KOMISIJOS ATASKAITA METINĖ 2013 M. SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPŲ TAIKYMO ATASKAITA /* COM/2014/0506 final */





1. Įžanga Tai yra 21-oji metinė subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ES teisėkūros srityje ataskaita, pateikta pagal Protokolo Nr. 2 dėl šių principų taikymo (toliau – Protokolas), pridėto prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), 9 straipsnį. Ataskaitoje apžvelgiama, kaip ES institucijos ir įstaigos įgyvendino šiuos du principus, ir kaip, palyginti su ankstesniais metais, pasikeitė praktinis jų taikymas. Joje taip pat pateikiama išsamesnė kelių Komisijos pasiūlymų analizė (dėl šių pasiūlymų 2013 m. nacionaliniai parlamentai pateikė pagrįstas nuomones). Atsižvelgiant į tai, kad subsidiarumo kontrolės mechanizmas ir nacionalinių parlamentų ir Komisijos vedamas politinis dialogas yra glaudžiai susiję, ši ataskaita turėtų būti laikoma papildančia Komisijos 2013 m. metinę santykių su nacionaliniais parlamentais ataskaitą.[1] 2. Principų taikymas institucijose 2.1. Komisija Formuodama politiką, Komisija įdiegė procedūras, skirtas įvertinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi įvairiais sprendimų priėmimo ciklo etapais pagal pažangaus reglamentavimo principus. Prieš siūlydama naujas iniciatyvas, ji tikrina, ar ES lygmens veiksmas yra teisėtas ir būtinas. Yra skelbiami visų pagrindinių naujų iniciatyvų veiksmų planai.[2] Veiksmų planuose preliminariai apibūdinamos šios potencialios iniciatyvos ir Komisijos politikos ir konsultacinio darbo planai. Juose taip pat pateikiamas pradinis veiksmo pagrindimas subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi prasme. Iškilus būtinybei atlikti poveikio vertinimą, suinteresuotosios šalys kviečiamos viešosiose konsultacijose pakomentuoti veiksmų poreikį ir galimus nustatytų problemų sprendimus. Remiantis šiose konsultacijose pateiktais atsakymais ir kitu susijusiu indėliu, poveikio vertinimuose analizuojamas subsidiarumo principo laikymasis ir vertinama, kaip išnagrinėtos pasirinkimo galimybės atitinka proporcingumo principą. Poveikio vertinimo gairėse pateikiamos rekomendacijos, kaip vertinti ES veiksmų poreikį ir jų suteikiamą pridėtinę vertę.[3] Vėlesniame politikos formavimo procese poveikio vertinimus išsamiai nagrinėja poveikio vertinimo valdyba.[4] 2013 m. valdyba išnagrinėjo 97 poveikio vertinimus ir pateikė 142 nuomones. Subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi ji pakomentavo daugiau kaip trečdalyje (34 %) savo išnagrinėtų atvejų. Tai rodo, kad Komisijai yra svarbu įvertinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi rengiant teisės aktų pasiūlymus. Su teisės akto pasiūlymu pateiktame aiškinamajame memorandume taip pat nurodoma, kaip pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laikinosios teisinės pagalbos įtariamiesiems arba kaltinamiesiems, kurių teisė apribota, ir teisinės pagalbos vykdant Europos arešto orderio procedūrą[5] yra atvejo, kai buvo intensyviai aptariami subsidiarumo aspektai, pavyzdys. Poveikio vertinimo valdyba pateikė teigiamą nuomonę, tačiau vis dėlto laikėsi nuomonės, kad „ataskaitoje turėtų būti aiškiau apibrėžta, kokios pagrindinių teisių problemos nėra pakankamai sprendžiamos valstybės narės ar EŽTT lygiu, dėl kurių reikia imtis veiksmų ES lygmeniu. Ji turėtų nustatyti, kurios valstybės narės nėra įdiegusios teisinės pagalbos sistemų, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinama Direktyva dėl teisės turėti advokatą, kad būtų aišku, kada valstybės narės nesilaiko privalomų reikalavimų, ir reikia imtis veiksmų ES lygmeniu siekiant užtikrinti minimalių teisių standartus“. Todėl buvo sustiprinti atitinkami poveikio vertinimo skyriai ir išsamiau paaiškinta, kodėl esamų sprendimų nepakanka. Kitas pavyzdys – pasiūlymas dėl direktyvos, kuria dėl standartinės PVM deklaracijos iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos.[6] Valdyba laikėsi nuomonės, kad „ataskaitoje turėtų būti labiau išplėtota subsidiarumo principo laikymosi analizė“. Konkrečiau ji paprašė pateikti daugiau duomenų, parodančių, kad PVM deklaracijos šiuo metu nėra veiksmingos ir sukuria nereikalingą naštą įmonėms, ir įrodyti, kad pasirinkta galimybė neuždės papildomos naštos toms valstybėms narėms, kurių PVM sistemos nėra tokios sudėtingos. Susiję poveikio vertinimo skyriai buvo pakeisti atsižvelgiant į šias rekomendacijas: buvo geriau paaiškinta, kodėl reikalingi tam tikri būtiniausi standartai, siekiant sumažinti tarpvalstybinės prekybos kliūtis ir įmonių administracinę naštą. Proporcingumo aspektai buvo aptarti, pavyzdžiui, poveikio vertinime, pridėtame prie pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse.[7] Valdyba rekomendavo, kad poveikio vertinime „būtų geriau išaiškinta, kaip bus užtikrintas proporcingumo principo laikymasis, visų pirma, mažesnių ar mažiau rizikingų lyginamųjų indeksų šaltinių atveju“. Atsižvelgiant į tai, persvarstytas poveikio vertinimas buvo papildytas išsamesniu paaiškinimu, visų pirma nurodant, kaip parengti reikalavimus, kad planuojamas priemones būtų lengviau taikyti mažesniems gamintojams. Teikdama rekomendacijas, valdyba padeda pagerinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi analizę. Jos nuomonės yra esminė pagalba Komisijos politinių sprendimų priėmimo procese. Subsidiarumo ir proporcingumo principai yra taip pat svarbūs vykdant retrospektyvų vertinimą, kai vertinama, ar ES veiksmai išlieka būtini ir faktiškai duoda tikėtinų rezultatų ir galiausiai pagerina sąlygas Europos piliečiams ir įmonėms, ir remia ES pasaulinį vaidmenį tokiu lygmeniu, kurio valstybės narės negalėtų pasiekti veikdamos pavieniui. Komisija yra įsipareigojusi pirmiausia atlikti įvertinimą ir išanalizuoti praeityje atliktus veiksmus, ir tik tada spręsti dėl galimų pakeitimų. Rinkdama įrodymus ir kaupdama patirtį, kuri gali būti panaudota priimant sprendimus, ES pasiekia, kad jos atliekamas ES politikos vertinimas taptų sudėtine ir nuolatine jos formuojamos politikos dalimi. Iš tikrųjų, ES pridėtinė vertė arba ES lygmens intervencijos vaidmens vertinimas ir svarstymas, ar tuo lygmeniu vis dar reikia tęsti veiksmus, yra vienas iš penkių pagrindinių (veiksmingumo, efektyvumo, susietumo, darnos, ES pridėtinės vertės) vertinimo kriterijų, pagal kuriuos reguliariai vertinama ES politika ir teisės aktai[8]. 2.2. Nacionaliniai parlamentai Dėl subsidiarumo principo laikymosi 2013 m. Komisija gavo 88 pagrįstas nuomones[9] iš nacionalinių parlamentų (žr. priedą) – jų gauta 25 % daugiau nei pernai (2012 m. gauta 70 pagrįstų nuomonių). Taip pat iš visų Komisijos 2013 m. gautų nuomonių dėl išsamesnio politinio dialogo su nacionaliniais parlamentais (621) didesnę dalį (14 %) sudarė pagrįstos nuomonės. 2012 m. ir 2011 m. pagrįstos nuomonės sudarė šiek tiek daugiau nei 10 % visų gautų nuomonių. 2013 m. antrą kartą per visą subsidiarumo kontrolės mechanizmo taikymo laiką nacionaliniai parlamentai pasinaudojo „geltonąja kortele“ – konkrečiai dėl Komisijos pateikto Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo (EPPO) pasiūlymo.[10] Šis atvejis išsamiau aprašytas 3 skirsnyje. Pagrįstos nuomonės ir toliau labai skiriasi savo forma ir nacionalinių parlamentų pateiktos išvados, kad subsidiarumo principas buvo pažeistas, tipu. 2013 m., kaip ir 2012 m., nacionaliniai parlamentai teikė pagrįstas nuomones įvairiomis temomis. 88 pagrįstos nuomonės pateiktos dėl 36[11] Komisijos pasiūlymų. 13 pagrįstų nuomonių pateikta dėl pasiūlymo dėl Europos prokuratūros; antras didžiausias skaičius pagrįstų nuomonių (devynios nuomonės) gautas dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema.[12] Nacionaliniai parlamentai pateikė septynias pagrįstas nuomones dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo[13], ir dėl pasiūlymo dėl Reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema.[14] (Daugiau informacijos pateikta šios ataskaitos priede.) Kaip ir 2012 m., Švedijos Riksdagas buvo visų daugiausiai pagrįstų nuomonių (9) paskelbęs nacionalinis parlamentas, nors nuomonių pateikta mažiau nei 2012 m. (20). Austrijos Bundesratas ir Lietuvos Seimas paskelbė antrą didžiausią pagrįstų nuomonių skaičių (kiekvienas po 6), po to sekė abeji Ispanijos rūmai (Congreso de los Diputados ir Senado), Maltos Kamra tad-Deputati, Nyderlandų Tweede Kamer ir UK House of Commons (kiekvieni po 5). 2.3. Europos Parlamentas ir Taryba Europos Parlamentas Europos Parlamentas sustiprino savo subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo praktiką savo iniciatyva teikiamomis teisėkūros ataskaitomis pagal SESV 225 straipsnį su įrodymais pagrįsta analize apie potencialią ES pridėtinę vertę. 2013 m. buvo baigti iš viso penki vertinimai, pridedami prie Europos Parlamento savo iniciatyva teikiamų teisėkūros pranešimų. Jie apėmė: · geresnį bendrosios rinkos valdymą; · kovą su smurtu prieš moteris; · Direktyvą dėl bendrovių registruotųjų būstinių perkėlimo į kitą valstybę narę (14-oji bendrovių teisės direktyva); · vienodo darbo užmokesčio vyrams ir moterims už vienodą vienodos vertės darbą principo taikymą bei · Europos savidraudos draugijų teisinį statutą. Be to, 2013 m. buvo baigtos penkios ataskaitos dėl „Europos nebuvimo kainos“. Jos buvo skirtos išnagrinėti pelno ir (arba) viešųjų gėrybių sukūrimo galimybes ES lygmens veiksmais konkrečiose politikos srityse. Jos apėmė: · ES bendrą saugumo ir gynybos politiką; · ES paramos teikėjų veiksmų koordinavimo didinimą; · Europos tarptautinės privatinės teisės kodeksą; · bendrąją energetikos rinką bei · laisvo piliečių ir įmonių judėjimo skatinimą supaprastinant tam tikrų viešųjų dokumentų pripažinimą ES. 2013 m. Europos Parlamento poveikio vertinimo skyrius parengė ex ante 50 pradinių Komisijos poveikio vertinimo įvertinimų, du išsamius Komisijos poveikio vertinimo vertinimus, tris Parlamento pakeitimų poveikio vertinimus (iš viso buvo įvertinta 20 pakeitimų) ir vieną alternatyvų poveikio vertinimą (tuo atveju, kai Komisija vertinimo nepateikė). b) Taryba Pagal Protokolo Nr. 2 4 straipsnio trečią pastraipą Taryba nacionaliniams parlamentams perduoda visus valstybių narių grupės, Teisingumo Teismo, Europos Centrinio Banko (ECB) ar Europos investicijų banko (EIB) pasiūlytus įstatymo galią turinčių teisės aktų projektus ir iš dalies pakeistus projektus. Dėl to įpareigojimo (pagal Protokolo 6 straipsnio antrą pastraipą) Tarybos pirmininkas pateikia nuomonę dėl valstybių narių grupės parengto teisės akto projekto tų valstybių narių vyriausybėms. Taip pat Tarybos pirmininkas pateikia nuomonę dėl Teisingumo Teismo, ECB ar EIB parengto teisės akto projekto susijusiai institucijai ar organui (pagal Protokolo 6 straipsnio trečią pastraipą). Be šių sutarties įpareigojimų, Tarybos generalinis sekretoriatas informuoja Tarybos narius apie valstybių narių nuomones dėl kitų institucijų parengtų teisės aktų projektų. 2013 m. Tarybos sekretoriatas gavo daug nacionalinių parlamentų nuomonių ir pagrįstų nuomonių; jos buvo paskelbtos pagal protokolą ir vykstant nacionalinių parlamentų ir Komisijos politiniam dialogui. Šios nuomonės buvo nusiųstos Tarybos nariams susipažinti. Be to, pagal teisėkūros procedūrą Taryba, peržiūrėdama su Komisijos pasiūlymais pateikiamus poveikio vertinimus, tikrina, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. 2.4. Regionų komitetas 2013 m. Regionų komitetas (RK) priėmė ir įgyvendino pirmąją Subsidiarumo darbo programą.[15] Į programą buvo įtrauktos penkios iniciatyvos,[16] atrinktos iš Europos Komisijos darbo programos remiantis sutartais kriterijais,[17] kurių laikymasis turi būti ypač atidžiai stebimas subsidiarumo principo atžvilgiu. Kadangi daugumoje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už ES teisės aktų atliekų srityje įgyvendinimą, RK atidžiai stebėjo ES atliekų srities politikos ir teisės aktų peržiūrą, konsultuodamasis su Subsidiarumo ekspertų grupe ir Subsidiarumo stebėsenos tinklu. Dėl uostų teisės aktų rinkinio iniciatyvos buvo išreikštas susirūpinimas, kad iniciatyva gali būti nepakankamai atsižvelgiama į Europos vietos ir regioninius ypatumus, todėl buvo vykdomos konsultacijos subsidiarumo ir proporcingumo klausimais su regioniniais parlamentais ir vyriausybėmis, lygiagrečiai vykdant konsultacijas dėl aštuonių savaičių trukmės išankstinio perspėjimo mechanizmo. Visos šalys, su kuriomis konsultuotasi, padarė išvadą, kad nors ir buvo nurodytos kelios su proporcingumu susijusios problemos, iniciatyva atitiko subsidiarumo principą. 2013 m. rugsėjo 25 d., siekiant įvertinti „Quick Scan“ iniciatyvą, buvo organizuotas jai skirtas teritorinio poveikio vertinimo praktinis seminaras[18]. Jį šios iniciatyvos tikslais 2013 m. rugsėjo 25 d. kartu organizavo Regionų komitetas ir Europos teritorijų planavimo ir sanglaudos stebėsenos tinklas. Tai buvo pirmas kartas, kai RK atliko teritorinį poveikio vertinimą taikydamas „Quick Scan“ metodiką. Dėl subsidiarumo ir proporcingumo principo laikymosi pasiūlyme dėl direktyvos dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo buvo konsultuojamasi su regioniniais parlamentais ir vyriausybėmis, nes ši iniciatyva gali turėti poveikį sąnaudoms ir administracinei naštai vietos ir regioniniu lygmenimis. Respondentai iš esmės pritarė, kad ši iniciatyva atitinka subsidiarumo principą, bet iškėlė keletą klausimų dėl proporcingumo principo. Atsakymuose visų pirma buvo pabrėžiama tai, kad nebuvo pakankamai atsižvelgta į vietos ir regioninių valdžios požiūrius. Su Subsidiarumo ekspertų grupe buvo konsultuojamasi ne tik dėl Komisijos darbo programos, bet ir dėl RK savo iniciatyva teikiamos nuomonės dėl decentralizacijos Europos Sąjungoje ir dėl vietos ir regionų savivaldos pozicijos formuojant ir įgyvendinant ES politiką.[19] Siekdamas prisidėti prie subsidiarumo stebėsenos, RK dar kartą patobulino REGPEX – internetinę priemonę teisėkūros galią turintiems regionams – ji buvo papildyta interaktyviu regionų žemėlapiu, nurodant kiekvieno regioninio parlamento teisės aktų leidybos galias ir profilį. Siekdamas padėti įvertinti patirtį, įgytą taikant išankstinio perspėjimo sistemą, ir skleisti geriausią patirtį, RK paskelbė tyrimą „The Subsidiarity Early Warning System of the Lisbon Treaty – the role of regional parliaments with legislative powers and other subnational authorities“ („Lisabonos sutarties išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmas ir teisėkūros įgaliojimų turinčių regionų parlamentų ir kitų subnacionalinės valdžios institucijų vaidmuo“). Kai kuriose 2013 m. paskelbtose RK nuomonėse buvo išreikštas susirūpinimas, ar ES teisėkūros iniciatyvomis laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. Nuomonėje dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema[20], buvo teigiama, kad pasiūlymas neatitinka subsidiarumo ir proporcingumo principų. RK nuomonėje dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl oficialios kontrolės[21] ir nuomonėje dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl tabako ir susijusių gaminių gamybos, naudojimo, pateikimo ir pardavimo taip pat išreiškė susirūpinimą dėl deleguotųjų teisės aktų.[22] Taip pat daroma nuoroda į Regionų komiteto 2013 m. paskelbtą metinę ataskaitą dėl subsidiarumo.[23] 2.5. Teisingumo Teismas 2013 m. Teisingumo Teismas nepateikė jokių esminių sprendimų dėl subsidiarumo principo, tačiau dėl šio principo buvo paskelbti du Bendrojo Teismo sprendimai. Byloje T-31/07 EI du Pont de Nemours ir kt. prieš Komisiją keletas bendrovių pateikė ieškinį dėl Komisijos direktyvos, kuria su tam tikrais apribojimais flusilazolas, kaip aktyvioji medžiaga, įtraukiama į augalų apsaugos produktus pagal Direktyvą 91/414/EB, panaikinimo.[24] Viena iš ieškinio pateikimo priežasčių buvo subsidiarumo principo nesilaikymas. 2013 m. balandžio 12 d. sprendime Bendrasis Teismas pabrėžė, kad tas principas taikomas tik srityse, kurios nepriklauso išimtinei ES kompetencijai (202 punktas). Kadangi Direktyva 91/414/EB Sąjungos institucijoms suteikiama išimtinė kompetencija vertinti veikliąsias medžiagas, kurios gali būti naudojamos augalų apsaugos produktuose, ir apriboti jų priimtinumą (203 ir 204 punktai), buvo laikoma, kad priemonė, priimta įgyvendinant tą kompetenciją, neatitiko subsidiarumo principo (205 dalis). Todėl Bendrasis Teismas atmetė ieškovų tvirtinimą, patvirtindamas teisinę praktiką šiuo klausimu.[25] Byloje T-526/10 Inuit Tapiriit Kanatami ir kt. prieš Komisiją ieškovai prašė panaikinti Komisijos reglamentą, kuriuo nustatomos išsamios prekybos produktais iš ruonių įgyvendinimo taisyklės,[26] dėl įvairių priežasčių, įskaitant subsidiarumo principo pažeidimą. 2013 m. balandžio 25 d. sprendimu Bendrasis Teismas atmetė tą prašymą. Jis nurodė teismų praktiką, pagal kurią subsidiarumo principas taikomas ES priemonėms pagal SESV 114 straipsnį, kadangi „ta nuostata nesuteikia [ES] išimtinės kompetencijos reglamentuoti ekonominės veiklos vidaus rinkoje, tačiau suteikia kompetenciją pagerinti jos kūrimo ir funkcionavimo sąlygas, pašalinant kliūtis laisvam prekių judėjimui ir laisvam paslaugų teikimui ar panaikinant konkurencijos iškraipymus“ (84 punktas).[27] Bendrasis Teismas nusprendė, kad yra aišku, jog „pagrindinio reglamento tikslas [ne]galėjo būti tinkamai pasiektas vien tik valstybių narių veiksmais, ir kad reikia(-ėjo) veiksmo Sąjungos lygmeniu, kaip kad šiuo atveju rodo nevienalytis nacionalinės teisės vystymasis“. Atitinkamai numatyto veiksmo tikslas galėjo būti geriau pasiektas ES lygmeniu, ir reglamentas nepažeidė subsidiarumo principo (85 punktas). 3. Pagrindiniai atvejai, kai iškilo problemos dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo Pasiūlymas dėl Reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo Komisijos pasiūlymas dėl Europos prokuratūros[28] buvo priimtas 2013 m. liepos 17 d. Pasiūlymo tikslas – įsteigti Europos prokuratūrą, tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, kuriais kenkiama ES finansiniams interesams. Europos prokuratūra būtų decentralizuotą struktūrą turinti ES įstaiga, kurios didžioji dalis veiklos būtų susijusi su nacionalinėmis tyrimo ir baudžiamąjį persekiojimą vykdančiomis institucijomis, ir remtųsi nacionaline teise. Dėl šio pasiūlymo gauta 13 nacionalinių parlamentų pagrįstų nuomonių[29], sudarančių 18 iš galimų 56 balsų[30]. Pagal Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 2 dalį šiuo atveju, kad būtų taikoma „geltonosios kortelės“ procedūra, reikėjo 14 balsų. 2013 m., vykstant politiniam dialogui, septyni kiti nacionalinių parlamentų rūmai[31] pateikė nuomones dėl šio pasiūlymo. Jose nebuvo tvirtinama, kad Komisijos pasiūlymas nebuvo suderintas su subsidiarumo principu, tačiau buvo pateikti komentarai dėl jo konkrečių elementų.[32] 2013 m. lapkričio 6 d. Komisija patvirtino, kad taikomas Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 2 dalyje nurodytas subsidiarumo kontrolės mechanizmas. Todėl ji peržiūrėjo pasiūlymą ir po to paskelbė komunikatą[33], kuriame iš subsidiarumo principo perspektyvos atidžiai išnagrinėjo nacionalinių parlamentų pateiktas pagrįstas nuomones. Nagrinėdama pagrįstas nuomones, Komisija atskyrė argumentus, susijusius su subsidiarumo principu (arba kuriuos galima priskirti subsidiarumo klausimui), ir kitus argumentus, susijusius su proporcingumo principu, politikos pasirinkimais, nesusijusiais su susidiarumu, arba kitais politikos arba teisiniais klausimais. Pagrindiniai nacionalinių parlamentų prieštaravimai, susiję su subsidiarumo principu, buvo tokie: · Argumentai dėl subsidiarumo Keletas nacionalinių parlamentų rūmų laikė, kad Komisija nepakankamai paaiškino, kaip pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Komisijos nurodytos priežastys buvo laikomos nepakankamomis. Be to, paaiškinimai turėtų būti įtraukti į aiškinamąjį memorandumą, taip pat į poveikio vertinimą. Peržiūrėjusi aiškinamąjį memorandumą, Komisija