KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Euro įvedimas Latvijoje /* COM/2014/0217 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Euro įvedimas Latvijoje 1. Įžanga 2013 m. liepos 9 d. Taryba nusprendė, kad Latvija atitinka būtinas euro įvedimo sąlygas ir kad 2014 m. sausio 1 d. turi būti panaikinta jai taikoma išimtis dėl dalyvavimo bendros valiutos sistemoje[1]. Latvija vadovavosi visų valstybių narių, įsivedusių eurą po pirmosios euro įvedimo bangos (1999–2002 m.), praktika ir taikė vadinamąjį didžiojo sprogimo metodą, pagal kurį eurų banknotai ir monetos teisėta mokėjimo priemone tapo euro įvedimo dieną[2]. Per dvi savaites trukusį dviejų valiutų apyvartos laikotarpį, kai apyvartoje vienu metu buvo ir eurų, ir Latvijos latų banknotai bei monetos, sudarytos sąlygos iš apyvartos laipsniškai išimti grynuosius latus. Šis sėkmingas naujos valiutos įvedimas dar kartą parodė, kad, jei tam kruopščiai pasirengta, pakanka trumpo dviejų valiutų apyvartos laikotarpio[3]. Didžioji dauguma latvių (79 %) manė, kad nauja valiuta įvesta sklandžiai ir veiksmingai[4]. Po dviejų Komisijos pranešimų apie praktinį pasirengimą euro įvedimui Latvijoje[5] šioje ataskaitoje iš ex post perspektyvos aptariami svarbiausi euro įvedimo proceso aspektai, daugiausia dėmesio skiriant pasirengimui grynųjų pinigų pakeitimui, dviejų valiutų apyvartos laikotarpiui, priemonėms, kurių imtasi siekiant išvengti piktnaudžiavimo kainomis ir klaidingo kainų suvokimo, kainų tendencijoms bei kainų suvokimui ir informacijos apie eurą teikimui. Prireikus ataskaitoje taip pat pateikiamos Komisijos rekomendacijos dėl galimų tolesnių veiksmų, kurių turėtų imtis Latvijos valdžios institucijos, ir daromos išvados, kurios gali praversti ateityje įvedant eurą kitose šalyse. 2. Euro įvedimas 2.1. Pasirengimas grynųjų pinigų pakeitimui Grynųjų pinigų pakeitimas turbūt yra matomiausias perėjimo prie naujos valiutos elementas, nes šiame procese dalyvauja beveik visos finansų įstaigos, įmonės ir piliečiai. Šio proceso sklandumas ir veiksmingumas priklauso nuo to, ar visos susijusios šalys yra tinkamai aprūpintos grynaisiais eurais ir ar bankai bei įmonės gerai pasirengę dideliam papildomam darbo krūviui. Surengus viešą konkursą Vokietijos monetų kalykloje Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Štutgartas, Vokietija) nukaldinta 400 mln. eurų monetų, kurių nacionalinė pusė yra latviška. Iš Vokietijos federalinio banko (Deutsche Bundesbank) pasiskolinta apie 110 mln. įvairaus nominalo eurų banknotų. Bankai ir įmonės grynaisiais eurais sėkmingai aprūpinti iki 2013 m. pabaigos. Išankstinis pristatymas kredito įstaigoms prasidėjo 2013 m. lapkričio 1 d. Įprastinis antrinis išankstinis pristatymas komercinių bankų didžiausiems klientams prasidėjo 2013 m. gruodžio 10 d., o smulkesni verslo klientai vykdant supaprastintą antrinį išankstinį pristatymą grynuosius eurus gavo nuo 2013 m. gruodžio 27 d. Vykdant antrinį išankstinį pristatymą, pašto skyriai grynuosius eurus gavo iš Citadele Bank. Bendra iš anksto pristatytų eurų banknotų ir monetų vertė sudarė 283,2 mln. EUR. Nuo 2013 m. gruodžio 10 d. komerciniuose bankuose, pašto ir Latvijos banko skyriuose gyventojams buvo prieinami 800 000 pradinių rinkinių, kuriuos sudarė visų nominalų Latvijos eurų monetos (vieno rinkinio vertė – 14,23 EUR), t. y. maždaug po rinkinį kiekvienam namų ūkiui. Iki 2014 m. sausio 1 d. parduota maždaug 644 000 pradinių rinkinių. Kaip vėliau paaiškėjo, standartinė