Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai -Europos technologijos institutas: tolesni žingsniai jo sukūrimo link. /* KOM/2006/0276 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.6.2006 KOM(2006) 276 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS VADOVŲ TARYBAI Europos technologijos institutas: tolesni žingsniai jo sukūrimo link. Santrauka Po to, kai 2006 m. vasario 22 d. buvo priimtas pirmasis Komunikatas dėl Europos technologijos instituto (angl. European Institute of Technology – EIT), 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Europos technologijos institutas bus svarbus žingsnis panaikinant esamą atotrūkį tarp aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų bei naujovių diegimo, ir paragino Komisiją iki 2006 m. birželio mėn. vidurio pateikti pasiūlymą dėl tolimesnių veiksmų. Po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Komisija toliau svarstė šį klausimą, pradėdama plataus masto konsultacijas su valstybėmis narėmis ir Europos suinteresuotosiomis šalimis. Šių konsultacijų metu įvairios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad būsimojo instituto pavadinimas gali būti painiojamas su jau veikiančių organizacijų pavadinimais ir kad jame būtina aiškiai pabrėžti instituto naujovišką pobūdį. Šiuo metu Komisija paliko EIT pavadinimą, tačiau šį klausimą svarstys savo galutiniame pasiūlyme. . Vėliau buvo pasiektas bendras sutarimas dėl Komisijos bazinės trūkumų ir poreikių analizės, taip pat dėl poreikio imtis koordinuojamų veiksmų, siekiant panaudoti Europos pajėgumą, susijusį su „žinių trikampiu“ – švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sritimis – jos konkurencingumui didinti. EIT turėtų tapti dalimi integruotos strategijos, kuria siekiama sutelkti švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sritis Lisabonos strategijos tikslams įgyvendinti. Šiuo atžvilgiu EIT turėtų būti ne tik naujas švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo veiklos vykdytojas, bet ir pavyzdinis modelis, įkūnijantis „žinių trikampį“ Europos lygmeniu. Per konsultacijas buvo atkreiptas dėmesys į keletą konkrečių klausimų, kurie aptariami šiame komunikate. Jie yra susiję su siūloma EIT struktūra ir funkcionavimu, Valdančiosios tarybos pobūdžiu ir vaidmeniu, žinių bendruomenių funkcionavimu, EIT darbuotojų statusu ir santykiu su savo pirminėmis institucijomis, partnerių skatinimu dalyvauti EIT veikloje, verslo pasaulio vaidmeniu, laipsniais, kuriuos galėtų teikti EIT, ir jo santykiu su dabartinėmis bei būsimomis ES iniciatyvomis. Šiame komunikate nepateikiama galutinių sprendimų. Jame suteikiama daugiau informacijos apie atskirus su pasiūlymu susijusius klausimus ir, kur tinka, pateikiama pasiūlymų, kaip juos spręsti. Šitaip išaiškinant tuos aspektus, kuriuos galima išaiškinti jau dabar, kartu nurodant, kuriose srityse būtina išlaikyti atvirą požiūrį, šiuo komunikatu siekiama ateinančiais mėnesiais paskatinti kryptingesnes konsultacijas su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis. Komisija pradėjo visapusišką poveiko vertinimo procesą, kuris bus baigtas rudenį. EIT, kaip Europos organizacija, gebanti skatinti kompetentingumą, pritraukti talentingus specialistus iš viso pasaulio ir suteikti europinę darbo aplinką studentams, mokslo darbuotojams bei naujovių diegimo vadybininkams, taps Europos simboliu, išreiškiančiu atnaujintas pastangas sukurti konkurencingą, žiniomis pagrįstą visuomenę. 1. Įvadas Komisija pirmą kartą atkreipė dėmesį į poreikį įsteigti Europos technologijos institutą savo 2005 m. pavasario ataskaitoje[1]. Europos Vadovų Taryba atsižvelgė į tai, ir Komisija pradėjo svarstymų bei konsultacijų procesą, kurio rezultatu tapo 2006 m. vasario 22 d. jos pateiktas pirmasis komunikatas dėl Europos technologijos instituto (ETI)[2]. 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose teigiama: „Europos Vadovų Taryba pažymi Komisijos komunikato dėl Europos technologijų instituto svarbą ir toliau nagrinės pasiūlymus, siekdama kartu su kitais veiksmais pagerinti puikių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių Europoje tinklų kūrimą ir sąveiką. Europos Vadovų Taryba pripažįsta, kad Europos technologijų institutas – pagrįstas aukščiausio lygio atviru visoms valstybėms narėms tinklu – bus svarbus žingsnis siekiant užpildyti esamą spragą tarp aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų; taip kartu su kitais veiksmais bus siekiama pagerinti puikių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių Europoje tinklų kūrimą ir sąveiką. Šioje srityje Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų vaidinti vadovaujantį vaidmenį. Europos Vadovų Taryba ragina Komisiją iki 2006 m. birželio mėn. vidurio pateikti pasiūlymą dėl tolesnių veiksmų.“[3] Po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Komisija toliau svarstė EIT idėją ir ypač valstybių narių bei suinteresuotųjų šalių iškeltus klausimus. Ji surengė kelis konsultacijoms skirtus susitikimus[4], siekdama suteikti visoms šalims galimybę aptarti šį pasiūlymą bei jo priežastis ir išgirsti jų nuomonę. Pirmininkas Barroso susitiko su Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslinės tarybos delegacija[5], kuri taip pat pateikė savo nuomonę raštu. Šių konsultacijų metu buvo pasiektas bendras sutarimas dėl Komisijos bazinės trūkumų ir poreikių analizės, taip pat dėl poreikio imtis koordinuotų veiksmų, siekiant panaudoti Europos pajėgumą, susijusį su „žinių trikampiu“ – švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sritimis – jos konkurencingumui didinti. Įvairios suinteresuotosios šalys iškėlė klausimą dėl būsimojo instituto pavadinimo, pabrėždamos, kad šis gali būti painiojamas su jau veikiančių organizacijų pavadinimais ir kad juo reikia aiškiai pabrėžti instituto naujovišką pobūdį. Komisija tai apsvarstys ir iškels šį klausimą savo galutiniame pasiūlyme. EIT turėtų tapti dalimi integruotos strategijos, kuria siekiama sutelkti švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sritis Lisabonos strategijos tikslams įgyvendinti. Tokiomis finansavimo priemonėmis, kaip Septintoji mokslinių tyrimų pagrindų programa bei Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa, bus teikiama parama aukščiausio lygio kompetencijos moksliniams tyrimams ir naujovėms diegti . ES regionine politika bus teikiama esminė parama tyrimų, naujovių diegimo ir švietimo galimybėms Sąjungoje plėsti ir šiai sričiai skirs dar daugiau dėmesio kitame programavimo etape (2007-2013). Be to, Komisija priėmė komunikatą, kuriame paragino modernizuoti universitetus bei universitetuose vykdomus mokslinius tyrimus[6] ir išdėstė idėjas, kaip būtų galima spręsti valdymo bei finansavimo trūkumo ir aukštojo mokslo susiskaldymo problemas . Be to, komunikate „Verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“[7] pabrėžiama, kad būtina suderinti verslumu pagrįstą mąstymą ir mokslo bei techninėse studijose įgytus gebėjimus , jei norima, kad studentai ir mokslo darbuotojai geriau mokėtų paversti pelno šaltiniu savo naujus išradimus. Šios iniciatyvos padeda suvokti pasiūlymo dėl EIT tikslingumą. EIT turėtų būti ne tik nauja švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo institucija, bet ir pavyzdiniu modeliu, įkūnijančiu „žinių trikampį“ Europos lygmeniu. Konsultuojantis iškilo keletas konkrečių klausimų. Pirmoji šių klausimų grupė yra susijusi su siūloma EIT struktūra: Valdančiosios tarybos pobūdžiu ir vaidmeniu, žinių bendruomenių funkcionavimu, EIT darbuotojų statusu ir santykiu su savo pirminėmis institucijomis, partnerių skatinimu dalyvauti EIT veikloje, verslo pasaulio vaidmeniu ir kt. Antroji klausimų grupė yra daugiau susijusi su EIT steigimu dabartinėmis ES aplinkybėmis, su jo teisiniu pagrindu ir statusu, laipsniais, kuriuos jis galėtų teikti, jo finansavimo šaltiniais ir santykiu su dabartinėmis bei būsimomis ES iniciatyvomis. Šiuos svarbius klausimus būtina spręsti dabar ir taip paruošti dirvą tolesniam darbui, susijusiam su EIT apibrėžimu ir įsteigimu. Šis darbas turėtų būti atliktas remiantis Komisijos siūlomu teisės akto projektu, kuris bus pateiktas iki 2006 m. pabaigos. Taigi šiuo laikotarpiu Komisija tęs konsultacijas. Šiame komunikate atsakoma į konsultuojantis iškilusius klausimus. Jame pateikiama daugiau informacijos