinti jo kliūtis (pavyzdžiui, peržiūrint nacionalinius teisės aktus, kad būtų galima perkelti stipendijas ir paskolas, gerinant studijų užsienyje pripažinimą ir įteisinimą, teikiant geresnes studentų ir savanorių orientavimo paslaugas), tačiau skiriasi būdai, kuriais to turėtų būti siekiama: 1 galimybė. ES nesiima jokių veiksmų (status quo); 2 galimybė. Tarybos rekomendacija „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti“; 3 galimybė. Atvirojo koordinavimo metodo taikymas jaunuolių judumui mokymosi tikslais skatinti. Įvertinus poveikį padaryta išvada, kad antroji galimybė (Tarybos rekomendacija „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti“) atspindi geriausią tikėtino poveikio, išlaidų ir administracinės naštos derinį. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Pasiūlymas grindžiamas subsidiarumo principu; jame nenustatyta teisiškai privalomų reikalavimų. Valstybėms narėms rekomenduojama, kaip šalinti judumo kliūtis ir visiems jaunuoliams teikti daugiau edukacinio judumo galimybių. Kaip siekti šio tikslo, sprendžia pačios valstybės narės. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendindamos rekomendaciją, valstybės narės patirs išlaidų, susijusių, pavyzdžiui, su teisės aktų keitimu siekiant palengvinti stipendijų ir paskolų perkeliamumą ar su aktyvesniu informavimu apie judumo galimybes (konsultavimu ir orientavimu karjeros ir studijų klausimais). Tikimasi, kad su pažangos stebėsena susijusi administracinė našta papildomų išlaidų nelems, nes ši veikla bus vykdoma pagal platesnę strategiją „Europa 2020“, nacionalines reformų programas, dabartinę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir ES jaunimo strategiją. Pasiūlymas TARYBOS REKOMENDACIJA Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukaciniam jaunimo judumui skatinti (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius, kadangi: (1) 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[26] vienas iš nustatytų prioritetų – plėtoti žiniomis ir inovacijomis pagrįstą ūkį, t. y. skatinti pažangų augimą, ir pristatoma pavyzdinė iniciatyva „Judus jaunimas“, kuria siekiama gerinti Europos aukštojo mokslo institucijų veiklą ir jų patrauklumą tarptautiniu mastu, taip pat gerinti visų lygmenų švietimo ir mokymo kokybę ES, derinant kompetenciją ir lygias galimybes, skatinant jaunuolių judumą ir didinant jų galimybes įsidarbinti. Ši rekomendacija – iniciatyvos „Judus jaunimas“ dalis. (2) Judumas mokymosi tikslais, t. y. tarptautinis judumas siekiant įgyti naujų įgūdžių, yra vienas iš svarbiausių būdų, padedančių jaunimui padidinti įsidarbinimo galimybes, tobulėti ir tapti aktyviais piliečiais. Europiečiai, nuo mažumės mokęsi judumo aplinkoje, dažniau išlieka judūs ir vėliau, kaip darbo rinkos dalyviai. Edukacinis judumas užtikrina didesnį švietimo ir mokymo sistemų ir institucijų atvirumą, europietiškumą bei tarptautiškumą, daro jas prieinamesnes ir veiksmingesnes. Judumas, padedantis kurti žinių visuomenę, taip pat gali sustiprinti Europos konkurencingumą[27]. (3) Judumo nauda pabrėžta ir 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2001/613/EB dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, bendrųjų ir specialiųjų dalykų mokytojų mobilumo Bendrijoje[28]. Joje valstybės narės ragintos šalinti minėtų grupių judumo kliūtis. (4) Teisinės laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje nuostatos pabrėžtos 2010 m. liepos 13 d. Komisijos komunikate „Užtikrintas laisvas darbuotojų judėjimas. Teisės ir pagrindiniai pokyčiai“[29]. (5) Nuo 