euro zonai galiojanti taisyklė, kad paprastai reikia skaičiuoti maždaug po vieną pradinį rinkinį vienam namų ūkiui, Latvijos atveju nepasitvirtino. Nuo 2014 m. sausio 1 d. likusius pradinius rinkinius gali įsigyti kolekcionieriai ir monetomis prekiaujančios bendrovės. Nuo 2013 m. gruodžio 10 d. buvo parengta 95 000 specialių mažmenininkams skirtų rinkinių (kiekviename po 200 EUR), iš jų iki 2014 m. sausio 1 d. parduota maždaug 70 000. Be to, keletas komercinių bankų parengė atskirus pradinius rinkinius, pritaikytus atsižvelgiant į vidutinę jų verslo klientų paklausą. Atsižvelgiant į didesnę saugumo riziką parengtas saugumo veiksmų planas, kuriame numatytos grynųjų pinigų vežimo sektoriaus vykdomo grynųjų pinigų vežimo saugos didinimo priemonės per euro įvedimo procesą. Parengtas specialus veiksmų planas, kaip elgtis, jei būtų blogos oro sąlygos. Likus kelioms savaitėms iki euro įvedimo ir po to policija nemokamai lydėjo Latvijos banko, komercinių bankų ir grynųjų pinigų vežimo bendrovių grynųjų pinigų vežimo automobilius. Ypač paskutinėmis 2013 m. gruodžio mėn. dienomis komerciniai bankai ir pašto skyriai dirbo su itin dideliu grynųjų pinigų kiekiu. Siekiant palengvinti latų monetų išėmimo iš apyvartos logistiką, grynųjų pinigų vežimo bendrovės ir komerciniai bankai aprūpinti standartinėmis mobiliomis talpyklomis monetoms surinkti, saugoti ir vežti. Latvijos bankų sektorių sudaro 25 bankai ir 371 bankų filialas, iš kurių 19 bankų ir 321 bankų filialas teikia grynųjų pinigų paslaugas. Siekdami palengvinti euro įvedimo procesą, kai kurie bankai paskutinėmis metų savaitėmis prailgino savo darbo valandas. Komerciniai bankai iki 2014 m. birželio 30 d. nemokamai be jokių apribojimų keis grynuosius pinigus. Nuo 2013 m. rugsėjo mėn. pabaigos Latvijos bankas kartu su Latvijos darbdavių federacija su grynaisiais pinigais dirbantiems darbuotojams ir buhalteriams siūlė mokymus apie grynuosius eurus apskritai ir konkrečiai apie jų apsaugines savybes. Šiuose mokymuose visų pirma dalyvavo mažmenininkai ir pašto skyrių darbuotojai. Bankų darbuotojams darbdaviai surengė konkrečius mokymus apie bendruosius euro įvedimo principus ir jo poveikį banko paslaugoms, taip pat apie banko paslaugų prieinamumą keletą dienų prieš ir po 2014 m. sausio 1 d. Siekdamas suteikti daugiau galimybių naudotis grynųjų pinigų keitimo paslaugomis, ypač kaimo vietovėse, Latvijas Pasts (Latvijos paštas) aktyviai dalyvavo keičiant grynuosius pinigus. Grynųjų pinigų keitimo paslaugos gyventojams teikiamos 302 pašto skyriuose iki 2014 m. kovo 31 d. (šis laikotarpis gali būti pratęstas ne daugiau kaip tris mėnesius). Remiantis Komisijos tyrimu, atliktu 2013 m. gruodžio mėn. pabaigoje[6], didelė dalis latvių iki euro įvedimo jau turėjo grynųjų eurų: eurų banknotų turėjo 43 % piliečių (56 % iš kelionių užsienyje, 46 % buvo išsikeitę viename iš Latvijos bankų), o eurų monetų turėjo 60 % piliečių (57 % iš kelionių užsienyje ir 48 % iš įsigytų pradinių rinkinių). Grynųjų eurų įvedimas Latvijoje buvo gerai parengtas ir organizuotas. Bankai, įmonės ir piliečiai buvo tinkamai aprūpinti grynaisiais eurais prieš euro įvedimą. Atsižvelgiant į Latvijos patirtį, standartinis gyventojams rengiamų monetų rinkinių skaičiaus įvertis turėtų būti sumažintas. 