apie atskirus su pasiūlymu susijusius klausimus ir, kur tinka, pateikiama pasiūlymų, kaip juos spręsti. Išaiškinant tuos aspektus, kuriuos galima išaiškinti jau dabar, ir kartu nurodant, kuriose srityse būtina išlaikyti atvirą požiūrį, šiuo komunikatu siekiama paremti kryptingesnes konsultacijas su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis, įvyksiančias ateinančiais mėnesiais , kad būtų įtvirtinti EIT vizija ir pagrindas. Šiame komunikate nepateikiama galutinių sprendimų. Vienas svarbiausių šio pasiūlymo elementų yra užtikrinti, kad EIT būtų autonomiška institucija, kuri galės laisvai pasirinkti savo darbo metodą, vadovaudamasi savo svarbiausiu tikslu – būti kokybiško švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo varomąja jėga. Taigi, institutą įsteigiančioje teisinėje priemonėje turėtų būti nustatyta jo tikslų ir veiklos taisyklių visuma, kuria vadovaudamasi EIT Valdančioji taryba galėtų savo nuožiūra išsamiai apibrėžti instituto struktūrą ir jo veiklos būdą. 2. Struktūra ir valdymas EIT – tai institucija, nustatanti strateginius potencialios ekonominės svarbos socialinius uždavinius tarpdisciplininėse srityse ir parenkanti bei finansuojant žinių bendruomenes jiems vykdyti. Jos žinių bendruomenės yra integruotos partnerystės, kurias sudaro universitetų, tyrimų organizacijų ir pramonės suburtos grupės tyrimams atlikti, švietimui skleisti ir naujovėms diegti šiose srityse, kad būtų pasiekti EIT nustatyti tikslai. Jos nedideliu, veiksmingu ir veikiančiu subjektu laikomas branduolys turėtų turėti juridinio asmens statusą. Ji turėtų turėti Valdančiąją tarybą su ribotu pagalbinio personalo skaičiumi. Žinių bendruomenėms tektų tyrimų, naujovių diegimo, trečiosios pakopos studijų studentų mokymo užduotys. Todėl žinių bendruomenė būtų daugiau nei tinklas, t. y. ji taptų EIT Valdančiosios tarybos nustatytų strateginių tikslų susitarusi siekti integruota partnerystė. Todėl EIT turėtų būti savarankiška institucija, turinti naujovišką struktūrinį bei veiklos modelį ir tvirtą europinę tapatybę. Jis turėtų užsiimti aktyvia veikla, t. y. būti aktyvus švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityse, naudodamasis žmogiškaisiais ir materialiaisiais ištekliais, kuriais daugiausia aprūpintų organizacijos partnerės. Jie turėtų būti įtraukti į žinių bendruomenių sistemą, kuriai strategiškai vadovautų Valdančioji taryba. Tolesniuose skirsniuose išdėstomi galimi žinių bendruomenių ir Valdančiosios tarybos steigimo būdai. 2.1. Žinių bendruomenės Žinių bendruomenės – tai EIT veiklos branduolys. Jos planuojamos kaip universitetuose, verslo bei mokslinių tyrimų sektoriuose veikiančių kompetentingų grupių ir padalinių partnerystės, kurių vidutinės trukmės ir ilgalaikėje švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo darbotvarkėje (10–15 metų) turėtų būti numatyta vykdyti veiklą plačioje strateginėje tarpdisciplininėje srityje. Jos turėtų sukurti reikalingą „kritinę masę“, norint turėti poveikį pasauliniu mastu ir suburti išsisklaidžiusius aukštos kvalifikacijos Europos specialistus. 2006 Vasario 22 d. komunikate numatyta pirmąsias žinių bendruomenes sudaryti iki 2009 m. Žinių bendruomenių atrankos procesas turėtų vykti tiek „iš viršaus į apačią“, tiek „iš apačios į viršų“. „Iš apačios į viršų“ reiškia, kad akademiniame, mokslinių tyrimų ir verslo sektoriuose veikiančios grupės bei padaliniai susiburs patys ir įsteigs potencialias partnerystes pasirinktose srityse. Atrankos kriterijus nustatys Valdančioji taryba, įtraukdama šiuos punktus: pasirinktos srities mokslinių tyrimų, švietimo ir naujovių diegimo aukštos kokybės darbotvarkę, aukščiausios klasės materialiųjų ir žmogiškųjų išteklių derinį, švietimo aukštos kokybės užtikrinimo priemones, informaciją, kokios naudos gaus regionai ir verslo partneriai (ypač MVĮ), taip pat tai, kaip sukurtos žinios pateks į rinką; Taip pat procesas turėtų vykti „ iš viršaus į apačią“ : Valdančioji taryba nustatytų strategines tarpdisciplinines veiklos sritis, kuriose reikia steigti žinių bendruomenes. Šios sritys turėtų atspindėti svarbius technologinius iššūkius ilgalaikėje perspektyvoje , kur yra galimybių kurti naujoviškus sprendimus ir komercinę naudą, turint didelės įtakos Europos konkurencingumui. Tai turėtų būti verslui svarbios sritys, ir jose atliekami tyrimai turėtų apimti fundamentaliuosius mokslinius tyrimus bei vartotojų pramonei skirtus taikomuosius mokslinius tyrimus, ypač naujose tyrimų srityse, kuriose reikia taikyti daugelį disciplinų apimantį metodą[8]. Valdančioji taryba taip pat turėtų nustatyti atrankos kriterijus bei procedūras ir užtikrinti jos konkurencingumą. EIT steigimo teisinėje priemonėje gali būti pateikta rekomendacijų dėl konkrečių žinių bendruomenių atrankos kriterijų. Tarp jų galėtų būti reikalavimų dėl suderinamumo su bendraisiais EIT tikslais ir strategija, su pasiūlyme nurodyta kompetencija (arba galimybe įgyti kompetenciją), taip pat su priemonėmis, užtikrinsiančiomis tikėtiną pasiūlymo kokybę ir veiksmingumą. Po atrankos kiekviena žinių bendruomenė, vadovaudamasi Valdančiosios tarybos nustatyta bendrąja tvarka, nusistatys savo veiklos struktūrą. Žinių bendruomenių savarankiškumo ir atsakomybės lygį turėtų nustatyti Valdančioji taryba, tačiau žinių bendruomenės turėtų turėti didelį savarankiškumą ir būti kuo lankstesnės savo vidinės organizacijos ir išteklių (finansinių, žmogiškųjų bei materialiųjų) valdymo atžvilgiu. Jų trumpalaikiai ir vidutinės trukmės tikslai būtų nustatomi vadovaujantis Valdančiosios tarybos nustatyta bendrąja tvarka, kad EIT, kaip visuma, išlaikytų reikiamą vidinio nuoseklumo lygį. Tikslas yra daugiausia reikšmės „žinių trikampyje“ skirti naujovėms diegti , o ne įprastam „baigiamojo etapo“ technologijų perdavimui atlikti. Šiuo tikslu verslo specialiosios žinios turėtų būti integruojamos į visus mokslinių tyrimų ir švietimo aspektus. Verslas gali tiesiogiai prisidėti prie mokslinių tyrimų ir švietimo, suteikdamas aukščiausios kompetencijos mokslo darbuotojų ir valdymo metodų. Į mokymo programas būtų galima įtraukti naujovių valdymo modulius ir paskaitas apie verslumą. Tai padėtų absolventams ir mokslo darbuotojams išsiugdyti verslumu grįstą mąstymą ir įgyti įgūdžių, reikalingų žinioms perduoti bei naujai įmonei steigti , kad šie galėtų panaudoti visą savo mokslinių tyrimų potencialą, susijusį su naujovių diegimu. Bendrovės taip pat gali prisidėti prie mokymo ir siūlyti stažuotes. 2.2. Valdančioji taryba EIT turėtų valdyti Valdančioji taryba, padedama savo administracinių tarnybų, sudarytų tik iš griežtai reikalingų dalių tokių kaip sekretoriatas, teisinė bei finansų tarnybos kt. Valdančioji taryba turėtų nustatyti EIT bendrą politinę ir strateginę darbotvarkę: nurodyti pagrindines temines jo darbo sritis, atrinkti, steigti, stebėti ir vertinti žinių bendruomenes. Ji turėtų nustatyti EIT bendrąsias taisykles ir užtikrinti įvairių žinių bendruomenių tarpusavio koordinavimą. Ji turėtų priimti sprendimą dėl bendro EIT biudžeto ir paskirstyti jį žinių bendruomenėms remiantis šių bendruomenių pasiekta pažanga, nustatyta atliekant stebėseną ir vertinimą. Valdančiosios tarybos sudėtis turi užtikrinti: - EIT kompetenciją ir savarankiškumą; - atsiskaitomybę EIT finansuotojams ir visuomenei; - reikiamą mokslinę ir verslo valdymo kompetenciją; - tinkamą dialogą su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis ir grįžtamojo ryšio mechanizmus. Valdančiosios tarybos narių skaičius turėtų būti ribotas; taip pat joje turėtų būti pusiausvyra tarp narių, turinčių patirties mokslo ir verslo srityse. Nariai būtų skiriami ad personam , nesuteikiant jiems jokių atstovavimo funkcijų. Tarybai pagalbą galėtų teikti išoriniai patariamieji komitetai, padedantys jai priimti sprendimus. Taip pat svarbu, kad Valdančioji taryba palaikytų struktūrišką dialogą su žinių bendruomenių organizacijomis partnerėmis; tam tikra prasme jos yra žinių bendruomenių veiklos „suinteresuotosios šalys“, taigi reikia užtikrinti, kad jų nuomonės būtų išklausomos prieš priimant svarbius strateginius sprendimus. Valdančiosios tarybos narių atranka turėtų būti skaidri ir grindžiama tik kompetencijos mokslo bei naujovių diegimo srityse kriterijais. Tinkamas pavyzdys galėtų būti Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslinės tarybos (t.y. Identifikavimo komiteto, kuriam vadovauja asmuo, pelnęs platų pripažinimą) narių skyrimo procedūra. 3. EIT ir žinių bendruomenių susitarimai dėl žmogiškųjų išteklių Apsirūpinimas žmogiškaisiais ištekliais yra vienas iš pagrindinių EIT uždavinių. Norėdamas įgyvendinti savo kompetencijos siekius, EIT turi gebėti pritraukti į savo žinių bendruomenes pačius geriausius specialistus ir suburti juos į veiksmingai dirbančią komandą. Savo vasario mėn. komunikate Komisija pasiūlė, kad žinių bendruomenėse dirbantys specialistai – mokslo darbuotojai, lektoriai, naujovių diegimo ar technologijų perdavimo specialistai – būtų komandiruojami į EIT ir įdarbinami jame. Tai sukėlė susirūpinimą, kad EIT padidins Europos aukštojo mokslo susiskaldymą ir netgi „pavilios“ aukštos kvalifikacijos specialistus iš dabartinių jų postų. Kad taip neatsitiktų, būtinas skaidrumas. Iš tiesų universitetai ir tarptautinės mokslinės organizacijos (taip pat ir bendrovės) šiandien imasi labai įvairių priemonių siekdamos išlaikyti savo darbuotojus ir suteikti jiems tinkamą atlygį. EIT taip pat turėtų turėti galimybę taikyti tokias priemonės, vadovaudamasis atitinkama bendrąja tvarka. Šios priemonės yra įvairios – nuo tiesioginio įdarbinimo, komandiruočių (vidutinės trukmės susitarimo, pagal kurį asmuo tam tikrą laiką dirba kitoje institucijoje; jis gali dirbti pagal labai įvairius įdarbinimo susitarimus ir turėti „grįžimo teisę“) iki neįpareigojančių ryšių, tokių kaip priklausymas dviems institucijoms (asmuo turi savo pirminę darbovietę, tačiau techniškai taip pat priklauso priimančiajai organizacijai) arba laikinas ryšys (pavyzdžiui, mokslininko kūrybinės atostogos). Komisija siūlo, kad visomis šiomis galimybėmis galėtų naudotis EIT ir žinių bendruomenės . Tačiau bus svarbu užtikrinti, kad žinių bendruomenių darbuotojai deramai įsipareigotų pačiam EIT ir jo tapatybei, įsipareigotų užtikrinti nuolatinį sėkmingą jo darbą; taip pat svarbu užtikrinti, kad būtų paisoma bendrosios užimtumo sistemos (į kurią būtų įtraukti tokie klausimai kaip kompensacijos, darbo sąlygos, intelektinės nuosavybės teisės ir pan.). Šioje sistemoje žinių bendruomenės turėtų turėti teisę savo nuožiūra organizuoti žmogiškuosius išteklius joms priimtiniausiu būdu. 4. Laipsniai EIT turėtų gebėti teikti laipsnius ir diplomus. Tai taptų akivaizdžiai regima EIT „skiriamojo ženklo“ išraiška, taip pat paskata, pritraukiančia studentus ir mokslo darbuotojus dalyvauti EIT programose. EIT turi tapti geriausių viso pasaulio specialistų traukos centru. Jeigu jis teiktų aukštos kokybės laipsnius, tai sustiprintų jo tapatybę ir padėtų pasiekti tarptautinį pripažinimą; šitaip jis taptų pavyzdžiu, skatinančiu pokyčius visoje Europos aukštojo mokslo erdvėje. EIT steigimo teisinėje priemonėje turėtų būti numatytas laipsnių teikimas ir reikalaujama, kad Valdančioji taryba privalo įdiegti procedūras, užtikrinančias EIT mokslo laipsnį suteikiančių studijų kokybę. Tai galėtų būti grindžiama modeliais, kuriuos valstybės narės taiko remdamosi Bolonijos procesu. Vadovaudamosi šiuo pagrindu, valstybės narės turėtų pripažinti EIT laipsnius. EIT laipsnių pripažinimas valstybėse narėse reikš, kad laipsnių pripažinimo kliūtys, kurios šiuo metu vis dar labai varžo mobilumą ir žinių Europos kūrimą, yra pasenęs reiškinys. Tai taip pat sustiprins EIT statusą, matomumą ir patrauklumą tiek ES, tiek už jos ribų, ir palengvins studentų mobilumą. 5. Dalyvavimo teikiama nauda Kitas svarbus konsultuojantis iškilęs klausimas buvo tai, kokios naudos ir kokių privalumų teikia dalyvavimas žinių bendruomenėje. Kodėl universitetas, mokslinių tyrimų centras ar įmonė turėtų norėti dalintis savo intelektiniais (ir išties žmogiškaisiais) ištekliais su žinių bendruomene? Kas galėtų paskatinti, tarkime, regioną prisidėti prie EIT darbo – pavyzdžiui, pasiūlyti universiteto infrastruktūrą arba moksliniams tyrimams reikalingos įrangos? Ši nauda priklausys nuo konkrečių aplinkybių. Toliau pateikiami pavyzdžiai rodo, kokių privalumų būtų galima tikėtis: - intensyvius mokslinius tyrimus atliekančiam bendrojo profilio universitetui didžiausia nauda būtų papildomos galimybės paspartinti jam strategiškai svarbių projektų vykdymą . EIT žinių bendruomenėms teiktų finansinius išteklius, ir šitaip žinių bendruomenėse dalyvaujantys universitetai bei mokslinių tyrimų centrai galėtų nuveikti daugiau ir greičiau negu tuo atveju, jei šių papildomų išteklių neturėtų. Be to, glaudus bendradarbiavimas su žinių bendruomene ir verslo įsitraukimas suteiktų galimybę veiksmingiau dalintis žiniomis ir taikyti jas diegiant naujoves. Šių dviejų elementų derinys suteiktų didesnį mastą netgi pačių pažangiausių universitetų ir bendrovių veiksmams, užtikrindamas, kad dalyvavimas šiame procese bus naudingas visiems partneriams; - universitetai, kurių kompetencija yra labiau specializuota, tokie kaip į regioniniai ar į naujovių diegimą orientuoti universitetai, taip pat gautų minėtą naudą. EIT galėtų skirti papildomą finansavimą infrastruktūriniam pajėgumui kurti. Be to, EIT švietimo veikla padėtų didinti priimančiojo universiteto patrauklumą; - bendrovės ir specializuoti mokslinių tyrimų centrai daugiausia paskatų galėtų turėti didesnės rizikos ir neapibrėžtumo srityse . Būtent šiose srityse EIT atstovaujami visuomenės interesai sutampa su komerciniais bendrovių interesais. Tai turėtų paskatinti bendroves investuoti ir tiesiogiai įsitraukti į ankstesnius nei paprastai mokslinių tyrimų etapus arba investuoti į rizikingesnes ilgalaikes sritis. Taip pat žinių bendruomenės švietimo veikla suteiktų galimybę bendrovėms turėti įtakos studentų ugdymui ir siekti, kad šių žinios būtų labiau susijusios su jų profesinės karjeros pradžia ar nuosavos įmonės steigimu. Aktyvus verslo dalyvavimas nustatant žinių bendruomenės darbotvarkę užtikrintų mokslinių tyrimų rezultatų aktualumą jam ir padėtų plėtoti naujas komercines galimybes; - regionų, kuriuose veikia žinių bendruomenės, mažoms ir vidutinėms įmonėms bus naudinga tai, kad jos galės naudotis didesniu žmogiškojo kapitalo fondu, jos galės naudotis EIT teikiamomis techninėmis paslaugomis, galimybėmis įsteigti naują įmonę arba atsiskirti nuo motininės įmonės, taip pat joms bus naudinga žinių bendruomenių veikla, susijusi su tam tikrų technologinių sričių klasteriu, ir jos lengviau galės pasiekti rizikos kapitalą ; - apskritai priklausymas EIT ir galimybė praėjus tam tikram laikui pasiekti EIT valdomų intelektinės nuosavybės teisių „kritinę masę“ bus patrauklūs potencialiems susijusių sričių dalyviams. 6. Kiti klausimai Toliau aptariami klausimai bus išsamiai nagrinėjami artimiausiais mėnesiais rengiant teisinį pasiūlymą. 6.1. Intelektinės nuosavybės teisės Norint, kad EIT, laikui bėgant, sukurtų jam priklausančių bei bendrųjų žinių kritinę masę ir skatintų šių žinių taikymą, būtina sukurti atitinkamų intelektinės nuosavybės teisių priemonių sistemą. Valdančioji taryba turėtų nustatyti bendrąją sistemą, pagal kurią šį klausimą galėtų spręsti atskiros žinių bendruomenės. Šioje sistemoje, pavyzdžiui, galėtų atsispindėti tokie klausimai kaip reikalavimas rezervuoti tam tikras teises pačiam EIT arba kad jas tarpusavyje pasidalytų organizacijos partnerės ir žinių darbuotojai; arba galėtų būti nustatyta, kas turėtų derėtis dėl tokių teisių žinių bendruomenės ir EIT vardu ir kt. Teisinėje priemonėje turės būti nustatytos atitinkamos pagrindų nuostatos. 6.2. Teisinis pagrindas Švietimą, mokslinius tyrimus ir konkurencingumą reglamentuojančiose ES sutarties nuostatose yra numatytos įvairios teisinio pagrindo, kuriuo remiantis galėtų būti įsteigtas EIT, galimybės. Komisija šiuo metu svarsto, koks teisinis pagrindas būtų pats tinkamiausias. 6.3. Finansavimas Nuodugni finansinė analizė bus pateikta kitą rudenį kartu su poveikio vertinimu. Šioje analizėje bus paaiškintas ataskaitų teikimas, finansų valdymas ir kontrolės klausimai, susiję su EIT valdančiosios tarybos atsakomybe. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti keletą papildomų dalykų: - pakankamą viešąjį finansavimą EIT, kuris turės tapti svarbiausiu pavyzdinio švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo centru, reikėtų skirti veiklos pradžioje; tikėtina, kad tolesnis jo vystymasis bus daugiau finansuojamas iš privačių lėšų. Glaudūs ilgalaikiai ryšiai su verslu visoje EIT veikloje turėtų skatinti privataus sektoriaus įnašus, tačiau tikėtina, kad viešasis finansavimas išliks labai svarbus ilgalaikėms intelektinio kapitalo sankaupoms kaupti ; - Komisija daro prielaidą, kad EIT turėtų augti laipsniškai. Tai reiškia, kad finansavimo labiausiai reikės 2007–2013 m. laikotarpio pabaigoje ir vėliau, ir finansavimo poreikiai taip pat laipsniškai augs; - privatus finansavimas užima pagrindinę vietą Europos technologijos instituto sumanyme. Todėl EIT turėtų būti skatinamas sukurti įnašų kaupimo įstaigą, pavyzdžiui, fondą; - laikui bėgant, vis didesnę EIT pajamų dalį turėtų sudaryti pajamos pagal mokslinių tyrimų ir švietimo veiklos sutartis. 7. Patrauklumas pasauliniu mastu Vienas iš EIT tikslų yra būti patraukliam viso pasaulio studentams ir mokslo darbuotojams. Tik susikūręs pasaulinę reputaciją, jis pritrauks studentus ir mokslo darbuotojus iš visos Europos ir taps svarbiausiu pokyčius skatinančiu centru. Patirtis taip pat rodo, kad pasaulinę reputaciją turinčios institucijos gali pritraukti daug studentų ir mokslo darbuotojų iš ES nepriklausančių šalių. Tai būtų ir sėkmės laidas, ir galimybė ES pasinaudoti ne ES piliečių kompetencija panašiai, kaip to pasiekė JAV. Tačiau EIT turėtų suvokti, kad nereikėtų skatinti intelekto nutekėjimo iš mažiau išsivysčiusių šalių; užuot tai darius, reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą trečiosiose šalyse, užmezgus atitinkamus ryšius. Yra du dalykai, dėl kurių EIT taptų patrauklus pasauliniu mastu ne ES studentams ir mokslo darbuotojams visuose jų karjeros etapuose. Visų pirma, tai mokymo kursų, laipsnių ir mokslinių tyrimų programų akademinis patikimumas. Jo teikiamų laipsnių tarptautinio pripažinimo mastas, mokslinių tyrimų kokybė, veiklos rezultatai ir naujovių diegimas būtų pagrindiniai dalykai, skatinantys užsienio studentus ir mokslo darbuotojus dalyvauti EIT veikloje. Antra, tai galimybė magistro ar daktaro laipsnio kandidatams ir mokslo darbuotojams iš užsienio lengvai įsitraukti į EIT veiklą, o EIT – įdarbinti trečiųjų šalių piliečius žinių bendruomenėse. Jau susitarta dėl pagreitintos ir supaprastintos įleidimo į šalį bei vizų išdavimo tvarkos ne ES studentams ir mokslo darbuotojams[9], kuri turėtų būti skubiai perkelta į nacionalinės teisės aktus. Taip pat gali prireikti patvirtinti specialią vizų išdavimo tvarką. Finansinė parama ne ES studentams ir mokslo darbuotojams sustiprintų EIT patrauklumą pasauliniu mastu. EIT Valdančioji taryba turėtų apsvarstyti stipendijų ir išmokų moksliniam darbui skyrimą pažangiausiems studentams ir mokslo darbuotojams iš užsienio. ETI visais atvejais taikomas atrankos kriterijus turėtų būti puikūs darbo rezultatai. 8. Kitas institucijas ir veiksmus remti skirta institucija: santykis su kita ES švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo veikla Kaip jau minėta ankstesniame komunikate, EIT yra numatytas kaip dalis koordinuotų veiksmų, kuriais siekiama stiprinti mokslinių tyrimų, švietimo ir naujovių diegimo sektoriaus pajėgumą, kad būtų įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslai. Todėl jis papildo kitus veiksmus, kuriais siekiama palankios aplinkos moksliniams tyrimams, švietimui ir naujovėms diegti. EIT turėtų tapti pagrindine priemone šioje naujovėms palankioje aplinkoje. Kitaip negu kitos Bendrijos iniciatyvos, EIT turi būti ne finansavimo priemonė, o nuolatinė institucija, vykdanti su žiniomis susijusią veiklą . Jis suvienys visus tris „žinių trikampio“ elementus ir laikysis į praktiką orientuotos strategijos, užtikrindamas šių trijų elementų teigiamą sąveiką. Visų pirma, jis rems strateginius mokslinius tyrimus konkrečioms problemoms spręsti ir mokys absolventus su verslu ir pramone susijusiose srityse. Politikos lygmeniu Valdančioji taryba turėtų užmegzti struktūrišką dialogą su Europos mokslinių tyrimų taryba. Tokių pat veiksmų būtų galima imtis su kitomis ES iniciatyvomis, pavyzdžiui, Europos technologijų platformomis, Bendros technologijų iniciatyvomis arba Kompetencijos tinklais. Taip ji pristatytų savo politiką ir užtikrintų jos atitikimą šioms iniciatyvoms bei sąveiką su jomis. Veiklos lygmeniu visuose etapuose turėtų būti skatinami partnerystės ryšiai (nuo paraiškos tapti žinių bendruomene rengimo ir jos tikslų nustatymo iki išrinktos žinių bendruomenės kūrimo), kuriais remiantis, būtų galima plėtoti bendradarbiavimą su jau vykdomais projektais ir naudotis jų rezultatais bei geriausiąja patirtimi. 9. Tolesni veiksmai Šis dokumentas buvo parengtas remiantis Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikime pateiktu prašymu. Jį rengdama Komisija atsižvelgė į papildomus suinteresuotųjų šalių ir valstybių narių patarimus. Tarp tolesnių veiksmų yra šiuo metu atliekamo poveikio vertinimo užbaigimas ir EIT steigimo teisinės priemonės projekto rengimas; projektas turėtų būti patvirtintas šių metų rudenį. Kol kas Komisija sieks išaiškinti čia aptartus klausimus ir nustatyti, kokiu mastu minėta teisinė priemonė turėtų reglamentuoti Europos technologijos instituto veiklą ir dėl kurių jo veiklos aspektų vėliau turėtų priimti sprendimą Valdančioji taryba. Taigi per ateinančius mėnesius Komisija ir toliau išsamiai konsultuosis su valstybėmis narėmis bei suinteresuotosiomis šalimis. 10. Išvada Komisijos atlikta bazinė analizė išryškina tris pagrindinius trūkumus. Visų pirma, tai ES žinių sektorių susiskaldymas, palyginti su JAV ir kitų naujų pasaulinių konkurentų padėtimi; antra, poreikis pateikti naujus pavyzdinius, kompetencija grindžiamus modelius, kurie skatintų ir įtvirtintų ilgalaikius pokyčius jau veikiančiose organizacijose; ir trečia, būtinybė integruoti verslo ir naujovių diegimo aspektą į mokslinius tyrimus bei švietimą ir spręsti naujovių diegimo nepakankamumo klausimą. EIT turėtų padėti spręsti šiuos tris klausimus. EIT papildo kitas ES iniciatyvas, skirtas naujovių diegimo nepakankamumui spręsti, pvz.: Septintoji pagrindų programa ir ypač Europos mokslinių tyrimų taryba, Europos technologijų platformos ir Bendros technologijų iniciatyvos; Mokymosi visą gyvenimą programa; Konkurencingumo ir naujovių diegimo programa; universitetų modernizavimo planas ir verslumu grįsto mąstymo skatinimas. EIT ne tik tiesiogiai veiks kaip kompetentingas švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sričių dalyvis, bet taip pat bus pavyzdinis modelis bei konkurencijos principu savo veiklą grindžianti organizacija, kuri skatins pokyčius, rodydama gyvą pavyzdį, kad galima dirbti kitaip. Kaip Europos organizacija, sugebanti skatinti kompetenciją, pritraukti talentingus specialistus iš viso pasaulio ir suteikti europinę darbo aplinką studentams, mokslo darbuotojams bei naujovių diegimo vadybininkams, EIT taps Europos simboliu, išreiškiančiu atnaujintas pastangas sukurti konkurencingą, žiniomis pagrįstą visuomenę . [1] KOM(2005)24, „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui: nauja Lisabonos strategijos pradžia“, 3.3.2. punktas. [2] KOM(2006)77, „Atnaujintos partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti įgyvendinimas. Pavyzdinio žinių centro plėtra: Europos technologijos institutas“. [3] Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 25 punktas. [4]Du konsultacijoms skirti susitikimai su valstybių narių atstovais įvyko 2006 m. balandžio 24 d. ir gegužės 17 d.; du konsultacijoms skirti susitikimai su maždaug keturiasdešimt Europos asociacijų ir organizacijų, atstovaujančių įvairioms suinteresuotosioms šalims (universitetams, studentams, mokslo darbuotojams, verslininkams, regionams), įvyko balandžio 25 d. ir gegužės 18 d. [5] 2006 m. gegužės 3 d. [6] KOM(2006)208, „Universitetų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės“. [7] KOM(2006)33, „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“. [8] Pavyzdžiui, tokiose srityse kaip nanotechnologijos arba žalioji energija. [9] Direktyva dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos (Direktyva 2005/71/EB, 2005 m. spalio 12 d.) ir dvi rekomendacijos dėl trumpalaikių vizų ir dėl trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, keliaujančių Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais, įleidimo (Rekomendacijos 2005/761/EB ir 2005/762/EB ) buvo paskelbtos OL L 289, 2005 m. lapkričio 3 d.