2001 m. rekomendacijos priėmimo jaunimo judumo srityje pasiekta didelės pažangos. Vis dėlto kol kas ne visos priemonės visapusiškai išnaudojamos, tebelieka daug judumo kliūčių. Per pastarąjį dešimtmetį iš esmės pasikeitė judumo mokymosi tikslais kontekstas – tą nulėmė inter alia globalizacija, technologijų (įskaitant informacines ir ryšių technologijas (IRT)) tobulėjimas, didesnis dėmesys gebėjimui įsidarbinti ir socialiniam aspektui. (6) 2008 m. lapkričio mėn. Taryba paragino valstybes nares siekti iškelto tikslo – užtikrinti, kad palaipsniui visi jaunieji europiečiai dalį studijų praleistų užsienyje ir tai taptų taisykle, o ne išimtimi. Taryba paragino Komisiją parengti darbo planą, pagal kurį tarptautinio judumo aspektai būtų įtraukti į visas Europos programas, ir remti valstybių narių pastangas skatinti judumą[30]. (7) 2009 m. liepos mėn. Komisija paskelbė žaliąją knygą „Besimokančio jaunimo judumo skatinimas“[31], kuria pradėtos išsamios viešos konsultacijos įvairiais klausimais, pavyzdžiui, kokiais būdais geriausia didinti jaunųjų europiečių judumo galimybes, kokias judumo kliūtis reikia įveikti, kaip suburti draugėn visas suinteresuotąsias šalis, siekiančias skatinti judumą mokymosi tikslais. Atsakymai į konsultacijų klausimus, taip pat Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto pateiktos nuomonės labai padėjo rengiant šią rekomendaciją. (8) Kad ES neatsiliktų nuo savo konkurentų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtina skatinti jaunųjų mokslininkų judumą. 2008 m. gegužės 23 d. Komisijos komunikate „Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“[32] pasiūlyta įvairių veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad visos ES mokslininkai galėtų pasinaudoti mokymosi ir karjeros galimybėmis ir kad būtų šalinamos jų judumo kliūtys, o 2010 m. kovo 2 d. Tarybos išvadose dėl Europos mokslininkų judumo ir karjeros galimybių[33] pateikta konkrečių pasiūlymų, kaip gerinti mokslininkų judumą ir nustatytos kelios veiklos sritys. (9) Ši rekomendacija susijusi su visais besimokančiais jaunuoliais, t. y. vidurinių ir profesinių mokyklų moksleiviais (mokymasis mokykloje ir pameistrystė), aukštųjų mokyklų studentais (bakalauro studijos, magistrantūra ir doktorantūra), jaunimo mainų dalyviais, savanoriškos veiklos ir stažuočių Europos Sąjungos ir trečiosiose šalyse dalyviais. Pagrindinė tikslinė grupė – 16–35 m. jaunimas. Judumas mokymosi tikslais yra svarbus visose disciplinose ir srityse, tokiose kaip kultūra, mokslas, technologijos, menas, sportas; jis taip pat aktualus jauniesiems verslininkams ir mokslininkams. Šioje rekomendacijoje mokymosi sąvoka apima formalųjį ir neformalųjį mokymąsi bei savišvietą. (10) Šia rekomendacija valstybės narės raginamos skatinti edukacinį jaunuolių judumą ir šalinti kliūtis, trukdančias daryti pažangą šioje srityje. Drauge visiškai pripažįstama pačių valstybių narių atsakomybė ir šios srities nacionaliniai teisės aktai. (11) Valstybės narės taip pat raginamos visapusiškai išnaudoti dabartines judumo skatinimo priemones, visų pirma Europos mobilumo kokybės chartiją, Europass, diplomo priedą, Jaunimo pasą, Europos kvalifikacijų sandarą, Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET). (12) ES programomis ne tik paskatintas judumas, bet ir išplėtota ES lygmens geroji patirtis ir parengta visiems besimokantiems jaunuoliams skirtų priemonių. (13) Tarybos rekomendacijoje pateikta konkrečių pasiūlymų, susijusių su administracinių, institucinių ir teisinių jaunimo judumo kliūčių šalinimu. Ji