LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 175/78

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomonė dėl „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų“

COM(2008) 213 galutinis – 2008/0082 (COD)

(2009/C 175/13)

Taryba, remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2008 m. gegužės 22 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvą 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų

COM(2008) 213 galutinis – 2008/0082 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. lapkričio 6 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto Burani.

449–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. gruodžio 3–4 d. (2008 m. gruodžio 3 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 172 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1. Santrauka ir išvados

1.1 Komisijos iniciatyvos dėl mokėjimo sistemų, kurios imtis ragino Taryba ir kurią teigiamai įvertino rinkos dalyviai, tikslas – atnaujinti ir aiškiau apibrėžti atsiskaitymų baigtinumo ir susitarimų dėl finansinio įkaito taisykles. Šiai iniciatyvai pritaria ir EESRK. Aptariant šį labai konkretų klausimą neišvengiamai kyla abejonių dėl techninių pasiūlymo aspektų: juos aiškino specialistai ir sprendimus priimančios institucijos įvairiais Komisijos pasiūlyto teksto nagrinėjimo etapais. EESRK apie šiuos klausimus tik užsimena ir pirmiausia norėtų aptarti su mokėjimo sistemomis susijusią Bendrijos politiką.

1.2 Iniciatyvos imtasi daugiau nei prieš metus, dar prieš JAV antrarūšių būsto paskolų (angl. subprime) krizę, kuri nuo to laiko išplito ir labai paveikė viso pasaulio finansų įstaigas. Pirmiausia krizę patyrė pavienės įstaigos, susidūrusios su likvidumo problemomis, kurios greitai tapo mokumo problemomis. Padėtis tapo tokia kebli, kad veiksmų privalėjo imtis ne tik JAV, bet ir Europos vyriausybės. Dabartinė padėtis akivaizdžiai rodo, kad būtina rinkai užtikrinti tinkamą įkaitą; naujoms įkaito rūšims galima pritarti tik tuo atveju, jei tai nepakenks pateikto įkaito kokybei.

1.3 Iškyla visiškai pagrįstas klausimas, ar nuostatos, pagal kurias bankų paskolas galima laikyti tinkamu įkaitu susitarimuose dėl finansinio įkaito, būtų įtrauktos į Komisijos pasiūlymą, jei klausimas būtų pateiktas dabar, o ne prieš metus. Bankų paskolos jau priimamos daugelyje šalių ir tai labai prisideda palaikant likvidumą, taigi, jas reikėtų vertinti teigiamai. Tačiau šiuo metu rinka pažeidžiama ir nepastovi, todėl, norint taikyti tokią praktiką visose valstybėse narėse prieš tai nesuderinus taisyklių, reikėtų būti atsargesniems ir kiekvienas centrinis bankas turėtų toliau „kontroliuoti“ savo rinką pagal savo supratimą ir poreikius.

1.4 Reikėtų išsamiau svarstyti ne tiek teisinį tikrumą, kurio siekiama šiuo pasiūlymu ir tai yra pagirtina, kiek planuojamą pasiūlyme pateiktų nuostatų taikymo trukmę: Teisinio tikrumo grupė (angl. Legal Certainty Group) savo darbo dar nebaigė, iniciatyva UNIDROIT dar tik baigiama rengti (ji dar nėra nei pasirašyta, nei ratifikuota), derinti taisykles dėl tarpuskaitos (ang. netting) dar tik planuojama ateityje, o bankroto procedūrų derinimas yra ilgalaikis tikslas. EESRK nemano, kad Komisijos iniciatyva nenaudinga ir kad jai neverta pritarti, tačiau norėtų atkreipti dėmesį, jog rinkai reikia tokių taisyklių, kurios būtų ne tik aiškios, bet ir ilgalaikės. Todėl reikėtų sparčiau vykdyti teisėkūros ir reguliavimo darbus.

1.5 Pagaliau, ne mažiau svarbus ir rizikos ribojimas. EESRK abejoja, ar priežiūros institucijos deramai įvertino įvairius nuolatinės rizikos aspektus, susijusius su tarpusavyje sąveikaujančiomis sistemomis, su vienos sistemos dalyvavimu kitoje sistemoje ir su visų kategorijų dalyvių kontrolės kokybe, ir ar šios institucijos raginamos tiesiogiai dalyvauti rengiant pasiūlymus. EESRK nuomonėje pabrėžiama, kad visų svarbiausia užtikrinti rinkos patikimumą.

1.6 EESRK nuomonėje atsiribojama nuo šiuo metu susiklosčiusios padėties. Esant „įprastai“ padėčiai, dalyvių ir sistemų veikimą bei įkaito kokybę reglamentuojančios taisyklės turi būti griežtos, tačiau kritiniu atveju, jos turi tapti lanksčios, bet nemažiau griežtos. Todėl direktyvoje reikėtų nustatyti taisyklę, kuri leistų sistemoms, už kurias atsako priežiūros institucijos, taikyti kritiniais atvejais išimtines priemones.

2. Įvadas

2.1 Komisijos iniciatyvos tikslas – Direktyvą dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvą dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatų dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų pritaikyti prie pastarojo laikotarpio rinkos pokyčių. Esamos ir neseniai nustatytos taisyklės pradėtos taikyti naktį vykdomiems atsiskaitymams, taip pat atsiskaitymams tarp susietųjų sistemų.

2.2 Seniai pradėta rinkų tarpusavio sąveika vis stiprėja: įgyvendinus Direktyvą 2004/39/EB ir Europos kliringo ir atsiskaitymų elgesio kodeksą (toliau – Kodeksas), sąveikai taikomos aiškios ir konkrečios taisyklės, pagal kurias ją lengviau įgyvendinti. Komisijos pasiūlymu įdiegiamos ne tik naujos atsiskaitymų rūšys, bet ir papildomas turto rūšių, kurias galima naudoti kaip finansinį įkaitą, sąrašas – kredito reikalavimai naudojami kaip įkaitai centrinių bankų kredito operacijose (toliau – banko paskolos arba kredito reikalavimai). Nuo 2007 m. sausio mėn. ECB leidžia naudoti kredito reikalavimus kaip tinkamą įkaitą Eurosistemos kredito operacijose; šią iniciatyvą savarankiškai jau priėmė kai kurie centriniai bankai, tačiau trūko teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų leidžiama juos naudoti tarpvalstybiniu mastu.

2.3 Apibendrinant galima teigti, kad, esamas teisinis pagrindas, kurį siekiama iš dalies pakeisti pasiūlymu priimti direktyvą, nustatytas dviejose EB direktyvose: Direktyvoje 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo (Atsiskaitymų baigtinumo direktyva, toliau – ABD) ir Direktyvoje 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (Finansinio įkaito direktyva, toliau – FĮD).

2.4 Be to, rengdama teisės aktus iš dalies keičiančius direktyvas, Komisija paprastai naudojasi proga daug ką paprastinti ir paaiškinti. Svarbiausias tikslas – teisės aktus pritaikyti prie rinkos pokyčių. Šios priemonės ypač būtina imtis atsižvelgiant į pastaruosius rinkos neramumus, kurių poveikis globalizacijos sąlygomis gali labai sustiprėti.

2.5 Komisija iniciatyvos ėmėsi po daugiau nei metus trukusio parengiamojo laikotarpio. Direktyvos dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose įgyvendinimo vertinimo ataskaitoje Komisija daro išvada, kad sistemos veikia gerai, ir kartu atkreipia dėmesį į būtinybę atlikti papildomą analizę. Pasiūlymas parengtas po konsultacijų su ECB, nacionaliniais centriniais bankais ir įvairiais šio sektoriaus dalyviais bei organizacijomis. Vartotojų teisėms teikiamas ypatingas dėmesys ir pasiūlyme pabrėžiama, kad „su kredito reikalavimais susijusiomis nuostatomis nesiekiama riboti vartotojų teisių, visų pirma teisių pagal neseniai suderintą Direktyvą dėl vartojimo kreditų“, nes nagrinėjamus kredito reikalavimus leidžiama naudoti kaip įkaitus centrinių bankų kredito operacijose, todėl „ši sritis iš esmės nesusijusi su individualių vartotojų kredito reikalavimais“.

2.6 Esant įprastoms aplinkybėms, atrodo, kad naujomis Europos taisyklėmis gali būti tinkamai sprendžiamos kritiniais atvejais iškilusios problemos; rinkos patikimumą reikėtų užtikrinti plečiant jau veikiantį patikimų, pakankamai likvidžių ir labai atidžiai stebimų mokėjimo ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemų sąveikos tinklą. Be to, Kodekse (priimtame 2006 m. pabaigoje) į kliringo ir atsiskaitymų sistemas įtrauktas vartotojams labai naudingas konkurencingumo, o kartu ir didesnio veiksmingumo, elementas.

3. Bendrosios pastabos

3.1 Operatoriai šią iniciatyvą laiko ryžtingu žingsniu kuriant Europos finansinę erdvę, kurioje taikomos suderintos taisyklės: iš tiesų naujoji direktyva sudarytų palankias sąlygas taikyti būsimas priemones, kurios turėtų būtų priimamos atsižvelgiant į Komisijos įsteigtos ekspertų grupės (Teisinio tikrumo grupė) rekomendacijas, šalinant Europos rinkų integracijai trukdančias teisines kliūtis. Taikant šią direktyvą taip pat bus daug lengviau įgyvendinti UNIDROIT iniciatyvą, kurios tikslas – tarptautiniu lygmeniu sukurti vienodas materialinės teisės aktų dėl tarpininkavimo vertybinių popierių srityje taisykles, įskaitant taisykles dėl susitarimų dėl finansinio įkaito.

3.2 Be to, derinimas – tiek Europos, tiek tarptautiniu lygmenimis – negali būti laikomas baigtu, jei nėra įvairių papildomų arba papildančių priemonių, kurios tikriausiai bus įtrauktos į būsimas Komisijos programas. Viena iš papildomų priemonių galėtų būti skirta derinti tarpuskaitos susitarimų taisykles, kurios susijusios su sandorio šalims taikomu kliringo naudojant grynąsias sumas mechanizmu, įskaitant kliringo susitarimus, pagal kuriuos atitinkami suinteresuotosios šalies įsipareigojimai vykdomi tuoj pat (baigiamasis įskaitymas).

3.3 Viena iš papildomų ir, žinoma, ilgalaikės trukmės priemonių būtų gerai suplanuota finansų rinkų integracija, ji padėtų pasiekti didesnės nacionalinių bankroto procedūrų darnos: dabartiniai skirtumai nacionaliniu lygmeniu gali turėti neigiamą įtaką susitarimams dėl finansinio įkaito ir kliringo bei atsiskaitymo operacijoms ir paskatinti didesnę sisteminę nestabilumo riziką.

4. Pastabos dėl pasiūlymų dėl Direktyvos 98/26/EB (ABD)

2 straipsnyje pateikiama daug paaiškinimų, kurių vieni nurodomi vien formalumo sumetimais, o kiti yra svarbesni. Pavyzdžiui, 2 straipsnio b dalyje aiškinama elektroninių pinigų įstaigų padėtis ir aiškiai nurodoma, kad šios direktyvos taikymo tikslais jas reikia laikyti kredito įstaigomis.

4.1.1 EESRK, pripažindamas, kad dalyvaudamos mokėjimo sistemose šios įstaigos gali būti prilygintos tikrosioms kredito įstaigoms, norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad priežiūros taisyklės yra nevienodos arba tik iš dalies vienodos. Reikia stebėti, ar tai turės įtakos elektroninių pinigų įstaigų patikimumui didelių rinkos sutrikimų atveju; Komitetas jau yra pareiškęs tam tikrą abejonę, ar šias įstaigas galima laikyti mokėjimų sistemų dalyvėmis. Vis dėlto, Komitetas norėtų pakartoti jau anksčiau pateiktą rekomendaciją, kad politikos priemonės, kuriomis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas, turėtų priklausyti – ir tam turi būti teikiama pirmenybė – nuo politikos, kuri pirmiausia užtikrina rinkos patikimumą, taigi ir vartotojų, t. y. galutinių investuotojų, apsaugą.

4.1.2 Šie aspektai tampa dar svarbesni, jei atsižvelgiama į tai, kad sąveikaujančios sistemos (apibrėžtose 2 straipsnio n dalyje) palengvina dalyvių prieigą prie kliringo ir atsiskaitymų sistemų naudojantis šių sistemų sukurtomis sąsajomis, todėl neišvengiamai gali padidėti sisteminė rizika. Tai ypač pasakytina apie vertybinių popierių atsiskaitymų sistemą, kadangi užmezgami ryšiai tarp centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, atsakingų už centralizuotą platinamų finansinių priemonių laikymą nematerialiu pavidalu (1), ir kitų pagrindinių sandorio šalių, veikiančių kaip pavienės sistemoje dalyvaujančių institucijų šalys, atsižvelgiant į jų pervedimo pavedimus, susijusius su platinamomis finansinėmis priemonėmis. Direktyvos tekste taip pat reikėtų aiškiai nurodyti, kad apibrėžiant „sąveikaujančias sistemas“ siekiama ne leisti sukurti teisiniu požiūriu pateisinamą „supersistemą“, o veikiau paprastai atsiskaitymų baigtinumui taikomą teisinę apsaugą taikyti ir reguliuojamiems sistemų tarpusavio sandoriams.

4.2 Pasiūlymas leisti vienai sistemai tapti kitos sistemos dalyve taip pat kelia susirūpinimą. Būtina paaiškinti: Direktyvoje 98/26 apibrėžta sistema yra oficialus susitarimas arba taisyklių rinkinys, tačiau neturi juridinio asmens statuso, nors kiti dalyviai tokį statusą turi. Tai svarbus patikslinimas siekiant didesnio teisinio tikrumo ir įvairių šalių atsakomybės nustatymo, ypač bankroto teisės aktų srityje.

4.3 3 straipsnyje įtraukiamas pakeitimas, kuriuo „siekiama panaikinti bet kokį neaiškumą dėl nakties atsiskaitymų paslaugų statuso“; pastaruoju metu vartotas žodis „diena“ pakeičiamas konkretesniu „darbo diena“, kad būtų galima išreikšti, jog daugelis rinkų veikia be pertraukos, dieną ir naktį. Ši priemonė būtina, tačiau kartu reikėtų derinti tarpuskaitos susitarimus. Be to, pirmiau minėtus nuostatų dėl bankroto bylų skirtumus, kurie gali atsispindėti nuostatose dėl finansinio įkaito ir kompensavimo sąlygų, reikėtų šalinti: labai pageidautinas, bet sunkiai įgyvendinamas šios srities derinimas yra visuotinai svarbus ir susijęs ne tik su mokėjimo sistemų klausimais.

5. Pastabos dėl pasiūlymų dėl Direktyvos 2002/47 (FĮD)

5.1 Galima palankiai vertinti tai, kad Direktyva 2002/47 taikoma ir banko paskoloms (1 straipsnio 4 a dalies pakeitimas), nes taip galima sudaryti geresnes sąlygas naudotis įkaitais ir tokiu būdu didinti rinkos likvidumą. Tačiau dėl „kredito reikalavimų, teikiamų įkaitais centrinių bankų kredito operacijose“ apibrėžimo kyla abejonių: „tinkamumo“ apibrėžimas suteikia centriniams bankams pernelyg didelę laisvę jį taikyti savo nuožiūra ir palieka abejonių, kas yra tinkama, o kas ne. Problemą išspręsti būtų galima išbraukiant iš 2 straipsnio 4 a dalies teiginį „pateikiamas finansinis įkaitas turi būti sudarytas iš pinigų, finansinių priemonių arba kredito reikalavimų, tinkamų teikti įkaitais centrinio banko kredito operacijose“.

2008 m. gruodžio 3 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto generalinis sekretorius Martin WESTLAKE

(1) Beveik visi centralizuoti vertybiniai popieriai šiuo metu tvarkomi nematerialiu būdu; įvairių valstybių narių centriniuose depozitoriumuose iš materialių (atspausdintų popieriuje) vertybinių popierių sudaromi dideli akcijų sertifikatai.