EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.1 
SEK(2011) 1456 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO santrauka 
Pridedama prie dokumento 
Reglamento, kuriuo pagal darn ųjį metodą nustatomos su triukšmu susijusi ų naudojimo 
apribojim ų taikymo S ąjungos oro uostuose taisykl ės ir proced ūros ir panaikinama 
2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB, pasi ūlymas 
POVEIKIO VERTINIMO santrauka 
{KOM(2011) 828 galutinis} 
{SEK(2011) 1455 galutinis}  
 
LT 1   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO santrauka 
Pridedama prie dokumento 
Reglamento, kuriuo pagal darn ųjį metodą nustatomos su triukšmu susijusi ų naudojimo 
apribojim ų taikymo S ąjungos oro uostuose taisykl ės ir proced ūros ir panaikinama 
2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB, pasi ūlymas  
POVEIKIO VERTINIMO santrauka 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1. Atsižvelgiant į ICAO įsipareigojimais1 sukurtą reguliavimo aplink ą ir Europos 
Sąjungos sutarties 5 straipsniu įtvirtintus subsidiaru mo bei proporcingumo 
principus, Direktyva 2002/30/EB2 (toliau – direktyva), priimta pagal Aplinkos 
triukšmo direktyv ą3, yra triukšmo ES oro uostuose valdymo darniojo metodo dalis. 
2. Direktyva siekiama sudaryti s ąlygas nuosekliai taikyti na udojimo apribojimus oro 
uostų lygmeniu siekiant gerokai apriboti arba sumažinti žaling ą triukšmo poveik į 
patiriančių žmonių skaičių. 
3. Tuo tikslu direktyva nustatyt a bendra naudojimo apribojim ų nustatymo ES oro 
uostuose sistema, kuri ą sudaro taisykli ų ir proced ūrų rinkinys. Taip tur ėtų būti 
užtikrinta oro uost ų aplinkos apsauga, suderinama su  vidaus rinkos reikalavimais, 
nes oro uostuose, kuriems b ūdingos panašios triukšmo problemos, b ūtų nustatomi 
panašūs naudojimo apribojimai. 
4. Bendra sistema apima: 
• taisykles, kaip apskritai atlikti triukšmo vertinimo proces ą; į tai turi b ūti atsižvelgiama 
prieš nustatant su triukšmu susijus į naudojimo apribojim ą. Naudojimo apribojimai 
apibrėžiami kaip su triukšmu susij ę veiksmai, kuriais ribojamas arba mažinamas civilini ų 
ikigarsini ų reaktyvini ų lėktuvų patekimas į kurį nors oro uost ą; 
                                                 
1 2001 m. Tarptautin ės civilinės aviacijos organizacijos (toliau – ICAO) asambl ėja patvirtino darn ųjį 
orlaivių triukšmo valdymo metod ą. Pagal ICAO darn ųjį metodą turėtų būti sukurta triukšmo mažinimo 
oro uostuose ekonomišku b ūdu politikos sistema, pagal kuri ą naudojimo apribojimai b ūtų taikomi ne 
kaip pirmiausiai pasirenkama priemon ė, o tik apsvars čius visą galimų priemoni ų rinkinį: triukšmo 
mažinimą šaltinyje, žem ėtvarkos planavim ą ir valdym ą, su skrydži ų valdymu susijusias triukšmo 
mažinimo proced ūras ir naudojimo apribojimus. . 
2 2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB d ėl taisyklių ir tvarkos, 
reglamentuojan čios triukšming ų operacij ų apribojim ų įvedimą Bendrijos oro uostuose, nustatymo 
(Tekstas svarbus EEE). OL L 85, 2002 3 28, p. 40–46. 
3 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tatybos direktyva 2002/49/EB d ėl aplinkos triukšmo 
įvertinimo ir valdymo. Taikinimo komitete Komisijos pateikta deklaracija d ėl Direktyvos d ėl aplinkos 
triukšmo įvertinimo ir valdymo.  
 
LT 2   LT • konkrečios naudojimo apribojim ų, kuriais siekiama neleisti  naudoti ribinio triukšmingumo 
orlaivių (RTO), t. y. triukšmingiausi ų parko orlaivi ų, taikymo taisykl ės. Direktyvoje RTO 
apibrėžiami kaip l ėktuvai, atitinkantys 3 skyriuje nustaty tas sertifikavimo ribas ne didesniu 
negu 5 decibel ų suvestiniu skirtumu; 
• procedūra4, kurios turi laikytis atitinkamos institucijos nustatydamos nauj ą naudojimo 
apribojim ą. 
5. Atsižvelgdama į konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatus, Komisija 
padarė išvadą, kad dėl pirmiau išd ėstytų ES veiksmams b ūdingų apribojim ų, 
direktyvoje nustatytos taisykl ės ir proced ūros, kurių šiuo metu tur ėtų laikytis ES oro 
uostai nustatydami naudojimo apribojimus, n ėra nuosekliai taikomos ir j ų poveikis 
yra ribotas. Tai ypa č jaučiama dviejuose lygmenyse: 
• pirma, konkre čios naudojimo apribojimo taisykl ės, kuriomis siekiama neleisti naudoti 
ribinio triukšmingumo orlaivi ų (RTO), t. y. triukšmingiausi ų parko orlaivi ų, nebėra 
veiksmingos. Iš ties ų, ilgainiui RTO skai čius tapo s ąlyginai mažas, nes d ėl technologij ų 
raidos jie savaime kei čiami naujesniais. RTO apibr ėžtis paseno, o susij ęs jų laipsniško 
naudojimo uždraudimo terminas – nebetinkamas; 
• antra, suinteresuotosios šalys praneš ė, kad, esant dabartinei teisin ei sistemai, oro uostuose, 
kuriuose triukšmo problemos yra iš esm ės panašios, naudojimo apribojimai taikomi 
skirtingai. Tokia pad ėtis susiklost ė dėl to, kad dabartin ės taisyklės, susijusios su triukšmo 
vertinimo procesu apskritai, yra neaiškios ir nepakankamai tikslios. Be to, dabartin ės 
naudojimo apribojim ų taikymo proced ūros laikomos nepakankamomis. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
6. Direktyva prisidedama prie tinkamo Europos  oro transporto sistemos veikimo. Tai 
atitinka Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (toliau – SESV) 90 ir 91 straipsni ų 
tikslus. 
7. Remiantis SESV 4 straipsniu, ES veiksmai d ėl naudojimo apribojim ų, susijusių su 
triukšmu, kuri ų ji imasi vykdydama bendr ą oro transporto politik ą, turi būti pagrįsti. 
Šiuo atveju b ūtina laikytis Europos S ąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje nustatyto 
subsidiarumo principo. Tai reiškia, kad turi b ūti įvertinti du aspektai. 
8. Pirma, turi b ūti įvertinta, ar si ūlomų veiksmų tikslų valstybės narės negali deramai 
pasiekti remdamosi nacionalin ėmis konstitucin ėmis sistemomis (b ūtinumo 
įvertinimas). Šiuo atveju svarbiausia pagr indimo dalis yra porei kis užtikrinti, kad 
tarptautines taisykles ir proced ūras valstyb ės narės įgyvendint ų vienodai ir 
veiksmingai, kad ir ES, ir ne ES subjektams b ūtų sudarytos vienodos veiklos s ąlygos. 
9. Antras svarstytinas aspektas – ar tikslus b ūtų galima geriau pasiekti ES veiksmais ir 
kaip tai padaryti (europin ės pridėtinės vertės įvertinimas). Šioje iniciatyvoje ES 
veiksmų papildoma nauda tur ėtų būti įgyvendinimo taisykl ės, kuriose b ūtų 
atsižvelgiama į padėtį skirtinguose oro uostuose ir ka rtu užtikrinama, kad ten, kur d ėl 
                                                 
4 Proced ūra apima konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, išankstin į Komisijos ir kit ų valstybių 
narių informavim ą ir teisę pateikti apeliacin į skundą. 
 
LT 3   LT triukšmo reikia imtis veiksm ų, naudojimo apribojimai b ūtų taikomi ekonomiškai ir 
kad būtų tinkamai subalansuot i bei prie vietos s ąlygų pritaikyti įvairūs transporto ir 
aplinkos politikos tikslai. Bet koks veiksmas pavien ės valstyb ės narės lygmeniu 
galėtų pakenkti vidaus rinkos veikimui. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
10. Pirmiau aprašytoje konkre čioje reguliavimo sistemoje pa grindinis politikos tikslas, 
kurio siekiama šia iniciatyva, – suderinti ir dar labiau sutvirtinti bendras taisykles ir 
procedūras, susijusias su naudojimo apribojim ų dėl triukšmo taikymu ES oro 
uostuose kaip viena iš triukšmo valdymo proceso dali ų. 
11. Todėl pakeista bendra sistema paskatint ų imtis ekonomiškiausi ų triukšmo mažinimo 
sprendimų, kad b ūtų pasiekti ES, nacionalin ėmis taisykl ėmis ir vietin ėmis 
taisyklėmis nustatyti triukšmo kokyb ės tikslai. Be to, ji pad ėtų siekti bendrojo 
triukšmo mažinimo politikos tikslo – triukšmo vengti, užkirsti jam keli ą arba 
prioritetine tvarka mažinti žaling ą aplinkos triukšmo poveik į, įskaitant dirginim ą5. 
12. Atsižvelgiant į nustatytas esmines pr iežastis, bendrasis si ūlomos iniciatyvos tikslas 
gali būti suskaidytas į konkretesnius uždavinius : 
(1) taisykles d ėl RTO padaryti veiksmingesn es, persvarstant RTO apibr ėžtį ir 
susijusią laipsniško naudojimo uždraudimo nuostat ą6; 
(2) užtikrinti, kad oro uostuose, kuriuose egzistuoja iš esm ės panašios triukšmo 
problemos, naudojimo apribojimai b ūtų svarstomi suderintu b ūdu: 
• aiškiau išd ėstant, kaip atlikti triukšmo vertinimo proces ą; 
• sustiprinant proced ūrų, kurios atliekamos norint taikyti naudojimo 
apribojim ą, sistemą. 
13. Siekiant įvertinti bendr ųjų politikos tiksl ų ir konkre čių uždavini ų įgyvendinimo 
pažangą siūlomi tokie politikos veiklos tikslai : 
• naujų komendanto valandos taikymo atvej ų ir visų naudojimo apribojim ų 
santykis iki 2020 m. tur ėtų būti panašus į kitose pagrindin ėse didelės 
ekonomin ės galios šalyse pasiekt ą lygį, o kartu turi b ūti sumažintas arba 
bent nedid ėti piliečių patiriamo triukšmo lygis; 
• Visuose naujuose naudojimo apribojimuose tur ėtų būti numatytos priemon ės dėl 
RTO, kuriomis b ūtų siekiama kuo labiau sumažinti triukšm ą. 
                                                 
5 Žr. Aplinkos triukšmo direktyvos (2002/49/EB) 1 straipsn į. 
6 Tod ėl reikėtų pakeisti 2 straipsnio d dal į ir 6 straipsn į „Operacij ų apribojim ų, kuriais siekiama pašalinti 
ribinio triukšmingumo orlaivius, nustatymo taisykl ės“.  
 
LT 4   LT 4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
14. Politikos galimybi ų pasirinkimas grindžiamas abiej ų problem ų sąveika. Kiekvien ą 
politikos galimyb ę sudaro du pagrindini ai komponentai, kuri ų kiekvienas skirtas 
vienai iš problem ų spręsti. Be to, pagal kiekvien ą politikos galimyb ę numatyta 
išlaikyti bent tas pa čias triukšmo s ąlygas kokios b ūtų pagal scenarij ų kai veiksm ų 
nesiimama (1 politikos galimyb ę). Politikos galimyb ės skiriasi intervencijos 
intensyvumu, kuris, priklausomai nuo galimyb ės, yra didesnis pirmos ir mažesnis 
antros problemos atžvilgiu. Jei bus imtasi spr ęsti su RTO susijusias problemas (1 
problema), ne ribinio triukšmingumo orla iviams (mažiau triukšmingiems) bus 
taikoma mažiau naudojimo apribojim ų ir (arba) taikomi kryptingesni apribojimai. 
Todėl pastariesiems orlaiviams su teisingu darniojo metodo įgyvendinimu susijusios 
problemos (2 problema) yra mažiau svarbios. 
1 lentelė. Problemos išd ėstymas, varomosios j ėgos ir tikslai 
Politikos galimyb ės Konkretūs uždaviniai  
PG2 PG3 PG4 
Konkrečias su RTO susijusias 
taisykles padaryti veiksmingas:   
persvarstant pasenusi ą RTO 
apibrėžtį Pakeisti RTO apibr ėžtį, 
kad ji apimt ų orlaivius, 
neatitinkan čius 3 
skyriaus -12 EPNdB 
standarto  Pakeisti RTO 
apibrėžtį, kad ji apimt ų 
orlaivius, 
neatitinkan čius 3 
skyriaus -10 EPNdB 
standarto  Pakeisti RTO 
apibrėžtį, kad ji 
apimtų orlaivius, 
neatitinkan čius 3 
skyriaus -8 EPNdB 
standarto  
nustatant tinkam ą susijusį 
naudojimo laipsniško uždraudimo 
laikotarpį visiškas naudojimo 
uždraudimas per 4 
metus visiškas naudojimo 
uždraudimas per 2 
metus visiškas naudojimo 
uždraudimas per 2 
metus 
Užtikrinti, kad panaš ūs 
naudojimo apribojimai oro 
uostuose, kuriuose egzistuoja iš 
esmės panašios triukšmo 
problemos, b ūtų svarstomi 
suderintu b ūdu:  
sustiprinant proced ūrų, kurios 
atliekamos norint taikyti 
naudojimo apribojim ą, sistemą Sukurti ES lygmens 
pagalbinę grupę, kuri 
padėtų įgyvendinti 
darnųjį metodą  Sukurti ES lygmens 
pagalbinę grupę, kuri 
padėtų įgyvendinti 
darnųjį metodą  Sukurti ES lygmens 
pagalbinę grupę, kuri 
padėtų įgyvendinti 
darnųjį metodą  
aiškiau išd ėstant, kaip atlikti 
triukšmo vertinimo proces ą Papildomos taisykl ės dėl 
konsultacij ų su 
suinteresuotosiomis 
šalimis masto  Papildomos taisykl ės 
dėl konsultacij ų su 
suinteresuotosiomis 
šalimis masto  Papildomos taisykl ės 
dėl konsultacij ų su 
suinteresuotosiomis 
šalimis masto  
 Daugiau teisinio 
aiškumo d ėl pažeidim ų 
nagrinėjimo proced ūrų 
 Komisija turi teis ę 
tikrinti ir sustabdyti 
sprendimą, kol iš 
naujo įvertinus bus 
nustatyta, kad 
sprendimas tinkamas  Komisijos tikrinimas ir 
išankstinis 
patvirtinimas 
privaloma tvarka  
 
LT 5   LT 15. Europos teis ės aktas, kuriuo šiuo metu reglamentuojamas oro uost ų triukšmas, yra 
direktyva. Toks teis ės akto rūšies pasirinkimas iš dalies nul ėmė tokią naudojimo 
apribojim ų taikymo Europoje įvairovę. 
16. Siekiant spr ęsti pirmiau nurodytas problemas, pagal 3 ir 4 politikos galimybes 
siūloma suteikti Komisijai tikrinimo teis ę. Ši teisė grindžiama tuo, kad ne įrodžius, 
jog naudojimo apribojimas yra ekonomiška priemon ė lyginant j ą su kitomis triukšmo 
valdymo priemon ėmis, Komisija tur ėtų užtikrinti, kad tokios priemon ės taikymas 
būtų sustabdytas, kol nebus tinkamai at liktas vertinimo procesas. Reik ėtų nustatyti 
skaidrius visos ES mastu taikytinus ir vi enodai interpretuoti nus kriterijus, pagal 
kuriuos sustabdomas naudojimo apribojimo taikymas. 
17. Pagal visas politikos galimybes numatyta atnaujinti RTO apibr ėžtį. Ta apibr ėžtis 
turėtų būti vienodai taikoma visose valstyb ėse narėse, nes tai bus techninis 
standartas, d ėl kurio tos pa čios valstyb ės narės susitarė ICAO. M ąstant apie tai, kad 
ateityje gali reik ėti šią apibrėžtį peržiūrėti atsižvelgiant į mokslo pažang ą ir 
savarankišk ą orlaivių parko atnaujinim ą, pagal visas politikos galimybes numatyta, 
kad RTO apibr ėžtis bus atnaujinama atitinkamo komiteto priimamu deleguotuoju 
aktu. 
18. Atsižvelgiant į pirmiau išd ėstytus argumentus, reglamentas turb ūt būtų tinkamesn ė 
priemonė politikos pakeitimus įtvirtinti teis ės aktuose. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
19. Išanalizavus politikos galimybi ų poveikį matyti, kad trys politikos galimyb ės 
padarytų aiškų ekonomin į bei socialin į poveikį ir poveik į aplinkai. 
 
LT 6   LT – Vertinant ekonominiu as pektu, tinkamiausia atro do 2 politikos galimyb ė, nes jos 
įgyvendinimo administracin ės išlaidos yra mažiausios. Ta čiau pasirinkus ši ą 
galimybę gali iškilti keblum ų santykiuose su tre čiosiomis šalimis. 3 politikos 
galimybė šio neigiamo poveikio tarptautiniams santykiams neturi, ta čiau jos našta 
ES biudžetui didesn ė. Jos poveikis administracinei na štai beveik toks pat kaip 1 
politikos galimyb ės. 
– Socialiniu aspektu 2, 3 ir 4 politikos galimybi ų poveikis panašus. Vienintelis 
didesnis j ų skirtumas – su skrydžiais susijusi ų priemoni ų, darančių poveikį 
orlaivio saugumui, tikrinimo mastas. Šiuo atžvilgiu 2 ir 3 politikos galimyb ės 
laikytinos iš esm ės lygiavert ėmis. 
– Poveikio aplinkai aspektu galima ai škiai išskirti 4 politikos galimyb ę kaip galin čią 
turėti palyginti didel į neigiam ą poveikį aplinkai, nes su triukšmu susijusios 
eksploatacin ės priemon ės būtų taikomos kovos su klimato kaita veiksm ų sąskaita. 
2 ir 3 politikos galimybi ų poveikis aplinkai iš esm ės panašus. 
2 lentelė. Politikos galimybi ų poveikio, lyginant jas su 1 politikos galimyb ės poveikiu, apibendrinamoji 
lentelė 
 2 politikos 
galimybė 3 politikos 
galimybė 4 politikos 
galimybė 
Poveikis darniojo metodo įgyvendinimui  vidutinis  vidutinis  didelis  
Ekonominis poveikis     
Poveikis: 
efektyviam Europos aviacijos tinklo veikimui 
mažas   
mažas   
mažas  
oro uostams vidutinis  vidutinis  mažas  
orlaivių naudotojams mažas  mažas  vidutinis  
sklandmen ų ir variklių gamintojams vidutinis  vidutinis  neutralus  
administracin ės išlaidos iki 
1 800 000 EUR 
per metus  iki 
3 000 000 EUR 
per metus  iki 
4 200 000 EUR 
per metus  
ES biudžetuimažas  vidutinis  didelis  
Tarptautiniams santykiams didelis  mažas  vidutinis  
Socialinis poveikis     
Poveikis valdymui ir dalyvavimui  didelis  didelis  didelis  
Poveikis užimtumo lygiui ir s ąlygoms  mažas  mažas  mažas  
Poveikis saugai  mažas  vidutinis  vidutinis  
Poveikis aplinkai     
Poveikis triukšmui  neutralus  neutralus  neutralus  
Poveikis kovai su klimato kaita  vidutinis  vidutinis  neutralus  
 
 
LT 7   LT Paaiškinimai. 
Neigiamas poveikis pažym ėtas paryškintu pasviruoju tekstu tamsiai oranžiniame fone. 
DIDELIS reiškia didel ę reikšmingo poveikio tikimyb ę. VIDUTINIS ir MAŽAS reiškia,  kad reikšmingo poveikio 
tikimybė mažesnė. Poveikio mastas bet kuriuo atveju priklausys nuo vietos ir nacionalini ų valdžios institucij ų 
pasirinktų priemoni ų ir nuo orlaivi ų naudotojų. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
6.1. Derėjimas 
20. Kaip parodyta pirmiau, 3 politikos galimyb ė yra nuosekliausia; joje kruopš čiai 
suderinti veiksmai, kuriais numatoma pasiekti konkre čius politikos tikslus. Ši 
politikos galimyb ė neigiamo poveikio netur ėtų turėti, todėl ji galėtų būti įgyvendinta 
su mažiausiais ekonominiais, socialinia is ir aplinkosaugi niais nuostoliais. 
6.2. Veiksmingumas  
21. 3 lentelėje trumpai apžvelgiama, kaip veiksmingai atskiromis politikos galimyb ėmis 
galima pasiekti 3 skirsnyje apibr ėžtus konkre čius politikos tikslus. Matyti, kad 
veiksmingumo atžvilgiu n ė viena politikos galimyb ė nėra pranašesn ė. Vis dėlto 
atrodo, kad 3 politikos galimyb ė yra labiausiai subalansuota, nes joje numatyti 
veiksmai geriausiai tinka nustatytiems tikslams pasiekti. 
22. Tikslo, susijusio su taisykl ėmis dėl RTO, įgyvendinimo efektyvumas priklauso nuo 
politikos galimyb ės užmojo, susijusio su orlaivio  triukšmingumu. Šiuo atžvilgiu 
tikimasi, kad daugiausiai b ūtų pasiekta 2 politikos galimybe, nes joje numatyta 
griežčiausia nauja RTO apibr ėžtis – pagal j ą RTO apims tuos orlaivius, kuri ų 
triukšmingumo lygis neatitinka 3 skyriaus -12 EPNdB standarto, t. y. tokius, kurie 
artimi 4 skyriaus standartui. Atitinkamai 4 politikos galimybe šiuo atžvilgiu b ūtų 
pasiekta mažiausiai, nes jos užmojis d ėl orlaivių triukšmingumo lygio yra pats 
žemiausias. Šiuo atžvilgiu 2 politikos galimyb ė yra pranašesn ė už 3. 
23. Tikslo, susijusio nuosekliu naudojimo apribojim ų taikymu ES oro uostuose, 
įgyvendinimo veiksmingumas prik lauso nuo to, kokio lygio kontrol ė bus vykdoma 
pagal atitinkamas politikos galimybes. Šiuo atžvilgiu perspektyviausia yra 4 politikos galimybė. Taip yra tod ėl, kad pagal ši ą galimyb ę daug d ėmesio skiriama 
procedūrinei sistemai ir vis ų pirma numatomas svarbus vaidmuo Komisijai, kuri 
turėtų kontroliuoti vertinimo proceso kokyb ę. Iš tiesų Komisija bus atsakinga už tai, 
kad bet koks ES oro uostuose planuojamas naudojimo apribojimas, prieš pradedant j į 
taikyti, būtų privaloma tvarka tikrinamas ir patv irtinamas. Palyginti su 4 politikos 
galimybe, 3 politikos galimyb ė yra mažiau veiksminga, nes pastarosios atveju 
kokybės kontrolė nebūtų sisteminga. Ta čiau Komisija gal ėtų sutelkti savo kokyb ės 
kontrolę į pačius problemiškiausius naudojimo apribojimus. Numatoma, kad 2 
politikos galimyb ė būtų mažiausiai veiksminga, nes vertinimo proceso kokyb ės 
tikrinimas b ūtų atliekamas 
ex post  – taikant pažeidim ų nagrinėjimo proced ūrą. 
 
LT 8   LT 3 lentelė. Numatom ų politikos galimybi ų veiksmingumas konkre čių politikos tiksl ų įgyvendinimo atžvilgiu 
Konkretūs politikos tikslai  1 politikos 
galimybė 2 politikos 
galimybė 3 politikos 
galimybė 4 politikos 
galimybė 
Konkrečias su RTO susijusias taisykles padaryti 
veiksmingas: 
persvarstant pasenusi ą RTO apibr ėžtį 
nustatant tinkam ą susijusį naudojimo laipsniško 
uždraudimo laikotarp į  neutralus  didelis  vidutinis  mažas  
Užtikrinti, kad panaš ūs naudojimo apribojimai oro 
uostuose, kuriuose egzistuoja iš esm ės panašios 
triukšmo problemos, b ūtų svarstomi suderintu b ūdu: 
aiškiau išd ėstant, kaip atlikti triukšmo vertinimo 
procesą  
sustiprinant proced ūrų, kurios atliekamos norint 
taikyti naudojimo apribojim ą, sistemą. neutralus  mažas  vidutinis – 
didelis  didelis  
6.3. Našumas 
24. Kadangi si ūloma iniciatyva yra proced ūrinio pob ūdžio, bendras numatyt ų politikos 
galimybių išlaidas sudaro administracin ės išlaidos ir ES biudžeto išlaidos. 
25. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus skai čiavimus, atrodo, kad našiausia b ūtų 2 politikos 
galimybė, nes pasirinkus j ą įgyvendinti administracin ės išlaidos padid ėtų mažiausiai. 
Tačiau į išlaidų vertinim ą neįskaičiuotos galimos tarptautinio gin čo išlaidos. Toks 
ginčas gali kilti itin globaliz uotoje aviacijos rinkoje ir gali neigiamai paveikti ES 
orlaivių naudotojus. 
6.4. Išvada 
26. Atsižvelgiant į visa tai, kas išd ėstyta pirmiau, pirmenyb ė teikiama 3 politikos 
galimybei. Atrodo, kad 3 politikos galimyb ė, ypač nuoseklumo atžvilgiu, yra 
tinkamiausia 3 skirsnyje nurodyt ų tikslų įgyvendinimo priemon ė. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
27. Praėjus penkeriems metams po šio reglamento pri ėmimo, Komisija tinkamai įvertins 
ir peržiūrės šį reglament ą. Komisija neapsiribos taikant tikrinimo ir apeliacijos 
procedūras sukaupta informacija ir nuolat steb ės tam tikrus pagrindinius rodiklius, 
kurie bus atnaujinami siekiant įvertinti reglamento veiksmingum ą. 
 
LT 9   LT 4 lentelė. Stebėsenos rodikliai 
Pagrindiniai rodikliai  Apibrėžtys Reikšmingumas  
Orlaivių triukšmingumo ir triukšmo valdymo politikos kokyb ės stebėsena 
Triukšmo sertifikavimas  Šis rodiklis rodo nauj ų orlaivių 
triukšmingum ą. Šis rodiklis rodo pažang ą naujų 
orlaivių triukšmingumo srityje.  
RTO pakilim ų ir nut ūpimų 
skaičius Šis rodiklis rodo, kiek skrydži ų 
atliekama ribinio triukšmingumo 
orlaiviais ECAC regione (gali b ūti 
skirstoma pagal oro uostus ir oro 
vežėjus).  Šis rodiklis rodo RTO naudojimo 
tendencijas.  
Naudojimo apribojim ų ir triukšmo 
mažinimo priemoni ų apžvalga  Šis naujas rodiklis atspind ėtų 
suvestinę triukšmo mažinimo 
veiksmų planų ir veiklos rodikli ų 
planų informacij ą apie triukšmo 
mažinimo priemoni ų kokybę. Šis rodiklis rodyt ų triukšmo 
vertinimo proceso kokyb ę.