papildo platesnės 2020 m. Europos strategijos integruotas gaires, visų pirma Užimtumo gaires. REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS: (1) Informavimas ir konsultavimas apie judumo galimybes a) Teikti kokybiškesnę informaciją apie nacionalinio ir regioninio judumo galimybes ir galimybes gauti stipendiją ir konsultuoti susijusiais klausimais, orientuojantis į konkrečias besimokančių asmenų grupes ES ir trečiosiose šalyse. Valstybės narės turėtų naudotis naujais, kūrybiškais ir sąveikiais informacijos sklaidos, bendravimo ir dalijimosi informacija su jaunimu būdais, pavyzdžiui, naudojantis IRT ar socialiniais tinklais. b) Lengvinti prieigą prie informacijos visiems judumo galimybėmis besidomintiems jaunuoliams, pavyzdžiui, per centralizuotus interneto portalus, rėmimo centrus (vadinamuosius Europos biurus) ar institucinio lygmens konsultavimo tarnybas. Naudingos galėtų būti ir interneto paslaugos. Taip pat rekomenduojama naudotis Europos profesinio orientavimo tinklu „Euroguidance“[34]. c) Bendradarbiaujant su Komisija toliau plėtoti mokymosi galimybių portalą PLOTEUS, visų pirma didinant nacionalinius informacijos išteklius, kuriuos piliečiai galėtų pasiekti tiesiogiai per daugiakalbę PLOTEUS bazę. d) Skatinti nacionalines ir regionines agentūras užtikrinti, kad jų darbas būtų susietas su kitų šios srities suinteresuotųjų šalių darbu ir taip užtikrintas aiškus, nuoseklus ir nesudėtingas informacijos srautas. (2) Motyvacija dalyvauti tarptautinėje judumo veikloje a) Pabrėžti edukacinio judumo naudą: profesinių ir kultūrinių įgūdžių ugdymą ir geresnes galimybes įsidarbinti, kas yra labai svarbu globalėjančioje darbo rinkoje. b) Skatinti agentūrų, regiono ir vietos valdžios institucijų, valstybinių užimtumo tarnybų, jaunimo organizacijų, mokslininkų, bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojų, politikų, darbdavių ir pavienių jaunuolių bendradarbiavimą, kad jaunimo motyvavimas vyktų koordinuotai. c) Siekiant sustiprinti nejudžių jaunuolių motyvaciją, skatinti jų ir judžių jaunuolių patirties mainus. Galima tokių patirties mainų vieta – judumą skatinančių institucijų rengiamos atvirų durų dienos. d) Besimokantiems asmenims, jų šeimoms ir darbdaviams edukacinį judumą pristatyti kaip vertybę; prireikus, įtraukti judumo patirtį į mokymo planus ir programas. Jaunuolių judumą gali paskatinti ir galimybė dalyvauti trumpalaikio judumo programose. (3) Pasirengimas judumui, visų pirma užsienio kalbų mokėjimas a) Pripažinti, kad kalbų mokytis svarbu pradėti nuo pirmųjų švietimo sistemos lygmenų. Kalbinis ir kultūrinis pasirengimas judumui turėtų tapti esmine bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo mokyklų mokymo planų dalimi. b) Naudoti kūrybiškesnius kalbų mokymo metodus, pavyzdžiui, naudojant IRT. Itin daug dėmesio reikėtų skirti socialiai nuskriaustiems ir specialiųjų poreikių turintiems moksleiviams. c) Skatinti jaunuolius įgyti pagrindinių e. įgūdžių (didinti skaitmeninį raštingumą), kad jie būtų tinkamai pasirengę judumui. d) Skatinti švietimo institucijų partnerystės ir mainų plėtotę, kad būtų geriau pasirengiama su judumu susijusiai veiklai. (4) Teisinės ir institucinės kliūtys, susijusios su mokymusi užsienyje a) Spręsti teisinius klausimus, susijusius su sunkumais, kurių patiria trečiųjų šalių piliečiai, pageidaujantys atvykti mokytis į ES valstybę narę ir norėdami gauti vizą bei leidimą gyventi. b) Spręsti problemas, kylančias dėl skirtingų Europos Sąjungos šalyse taikomų teisinių nuostatų, susijusių su judumo programose dalyvaujančiais nepilnamečiais. c) Nustatyti aiškias pameistrių judumo sistemas. Siekdamos skatinti pameistrių ir jaunųjų mokslininkų judumą, valstybės narės turėtų užtikrinti atitinkamo lygio apsaugą: draudimą, darbo standartus, sveikatos ir saugos reikalavimus, mokesčių, socialinės apsaugos ir pensijų tvarką, kad būtų kuo mažiau netikrumo. d) Aktyviai skatinti įvairių šalių institucijas drauge rengti ir įgyvendinti švietimo ir mokymo programas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionaliniais teisės aktais nebūtų kliudoma įgyvendinti bendras švietimo ir mokymo programas ir teikti bendrų mokslo laipsnių, pavyzdžiui, reikalaujant, kad programos būtų vykdomos nacionaline kalba. e) Mažinti administracinę ir teisinę naštą, kad būtų skatinamas judumas mokymosi tikslais į Europos Sąjungą ir iš jos. Besimokančių asmenų judumą tarp ES ir trečiųjų šalių palengvintų geresnis bendradarbiavimas ir partnerystė su trečiosiomis šalimis, atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų susitarimai ir dvišaliai institucijų susitarimai. (5) Stipendijų ir paskolų perkeliamumas a) Užtikrinti stipendijų, paskolų ir teisės gauti išmokas perkeliamumą, kad būtų remiamas ir skatinamas jaunimo judumas. (6) Judumo kokybė a) Naudotis turimais kokybės dokumentais, pavyzdžiui, Europos mobilumo kokybės chartija, kad judumas būtų kokybiškas, ir apsvarstyti galimybę nustatyti visų judumo aspektų kokybės užtikrinimo tvarką. b) Skatinti nuolatinį siunčiančiosios ir priimančiosios institucijos dialogą ir aiškius susitarimus, pavyzdžiui, pasirašant sutartis dėl mokymosi. Siekti, kad atrankos procedūros būtų skaidrios, kad šalys keistųsi patirtimi ir kad būtų užtikrinamas struktūrizuotas besimokančių asmenų rėmimas. c) Siekiant užtikrinti judumo veiklos kokybę reguliariai teikti ataskaitas, rengti peržiūras ir užtikrinti grįžtamąjį ryšį. d) Remti kuravimo ir dalijimosi patirtimi programas, kad judūs besimokantys asmenys geriau integruotųsi priimančiojoje šalyje ir (arba) institucijoje. e) Skatinti patogių ir įperkamų su gyvenimu užsienyje susijusių paslaugų teikimą judiems besimokantiems asmenims. f) Patarti grįžusiems į siunčiančiąją šalį judiems besimokantiems asmenims, kaip jie galėtų panaudoti užsienyje įgytas žinias. Po ilgų studijų užsienyje padėti jiems reintegruotis. (7) Mokymosi rezultatų pripažinimas a) Užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos ir naudojamos dabartinės ES priemonės, kuriomis lengvinamas skirtingose valstybėse narėse gautų mokymosi rezultatų perkėlimas ir įteisinimas (pavyzdžiui, „Europass Mobility“, „Youthpass“, ECTS, ECVET, EKS ir būsimas vadinamasis Europos įgūdžių pasas). Be to, šias priemones reikėtų aktyviau reklamuoti, visų pirma darbdaviams. b) Tobulinti savišvietos ir neformaliojo mokymosi tvarką ir gaires, kad būtų skatinamas judumas (pavyzdžiui, savanorystė ir darbas su jaunimu). c) Spręsti klausimus, susijusius su užsienyje įgytų žinių, įgūdžių ir gebėjimų (pavyzdžiui, užsienio kalbos žinių) patvirtinimu ir pripažinimu. d) Nustatyti, į kokias institucijas iš užsienio grįžę pavieniai asmenys galėtų kreiptis, kad būtų pripažinta jų įgyta kvalifikacija ir išduoti atitinkami pažymėjimai. (8) Socialiai nuskriausti besimokantys asmenys a) Teikti socialiai nuskriaustiems besimokantiems asmenims tikslinės informacijos apie konkrečias jų reikmes atitinkančias programas ir paramą. b) Plėtoti judumo kultūrą, t. y. integruoti judumo aspektą į visų lygmenų mokymąsi, įtraukiant bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojus, su