(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos, kurias buvo galima matyti jau 2021 m., itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Lenkijai siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) suteikiama išskirtinė parama;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(23)Lenkijos švietimo ir mokymo sistemoje išlieka problemų, susijusių su kokybe ir įtraukumu. Šias problemas dar labiau paaštrino pandemija, kurios metu ilgus laikotarpius buvo mokomasi nuotoliniu būdu. Mokytojams, mokiniams ir plačiajai visuomenei trūksta skaitmeninių įgūdžių. Be to, tebėra nepakankamos mokyklų ir vaikų turinčių namų ūkių galimybės naudotis IRT įranga ir ryšiu. Nepakankama mokytojų formaliojo švietimo kokybė. Be to, gana maži, palyginti su EBPO šalimis, mokytojų atlyginimai. Tai daro poveikį šios profesijos finansiniam patrauklumui, kuris, kaip ir nepakankamos profesinio tobulėjimo galimybės, prisideda prie didelio darbuotojų trūkumo. Didelis iš Ukrainos perkeltų asmenų srautas reikalauja didelių pastangų, kad būtų imtasi tinkamų švietimo ir mokymo srities priemonių. Kaip rodo sunkumai, su kuriais susiduria darbdaviai, norėdami užpildyti laisvas darbo vietas, darbo jėgos trūkumą lemia didelė gebėjimų ir darbo rinkos poreikių neatitiktis;

(22)nedarbo lygis Lenkijoje pasiekė žemiausią visų laikų lygį, tačiau kai kurių grupių dalyvavimas darbo rinkoje tebėra ribotas. Jaunesnių nei trejų metų vaikų, kuriems teikiamos oficialios vaikų priežiūros paslaugos, skaičius išlieka vienas mažiausių ES, o dėl ribotų galimybių pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigų paslaugomis užkertamas kelias moterims patekti į darbo rinką. Be to, dėl nepakankamai remiamos ilgalaikės priežiūros ir mažesnio pensinio amžiaus rinka netenka darbo jėgos. Darbo rinkos skirtumai taip pat egzistuoja neįgaliųjų, vyresnio amžiaus žmonių ir žemos kvalifikacijos asmenų atveju – jų užimtumo lygis yra žemesnis už atitinkamus ES vidurkius. Nors pastaraisiais metais netipinių darbo sutarčių skaičius nuolat mažėjo, įdarbinimas pagal laikinas sutartis ir savarankiškas darbas mokant mažas socialines įmokas ir toliau daro poveikį jauniems ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, todėl didėja jų būsimų pensijų nepakankamumo rizika;

(17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +1,7 % BVP. Numatoma, kad Lenkija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto, palyginti su 2022 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,9 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,2 % BVP);

(16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Lenkijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-3,4 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Lenkija planuoja remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl Lenkija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 2,7 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo poveikį (1,0 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,6 % BVP); prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti (0,1 % BVP) nauja mažų vaikų priežiūros pašalpa (šeimos priežiūros kapitalas). Kalbant apie pajamas, prognozuojama, kad gyventojų pajamų mokesčio sumažinimas pagal Lenkijos susitarimą dėl mokesčių (0,7 % BVP) ir įmonių pelno mokesčio sumažinimas (0,1 % BVP) taip pat prisidės prie skatinamosios fiskalinės politikos. Prognozuojama, kad didesnis vartotojų kainų padidėjimas, palyginti su BVP defliatoriumi, turės įtakos 2022 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų skatinamajam poveikiui, nes padidins valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų vartojimo išlaidas;

(10)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Lenkijos ataskaitą. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(25)didelė dalis socialinių išlaidų skiriama neatsižvelgiant į skirtingą pajamų lygį, todėl esama galimybių didinti jų tikslingumą. Kai kurios socialinės išlaidos (pavyzdžiui, kasmet pensininkams mokama papildoma vienkartinė išmoka) nėra tikslinės ir grindžiamos materialine padėtimi. Be to, socialinės išmokos asmenims, dirbantiems pagal civilinės teisės sutartis, yra ribotos ir tai didina šios grupės pažeidžiamumą. Nors gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis toliau mažėjo nuo 21 % 2016 m. iki 17 % 2020 m., problemų lieka. Visų pirma didesnę skurdo riziką patirs kai kurie vyresnio amžiaus žmonės, visų pirma moterys, kurių trumpesnis stažas lemia mažesnes būsimas pensijų išmokas. Tikslingesnis išmokų paskirstymas, pavyzdžiui, dažniau taikant materialinę padėtį grindžiamą metodą, padėtų veiksmingiau naudoti viešuosius išteklius kovoti su skurdu ir remti tuos, kuriems pagalbos reikia labiausiai;

(26)kad užtikrintų ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, Lenkija vis labiau pasikliaus mokslu ir inovacijomis. Tačiau, nepaisant tam tikros pažangos, Lenkija atsilieka inovacijų diegimo srityje. Bendros išlaidos MTP yra nedidelės – 1,39 % BVP. Bendrijos inovacijų tyrimo duomenimis, verslo MTP išlaidos 2020 m. išlieka gerokai mažesnės už ES vidurkį (0,87 %), o novatoriškų įmonių dalis tebėra nedidelė. 2021 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje Lenkija užima ketvirtą vietą nuo galo ir yra priskirta paskutinei augančių novatorių kategorijai. Didėjantis dabartinių paramos moksliniams tyrimams priemonių susiskaidymas kenkia mokslo ir įmonių bendradarbiavimui, o tai yra pagrindinė kliūtis inovacijoms stiprinti. Be to, prasti vadovavimo įgūdžiai ir menkas technologijų diegimas įmonėse lemia didelį MVĮ ir didelių įmonių našumo skirtumų, o tai riboja inovacijas ir našumo augimą;

(27)Lenkija atsilieka skaitmeninimo srityje. Visų pirma žemas skaitmeninių įgūdžių lygis trukdo įmonėms investuoti į pažangius skaitmeninius sprendimus ir kilti vertės grandinėje, o tai taip pat prisideda prie darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo. Skaitmeninės infrastruktūros srityje, nors fiksuotasis plačiajuostis ryšys plačiau diegiamas, išlieka didelių su 5G plėtra susijusių iššūkių. Visų pirma tik 34 % namų ūkių 2021 m. turėjo galimybę naudotis 5G technologija, t. y. mažiau nei 65 % ES vidurkis, o 5G parengties lygis nepasistūmėjo į priekį, nes dar nepaskirtas suderintas radijo spektras 5G diegimui. Galiausiai platesnis skaitmeninių technologijų naudojimas viešojo administravimo srityje galėtų pagerinti valstybės paslaugų teikimą ir padėti sumažinti nereikalingą reguliavimo ir administracinę naštą;

(28)stabili ir nuspėjama verslo aplinka ir palanki investicijų aplinka yra svarbi tiek ekonomikos atsigavimui po pandemijos, tiek užtikrinti tvarų ekonomikos augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu esminiai elementai yra teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė. Kaip matyti iš kelių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, Lenkijoje pablogėjo su teisine valstybe susijusi padėtis ir didelį susirūpinimą tebekelia teismų nepriklausomumo klausimas. Be to, 2021 m. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Lenkiją dėl kai kurių Lenkijos Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais visų pirma buvo ginčijama ES teisės viršenybė, keliant pavojų Lenkijos ir Sąjungos teisinės tvarkos veikimui;

(29)tvirta ir stabili reglamentavimo aplinka yra tvaraus ekonomikos augimo ir privačiųjų investicijų pagrindas. Tačiau investavimo aplinkai ir toliau trukdo nenuspėjama ir apsunkinanti reglamentavimo aplinka. Dažni pagrindinių teisės aktų keitimai didina įmonių netikrumą ir reikalavimų laikymosi išlaidas, daugiausia dėl to, kad teisėkūros procese nepakankamai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Privačiojo sektoriaus investicijos, išreikštos BVP procentine dalimi, nuo 2016 m. mažėjo ir 2020 m. buvo nedidelės – 18,5 %, t. y. gerokai mažesnės už visos ES ir kitų regionų vidurkį. Tai gali dar labiau apriboti našumo augimą ir pakenkti Lenkijos gebėjimui ilguoju laikotarpiu palaikyti ekonomikos augimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad didėjančios vienetui tenkančios darbo sąnaudos daro neigiamą poveikį sąnaudų konkurencingumui;

(30)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(31)Lenkijos energijos rūšių derinys tebėra labai priklausomas nuo iškastinio kuro – 2020 m. iškastinis kuras sudarė 86 % jos suvartojamos energijos, o vien anglys sudarė 40 % šio kuro. Gamtinės dujos sudaro 17 % energijos rūšių derinio, o nafta – 28,9 % ir jos dalis pastaraisiais metais didėjo. Lenkijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tempas yra lėtas. Iki 2020 m. bendras išmetamų ŠESD kiekis Lenkijos ekonomikoje sumažėjo tik 8 %, palyginti su 2005 m..Šalies taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra 54 % didesnis už ES vidurkį. Siekiant paspartinti išmetamo ŠESD kiekio mažinimą visoje ekonomikoje, būtina persvarstyti platesnio užmojo energetikos politiką ir imtis tikslinių veiksmų sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS. Lenkija pagamina apie 80 % joje sunaudojamų anglių, tačiau jos priklausomybė nuo Rusijos (apskaičiuota kaip importo iš Rusijos dalis, palyginti su visu anglių importu) padidėjo ir 2020 m. pasiekė 74 %, palyginti su 54 % ES vidurkiu. Kalbant apie naftą, beveik visą reikalingą naftą Lenkija gauna iš užsienio tiekėjų, o importas iš Rusijos sudaro 72 % viso užsienio tiekimo, palyginti su 26 % ES vidurkiu. Lenkijos priklausomybė nuo Rusijos nuo gamtinių dujų siekia 55 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu. Tikimasi, kad Lenkijoje ir kaimyninėse šalyse vykdomi ir planuojami infrastruktūros projektai (įskaitant nuo 2022 m. gegužės 1 d. veikiančią GIPL jungiamąją liniją su Lietuva) kartu su atitinkamomis tiekimo sutartimis iš esmės pakeis Lenkijos priklausomybę nuo Rusijos dujų. Rekomenduojama, kad su dujomis susijusios naujos investicijos į infrastruktūrą ir tinklą, kai įmanoma, būtų parengtos atsižvelgiant į ateities iššūkius, kad būtų išvengta anglies dioksido susaistymo ir neišnaudojamo turto, taip pat siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Lenkijos ilgalaikė dujų tiekimo sutartis su Rusijos bendrove „Gazprom“ baigia galioti 2022 m. pabaigoje ir Lenkija neketina jos atnaujinti. Tiesioginį „Gazprom“ dujų tiekimo sustabdymo nuo 2022 m. balandžio mėn. poveikį Lenkijos energetiniam saugumui labai švelnina galimybės naudotis alternatyviais tiekimo šaltiniais ES ir už jos ribų. Tačiau dėl sustabdymo reikia paspartinti vykdomus ir planuojamus tiekimo įvairinimo projektus, taip pat geriau koordinuoti tolesnius veiksmus ES;

(32)siekiant sumažinti Lenkijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, labai svarbu sparčiau diegti naujus atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumus. Dabartiniai pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus parengti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai nėra pakankamai plataus užmojo. Tačiau esama svarbių reguliavimo, procedūrinių ir administracinių kliūčių, kurios riboja atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir stabdo atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą į tinklą. Tai, be kita ko, ribojamosios energetikos kooperatyvams taikomos taisyklės, ribojamosios taisyklės dėl sausumos vėjo jėgainių plėtros ir ilgos leidimų išdavimo procedūros, mokesčių taisyklių sudėtingumas ir nestabilumas arba ilgos prijungimo prie tinklo procedūros. Infrastruktūros kliūtys, pvz., nepakankamas skirstomojo tinklo pajėgumas, taip pat lėtina atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir turėtų būti šalinamos tinkamomis paskatomis. Be to, komunikate „REPowerEU“ nurodyta, kad tvarios biometano gamybos didinimas padės palaipsniui panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Šiomis aplinkybėmis Lenkija turi galimybių išnaudoti neišnaudotą biometano, atitinkančio atitinkamus tvarumo kriterijus, potencialą, įgyvendindama tinkamą tvarios biometano rinkos sukūrimo strategiją ir pateikdama konkrečius pasiūlymus dėl jos struktūros. Tvarus biometanas visų pirma gali būti naudojamas bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai ir atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamybai, o tai galėtų padėti sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro sektoriuose, kuriuose mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro yra sunku. Lenkijos nacionalinė renovacijos schema yra svarbi iniciatyva, kuria siekiama pakeisti orą teršiančius katilus ir pagerinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau ji galėtų būti dar labiau supaprastinta ir labiau orientuota į mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir prasčiausio energinio naudingumo pastatus. Be to, dar yra galimybių geriau planuoti subsidijas šilumos šaltinių pakeitimui, kad būtų išvengta dujų susaistymo ir teikiama daugiau paskatų esminėms energinėms renovacijoms ir šilumos siurblių diegimui, atsižvelgiant į strategijos „Renovacijos banga“ ir komunikato „REPowerEU“ tikslus. Didelis energijos vartojimo efektyvumo didinimo sąnaudų taupymo potencialas suteikia galimybę naudoti grąžintinas finansines priemones, kurias būtų galima panaudoti siekiant padidinti gyvenamųjų, viešųjų ir komercinių pastatų renovacijos mastą. Tai dar labiau pagerintų oro kokybę, paspartintų energijos taupymą ir sumažintų iškastinio kuro poreikį šildymui. Kad Lenkija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

