LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 342/51

Europos regionų komiteto nuomonė. MVĮ skirtas pažangus reglamentavimas

(2017/C 342/08)

Pranešėjas: Christian Buchmann (AT/EPP), Štirijos žemės regioninio parlamento narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

MVĮ palanki reglamentavimo aplinka

1. pabrėžia, kad MVĮ – Europos pagrindinėms ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomosioms jėgoms – reikalinga paprasta, aiški, nuosekli ir teisiškai stabili reglamentavimo ir ekonominė aplinka, pagrįsta pakankamu viešųjų ir privačiųjų investicijų pajėgumų lygmeniu;

2. atkreipia dėmesį į neproporcingai didelį biurokratizmo poveikį MVĮ, dėl kurio jų santykinės reikalavimų laikymosi išlaidos mokesčių, prievolių teikti ataskaitas ar panašiose srityje yra didesnės, palyginti su didesnių bendrovių patiriamomis išlaidomis;

3. todėl primygtinai pabrėžia, kad Europos reglamentavimo aplinką būtina padaryti palankesnę MVĮ, šalinant kliūtis įmonių steigimui ir augimui visais lygmenimis;

4. pripažįsta pažangą, padarytą įgyvendinus 2008 m. Europos iniciatyvą „Small Business Act“ (SBA) (1), 2011 m. atlikus SBA apžvalgą (2) ir priėmus 2013 m. veiksmų planą „Verslumas 2020“ (3);

5. pakartoja, kad pritaria Komisijos tikslui supaprastinti PVM registravimo ir ataskaitų teikimo prievoles pagal bendrosios rinkos strategiją, kaip nurodyta nuomonėje „Bendrosios rinkos tobulinimas“ (4); tačiau apgailestauja, kad su vietos ir regionų valdžios institucijų atstovais nebuvo oficialiai konsultuojamasi siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į jiems rūpimus klausimus, pvz., dėl MVĮ poreikių pasienio regionuose;

6. pabrėžia, kad išlieka būtinybė parengti nuoseklią, matomą ir atnaujintą Europos MVĮ politiką, orientuotą į rezultatus ir įgyvendinimą, remiantis ankstesnėmis iniciatyvomis bei jas stiprinant ir įtraukiant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ į visus valdymo lygmenis ir politikos sritis;

7. todėl dar kartą ragina persvarstyti ir sustiprinti SBA ir didesnį vaidmenį skirti regionams ir miestams įgyvendinant SBA principus; dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą skatinti SBA įgyvendinimą vykdant Europos verslių regionų (EVR) iniciatyvą;

8. atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ atstovų tinklas veikia kaip pagrindinė sąsaja tarp Europos Komisijos ir nacionalinių politikos formuotojų; ragina Komisiją oficialiai ir nuolat į šį tinklą įtraukti regionų ir vietos MVĮ atstovus;

9. pripažįsta, kad ES yra sukūrusi iš esmės verslui palankią reglamentavimo aplinką; tačiau pabrėžia, kad išlieka skirtumų dėl įmonių steigimo procedūrų trukmės, sąnaudų ir skaičiaus; ragina valstybes nares įsipareigoti suderinti savo taisykles su geriausių rezultatų pasiekusių šalių taisyklėmis, laikantis subsidiarumo principo ir patikrinus tinkamumą; atkreipia dėmesį į tai, kad geroji patirtis, pvz., be kita ko, Iniciativa Lisboa, kuri leidžia įmonę įsteigti per 36 minutes, gali tapti pavyzdžiu šioje srityje;

10. atkreipia dėmesį į klasterių vaidmenį padedant smulkiajam verslui plėsti veiklą vykdant rinkos tyrimus ir analizę, diegti inovacijas ir didinti kvalifikaciją, bei rekomenduoja skirti tikslinę paramą šioms veiklos rūšims pagal tokias programas kaip COSME;

11. pabrėžia ECON komisijos seminaro „Pažangus reglamentavimas – pažangus augimas“, vykusio Seggauberge (Štirija), rezultatus ir po to vykusį piliečių dialogą, kurie rodo, kad būtina siekti konkrečių rezultatų taikant naujus ir inovatyvius metodus;

Įtraukti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“

12. pabrėžia, kaip svarbu principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ įtraukti į ES politikos sritis ir visą sprendimų priėmimo procesą; ragina poveikio vertinimo kriterijus palankiau pritaikyti MVĮ naudai ir sistemingiau svarstyti taisyklių teritorinį poveikį;

13. pabrėžia, kad besidubliuojančios ir prieštaringos taisyklės įvairiose ES politikos srityse – regioninėje politikoje, valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų, aplinkos apsaugos srityse, įtampos tarp klasterių paramos ir konkurencijos bei atitikties taisyklių klausimu – daro neproporcingai didelį poveikį MVĮ;

14. yra susirūpinęs dėl kliūčių dėl nenuoseklių reikalavimų ir prieštaraujančių apibrėžčių visoje ES sektorių politikoje, pavyzdžiui, atskiruose taisyklių, susijusių su viešaisiais pirkimais, regionine ir konkurencijos politika (5), rinkiniuose, ar dėl inovacijų skirtingų apibrėžčių regioninėje ir konkurencijos politikoje (6);

15. yra įsitikinęs, kad reikalavimų dėl ataskaitų teikimo našta MVĮ negali būti panaikinta supaprastinant vieną teisės aktą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti holistinį požiūrį, grindžiamą išsamiu visų ataskaitų teikimo reikalavimų, su kuriais susiduria MVĮ, įvertinimu;

16. siūlo apsvarstyti galimybes sumažinti naštą MVĮ tokiomis priemonėmis kaip ribos, žemiau kurios bendrovės turi pateikti mažiau informacijos, nustatymas, mažesnis privalomų klausimynų skaičius ir vengimas rengti naujus klausimynus, pavyzdžiui, statistinę informaciją įtraukiant į jau esamus;

17. teigiamai vertina tai, kad naujos kartos ES laisvosios prekybos susitarimuose MVĮ yra numatyti atskiri skyriai, siekiant sudaryti sąlygas būtent MVĮ patekti į kitą rinką, visų pirma užtikrinant didesnį teisinį tikrumą, sumažinant arba pašalinant netarifines kliūtis, išplečiant kriterijus dėl geriausias sąlygas pasiūliusio konkurso dalyvio ir sustiprinant intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių apsaugą ir nurodo savo 2015 m. vasario 12 d. nuomonę dėl TPIP;

Geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir programą REFIT labiau orientuoti į MVĮ poreikius

18. palankiai vertina pastangas sumažinti MVĮ tenkančią naštą pagal geresnio reglamentavimo darbotvarkę, programą REFIT ir Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros;

19. pakartoja savo susirūpinimą, išreikštą nuomonėje dėl programos REFIT (7), kad išrinkti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, taip pat RK kaip institucinis atstovas, nėra įtraukti į Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, nepaisant Lisabonos sutartimi jiems suteiktų įgaliojimų ir svarbos;

20. palankiai vertina geresnio reglamentavimo principų integravimą į visą politikos ciklą ir Europos Parlamento ir Tarybos įtraukimą į poveikio vertinimų procesą; apgailestauja, kad Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nenumatytas Tarybos ir Parlamento įsipareigojimas sistemingai atlikti poveikio vertinimus;

21. pabrėžia, kad pakeitimų ar papildomų taisyklių vėlesniuose teisėkūros proceso etapuose nustatymas ar valstybių narių atliekamas ES direktyvų perkėlimas į nacionalinę teisę turėtų būti neatsiejamas nuo įsipareigojimo atlikti poveikio vertinimus, kad būtų išvengta perteklinio reglamentavimo ir užtikrinta, kad tam tikros taisyklės REFIT aspektas nebūtų susilpnintas;

22. pripažįsta konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais svarbą rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; tačiau pažymi, kad, pasibaigus konsultacijoms, respondentams gali būti neaišku, kokiu mastu buvo atsižvelgta į jiems rūpimus klausimus; siūlo vietos ir regionų atstovus įtraukti į poveikio vertinimo valdybas, kad jie galėtų papildomai kruopščiai patikrinti Komisijos pasiūlymus;

23. pabrėžia, kad RK institucinio vaidmens REFIT platformoje nereikėtų painioti su kitų suinteresuotųjų subjektų vaidmeniu; todėl mano, kad RK komisijų atstovai turėtų turėti galimybę remti RK atstovą platformoje, dalyvaudami tuose platformos posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų kompetencijai priklausantys klausimai;

24. įsipareigoja geresnio reglamentavimo principus įtraukti į visas savo darbo sritis, remiantis atitinkamų komisijų patirtimi rengiant nuomones, kurios daro poveikį MVĮ;

25. atkreipia dėmesį į tai, kad REFIT platformos darbe daugiausia dėmesio skiriama konkretiems ES teisės aktuose išdėstytiems klausimams, kurie gali būti patobulinti iš esmės nekeičiant viso teisės akto; mano, kad toks siauras požiūris turėtų būti gerokai išplėstas, siekiant struktūrinių ES reglamentavimo sistemos patobulinimų vidutinės trukmės laikotarpiu;

26. mano, kad būtų galima nustatyti konkrečius MVĮ skirto pažangaus reglamentavimo prioritetus, susijusius su MVĮ galimybėmis dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, PVM ir mokesčių taisyklėmis; taip pat įžvelgia akivaizdžią būtinybę imtis veiksmų dėl MVĮ galimybių patekti į bendrąją rinką, gauti finansavimą, gauti paramą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų), užtikrinant geresnę pusiausvyrą tarp MVĮ poreikių ir darbuotojų, vartotojų ir aplinkos apsaugos;

MVĮ dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose

27. palankiai vertina Europos viešųjų pirkimų teisės supaprastinimą, atliktą naujomis viešųjų pirkimų direktyvomis ir Europos bendruoju viešųjų pirkimų dokumentu (8); ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinta ir teisingai taikoma supaprastinta Europos Sąjungos viešųjų pirkimų teisės sistema;

28. atkreipia dėmesį į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sudarant MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, todėl mano, kad regionams ir miestams yra itin svarbu, kad sumažėtų kliūčių MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose;

29. yra susirūpinęs, kad esamos MVĮ palankios viešųjų pirkimų taisyklės dažnai nebūna visapusiškai panaudojamos; pabrėžia, kad šios taisyklės turi būti ir tinkamai įgyvendinamos;

30. ragina visų lygmenų valdžios institucijas užtikrinti, kad jų konkursai būtų rengiami taip, kad tinkamumo reikalavimai ir mokėjimo sąlygos būtų palankūs MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, reikalingas garantijas pritaikant pagal MVĮ ypatumus, sumažinant mokėjimų vėlavimą ir užtikrinant mokėjimų drausmę; ragina visų lygmenų valdžios institucijas įsipareigoti laikytis bendrų MVĮ palankių viešųjų pirkimų standartų;

31. atkreipia dėmesį į tai, kad geroji patirtis, be kita ko, įskaitant Paryžiaus miesto viešųjų pirkimų tarnybą, kuri sudarė MVĮ kur kas geresnes galimybes patekti į viešąsias rinkas ir sumažino mokėjimų vėlavimą, gali būti geru pavyzdžiu visų lygmenų valdžios institucijoms;

32. ragina visas valdžios institucijas skatinti MVĮ dalyvauti inovacijų viešuosiuose pirkimuose, vengiant pernelyg smulkmeniškų techninių sąlygų, pirmenybę teikiant į rezultatus orientuotoms techninėms sąlygoms, informaciją teikiant nemokamai ir, prieš nustatant galutines sąlygas, naudojantis tokiomis alternatyvomis kaip konkurencinis dialogas ir konkurso procedūra su derybomis;

33. pabrėžia, kad MVĮ paprasčiau pasinaudoti ES programose, ypač COSME, numatytomis finansinėmis priemonėmis. Šios priemonės MVĮ yra daug paprastesnės nei įprastesni finansavimo šaltiniai. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia Europos strateginių investicijų fondo MVĮ skirto skyriaus svarbą, nes juo galėtų būti paskatinta numatyti finansavimo eilutes pradedančiosioms ir labai mažoms įmonėms, ieškančioms galimybės gauti kreditą;

MVĮ palankios PVM ir mokesčių taisyklės

34. ragina dar labiau supaprastinti ir suderinti mokesčių taisykles, kurias dauguma Europos MVĮ laiko labiausiai apsunkinančia politikos sritimi;

35. pakartoja, kad remia pasiūlymą, išdėstytą savo nuomonėje „PVM veiksmų planas“, dėl PVM išimties panaikinimo smulkių siuntų importui iš tiekėjų trečiosiose šalyse ir vykdyti patikras atliekant tarpvalstybinę veiklą vykdančių įmonių bendrą auditą, siekiant panaikinti dėl šios išimties susidarančią ES MVĮ nepalankią konkurencinę padėtį, palyginti su trečiųjų šalių MVĮ (9);

36. pabrėžia, kad dėl suskaidytos ir sudėtingos PVM sistemos MVĮ, kurios verčiasi tarpvalstybine prekyba ir daro didelį poveikį pasienio regionams, patiria didelių reikalavimų laikymosi išlaidų; todėl ragina dar labiau supaprastinti taisykles ir procedūras, susijusias su skirtinga PVM tvarka vykdant tarpvalstybinę prekybą, nuotoliniam prekių ir paslaugų pardavimu taikyti minimalų vieno langelio principą, kuris šiuo metu taikomas tik telekomunikacijų, transliavimo ir elektroninėms paslaugoms, ir nustatyti bendrą ES tarpvalstybinę ribą, žemiau kurios nebūtų taikomas PVM;

37. ragina mažinti su PVM susijusią administracinę naštą, pavyzdžiui, dėl ataskaitų teikimo reikalavimų, terminų ir dokumentų saugojimo laikotarpių, ir paspartinti PVM deklaracijų tvarkymo administracinę praktiką;

MVĮ galimybes patekti į bendrąją rinką

38. atkreipia dėmesį į tai, kad paslaugų bendrojoje rinkoje vis dar yra daug suvaržymų, kurie neigiamai veikia MVĮ, įskaitant profesinį licencijavimą, steigimo taisykles, fiksuotas arba mažiausias kainas, teisinės formos reikalavimus ir konkretiems sektoriams taikomas taisykles; ragina imtis plataus užmojo supaprastinimo ir suderinimo paslaugų sektoriuje, skatinti augimą dėl masto ekonomijos, inovacijų diegimą stiprinant importo konkurenciją ir pritraukti užsienio investicijų, mažinant rinkos susiskaidymą;

39. atkreipia dėmesį į nacionalinio produktų rinkos reguliavimo skirtumus, kurie yra pagrindinė kliūtis MVĮ, nes dėl to atsiranda būtinybė gaminti skirtingas produktų linijas skirtingose valstybėse narėse, o tai trukdo plėtoti visos Europos tiekimo grandines; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti didesnio suderinimo šioje srityje;

MVĮ galimybės gauti finansavimą

40. atkreipia dėmesį į naujoms įmonėms taikomų alternatyvių finansavimo metodų svarbą; yra susirūpinęs, kad pradedančiųjų įmonių galimybės gauti sutelktinį finansavimą nėra iki galo išnaudojamos dėl skirtingų valstybių narių sistemų, todėl pradedančiosioms įmonėms sunku pritraukti lėšų tarpvalstybiniu mastu, ir dėl apribojimų, susijusių su akcinio kapitalo pasiūlymu potencialiai dideliam investuotojų skaičiui, nes pradedančiosios įmonės paprastai renkasi „pigios“ bendrovės formą;

41. ragina sukurti suderintą reglamentavimo sistemą, skirtą Europos paso sutelktinio finansavimo platformoms sukūrimui, pagal kurią būtų reikalingas tik vienas bendras kompetentingos institucijos Europos Sąjungoje leidimas teikti paslaugas kitose valstybėse narėse, taip sudarant sąlygas sukurti tikrą Europos sutelktinio finansavimo rinką;

ESI fondų parama MVĮ

42. dar kartą perspėja, kaip ir savo nuomonėje dėl ESI fondų supaprastinimo (10), kad šių fondų naudojimo procedūros tampa vis sudėtingesnės ir nepatogesnės; todėl ragina skubiai supaprastinti taisykles, reglamentuojančias ESI fondų finansinių priemonių steigimą, ataskaitų teikimo reikalavimus ir auditą;

43. atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ susiduria su ypatingais sunkumais naudodamos ESI fondų lėšas, kaip parodė 2016 m. atliktas Verslių Europos regionų (VER) tyrimas, kuriuo buvo nustatyta, kad MVĮ dalyvavimas ESI fondų lėšomis finansuojamuose projektuose yra pats svarbiausias prioritetas siekiant palengvinti MVĮ veiklą;

44. primena, kaip svarbu sumažinti reglamentavimo sudėtingumą, pernelyg didelį spaudimą dėl auditų ir dideles vykdymo sąnaudas, trukdančias MVĮ gauti paramą iš ESI fondų, ir supaprastinti ne tik specialias taisykles, bet ir visus deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, taip pat privalomos teisinės galios neturinčius aktus, pavyzdžiui, rekomendacijas valdžios institucijoms ir MVĮ;

45. pabrėžia, kad, norint pasiekti ir ESI fondų, ir ES MVĮ politikos tikslus, ESI fondų taisyklės turėtų būti svarstomos proporcingumo požiūriu, sudarant partnerystę siekti supaprastinimo atsižvelgiant į visų subjektų interesus; ragina užmegzti pasitikėjimu grindžiamus santykius, o ne demonstruoti visišką nepasitikėjimą, kaip dabar dažnai daro ES institucijos nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų atžvilgiu;

Pusiausvyra tarp MVĮ poreikių ir darbo, vartotojų ir aplinkos apsaugos

46. pabrėžia, kad būtina rasti pusiausvyrą tarp, viena vertus, darbuotojų teisių, sveikatos, saugos, vartotojų ir aplinkos apsaugos ir, kita vertus, reglamentavimo naštos MVĮ;

47. pažymi, kad dėl pirmojo darbuotojo įdarbinimo bendrovei gali būti itin sunku augti ir plėsti veiklą ir kad darbo teisės aktai MVĮ daro didesnį poveikį nei didelėms bendrovėms, todėl MVĮ dvejoja dėl darbuotojų įdarbinimo; pabrėžia, kad naujas požiūris šioje srityje gali padaryti vertingą poveikį, visų pirma mažinant jaunimo nedarbą;

48. todėl siūlo sukurti europinę „Take One“ sistemą, skatinančią pavienį verslininką ar labai mažą įmonę įdarbinti pirmą darbuotoją taikant finansines paskatas ir lanksčias taisykles; mano, kad tokia sistema galėtų būti finansuojama pagal programą COSME;

49. ragina Komisiją skatinti supaprastinti teisės aktus, kad jie būtų palankūs amatininkų įmonėms ir labai mažoms įmonėms, nes dėl dabartinės pernelyg sudėtingos sistemos kyla pavojus jų veiklai ir svarbiam jų vaidmeniui kuriant darbo vietas ir užtikrinant regionų ir vietų ekonominį vystymąsi, taip pat kartais saugant kultūros ir vietos paveldą;

50. mano, kad ne prekybai skirtose patalpose sudarytų sutarčių apibrėžtis Vartotojų teisių direktyvoje yra pernelyg plati, gali kenkti amatininkams, kuriuos vartotojas užsako atvykti į namus; todėl ragina nustatyti tikslingesnę apibrėžtį, atsižvelgiant į MVĮ ir labai mažų įmonių poreikius;

Inovatyvus požiūris į reglamentavimą

51. pabrėžia, kad pažangus reglamentavimas nebūtinai reiškia mažesnį reglamentavimą, kuris gali būti susijęs su netikrumo ir suskaidyto reglamentavimo rizika, bet veikiau aiškesnes ir paprastesnes taisykles, kurios palengvintų MVĮ veiklos sąlygas, kartu sudarant galimybes pasiekti tam tikros srities politikos tikslus;

52. pabrėžia, kokios svarbios yra inovacijoms palankios taisyklės, kurios prireikus atveria galimybes eksperimentuoti, be kita ko, kuriant bandomiesiems projektams ribotų taisyklių zonas ir laikino galiojimo sąlygas įtraukiant į novatoriškas ir sparčiai kintančias sritis, kaip rodo Flandrijos ir panašūs pavyzdžiai;

53. pabrėžia, kad savanoriško savireguliavimo metodai, pavyzdžiui, savanoriški susitarimai, įsipareigojimai ar praktikos kodeksai, gali ugdyti įmonių ir valdžios bendradarbiavimo kultūrą; mano, kad Škotijos reglamentavimo peržiūros grupė gali būti geras pavyzdys įvairių lygmenų valdžios institucijoms;

54. pabrėžia Danijos „Burden Hunter“ projektą kaip gerosios patirties pavyzdį nacionaliniu lygmeniu, leidžiantį identifikuoti kliūtis tiesioginio dialogo metu ir kartu ieškoti sprendimų; ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į tokius pavyzdžius ir skatinti jų taikymą bei sklaidą, kai tai įmanoma;

55. pabrėžia, kad reikia skatinti verslumą visais valdymo lygmenimis ir sudaryti sąlygas novatoriškiems sprendimams pagal principą „iš apačios į viršų“, sukuriant „teisės ginčyti“ mechanizmą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų laikinai sustabdyti galiojančių taisyklių taikymą ir išbandyti alternatyvius sprendimus, kai yra įrodymų, kad šiuos tikslus galima geriau pasiekti novatoriškais metodais.

2017 m. liepos 13 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Markku MARKKULA

(1) Komisijos komunikatas „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“, 2008 m. birželio 25 d. (COM(2008) 394 final).

(2) Komisijos komunikatas „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“, 2011 m. vasario 23 d., (COM(2011)78 final).

(3) Komisijos komunikatas „Veiksmų planas „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“, 2013 m. sausio 9 d. (COM(2012)795 final).

(4) RK nuomonė „Bendrosios rinkos tobulinimas“, CdR 6628/2015, 12.

(5) Žr. „Europa Decentraal“ (2016 m.). Bridge! – Better EU regulation for local and regional authorities („Tiltas! –Vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas geresnis ES reglamentavimas“).

(6) Žr. Nyderlandų provincijų rūmai (2015 m.). Dutch Provinces for Better Regulation („Nyderlandų provincijos už geresnį reglamentavimą“).

(7) RK nuomonė „Programa REFIT: vietos ir regionų perspektyva“, CdR 983/2016, 5.

(8) Direktyvos 2014/23/ES, 2014/24/ES, 2014/25/ES, Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/7.

(9) RK nuomonė „PVM veiksmų planas“, CdR 2419/2016, 34.

(10) RK nuomonė „ESI fondų supaprastinimas“, COR-2016-00008-00-00-AC-TRA.