2.2. Dviejų valiutų apyvartos laikotarpis Dvi savaites trukęs dviejų valiutų apyvartos laikotarpis, kai apyvartoje vienu metu buvo ir eurai, ir Latvijos latai, baigėsi 2014 m. sausio 14 d. Nuo 2014 m. sausio 1 d. 01:00 val. grynųjų eurų išsiimti buvo įmanoma iš visų Latvijos bankomatų (1 061). Grynieji eurai (daugiausia 10, 20 ir 50 EUR nominalo) į bankomatus įdėti iš esmės paskutinėmis 2013 m. gruodžio mėn. dienomis. Nuo 2014 m. sausio 1 d. 5 EUR nominalo banknotų buvo galima gauti 242 bankomatuose, o nuo 2014 m. sausio 14 d. – dar 460 bankomatų. 2014 m. sausio mėn. viduryje 5 EUR nominalo banknotai sudaro trečdalį išleistų eurų banknotų. Pardavimo vietose esančiuose terminaluose nuo pat 2014 m. sausio 1 d. buvo galima naudoti eurus. 99,3 % pardavimo vietose esančių terminalų šiuo metu atitinka bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA) reikalavimus. Bankų klientai buvo skatinami dažniau naudotis elektroniniais mokėjimo būdais, ypač pirmosiomis dienomis po 2014 m. sausio 1 d. Dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu mokėjimo kortelėmis pasinaudota atliekant 6,6 mln. operacijų, kurių bendra vertė – 122 mln. EUR. Palyginti su 2013 m. sausio mėn., 2014 m. sausio mėn. elektroninių mokėjimų atlikta 20–30 % daugiau. 2014 m. sausio 1 d. grynųjų pinigų paslaugas teikė kai kurie bankų filialai ir visi šeši Latvijos banko grynųjų pinigų skyriai. Pašto skyriai, kurie paprastai šeštadieniais uždaryti, buvo atidaryti šeštadienį, sausio 4 d., kad gyventojams, visų pirma atokiose ir kaimo vietovėse, būtų lengviau pasikeisti grynuosius pinigus. Kruopščiai pasirengę bankai ir pašto skyriai gerai susitvarkė su dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu padidėjusiu darbo krūviu. Keletas bankų filialams skyrė papildomų darbuotojų grynųjų pinigų operacijoms vykdyti. Grynųjų pinigų surinkimo paslaugos aktyviai teiktos mažmenininkams ir kitiems verslo klientams. Filialų skaičiavimo įrenginiai ir saugyklos buvo pritaikyti. Iki 2014 m. sausio 9 d. apie 120,15 mln. EUR pakeista didžiausiuose komerciniuose bankuose, kurie apima 77 % visų klientų (iš viso pakeista 98,9 mln. EUR), pašto skyriuose (16,1 mln. EUR) ir Latvijos banke (5,15 mln. EUR). Pirmosiomis sausio mėn. dienomis grynųjų pinigų išėmimo iš bankomatų atvejų skaičius ir apimtis liko tokie patys kaip ir prieš euro įvedimą. Nuo 2014 m. sausio 6 d. naudoti eurus buvo galima 98 % prekybos automatų. 2014 m. sausio 16–18 d. Latvijoje Komisijos atlikto tyrimo[7] duomenimis, 88 % apklaustųjų pirmąją sausio mėn. savaitę neturėjo jokių problemų pasikeisti grynuosius eurus ar išsiimti grynųjų eurų bankuose. Šis rodiklis mažesnis, palyginti su euro įvedimo Estijoje (95 %), bet apskritai panašus į rodiklius įvedant eurą kitose šalyse[8]. 1 diagramoje parodyta Latvijos mokėjimų grynaisiais pinigais vien eurais raida dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu, palyginti su Estija, Slovakija ir Slovėnija. Jau pirmą darbo dieną po euro įvedimo (2014 m. sausio 2 d.) palyginti didelė dalis grynaisiais pinigais atsiskaičiusių gyventojų (30 %) mokėjo vien grynaisiais eurais. Sausio 4 d. vien grynaisiais eurais mokėjo jau du trečdaliai apklaustų piliečių. Vėliau vien grynaisiais eurais atliekamų mokėjimų dalis nuolat didėjo iki dviejų valiutų apyvartos laikotarpio pabaigos, išskyrus penktadienį, 2014 m. sausio 10 d., kai ji sumažėjo nuo 91 % iki 87 %, bet kitą pirmadienį vėl šoktelėjo iki 91 %. Apskritai perėjimo prie vien grynaisiais eurais atliekamų mokėjimų pažanga buvo greitesnė negu Estijoje ir Slovakijoje, bet ne tokia tolygi kaip Slovėnijoje. Mažmeninės prekybos sektoriui taip pat gerai sekėsi spręsti euro