EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 802 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Belgijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
 su Tarybos nuomone  
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Belg ijos stabilumo programos 
{SEK(2011) 710 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Belgijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone  
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Belgijos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 
148 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C , p. . 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijo s programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 15 d. Belgija pateik ė 2011 m. atnaujint ą 2011–2014 m. stabilumo 
programą ir 2011 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant atsižvelgti į abiejų 
programų sąsają, jos vertintos vienu metu.  
(7) Per 2008 m. pasibaigus į dešimtmet į Belgijos BVP augo patikimai, t. y. vidutiniškai 
2,3 % per metus. 2009 m. šalis patyr ė visą pasaulinio ekonomikos nuosmukio poveik į, 
o jos BVP susitrauk ė 2,8 %. Nuosmukio poveikis už imtumui buvo palyginti nedidelis. 
Laikinai sumažinus darbo valand ų skaičių ir darbo našum ą per valand ą šis poveikis 
sušvelnintas. 2009 m. užimtumui sumaž ėjus 0,4 %, jis v ėl padidėjo 2010 m. Vis d ėlto 
nedarbas išaugo: nuo 7 % prieš nuosmuk į iki 8,3 % 2010 m. Atsigavus pasaulio 
prekybai ir BVP augant 2,2 %, ekonomika 2010 m. atsigavo spar čiau nei tik ėtasi. Dėl 
automatini ų stabilizatori ų ir diskrecini ų priemoni ų, kurios taikytos per kriz ę, valdžios 
sektoriaus deficitas išaugo nuo 1,3 % 2008 m. iki 5,9 % BVP 2009 m.  
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiamos 
programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tik ėtinas. Nors pagr įstas kiek mažiau 
palankesn ėmis 2011 m. augimo prielaidomis, iš esm ės jis atitinka naujausi ą Komisijos 
2011 m. pavasario prognoz ę. Kadangi 2010 m. deficitas buvo mažesnis nei tik ėtasi 
(4,1 %), programos biudžeto strateg ijoje planuojama 2011 m. deficit ą sumažinti iki 
3,6 % ir toliau j į mažinti, kad jis neviršyt ų 3 % pamatin ės vertės iki 2012 m., t. y. iki 
Tarybos nustatyto termino panaikinti perviršin į deficitą. 2011 m. planuojamas deficito 
sumažinimas atrodo įmanomas, atsižvelgiant į gana atsargias ekonom ines projekcijas. 
Vis dėlto fiskalin ės priemon ės greičiausiai sudarys mažiau nei Tarybos rekomenduota 
0,75 % BVP vidutin ė metinė fiskalinių priemoni ų vertė, ypač 2011 ir 2012 m., kai 
struktūrinių priemoni ų vertė bus atitinkamai tik 0,4 ir 0,3 % BVP. Be to, 2012 m. ir 
vėlesniems metams nustatyti deficito tikslai neremiami konkre čiomis koregavimo 
priemonėmis. Vidutin ės trukmės tikslo – 0,5 % BVP strukt ūrinio pertekliaus – per 
2011–2014 m. programos laikotarp į pasiekti nesitikima. 
(9) Atsižvelgiant į 2010 m. užregistruot ą geresnį nei tikėtasi rezultat ą, 2011 m. b ūtų 
tikslinga deficit ą sumažinti dar daugiau ir grei čiau nei prognozuota daryti pažang ą 
siekiant nustatytos 3 % BVP ribos. Be to, be papildom ų konsolidavimo priemoni ų iki 
 
LT 4   LT 2012 m. perviršinio deficito panaikinti nebus įmanoma ir nebus įmanoma daryti 
pažangos siekiant vidutin ės trukmės tikslo. Kadangi mokes čių našta, vis ų pirma 
tenkanti darbo pajamoms, Belgijoje jau labai didel ė, šios konsolidavimo priemon ės 
turėtų būti iš esmės grindžiamos išlaidomis. 
(10) Ekonomikos ir finans ų krizė pakeitė anksčiau vyravusi ą ilgalaikę valdžios sektoriaus 
skolos maž ėjimo tendencij ą. Skolos santykis, nuo 1993 m. nuolat maž ėjęs (kai 
pasiekęs aukščiausią 134 % BVP tašk ą toliau maž ėjo iki 84 % 2007 m.), 2008 m. v ėl 
padidėjo ir 2010 m. pabaigoje pasiek ė 96,8 % BVP. Aukštas valstyb ės skolos lygis 
išlieka pagrindiniu uždaviniu, vis ų pirma tod ėl, kad ilgalaikis visuomen ės senėjimo 
poveikis biudžetui viršija ES vidurk į daugiausia d ėl palyginti smarkiai padid ėjusių 
išlaidų pensijoms, kurios sukurs dar didesn ę įtampą viešiesiems finansams. Vidutin ės 
trukmės laikotarpiu b ūtina užtikrinti pakankamus pirminius perteklius ir toliau 
reformuoti Belgijos socialin ės apsaugos sistem ą, visų pirma pensij ų sistemą, kad būtų 
sulaikytas prognozuojamas esminis su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų 
didėjimas ir padid ėtų ilgalaikis vieš ųjų finansų tvarumas.  
(11) Svarbus uždavinys Belgijai – užtikrinti stabil ų ir gerai veikiant į finansų sektorių, 
sugebantį patenkinti realiosios ekonomikos fina nsinio tarpininkavimo poreikius. Per 
pastaruosius dvejus metus Belgijos finans ų sektorius labai nukent ėjo nuo finans ų 
krizės, tai nul ėmė pablogėjusią finansin ę padėtį, smarkiai padid ėjusią valstybės 
pagalbą ir bankų priežiūros pokyčius. Finansin ė bankų sektoriaus pad ėtis vis dar trapi. 
Be to, Belgijos bank ų sektorius labai koncentruotas ir  gana didelis, palyginti su 
ekonomikos dydžiu.  
(12) 1996 m. Užimtumo skatinimo ir konkurencingumo prevencin ės apsaugos įstatyme 
nustatyta, kad darbo užmokes čio tendencijos Belgijoje tur ėtų atitikti darbo užmokes čio 
tendencijas trijose kaimynin ėse šalyse (Nyderlanduose, Pranc ūzijoje, Vokietijoje), kad 
būtų kontroliuojamos darbo s ąnaudos. Vis d ėlto šiuo įstatymu nesugeb ėta išvengti 
situacijos, kai 2005–2010 m. Belg ijoje darbo užmokestis did ėjo sparčiau nei trijose 
kaimynin ėse šalyse, o našumas augo l ėčiau. Todėl vienetui tenkan čios darbo s ąnaudos 
Belgijoje augo spar čiau, palyginti su kaimynin ėmis šalimis ir euro zonos vidurkiu. Tai 
kelia itin daug problem ų, nes Belgijos specializacija – palyginti nedaug technologij ų 
naudojančių prekių gamyba, tod ėl šalis susiduria su didele šali ų, kuriose darbo 
sąnaudos mažesn ės, konkurencija. Nors darbo užmokest į reglamentuojanti nuostata 
padeda derantis d ėl darbo užmokes čių, ją būtų galima patobulinti, atsižvelgiant į 
našumo augimo skirtumus ir numatant efektyvesn ę ex post  koregavimo, jeigu 
nepasiekiami tikslai, sistem ą.  
(13) Darbo rinkai b ūdingas tam tikras nelankstumas, nulem iantis gana dideles paskatas 
nedirbti, b ūtent: neribotos trukm ės bedarbio pašalpa; aukštos faktin ės ribinės mokesčių 
normos ir aukštas mokes čių pleištas (ypa č mažai apmokamiems darbuotojams); ir 
socialinės paramos išmok ų nutraukimas bei dideli mokes čiai įsidarbinus. Be to, 
vyresnio amžiaus darbuotojai gali pasinaudoti keliais pasitraukimo b ūdais ir tai yra 
paskata jiems išeiti iš darbo rinkos anks čiau, nesulaukus nustatyto  pensinio 65 met ų 
amžiaus. Toliau reformuojant aktyvi ą darbo rinkos politik ą ir ją taikant vyresniems nei 
50 metų asmenims, b ūtų galima padidinti bendr ą užimtumo lyg į ir labiau skatinti 
ieškoti darbo. Be to, labiau sumažinus bedarbio pašalpas ir j ų mokėjimo trukm ę 
ilgainiui jaunesnius darbuot ojus labiau paskatint ų dalyvauti darbo rinkoje. 
Sugriežtinus ankstyvo iš ėjimo į pensiją kriterijus, vyresnio am žiaus darbuotojai ilgesn į 
laiką aktyviau dalyvaut ų darbo rinkoje, o vyresnio am žiaus darbuotojams, kurie tam 
 
LT 5   LT tikrą laiką joje nedalyvavo, į ją grįžti. Galiausiai ne ES valstybi ų narių piliečių 
užimtumo lygis (40,9 %) daug mažesnis už ES vidurk į.  
(14) Bendra mokes čių našta Belgijoje viena didžiausi ų ES, todėl ją sumažinus darbas tapt ų 
patrauklesnis. Vis d ėlto, atsižvelgiant į numatomas svarbias konsolidavimo priemones, 
mokesčių mažinim ą reikia kompensuoti atitinkamai didinant mažiau trikdan čius 
mokesčius, pavyzdžiui, vartojimo mokes čius arba pereinant prie aplinkai palanki ų 
mokesčių. Belgija taiko daug mažesnes netiesiogini ų energijos mokes čių normas nei 
kaimynin ės šalys. Atsižvelgiant į aukštą darbo mokes čių pleištą, Belgijos aplinkos 
mokesčių santykis, palyginti su darbo mokes čiais, yra žemiausias visoje ES. D ėl to 
susidarė situacija, kai šalyje didelis nedarbas ir sunaudojama palyginti daug energijos, 
taip sunkiau pasiekti užimtumo ir en ergijos vartojimo efektyvumo tikslus. 
(15) Daugelio preki ų ir paslaug ų kainos apskritai didesn ės nei kitose valstyb ėse narėse – tai 
patvirtina palyginti silpn ą konkurencin į spaudim ą, ypač mažmeniniame sektoriuje ir 
tinklų pramonėje, ir silpn ą priežiūros sistem ą. Mažmeniniame sektoriuje didel ės 
patekimo į rinką kliūtys ir daug veiklos apribojim ų. Antai konkurencij ą ribojančiomis 
nuostatomis vis dar ribojamas darbo la ikas, rinkos senbuviai saugomi nuo nauj ų 
dalyvių patekimo į rinką ir trukdoma plisti naujiems verslo modeliams ir 
technologijoms. Bendra Belgijos tinkl ų sektorių konkurencijos problema yra ta, kad 
rinkos senbuviai yra gerai įsitvirtinę ir patekimo į rinką kliūtys yra labai aukštos, 
palyginti su kitomis valstyb ėmis narėmis, vadinasi, buv ę šių sektorių monopolistai vis 
dar gali gauti didesn į pelną nustatydami aukštesnes kainas, nei b ūtų leidžiamos 
konkurencin ėje rinkoje.  
(16) Belgijos valdžios institucijos prisi ėmė tam tikr ų įsipareigojim ų, susijusių su paktu 
„Euro plius“4. Šie įsipareigojimai susij ę su keturiomis pakto sritimis. Jais d ėmesio 
skiriama priemon ėms deficitui mažinti, energijos kainoms kontroliuoti ir 
konkurencijai skatinti, realiojo darbo užmokes čio didėjimui kontroliuoti, finans ų 
sistemos prieži ūros sistemai įgyvendinti ir priemon ėms, siekiant pailginti faktin į 
pensinį amžių. Tačiau nepateikiama informacijos apie priemones, kuri ų reikia imtis 
norint pasiekti reikiam ą fiskalinį tikslą, taip pat n ėra informacijos apie galimus realiojo 
darbo užmokes čio didėjimo arba energijos kain ų kontrolės būdus. Kiek tai susij ę su 
ankstyvo iš ėjimo į pensiją planais, neaišku, ar ir kada bus perži ūrėtas „kartų paktas“ ir 
kokių konkrečių priemoni ų bus imtasi po tos perži ūros. Šie įsipareigojimai buvo 
įvertinti ir į juos atsižvelgta reng iant rekomendacijas. 
(17) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą tvariai 
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijo s politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES 
taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos ekonomikos valdym ą 
ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų sprendim ų. Atsižvelgdama į tai, 
Komisija mano, kad tur ėtų būti įmanoma daugiau sumažinti deficit ą 2011 m. ir kad 
reikia nustatyti tolesnes 2012 m. ir v ėlesnių metų konsolidavimo priemones.
 Siekiant padidinti ilgalaik į viešųjų finansų tvarumą, reikia toliau reformuoti pensij ų 
sistemą. Reikia imtis tolesni ų veiksmų siekiant sustiprinti konkurencingum ą, padėti 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 710. 
5 SEC(2011) 710. 
 
LT 6   LT žmonėms įsidarbinti ir nustatyti didesnius ne  darbo, bet vartojimo ir energijos 
mokesčius, taip pat atverti daugiau investavimo ir augimo galimybi ų paslaugų 
sektoriuje ir tinkl ų pramonėje.  
(18) Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacij ą 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, Taryba išnagrin ėjo 
2011 m. atnaujint ą Belgijos stabilumo program ą ir savo nuomon ę6 pateikė 
rekomendacijos 1 ir 2 punktuose, 
REKOMENDUOJA Belgijai 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų:  
(1) Pasinaudoti šiuo metu vykstan čio ekonomikos atsigavimo privalumais ir grei čiau 
panaikintai perviršin į deficitą. Todėl būtina imtis priemoni ų – daugiausia susijusi ų su 
išlaidomis, – kad iki 2012 m. biudžeto b ūtų pasiekta, kad vidutin ė struktūrinių 
priemonių vertė būtų bent 0,75 % BVP. Taip valdžios sektoriaus deficitas v ėliausiai 
iki 2012 m. pabaigos b ūtų gerokai mažesnis nei 3 % BVP pamatin ė vertė. Užtikrinti, 
kad būtų daroma pažanga įgyvendinant vidutin ės trukmės tikslą, t. y. kad kasmet 
BVP augt ų bent 0,5 %. 
(2) Imtis priemoni ų ilgalaikiam vieš ųjų finansų tvarumui padidinti. Pirmiausia reik ėtų 
įgyvendinti strategij ą, kuria siekiama apriboti su visuomen ės senėjimu susijusias 
išlaidas, be kit ų dalykų, neskatinant ankstyvo pasitrauki mo iš darbo rinkos, siekiant 
pailginti faktin į pensinį amžių, ir susiejant nustatyt ą pensinį amžių su vidutine 
gyvenimo trukme. 
(3) Šalinti strukt ūrinius finans ų sektoriaus tr ūkumus, vis ų pirma baigti restrukt ūrizuoti 
bankus, kuriems reikia tinkamai finansuojamo ir perspektyvaus verslo modelio. 
(4) Pasikonsultavus su socialinia is partneriais ir vadovauj antis nacionaline praktika 
pertvarkyti deryb ų dėl darbo užmokes čio ir darbo užmokes čio indeksavimo sistem ą 
ir taip užtikrinti, kad darbo užmokes čio didėjimas geriau atspind ėtų darbo našumo ir 
konkurencingumo poky čius.  
(5) Pagerinti dalyvavim ą darbo rinkoje mažinant didel ę mokesčių ir socialin ės apsaugos 
įmokų naštą mažai apmokamiems darbuotojams nedarant poveikio biudžetui ir 
įdiegiant sistem ą, pagal kuri ą ilgėjant bedarbyst ės laikotarpiui bedarbio pašalpos 
palaipsniui mažinamos. Imtis veiksm ų siekiant nustatyti didesnius ne darbo, bet 
vartojimo mokes čius ir padidinti mokes čių sistemos palankum ą aplinkai. Pagerinti 
aktyvios darbo politikos veiksmingum ą priemones skiriant vyresnio amžiaus 
darbuotojams ir pažeidžiamoms grup ėms.  
                                                 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 7   LT (6) Įvesti priemones konkurencijai mažmeniniame  sektoriuje padidinti sumažinant 
patekimo į rinką kliūtis ir veiklos apribojimus; ir įvesti priemones konkurencijai 
elektros ir duj ų rinkose padidinti toli au gerinant sektori ų reglamentavimo ir 
konkurencijos institucij ų efektyvum ą.  
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas