Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos /* SEK/2006/0111 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.2.2006 SEK(2006) 111 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Liuksemburgo stabilumo programa buvo pateikta 1999 m. vasario 16 d. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. kovo 15 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas, jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas (1) Septintoji atnaujinta Liuksemburgo stabilumo programa buvo pateikta Komisijai 2005 m. lapkričio 28 d. Ji apima 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[3]. (2) Per pastaruosius 20 metų Liuksemburgo ekonominės veiklos rezultatai buvo labai geri, realusis BVP kasmet vidutiniškai augo 5½ %, o vidaus užimtumas 3¼ %. Augimas žymiai sulėtėjo 2001 m., bet greitai atsigavo ir 2004 m. sudarė 4,4 %. Liuksemburgo vyriausybės finansinė būklė tradiciškai buvo labai tvirta: perteklius ir labai maža valstybės skola – periodiškai nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios. Vis dėlto dėl labai didelio išlaidų padidėjimo šis perteklius šio dešimtmečio pradžioje greitai sumažėjo ir 2004 m. susidarė deficitas. (3) Remiantis programos makroekonominiu scenarijumi, realusis BVP turėtų augti sparčiau: nuo numatytų 4,0 % 2005 m. iki 4,4 % 2006 m. ir 4,9 % 2007 m. ir 2008 m. Augimo scenarijus atrodo patikimas, nors praėjusiais metais jis buvo ne toks palankus, palyginti su Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze ir toje pačioje prognozėje numatytu potencialiu gamybos apimties augimu. Programoje pateikta infliacijos perspektyva atrodo patikima. Ji yra žymiai mažesnė nei 2005 m. rudens prognozėje numatė Komisijos tarnybos, bet priklauso nuo skirtingų prielaidų, ypač nuo mažesnių naftos kainų. Naftos produktai daro labai didelį poveikį Liuksemburgo suderintam vartotojų kainų indeksui (SVKI), nes daug automobilių kuro įsigyja ne šalies gyventojai. (4) 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, apimančioje 2004–2007 m., pristatytą biudžeto strategiją. Biudžeto vykdymo klausimu 2005 m. Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje dabar numatytas -2,3% BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu -1,0 % BVP tikslu. Valdžios sektoriaus pajamos, pagal ankstesnę atnaujintą programą turėjusios išaugti 1,2 procentinio punkto BVP, faktiškai padidėjo tik 0,2 procentinio punkto BVP, iš dalies dėl didelio nenumatyto PVM grąžinimo, o valdžios sektoriaus išlaidos padidėjo 1,4 procentinio punkto BVP (iš kurių 0,8 sudaro valstybės investicijos) vietoj numatytų 0,8 procentinio punkto BVP. (5) Programos tikslas – sumažinti valdžios sektoriaus deficitą nuo -2,3 % BVP 2005 m. iki -0,2 % BVP 2008 m., norint taip pačiais metais pasiekti -0,8 % BVP vidutinės trukmės tikslą. Pirminio balanso pokytis per laikotarpį ir jo dydis yra panašus į viso balanso – pagerėjantis nuo -2,1 % BVP pirminio deficito 2005 m. iki subalansuoto biudžeto laikotarpio pabaigoje. Biudžeto strategija buvo pritaikyta pateikus ankstesnę programą, kuri buvo pagrįsta ne tokiomis optimistiškomis, nors tvirtomis makroekonominėmis prielaidomis ir pagal kurią valdžios sektoriaus deficitas turėjo sumažėti nuo -1,4 % BVP 2004 m. iki -1,0 % BVP 2005 m., 2006 m. ir 2007 m. išlikdamas iš esmės toks pats. Nors 2005 m. BVP augimas buvo net šiek tiek didesnis nei numatyta, deficitas, užuot sumažėjęs, šoktelėjo nuo -1,2 % BVP 2004 m. iki -2,3 % 2005 m. Taigi dabartinėje programoje biudžeto strategija buvo pritaikyta siekiant susitvarkyti su šia netikėtai pablogėjusia padėtimi. Programoje numatytas biudžeto patikslinimas yra pagrįstas išlaidomis, kadangi numatyta, kad visos valstybės išlaidos programos laikotarpiu sumažės 2,5 procentinio punkto BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 0,4 procentinio punkto BVP. Išlaidų santykis turėtų daugiausia sumažėti mažinant einamąsias išlaidas, ypač valdžios sektoriaus vartojimo ir socialinių pervedimų. Patikslinimo priemonės numatytos laikotarpio pabaigoje, kadangi numatyta, kad nominalus ir pagal ciklą patikslintas deficitas žymiai greičiau mažės 2007 m. (6) Numatyta, kad pagal ciklą patikslintas balansas (pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus taikant bendrai sutartą metodiką ir remiantis programoje pateikta informacija) pagerės nuo 1½ % BVP deficito 2005 m. iki iš esmės subalansuotos būklės 2008 m. Nesant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių struktūrinis balansas išliks toks pats. Biudžeto rodikliai pagerės nepaisant neigiamo, tačiau