Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2015 m. ir 2016 m. žvejybos galimybės /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Giliavandenių žuvų ištekliai yra žuvų ištekliai, sužvejojami vandenyse, kurie nepriklauso kontinentinių šelfų pagrindinėms žvejybos vietoms. Jie pasiskirstę aplink kontinentinius šlaitus arba susiję su povandeniniais kalnais. Dauguma šių rūšių žuvų lėtai auga ir ilgai gyvena, todėl žvejybos veikla gali joms labai pakenkti. Kitas svarbus aspektas, susijęs žvejybos pažeidžiamomis giliavandenių žuvų rūšimis, priklauso nuo to, ar jas galima žvejoti vietinių santalkų plotuose, ypač neršimo metu. Tai taikytina islandiniams pjūklapilviams beriksams, melsvosioms molvoms ir paprastiesiems beriksams. Kaip ir visų laukinių žuvų išteklių atveju, jei giliavandenė žvejyba neribojama, žvejybos įmonės ima varžytis tarpusavyje siekdamos pasinaudoti laisvais ištekliais, tačiau išteklius naudoja nepakankamai atsižvelgdamos į tausumą. Tai buvo akivaizdu kai kurių giliavandenių žuvų rūšių išteklių atveju, kol 2003 m. Europos Sąjunga šiuos išteklius ėmė reglamentuoti. Pavyzdžiui, šiuo metu išeikvoti svarbūs islandinių pjūklapilvių beriksų ištekliai šiaurės vakarų vandenyse ir raudonpelekiai pagelai Biskajos įlankoje. Todėl žvejybos veiklos ribojimas yra viešosios intervencijos priemonė, būtina siekiant užkirsti kelią mažėti žvejų pajamoms, išteklius naudoti taip, kad ilgainiui žuvų būtų galima sužvejoti daugiau, ir mažinti poveikį ekosistemoms ir maisto grandinei, kurį daro staigus tam tikrų žuvų populiacijų dydžio mažėjimas. Viešoji intervencija giliavandenių žuvų rūšių atveju yra labai svarbi todėl, kad ištekliams atsikurti gali prireikti labai daug laiko arba jiems atsikurti gali ir nepavykti. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. ICES) numato išsamią giliavandenių žuvų išteklių biologinės būklės peržiūrą kas dvejus metus. Naujausios ICES rekomendacijos paskelbtos 2014 m. gegužės mėn. Šis pasiūlymas nustatyti žvejybos galimybes grindžiamas paskesne peržiūra, kurią 2014 m. birželio mėn. po ICES darbo atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (toliau – ŽMTEK, angl. STECF). Ir iš ICES, ir iš ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad, norint užtikrinti tų išteklių tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių pokyčiai taps teigiami. Tai sudaro pagrindą nustatyti giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnio c punkte nustatytu principu, pagal kurį bendros žuvininkystės politikos sprendimų priėmimas turi būti paremtas, be kitų, mokslinėmis rekomendacijomis. Bendrosios aplinkybės ES nuo 2003 m. giliavandenių žuvų rūšių žvejybą reguliuoja nustatydama bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (toliau – BLSK) pagal rūšį bei žvejybos rajoną ir didžiausias žvejybos pastangas, kurias leidžiama vykdyti šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje. 2013 ir 2014 m. bendras leidžiamas sužvejoti tam tikrų rūšių giliavandenių žuvų kiekis nustatytas 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012, kuriuo nustatomos Sąjungos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 m. ir 2014 m.[1]. Sąjunga turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir paskirstyti žvejybos galimybes. Su tausiu gyvųjų vandens išteklių naudojimu susiję įpareigojimai yra nustatyti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje. Visų pirma to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas (apibrėžtas to reglamento 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte) ir numatyta, kad bendra žuvininkystės politika siekiama atkurti ir išlaikyti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Be to, remiantis to reglamento 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus. Maža to, giliavandenės žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos remiantis tarptautiniais susitarimais, be kita ko, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimu dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (toliau – 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimas). Visų pirma atsargumas svarbus, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pagal 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimo 6 straipsnio 2 dalį tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturi būti priežastis, dėl kurios būtų atidėtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimas ar dėl kurios tų priemonių visai nebūtų imamasi. Siūlomi BLSK taip pat atitinka 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautines giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gaires, patvirtintas vėlesnėmis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis (2007 m. rezoliucija Nr. 61/105, 2009 m. rezoliucija Nr. 64/72 ir naujausia 2011 m. rezoliucija Nr. 66/231). Nemažai giliavandenių žuvų išteklių naudoja ir kitos žvejojančios šalys, visų pirma Norvegija, Islandija, Farerų Salos ir Rusija, taip pat reikia siekti susitarimo dėl suderintų valdymo priemonių su tomis žvejojančiomis šalimis arba Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (angl. NEAFC), jei ištekliai gyvena tarptautiniuose vandenyse, tačiau, kol tie susitarimai bus pasiekti, Europos Sąjungos laivams reikia taikyti vienašales priemones. Jos padės išvengti pirmiau minėtų neigiamų nereglamentuojamos žvejybos pasekmių ir išteklių išeikvojimo. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos nustatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 1262/2012 ir taikytinos iki 2014 m. gruodžio 31 d. Jos susijusios su Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[2]. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir dera su Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pasiūlymas parengtas remiantis principais ir gairėmis, nustatytais Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių“ (COM(2014) 388 final), kuriame išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl visų išteklių žvejybos galimybių 2015 metais. Atsižvelgdama į tą komunikatą, Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, pilietine visuomene, valstybėmis narėmis ir plačiąja visuomene. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Visų šiame pasiūlyme aptariamų žuvų išteklių (išskyrus bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklių) atvejais remdamiesi turima informacija mokslininkai negali išsamiai vertinti išteklių būklės nei populiacijų dydžio, nei mirtingumo dėl žvejybos atžvilgiu. Taip yra dėl kelių priežasčių: šių rūšių žuvys dažnai labai ilgai gyvena ir lėtai auga, todėl itin sunku klasifikuoti išteklius pagal amžiaus grupes ir vertinti žvejybos poveikį ištekliams pagal sužvejojamų žuvų dydžio arba amžiaus grupių pokyčius. Išteklių pasipildymo žuvų jaunikliais dažnumas nėra žinomas. Šie ištekliai plačiai paplitę gylyje, kurį dėl praktinių priežasčių sunku tyrinėti. Dažnai neturima mokslinių tyrimų duomenų todėl, kad šių išteklių komercinė vertė yra sumažėjusi, arba tie duomenys apima ne visą paplitimo arealą. Kartais žvejojamos tik tam tikros šių rūšių žuvys, o kai kurios jų pradėtos žvejoti palyginti neseniai. Siūlomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai atitinka Komisijos komunikatą „ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą“ (COM(2006) 360 galutinis). Jie taip pat atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, kurie nustatyti Komisijos komunikate „Konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimas“ (COM(2006) 246 galutinis) ir minėtame Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių“. Pastarajame komunikate išdėstytas Komisijos požiūris dėl žvejybos galimybių nustatymo būdo, ir rengiant šį 22 BLSK įrašų pasiūlymą, buvo laikomasi tokių taisyklių: · jei mokslinės rekomendacijos grindžiamos visapusiškais duomenimis, kiekybine analize ir prognozėmis pagal ICES didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sistemą, BLSK reikėtų nustatyti atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas. Pagal šį principą parengtas pasiūlymas dėl bukasnukių ilgauodegių grenadierių BLSK šiaurės vakarų vandenyse; · jei preliminarios mokslinės rekomendacijos grindžiamos kokybine turimos informacijos analize (net jei ta informacija neišsami ir į ją neįtraukta ekspertų nuomonė), jomis turėtų būti remiamasi priimant sprendimus dėl BLSK. Atitinkamai pasiūlyme 5 atvejais BLSK sumažinamas, 4 atvejais BLSK padidinamas ir 2 atvejais paliekamas buvęs BLSK dydis; · jei mokslinių rekomendacijų nedaug ir negali būti pateikta kiekybinių rekomendacijų dėl sužvejojamų žuvų kiekio, būtina vadovautis atsargumo principu: tai taikytina 6 šio pasiūlymo BLSK įrašams, įskaitant 3 atvejus, kai taikomas prevencinis nulinis BLSK; · galiausiai, ŽMTEK dar turi pateikti rekomendacijas dėl vieno juodųjų kalavijų išteklio. Mokslines rekomendacijas dėl giliavandenių ryklių ICES pateiks tik 2014 m. spalio mėn. Todėl 3 BLSK įrašai, susij ę su giliavandeniais rykliais ir su vienu juodųjų kalavijų ištekliumi, šiame pasiūlyme pažymėti „pm“ (pro memoria) ir Komisija juos atnaujins po jo priėmimo. Be to, ŽMTEK rekomenduoja išplėsti atitinkamas giliavandenių ryklių apsaugos valdymo priemones, kad jos būtų taikomos visur, kur paplitę šie ištekliai[3], todėl siūloma, kad giliavandenių ryklių BLSK rajonas V, VI, VII, VIII bei IX zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse būtų išplėstas tiek, kad apimtų CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) vandenis aplink Madeirą, t. y. CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenis. Galiausiai, iš mokslinių rekomendacijų ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje neseniai vykusių diskusijų matyti, kad apie didelį sužvejotų bukasnukių ilgauodegių grenadierių kiekį galėjo būti klaidingai pranešta kaip apie sužvejotas kitas grenadierių rūšis, daugiausia šiaurinius grenadierius. Nėra nustatyto leidžiamo sužvejoti šiaurinių grenadierių kiekio. Tokiomis aplinkybėmis tikslinga išplėsti bukasnukių ilgauodegių grenadierių BLSK taikymą, kad būtų įtrauktas sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekis kartu numatant įpareigojimą atskirai pranešti apie kiekvienos iš šių rūšių sužvejotą kiekį. Tai leis daugiau sužinoti apie faktinį sužvejotą abiejų rūšių kiekį ir kituose šio reglamento projekto pakeitimuose arba būsimuose reglamentuose nustatyti tinkamesnius sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų žvejybos galimybių naudojimu, nustatymu. Todėl Tarybos reglamento pasiūlymu Sąjungos žvejybos laivynams nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, skirti didžiausią komercinę reikšmę turinčioms giliavandenių žuvų rūšims šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalies Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, siekiant įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslą užtikrinti aplinkosauginiu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausią žvejybą. Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo principui dėl šios priežasties: bendra žuvininkystės politika yra bendra politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 6 dalį, žvejybos galimybes, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos teisių sistema, valstybės narės savo nuožiūra paskirsto pagal regionus arba veiklos vykdytojus laikydamosi 16 straipsnio 7 dalies nuostatų ir 17 straipsnyje nustatytų kriterijų. Taigi valstybės narės gali pačios spręsti pasirinkdamos socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kas dvejus metus, o viešosios ir privačiosios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. 2014/0284 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2015 m. ir 2016 m. žvejybos galimybės EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo; (2) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos[4] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas, jei tokių yra, būtų patvirtintos išsaugojimo priemonės; (3) Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013; (4) bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais; (5) žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus ir principus, tokius kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo[5], taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti; (6) iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) rekomendacijų ir ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad, norint užtikrinti jų tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių pokyčiai taps teigiami. ICES taip pat rekomendavo uždrausti specializuotą islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybą visuose rajonuose ir tam tikrų raudonpelekių pagelų ir bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklių žvejybą; (7) Kalbant apie keturis bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklius, iš mokslinių rekomendacijų ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje neseniai vykusių diskusijų matyti, kad apie sužvejotą šios rūšies kiekį galėjo būti klaidingai pranešta kaip apie sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekį. Tokiomis aplinkybėmis tikslinga nustatyti abiems rūšims taikomą BLSK ir sudaryti sąlygas teikti atskiras ataskaitas apie kiekvieną iš šių rūšių. (8) atsižvelgiant į tai, kad giliavandeniai rykliai yra migruojantys ir plačiai paplitę visoje šiaurės Atlanto vandenyno dalyje, ŽMTEK rekomendavo, kad šioms rūšims taikomos valdymo priemonės būtų išplėstos tiek, kad apimtų CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) Sąjungos vandenis aplink Madeirą; (9) giliavandenių žuvų rūšių žvejybos galimybės nustatomos kartą per dvejus metus, kaip nustatyta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[6], 2 straipsnio a punkte. Tačiau dėl atlantinių argentinų ir melsvųjų molvų išteklių yra nustatyta išimtis. Pagrindinė melsvųjų molvų žvejyba priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija; supaprastinimo tikslais visi melsvųjų molvų BLSK turėtų būti nustatomi kartu tame pačiame teisės akte. Todėl minėtų atlantinių argentinų ir melsvųjų molvų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos kitame atitinkamame kasmetiniame reglamente, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės; (10) pagal 1996 m gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[7], turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios jame nurodytos priemonės. Prevenciniai BLSK turėtų būti taikomi tiems ištekliams, dėl kurių neturima tų metų, kuriais turi būti nustatyti BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos galimybių vertinimo; priešingu atveju turėtų būti taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK. Atsižvelgiant į ICES ir ŽMTEK rekomendacijas dėl giliavandenių žuvų išteklių, kurių atveju moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos galimybių vertinimo neturima, šiame reglamente jiems turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK; (11) siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos 2015 m. ir 2016 m. tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių išteklių žvejybos Sąjungos vandenyse ir tam tikruose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų žuvų kiekį, galimybės Sąjungos žvejybos laivams. 2 straipsnis Apibrėžtys (1) Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (a) Sąjungos žvejybos laivas – žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; (b) Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; (c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; (d) kvota – Sąjungai arba valstybei narei skirta BLSK dalis; (e) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai. (2) Šiame reglamente vartojamos zonos apibrėžtys: (a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009[8] III priede; (b) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009[9] II priede. 