Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Lydraštis Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Europos i2010 e. įtraukties iniciatyva „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“ - Poveikio vertinimo santrauka [COM (2007) 694 galutinis] [SEC(2007) 1469] /* SEK/2007/1470 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.11.2007 SEK(2007) 1470 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Lydraštis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos i2010 e. įtraukties iniciatyva „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“ POVEIKIO VERTINIMOsantrauka[COM (2007) 694 galutinis][SEC(2007) 1469] Įvadas Šiuo poveikio vertinimu paremiamas Komunikato dėl Europos i2010 e. įtraukties iniciatyvos pasiūlymas „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“ (toliau − komunikatas). Jis pateikiamas ilgo politikos formavimo ir konsultavimosi proceso, kuriame dalyvavo suinteresuotosios šalys ir valstybių narių atstovai, pabaigoje ir yra e. įtraukties ir susijusių politikos krypčių padėties tyrimų rezultatas. Juo paremiami keli politikos veiksmai, kuriais siekiama įtraukiosios informacinės visuomenės, ir tokiu būdu prisidedama prie 34 Europos valstybių 2006 m. birželio 11 d. Rygoje priimtoje Ministrų deklaracijoje dėl e. įtraukties nustatytų politikos tikslų pasiekimo[1]. Komunikate siūlomos priemonės yra nereguliuojamosios ir jomis nenustatoma administracinės ir finansinės naštos. Taigi poveikio vertinime nagrinėjami politikos uždaviniai, apibrėžiamos galimos sprendimų alternatyvos, pateikiamas kokybinis įvairių alternatyvų poveikio vertinimas ir numatomi keli kiekybiniai scenarijų vertinimai tuo atveju, jei e. įtraukties tikslai būtų visiškai pasiekti. Tokiu būdu jame visiškai laikomasi Poveikio vertinimo gairėse[2] nustatyto proporcingos analizės principo. Poveikio vertinimu taip pat atsižvelgiama į 2005 m. Komunikate dėl e. prieinamumo pateiktą prašymą 2007 metais įvertinti pažangą šiuo klausimu. Kad neįgalieji ir vis labiau senėjantys naudotojai Europoje galėtų pasinaudoti informacinės visuomenės privalumais, svarbiausia sąlyga yra galimybė naudotis informacijos ir ryšių technologijomis (IRT) (e. prieinamumas). Poveikio vertinime pripažįstama, kad buvo pasiekta nedidelė pažanga ir kad 2008 metais turi būti pasiūlytos papildomos priemonės. Todėl jame numatytas išankstinis tų priemonių vertinimas ir nurodoma, kad 2008 metais vyks tolesnės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir bus pateiktas tolesnis jų poveikio vertinimas. Kas yra e. įtrauktis ir kodėl ji svarbi? Rygos ministrų deklaracijoje e. įtrauktis buvo apibrėžta kaip reiškianti ir įtraukiąsias IRT, ir IRT naudojimą siekiant platesnių įtraukties tikslų. Kitaip tariant, e. įtrauktis reiškia mastą, kuriuo informacijos ir ryšių technologijos padeda suvienodinti ir skatinti dalyvavimą visuomenėje visais lygmenimis stiprindamos socialinius santykius, palengvindamos ekonomines darbo ir verslumo galimybes, plėtodamos kultūrinius visuomenės aspektus ir skatindamos piliečių dalyvavimą. Uždavinio mastas: kiek žmonių negali pasinaudoti galimybėmis? Sparti IRT raida yra gera proga asmenims pasinaudoti