Bendras 2014–2020 m. laikotarpio programos biudžetas yra 187 718 000 EUR. Programai įgyvendinti per šį ataskaitinį laikotarpį buvo panaudotos visos įsipareigojimams ir mokėjimams skirtos lėšos. Programos kryptims ir veiklai lėšos paskirstytos taip:

Šaltinis – 2017 m. laikotarpio vidurio programos vertinimas, Deloitte and Coffey International.

Šaltinis – 2017 m. laikotarpio vidurio programos vertinimas, Deloitte and Coffey International.

Vidutiniškai, finansuota mažiau nei 10 proc. 2014–2016 m. pateiktų projektų, išskyrus miestų partnerių projektus. 2016 m. finansuota 8 proc. atminimo projektų, 22 proc. miestų partnerystės projektų, 9 proc. miestų tinklų ir 5 proc. pilietinės visuomenės projektų. Iš to, kad teikiama daug dotacijų paraiškų, matyti, jog reikėtų papildomo finansavimo, taip pat finansavimo tolesniems veiksmams ir sklaidai. Daug projektų, nors ir teigiamai įvertinti – jais buvo galima užtikrinti platesnį programos poveikį, – negalėjo būti finansuoti dėl riboto biudžeto. Suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad dėl tokios padėties dalyviai gali nuspręsti ateityje neteikti paraiškų. Savo 2017 m. kovo mėn. pranešime dėl programos įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu Europos Parlamentas Tarybą ir Komisiją paragino apsvarstyti galimybę kito laikotarpio programai pagal būsimą daugiametę finansinę programą skirti bendrą maždaug 500 mln. EUR biudžetą. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas taip pat priėjo prie panašios išvados 2017 m. spalio mėn. priimtoje nuomonėje „Pilietinės visuomenės organizacijų finansavimas“.

Palyginti su ankstesne programa, dabartinėje programoje, siekiant jos tikslų, labai svarbu labiau akcentuoti Europos istorinį atminimą. Dabartine programa visų pirma skatinama susimąstyti apie Europos kultūrų įvairovę ir bendras vertybes, be to, ankstesnė patirtis susisieta su pastarojo meto Europos istorija bei debatais dėl Europos ateities.

Kaip nurodyta pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, vertinant pagal konkrečius tikslus, programos abiejų krypčių rezultatai per laikotarpio vidurį apskritai yra geri – tai nustatyta pagal poveikio rodiklius atliekant poveikio vertinimą, taip pat pagal Reglamente nustatytus su veiklos rezultatais susijusius rodiklius ir suinteresuotųjų subjektų pareikštą nuomonę.

2014–2016 m. dotacijos skirtos daugiau kaip 1 000 projektų 33 dalyvaujančiose šalyse paremti. Iš viso pagal programą remiamoje veikloje tiesiogiai dalyvavo 3,3 mln. piliečių (pvz., miestų partnerystės veiklos dalyviai, pilietinės visuomenės organizacijų organizuotų renginių dalyviai ir pan.), dar 3,9 mln. piliečių dalyvavo netiesiogiai (pvz., asmenys, kurie naudojosi medžiaga, internete pateikta įgyvendinant programą, skaitė analitikų grupių atliktų tyrimų medžiagą ir pan.). Iš duomenų apie gavėjus, paramą gavusius pirmą kartą, matyti, kad įgyvendinant programą pavyksta pasiekti naują auditoriją, t. y. pritraukiami ir nauji gavėjai, ir palaikomi platesnio masto bei labiau tarptautiniai partnerystės ryšiai. Įgyvendinant programą per miestų partnerystės projektus ir miestų tinklus pasiekta beveik 4 500 Europos miestų.

Tradicinė miestų partnerystės priemonė papildyta miestų tinklais – miestams bei savivaldybėms siūloma galimybė plėtoti didelio masto projektus, kuriais siekiama didinti jų projektų poveikį ir tvarumą. Turėdami tokią galimybę dotacijų gavėjai galėjo rengti labiau su konkrečia tema ir politika susijusius projektus ir užmegzti ilgalaikius ryšius su organizacijomis partnerėmis.

Pagal programą buvo remiamos pilietinės visuomenės organizacijos – joms teiktos dotacijos – ir pilietinės visuomenės projektai. Teikiant šią paramą buvo užtikrintas pilietinis ir demokratinis dalyvavimas Europos lygmeniu, ir tuo padėta siekti bendro programos tikslo užtikrinti, kad ES būtų arčiau piliečių. Abiem kryptims skirtas biudžetas kiekvienais metais buvo naudojamas palyginti tolygiai. Iš to, kad programos „Europos piliečiams“ projektai pasiekė daug tiesioginių ir netiesioginių dalyvių, matyti, jog programos buvo veiksmingos, o sąnaudos – palyginti mažos.

Suinteresuotųjų subjektų organizacijų dalyvavimas įgyvendinant programą turėjo įtakos tam, kaip jie suvokia Europą. Dauguma dalyvaujančių organizacijų atkreipė dėmesį į teigiamą poveikį jų žinioms apie Europą ir įsipareigojo labiau įtraukti pilietinę visuomenę. Dalyvavimas įgyvendinant programą pilietinės visuomenės organizacijoms ir jų partneriams taip pat padėjo didinti savo gebėjimus ir įgyti tarptautinės patirties, mokytis vieniems iš kitų ir, tam tikrais atvejais, sudaryti tvarius tinklus.

Kalbat apie programos rezultatų tvarumą, projektais užmegzti ilgalaikiai partnerių ryšiai, ir daugeliu atvejų tie partneriai net ir pasibaigus projektui tęsė savo pilietinę veiklą. Taigi, pavyzdžiui, įgyvendinant miestų partnerystės projektus buvo sukurti miestų tinklai ir tie patys paramos gavėjai organizavo tolesnius renginius , taip buvo tęsiama veikla ir projektai įvykus pirminiams pagal programą „Europa piliečiams“ finansuotiems renginiams. Tačiau buvo ir unikalių renginių, pavyzdžiui tokių, kuriais siekta skatinti keistis patirtimi dėmesį sutelkiant į socialinius ir kultūrinius aspektus.

Vienas iš dalykų, supaprastintų įgyvendinant dabartinę programą, buvo tai, kad programą sudaro tik dvi kryptys ir horizontalusis veiksmas. Paaiškėjo, kad naujoji struktūra yra aiškesnė pareiškėjams ir veikia tinkamai, o nustačius daugiamečius prioritetus, perėjus prie vienkartinės išmokos sistemos ir įvairių e. priemonių (ataskaitų teikimo sistemos), pagerinta dar daug kitų dalykų.

Vis dėlto stebėsenos procesas buvo sunkus dėl to, kad Reglamente nustatyti rodiklių rinkiniai, kurių nebuvo galima tiesiogiai palyginti su rodikliais, kurie naudoti atliekant programos poveikio vertinimą.

3.3. Rezultatų panaudojimo veikla – siekis kuo geriau išnaudoti programos galimybes

Pagrindinė šios srities veikla – finansinė parama ES valstybių narių ir kitų dalyvaujančių šalių informacinėms struktūroms, t. y. programos „Europa piliečiams“ informaciniams punktams. Išorės specialistų atliktu laikotarpio vidurio vertinimu patvirtinama, kad programos „Europa piliečiams“ informacinių punktų veikla yra veiksminga, – jie, veikdami kaip nacionalinio lygmens dalyviai, propaguoja programą, padeda galimiems paraiškų teikėjams ir mezga ryšius su dalyvaujančių šalių visuomeninėmis organizacijoms ir suinteresuotaisiais subjektais.

Be to, buvo plėtojamos ir naudojamos tokios projektų rezultatų skaldos priemonės kaip platforma VALOR. Ši nauja internetinė duomenų bazė padeda skatinti keitimąsi gerąja patirtimi ir švietimo, kultūros bei pilietybės sričių ES finansuojamų programų sinergiją.

Nors sklaidos veikla plačiai padėta geriau informuoti apie programą, būtų naudinga per antrą programos įgyvendinimo laikotarpio dalį parengti strategiškesnį metodą, kad veikla taptų dar geriau matoma, projektų rezultatus būtų lengviau perduoti ir jie būtų tvaresni.

3.4. Politiniai renginiai ir susitikimai

Per visą pirmą programos įgyvendinimo laikotarpio dalį organizuotais renginiais padėta geriau informuoti apie programą ir didinti jos bendrą matomumą, taip pat padėta aktyviau įtraukti suinteresuotuosius subjektus. Nuo 2010 m. Europos Komisija kasmet rengia programos krypties „Europos atminimas“ tinklų kūrimo susitikimus, juose susitinka organizacijų atstovai, kurių veikla susijusi su kryptimi „Europos atminimas“. Be to, nuo 2012 m. Europos Komisija Briuselyje organizuoja specialų kasmetinį renginį holokausto aukoms atminti, sausio 27 d. minint Tarptautinę holokausto aukų atminimo dieną. Šiais renginiais ne tik raginama plėtoti visą Europą aprėpiančius atminimo tinklus, bet ir gerinamas dialogas dėl daugiamečių šios programos atminimo krypties prioritetų, jais taip pat teikiama galimybė padaryti labiau matomą bendrą programos profilį.

Kalbant apie su piliečių dalyvavimu susijusią kryptį, bendradarbiaujant su suinteresuotųjų subjektų organizacijomis buvo surengtos dvi konferencijos (2014 m. Romoje ir 2016 m. Barselonoje), taigi padidintas politinis pagal programą finansuojamos veiklos matomumas.

Suinteresuotieji asmenys programos politikos formavimo procese dalyvauja per pilietinį dialogą, t. y. per reguliarius Komisijos darbuotojų ir maždaug 50 pagrindinių aktyviai dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų organizacijų susitikimus. Programos Pilietinio dialogo grupės darbu užtikrinama, kad ES debatuose būtų girdimas ir nepriklausomas pilietinės visuomenės balsas, o piliečiams teikiama galimybė palaikyti dialogą su Komisija ir kitomis institucijomis.

3.5. Šios programos ir kitų ES programų tarpusavio papildomumas ir sinergija

Programa „Europa piliečiams“ dera su kitų sričių ES politika ir priemonėmis, skirtomis skatinti ES piliečius aktyviau dalyvauti ES pilietinėje visuomenėje, ir yra suderinama su kitomis savanorystės, jaunimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių priemonėmis. Šia programa papildomos kitos ES finansavimo programos, visų pirma „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, programos „Kūrybiška Europa“ kultūros paprogramė ir 2018-ieji Europos kultūros paveldo metai, t. y. dėmesys sutelkiamas į dalyvavimą ir labai pabrėžiami ES aspektai, susiję su piliečiais ir visuomene.

Nors tam tikrose srityse sinergijos jau esama, pavyzdžiui, sukurta pirmiau minėta platforma VALOR, taip pat kartais vyksta programos „Europa piliečiams“ informacinių punktų, programos „Kūrybiška Europa“ centrų ir „ Erasmus+“ nacionalinių agentūrų bendradarbiavimas, iš laikotarpio vidurio vertinimo matyti, kad ateityje įgyvendinant programą būtų naudinga ją koordinuoti su kitomis susijusiomis programomis.