Siekdama sustiprinti teisingumo sistemą ir teisinę valstybę, Vokietija įgyvendina Teisinės valstybės paktą , į kurį įtraukta papildomų išteklių federaliniu ir žemių lygmenimis. 2019 m. sausio 31 d. federacija ir žemės susitarė dėl Teisinės valstybės pakto. Pagal jį žemėms numatyta iš federacijos skirti papildomą 220 mln. EUR finansavimą, kad iki 2021 m. gruodžio 31 d. būtų galima papildomai įsteigti 2 000 teisėjų ir prokurorų pareigybių, įskaitant reikiamą administracijos personalą. Be to, siekiant sustiprinti teisingumo sistemą, federacija savo kompetencijos srityje steigia 24 papildomas pareigybes Federaliniame Teisingumo Teisme ir 71 pareigybę Federalinio Teisingumo Teismo generalinėje prokuratūroje . Teisinės valstybės paktą suinteresuotieji subjektai, ypač Vokietijos teisėjų ir prokurorų asociacija, vertina labai teigiamai, nes juo atsižvelgiama į jau seniai keltus reikalavimus didinti teisingumo sistemos išteklius , o tai taip pat svarbu atsižvelgiant į papildomus sunkumus, kurių galima tikėtis dėl būsimos išėjimo į pensiją bangos.

Diskutuojama dėl teisingumo ministrų teisės atskirose bylose duoti prokuratūrai nurodymus. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą dėl Europos arešto orderio taikymo , kuriame buvo nustatyta, kad Vokietijos prokuratūros neužtikrina pakankamos nepriklausomumo nuo vykdomosios valdžios garantijos išduodant Europos arešto orderį, šią teisę buvo pasiūlyta panaikinti. Šį pakeitimą 2020 m. gegužės 28 d. federalinis parlamentas atmetė . Struktūros atžvilgiu prokuratūros priklauso vykdomajai valdžiai. Todėl, kaip nurodyta ir susijusiose Teismų sistemos įstatymo nuostatose, žemių teisingumo ministrai ir federalinis teisingumo ministras atskirose bylose gali duoti nurodymus prokuratūroms. Šiam įgaliojimui taikomos teisinės apsaugos priemonės. Be teisėtumo principo , kuriuo ribojami bet kokie prokuratūrų veiksmai, ir konstitucinio teisinės valstybės principo , federaliniu ir žemių lygmenimis taip pat taikomos papildomos apsaugos priemonės . Visu tuo užtikrinama, kad bet kokie nurodymai konkrečioje byloje niekaip negalėtų viršyti teisės aktais nustatytų apribojimų . Be to, institucijos ir suinteresuotieji subjektai paaiškino, kad šia teise duoti nurodymus iš tikrųjų naudojamasi tik labai retai . Atrodo, kad ši praktika, kartu taikant teisines apsaugos priemones, mažina piktnaudžiavimo šia nurodymų davimo teise riziką .

Plačioji visuomenė ir įmonės teismų bei teisėjų nepriklausomumą ir toliau vertina gerai. Apskritai 76 proc. plačiosios visuomenės ir 73 proc. įmonių mano, kad teismai ir teisėjai yra „pakankamai arba visiškai nepriklausomi“ . Toks geras teisėjų nepriklausomumo vertinimas pastaraisiais metais beveik nepakito . Tai taip pat patvirtino tokie suinteresuotieji subjektai kaip Vokietijos teisėjų ir prokurorų asociacija, Vokietijos advokatūra ir Vokietijos federalinė advokatūra . Vokietijos teisingumo sistemos nepriklausomumas užtikrinamas įvairiomis apsaugos priemonėmis, pirmiausia – bet kokio su teisminėmis institucijomis susijusio sprendimo, pvz., paskyrimo, profesinio vertinimo, paaukštinimo, drausminių sankcijų ir atleidimo, teisėtumo teismine peržiūra . Be to, Vokietijos teisingumo sistema pasižymi įvairiais savarankiško teisminio administravimo aspektais .

Stabdžių ir atsvarų sistema įtvirtinta gerai. Teisėkūros proceso kokybę gerina poveikio vertinimo sistema ir suinteresuotųjų subjektų įtraukimas. Konstitucinė peržiūra atliekama ir federaliniu, ir žemių lygmenimis. Taikoma pilietinei visuomenei palanki sistema ir politika, pagal kurią piliečiams suteikiamos galimybės susipažinti su informacija. Pilietinės visuomenės organizacijos Vokietijoje gali veikti laisvai. Skatinamos reguliarios diskusijos teisinės valstybės klausimais iš vidaus ir Europos perspektyvų, be kita ko, 2019 m. visoje šalyje įgyvendinus su Teisinės valstybės paktu susijusią informavimo ir viešumo kampaniją, per kurią daug dėmesio skirta informavimui apie teisinės valstybės ir jos teikiamų garantijų svarbą kiekvienam piliečiui ir demokratinei visuomenei.

Pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Vokietija iš 100 balų surinko 80 ir Europos Sąjungoje užima penktą, o pasaulyje – devintą vietą. Tai, kad korupcija šalyje paplitusi, mano 53 proc. korupcijos tema surengtos 2020 m. „Eurobarometro“ apklausos respondentų (ES vidurkis yra 71 proc.), bet tai, kad korupcijos poveikį asmeniškai patiria kasdieniame gyvenime, nurodė tik 9 proc. žmonių (ES vidurkis – 26 proc.). Kad korupcija yra paplitusi, mano 31 proc. įmonių (ES vidurkis yra 63 proc.). Kad korupcija sukelia problemų užsiimant verslu, remiantis apklausomis, mano 22 proc. įmonių (ES vidurkis yra 37 proc.). 33 proc. žmonių mano, kad pakankama sėkmingo persekiojimo atvejų, kuriais žmonės atgrasomi nuo korupcinių veiksmų (ES vidurkis yra 36 proc.), o 41 proc. įmonių mano, kad asmenims ir įmonėms už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkimą skiriamos tinkamos bausmės (ES vidurkis yra 31 proc.).

Vokietijoje veikia visapusiška institucinė kovos su korupcija sistema. Federalinę institucinę kovos su korupcija sistemą sudaro Federalinė vidaus reikalų, statybos ir tėvynės ministerija, Federalinė teisingumo ir vartotojų apsaugos ministerija, Aukščiausioji audito institucija ir Federalinis kriminalinės policijos biuras. Taip pat sukurtas korupcijos prevencijos kontaktinių asmenų tinklas, kurį EBPO pavadino tarptautinio lygmens gerąja patirtimi . Šie kontaktiniai asmenys teikia gyventojams ir darbuotojams paramą ir konsultacijas su korupcija susijusiais klausimais arba kilus susirūpinimui dėl korupcijos .

Ribojamosios kovos su korupcija politikos įgyvendinimas ir persekiojimas baudžiamosiose bylose yra žemių kompetencija. Oficialioje policijos ataskaitoje dėl korupcijos pranešta, kad 2017 m. policija užregistravo 4 894 korupcijos atvejus . Jų skaičius, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 25 proc. Vis dėlto įtariamųjų skaičius padidėjo 15 proc. Su korupcija susijusi finansinė žala siekė 291 mln. EUR, t. y. padidėjo 137 proc. Kai kurios žemės yra įsteigusios specialias prokuratūras korupcijos nusikalstamoms veikoms tirti, kitos yra sukaupusios konkrečios su korupcija susijusios praktinės patirties, kuria dalijamasi visose prokuratūrose. Dėl kyšininkavimo užsienyje tyrimų pažymėtina, kad šalis buvo įvertinta kaip viena geriausiai įgyvendinančių Konvenciją dėl kovos su papirkinėjimu .

Vokietijoje veikia išsami korupcijos prevencijos reguliavimo sistema. Korupcijos prevencijos sistema įtraukta į kelias federacijos ir žemių lygmens nuostatas. Kovos su korupcija federalinėje vyriausybėje teisinis pagrindas yra Direktyva dėl korupcijos prevencijos federalinėje administracijoje (KPD). Jos įgyvendinimą stebi įvairios įstaigos, pvz., vadovaujantis Federalinės vidaus reikalų ministerijos skyrius ir Federaliniai Audito Rūmai. Federalinė vidaus reikalų ministerija šiuo metu yra numačiusi persvarstyti KPD. Korupcijos prevencijos direktyvą papildo išsamios įgyvendinimo gairės (Elgesio kodeksas, Vadovams ir valdžios institucijoms skirtas vadovas, dėmesys rizikos vertinimui). Be to, ministerijos rengia savo įgyvendinimo direktyvas (vok. Umsetzungsrichtlinie).

Vokietija taiko valstybės tarnautojams ir viešojo sektoriaus darbuotojams skirtas sąžiningumo užtikrinimo ir prevencines priemones. Taisyklės, kuriomis reguliuojami ryšiai su trečiosiomis šalimis, dovanų priėmimas, antraeilis darbas ir pasibaigus tarnybos laikui vykdoma veikla, yra įtrauktos į Kovos su korupcija elgesio kodeksą ir Gaires vadovams ir vadovaujantiems administracijos pareigūnams; juos taip pat papildo baudžiamojo kodekso nuostatos, Įstatymas dėl federalinių valstybės pareigūnų, Įstatymas dėl federalinių valstybės tarnautojų statuso ir Kolektyvinė sutartis dėl viešosios tarnybos (vok. TVöD). Kyšininkavimo nusikalstamos veikos apibrėžtos plačiai ir, pvz., baudžiamoji atsakomybė gali atsirasti vien dėl dovanų priėmimo .

Buvo persvarstytos federalinio parlamento narių interesų konfliktų ir turto deklaracijų taisyklės. Federalinio parlamento narių atlyginamos antraeilės veiklos atskleidimas ir kiti išorės ryšiai reguliuojami Įstatymu dėl federalinio parlamento narių , Federalinio parlamento narių elgesio kodeksu ir Nuostatomis, kuriomis įgyvendinamas Federalinio parlamento narių elgesio kodeksas . Daugumoje žemių reikalaujama atskleisti atlyginamą parlamento narių veiklą (tokia veikla užsiimti nedraudžiama), bet kai kuriose žemėse su šiuo klausimu susijusių teisės aktų dar trūksta . Dėl finansinių interesų ir sutarčių su valstybinėmis institucijomis pažymėtina, kad federalinio parlamento nariams nedraudžiama ir netaikoma apribojimų turėti finansinių interesų arba sudaryti sutarčių su valstybinėmis institucijomis . Federalinio parlamento nariai privalo atskleisti savo turimas akcijas, bet tik jei jos įmonėje viršija 25 proc. balsavimo teisių. 2019 m. buvo padidintas už interesų konfliktų stebėseną ir turto deklaracijas atsakingų federalinio parlamento administracijos darbuotojų skaičius. Kovos su korupcija valstybių grupė (pranc. GRECO) atkreipė dėmesį į būtinybę stiprinti išteklius, kad būtų galima efektyviai tikrinti, kaip įgyvendinamos taisyklės . Atitinkamos su federalinės vyriausybės nariais susijusios nuostatos yra įtrauktos į Įstatymą dėl teisinio federalinės vyriausybės narių statuso . Pagal šį įstatymą federalinės vyriausybės nariai negali eiti antraeilių pareigų ir turi deklaruoti gautas su savo tarnyba susijusias dovanas . Turto ir nuosavybės atskleidimas nereglamentuojamas. Panašiai ir federalinio parlamento nariams netaikomas reikalavimas pranešti apie turimą turtą arba finansinius interesus.

„Sukamųjų durų“ reiškinio reguliavimo politika taikoma federaliniu lygmeniu ir daugumoje žemių. 2015 m. buvo nustatytas teisinis veiklos pertraukos laikotarpis, taikomas kadenciją baigiantiems federaliniams kancleriams, ministrams ir parlamentiniams valstybės sekretoriams. Esami ir buvę federalinės vyriausybės nariai privalo pranešti federalinei vyriausybei apie tai, jei per 18 mėnesių nuo išėjimo iš federalinės vyriausybės ketina dirbti ne viešajame sektoriuje. Parlamentiniai valstybės sekretoriai apie tai turi pranešti atsakingam federalinės vyriausybės nariui . Kai kurios žemės taip pat yra nustačiusios veiklos pertraukos laikotarpius. Apskritai tokios nuostatos taikomos septyniose žemėse, o trijose svarstoma pradėti jas taikyti .

Lobizmas reguliuojamas įvairiomis taisyklėmis dėl ryšių su trečiosiomis šalimis, kurios taikomos federalinio parlamento, federalinių ministerijų nariams ir federalinėje administracijoje dirbantiems valstybės tarnautojams. Kalbant apie federalinio parlamento narių ir lobistų ryšius pažymėtina, kad Vokietija dar nėra sudariusi lobistų registro. Federalinio parlamento pirmininkas tvarko viešą sąrašą, o lobistine veikla federaliniame parlamente arba federalinėje vyriausybėje užsiimančių asociacijų atstovai federalinio parlamento komitetuose gali būti išklausomi tik jei yra užsiregistravę šiame sąraše. Tačiau registracija yra savanoriška, registruotis privaloma tik asociacijų atstovams ir ši prievolė netaikoma įmonėms, savarankiškai dirbantiems lobistams ir kitoms kategorijoms . Dėl federalinėje administracijoje dirbančių valstybės tarnautojų pažymėtina, kad jų ir trečiųjų šalių ryšiams taikomos gairės pateiktos Korupcijos prevencijos strategijoje.

Pranešėjų apsaugos nuostatos ir pranešėjams taikomos pranešimo procedūros įtrauktos į įvairius konkretiems sektoriams skirtus teisės aktus. Pagal dabartines taisykles, pvz., privaloma nustatyti pranešimo kanalus, kuriais galima gauti ir tvarkyti tam tikrą su sveikatos sektoriumi susijusią pranešėjų informaciją . Be to, vadovaudamosi Vokietijos įmonių valdymo kodekso rekomendacijomis, daugelis įmonių ėmė taikyti pranešėjų apsaugos sistemas . Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl nepakankamos pranešėjų apsaugos rizikos, atsižvelgiant į taikomą teisės aktų rinkinį.

III.Žiniasklaidos pliuralizmas

Saviraiškos laisvę, spaudos laisvę ir teisę į informaciją užtikrina Konstitucija (Pagrindinis įstatymas) . Keturiolikos žiniasklaidos institucijų nepriklausomumas yra įtvirtintas nacionaliniu lygmeniu sudarytose žemių tarpusavio sutartyse ir konkrečių žemių transliavimo ir žiniasklaidos įstatymuose . Vokietijos įstatymuose nustatytos skaidrumo taisyklės, pagal kurias reikalaujama atskleisti nuosavybę naujienų žiniasklaidos sektoriuje ir bet kokį politinių partijų dalyvavimą žiniasklaidos subjektuose.

Su turiniu susijęs žiniasklaidos reguliavimas yra žemių kompetencijos klausimas. Privačius radijo ir televizijos transliuotojus reguliuoja keturiolika skirtingų nepriklausomų valstybinių reguliavimo institucijų (vok. Medienanstalten), kurios yra atsakingos už licencijų išdavimą, dažnių skyrimą ir privačių radijo bei televizijos transliuotojų priežiūrą . Jos stebi, kaip laikomasi reklamos taisyklių ir jaunimo apsaugos nuostatų, ir skatina projektus, kuriais ugdomas gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis. Jos taip pat padeda diegti naujas transliavimo technologijas ir užtikrinti privačių transliacijų įvairovę . Keturiolika žiniasklaidos institucijų yra viešosios agentūros; jų nepriklausomumas nuo politinio ir komercinio kišimosi užtikrintas teisine garantija. Jos turi plačius reguliavimo įgaliojimus, o jų sprendimus galima apskųsti administraciniuose teismuose. 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos (angl. „MPM 2020“) ataskaitos duomenimis, Vokietijos žiniasklaidos institucijų nepriklausomumo ir efektyvumo rodikliai rodo labai mažą riziką .

Vokietijos spaudos taryba yra žiniasklaidos leidėjų įsteigta savireguliavimo įstaiga . Efektyviai įgyvendinant Pagrindinį įstatymą, kuriuo užtikrinama spaudos laisvė ir draudžiama cenzūra, užtikrinamas spaudos ir jos savireguliavimo įstaigų nepriklausomumas nuo politinio įsikišimo. Spaudos taryba veikia kaip registruotoji asociacija, kurią sudaro dvi leidybos ir dvi žurnalistų organizacijos: Vokietijos laikraščių leidėjų asociacija (vok. Bundesverband Digitalpublisher und Zeitungsverleger, BDZV), Vokietijos žurnalistų susivienijimas (vok. Deutscher Journalisten-Verband, DJV), Vokietijos žurnalistų sąjunga Vokietijos profesinių sąjungų asociacijoje (vok. Deutsche Journalistinnen- und Journalisten-Union in ver.di, dju in ver.di) ir Vokietijos žurnalų leidėjų asociacija (Verband Deutscher Zeitschriftenverleger, VDZ). Nagrinėdama su spauda susijusius skundus Spaudos taryba stebi, kaip laikomasi Vokietijos spaudos kodekse nustatytų kasdienio žurnalistų darbo etikos taisyklių, ir gali viešai papeikti atitinkamą spaudos subjektą už spaudos kodekso pažeidimą. Spaudos tarybos darbas finansuojamas asociacijų narių įnašais, o skundų nagrinėjimo tarybą finansuoja Vokietijos Federalinė Vyriausybė.

Kalbant apie nuosavybės skaidrumą pažymėtina, kad į Vokietijos teisės aktus įtrauktos konkrečios nuostatos, kuriomis reikalaujama atskleisti nuosavybę žiniasklaidos sektoriuje . Komerciniai transliuotojai privalo pateikti informaciją apie nuosavybę, prašydami išduoti arba norėdami išlaikyti transliavimo licenciją, ir turi pranešti apie planus, turinčius įtakos akcininkų struktūrai. Internetinės žiniasklaidos subjektai turi atskleisti informaciją apie nuosavybę savo svetainėse pateikiamame teisiniame pranešime (vok. Impressum). Spaudai taikomos šios su teisiniu pranešimu susijusios skaidrumo prievolės nustatytos atitinkamuose žemių spaudos įstatymuose. Politinės partijos savo dalyvavimą žiniasklaidos subjektuose turi atskleisti pagal 1967 m. Politinių partijų įstatymą . 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitos duomenimis, žiniasklaidos priemonių savininkų skaidrumo rodiklis rizikos skalėje rodo mažą riziką .

Vokietija taiko veiksmingas priemones, apsaugančias nuo formalios politinių partijų vykdomos žiniasklaidos kontrolės. Žiniasklaidos nepriklausomumo nuo politikos rodiklis rodo mažą riziką . Žemių sutartimi dėl transliavimo ir televizinės žiniasklaidos paprastai draudžiama politinio, ideologinio arba religinio pobūdžio reklama radijuje, televizijoje ir užsakomosiose vaizdo paslaugose . Politinė reklama leidžiama tik rinkimų laikotarpiais, per kuriuos eterio laiko turi būti skiriama visoms rinkimuose dalyvaujančioms partijoms, vadovaujantis lygių galimybių principu . Eterio laikas politinei reklamai yra nemokamas, o papildomo eterio laiko negalima nusipirkti. Internetinės politinės reklamos platinimas (ne užsakomosiose vaizdo paslaugose) šiuo metu nereguliuojamas. Vis dėlto į naująją Žemių sutartį dėl žiniasklaidos bus įtraukta skaidrumo nuostata dėl politinės reklamos. Politikai ir partijos paprastai nepraneša apie tai, kiek išleidžia reklamai internetinėse platformose.

Taikoma žurnalistų apsaugos sistema, bet kyla susirūpinimas dėl dažnėjančių išpuolių prieš žurnalistus. Žurnalistų apsaugos sistemą apibrėžia Pagrindiniu įstatymu užtikrinta spaudos ir transliavimo laisvė . Šią sistemą papildo susiję žemių įstatymai dėl spaudos ir žiniasklaidos. Žurnalistai turi teisę apsaugoti savo informacijos šaltinius ir atsisakyti duoti parodymus baudžiamosiose, civilinėse ir administracinėse bylose. Remiantis teisėtu interesu, teisę susipažinti su informacija užtikrina Konstitucija, o teisę susipažinti su federalinės vyriausybės informacija reguliuoja Informacijos laisvės įstatymas. Panašias sistemas yra įdiegusios trylika žemių. Žurnalistai nuo nusikalstamų veikų saugomi remiantis visiems gyventojams taikomais baudžiamosios teisės aktais. Vokietijoje šiuo metu nėra konkretaus įstatymo, kuris būtų skirtas žurnalistų apsaugai nuo nusikalstamų veikų arba atitinkamų nusikalstamų veikų tyrimui. Policijos kriminalinės statistikos informacijoje išpuoliai prieš žurnalistus atskirai nevertinami, bet atsižvelgiama į nusikalstamas veikas apskritai žiniasklaidos atžvilgiu. Vis dėlto, Vokietijos institucijoms atrodo, kad, atsižvelgiant į esamą statistinę informaciją apie šios problemos mastą, atskiro žurnalistų apsaugos teisės įstatymo ir atskiro išpuolių registro nereikia . Garbės ir orumo įžeidimas Vokietijoje gali būti baudžiamas laisvės atėmimo bausme, nors pažymėtina, kad praktiškai tai nutinka labai retai . 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitos duomenimis, bendrieji pagrindiniai su žurnalisto profesija, standartais ir apsauga susiję apsaugos rodikliai rodo mažą riziką. Vis dėlto atitinkamas su fizine sauga susijęs 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitos rodiklis rodo didelę riziką. Organizacija „Žurnalistai be sienų“ nurodė, kad 2018 m. buvo pranešta apie bent 22, o 2019 m. – apie bent 13 smurtinių išpuolių prieš žurnalistus . 2019 m. ir 2020 m. Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti buvo paskelbti penki Vokietijai skirti perspėjimai dėl išpuolių prieš fizinį žurnalistų saugumą, jų bauginimo, gąsdinimo, priekabiavimo prie jų ir kitų žiniasklaidos laisvę varžančių atvejų .

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Vokietija yra federacinė demokratinė respublika, sudaryta iš šešiolikos federalinių žemių. Valdžią dalijasi federalinė ir žemių vyriausybės. Valdžių padalijimas įtvirtintas Pagrindiniame įstatyme ir žemių konstitucijose. Federaliniu lygmeniu federalinius teisėkūros įgaliojimus turi federalinis parlamentas (Bundestagas) ir žemėms atstovaujanti institucija (Bundesratas) . Pasiūlymus dėl teisės aktų gali teikti vyriausybė, Bundesratas arba Bundestago nariai . Užtikrinti pagrindines teises padeda Vokietijos žmogaus teisių institutas ir Federalinė kovos su diskriminacija agentūra.

Poveikio vertinimas ir konsultavimasis su suinteresuotaisiais subjektais yra nusistovėjusi teisės aktų priėmimo praktika. Vokietijoje nuo 2006 m. veikia nacionalinė geresnio reglamentavimo įstaiga, konsultuojanti federalinę vyriausybę šiais klausimais. Siekdama padidinti teisėkūros proceso skaidrumą federaliniu lygmeniu, 2019 m. lapkričio mėn. federalinė vyriausybė nusprendė internete skelbti visą su federaliniais pasiūlymais dėl teisės aktų susijusią suinteresuotųjų subjektų teikiamą informaciją. Šiuos pokyčius taip pat palankiai įvertino Europos Tarybos Kovos su korupcija valstybių grupė kaip svarbų žingsnį didinant federalinės vyriausybės teisėkūros proceso skaidrumą . Be to, šią informaciją ketinama surinkti į vieną platformą, nes šiuo metu kiekviena federalinė ministerija ją skelbia atitinkamose savo svetainėse .

Pagrindinių ir konstitucinių teisių paisymas užtikrinamas įvairiai. Konstitucinė peržiūra atliekama ir federaliniu, ir žemių lygmenimis. Federaliniu lygmeniu Pagrindiniame įstatyme nustatytos įvairios procedūros, pagal kurias Federalinis Konstitucinis Teismas gali atlikti konstitucinę peržiūrą . Jos apima abstrakčiąją teisminę teisės aktų peržiūrą, konkrečiąją teisminę teisės aktų peržiūrą, federacijos ir žemių ginčus, konstitucinių organų ir pavienių konstitucinių skundų pateikėjų ginčus, kurie išimtiniais atvejais taip pat gali apimti konstitucinę teisės aktų peržiūrą. Federalinis Konstitucinis Teismas taip pat gali nustatyti preliminarius draudimus. Atitikties konstitucijai peržiūra taip pat atliekama žemių lygmeniu. Žemių įstatymų konstitucinę peržiūrą atlieka atitinkami žemių konstituciniai teismai. Apskritai laikoma, kad bendroji taikoma konstitucinės peržiūros tvarka yra efektyvi. Vis dėlto neseniai 2020 m. gegužės 5 d. Federalinio Konstitucinio Teismo sprendimas sukėlė susirūpinimą dėl jo konstitucinės peržiūros taikymo srities Europos Sąjungos teisinės tvarkos atžvilgiu . Suinteresuotieji subjektai taip pat atkreipė dėmesį į konkrečius aspektus, susijusius su taikomais mechanizmais, pagal kuriuos stebima, ar pakankamai įgyvendinami Federalinio Konstitucinio Teismo sprendimai. Kyla susirūpinimas dėl to, kad nėra efektyvaus mechanizmo, kuriuo būtų galima užtikrinti sprendimų įgyvendinimą per nustatytą laikotarpį, kaip buvo matyti iš tolesnių teisėkūros veiksmų stokos įgyvendinant 2014 m. precedentinį sprendimą dėl paveldimo turto mokesčio įstatymo arba iš to, kad kai kurių žemių lygmeniu vykdomoji valdžia neįgyvendino ES teisės srityje priimtų administracinių teismų sprendimų dėl oro kokybės . Kitas aspektas, į kurį atkreiptas dėmesys, yra tas, kad nėra skubios konstitucinės naujų įstatymų peržiūros, jei abejojama jų atitiktimi konstitucijai ir yra priežasčių manyti, kad teisės aktų leidėjas nevisapusiškai įgyvendino ankstesnius Federalinio Konstitucinio Teismo sprendimus. Vienintelė esama taisomoji priemonė šiuo konkrečiu atžvilgiu yra naujas skundas, bet dėl jo skundą teikianti šalis gali susidurti su didelėmis kliūtimis . COVID-19 pandemijos aplinkybėmis į Federalinį Konstitucinį Teismą buvo kreiptasi dėl tam tikrų taikytų kovos su pandemija priemonių . Kai kurioms iš šių priemonių jis nustatė preliminarius draudimus . Be to, į Vokietijos administracinius teismus buvo kreiptasi dėl preliminaraus tam tikrų su COVID-19 pandemija susijusių viešųjų priemonių sušvelninimo arba uždraudimo, kai kuriais atvejais sėkmingai, nors pagrindiniai procesai tebevyksta .