Per pastarąjį dešimtmetį dauguma mokėjimo inovacijų buvo orientuotos į klientų sąsajų (pvz., mobiliųjų programėlių) arba vartotojo sąsajos (front-end) sprendimų tobulinimą, iš esmės nekeičiant naudojamų mokėjimo priemonių (kortelių, banko pavedimų ir kt.).

Kaip pabrėžta kartu su šiuo komunikatu priimtoje Skaitmeninių finansų strategijoje, skaitmeninės inovacijos iš esmės keičia finansinių paslaugų teikimą. Mažmeninių mokėjimų sektoriuje ši tendencija akivaizdi, ir, atsižvelgiant į to sektoriaus technologinių pokyčių tempą ir mastą, reikia imtis konkrečių ir tikslinių politikos priemonių, kurios viršytų Skaitmeninių finansų strategijos horizontaliąją taikymo sritį.

Be to, pastaruoju metu įvyko daug vilčių teikiančių pokyčių. Pavyzdžiui, 2020 m. liepos 2 d. 16 Europos bankų grupė pradėjo Europos mokėjimų iniciatyvos (EPI) projektą, siekdama iki 2022 m. pasiūlyti europinį mokėjimo sprendimą. Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) šią iniciatyvą nuo pat pradžių politiškai rėmė ir palankiai įvertino. Neseniai atsirado kitų perspektyvių į rinką orientuotų iniciatyvų, kuriomis siekiama kurti bendrą infrastruktūrą, didinti bendradarbiavimą ir vidaus mokėjimo sprendimų sąveikumą ir kurti naujus bendrus mokėjimo sprendimus.

Tačiau pastaruoju metu išryškėjo kelios svarbios tendencijos. Mokėjimo veiksmas tapo mažiau matomas ir yra vis labiau dematerializuojamas ir jį vykdant atsisakoma tarpininkavimo. Mokėjimų sektoriuje pradėjo veikti didelės technologijų įmonės (technologijų milžinės). Gaudamos naudos iš didelės tinklo ekonomijos, jos gali mesti iššūkį jau įsitvirtinusiems paslaugų teikėjams. Be to, gali būti, kad, atsiradus kriptoturtui (įskaitant vadinamąją stabilizuotąją virtualiąją valiutą), jos netrukus siūlys perversminius mokėjimo sprendimus, pagrįstus šifravimu ir paskirstytojo registro technologija. Nepaisant šios inovacijų bangos, dauguma naujų skaitmeninių mokėjimo sprendimų vis dar daugiausia grindžiami tradicinėmis kortelėmis arba banko pavedimais, kad ir kas juos siūlytų: rinkoje įsitvirtinę bankai, kortelių bendrovės, finansinių technologijų bendrovės („FinTechs“) ar technologijų milžinės.

Būtina turėti vienodas mokėjimo operacijų vykdymo taisykles, kuriose būtų nustatytos, pavyzdžiui, mokėjimo paslaugų teikėjų tarpusavio teisės ir pareigos. Kaip tai buvo padaryta praeityje SEPA tiesioginio debeto ir kredito pervedimų srityje, 2017 m. Europos mokėjimų taryba (EPC) sukūrė momentinių mokėjimų eurais schemą (toliau – „SCT Inst.“ schema). Schema sudaromos sąlygos lėšas gavėjo sąskaitoje gauti greičiau nei per dešimt sekundžių.

SEPA reglamente reikalaujama, kad mokėjimo schemos dalyviai atstovautų „daugumai MPT daugumoje valstybių narių ir sudarytų daugumą MPT Sąjungoje, atsižvelgiant tik į MPT, kurie atitinkamai teikia kredito pervedimo arba tiesioginio debeto paslaugas“. Kartu su Nacionaliniu Belgijos banku (kuris yra nacionalinė kompetentinga institucija, stebinti „SCT Inst.“ schemą pagal SEPA reglamentą) Komisija nagrinėja, kokios būtų teisinės pasekmės, jei iki 2020 m. lapkričio 21 d. (t. y. pasibaigus laikinam išimties taikymo laikotarpiui) nebūtų visapusiškai įvykdyti tie prisijungimo reikalavimai.

Pagrindiniai veiksmai 2020 m. lapkričio mėn., t. y. pasibaigus SEPA reglamente nustatytam laikino išimties taikymo laikotarpiui, per kurį turi būti įvykdyti SEPA momentinių kredito pervedimų („SCT Inst.“) schemos naudojimo reikalavimai, Komisija peržiūrės mokėjimo paslaugų teikėjų skaičių ir sąskaitų, per kurias galima siųsti ir gauti SEPA momentinius kredito pervedimus, skaičių. Komisija įvertins, ar šie skaičiai tinkami, ir tuo remdamasi nuspręs, ar tinkama siūlyti teisės aktą, kuriuo būtų reikalaujama, kad mokėjimo paslaugų teikėjai iki 2021 m. pabaigos prisijungtų prie „SCT Inst.“ schemos. Jei būtų nuspręsta teigiamai, tokiame pasiūlyme būtų išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kurie mokėjimo paslaugų teikėjai turėtų dalyvauti privalomai.

Galutinių naudotojų sprendimai

Komisija visapusiškai remia svarbų Mažmeninių mokėjimų eurais tarybos (ERPB) atliekamą darbą, susijusį su momentinio mokėjimo sprendimų, kurie skirti mokėjimams parduotuvėse ir e. prekyboje, sąveikumu, ir dalyvauja šiame darbe. Be to, įvairūs užbaigti ar vykdomi darbai, kuriuos remia Europos mokėjimų taryba, gali padidinti SEPA momentinių kredito pervedimų („SCT Inst.“) schemos vertę, pagerinti momentinio mokėjimo sprendimų naudojimą ir galiausiai padėti įsisavinti momentinius mokėjimus.

Šis darbas turėtų būti įtraukus ir apimti visų kategorijų MPT, įskaitant mokėjimo inicijavimo paslaugų (PIS) ir informavimo apie sąskaitas (AIS) paslaugų teikėjus ir kitus susijusius dalyvius, kurie gali nebūti mokėjimo paslaugų teikėjai, pavyzdžiui, galutinių naudotojų sąsajų teikėjus ir naudotojų atstovus.

Komisija tikisi, kad rinkos dalyviai plačiu mastu taikys Mažmeninių mokėjimų eurais tarybos ir Europos mokėjimų tarybos parengtas schemas ir rekomendacijas. Iki šiol mokėjimo paslaugų teikėjai nepasinaudojo kai kuriomis naujai sukurtomis schemomis, pvz., „SEPA proxy-look-up“, kurią 2019 m. pradėjo taikyti Europos mokėjimų taryba ir kuri buvo atnaujinta 2020 m. birželio mėn. Pagal ją klientai gali naudotis savo mobiliaisiais įrenginiais, kad pervestų pinigus iš savo mokėjimo sąskaitos į kito asmens sąskaitą ES, rankiniu būdu nesikeisdami mokėjimo informacija, pvz., tarptautiniu banko sąskaitos numeriu (IBAN).

Atsiranda vis daugiau galutinių naudotojų mokėjimo sprendimų, kuriais siūlomi sąveikos taško (POI) mokėjimai, remiantis, pavyzdžiui, QR kodais, „Bluetooth“ (BLE) arba keitimosi duomenimis trumpu atstumu (NFC) technologijomis. Tačiau QR kodai nėra standartizuoti ES lygmeniu, o tai riboja jų pripažinimą, ypač tarptautinių operacijų atveju. Be to, kai kurie mobiliųjų įrenginių teikėjai riboja mokėjimo paslaugų teikėjų prieigą prie mobiliuosiuose telefonuose naudojamos keitimosi duomenimis trumpu atstumu technologijos. Dėl to momentinio mokėjimo sprendimų teikėjams sunku pasiūlyti prekybininkams ir vartotojams patogių ir įperkamų sprendimų, kuriuose kaip alternatyva kortelėms būtų naudojami sunorminti QR kodai, arba pasiūlyti mobiliųjų mokėjimų, naudojant keitimosi duomenimis trumpu atstumu technologiją.

Komisijos nuomone, parengus bendrą, atvirą ir saugų Europos QR kodų standartą, būtų remiamas momentinių mokėjimų įsisavinimas ir sąveikumas. Todėl ji palankiai vertina Mažmeninių mokėjimų eurais tarybos darbo grupės, nagrinėjančios momentinių mokėjimų sąveikos taške sistemos klausimus, darbą, atliekamą bendradarbiaujant su Europos mokėjimų tarybos daugiašale suinteresuotųjų subjektų grupe, nagrinėjančia mobiliuoju ryšiu inicijuotų SEPA kredito pervedimų klausimus ir bendro standarto, taikomo tiek prekybininkų, tiek vartotojų pateiktiems QR kodams, klausimus.

Pagrindiniai veiksmai Komisija įvertins, ar būtų tikslinga reikalauti, kad atitinkami suinteresuotieji subjektai taikytų visas papildomas SEPA momentinių kredito pervedimų („SCT Inst.“) funkcijas arba jų dalį, į kurias taip pat galėtų būti įtraukti bet kokie būsimi QR kodų standartai.

Sąveikios infrastruktūros

Europoje jau yra momentinių mokėjimų tarpuskaitos ir atsiskaitymo tarpvalstybinių infrastruktūrų, tačiau dar reikia užtikrinti visišką šių tarpuskaitos ir atsiskaitymo mechanizmų (CSM) sąveiką. Kadangi tai yra akivaizdi kliūtis momentinių mokėjimų įsisavinimui ES, 2020 m. liepos 24 d. ECB paskelbė priemones šiems klausimams spręsti. Tvirtai tikimasi, kad tarpuskaitos ir atsiskaitymo mechanizmai ir mokėjimo paslaugų teikėjai užtikrins, kad šios priemonės būtų įgyvendintos laiku, iki 2021 m. pabaigos, atsižvelgiant į jų teisinį įpareigojimą teikti momentinius mokėjimus visoje ES.