nustatė, kad jame ir prie jo pridėtoje teisės akto pasiūlymo finansinėje pažymoje nepakankamai paaiškinta, kodėl valstybės narės lygmeniu vykdomu veiksmu nebūtų galima pasiekti politikos tikslo, ir kodėl Sąjungos lygmens veiksmu tai būtų galima padaryti geriau (pvz., todėl, kad vykdymo užtikrinimo veiksmams trūko tęstinumo ir nebuvo pagrindžiančios bendros Europos baudžiamojo persekiojimo politikos). · Tariamas esamų mechanizmų pakankamumas Keli parlamentų rūmai išreiškė nuomonę, kad tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo veiksmų valstybių ‑ narių lygmeniu pakako, kaip ir Sąjungos lygmeniu esančių tyrimo mechanizmų (Eurojustas, Europolas ir OLAF). Kai kurie parlamentų rūmai laikėsi nuomonės, kad Komisija turėjo sulaukti, kol bus priimta jos pasiūlyta Direktyva dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, ir tik tada priimti naujus teisės aktus šioje srityje. Komisija pažymėjo, kad remiantis aiškia statistine informacija, Sutarties tikslas – ES finansinių interesų veiksmingas, atgrasantis ir vienodas apsaugos lygmuo – nebuvo pasiektas. Ji pabrėžė, kad nė vienas iš esamų mechanizmų ir nė viena įstaiga nesugebėjo pašalinti problemų, kurios buvo nustatytos dėl tarpvalstybinių įrodymų naudojimo, tarpvalstybinius ryšių nustatymo, ar pagalbos iš kitų valstybių narių valdžios institucijų gavimo, ir kad šios problemos negalėjo būti išspręstos tik valstybės‑narės lygmeniu taikomomis priemonėmis. Komisija taip pat pažymėjo, kad net patobulinus esamus mechanizmus, dėl jiems būdingų trūkumų poveikis geriausiu atveju būtų ribotas. Galiausiai, ji pabrėžė, kad pasiūlymu dėl direktyvos dėl kovos su sukčiavimu dėl Sąjungos finansinių interesų taikant baudžiamosios teisės priemones ir pasiūlymu įsteigti Europos prokuratūrą siekiama skirtingų, tačiau vienas kitą papildančių tikslų. · Pasiūlymo dėl Europos prokuratūros pridėtinė vertė Keli parlamentai abejojo pridėtine pasiūlymo nauda, nors kai kurie pripažino Europos prokuratūros įsteigimo privalumus. Nacionaliniai parlamentai tvirtino, kad Komisija neįrodė, jog Sąjungos lygmens veiksmais būtų galima pasiekti geresnių rezultatų negu nacionalinio lygmens veiksmais. Reaguodama į šias nuomones, Komisija paaiškino, kad buvo tikimasi, jog siūloma sistema suteiks didelę pridėtinę vertę kovojant su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Vienas iš pagrindinių laukiamų patobulinimų įvyktų ES lygmens baudžiamojo persekiojimo politikos srityje: būtų šalinami dideli valstybių narių tarpusavio skirtumai tiriant sukčiavimo atvejus ES ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą. Tai taip pat leistų nustatyti tarpvalstybinius ryšius, kurių galbūt negalima buvo pastebėti vykdant vien tik nacionalinį tyrimą, ir taip veiksmingiau vadovauti tyrimams ir juos koordinuoti. Be to, įsteigta decentralizuota Europos prokuratūra leistų sukaupti žinias ir praktinę patirtį apie ES sukčiavimo bylų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą Europos lygmeniu, ir užtikrinti, kad tai būtų atliekama netoli tos vietos, kurioje buvo įvykdytas nusikaltimas. · Klausimai, susiję su Europos prokuratūros struktūra, jos kompetencijų pobūdžiu ir taikymo sritimi Komisija pažymėjo, kad pasirinkus kurti Europos prokuratūrą su nacionalinių parlamentų palaikoma visaverte kolegialia struktūra, gali būti pakenkta jos ir jos priimamų sprendimų veiksmingumui. Atsakydama į klausimus apie Europos prokuratūros kompetencijos pobūdį ir taikymo sritį, Komisija pabrėžė, kad aptariamiems nusikaltimams, įskaitant netarpvalstybinius atvejus, būdingas Sąjungos matmuo. Taikymo srities apribojimas ne tik sumažintų Europos prokuratūros pridėtinę vertę, bet ir leistų suabejoti Sąjungos kompetencija šiuo klausimu. Tačiau Europos prokuratūros išimtinė kompetencija nereikštų, kad nacionalinės valdžios institucijos negalėtų dalyvauti jai nagrinėjant bylas, turint omenyje nacionalinių teisėsaugos institucijų ir valstybėse narėse įsisteigusių Europos deleguotųjų prokurorų, kurie tuo pat metu yra nacionaliniai prokurorai, dalyvavimą. Po šios išsamios peržiūros Komisija padarė išvadą, kad pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, ir nusprendė jo nekeisti. Pasiūlymas dėl direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema[34] Komisijos pasiūlymas, dėl kurio 2013 m. buvo pateiktas antras didžiausias skaičius pagrįstų nuomonių, buvo pasiūlymas dėl direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema. Dėl pasiūlymo nacionaliniai parlamentai pateikė devynias pagrįstas nuomones,[35] t. y. 13 balsų. Be to, 2013 m. dar penki parlamentų rūmai pateikė nuomones vykstant politiniam dialogui; nuomonėse nebuvo pareikšta, kad pasiūlymas neatitinka subsidiarumo principo.[36] Kai kurie nacionaliniai parlamentai laikėsi nuomonės, kad Komisija nepakankamai įrodė ES lygmens įsipareigojimų, susijusių su jūrų erdvės planavimu ir integruotu pakrančių zonų valdymu, pridėtinę vertę, ir kad direktyva uždėtų didelę administracinę naštą ir padidintų ataskaitų teikimo reikalavimų skaičių, nesuteikdama atitinkamos naudos. Be to, kai kuriose pagrįstose nuomonėse buvo abejojama nurodytu pasiūlymo teisiniu pagrindu. Atsakydama į šias pagrįstas nuomones, Komisija pabrėžė, kad siūloma direktyva suteiktų pridėtinę vertę, suteikdama valstybėms narėms galimybę užtikrinti būtiniausius bendrus principus, kurie leistų pagerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir laiku įgyvendinti susijusius teisės aktus. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad jūrinė ir pakrantės veikla turi tarpvalstybinį ir dažnai net Europos Sąjungos masto poveikį, ir kad nacionaliniai planavimo procesai yra labai skirtingi. Todėl tam, kad būtų galima orientuoti planavimo procesus jūroje ir integruoti pakrančių zonų valdymą, yra reikalinga ES lygmens struktūra. Komisija pabrėžė, kad siūloma direktyva valstybėms narėms būtų palikta didelė laisvė pasirinkti, kaip siekti savo tikslų. Ji pabrėžė, kad vykdant tarptautinį bendradarbiavimą būtų galima lengviau įtraukti į jūrų erdvės planavimą ir integruotą pakrančių zonų valdymą susijusias ES nepriklausančias šalis. Siūloma direktyva valstybėms narėms būtų suteikta galimybė pačioms pasirinkti tokio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis būdą ir priemones su sąlyga, kad jos visomis pastangomis sieks suderinti savo planus ir strategijas su trečiosios šalies planais ir strategijomis. Teisėkūros institucijų politiškai sutartas tekstas atitiko šį požiūrį. Direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo pasiūlymas [37] Siūlomu teisės aktu nustatomos naujos, griežtesnės tabako gaminių gamybos, pateikimo ir pardavimo Europos Sąjungoje taisyklės. Dėl jo gautos septynios pagrįstos nuomonės, t. y. 11 balsų.[38] Taip pat aštuoni nacionaliniai parlamentai[39] pateikė nuomones vykstant politiniam dialogui; šie parlamentai nemanė, kad pasiūlymas yra nesuderinamas su subsidiarumo principu. Dveji parlamentų rūmai[40] pateikė nuomones, teigdami, kad pasiūlymas neatitinka subsidiarumo principo, tačiau nuomonės buvo pateiktos pasibaigus terminui, todėl skaičiuojant, ar buvo pasiekta riba, į jas nebuvo galima atsižvelgti. Kai kurie parlamentai laikėsi nuomonės, kad kai kurių rūšių tabako gaminių, kaip antai mažos rizikos produktų, reglamentavimas yra nacionalinė kompetencija. Kiti kritikavo įgaliojimo priimti deleguotuosius aktus perdavimą Komisijai. Be to, buvo abejojama ir šio pasiūlymo teisiniu pagrindu, nes juo nebūtų suderinti valstybių narių teisės aktai dėl tabako gaminių. Nacionaliniai parlamentai taip pat tvirtino, kad plonųjų ir mėtinių cigarečių ir mažesnių nei 40 g sukamojo tabako pakuočių uždraudimas nepagerintų vidaus rinkos veikimo. Atsakymuose Komisija pabrėžė, kad pasiūlymu nebūtų ribojamas mažos rizikos produktų teikimas į rinką. Ji taip pat paaiškino, kad buvo laikoma, jog tam, kad direktyva būtų visapusiškai veiksminga, būtina pasinaudoti įgaliojimu priimti teisės aktus pagal SESV 290 straipsnį. Pasiūlyme nurodytam įgaliojimų perdavimui taikomo aiškūs ir tikslūs kriterijai, paliekantys Komisijai nedidelę pasirinkimo laisvę. Dėl pasiūlymo teisinio pagrindo Komisija pažymėjo, kad dabartine direktyva iš esmės siekiama tų pačių tikslų, kaip ir pasiūlymu dėl jos pakeitimo, o Europos Teisingumo Teismas patvirtino, kad 114 straipsnis gali teisėtai būti laikomas dabartinės direktyvos teisiniu pagrindu.[41] Todėl teisinis pagrindas yra tinkamas siekiant atnaujinti esamą suderinimo lygį, pašalinti dėl reguliavimo skirtingo vystymosi valstybėse narėse susidariusias kliūtis vidaus rinkai ir išvengti vidaus rinkos taisyklių nesilaikymo. Komisijos nuomone, SESV 114 straipsnis suteikia teisinį pagrindą visiškam, daliniam arba būtiniausiam suderinimui ir teisę pačioms valstybėms narėms reglamentuoti tam tikras sritis. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad valstybės narės yra pradėjusios priiminėti priemones, skirtas būdingo kvapo ar skonio tabako produktams reglamentuoti, ir todėl ji, siekdama išvengti rinkos iškraipymų, pasiūlė jas suderinti. Ji taip pat pabrėžė, kad pasiūlymu būtų tik standartizuoti tam tikri pakuotės aspektai, pavyzdžiui, joje esančių cigarečių skaičius ir įspėjimų apie grėsmę sveikatai dydis – tai yra naudinga produktų platinimui vidaus rinkoje ir tuo pačiu užtikrina, kad įspėjimai apie žalą sveikatai būtų visapusiškai matomi. Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema[42] Pasiūlymu siekiama pagerinti uostų veiklą ir transporto išorės jungtis transeuropinio transporto tinklo jūrų uostuose. Siūlomas teisinis pagrindas padėtų sukurti tikrai teisines konkurencijos sąlygas ir suteiktų daugiau teisinio tikrumo uostų valdytojams ir investuotojams. Pasiūlymu nustatomos skaidrios ir atviros uosto paslaugų tiekėjų skyrimo procedūros, taisyklės dėl išimtines teises turinčių veiklos vykdytojų piktnaudžiavimo kainomis prevencijos ir taisyklės, kuriomis užtikrinamas skaidrų viešųjų lėšų naudojimas. Dėl pasiūlymo nacionaliniai parlamentai pateikė devynias pagrįstas nuomones, t. y. 11 balsų[43]. Be to, trys parlamentų rūmai atsiuntė nuomones vykstant politiniam dialogui, kurio dalyvių nuomone, pasiūlymas nelaikomas nesuderinamu su subsidiarumo principu[44]. Kai kurie nacionaliniai parlamentai tvirtino, kad pasiūlymo tikslai būtų geriau pasiekti privalomos teisinės galios neturinčiais teisės aktais arba direktyva. Kiti pasiūlymą kritikavo, teigdami, kad valstybės narės prarastų teisę ir galimybę toliau reglamentuoti savo uostų sektorius nacionalinės teisės aktais ir kad siūlomas reglamentas galėtų turėti priešingų rezultatų ekonomikos rezultatams ir infrastruktūrai susijusiose srityse. Atsakymuose Komisija teigė, kad reglamento pasiūlymas taikomas tik tuose uostuose, kurie sudaro dalį transeuropinio transporto tinklo (TEN-T), kurį Europos Parlamentas ir Taryba laiko svarbiu vidaus rinkai ir ES teritorinei sanglaudai pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros. Reglamentu sugrupuojami esami Sutarties principai, kurie jau yra taikomi uostų sektoriui, nustatant du pagrindinius taisyklių rinkinius: nediskriminuojančias ir skaidrias rinkos prieigos sąlygas uosto paslaugų teikėjams ir finansinio skaidrumo taisyklių laikymąsi naudojant viešąsias lėšas uostuose. Komisija pabrėžė ketinimą, kad reglamento nuostatos nebūtų taikomos valstybių narių vidaus organizacijoms dėl jų uostų sistemų. Dėl teisinės priemonės pasirinkimo Komisija pabrėžė, kad ji rinktųsi reglamentą, o ne direktyvą, nes vienas iš pagrindinių pasiūlymo tikslų buvo užtikrinti vienodas sąlygas – tam reikia vienodai įgyvendinti kelias, bet svarbias taisykles. Be to, Komisija pabrėžė, kad reglamente būtų paliktas valstybėms narėms reikalingas lankstumas, kad jos galėtų atsižvelgti į konkrečias aplinkybes ir rinktis iš įvairių rinkos prieigos formų. Pavyzdžiui, jos nebūtų verčiamos rinktis konkurencijos paslaugų, kurios, jų pačių nuožiūra, būtų toliau reguliuojamos atsižvelgiant į tinkamai pagrįstas viešojo intereso priežastis. Komisija taip pat pabrėžė, kad siekiant pritraukti investuotojus, reikalinga neiškreipta TEN-T uostų, ypač esančių skirtingose valstybėse narėse, konkurencija, ir to, Komisijos nuomone, valstybės narės, veikdamos individualiai, negalėtų pasiekti. 4. Išvados 2013 m. buvo tęsiamos diskusijos dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų, o nacionalinių parlamentų priversta antrą kartą taikyti „geltonosios kortelės“ procedūra buvo reikšmingas įvykis. 2013 m. nacionalinių parlamentų pateiktose 88 pagrįstos nuomonės buvo susijusios su 36 skirtingais Komisijos dokumentais. Panašu, kad tai patvirtina jau ankstesniais metais pastebėtą tendenciją: nacionaliniai parlamentai, rinkdamiesi, kuriuos Komisijos pasiūlymus tikrinti taikant subsidiarumo kontrolės mechanizmą, remiasi kintančiais politiniais interesais ir skirtingais prioritetais. Panašu, kad jie taip pat taiko skirtingus kriterijus vertindami, ar pasiūlymu laikomasi subsidiarumo principo. Visos teisėkūros procese dalyvaujančios institucijos aktyviai siekė užtikrinti subsidiarumo principo taikymo kontrolę. Komisija toliau išsamiai vertino, kaip laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų skirtinguose etapuose. Prieš priimdama teisės aktų pasiūlymus, ji teikia vertinimus (pvz., veiksmų planuose ir poveikio vertinimuose), o juos priėmusi , nagrinėja nacionalinių parlamentų pagrįstas nuomones dėl subsidiarumo problemų ir atsako į jas. Subsidiarumo kontrolės ir stebėsenos klausimai taip pat buvo svarbūs Europos Parlamento ir Regionų komiteto darbotvarkėje. Europos Parlamentas toliau rėmė savo iniciatyva teikiamas teisėkūros ataskaitas su įrodymais pagrįsta analize apie galimą ES pridėtinę vertę. Regionų komitetas taip pat suaktyvino savo darbą subsidiarumo klausimais, visų pirma, pirmą kartą priimdamas ir įgyvendindamas subsidiarumo darbo programą. Priedas Komisijos dokumentų, dėl kurių Komisija gavo nacionalinių parlamentų pagrįstas nuomones[45] dėl subsidiarumo principo laikymosi 2013 m., sąrašas || Komisijos dokumentas || Pavadinimas || Pagrįstų nuomonių skaičius (Protokolas Nr. 2) || Balsų skaičius (Protokolas Nr. 2)[46] || Pagrįstas nuomones pateikę nacionaliniai parlamentai 1 || COM(2013) 534 || Pasiūlymas dėl Reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo || 13[47] || 18 (pasiekta „geltonosios kortelės“ riba[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 balsai) CZ Senát (1 balsas) FR Sénat (1 balsas) HU Országgyűlés (2 balsai) IE Oireachtas rūmai (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) MT Kamra tad-Deputati (2 balsai) RO Camera Deputaților (1 balsas) SI Državni zbor (1 balsas) SE Riksdag (2 balsai) NL Eerste Kamer (1 balsas) NL Tweede Kamer (1 balsas) UK House of Commons (1 balsas) UK House of Lords (1 balsas) 2 || COM(2013) 133 || Pasiūlymas dėl direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 balsas) FI Eduskunta (2 balsai) DE Bundesrat (1 balsas) IE Oireachtas rūmai (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) LT Seimas (2 balsai) PL Senat (1 balsas) SE Riksdag (2 balsai) NL Eerste Kamer (1 balsas) NL Tweede Kamer (1 balsas) 3 || COM(2012) 788 || Direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo pasiūlymas || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 balsas) DK Folketing (2 balsai) EL Vouli ton Ellinon (2 balsai) IT Senato della Republica (1 balsas) PT Assembleia da República (2 balsai) RO Camera Deputaților (1 balsas) SE Riksdag (2 balsai) 4 || COM(2013) 296 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 balsas) IT Senato della Republica (1 balsas) LV Saeima (2 balsai) MT Kamra tad-Deputati (2 balsai) PL Sejm (1 balsas) ES Congreso de los Diputados ir Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) SE Riksdag (2 balsai) 5 || COM(2013) 28[51] || Pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 balsas) LT Seimas (2 balsai) LU Chambre des Députés (2 balsai)[52] SE Riksdag (2 balsai)[53] NL Eerste Kamer (1 balsas)[54] NL Tweede Kamer (1 balsas)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Pasiūlymas dėl Direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė || 6 || 9 || FR Sénat (1 balsas) LT Seimas (2 balsai) LU Chambre des Députés (2 balsai)[57] SE Riksdag (2 balsai)[58] NL Eerste Kamer (1 balsas)[59] NL Tweede Kamer (1 balsas)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Pasiūlymas dėl direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 balsas)[63] PL Sejm (1 balsas) PL Senat (1 balsas) UK House of Commons (1 balsas) UK House of Lords (1 balsas)[64] 8 || COM(2013) 627 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomos Europos bendrosios elektroninių ryšių rinkos ir žemyno ryšių infrastruktūros plėtros priemonės ir iš dalies keičiamos direktyvos 2002/20/EB, 2002/21/EB ir 2002/22/EB ir reglamentai (EB) Nr. 1211/2009 ir (ES) Nr. 531/2012 || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 balsas) IE Oireachtas rūmai (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) MT Kamra tad-Deputati (2 balsai) SE Riksdag (2 balsai) 9 || COM(2013) 27[66] || Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 || 3 || 5 || LT Seimas (2 balsai) RO Senatul (1 balsas) SE Riksdag (2 balsai)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) || 3 || 5 || LT Seimas (2 balsai) RO Senatul (1 balsas) SE Riksdag (2 balsai)[69] 11 || COM(2013) 173 || Pasiūlymas dėl Reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 balsas) DE Bundesrat (1 balsas) ES Congreso de los Diputados and Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) 12 || COM(2012) 615[71] || Komunikatas dėl Vadovaujamas pareigas bendrovėse einančių asmenų lyčių pusiausvyros. Indėlis į pažangų, tvarų ir integracinį augimą || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 balsas)[72] UK House of Lords (1 balsas)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Pasiūlymas dėl direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) || 2 || 4 || LT Seimas (2 balsai) SE Riksdag (2 balsai)[75] 14 || COM(2013) 147 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl priemonių sparčiojo elektroninio ryšio tinklų diegimo sąnaudoms mažinti || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 balsas) UK House of Commons (1 balsas) 15 || COM(2013) 262 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 balsas) NL Tweede Kamer (1 balsas) 16 || COM(2013) 472 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos vaistų agentūrai mokėtinų farmakologinio budrumo veiklos, susijusios su žmonėms skirtais vaistais, rinkliavų || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 balsai) ES Congreso de los Diputados ir Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) 17 || COM(2013) 618[77] || Pasiūlymas dėl direktyvos, kuria dėl termino „narkotikai“ apibrėžties iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje || 2 || 2 || UK House of Commons (1 balsas)[78] UK House of Lords (1 balsas)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Pasiūlymas dėl reglamento dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų || 2 || 2 || UK House of Commons (1 balsas)[81] UK House of Lords (1 balsas)[82] 19 || COM(2013) 721 || Pasiūlymas dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių || 2 || 2 || FR Sénat (1 balsas) DE Bundesrat (1 balsas) 20 || COM(2012) 724 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žvejybos statistikos srities teisėkūros procedūra priimti teisės aktai || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados ir Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) 21 || COM(2013) 48[84] || Pasiūlymas dėl Direktyvos dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygmeniui visoje Sąjungoje užtikrinti || 1 || 2 || SE Riksdag (2 balsai) 22 || COM(2013) 71 || Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje || 1 || 2 || SE Riksdag (2 balsai) 23 || COM(2013) 151 || Pasiūlymo dėl direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo „Au pair“ programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 balsai) 24 || COM(2013) 168 || Pakeistas pasiūlymas dėl direktyvos dėl priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumo || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados ir Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) 25 || COM(2013) 207 || Pasiūlymo dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 78/660/EEB ir 83/349/EEB nuostatos dėl tam tikrų didelių bendrovių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 balsai) 26 || COM(2013) 228 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo skatinamas laisvas piliečių ir įmonių judėjimas supaprastinant tam tikrų viešųjų dokumentų pripažinimą Europos Sąjungoje ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 || 1 || 1 || RO Senatul (1 balsas) 27 || COM(2013) 260 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl gyvūnų sveikatos || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 balsas) 28 || COM(2013) 265 || Pasiūlymas dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 balsai) 29 || COM(2013) 267 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 balsas) 30 || COM(2013) 409 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 216/2008 nuostatos dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 balsai) 31 || COM(2013) 410 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 balsai) 32 || COM(2013) 520 || Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru bankų pertvarkymo fondu, ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 || 1 || 2 || SE Riksdag (2 balsai) 33 || COM(2013) 535 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) || 1 || 1 || CZ Senát (1 balsas) 34 || COM(2013) 550 || Reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas pasiūlymas || 1 || 1 || FR Sénat (1 balsas) 35 || COM(2013) 620 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 balsas) 36 || COM(2013) 641 || Pasiūlymas dėl reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse || 1 || 1 || UK House of Commons (1 balsas) Atskirai apskaičiuotų pagrįstų nuomonių dėl dokumentų skaičius || 99 Pagrįstų nuomonių, kurios kartu yra susijusios su daugiau nei vienu dokumentu, skaičius[86] || 11[87] Iš viso gauta pagrįstų nuomonių || 88 [1] COM(2014) XXX final. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_en.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] Komunikatas „Pažangaus reglamentavimo pagrindų stiprinimas. Geresnis vertinimas“, COM(2013) 686 final, 2013 10 2. [9] Žr. 44 išnašą. [10] COM(2013) 534 final. [11] Komisija gavo 88 pagrįstas nuomones, kai kurios iš jų susijusios su daugiau nei vienu dokumentu. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] CdR 2336/2012, priimtas 2013 m. sausio 30 d. Regionų komiteto biuro posėdyje. [16] 1. ES atliekų srities politikos ir teisės aktų peržiūra; 2. Uostų teisės aktų rinkinys (juo pakeista iš pradžių pasirinkta „Mėlynosios juostos“ iniciatyva); 3. Judumas mieste; 4. E. sąskaitų faktūrų naudojimas vykdant viešuosius pirkimus bei 5. Aplinkosauginio klimato ir energijos vertinimo sistema, sudaranti sąlygas saugiai ir netradicinei angliavandenilio gavybai. [17] a) iniciatyvos turėtų būti aiškiai politiškai svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms; b) iniciatyvos turėtų daryti poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai bei c) iniciatyvos turėtų turėti potencialią subsidiarumo dimensiją. [18] Šis metodas leidžia atlikti galimo ES teisės aktų poveikio regionų vystymuisi greitą ex ante analizę. Jame suderinta standartizuota rodikliais pagrįsta priemonė su sistemingu ekspertų žinių kaupimu organizuojant praktinius seminarus. Jis apima potencialų poveikį bendru lygmeniu su bendrais rodikliais Europos NUTS 2 regionams. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx. [24] 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1). [25] Byla T-420/05 R, Vischim prieš Komisiją [2009] Rink. II–3841, 223 punktas. [26] 2010 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 737/2010, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių įgyvendinimo taisyklės (OL L 216, 2010 8 17, p. 1). [27] Byla C-491/01 British American Tobacco (Investments) ir Imperial Tobacco [2002], Rink. p. I-11453, 179 punktas. [28] COM(2013) 534 final. [29] CY Vouli ton Antiprosopon (2 balsai), CZ Senát (1 balsas), FR Sénat (1 balsas), HU Országgyűlés (2 balsai), IE Houses of the Oireachtas (abeji rūmai po 2 balsus), MT Kamra tad-Deputati (2 balsai), RO Camera Deputaților (1 balsas), SI Državni zbor (1 balsas), SE Riksdag (2 balsai), NL Eerste Kamer (1 balsas), NL Tweede Kamer (1 balsas), UK House of Commons (1 balsas) ir UK House of Lords (1 balsas). [30] Kiekvienas nacionalinis parlamentas turi du balsus; Jei nacionalinį parlamentą sudaro dveji rūmai, kiekvieniems rūmams skiriama po vieną balsą. Kiekvieni parlamento rūmai turi teisę atskirai pateikti pagrįstas nuomones. [31] PL Senat, DE Bundesrat, PT Assembleia da República, RO Senatul, IT Senato della Repubblica, FR Assemblée nationale, FI Eduskunta. Papildomosios nuomonės buvo pateiktos 2014 m. [32] Komisija atsakė į šias pastabas, nesusijusias su subsidiarumo principu, atskirais raštais nacionaliniams parlamentams. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] BE Sénat, FI Eduskunta, DE Bundesrat, IE Houses of the Oireachtas (both chambers), LT Seimas, PL Senat, SE Riksdag, NL Eerste Kamer, NL Tweede Kamer. [36] IT Senato della Repubblica, DK Folketing, EE Riigikogu, RO Senatul ir PT Assembleia da República. [37] COM (2012) 788. [38] CZ Poslanecká sněmovna (1 balsas), DK Folketing (2 balsai), EL Vouli ton Ellinon (2 balsai), IT Senato della Repubblica (1 balsas), PT Assembleia da República (2 balsai), RO Camera Deputaților (1 balsas) ir SE Riksdag (2 balsai). [39] AT Bundesrat, CZ Sénat, DE Bundesrat, FR Assemblée nationale, PL Senat, RO Senat, SK Národná Rada, HU Országgyűlés. [40] BG Narodno Sabranie ir IT Camera dei Deputati. [41] Žr. Bylą C-491/01, BAT [2002], Rink. p. I-11453. [42] COM(2013) 296. [43] FR Assemblée nationale (1 balsas), IT Senato della Repubblica (1 balsas), LV Saeima (2 balsai), MT Kamra tad-Deputati (2 balsai), PL Sejm (1 balsas), ES Congreso de los Diputados and Senado (abeji parlamento rūmai po 2 balsus) ir SE Riksdag (2 balsai). [44] PT Assembleia da República, PL Senat ir DE Bundesrat. [45] Kad nuomonę būtų galima laikyti pagrįsta nuomone, kaip apibrėžta Protokole Nr. 2, joje turi būti nagrinėjama, kodėl nacionalinis parlamentas laiko, kad teisės akto pasiūlymas neatitinka subsidiarumo principo, ir ji turi būti nusiųsta Komisijai per aštuonias savaites nuo pasiūlymo perdavimo nacionaliniams parlamentams. [46] Pagal Protokolą Nr. 2 kiekvienas nacionalinis parlamentas turi du balsus; jei parlamentą sudaro dveji rūmai, kiekvienas jų turi po vieną balsą. Kai pagrįstų nuomonių dėl to, kad teisės akto projektu nesilaikoma subsidiarumo principo, skaičius sudaro mažiausiai trečdalį visų nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, yra pasiekiama „geltonosios kortelės“ riba, t. y. projektas turi būti persvarstomas. 