2018 ir 2019 m. transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimo pažangos ataskaita

1.Įvadas

Reglamentu (ES) Nr. 1315/2013 (toliau – TEN-T reglamentas ) nustatomos transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) plėtros gairės. Jis suteikia pagrindinį teisinį pagrindą taikyti su infrastruktūra susijusias priemones dėl visų rūšių transporto ES. Jo tikslas – sukurti daugiarūšį geležinkelių, vidaus vandenų kelių, trumpųjų nuotolių laivybos maršrutų ir sausumos kelių, sujungtų su miestų transporto mazgais, jūrų ir vidaus vandenų uostais, oro uostais ir terminalais visoje ES, tinklą. Todėl TEN-T yra svarbiausias pagrindas imtis su infrastruktūra susijusių atsakomųjų veiksmų, kad būtų sudarytos sąlygos naudoti tvarias transporto rūšis, atsirastų patobulinti daugiarūšio ir sąveikaus transporto sprendimai ir visoje logistikos grandinėje intensyvėtų įvairiarūšio transporto integravimas.

Išmanus, tvarus ir visapusiškai tarpusavyje sujungtas Europos transporto tinklas taip pat yra svarbi sąlyga tam, kad būtų įgyvendinta ir tinkamai veiktų Europos bendroji rinka, o Europa būtų sujungta su pasaulinėmis rinkomis. Taigi transportas prisideda prie Europos ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo darbotvarkės. Be to, dėl švaresnių rūšių transporto, pavyzdžiui, geležinkelių, vidaus vandenų kelių ir trumpųjų nuotolių jūrų transporto, plėtojimo ir alternatyviųjų degalų naudojimo kelių bei jūrų transportui TEN-T taip pat atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant Europos žaliojo kurso bei Darnaus ir išmanaus judumo strategijos tikslų.

TEN-T reglamente bendras Europos daugiarūšio transporto sistemos tikslas išskleidžiamas į keturis konkrečius tikslus: 1) indėlį į Sąjungos sanglaudą; 2) indėlį į transporto tinklo efektyvumą; 3) indėlį į transporto tinklo tvarumą; 4) didesnę naudą visiems transporto tinklo naudotojams. Kad būtų pasiekti šie tikslai, reglamente nustatyti aiškūs pagrindinio tinklo sukūrimo iki 2030 m ir visuotinio tinklo sukūrimo iki 2050 m. terminai. Jie siejami ir su plataus užmojo privalomais infrastruktūros standartais ir reikalavimais visoms transporto rūšims, kad tiek pagrindinis, tiek visuotinis tinklas būtų sąveikus ir kokybiškas.

Įgyvendinti TEN-T padeda Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 sukurta finansinė priemonė – Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) – ir ją pakeičianti 2021–2027 m. laikotarpio priemonė (Reglamentas (ES) 2021/1153). Be to, ES lygmeniu didelės investicijos pasiekia TEN-T per bendrą finansavimą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF), taip pat per įvairias Europos investicijų banko (EIB) finansines priemones. Tačiau didžiąją dalį investicijų padengia valstybės narės.

Siekiant atsiskaityti Europos piliečiams ir politikos formuotojams apie TEN-T politikos veiksmingumą, reikia įvertinti tarpinius rezultatus ir apie juos pranešti. Šiuo tikslu TEN-T reglamento 49 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad Komisija kas dvejus metus skelbtų transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimo pažangos ataskaitą ir pateiktų ją Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Ši pažangos ataskaita yra trečioji tokia kas dvejus metus teikiama ataskaita.

Šioje trečiojoje pažangos ataskaitoje pateikiami techniniai ir finansiniai duomenys, atspindintys TEN-T tinklo padėtį 2018 ir 2019 m. Taigi joje svarbiu metu (kai peržiūrimas TEN-T reglamentas) pateikiama aktuali informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinant TEN-T. Iš tiesų, kai nustatomi būsimo TEN-T reglamento tikslai ir uždaviniai, taip pat nauji ir platesnio užmojo reikalavimai, svarbu žinoti, kokia pažanga jau padaryta siekiant techninės tinklo atitikties. Todėl ši pažangos ataskaita pridedama prie Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl peržiūrėto TEN-T reglamento.

Didelė pažanga TEN-T srityje, padaryta per pastaruosius metus nuo dabartinio reglamento įsigaliojimo 2013 m., kaip matyti šioje ataskaitoje, šiuo aspektu atveria palankią perspektyvą ir dar kartą patvirtina, kad TEN-T atlieka ir dar turės atlikti labai svarbų vaidmenį siekiant sukurti efektyvų daugiarūšį tinklą, kuris būtų naudingas ES ekonomikai ir vidaus rinkai ir padėtų įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus.

2.Pagrindiniai rezultatai

Remiantis TENtec informacinės sistemos duomenimis, 2019 m. įgyvendinant TEN-T infrastruktūrą pagrindinio tinklo koridorių (PTK) lygmeniu dauguma (11 iš 14) nustatytų rodiklių atitinka TEN-T reglamento reikalavimus 70–99 proc. Likusių trijų reikalavimų atitiktis yra 16–53 proc.

Tačiau, kalbant apie ankstesnę ataskaitą, reikia iš anksto pabrėžti, kad dideli infrastruktūros tinklo atitikties TEN-T standartams rodikliai nebūtinai atspindi tikrąją transporto tinklo kokybės ar funkcionalumo padėtį. Iš tikrųjų šią analizę reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad techniniai TEN-T standartai yra iš dalies riboti, palyginti su tikraisiais vietos poreikiais. Todėl pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl peržiūrėto TEN-T reglamento, grindžiamu pridedamame poveikio vertinime pateikta analize, siekiama patobulinti TEN-T standartus ir reikalavimus, kad būtų galima geriau nustatyti faktinį tinklo potencialą ir apribojimus ir geriau atspindėti tikruosius vietos poreikius.

Pavyzdžiui, geležinkelių infrastruktūros tinklo atitikties rodikliai pagrindinio tinklo koridoriuose 2018 ir 2019 m. atrodo gana perspektyviai, nes didžia dalimi jau užtikrinta elektrifikavimo (90 proc.), vėžės pločio (84 proc.), krovininio transporto linijos greičio (86 proc.) ir krovininio transporto ašies apkrovos (90 proc.) reikalavimų atitiktis, o, kalbant apie prekinių traukinių ilgį (53 proc.) ir ypač ERTMS naudojimą (16 proc.), vis dar atsiliekama. Tačiau linija gali būti tinkama 740 m ilgio traukiniams, bet neturėti pakankamai geležinkelio pralankų, kad būtų galima praktiškai užtikrinti visišką sąveikumą. Tai svarbus aspektas, į kurį buvo atsižvelgta atliekant TEN-T peržiūrą.

Be to, visą tinklo potencialą galima išnaudoti tik tuo atveju, jei krovininio geležinkelių transporto sistemoje taip pat atsižvelgiama į tikruosius rinkos poreikius. Iš tiesų dabartinių TEN-T reglamento reikalavimų gali nepakakti daugiarūšiam transportui remti: puspriekabės yra de facto tolimojo krovinių vežimo keliais standartas ir jos sudaro daugiau kaip 95 proc. eismo. Tačiau šiuo metu TEN-T geležinkelių tinklui netaikomas joks reikalavimas, kuriuo būtų sudarytos sąlygos P400 matmenų puspriekabių judėjimui . P400 įvairiarūšio krovinių vežimo vienetų judėjimas standartiniais vagonais šiuo metu yra neįmanomas didelėje TEN-T dalyje (tik 40 proc. PTK tinklo leidžiama naudoti P400 ir aukštesnį standartą). Kadangi kelių transporto sektoriuje labiausiai paplitusios puspriekabės, didelės galimybės pereiti prie kitų transporto rūšių lieka neišnaudotos. Todėl šioje ataskaitoje taip pat aptariama, ar tinklas 2019 m. atitinka P400 reikalavimą, nors tai (dar) nėra oficialus 2013 m. TEN-T reglamento reikalavimas.

Kalbant apie kelius, greitkelių ir automagistralių atitiktis kriterijams jau beveik visiškai pasiekta (99 proc.). Tačiau, kaip jau minėta, svarbu turėti omenyje, kad TEN-T reglamente pateiktos kelių kategorijų apibrėžtys skiriasi nuo UNECE, Eurostato ir ITF apibrėžčių, todėl nematyti, kad kai kur kelių kokybė gali būti nepakankama, ypač atsižvelgiant į kelių eismo saugumo aspektą arba pakankamai saugių stovėjimo ir poilsio vietų prieinamumą. Be to, tinklo dalys tam tikrą laiką galbūt nebuvo tinkamai prižiūrimos ir kelias, formaliai atitinkantis reikalavimus, gali neatitikti eksploatavimo ir saugos standartų. Tai kiti aspektai, į kuriuos buvo atsižvelgta peržiūrint TEN-T reglamentą.

Vidaus vandenų keliai beveik visiškai atitinka reikalavimus, susijusius su Upių informacijos paslaugų (UIP) sistemos diegimu (94 proc.) ir CEMT IV arba aukštesnės klasės reikalavimu (96 proc.). Ir 2,5 m ar didesnio leidžiamosios grimzlės gylio, ir 5,25 m ar didesnio leidžiamojo patiltės aukščio reikalavimų atitikties lygis jau didelis – 84 ir 83 proc. Tačiau dėl to nederėtų užmiršti, kad tais atvejais, kai reikalavimų atitiktis formaliai užtikrinama, trumpose atkarpose esama išimčių, kurios vis dėlto gali padaryti didelį poveikį platesnių atkarpų laivybai. Žinoma, dėl vietos vandens kelių atkarpų TEN-T, kuriose grimzlės gylis ir patiltės aukštis nepakankami, vidaus laivyba gali nepajėgti užtikrinti efektyvaus, patikimo ir punktualaus paslaugų teikimo. Tačiau apibrėžiant TEN-T standartus nepakankamai atsižvelgta į vidaus vandenų kelių specifiką ir hidromorfologines savybes, todėl buvo nustatyti standartai, kurie gali būti neįgyvendinami visoje upių tėkmėje. Tokia padėtis, pavyzdžiui, yra Dunojuje.

Galiausiai 88 proc. uostų yra sujungta su geležinkeliais, o oro uostų sujungimas su geležinkeliais šiek tiek atsilieka – 70 proc. Vėlgi po gerais duomenimis kartais gali slypėti prastesnė kai kurių mazgų, ypač uostų, padėtis: tam tikrais atvejais esamos geležinkelių jungties pralaidumas ar kokybė nėra pakankami arba ji tiesiog nėra nutiesta iki pradžios (galo). Tai dar vienas standarto apribojimas, kurį mėginama šalinti peržiūrint TEN-T.

Be techninio TEN-T įgyvendinimo padėties, šioje ataskaitoje taip pat vertinamos finansinės investicijos į visą TEN-T. 2018 ir 2019 m. į TEN-T tinklą iš viso investuota beveik 111 mlrd. EUR, taigi investicijos buvo 20 mlrd. EUR didesnės nei 2016 ir 2017 m. Iš to aiškiai matyti, kad valstybės narės nuolat daro pažangą įgyvendindamos bendro intereso transeuropinio transporto tinklo projektus.