Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui - Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1612/68 19 straipsnio 3 dalį Komisijos teikiama 2004–2005 m. EURES veiklos ataskaita - „Europos bendrosios darbo rinkos kūrimas: EURES indėlis“ /* KOM/2007/0116 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.3.2007 KOM(2007) 116 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1612/68 19 straipsnio 3 dalį Komisijos teikiama 2004–2005 m. EURES veiklos ataskaita „Europos bendrosios darbo rinkos kūrimas: EURES indėlis“ TURINYS 1. ĮŽANGA 3 2. Pagrindiniai EURES tinklo pokyčiai 2004–2005 m. 4 3. 2004–2005 m. EURES gairės – svarbiausi pasiekimai 4 4. Finansavimas 10 5. Nauji sunkumai ir perspektyvos 11 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1612/68 19 straipsnio 3 dalį Komisijos teikiama 2004–2005 m. EURES veiklos ataskaita „Europos bendrosios darbo rinkos kūrimas: EURES indėlis“ (Tekstas svarbus EEE) ĮŽANGA EURES (Europos užimtumo tarnybos) uždavinys yra sudaryti palankias sąlygas judumui Europos darbo rinkoje teikiant paslaugas darbuotojams ir darbdaviams, pageidaujantiems pasinaudoti Reglamente Nr. 1612/68 nustatyta teise į laisvą darbuotojų judėjimą Europos Sąjungoje. Europos užimtumo strategijoje geografinis judumas skatinamas kaip priemonė gerinti Europos darbo rinkos veikimą. 2003 m. liepos mėn. užimtumo gairėse teigiama, kad siekiant užtikrinti tinkamą tiksliai darbdavių reikalavimus atitinkančių darbuotojų paiešką, nacionaliniu ir Europos lygmeniu turėtų būti skatinamas darbo ir mokymosi galimybių skaidrumas. Konkrečiau šiose gairėse nurodyta, kad iki 2005 m. visų ES valstybių darbo ieškantiems asmenims turėtų būti sudarytos galimybės susipažinti su visa informacija apie laisvas darbo vietas, kurią skelbia valstybių narių valstybinės įdarbinimo tarnybos. Naujosiose 2005–2008 m. integruotose ekonomikos ir užimtumo gairėse nurodyta, kad judumas yra svarbiausia priemonė sėkmingam atnaujintos Lisabonos strategijos įgyvendinimui užtikrinti. 2005 m. liepos mėn. valstybių narių užimtumo politikos gairėse judumui teikiama dar didesnė svarba. Gairėje Nr. 20 nurodyta, kad judumas yra svarbiausia priemonė, leidžianti didesniam skaičiui žmonių rasti geresnį darbą, ir raginama panaikinti „visoje Europoje darbuotojų judumo kliūtis, kaip nustatyta sutartyse“[1]. 2005 m. liepos mėn. Komisijos pasiūlyme dėl Bendrijos Lisabonos programos Bendrija taip pat yra įpareigojama panaikinti darbo jėgos judumo kliūtis ir taip palengvinti profesinį bei geografinį judumą ir atverti visos Europos darbo rinkos teikiamas užimtumo galimybes.[2] Dešimties naujųjų valstybių narių prisijungimas prie EURES tinklo yra svarbiausias įvykis EURES tinklo veikloje šioje ataskaitoje nagrinėjamu laikotarpiu (2004–2005 m.). Todėl dalis ataskaitos skirta EURES struktūros šiose šalyse kūrimui. Kadangi visa EURES veikla, kurią vykdo tinklo nariai ir partneriai, grindžiama tam tikra pagrindinių principų sistema, ji 2004–2005 m. turi būti vertinama lyginant dabartinius pasiekimus su konkrečiais šiam ataskaitiniam laikotarpiui nustatytais tikslais ir prioritetais. Todėl ataskaitos struktūra grindžiama dešimčia EURES prioritetų, kurių buvo laikomasi plėtojant tinklą 2004–2005 m. Rengiant šią ataskaitą buvo plačiai naudojamasi paskutinio išorinio šio tinklo vertinimo, atlikto 2005 m., rezultatais. Pagrindiniai EURES tinklo pokyčiai 2004–2005 m. Plėtra Antroje 2002 m. pusėje EURES koordinavimo biuras (EURESco) pradėjo rengti dešimties naujųjų valstybių narių valstybines įdarbinimo tarnybas narystei EURES tinkle. Kiekvienoje valstybėje buvo paskirti EURES vadovai, kurie nuo 2003 m. liepos mėn. buvo pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti EURES darbo grupės veikloje. EURESco pateikė valstybinėms įdarbinimo tarnyboms aiškius EURES diegimui keliamų tikslų sąrašus ir surengė senųjų ir naujųjų valstybių narių valstybinių įdarbinimo tarnybų susitikimus, kuriais buvo siekiama palengvinti keitimąsi informacija. EURESco padėjo tinkamai atlikti techninius veiksmus, t. y. susieti nacionalines duomenų apie laisvas darbo vietas bazes su EURES duomenų baze, surengė EURES vadovų mokymus ES subsidijų valdymo srityje, o 2004 m. – pirmų naujų EURES konsultantų grupių mokymus. Be EURESco pagalbos visos naujųjų valstybių narių valstybinės įdarbinimo tarnybos dar galėjo naudotis valstybinių įdarbinimo tarnybų giminiavimosi partneryste su senosios valstybės narės EURES nariu. Šis bendradarbiavimas prasidėjo asmenine valstybinių įdarbinimo tarnybų direktorių partneryste ir daugeliu atvejų tai paskatino dvi organizacijas plėtoti įvairių rūšių praktinį bendradarbiavimą (kartu organizuoti užimtumo muges, mokyti naujųjų valstybių narių EURES konsultantus ir vykdyti kitokią veiklą). EURESco užsakymu valstybėse atlikti tyrimai parodė, kad dauguma naujųjų valstybių narių valstybinių įdarbinimo tarnybų jautėsi pakankamai pasirengusios prisijungti prie EURES tinklo 2004 m. gegužės 1 d. 60 % naujųjų valstybių narių EURES konsultantų taip pat patvirtino jautęsi visiškai pasirengę dirbti tinkle. Pirmųjų atsiliepimų apie EURES struktūros kūrimą naujosiose valstybėse narėse bendrasis vertinimas rodo, kad visos dešimt naujųjų valstybių narių EURES struktūrą pradėjo diegti tinkamai. Visos jos taiko aktyvią informavimo programą, skirtą įvairiems EURES projekto dalyviams ir suinteresuotosioms šalims. EURES konsultantai gali tobulinti savo žinias ir įgyti naujos patirties papildomuose mokymo kursuose, pratybose, seminaruose ir susitikimuose su kitų valstybių EURES dalyviais. Darbo ieškantiems asmenis rengiamos informavimo dienos, užimtumo mugės, jiems teikiamos konsultavimo paslaugos, lankomasi mokyklose ir universitetuose, organizuojami specialūs renginiai. Šią informavimo veiklą papildo universitetuose bei vietos įdarbinimo biuruose dalijami lankstinukai ir skelbimų lentose skelbiama informacija. Keliose ataskaitose nurodyta, kad skleidžiant plačiajai visuomenei informaciją apie EURES veiksmingai naudojamasi žiniasklaida. 2004–2005 m. EURES gairės – svarbiausi pasiekimai EURES gairėse nustatyti strateginės EURES tinklo plėtros 2004–2007 m. prioritetai. Todėl EURES veiklos 2004–2005 m. rezultatai vertinami remiantis dešimčia gairių. 1 gairė: labiau integruoti EURES į ES ir EEE teritorijoje veikiančias valstybines įdarbinimo tarnybas EURES integravimas į valstybines įdarbinimo tarnybas tebevyksta, valstybinės įdarbinimo tarnybos paprastai sprendžia šį klausimą skirtingai. Daugeliu atvejų buvo paskirta daugiau EURES konsultantų ir EURES padėjėjų ir padidėjo jų darbo laikas, kurį jie gali skirti EURES klausimams. Kitos valstybinės įdarbinimo tarnybos teikia pirmenybę linijinių vadovų ir nuolatinių valstybinių įdarbinimo tarnybų darbuotojų mokymui, susijusiam su EURES klausimais, kad visi valstybinių įdarbinimo tarnybų darbuotojai galėtų teikti klientams svarbiausią informaciją apie EURES. Kai kurios valstybinės įdarbinimo tarnybos suteikė EURES dar daugiau svarbos ir perkėlė EURES konsultantus iš centrinių į regionų arba vietos užimtumo biurus, taip suteikdamos EURES konsultantams labiau aptarnaujančio personalo funkcijas. Galiausiai kelios valstybinės įdarbinimo tarnybos nusprendė sukurti tarptautinių užimtumo biurų struktūrą, skirtą tik tarptautinio judumo klausimams. 