3 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas Sąjungos vandenyse arba tam tikruose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse Sąjungos žvejybos laivų sužvejojami giliavandenių žuvų rūšių BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir su tuo funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstyti šio reglamento priede. 4 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos (1) Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: (a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; (b) išskaitymams ir galimybių perskirstymui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009[10] 37 straipsnį arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008[11] 10 straipsnio 4 dalį; (c) papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; (d) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius. (2) Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento priede nurodyta kitaip. 5 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems yra nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės vėliava. 6 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento priede nustatytus žuvų išteklių kodus. 7 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 356, 2012 12 22, p. 22. [2] OL L 351, 2002 12 28, p. 6–11. [3] 2014 m. liepos mėn. vykusio 46-o plenarinio posėdžio ataskaita pateikta adresu http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf. [4] OL L 356, 2012 12 22, p. 22. [5] Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu įgyvendinimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 16). [6] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [7] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. [8] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70). [9] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1). [10] 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). [11] 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (OL L 286, 2008 10 29, p. 33). PRIEDAS prie pasiūlymo dėl Tarybos reglamento kuriuo nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2015 m. ir 2016 m. žvejybos galimybės Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip. 1 DALIS Rūšių ir rūšių grupių apibrėžtis 1. Šio priedo 2 dalyje pateiktame sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių pavadinimus abėcėlės tvarka; vienintelė išimtis yra to sąrašo pradžioje nurodyti giliavandeniai rykliai. Šiame reglamente pateikiama tokia bendrinių pavadinimų ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė: Bendrinis pavadinimas || Triraidis kodas || Mokslinis pavadinimas Juodoji kalavija || BSF || Aphanopus carbo Paprastasis beriksas || ALF || Beryx spp. Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || RNG || Coryphaenoides rupestris Šiaurinis grenadierius || RHG || Macrourus berglax Islandinis pjūklapilvis beriksas || ORY || Hoplostethus atlanticus Raudonpelekis pagelas || SBR || Pagellus bogaraveo Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || GFB || Phycis blennoides 2. Šiame reglamente giliavandeniai rykliai reiškia šias rūšis: Bendrinis pavadinimas || Triraidis kodas || Mokslinis pavadinimas Juodasis katryklis || API || Apristurus spp. Gyvatryklis || HXC || Chlamydoselachus anguineus Trumpadyglis ryklys || CWO || Centrophorus spp. Portugalinis baltaakis dygliaryklis || CYO || Centroscymnus coelolepis Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis || CYP || Centroscymnus crepidater Paprastasis juodasis šunryklis || CFB || Centroscyllium fabricii Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || DCA || Deania calcea Šokoladinis dygliaryklis || SCK || Dalatias licha Didysis juodasis dygliaryklis || ETR || Etmopterus princeps Naktinis juodasis dygliaryklis || ETX || Etmopterus spinax Islandinis pjūklauodegis katryklis || GAM || Galeus murinus Pilkasis šešiažiaunis ryklys || SBL || Hexanchus griseus Tribriaunis ryklys || OXN || Oxynotus paradoxus Aštriadantis velvetinis dygliaryklis || SYR || Scymnodon ringens Arktinis ryklys || GSK || Somniosus microcephalus 2 DALIS Metinės žvejybos galimybės, taikomos ES laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal rūšis ir rajoną nustatyti BLSK (tonomis gyvojo svorio) || || || || || || || Rūšis: || giliavandenis ryklys || || || Zona: || V, VI, VII, VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys || || || || || (DWS/ 56789-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Estija || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Airija || pm || pm || || || || || Ispanija || pm || pm || || || || || Prancūzija || pm || pm || || || || || Lietuva || pm || pm || || || || || Lenkija || pm || pm || || || || || Portugalija || pm || pm || || || || || Jungtinė Karalystė || pm || pm || || || || || Sąjunga || pm || pm || || || || || BLSK || pm || pm || || || || || || || || || || || || Rūšis: || giliavandenis ryklys || || || Zona: || X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || || || || || (DWS/10-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Portugalija || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Sąjunga || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. BLSK || pm || pm || || || || || || || || || || || || Rūšis: || giliavandeniai rykliai Deania hystricosa ir Deania profundorum || Zona: || XII zonos tarptautiniai vandenys || || || || || || (DWS/12INT-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Ispanija || pm || pm || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Prancūzija || pm || pm || || || || || Jungtinė Karalystė || pm || pm || || || || || Sąjunga || pm || pm || || || || || BLSK || pm || pm || || || || || || || || || || || || Rūšis: || juodoji kalavija || || Zona: || I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Aphanopus carbo || || || (BSF/1234-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Prevencinis BLSK || || Vokietija || 3 || 3 || || || || || Prancūzija || 3 || 3 || || || || || Jungtinė Karalystė || 3 || 3 || || || || || Sąjunga || 9 || 9 || || || || || BLSK || 9 || 9 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || juodoji kalavija || || Zona: || V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys || Aphanopus carbo || || || (BSF/56712-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || 37 || 29 || || || || || Estija || 18 || 14 || || || || || Airija || 91 || 73 || || || || || Ispanija || 180 || 144 || || || || || Prancūzija || 2 538 || 2 030 || || || || || Latvija || 118 || 94 || || || || || Lietuva || 1 || 1 || || || || || Lenkija || 1 || 1 || || || || || Jungtinė Karalystė || 180 || 144 || || || || || Kitos (1) || 9 || 8 || || || || || Sąjunga || 3 173 || 2 538 || || || || || BLSK || 3 173 || 2 538 || || || || || (1) Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || juodoji kalavija || || Zona: || VIII, IX ir X zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Aphanopus carbo || || || (BSF/8910-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Ispanija || 10 || 9 || || || || || Prancūzija || 25 || 22 || || || || || Portugalija || 3 165 || 2 737 || || || || || Sąjunga || 3 200 || 2 768 || || || || || BLSK || 3 200 || 2 768 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || juodoji kalavija || || Zona: || CECAF 34.1.2 rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Aphanopus carbo || || || (BSF/C3412-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Prevencinis BLSK || || Ispanija || pm || pm || || || || || Portugalija || pm || pm || || || || || Sąjunga || pm || pm || || || || || BLSK || || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || paprastasis beriksas || || || Zona: || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Beryx spp. || || || || (ALF/3X14-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || 9 || 9 || || || || || Ispanija || 63 || 63 || || || || || Prancūzija || 17 || 17 || || || || || Portugalija || 182 || 182 || || || || || Jungtinė Karalystė || 9 || 9 || || || || || Sąjunga || 280 || 280 || || || || || BLSK || 280 || 280 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || I, II ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax || || (RNG/124-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju; || || || || || (RHG/124-) šiaurinio grenadieriaus atveju Metai || 2015 || 2016 || || Prevencinis BLSK || || Danija || 1 || 1 || || || || || Vokietija || 1 || 1 || || || || || Prancūzija || 10 || 10 || || || || || Jungtinė Karalystė || 1 || 1 || || || || || Sąjunga || 13 || 13 || || || || || BLSK || 13 || 13 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || III zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax || || (RNG/03-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju; || (1) || || || || || (RHG/03-) šiaurinio grenadieriaus atveju Metai || 2015 || 2016 || || Prevencinis BLSK || || Danija || 412 || 329 || || || || || Vokietija || 2 || 2 || || || || || Švedija || 21 || 17 || || || || || Sąjunga || 435 || 348 || || || || || BLSK || 435 || 348 || || || || || (1) Kol įvyks Europos Sąjungos ir Norvegijos konsultacijos, specializuota bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus žvejyba ICES IIIa zonoje nevykdoma. || || || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax || || (RNG/5B67-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju; || || || || || (RHG/5B67-) šiaurinio grenadieriaus atveju || || Metai || 2015(1) || 2016(1) || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || 7 || 7 || || || || || Estija || 56 || 57 || || || || || Airija || 246 || 250 || || || || || Ispanija || 61 || 62 || || || || || Prancūzija || 3 126 || 3 178 || || || || || Lietuva || 72 || 73 || || || || || Lenkija || 36 || 37 || || || || || Jungtinė Karalystė || 183 || 187 || || || || || Kitos (2) || 7 || 7 || || || || || Sąjunga || 3 794 || 3 858 || || || || || BLSK || 3 794 || 3 858 || || || || || (1) VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*8X14-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos. || (2) Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. || || || || || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax || || (RNG/8X14-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju; || || || || || (RHG/8X14-) šiaurinio grenadieriaus atveju || || Metai || 2015(1) || 2016(1) || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || 17 || 13 || || || || || Airija || 4 || 3 || || || || || Ispanija || 1 851 || 1 482 || || || || || Prancūzija || 85 || 68 || || || || || Latvija || 30 || 24 || || || || || Lietuva || 4 || 3 || || || || || Lenkija || 579 || 463 || || || || || Jungtinė Karalystė || 8 || 6 || || || || || Sąjunga || 2 578 || 2 062 || || || || || BLSK || 2 578 || 2 062 || || || || || (1) Vb, VI, VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*5B67-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos. || || || || || || || || || || || || || || || || Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas || || || Zona: || VI zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/06-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Ispanija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Prancūzija || 0 || 0 || || || || || Jungtinė Karalystė || 0 || 0 || || || || || Sąjunga || 0 || 0 || || || || || BLSK || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas || || || Zona: || VII zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/07-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Ispanija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Prancūzija || 0 || 0 || || || || || Jungtinė Karalystė || 0 || 0 || || || || || Kitos || 0 || 0 || || || || || Sąjunga || 0 || 0 || || || || || BLSK || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas || || || Zona: || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/1CX14) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Ispanija || 0 || 0 || || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Prancūzija || 0 || 0 || || || || || Portugalija || 0 || 0 || || || || || Jungtinė Karalystė || 0 || 0 || || || || || Kitos || 0 || 0 || || || || || Sąjunga || 0 || 0 || || || || || BLSK || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || raudonpelekis pagelas || || || Zona: || VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/678-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Airija || 4 || 3 || || || || || Ispanija || 115 || 92 || || || || || Prancūzija || 6 || 5 || || || || || Jungtinė Karalystė || 14 || 11 || || || || || Kitos (1) || 4 || 3 || || || || || Sąjunga || 143 || 114 || || || || || BLSK || 143 || 114 || || || || || (1) Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. || || || || || || || || || || Rūšis: || raudonpelekis pagelas || || || Zona: || IX zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/09-) || || Metai || 2015(1) || 2016(1) || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Ispanija || 236 || 90 || || || || || Portugalija || 64 || 25 || || || || || Sąjunga || 300 || 115 || || || || || BLSK || 300 || 115 || || || || || (1) VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (SBR/*678-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. || || || || || || || || || Rūšis: || raudonpelekis pagelas || || || Zona: || X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/10-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Ispanija || 5 || 4 || || || || || Portugalija || 600 || 392 || || || || || Jungtinė Karalystė || 5 || 4 || || || || || Sąjunga || 610 || 400 || || || || || BLSK || 610 || 400 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || || Zona: || I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Phycis blennoides || || || (GFB/1234-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || 9 || 9 || || || || || Prancūzija || 9 || 9 || || || || || Jungtinė Karalystė || 16 || 16 || || || || || Sąjunga || 34 || 34 || || || || || BLSK || 34 || 34 || || || || || || || || || || || || Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || || Zona: || V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Phycis blennoides || || || (GFB/567-) || || Metai || 2015(1) || 2016(1) || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Vokietija || 11 || 11 || || || || || Airija || 287 || 287 || || || || || Ispanija || 649 || 649 || || || || || Prancūzija || 393 || 393 || || || || || Jungtinė Karalystė || 899 || 899 || || || || || Sąjunga || 2 239 || 2 239 || || || || || BLSK || 2 239 || 2 239 || || || || || (1) VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*89-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. || || || || || || || || || Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || || Zona: || VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Phycis blennoides || || || (GFB/89-) || || Metai || 2015(1) || 2016(1) || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Ispanija || 267 || 267 || || || || || Prancūzija || 17 || 17 || || || || || Portugalija || 11 || 11 || || || || || Sąjunga || 295 || 295 || || || || || BLSK || 295 || 295 || || || || || (1) V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*567-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. || || || || || || || || || Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || || Zona: || X ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys || Phycis blennoides || || || (GFB/1012-) || || Metai || 2015 || 2016 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. || || || Prancūzija || 10 || 10 || || || || || Portugalija || 40 || 40 || || || || || Jungtinė Karalystė || 10 || 10 || || || || || Sąjunga || 60 || 60 || || || || || BLSK || 60 || 60 || || || || || || || || || || || ||