2013 m. liepos 1 d. įstojus Kroatijai, 19 iš 56 balsų sudaro trečdalį visų nacionaliniams parlamentams skirtų balsų. [47] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dveji IE Oireachtas rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [48] Pagal Protokolą Nr. 2 tuo atveju, kai teisės akto projektas yra pateiktas remiantis SESV 76 straipsniu (dėl laisvės, saugumo ir teisingumo), „geltonosios kortelės“ riba pasiekiama, kai pagrįstos nuomonės atitinka ne mažiau kaip ketvirtadalį visų nacionaliniams parlamentams skirtų balsų. 2013 m. liepos 1 d. įstojus Kroatijai, 14 iš 56 balsų sudaro ketvirtadalį visų nacionaliniams parlamentams skirtų balsų. [49] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dveji IE Oireachtas rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [50] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dveji Ispanijos parlamento rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [51] Keturios pagrįstos nuomonės dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su įvairiais kitais Komisijos dokumentais. [52] Ši LU Chambre des Députés pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [53] Ši SE Riksdag pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu. [54] Ši NL Eerste Kamer pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [55] Ši NL Tweede Kamer pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [56] Keturios pagrįstos nuomonės dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su įvairiais kitais Komisijos dokumentais. [57] Kaip nurodyta pirmiau, ši LU Chambre des Députés pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [58] Kaip nurodyta pirmiau, ši SE Riksdag pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu. [59] Kaip nurodyta pirmiau, ši NL Eerste Kamer pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [60] Kaip nurodyta pirmiau, ši NL Tweede Kamer pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29. [61] Dvi pagrįstos nuomones dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su COM(2012) 615. [62] Komisija iki 2013 m. sausio 1 d. gavo tris pagrįstas nuomones dėl šio dokumento iš DK Folketing, SE Riksdag ir bendrai iš NL Eerste Kamer ir NL Tweede Kamer (abejų rūmų). [63] Ši CZ Poslanecká sněmovna pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615. [64] Ši UK House of Lords pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615. [65] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dvej IE Oireachtas rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [66] Viena iš pagrįstų nuomonių dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusi su COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ir COM(2013) 31. [67] Kaip nurodyta pirmiau, ši SE Riksdag pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu. [68] Viena iš pagrįstų nuomonių dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ir COM(2013) 30. [69] Kaip nurodyta pirmiau, ši SE Riksdag pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu. [70] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dveji Ispanijos parlamento rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [71] Pagrįstos nuomones dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su COM(2012) 614. [72] Kaip nurodyta pirmiau, ši CZ Poslanecká sněmovna pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615. [73] Kaip nurodyta pirmiau, ši UK House of Lords pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615. [74] Pagrįsta nuomonė dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 ir COM(2013) 31. [75] Kaip nurodyta pirmiau, ši SE Riksdag pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30, ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu. [76] Iš kurių vieną nuomonę bendrai pateikė dveji Ispanijos parlamento rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [77] Pagrįstos nuomones dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su COM(2013) 619. [78] Ši UK House of Commons pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619. [79] Ši UK House of Commons pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619. [80] Pagrįstos nuomones dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusios su COM(2013) 618. [81] Kaip nurodyta pirmiau, ši UK House of Lords pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619. [82] Kaip nurodyta pirmiau, ši UK House of Lords pagrįsta nuomonė buvo bendrai susijusi su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619. [83] Šią pagrįstą nuomonę bendrai pateikė dveji Ispanijos parlamento rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [84] Viena pagrįsta nuomonė dėl šio Komisijos dokumento buvo taip pat bendrai susijusi su JOIN(2013) 1. [85] Šią pagrįstą nuomonę bendrai pateikė dveji Ispanijos parlamento rūmai – ji buvo skaičiuojama kaip viena dvejų rūmų pagrįsta nuomonė. [86] Kadangi kai kurios pagrįstos nuomonės buvo kartu susijusios su daugiau nei vienu dokumentu, lentelėje nurodytas dėl kiekvieno atskiro dokumento pateiktas pagrįstų nuomonių skaičius. Be to, siekiant nurodyti Komisijos gautų pagrįstų nuomonių skaičių, papildomas pagrįstų nuomonių, kurios kartu yra susijusios su daugiau nei vienu dokumentu, skaičius yra atimamas. [87] Kaip nurodyta pirmiau, daroma nuoroda į vieną LU Chambre des Députés pagrįstą nuomonę, kuri yra bendrai susijusi su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29: vieną SE Riksdag pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 ir COM(2013) 31 – 4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu; vieną NL Tweede Kamer pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29; vieną NL Tweede Kamer pagrįstą nuomonė, bendrai susijusią su COM(2013) 28 ir COM(2013) 29; vieną CZ Poslanecká sněmovna pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615; vieną UK House of Lords pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2012) 614 ir COM(2012) 615; vieną UK House of Commons pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619; ir vieną UK House of Lords pagrįstą nuomonę, bendrai susijusią su COM(2012) 618 ir COM(2012) 619;