LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2009
 m. spalio 23 d.  
dėl Lietuvos banko pelno paskirstymo 
(CON/2009/83) 
 
Įž anga ir teisinis pagrindas  
2009 m. spalio 14 d. Europos centrinis ba nkas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl įstatymo, iš dalies kei čiančio Lietuvos banko įstatymo 23 straipsn į, 
projekto, kuriuo kei čiamos Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykl ės (toliau – įstatymo projektas). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 
4 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų 
konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais1 2 straipsnio 1 dalies 
trečia įtrauka, kadangi įstatymo projektas yra susij ęs su Lietuvos banku. Vadovaudamasi Europos 
centrinio banko darbo reglamento 17 stra ipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią 
nuomonę . 
 
1.  Įstatymo projekto tikslas 
1.1 Įstatymo projekte nustatyta, kad Lietuvos bankas tur ėtų įmokėti į valstybės biudžetą 70 % Lietuvos 
banko finansini ų metų pelno, o ne 50 % pelno, kaip šiuo metu nustatyta Lietuvos banko įstatyme. 
Įmoka į  valstybės biudžetą turi būti įmokama tik po pra ėjusių finansini ų metų nepadengt ų nuostolių 
padengimo. 
1.2 Pagal dabar galiojan čią Lietuvos banko įstatymo 23 straipsnio 3 dal į finansini ų metų pelnas 
skirstomas šia eil ės tvarka: pirma, pra ėjusių finansini ų metų nepadengtiems nuostoliams dengti; 
antra, į valstybės biudžetą įmokama pelno įmoka, lygi 50 % Lietuvos banko finansini ų metų pelno 
ar jo dalies, likusios po pra ėjusių finansini ų metų nepadengt ų nu ostolių padengimo; ir tre čia, iki 
įstatinis kapitalas pasieks 200 milijon ų litų, likusi pelno dalis skiriama lygiomis dalimis įstatiniam 
ir atsargos kapitalui, o po to likusi suma skiriama atsargos kapitalui.  
 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
2.
 Bendros pastabos  
2.1 2009 m. kovo 24 d. ECB pri ėmė nuomonę  CON/2009/26 Lietuvos banko prašymu Lietuvos 
Respublikos finans ų ministerijos vardu d ėl įstatymo, iš dalies kei čiančio Lietuvos banko įstatymą, 
projekto, kuriuo kei čiamos Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykl ės (šis įstatymo projektas 
toliau vadinamas kovo m ėn. įstatymo projektu). Kovo m ėn. įstatymo projekte buvo nustatyta, kad 
Lietuvos bankas turė tų išimtinai įmokėti į valstybės biudžet ą 100 % savo 2008 finansini ų metų 
pelno, o ne 50 % pelno, ka ip nustatyta Lietuvos banko įstatyme. Jei kovo m ėn. įstatymo projektas 
būtų buvę s priimtas, Lietuvos bankas b ūtų neturėjęs lėšų įstatiniam ir (arba) atsargos kapitalui skirti 
už 2008 m. 
2.2 Nuomon ėje CON/2009/26 ECB pažym ėjo, kad, pirma, kovo m ėn. įstatymo projektas kelia 
susirū pinimą dėl jo atitikti es Lietuvos banko institucinio nepriklausomumo principui ta apimtimi, 
kad jis gali b ūti vertinamas kaip nurodymas Lietuvos ba nkui; ir, antra, jis taip pat kelia 
susirū pinimą dėl Lietuvos banko finansinio nepriklaus omumo, kadangi visas jo pelnas tur ės būti 
įmokėtas į valstybės biudžet ą. ECB padar ė išvadą, kad pelno paskirstymo taisykli ų ad hoc 
pakeitimas, kuris atspindi ypating ą pagrindinio savininko finansin į poreikį ir kuriuo iš centrinio 
banko paimamas visas pelnas, kelia ypating ą susirū pinimą ir nėra suderinamas su Sutartimi arba 
Europos centrini ų bankų sistemos ir Europos centrinio banko st atutu (toliau – ECBS statutas). ECB 
pažymi, kad į jo pastabas buvo atsižvelgta. 
2.3 Įstatymo projektu si ūloma į valstybės biudžetą įmokamą Lietuvos banko pelno įmoką padidinti nuo 
50 % iki 70 %, ir tai yra ne ad hoc  pakeitimas, o nuolatin ės taisyklės pakeitimas. ECB pastabos d ėl 
Lietuvos banko finansinio nepriklausomumo ir reikalavimo laikytis piniginio finansavimo 
draudimo, išreikštos nuomonė je CON/2009/26 bei kitose v ėlesnėse nuomon ėse, vis dar galioja. 
2.4
 Centrinio banko finansi nis nepriklausomumas 
2.4.1 Kiekviena valstyb ė narė privalo apsaugoti savo nacionalinio centrinio banko (NCB) institucin į ir 
finansinį nepriklausomum ą, kad būtų užtikrintas Sutartyje ir ECBS statute numatyt ų jo uždavini ų 
tinkamas vykdymas2. Ypač svarbu, kad Lietuvos banko įstatymas atitiktų  Sutarties 108 straipsnyje 
nustatytus reikalavimus ir ECBS statuto nuostatas d ėl centrinio banko nepriklausomumo, kadangi 
pagrindinio Lietuvos banko tikslo – palaikyti kain ų stabilum ą – geriausiai gali siekti visiškai 
nepriklausoma institucija, kurios įgaliojimai yra apibr ėžti labai tiksliai3. 
2.4.2 Finansinio nepriklausomumo koncepcij ą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, ar kuri nors tre čioji šalis 
gali daryti tiesioginę  arba netiesiogin ę įtaką ne tik NCB uždaviniams, bet ir jo geb ėjimui 
(suprantamam tiek funkciniu poži ūriu, darbo j ėgos prasme, tiek finansiniu poži ūriu – pakankam ų 
finansinių išteklių  prasme) vykdyti savo įgaliojimus4. Taigi valstybė  narė negali leisti savo NCB 
atsidurti tokioje padė tyje, kad jis tur ėtų nepakankam ų finansini ų išteklių savo su ECBS susijusiems 
                                                 
2  Nuomon ės CON/2009/53 2.1 punktas. Visos ECB nuomon ės skelbiamos ECB tinklaviet ėje www.ecb.europa.eu. 
3 ės CON/2009/26 2 .1 punktas.  Nuomon
4 
 ECB pranešimas apie konvergenciją , 2008 m. geguž ė, p. 20, ir ECB nuomon ės CON/2008/9, CON/2008/10, 
CON/2008/34, CON/2008/82, CON/2009/ 4, CON/2009/26 ir CON/2009/53.  
2 
uždaviniams v
ykdyti5. NCB taip pat visada privalo tur ėti pakankamai finansini ų išteklių  kitoms 
savo funkcijoms vykdyti, t. y. savo naciona liniams uždaviniams ir tarptautiniams įsipareigojimams 
vykdyti bei administracin ėms ir veiklos išlaidoms tinkamai padengti6. 
2.4.3 ECB taip pat primena besikonsultuojan čiai institucijai, kad ECBS statuto 28 straipsnio 1 dalyje ir 
30 straipsnio 4 dalyje (pastaroji taikomi tik eur ą įsivedusioms valstyb ėms narėms) numatyta 
galimybė papildomai reikalauti iš NCB sumok ėti įnašus į ECB kapital ą ir atlikti papildomus 
užsienio atsarg ų pervedimus7. Vadovaujantis finansinio nepriklausomumo principu, ši ų nuostatų 
įgyvendinimas turi palikti NCB galimyb ę netrukdomai vykdyti savo funkcijas. 
2.5 Piniginio finansavimo draudimas 
2.5.1 Nacionalin ės NCB pelno paskirstymo taisykl ės turi atitikti piniginio finansavimo draudim ą, 
nustatytą Sutarties 101 straipsnio 1 dalyje ir 1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 
3603/93, nustatan čiame apibr ėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104b(1) straipsniuose [dabar 
101 straipsnis ir 103 straipsnio 1 dalis] numatyt ų draudimų taikymu8.  
2.5.2 Kaip nurodyta 2009 m. liepos 14 d. ECB nuomon ėje CON/2009/59 dė l Banca d’Italia  aukso 
atsargų apmokestinimo, šios nuostatos draudžia centrinių  bankų (ECB arba NCB) kredito 
galimybes Bendrijos institucijoms ar organams arba valstyb ėms narėms ar jų viešojo sektoriaus 
organams, taip pat draudž ia centriniams bankams tiesiogiai pirkti iš toki ų subjektų skolos 
priemones. Siekiant išsaugoti centrinio banko balanso integralum ą, piniginio finansavimo 
draudimas yra ypa č svarbus užtikrinant pagrindin į pinigų politikos tiksl ą – kainų stabilum ą9, 
kuriam negali b ūti kliudoma. Tod ėl draudim ą reikia aiškinti pla čiai, kad būtų užtikrintas griežtas jo 
taikymas10. Taigi nors Sutarties 101 straipsnio 1 dalyje minimos „kredito galimyb ės“, t. y. ir 
pareiga gr ąžinti tokį kreditą, šis draudimas taip pat gali b ūti a fortiori taikomas kitoki ų formų 
finansavimui, t. y. be pareigos gr ąžinti, kadangi Sutarties 101 straipsniu apskritai siekiama vieš ųjų 
finansų disciplinos ir uždrausti NCB finansuoti vieš ąjį sektorių. Aiškinant šias nuostatas turi b ūti 
atsižvelgiama ir į jų galutinį tikslą, ir į jų dvasią11. 
 
3. Konkre čios pastabos  
3.1 Įstatymo projektu Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykl ės keičiamos esam ų neramum ų finansų 
srityje kontekste. Nors, pasak besikonsultuojan čios institucijos, įstatymo projektu yra siekiama 
didinti Lietuvos finans ų sistemos stabilum ą ir patikimum ą, ECB pažymi, kad bet kokiomis 
aplinkybėmis ypatingai svarbu užtikrinti ir s tiprinti Lietuvos banko nepriklausomum ą, o dar labiau 
                                                 
5 ECB pranešimas apie konvergencij ą, 2008 m. geguž ė, p. 20, ir Nuomon ės CON/2009/53 2.2 punktas. 
6 Nuomonė s CON/2009/26 2.3 punktas ir Nuomon ės CON/2009/53 2.2 punktas. 
7  ECB pranešimas apie konvergencij ą, 2008 m. geguž ė, p. 20. 
8 OL L 332, 1993 12 31, p. 1. 
9  Sutarties 105 straipsnio 1 dalis ir ECBS statuto 2 straipsnis.  
10  ECB pranešimas apie konvergencij ą, 2008 m. geguž ė, p. 22.  
11  Nuomonė s CON/2003/27 9 punktas.  
3 
– krizės 
metu. Be to, esam ų neramum ų finansų srityje įveikimas priklauso nuo centrini ų bankų  
galimybės nepriklausomai vykdyti savo funkcijas12. 
3.2 Kalbant apie pelno paskirstym ą, NCB įstatyme gali b ūti nurodyta, kaip paskirstomas jo pelnas. 
Nors tokias taisykles galima keisti, jos netur ėtų būti keičiamos dažnai. Svarbu, kad pelno 
paskirstymo taisykl ės būtų apsaugotos nuo tre čiųjų šalių interesų ir kad b ūtų užtikrinti teisiniai 
pagrindai, nustatantys stabil ų ir ilgalaik į pagrindą centrinio banko veiklai13. 
3.3 Kaip ECB pažym ėjo savo 2008 m. geguž ės mėn. pranešime apie konvergencij ą14, NCB pelno 
paskirstymas yra viena iš finansinio nepriklausomumo sri čių, kurių atžvilgiu NCB yra 
pažeidžiamiausias d ėl išorės įtakos. Šiame kontekste ECB supranta, kad įstatymo projektu bus 
sumažinti finansiniai ištekliai, kur iuos Lietuvos bankas gali skirti savo įstatiniam ir (arba) atsargos 
kapitalui. Kaip ECB yra pažym ėjęs visuose pranešimuose apie konvergencij ą, įskaitant ir Lietuvai 
skirtą  2006 m. geguž ės mėn. pranešim ą apie konvergencij ą, finansini ų atidėjinių arba finansin ės 
apsaugos priemoni ų kontekste, vadovaujantis finansinio nepriklausomumo principu, NCB privalo 
turėti galimybę  nepriklausomai sudaryti finansinius atid ėjinius savo kapitalo ir turto realiai vertei 
apsaugoti.  
3.4  Centrinio banko kapitalo ir rezerv ų ekonominis tikslas yra užtikrinti, kad centrinis bankas visada ir 
visomis aplinkyb ėmis turės reikiam ų finansini ų išteklių  pinigų politikai vykdyti. Pagal Lietuvos 
banko įstatymo 23 straipsnio 2 dal į Lietuvos bankas naudot ų atsargos kapital ą galimiems finansini ų 
metų nuostoliams dengti. Todė l turi būti atkreiptas d ėmesys į pelno paskirstymo ilgalaik ę 
perspektyvą . Ypač svarbu, kad pelnin gais metais b ūtų galima padaryti pakankamus pervedimus į 
atsargos kapital ą, kad Lietuvos bankas gal ėtų padengti galimus nuostolius nesumažindamas savo 
finansinių išteklių pinigų  politikai vykdyti15. 
3.5 Iš principo n ėra optimalu, kai centrinis bankas gali sudaryti rezervus tik po to, kai didel ę savo pelno 
dalį perveda į valstybės biudžet ą16. Jeigu ateityje Lietuvos bankas susidurt ų su situacija, kai 
nuosavyb ė taptų neigiama (t. y. nuostoliai viršyt ų sukauptus rezervus), pagal toki ą tvarką jam būtų 
sunku atstatyti nuosavyb ės lygį iš būsimo pelno. Nors 2008 m. pabaigoje Lietuvos banko 
nuosavyb ė buvo teigiama ir to paties taip pat tikim asi 2009 m. pabaigoje, siekiant užtikrinti 
stabilius ir pakankamus finansinius išteklius ilgu laikotarpiu, b ūtina elgtis apdairiai. 
3.6 ECB rekomenduoja, kad, atsižvelgiant į Lietuvos banko įsipareigojimus pagal Sutart į ir ECBS 
statutą, bet kokie jo finansini ų įsipareigojim ų valstybei pakeitimai b ūtų daromi bendradarbiaujant 
su Lietuvos banko valdyba, atsižvelgiant į specifinius centrinio banko uždavinius17. 
                                                 
12  Nuomon ės CON/2009/26 3.2 punktas. 
13 Nuomonė s CON/2007/14 2.2 punktas ir Nuomon ės CON/2009/26 3.4 punktas. 
14  ECB pranešimas apie konvergencij ą, 2008 m. geguž ė, p. 20. 
15  Nuomon ės CON/2009/53 3.2 punktas. 
16  Nuomon ės CON/2009/53 3.2 punkto antra pastraipa. 
17  Nuomonė s CON/2009/53 3.3 punktas. 
4 
5  Iš konsultavimosi laiško neaišku, ar  besikonsultuojanti institucija inicijavo įstatymo projekt ą 
bendradarbiaudama su Lietuvos banku, po išsama us ir atidaus Lietuvos banko atsargos kapitalo 
dabartinės būklės įvertinimo, įskaitant neigiam ų scenarijų prognozes. Kadangi NCB geriausiai 
supranta pad ėtį ir turi visus reikiamu s išteklius šioms aplinkyb ėms įvertinti bei prognozė ms 
pateikti, bet koks naujas pelno p askirstymo valstybei režimas tur ėtų būti nustatytas glaudžiai 
derinant (koordinuojant) su Lietuvos banku.  
3.7 ECB turimi duomenys rodo, jog ne Eurosistemos NCB nuosavyb ė (įskaitant kapital ą ir rezervus) 
santykine prasme yra kelet ą kartų  mažesnė už Eurosistemos nacionalini ų centrinių bankų  
nuosavyb ę; duomenys taip pat rodo, kad rizikingo turto ir nuosavyb ės santykis ne Eurosistemos 
nacionaliniuose centriniuose bankuose yra kelet ą kartų  didesnis nei Eurosistemos NCB (kuo 
didesnis santykis absoliu čiais skaičiais, tuo mažesn ė centrinio banko galimyb ė padengti neigiam ų 
turto kain ų pokyčių ar įsipareigojim ų nevykdymo rizik ą). ECB supranta, kad Lietuvos bankas vis 
dar tę sia savo atsargos kapitalo sudarymo proces ą, kad jis atitikt ų Eurosistemos NCB lyg į. 
  
4. Baigiamosios pastabos  
4.1 Apibendrindamas pirmiau išd ėstytus argumentus, ECB daro išvad ą, kad finansini ų išteklių, kuriuos 
Lietuvos bankas gali skirti savo atsargos kapitalui, sumažinimas galė tų sutrukdyti Lietuvos bankui 
tęsti savo atsargos kapitalo sudarymo proces ą, kad jis atitikt ų Eurosistemos NCB lyg į. Tai gali 
pakenkti Lietuvos banko finansinia m nepriklausomumui, kadangi bl ogiausiu atveju, jei Lietuvos 
banko atsargos kapitalo nepakakt ų galimiems nuostoliams padengti, gal ėtų kilti grėsmė, kad 
Lietuvos bankas negal ės savarankiškai naudotis pakankamais  finansiniais ištekliais savo 
įgaliojimams vykdyti. Tai gali pakenkti jo ne priklausomai veiklai. Kiekviena valstybė  narė privalo 
užtikrinti, kad jos NCB tur ėtų pakankamai finansini ų išteklių su ECBS susijusiems jo uždaviniams 
vykdyti.  
4.2 Be to, bet koks Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykli ų pakeitimas tur ėtų būti inicijuojamas tik 
derinant (koordinuojant) su Lietuvos banku, kuris geriausiai supranta padė tį, kad galėtų pateikti 
kompetenting ą įvertinimą, kokio dydžio ar santykio atsargos kapitalas yra b ūtinas jo galimoms 
reikmėms ar su veikla, įskaitant su ECBS susijusi ų jo uždavini ų v ykdymą, susijusiems nuostoliams 
padengti. Tik po tokio išsamaus poveikio įvertinimo atlikimo ECB gali padaryti galutin ę išvadą dėl 
atitikties piniginio finansavimo draudimo principui. 
 Ši nuomonė  bus skelbiama ECB tinklaviet ėje. 
 Priimta Frankfurte prie Maino 2009 m. spalio 23 d. [parašas] 
ECB pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET