Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo įgyvendinamos Europos parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatos dėl antimikrobinių medžiagų, skirtų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, naudojimo /* KOM/2008/0430 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.10.2008 KOM(2008) 430 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatos dėl antimikrobinių medžiagų, skirtų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, naudojimo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Reglamentu (EB) Nr. 853/2004 nustatyti konkretūs gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimai maisto verslo subjektams. Juo numatoma, kad maisto verslo subjektai gyvūninės kilmės produktų paviršiaus taršai šalinti turi nenaudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus vandenį, jei tokios medžiagos naudojimas nėra patvirtintas pagal tą reglamentą. Numatoma, kad jeigu maisto verslo subjektai naudotų patvirtintas medžiagas, jie vis tiek turėtų laikytis to reglamento reikalavimų. 1998 m. spalio mėn. ir 2003 m. balandžio mėn. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas (VPVSMK) pateikė skirtingas mokslines nuomones, kuriose teigiama, kad naudojant antimikrobines medžiagas gali sumažėti paukštienoje esančių patogenų, jei tos medžiagos yra naudojamos pagal integruotą maisto grandinės kontrolės sistemą. Pagal EB ir JAV veterinarijos susitarimą JAV pateikė paukštienos skerdenoms naudojamų keturių antimikrobinių medžiagų bylas. Šios bylos buvo perduotos Europos maisto saugos tarnybai (EMST), kuri 2005 m. gruodžio mėn. priėmė nuomonę. EMST padarė išvadą, kad naudojant šias medžiagas (chloro dioksidą, parūgštintą natrio chloritą, trinatrio fosfatą ir peroksirūgštis) minėtomis aplinkybėmis visuomenės sveikatai nekyla joks pavojus ir kad net naudojant antimikrobinius tirpalus reikia laikytis geros higienos praktikos apdorojant, ypač tvarkant, paukštienos skerdenas. Vis dėl to, kitoje 2005 m. gruodžio mėnesį pateiktoje nuomonėje EMST pabrėžė, kad pateiktoje informacijoje apie peroksirūgštis nurodytas ribotas veiksmingumas, dėl ko būtina nustatyti konkrečias naudojimo sąlygas. 2008 m. kovo 6 d. EMST mokslinėje nuomonėje dėl Galimo keturių antimikrobinio apdorojimo medžiagų poveikio atsparumui antimikrobinėms medžiagoms vertinimo padarė išvadą, kad šiuo metu nėra paskelbtų duomenų, kad vienu ar kitu būdu būtų galima daryti išvadą, jog paukštienos skerdenoms naudojant keturias medžiagas sumažės jautrumas šioms medžiagoms ir atsiras atsparumas terapijoje naudojamoms antimikrobinėms medžiagoms. Galiausiai 2008 m. kovo 31 d. Atsirandančių ir nustatomų naujų sveikatos pavojų mokslinis komitetas bei Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas priėmė bendrą nuomonę dėl keturių medžiagų, naudojamų mikrobinei paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, poveikio aplinkai ir atsparumui antimikrobinėms medžiagoms, kurioje padarė išvadą, kad nėra pakankamai informacijos, kad būtų galima atlikti išsamius kiekybinius vertinimus, susirūpinimą dėl aplinkos kelia atsparesnių padermių platinimo arba surinkimo galimybė, ir, galiausiai nustatyta, kad galimų likučių skerdenose keliamas pavojus aplinkai yra nedidelis. Atsižvelgiant į tai, 2008 m. birželio 2 d. Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui balsuoti pateiktas Komisijos reglamento, kuriuo patvirtinamas keturių medžiagų, skirtų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, naudojimas, ir nustatomos sąlygos, pagal kurias šios medžiagos gali būti naudojamos, projektas. Komitetas priėmė nuomonę, kurioje nepritariama pasiūlymui: 26 valstybės narės balsavo prieš, viena valstybė narė susilaikė. Todėl vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 853/2004 3 straipsnio 2 dalimi ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB, pakeisto Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsniu Komisija teikia Tarybai pasiūlymą dėl būtinų imtis priemonių (Taryba gali priimti sprendimą kvalifikuota balsų dauguma per tris mėnesius) ir informuoja Parlamentą. Bendrijos biudžetui šis pasiūlymas finansinio poveikio neturi. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatos dėl antimikrobinių medžiagų, skirtų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, naudojimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus[1], ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį, kadangi: (1) Reglamentu (EB) Nr. 853/2004 nustatyti konkretūs gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimai maisto verslo subjektams. Juo numatoma, kad maisto verslo subjektai gyvūninės kilmės produktų paviršiaus taršai šalinti neturi naudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus vandenį, jei tokios medžiagos naudojimas nėra patvirtintas pagal tą reglamentą. (2) Todėl tikslinga patvirtinti tam tikrų antimikrobinių medžiagų naudojimą paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti. (3) 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo[2] nustatytos nuotekų iš tam tikrų pramonės sektorių valymo bei išleidimo taisyklės. (4) 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)[3] nustatyti būtiniausi reikalavimai, keliami darbuotojų apsaugai nuo pavojaus, kylančio jų saugumui ar sveikatai dėl cheminių veiksnių darbo vietoje. (5) 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės[4] numatytos priemonės, skirtos nustatyti salmoneles bei kitus zoonozių sukėlėjus ir juos kontroliuoti visuose gamybos, perdirbimo ir platinimo etapuose. Juo numatomos nacionalinės kontrolės programos zoonozėms ir zoonozių sukėlėjams aptikti pirminės gamybos etape, skirtos konkrečių patogenų plitimui mažinti. (6) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių[5], nustatytos bendrosios oficialaus tikrinimo, atliekamo siekiant nustatyti, ar laikomasi taisyklių, kuriomis siekiama užkirsti kelią pavojui žmonėms ir gyvūnams, likviduoti šį pavojų arba jį sumažinti iki priimtino laipsnio, taisyklės. (7) Šiais teisės aktais numatomos tam tikros maisto verslo subjektų higienos ir kitos prievolės bei kontrolė, kurią turi vykdyti kompetentingos institucijos. Tačiau būtina numatyti papildomas sąlygas bei reikalavimus maisto verslo subjektams ir papildomą kompetentingų institucijų vykdomą kontrolę be jau numatytųjų dabartiniuose Bendrijos teisės aktuose, taikomus antimikrobinių medžiagų, skirtų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, naudojimui. (8) Įgyvendinant Bendrijos politiką užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis. Bendrijos priimtos maisto ir pašarų sritis reglamentuojančios priemonės turi būti grindžiamos tinkamu galimo pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai įvertinimu ir, atsižvelgiant į esamus mokslinius įrodymus, turi būti išlaikomas arba, jeigu tai moksliškai pagrįsta, padidintas Bendrijoje užtikrinamas žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygis. Tačiau negalima manyti, kad priimant rizikos valdymo sprendimus šioje srityje visiškas pavojaus pašalinimas yra realus tikslas. Koks rizikos lygis yra priimtinas sprendžia rizikos valdytojas, atsižvelgdamas į visus mokslinio rizikos vertinimo elementus. (9) Be to, aukštas aplinkos apsaugos lygis yra užtikrinamas įgyvendinant Bendrijos politikos sritis tiek taikant konkrečiai aplinkos politikos teisės aktus, tiek aplinkos politikos reikalavimus integruojant į kitų Bendrijos politikos sričių ir veiklos apibrėžimą ir įgyvendinimą . (10) 1998 m. spalio 30 d. Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslinis komitetas (VPVSMK) paskelbė ataskaitą dėl „antimikrobinio paukštienos skerdenų apdorojimo naudos ir trūkumų“ ir rekomendavo, kad prieš leidžiant naudoti bet kokį nukenksminimo junginį ar metodą, juos reikėtų visapusiškai įvertinti. (11) 2003 m. balandžio 14–15 d. VPVSMK paskelbė nuomonę dėl „antimikrobinio paukštienos skerdenų apdorojimo vertinimo“ ir padarė išvadą, kad taršos mažinimas gali būti naudingas dar labiau sumažinant patogenų skaičių, jeigu visoje maisto grandinėje bus taikoma integruota kontrolės strategija, įskaitant higienos priemones, taikomas pirminėje gamyboje, transportuojant, skerdykloje ir perdirbimo įmonėje. (12) 2005 m. gruodžio 6 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) patvirtino mokslinę nuomonę, kurioje padarė išvadą, kad paukštienos skerdenų apdorojimas chloro dioksidu, parūgštintu natrio chloritu, trinatrio fosfatu arba peroksirūgštimis nekelia pavojaus saugai. Nuomonėje taip pat buvo pažymima, kad lyginant su mirkymu ir nardinimu į kelis kartus naudotą vandenį atšaldymo voniose, purškiant sumažėja likučių ir gyvūninės kilmės šalutinių produktų poveikis, galintis kilti naudojant antimikrobines medžiagas. (13) Toksikologinis poveikis tuo pačiu metu ar paeiliui naudojant daugiau kaip vieną antimikrobinę medžiagą gyvūninės kilmės maisto produktų paviršiaus taršai šalinti dar nebuvo tinkamai įvertintas. Todėl reikėtų nenaudoti kelių antimikrobinių medžiagų derinių. (14) 2008 m. kovo 6 d. EMST patvirtino mokslinę nuomonę „dėl galimo keturių antimikrobinio apdorojimo medžiagų poveikio atsparumui antimikrobinėms medžiagoms vertinimo“. Padaryta išvada, kad šiuo metu nėra paskelbta duomenų, kurie leistų daryti išvadą, kad naudojant 2005 m. gruodžio 6 d. nuomonėje minimas keturias medžiagas sumažės jautrumas šioms medžiagoms ir atsiras atsparumas terapijoje naudojamoms antimikrobinėms medžiagoms. Gavusi šias išvadas EMST paragino atlikti tolesnius mokslinius tyrimus, kuriais būtų ištirta jautrumo šių rūšių medžiagoms sumažėjimo tikimybė ir galimybė joms tapti atsparioms terapijoje naudojamiems antibiotikams ir kitiems antimikrobiniams preparatams. (15) 2008 m. kovo 18 d. ir 2008 m. balandžio 2 d. Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas bei Atsirandančių ir nustatomų naujų sveikatos pavojų mokslinis komitetas priėmė bendrą mokslinę nuomonę dėl keturių medžiagų, naudojamų mikrobinei paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, poveikio aplinkai ir atsparumui antimikrobinėms medžiagoms, kurioje teigia, kad „šiuo metu nėra pakankamai žinių apie galimą neigiamą įvairių biocidų naudojimo poveikį.“ Vykdydami Komisijos įgaliojimą, susijusį su keturiomis medžiagomis, jie padarė išvadą, kad nėra pakankamai informacijos, jog būtų galima atlikti išsamius kiekybinius vertinimus. Susirūpinimą dėl aplinkos kelia atsparesnių padermių platinimo ar surinkimo ir likučių paukštienos skerdenose galimybė. Tačiau tiek Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas, tiek Atsirandančių ir nustatomų naujų sveikatos pavojų mokslinis komitetas mano, kad pavojus aplinkai yra mažas. (16) Komisija, atlikdama rizikos valdytojo, atsakingo už priimtino pavojaus visuomenės ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai lygio nustatymą, vaidmenį, mano, kad negalima atmesti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms pavojaus ir keturių antimikrobinių medžiagų poveikio aplinkai galimybės. Todėl, siekiant šį pavojų dar labiau sumažinti, šių keturių medžiagų naudojimui turėtų būti nustatytos labai griežtos sąlygos ir reikalavimai, ypač atsižvelgiant į jų veikimo trukmę, medžiagų koncentracijas ir apribojimą naudoti tik vieną medžiagą. (17) Keletas antimikrobinių medžiagų, naudojamų paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, galėtų kelti pavojų vandens aplinkai ir nuotekų sistemas, kanalizacijos sistemų veikimą bei eksploataciją ir (arba) nuotekų valymo įrenginius prižiūrinčių darbuotojų sveikatai. Naudojant antimikrobines medžiagas, turinčias chloro, gali susidaryti chloro organiniai junginiai, iš kurių keletas yra ilgai nesuyrantys, bioakumuliaciniai arba kancerogeniniai. Fosforo junginiai taip pat yra vienas iš Europos regiono jūrų eutrofikacijos šaltinių, dėl kurių masiškai auga dumbliai ir kitaip nepageidautinai sutrikdoma vandens aplinka. Todėl turėtų būti priimta nuostata dėl tinkamos tokių medžiagų šalinimo kontrolės. (18) Siekiant informuoti vartotoją, antimikrobinių medžiagų, išskyrus geriamąjį vandenį, naudojimas paukštienos skerdenoms turėtų būti nurodomas ženklinant paukštienos skerdenas, skerdenų gabalus ir mėsos gaminius iš tokių paukštienos skerdenų. Todėl tikslinga tokius ženklinimo reikalavimus nustatyti šiame reglamente. (19) Medžiagos, naudojamos paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti, o ne konservavimo tikslams, neturi poveikio Reglamento (EB) Nr. 853/2004 I priedo 1.10 punkte nustatytai „šviežios mėsos“ apibrėžčiai. (20) Tačiau šis reglamentas turėtų būti taikomas tik tuomet, kai bus iš dalies pakeista paukštienos apibrėžtis, numatyta 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas)[6], XIV priedo B.II dalies 1 punkte. Šis pakeitimas leistų antimikrobinėmis medžiagomis apdorotą paukštieną tiekti rinkai ir ja prekiauti kaip paukštiena. (21) Tikslinga patvirtinti chloro dioksido, parūgštinto natrio chlorito, trinatrio fosfato ir peroksirūgšties naudojimą paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti laukiant, kol valstybių narių maisto verslo subjektai pateiks papildomų mokslinių duomenų apie tokių medžiagų naudojimą. Ši informacija turėtų apimti galimą poveikį aplinkai ir galimą atsparumą antimikrobinėms medžiagoms. Maisto verslo subjektai trečiosiose šalyse raginami teikti duomenis pastarosioms šalims. Šiais duomenimis bus remiamasi peržiūrint šių medžiagų naudojimo leidimą ir sąlygas. (22) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas pateikė nepalankią nuomonę apie Komisijos siūlomas priemones ir todėl šiuo reglamentu numatytas priemones privalo priimti Taryba, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Patvirtintos medžiagos Priede išvardytos antimikrobinės medžiagos patvirtinamos paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti („patvirtintos medžiagos“). 2 straipsnisSu patvirtintų medžiagų naudojimų susiję maisto verslo subjektų įsipareigojimai Maisto verslo subjektai naudoja patvirtintas medžiagas tik visoms paukštienos skerdenoms, o ne skerdenų dalims ar paukštienos gabalams. Maisto verslo subjektai naudoja patvirtintas medžiagas paukštienos skerdenoms tik priede nustatytomis sąlygomis ir laikantis šių reikalavimų: a) tuo pačiu metu ar viena po kitos paukštienos skerdenoms nenaudojama daugiau kaip viena patvirtinta medžiaga; b) kai patvirtinta medžiaga gamybos procese naudojama daugiau kaip vieną kartą, bendras sąlyčio laikas neturi viršyti trukmės, nustatytos priedo 2, 3 ir 4 punktuose; c) kai patvirtinta medžiaga naudojama išankstinio atšaldymo ar atšaldymo vonioje, tirpalas, kurio sudėtyje yra šios medžiagos, reguliariai keičiamas siekiant palaikyti nustatytą patvirtintos medžiagos koncentraciją; d) gamybos proceso etape, kuris eina po apdorojimo patvirtinta medžiaga, paukštienos skerdena, įskaitant išdarinėtos paukštienos skerdenos vidų, turi būti nuplaunama geriamuoju vandeniu, siekiant užtikrinti, kad medžiaga būtų specialiai pašalinta tiek, kad neturėtų technologinio poveikio galutiniam produktui; e) plovimo, kuriuo privalo būti užtikrinta, kad galutiniame produkte neliko patvirtintos medžiagos likučių arba galimų jos darinių, veiksmingumas turi būti moksliškai įrodomas atliekant tinkamą nuolatinę stebėseną; f) paukštienos skerdenos privalo būti apdorojamos patvirtinta medžiaga ir nuplaunamos skerdykloje, prieš jas talpinant į atšaldymo ar šaldymo patalpą. 3 straipsnisSu duomenų rinkimu susiję maisto verslo subjektų įsipareigojimai 1. Maisto verslo subjektai renka duomenis šiais mokslinių tyrimų tikslais: a) tikimybė, kad sumažės jautrumas patvirtintoms medžiagoms ir atsiras atsparumas terapijoje naudojamoms antimikrobinėms medžiagoms; b) panaudotų patvirtintų medžiagų tirpalų ir plovimo vandens šalinimo poveikis aplinkai; c) galimybė, kad atsparios padermės yra platinamos arba surenkamos nuotekose. 2. Maisto verslo subjektai kompetentingai institucijai suteiks 1 dalyje numatytus duomenis, kai tik Komisija nustatys technines specifikacijas. 4 straipsnis Ženklinimas Kai paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti naudojama patvirtinta medžiaga, maisto verslo subjektas apdorotas paukštienos skerdenas, skerdenų gabalus ir paukštienos gaminius iš tokių paukštienos skerdenų paženklina tokiu gerai matomu, įskaitomu ir neištrinamu užrašu: a) apdorota antimikrobinėmis medžiagomis; arba b) nukenksminta cheminėmis medžiagomis. 5 straipsnisNuotekos 1. Maisto verslo subjektai laikosi šių nuotekų kokybės standartų, kai patvirtintų medžiagų naudojimas yra susijęs su nuotekų išleidimu į miesto nuotekų surinkimo ir valymo sistemą arba pramoninių nuotekų išleidimu į išvalytus vandenis: a) į miesto nuotekų surinkimo ir valymo sistemą išleidžiamų nuotekų kokybė: bendro chloro (žymimo Cl2) : 0,4 mg/l chloro organinių junginių, žymimų kaip absorbuojamiorganiniai halogeninti junginiai (AOX): 1,0 mg/l b) į paviršinius vandenis išleidžiamų nuotekų kokybė: bendro chloro (žymimo Cl2) : 0,4 mg/l bendro fosforo (žymimo P): 2,0 mg/l chloro organinių junginių, žymimų kaip absorbuojamiorganiniai halogeninti junginiai (AOX): 0,1 mg/l 2. Maisto verslo subjektai stebi 1 dalyje nustatytų nuotekų kokybės standartų laikymąsi mažiausiai kartą per mėnesį, imdami srautui proporcingus paros mėginius. Nuotekų kokybės stebėsena grindžiama tarptautiniais standartais ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 ir ISO 9562:2004. Tačiau kompetentinga institucija gali leisti naudoti kitus metodus, jei įrodoma, kad gauti rezultatai yra tolygus tiems, kurie yra gaunami naudojant ISO metodus. 6 straipsnisOficiali kontrolė 1. Kai paukštienos skerdenų paviršiaus taršai šalinti naudojama patvirtinta medžiaga, kompetentinga institucija: a) dažniau vykdo oficialią kontrolę, visų pirma Reglamento (EB) Nr. 882/2004 10 straipsnyje numatytą oficialią kontrolę, ypatingą dėmesį skirdama maisto verslo subjektų įsipareigojimams, numatytiems šio reglamento 2 straipsnyje, ir (arba) prailgina oficialios kontrolės trukmę; b) gali kiekvienu konkrečiu atveju nustatyti papildomas tos medžiagos naudojimo sąlygas. 2. Kompetentinga institucija atlieka oficialią maisto verslo subjektų vykdomos stebėsenos, numatytos 5 straipsnio 2 dalyje, kontrolę. 7 straipsnis Su duomenų rinkimu susiję kompetentingos institucijos įsipareigojimai Kompetentinga institucija perduoda Komisijai 3 straipsnyje numatytus duomenis kas šešis mėnesius nuo šio reglamento taikymo datos. 8 straipsnis Įsigaliojimas, persvarstymas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Reglamentas taikomas nuo Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio paukštienos apibrėžtį, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIV priedo B.II dalies 1 punkte, taikymo datos. Per dvejus metus nuo taikymo datos Komisija persvarsto šį reglamentą, atsižvelgdama į papildomus mokslinius duomenis, susijusius su priede išvardytų medžiagų naudojimu ir, jei reikia, siūlo būtinus leidimo pakeitimus. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Patvirtintų medžiagų sąrašas ir jų naudojimo sąlygos (kaip numatyta 2 straipsnyje) 1. Chloro dioksidas: a) esant ne didesnei kaip 3 mg/kg chloro dioksido likučių koncentracijai vandenyje, tuose gamybos proceso etapuose, kuriuose naudojama patvirtinta medžiaga; b) atšaldant panardinimo į nenutrūkstamą priešsrovę būdu, sąlyčio trukmė turi būti proporcinga paukštienos skerdenų dydžiui ir turi būti nustatoma atsižvelgiant į naudojamą chloro dioksido koncentraciją. 2. Parūgštintas natrio chloritas: a) vandenyje paukštienai apdoroti, naudojamame kaip išankstinio atšaldymo ar atšaldymo tirpalas, esant 50–150 mg/kg natrio chlorito, sumaišyto su rūgštimi, kurią leidžiama naudoti maistui, kurios pH tirpale 2,8–3,2, koncentracijai; tirpalas naudojamas panardinimui iš viso iki 5–8 sekundžių; b) vandenyje paukštienai apdoroti, naudojamame kaip purškimo tirpalas, esant 500–1200 mg/kg natrio chlorito, sumaišyto su rūgštimi, kurią leidžiama naudoti maistui, kurios pH tirpale 2,3–2,9, koncentracijai; tirpalas naudojamas purškimui iš viso iki 15 sekundžių. 3. Trinatrio fosfatas: vandenyje paukštienai apdoroti esant 80–120 g/kg koncentracijai. Tirpalas naudojamas panardinant arba apipurškiant neatšaldytas paukštienos skerdenas iš viso iki 15 sekundžių. 4. Peroksirūgštys: vandenyje paukštienai apdoroti peroksiacto rūgšties, oktano rūgšties, acto rūgšties, vandenilio peroksido rūgšties ir 1-hidroksietiliden-1, 1-difosfono rūgšties (HEDP) mišinys gali būti naudojamas esant ne didesnei kaip 220 mg/kg peroksiacto rūgšties, 110 mg/kg vandenilio peroksido ir 13 mg/kg HEDP koncentracijai iš viso iki 15 sekundžių, kai naudojamas purškimui ar panardinimui. [1] OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Pataisyta versija (OL L 226, 2004 6 25, p. 22). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1243/2007 (OL L 281, 2007 10 25, p. 8). [2] OL L 135, 1991 5 30, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [3] OL L 131, 1998 5 5, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (EB) Nr. 2007/30/EB (OL L 165, 2007 6 27, p. 21). [4] OL L 325, 2003 12 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1237/2007 (OL L 280, 2007 10 24, p. 5). [5] OL L 165, 2004 4 30, p. 1. Pataisyta versija (OL L 191, 2004 5 28, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 301/2008 (OL L 97, 2008 4 9, p. 85). [6] OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 248/2008 (OL L 76, 2008 3 19, p. 6).