mažėjančio (nuo -1¾ % BVP 2005 m. iki -0,5 % 2008 m.) gamybos apimties atotrūkio, atsižvelgiant į Liuksemburge numatytą labai didelį potencialų gamybos apimties augimą. Programos vidutinės trukmės tikslas yra struktūrinis (t. y. pagal ciklą patikslintas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) -0,8 % BVP deficitas, panašus į nustatytą mažiausią vertę, siekiant pakankamo patikimumo, kad būtų užtikrinta, jog nustatyta 3 % valdžios sektoriaus deficito riba nebus viršyta. Taigi, jį pasiekus turėtų būti įgyvendintas pakankamo patikimumo tikslas. Be to, remiantis dabartiniu vertinimu jį galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. (7) Yra tam tikros mažėjimo rizikos, susijusios su programos biudžeto tikslais: pirma, programoje pristatytos makroekonominės prognozės paskutiniais programos laikotarpio metais gali būti per daug optimistiškos. Antra, dar nebuvo apibrėžtos 2007 m. ir 2008 m. paskelbtos išlaidų mažinimo priemonės. Taigi programos biudžeto prognozių galima laikytis tik tuo atveju, jei priemonės, taikytinos 2007 m. ir 2008 m., bus apibrėžtos ir tinkamai įgyvendintos. (8) Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, programoje pateikta biudžeto strategija atrodo pakankama užtikrinti, kad programos laikotarpio pabaigoje bus pasiektas programos vidutinės trukmės tikslas, jei 2007 m. ir 2008 m. priemonės bus apibrėžtos ir tinkamai įgyvendintos. Negalima atmesti rizikos, kad 2006 m. bus viršyta 3 % BVP riba, kadangi pagal ciklą patikslintas deficitas (pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus remiantis programa ir taikant bendrai sutartą metodiką) vis dar sudarys 1¼ % BVP, o tai yra daugiau nei mažiausia vertė. Nors nuo 2007 m. numatytas struktūrinis deficitas yra mažesnis nei mažiausia vertė, patikimumo ribos gali taip pat nepakakti, nebent jei bus apibrėžtos ir įgyvendintos tiems metams numatytos išlaidas mažinančios priemonės. Galiausiai (struktūrinio) patikslinimo strategija siekiant programos vidutinės trukmės tikslo yra tinkama, išskyrus, galbūt, 2006 m., kai pagal ciklą patikslintas deficitas sumažės tik 0,3 % BVP. Tai yra mažiau nei Pakte nustatytas 0,5 procentinio punkto BVP struktūrinio deficito vidutinis pagerėjimas kasmet, tačiau dėl mažėjančio neigiamo gamybos apimties atotrūkio bendras ekonomines sąlygas galima vertinti kaip geras. (9) 2005 m. numatyta 6,4 % BVP valdžios sektoriaus skola. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skola, kuri labiausiai padidės 2006 m., 2008 m. išaugs iki 10,2 % BVP. Valdžios sektoriaus skolos didėjimui didžiausią įtaką darys numatytos naujos paskolos, kuriomis siekiama finansuoti kelių ir geležinkelių infrastruktūros išlaidas ir kai kuriuos didelius investicinius projektus, pagrįstus valstybinio ir privataus sektoriaus partneryste, Liuksemburgo vyriausybei teikiant finansinę garantiją projekto rengėjui. (10) Atrodo, kad Liuksemburge valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Dabartinis skolos lygis yra iš tikrųjų labai mažas, o valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatyto konsolidavimo vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų iš dalies sumažėti. Vis dėlto per pastaruosius du dešimtmečius užimtumas Liuksemburge augo išskirtinai greitai – dėl to laipsniškai panašiai daugės pensininkų ir augs išlaidos pensijoms. Dabartinis pensijų fondo turto dydis žymiai prisideda prie valstybės finansų tvarumo, tačiau jo nepakaks ir, kaip pripažįstama programoje, tam tikru metu reikės keisti pensijų sistemas, siekiant sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje ir ilgalaikio tvarumo riziką. (11) Programos strategija valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Ji atitinka integruotas gaires dėl ekonominio stabilumo užtikrinimo, išlaikant vidutinės trukmės biudžeto tikslą ekonominio ciklo metu ir, kol šis tikslas dar nepasiektas, imantis visų reikiamų korekcinių priemonių pagal Stabilumo ir augimo paktą. Ji taip pat atitinka integruotas gaires dėl ekonominio tvarumo apsaugos atsižvelgiant į numatytas išlaidas senėjančiai visuomenei. (12) Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. lapkričio 17 d. pateiktoje Liuksemburgo nacionalinėje reformų programoje nurodomi pagrindiniai uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams – užtikrinti ekonominį stabilumą ir apsaugoti ekonominį tvarumą. Joje taip pat nurodomi kitų sričių uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams, ypač poreikis itin padidinti valstybinius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose, o stabilumo programoje numatytos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programoje šios priemonės papildomos pakeičiant valstybės finansų institucinius požymius, ypač perkeliant biudžeto pateikimą iš rugpjūčio mėn. į spalio mėn., siekiant padidinti duomenų patikimumą ir pagerinti biudžeto projekcijų kokybę. Programoje taip pat pranešama apie išsamesnę investicinių projektų išlaidų analizę, įskaitant jų veiklos sąnaudų apsvarstymą nuo pat pirmojo planavimo etapo. Nors programoje pateikta bendra deficito mažinimo strategija apribojant išlaidas yra pagirtina, Liuksemburgo valdžios institucijos, atsižvelgdamos į pirmiau išdėstytą vertinimą, turėtų - dėti pastangas, kad biudžetas būtų patikslintas 2006 m. bei nustatyti ir įgyvendinti reikiamas 2007 m. ir 2008 m. priemones; - spręsti senėjančios visuomenės ilgalaikį poveikį biudžetui. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Liuksemburgo stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. Per pastaruosius 20 metų Liuksemburgo ekonominės veiklos rezultatai buvo labai geri, realusis BVP kasmet vidutiniškai augo 5½ %, o vidaus užimtumas 3¼ %. Augimas žymiai sulėtėjo 2001 m., bet greitai atsigavo ir 2004 m. sudarė 4,4 %. Liuksemburgo vyriausybės finansinė būklė tradiciškai buvo labai tvirta: perteklius ir labai maža valstybės skola – periodiškai nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios. Vis dėlto dėl labai didelio išlaidų padidėjimo šis perteklius šio dešimtmečio pradžioje greitai sumažėjo ir 2004 m. susidarė deficitas. 2. 2005 m. sausio 18 d. nuomonėje Taryba patvirtino ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, apimančioje 2004–2007 m., pristatytą biudžeto strategiją. 3. Biudžeto vykdymo klausimu 2005 m. Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje dabar numatytas -2,3% BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu -1,0 % BVP tikslu. Valdžios sektoriaus pajamos, pagal ankstesnę atnaujintą programą turėjusios išaugti 1,2 procentinio punkto BVP, faktiškai padidėjo tik 0,2 procentinio punkto BVP, iš dalies dėl didelio nenumatyto PVM grąžinimo, o valdžios sektoriaus išlaidos padidėjo 1,4 procentinio punkto BVP (iš kurių 0,8 sudaro valstybės investicijos) vietoj numatytų 0,8 procentinio punkto BVP. 4. [2006 m. vasario 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Liuksemburgo stabilumo programą, apimančią 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[5]. 5. Remiantis programos makroekonominiu scenarijumi, realusis BVP turėtų augti sparčiau: nuo numatytų 4,0 % 2005 m. iki 4,4 % 2006 m. ir 4,9 % 2007 m. ir 2008 m. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus remiasi iš esmės patikimomis augimo prielaidomis – praėjusiais metais jos buvo vertinamos kaip palankios. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos. 6. Programoje siekiama beveik subalansuoto valdžios sektoriaus deficito programos laikotarpio pabaigoje ir todėl siekiamas -0,8 % BVP vidutinės trukmės tikslas tais pačiais metais. Pirminio balanso pokytis per laikotarpį ir jo dydis yra panašus į viso balanso – pagerėjantis nuo -2,1 % BVP pirminio deficito 2005 m. iki 0,1 % pirminio pertekliaus laikotarpio pabaigoje. Deficito mažinimas yra pagrįstas išlaidomis, kadangi numatyta, kad visos valstybės išlaidos programos laikotarpiu sumažės 2,5 procentinio punkto BVP, o pajamų santykis turėtų sumažėti 0,4 procentinio punkto BVP. Siekiant susitvarkyti su netikėtai pablogėjusiu valdžios sektoriaus balansu 2005 m., biudžeto strategija buvo pritaikyta pateikus ankstesnę atnaujintą programą, kuri buvo pagrįsta ne tokiu optimistišku makroekonominiu scenarijumi ir kurioje buvo numatyta, kad nuo -1,4 % BVP 2004 m. iki -1,0 % 2005 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. ir 2007 m. liks iš esmės toks pats. 7. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai šiek tiek daugiau nei 0,5 % BVP kasmet. Patikslinimas numatytas laikotarpio pabaigoje: nominalus ir struktūrinis patikslinimas labai padidės 2007 m. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas 0,8 % BVP struktūrinis deficitas, kurį norima pasiekti 2008 m. Programos vidutinės trukmės tikslas yra panašus į nustatytą mažiausią vertę, siekiant pakankamo patikimumo, kad būtų užtikrinta, jog nustatyta 3 % valdžios sektoriaus deficito riba nėra viršyta. Taigi, jį pasiekus turėtų būti įgyvendintas pakankamo patikimumo tikslas. Be to, remiantis dabartiniu vertinimu vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 8. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Pirma, programoje pristatytos makroekonominės prognozės paskutiniais programos laikotarpio metais gali būti per daug optimistiškos. Be to, dar nėra apibrėžtos priemonės, apie kurias pranešta programoje ir kuriomis siekiama tęsti patikslinimą 2007 m. ir 2008 m. Programoje numatytų biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo šių priemonių patikslinimo ir tinkamo įgyvendinimo. 9. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje pateiktų biudžetinių priemonių pakanka, kad būtų užtikrintas programos vidutinės trukmės tikslo pasiekimas vėliausiai 2008 m., jei 2007 m. ir 2008 m. priemonės bus apibrėžtos ir tinkamai įgyvendintos. Remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais, negalima atmesti rizikos, kad 2006 m. bus viršyta 3 % BVP deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams. Nors nuo 2007 m. numatytas struktūrinis deficitas yra mažesnis nei mažiausia vertė, patikimumo ribos gali taip pat nepakakti 2007 m., nebent jei bus apibrėžtos ir įgyvendintos tiems metams numatytos išlaidas mažinančios priemonės. Patikslinimo strategija siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodoma, kad euro zonos ir VKM II valstybėse narėse struktūrinis balansas turėtų kasmet pagerėti 0,5 % BVP. Vis dėlto programoje numatytas struktūrinio deficito sumažėjimas sudaro tik 0,3 procentinio punkto BVP 2006 m., nors dėl mažėjančio neigiamo gamybos apimties atotrūkio ekonomines sąlygas galima vertinti kaip geras. 10. 2005 m. numatyta 6,4 % BVP valdžios sektoriaus skola. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skola, kuri labiausiai padidės 2006 m., 2008 m. išaugs iki 10,2 % BVP. 11. Atrodo, kad Liuksemburge valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei yra vidutinė. Dabartinis skolos lygis yra iš tikrųjų labai mažas, o valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatyto konsolidavimo vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų iš dalies sumažėti. Vis dėlto per pastaruosius du dešimtmečius užimtumas Liuksemburge augo išskirtinai greitai – dėl to laipsniškai panašiai daugės pensininkų ir augs išlaidos pensijoms. Dabartinis pensijų fondo turto dydis žymiai prisideda prie valstybės finansų tvarumo, tačiau jo nepakaks ir, kaip pripažįstama programoje, tam tikru metu reikės keisti pensijų sistemas, siekiant sumažinti valstybės išlaidų didėjimą ateityje ir ilgalaikio tvarumo riziką. 12. Programos strategija valstybės finansų srityje iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, ypač integruotas gaires dėl ekonominio stabilumo užtikrinimo išlaikant vidutinės trukmės biudžeto tikslą ekonominio ciklo metu ir, kol šis tikslas dar nepasiektas, imantis visų reikiamų korekcinių priemonių pagal Stabilumo ir augimo paktą, ir integruotas gaires dėl ekonominio tvarumo apsaugos atsižvelgiant į numatytas išlaidas senėjančiai visuomenei. 13. 2005 m. lapkričio 17 d. pateiktoje Liuksemburgo nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie uždaviniai, darantys žymų poveikį valstybės finansams: i) užtikrinti ekonominį stabilumą ir ii) apsaugoti ekonominį tvarumą. Joje taip pat nurodomi kitų sričių uždaviniai, darantys didelį poveikį valstybės finansams, ypač poreikis itin padidinti valstybinius mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose, o stabilumo programoje numatytos valstybės finansų srities priemonės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Nors programoje pateikta bendra deficito mažinimo strategija apribojant išlaidas yra pagirtina, Taryba yra nuomonės, kad Liuksemburgo valdžios institucijos turėtų - dėti pastangas, kad biudžetas būtų patikslintas 2006 m. bei nustatyti ir įgyvendinti reikiamas 2007 m. ir 2008 m. priemones; - spręsti senėjančios visuomenės ilgalaikį poveikį biudžetui. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM2 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas= struktūrinis balansas3 (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija. 2 Remiantis numatytu 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % ir 4,3 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m.. 3 Kadangi programoje nėra nurodyta vienkartinių ir kitų laikinų priemonių, pagal veiklą patikslintas balansas ir struktūrinis balansas yra identiški. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Joje pateikiami ne visi privalomi ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys. [4] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [5] Joje pateikiami ne visi privalomi ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys.