/* KOM/2011/0460 galutinis/2 */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą 1. ĮVADAS Rumunijai įstojus į ES sukurto bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo (BTM)[1] tikslas – padėti sukurti nešališką, nepriklausomą ir veiksmingą teisinę ir administracinę sistemą. Pakeisti teisinę ir teismų sistemą taip, kad ji dar labiau derėtų su kitų valstybių narių sistemomis, – nacionalinė užduotis. Tam vyriausybė turi parengti ir pasiūlyti pagrindinius teisės aktus, parlamentas juos priimti, o teismai – pakeisti savo tvarką ir praktiką, kad juos įgyvendintų, kaip numatyta. Nuo 2007 m. BTM atliko pagalbinį vaidmenį – padėjo Rumunijai sukurti šiuolaikinės teismų sistemos struktūrą. Kartais prieš BTM pasisakė ir jį kritikavo vieni ar kiti valdžios atstovai, kurie turi pasiekti bendrą nacionalinį sutarimą, tačiau šiandien daugelis pripažįsta, kad jis padėjo skatinti teigiamus pokyčius. Rumunijos Vyriausybė parodė pasiryžimą ir įsipareigojimą vykdyti reformas. Parlamentas arba iki visai neseniai teismai ne visada veikė taip pat ryžtingai. Per penkerius metus nuo teisės aktų rengimo ir priėmimo pereita prie jų įgyvendinimo. Reformai reikalingos teisinės sistemos elementai dar nebaigti, tačiau iš esmės sukurti. Toliau iš ataskaitos bus matyti, kad kitas būtinas šio proceso etapas – užtikrinti, kad naujus teisės aktus įgyvendintų teismai. Tai penktoji metinė ataskaita nuo BTM sukūrimo[2]. 2012 m. vasarą, praėjus penkeriems metams nuo BTM sukūrimo, Komisija bendrai įvertins atliks bendrą Rumunijos pažangą pagal BTM nuo įstojimo ir, atsižvelgdama į šį vertinimą, pateiks atitinkamų pasiūlymų. Šioje ataskaitoje pateikta nemažai konkrečių rekomendacijų, kurios turėtų padėti Rumunijai pasirengti šiam bendram vertinimui. 2. REFORMų PROCESAS RUMUNIJOJE Laimėjimai ir problemos Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos Rumunija ėmėsi tvirtų veiksmų, kad pagerintų teismo procedūrų veiksmingumą, ir toliau rengėsi naujų keturių kodeksų, sudarančių šiuolaikinio teisminio proceso pagrindą, įsigaliojimui. Rengiantis įgyvendinti naujus kodeksus priimtas Nedidelių reformų įstatymas, kuriuo paspartintas teisminis procesas. Rumunija greitai sureagavo į Komisijos rekomendaciją ir priėmė naują Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros teisinį pagrindą. Nacionalinė tarnybinio sąžiningumo agentūra veikė pagal šį naują teisinį pagrindą ir pradėjo atkurti ankstesnį tyrimų veiklos lygį. Valdžios institucijos nusprendė peržiūrėti teismų sistemą ir viešųjų pirkimų sistemą ir įvertinti kovos su korupcija politiką, nors tai nėra BTM orientacinių tikslų dalis. Tuo pačiu laikotarpiu Nacionalinio kovos su korupcija direktorato aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų tyrimų rezultatai buvo įtikinami. Nepaisant šios nuo 2010 m. liepos mėn. padarytos pažangos, kai kuriose srityse tebėra problemų. Reikia toliau gerinti kovą su korupcija. Kelerius metus teisme vilkinamos kelios svarbios aukšto rango pareigūnų bylos ir per šį laikotarpį mažai pajudėjo į priekį. Reikia nedelsiant imtis veiksmų ir paspartinti šias bylas, kad nesueitų jų senaties terminas ir jos nebūtų nutrauktos. Kova su korupcija turėtų likti pagrindiniu prioritetu ir būti koordinuojama pagal naują visapusišką ir tvirtą kovos su korupcija strategiją. Reikia imtis neatidėliotinų priemonių, siekiant pagerinti nusikalstamu būdu įgyto turto susigrąžinimą, kovą su pinigų plovimu ir apsaugą nuo interesų konflikto valdant viešąsias lėšas. Reikia geresnių rezultatų konfiskuojant nepagrįstą turtą ir taikant atgrasomąsias sankcijas už neatitikimus. Kad ateinančiu ataskaitiniu laikotarpiu Rumunija paspartintų teismų reformos tempą, ji turėtų imtis aktyvių veiksmų, kad įgyvendintų Civilinį kodeksą, ir priimti likusių trijų naujų kodeksų, kurie turėtų įsigalioti 2012 m., įgyvendinimo planą, taip pat sukurti teismų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo sistemą, kad palengvintų būtinus teismų sistemos struktūrinius pakeitimus. Todėl Rumunija, užbaigusi funkcinę peržiūrą, turi oficialiai priimti teismų reformos strategiją ir kartu nustatyti veiksmų planą, tvarkaraštį ir tinkamą biudžetą. Įsteigta nauja Aukštesnioji magistratų taryba vis dar turi konkrečiais rezultatais įrodyti, kad yra įsipareigojusi vykdyti reformą. Teismų sistemos reforma Po paskutinio Komisijos vertinimo Rumunija pagerino teisminio proceso veiksmingumą – supaprastino kai kurias teismų procedūras ir nustatė naujas teisines priemones, pavyzdžiui, prokuratūrai suteikė daugiau galimybių nutraukti bylos nagrinėjimą, jeigu esami įrodymai nesudaro pagrindo tolesniam tyrimui, arba kaltinamajam suteikė galimybę prisipažinti kaltu teisme ir sutrumpinti bylos nagrinėjimą teisme. Šiais teisės aktų pakeitimais padidintas prokuratūros darbo veiksmingumas ir paspartintas daugelio bylų nagrinėjimas teisme[3]. Be to, Rumunija pradėjo rengtis atlikti nepriklausomą funkcinę teismų sistemos peržiūrą . Remiantis šios peržiūros rezultatais turėtų būti nustatytos priemonės visapusiškai pertvarkyti struktūras, procedūras ir žmogiškuosius išteklius, kurių reikės įsigaliojus naujiems kodeksams. Keturi naujieji kodeksai turi būti laikomi didele teismų sistemos reformos pažanga siekiant pagerinti teismo proceso nuoseklumą ir veiksmingumą. Po paskutinio Komisijos atlikto vertinimo 2010 m. liepos mėn. buvo vėlavimo atvejų rengiantis įgyvendinti naujuosius kodeksus. Nustatyta, kad Civilinis kodeksas įsigalios spalio 1 d., rengiami ir užbaigiami kitų kodeksų įgyvendinimo teisės aktai, tačiau poveikio tyrimų nenumatyta baigti iki vasaros pabaigos, surengta mažai mokymo kursų ir vis dar neparengtas išsamus įgyvendinimo planas. Bus svarbu išvengti nevienodos praktikos ir gerai pasirengti sklandžiai įgyvendinti kitus kodeksus. Per laikotarpį po paskutinio Komisijos metinio vertinimo padaryta tam tikra pažanga siekiant užmegzti skaidrų Vyriausybės, teismų ir pilietinės visuomenės dialogą teismų reformos klausimais. Tačiau Vyriausybė nepatvirtino 2010 m. sukurtos teismų sistemos reformos strategijos , taip pat neparengti jos veiksmų planas ir tvarkaraštis. Numatyta teismų sistemos funkcinė peržiūra turėtų paskatinti šį procesą. Įdomi magistratų, teisininkų, akademikų ir pilietinės visuomenės atstovų grupės teismų reformos strategijos iniciatyva taip pat yra naudingas indėlis į šią veiklą. Nuo praėjusios vasaros pasiekta mažai realių rezultatų įgyvendinant Komisijos rekomendacijas skubiai panaikinti teismų sistemos pajėgumų skirtumus . Parlamentas susilpnino Vyriausybės pasiūlymą uždaryti kelis neveiksmingus teismus. Be to, dėl Komisijos raginimo nedelsiant imtis priemonių pajėgumų skirtumams sumažinti nebuvo imtasi sistemingų tolesnių veiksmų. Taip pat nepriimti rudenį parengti pasiūlymai dėl veiksmingesnio magistratų įdarbinimo ir mokymo . Nacionalinio magistratų instituto pajėgumai nesustiprinti, nors jis atlieka svarbų vaidmenį rengiantis įgyvendinti naujuosius kodeksus. Nedidelių reformų įstatymu Rumunija pakeitė Aukščiausiojo Kasacinio ir Teisingumo Teismo kompetenciją, kad jis veiksmingiau vykdytų kasacinio teismo funkcijas. Tačiau šių reformų mastas nepakankamas siekiant veiksmingai išspręsti nevienodos teismų praktikos problemą. Naujaisiais kodeksais bus sukurta nauja teismų praktikos vienodinimo priemonė – prejudicinis sprendimas[4], kuris papildys esamą apeliacijų teisės interesais sistemą. Liepos mėn. išaiškinamuoju sprendimu Aukščiausias Teismas turėtų pratęsti specialų bylos senaties laikotarpį, kol bus priimtas sprendimas dėl konstitucinės išimties. Kad nepagrįstais prašymais dėl prejudicinių sprendimų nebūtų be reikalo vilkinamos bylos, reikės taikyti griežtas su nauju mechanizmu susijusias taisykles. Rumunijoje kol kas ne visa teismų praktika skelbiama elektroninėje erdvėje. Be to, teismo sprendimų motyvai dažnai paskelbiami gerokai vėliau nei sprendimas. Svarbus uždavinys – gerinti teismų atskaitomybę . Per laikotarpį nuo Komisijos paskutinio metinio vertinimo priimtos naujos teismų inspektorių įdarbinimo taisyklės ir imtasi veiksmų Teismų inspekcijos darbo veiksmingumui ir skaidrumui didinti ir jos praktikai suvienodinti. Tačiau inspekcijos pajėgumai ir rezultatai itin nepagerėjo. Inspekcija išnagrinėjo dalį teismuose vilkinamų aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų, tačiau nepadaryta jokių reikšmingų išvadų ar pateikta rekomendacijų dėl teismų praktikos. Rumunija dar nepradėjo iš esmės pertvarkyti drausminės sistemos. Gegužės mėn. Vyriausybė pasiūlė svarbią skyrimų į Aukščiausiąjį Kasacinį ir Teisingumo Teismą reformą, siekdama padidinti jo proceso objektyvumą, išsamumą ir skaidrumą; šiuo metu pasiūlymas svarstomas Parlamente. Sausio mėn. pradėjo dirbti nauja Aukštesnioji magistratų taryba , nors ją visiškai įsteigti buvo vėluojama dėl teisinių ginčų ir dalies narių pakartotinių rinkimų. Nuo darbo pradžios taryba ėmėsi pirmųjų teigiamų iniciatyvų sustiprinti Teismų inspekciją ir palengvinti Civilinio kodekso įsigaliojimą. Kai kurių su BTM susijusių sričių pažanga priklausys nuo tarybos įsipareigojimo ateinančiu laikotarpiu vykdyti teismų reformą. Tai turėtų būti matoma iš skaidrių ir objektyvių sprendimų dėl darbuotojų skyrimo, tvirtesnio Nacionalinio magistratų instituto ir patobulinto žmogiškųjų išteklių valdymo. Kova su korupcija Nacionalinio kovos su korupcija direktorato rezultatai tiriant aukšto rango pareigūnų, įskaitant dabartinių ar buvusių Parlamento ar Vyriausybės narių, korupcijos bylas ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą išliko įtikinami ir priimta daugiau apkaltinamųjų nuosprendžių[5]. Tačiau teismų rezultatai tebėra nevienodi. Nors dauguma aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų išnagrinėjama per trejus metus, daug svarbių bylų, susijusių su aukštas pareigas užimančiais asmenimis, teismuose nagrinėjamos daugiau nei trejus metus. Nemažai šių bylų senaties terminas visiškai arba iš dalies suėjo, o keleto – artėja. Po paskutinės Komisijos metinės ataskaitos Rumunija nustatė tipines priežastis, dėl kurių vilkinamos aukšto rango pareigūnų korupcijos bylos , ir sukūrė bendrą darbo grupę šioms priežastims pašalinti. Nuo pernai liepos mėn. panaikintos kai kurios svarbios procedūrinės kliūtys[6]. Kitas priežastis, pirmiausia susijusias su pajėgumais, vidaus struktūra[7] ir teismų praktika, vis dar būtina veiksmingai pašalinti. Be to, iš Komisijos analizės matyti, kad kaltinamiesiems pareiškus su procesu susijusius reikalavimus, pavyzdžiui, paprašius atlikti papildomą ekspertizę, atidėti teismo posėdį ar padaryti proceso išimtis, teismai dažnai laikosi atlaidžios ir pernelyg atsargios pozicijos. Ne nuolatos taikomos pagrindinės bylų valdymo priemonės, kaip antai pirmenybės suteikimas svarbioms arba sudėtingoms byloms. Kad įvykdytų įsipareigojimus dėl kovos su aukšto rango pareigūnų korupcija, Rumunija turi imtis skubių priemonių ir užtikrinti, kad galutiniai sprendimai svarbiose aukšto rango pareigūnų korupcijos bylose būtų priimami greitai ir visose bylose būtų išvengta senaties. Kovos su korupcija rezultatai priklauso nuo politinės valios ir teismų įsipareigojimo . Yra keletas gerų pavyzdžių, kaip veiksmingai teisme nagrinėjamos aukšto rango pareigūnų korupcijos bylos ir kaip bendradarbiaujant skirtingoms institucijoms galima veiksmingai atlikti sudėtingų bylų tyrimus[8]. Taigi labai svarbu, kad Parlamentas suteiktų tvirtą politinę paramą kovai su korupcija. Po Komisijos paskutinio metinio vertinimo Parlamentas balsavo prieš tai, kad būtų galima pradėti tyrimą dėl kaltinimų korupcija vienam buvusiam ministrui ir esamam Parlamento nariui, vetavo prašymą atlikti kratą vykdant kitą tyrimą ir neleido taikyti prevencinio arešto dar vienam Parlamento nariui. Vis dėlto abi bylos pasiekė teismą. Nuo tada, kai 2010 m. rugpjūčio mėn. priimta nauja teisinė sistema, Nacionalinė tarnybinio sąžiningumo agentūra pradėjo dirbti kaip anksčiau ir perdavė kompetentingoms institucijoms nemažai bylų dėl interesų konflikto, neatitikimo ir nepagrįsto turto, kad šios priimtų sprendimą. Nors Nacionalinė tarnybinio sąžiningumo agentūra pagerino savo tyrimų metodus ir veiksmingumą, kompetentingos teismų institucijos ir administracinės įstaigos turėtų geriau imtis gerokai ryžtingesnių tolesnių veiksmų. Atsižvelgiant į Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros išvadas, pritaikyta mažai sankcijų, o ir jos retai yra atgrasomosios[9]. Daugumą sprendimų dėl interesų konflikto viešųjų pirkimų srityje teismai dažniausiai priima per vėlai. Atrodo, kad turto tyrimų komisijos, įsteigtos pagal pakeistą įstatymą dėl Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros, apeliacinių teismų lygmeniu priima sprendimą de facto dėl agentūros perduotų bylų esmės pagal tuos pačius įrodymų standartus kaip pirmosios instancijos teismas. Dėl tokios procedūros ne tik vilkinamas teisminis sprendimų priėmimo procesas, bet ir dubliuojamas Apeliacinio teismo, kuris turėtų būti kompetentingas nagrinėti Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros bylas, vaidmuo. Dėl to reikės imtis priemonių siekiant išvengti nevienodos turto tyrimų komisijų praktikos. Reikia papildomai pakeisti įstatymą, kad Nacionalinė tarnybinio sąžiningumo agentūra galėtų apskųsti turto tyrimų komisijų sprendimus. Per laikotarpį nuo Komisijos praėjusio metinio vertinimo pirmosios instancijos teismai patvirtino tik du nepagrįsto turto atvejus. Taip pat nemažai svarbių pagal seną įstatymą tirtų bylų neišnagrinėta, nes suėjo jų senaties terminas, nustatytas praėjusį rugpjūčio mėn. pakeistame įstatyme dėl Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros. Po Komisijos paskutinio vertinimo Rumunija parengė nepriklausomą kovos su korupcija politikos poveikio vertinimą . Jame pateikta rekomendacija kovą su korupcija padaryti politiniu prioritetu, sukurti išsamią naują ilgalaikę kovos su korupcija strategiją ir į šią kovą įtraukti suinteresuotąsias šalis iš trijų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės. Kovos su korupcija veiksmingumą silpnina didelės problemos , susijusios su nusikalstamu būdu įgyto turto susigrąžinimu . Nusikaltėlių turto konfiskavimo rezultatai Rumunijoje labai menki[10], pirmiausia dėl ribotų teisėje nustatytų konfiskavimo galimybių, ribojamosios teismų praktikos ir nepakankamai aktyvių prokuratūros veiksmų[11]. Generalinė prokuratūra stengiasi spręsti šią problemą, tačiau pastangas silpnina išteklių trūkumas ir ypač teisinė sistema[12]. Praktiškai nusikaltėlių turtą galima konfiskuoti, tik jei tai yra tiesiogiai nusikalstamu būdu įgytas turtas, dėl kurio paskelbtas apkaltinamasis nuosprendis, arba kai jis susijęs su žala, padaryta dėl įrodytos baudžiamosios veikos. Taip pat kyla problemų konfiskuojant trečiosioms šalims perduotą turtą. Dėl to didelė nusikalstamu būdu įgyto turto dalis nėra teisiškai patikrinama, kaip matyti iš neseniai vykdytų didelio masto pasienio policijos ir muitinės pareigūnų korupcijos tyrimų, per kuriuos, tikėtina, bus konfiskuota tik maža turto dalis, nors galima manyti, kad nusikalstama veikla buvo vykdoma sistemingai ilgą laiką. Po Komisijos paskutinio vertinimo Rumunija ėmėsi veiksmų, kad veiksmingiau tikrintų, ar vieši konkursai vykdomi be pažeidimų atlikus rizikos vertinimą. Po Komisijos paskutinio vertinimo Rumunija atkūrė Kovos su sukčiavimo departamento (vykdančio panašius tyrimus kaip OLAF) teisinį pagrindą. Šie pokyčiai teigiami, tačiau administraciniai pajėgumai ir administracinių veiksmų kokybė tebėra menki ir yra didelių problemų viešojo pirkimo srityje. 3. IšVADOS Po Komisijos 2010 m. liepos mėn. paskelbto paskutinio vertinimo Rumunija ėmėsi tvirtų teismų veiksmingumo didinimo priemonių, atkūrė Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros teisinį pagrindą, toliau rengėsi įgyvendinti keturis naujus kodeksus, pradėjo rengtis atlikti funkcinę teismų sistemos peržiūrą ir atliko kovos su korupcija politikos poveikio analizę. Per ateinantį laikotarpį Rumunija turės toliau būti įsipareigojusi įgyvendinti naujuosius kodeksus, priimti būtinus sprendimus dar labiau pertvarkyti teismų sistemą, konsoliduoti kovos su korupcija politiką ir pasiekti geresnių nepagrįsto turto konfiskavimo ir atgrasomųjų sankcijų už pažeidimus taikymo rezultatų. Reikia nedelsiant spartinti kai kurių svarbių aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų nagrinėjimą ir išvengti jų nutraukimo dėl senaties. Kova su korupcija turėtų išlikti pagrindiniu prioritetu, ją turėtų remti Parlamentas, taip pat reikia nedelsiant imtis priemonių siekiant pagerinti nusikalstamu būdu įgyto turto susigrąžinimą, kovoti su pinigų plovimu ir užtikrinti apsaugą nuo interesų konflikto valdant viešąsias lėšas. 4. REKOMENDACIJOS Atsižvelgdama į Rumunijos padarytos pažangos nuo 2010 m. liepos mėn. vertinimą Komisija ragina Rumuniją imtis veiksmų toliau nurodytose srityse. Šios rekomendacijos turėtų padėti Rumunijai sutelkti pastangas rengiantis bendram šalies pažangos pagal BTM vertinimui, kurį Komisija atliks 2012 m. vasarą. 1. Teismų sistemos reforma 2. Imtis aktyvių veiksmų siekiant įgyvendinti Civilinį kodeksą ir priimti išsamų likusių trijų naujų kodeksų įgyvendinimo planą, numatyti pakankamus išteklius mokymui ir teismų bei prokuratūros biurų reorganizavimui, padidinti Nacionalinio magistratų instituto pajėgumus ir priimti jo pasiūlymus gerinti mokymo ir įdarbinimo standartus. 3. Užbaigti išsamią nevienodo teismų sistemos darbo krūvio analizę rengiantis būsimai teismų sistemos funkcinei peržiūrai. 4. Atlikti pasiūlytą funkcinę teismų sistemos peržiūrą ir imtis veiksmų dėl jos rekomendacijų. 5. Sukurti teismų reformos pažangos stebėjimo sistemą, į kurią būtų įtrauktos suinteresuotosios teismų sistemos šalys, siekiant įgyvendinti šį veiksmų planą. 6. Teismų sistemos atskaitomybė 7. Įrodyti, kad teismų valdymo sprendimai, pavyzdžiui, dėl skyrimo, drausminiai sprendimai, sprendimai dėl vertinimo ir paaukštinimo į Aukščiausiąjį Kasacinį ir Teisingumo Teismą, yra skaidrūs ir objektyvūs. 8. Įrodyti, kad Teismų inspekcija pasiekė konkrečių teismų praktikos analizės ir gerinimo rezultatų, ir tęsti inspekcijos reformą. 9. Visą teismų praktiką skelbti elektroninėje erdvėje ir imtis priemonių, kad teismo sprendimo motyvai būtų skelbiami laiku ir laikantis teisės. 10. Teisminių priemonių veiksmingumas 11. Nedelsiant imtis priemonių ir gerinti teismų praktiką bei bylų valdymą, taip pat spartinti svarbių aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų nagrinėjimą, kad nesueitų nei vienos bylos senaties terminas. 12. Tęsti Aukščiausiojo Kasacinio ir Teisingumo Teismo reformą ir stiprinti jo kasacinę funkciją bei pajėgumus spręsti aukšto rango pareigūnų korupcijos bylas. 13. Toliau didinti teismų sankcijų atgrasomąjį poveikį ir nuoseklumą aukšto rango pareigūnų korupcijos bylose ir pasiekti geresnių tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir sprendimų bylose dėl sukčiavimo naudojant ES lėšas ir vykdant viešuosius pirkimus rezultatų. 14. Priimti aiškias procedūrines taisykles dėl Parlamento sprendimų panaikinti jo narių imunitetą, remiantis kitų ES valstybių narių geriausia patirtimi. 15. Sąžiningumas 16. Įrodyti, kad administracinės ir teisminės institucijos pažeidimų ir interesų konflikto atvejais taiko greitas ir atgrasomąsias sankcijas ir kad nepagrįstas turtas konfiskuojamas atsižvelgiant į Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros išvadas. 17. Imtis priemonių suvienodinti turto tyrimų komisijų praktiką ir užtikrinti, kad šios komisijos bylas tvarkytų veiksmingai ir nenulemtų teismo sprendimo. 18. Pagerinti Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo agentūros ir kitų administracinių ir teisminių institucijų bendradarbiavimą, visų pirma viešųjų pirkimų srityje, ir padidinti šios agentūros tyrimų pajėgumus atnaujinant jos informacinę sistemą bei atliekant tikslinius rizikos vertinimus. 19. Kova su korupcija 20. Geriau koordinuoti kovos su korupcija politiką aukščiausiu lygmeniu ir, vadovaujantis nepriklausomo poveikio vertinimo rekomendacijomis, sukurti naują tvirtą daugiametę strategiją siekiant užkirsti kelią korupcijai ir už ją nubausti; taip pat kartu su pilietinės visuomenės atstovais sukurti strategijos įgyvendinimo stebėjimo grupę. 21. Pasiekti įtikinamų rezultatų susigrąžinant nusikalstamu būdu įgytas lėšas pagal kitų ES valstybių narių geriausią praktiką, priimant naują įstatymą dėl išplėsto konfiskavimo ir stiprinant teismų praktiką. Taip pat Rumunija turėtų pasiekti tinkamų kovos su pinigų plovimu, kaip atskiros nusikalstamos veikos, rezultatų. 22. Sukurti interesų konflikto valdant viešąsias lėšas ir interesų konflikto institucijose, kurios tvarko, tikrina su viešaisiais pirkimais susijusius skundus ir dėl jų priima sprendimus, prevencijos taisykles; sustiprinti kompetentingų institucijų procedūras ir pajėgumus, be kita ko, imantis veiksmų po to, kai bus atlikta dabar šioje srityje vykdoma funkcinė peržiūra. [1] 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 56). [2] Ataskaita parengta pagal Rumunijos institucijų nuolatos teiktą informaciją, visų pirma atsakant į išsamius Komisijos klausimynus. Komisijai ataskaitą rengti padėjo nepriklausomi ekspertai, ji sudaryta remiantis įvairių šaltinių pateiktais dokumentais ir informacija. Prie jos pridėtame patvirtinamajame dokumente išsamiai aprašytas Komisijos vertinimas, kokia pažanga padaryta atsižvelgiant į visus sprendime dėl BTM nustatytus orientacinius tikslus. [3] Pavyzdžiui, nuo 2011 m. sausio mėn. iki gegužės 3 d. aukšto rango pareigūnų bylose kaltinamajam prisipažinus kaltu paskelbti 3 galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai ir 20 negalutinių apkaltinamųjų nuosprendžių. [4] Pagal naują tvarką teisėjai gali prašyti Aukščiausiojo Kasacinio ir Teisingumo Teismo priimti prejudicinį sprendimą dėl nagrinėjamos bylos, jeigu nustatoma nevienoda teismų praktika. [5] Iš viso nuo 2010 m. liepos mėn. iki 2011 m. balandžio 1d. Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas pradėjo 269 naujas bylas ir pareiškė 159 kaltinimus 611 kaltinamųjų. Pagal direktorato statistinius duomenis per paskutinius 5 metus daugiau nei 90 proc. kaltinimų atveju paskelbti apkaltinamieji nuosprendžiai, o 90 proc. visų tyrimų trunka ilgiausiai 1,5 metų. [6] Tai, be kita ko, Įstatyme Nr. 177/210 padaryti Įstatymo dėl Konstitucinio Teismo pakeitimai, kuriais panaikinama galimybė nutraukti bylos nagrinėjimą laukiant sprendimo dėl prieštaravimo Konstitucijai, taip pat Įstatymo Nr. 202/2010 (Nedidelių reformų įstatymo) nuostatos. [7] Labai trūksta teismų salių ir darbuotojų baudžiamajame Aukščiausiojo Kasacinio ir Teisingumo Teismo skyriuje, kuriame nagrinėjamos aukšto rango pareigūnų korupcijos bylos. [8] Šių metų pradžioje per svarbią gerai suplanuotą pasienio operaciją, kurią bendrai vykdė įvairios policijos pajėgos ir teismai, išaiškinta plataus masto pasienio policijos ir muitinės pareigūnų korupcija. Gegužės mėn., t. y. per vos per 6 mėn. (posėdžiai vyko kas savaitę, įskaitant gruodžio 24 ir 30 d.), priimtas pirmosios instancijos sprendimas prieš teisėją aukšto rango pareigūnų korupcijos byloje. [9] Pavyzdžiui, iš 82 sprendimų dėl teismų patvirtinto neatitikimo drausminės komisijos sankcijas pritaikė tik 14 atvejų, iš kurių 5 – pašalinimo iš darbo atvejai, o dar 5 – tiesiog įspėjimai. [10] Pagal Rumunijos pateiktus statistinius duomenis 2010 m. išduoti galutiniai nutarimai konfiskuoti nusikaltėlių turtą, gautą įvykdžius bet kokios rūšies nusikaltimą, – iš viso 1,8 mln. EUR, iš kurių 0,2 mln. buvo faktiškai susigrąžinta. [11] Rumunijos Konstitucijos 44 straipsnio nuostata, kad visas turtas yra laikomas teisėtai įgytu, trukdo užtikrinti faktinį turto skaidrumą ir turto susigrąžinimą. [12] Neseniai Vyriausybė pateikė Parlamentui įstatymo dėl išplėsto konfiskavimo projektą.