2009
„KOMPETENCIJOS TINKLAI“  IR 
„INTEGRUOTIEJI PROJEKTAI“  BENDRIJOS 
MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOJE: AR JAIS BUVO PASIEKTI NUMATYTI TIKSLAI?EUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 8
LT
ISSN 1831-0885

„KOMPETENCIJOS TINKLAI“ IR 
„INTEGRUOTIEJI PROJEKTAI“ BENDRIJOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOJE: AR JAIS BUVO PASIEKTI NUMATYTI TIKSLAI?Specialioji ataskaita  Nr. 8  2009
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46410
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 8  2009
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2009ISBN 978-92-9207-413-5doi:10.2865/65353
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?3
TURINYS
Dalys
 TERMINŲ ŽODYNĖLIS
I–V  SANTRAUKA
1–16  ĮVADAS
1–5  AKTUALŪS BENDRIJOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR TECHNOLOGIJŲ PLĖTROS (MTTP) TIKSLAI IR GRĖSMĖS
1–3  POLITIKOS TIKSLAI
4–5  EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ STRUKTŪRINIAI TRŪKUMAI IR SIEKIAI
6–16  ŠEŠTOJI BENDROJI PROGRAMA
9–11  NAUJIEJI INSTRUMENTAI IR JŲ TIKSLAI
12–16  PROJEKTŲ ATRANKA IR VALDYMAS
17–18  AUDITO APIMTIS IR METODAS
17  AUDITO APIMTIS
18  AUDITO METODAS
19–56  AUDITO PASTABOS
19–27  BENDRAS ĮNAŠAS SIEKIANT BENDRIJOS MTTP TIKSLŲ
22–24  EFEKTYVUS MOKSLINIS BENDRADARBIAVIMAS
25–27  KAI KURIAIS ATVEJAIS PROJEKTŲ PLANŲ KOKYBĖ GERESNĖ NEI JŲ ĮGYVENDINIMAS
28–43  KAIP BUVO PASIEKTI NAUJŲJŲ INSTRUMENTŲ „SPECIFINIAI TIKSLAI“?
29–35  INTEGRACIJA PAGAL KOMPETENCIJOS TINKLUS DAŽNAI KEIČIAMA TRADICINE BENDRADARBIAVIMO FORMA36–38  „INTEGRUOTIEJI PROJEKTAI“: DIDELI PROJEKTAI IR PALYGINTI NEDIDELIS DALYVIŲ FINANSINIS ĮSITRAUKIMAS
39–43  NE VISIŠKAI ĮGYVENDINTAS MVĮ DALYVAVIMO TIKSLAS
44–53  KAIP NAUJUOSIUS INSTRUMENTUS VALDĖ KOMISIJA?
45–46  ABEJONĖS DĖL SPECIFINIO INSTRUMENTŲ VAIDMENS
47–49  GAUSIOS TEISINĖS NUOSTATOS TAČIAU NE VISUOMET PAKANKAMOS GAIRĖS
50  VANGESNIS IR DAŽNAI NESKAIDRUS DERYBŲ PROCESAS51  PROJEKTAI STAMBESNI, JŲ MAŽIAU, BET VIS DAR DAUG DALYVIŲ
52–53  PROJEKTO PRIEŽIŪROS TRŪKUMAI
54–56  MTTP INVESTICIJŲ SKATINIMAS
55–56  DAUGIAU ES LĖŠŲ SANTYKINAI MAŽESNĖMS DALYVIŲ MTTP INVESTICIJOMS
57–65  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?4
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?5
TERMINŲ ŽODYNĖLIS
Bendrasis vidaus produktas (BVP) : Bendroji visų vienoje šalyje per vienerius metus paga-
mintų gaminių ir suteiktų paslaugų rinkos vertė.
Europos mokslinių tyrimų sritis (EMTS) : Besienė mokslinių tyrimų zona, kurioje moksliniai 
ištekliai bus geriau panaudojami naujoms darbo vietoms kurti ir Europos Sąjungos konku-rencingumui didinti.
„Integruotieji projektai “ (IP) : Instrumentas, skirtas įgyvendinti ambicingus, aiškiai apibrėž-
tus europinio masto mokslinius ir technologinius tikslus.
„Kompetencijos tinklai “ (KT) : Instrumentas, skirtas skatinti esminę ir ilgalaikę tinklo par-
tnerių mokslinių tyrimų veiklos integraciją ir tuo būdu tiesiogiai spręsti Europos mokslinių tyrimų veiklos išsisklaidymo problemą konkrečioje srityje.
Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) : Įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir 
kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. eurų ir (arba) metinė balanso suma neviršija 43 mln. eurų.
MTTP bendrosios programos (BP) : Tam tikro laikotarpio daugiametės programos, kuriose 
numatyta iš Bendrijos biudžeto finansuojama mokslinė ir technologinė veikla, joms skirtas 
biudžetas ir išsamios jų techninio ir finansinio įgyvendinimo taisyklės.
MTTP instrumentai : Bendrosiose programose numatyti įvairūs projektų tipai. Kiekvienam 
instrumentui yra nustatyti konkretūs tikslai ir ypatingos dalyvavimo sąlygos.
SMART tikslai : Konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir datuoti tikslai, kaip nustatyta 
ES finansiniame reglamente.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?6
SANTRAUKA
I.
Manoma, kad Europos moksliniams tyrimams 
trūksta investicijų ir kad jos pernelyg išsklai-
dytos. Dėl to į šeštą bendrąją programą (6BP), 
kaip ES priemonių šiai problemai spręsti  
dalis, buvo įvesti du nauji instrumentai:  
„kompetencijos tinklai“ ir „integruotieji pro-jektai“. Tikslas buvo, viena vertus, skatinti  
esminę ir ilgalaikę mokslinių tyrimų veiklos 
integraciją, o kita vertus, įgyvendinti ambi-
cingus, aiškiai apibrėžtus europinio masto  mokslinius ir technologinius tikslus.
II.
Audito metu buvo išnagrinėta: kokiu mastu „kompetencijos tinklai“ ir „integruotieji  projektai“ prisidėjo įgyvendinant Sutartyje iškeltus mokslinių tyrimų politikos tikslus,  
taip pat jų pačių specifinius tikslus; kaip  veiksmingai naujuosius instrumentus valdė 
Komisija ir kaip 6BP skatino investicijas į  
MTTP.
III.
Audito Rūmai padarė išvadą, kad:
Audituoti 6BP instrumentai sėkmingai  i) 
prisidėjo skatinant mokslinį bendradar-
biavimą bei įgyvendinant pakankamos  
kokybės projektus. Tačiau, taikant šiuos 
instrumentus, nebuvo remtasi aiškia  intervencijos logika, SMART tikslais ir  
veiklos rodikliais.
Specifiniai šių naujųjų instrumentų  ii) 
tikslai buvo pasiekti tik iš dalies. „Kom-petencijos tinklai“ mokslinių tyrimų  
srityje leido pasiekti gerą bendradar-biavimo lygį, tačiau tik retais atvejais  buvo pasiekta laipsniška ir savaime tvari mokslinių tyrimų veiklos integracija tarp tinklo partnerių. „Integruotieji projektai“ 
padėjo skatinti kokybišką bendradarbia-vimą, tačiau nepritraukė daugiau lėšų nei 
iš atskirų projekto dalyvių, nei iš viešojo 
ir privataus finansavimo šaltinių.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?7
V.
Audito Rūmai taip pat rekomenduoja, kad:
Komisija išnagrinėtų, ar „kompetencijos i) 
tinklams“ ir „integruotiesiems projek-
tams“ kaip bendradarbiavimo projek-
tams buvo nustatyti realistiški tikslai ir ar šie instrumentai turi reikšmingų priva-
lumų lyginant su įprastinėmis mokslinių 
tyrimų srityje naudojamomis bendradar-
biavimo priemonėmis. Komisija kiekvienu konkrečiu atveju turėtų išnagrinėti, ar  pagal 6BP finansuojamų kompetencijos 
tinklų pasiekti laimėjimai, potenciali ES pridėtinė vertė ir savaiminio tvarumo  perspektyvos pateisina jų finansavimą  ateityje pagal 7BP.
Komisija išnagrinėtų, kokios priežastys  ii) 
lėmė santykinai žemą, lyginant su iškel-
tais tikslais, dalyvių investicijų į MTTP  
lygį, ir pasiūlyti konkrečias priemones.  
Ji turėtų surinkti atitinkamus duomenis, 
atspindinčius skatinamąjį ES finansavimo 
poveikį. Reikėtų iš naujo įvertinti iškeltų 
tikslų realistiškumą, ypač MVĮ ir priva-taus sektoriaus srityse.
Siekiant konkrečiai pagerinti projektų  iii) 
valdymą, jų tinkamą įgyvendinimą ir  
vertinimą, Komisija turėtų laiku pateikti aiškias gaires, paspartinti sutarčių suda-
rymo procesą ir patobulinti projektų  
priežiūrą.SANTRAUKA
Buvo nustatyta, kad Komisijos vykdytas iii) 
valdymas, ypač pradėjus įgyvendinti 6BP, 
turėjo trūkumų, kurie paveikė veiksmų  
rezultatyvumą, pavyzdžiui, nebuvo  
visiškai aišku, koks yra naujųjų instru-
mentų specifinis vaidmuo, nebuvo ati-tinkamų gairių, projekto priežiūra buvo 
nepakankama.
Palyginti su 5BP, vykdant 6BP nepavyko iv) 
reikšmingai padidinti dalyvių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų plė-trą. Santykinai privačiojo sektoriaus dalis netgi sumažėjo. Tikslas skirti ne mažiau kaip 15 % viso 6BP teminių prioritetų  biudžeto mažų ir vidutinių įmonių daly-vavimui nebuvo pasiektas.
IV.
Audito Rūmai primena savo ankstesnę  rekomendaciją, kad išlaidų programos būtų paremtos aiškia intervencijos logika, sujun-giančia instrumentus su realistiškais tikslais. Todėl, siekiant išryškinti specifinį priemo-nės vaidmenį, reikėtų išnagrinėti galimybę kiekvienai priemonei nustatyti vieną tikslą. 
Kiekvienai programai turėtų būti nusta-
tyti atitinkami veiklos rodikliai, leidžiantys 
vertinti pasiektus išdirbius, rezultatus ir  
poveikį.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?8
ĮVADAS
AKTUALŪS BENDRIJOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ 
IR TECHNOLOGIJŲ PLĖTROS (MTTP) TIKSLAI IR GRĖSMĖS
POLITIKOS TIKSLAI
 1.  Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra (MTTP) daro esminį poveikį moks-
linei ir technologinei pažangai bei inovacijoms. Moksliniai tyrimai yra svarbus Europos Sąjungos ir jos valstybių narių prioritetas siekiant 
išlaikyti bei pagerinti aukštą jos piliečių gyvenimo lygį.
 2.  Europos bendrijos MTTP politikos bendrasis tikslas1 yra stiprinti moks-
linius ir technologinius Bendrijos pramonės pagrindus ir skatinti jos konkurencingumo augimą tarptautiniu mastu. Siekiant maksimaliai 
išnaudoti vidaus rinkos galimybes, įmonės, mokslinių tyrimų centrai ir 
universitetai yra raginami efektyviai bendradarbiauti MTTP srityje.1 Europos bendrijos steigimo 
sutartis, XVIII antraštinė dalis 
(Moksliniai tyrimai ir technologijų 
plėtra), 163–173 straipsniai. Šie 
veiksmai apibūdinti taip:a) skatinti įmonių, mokslinių tyrimų 
centrų ir universitetų savitarpio 
bendradarbiavimą, įgyvendinti 
mokslinių tyrimų, technologijų 
plėtros ir parodomąsias 
programas;
b) skatinti Bendrijos 
bendradarbiavimą su trečiosiomis 
šalimis ir tarptautinėmis 
organizacijomis mokslinių 
tyrimų, technologijų plėtros ir 
demonstravimo srityse;
c) skleisti ir veiksmingai panaudoti 
Bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir 
demonstravimo veiklos rezultatus;
d) skatinti mokslo darbuotojų 
mokymą ir laisvą judėjimą 
Bendrijoje.
VIDUTINĖS METINĖS MTTP IŠLAIDOS IŠ BENDRIJOS BIUDŽETO (4BP–7BP)1 ILIUSTRACIJA
milijonais eurų per metus
4BP – EU 12
(1995–1998 m.)5BP – EU 15
(1999–2002 m.)6BP – EU 15
(2003–2006 m.)6BP – EU 25
(2004–2006 m.)7BP – EU 27
(2007–2013 m.)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Šaltinis : 4BP–7BP teisėkūros sprendimai (be Euratomo).
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?9
 3.  Nuo 1984 m. Europos bendrijos MTTP veikla yra įgyvendinama per dau-
giametes bendrąsias programas (BP), kuriose tam tikram laikotarpiui 
yra nustatomi moksliniai ir technologiniai tikslai, pagrindinės veiklos kryptys, bendras biudžetas ir jo paskirstymas pagal veiksmus, taip pat 
išsamios Bendrijos finansinio dalyvavimo taisyklės. Europos Sąjungos 
bendrųjų programų finansavimas buvo nuolat didinamas. Bendrosios 
programos yra didžiausias atskiras viešasis Europos Sąjungos moks-
linių tyrimų finansavimo šaltinis, kuris sudaro nuo 4 % iki 5 % viso 
viešojo MTTP finansavimo.
EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ STRUKTŪRINIAI 
TRŪKUMAI IR SIEKIAI
 4.  Vyrauja nuomonė, kad Europos moksliniams tyrimams smarkiai kenkia jų 
struktūriniai trūkumai. Komisija pažymėjo, kad2:
trūksta MTTP investicijų ir jos pernelyg išsklaidytos; a) 
moksliniams tyrimams vykdyti skiriama nepakankamai žmogiškų b) 
išteklių;
nepakanka pajėgumų, kurie leistų mokslinius atradimus paversti c) 
naujoviškais ir konkurencingais produktais bei paslaugomis;
mokslinių tyrimų politika Europoje yra susiskaldžiusi. d) 
 5.  Komisija ir Europos Vadovų Taryba manė, kad sukūrus „Europos mokslinių 
tyrimų sritį“ buvo žengtas pagrindinis žingsnis įveikiant šiuos struktū-rinius trūkumus
3. EMTS turi sudaryti mokslinių tyrimų ir technologijos 
vidaus rinką, taip pat pagerinti nacionalinės ir regioninės moksli-nės veiklos ir politikos koordinavimą. Europos Vadovų Taryba iškėlė 
ambicingą tikslą, kad Europos Sąjunga taptų „konkurencingiausia ir 
dinamiškiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje, kuriai būdin-
gas tvarus ekonomikos augimas, kurioje kuriama daugiau ir geresnių 
darbo vietų ir užtikrinama didesnė socialinė sanglauda“
4. Norint šio 
tikslo pasiekti, Europos mokslinių tyrimų finansavimas turėtų būti  padidintas ir iki 2010 m. turėtų priartėti prie 3 % bendrojo vidaus  produkto (2000 m. jis buvo 1,9 %). Du trečdaliai šių papildomų inves-ticijų turėtų ateiti iš privataus sektoriaus
5.2 Žr. Komisijos pasiūlymą 
dėl Tarybos sprendimų dėl 
konkrečių programų Šeštajai 
bendrajai programai įgyvendinti, COM(2002) 43 galutinis, 2002 1 30, 
5.1 skirsnis „Bendrijos intervencijos 
poreikis“, p. 71.
3 Sukurti Europos mokslinių 
tyrimų sritį (EMTS) 2000 m. 
sausio mėn. pasiūlė Europos 
Komisija savo komunikate „Kurti 
Europos mokslinių tyrimų sritį“. 
Netrukus po to, 2000 m. kovo 
mėn., Lisabonos Europos Vadovų 
Taryboje buvo paskelbtas ES tikslas sukurti EMTS.
4 Žr. 2000 kovo mėn. Lisabonos 
Europos Vadovų Tarybos išvadų 
5 dalį.
5 Žr. 2002 m. kovo mėn. 
Barselonos Europos Vadovų 
Tarybos išvadų 47 dalį.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?10
ŠEŠTOJI BENDROJI PROGRAMA
 6.  Europos bendrijos Šeštoji bendroji programa (6BP)6 buvo instrumentas, 
skirtas įgyvendinti minėtus ambicingus tikslus. Pagal ją finansuojant 
veiksmus, susijusius tiek su inovacijomis, tiek su EMTS kūrimu, turėjo 
būti skatinama didesnė susiskaldžiusio Europos mokslinių tyrimų  
sektoriaus integracija ir koordinacija. 2002–2006 m. laikotarpiu 6BP 
apėmė visą spektrą fundamentalių ir taikomųjų mokslinių tyrimų,  
mokslinės ir techninės kompetencijos ugdymą bei Europos moksli-
nių tyrimų koordinavimą. Programoje buvo išskirtos trys antraštinės dalys:
Europos mokslinių tyrimų srities integravimas ir stiprinimas; –
Europos mokslinių tyrimų srities struktūravimas; –
Europos mokslinių tyrimų srities pagrindų stiprinimas. –
PAGRINDINĖS 6BP SUDĖTINĖS DALYS IR PRINCIPAI2 ILIUSTRACIJA
Pagrindinės 6BP sudėtinės dalys
Europos mokslinių tyrimų 
integravimasEuropos mokslinių tyrimų 
erdvės struktūravimasEMTS pagrindų 
stiprinimas
Pagrindiniai 6BP principai
Dėmesį sutelkti į 
pasirinktas prioritetines 
moklsinių tyrimų sritisSiekti struktūruojančio 
poveikio  stiprinant 
ryšius su nacionalinėmis, 
regioninėmis ir kitomis 
europos iniciatyvomisKoordinavimo 
supaprastinimas6 Žr. 2002 m. birželio 27 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimą Nr. 1513/2002/EB 
dėl Europos bendrijos šeštosios 
pamatinės mokslinių tyrimų, 
technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, 
prisidedančios prie Europos 
mokslinių tyrimų srities kūrimo 
ir naujovių (2002–2006 m.), 
(OL L 232, 2002 8 29, p. 1).
Šaltinis : Komisijos gairės „Dalyvauti Europos moksliniuose tyrimuose“ , 2 laida, 2004 m. vasario mėn.
(http://ec.europa.eu/research/6BP/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?11
 7.  2002–2006 metų laikotarpiui Šeštajai bendrajai programai buvo skirtas 
17 milijardų eurų biudžetas. Buvo įvertinta, kad iki 2008 m. pabaigos 
pagal 6BP finansuotai „netiesioginei“ MTTP veiklai skirtos investicijos sudarė 25 milijardus eurų
7. Didžioji išlaidų dalis (apie 75 %) padaryta 
pagal išlaidų kategorijos „Europos mokslinių tyrimų srities integra-
vimas ir stiprinimas“ septynis „teminius prioritetus“8, kitaip sakant – 
pagal programas apimančias konkrečias mokslinių tyrimų temas.
 8.  Šeštojoje bendrojoje programoje ypatingai pabrėžiama būtinybė didinti 
mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) technologinį pajėgumą ir palengvinti joms prieigą prie kokybiškų mokslinių tyrimų. Šiam tikslui buvo skirta 1,8 milijardo eurų, t. y. 15 % viso teminių prioritetų biudžeto (trečdaliu daugiau nei ankstesnėje bendrojoje programoje).
NAUJIEJI INSTRUMENTAI IR JŲ TIKSLAI
 9.  Be tradicinių instrumentų9, į 6BP buvo įvesti du nauji instrumentai, kurie 
buvo visų pirma skirti „Europos mokslinių tyrimų srities integravimui 
ir stiprinimui“:
„Kompetencijos tinklai“ (KT), pirmiausia skirti sukurti esminę ir   –
ilgalaikę tinklo partnerių mokslinių tyrimų veiklos integraciją ir 
tuo būdu tiesiogiai spręsti mokslinės veiklos išsisklaidymo Euro-poje problemą konkretaus teminio prioriteto srityje.
„Integruotieji projektai“ (IP) buvo sumanyti generuoti žinias,   –
reikalingas norint įgyvendinti teminius prioritetus ir pasiekti  
ambicingus, aiškiai apibrėžtus europinio masto mokslinius ir tech-nologinius tikslus.
 10.  KT ir IP gali būti panaudoti bet kuriame iš septynių „teminių priori-
tetų“ (žr. 8 išnašą). Teisės aktų leidėjas pripažino, kad šie Europos  
mokslinių tyrimų pajėgumų integravimo instrumentai yra pagrindinės priemonės, leidžiančios kurti pridėtinę vertę, didesnę už tą, kuri gali 
būti sukurta atskirų valstybių narių pastangomis (europinė pridėtinė 
vertė). Jais buvo numatyta pasiekti kritinę patirties, veiklos ir ište-
klių (darbuotojų, įgūdžių, kompetencijos, finansų, infrastruktūros,  
įrangos) masę. Taip pat buvo numatyta, kad šie nauji instrumentai  leis pasiekti tikslą 15 % teminių prioritetų biudžeto išleisti mažoms 
ir vidutinėms įmonėms (žr. 8 dalį).7 Priešingai nei „tiesioginė 
veikla“, kurią vykdo Komisija 
per savo Jungtinį tyrimų centrą, 
„netiesioginė“ MTTP veikla reiškia veiksmus, kuriuos įgyvendina 
dotacijas gavę subjektai.
8 Septyni „teminiai prioritetai“ 
yra šie: gyvosios gamtos mokslai, genomika ir biotechnologijos 
sveikatai; informacinės visuomenės 
technologijos; nanotechnologijos 
ir nanomokslai, naujų galimybių 
daugiafunkcinės medžiagos, nauji 
gamybos procesai ir prietaisai; 
aeronautika ir kosmosas; maisto kokybė ir sauga; tvarus vystymas, 
globalūs pokyčiai ir ekosistemos; 
piliečiai ir valdymas žinių 
visuomenėje.
9 Konkretūs tiksliniai projektai, 
koordinaciniai veiksmai, 
konkretūs paramos projektai, 
veiksmų programa Marie Curie, 
su infrastruktūra susijusios 
integruotosios iniciatyvos ir 
169 straipsnio veiksmai.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?12
 11.  1 ir 2 langeliuose pateikti pagal KT ir IP vykdomos veiklos pavyzdžiai.
PROJEKTŲ ATRANKA IR VALDYMAS
 12.  Komisijoje už 6BP bendrai atsako keli generaliniai direktoratai (DG)10. Kaip 
ir ankstesnių bendrųjų programų atveju, Komisija reguliariai skelbė kvietimus teikti pasiūlymus, kuriuose pateikdavo plataus spektro vei-
klos sričių aprašymus. Potencialių naudos gavėjų pateikti prašymai finansuoti buvo nagrinėjami talkinant nepriklausomiems ekspertams („vertintojams“). Pasiūlymai buvo vertinami pagal kvietimuose teikti 
pasiūlymus nustatytus mokslinius ir techninius, tarp jų ir valdymo, 
kriterijus, susijusius su potencialiu siūlytojų gebėjimu įgyvendinti  
projektus. Komisija atrinko labiausiai ES finansavimo vertus projektus ir skyrė jiems dotacijas.
 13.  Komisija stebėjo ir periodiškai vertino projektų pažangą, lygindama ją 
su konkrečiais kiekvienam instrumentui iškeltais tikslais. Šią priežiūrą 
vykdyti padėjo nepriklausomi ekspertai (recenzentai)11.10 Kartu su Mokslinių tyrimų GD, 
kuris yra pagrindinis 6BP veiklą 
valdantis ir koordinuojantis 
generalinis direktoratas, atskiras konkrečių programų dalis taip pat 
valdė kiti keturi GD: Informacinės 
visuomenės ir žiniasklaidos GD, 
Energetikos ir transporto GD, 
Įmonių ir pramonės GD, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD. Be 
to „Jungtinio tyrimų centro“ GD 
yra atsakingas už veiklą; kurią 
tiesiogiai įgyvendina Komisija.
11 Žr. 25 dalį ir 19 išnašą.
KOKIA VEIKLA BUVO VYKDOMA PAGAL KT?
Kiekvienas KT yra skirtingas. Štai keli konkrečios vykdytos veiklos pavyzdžiai:
Pagal nagrinėtus kompetencijų tinklus įgyvendinta veiklos integracija apėmė doktorantūros studentų 
ir mokslo darbuotojų mainus, bendrų praktinių seminarų organizavimą, virtualių internetinių mokslinių tyrimų darbo grupių kūrimą, virtualių laboratorijų ir institutų steigimą bei organizuoti vizitus, leidžiančius pasinaudoti kitų dalyvių tyrimų bazėmis.
Pagal kompetencijos tinklus įgyvendinta bendra mokslinių tyrimų veikla apima atskirų mokslinių tyrimų 
projektų finansavimą, kuris dažnai atliekamas skelbiant vidinius kvietimus teikti pasiūlymus, už kurių 
organizavimą atsakingi mokslinės užduoties vadovai.
Kompetencijos sklaidos veikla apima apsilankymus pramonės įmonėse, dalyvavimą tarptautinėse konfe-
rencijose, vasaros mokyklų sesijų ir kitų mokymo renginių organizavimą, projekto informacijos platinimą 
per specialius tinklalapius, informacinius biuletenius, spaudos pranešimus bei straipsnių skelbimą.1 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?13
 14.  Pagal KT ir IP vykdomi projektai pritraukė beveik 50 % 6BP lėšų. Komi-
sijos duomenimis pagal Septintąją bendrąją programą (2007–2013) 
„kompetencijos tinklai“ ir tie bendradarbiavimo projektai, kuriems  būdingi IP bruožai gavo 16 % viso iki 2009 m. vasario mėn. skirto  
finansavimo
12.