įvedimo metu kilusias problemas ir tuo pat metu dirbti su dviem valiutomis. Mažmenininkai buvo gerai aprūpinti grynaisiais eurais, ir apie dideles problemas dėl eilių nepranešta. Kaip matyti iš 2 diagramos, jau sausio 2 d. 94 % piliečių grąžą gavo vien eurais. Ši dalis iki 100 % išaugo sausio 7 d. ir liko nepakitusi iki 2014 m. sausio 14 d. Iš Komisijos tyrimo, atlikto vos pasibaigus dviejų valiutų apyvartos laikotarpiui, matyti, kad, labai didelės daugumos latvių (79 %) vertinimu, naujoji valiuta įvesta sklandžiai ir veiksmingai[9]. 2.3. Nacionalinės valiutos išėmimas iš apyvartos Nors apyvartoje esančių grynųjų latų mažėjo nuo 2013 m. pradžios, jų išėmimas iš apyvartos buvo ypatingas uždavinys. Didelė grynųjų Latvijos latų dalis buvo išimta iš apyvartos jau prieš įvedant eurą. Iki 2013 m. gruodžio 31 d. apyvartoje esančių latų vertė sumažėjo beveik 50 %, palyginti su 2013 m. sausio mėn. (nuo 1,2 mlrd. LVL iki 630,8 mln. LVL). Iš viso iš apyvartos reikėjo išimti 293 mln. monetų (757 tonas). 2013 m. rugsėjo 5 d. pradėtas latų monetų demonetizavimas. Iki 2013 m. gruodžio 31 d. sunaikinta 33 % apskaičiuoto latų monetų kiekio. Siekdami sumažinti grynųjų latų kiekį dar prieš 2014 m. sausio 1 d., keletas bankų pasiūlė savo klientams nuo 2013 m. spalio mėn. nemokamai įnešti latų monetų indėlius į taupomąsias sąskaitas. Be to, Latvijos bankas siūlo nemokamai ir be jokių apribojimų keisti latų monetas į latų banknotus. Komerciniai bankai dar aktyviau skatino klientus mokėjimus atlikti ne grynaisiais pinigais. Siekiant sumažinti apyvartoje esančių didelio nominalo latų banknotų kiekį artėjant 2014 m. sausio 1 d., grynųjų pinigų vežimo bendrovės buvo raginamos neužsakyti didelio nominalo banknotų. Euro įvedimui Latvijoje pasirengta gerai, o įvedimo procesas buvo sklandus. Bankomatai ir terminalai pardavimo vietose laiku parengti darbui su eurais, o bankai ir pašto skyriai gerai susitvarkė su dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu padidėjusiu darbo krūviu. Mažmenininkams taip pat gerai sekėsi spręsti euro įvedimo metu kilusias problemas ir tuo pat metu dirbti su dviem valiutomis. Jie buvo gerai aprūpinti grynaisiais eurais, ir, Komisijos tyrimo duomenimis, jau 2014 m. sausio 2 d. 94 % apklaustų piliečių grąžą gavo vien eurais[10]. 3. Piktnaudžiavimo kainomis ir klaidingo kainų suvokimo prevencija Gyventojai buvo susirūpinę dėl euro įvedimo galimo poveikio kainoms. Todėl buvo itin svarbu, kad Latvijos valdžios institucijos imtųsi reikiamų priemonių, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui ir išsklaidytų klaidingą gyventojų supratimą apie kainų raidą. Nuo 2013 m. sausio mėn. buvo stebimos 120 perkamiausių produktų ir paslaugų kainos populiariausiose pardavimo vietose septyniuose didžiausiuose Latvijos miestuose. Stebimos tos paslaugos, kurios, remiantis kitose šalyse įvedant eurą įgyta patirtimi, labiausiai tikėtina, kad pabrangs dėl euro įvedimo, pavyzdžiui, kirpyklų, restoranų bei kavinių ir automobilių remonto paslaugos. Stebėjimo rezultatai buvo reguliariai skelbiami Ekonomikos ministerijos ir euro įvedimui skirtose interneto svetainėse. Vartotojų teisių apsaugos centras, vartotojų teises ginančios nevyriausybinės organizacijos (NVO), Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba ir Valstybės pajamų tarnyba vykdė stebėseną, kaip laikomasi kainų nurodymo ir perskaičiavimo (pvz., apvalinimo taisyklių) reikalavimų per kainų nurodymo dviem valiutomis laikotarpį ir kaip įgyvendinamas „Sąžiningo euro įvedimo“ memorandumas. Griežtesnis tikrinimas pradėtas 2013 m. spalio 1 d. Po pirmo Europos Komisijos pranešimo apie Latvijos praktinį pasirengimą euro įvedimui, gerokai padidintas bendras patikrinimus atliekančių inspektorių skaičius (dabar yra 346 inspektoriai). Privalomas reikalavimas kainas nurodyti dviem valiutomis (latais ir eurais) taikomas nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. Nuo 2013 m. spalio mėn. atlikta 14 849 patikrinimai (bendras suplanuotų patikrinimų skaičius – 28 000). Vartotojų teisių apsaugos centras ir Vartotojų interesų apsaugos asociacija atliko 14 849 patikrinimus ir nustatė 5 486 pažeidimus pardavimo vietose. Dažniausias aptiktas trūkumas – neteisingas perskaičiavimas (4 245 atvejai). Antras pagal dažnumą aptiktas trūkumas buvo susijęs su kainų nurodymu dviem valiutomis (1 720 atvejų). 2014 m. sausio mėn. pabaigoje pažeidimai ištaisyti 4 231 pardavimo vietoje. 2 453 pardavimo vietose tai padaryta iškart, esant Vartotojų teisių apsaugos centro inspektoriui. 39 atvejais skirta bauda iki 500 LVL (711,44 EUR). Iki šiol administracinės procedūros pradėtos 83 atvejais. Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba atliko 4 454 kainų patikrinimus (pažeidimų nustatyta 186 pardavimo vietose), o Valstybės pajamų tarnyba – 79 patikrinimus (pažeidimų nustatyta 22 pardavimo vietose). Kainų nurodymo dviem valiutomis reikalavimų pažeidimų skaičius laikui bėgant sumažėjo. Apskritai latviai manė, kad kainų nurodymas dviem valiutomis – naudinga priemonė, kurią naudojant lengviau palyginti kainas ir priprasti skaičiuoti naująja valiuta. Komisijos sausio mėn. atlikto tyrimo[11] duomenimis, beveik trys iš keturių apklaustų latvių (74 %) manė, kad kainų nurodymo dviem valiutomis praktika yra labai arba gana naudinga. 84 % taip pat manė, kad ji visada (44 %) arba daugeliu atvejų (40 %) įgyvendinama teisingai, – tokie rezultatai atitinka kitų neseniai eurą įsivedusių šalių rezultatus. Paklausus apie kainų perskaičiavimą, 46 % latvių susidarė įspūdis, kad kainos į eurus kartais (33 %), dažnai (10 %) arba labai dažnai (3 %) perskaičiuotos neteisingai. Šis rezultatas maždaug vidutinis, palyginti su kitų neseniai eurą įsivedusių šalių. 2013 m. liepos 12 d. pradėta kampanija „Sąžiningas euro įvedimas“, kurios metu įmonės raginamos įsipareigoti nenaudoti euro įvedimo pasipelnymo tikslais, laikytis euro įvedimo taisyklių ir teikti reikiamą pagalbą savo klientams. Ši iniciatyva parengta remiantis savanoriškomis iniciatyvomis, kurios sėkmingai įgyvendintos anksčiau eurą įsivedusiose šalyse. Kampanijai vadovauja Ekonomikos ministerija. Kampanijos dalyviai gali naudoti lipduką su „Sąžiningo euro įvedimo“ logotipu, kuris reiškia, kad jie dalyvauja kampanijoje ir yra įrašyti į „baltąjį sąrašą“, skelbiamą Euro įvedimo projekto interneto svetainėje. Iki 2014 m. sausio pabaigos prie kampanijos „Sąžiningas euro įvedimas“ prisijungė 1 224 bendrovės (daugiau kaip 11 000 pardavimo vietų), kurios vartotojams parduoda prekes arba teikia paslaugas. Dalyvauja ir penki didžiausi mažmeninės prekybos tinklai. Sąžiningo kainų nustatymo susitarimas – labai svarbi iniciatyva, siekiant išvengti galimo piktnaudžiavimo kainomis ir išsklaidyti klaidingą nuomonę apie kainas. Atsižvelgiant į bendrą Latvijos įmonių skaičių, iš pradžių numatytą tikslą (bent apie 10 000 įmonių arba 30 000 pardavimo vietų) ir kitų neseniai eurą įsivedusių šalių patirtį[12], atrodo, kad schemos apimtį dar buvo galima plėsti. Nuo 2013 m. spalio 1 d. vartotojai skundus dėl kainų nurodymo taisyklių pažeidimo galėjo pateikti Vartotojų teisių apsaugos centrui skambindami skundams skirta telefono linija arba bendrosios informacijos apie eurą karštąja linija, rašydami elektroninius ir paprastus laiškus. Skundus nagrinėjo Vartotojų teisių apsaugos centras arba su juo bendradarbiaujanti NVO ne vėliau kaip per 48 valandas po skundo pateikimo. Piliečiams daugiausia klausimų kilo dėl kainų nurodymo ir apvalinimo taisyklių taikymo. Skundus dėl galimo su euru siejamo kainų padidėjimo vertino Latvijos konkurencijos taryba. Laikydamasi Komisijos rekomendacijų Latvija įgyvendino kainų nurodymo dviem valiutomis reikalavimą ir sąžiningo kainų nustatymo iniciatyvą[13]. Latvijos valdžios institucijos turėtų ir toliau užtikrinti, kad visi piliečių skundai būtų deramai išnagrinėti, taip pat iki kampanijos pabaigos stebėti, ar teisingai taikomas „Sąžiningo euro įvedimo“ memorandumas. Dalyvavimas įgyvendinant sąžiningo kainų nustatymo iniciatyvą buvo gana menkas, palyginti su kitų eurą įsivedusių šalių rezultatais. Eurą įsivedančios šalys turėtų siekti, kad tokio susitarimo pasirašymo rodiklis siektų mažiausiai 75 %. 4. Kainų tendencijos ir suvokimas 4.1. Kainų tendencijos Prieš euro įvedimą infliacija Latvijoje buvo labai maža ir kartais neigiama. Dezinfliaciją pirmiausia skatino energetikos komponentas, šiek tiek mažiau – pramoninės ne energetinės prekės, o pastaruoju metu – neapdoroti maisto produktai. Šios tendencijos panašios į tendencijas, matomas iš euro zonos apibendrintų duomenų ir iš Latvijos kaimyninių šalių duomenų. Laikydamasis nusistovėjusios praktikos įvedus eurą kitose valstybėse narėse, kai atsiras pakankamai duomenų, Eurostatas planuoja parengti kainų pokyčių po euro įvedimo Latvijoje vertinimą. Planuojama, kad atitinkamą raštą Eurostatas paskelbs 2014 m. gegužės mėn. 4.2. Kainų suvokimas Neseniai atlikto Komisijos tyrimo[14] duomenimis, dauguma latvių (57 %) mano, kad įvedus eurą jų šalyje padidės infliacija (palyginti su 55 % estų, 19 % slovakų, 66 % kipriečių, 37 % maltiečių ir 52 % slovėnų, iš karto po euro įvedimo jų šalyse), ir tik 19 % tikėjo, kad narystė euro zonoje padės Latvijai išlaikyti kainų stabilumą. Iki 2013 m. vidurio suvokiama infliacija Latvijoje nuolat mažėjo nuo aukščiausio taško, užregistruoto 2011 m. pavasarį, ir jos pokyčiai buvo labai panašūs į faktinės infliacijos pokyčius. Tačiau 2013 m. liepos–lapkričio mėn. suvokiama infliacija išaugo, nors metinė SVKI infliacija nukrito iki dydžių, mažesnių už nulį. Nors šį suvokiamos infliacijos padidėjimą, kai faktinė infliacija mažėjo, galėjo nulemti artėjantis euro įvedimas, nustatyti konkretų priežastinį euro įvedimo poveikį infliacijos suvokimui sunku. Netrukus prieš euro įvedimą ir po jo, 2013 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. sausio mėn., suvokiama infliacija sumažėjo. Jungtinio vartotojų nuomonės tyrimo duomenys rodo, kad, pagal sezoną nekoreguotais duomenimis, ji sumažėjo nuo 24,6 gruodžio mėn. iki 21,9 sausio mėn. 5. Informavimas apie eurą Po 2013 m. liepos 9 d. Tarybos sprendimo Latvijos valdžios institucijos pradėjo intensyvų informavimo apie euro įvedimą veiklos etapą. Galutinėje „Euro įvedimo Latvijoje informacijos teikimo strategijos“, kurią 2012 m. spalio 22 d. patvirtino Visuomenės informavimo apie euro įvedimą darbo grupė, versijoje nustatytos informavimo apie euro įvedimą kampanijos