informacinės ir žinių visuomenės privalumais. IRT daugeliui tapo būtina sąlyga siekiant būti aktyviais ir galią turinčiais asmenimis visuomenėje. Tačiau jos taip pat sudaro naujų kliūčių, susijusių su IRT pridėtinės vertės paslaugų geografiniu prieinamumu, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus naudotojų galimybėmis jomis naudotis, su išsilavinimo lygiu susijusiais įsidarbinimo galimybių skirtumais, gebėjimais ir motyvacija bei socialine stratifikacija įperkamumo požiūriu. Jei šios kliūtys nebus pašalintos, jos sustiprins viena kitą ir riziką, kartu su pastebima skaitmenine atskirtimi paskatindamos didelius socialinius ir ekonominius skirtumus Europos visuomenėje. Apskaičiuota, kad 30−40 % gyventojų nepasinaudoja informacinės visuomenės privalumais dėl geografinės vietos, negalios ir amžiaus, lyties, etninės kilmės, nepakankamų gebėjimų ir informacijos arba nepatikimų ekonominių sąlygų (remiantis naudojimosi IRT apskritai rodikliu, nustatyta, kad 200 milijonų europiečių nesinaudoja internetu)[3]. Labiausiai paveiktos grupės ir asmenų, kurie yra galimas politikos tikslas, skaičius yra (2006 m. 27 ES valstybių duomenys): apskritai neįgalieji: apytikriai 74 milijonai europiečių (su didele ir mažesne negalia)[4]; europiečiai, kuriems gresia skurdas: 98 milijonai (iš kurių apytikriai 9 % yra skurstantys dirbantieji); užsienyje gimę nuolatiniai gyventojai: apytikriai 15 milijonų. Be to: internetu nesinaudoja apytikriai 74 milijonai gyventojų, kurių išsilavinimo lygis menkas; internetu nesinaudoja apytikriai 89,5 milijono dirbančių gyventojų; internetu nesinaudoja apytikriai 18 milijonų jaunimo (15−24 metų). | - Kodėl Europa turi imtis veiksmų? Poveikio vertinime pateikiamas loginis e. įtraukties politikos krypčių sutvirtinimo ir geresnio jų koordinavimo ES lygmeniu pagrindas. Iš įrodymų matyti, kad, jeigu niekas nesikeis, yra didelė rizika, jog naujos IRT lems pastebimas naujas atskirties formas, būtent − skaitmeninę atskirtį. Ir priešingai, jei IRT nebus visapusiškai panaudotos, liks neįgyvendinta daug galimybių ir patirta didelių nuostolių užimtumo ir ekonomikos augimo srityse. Jei nebus imtasi visapusiškų politikos priemonių, daugelis Europoje negalės pasinaudoti ekonominėmis ir socialinėmis informacinės visuomenės galimybėmis. Iš pirmo „Riga dashboard“[5] vertinimo (poveikio vertinimo 2 priedas) ir kitų tyrimų matyti, kad tebelieka nuolatiniai galimybės naudotis informacinės visuomenės priemonėmis ir paslaugomis, jų prieinamumo ir naudojimosi jomis skirtumai: Naudojimosi skirtumai yra dideli. Nuolatinio naudojimosi internetu 27 ES valstybėse procentinė dalis 2006 m. buvo: 76 % aukštąjį formalųjį išsilavinimą įgijusių europiečių, palyginti su 25 % neįgijusių jokio formaliojo išsilavinimo arba kurių formaliojo išsilavinimo lygis menkas; 58 % dirbančiųjų, palyginti su 36 % bedarbių; 51 % gyvenančių tankiai apgyvendintose vietovėse, palyginti su 35 % gyvenančiais retai apgyvendintose vietovėse. 15 milijonų studentų vis dar nesinaudoja internetu, o tai pagrindinė kliūtis siekiant, kad švietimas būtų veiksmingesnis; iš 16−24 metų žmonių 18 milijonų, o iš 24−55 metų žmonių vis dar apytikriai 50 % nesinaudoja internetu; apytikriai 20 milijonų bedarbių nesinaudoja internetu; moterų atžvilgiu naudojimosi internetu spraga buvo beveik užpildyta, bet lyčių klausimai tebelieka aktualūs e. įtraukties srityje. Negalėjimas naudotis IRT (e. prieinamumo stoka) yra kliūtis neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms: tik 5 % 27 ES valstybių viešųjų tinklaviečių atitinka minimalius interneto prieinamumo standartus ir gaires; subtitruojamų garso ir vaizdo programų skaičius labai nevienodas (nuo 2,5 % iki 95 %); į gestų kalbą verčiamų programų yra gerokai mažiau nei subtitruojamų, o jų skaičius labai nevienodas − nuo mažiau nei 0,5 % iki 5 %; programos su garsiniu apibūdinimu sudaro nuo mažiau kaip 1 % iki daugiau kaip 10 %; kompiuteriuose ir programinėje įrangoje įdiegtos prieinamumo funkcijos labai nevienodos įvairiose produktų grupėse. Kaimo ir miesto atskirtis matyti plačiajuosčio ryšio aprėpties ir prieigos srityse. 89 % 27 ES valstybių gyventojų 2006 m. pabaigoje galėjo naudotis plačiajuosčiu ryšiu (92 % 15 ES valstybių); kaimo vietovėse vidutinė aprėptis sudarė tik 71 %, o duomenų atsisiuntimo greitis yra mažesnis. Skirtumai skaitmeninio raštingumo srityje: tik 57 % europiečių turi tam tikrų naudojimosi internetu ir kompiuteriu įgūdžių; asmenys, kurių naudojimosi kompiuteriu ir internetu įgūdžiai menkiausi, yra mažiausiai išsilavinę, vyresnio amžiaus žmonės ir ekonomiškai neveiklūs. Naudojimosi e. valdžios paslaugomis skirtumai. 15−74 metų žmonių amžiaus grupėje 2006 m. 27 ES valstybėse narėse: 21 % naudojosi paslauga informacijai gauti; 13,3 % atsisiuntė formas; 8,8 % įvykdė sandorius. Naudojimosi IRT skirtumai atsižvelgiant į amžių: 71 % 16−24 metų žmonių, palyginti tik su 10 % 65−74 metų žmonių, naudojasi internetu; 43 milijonai 55−64 metų žmonių ir 37 milijonai 65−74 metų žmonių nesinaudoja internetu. | - Kiek Europa gali laimėti iš e. įtraukties? E. įtraukties ekonominė vertė Europai yra svarbi. Ji yra pagrindinė visuotinio tvaraus augimo sąlyga ir naudinga visai visuomenei. Iš pradinių skaičiavimų matyti, kad e. įtraukties Europos Sąjungoje teikiama nauda galėtų sudaryti nuo 35 iki 85 mlrd. EUR per penkerius metus. Kokie tikslai remiami? Bendras e. įtraukties strategijos tikslas − skatinti įtraukiąsias IRT ir naudojimąsi IRT, kad būtų pasiekti platesni įtraukties tikslai, kartu suteikiant pagrindą ekonomikos augimui ir naujoms verslo galimybėms . Taigi, sutelkiant visus dalyvius (valstybes nares, pramonės suinteresuotąsias šalis ir pilietinės visuomenės atstovus) bei turimas politikos priemones, ketinama e. įtrauktį iš socialinės būtinybės paversti reikšminga Europos ekonomine galimybe. Aktyvesnis informavimas apie šį ketinimą ir įsipareigojimas plėtoti e. įtrauktį yra viena iš šiame poveikio vertinime rekomenduojamų priemonių. Be to, poveikio vertinime siūlomi trys konkretesni tikslai sprendžiant su e. įtrauktimi susijusius uždavinius naudotojams, pramonei ir valdžios institucijoms: - Naudotojai: įveikti galimybės naudotis skaitmeninėmis technologijomis, jų prieinamumo, įperkamumo ir skaitmeninių gebėjimų skirtumus ; - IRT pramonė ir paslaugų teikėjai: skatinti įtraukiąsias IRT ir sudaryti sąlygas joms, kaip perspektyviam ir klestinčiam verslui, kurti; - Valstybės institucijos: įgyvendinti priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama nuoseklios ir veiksmingos e. įtraukties politikos. Kokios politikos alternatyvos vertinamos? Poveikio vertinime vertinamos toliau nurodytos e. įtraukties politikos alternatyvos ir konkrečiai analizuojama padėtis e. prieinamumo srityje, kaip reikalaujama 2005 m. Komunikate dėl e. prieinamumo [6] : 1. Tolesnė status quo padėtis: konkrečioje e. prieinamumo srityje ši alternatyva nagrinėjama analizuojant galiojančių reguliavimo nuostatų poveikį. 2. Riboto požiūrio pasirinkimas: kai kurių konkrečių veiksmų vykdymas ES lygmeniu įvairiose srityse, papildomai nekoordinuojant arba neintegruojant pastangų ir tik ribotai sutelkiant veiksmus į grupes, kurioms kyla pavojus. Konkrečioje e. prieinamumo srityje pagal šią alternatyvą vertinamos ribotos pastangos pagerinti valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių veiklos koordinavimą. 3. Integruota ir nuosekli strategija siekiant pagerinti sinergiją ir poveikį: a) labiau pritaikant priemones prie konkrečių grupių, kurioms kyla pavojus, poreikių; b) labiau koordinuojant ir integruojant visas politikos kryptis; c) telkiant dėmesį ir į pagalbą grupėms pasinaudoti informacinės visuomenės privalumais, ir į IRT naudojimą, kad joms būtų galima veiksmingiau teikti paslaugas; d) remiantis tvirtesnėmis ir patikimesnėmis žiniomis bei kiekybiniais duomenimis stebėjimo ir vertinimo mechanizmuose ir e) didinant informuotumą ir įsipareigojimą. Konkrečioje e. prieinamumo srityje ši alternatyva apima išankstinio veiklos poveikio ištyrimą, kuriuo siekiama patobulinti teisės aktus šioje srityje. Kokios priemonės siūlomos? Poveikio vertinime pateikiami būtini įrodymai ir argumentai, kad sprendžiant e. įtraukties klausimą Europos lygmeniu gaunama didelė pridėtinė vertė, nes stiprinamas politikos nuoseklumas visoje ES, sutelkiami pagrindiniai dalyviai (valstybės narės, pramonės atstovai ir naudotojai), e. įtrauktis integruojama į visas politikos sritis, tiriami tolesnio su e. prieinamumu susijusių teisės aktų tobulinimo būdai. Tam reikia didinti informuotumą ir politinio bei suinteresuotųjų šalių įsipareigojimo suteikiant renginiams ir iniciatyvoms, kuriuose pagrindžiama e. įtraukties svarba ir kuriuose demonstruojama pažanga, daugiau matomumo. Be to, siūlomos priemonės trijose srityse: - Pirmiausia, sudaryti sąlygas kiekvienam būti informacinės visuomenės dalyviu. Išlieka kelios esminės kliūtys informacinei visuomenei. Viena iš jų yra e. prieinamumas. Dėl e. prieinamumo stokos patiriama daug nuostolių produktyvumo požiūriu, o pritaikymo sąnaudos būtų ribotos. Nustatyta, kad pažanga nepakankama dėl susiskaidymo: pramonės atstovai mano, kad bendro požiūrio į e. prieinamumą stoka yra kliūtis vidaus rinkai. Tačiau pažanga taip pat nepakankama dėl prioritetų nustatymo ir naudotojų bei pramonės bendradarbiavimo stokos: reikėtų, kad pramonė, o taip pat ir valstybės narės stiprintų savo pastangas e. prieinamumo srityje. Poveikio vertinime nurodoma, kad šis klausimas spręstinas pirmiausiai, ir, be kita ko, siūloma ištirti horizontalųjį požiūrį į su e. prieinamumu susijusius teisės aktus (t. y. teisės aktai nebūtų skirti vienai technologijų rūšiai arba naudojimo paskirčiai), laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų. - Be e. prieinamumo, turėtų būti pagerintas bazinis skaitmeninis raštingumas, kurio siekdami turėtų glaudžiau susitelkti pramonė ir valstybės narės, bei galimybė naudotis plačiajuosčio ryšio tinklais − ypač kaimo vietovėse, o tam regioninės valdžios institucijos ir pramonė turėtų būti paragintos dėti daugiau pastangų. - Antra, paspartinti tikslinių grupių, kurioms gresia atskirties pavojus, dalyvavimą ir pagerinti gyvenimo kokybę. Siekiant padidinti informacinės visuomenės privalumus grupėms, kurioms gresia didelis atskirties pavojus, reikėtų arba imtis kelių tikslinių priemonių, arba, jei jų jau imtasi, jos turėtų būti įgyvendinamos energingiau remiantis nuosekliomis darbotvarkėmis. Tai priemonės, kuriomis siekiama įveikti vyresnio amžiaus žmonių atskirties informacinėje visuomenėje pavojų ir pavojų žmonėms, kuriems atskirtis gresia dėl jų sveikatos būklės, ir kurios paremtos bendra ES darbotvarke, apibrėžta Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų plane ir naujoje iniciatyvoje dėl telemedicinos. Taip pat nustatyta, kad ypač prasminga remiantis e. valdžios veiksmų planu parengti bendrus įtraukiųjų viešųjų paslaugų teikimo socialiai nuskriaustiems žmonėms principus. Reikėtų taip pat imtis apibrėžti papildomas tikslines priemones, prireikus − iki 2008 metų pabaigos (pavyzdžiui, skirtas visuomenės užribyje atsidūrusiems jauniems žmonėms ir migrantams, kuriems gresia atskirtis). - Trečia, integruoti e. įtraukties veiksmus siekiant padidinti ilgalaikį poveikį. Nors e. įtrauktis yra plati ir susiskaidžiusi sritis veiksnių ir dalyvių požiūriu, didelės pridėtinės vertės teikia bendras stebėjimas ir lyginamoji analizė, pagrįsta jau rengiama rodiklių grupe „Riga dashboard“, glaudesnis naudotojų ir jų atstovų, pramonės, valdžios institucijų ir Europos Komisijos bendradarbiavimas šios bendros strategijos srityje sustiprinant naudotojų vaidmenį geresniais e. įtraukties gebėjimais ir bendradarbiavimu. Manoma, kad e. įtraukties poveikio tvarumas iš esmės susijęs su e. įtraukties integravimu į kitas politikos sritis, o tai reiškia, kad į atskirties klausimus atsižvelgiama anksti kuriant ir tobulinant bendros paskirties technologijas (įtraukusis dizainas) ir kad informacinės visuomenės aspektas yra bendrųjų politikos krypčių, kuriose nagrinėjama socialinės ir ekonominės atskirties problema, formavimo dalis (informacine visuomene paremtos įtraukties politikos kryptys). Galiausiai atsižvelgiant į iki šiol egzistuojantį susiskaidymą e. įtraukties srityje ir į pernelyg menkų bei nekoordinuojamų veiksmų gausą, pridėtinė vertė sukuriama skiriant dėmesį informuotumo didinimui ir gerosios patirties mainams ES lygmeniu. Ši strategija turėtų būti paremta daugeliu suinteresuotųjų šalių iniciatyvų, kurių poveikis būtų sustiprintas paverčiant jas bendra informuotumo didinimo priemonių visuma, kuria galiausiai būtų iš esmės prisidėta prie 2008 m. pabaigoje įvyksiančios politinės plačiai nušviečiamos konferencijos e. įtraukties klausimais. Kokia e. įtraukties iniciatyvos pridėtinė vertė Europai? Europos e. įtraukties iniciatyvos pridėtinė vertė pagrįsta jos indėliu į bendrų ir sisteminių e. įtraukties principų įgyvendinimą , nes gerinama visų politikos iniciatyvų sinergija ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Ji taip pat priklauso nuo pastangų sutelkti verslo vadovaujamas iniciatyvas, padidinti jų matomumą ir užtikrinti, kad sėkmingos iniciatyvos būtų perimamos. Tokiu būdu iniciatyva siekiama vadinamojo daugiklio poveikio, kuris būtinas, kad būtų padidintas teigiamas įgyvendinamų priemonių poveikis visais lygmenimis. Skaitmeninės atskirties priežastys, kaip ir įtraukties teikiami privalumai informacinėje visuomenėje, sustiprina vieni kitus, kai suaktyvinami būtini veiksniai ir veikiama sinergiškai. Numatoma, kad šis procesas turės didesnio socialinio ir ekonominio poveikio, nes asmenys bus aktyviau įtraukiami į Europos ekonomiką bei visuomenę, bus stiprinama įtraukiųjų technologijų ir paslaugų vidaus rinka bei skatinami moksliniai tyrimai ir inovacijos šioje srityje. Siūloma, kad pažanga būtų vertinama remiantis keliais su pasiūla ir paklausa susijusiais rodikliais („Riga dashboard“). Pradiniais šio poveikio vertinimo skaičiavimais ši pažanga, be kita ko, susiejama su ekonomine nauda. Būsimais tyrimais ir modeliavimu bus tvirčiau įrodyta šių rodiklių ir platesnės ekonominės ir socialinės pažangos sąsaja bei pagerintas jos supratimas. [1] Deklaracijoje (2006 m. birželio 11 d.) buvo nustatyti tikslai sumažinti skaitmeninius skirtumus IRT ir senėjimo, geografinės atskirties, e. prieinamumo, skaitmeninio raštingumo, prie kultūrų įvairovės pritaikytų IRT ir įtraukiosios e. valdžios srityse.http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf [2] Reikalaujama, kad „plačiame politikos formavimo dokumente“ poveikis būtų įvertintas iš anksto ir daugiausia kokybiniu požiūriu (Poveikio vertinimo gairės, SEC(2005) 791, p. 8). [3] Eurostatas: Namų ūkių ir (16−74 metų) asmenų naudojimosi IRT Bendrijos tyrimas (angl . Community Survey on ICT use in Households and by Individuals (aged 16-74 )) (2006 m.). [4] Ryšių komiteto (COCOM) 2004 m. ataskaita, pagrįsta Eurostato duomenimis; joje nustatyta, kad 15 % visų ES gyventojų yra neįgalūs. Kita naudota priemonė − neįgaliųjų procentinė dalis, palyginti su dirbančiais gyventojais (remiantis Eurostato duomenimis). 2002 m. iš 16−64 metų žmonių 25 ES valstybėse 44,6 milijono, t. y. vienas iš šešių (15,7 %), nurodė, kad jie turėjo ilgalaikių sveikatos problemų arba negalią ( Eurostatas , Statistics in focus , 3 tema – 26/2003):http://ec.europa.eu/employment_social/health_safety/docs/disabled_%202002_en.pdf ). [5] Rodiklių grupė, skirta stebėti pažangą siekiant Rygos ministrų deklaracijoje nustatytų tikslų. [6] Komunikatas dėl e. įtraukties, COM(2005) 425: „Tolesnė veikla e. prieinamumo srityje bus vykdoma praėjus dvejiems metams nuo šio komunikato paskelbimo. <...> Komisija gali svarstyti papildomas priemones, įskaitant naujus teisės aktus, jeigu būtina. Savo ruožtu šis su e. prieinamumu susijęs darbas prisidės prie jau paskelbtos 2008 m. Europos e. įtraukties iniciatyvos.“