(33)transporto sektorius yra antras po energijos gamybos taršiausias sektorius, kuriam tenka apie 70 % viso suvartojamo naftos kiekio. Kelių transportui tenka didžioji sektoriaus išmetamųjų teršalų dalis. Todėl itin svarbu imtis spartesnių judumo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmų. Šiuo atžvilgiu būtų naudinga skatinti kolektyvinį, mažai anglies dioksido išmetantį ir aktyvų judumą. Viešojo transporto patrauklumo ir prieinamumo didinimas, be kita ko, kaimo vietovėse, ir geresnis priemiesčių susisiekimas su aglomeracijų centrais padėtų sumažinti oro taršą, spręsti atskirties problemą ir pagerinti gyvenimo kokybę. 2020 m. netaršių automobilių dalis tarp visų registruojamų naujų automobilių buvo 0,8 %, t. y. gerokai mažiau nei 5,3 % ES vidurkis. Reikėtų apsvarstyti, kaip paskatinti elektromobilių pirkimą ir paremti dideles investicijas į įkrovimo infrastruktūrą.

(34)Lenkijos nacionalinės energetikos strategijos tikslus reikia padidinti atsižvelgiant į platesnio užmojo 2030 m. ES klimato srities tikslą. Tvirta, stabili ir atnaujinta strateginė programa yra labai svarbi siekiant nukreipti ir skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į žaliąją pertvarką. Lenkija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti užmojus siekiant suteikti tikrumo investuotojams ir padidinti verslo aplinkos nuspėjamumą, kartu spartinant energetikos pertvarką pagal komunikatą „REPowerEU“;

(35)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Lenkija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Lenkija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(36)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lenkijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, be kita ko, tęsiant biudžeto proceso reformą. Užtikrinti būsimų pensijų išmokų adekvatumą ir pensijų sistemos tvarumą imantis priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti ir pertvarkant lengvatines pensijų sistemas.

2.Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

3.Didinti dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, gerinant galimybes naudotis vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, ir pašalinti likusias kliūtis sudaryti pastovesnes darbo sutartis. Skatinti kokybišką švietimą ir darbo rinkai aktualius įgūdžius, visų pirma pasitelkiant suaugusiųjų švietimą ir įgūdžius ir gerinant skaitmeninius įgūdžius. Tikslingiau skirstyti socialines išmokas ir užtikrinti galimybes gauti jas tiems, kam jų reikia.

4.Didinti sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir veiksmingumą, be kita ko, suteikiant pakankamai išteklių apversti sveikatos priežiūros piramidę ir paspartinti e. sveikatos paslaugų diegimą. Didinti ekonomikos inovacinį pajėgumą, be kita ko, remiant mokslo tiriamąsias institucijas ir jų glaudesnį bendradarbiavimą su verslu. Stiprinti tolesnį įmonių ir viešojo administravimo skaitmeninimą, be kita ko, plėtojant infrastruktūrą.

5.Gerinti investavimo aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą. Užtikrinti veiksmingas viešas konsultacijas ir socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese.

6.Sumažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro pašalinant reguliavimo, administracines ir infrastruktūros kliūtis, kad būtų paspartintas leidimų išdavimas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas. Reformuoti pastatų renovacijos politiką ir paramos sistemas, siekiant skatinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą, energijos taupymą ir spartesnį iškastinio kuro atsisakymą šildymo sektoriuje bei spartesnį šilumos siurblių diegimą. Spartinti perėjimą prie viešojo transporto bei aktyvaus judumo ir elektra varomų transporto priemonių naudojimą, teikiant paskatas ir investuojant į įkrovimo infrastruktūrą. Gerinti ilgalaikį ir vidutinės trukmės strateginį žaliosios pertvarkos planavimą atnaujinant nacionalinę energetikos politiką pagal Europos žaliojo kurso tikslus ir komunikatą „REPowerEU“, siekiant suteikti tikrumo verslo bendruomenei ir veiksmingai naudoti finansavimą siekiant paspartinti investicijas į švarią energiją.

Priimta Briuselyje