gairės. Jos kiekybinis tikslas buvo užtikrinti, kad 90 % visų gyventojų jaustųsi gerai informuoti apie visus praktinius euro įvedimo aspektus. Finansų ministerijos koordinuojamą informavimo kampaniją sudarė įvairios informavimo priemonės (laiškai namų ūkiams, seminarai ir mokymai, kampanija socialinėje žiniasklaidoje, televizijoje ir spaudoje) ir ji buvo skirta įvairioms grupėms (pvz., plačiajai visuomenei, moksleiviams, pažeidžiamoms grupėms, įmonėms). Papildomą informavimo veiklą vykdė Valstybės kanceliarija, Ekonomikos ministerija, Latvijos bankas, Švietimo ir mokslo ministerija, Latvijos komercinių bankų asociacija ir kitos valstybės bei privačios institucijos. Nuo 2012 m. regionuose reguliariai rengti seminarai, renginiai ir forumai įmonėms, su grynaisiais pinigais dirbantiems specialistams ir pažeidžiamoms grupėms. Latvijos darbdavių konfederacija, Latvijos prekybos rūmai ir Latvijos prekybininkų asociacija organizavo praktinius seminarus įmonėms, per kuriuos buvo informuojama apie kampaniją „Sąžiningas euro įvedimas“ ir buvo galima susitikti su pareigūnais bei ekonomistais. 2013 m. rugsėjo 12 d. Rygoje vyko konferencija apie euro įvedimą, kurią bendrai organizavo Latvijos bankas, Europos Centrinis Bankas, Europos Komisija ir Finansų ministerija. 2013 m. rugsėjo mėn. prasidėjo žiniasklaidos kampanija (televizijos programos intarpai), kurios tikslas buvo įtraukti visuomenę emociškai ir paaiškinti euro įvedimo proceso praktinius aspektus. Kampaniją papildė reklama spaudoje, radijuje, internete ir lauke. Renkantis žiniasklaidos priemones, ypatingas dėmesys skirtas tam, kaip pasiekti pažeidžiamas grupes atokiuose regionuose ir rusakalbius gyventojus. Kad informuotų mokytojus ir moksleivius, Švietimo ir mokslo ministerija visose mokyklose išplatino informacinius lankstinukus mokytojams ir parengė animacinius filmukus, kurie turėjo būti įtraukti į mokyklos mokymo programas. Vykdyta keletas silpnaregiams ir neprigirdintiesiems skirtų priemonių – surengta mokymų apie naujųjų banknotų ir monetų dizainą, apsaugines savybes ir bendras euro įvedimo sąlygas. 2013 m. pabaigoje visiems namų ūkiams išsiųsti laiškai penkiomis regionams pritaikytomis versijomis, įskaitant versiją rusų kalba, kuriuos kartu su Europos Komisija parengė Finansų ministerija. Netrukus po to Europos Centrinis Bankas ir Latvijos bankas kartu išsiuntinėjo lankstinukus apie banknotų bei monetų dizainą ir apsaugines savybes. Pagal 2012 m. liepos 10 d. Latvijos finansų ministerijos ir Komisijos pasirašytą partnerystės susitarimą ir 2013 m. balandžio 30 d. pasirašytą dotacijos susitarimą Europos Komisija padengė iki 50 % tinkamų finansuoti informavimo veiklos išlaidų ir taip prisidėjo prie informavimo strategijos įgyvendinimo. Be to, Komisija finansavo kilnojamąją euro parodą Rygoje ir kituose didžiuosiuose Latvijos miestuose nuo 2013 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. sausio mėn., surengė seminarą Latvijos žurnalistams ir bendradarbiavo rengiant konferenciją apie euro įvedimą 2013 m. rugsėjo mėn. Komisija taip pat pateikė įvairių leidinių ir atliko Eurobarometro nuomonių apklausas prieš dviejų valiutų apyvartos laikotarpį, per jį ir po jo. Europos Centrinis Bankas bendradarbiavo su Latvijos banku, kad būtų pasinaudota sąveika ir užtikrintas kuo didesnis kampanijos poveikis. Europos Centrinis Bankas pateikė leidinių, suteikė galimybę surengti ECB euro parodą, prisidėjo prie konferencijos apie euro įvedimą organizavimo 2013 m. rugsėjo mėn. ir įgyvendino informavimo kampaniją žiniasklaidoje, kurioje daugiausia dėmesio skirta eurų banknotų ir monetų išvaizdai bei apsauginėms savybėms, taip pat euro įvedimo pagrindiniams faktams ir datoms. Visuomenės informavimo kampanija padėjo užtikrinti sklandų euro įvedimą. Nors kampanija pradėta šiek tiek vėluojant, įvairios tikslinės grupės, įskaitant tokias konkrečias grupes kaip mažumos, atokiose vietovėse gyvenantys žmonės, jaunimas ir pagyvenę žmonės, tinkamai informuotos apie praktinius euro įvedimo aspektus. Tikslą, kad 90 % Latvijos gyventojų jaustųsi pakankamai informuoti, galima laikyti įgyvendintu – 89 % latvių jaučiasi gerai informuoti apie eurą[15]. Be to, apskritai 80 % yra patenkinti Latvijos valdžios institucijų pateikta informacija. Parama euro įvedimui pasiekė 52 % (apklausos Latvijoje 2014 m. sausio mėn. duomenimis), palyginti su gana žemu rodikliu 2013 m. pradžioje (33 %, apklausos Latvijoje 2013 m. sausio mėn. duomenimis). Kad ji toliau didėtų, rekomenduojama toliau vykdyti kai kurias informavimo priemones ir toliau stebėti visuomenės nuomonę su euru susijusiais aspektais. Konkrečiai, susirūpinimą latviams vis dar kelia euro poveikis kainoms ir piktnaudžiavimas nustatant kainas[16]. Todėl rekomenduojama dar kelis mėnesius toliau prižiūrėti kainų nurodymą dviem valiutomis, teisingo perskaičiavimo bei apvalinimo taisykles ir kainų raidą apskritai. [1] 2013 m. liepos 9 d. Tarybos sprendimas 2013/387/ES dėl euro įvedimo Latvijoje 2014 m. sausio 1 d. (OL L 195, 2013 7 18, p. 24). [2] Pirmosios bangos valstybės narės eurą įsivedė pagal „Madrido scenarijų“, ir jų pereinamasis laikotarpis truko trejus metus (Graikijos atveju – vienus metus). [3] Estijoje, Slovakijoje ir Slovėnijoje dviejų valiutų apyvartos laikotarpis taip pat truko dvi savaites, o Maltoje ir Kipre – mėnesį. [4] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (faktiškai duomenys rinkti 2014 m. sausio 16–18 d.), pateikta [http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm]. [5] Europos Komisija, Dvyliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai, COM(2013) 540 final, 2013 7 23; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/twelfth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; ir Tryliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai, COM(2013) 855 final, 2013 12 3, http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf. [6] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 390 (faktiškai duomenys rinkti 2013 m. gruodžio 28 ir 30 d.), pateikta http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm. [7] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [8] Atitinkamas rezultatas Slovakijoje buvo 90 %, Kipre – 88 %, Maltoje – 85 %, o Slovėnijoje – 96 %. [9] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [10] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [11] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [12] Atitinkamoje schemoje Estijoje dalyvavo 526 subjektai, Kipre – maždaug 7 600 įmonių, Maltoje – maždaug 7 900 įmonių, o Slovakijoje schemai priklausė maždaug 20 000 prekybos vietų. [13] 2008 m. sausio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl euro įvedimo ateityje lengvinimo priemonių (OL L 23, 2008 1 26, p. 30). [14] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [15] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą). [16] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 393 (žr. 4 išnašą).