 15.  Pagal 6BP buvo finansuoti 167 KT projektai, kurie pritraukė apie  
5 000 dalyvių ir kuriuose ES įnašas sudarė 1,2 milijardo eurų (paly-
ginti su 1,9 milijardo tinkamų finansuoti investicinių išlaidų). Vidu-tiniškai kiekvienam kompetencijos tinklui teko apie 30 partnerių, o kiekvienai sutarčiai – 7 milijonų eurų ES įnašas. Pagal integruotuosius 
projektus buvo finansuota beveik 700 projektų. Jie pritraukė apie  
17 000 dalyvių, o ES įnašas juose sudarė 6,5 milijardo eurų (palyginti 
su 10,7 milijardo tinkamų finansuoti investicinių išlaidų). Vidutiniš-kai kiekvienam integruotajam projektui teko apie 25 partnerius, o  
kiekvienai sutarčiai – 9,5 milijono eurų ES įnašas.
 16.  Apskritai 6BP disponuojamos lėšos leido finansuoti tik vieną iš penkių 
gautų pasiūlymų. Šis santykis artimas JAV nacionalinio mokslo fondo finansavimo schemų santykiui, tačiau mažesnis nei ankstesnės ben-
drosios programos santykis (26 %). Buvo finansuota didesnė KT nei 
IP pasiūlymų dalis.12 2006 m. gruodžio 18 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1982/2006/EB
dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros 
ir demonstracinės veiklos 
Septintosios bendrosios 
programos (2007–2013 m.) 
(OL L 412, 2006 12 30, p. 1). Septintojoje bendrojoje 
programoje „bendradarbiavimo 
projektai“ gali apimti veiklą, kuri 
anksčiau buvo vykdoma pagal 
„integruotuosius projektus“.
KOKIA VEIKLA BUVO VYKDOMA PAGAL INTEGRUOTUOSIUS PROJEKTUS?
Pagal IP vykdomą veiklą galima suskirstyti į šias kategorijas:
mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veikla, tiesiogiai skirta kurti naujas žinias, taip pat susijusi • 
su inovacijomis ir sklaidos veikla;demonstracinė veikla, skirta parodyti naujų technologijų, kurios gali suteikti ekonominių privalumų, 
• 
tačiau iš kurių negalima gauti tiesioginės komercinės naudos, gyvybingumą (pvz., atliekant proto-
tipų testus);
mokymo veikla, skirta prisidėti prie mokslininkų ir pagrindinio personalo, tyrimų vadovų, pramonės • 
vadovų (ypač MVĮ) bei galimų projekto sukurtų žinių naudotojų profesinio tobulėjimo.2 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?14
AUDITO APIMTIS
 17.  Audito tikslas buvo įvertinti, kokiu mastu:
„kompetencijos tinklai“ ir „integruotieji projektai“ prisidėjo sie- –
kiant Sutartyje nustatytų mokslinių tyrimų politikos tikslų ir jų  
pačių konkrečių tikslų;
Komisija veiksmingai rėmė projektų įgyvendinimą, teikdama nau- –
dos gavėjams būtinas rekomendacijas, valdydama sutartis ir vyk-dydama pasiektos pažangos priežiūrą;
6BP skatino MTTP investicijas. –
AUDITO METODAS
 18.  Audito įrodymai buvo surinkti:
peržiūrint su 6BP susijusią dokumentaciją (parengiamuosius doku- –
mentus, teisinį pagrindą ir Komisijos rekomendacijas, įgyvendi-
nimo duomenis);
aplankant 36 projektų koordinatorius ir dalyvius, dirbančius ketu- –
riolikoje projektų penkiolikoje valstybių narių13;
rengiant apskritojo stalo diskusijas su 60 mokslo darbuo- –
tojų iš 44 Šeštojoje bendrojoje programoje dalyvaujančių  
organizacijų14;
atliekant 387 MTTP organizacijų tyrimą (274 dalyvaujančių pro- –
gramoje, 104 teikiančių siūlymus ir 9 nedalyvaujančių);
atliekant atrinktų, labiausiai instrumentų rezultatyvumą veikian- –
čių valdymo sričių analizę (taip pat peržiūrint, kaip buvo vykdomi 
aštuoni kvietimai teikti pasiūlymus, ir atliekant 399 nepriklausomų 
projektų peržiūrų, atliktų iki 2007 m. gruodžio 31 d., analizę);
peržiūrint instrumentų veiksmingumo antrinius įrodymus; –
nagrinėjant kai kurių Bendrijos moksliniuose tyrimuose dalyvau- –
jančių asociacijų nuomones.13 Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, 
Estijoje, Ispanijoje, Italijoje, 
Jungtinėje Karalystėje, Lenkijoje, 
Nyderlanduose, Portugalijoje, 
Prancūzijoje, Slovakijos 
Respublikoje, Suomijoje, Švedijoje 
ir Vokietijoje.
14 Talkinant 6BP Nacionalinių ryšių 
palaikymo centrų koordinatoriams, 
apskritojo stalo diskusijos 
buvo organizuotos Suomijoje, 
Prancūzijoje, Lenkijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje.AUDITO APIMTIS IR METODAS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?15
BENDRAS ĮNAŠAS SIEKIANT BENDRIJOS MTTP TIKSLŲ
 19.  Pagal EB sutartį Bendrijos MTTP politikos bendrasis tikslas yra stiprinti 
mokslinius ir technologinius Bendrijos pramonės pagrindus bei ska-
tinti jos konkurencingumo augimą tarptautiniu mastu.
 20.  Ankstesniojo mokslinių tyrimų srities audito išvadose Audito Rūmai 
atkreipė dėmesį į tai, kad nėra aiškios intervencijos logikos, paaiški-nančios kaip atskiri instrumentai ir programos turėtų prisidėti siekiant Bendrijos MTTP tikslų
15. Be to, kadangi atskiroms mokslinių tyrimų  
programoms nebuvo nustatyti SMART tikslai16 ir veiklos rodikliai,  
nebuvo įmanoma jų tinkamai stebėti ir vertinti17.
 21.  Turėdami omenyje, kad nebuvo aiškios intervencijos logikos18, Audito 
Rūmai išnagrinėjo naujųjų instrumentų bendrą įnašą į Bendrijos MTTP 
politiką šiais požiūriais:
išplėsto mokslinio bendradarbiavimo veiksmingumo; –
ekspertų įvertintos atskirų projektų mokslinės kokybės. –15 Specialioji ataskaita Nr. 9/2007 
dėl ES mokslinių tyrimų ir 
technologinės plėtros bendrųjų 
programų vertinimo: ar Komisijos 
taikomas metodas galėtų būti 
pagerintas? (žr. 22–37 dalis) (OL C 26, 2008 1 30). Intervencijos 
logiką Komisija apibrėžia kaip 
„konceptualią sąsają tarp 
intervencijos indėlių ir gaunamų 
išdirbių, taigi ir jos poveikio 
visuomenei rezultatų ir išdavų 
prasme“ (Europos Komisija, „ES veiklos vertinimas: Komisijos 
tarnyboms skirtas praktinis 
vadovas“, 2004 m. liepos mėn., 
p. 87 ir 106).
16 SMART reiškia konkretūs, 
išmatuojami, pasiekiami, 
svarbūs ir datuoti. SMART 
tikslų apibrėžimas yra bendras 
ES finansinio reglamento 
principas užtikrinant patikimą 
finansų valdymą (žr. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 27 straipsnio 3 dalį 
(OL L 248, 2002 9 16, p. 1)).AUDITO PASTABOS
17 Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 9/2007 28 ir 30 dalis.
18 Pavyzdžiui, jau 2004 m. aiškios intervencijos logikos nebuvimo poveikį pabrėžė 1999–2003 m. įvertinimą atlikusi specialistų gr upė, 
kuri konstatavo, kad „tokių specialistų grupių kaip mūsiškė prašoma užpildyti spragą tarp, viena vertus, įrodymų, surinktų daug iausia 
projektų lygmeniu ir, kita vertus, aukštesnių socialinių-ekonominių mokslinių tyrimų politikos tikslų. Tačiau šiuo metu tokią s ąsają 
sukurti yra sunku dėl paties BP planavimo būdo. Jame nėra aiškios logikos, susiejančios aukščiausius tikslus su konkrečiais mok slinių 
tyrimų ir pažinimo tikslais“. „Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų penkerių metų laikotarpio įvertinimas, 1993-2003 m.“, Nepriklausomų ekspertų komisijos, kuriai pirmininkavo Erkki Ormala, ataskaita (2004 m. gruodžio 15 d.): 
6 skirsnis „Bendrosios programos įvertinimas“, p. 19.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?16
KAIP RECENZENTAS ĮVERTINO PASIEKTĄ MOKSLINĮ BENDRADARBIAVIMĄ
KAIP RECENZENTAS ĮVERTINO BENDRADARBIAVIMO VEIKSMINGUMĄ
Ar dalyvių bendradarbiavimas buvo veiksmingas?3 ILIUSTRACIJA
Šaltinis : Europos Audito Rūmai – Horizontali projektų peržiūrų ataskaitų analizė, padėtis 2007 m. gruodžio 31 d.EFEKTYVUS MOKSLINIS BENDRADARBIAVIMAS
 22.  Mokslinio bendradarbiavimo veiksmingumas buvo vertinamas pagal rea-
liai įvykdytas projekto užduotis, esamų ir naujų mokslo žinių perda-
vimą ir gerosios mokslinių tyrimų atlikimo praktikos naudojimą.
 23.  Audito Rūmai daro išvadą, kad audituotieji 6BP instrumentai paskatino 
mokslinių tyrimų projektų dalyvių aukšto lygio bendradarbiavimą.  Antai:
Audito Rūmų nuomone, visi aplankytieji projektai sėkmingai   –
paskatino įvairių sektorių ir disciplinų organizacijų tarptautinį  
mokslinį bendradarbiavimą.
Nepriklausomų ekspertų atliktas įvertinimas rodo, kad projekto  –
dalyvių bendradarbiavimas didžia dalimi atvejų buvo veiksmingas. 
(žr. 3 iliustraciją ).
Taip
Iš daliesNe1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %KT
101 projektasIP
298 projektai
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?17
 24.  Be to, dalyvių apklausa rodo, kad iš esmės jie teigiamai vertina abu 
audituotus instrumentus (žr. 4 iliustraciją ). „Kompetencijos tinklų“ 
sėkmingumą ypač gerai vertino valstybiniai mokslinių tyrimų centrai ir universitetai, o privatūs partneriai (tarp jų MVĮ) vertino, kad ben-
dradarbiavimas buvo mažiau produktyvus. Bendradarbiavimą pagal 
„integruotuosius projektus“ kaip veiksmingą vertino tiek viešojo, tiek 
privataus sektoriaus partneriai.
KAIP DALYVIAI VERTINO PROJEKTŲ VEIKSMINGUMĄ4 ILIUSTRACIJA
Kiek patenkinami buvo projektai pagal …
KT IP
Koordinatoriai Patenkinami Nepatenkinami Patenkinami Nepatenkinami
...projektų dalyvių kokybiško bendradarbiavimo skatinimą 100 % 0 % 98 % 2 %
...dalyvių jungimąsi prie tinklo 100 % 0 % 97 % 3 %...dalyvių mokslinių tyrimų veiklos strateginio planavimo 
koordinavimą86 % 14 % 89 % 11 %
...dalyvių keitimąsi žiniomis 100 % 0 % 97 % 3 %
...dalyvaujančių mokslinių darbuotojų mobilumo skatinimą 89 % 11 % 80 % 20 %
Dalyviai Patenkinami Nepatenkinami Patenkinami Nepatenkinami
...projektų dalyvių kokybiško bendradarbiavimo skatinimą 92 % 8 % 92 % 8 %
...dalyvių jungimąsi prie tinklo 94 % 6 % 98 % 2 %...dalyvių mokslinių tyrimų veiklos strateginio planavimo 
koordinavimą83 % 17 % 80 % 20 %
...dalyvių keitimąsi žiniomis 97 % 3 % 88 % 12 %
...dalyvaujančių mokslinių darbuotojų mobilumo skatinimą 89 % 11 % 64 % 36 %
Šaltinis : Europos Audito Rūmų tyrimas.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?18
KAI KURIAIS ATVEJAIS PROJEKTŲ PLANŲ KOKYBĖ 
GERESNĖ NEI JŲ ĮGYVENDINIMAS
 25.  Projekto kokybė siejama su mokslinės ir technologinės kompetencijos 
sąvoka bei inovacijos laipsniu. Paprastai mokslinių tyrimų projektų kokybę vertina tos srities ekspertai. 6BP atveju nepriklausomi eks-pertai talkino atliekant pirminę pasiūlymų atranką bei prižiūrint ir  
vertinant įgyvendinamus projektus
19.
 26.  Atlikdami ex post vertinimą projektų recenzentai tiria:
kiek pasiekti projekto tikslai; –
ar adekvačiai buvo panaudoti ištekliai; –
kiek veiksmingas buvo mokslinis bendradarbiavimas; –
ar projektas buvo racionaliai valdomas; –
kaip naudojamos ir skleidžiamos projekto sukurtos žinios. –19 „Vertintojai“ dalyvauja vertinimo 
procese vertindami kiekvieno 
gauto pasiūlymo privalumus 
pagal Komisijos atitinkamuose 
kvietimuose teikti pasiūlymus 
nustatytus kriterijus. Remdamasi vertintojų įvertinimu Komisija 
sprendžia, kuriuos pasiūlymus 
verta finansuoti. „Recenzentai“ 
pradeda savo darbą gerokai 
vėliau po to, kai projektai buvo 
pradėti. Jie periodiškai vertina 
konkretaus projekto pažangą per referencinį laikotarpį, remdamiesi 
Komisijos parengta vertinimo 
forma. Remdamasi šiuo įvertinimu 
Komisija sprendžia ar projektą 
verta tęsti ar, priešingai, jį reikėtų uždaryti anksčiau nei planuotoji 
pabaigos data. „Vertintojai“ ir 
„recenzentai“ yra atrenkami iš 
tos pačios duomenų bazės, kurią 
Komisija sudaro pradėdama 
programą.
KAIP RECENZENTAS ĮVERTINO PROJEKTO KOKYBĘ
BENDRAS PROJEKTO KOKYBĖS ĮVERTINIMAS5 ILIUSTRACIJA
Geras, labai geras projektas
Priimtinas projektasNepatenkinamas projektasNeatsakė19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %KT
101 projektasIP
298 projektai
Šaltinis : Europos Audito Rūmai – Horizontali projektų peržiūrų ataskaitų analizė, padėtis 2007 m. gruodžio 31 d.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?19
 27.  Audito Rūmų atlikta ekspertų peržiūros ataskaitų analizė rodo, kad 
daugiau nei trečdalis projektų buvo įvertinti kaip „geri ir labai geri“ 
(žr. 5 iliustraciją ). Tik šeši iš 399 pagal KT ir IP įgyvendintų projektų 
buvo įvertinti kaip nepatenkinami. Tačiau didelė dalis projektų (174, 
arba 44 % visų peržiūrėtų projektų) buvo įvertinti kaip „ne daugiau 
kaip priimtini“. Turint omenyje tai, kad Komisijai vykdant projektų  atranką, ekspertai visus projektus įvertino kaip „labai gerus“, šie  tyrimų rezultatai rodo, kad projektų kokybė menksta įgyvendinimo 
etape.
KAIP BUVO PASIEKTI NAUJŲJŲ INSTRUMENTŲ 
„SPECIFINIAI TIKSLAI“?
 28.  Kaip buvo minėta anksčiau (žr. 9 ir 10 dalis), „kompetencijos tinklai“ 
visų pirma buvo skirti sukurti esminę ir ilgalaikę tinklo partnerių  
mokslinių tyrimų veiklos integraciją. „Integruotieji projektai“ buvo 
sumanyti generuoti teminiams prioritetams įgyvendinti reikalingas 
žinias, siekiant įgyvendinti ambicingus, aiškiai apibrėžtus europinio 
masto mokslinius ir technologinius tikslus. Abiejų instrumentų atveju buvo akcentuojamas siekis integruoti ekspertizės, veiklos ir išteklių 
„kritinę masę“, kuri būtų prielaida ilgalaikei mokslinių tyrimų veiklai ir 
partnerystėms ir kuri leistų padaryti realų poveikį mokslui, pramonei 
ir ūkiui. Specialus tikslas buvo skirtas mažoms ir vidutinėms įmonėms 
dėl jų esminio vaidmens Europos Sąjungos ekonomikoje.
INTEGRACIJA PAGAL KOMPETENCIJOS TINKLUS DAŽNAI 
KEIČIAMA TRADICINE BENDRADARBIAVIMO FORMA
 29.  Siekdami įvertinti kokiu mastu „kompetencijos tinklai“ leido pasiekti jų 
specifinį tikslą skatinti tvarią tinklo partnerių mokslinių tyrimų veiklos 
integraciją, Audito Rūmai nagrinėjo:
ar tinklui skirtus išteklius galima buvo laikyti reikšmingais lyginant  –
su kiekvieno dalyvio bendru biudžetu;
ar buvo pakankamai kontroliuojama, kaip paskirstomi kompeten- –
cijos tinklų projektams skirti ištekliai;
ar prie projekto buvo iš tikrųjų pritraukti iš pradžių numatyti aukš- –
tos kvalifikacijos mokslininkai;
ar „kompetencijos tinklai“ leido sukurti su Bendrijos finan- –
savimu nesibaigiančias, ilgalaikes mokslinių tyrimų veiklas ir  
partnerystes.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?20
 30.  Audito Rūmų nuomone, nepaisant to, kad audituotieji „kompetencijos 
tinklai“ sėkmingai paskatino mokslinį bendradarbiavimą ir pakanka-
mos kokybės projektų įgyvendinimą, jie nepasiekė savo specifinio  tikslo. Antai:
didžioji dalyvių dalis skyrė tinklui palyginti nedidelę savo moks- a) 
linių pajėgumų dalį;
„kompetencijos tinklams“ skirti ištekliai nebuvo tinkamai kontro- b) 
liuojami ir nebuvo užtikrintas tinkamas projekto veiklos koordina-vimas. Dalyvaujančios organizacijos nesutiko, kad „kompetencijos 
tinklų“ valdymo struktūros spręstų, kaip turėtų būti naudojami  
tinklo ištekliai;
daugeliu atvejų prie „kompetencijos tinklų“ nebuvo pritraukti  c) 
aukštos kvalifikacijos mokslininkai;
nė vieno iš audituotų tinklų atveju nebuvo sukurtos ilgalaikės  d) 
mokslinių tyrimų veiklos ir partnerystės, todėl tolesnis bendra-
darbiavimas priklauso nuo nuolatinės viešosios paramos.
 31.  Nepriklausomų ekspertų atliktų projektų tyrimų rezultatai rodo, kad 
visiška veiklos pertvarka ir partnerių integracija buvo pasiekta tik  
mažiau nei trečdalio vertintų „kompetencijos tinklų“ atvejais (59 iš 
101). Jau 2004 m., ankstesnėje ataskaitoje20 buvo pripažintas „kompe-
tencijos tinklų“ negebėjimas pasiekti užsibrėžtos „ilgalaikės integra-
cijos“. Vėliau Komisijos vardu parengtoje studijoje21 buvo patvirtinta, 
kad tik mažoji dalis „kompetencijos tinklų“ pasiekė savaime tvarias integracijas su perspektyva išlikti ilgesnį laiką po to kai bus baigtas ES finansavimas.
 32.  „Kompetencijos tinklais“ dažnai buvo paskatinti ne darnūs ilgalaikiai 
bendri veiksmai ir partnerystės, o tik tradicinių formų mokslinis ben-
dradarbiavimas, susijęs su atskirais veiksmais.
 33.  Sunkumą „kompetencijos tinklais“ pasiekti ilgalaikę integraciją lemia dvi 
pagrindinės priežastys. Pirma, tikslas sukurti naujos rūšies europinį 
tinklą integruojant iki šiol viena su kita konkuravusias institucijas  
reikalauja naujo požiūrio į mokslinį bendradarbiavimą. Daugelio orga-
nizacijų nenoras prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus nebuvo šiam  tikslui palankus. Valstybiniai mokslinių tyrimų centrai, kurie ir yra  
kompetencijos tinklų svarbiausias tikslas, susidūrė su sunkumais inte-
gruotis vieni su kitais dėl savo institucinės struktūros ir biudžetinių 
suvaržymų. Pramonės sektoriuje ypatingų keblumų kilo dėl intelek-
tinės nuosavybės traktavimo.20 Žr. Naujų šeštos bendrosios 
programos instrumentų 
veiksmingumo įvertinimas. Aukštos kvalifikacijos ekspertų 
komisijos, kuriai pirmininkavo 
profesorius Ramon Marimón, 
ataskaita, 2004 m. birželio 21 d.) 
(http://cordis.europa.eu/6BP/
instruments_review/).
21 Žr. Ekspertų grupės 
kompetencijos tinklų ateities 
klausimui tirti galutinę ataskaitą, 
2008 m. rugsėjo mėn., p. 16 ir 47.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?21
 34.  Antra, yra sričių, kuriose esminė integracija gali būti pasiekta tik  
palaipsniui. Praktiškai maksimalus penkerių metų gyvavimo laiko-
tarpis pasirodė esąs nerealistiškas. Tačiau keliais atvejais (penkių iš aštuonių aplankytų tinklų) derybų etape projekto trukmė buvo netgi 
sutrumpinta.
 35.  Kadangi dauguma pagal 6BP finansuotų „kompetencijos tinklų“ neleido 
pasiekti ilgalaikės integracijos, kyla klausimas, kokiomis sąlygomis galima pateisinti tolesnį finansavimą, pasibaigus pirminiam laikotar-
piui, pagal dabartinę Septintąją bendrąją programą (7BP).
KOMPETENCIJOS TINKLŲ VEIKLOS NIUANSAI
Vienas iš vertintų „kompetencijos tinklų“ buvo susijęs su informacinės visuomenės technologijų srities projektu, kurį vykdė konsorciumas, sudarytas iš daugybės privačių (mažos vidutinės ir stambios pramonės 
įmonės) ir viešųjų (universitetai) dalyvių (universitetai). Konsorciumas buvo įsteigtas siekiant suvienyti susiskaldžiusius Europos mokslinius tyrimus konkrečioje mokslo srityje, sumažinti dubliavimą, padidinti 
kompetenciją ir skleisti mokslo žinias.
Remdamiesi projekto dokumentacija ir pokalbiais su trijų audituotų dalyvių atstovais, Audito Rūmai 
išnagrinėjo projektų laimėjimus. Buvo atsižvelgta į projekto peržiūras atlikusių nepriklausomų eks-pertų nuomonę. Audito Rūmai padarė išvadą, kad projektas padėjo keistis naujomis žiniomis ir perteikti ankstesnes žinias. Mokslinis bendradarbiavimas buvo skatinamas ir naujos žinios buvo generuojamos bei skleidžiamos per dalyvavimą interneto konferencijose ir jų rengimą, ir pan. Šios žinios galėtų būti pritaikytos komerciniams tikslams. Buvo sukurtas „Virtualusis kompetencijos centras“ (VKC) (projekto dalyvių sukurtas interneto portalas, kuriame skelbiama atnaujinta informacija apie valstybinius ir pri-vačius mokslinius tyrimus konkrečioje mokslo srityje). Keletas dalyvių įkūrė konkrečios projekto srities mokyklą.
Projektą baigiant Konsorciumas paprašė papildomo finansavimo antrajam projekto etapui ir jį gavo. 
Aplankytieji dalyviai pareiškė, kad jų dalyvavimas vykdomoje integravimo veikloje priklauso nuo papil-
domo ES finansavimo. Finansavimą nutraukus, šią veiklą tęsti būtų neįmanoma.3 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?22
„INTEGRUOTIEJI PROJEKTAI “: DIDELI PROJEKTAI IR PALYGINTI 
NEDIDELIS DALYVIŲ FINANSINIS ĮSITRAUKIMAS
 36.  „Integruotieji projektai“ buvo sumanyti generuoti žinias, reikalingas 
norint įgyvendinti teminius prioritetus ir pasiekti ambicingus euro-pinio masto tikslus.
 37.  „Integruotųjų projektų“ veiksmingumą Audito Rūmai įvertino ištyrę pro-
jektų imtį pagal šiuos kriterijus:
visos suinteresuotųjų šalių grandinės – tų, kurie kuria žinias, tų,  –
kurie plėtoja technologijas, tų, kurie užtikrina platinimą, – verti-kalią integraciją;
įvairių daugiasritės veiklos rūšių horizontalią integraciją; –
veiklos integraciją: įvairių mokslinės veiklos rūšių, nuo fundamen- –
taliųjų mokslinių tyrimų iki taikomųjų mokslinių tyrimų, ir kitų  
tipų veiklos, kaip antai technologijų įsisavinimas, žinių apsauga ir platinimas, mokymas, integravimą;
veikėjų iš privataus ir viešo sektorių mokslinių tyrimų organizacijų,  –
ypač iš akademinės bendruomenės ir pramonės įmonių, įskaitant 
MVĮ, sektorinę integraciją;
viešo ir privataus finansavimo finansinę integraciją. –
„INTEGRUOTJŲ PROJEKTŲ “ VEIKLOS NIUANSAI
Vienas integruotasis projektas buvo sumanytas siekiant sukurti naujovišką, aplinkai palankų pakavimo 
būdą, paremtą atsinaujinančiomis medžiagomis, turintį teigiamą vertę tiek gamintojams, tiek varto-
tojams. Siekiant sukurti sinergijas, pagal integruotąjį projektą buvo surinkti pagrindiniai žaliavos ir 
galutinio produkto gamintojai. Planuojamos projekto veiklos įvertintos sąnaudos viršijo 25 milijonus 
eurų (iš jų Bendrija finansavo 56,5 %).
Projektas buvo sėkmingas integruojant suinteresuotąsias šalis keliose verslo srityse (vertikali integracija) 
iš viešo ir privataus sektorių (sektorinė integracija), iš įvairių mokslo sričių (horizontali integracija), tiek 
fundamentalių, tiek taikomųjų (veiklos integracija). Tačiau projektai nepritraukė jokio kito finansavimo 
šaltinio, kuris būtų padėjęs pasiekti projekto tikslus. Dėl to nebuvo pasiekta finansinė integracija, kuri 
yra siejama su šiuo konkrečiu 6BP instrumentu.4 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?23
 38.  Įrodymai leidžia teigti, kad iš esmės integruotiesiems projektams iškelti 
tikslai jų mokslinių tyrimų srityje buvo pasiekti ir kad buvo sutelkti 
dideli žmogiškieji, finansiniai, techniniai ištekliai. To pasiekti buvo galima dėl šių projektų ilgesnės trukmės ir didesnio dalyvių skaičiaus 
lyginant su ankstesniais instrumentais
22. Tačiau audituoti „integruo-
tieji projektai“ nepritraukė papildomo privataus finansavimo.
NE VISIŠKAI ĮGYVENDINTAS MVĮ DALYVAVIMO TIKSLAS
 39.  Dėl savo lyginamojo svorio verslo sektoriuje ir dėl savo reikšmės užimtu-
mui, mažos ir vidutinės įmonės Europos ekonomikoje vaidina lemiamą 
vaidmenį. Kaip buvo minėta 8 dalyje, Šeštojoje bendrojoje progra-moje buvo numatyta atsižvelgti į jų ypatingas reikmes iškeliant tikslą skirti joms ne mažiau kaip 15 % viso 6BP teminių prioritetų biudžeto (palyginti 5BP
23 buvo skirta 10 % ).
 40.  6 paveiksle  parodyta, kad nors, palyginti su 5BP, į MTTP projektus buvo 
įtraukta daugiau MVĮ, Europos Sąjungos mažoms ir vidutinėms įmo-
nėms skirtas įnašas pagal 6BP sumažėjo tiek santykine, tiek absoliučia 
prasme. Geriausiu Komisijos vertinimu mažoms ir vidutinėms įmonėms 
buvo skirta ne daugiau kaip 10 % viso 6BP teminių prioritetų biudžeto, 
t. y. apie 1,2 milijardo eurų. Tai mažesnis santykis nei buvo pasiekta 
pagal Penktosios bendrosios programos temines programas (12 %,  
t. y. apie 1,4 milijardo eurų). Šeštoji bendroji programa netapo reikš-mingu stimulu mažoms ir vidutinėms įmonėms investuoti į mokslinius 
tyrimų ir technologijų plėtros teminius prioritetus. Pirmieji Septin-tosios bendrosios programos rezultatai rodo, kad MVĮ dalyvavimas  toliau mažėja
24.
 41.  Padidinti finansinį mažų ir vidutinių įmonių dalyvavimą sunku dėl objek-
tyvių priežasčių. Jos paprastai yra vietinės ar regioninės reikšmės  ir dėl to joms savaime yra sunkiau įveikti kliūtis, kurios dažniausiai susidaro dėl sudėtingų paraiškų teikimo procedūrų ir su pasiūlymų teikimu susijusiomis išlaidomis. Bendradarbiavimui su stambiomis  
mokslinių tyrimų organizacijomis gali trukdyti didesnė finansinė ir 
techninė rizikos. Taigi mažos ir vidutinės įmonės, kaip beje ir kiti pri-
vatūs dalyviai, ne visada yra linkusios prisiimti ilgalaikius sutartinius 
įsipareigojimus, nes baiminasi prarasti lankstumą, leidžiantį reaguoti 
į kintančias reikmes.22 Specialieji tiksliniai projektai.
23 Be to, be teminiams prioritetams 
numatyto finansavimo į 6BP buvo 
įtraukta speciali programos sritis, 
skirta prisidėti prie horizontalios, 
mažas ir vidutines įmones 
apimančios mokslinių tyrimų 
veiklos (475 milijonai eurų).
24 Ir Septintojoje bendrojoje 
programoje nustatytas 
panašus tikslas dėl MVĮ (ne 
mažiau kaip 15 % programos 
„bendradarbiavimo“ skyriui skirto 
finansavimo). Komisijos 2008 m. 
spalio mėn. duomenys rodo, kad SME finansinis dalyvavimas sudaro 
8,2 % visų programos dalyvių ir 
8,5 % Bendrijos skirto įnašo.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
FP5 6BP FP5 6BP FP5 6BP FP5 6BP
Viešas Privatus (ne MVĮ) Privatus (MVĮ) NenustatytasDALYVAVIMO BP KAITA (TEMINIAI PRIORITETAI)
6BP DALYVIŲ PASISKIRSTYMAS PAGAL PROJEKTO ĮSIPAREIGOJIMĄ (PASKIRŲ DALYVIŲ SKAIČIUS)6 ILIUSTRACIJA
6BP PROGRAMOS DALYVIŲ PASISKIRSTYMAS PAGAL GAUTĄ EB ĮNAŠĄ
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
FP5 6BP FP5 6BP FP5 6BP FP5 6BP
Viešas Privatus (ne MVĮ) Privatus (MVĮ) Nenustatytas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, pagal Komisijos duomenis.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?25
 42.  Be to, privačias bendroves dalyvauti projektuose atgrasė kai kurios 6BP 
nuostatos. Pavyzdžiui, taip atsitiko su taisykle, nustatančia kolekty-
vinę konsorciumo techninę ir finansinę atsakomybę Komisijai už pro-jekto vykdymą. Ši nuostata buvo taikoma privačioms organizacijoms, 
bet ne valstybinėms, tuo būdu faktiškai sukuriant papildomą naštą 
šiai tikslinei grupei. Septintojoje bendrojoje programoje kolektyvinės finansinės atsakomybės buvo atsisakyta ją pakeičiant garantų fondu, finansuojamu iš programos dalyvių sumokėtų avansų.
 43.  Šeštojoje bendrojoje programoje taip pat numatyta automatiška prieiga 
prie dalyvių turėtų žinių jei jos reikalingos projekto įgyvendinimui, 
nebent būtų aiškiai susitarta kitaip. Ši nuostata turėjo atgrasomą  
poveikį privačiam dalyvavimui, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios nepajėgė konkuruoti lygiomis sąlygomis su stambesnėmis  organizacijomis. Septintojoje bendrojoje programoje konsorciumams suteikta daugiau laisvės suteikiant prieigą prie žinių, turėtų pagal  
intelektinės nuosavybės teises.
KAIP NAUJUOSIUS INSTRUMENTUS VALDĖ KOMISIJA?
 44.  Komisijos valdymas vaidina lemiamą vaidmenį užtikrinant 6BP veiklos 
sėkmę, nes leidžia ją padaryti patrauklią potencialiems dalyviams bei 
daryti poveikį projekto pažangai. Valdomos struktūros, aiškūs tikslai, 
greitos ir nesudėtingos procedūros bei adekvati projekto priežiūra – visa tai instrumentų veiksmingumą lemiantys veiksniai. Atsižvelgdami 
į tai Audito Rūmai analizavo, kaip buvo įgyvendinami aštuoni kvieti-mai teikti pasiūlymus ir nagrinėjo pasirinktą valdymo procesą, turintį didžiausią poveikį instrumentų rezultatyvumui (būtent derybas ir  
projektų priežiūrą). Audito Rūmų audito metu buvo išaiškinta įvairių trūkumų.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?26
ABEJONĖS DĖL SPECIFINIO INSTRUMENTŲ VAIDMENS
 45.  Kaip parodyta 7 paveiksle  dalis veikėjų (daugiausia dalyviai ir taip pat 
nedidelė dalis koordinatorių) visiškai nesuprato arba nepakankamai 
suprato, kokie specifiniai tikslai numatyti instrumentams ir kaip jie turi funkcionuoti. Antai tyrimų rezultatai parodė, kad daugelis jų  kompetencijos tinklus suprato kaip darbo tinkle instrumentą, o juk 
tikslas buvo skatinti ilgalaikę tinklo partnerių integraciją. Pradedant 
6BP įvyko tam tikrų nesusipratimų su potencialiais kandidatais, ypač dėl kompetencijos tinklų. Be to, kitų problemų kilo dėl nenuoseklaus 
Komisijos tarnybų komunikavimo
25.
 46.  Politikos tikslų supratimas yra pagrindinis rezultatyvumą lemiantis veiks-
nys. Komisija privalo užtikrinti, kad skirtingi veikėjai aiškiai suvoktų, kokių tikslų reikia siekti. Todėl reikėtų pabrėžti koordinatorių vai-dmenį, kadangi jie paprastai daug geriau supranta tikslus nei dalyviai. Tai rodo, kad konsorciumo viduje yra komunikavimo problema, kurią ko gero apsunkina didelis dalyvių skaičius (žr. 51 dalį).
KAIP VEIKĖJAI SUPRATO AUDITUOTŲ INSTRUMENTŲ VAIDMENĮ?7 ILIUSTRACIJA
Ar manote, kad gerai supratote skirtumus tarp pagrindinių bendradarbiavimo instrumentų (KT ir IP) kai 
rinkotės, kurį panaudoti savo pasiūlymui?
KT IP
Laimėję pretendentai Koordinatoriai Dalyviai Koordinatoriai Dalyviai
Taip, be abejonių 86 % 53 % 84 % 62 %
Taip, iš dalies 11 % 33 % 13 % 25 %Ne, greičiau ne 0 % 8 % 3 % 12 %Ne, tikrai ne 3 % 6 % 0 % 2 %
Nelaimėję pretendentai Koordinatoriai Dalyviai Koordinatoriai Dalyviai
Taip, be abejonių 75 % 67 % 60 % 58 %
Taip, iš dalies 0 % 33 % 20 % 27 %
Ne, greičiau ne 25 % 0 % 20 % 13 %Ne, tikrai ne 0 % 0 % 0 % 2 %
Šaltinis : Europos Audito Rūmų tyrimas.25 Taip pat žr. Ekspertų grupės 
kompetencijos tinklų ateities 
klausimui tirti galutinės ataskaitos 
3 skyriaus 3 dalį (p. 18) ir 3 priedą 
(p. 45).
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?27
GAUSIOS TEISINĖS NUOSTATOS TAČIAU NE VISUOMET 
PAKANKAMOS GAIRĖS
 47.  Instrumentus reglamentuojančios teisinės nuostatos išsibarsčiusios įvai-
riuose teisės aktuose26. Įvairiais etapais sprendimus dėl instrumentų 
ir jų specifinių tikslų (nustatant kuriose programos srityse jie galėtų būti naudojami) priėmė Taryba ir Europos Parlamentas, nuostatas dėl instrumentų įgyvendinimo (konkrečiai nurodant tiesiogiai kiekvienam 
instrumentui taikomus pagrindinius Bendrijos finansavimo mechaniz-mus) ir pagaliau pavyzdinę 6BP sutartį (kurioje buvo pateiktos nuos-
tatos programos dalyviams, vykdantiems netiesioginę MTTP veiklą  
specifinių instrumentų forma, priėmė Komisija. Įvairios privalomos 
nuostatos ne visuomet buvo nuoseklios.
 48.  Kai 2002 m. gruodžio mėnesį buvo paskelbti pirmieji 6BP kvietimai teikti 
pasiūlymus gairės nebuvo baigtos rengti. Vėlyvą gairių parengimą ir 
paskelbimą nulėmė tai, kad iš pat pradžių pavėluotai buvo priimtos 
pavyzdinės sutartys.
 49.  Reaguodama į paskelbtą 2004 m. įvertinimą27, Komisija ėmėsi taisomųjų 
veiksmų, skirtų diferencijuoti instrumentus. Šiais veiksmais buvo  
pasiekta geresnio instrumentų pobūdžio supratimo, tačiau neteisin-
gas kai kurių sričių supratimas išliko. Tuomet buvo pateiktos papildo-
mos gairės dėl kai kurių 6BP projektų valdymo aspektų kurie nebuvo išaiškinti pirminiuose programų vadovuose
28.
VANGESNIS IR DAŽNAI NESKAIDRUS DERYBŲ PROCESAS
 50.  Vidutinis sutarties sudarymo laikas29 buvo apie 13 mėnesių, palyginti su 
9 mėnesių trukmės laikotarpiu 5BP kvietimų atveju30. Dėl to konsor-
ciumai neturėjo kito pasirinkimo kaip pradėti vykdyti projektus dar iki pasirašant sutartį. Naudos gavėjams tai sudarė teisinę ir finansinę riziką, o tai prieštarauja mokslinės veiklos skatinimo principui. Kita vertus, Komisijos iniciatyva derybų procedūros metu projekto apimtis (konsorciumo sudėtis, trukmė, darbo programa) atskirais atvejais buvo keičiama (11 iš 14 tikrintų projektų) nepateikiant aiškios nuorodos į programos tikslus.26 Žr., pvz., Sprendimo 
Nr. 1513/2002/EB III priedą. Tarybos 
sprendimo Nr. 2002/834/EB
(OL L 294, 2002 10 29, 
p. 1) III priedą. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2321/2002 
(OL L 355, 2002 12 30, p. 23).
27 Žr. Naujų Šeštosios bendrosios 
programos instrumentų 
veiksmingumo įvertinimą, op. cit.
28 Pavyzdžiui, konkursinių kvietimų 
teikti paraiškas dėl KT ir IP vadovas 
buvo išleistas 2004 m. lapkričio 
mėn. ir intelektualinės nuosavybės 
teisių vadovas, išleistas 2004 m. kovo mėn.
29 Sutarties sudarymo laikas 
apibrėžiamas kaip laikas tarp 
paskutinės pasiūlymų teikimo dienos ir sutarties pasirašymo.
30 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 1/2004 dėl netiesioginių MTTP 
veiksmų pagal Penktąją bendrąją 
programą (OL C 99, 2004 4 23) 
p. 60.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?28
PROJEKTAI STAMBESNI, JŲ MAŽIAU, 
BET VIS DAR DAUG DALYVIŲ
 51.  Nors negalima nustatyti visiems atvejams tinkančio dalyvių skaičiaus, 
akivaizdu, kad kuo daugiau yra dalyvių, tuo sudėtingiau projektą val-
dyti (organizaciniai trikdžiai, sąnaudos). Lyginant su 5BP, pagal 6BP buvo pasirašyta mažiau sutarčių ir buvo pritraukti stambesni konsor-ciumai. Tačiau vidutiniškai vienai sutarčiai tenkantis dalyvių skaičius yra didesnis 6BP atveju (KT pritraukė vidutiniškai 30 dalyvių, o IP apie 
25 partnerius). Septintojoje bendrojoje programoje dalyvių skaičius 
buvo sumažintas (tiek KT, tiek IP, kaip bendradarbiavimo projektai, 
pritraukė vidutiniškai šiek tiek mažiau nei 20 partnerių).
PROJEKTO PRIEŽIŪROS TRŪKUMAI
 52.  Komisija periodiškai vykdė visų netiesioginių MTTP veiksmų techninę prie-
žiūrą. Kompetencijų tinklų ir integruotųjų projektų atveju techninė 
priežiūra turi būti paremta nepriklausomų ekspertų atliktomis projektų peržiūromis (žr. 11 išnašą). Pavyzdžiui, Audito Rūmai nustatė, kad dvi 
Komisijos tarnybos ne visiškai laikėsi teisinio reikalavimo patikėti  
nepriklausomiems ekspertams atlikti metines projektų peržiūras.
 53.  Tais atvejais, kai Komisijos tarnybos laikėsi šio reikalavimo, buvo nepa-
kankamas projektų peržiūrų derinimas, todėl peržiūrų rezultatų tiek 
programos, tiek projekto lygiu nebuvo galima efektyviai naudoti kaip 
veiklos rodiklio.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?29
MTTP INVESTICIJŲ SKATINIMAS
 54.  Bendra pagal 6BP teminius prioritetus skirtų MTTP investicijų suma sudarė 
19 milijardų eurų. 63 % šių investicijų buvo finansuotos iš ES biudžeto. 
Privačiojo sektoriaus indėlis (įskaitant MVĮ) sudarė 22 %. Likę 15 % 
buvo finansuoti iš nacionalinių viešųjų šaltinių31.
DAUGIAU ES LĖŠŲ SANTYKINAI MAŽESNĖMS 
DALYVIŲ MTTP INVESTICIJOMS
 55.  6BP (Teminių prioritetų) palyginimas su jos pirmtake (5BP Teminėmis 
programomis32) rodo, kad bendra investicijų suma ir ES įnašas išaugo 
absoliučia išraiška (atitinkamai 8 % ir 15 %). Tačiau visų investicijų ir 
ES įnašo santykis „Visos investicijos/ES įnašas“ sumažėjo nuo 1,69 euro 
(5BP) iki 1,59 euro (6BP). Pagrindinė priežastis yra ta, kad bendras  
privataus sektoriaus dalyvavimas 6BP lyginant su 5BP sumažėjo  
(žr. 6 iliustraciją ).
 56.  Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta programoje dalyvaujančių vie-
šųjų įstaigų mažo įsipareigojimo rizika. Buvo išaiškinti atvejai (12 iš 14 
vertintų projektų), kai nuosavų išteklių apimtys buvo žymiai mažesnės (nuo 30 % iki 80 % mažesnės) nei realiai Komisijos kompensuotos  išlaidos
33. Tokiais atvejais investicijų skatinimas sumažėja ir randasi 
rizika, kad ES lėšos tiesiog pakeičia dalyvių nuosavus išteklius.31 Vieninteliai duomenys analizei 
pagrįsti yra sutartimis sutartos 
įvertintos išlaidos ir atitinkamas 
Bendrijos indėlis. Kadangi nėra 
išsamesnės informacijos, t. y. 
duomenų apie visas realiai, kaip 
dalyvavimo programoje rezultatas, skirtas investicijas, tolesnė analizė 
yra neįmanoma.
32 FP5 teminės programos yra 6BP 
teminių prioritetų pirmtakės. Jų buvo keturios: „Gyvenimo kokybė 
ir gyvųjų išteklių valdymas“, 
„Vartotojui patogi informacinė 
visuomenė“, „Konkurencinis ir 
tvarus augimas“ ir „Energetika, 
aplinka ir tvarus vystymas“.
33 Pagal modelį, kurį taiko daugelis 
viešųjų įstaigų (daugiausia 
universitetai), dalyviai turėtų skirti 
savo nuosavų išteklių dalį, lygią 
Bendrijos skirtiems ištekliams. Tuo būdu būtų išlaikytas 
kofinansavimo principas. Tačiau 
šios sąlygos Komisija adekvačiai 
netikrino.
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?30
 57.  Audito Rūmai primena, kad 6BP trūksta aiškios intervencijos logikos, 
paaiškinančios kaip atskiri instrumentai ir programos turėtų susti-
printi mokslinius ir technologinius Bendrijos pramonės pagrindus ir skatinti jos konkurencingumo augimą tarptautiniu mastu
34. Tai kad 
nėra SMART tikslų ir veiklos rodiklių, smarkiai riboja galimybę įvertinti 
konkrečių instrumentų ir veiksmų įnašą siekiant MTTP tikslų, nes jie 
yra patikimo stebėjimo ir vertinimo pagrindas (žr. 19 ir 20 dalis).
REKOMENDACIJA NR. 1
PARENGTI AIŠKIĄ INVESTICIJOS LOGIKĄ
Audito Rūmai primena savo ankstesnę rekomendaciją dėl to, kad 
išlaidų programos turėtų būti pagrįstos aiškia intervencijos logika, 
susiejančia instrumentus su realistiškais tikslais. Todėl, siekiant  
išryškinti specifinį priemonės vaidmenį, reikėtų išnagrinėti gali-mybę kiekvienai priemonei nustatyti vieną tikslą. Kiekvienai pro-
gramai turėtų būti nustatyti atitinkami veiklos rodikliai, leidžiantys 
vertinti pasiektus išdirbius, rezultatus ir poveikį.
 58.  Audito Rūmai nustatė, kad audituotieji 6BP instrumentai paskatino pro-
jektų dalyvių aukšto lygio mokslinį bendradarbiavimą. Tačiau, nors 
Komisijai vykdant atranką, visi projektai buvo įvertinti kaip „labai  geri“, po įgyvendinimo tik vos trečdalis jų išlaikė įvertinimą tarp „geri ir labai geri“ (žr. 22–27 dalis).
 59.  Įvertinus kompetencijos tinklus ir integruotuosius projektus, išryškėjo 
prieštaringas paveikslas. Nepaisant jų sėkmės skatinant mokslinį  bendradarbiavimą ir pakankamos kokybės projektus, nė vieno kom-
petencijos tinklo atveju nebuvo pasiektas specifinis ilgalaikės tinklo 
partnerių integracijos tikslas, tuo būdu padarant tolesnį bendradar-
biavimą priklausomą nuo nuolatinės viešosios paramos. Sunkumų  
sudarė tai, kad daugelis organizacijų vengė prisiimti ilgalaikius įsipa-
reigojimus, taip pat tai, kad maksimali penkerių metų trukmė pasirodė 
esanti nerealistiška, ypač tose srityse, kuriose ilgalaikė integracija  gali būti pasiekta tik laipsniškai. Dėl to kyla klausimas, kokiomis sąly-
gomis verta šiuos instrumentus finansuoti, pasibaigus jų pradiniam 
laikotarpiui, pagal dabartinę Septintąją bendrąją programą (7BP)  
(žr. 29–35 dalis).34 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 9/2007 22–37 dalis.IŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?31
 60.  Integruotieji projektų tikslai jų mokslinių tyrimų srityje iš esmės buvo 
pasiekti. Dėl savo ilgesnės trukmės ir išaugusio dalyvių skaičiaus jie 
leido pritraukti nemažai išteklių. Be to, integruotieji projektai nepri-traukė papildomo viešo ir privataus finansavimo (žr. 36–38 dalis).
REKOMENDACIJA NR. 2
ĮVERTINTI NAUJŲJŲ INSTRUMENTŲ REZUL TATUS LYGINANT  
SU TRADICINIU MOKSLINIU BENDRADARBIAVIMU
Komisija turėtų apsvarstyti, ar „kompetencijos tinklams“ ir „integ-
ruotiesiems projektams“, kaip bendradarbiavimo projektams,  
kuriems toliau skiriamas finansavimas pagal dabartinę, Septintąją 
bendrąją programą, buvo iškelti realistiški tikslai ir ar jie turi pri-
valumų lyginant su tradiciniais mokslinių tyrimų bendradarbiavimo 
instrumentais. Komisija taip pat turėtų kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar pagal 6BP finansuojant kompetencijos tinklus pasiekti 
laimėjimai, potenciali ES pridėtinė vertė ir savaiminio tvarumo pers-
pektyva pateisina tolesnį finansavimą pagal 7BP.
 61.  Apskritai lyginant su 5BP ES finansavimo dalis Šeštojoje bendrojoje pro-
gramoje padidėjo, tačiau ji pritraukė santykinai mažiau investicijų. 
Taip atsitiko visų pirma dėl sumažėjusio bendro privataus sekto-riaus finansinio dalyvavimo (žr. 55 dalį). Audito Rūmų audito metu buvo nustatyti atvejai, kai ES įnašas buvo žymiai didesnis už progra-moje dalyvavusių viešųjų įstaigų nuosavus išteklius ir buvo galima 
manyti, kad dalyvio nuosavi ištekliai tiesiog pakeičiami ES lėšomis  
(žr. 56 dalį).
 62.  Šeštojoje bendrojoje programoje buvo siekiama atsižvelgti į ypatingas 
MVĮ reikmes ir buvo iškeltas tikslas pasiekti ne mažesnį kaip 15 % viso 
teminių prioritetų biudžeto (kaip dabartinėje 7BP). Nors lyginant su 
5BP į MTTP projektus buvo pritraukta daugiau MVĮ, Bendrijos įnašo, 
skirto MVĮ teminiams prioritetams, dalis tesudarė 10 % (12 % penktoje 
bendrojoje programoje). Pirmieji 7BP rezultatai rodo tolesnį mažėjimą (žr. 39–40 dalis).
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?32
 63.  Audito Rūmai pastebi, kad 6BP nepaskatino žymesnio dalyvių MTTP 
investicijų padidėjimo, nepaisant Europos Vadovų Tarybos iškelto  
tikslo pasiekti, kad Europos Sąjungoje investicijos į MTTP prilygtų 3 % bendrojo vidaus produkto, iš kurių du trečdaliai ateitų iš privataus 
sektoriaus.
REKOMENDACIJA NR. 3
IŠNAGRINĖTI ŽEMO INVESTICIJŲ LYGIO PRIEŽASTIS
Komisija turėtų išnagrinėti įvairias priežastis (susijusias su ben-
drąja programa ar išorines), sąlygojusias santykinai žemą, lygi-
nant su iškeltais tikslais, dalyvių MTTP investicijų lygį, ir pasiūlyti 
konkrečias priemones. Turėtų būti surinkti atitinkami duomenys, leidžiantys nustatyti ES MTTP finansavimo skatinamąjį poveikį  
atliktoms investicijoms. Reikėtų dar kartą įvertinti tikslų, ypač  
mažoms ir vidutinėms įmonėms ir privačiam sektoriui iškeltų tikslų, 
realistiškumą.
 64.  Komisijos valdymas vaidina lemiamą vaidmenį užtikrinant 6BP veiklos 
sėkmę ir leidžia padaryti schemas patrauklias potencialiems daly-
viams. Valdomos struktūros, aiškūs tikslai, greitos ir nesudėtingos  
procedūros, projekto priežiūra – visa tai bendrosios programos veiks-mingumą lemiantys veiksniai.
 65.  Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta įvairių problemų, kurios paveikė 
pagal 6BP finansuojamų priemonių veiksmingumą. Tai visų pirma  
neaiškus naujųjų instrumentų specifinis vaidmuo, teisinių nuostatų gausa ir atitinkamų gairių trūkumas, vis ilgėjantis ir dažnai neskaidrus 
derybų procesas, didelė dalyvių ir dotacijų gausa ir projekto priežiūros 
trūkumai (žr. 44–53 dalis).
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?33
REKOMENDACIJA NR. 4
PAGERINTI VALDYMO SĄLYGAS
Siekiant pagerinti projektų valdymą, tinkamą jų įgyvendinimą ir  
tinkamą vertinimą, Komisija turėtų užtikrinti aiškias ir laiku patei-
kiamas gaires, spartesnes dotacijų skyrimo procedūras ir geresnę 
projektų priežiūrą.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge, 2009 m. birželio 4 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
Audito Rūmų vardu
ud to ū ų a d u
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Pirmininkas
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?34
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
III.
Komisija džiaugiasi Audito Rūmų išvada,  
kad audituotaisiais 6 bendrosios programos 
(toliau – BP) instrumentais pasiekta gerų  rezultatų.
i)
Bendrosios programos visada buvo pagrįs-tos aiškia intervencijos logika (7BP tai išdės-
tyta dar aiškiau). Atsižvelgiant į netikrumą, 
būdingą mokslinių tyrimų rezultatams, užti-
krinti, kad visi tikslai tiksliai atitiktų griežtas 
SMART kriterijų apibrėžtis, yra sunki užduo-tis. Vis dėlto pagrindiniai SMART kriterijų  aspektai buvo įtraukti į visus su moksliniais tyrimais susijusius teisinius ir įgyvendinimo 
aktus – tai patvirtina, pvz., esami 6BP temi-
nių prioritetų tikslai, neatsižvelgiant į faktą, 
kad šis metodas nebuvo aiškiai apibrėžtas  
6BP parengimo ir tvirtinimo metu galioju-siame Finansiniame reglamente. Į visas 7BP 
darbo programas įtrauktos laukiamo povei-
kio ataskaitos, atitinkančios konkrečiose  
programose nustatytus tikslus, kriterijus ir 
veiklos kryptis.
ii)
Komisija mano, kad kai kurie „kompetencijos tinklai“ (toliau – KT) nebuvo tokie sėkmingi kaip kiti, tačiau keletas KT pasiekė savaime 
tvarią integraciją. Tai suprantama, atsižvel-
giant į platų apimamų sričių spektrą, dau-gelio skirtingų projektų dalyvių įvairovę  
ir realias bendradarbiavimo konsorciume  
sąlygas.
Visuotinai pripažinta, kad „integruotieji  
projektai“ (toliau – IP), savo ruožtu, buvo  gana sėkmingi – pvz., energetikos ir trans-porto srityje pramoniniu lygiu įgyvendinti  demonstraciniai IP. Sėkmingai pasibaigus  6BP sutartims, daugelis projektų buvo per-kelti įgyvendinti į rinką ir pakartoti.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?35
iii)
Komisija mano, kad jos vykdomas 6BP ins-
trumentų valdymas turėjo didelės reikšmės 
užtikrinant sėkmę, kurios susilaukė minėtieji instrumentai. Komisija aktyviai siekė spręsti visas iškilusias problemas, atsižvelgdama į 
visus esamo teisinio pagrindo nulemtus  
apribojimus. Rekomendacinių dokumentų  projektai buvo parengti dar prieš pradedant 
įgyvendinti 6BP.
iv)
Pati 6BP (ir du nauji jos instrumentai – IP ir KT) savaime nėra Europos mokslinių tyrimų srityje kylančių problemų sprendimo būdas, ypač dėl to, kad šiai programai tenka tik 5 % 
viso moksliniams tyrimams skiriamo europi-
nio finansavimo. Be to, kol tebėra vykdomi 
tūkstančiai pagal 6BP finansuojamų pro-
jektų, dar per anksti daryti išvadas ir lyginti ją su 5BP. Komisija mano, kad 6BP buvo  
didelė paskata vykdyti mokslinius tyrimus  
ir pasiekta svarių rezultatų. Komisija sutinka 
su audito metu Audito Rūmų nustatytais  
faktais, susijusiais su privataus sektoriaus  
dalyvavimu, ir norėtų pridurti, kad, atsižvel-
giant į komercinėje veikloje (verslo įmonių sektoriuje) dalyvaujančias viešas ir privačias 
organizacijas, dalyvavimo lygis panašus kaip 5BP.
Komisija sutinka, kad būta problemų, susiju-
sių su MVĮ dalyvavimu 6BP. Šios problemos 
buvo sprendžiamos 7BP.IV.
Bendrosios programos visada buvo pagrįs-tos aiškia intervencijos logika, dėl kurios  
buvo galima vykdyti veiksmingą vertinimą ir priežiūrą. 7BP intervencijos logika išdėstyta dar aiškiau, drauge nustatyti tikslai ir vei-
klos priemonės, kuriomis bus galima toliau 
tobulinti vertinimo ir priežiūros sistemą. 7BP mokslinių tyrimų tikslai ir mokslinių tyrimų 
politikos uždaviniai aiškiai ir tiksliai nusta-
tyti darbo programose. Apibrėžti visų temų 
moksliniai tikslai, veiklos apimtis ir nurodyti 
lauktini rezultatai.
V.
i)
IP ir KT Komisija vertino įvairiuose tyrimuose 
ir ataskaitose. Kalbant apie tęstinį 6BP KT  
finansavimą pagal 7BP, Komisija priėjo prie 
panašios išvados, kaip ir Audito Rūmai.
ii)
Komisija nuolat tiria mokslinių tyrimų  
aplinką, stebi nacionalinės mokslinių tyrimų 
ir plėtros politikos kryptis, aktyviai dalyvauja 
skatindama tolesnes mokslinių tyrimų inves-
ticijas, ypač taikydama atvirąjį koordinavimo metodą.
iii)
Komisija sutinka, kad labai svarbu laiku  
pateikti aiškias gaires, paspartinti sutarčių sudarymo procesą ir patobulinti projektų  
priežiūrą. Komisija vykdo savo įsipareigoji-
mus nuolat siekdama dviejų sunkiai suderi-
namų tikslų, t. y. lėšų išmokėjimo spartumo ir poreikio užtikrinti jų apskaitomą pasky-rimą rangovams (be to, tai reikia atlikti  atsižvelgiant į esamą teisinę aplinką),  
pusiausvyros.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?36
ĮŽANGA
10.
6BP tikslas buvo paskatinti MVĮ dalyvavimą 
visose srityse pagal visus instrumentus, ypač 
prioritetinėse teminėse srityse vykdomoje  veikloje.
16.
Mažesnis sėkmingų pagal 6BP pateiktų pasiū-lymų skaičius, palyginti su 5BP, paaiškina-
mas didesniu 6BP dalyvių skaičiumi. Dalyvių 
skaičius priklauso nuo daugelio sudėtingų  
veiksnių, be kita ko, nuo kvietimų teikti  
pasiūlymus detalumo, turimų lėšų ir verti-nimo metodo.
AUDITO PASTABOS
20.–21.Savo atsakyme į ankstesnes Audito Rūmų  audito pastabas
1 Komisija teigė, kad ben-
drosios programos visada buvo pagrįstos  
aiškia intervencijos logika, kuri įvairiuose  
teisiniuose ir įgyvendinimo aktuose aiš-
kiai išreikšta Sutarties nuostatomis. BP7  tai išdėstyta dar aiškiau – tai leis Komisijai 
toliau gerinti stebesėną ir vertinimą. Atsi-žvelgiant į netikrumą, būdingą mokslinių  tyrimų rezultatams, užtikrinti, kad visi tiks-lai tiksliai atitiktų griežtas SMART kriterijų apibrėžtis, yra sunki užduotis. Nepaisant to, 
kad šis metodas nebuvo aiškiai apibrėžtas  6BP parengimo ir tvirtinimo metu galioju-
siame Finansiniame reglamente, pagrindi-
niai SMART metodo elementai buvo įtraukti 
į Komisijos darbo programas pagal 6BP. Į  visas 7BP, kuri parengta remianti išsamiu ex  
ante  poveikio vertinimu, darbo programas  
įtrauktos laukiamo poveikio ataskaitos, ati-tinkančios konkrečiose programose nustaty-tus tikslus, kriterijus ir veiklos kryptis.
1 Žr. Komisijos atsakymus į Specialiosios ataskaitos Nr. 9/2007 
pastabas.24.
Komisija mano, kad Audito Rūmų apklausoje 
dalyvių pareikštas didelis bendras pasitenki-
nimas dviem instrumentais (KT ir IP) yra labai teigiamas veiksnys. Atsižvelgiant į skirtingą šių dviejų instrumentų taikymo sritį ir turinį, 
suprantama, kad privatūs partneriai IP pripa-
žino tinkamesniais jų poreikiams tenkinti.
27.
Pasiūlymai atitinka lūkesčius, o projektai – 
tikrovę, juos įgyvendinant gali kilti netikėtų 
sunkumų, tad nenuostabu, kad kai kurie pro-jektai galėjo būti įvertinti ne taip teigiamai, 
kaip pasiūlymai, kurių pagrindu jie buvo  
parengti.
30.
Komisija pažymi, kad, remiantis 5 iliustracija, 
iš bendro projektų kokybės vertinimo matyti, kad daugiau kaip 80 % atveju jie įvertinti  
kaip „priimtini“ arba „geri ir labai geri“ – tai 
leidžia manyti, kad dalyviai atitinkamai skyrė 
savo mokslinių tyrimų pajėgumus tinklui.  
Vienas svarbiausių šių naujų instrumentų  aspektų, ne kartą pabrėžtas įvairiuose reko-
mendaciniuose dokumentuose, – didesnis  pačių konsorciumų (ir ypač koordinatorių)  vaidmuo, susijęs su projekto vidaus valdymu. Būtų per anksti daryti galutinę išvadą, kaip ir (arba) ar pasiektas savaime tvarios ilgalai-
kės mokslinių tyrimų veiklos ir partnerysčių tikslas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?37
Komisija pažymi, kad KT elgsena bendrojoje 
programoje buvo skirtinga. Kai kurių teminių 
prioritetų, kaip antai IVT ir NMP, srityse KT pasiekė aukštesnį darnaus vystymosi lygį nei kitose srityse
2.
31.
Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų tei-ginį, kad visiška veiklos pertvarka ir part-nerių integracija pasiekta beveik dviejų  trečdalių KT atvejais, o tai didelė dalis.
33.
Veiksmingesniam dalyvių bendradarbiavimui 
galėjo sukliudyti tam tikros aplinkybės. Tai 
įprastas veiksnys, neišvengiamai susijęs su 
bendradarbiavimo, kai įvairūs dalyviai, be  
kita ko, dar siekia papildomų skirtingų indi-
vidualių tikslų, pobūdžiu.
35.
Kai kurių perspektyvių KT finansavimo tęsti-
numo galimybė pagal 7BP kiekvienu atveju 
svarstoma atskirai. Iš esmės 6BP KT trukmė gali būti pratęsta pagal 7BP, siekiant įgy-
vendinti jo tikslus, tačiau neskiriant naujo  finansavimo (tokių atvejų jau pasitaikė).
38.
Reikia skirti galimą finansinės integracijos  
dimensiją, kaip nurodyta Komisijos pareng-tose IP gairėse, ir bendrojo finansavimo  
principą, kuriuo vadovaujamasi visuose 6BP 
projektuose. Iš IP dalyvių nebuvo reikalau-
jama, kad, be savo bendrojo finansavimo  dalies, jie pritrauktų lėšų iš kitų finansavimo šaltinių. Komisija pastebi, kad papildomas  privatus ir viešasis finansavimas įvairiose  bendrosios programos teminėse srityse buvo 
pritraukiamas skirtingais būdais.
2 IVT ir NMP – tai 6BP teminiai prioritetai „Informacinės visuo-
menės technologijos“ ir „Nanotechnologijos ir nanomokslai, 
naujų galimybių daugiafunkcinės medžiagos, nauji gamybos procesai ir prietaisai“.40.
Kalbant apie 7BP, šiai septynerių metų ben-
drajai programai tebesitęsiant dar per anksti 
skelbti kokią nors galutinę išvadą dėl MVĮ  dalyvavimo.
41.–43.
Komisija sutinka, kad būta problemų, susi-jusių su MVĮ dalyvavimu 6BP. Šios proble-
mos buvo sprendžiamos 7BP. Pagal 7BP ne 
tik suteikiamas finansavimas pasibaigus  
kvietimų teikti pasiūlymus procedūrai, bet  
ir iki 100 mln. eurų dydžio suma remiama  MVĮ skirta bendra programa „Eurostars“, kuri 
pagrįsta Sutarties 169 straipsniu. Šią pro-
gramą bendrai įgyvendina EUREKA šalys,  
ja remiami tarptautiniai projektai, kuriuos  
inicijavo ir įgyvendino mokslinių tyrimų  
ir plėtros veiklą vykdančios MVĮ. Tikimasi,  
kad „Eurostars“ prisidės prie Europos moks-linių tyrimų erdvės kūrimo – dalyvaujančios 
nacionalinės programos bus integruojamos 
į bendrą europinio lygio programą.
44.
Komisija mano, kad Audito Rūmų išvada, jog audituotieji 6BP instrumentai paskatino pro-jektų dalyvių aukšto lygio mokslinį bendra-darbiavimą (žr. 58 dalį), puikiai apibūdina  Komisijos atliekamą bendrą tų instrumentų 
valdymą. Komisija aktyviai siekė spręsti visas 
iškilusias problemas, atsižvelgdama į visus esamo teisinio pagrindo nulemtus apriboji-
mus; vykdydama 7BP, ji ir toliau to sieks.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?38
45.
Komisija parengė rekomendacinius doku-
mentus dalyviams, kad jiems būtų lengviau suprasti naujus instrumentus. Kaip matyti iš Audito Rūmų 7 iliustracijos, dviejų instru-
mentų skirtumą supratusių koordinatorių ir 
dalyvių procentas labai didelis. Be to, reikia manyti, kad koordinatoriai suprato geriau,  
nei kiti dalyviai. Kaip matyti iš minėtosios  
7 iliustracijos, apskritai Europos mokslinių  
tyrimų bendruomenė gerai suprato ir nau-
dojo naujus instrumentus.
46.
Vienas svarbiausių šių naujų instrumentų  
aspektų, ne kartą pabrėžtas įvairiuose  
rekomendaciniuose dokumentuose, –  
didesnis pačių konsorciumų (ir ypač koordi-
natorių) vaidmuo, susijęs su projekto vidaus valdymu.
47.
Komisija įgyvendino BP geriausiu būdu, siek-
dama užtikrinti, kad ji derėtų su įvairiomis taikomomis nuostatomis.
48.
Komisija veikė itin sparčiai, atsižvelgiant  į tai, kad teisės aktų leidėjai vėlai priėmė  6BP teisės aktus. Išsamios brošiūros ir visų 
instrumentų įgyvendinimo nuostatos buvo parengtos dar 2002 m. lapkričio mėn.,  
gerokai prieš pavyzdinių sutarčių paren-
gimą. Buvo parengta daug rekomendacinių 
dokumentų, kurie paskelbti internete. Be  to, tiksliniuose renginiuose, į kuriuos buvo kviečiami visų projektų koordinatoriai, visų pirma buvo atsakoma į visus galimus klausi-mus apie instrumentų ypatumus.49.
Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai  
vertina jos nuolatines pastangas skatinti  geresnį naujų 6BP instrumentų supratimą,  taip pat jos greitą reagavimą į išorės verti-
nimus. Apskritai, Europos mokslinių tyrimų 
bendruomenė gerai suprato ir naudojo nau-jus instrumentus.
50.
Be abejo, įdiegus naujus instrumentus siūly-
tojams iškilo būtinybė susipažinti su naujo-mis sąlygomis, susijusiomis su vykdytinomis 
derybomis, pateikimo data – veiksniais, dėl 
kurių patiems veikėjams dažnai reikia palai-
kyti tolesnius ryšius ir keistis informacija, o 
tai visada yra ilgai trunkantis procesas. Be  
to, sutarties sudarymo laikas pailgėjo ir dėl 
teisės aktų leidėjo (šiuo atveju – Tarybos)  Komisijai nustatytos pareigos gauti (tei-
giamą) nuomonę apie visus finansuotinus  
IP ir KT (nepriklausomai nuo Bendrijos įnašo 
dydžio). Sutarties sudarymo laikas lyginti-
nas su kitų stambių pasaulinių finansavimo agentūrų sutarties sudarymo laiku. Kalbant 
apie derybų procesą, projekto taikymo sri-ties pakeitimai visada buvo daromi vadovau-jantis BP teisiniu pagrindu.
51.
Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabo-mis. Tačiau Komisija primena, kad vienas  
svarbiausių šių naujų instrumentų aspektų, 
ne kartą pabrėžtas įvairiuose rekomendaci-
niuose dokumentuose, – didesnis pačių kon-sorciumų (ir ypač koordinatorių) vaidmuo,  susijęs su projekto vidaus valdymu.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?39
52.
Komisija itin pabrėžia projekto priežiūros,  
kuri atliekama įvairiomis priemonėmis, įskai-tant didelį projekto specialisto skiriamą  dėmesį, svarbą. Tačiau ji taip pat pripažįsta, 
kad pasitaikė keletas atvejų, kai dėl individu-
alių ir specifinių priežasčių nepriklausomos peržiūros nebuvo atliktos.
53.
Visiems mokslinių tyrimų srities generali-
niams direktoratams buvo parengta bendra recenzentų ataskaitos forma. Taip pat buvo 
parengtas pagrindinis bendras rekomenda-
cinis dokumentas, kuris buvo perduotas įvai-
rioms tarnyboms, kad jos jį pritaikytų pagal 
savo poreikius.
55.
Komisija sutinka su Audito Rūmų nustatytais 
faktais. Tačiau Komisija norėtų pabrėžti, kad, 
palyginti su 5BP, pagal 6BP privačiam sek-
toriui skirtas ES įnašas padidėjo iš esmės – 
daugiau kaip 1 mlrd. eurų. Tiesa ir tai, kad skirtinguose sektoriuose padėtis nevienoda. 
Komisija mano, kad 6BP padarė teigiamą  įtaką pramonės konkurencingumui. Be to, ji norėtų pridurti, kad atsižvelgiant į komer-cinėje veikloje (verslo įmonių sektoriuje)  dalyvaujančias viešąsias ir privačias organi-
zacijas, dalyvavimo lygis panašus kaip 5BP.IŠVADOS
IR REKOMENDACIJOS
57.
Komisija mano, kad bendrosios programos  
visada buvo pagrįstos aiškia intervencijos  logika. Vykdant 6BP, teisės aktai ir Komisijos darbo programos, taip pat įvairi informacinė 
medžiaga siūlytojams ir projektų dalyviams 
suteikė nuoseklios ir gausios informaci-jos apie intervencijos logiką, uždavinius,  
pastangų pagrindimą ir jų europinę pridė-
tinę vertę, numatomą veiklą, visų naudotinų 
instrumentų priežastis ir veiklos pagrindą,  
taip pat kitos naudingos informacijos. Atsi-žvelgiant į netikrumą, būdingą mokslinių  
tyrimų rezultatams, užtikrinti, kad visi tiks-
lai tiksliai atitiktų griežtas SMART kriterijų 
apibrėžtis, yra sunki užduotis. Nepaisant to, 
kad šis metodas nebuvo aiškiai apibrėžtas  
6BP parengimo ir tvirtinimo metu galioju-
siame Finansiniame reglamente, pagrindi-niai SMART metodo elementai buvo įtraukti į 
Komisijos darbo programas pagal 6BP. Į visas 
7BP darbo programas įtrauktos laukiamo  
poveikio ataskaitos, atitinkančios konkre-
čiose programose nustatytus tikslus, krite-rijus ir veiklos kryptis. Komisija mano, kad  
6BP buvo tinkamai stebima ir vertinama.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?40
Rekomendacija Nr. 1
Komisija mano, kad bendrosios programos  
visada buvo pagrįstos aiškia intervencijos  logika, dėl kurios buvo galima vykdyti veiks-
mingą vertinimą ir priežiūrą. Į visas 7BP, kuri 
parengta remianti išsamiu ex ante  poveikio 
vertinimu, darbo programas įtrauktos lau-kiamo poveikio ataskaitos, atitinkančios  konkrečiose programose nustatytus tikslus, 
kriterijus ir veiklos kryptis. Tai padės toliau tobulinti vertinimo ir priežiūros sistemą.  
7BP, siekiant neapsiriboti tik instrumentais, 
mokslinių tyrimų tikslai ir mokslinių tyrimų 
politikos tikslai, įskaitant skirtuosius moksli-
nių tyrimų pastangoms struktūrizuoti, aiškiai ir tiksliai nustatyti darbo programose. Api-
brėžti visų temų, dėl kurių kviečiama teikti 
pasiūlymus, moksliniai tikslai, veiklos apim-
tis ir nurodyti lauktini rezultatai.
58.
Komisija džiaugiasi Audito Rūmų išvada,  kad audituotieji 6BP instrumentai paskatino 
mokslinių tyrimų projektų dalyvių aukšto  
lygio bendradarbiavimą. Pasiūlymai ati-
tinka lūkesčius, o projektai – tikrovę, juos  
įgyvendinant gali kilti netikėtų sunkumų, tad nenuostabu, kad kai kurie projektai galėjo  
būti įvertinti ne taip teigiamai, kaip pasiūly-mai, kurių pagrindu jie buvo parengti.59.
Daugeliu KT atveju pasiekta ilgalaikės part-
nerių integracijos ir manyta, kad bendra pro-jektų kokybė yra aukšta (iš 5 iliustracijoje  
pateikto bendro vertinimo matyti, kad dau-
giau kaip 80 % atvejų KT kokybė įvertinta kaip „priimtina“ arba „gera ir labai gera“). Beveik dviejų trečdalių KT atvejais pasiekta visiška 
veiklos pertvarka ir partnerių integracija.  
Kai kurių perspektyvių 6BP KT finansavimo tęstinumo galimybė pagal 7BP kiekvienu  
atveju svarstoma atskirai. Iš esmės 6BP KT  
trukmė gali būti pratęsta neskiriant naujo  
finansavimo (tokių atvejų jau pasitaikė). Be 
to, tinkamai pagrįstais atvejais galėtų būti numatyti nauji KT.
60.
Reikia skirti galimą finansinės integracijos  
dimensiją ir bendrojo finansavimo principą, 
kuriuo vadovaujamasi visuose 6BP projek-
tuose. Iš IP dalyvių nebuvo reikalaujama,  kad, be savo bendrojo finansavimo dalies, jie 
pritrauktų lėšų iš kitų finansavimo šaltinių. 
Komisija pastebi, kad papildomas privatus  
ir viešasis finansavimas įvairiose bendrosios 
programos teminėse srityse buvo pritraukia-mas skirtingais būdais.
Rekomendacija Nr. 2
Šiuos 6BP instrumentus Komisija įvertino  įvairiomis priemonėmis. Kalbant apie tęs-
tinį 6BP KT finansavimą, Komisija priėjo prie 
panašios išvados, kokia pateikta ekspertų  grupės ataskaitoje dėl kompetencijos tin-
klų ateities.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?41
61.
Komisija sutinka su Audito Rūmų nustatytais 
faktais. Vis dėlto ji nurodo, kad tai nesuma-žino BP, kaip indėlio į pramonės konkuren-
cingumą, reikšmės.
Be to, ji norėtų pridurti, kad atsižvelgiant į 
komercinėje veikloje (verslo įmonių sekto-riuje) dalyvaujančias viešąsias ir privačias  organizacijas, dalyvavimo lygis panašus kaip 5BP.
62.
Kalbant apie 7BP, šiai septynerių metų ben-
drajai programai tebesitęsiant dar per anksti skelbti kokią nors galutinę išvadą dėl MVĮ  dalyvavimo.
63.
6BP tenka tik labai maža (maždaug 5 %)  
Europoje moksliniams tyrimams skiriamos  
bendro finansavimo dalis, todėl jos įtaka  šioje srityje, kurioje pagrindinį vaidmenį turi 
atlikti valstybės narės, iš esmės ribota. Vis  
dėlto Komisija mano, kad 6BP buvo didelė  
paskata vykdyti mokslinius tyrimus.
Rekomendacija Nr. 3
Komisija nuolat tiria mokslinių tyrimų  
aplinką, stebi nacionalinės mokslinių tyrimų ir plėtros politikos kryptis, aktyviai dalyvauja skatindama tolesnes mokslinių tyrimų inves-
ticijas, ypač taikydama atvirąjį koordinavimo 
metodą.65.
Komisija aktyviai siekė spręsti visas iškilu-
sias problemas, atsižvelgdama į visus esamo teisinio pagrindo nulemtus apribojimus.  
Komisija pažymi, kad didelis pagal naujus  
instrumentus vykdomų projektų, kuriuose  dalyvauja tūkstančiai dalyvių, skaičius, taip pat bendri geri šių projektų rezultatai liu-
dija, kad jokie trūkumai neturėjo lemiamos 
reikšmės bendram IP ir KT naudojimui.
Rekomendacija Nr. 4
Komisija sutinka, kad įgyvendinant Europos 
mokslinių tyrimų BP labai svarbu laiku pateikti 
aiškias gaires, paspartinti sutarčių sudarymo procesą ir patobulinti projektų priežiūrą.  
Komisija vykdo savo įsipareigojimus nuolat 
siekdama dviejų sunkiai suderinamų tikslų, 
t. y. lėšų išmokėjimo spartumo ir poreikio  
užtikrinti jų apskaitomą paskyrimą rango-
vams (be to, tai reikia atlikti atsižvelgiant į 
esamą teisinę aplinką), pusiausvyros.

KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009. „Kompetencijos tinklai“ ir „Integruotieji projektai“ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: a r jais buvo pasiekti numatyti tikslai?43
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 8/2009
„Kompetencijos tinklai “ ir „Integruotieji projektai “ Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: ar jais buvo pasiekti numatyti tikslai?
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras2009 – 41 p. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-413-5doi:10.2865/65353

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ŠEŠTOJI ES BENDROJI PROGRAMA SKIRTA SKATINTI EUROPOS 
MOKSLINIUS TYRIMUS IR TECHNOLOGIJŲ PLĖTRĄ 2002–2006 M. 
LAIKOTARPIU. AUDITO RŪMAI IŠNAGRINĖJO, KOKIU MASTU  
PAGRINDINIAI DU INSTRUMENTAI „KOMPETENCIJOS TINKLAI“ IR 
„INTEGRUOTIEJI PROJEKTAI“ VEIKSMINGAI PRISIDĖJO SIEKIANT 
PROGRAMOS TIKSLŲ. AUDITO RŪMAI PADARĖ IŠVADĄ, KAD ŠIE INSTRUMENTAI PRISIDĖJO SIEKIANT BENDROJO TIKSLO SKATINTI VEIKSMINGĄ BENDRADARBIAVIMĄ MOKSLINIŲ TYRIMŲ SRITYJE, TAČIAU JŲ SPECIALIEJI TIKSLAI BUVO PASIEKTI TIK IŠ DALIES.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-09-010-LT-C