•Poveikio vertinimas

Antroji politikos galimybė suteiktų didžiausią teigiamą poveikį vairuotojų darbo sąlygų gerinimui (28 proc. sumažėtų nuovargio indeksas, o laikotarpis, kai vairuotojas yra ne namie, sumažėtų 43 proc. ES 13 vairuotojų atveju ir 16 proc. ES 15 vairuotojų atveju). Be to ji padėtų sumažinti konkurencijos iškraipymą ir pagerinti kelių eismo saugumą, nes taikomos priemonės užtikrintų nuoseklų ir veiksmingesnį vykdymo užtikrinimą, kartu šiek tiek sumažinant nacionalinių institucijų ir transporto įmonių patiriamą administracinę naštą.

Pirmoji politikos galimybė daugiausia dėmesio skiria teisinės sistemos tikslinimui ir vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimo stiprinimui. Antroji – vykdymo užtikrinimo stiprinimui ir darbuotojų darbo modelių gerinimui. Trečioji politikos galimybė siūlo iš esmės pakeisti taisykles, visų pirma uždrausti veiklos rezultatais pagrįstą darbo užmokestį. Ketvirtoji – pateikia konkrečiai šiam sektoriui skirtų kriterijų ir konkrečių vykdymo užtikrinimo priemonių, taikomų komandiruojant kelių transporto sektoriaus darbuotojus. Pateikti variantai pagal laiko ribas: variantas a – iš viso 3 dienos, b – 5 dienos, c – 7 dienos ir d – 9 dienos per kalendorinį mėnesį, praleistos priimančiosios valstybės narės teritorijoje, kurias viršijus užsienio veiklos vykdytojui taikomos priimančiosios valstybės narės minimalaus darbo užmokesčio ir kasmetinių mokamų atostogų taisyklės.

Kalbant apie horizontalią galimybę (ketvirtoji politikos galimybė) dėl darbuotojų komandiravimo, veiklos vykdytojų patiriamos reikalavimų laikymosi sąnaudos būtų mažiausios tuo atveju, kai riba yra didesnė, nes būtų mažiau kelionių, kurioms taikomos minimalaus darbo užmokesčio taisyklės. Kita vertus, mažesnė laiko riba apimtų platesnę vairuotojų, teikiančių tarpvalstybinio masto kelių transporto paslaugas, grupę, todėl būtų sulaukta didesnio teigiamo poveikio: pagerėtų vairuotojų socialinės ir darbo sąlygos ir padidėtų šios profesijos patrauklumas.

Pasirinkus ketvirtąją politikos galimybę, veiklos vykdytojai sutaupytų daugiausiai, ypač dėl priemonių, susijusių su administraciniais ir kontrolės reikalavimais. Kasmet būtų sutaupyta apie 785 mln. EUR administracinių sąnaudų. Nebuvo galima įvertinti kiekybiškai, kiek būtų sutaupyta taikant antrąją politikos galimybę. Tačiau tikimasi, kad sumažėtų pažeidimų, taigi, ir dėl reikalavimų nesilaikymo patiriamų sąnaudų. Be to, suteikiamos galimybės padidinti transporto operacijų veiksmingumą ir skatinti vairuotojus dažniau grįžti namo. Vis dėlto, nacionalinės institucijos patirtų šiek tiek daugiau vykdymo užtikrinimo sąnaudų (nuo 1,3 iki 8 proc.), ypač dėl patikrinimų, kaip laikomasi darbo laiko taisyklių.

•Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Šiuo pasiūlymu siekiama programos REFIT tikslo didinti teisės aktų veiksmingumą ir mažinti įmonėms tenkančią reglamentavimo naštą. To siekiama supaprastinant ir pritaikant taisykles konkretiems sektoriaus poreikiams ir veiksmingiau naudojantis vienodesnėmis vykdymo užtikrinimo priemonėmis ir duomenų bazėmis. Nors numatoma, kad nacionalinių institucijų patiriamos vykdymo užtikrinimo sąnaudos šiek tiek padidės, tačiau šis padidėjimas yra pateisinamas tuo, kad pagerės vairuotojų darbo sąlygos ir veiklos vykdytojų verslo sąlygos, o tai leis sumažinti dėl reikalavimų nesilaikymo patiriamas sąnaudas. Be to, pasiūlymas sudarys sąlygas veiksmingesniam vykdymo užtikrinimui, pavyzdžiui, vis dažniau naudojant rizikos vertinimo sistemas, kad būtų galima tikslingiau tikrinti reikalavimų nesilaikančius veiklos vykdytojus. Pasiūlymu nedaroma išimtis labai mažoms įmonėms, kadangi dėl to galėtų kilti nevienodų konkurencijos sąlygų ir nevienodų darbo sąlygų rizika.