Komisijos ataskaita EUROPOS PARLAMENTUI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (santrauka) – Europos Parlamento rezoliucijos, parengtos pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį, Euratomo sutarties 180b straipsnį, Finansinio reglamento 147 straipsnį ir EPF finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį {SEK(2009)1427} /* KOM/2009/0526 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.10.16 KOM(2009)526 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (santrauka) – Europos Parlamento rezoliucijos, parengtos pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį, Euratomo sutarties 180b straipsnį, Finansinio reglamento 147 straipsnį ir EPF finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį {SEK(2009)1427} TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (santrauka) – Europos Parlamento rezoliucijos, parengtos pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį, Euratomo sutarties 180b straipsnį, Finansinio reglamento 147 straipsnį ir EPF finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį {SEC (2009) xxx} 1 PREAMBULĖ 3 I. KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS PARLAMENTO PRAŠYMUS, PATEIKTUS REZOLIUCIJOJE DĖL BENDROJO BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO 4 a) Horizontalieji klausimai 4 b) Sektorių klausimai 7 c) Audito Rūmų parengtos specialiosios ataskaitos 10 II – Europos plėtros fondai 10 III – Prašymai, pateikti rezoliucijose dėl agentūrų 10 PREAMBULĖ Tai Komisijos ataskaita Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu[1] pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį, Euratomo sutarties 180b straipsnį, Finansinio reglamento 147 straipsnį ir EPF finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį. Dėl vertimo ir laiko apribojimų, pateikiama šios ataskaitos visomis ES oficialiosiomis kalbomis santrauka. Išsamias Komisijos pastabas dėl kiekvieno konkretaus Parlamento prašymo galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente[2], kuris skelbiamas anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. Abi šios tolesnių priemonių ataskaitos susijusios su Europos Parlamento rezoliucijomis, priimtomis 2009 m. balandžio 23 d. Kiekviename šios ataskaitos santraukos skyriuje[3] yra kryžminės nuorodos į atitinkamus punktus, pateiktus minėtame nesutrumpintame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Šios nuorodos padės skaitytojams tarnybų darbiniame dokumente surasti visus prašymus (ir priemones, kurias Komisija yra numačiusi arba jau įgyvendinusi), kurie susiję su atitinkamu skyriumi arba skaitytojus ypač domina. Sprendimuose dėl bendrojo biudžeto, taip pat EPF ir agentūrų biudžetų įvykdymo patvirtinimo Komisija iš viso nurodė 203 prašymus, kuriuos Europos Parlamentas jai pateikė. Dėl 99 iš šių prašymų Komisija sutinka imtis Parlamento prašomų priemonių. Komisijos nuomone, reikiamų priemonių jau buvo imtasi arba jos šiuo metu vykdomos pagal 96 prašymus, nors kai kuriais atvejais priemonių rezultatus reikės įvertinti. Galiausiai Komisija dėl priežasčių, susijusių su galiojančia teisės sistema arba institucinėmis prerogatyvomis, negali priimti 8 prašymų[4]. I. KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS PARLAMENTO PRAŠYMUS, PATEIKTUS REZOLIUCIJOJE DĖL BENDROJO BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO Toliau pateikiama Komisijos atsakymų į konkrečius prašymus, kuriuos Parlamentas pateikė 2007 m. rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, santrauka. Pirmąją reakciją dėl kiekvieno rezoliucijos punkto pirmininko pavaduotojas S. Kallas 2009 m. gegužės 15 d. perdavė Biudžeto kontrolės komiteto pranešėjui ir pirmininkui. a) Horizontalieji klausimai [5] Patikinimo pareiškimas (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 3–11 punktai) Kaip ir Europos Parlamentas, Komisija taip pat teigiamai vertina Audito Rūmų besąlyginę nuomonę dėl 2007 m. sąskaitų. Ji, atsižvelgdama į Audito Rūmų rekomendacijas, toliau gerins apskaitos duomenų ir sąskaitų kokybę. Komisija sutinka, kad didelį pagrindinių operacijų klaidų lygį iš dalies lemia sudėtingos taisyklės. Ji pripažįsta, kad supaprastinimas yra viena iš ES politikos įgyvendinimo gerinimo ir klaidų lygio mažinimo priemonių, tačiau nurodo, kad negalima išvengti tam tikro taisyklių ir atitikimo reikalavimams kriterijų sudėtingumo lygio, nes jie dažniausiai yra nustatyti siekiant norimų politikos tikslų, ir yra sudėtingo teisėkūros proceso rezultatas. Patobulinimai įtraukti į 2007–2013 m. teisinius pagrindus. Dėl tolesnių struktūrinių fondų paprastinimo priemonių, kaip antai galimybės deklaruoti sąnaudas vienodų normų, vieneto sąnaudų ir vienkartinių išmokų pagrindu, buvo nuspręsta 2009 m. gegužės mėn. atsižvelgiant į finansų krizę. Tikimasi, kad paprastinimo poveikis bus realiai jaučiamas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Be to, Komisija šiuo metu siekia nustatyti sritis, kurias būtų galima toliau paprastinti, visų pirma rengdamasi trimetei Finansinio reglamento peržiūrai. Pagrindinis dėmesys galėtų būti skirtas dotacijoms, ypač atitikimo reikalavimams taisyklėms, valdymo metodams, kurių nuostatos tapo vis sudėtingesnės ir kurios yra esminės siekiant pirmiausia pagerinti išorės pagalbos veiksmingumą ir teikimą, taip pat kontrolės priemonėms. Atitikimo reikalavimams taisyklių sudėtingumo lygis tiesiogiai susijęs su patikrų, reikalingų pagrįstam patikinimui dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumu gauti, intensyvumu ir sąnaudomis. Jei bus nuspręsta dėl paprastesnių atitikimo reikalavimams taisyklių ir jos bus veiksmingai įgyvendintos (pvz., dažniau naudojamos vienkartinės išmokos ir vienodos normos, nacionalines atitikimo reikalavimams taisyklės taikomos bendrojo finansavimo su valstybėmis narėmis atveju), bus mažesnė pagrindinių operacijų klaidų tikimybė, dėl to bus galima sumažinti patikrų apimtį (patikrų objektas gali būti rezultatai, o ne ištekliai) ir galiausiai sumažės patikrų sąnaudos. Komisija taip pat siekia apibrėžti toleruotinos klaidų rizikos sąvoką, kuria siekiama nustatyti ekonomiškiausios patikros intensyvumą, t. y. sukurti tinkamą sąnaudų ir naudos pusiausvyrą (sumažinti klaidų lygį). Komisija taip pat išnagrinės, kokių sektorių teisės aktų tolesnio paprastinamo principų bus laikomasi per ateinantį pagrindinių teisės aktų, kurie turėtų įsigalioti nuo 2014 m., etapą. Biudžeto valdymas. Finansinių klaidų taisymas, susigrąžintos sumos ir išmokų sustabdymas (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 12–13 dalys) 2008 m. padaryti ABAC finansinės sistemos pakeitimai, kad būtų galima nustatyti susigrąžintų sumų konkrečias klaidas ar pažeidimus. Dėl to Komisija galėjo 2008 m. sąskaitose pateiti išsamesnius ir patikimesnius susigrąžintų sumų duomenis. Komisija taip pat siekia dar labiau padidinti valstybių narių pateikiamų duomenų apie ištaisytas finansines klaidas patikimumą ir išsamumą. Be to, Komisija, prireikus, imasi finansinių klaidų taisymo. Atsižvelgdama į 2008 m. vasario 19 d. Komisijos pasidalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą, Komisija ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, kad nustatyti struktūrinių fondų įgyvendinimo pažeidimai būtų kuo greičiau pašalinti ir finansinės klaidos būtų nedelsiant ištaisytos. Atlikto audito ir turimų deklaracijų pasidalijamojo valdymo srityje metiniai apibendrinimai ir nacionalinės valdymo deklaracijos (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 14–18 punktai) Metinių apibendrinimų ir jų naudos siekiant valstybių narių kontrolės sistemos veikimo patikinimo įvertinimas pateikiamas atitinkamų generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose. Metiniai apibendrinimai gali duoti papildomos naudos, ypač, jei juose analizuojamos problemos arba pateikiamas patikinimo pareiškimas, nustatoma geroji patirtis ir siūlomi sprendimai. Komisija toliau dirba su valstybėmis narėmis, kad pagerintų metinius apibendrinimus. Palyginti su 2007 m., 2008 m. visos valstybės narės laikėsi Finansinio reglamento 53b straipsnio 3 dalyje nustatyto įsipareigojimo pateikti metinį apibendrinimą ir visiškai arba iš dalies laikėsi minimalių reikalavimų. 2008 m. Komisija paskelbė naujas ir geresnes metinių apibendrinimų struktūrinių fondų srityje gaires. Ji taip teigiamai vertina septynių valstybių narių iniciatyvą prie 2008 m. metinių apibendrinimų pridėti patikinimo pareiškimą, kaip rekomenduota peržiūrėtose gairėse. Įskaitant 2008 m. gautas keturias nacionalines valdymo deklaracijas, iš viso yra vienuolika valstybių narių, teikiančių kokio nors pobūdžio nacionalinį patikinimą. Komisija taip pat toliau rems valstybes nares, kurios savo noru teikia nacionalines ES lėšų panaudojimo deklaracijas. Todėl ji nagrinėja pateiktas deklaracijas ir pareiškimus, kad nustatytų pagrindinius naudingus formos ir apimties aspektus. Kontrolės sistemos (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 19–33 punktai) Pastaraisiais metais Komisija, vadovaudamasi Audito Rūmų rekomendacijoms ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos prašymais, dėjo daug pastangų, kad pagerintų savo kontrolės sistemas. Siekdama pašalinti savo audito darbo arba išorės auditorių nustatytus trūkumus, Komisija pradėjo vykdyti veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2006 m.) ir Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą (2008 m.). 2009 m. pradžioje Komisija priėmė veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos poveikio ataskaitą (COM (2009) 43), kurioje pranešama apie užbaigtus veiksmus. Tuo pačiu metu priimta Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita (COM (2009) 42). Komisija, nustačiusi bet kokius trūkumus, nuolatos tobulina savo ir savo partnerių kontrolės sistemas. Apibendrinamojoje santraukoje, parengtoje pagal metinėse veiklos ataskaitose pateiktus patikinimus ir išlygas, įvertinami konkrečių metų Komisijos laimėjimai valdymo srityje. Joje Komisijos tarnyboms nurodoma imtis veiksmų, kad būtų pašalintos jų metinėse veiklos ataskaitose pateiktos išlygų priežastys, ir nuolatos stebėti pažangą. Komisija mano, kad taikant toleruotinos rizikos principą, galima aiškiai matyti tinkamą klaidų lygio ir kontrolės sąnaudų pusiausvyrą ir taip skatinti patikimą ir veiksmingą ES lėšų valdymą. 2008 m. gruodžio mėn. ji šiuo klausimu paskelbė komunikatą (COM (2008) 866), kuriame kaip pavyzdžiai pateikiami struktūriniai fondai ir kaimo plėtra. 2010 m. pirmoje pusėje Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų dėl toleruotinos rizikos mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto bei kaimo plėtros srityse, o 2010 m. antroje pusėje – išorės pagalbos, vystymosi ir plėtros ir administracinių išlaidų srityse. Skaidrumas (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 34–40 punktai) Komisija sukūrė finansinio skaidrumo sistemą, kurioje pateikiama visapusiška, paieškai pritaikyta ir palyginama informacija apie centralizuotai valdomų lėšų gavėjus. Pasidalijamojo valdymo srityje portale „Europa“ pateikiamos nuorodos į nacionalines valstybių narių sukurtas svetaines, kuriose informacija pateikiama pagal priimtas įgyvendinimo taisykles ir gaires. Be to, balandžio 22 d. aukšto lygio Europos Parlamento ir Komijos grupė susitarė sukurti bendrą interesų grupių atstovų registrą. Komisija laikosi nuomonės, kad dabartiniame Komisijos narių elgesio kodekse jau nustatytos išsamios ir tinkamos atsakomybės ir etikos taisyklės. Tačiau vis tiek svarstoma, kaip būtų galima labiau patobulinti esamą sistemą. Finansinis reglamentas (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 41 punktas) Komisija iki 2010 m. gegužės mėn. pateiks būsimojo finansinio reglamento pasiūlymą pagal galiojančias nuostatas. Kaip ir anksčiau būsimasis finansinis reglamentas bus nagrinėjamas ir dėl jo deramasi glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir Taryba. Visų pirma, jei įsigalios Lisabonos sutartis, dėl būsimojo finansinio reglamento Europos Parlamentas ir Taryba spręs bendru sprendimu. Kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 42–46 punktai) Laikydamasi galiojančių reglamentų, OLAF turi tiesioginę prieigą prie bet kokios Komisijos turimos informacijos, įskaitant duomenų bazėse esančią informaciją, reikalingos tyrimui atlikti. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos antrasis protokolas įsigaliojo 2009 m. gegužės 19 d. Jį ratifikavo dauguma valstybių narių, jame konkrečiai numatytas tiesioginis Europos Komisijos ir valstybių narių teisminių institucijų bendradarbiavimas saugant Bendrijos finansinius interesus. Kiek tai susiję su trečiųjų šalių gavėjais, visose būsimosiose sutartyse bus nustatyta, kad jų nacionalinės valdžios institucijos turi visapusiškai bendradarbiauti su OLAF. Komisija peržiūri savo drausminę patirtį, siekdama paspartinti procedūrą, t. y. užtikrinti glaudesnį OLAF ir Komisijos tyrimų ir drausmės tarnybos (IDOC) bendradarbiavimą. B) SEKTORIų KLAUSIMAI Nuosavi ištekliai (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 47 punktas) Komisija ėmėsi prašytų priemonių dėl BNP duomenų, įskaitant netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas (NAFTAP), naudojimo skaičiuojant Bendrijos nuosavus išteklius. Komisijos „Tarybos sprendimo dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP), naudojamas Europos Bendrijų biudžeto ir jos nuosavųjų išteklių tikslais pasiūlyme“ (COM (2009) 238 galutinis, priimtas 2009 m. gegužės 26 d.) numatytas NAFTAP priskyrimas BNP atgaline data nuo 2005 m. sausio 1 d. nuosaviems ištekliams apskaičiuoti. Žemės ūkis ir gamtos ištekliai (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 48–53 punktai) BŽŪP reformos patikrinimo susitarimu dar labiau supaprastinta bendroji išmokos schema (pvz., mažiau išmokų rūšių, galimybė sujungti išmokas) ir labiau atsietos išmokos (pvz., priemokos už pasėlius, sėklas, apynius ir gyvulius). Administraciniu požiūriu labiau atsiejus išmokas bus užtikrinta geresnė kontrolė ir nereikės tikrinti, ar laikomasi konkrečių sektorių kriterijų, užteks patikrinti, ar laikomasi bendrosios išmokos schemos taisyklių (t. y. nereikės patikrinti, ar pasėliai tikrai užauginti). Komisija toliau atidžiai stebės IAKS procedūrą Graikijoje. Graikija laikėsi savo veiksmų plano ir sukūrė naują, veikiančią žemės sklypų identifikavimo sistemą (ŽSIS). Graikijos valdžios institucijos naująją sistemą pirmą kartą naudos 2009 m. prašymų nagrinėjimo procedūros metu. Kaimo plėtros išlaidų srityje, kur nustatoma daugiausia klaidų, išlaidų iš naujai sukurto Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai valdymo ir kontrolės sistema nuo 2007 m. suderinta su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) garantijų sistema pagal Tarybos reglamentą Nr. 1290/2005. Taigi, ateityje plačiai pripažįstami EŽŪGF sistemos privalumai bus taikomi ir kaimo plėtros išlaidoms. Be to, valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad visos kaimo plėtros priemonės būtų tikrinamos ir kontroliuojamos ir kad būtų laikomasi atitikimo reikalavimams taisyklių. Komisija valstybėms narėms taip pat suteikė papildomų gairių, kaip įgyvendinti agrarinės aplinkosaugos priemones. Žuvininkystės subsidijos (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 54–57 punktai) Vykdant 2002 m. bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą jau padaryta didelė pažanga siekiant tvarumo, visų pirma siekiant labiau įtraukti aplinkos klausimus į žuvininkystės valdymą ir panaikinti dalį finansinės paramos, kuri tiesiogiai lėmė perteklinius pajėgumus. 2009 m. balandžio mėn. paskelbus Žaliąją knygą dėl BŽP reformos pradėtos viešos konsultacijos, kurios tebevyksta ir kuriose pirmiausia svarstoma viešoji finansinė parama žuvininkystei, kuria pažeidžiami BŽP tikslai. Sanglauda (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 58–70 punktai) Į 2009–2011 m. audito strategiją Komisija įtraukė visas įgyvendinamas Komisijos pasidalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano priemones (pavyzdžiui, nacionalinių taisomųjų veiksmų planų baigimas, išmokų sustabdymo ir finansinių klaidų taisymo procedūros). Įgyvendinimo ataskaitoje (COM (2009) 42) Komisija parodė, kad veiksmų planas davė veiksmingų rezultatų, ir įsipareigojo 2010 m. pradžioje pateikti veiksmų plano pirminio poveikio ataskaitą. Komisijos audito darbas grindžiamas išsamiu rizikos vertinimu ir yra nuolatos atnaujinamas. Atsižvelgiama į keletą veiksnių, pavyzdžiui, ankstesnio audito rezultatus ir finansinių klaidų taisymo lygį, ir tai lemia griežtesnį rizikingesnių sričių ir programų auditą. Tačiau šią informaciją reikėtų vertinti atsargiai, ypač atsižvelgti į tai, kad valstybės narės finansinių klaidų taisymo lygis neparodo rizikos lygio. Komisija toliau siekė supaprastinti 2007–2013 m. taisykles, ypač pranešimų apie pažeidimus sistemą ir galimybę deklaruoti sąnaudas vienodų normų, vieneto sąnaudų ir vienkartinių išmokų pagrindu. Vidaus politikos kryptys, įskaitant mokslinius tyrimus (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 71–91 punktai) Mokslinių tyrimų srityje Komisija sukūrė daugiametę 6-osios bendrosios programos kontrolės strategiją. Jos pagrindas – klaidų, kurių nebuvo galima nustatyti dokumentų patikros metu prieš atliekant mokėjimus, nustatymas ir ištaisymas. Tai pasiekta gerokai padidinus ex post auditų ir susigrąžintų permokėtų sumų skaičių. Dėl to pastaraisiais metais klaidų lygis jau sumažėjo. Priėmus 7-ąją bendrąją programą (7BP), kai kurie aspektai dar labiau patobulinti ir nemažai svarbių aspektų supaprastinta. Sukurtas dalyvių garantinis fondas, kuris buvo labai svarbus mažinant ex ante finansinių patikrų skaičių ir apsaugos priemonių naudojimo mastą. Juo pakeičiama bendrą sutarties šalių finansinė atsakomybė, nustatyta 6-ojoje bendrojoje programoje (6BP). Dalyvavimo 7-ojoje bendrojoje programoje taisyklėse (31 straipsnyje) nustatyta, kad galima prašyti padengti vidutines sąnaudas, jei jos labai nenukrypsta nuo faktinių sąnaudų. Be to, dėl bendro dalyvių registro išvengiama pakartotinių užklausų paramos gavėjams ir pagerėja visų dotacijų valdymo sistemų duomenų kokybė ir nuoseklumas. Padėtis bus dar labiau patobulinta, įgyvendinant iniciatyvą e. 7BP pamažu sukūrus visiškai elektronines duomenų keitimosi sistemas, skirtas visai pasiūlymų ir dotacijų valdymo grandinei. Išsamias Komisijos pastabas dėl Europos Parlamento prašymų konkrečiose vidaus politikos srityse galima rasti pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. Išorės veiksmai, nevyriausybinės organizacijos ir vystymasis (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 92–111 punktai) Komisija priėmė priemonių, kad sustiprintų kontrolę įgyvendinančių organizacijų lygmeniu, visų pirma naujas standartines technines užduotis, skirtas auditui ir tolesnių audito veiksmų sistemos „CRIS-Audit“ vystymui. Atsižvelgdama į tai, kad šios priemonės priimtos neseniai, Komisija tikisi, kad jų visapusiška nauda paaiškės ateityje. Tuo tarpu Komisija toliau siekia gerinti savo sistemas pagal Audito Rūmų rekomendacijas. Ji ketina įgyvendinti tam tikras priemones, pavyzdžiui, parengti konkrečias gaires, skirtas padėti įgyvendinančioms organizacijoms geriau valdyti EB lėšas ir laikytis EB taisyklių, ir taip sustiprinti apsaugos priemones. Neseniai įvertinus Komisijos ir jos šalių partnerių bendradarbiavimą JT ir pagalbos teikimą per EIB ir plėtros bankus, padaryta išvada, kad tai duoda papildomos naudos ir apčiuopiamų rezultatų, ypač didesniems patikos fondams. Be to, dalyvaudama tokiose iniciatyvose Komisija gali įsikišti į politiškai opias sritis, kuriose priešingu atveju nebūtų buvę galima suteikti paramos. Įgyvendinimo srityje Komisijai taip pat buvo naudingas daugiašalių partnerių tiesioginis dalyvavimas ir kompetencija. Komisija toliau glaudžiai dirbs su JT, kad pagerintų tikrinimo misijų rezultatus ir padidintų Bendrijos įnašų Jungtinėms Tautoms skaidrumą ir matomumą. Atsižvelgiant į tai 6-ąjame metiniame FAFA darbo grupės susitikime, vykusiame 2009 m. balandžio mėn., sutarta dėl tikrinimo misijoms skirtų techninių užduočių. Praėjusiais metais jos sėkmingai išbandytos. Nuo 2008 m. Komisija skelbia visų išorės veiksmų lėšų gavėjų vardus pagal Finansinio reglamento 30 straipsnio 3 dalį. Šis sąrašas išsamus, į jį įtrauktos ne tik nevyriausybinės organizacijos (pagal bendrą terminą nesant bendrai sutartos teisinės apibrėžties). Kalbant apie sutarčių aspektus, Komisija nevalstybinių subjektų atitikimą EB finansavimo reikalavimams nustato pagal jų nacionalinės teisės sistemą. Komisijos pastabas dėl kitų prašymų, susijusių su išorės santykiais, humanitarine pagalba ir vystymosi politika, galima rasti pridedamo tarnybų darbinio dokumento punktuose dėl išorės santykių ir Europos plėtros fondų. Pasirengimo narystei strategija (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 112–120 punktai) 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijai ir Rumunijai įstojus į ES, sukurtas bendradarbiavimo ir patikrinimo mechanizmas, skirtas tam tikriems trūkumams teismų reformos, kovos su korupcija ir kovos su organizuotu nusikalstamumu Bulgarijoje srityse ištaisyti ir, teikiant periodines ataskaitas, pažangai šiose srityse stebėti. Paskutinės ataskaitos priimtos 2009 m. liepos 22 d. ir perduotos Europos Parlamentui (COM (2009) 401 galutinis ir COM (2009) 402 galutinis). Visų stojimo ir (arba) Europos partnerysčių pagrindinis prioritetas yra šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Komisija jį taip pat įtraukė į pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) įgyvendinimo strategiją. Dabar visuose PNPP daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose įtrauktas kovos su korupcija prioritetas. Daugiau praktinių iniciatyvų turėtų būti pasiūlyta ir parengta kartu su OLAF. Administracinės išlaidos (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 121–126 punktai) Išsamius Komisijos atsakymus į Europos Parlamento prašymus, susijusius su Europos mokyklomis, darbuotojų klausimais ir Bendrijos pastatais galima rasti pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. Informacija apie pastatų programavimą, įskaitant ateinančiais metais reikalingas biuro patalpas, pateikta 2008, 2009 ir 2010 m. preliminariuose biudžeto projektuose ir diskusijose dėl 2009 m. perkėlimų[6]. Gavus