[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 20.12.2006

KOM(2007) 817 galutinis

2006/0310 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

įsteigiantis Europos policijos biurą (EUROPOLĄ)

(pateikta Komisijos) {SEK(2006) 1682}{SEK(2006) 1683}

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. pasiūlymo aplinkybės

● Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

Europos policijos biuras (Europolas) buvo įsteigtas 1995 m. remiantis valstybių narių konvencija[1]. Europolas buvo pirmoji organizacija, įsteigta pagal Europos Sąjungos sutarties nuostatas. Tuomet tarptautinis organizuotas nusikalstamumas nebuvo taip plačiai paplitęs, o Europos šalių bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityje daugiausia vyko per TREVI.

Nuo to laiko šioje srityje yra priimta daug Bendrijos teisės aktų, taip pat ir teisės aktų, įsteigiančių kitas įstaigas, įsteigtas Tarybos sprendimais, pvz., Eurojustą ir CEPOL (Europos policijos koledžą). Pagrindinis sprendimo pranašumas konvencijos atžvilgiu yra tai, kad jį gana lengva pritaikyti prie besikeičiančių aplinkybių, nes jo nereikia ratifikuoti.

Tai yra ypač svarbu Europolo organizacijai, nes patirtis rodo, kad nuolatos atsiranda poreikis keisti jos teisinį pagrindą. Po to, kai 1995 m. buvo priimta Europolo konvencija, atitinkamai 2000, 2002 ir 2003 m. buvo priimti trys skirtingi ją iš dalies keičiantys protokolai, į kuriuos įtrauktos nuostatos, užtikrinsiančios gerokai didesnį Europolo veiksmingumą[2]. Pasiūlymo rengimo metu dar nė vienas iš šių teisės aktų nėra įsigaliojęs, nes ne visos valstybės narės juos ratifikavo.

Be to, diskusijos dėl Europolo veikimo parodė, kad net įsigaliojus minėtiems trims protokolams tebebūtų pageidautina dar labiau patobulinti Europolo veikimą. Tokią padėtį iš dalies lemia tai, kad atsirado naujų grėsmių saugumui, pvz., terorizmas, kurios kelia Europolui naujų sunkumų ir į kurias reikia reaguoti taikant naujus metodus, arba jos padidėjo. Be to, kita priežastis, dėl kurios reikia taisyti Europolo teisinį pagrindą, yra geresnis keitimasis informacija ir prieinamumo principo įgyvendinimas, kaip numatyta Hagos programoje, tačiau ir toliau turi būti laikomasi griežtų duomenų apsaugos nuostatų.

Siūlomas svarbus pakeitimas finansuoti Europolą iš Bendrijos biudžeto. Tai suteiks Europolui tokį pat statusą, kokį turi Eurojustas ir CEPOL, ir padidins Europos Parlamento įtaką kontroliuojant Europolą; taip bus sustiprinta Europolo demokratinė priežiūra Europos lygmeniu. ES pareigūnų tarnybos nuostatų taikymas taip pat gerokai supaprastins Europolo veikimą. Tai atitinka Europos Parlamento priimtą rezoliuciją[3].

Šiame pasiūlyme siekiama įsteigti Europolą Tarybos sprendimu, apimančiu visus pakeitimus, jau įtrauktus į tris protokolus, taip pat kitus patobulinimus, leisiančius pašalinti naujus Europolo patiriamus sunkumus.

● Bendrosios aplinkybės

Diskusijos dėl Europolo teisinio pagrindo nėra naujos. Taryba dar 2001 m. svarstė galimybę pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu. Tuomet buvo nuspręsta spręsti šį klausimą Europos konvente ir vėliau įvykusioje tarpvyriausybinėje konferencijoje, kuri parengė Sutartį dėl Konstitucijos. Dabartiniame Sutarties dėl Konstitucijos III-276 straipsnyje pateikta nauja Europolo ateities vizija, į kurią buvo atsižvelgta rengiant pasiūlymą.

Neseniai Austrijai pirmininkaujant Tarybai Europolo ateities klausimas buvo užtikrintai grąžintas į politinę darbotvarkę. Pirmiausia diskusija šiuo klausimu buvo surengta 2006 m. sausio mėn. įvykusiame neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime, vasario mėn. buvo surengta aukšto lygio konferencija, skirta Europolo ateičiai, vėliau darbas buvo tęsiamas Pirmininkaujančios šalies draugų grupės susitikimuose. Šios grupės darbas buvo apibendrintas pasirinkimo galimybių dokumente (Tarybos dokumentas 9184/1/06 rev 1), skirtame Europolo veikimo tobulinimo būdams. Daugelis šių galimybių yra susijusios su Europolo teisinio pagrindo pakeitimais. Šios galimybės buvo nuodugniai apsvarstytos rengiant šį pasiūlymą.

Be to, Tarybos išvados dėl Europolo ateities buvo aptartos Tarybos struktūrose, joms buvo pritarta 2006 m. birželio mėn. įvykusiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime. Šiose išvadose pateikiamos aiškios politinės gairės, kokių tolesnių veiksmų turėtų būti imamasi dėl Europolo ateities. 4 išvada yra: „Kompetentingos Tarybos struktūros turėtų imtis veiksmų, kad apsvarstytų, ar tikslinga iki 2008 m. sausio 1 d. arba kuo anksčiau po šios datos pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punkte, jei įmanoma, remiantis konkrečia iniciatyva arba pasiūlymu, ir kaip tai padaryti.“

● Pasiūlymo srityje galiojantys teisės aktai

Šiuo metu Europolo teisinis pagrindas yra Europolo konvencija, kuria buvo įsteigta organizacija; ji nustato organizacijos kompetenciją, užduotis ir valdymo organus, taip pat į ją įtrauktos nuostatos, reglamentuojančios jo organus, darbuotojus ir biudžetą. Konvencijoje taip pat yra daug nuostatų, reglamentuojančių duomenų tvarkymą, apsaugą ir kitus klausimus, taip pat ir piliečių teises. Be Europolo konvencijos dar galioja nemažai antrinės teisės aktų, kuriuos priėmė Taryba ir Europolo valdyba. Į visus šiuos teisės aktus buvo atsižvelgta rengiant pasiūlymą.

Rengiant šį pasiūlymą buvo svarbu užtikrinti tolygų perėjimą iš dabartinės padėties į šiame pasiūlyme numatytąją. Į pasiūlymą buvo įtraukta nemažai pereinamojo laikotarpio nuostatų, siekiant užtikrinti, kad perėjimo procesas nesutrukdytų Europolo operatyviniam darbui ir kad nebūtų pažeistos darbuotojų turimos teisės.

● Derėjimas su kitoms Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais

Pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos vykdomą politiką ir jos tikslus, visų pirma tikslą užtikrinti veiksmingesnį valstybių narių teisėsaugos institucijų darbą sunkių nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais srityje.

Rengiant šį pasiūlymą taip pat buvo atsižvelgta į neseniai Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl keitimosi informacija pagal prieinamumo principą ir dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose bylose.

Sprendimu taip pat siekiama užtikrinti, kad bus visiškai paisoma teisės į laisvę ir saugumą, teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisėtumo ir nusikalstamos veikos bei baudos proporcingumo principų (Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 48 ir 49 straipsniai).

Asmens duomenų tvarkymas pagal šį sprendimą bus atliekamas laikantis Tarybos pamatinio sprendimo 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose bylose ir konkrečių šio sprendimo projekte esančių nuostatų, kurių dauguma jau įtrauktos į Europolo konvenciją.

2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS

● Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Komisija nesurengė specialaus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ciklo. Taip nuspręsta, nes, kaip minėta, pirmininkaujant Austrijai jau buvo visais lygmenimis surengta tai, ką galima pavadinti plataus masto konsultacijų procesu. Šis procesas apėmė diskusijas ministrų, pagal 36 straipsnį įkurto komiteto (CATS) ir techninių ekspertų, įskaitant duomenų apsaugos ekspertus, lygmenimis. Kaip minėta, rengiant pasiūlymą į šio darbo rezultatus buvo tinkamai atsižvelgta.

● Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Nepriklausomo tyrimo neprireikė.

● Poveikio vertinimas

Prieš pateikiant šį pasiūlymą buvo svarstyta keletas alternatyvių galimybių.

Pirmoji galimybė buvo palikti padėtį tokią, kokia ji yra. Ši galimybė buvo atmesta įvertinus akivaizdžius sunkumus, su kuriais šiuo metu susiduriama taikant Europolo konvencijos keitimo procedūras. Veiksminga Europos teisėsaugos organizacija negali veikti maksimaliai išnaudodama savo pajėgumus, jei jos pagrindinio teisės akto pakeitimai gali įsigalioti tik praėjus keleriems metams po to, kai dėl jų susitariama. Be to, pirmininkaujant Austrijai surengtos konsultacijos parodė, kad valstybės narės pritaria daugeliui galimybių toliau gerinti Europolo veikimą.

Antroji galimybė, kuri taip pat buvo atmesta, – pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, tačiau kartu pasiūlyti protokolą, panaikinantį Europolo konvenciją, nes keli ekspertai pažymėjo, jog reikia, kad prieš įsigaliojant Tarybos sprendimui dėl Europolo įsigaliotų toks protokolas. Pagrindinis šios galimybės trūkumas, žinoma, yra tai, kad pats Europolo konvenciją panaikinantis protokolas – tai teisės aktas, kurį turėtų ratifikuoti visos valstybės narės, o ratifikavimas ilgai užtruktų.

Atlikus nuodugnią teisinę analizę Komisijos tarnybų darbiniame dokumente [SEC(2006) 851, 2006 m. birželio 21 d.] yra išdėstytos pagrindinės priežastys, kodėl Komisija mano, kad Europolo konvenciją galima pakeisti Tarybos sprendimu, nepriėmus Europolo konvenciją panaikinančio protokolo.

Trečioji galimybė būtų buvusi pakeisti Europolo konvenciją Tarybos sprendimu, nenurodžius, kad Europolas bus finansuojamas iš Bendrijos biudžeto. Tačiau šis finansavimo metodas numatytas Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalyje, kurioje nustatyta bendroji taisyklė, kad einamosios išlaidos, susidarančios įgyvendinant VI antraštinę dalį, yra finansuojamos iš Europos Bendrijų biudžeto, išskyrus atvejus, kai Taryba vieningai nusprendžia kitaip. Be to, tokiam finansavimui būtinos sumos jau įtrauktos į biudžeto planavimą pagal 2007–2013 m. finansinę programą.

3. teisiniai pasiūlymo aspektai

● Siūlomų veiksmų santrauka

Pasiūlymu siekiama Europolo konvenciją pakeisti Tarybos sprendimu. Į jį yra įtraukti trijuose protokoluose numatyti konvencijos pakeitimai, pvz., pinigų plovimą apimantys platesni Europolo įgaliojimai ir užduotys, pagalba nusikaltimų prevencijos srityje, techninių ir kriminalistinių metodų taikymas, galimybė dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse arba prašyti valstybių narių atlikti ar koordinuoti tyrimus, didesnis Europos Parlamento informavimas.

Pasiūlyme numatyta finansuoti Europolą iš Europos Bendrijų biudžeto ir taikyti ES pareigūnų tarnybos nuostatus. Tai leis Europos Parlamentui aktyviau prisidėti prie Europolo valdymo ir supaprastins Europolo biudžeto tvarkymo bei darbuotojų valdymo procedūras.

Siekiant užtikrinti veiksmingesnį Europolo veikimą, pasiūlyme numatyta išplėsti Europolo įgaliojimus ir užduotis, taip pat užtikrinti geresnį duomenų tvarkymą ir jų apsaugą.

Įgaliojimų ir užduočių pakeitimai:

Pasiūlyme numatyta išplėsti Europolo įgaliojimus – įtraukti nusikaltimus, kurie nebūtinai yra susiję su organizuotu nusikalstamumu (4 straipsnis). Tai sudarys Europolui palankesnes sąlygas teikti valstybėms narėms pagalbą atliekant tarptautinius nusikaltimų tyrimus, kuriuose iš pat pradžių nėra organizuoto nusikalstamumo požymių.

Pasiūlyme nustatytas teisinis pagrindas Europolui gauti duomenis iš privačių įstaigų, kaip numatyta 22-ojoje Pirmininkaujančios šalies draugų ataskaitos rekomendacijoje (5 straipsnio 1 dalis).

Taip pat numatyta galimybė padėti valstybei narei, jei numatomas svarbus tarptautinis renginys, per kurį reikės palaikyti viešąją tvarką (5 straipsnio 1 dalies f punktas).

Naujos informacijos tvarkymo priemonės ir jau taikomų priemonių veiksmingumo didinimas:

Pagrindinės šiuo metu Europolo naudojamos priemonės yra Europolo informacinė sistema ir analizei skirtos darbo bylos.

Jei tai būtina Europolo tikslams pasiekti, jis turi teisę naudotis naujomis informacijos tvarkymo priemonėmis, pvz., skirtomis informacijai apie teroristines grupuotes ar vaikų pornografiją tvarkyti (10 straipsnis). Taryba nustato asmens duomenų tvarkymo šiose sistemose sąlygas.

Europolas imasi visų priemonių užtikrinti, kad jo duomenų tvarkymo sistemos būtų suderinamos su valstybių narių duomenų tvarkymo sistemomis ir su duomenų tvarkymo sistemomis, kurias naudoja su Europos Sąjunga susijusios institucijos, su kuriomis Europolas gali užmegzti santykius. Tai sudarys technines sąlygas sklandžiai keistis duomenimis, tačiau tik jei toks keitimasis yra numatytas teisės aktuose ir jei nepažeidžiami pagrindiniai duomenų apsaugos principai (10 straipsnio 5 dalis).

Nacionaliniai padaliniai gali tiesiogiai atlikti paiešką Europolo informacinėje sistemoje. Buvo nuspręsta, kad Europolo konvencijos 7 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas įrodyti, kad būtina atlikti konkrečių duomenų paiešką, kurį įvykdžius per ryšių palaikymo pareigūnus gaunama visiška prieiga prie duomenų, yra per sunkiai pritaikomas praktikoje, nesumažinant darbo veiksmingumo (11 straipsnis).

Poreikio toliau laikyti duomenis Europolo duomenų bylose peržiūros laikas, siekiant sumažinti administracinę šias bylas tiriančių analitikų naštą, pratęsiamas nuo vienerių iki trejų metų po duomenų įvedimo (20 straipsnis). Trejų metų peržiūros laikotarpis taip pat atitinka laikotarpį, numatytą 16 straipsnio 4 dalyje, pagal kurią reikia nustatyti, ar būtina tęsti kiekvieną analizei skirtą darbo bylą. Sumažinus analitikams tenkančią administracinę naštą, jie galės visą dėmesį skirti pagrindiniam tikslui – teikti nusikaltimų tyrimo paslaugas.

Naujos duomenų apsaugos sistemos nuostatos:

Asmens duomenų tvarkymas pagal šį sprendimą bus atliekamas laikantis Tarybos pamatinio sprendimo 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose bylose ir konkrečių šio sprendimo projekte esančių nuostatų, kurių dauguma jau įtrauktos į Europolo konvenciją.

Jeigu Europolui sudaromos naujos galimybės tvarkyti asmens duomenis, jie gali būti tvarkomi tik laikantis aiškių ir tikslių Tarybos priimtų teisės normų.

Analizei skirtos darbo bylos laikomos ne ilgiau kaip trejus metus. Jei tai tikrai būtina bylos tyrimui, analizei skirtos darbo bylos gali būti toliau tvarkomos papildomus trejų metų laikotarpius, prieš tai pranešus valdybai ir pasikonsultavus su jungtine priežiūros institucija (16 straipsnis).

Siekiant nustatyti visus neleistino naudojimosi duomenimis atvejus bus sustiprintos kontrolės priemonės, leidžiančios patikrinti paieškos automatizuotose duomenų bylose, naudojamose asmens duomenims tvarkyti, teisėtumą: registracijos patikrinimo duomenų saugojimo laikas bus pratęstas nuo šešių iki aštuoniolikos mėnesių (18 straipsnis).

Duomenų apsauga bus sustiprinta, įkūrus visiškai nepriklausomo duomenų apsaugos pareigūno pareigybę (27 straipsnis).

● Teisinis pagrindas

Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies b punktas, 30 straipsnio 2 dalis ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas.

● Subsidiarumo principas

Sąjungos veiksmams taikomas subsidiarumo principas.

Veikdamos pavieniui valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios (-ių) priežasties (-čių).

Veikdamos pavieniui valstybės narės negali įsteigti Europos Sąjungos įstaigos. Norėdamos veiksmingiau kovoti su sunkiais tarptautiniais nusikaltimais ir terorizmu jos turi veikti kartu, visų pirma vykdyti centralizuotą analizę ir keistis informacija.

Pasiūlymo paskirtis – suteikti Europolui priemones, kurios jam leistų padėti valstybių narių teisėsaugos institucijoms ir jas remti, taip pat padidinti Europolo galimybes atlikti šį darbą.

Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

● Proporcingumo principas

Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių).

Remiantis Europolo konvencija, pasiūlymas reguliuoja institucinę sandarą ir duomenų tvarkymo bei apsaugos priemones, būtinas veiksmingam Europolo veikimui užtikrinti. Jei būtina, daroma nuoroda į nacionalinę teisę, kuri, pvz., nustato, kokiais duomenimis gali būti keičiamasi su Europolu ir kokiomis sąlygomis tai gali būti daroma. Į proporcingumą taip pat buvo atsižvelgta nustatant Europolo kompetenciją, kuriai priskiriami sunkūs nusikaltimai, išvardyti pamatiniame sprendime dėl Europos arešto orderio.

Dėl pasiūlymo Bendrijai tenkanti finansinė našta yra proporcinga dabartinėms valstybių narių išlaidoms Europolui finansuoti. Pasiūlymas sumažins administracinę naštą, nes bus užtikrinta atitiktis Bendrijos procedūroms ir nebereikės ratifikuoti Europolo teisės akto pakeitimų.

● Pasirinkta priemonė

Tarybos sprendimas pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą yra tinkamiausia įstaigos steigimo priemonė pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį. Kadangi pasiūlymo tikslas nėra suderinti valstybių narių teisės aktus, pamatinis sprendimas nebūtų tikęs.

4. POVEIKIS BIUDžETUI

PAGAL 2007–2013 M. FINANSINę programą Europolui finansuoti 2010–2013 m. iš Bendrijos biudžeto iš viso skirta 334 mln. EUR. Šie skaičiai atitinka naujausią Europolo penkerių metų finansavimo planą. Europolo 2007 m. biudžetas siekia beveik 68 mln. EUR. 2007 m. Europole dirbs iš viso 406 darbuotojai, finansuojami iš šio biudžeto lėšų.

5. papildoma informacija

● Bandymas, bandomasis etapas ir pereinamasis laikotarpis

Šis pasiūlymas turės pereinamąjį laikotarpį.

● Supaprastinimas

Pasiūlyme yra numatyta iš esmės supaprastinti administracines procedūras, taikomas ES ir nacionalinės valdžios institucijoms; visų pirma nebereikės tvirtinti daugybės teisės aktų ir sprendimų, susijusių su biudžeto tvarkymu ir darbuotojais, be to, Europolas veiks kitose ES įstaigose ir agentūrose nustatyta tvarka.

● Galiojančių teisės aktų panaikinimas

Priėmus pasiūlymą bus panaikinti galiojantys teisės aktai.

● Teisės aktų išdėstymas nauja redakcija

Rengiant pasiūlymą teisės aktai išdėstomi nauja redakcija.

2006/0310 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

įsteigiantis Europos policijos biurą (EUROPOLĄ)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies b punktą, 30 straipsnio 2 dalį ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [4],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [5],

kadangi:

(1) Dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo buvo nuspręsta 1992 m. vasario 7 d. Europos Sąjungos sutartyje, ir jis buvo įsteigtas Konvencija, grindžiama Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencija[6]).

(2) Buvo padaryti pasiūlyti Europolo konvencijos pakeitimai, išdėstyti trijuose protokoluose, kurie dar neįsigaliojo dėl ilgai trunkančio šių pakeitimų ratifikavimo, ir, pakeitus konvenciją sprendimu, esant būtinybei, bus galima paprasčiau daryti tolesnius pakeitimus.

(3) Iš dalies supaprastinti ir patobulinti Europolo teisinį pagrindą galima įsteigus Europolą kaip iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto finansuojamą Europos Sąjungos agentūrą, nes vėliau Europolui bus taikomos tokioms įstaigoms galiojančios bendrosios taisyklės ir procedūros.

(4) Nauji teisės aktai, kuriais Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatytose srityse buvo įsteigtos Europos Sąjungos agentūros ar įstaigos (2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas, įkuriantis Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais[7] ir 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas, įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL) ir panaikinantis Sprendimą 2000/820/TVR[8]), priimti Tarybos sprendimų forma, nes tokius sprendimus paprasčiau pritaikyti prie besikeičiančių aplinkybių ir naujų politinių prioritetų.

(5) Įsteigus Europolą kaip iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto finansuojamą Europos Sąjungos agentūrą svarbesnis taps Europos Parlamento vaidmuo kontroliuojant Europolą, nes Europos Parlamentas dalyvaus priimant biudžetą.

(6) Pradėjus Europolui taikyti kitoms įstaigoms ir agentūroms galiojančias bendrąsias taisykles ir procedūras, bus supaprastintos jo administracinės procedūros, o tai leis Europolui daugiau išteklių skirti savo pagrindiniams uždaviniams.

(7) Dar labiau supaprastinti ir pagerinti Europolo veikimą galima patvirtinus priemones, kurios padidintų Europolo galimybes padėti valstybių narių kompetentingoms teisėsaugos institucijoms ir remti jas, tačiau nesuteiktų Europolo pareigūnams vykdomosios valdžios įgaliojimų.

(8) Vienas iš šių patobulinimų yra užtikrinti, kad Europolas galėtų padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms kovoti su konkrečiais sunkiais nusikaltimais, panaikinus šiuo metu taikomą apribojimą, esą turi būti faktinių požymių, kad juos darant dalyvauja organizuota nusikalstama struktūra.

(9) Europolo paskyrimas Europos Sąjungos kontaktiniu punktu kovos su euro valiutos padirbinėjimu srityje nepažeidžia 1929 m. balandžio 20 d. Ženevoje pasirašytos Konvencijos dėl kovos su pinigų padirbinėjimu ir jos protokolo.

(10) Kad išvengtų nereikalingų procedūrų, Europolo nacionaliniai padaliniai turėtų turėti tiesioginę prieigą prie visų Europolo informacinėje sistemoje esančių duomenų.

(11) Šis sprendimas atitinka Tarybos pamatinį sprendimą 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose.

(12) Pagal Bendrijos teisę tvarkomiems duomenims, visų pirma su Europolo darbuotojais susijusiems asmens duomenims, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. (EB) 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[9].

(13) Būtina paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris veikdamas savarankiškai turėtų užtikrinti, kad duomenys bus tvarkomi teisėtai ir kad bus laikomasi šio sprendimo nuostatų, reglamentuojančių asmens duomenų, taip pat ir Europolo darbuotojų asmens duomenų, tvarkymą; jis yra saugomas pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 24 straipsnį.

(14) Turėtų būti ne tik supaprastintos esamas duomenų tvarkymo sistemas reglamentuojančios nuostatos, bet ir išplėstos Europolo galimybės kurti ir administruoti kitas duomenų tvarkymo sistemas, naudojamas jo užduotims atlikti; tokios duomenų tvarkymo priemonės turėtų būti kuriamos ir jomis turėtų būti naudojamasi pagal bendruosius duomenų apsaugos principus, taip pat pagal išsamias Tarybos nustatytas taisykles.

(15) Turėtų būti užtikrintas jungtinės priežiūros institucijos bendradarbiavimas su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

(16) Tikslinga, kad vykdydamas savo misiją Europolas bendradarbiautų su Europos įstaigomis ir agentūromis užtikrindamas deramą duomenų apsaugos lygį pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.

(17) Europolas taip pat turėtų bendradarbiauti su Eurojustu, kuris pagal jį įsteigiantį sprendimą užtikrina deramą duomenų apsaugos lygį.

(18) Europolas turėtų turėti galimybę sudaryti darbo susitarimus su įstaigomis ir agentūromis, susijusiomis su Bendrija ir Europos Sąjunga, kad būtų užtikrinta veiksmingesnė susitarimo šalių kova su sunkiais nusikaltimais, priklausančiais atitinkamai abiejų šalių kompetencijai, ir kad būtų išvengta sutampančios veiklos.

(19) Turėtų būti pagerintos galimybės Europolui bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir institucijomis, siekiant užtikrinti atitiktį Europos Sąjungos bendrai politikai šioje srityje, taip pat patvirtinus naujas nuostatas, reglamentuojančias tokio bendradarbiavimo ateityje sąlygas.

(20) Europolo valdymas turėtų būti pagerintas supaprastinus procedūras ir abstrakčiau apibūdinus valdybos užduotis, sumažinus valdybos posėdžių skaičių ir nustačius bendrą taisyklę, kad visi sprendimai turi būti priimami dviejų trečdalių balsų dauguma.

(21) Taip pat pageidautina numatyti stipresnę Europolo kontrolę, kurią vykdytų Europos Parlamentas, idant būtų užtikrinta, kad Europolas liks visiškai atskaitinga ir skaidri organizacija, kartu tinkamai atsižvelgus į būtinybę saugoti operatyvinės informacijos konfidencialumą.

(22) Teisminė Europolo kontrolė bus vykdoma pagal Europos Sąjungos sutarties 35 straipsnį.

(23) Kad Europolas galėtų ir toliau visu pajėgumu atlikti savo užduotis, turi būti nustatytos kruopščiai parengtos pereinamojo laikotarpio priemonės.

(24) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šiame sprendime numatytų tikslų, būtent įsteigti už teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ES mastu atsakingą agentūrą, bet, atsižvelgiant į veiksmų mastą ir poveikį, tuos tikslus galima geriau pasiekti Europos Sąjungos mastu, Taryba gali patvirtinti priemones pagal subsidiarumo principą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir apibrėžtą Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo principą šis sprendimas neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų.

(25) Šiame sprendime yra atsižvelgta į pagrindines teises ir principus, visų pirma išdėstytus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS – ĮSTEIGIMAS IR UŽDUOTYS

1 straipsnis Įsteigimas

1. Šiuo sprendimu įsteigiama Europos Sąjungos agentūra – Europos policijos biuras (toliau – Europolas). Europolo būstinė yra Hagoje, Nyderlanduose.

2. Europolas laikomas Europolo, kuris buvo įsteigtas Konvencija, grindžiama Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencija), teisių perėmėju.

2 straipsnisTeisnumas

1. Europolas yra juridinis asmuo.

2. Europolas kiekvienoje valstybėje narėje naudojasi kuo plačiausiu juridiniams asmenims pagal tos valstybės įstatymus galimu teisiniu ir sutartiniu teisnumu. Europolas gali įsigyti kilnojamąjį arba nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir būti teismo proceso šalimi.

3. Europolas yra įgaliotas sudaryti su Nyderlandų Karalyste sutartį dėl pagrindinės būstinės.

3 straipsnisTikslas

Europolo tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų bei terorizmo prevencijos ir kovos su jais srityje. Šiame sprendime „kompetentingos institucijos“ ( tai visos valstybėse narėse esančios viešosios valdžios institucijos, pagal nacionalinę teisę atsakingos už nusikaltimų prevenciją ir kovą su jais.

4 straipsnisKompetencija

1. Europolo kompetencijai priklauso sunkūs nusikaltimai, darantys poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, visų pirma organizuotas nusikalstamumas ir terorizmas.

2. Šiame sprendime nusikaltimai, nurodyti šio sprendimo I priede, laikomi sunkiais nusikaltimais.

3. Europolo kompetencijai taip pat priklauso susijusios nusikalstamos veikos. Susijusiomis nusikalstamomis veikomis laikomi:

- nusikalstamos veikos, padarytos siekiant parūpinti lėšas veikoms, priklausančioms Europolo kompetencijai, padaryti,

- nusikalstamos veikos, padarytos siekiant sudaryti palankias sąlygas veikoms, priklausančioms Europolo kompetencijai, padaryti arba siekiant tas veikas padaryti,

- nusikalstamos veikos, padarytos siekiant užtikrinti veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą.

4. Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nustato Europolui kovos su nusikaltimas, priklausančiais Europolo kompetencijai, ir jų prevencijos prioritetus, atsižvelgdama į Europos Sąjungos prioritetų nustatymo principus Europolo kompetencijos srityje.

5 straipsnisUžduotys

1. Europolui keliamos šios pagrindinės užduotys:

(a) rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti ir keistis informacija bei žvalgybos duomenimis, kuriuos perduoda valstybių narių valdžios institucijos, trečiosios šalys arba kiti vieši ar privatūs juridiniai asmenys;

(b) koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti tiriamuosius ir operatyvinius veiksmus, atliekamus kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis arba atliekamus dalyvaujant jungtinėms tyrimo grupėms, jei būtina palaikant ryšį su Europos arba trečiųjų šalių institucijomis;

(c) nedelsiant pranešti valstybių narių kompetentingoms institucijoms su jomis susijusią informaciją ir bet kurias tarp nusikalstamų veikų nustatytas sąsajas;

(d) padėti atlikti tyrimus valstybėse narėse pateikiant visą svarbią informaciją nacionaliniams padaliniams;

(e) prašyti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų atlikti arba koordinuoti tyrimus konkrečiais atvejais;

(f) teikti bet kuriai valstybei narei žvalgybos duomenis ir analitinę pagalbą, jei numatomas svarbus tarptautinis renginys, kurio metu reikės palaikyti viešąją tvarką.

2. Į šio straipsnio 1 dalyje nurodytas užduotis įeina koordinuoti tiriamuosius veiksmus, susijusius su nusikalstama veika, padaryta naudojant internetą, visų pirma su nusikaltimais, susijusiais su terorizmu, ir vaikų pornografijos bei kitos neteisėtos medžiagos platinimu, taip pat stebėti internetą ir taip padėti išaiškinti tokią nusikalstamą veiką bei ją padariusius asmenis.

3. Atlikdamas bet kokį operatyvinį veiksmą Europolas turi susisiekti su valstybės narės arba valstybių, kurių teritorijoje turi būti atliktas tas veiksmas, valdžios institucijomis ir gauti jų sutikimą. Taikyti prievartos priemones gali tik kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos.

4. Europolui keliamos šios papildomos užduotys:

(a) plėtoti valstybių narių kompetentingų institucijų tyrimo procedūrų specialią profesinę patirtį ir teikti patarimus tyrimų klausimais;

(b) teikti strateginę žvalgybos informaciją siekiant padėti ir skatinti racionaliai bei veiksmingai naudoti nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu turimus išteklius operatyvinei veiklai ir remti šią veiklą;

(c) rengti grėsmės įvertinimus ir bendras padėties vertinimo ataskaitas, susijusias su Europolo tikslu, įskaitant kasmetį organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimą.

5. Pagal 3 straipsnyje nustatytą Europolo tikslą Europolas dar gali padėti valstybėms narėms šiose srityse:

(a) valstybių narių kompetentingų institucijų narių profesinis mokymas, jei būtina, bendradarbiaujant su Europos policijos koledžu;

(b) tų institucijų organizavimas ir įranga, sudarant palankias sąlygas valstybėms narėms teikti abipusę techninę pagalbą;

(c) nusikaltimų prevencijos būdai;

(d) techniniai ir teisminiai metodai, analizė ir tyrimo procedūros.

6. Europolas yra Europos Sąjungos kontaktinis punktas jos ryšiams su trečiosiomis šalimis ir organizacijomis kovos su euro valiutos padirbinėjimu srityje.

6 straipsnisDalyvavimas jungtinėse tyrimo grupėse

1. Europolo pareigūnai gali kaip pagalbininkai dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse, įskaitant grupes, sudarytas pagal 2002 m. birželio 13 d. Pamatinio sprendimo dėl jungtinių tyrimo grupių[10] 1 straipsnį, arba pagal 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose[11] 13 straipsnį, arba pagal 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo[12] 24 straipsnį. Europolo pareigūnai pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą ir šio straipsnio 3 dalyje minimą susitarimą, taip pat laikydamiesi valstybės narės, kurioje jungtinė tyrimo grupė veikia, įstatymų gali padėti jungtinei tyrimo grupei vykdyti visų rūšių veiklą ir pagal šio straipsnio 5 dalį keistis informacija su visais jos nariais. Tokiais atvejais jie taip pat gali pasiūlyti, kad nacionaliniai jungtinės tyrimo grupės nariai imtųsi konkrečių prievartos priemonių.

2. Tais atvejais, kai jungtinė tyrimo grupė sudaroma euro valiutos padirbinėjimo atvejams tirti, Europolo pareigūnas gali būti paskirtas vadovauti tyrimui ir yra tiesiogiai atskaitingas grupės vadovui. Jei nesutampa taip paskirto Europolo pareigūno ir grupės vadovo nuomonės, viršenybę turi grupės vadovo nuomonė.

3. Europolo pareigūnų dalyvavimo jungtinėje tyrimo grupėje administracinis įgyvendinimas nustatomas Europolo direktoriaus ir jungtinėje tyrimo grupėje dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų, dalyvaujant nacionaliniams padaliniams, susitarimu. Tokius susitarimus reglamentuojančias taisykles nustato Europolo valdyba.

4. Europolo pareigūnai savo užduotis atlieka vadovaujami grupės vadovo, atsižvelgdami į šio straipsnio 3 dalyje nurodytame susitarime nustatytas sąlygas.

5. Europolo pareigūnai gali palaikyti ryšius tiesiogiai su jungtinės tyrimo grupės nariais ir remdamiesi šiuo sprendimu bei atsižvelgdami į sąlygas, nustatytas šio straipsnio 3 dalyje nurodytame susitarime, teikti jungtinės tyrimo grupės nariams ir komandiruotiems nariams informaciją.

6. Jungtinės tyrimo grupės veikimo metu Europolo pareigūnams dėl prieš juos arba jų padarytų nusikaltimų taikoma valstybės narės, kurioje ji veikia, nacionalinė teisė, taikytina panašias funkcijas atliekantiems asmenims.

7 straipsnisEuropolo prašymai pradėti baudžiamosios bylos tyrimus

1. Valstybės narės priima kiekvieną Europolo prašymą pradėti, atlikti ar koordinuoti konkrečių bylų tyrimus ir tokius prašymus deramai apsvarsto. Jos praneša Europolui, ar prašomas tyrimas bus pradėtas.

2. Jei atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia netenkinti Europolo prašymo, Europolui jos praneša apie savo sprendimą ir jo priežastis, išskyrus atvejus, kai jos negali nurodyti priežasčių dėl to, kad:

(a) tai pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams arba

(b) tai keltų pavojų atliekamų tyrimų sėkmei ar asmenų saugumui.

3. Atsakymus į Europolo prašymus pradėti, atlikti ar koordinuoti konkrečių bylų tyrimus, taip pat informaciją Europolui apie tyrimų rezultatus valstybių narių kompetentingos institucijos siunčia Europolui pagal šiame sprendime ir atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose nustatytas taisykles.

8 straipsnisNacionaliniai padaliniai

1. Kiekviena valstybė narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį šiame straipsnyje išvardytoms užduotims atlikti. Kiekvienoje valstybėje narėje vienas pareigūnas paskiriamas nacionalinio padalinio vadovu.

2. Nacionalinis padalinys yra ryšių tarp Europolo ir kompetentingų nacionalinių institucijų palaikymo įstaiga. Tačiau valstybės narės gali leisti tiesioginį ryšį tarp paskirtųjų kompetentingų institucijų ir Europolo palaikyti atitinkamos valstybės narės nustatytomis sąlygomis, kuriose gali būti numatytas reikalavimas prieš tai susisiekti su nacionaliniu padaliniu.

3. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad nacionaliniai padaliniai galėtų atlikti savo užduotis, ypač turėtų prieigą prie atitinkamų nacionalinių duomenų.

4. Nacionaliniai padaliniai:

(a) savo iniciatyva teikia Europolui informaciją ir žvalgybos duomenis, reikalingus jam savo užduotims atlikti;

(b) atsako į Europolo paklausimus dėl informacijos, žvalgybos duomenų ir patarimų teikimo;

(c) nuolat atnaujina informaciją ir žvalgybos duomenis;

(d) pagal kompetentingoms institucijoms skirtus nacionalinės teisės aktus įvertina informaciją ir žvalgybos duomenis ir šią medžiagą joms perduoda;

(e) siunčia Europolui paklausimus dėl patarimų, informacijos, žvalgybos duomenų ir analizės pateikimo;

(f) teikia Europolui informaciją, skirtą saugoti jo duomenų bazėse;

(g) užtikrina įstatymų laikymąsi kiekvieną kartą jiems keičiantis informacija su Europolu.

5. Netrukdydamas valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimų užtikrinti teisėtvarką ir vidaus saugumą, nacionalinis padalinys neprivalo kokiu nors konkrečiu atveju teikti informacijos ir žvalgybos duomenų, jeigu jie:

(a) keltų pavojų vykdomo tyrimo sėkmei ar asmenų saugumui;

(b) būtų susiję su informacija apie organizacijas ar konkrečią žvalgybos veiklą valstybės saugumo srityje.

6. Nacionalinių padalinių patiriamas išlaidas keičiantis informacija su Europolu padengia valstybės narės ir, išskyrus ryšio išlaidas, jos nepadengiamos Europolo.

7. Nacionalinių padalinių vadovai savo iniciatyva arba direktoriaus ar valdybos prašymu reguliariai susitinka, kad padėtų Europolui savo patarimais.

9 straipsnis Ryšių palaikymo pareigūnai

1. Kiekvienas nacionalinis padalinys komandiruoja laikinai dirbti Europole bent vieną ryšių palaikymo pareigūną. Jeigu šio sprendimo konkrečiose nuostatose nenumatyta kitaip, ryšių palaikymo pareigūnams taikoma komandiravusios valstybės narės nacionalinė teisė.

2. Nepažeisdami 8 straipsnio 4 ir 5 dalių, ryšių palaikymo pareigūnai:

(a) teikia Europolui informaciją iš juos komandiravusių nacionalinių padalinių;

(b) siunčia informaciją iš Europolo juos komandiravusiems nacionaliniams padaliniams;

(c) bendradarbiauja su Europolo pareigūnais teikdami informaciją ir duodami patarimus ir

(d) keičiasi informacija, gauta iš savo nacionalinių padalinių, su kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnais.

Toks pirmosios pastraipos d punkte numatytas dvišalis keitimasis informacija taip pat gali apimti nusikaltimus, nepriklausančius Europolo kompetencijai, jei tai leidžia nacionalinė teisė.

3. 34 straipsnis taikomas mutatis mutandis ryšių palaikymo pareigūnų veiklai.

4. Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo atžvilgiu nustato valdyba.

5. Ryšių palaikymo pareigūnai pagal 50 straipsnio 4 dalį naudojasi savo užduotims atlikti būtinomis privilegijomis ir imunitetais.

6. Europolas užtikrina, kad ryšių palaikymo pareigūnai būtų visiškai informuoti apie visą jo veiklą ir įtraukti į tą jo veiklą, kuri atitinka jų pareigas.

7. Europolas nemokamai Europolo pastate suteikia valstybėms narėms jų ryšių palaikymo pareigūnų veiklai reikalingas patalpas. Visas kitas išlaidas, atsirandančias dėl ryšių palaikymo pareigūnų komandiravimo, padengia komandiravusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo pareigūnams skirtai įrangai įsigyti, nebent valdyba, sudarydama Europolo biudžetą, konkrečiu atveju rekomenduotų kitaip.

II SKYRIUS – INFORMACIJOS TVARKYMO SISTEMOS

10 straipsnisInformacijos tvarkymas

1. Tais atvejais, kai tai būtina jo tikslams pasiekti, Europolas, laikydamasis šio sprendimo, tvarko informaciją ir žvalgybos duomenis, įskaitant asmens duomenis. Europolas sukuria ir naudoja 11 straipsnyje nurodytą Europolo informacinę sistemą ir 14 straipsnyje nurodytas analizei skirtas darbo bylas.

2. Europolas taip pat gali tvarkyti duomenis, kad nustatytų, ar šie duomenys yra svarbūs jo užduotims ir gali būti įtraukti į vieną iš jo informacinių sistemų.

3. Jei Europolas ketina kurti duomenų tvarkymo sistemą, išskyrus 11 straipsnyje nurodytą Europolo informacinę sistemą arba 14 straipsnyje nurodytas analizei skirtas darbo bylas, Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nustato sąlygas, kuriomis Europolas gali tai daryti. Tinkamai atsižvelgus į 26 straipsnyje nurodytus principus, šios sąlygos visų pirma reglamentuoja prieigą prie duomenų ir jų naudojimą, taip pat duomenų laikymo ir panaikinimo terminus.

4. Laikydamasi šio straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų, valdyba direktoriaus pasiūlymu priima sprendimą dėl toje dalyje minimų duomenų tvarkymo sistemų sukūrimo. Prieš priimdama sprendimą valdyba konsultuojasi su 33 straipsnyje nurodyta jungtine priežiūros institucija.

5. Vadovaudamasis gerąja patirtimi ir taikydamas atvirus standartus Europolas imasi visų priemonių užtikrinti, kad jo duomenų tvarkymo sistemos būtų suderinamos su valstybių narių duomenų tvarkymo sistemomis, ypač su duomenų tvarkymo sistemomis, kurias naudoja su Bendrija ir Europos Sąjunga susijusios institucijos, su kuriomis Europolas gali užmegzti santykius pagal 22 straipsnį.

11 straipsnisEuropolo informacinė sistema

1. Europolas naudoja Europolo informacinę sistemą. Europolo informacinėje sistemoje paiešką tiesiogiai gali vykdyti nacionaliniai padaliniai, ryšių palaikymo pareigūnai, direktorius, direktoriaus pavaduotojai ir tinkamai įgalioti Europolo pareigūnai.

2. Europolas užtikrina šio sprendimo nuostatų, reglamentuojančių naudojimąsi informacine sistema, laikymąsi. Jis yra atsakingas už tinkamą informacinės sistemos veikimą techniniu ir eksploataciniu atžvilgiu, visų pirma jis imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinamos 20, 28, 30 ir 34 straipsniuose nurodytos priemonės dėl informacinės sistemos.

3. Kiekvienos valstybės narės nacionalinis padalinys yra atsakingas už ryšius su informacine sistema. Jis pirmiausia yra atsakingas už 34 straipsnyje nurodytas saugumo priemones, taikomas tos valstybės narės teritorijoje naudojamai duomenų tvarkymo įrangai, už 20 straipsnyje nurodytą duomenų peržiūrą ir tiek, kiek reikalauja tos valstybės narės įstatymai, kiti teisės aktai ir procedūros, už šio sprendimo tinkamą įgyvendinimą kitais aspektais.

12 straipsnisEuropolo informacinės sistemos turinys

1. Europolo informacinė sistema gali būti naudojama tik Europolo užduotims atlikti reikalingiems duomenims tvarkyti. Įvedami duomenys apie:

(a) asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra įtariami padarę ar dalyvavę padarant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba kurie yra nuteisti už tokią nusikalstamą veiką;

(b) asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra svarių priežasčių manyti, kad jie padarys nusikalstamas veikas, priskiriamas Europolo kompetencijai.

2. Informaciją, susijusią su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais asmenimis, gali sudaryti tik šie duomenys:

(a) pavardė, mergautinė pavardė, vardai ir visos pravardės arba numanomi vardai;

(b) gimimo data ir vieta;

(c) pilietybė;

(d) lytis ir

(e) prireikus – kiti požymiai, galintys padėti nustatyti asmens tapatybę, įskaitant konkrečius objektyvius fizinius požymius, kurių negalima pakeisti.

3. Be šio straipsnio 2 dalyje nurodytų duomenų, Europolo informacinė sistema taip pat gali būti naudojama šiems duomenims apie šio straipsnio 1 dalyje nurodytus asmenis tvarkyti:

(a) nusikalstamos veikos, taip pat nusikalstamos veikos, kurių padarymu asmenys yra įtariami, bei kur ir kada jos buvo (tariamai) padarytos;

(b) priemonės, kurios buvo ar gali būti naudojamos toms nusikalstamoms veikoms padaryti;

(c) bylą tiriančios įstaigos ir jų susistemintos nuorodos;

(d) įtariamas dalyvavimas nusikalstamoje organizacijoje;

(e) teistumas, jei jis yra susijęs su Europolo kompetencijai priskiriamomis nusikalstamomis veikomis;

(f) duomenis įvedusi šalis.

Šie duomenys taip pat gali būti įvedami, kai juose dar nėra jokių nuorodų į asmenis. Kai duomenis įveda pats Europolas, taip pat kai jis pateikia savo susistemintą nuorodą, jis taip pat nurodo duomenų šaltinį.

4. Europolo ar nacionalinių padalinių turima papildoma informacija apie šio straipsnio 1 dalyje nurodytus asmenis gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam padaliniui arba Europolui jiems jos paprašius. Nacionaliniai padaliniai tai daro pagal savo nacionalinę teisę.

5. Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla nutraukiama arba, jei asmuo išteisinamas, duomenys, susiję su byla, dėl kurios priimtas bet koks sprendimas, panaikinami.

13 straipsnisPrieiga prie informacinės sistemos

1. Nacionaliniai padaliniai, ryšių palaikymo pareigūnai, Europolo direktorius, direktoriaus pavaduotojai ar tinkamai įgalioti Europolo pareigūnai turi teisę tiesiogiai įvesti duomenis į Europolo informacinę sistemą ir atlikti joje duomenų paiešką. Europolas gali atlikti duomenų paiešką tais atvejais, kai to reikia Europolo užduotims atlikti konkrečioje byloje. Nacionaliniai padaliniai ir ryšių palaikymo pareigūnai atlieka paiešką pagal paiešką atliekančiai šaliai galiojančius įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras, atsižvelgiant į visas tuos teisės aktus papildančias šio sprendimo nuostatas.

2. Tik šalis, įvedusi duomenis, gali tokius duomenis keisti, taisyti ar panaikinti. Jei kita šalis turi priežasčių manyti, kad 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys yra neteisingi, ar nori juos papildyti, ji nedelsdama apie tai praneša duomenis įvedusiai šaliai. Duomenis įvedusi šalis nedelsdama išnagrinėja tokį pranešimą ir, jei reikia, tuojau tuos duomenis pakeičia, papildo, pataiso ar panaikina.

3. Tais atvejais, kai sistemoje yra 12 straipsnio 3 dalyje nurodytų duomenų apie asmenį, bet kuri šalis gali įvesti toje dalyje nurodytus papildomus duomenis. Jei tarp įvestų duomenų yra akivaizdus prieštaravimas, atitinkamos šalys vienos su kitomis konsultuojasi ir pasiekia susitarimą.

4. Jei kuri nors šalis ketina visiškai panaikinti 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus duomenis, įvestus apie konkretų asmenį, ir kitos šalys yra įvedusios apie tą patį asmenį 12 straipsnio 3 dalyje nurodytus duomenis, atsakomybė duomenų apsaugos teisės aktų atžvilgiu ir teisė keisti, papildyti, pataisyti ir panaikinti tokius duomenis pagal 12 straipsnio 2 dalį perduodama kitai šaliai, įvedusiai 12 straipsnio 3 dalyje nurodytus duomenis apie tą asmenį. Šalis, ketinanti panaikinti duomenis, apie savo ketinimą praneša šaliai, kuriai yra perduota atsakomybė dėl duomenų apsaugos.

5. Atsakomybė už leistinumą atlikti duomenų paiešką, juos įvesti ir pakeisti informacinėje sistemoje tenka duomenų paiešką atliekančiai, juos įvedančiai ar keičiančiai šaliai. Turi būti sudarytos sąlygos nustatyti šią šalį. Informacijos perdavimą tarp nacionalinių padalinių ir kompetentingų institucijų pačiose valstybėse narėse reglamentuoja nacionalinė teisė.

6. Be šio straipsnio 1 dalyje nurodytų nacionalinių padalinių ir asmenų, duomenų paiešką Europolo informacinėje sistemoje dar gali atlikti šiam tikslui valstybių narių paskirtos kompetentingos institucijos, laikydamosi jas paskyrusių valstybių narių įstatymų, kitų teisės aktų ir procedūrų, atsižvelgiant į visas tuos teisės aktus papildančias šio sprendimo nuostatas. Tačiau paieškos rezultatai tik rodys, ar prašomi duomenys yra Europolo informacinėje sistemoje. Daugiau informacijos tokiu atveju galima gauti nacionaliniame padalinyje.

7. Informacija apie kompetentingas institucijas, paskirtas pagal šio straipsnio 6 dalį, taip pat vėlesni šios informacijos pakeitimai perduodami Tarybos generaliniam sekretoriatui, kuris paskelbia šią informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

14 straipsnisAnalizei skirtos darbo bylos

1. Jei tai būtina Europolo tikslams pasiekti, Europolas gali kaupti, keisti ir naudoti duomenis apie jo kompetencijai priklausančias nusikalstamas veikas, įskaitant duomenis apie 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas susijusias nusikalstamas veikas, analizei skirtose darbo bylose. Tokiose analizei skirtose darbo bylose gali būti laikomi duomenys apie šių kategorijų asmenis:

(a) 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus asmenis;

(b) asmenis, kurie galėtų būti kviečiami duoti parodymus tyrimuose, susijusiuose su nagrinėjamomis nusikalstamomis veikomis arba paskesnėse baudžiamosiose bylose;

(c) asmenis, kurie yra nukentėję dėl vienos iš nagrinėjamų nusikalstamų veikų arba apie kuriuos tam tikri faktai leidžia manyti, kad jie galėjo būti tokios nusikalstamos veikos aukomis;

(d) kontaktinius asmenis bei bendrininkus ir

(e) asmenis, kurie gali pateikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas.

Tarybos pamatinio sprendimo 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose 6 straipsnio pirmoje dalyje išvardytų duomenų rinkimas, kaupimas ir tvarkymas yra leidžiamas tik jei tai yra tikrai būtina atitinkamos bylos tyrimo tikslams ir jei tokie duomenys papildo kitus asmens duomenis, jau įtrauktus į tą bylą. Draudžiama atrinkti tam tikrą asmenų grupę remiantis tik duomenimis, išvardytais Tarybos pamatinio sprendimo 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose 6 straipsnio pirmoje dalyje, pažeidžiant pirmiau minėtas taisykles dėl tikslo.

Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina analizei skirtų darbo bylų įgyvendinimo taisykles, kuriose yra pateikiama papildomų konkrečių nuostatų, ypač dėl šiame straipsnyje nurodytų asmens duomenų kategorijų, ir nuostatų dėl atitinkamų duomenų saugumo bei jų naudojimo vidinės priežiūros.

2. Analizei skirtos darbo bylos užvedamos analizei, kuri apibrėžiama kaip duomenų rinkimas, tvarkymas ar naudojimas siekiant padėti baudžiamosios bylos tyrimui. Kiekvienam analizės projektui sukuriama analizės grupė, glaudžiai suburianti šiuos dalyvius:

(a) analitikus ir kitus Europolo direktoriaus paskirtus Europolo pareigūnus;

(b) valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnus ir (arba) ekspertus, teikiančius informaciją arba susijusius su analize, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje.

Tik analitikams leidžiama įvesti duomenis į atitinkamą bylą ir keisti juos. Visi dalyviai gali atlikti duomenų paiešką byloje.

3. Europolo prašymu arba savo iniciatyva nacionaliniai padaliniai, atsižvelgdami į 8 straipsnio 5 dalį, siunčia Europolui visą informaciją, kurios jam gali reikėti atitinkamai analizei skirtai darbo bylai. Atsižvelgiant į duomenų slaptumo laipsnį, duomenys iš nacionalinių padalinių gali būti siunčiami tiesiogiai arba bet kuriuo analizės grupei tinkamu būdu per atitinkamus ryšių palaikymo pareigūnus arba nebūtinai per juos. Europolas nurodo nacionaliniams padaliniams pageidaujamą perduodamos informacijos formatą.

4. Jei analizė yra bendro pobūdžio ir strateginio tipo, visos valstybės narės per ryšių palaikymo pareigūnus ir (arba) ekspertus visokeriopai dalyvauja gaunant jos išvadas, ypač perduodant Europolo parengtus pranešimus.

Jei analizė skirta konkretiems atvejams, nesusijusiems su visomis valstybėmis narėmis, ir ja siekiama tiesioginio operatyvinio tikslo, joje gali dalyvauti šių valstybių narių atstovai:

(a) valstybių narių, kurios buvo informacijos, turėjusios įtakos sprendimui užvesti analizei skirtą darbo bylą, šaltinis, arba tų, kurios ta informacija yra tiesiogiai suinteresuotos, ir valstybių narių, vėliau analizės grupės pakviestų dalyvauti analizėje, nes jos taip pat tampa suinteresuotos;

(b) valstybių narių, kurios, susipažinusios su 15 straipsnyje nurodyta indekso funkcija, sužino, kad joms reikia būti informuotoms, ir reikalauja pripažinti tą būtinumą žinoti šio straipsnio 5 dalyje nustatytomis sąlygomis.

5. Apie būtinumą būti informuotam gali pareikšti įgalioti ryšių palaikymo pareigūnai. Kiekviena valstybė narė paskiria ir įgalioja ribotą tokių ryšių palaikymo pareigūnų skaičių. Ji pasiunčia jų sąrašą valdybai.

Ryšių palaikymo pareigūnas apie būtinumą būti informuotam, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje, pareiškia rašytiniu motyvuotu pareiškimu, patvirtintu valdžios institucijos, kuriai jis yra pavaldus savo valstybėje narėje, ir siunčiamu visiems analizės dalyviams. Paskui toks pareigūnas savaime prisijungia prie atliekamos analizės.

Jei analizės grupėje pareiškiamas prieštaravimas, savaiminis prisijungimas atidedamas, kol pasibaigs sutaikinimo procedūra, kurią sudaro šie trys etapai:

(a) analizės dalyviai stengiasi pasiekti susitarimą su ryšių palaikymo pareigūnu, reikalaujančiu būtinumo būti informuotam; jie tam tikslui turi ne daugiau kaip aštuonias dienas;

(b) jei nesusitariama, per tris dienas susitinka atitinkamų nacionalinių padalinių vadovai ir Europolo direktoratas ir stengiasi pasiekti susitarimą;

(c) jei vis tiek nesusitariama, per aštuonias dienas susitinka atitinkamų šalių atstovai valdyboje. Jei atitinkama valstybė narė neatsisako savo poreikio būti informuota, dėl tos valstybės narės prisijungimo sprendžiama visuotinu sutarimu.

6. Valstybė narė, perduodanti Europolui kokius nors duomenis, yra vienintelė, kuri gali spręsti apie jų slaptumo laipsnį bei jo variantus, ir turi teisę nustatyti duomenų tvarkymo sąlygas. Dėl perduotų duomenų skleidimo arba operatyvinio naudojimo sprendžia duomenis Europolui perdavusi valstybė narė. Jeigu neįmanoma nustatyti Europolui duomenis perdavusios valstybės narės, sprendimą dėl duomenų skleidimo arba operatyvinio naudojimo priima analizės dalyviai. Valstybė narė arba asocijuotas ekspertas, prisijungę prie atliekamos analizės, negali skleisti ar naudoti tų duomenų, negavę išankstinio analizę pradėjusių valstybių narių sutikimo.

7. Nukrypstant nuo šio straipsnio 6 dalies, jei duomenų įtraukimo į analizei skirtą darbo bylą metu Europolas nustato, kad šie duomenys yra susiję su asmeniu ar objektu, apie kurį kitos valstybės narės ar trečiosios šalies pateikti duomenys jau buvo įtraukti į bylą, apie nustatytą sąsają pagal 17 straipsnį nedelsiant pranešama abiem suinteresuotosioms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims.

8. Europolas gali kviestis trečiųjų šalių, nurodytų 22 arba 23 straipsniuose, ekspertus ir įtraukti juos į analizės grupės veiklą, jeigu:

(a) Europolas ir trečioji šalis yra sudarę susitarimą, kuriame yra tinkamai apibrėžtas keitimasis informacija, įskaitant asmens duomenų perdavimą, taip pat informacijos, kuria keičiamasi, konfidencialumas;

(b) valstybės narės suinteresuotos įtraukti trečiosios šalies ekspertus;

(c) trečioji šalis yra tiesiogiai suinteresuota analize ir

(d) visi dalyviai sutinka, kad į analizės grupės veiklą įsitrauktų trečiosios šalies ekspertai.

Jeigu analizės projektas susijęs su sukčiavimu arba kita neteisėta veikla, turinčia įtakos Europos Bendrijų finansiniams interesams, Europolas prašo Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ekspertų dalyvauti analizės grupėje.

Trečiosios šalies ekspertai į analizės grupės veiklą įtraukiami pagal Europolo ir trečiosios šalies susitarimą. Tokius susitarimus reglamentuojančias taisykles nustato valdyba.

Išsami informacija apie Europolo ir trečiųjų šalių susitarimus siunčiama 33 straipsnyje nurodytai jungtinei priežiūros institucijai, kuri gali valdybai pateikti bet kokias, jos manymu, būtinas pastabas.

15 straipsnis Indekso funkcija

1. Analizei skirtose bylose laikomiems duomenims Europolas sukuria indekso funkciją.

2. Direktorius, direktoriaus pavaduotojai ir tinkamai įgalioti Europolo pareigūnai, ryšių palaikymo pareigūnai ir tinkamai įgalioti nacionalinių padalinių pareigūnai turi teisę naudotis indekso funkcija. Indekso funkcija turi būti tokia, kad ją naudojančiam asmeniui iš ieškomų duomenų būtų aišku, ar analizei skirtoje darbo byloje yra duomenų, svarbių indekso funkcija besinaudojančio asmens užduotims atlikti.

3. Prieiga prie indekso funkcijos turi būti apibrėžiama taip, kad būtų galima nustatyti, ar analizei skirtoje darbo byloje yra laikoma kokia nors informacija, ar jos nelaikoma, bet nebūtų galima nustatyti sąsajų ar daryti tolesnių išvadų dėl bylos turinio.

4. Išsamią indekso funkcijos kūrimo tvarką nustato valdyba, gavusi jungtinės priežiūros institucijos patarimą.

16 straipsnisPavedimas užvesti analizei skirtą darbo bylą

1. Kiekvienai analizei skirtai darbo bylai pavedime užvesti bylą Europolas nurodo:

(a) bylos pavadinimą;

(b) bylos paskirtį;

(c) asmenų grupes, apie kurias laikomi duomenys;

(d) laikytinų duomenų pobūdį ir bet kuriuos būtinai reikalingus duomenis, išvardytus Tarybos pamatinio sprendimo 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose bylose 6 straipsnio pirmoje dalyje;

(e) bendras aplinkybes, dėl kurių priimtas sprendimas užvesti bylą;

(f) analizės grupės dalyvius bylos užvedimo metu;

(g) sąlygas, kuriomis bylose laikomi asmens duomenys gali būti perduodami, kokiems gavėjams ir kokia tvarka;

(h) duomenų nagrinėjimo ir laikymo trukmės terminus;

(i) registracijos patikrinimo nustatymo būdą.

2. Europolo direktorius nedelsdamas praneša valdybai ir 33 straipsnyje nurodytai jungtinei priežiūros institucijai apie pavedimą užvesti bylą, ir jos gauna dokumentų bylą. Jungtinė priežiūros institucija gali pateikti valdybai bet kokias, jos manymu, reikalingas pastabas. Europolo direktorius gali paprašyti jungtinės priežiūros institucijos pastabas pateikti per tam tikrą laikotarpį.

3. Valdyba gali bet kada liepti Europolo direktoriui pakeisti pavedimą užvesti bylą arba panaikinti analizei skirtą darbo bylą. Valdyba priima sprendimą dėl tokio pakeitimo ar bylos panaikinimo įsigaliojimo datos.

4. Analizei skirta darbo byla laikoma ne ilgiau kaip trejus metus. Tačiau Europolas dar nesibaigus trejiems metams persvarsto būtinybę tęsti bylą. Jei tai tikrai būtina bylos tyrimui, Europolo direktorius gali įsakyti tęsti bylą naujus trejų metų laikotarpius. Europolo direktorius nedelsdamas praneša valdybai ir 33 straipsnyje nurodytai jungtinei priežiūros institucijai apie byloje laikomą informaciją, dėl kurios tikrai būtina tęsti bylą. Jungtinė priežiūros institucija gali pateikti valdybai visas, jos manymu, būtinas pastabas. Europolo direktorius jungtinės priežiūros institucijos gali paprašyti, kad pastabas ji pateiktų per tam tikrą laikotarpį. Taikoma šio straipsnio 3 dalis.

II I SKYRIUS – INFORMACIJOS TVARKYMO BENDROSIOS NUOSTATOS

17 straipsnisPareiga pranešti

Europolas, nepažeisdamas 14 straipsnio 6 ir 7 dalių, nacionaliniams padaliniams ir jų ryšių palaikymo pareigūnams, jei nacionaliniai padaliniai to prašo, skubiai praneša bet kurią informaciją, susijusią su jų valstybe nare, ir apie sąsajas, nustatytas tarp Europolo kompetencijai priskiriamų nusikalstamų veikų. Taip pat gali būti perduodama informacija ir žvalgybos duomenys apie kitus sunkius nusikaltimus, apie kuriuos Europolas sužino atlikdamas savo pareigas.

18 straipsnisNuostatos dėl duomenų paieškos kontrolės

Europolas nustato atitinkamus kontrolės mechanizmus, kad būtų galima patikrinti, ar teisėtai buvo atlikta paieška kurioje nors iš jo automatizuotų duomenų bylų, naudojamų asmens duomenims tvarkyti.

Taip surinktus duomenis Europolas ir 32 bei 33 straipsniuose nurodytos priežiūros institucijos naudoja tik šiam tikslui, ir jie panaikinami po aštuoniolikos mėnesių, išskyrus atvejus, kai duomenų reikia tuo metu vykdomai kontrolei. Tokių kontrolės mechanizmų taikymo tvarką nustato valdyba, pasikonsultavusi su jungtine priežiūros institucija.

19 straipsnisDuomenų naudojimo taisyklės

1. Tik valstybių narių kompetentingos institucijos perduoda arba naudoja iš bet kurių Europolo duomenų tvarkymo bylų paimtus asmens duomenis, siekdamos užkirsti kelią Europolo kompetencijai priskiriamiems nusikaltimams ir kovoti su jais bei kitais sunkiais nusikaltimais. Europolas duomenis naudoja tik savo užduotims atlikti.

2. Jei perduodančioji valstybė narė ar perduodančioji trečioji šalis nustato konkrečius tam tikrų duomenų naudojimo apribojimus, kurie tokiems duomenims taikomi toje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, tokių apribojimų laikosi ir tų duomenų naudotojas, išskyrus ypatingą atvejį, kai nacionalinė teisė nustato, kad naudojimo apribojimai gali būti netaikomi teisminėms institucijoms, įstatymų leidybos institucijoms ar bet kuriai kitai nepriklausomai pagal įstatymą įsteigtai institucijai, atsakingai už nacionalinių kompetentingų institucijų priežiūrą. Tokiais atvejais duomenys naudojami tik iš anksto pasikonsultavus su perduodančiąja valstybe nare, į kurios interesus ir nuomones kiek įmanoma atsižvelgiama.

3. Naudoti duomenis kitiems tikslams arba ne nacionalinėms kompetentingoms institucijoms galima tik iš anksto pasikonsultavus su tuos duomenis perdavusia valstybe nare, jei tai leidžia tos valstybės narės nacionalinė teisė.

20 straipsnisDuomenų bylų laikymo ir panaikinimo terminai

1. Duomenis duomenų bylose Europolas laiko tik tol, kol jų reikia jo užduotims atlikti. Poreikis toliau laikyti duomenis peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo duomenų įvedimo. Informacinėje sistemoje laikomus duomenis peržiūri ir juos panaikina juos įvedęs padalinys. Duomenis, laikomus kitose Europolo duomenų bylose, peržiūri ir panaikina Europolas. Likus trims mėnesiams iki laikomų duomenų peržiūros termino Europolas automatiškai praneša apie tai valstybėms narėms.

2. Peržiūros metu šio straipsnio 1 dalies trečiame sakinyje nurodyti padaliniai gali nuspręsti toliau laikyti duomenis iki kitos peržiūros, jei jie vis dar reikalingi Europolo užduotims atlikti. Jei dėl duomenų tolesnio laikymo nepriimama jokio sprendimo, jie automatiškai panaikinami.

3. Tais atvejais, kai kuri nors valstybė narė savo nacionalinėse duomenų bylose panaikina Europolui perduotus duomenis, kurie yra laikomi kitose Europolo duomenų bylose, ji atitinkamai praneša Europolui. Europolas panaikina tuos duomenis, jei tokie duomenys jam daugiau nereikalingi, remdamasis žvalgybos duomenimis, kurie yra išsamesni už tuos, kuriuos turi juos perdavusi valstybė narė. Atitinkamai valstybei narei Europolas praneša apie tokių duomenų tolesnį laikymą.

4. Duomenys nenaikinami, jei tai pakenktų duomenų subjekto, kuriam reikalinga apsauga, interesams. Tokiais atvejais tie duomenys naudojami tik duomenų subjekto sutikimu.

21 straipsnisPrieiga prie nacionalinių ir tarptautinių duomenų bazių

Tais atvejais, kai Europolas turi teisę pagal Europos Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktus gauti kompiuterizuotą prieigą prie duomenų kitose nacionalinio arba tarptautinio pobūdžio informacinėse sistemose, jis gali jose atlikti asmens duomenų paiešką, jei tai būtina jo užduotims atlikti. Europolo prieigą prie šių duomenų ir jų naudojimą reglamentuoja taikytinos tokių Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktų nuostatos, jei jos numato griežtesnes prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisykles nei šis sprendimas. Europolas negali naudotis šiais duomenimis pažeisdamas šį sprendimą.

IV SKYRIUS – SANTYKIAI SU PARTNERIAIS

22 straipsnisSantykiai su kitomis įstaigomis ir agentūromis, susijusiomis su Bendrija arba Europos Sąjunga

1. Tais atvejais, kai tai būtina Europolo užduotims atlikti, Europolas gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su įstaigomis ir agentūromis, įsteigtomis Europos Bendrijų steigimo sutartimi ir Europos Sąjungos sutartimi arba remiantis šiomis sutartimis. Tokius santykius gali reguliuoti darbo susitarimai, sudaryti pagal šio straipsnio 2 dalį.

Visų pirma Europolas pradeda ir vykdo glaudų bendradarbiavimą su toliau nurodomomis institucijomis, įstaigomis ir biurais, jei tai būtina pavieniais atvejais siekiant užkirsti kelią Europolo kompetencijai priklausančioms nusikalstamoms veikoms arba kovoti su jomis:

(a) Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (Frontex);

(b) Europos centriniu banku;

(c) Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru (EMCDDA);

(d) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF).

Asmens duomenys tvarkomi tik tuo atveju, jei tai būtina gavėjo kompetencijai priklausančioms užduotims teisėtai atlikti.

2. Europolas gali sudaryti darbo susitarimus su šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis institucijomis, įstaigomis, agentūromis ir biurais. Šie darbo susitarimai gali būti susiję su keitimusi operatyvine, strategine ir technine informacija, įskaitant asmens duomenis, taip pat su veiklos koordinavimu; juose gali būti numatyta:

(a) reguliarios konsultacijos, visų pirma dėl darbo programų ir strategijų, siekiant, kad susitarimo šalys pasikeistų patirtimi, ir bet kuriais kitais bendro intereso klausimais;

(b) veiklos, įskaitant tiriamuosius ir operatyvinius veiksmus, koordinavimas ir su ja susijęs bendradarbiavimas;

(c) sąlygos, kuriomis kita įstaiga ar agentūra gali dalyvauti renkant, kaupiant, tvarkant, analizuojant informaciją bei žvalgybinius duomenis ir jais keičiantis, taip pat dalyvauti tiriant analizei skirtas duomenų bylas arba padėti jas tirti, arba gauti duomenis ir rezultatus, susijusius su šiomis bylomis.

3. Nepažeisdamas šio straipsnio 1 ir 2 dalių, Europolas gali tiesiogiai keistis informacija, įskaitant asmens duomenis, su OLAF, kaip tai daro valstybių narių kompetentingos institucijos pagal Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos antrojo protokolo[13] 7 straipsnio 2 dalį.

4. Europolas pradeda ir palaiko glaudų bendradarbiavimą su Eurojustu, kad būtų užtikrinta veiksmingesnė susitarimo šalių kova su sunkiais tarptautiniais nusikaltimais, priklausančiais atitinkamai abiejų šalių kompetencijai, ir kad būtų išvengta sutampančios veiklos. Pateikdamas prašymą pradėti kriminalinius tyrimus, Europolas visų pirma apie tai informuoja Eurojustą.

5. Europolas pradeda ir palaiko glaudų bendradarbiavimą su Europos policijos koledžu (CEPOL). Bendradarbiavimas su CEPOL yra orientuotas į abipuses konsultacijas ir pagalbą mokymo srityje, pagalbą organizuojant kursus ar kitą mokymo veiklą, bendros mokymo veiklos vykdymą, atitinkamų kiekvienos bendradarbiavimo šalies darbuotojų dalyvavimą kitos šalies rengiamuose kursuose ir keitimąsi ne asmeninio pobūdžio informacija.

23 straipsnisSantykiai su trečiosiomis institucijomis

1. Jei tai būtina Europolo užduotims atlikti, jis taip pat gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su šiomis trečiosiomis institucijomis, atsakingomis už nusikalstamų veikų prevenciją ar kovą su jomis:

(a) trečiųjų valstybių viešosios valdžios institucijomis;

(b) tarptautinėmis organizacijomis ir joms pavaldžiomis institucijomis, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė;

(c) kitomis viešosios teisės reglamentuojamomis institucijomis, grindžiamomis dviejų ar daugiau valstybių susitarimu ir

(d) Tarptautine kriminalinės policijos organizacija (Interpolu).

2. Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sudaro šio straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų trečiųjų institucijų, su kuriomis Europolas gali palaikyti bendradarbiavimo ryšius, sąrašą.

3. Jei tai būtina Europolo užduotims atlikti, jis gali sudaryti administracinius susitarimus su šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytomis trečiosiomis institucijomis. Tokie susitarimai visų pirma reglamentuoja keitimąsi strategine ne asmeninio pobūdžio informacija. Asmens duomenys perduodami tik pagal 24 straipsnį.

24 straipsnisAsmens duomenų perdavimas trečiosioms institucijoms

1. Europolas gali šio straipsnio 4 dalyje nustatytomis sąlygomis perduoti turimus asmens duomenis 23 straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms, jei:

(a) tai būtina pavieniais atvejais siekiant užkirsti kelią Europolo kompetencijai priklausančioms nusikalstamoms veikoms arba kovoti su jomis ir

(b) Europos Sąjunga yra sudariusi su atitinkama trečiąja šalimi, tarptautine organizacija arba trečiąja institucija tarptautinį susitarimą, pagal kurį leidžiama perduoti šiuos duomenis, remiantis įvertinimu, kuriame teigiama, kad institucija užtikrina deramą duomenų apsaugos lygį.

2. Nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies, šio straipsnio 4 dalyje nustatytomis sąlygomis Europolas turimus asmens duomenis gali perduoti 23 straipsnio 1 dalyje nurodytoms trečiosioms institucijoms, jei Europolo direktorius mano, kad duomenis perduoti tikrai yra būtina siekiant apsaugoti atitinkamų valstybių narių pagrindinius interesus, kai tai atitinka Europolo tikslus arba yra būtina siekiant išvengti gresiančio pavojaus, susijusio su nusikaltimais ar teroristiniais išpuoliais. Europolo direktorius bet kokiomis aplinkybėmis svarsto atitinkamai institucijai taikytiną duomenų apsaugos lygį, kad suderintų šį duomenų apsaugos lygį su tais interesais.

3. Prieš perduodamas asmens duomenis pagal šio straipsnio 2 dalį, direktorius, atsižvelgdamas į visas asmens duomenų perdavimo aplinkybes, įvertina trečiųjų institucijų užtikrinamo duomenų apsaugos lygio tinkamumą, pirmiausia:

(a) duomenų pobūdį;

(b) tikslą, kuriam tuos duomenis ketinama naudoti;

(c) numatomo duomenų tvarkymo trukmę;

(d) bendrąsias ar konkrečias duomenų apsaugos nuostatas, taikomas trečiosioms institucijoms;

(e) tai, ar trečioji institucija sutiko laikytis konkrečių sąlygų, susijusių su Europolo prašomais duomenimis.

4. Jei atitinkamus asmens duomenis Europolui perdavė kuri nors valstybė narė, Europolas juos perduoda trečiosioms institucijoms tik su tos valstybės narės sutikimu. Valstybė narė dėl tokio perdavimo gali duoti išankstinį sutikimą apskritai arba nustatyti konkrečias sąlygas. Tas sutikimas gali būti bet kada atšauktas.

Jei duomenis perdavė ne valstybė narė, Europolas turi įsitikinti, kad tų duomenų perdavimas negali:

(a) trukdyti tinkamai atlikti užduotis, priskiriamas valstybės narės kompetencijos sričiai;

(b) kelti pavojaus valstybės narės saugumui ir viešajai tvarkai ar kitaip pakenkti jos visuotinei gerovei.

5. Europolas yra atsakingas už duomenų perdavimo teisėtumą. Europolas registruoja visus duomenų perdavimo atvejus pagal šį straipsnį ir tokio perdavimo pagrindus. Duomenys perduodami tik tuo atveju, jei gavėjas įsipareigoja, kad tie duomenys bus naudojami tik tam tikslui, kuriam jie buvo perduoti. Ši nuostata netaikoma Europolo vykdomam asmens duomenų perdavimui, susijusiam su trečiajai institucijai skirtu prašymu.

25 straipsnisEuropolo santykius reglamentuojančios įgyvendinimo taisyklės

1. Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nustato įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias Europolo santykius su 23 straipsnio 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis institucijomis, įskaitant Europolo vykdomą asmens duomenų perdavimą šioms trečiosioms institucijomis.

2. Valdyba nustato įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias Europolo santykius su 22 straipsnyje nurodytomis įstaigomis ir agentūromis, susijusiomis su Bendrija ir Europos Sąjunga, taip pat Europolo ir šių įstaigų bei agentūrų keitimąsi asmens duomenimis. Prieš priimdama šį sprendimą valdyba konsultuojasi su jungtine priežiūros institucija.

V SKYRIUS – DUOMENŲ APSAUGA IR DUOMENŲ SAUGUMAS

26 straipsnisDuomenų apsaugos standartai

Nepažeisdamas konkrečių šio sprendimo nuostatų, Europolas, rinkdamas, tvarkydamas ir naudodamas asmens duomenis, taiko principus, išdėstytus Tarybos pamatiniame sprendime 2007/XX/TVR dėl asmens duomenų apsaugos juos tvarkant policijos ir teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant baudžiamosiose bylose. Europolas šių principų laikosi rinkdamas, tvarkydamas ir naudodamas asmens duomenis, įskaitant neautomatizuotus duomenis, laikomus duomenų bylose, t. y. bet kokius struktūruotus asmens duomenis, prieinamus pagal konkrečius kriterijus.

27 straipsnisDuomenų apsaugos pareigūnas

1. Europolas paskiria duomenų apsaugos pareigūną, kuris yra personalo narys. Jis yra tiesiogiai pavaldus valdybai. Vykdydamas savo pareigas, jis nepriima niekieno pavedimų.

2. Duomenų apsaugos pareigūno užduotys yra tokios:

(a) nepriklausomai užtikrinti, kad asmens duomenys būtų tvarkomi teisėtai ir būtų laikomasi asmens duomenų tvarkymą reglamentuojančių šio sprendimo nuostatų, taip pat ir tais atvejais, kai yra tvarkomi Europolo darbuotojų asmens duomenys;

(b) užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų raštu registruojamas asmens duomenų perdavimas ir priėmimas;

(c) užtikrinti, kad to pageidaujantys duomenų subjektai būtų informuoti apie savo teises pagal šį sprendimą;

(d) bendradarbiauti su Europolo darbuotojais, atsakančiais už duomenų tvarkymo srities procedūras, mokymą ir patarimus.

3. Atlikdamas savo užduotis duomenų apsaugos pareigūnas gali naudotis visais Europolo tvarkomais duomenimis ir patekti į visas Europolo patalpas.

4. Jei duomenų apsaugos pareigūnas mano, kad nesilaikoma asmens duomenų tvarkymą reglamentuojančių šio sprendimo nuostatų, jis praneša apie tai direktoriui.

Jei direktorius per priimtiną laiką neišnagrinėja duomenų tvarkymo tvarkos pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas informuoja valdybą, kuri patvirtina, kad gavo informaciją.

Jei valdyba per priimtiną laiką neišnagrinėja duomenų tvarkymo tvarkos pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą jungtinei priežiūros institucijai.

5. Kitas įgyvendinimo taisykles, susijusias su duomenų apsaugos pareigūnu, priima valdyba. Įgyvendinimo taisyklės reglamentuoja duomenų apsaugos pareigūno atranką, atleidimą iš pareigų, užduotis, pareigas ir įgaliojimus.

28 straipsnisAtsakomybė duomenų apsaugos srityje

1. Atsakomybė už Europole tvarkomus duomenis, ypač duomenų rinkimo, perdavimo Europolui ir įvedimo teisėtumą, taip pat jų tikslumą, atnaujinimą ir laikymo terminų tikrinimą tenka:

(a) duomenis įvedusiai arba kitaip juos perdavusiai valstybei narei;

(b) Europolui, jei duomenis Europolui perdavė trečiosios šalys arba jei jie buvo gauti Europolui atlikus analizes.

2. Be to, Europolas už visus savo tvarkomus duomenis atsako nuo tos akimirkos, kai nusprendžia įtraukti šiuos duomenis į vieną iš savo automatizuotų arba neautomatizuotų duomenų bylų. Už duomenų, kurie buvo perduoti Europolui, bet kurie dar nėra įtraukti į vieną iš Europolo duomenų bylų, apsaugą atsako duomenis perdavusi šalis. Tačiau Europolas turi užtikrinti, kad kol šie duomenys neįvesti į duomenų bylą, jais naudotis galės tik įgalioti Europolo pareigūnai, – kad nustatytų, ar šiuos duomenis galima tvarkyti Europole, – arba įgalioti duomenis perdavusios šalies pareigūnai. Jeigu atlikęs įvertinimą Europolas turi pagrindo manyti, kad perduoti duomenys yra netikslūs arba pasenę, jis praneša apie tai duomenis perdavusiai šaliai.

3. Europolas saugo duomenis taip, kad būtų galima nustatyti, kuri valstybė narė arba trečioji šalis perdavė duomenis, arba ar duomenys buvo gauti Europolui atlikus analizę.

29 straipsnisDuomenų subjekto teisės

1. Kiekvienas asmuo turi teisę susipažinti su Europolo tvarkomais jo asmens duomenimis arba šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis patikrinti tokius duomenis.

2. Kiekvienas asmuo, norintis pasinaudoti šiame straipsnyje numatytomis savo teisėmis, gali dėl to nemokamai pateikti prašymą šiam tikslui paskirtai institucijai pasirinktoje valstybėje narėje. Ta institucija nedelsdama tokį prašymą perduoda Europolui, ir bet kuriuo atveju ji tai atlieka per mėnesį nuo prašymo gavimo.

3. Europolas pagal šį straipsnį ir valstybės narės, kurioje pateiktas prašymas, įstatymus ir procedūras nuodugniai išnagrinėja prašymą per tris mėnesius nuo jo gavimo Europole dienos.

4. Leisti susipažinti su asmens duomenimis atsisakoma, jei:

(a) susipažinus su duomenimis galėtų kilti pavojus kokiai nors Europolo veiklos sričiai;

(b) susipažinus su duomenimis galėtų kilti pavojus kokiam nors nacionaliniam tyrimui, kuriam Europolas padeda;

(c) susipažinus su duomenimis galėtų kilti pavojus trečiųjų šalių teisėms ir laisvėms.

5. Prieš priimdamas sprendimą dėl leidimo susipažinti su duomenimis Europolas konsultuojasi su atitinkamų valstybių narių kompetentingomis teisėsaugos institucijomis. Ar leisti susipažinti su duomenimis, įvestais į analizei skirtas darbo bylas, priklauso nuo Europolo bei dalyvaujančių atliekant analizę valstybių narių sutarimo ir tiesiogiai suinteresuotos (-ų) šių duomenų perdavimu valstybės (-ių) narės (-ių) sutarimo. Jei valstybė narė prieštarauja, kad būtų leista susipažinti su asmens duomenimis, ji apie prieštaravimą ir jo priežastis praneša Europolui.

6. Jei viena ar daugiau valstybių narių arba Europolas prieštarauja, kad asmeniui būtų leista susipažinti su jo duomenimis, Europolas šiam asmeniui praneša, kad jis atliko patikrinimus, nepateikdamas jokios informacijos, galinčios jam atskleisti, ar Europolas tvarko jo asmens duomenis.

30 straipsnisDuomenų taisymas ir naikinimas

1. Kiekvienas asmuo turi teisę prašyti Europolo ištaisyti arba panaikinti neteisingus duomenis apie jį. Jei naudojantis šia teise arba kitais būdais paaiškėtų, kad Europolo laikomi duomenys, kuriuos jam pranešė trečiosios šalys arba kurie buvo gauti jam atlikus analizes, yra neteisingi arba kad jų įvedimas ar laikymas prieštarauja šiam sprendimui, Europolas tokius duomenis ištaiso arba sunaikina.

2. Jei duomenis, kurie yra neteisingi arba tvarkomi pažeidžiant šį sprendimą, Europolui tiesiogiai perdavė valstybės narės, jos, bendradarbiaudamos su Europolu, turi šiuos duomenis ištaisyti arba panaikinti.

3. Jei neteisingi duomenys yra perduoti kitais atitinkamais būdais arba jei valstybių narių pateiktuose duomenyse netikslumai atsirado dėl perdavimo klaidos arba buvo perduoti pažeidžiant šio sprendimo nuostatas, arba jei tie netikslumai atsirado dėl to, kad tuos duomenis netinkamai ar pažeisdamas šio sprendimo nuostatas įvedė, perėmė ar laikė Europolas, Europolas, bendradarbiaudamas su atitinkamomis valstybėmis narėmis, turi duomenis ištaisyti arba panaikinti.

4. Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse minėtais atvejais apie tai nedelsiant pranešama duomenis gavusioms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims. Tokius duomenis gavusios valstybės narės ir trečiosios šalys taip pat juos ištaiso arba panaikina.

5. Europolas prašytojui praneša, kad duomenys apie jį yra ištaisyti ar panaikinti. Jei prašytojas yra nepatenkintas Europolo atsakymu arba jei jis per tris mėnesius negavo jokio atsakymo, prašytojas gali perduoti klausimą svarstyti jungtinei priežiūros institucijai.

31 straipsnisSkundai

1. Savo atsakyme į prašymą patikrinti duomenis, leisti su jais susipažinti arba į prašymą pataisyti ir panaikinti duomenis Europolas prašytojui praneša, kad jis, jei nėra patenkintas priimtu sprendimu, gali apskųsti jį jungtinei priežiūros institucijai. Prašytojas taip pat gali perduoti klausimą svarstyti jungtinei priežiūros institucijai, jei jis per 29 arba 30 straipsniuose nustatytus terminus negauna jokio atsakymo į savo prašymą.

2. Jei prašytojas jungtinei priežiūros institucijai pateikia skundą, ta institucija ir nagrinėja tą skundą.

3. Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su galimybe susipažinti su valstybės narės į Europolo informacinę sistemą įvestais duomenimis, jungtinė priežiūros institucija savo sprendimą priima pagal valstybės narės, kurioje prašymas buvo paduotas, nacionalinę teisę. Jungtinė priežiūros institucija pirmiausia konsultuojasi su nacionaline priežiūros institucija arba kompetentinga teismine institucija valstybėje narėje, kuri buvo duomenų teikėja. Kuri nors iš tų nacionalinių institucijų atlieka reikalingus patikrinimus, visų pirma siekdama nustatyti, ar sprendimas neduoti leidimo buvo priimtas pagal atitinkamą nacionalinę teisę. Tai patvirtinus, sprendimą, kuris gali būti atsisakymas pateikti kokią nors informaciją, priima jungtinė priežiūros institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su nacionaline priežiūros institucija arba kompetentinga teismine institucija.

4. Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su galimybe susipažinti su Europolo į Europolo informacinę sistemą įvestais duomenimis, analizei skirtose darbo bylose laikomais duomenimis arba bet kurioje kitoje sistemoje, kurią Europolas sukuria asmens duomenims tvarkyti pagal 10 straipsnį, laikomais duomenimis, jungtinė priežiūros institucija, jei Europolas ar valstybė narė primygtinai prieštarauja, gali tokius prieštaravimus atmesti tik dviem trečdaliais savo narių balsų dauguma ir išklausiusi Europolą ar atitinkamą valstybę narę. Jei tokios daugumos nėra, jungtinė priežiūros institucija skundo pateikėjui praneša apie neigiamą sprendimą, nepateikdama jokios informacijos, galinčios atskleisti, kad Europolas turi kokių nors skundo pateikėjo asmens duomenų.

5. Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su valstybės narės į Europolo informacinę sistemą įvestų duomenų tikrinimu, jungtinė priežiūros institucija užtikrina, kad būtų teisingai atlikti reikalingi patikrinimai, glaudžiai bendradarbiaudama su duomenis įvedusios valstybės narės nacionaline priežiūros institucija. Jungtinė priežiūros institucija skundo pateikėjui praneša, kad ji atliko patikrinimus, nepateikdama jokios informacijos, galinčios atskleisti, kad Europolas turi kokių nors skundo pateikėjo asmens duomenų.

6. Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su Europolo į Europolo informacinę sistemą įvestų duomenų ar analizei skirtose darbo bylose laikomų duomenų tikrinimu, jungtinė priežiūros institucija užtikrina, kad Europolas atliktų reikalingus patikrinimus. Jungtinė priežiūros institucija skundo pateikėjui praneša, kad ji atliko patikrinimus, nepateikdama jokios informacijos, galinčios atskleisti, kad Europolas turi kokių nors skundo pateikėjo asmens duomenų.

32 straipsnisNacionalinė priežiūros institucija

1. Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę priežiūros instituciją, kuri pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus nepriklausomai stebėtų atitinkamos valstybės narės asmens duomenų įvedimo, paieškos ir bet kokio susižinojimo su Europolu leistinumą ir nagrinėtų, ar šis įvedimas, paieška ar susižinojimas nepažeidžia duomenų subjekto teisių. Šiuo tikslu priežiūros institucija pagal atitinkamas nacionalines procedūras nacionaliniame padalinyje ar ryšių palaikymo pareigūno patalpose turi prieigą prie duomenų, valstybės narės įvestų į Europolo informacinę sistemą arba į bet kurią kitą pagal 10 straipsnį Europolo sukurtą sistemą asmens duomenims tvarkyti.

Vykdydamos savo priežiūros funkcijas, nacionalinės priežiūros institucijos turi prieigą prie atitinkamų ryšių palaikymo pareigūnų tarnybinių patalpų ir dokumentų Europole.

Be to, pagal atitinkamas nacionalines procedūras nacionalinės priežiūros institucijos prižiūri nacionalinių padalinių ir ryšių palaikymo pareigūnų veiklą, jei tokia veikla turi įtakos asmens duomenų apsaugai. Jos taip pat informuoja jungtinę priežiūros instituciją apie visus veiksmus, kurių ėmėsi Europolo atžvilgiu.

2. Kiekvienas asmuo turi teisę prašyti nacionalinės priežiūros institucijos užtikrinti, kad su juo susijusių duomenų įvedimas ar perdavimas kokiu nors būdu Europolui ir atitinkamos valstybės narės naudojimasis tais duomenimis būtų teisėtas.

Šia teise naudojamasi pagal valstybės narės, kurioje pateikiamas prašymas, nacionalinę teisę.

33 straipsnis Jungtinė priežiūros institucija

1. Įsteigiama nepriklausoma jungtinė priežiūros institucija, kuri turi pagal šį sprendimą prižiūrėti Europolo veiklą ir užtikrinti, kad laikant, tvarkant ir naudojant Europolo turimus duomenis nebūtų pažeidžiamos asmens teisės. Be to, jungtinė priežiūros institucija stebi Europolo kilmės duomenų perdavimo leistinumą. Jungtinę priežiūros instituciją sudaro ne daugiau kaip du reikiamų gebėjimų turintys kiekvienos nepriklausomos nacionalinės priežiūros institucijos nariai ar atstovai (jei reikia, jiems gali padėti pakaitiniai), kuriuos valstybės narės skiria penkeriems metams. Kiekviena delegacija turi teisę turėti vieną balsą.

Jungtinė priežiūros institucija iš savo narių skiria pirmininką.

Eidami savo pareigas, jungtinės priežiūros institucijos nariai iš jokios kitos institucijos negauna jokių nurodymų.

2. Europolas padeda jungtinei priežiūros institucijai atlikti pastarosios užduotis. Tai darydamas, jis:

(a) teikia priežiūros institucijos prašomą informaciją, suteikia prieigą prie visų dokumentų ir popierinių bylų, taip pat prieigą prie duomenų bylose laikomų duomenų;

(b) leidžia priežiūros institucijai bet kada laisvai patekti į visas savo patalpas;

(c) vykdo jungtinės priežiūros institucijos sprendimus dėl skundų.

3. Jungtinė priežiūros institucija turi kompetenciją nagrinėti įgyvendinimo ir aiškinimo klausimus, susijusius su Europolo veikla tvarkant ir naudojant asmens duomenis, nagrinėti klausimus, susijusius su valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomai atliekamais patikrinimais arba susijusius su naudojimusi teise į informaciją, taip pat rengti suderintus pasiūlymus bendriems esamų problemų sprendimams.

4. Kiekvienas asmuo turi teisę prašyti jungtinę priežiūros instituciją patikrinti, ar jo asmens duomenis Europolas renka, laiko, tvarko ir naudoja teisėtai ir tiksliai.

5. Jei jungtinė priežiūros institucija nustato kokį nors šio sprendimo nuostatų pažeidimą laikant, tvarkant ar naudojant asmens duomenis, visus skundus, kai, jos nuomone, tai yra būtina, ji pateikia Europolo direktoriui ir prašo jį per nustatytą laikotarpį duoti atsakymą. Apie visą procedūrą direktorius informuoja valdybą. Jei direktoriaus atsakymas į jos paklausimą netenkina, jungtinė priežiūros institucija perduoda klausimą svarstyti valdybai.

6. Kad atliktų savo užduotis ir padėtų užtikrinti nuoseklesnį duomenų tvarkymo taisyklių ir procedūrų taikymą, jungtinė priežiūros institucija pagal poreikius bendradarbiauja su kitomis priežiūros institucijomis ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

7. Jungtinė priežiūros institucija reguliariai rengia veiklos ataskaitas, kurios apima jos veiklą ir su Europolu susijusią nacionalinių priežiūros institucijų veiklą. Šios ataskaitos siunčiamos Europos Parlamentui ir Tarybai. Valdyba turi galimybę pareikšti dėl jos savo nuomonę, kuri pridedama prie ataskaitų.

Jungtinė institucija sprendžia dėl savo veiklos ataskaitos paskelbimo; jei ji nusprendžia, kad ataskaita turi būti paskelbta, nustato paskelbimo būdus.

8. Jungtinė priežiūros institucija dviejų trečdalių balsų dauguma priima savo darbo tvarkos taisykles ir pateikia jas Tarybai patvirtinti. Taryba sprendimą priima kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.

9. Jungtinė priežiūros institucija įsteigia vidaus komitetą, kurį sudaro po vieną kvalifikuotą, balsavimo teisę turintį kiekvienos valstybės narės atstovą. Komitetas turi užduotį visais tinkamais būdais nagrinėti 31 straipsnyje numatytus skundus. Jeigu ginčo šalis prašo, komitetas išklauso jas; šios procedūros metu ginčo šalims pageidaujant, joms padeda jų patarėjai. Komiteto priimami sprendimai visoms atitinkamoms šalims yra galutiniai.

10. Jungtinė priežiūros institucija taip pat gali steigti vieną ar daugiau kitų komitetų.

11. Su jungtine priežiūros institucija konsultuojamasi dėl tos Europolo biudžeto dalies, kuri yra su ja susijusi. Jos nuomonė pridedama prie atitinkamo biudžeto projekto.

12. Jungtinei priežiūros institucijai padeda sekretoriatas, kurio užduotys nustatomos darbo tvarkos taisyklėse.

34 straipsnisDuomenų saugumas

1. Europolas imasi reikiamų techninių ir organizacinių priemonių, kad užtikrintų šio sprendimo įgyvendinimą. Laikoma, kad priemonės yra reikalingos tais atvejais, kai su jomis susijusios pastangos yra proporcingos priemonių tikslui – užtikrinti saugumą.

2. Automatizuoto duomenų tvarkymo Europole atžvilgiu kiekviena valstybė narė ir Europolas įgyvendina priemones, skirtas tam, kad:

(a) pašaliniai asmenys neturėtų prieigos prie asmens duomenų tvarkymui naudojamos duomenų tvarkymo įrangos (įrangos prieigos kontrolė);

(b) užkirstų kelią neleistinam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė);

(c) užkirstų kelią neleistinam duomenų įvedimui ir neleistinam laikomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar naikinimui (saugojimo kontrolė);

(d) užkirstų kelią leidimo neturintiems duomenų perdavimo įrangą naudojantiems asmenims naudoti automatizuoto duomenų tvarkymo sistemas (naudotojo kontrolė);

(e) užtikrintų, kad asmenys, kurie turi leidimą naudoti automatizuoto duomenų tvarkymo sistemą, turėtų prieigą tik prie duomenų, dėl kurių jiems išduotas prieigos leidimas (duomenų prieigos kontrolė);

(f) užtikrintų, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurioms institucijoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė);

(g) užtikrintų, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kokie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuoto duomenų ar duomenų tvarkymo sistemas ir kada bei kas tuos duomenis įvedė (įvedimo kontrolė);

(h) užkirstų kelią neleistinam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar panaikinimui perduodant asmens duomenis ar siunčiant duomenų laikmenas (siuntimo kontrolė);

(i) užtikrintų, kad įrengtos sistemos pertraukties atveju galėtų būti nedelsiant atkurtos (regeneravimas);

(j) užtikrintų, kad sistemos funkcijos veiktų be trūkumų, kad apie funkcijų sutrikimą būtų nedelsiant pranešama (patikimumas) ir kad saugomi duomenys dėl sistemos netinkamo funkcionavimo nebūtų iškraipomi (vientisumas).

V I SKYRIUS – ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA

35 straipsnisEuropolo organai

Europolo organai yra:

(a) valdyba;

(b) direktorius.

36 straipsnisValdyba

1. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės ir Komisijos delegaciją. Kiekviena valstybės narės delegacija turi po vieną balsą. Komisijos delegacija turi tris balsus, išskyrus biudžeto ir darbo programos priėmimo atvejus, kai jis turės šešis balsus.

2. Valdybai pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovas.

3. Direktorius dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

4. Valdybos narius ir direktorių gali lydėti ekspertai.

5. Valdyba renkasi posėdžiauti ne rečiau kaip du kartus per metus ir ne dažniau kaip keturis kartus kiekvienais metais. Papildomi posėdžiai gali būti sušaukti ypatingos skubos atvejais, kuriuos nustato pirmininkas.

6. Valdyba nustato savo darbo tvarkos taisykles.

7. Valdyba priima sprendimus dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma.

8. Valdyba:

(a) prižiūri tinkamą direktoriaus pareigų ėjimą;

(b) priima visus sprendimus arba tvirtina įgyvendinimo priemones pagal šio sprendimo nuostatas;

(c) direktoriaus siūlymu ir gavusi Komisijos pritarimą tvirtina Europolo darbuotojams skirtas įgyvendinimo taisykles;

(d) pasikonsultavusi su Komisija, priima finansinį reglamentą ir pagal Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 skiria apskaitos pareigūną;

(e) tvirtina ne mažiau kaip trijų kandidatų direktoriaus pareigoms užimti sąrašą, kurį, pasikonsultavusi su Komisija, pateikia Tarybai;

(f) atsako už visų kitų užduočių, kurias jai nustato Taryba, visų pirma šio sprendimo įgyvendinimą reglamentuojančiose nuostatose numatytų užduočių, atlikimą.

9. Valdyba kiekvienais metais tvirtina:

(a) Komisijai pateikiamą biudžeto sąmatos projektą ir preliminarų biudžeto projektą, įskaitant personalo planą, ir galutinį biudžetą;

(b) Europolo būsimos veiklos darbo programą, atsižvelgusi į valstybių narių veiklos reikalavimus bei finansinių ir darbuotojų išteklių Europole galimybes, Komisijai pateikus savo nuomonę;

(c) Europolo veiklos praėjusiais metais bendrąją ataskaitą.

Šie dokumentai pateikiami Tarybai, kuri juos tvirtina. Taryba juos taip pat perduoda Europos Parlamentui susipažinti.

10. Tais atvejais, kai tai tikrai būtina, valdyba gali nuspręsti sudaryti darbo grupes, kurios teikia rekomendacijas, rengia ir siūlo strategijas arba atlieka bet kurias kitas, valdybos nuomone, būtinas konsultacinio pobūdžio užduotis. Valdyba parengia darbo grupių sudarymo ir veikimo taisykles.

11. Valdyba naudojasi 38 straipsnio 3 dalyje nustatytais įgaliojimais direktoriaus atžvilgiu, nepažeisdama 37 straipsnio, ir 27 straipsnyje nurodyto duomenų apsaugos pareigūno atžvilgiu.

12. Valdyba rengia Tarybos sprendimus, nurodytus 4 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje, 23 straipsnio 2 dalyje, 25 straipsnio 1 dalyje, 33 straipsnio 8 dalyje ir 39 straipsnio 1 dalyje.

13. Rengdama sprendimus, nurodytus 10 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje, valdyba konsultuojasi su 33 straipsnyje nurodyta jungtine priežiūros institucija.

37 straipsnisDirektorius

1. Europolui vadovauja direktorius, kurį Taryba išrenka iš valdybos pateikto ne mažiau kaip trijų kandidato sąrašo ir kvalifikuota balsų dauguma skiria ketverių metų vieną kartą atnaujinamai kadencijai.

2. Direktoriui padeda direktoriaus pavaduotojai, kurie šio straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka skiriami ketverių metų kadencijai su galimybe ją pratęsti vieną kartą. Jų užduotis išsamiau apibrėžia direktorius.

3. Valdyba nustato atrankos kandidatų direktoriaus arba direktoriaus pavaduotojo pareigoms eiti taisykles. Šias taisykles iki jų įsigaliojimo patvirtina Taryba, kuri sprendimą priima kvalifikuota balsų dauguma.

4. Direktorius yra atsakingas už:

(a) Europolui skirtų užduočių atlikimą;

(b) kasdienį administravimą;

(c) 38 straipsnio 3 dalyje nustatytų įgaliojimų naudojimą darbuotojų atžvilgiu;

(d) tinkamą valdybos sprendimų rengimą ir įgyvendinimą;

(e) preliminaraus biudžeto projekto, preliminaraus personalo plano ir darbo programos projekto rengimą;

(f) Europolo biudžeto vykdymą;

(g) reguliarų valdybos informavimą apie Tarybos nustatytų prioritetų įgyvendinimą ir Europolo išorinius santykius;

(h) visas kitas šiame sprendime arba valdybos jam skiriamas užduotis.

5. Direktorius už savo pareigų ėjimą atsiskaito valdybai.

6. Direktorius yra Europolo teisinis atstovas.

7. Direktorius ir direktoriaus pavaduotojai gali būti atleisti Tarybos sprendimu, priimtu kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir gavus valdybos nuomonę. Valdyba nustato tokiais atvejais taikomas taisykles. Šias taisykles dar joms neįsigaliojus tvirtina Taryba, kuri, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendimą priima kvalifikuota balsų dauguma.

38 straipsnisDarbuotojai

1. Europolo direktoriui, direktoriaus pavaduotojams ir Europolo darbuotojams, įdarbintiems pradėjus taikyti šį sprendimą, yra taikoma Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Bendrijų institucijų kartu patvirtintos taisyklės, reglamentuojančios šių tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymą.

2. Įgyvendinant 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantį Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones, Europolas yra agentūra, kaip apibrėžta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1a straipsnio 2 dalyje.

3. Europolas pagal šio sprendimo 36 straipsnio 11 dalį ir 37 straipsnio 4 dalies c punktą savo darbuotojų ir direktoriaus atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, suteiktais paskyrimų tarnybai pagal tarnybos nuostatus, ir įgaliojimais, pagal kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteiktais sutarčių sudarymo leidimą turinčiai institucijai.

4. Europolo darbuotojai yra darbuotojai, priimti į darbą pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytas taisykles ir nuostatus. Jie turi nuolatinių darbuotojų, laikinų darbuotojų arba sutartininkų statusą. Bendrijos institucijos gali komandiruoti Bendrijos pareigūnus dirbti Europole laikinų darbuotojų teisėmis.

5. Valstybės narės gali laikinai komandiruoti nacionalinius ekspertus dirbti Europole. Šiam atvejui valdyba patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.

VI I SKYRIUS – KONFIDENCIALUMO KLAUSIMAI

39 klausimasKonfidencialumas

1. Europolas ir valstybės narės imasi atitinkamų priemonių apsaugoti informaciją, kurią, remiantis šiuo sprendimu, Europolas gauna arba kuria jis keičiasi ir kuriai yra taikomi konfidencialumo reikalavimai. Šiuo tikslu Taryba kvalifikuota balsų dauguma, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtina atitinkamas konfidencialumo taisykles. Šiose taisyklėse numatytos nuostatos, reglamentuojančios atvejus, kai Europolas, laikydamasis konfidencialumo reikalavimų, gali keistis informacija su trečiosiomis šalimis.

2. Tais atvejais, kai Europolas nori patikėti asmenims slaptą veiklą, valstybės narės įsipareigoja, Europolo direktoriui paprašius, pagal savo nacionalines nuostatas atlikti savo piliečių patikrinimą saugumo požiūriu ir šiuo tikslu teikti viena kitai pagalbą. Atitinkama institucija pagal nacionalines nuostatas Europolui praneša tik patikrinimo dėl saugumo išvadas. Šios išvados Europolui yra privalomos.

3. Kiekviena valstybė narė ir Europolas duomenų tvarkymą Europole gali patikėti tik tiems asmenims, kurie turi specialų parengimą ir yra perėję saugumo patikrinimą. Valdyba tvirtina Europolo pareigūnų patikimumo tikrinimo taisykles. Direktorius reguliariai informuoja valdybą apie Europolo darbuotojų patikimumo tikrinimą.

40 straipsnis Įsipareigojimai dėl diskretiškumo ir konfidencialumo

1. Europolo direktorius, valdybos nariai, direktoriaus pavaduotojai, Europolo darbuotojai ir ryšių palaikymo pareigūnai susilaiko nuo bet kokių veiksmų ir nuomonės reiškimo, kurie gali pakenkti Europolui ar jo veiklai.

2. Europolo direktorius, valdybos nariai, direktoriaus pavaduotojai, Europolo darbuotojai ir ryšių palaikymo pareigūnai, taip pat bet kuris kitas specialaus diskretiškumo ar konfidencialumo įsipareigojimo saistomas asmuo privalo neatskleisti jokių faktų ar informacijos, kurią sužinojo eidamas savo pareigas ar atlikdamas savo veiklą, jokiam neįgaliotam asmeniui ar visuomenei. Tai netaikoma faktams ar informacijai, kuri yra pernelyg nereikšminga, kad reikėtų konfidencialumo. Įsipareigojimai dėl diskretiškumo ir konfidencialumo taikomi net palikus tarnybą ar darbą arba nutraukus veiklą. Apie pirmame sakinyje nurodytą specialų įsipareigojimą praneša Europolas ir duodamas perspėjimas apie teisines bet kurio pažeidimo pasekmes. Apie tokį pranešimą daromas atitinkamas įrašas.

3. Europolo direktorius, valdybos nariai, direktoriaus pavaduotojai, Europolo darbuotojai ir ryšių palaikymo pareigūnai, taip pat kiti šio straipsnio 2 dalyje nurodyto įsipareigojimo saistomi asmenys neduoda parodymų teisme ar ne teisme ir nedaro pareiškimų apie faktus ar informaciją, kurią sužinojo eidami savo pareigas ar atlikdami savo veiklą, be direktoriaus leidimo, o direktorius ( be valdybos leidimo.

Direktorius arba valdyba, atsižvelgdami į konkrečią bylą, teikia teisminei institucijai ar bet kuriai kitai kompetentingai institucijai savo nuomonę, kad užtikrintų, jog bus imtasi reikiamų priemonių pagal tai institucijai taikytiną nacionalinę teisę. Tos priemonės gali būti arba priderinti procesinius veiksmus parodymams duoti, kad būtų užtikrintas informacijos konfidencialumas, arba, jei atitinkama nacionalinė teisė tai leidžia, atsisakyti teikti informaciją apie duomenis, jeigu tai nepaprastai svarbu Europolo ar valstybės narės interesams apsaugoti.

Tais atvejais, kai valstybės narės teisės aktai numato teisę atsisakyti duoti parodymus, šio straipsnio 2 dalyje nurodyti asmenys, kurių prašoma duoti parodymus, turi gauti leidimą tai daryti. Leidimą duoda direktorius, o direktoriui duoti parodymus leidimą duoda valdyba. Tais atvejais, kai ryšių palaikymo pareigūnas yra prašomas duoti parodymus dėl informacijos, kurią jis gauna iš Europolo, toks leidimas duodamas gavus valstybės narės, atsakingos už atitinkamą pareigūną, sutikimą. Įsipareigojimas gauti leidimą duoti parodymus galioja net išėjus iš tarnybos arba darbo, arba nutraukus veiklą.

Be to, jeigu numatoma, kad parodymai gali apimti informaciją ir žinias, kurias valstybė narė perdavė Europolui arba kurios aiškiai yra susijusios su valstybe nare, prieš duodant atitinkamą leidimą gaunama šios valstybės narės nuomonė dėl tokių parodymų.

Atsisakyti išduoti leidimą duoti parodymus galima tik tuo atveju, jei tai būtina siekiant apsaugoti viršesnius Europolo arba valstybės narės ar valstybių interesus, kuriems reikia apsaugos.

4. Kiekviena valstybė narė bet kurį šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų įsipareigojimų dėl diskretiškumo ar konfidencialumo pažeidimą vertina kaip pareigų, nustatytų savo įstatymų dėl tarnybos ar profesinių paslapčių arba savo nuostatų dėl konfidencialios medžiagos apsaugos, pažeidimą.

Ji užtikrina, kad atitinkamos taisyklės arba nuostatos būtų taip pat taikomos tos valstybės narės darbuotojams, palaikantiems tarnybinius ryšius su Europolu.

VII I SKYRIUS – BIUDŽETO NUOSTATOS – STEBĖSENA IR VERTINIMAS

41 straipsnisBiudžetas

1. Europolo pajamas, neatmetant kitų rūšių įplaukų, sudaro Bendrijos subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis) nuo 2010 m. sausio 1 d.

2. Europolo išlaidas sudaro darbuotojų, administracinės, infrastruktūros ir veiklos išlaidos.

3. Direktorius parengia kitų finansinių metų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir pateikia ją valdybai kartu su preliminariu personalo planu. Personalo planą sudaro nuolatinės arba laikinos pareigybės, yra nurodomi į Europolą komandiruoti nacionaliniai ekspertai ir aptariamais finansiniais metais Europole dirbsiančių darbuotojų skaičius, laipsnis ir kategorija.

4. Pajamos ir išlaidos yra subalansuotos.

5. Valdyba tvirtina sąmatos projektą, taip pat preliminarų personalo planą, prie kurio pridedama preliminari darbo programa, ir kasmet vėliausiai iki kovo 31 d. perduoda Komisijai. Jeigu Komisija nepritaria sąmatos projektui, per 30 dienų nuo jos gavimo ji informuoja apie tai valdybą.

6. Komisija sąmatą siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos biudžeto projektu.

7. Remdamasi sąmata Komisija į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį ji pagal Sutarties 272 straipsnį pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sumas, kurios, jos manymu, yra reikalingos personalo planui, ir subsidijos sumą, įrašytiną į bendrąjį biudžetą.

8. Biudžeto valdymo institucija patvirtina Europolui skiriamos subsidijos asignavimus ir personalo planą, tvirtindama Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą.

9. Valdyba patvirtina Europolo biudžetą ir personalo planą. Jie tampa galutiniais, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jie atitinkamai patikslinami, tvirtinant patikslintą biudžetą.

10. Visi biudžeto pakeitimai, įskaitant personalo plano pakeitimus, daromi laikantis šio straipsnio 5–9 dalyse nustatytos tvarkos.

11. Valdyba turi kuo greičiau pranešti biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti projektą, kuris gali turėti didelių finansinių padarinių jos biudžeto finansavimui, ypač ap