2005 m. pabaigoje vidutinis darbo laikas, kurį EURES klausimams skyrė valstybinėse įdarbinimo tarnybose dirbantys EURES konsultantai, pasiekė 71 %. Laikas, kurį EURES klausimams skyrė EURES konsultantai, dirbantys socialinių partnerių organizacijoms arba kitoms organizacijoms partnerėms pasienio regionuose, sudarė 61 %. Kas trejus metus visi EURES nariai pateikia EURESco trejų metų veiklos planą, kuriame aprašoma pagrindinė EURES veikla, kuri bus vykdoma EURES gairėse nurodytu laikotarpiu. Didelė dalis senųjų valstybių narių valstybinių įdarbinimo tarnybų ir visos naujųjų valstybių narių valstybinės įdarbinimo tarnybos įtraukė į savo veiklos planus EURES integravimo veiklą, tačiau šalys daro skirtingą pažangą. 2005 m. atlikta apklausa parodė, kad 48 % senųjų valstybių narių EURES konsultantų nurodė, jog su EURES susijusi veikla buvo įtraukta į kasdienį vietos užimtumo biurų darbą. Naujosiose valstybėse narėse šis skaičius buvo gerokai didesnis – 76 %. Be to, EURES konsultantų, maniusių, kad jų kolegos valstybinėse įdarbinimo tarnybose buvo gerai informuoti apie EURES, senosiose valstybėse narėse buvo tik 32 %, o naujosiose valstybėse narėse – 66 %. Nors pranešama apie tam tikrą pažangą, daugelis senųjų valstybių narių EURES konsultantų vis dar mano, kad valstybinėse įdarbinimo tarnybose su EURES susiję klausimai priskiriami prie mažiau svarbių klausimų. Naujosiose valstybėse narėse padėtis šiek tiek kitokia, nes daugelis šių šalių vis dar kuria savo valstybinių įdarbinimo tarnybų organizacinę struktūrą, todėl ten labiau įsigalėjęs požiūris į EURES kaip į sudėtinę tarnybos dalį. Kitas svarbus veiksnys naujosiose valstybėse narėse yra tas, kad EURES gali būti vertinama kaip tiesioginis tam tikrų darbo rinkos problemų sprendimo būdas. Nors integruojant EURES į valstybines įdarbinimo tarnybas buvo padaryta tam tikra pažanga, didelių sunkumų vis dar kelia tai, kad daugelis vietos ir regionų linijinių vadovų nėra tvirtai nusistatę siekti tinklo tikslų ir nepakankamai jį remia, nes jie labiau orientuojasi į vietos arba regiono užimtumo tikslus. Siekiant pakeisti šią padėtį, į 2005 m. EURES mokymo programą įtraukti du specialūs seminarai linijiniams vadovams. 2 gairė: iki 2005 m. informacija apie visas laisvas darbo vietas, kurią skelbia valstybinės įdarbinimo tarnybos, turi būti prieinama darbo ieškantiems asmenims visoje ES ir EEE zonoje ir turi būti veiksmingai naudojama skatinant darbuotojų atranką ir juos įdarbinant Siekiant įgyvendinti šį tikslą mažiausiomis sąnaudomis ir naudotojams palankiausiu būdu buvo nuspręsta šiuo ataskaitiniu laikotarpiu pakeisti EURES centrinę duomenų bazę, kurioje EURES nariai skelbdavo informaciją apie atrinktas laisvas darbo vietas savo šalyse, nauja decentralizuota sistema, suteikiančia tiesioginę prieigą prie beveik visos informacijos apie laisvas darbo vietas visose dalyvaujančiose šalyse. Projektas buvo parengtas naudojant naują „interneto paslaugų“ technologiją, kuri iš esmės leidžia EURES portalo paieškos sistemai realiuoju laiku kiekvienos šalies valstybinės įdarbinimo tarnybos duomenų apie laisvas darbo vietas bazėje ieškoti darbo vietų naudojant tam tikrus naudotojo nurodytus parametrus, pvz., darbo pobūdis, šalis, sutarties trukmė, išsilavinimas, patirtis, laisvos darbo vietos paskelbimo data, reikšminis žodis, taip pat naudojant profesijų ir kvalifikacijų sinonimų klasifikacinį statusą. Iki 2005 m. EURES nariai baigė prijungti savo nacionalines duomenų bazes prie naujos platformos, išskyrus keletą narių. EURES darbo judumo portalas, kuriame 2004–2005 m. per mėnesį apsilankydavo vidutiniškai daugiau kaip 500 000 lankytojų, tapo viena populiariausių Europos Komisijos tinklaviečių. Nauja mainų sistema buvo oficialiai pristatyta 2006 m. vasario mėn. Briuselyje surengtos Europos darbuotojų judumo metų atidarymo konferencijos metu. Vėliau buvo visiškai prijungtos likusios duomenų bazės, o vidutinis bet kuriuo metu prieinamų paskelbtų laisvų darbo vietų skaičius išaugo iki maždaug 1 000 000. Glaudžiai bendradarbiaujant su EURES nariais taip pat buvo daug nuveikta siekiant pagerinti portale teikiamos informacijos kokybę. Siekiant palengvinti vidaus susisiekimą EURES tinkle, portalas buvo papildytas visiems EURES nariams ir partneriams atviru ekstraneto skyriumi. Toliau plėtojant EURES portalą daugiausia dėmesio bus skiriama (be kitų dalykų) patogesniam naudojimui ir tam tikroms naujoms funkcijoms, pvz., asmeninėms „Mano EURES“ paskyroms, internetinių informacinių biuletenių rengimui, glaudesnei EURES gyvenimo aprašymo internetu ir EUROPASS sąsajai, taip pat sinergijai su Europos mokslo darbuotojų judumo portale skelbiamomis darbo vietomis. I priede pateikiami statistiniai duomenys, susiję su EURES darbo judumo portalo naudojimu. 3 gairė: iš esmės pagerinti informavimą apie visus darbo rinkos judumo aspektus, įskaitant teises, susijusias su laisvu darbuotojų judėjimu, ir, siekiant pašalinti judumo kliūtis, užtikrinti jų stebėseną Informacija apie darbo rinkos judumą visuomenei teikiama Europos ir nacionaliniu lygmeniu. EURES teikia informaciją apie gyvenimo ir darbo sąlygas, darbo rinką ir teises, susijusias su laisvu darbuotojų judėjimu visose valstybėse narėse. 2004 m. gegužės 1 d. įvykusios plėtros proga internete sukurtas specialus išsamus skyrius, skirtas teisėms, susijusioms su laisvu darbuotojų judėjimu valstybėse narėse (žr. taip pat 7 gairę). Vaisingai bendradarbiaujant 2005 m. buvo sukurta speciali partnerystė su Piliečių kelrode tarnyba (PKT)[3], leidžianti EURES naudotojams tiesiogiai kreiptis į PKT ir teikti užklausas dėl asmeninių konsultacijų tokiais klausimais, kaip, pvz., kvalifikacijos pripažinimas, mokesčiai ir socialinė apsauga. Portalas „Jūsų Europa“[4] taip pat svarbus EURES tinklui. Komisija patvirtino, kad šis portalas ir EURES darbo judumo portalas papildo vienas kitą, o jų sinergija naudinga portalų naudotojams. Nacionaliniu lygmeniu plačioji auditorija šiais klausimais informuojama per nacionalinių valstybinių įdarbinimo tarnybų tinklavietes, lankstinukus ir kitą spausdintinę medžiagą, taip pat per EURES reklamą žurnaluose ir laikraščiuose. Savo kasdieniame darbe valstybinės įdarbinimo tarnybos ir EURES organizacijos partnerės stebi vidaus ir išorės judumo kliūtis ir, jei įmanoma, imasi veiksmų joms pašalinti. 4 gairė: EURES paslaugos turi būti teikiamos asmenims neatsižvelgiant į jų gyvenamą ES ar EEE šalį ir prieinamos kuo didesniam asmenų skaičiui Ši gairė yra pagrindinis orientacinis principas, kuris skiria EURES nuo kitų paslaugų teikėjų darbo rinkoje. 2004–2005 m. visi EURES nariai ir partneriai ėmėsi veiksmų užtikrinti, kad, teikiant paslaugas, visiems asmenims, neatsižvelgiant į jų gyvenamą ES ar EEE šalį, būtų deramai taikomas lygių galimybių principas. 5 gairė: aktyviai informuoti darbdavius ir teikti jiems pagalbą įdarbinant asmenis iš kitų valstybių Glaudūs EURES ir darbdavių ryšiai yra viena iš pagrindinių šio tinklo ypatybių ir būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad EURES paslaugos būtų pritaikytos darbdavių poreikiams. 2004–2005 m. EURES nariai ir partneriai vykdė įvairių rūšių šiai tikslinei grupei skirtą veiklą: organizavo darbuotojų paieškos muges, bendradarbiavo su prekybos rūmais ir kitomis darbdavių organizacijomis (įskaitant socialinių partnerių organizacijas), rengė informacinio pobūdžio susitikimus, reklamos kampanijas, dalijo lankstinukus ir plakatus, darbino stažuotojus užsienio įmonėse, bendradarbiavo su darbdaviais universitetuose, leido darbdaviams skirtus vadovus apie Europos darbo rinką, lankėsi bendrovėse, dalyvavo dalykiniuose pusryčiuose su darbdaviais ir pan. Svarbiausias tinklo sėkmės garantas – EURES tinklo teikiamų paslaugų patikimumas. Keletas valstybinių įdarbinimo tarnybų (Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje) parengė paslaugų susitarimus, kuriuos taiko vykdydamos tarptautinius darbuotojų atrankos konkrečiam darbdaviui projektus. Kad suteiktų naują stimulą į EURES veiklą įtraukti darbdavius, 2005 m. paskutinį ketvirtį EURESco nusprendė dar kartą sudaryti specialiąją EURES darbo grupę darbdaviams skirtoms paslaugoms aptarti. Šios grupės įgaliojimuose numatyta, kad ji turi padėti toliau plėtoti EURES teikiamas darbdaviams skirtas paslaugas ir skatinti EURES ir darbdavių tarpusavio bendradarbiavimą ir taip užtikrinti didesnį darbo jėgos judumą ES ir EEE. 6 gairė: padėti nustatyti darbo jėgos trūkumus ir kliūtis, kurias gali sumažinti tarptautinis darbo jėgos judumas, plėtoti ir koordinuoti veiksmus padėčiai ištaisyti Dauguma valstybinių įdarbinimo tarnybų įdiegė priemones informacijai apie tendencijas darbo rinkoje rinkti, kurios turi padėti nustatyti ir prognozuoti darbo jėgos perteklių, trūkumą ir jai sudaromas kliūtis. Kad panaudotų Europos darbo jėgos judumą kaip priemonę pusiausvyrai darbo rinkoje atkurti, EURES nariai bendradarbiauja vieni su kitais per dvišalius darbuotojų atrankos projektus. 2004–2005 m. tarp EURES narių buvo vykdoma daug dvišalių darbuotojų atrankos projektų, o nuo 2004 m. gegužės 1 d. jie taip pat buvo vykdomi tarp naujųjų bei senųjų valstybių narių Kaip teigiama 2006 m. vasario mėn. Komisijos ataskaitoje dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų[5], dešimties naujųjų ES valstybių narių darbo jėgos judumas apskritai padarė teigiamą poveikį savo darbo rinkas atvėrusių senųjų valstybių narių darbo rinkoms ir sumažino darbo jėgos trūkumą tam tikruose sektoriuose. EURES finansuojami dvišaliai darbuotojų atrankos projektai vykdomi atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius, taigi galima teigti, kad jie padėjo atkurti pusiausvyrą darbo rinkose. 7 gairė: išsiplėtus Europos Sąjungai, teikti lengvai prieinamą ir atnaujinamą informaciją apie darbuotojų teises į laisvą judėjimą pereinamaisiais laikotarpiais, taikomais naujosioms valstybėms narėms 2004 m. išsiplėtus Europos Sąjungai, EURES aktyviai padėjo teikti informaciją. EURES darbo judumo portale buvo sukurtas naujas skyrius, skirtas darbuotojų teisėms į laisvą judėjimą pereinamaisiais laikotarpiais. Be bendrosios informacijos apie teises į laisvą judėjimą šiame skyriuje taip pat pateikiama su konkrečiomis valstybėmis susijusi informacija įvairiais konkrečiais klausimais, pvz., apie prieigos sąlygas, darbo leidimus, galimybes gauti informaciją ir darbuotojų atrankos procedūras. Šio skyriaus struktūra yra tokia, kad iš vienos šalies į kitą judantys darbo ieškantys asmenys ir darbdaviai, ieškantys darbuotojų kitose šalyse, galėtų naudotis juo kaip praktiniu vadovu. Šiame skyriuje pateiktą informaciją EURESco praneša valstybinės įdarbinimo tarnybos ir (arba) atitinkamos ministerijos. Laisvo judėjimo skyrius – vienintelis tokio pobūdžio informacijos šaltinis ir yra vienas iš labiausiai lankomų EURES portalo skyrių. EURES konsultantai konsultuodami klientus taip pat dažnai informuoja visuomenę apie pereinamojo laikotarpio nuostatas. 8 gairė: tvirtai remti pasienio darbo rinkų plėtrą EURES atlieka svarbų vaidmenį pasienio regionuose, kur EURES konsultantai teikia informaciją ir konsultacijas pasienio darbuotojams ir darbdaviams, pageidaujantiems įdarbinti kitos šalies darbuotojus. Važinėjimo į darbą kitoje šalyje srautai daugiausia koncentruojasi palyginti nedidelėje EEE dalyje – tarp skirtingų Belgijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Vokietijos, Prancūzijos ir Šveicarijos regionų, su kuriais nuo 2002 m. EURES tinkle vyksta oficialus bendradarbiavimas. Turimi statistiniai duomenys ir važinėjimo į darbą srautų vertinimai rodo, kad srautai tarp naujųjų ir senųjų valstybių narių pamažu didėja, tačiau jie taip pat didėja ir tarp naujųjų valstybių narių. EURES remia apie 20 oficialiai pripažintų tarpvalstybinių organizacijų partnerių, taip pat kitų rūšių tarpvalstybinę veiklą, kuri gali sudaryti prielaidas naujoms partnerystėms. Viena pagrindinių EURES ypatybių yra aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas tinkle, ypač jos vykdomoje tarpvalstybinėje veikloje. Nuo 2004 m. balandžio 1 d. valstybinėms įdarbinimo tarnyboms perduotas tarpvalstybinių organizacijų partnerių veiklos subsidijų valdymas. 2005 m. buvo finansuojama įvairių rūšių nauja tarpvalstybinė veikla, vykdoma pasienio regionuose tarp Vokietijos ir Čekijos, Vokietijos ir Lenkijos, Suomijos ir Estijos, taip pat Slovakijos, Čekijos ir Lenkijos. EURES chartijoje nustatytos keturios pagrindinės tarpvalstybinių organizacijų partnerių užduotys: keistis patarimais ir informacija apie laisvas darbo vietas ir prašymus priimti į darbą, taip pat apie gyvenimo ir darbo sąlygas; palaikyti tiesioginius ir reguliarius regione dirbančių EURES konsultantų ryšius; rengti ir atnaujinti profesinio mokymosi galimybių regione aprašus; ir rengti projektus, skirtus gerinti padėtį regiono darbo rinkoje, taip pat šiuo tikslu bendradarbiauti pagal kitas atitinkamas programas. 2004–2005 m. organizacijos partnerės išleido daug informacinės produkcijos, pvz., lankstinukų, brošiūrų, specialios informacinės medžiagos etninėms mažumoms, vyresnio amžiaus darbuotojams, studentams ir absolventams, informacinių biuletenių, tinklaviečių, spaudai skirtos medžiagos rinkinių, reklamos laikraščiuose, pastoviosios atminties kompaktinių diskų, TV ir radijo transliacijų ir kt. (visos organizacijos partnerės turi savo tinklavietę, kuri dažnai yra pagrindinė jų informacinių produktų platinimo priemonė). EURES konsultantų keitimasis informacija vis labiau tampa įprastu organizacijų partnerių darbo metodu. Buvo išplėtota informacinių darbo vadovų leidyba, taip pat sukurti tarpvalstybiniai mokymo paslaugų teikėjų, mokymo ekspertų ir žmogiškųjų išteklių specialistų tinklai. Galiausiai organizacijos partnerės paskatino rengti ataskaitas apie judumo kliūtis. Kad galėtų sistemingai rinkti atitinkamus duomenis apie pasienio regiono darbo rinką ir kad pagerintų rinkos skaidrumą, kai kurios organizacijos partnerės sukūrė savo darbo rinkos stebėsenos sistemas. Daugelis organizacijų partnerių bendradarbiauja pagal kitas atitinkamas ES programas, visų pirma INTERREG. Toks bendradarbiavimas daugiausia susijęs su informaciniais darbo vadovais arba profesinių ir profesinio mokymosi galimybių aprašais. 9 gairė: vertinti EURES rezultatus ir atlikti reguliarią EURES veiklos stebėseną EURES veikla ir rezultatai reguliariai stebimi ir vertinami – tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu. Kasdienę stebėseną atlieka kiekvienos valstybinės įdarbinimo tarnybos EURES vadovas ir kiekvienos tarpvalstybinės organizacijos partnerės koordinatorius. Nariai ir partneriai kartą per metus praneša EURESco apie pažangą, padarytą įgyvendinant trejų metų veiklos planą ir vykdant Komisijos finansuojamą metinę veiklą. EURESco taip pat užtikrina, kad būtų atliktas nepriklausomas EURES veikimo ir rezultatų vertinimas, kurį kas trejus metus atlieka konkurso būdu atrinkta kviestinė šalis. Nariai ir partneriai teikia EURESco įvairias ataskaitas, be to, kiekvienas EURES konsultantas kiekvieną mėnesį tiesiogiai atsiskaito EURESco apie ryšius su visuomene. Statistiniai duomenys rodo, kad tinklas apdoroja vis daugiau užklausų, tačiau šiuos duomenis reikia vertinti labai atsargiai. Remiantis 2004 m. mėnesinėmis ataskaitomis, EURES konsultantų individualių kontaktų su visuomene skaičius tais metais siekė 812 271. 2005 m. šis skaičius išaugo iki 1 064 867, t. y. vidutiniškai per mėnesį įvyko 88 739 kontaktai. Besikreipusių asmenų (nors didėjo besikreipiančių grupių skaičius) skaičius išaugo nuo 144 615 2004 m. iki 211 724 2005 m., t. y. beveik 50 %. Maždaug 7–15 % kasdienių kontaktų įvyksta su darbdaviais, o likusi didelė dalis (85–93 %) – su darbo ieškančiais asmenimis ir darbuotojais. Kalbant apie interesantų klausimus, per paskutinius šešis 2005 m. mėnesius surinkti statistiniai duomenys apie klausimus, dėl kurių kreipiamasi į valstybinėse įdarbinimo tarnybose dirbančius EURES konsultantus, rodo, kad jie yra pasiskirstę taip[6]: Klausimai, dėl kurių kreipiamasi į tarpvalstybinėse organizacijose partnerėse dirbančius EURES konsultantus, pasiskirstę šiek tiek kitaip: labiau domimasi socialine apsauga ir mokesčiais, nes tarpvalstybinės organizacijos partnerės atlieka svarbų vaidmenį teikiant informaciją pasienio darbuotojams: 10 gairė: teikti tinkamą informaciją ir pranešimus apie EURES visuomenei, socialiniams partneriams ir kitiems susijusiems dalyviams Kaip numatyta EURES chartijos 2.5 skyriuje, Komisija kartu su kitais EURES nariais ir partneriais įgyvendina bendrąją komunikacijos strategiją tinklo nuoseklumui ir darnumui naudotojų atžvilgiu užtikrinti. Vadovaudamiesi šia bendrąja strategija, EURES nariai rengia savo reklamos planus, kurie įeina į jų nacionalinį EURES veiklos planą. Ši bendroji EURES informavimo strategija pradėta rengti 2005 m. vasario mėn., glaudžiai bendradarbiaujant su EURES tinklu. Komunikacijos strategija ir planas padės geriau informuoti tikslinę auditoriją apie EURES atsižvelgiant į patirtį, įgytą 2006 m. – Europos darbuotojų judumo metais, ir padidins į valstybines įdarbinimo tarnybas besikreipiančių darbo ieškančių asmenų ir darbdavių galimybes gauti išsamesnės informacijos apie EURES siūlomas paslaugas. Ši strategija ir planas – tai idėjų ir bendrųjų priemonių rinkinys, kurį tinklo nariai gali tiesiogiai taikyti nacionaliniu, regiono ir vietos lygmeniu. Finansavimas Abiem metams skirtas EURES biudžetas siekė 17 mln. EUR. 2004 ir 2005 m. buvo nustatyta išlaidų techninei pagalbai ir administravimui riba – atitinkamai 450 000 EUR ir 500 000 EUR. Be šių sumų pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (jame dalyvauja Norvegija ir Islandija) sąlygas EURES dar buvo skirta ELPA subsidija (378 773 EUR 2004 m. ir 362 250 EUR 2005 m.). Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti dabartiniai įsipareigojimai ir finansų pasiskirstymas pagal pagrindines išlaidų kategorijas per dvejus metus. Biudžeto įsipareigojimai 2004–2005 m. 2004 m. | 2005 m. | Tarpvalstybinės organizacijos partnerės[7] | 6 041 161 | 6 010 614 | Nacionalinės EURES tarnybos | 7 076 048 | 7 209 086 | Įvairi veikla | 3 543 512 | 3 438 288 | Iš viso | 16 660 721 | 16 657 988 | Specialų biudžetą, kurį ES skiria EURES, papildo didelės valstybinių įdarbinimo tarnybų išlaidos (ypač EURES konsultantų atlyginimams), skirtos tinklui išlaikyti ir plėtoti. Nauji sunkumai ir perspektyvos 2004 m. į ES įstojusių naujųjų šalių sėkminga integracija į ES darbo rinką vis dar kelia sunkumų, nes kai kuriose šalyse po 2006 m. gegužės 1 d. vis dar taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės, turinčios įtakos laisvam darbuotojų judėjimui. Tinklas tęs nuo 2004 m. vykdomą veiklą, skirtą darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims informuoti apie pereinamojo laikotarpio priemonių poveikį laisvam darbuotojų judėjimui Europos Sąjungoje. Rumunijos ir Bulgarijos integracija į EURES tinklą taip pat yra dar vienas naujas išbandymas. Šių dviejų valstybių EURES vadovai buvo paskirti 2005 m. ir nuo tų metų rugsėjo mėn. stebėtojų teisėmis dalyvavo EURES darbo grupės veikloje. Siekiant sudaryti sąlygas Rumunijos ir Bulgarijos valstybinių įdarbinimo tarnybų darbuotojams tapti EURES ir tarptautinio judumo klausimų konsultantais valstybinėse įdarbinimo tarnybose, 2006 m. pavasarį jie taip pat buvo pakviesti dalyvauti EURES rengiamuose naujų EURES konsultantų mokymuose. Prisijungus šioms naujoms valstybėms narėms, tinklas turi parengti daugiau priemonių, kurios užtikrintų, kad tarptautinis darbo jėgos judumas vyktų laikantis visų galiojančių darbo normų. Kiti pagrindiniai politiniai tikslai: siekiant pagerinti darbo rinkos sąlygas Europoje ir pasiekti Europos užimtumo strategijos tikslus, daugiau dėmesio ateityje skirti bendrosioms valstybinių įdarbinimo tarnybų teikiamoms paslaugoms; ištirti galimybes naudoti EURES portalą ir tinklą kaip priemonę teisėtai migracijai Europos Sąjungoje remti, kaip numatyta 2005 m. gruodžio mėn. Teisėtos migracijos politikos plane[8]; ir padėti kurti Europos kvalifikacijų sistemą, kuri turėtų būti patvirtinta antroje 2007 m. pusėje. Šiuo atžvilgiu 2006 metų paskelbimas Europos darbuotojų judumo metais buvo puiki galimybė atkreipti visuomenės dėmesį į EURES tinklo vaidmenį ir tikslus, taip pat užtikrinti, kad jis būtų labiau žinomas įvairioms suinteresuotųjų šalių grupėms. Todėl 2006 m. buvo pradėta įgyvendinti nuodugni informavimo ir komunikacijos strategija, apimanti įvairių rūšių informavimo ir reklamos veiklą. Annex 1 to the EURES Activity Report 2004-2005 Statistics on the use of the European Job Mobility Portal Table 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006 [pic] Graph 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006 [pic] Table 2: Number of job vacancies on the EURES Job Portal Feb. 2005 – Apr. 2006 [pic] [1] Tarybos sprendimas, Valstybių narių užimtumo politikos gairės, 2005 m. liepos 12 d. [2] COM (2005) 330. [3] http://ec.europa.eu/citizensrights. [4] http://ec.europa.eu/youreurope. [5] COM(2006) 48. [6] Iki 2005 m. liepos mėn. EURES konsultantai neteikdavo tokios išsamios informacijos apie interesantų klausimus. [7] Didelė dalis tarpvalstybinės veiklos, kuri sudaro sąlygas steigti naujas tarpvalstybines organizacijas partneres, finansuojama pagal nacionalinius EURES planus. [8] COM (2005) 669 galutinis.