jaunimu dirbančius asmenis ir t. t. Tai teiktų naudos visiems, visų pirma socialiai nuskriaustiems besimokantiems asmenims, kurie paprastai neturi galimybių dalyvauti judumo programose. (9) Partnerystė ir finansavimas a) Skatinti judumo partnerystę, kurioje dalyvautų vietos lygmens viešieji ir privatieji subjektai. Vertingais partneriais galėtų būti prekybos rūmai, verslo asociacijos ir NVO. Be to, reikėtų skatinti mokyklų ir universitetų tinklus dalytis informacija, naujienomis ir patirtimi. b) Skatinti regionines valdžios institucijas atlikti svarbesnį vaidmenį remiant judumą ir tam naudoti veikiančius tinklus ir kurti naujas partnerystes. c) Skatinti aktyvų švietimo ir verslo sektorių bendradarbiavimą ir komunikaciją (įskaitant informacijos apie judumo naudą sklaidą ir jo propagavimą), nes įmonių įsitraukimas yra labai svarbus didinant jaunimo judumą (pavyzdžiui, jos gali priimti stažuotojus). Vadovaujantis ES teisės aktais stiprinti paskatas (pavyzdžiui, teikiant specialią paramą įmonėms) siūlyti daugiau darbo vietų stažuotojams ir pameistriams. d) Užtikrinti nacionalinių ir Europos programų nuoseklumą ir papildomumą, kad būtų kuriama sinergija ir gerinamas judumo programų veiksmingumas. (10) Informacijos skleidėjų vaidmuo a) Skatinti naudotis tokiais informacijos skleidėjais kaip bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojai, su jaunimu dirbantys asmenys ir patys jaunuoliai, dalyvavę judumo programose, kad jaunimas būtų įkvėptas ir motyvuotas tapti judžiu. Skatinti švietimo sistemos darbuotojus pripažinti bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojų ir kitų su jaunimu dirbančių asmenų veiklą, kuria skatinamas jaunuolių judumas, ir tinkamai jiems atlyginti. Skatinti ir remti bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojų ir kitų su jaunimu dirbančių asmenų judumą, kaip profesinio tobulėjimo galimybę. b) Skatinti judumą kaip neatskiriamą bendrųjų ir specialybės dalykų mokytojų ir kitų su jaunimu dirbančių asmenų rengimo dalį. (11) Pažangai stebėti – judumo suvestinė a) Komisijai skirta judumo kliūčių šalinimo pažangos ataskaita bus rengiama pagal platesnę strategiją „Europa 2020“, nacionalines reformų programas, dabartinę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir ES jaunimo strategiją. Ji taps pagrindu kas dvejus metus vykdomam valstybių narių pažangos vertinimui – vadinamajai judumo suvestinei. b) Gerinti nacionalinių statistikos, susijusios su tarptautiniu jaunimo judumu, šaltinių prieinamumą ir kokybę. ATSIŽVELGIA Į KOMISIJOS KETINIMUS: (1) Naudoti ir stiprinti ES švietimo, mokymo ir jaunimo programas, kaip antai „Erasmus“, „Erasmus Mundus“, „Leonardo“, „Comenius“, „Grundtvig“, „Veiklus jaunimas“, „Tempus“ ir „Marie Curie“ bei struktūrinius fondus (visų pirma Europos socialinį fondą), kad visiems jaunuoliams būtų teikiama daugiau mokymosi galimybių. Skatinti jaunuolius aktyviai įsitraukti į visuomenės gyvenimą ir didinti jų užimtumą. (2) Remti valstybių narių pastangas stiprinti judumą mokymosi tikslais, atliekant ir koordinuojant dabartinių programų peržiūras, kad prasidėjus būsimajai 2014–2020 m. finansinei programai būtų išplėtotas integracinis požiūris ir remiama iniciatyva „Judus jaunimas“. (3) Konsultuoti valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis nusistovėjusios Europos Teisingumo Teismo praktikos, susijusios su švietimo institucijų prieinamumu, diplomų pripažinimu, stipendijų ir paskolų perkeliamumu ir kitomis judžių besimokančių asmenų teisėmis priimančiojoje ar siunčiančiojoje šalyje, klausimais. (4) Gerinti judumo kliūčių šalinimo pažangos vertinimo ir stebėjimo statistikos sistemą. (5) Praėjus ketveriems metams nuo šios rekomendacijos įgyvendinimo pradžios (t. y. iki 2014 m. pabaigos) įvertinti pažangą, padarytą šalinant judumo kliūtis. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] COM(2010) 2020, 2010 3 3. [2] Daugiau informacijos apie mokslinius tyrimus: COM(2009) 329. [3] Štai keletas pavyzdžių: studentams, doktorantams ir aukštųjų mokyklų darbuotojams skirtos programos Erasmus, Erasmus Mundus, Marie Curie; aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų programos ir iniciatyvos Marie Curie, „Kompetencijos tinklai“ ir „Technologijų platformos“; aukštojo mokslo ir verslo sąsajų iniciatyvos (stažuotės pagal programas Erasmus ir Marie Curie); profesinio rengimo ir pameistrystės programa Leonardo; antrosios pakopos studijų programa Comenius; suaugusiųjų mokymosi ir vyresnio amžiaus asmenų savanoriškos veiklos programa Grundtvig; programa „Kultūra“; jaunimo mainų ir savanorystės programa „Veiklus jaunimas“; savanoriškos veiklos iniciatyvos (Europos savanorių tarnyba pagal programą „Veiklus jaunimas“); pilietinės visuomenės programa „Europa piliečiams“ ir parengiamosios veiklos programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“. [4] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/about/political/index_en.htm. [5] COM(2009) 329. [6] Gautų atsakymų analizę žr. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SEC(2010) 1048. [7] COM(2010) 477. [8] OL L 215, 2001 8 9, p. 30–37. [9] OL L 390, 2004 12 31, p. 6–20. [10] OL L 255, 2005 9 30, p. 22–142. [11] OL L 394, 2006 12 31, p. 5–9. [12] OL C 111, 2008 5 6, p.1–7. [13] COM(2008) 423. [14] OL C 319, 2008 12 13, p. 4–7. [15] OL C 319, 2008 12 13, p. 8–10. [16] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/bordeaux_en.pdf. [17] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/council08_en.pdf. [18] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf. [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/107622.pdf. [20] COM(2009) 275. [21] OL C 302, 2009 12 12, p. 6–9. [22] OL L 17, 2010 1 22, p. 43–49. [23] COM(2008) 317. [24] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/113121.pdf. [25] COM(2009) 329. [26] COM(2010) 2020. [27] Daugiau informacijos apie judumo naudą pavieniams asmenims: žr., pvz., F. Maiworm ir U. Teichler „Study Abroad and Early Career: Experiences of Former Erasmus Students“ (2004 m.); metines programos „Erasmus“ studentų tinklo apklausas; Bendrijos programų „Socrates II“, „Leonardo da Vinci II“ ir „eLearning“ galutinį įvertinimą; programos „Leonardo da Vinci“ judumo priemonių poveikio jauniems stažuotojams bei darbuotojams ir socioekonominių veiksnių įtakos analizę (2007 m.). Sisteminė judumo nauda aukštojo mokslo sektoriui įrodyta tyrimu „Programos „Erasmus“ poveikis Europos valstybių aukštajam mokslui: kokybė, atvirumas ir tarptautiškumas“, 2008 m. gruodžio mėn. http://ec.europa.eu/education/erasmus/doc/publ/impact08.pdf. Taip pat žr. 2007 m. birželio mėn. CSES pateiktą „Erasmus Mundus“ tarpinį įvertinimą (http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/doc/evalreport_en.pdf). [28] OL L 215, 2001 8 9, p. 30–37. [29] COM(2010) 373. [30] 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvados dėl jaunimo judumo (2008/C 320/03). [31] COM(2009) 329. [32] COM(2008) 317. [33] 2010 m. kovo 2 d. Tarybos išvados dėl Europos mokslininkų judumo ir karjeros galimybių. [34] http://www.euroguidance.net