biudžeto įvykdymo patvirtinimą taikomos tolesnės priemonės (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 127 punktas) Komisija imasi tolesnių priemonių dėl visų biudžeto įvykdymo patvirtinimo prašymų, išskyrus atvejus, kai jie neatitinka galiojančios teisinės sistemos ar jos institucinių prerogatyvų. Pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį ir Finansinio reglamento 147 straipsnį ji kiekvienais metais Europos Parlamentui teikia ataskaitą dėl priemonių, kurių ėmėsi atsižvelgdama į Europos Parlamento biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimuose pateiktas pastabas ir komentarus. c) Audito Rūmų parengtos specialiosios ataskaitos Rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos Parlamentas pateikė prašymus Komisijai dėl keleto specialiųjų ataskaitų, kurias Audito Rūmai paskelbė 2007 ir 2008 m. Komisijos pastabas dėl šių prašymų galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (128–169 punktai). II – Europos plėtros fondai Biudžeto paramos programų srityje energingai siekiama patobulinti atitikimo reikalavimams analizę ir padidinti finansavimo susitarimų bei mokėjimo sprendimų aiškumą. Su visomis 2008 m. patvirtintomis biudžeto paramos programomis susijusi apibendrinta informacija pateikta 2008 m. metinėse veiklos programose[7]. Siekdama užtikrinti dar didesnį biudžeto paramos naudojimo skaidrumą, Komisija būsimose metinėse „Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo“ ataskaitose išsamiau aptars biudžeto paramos klausimus. Ex-ante patikros yra svarbi bendradarbiavimo biuro „EuropeAid“ dabartinės kontrolės strategijos dalis, kad visas tokių patikrų metu nustatytas klaidas būtų galima ištaisyti prieš patvirtinant galutinius mokėjimus. Jei reikia ir tinkama, ex-ante patikros apima auditą arba nepriklausomų ekspertų atliekamą specifinį techninį sertifikavimą priklausomai nuo sutarties ir vykdytojo tipo, dėl to įgyvendinančių organizacijų lygmeniu, dažniausiai prieš galutinį mokėjimą, intensyviai vykdomos patikros. Išsamesnę informaciją apie visus su EPF susijusius prašymus galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (170–183 punktai). III – Prašymai, pateikti rezoliucijose dėl agentūrų Kaip išdėstyta 2009 m. kovo 10 d. bendrajame pareiškime, tarpinstitucinė reguliavimo agentūrų reikalų darbo grupė svarstys daug dalyvaujančių institucijų iškeltų esminių klausimų, kaip antai agentūrų vaidmuo ir vieta ES institucijų sistemoje, šių agentūrų steigimas, struktūra ir veikla, jų finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimai. Techniniu lygmeniu nustatyti konkretūs klausimai, dėl kurių sutarta. Šiuo metu grupėje vyksta darbas ir Komisija priklausomai nuo šių diskusijų rezultato imsis būtinų veiksmų. Komisijos pastabas dėl Europos Parlamento prašymų, susijusių su įvairiais bendrais klausimais dėl reguliavimo agentūrų, ir prašymų, susijusių su atskiromis agentūromis, galima rasti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (184–203 punktai). * * * [1] 2007 m. bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimas, 2007 m. EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimas, 2007 m. agentūrų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. [2] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais. [3] Ši ataskaitos santrauka ir visas tarnybų darbinis dokumentas kuo tiksliau atitinka rezoliucijų, kuriose pateikiami Europos Parlamento prašymai, struktūrą. [4] Žr. 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 ir 182 prašymus. [5] Europos Parlamento pagrindinėse išvadose iškelti klausimai nagrinėjami toliau atitinkamuose punktuose. [6] DEC5 ir DEC24 perkėlimai. [7] Žr. http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm