LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 18.9.2008 
SEK(2008) 2425  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl gyvūnų apsaugos juos žudant 
   
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl gyvūnų apsaugos juos žudant 
   
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Kasmet ES skerdyklose nužudoma apie 360 mln. kiauli ų, avių, ožkų ir galvijų bei daugiau nei 
4 mlrd. namini ų paukščių. Be to, Europos kaili ų pramonės įmonėse nužudoma apie 25 mln. 
gyvūnų, o peryklose – apie 330 mln. vienadieni ų paukščių jaunikli ų. Kontroliuojant 
užkrečiamąsias ligas taip pat nužudoma nuo t ūkstančių iki milijon ų gyvūnų. 
Ūkiuose auginam ų gyvūnų žudymas reglamentuojamas Tarybos direktyva 93/119/EB d ėl 
gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant
1. Ši direktyva niekada nekeista. Tod ėl šiame 
poveikio vertinime daugiausia d ėmesio bus skiriama klausimui, ar per š į laiką pasikeitė 
problemos ir ar teb ėra aktualūs toje direktyvoje nustatyti tikslai. 
Komisijos pasi ūlymas pagr įstas dviem 2004 m. ir 2006 m. priimtomis Europos maisto saugos 
tarnybos mokslin ėmis nuomon ėmis, kuriose si ūloma persvarstyti techninius min ėtos 
direktyvos priedus. Be to, 2005 m. Pasaulin ė gyvūnų sveikatos organizacija pri ėmė dvejas 
gaires dėl gyvūnų gerovės juos skerdžiant ir žudant, ir šiose gair ėse prieita panaši ų išvadų. 
Todėl 2006 m. Komisija įgaliojo nepriklausom ą konsultant ą atlikti tyrim ą dėl skerdyklose 
taikomų svaiginimo ir (arba) žudymo b ūdų, jų ekonomini ų ir socialini ų pasekmių bei poveikio 
aplinkai. Tyrimas baigtas 2007 m. Tuo pat metu Komisija konsu ltavosi su suinteresuotosiomis 
šalimis ir valstyb ėmis narėmis. Buvo išnagrin ėtos Komisijos Maisto ir veterinarijos tarnybos 
(MVT) ekspert ų ataskaitos, nes jose aptariama, kaip galiojanti direktyva įgyvendinama 
valstybėse narėse. Be to, nuo 2007 m. gruodžio m ėn. iki 2008 m. vasario m ėn. vyko 
konsultacijos internete. 
Šis teisės aktas daugiausia paveiks skerdyklas, kaili ų ūkius ir peryklas bei žudymo lig ų 
kontrolės tikslais tvark ą. Didžiausi ą poveikį patirs m ėsos pramon ė, nes šiame sektoriuje 
nužudoma daugiausia gyv ūnų. Be to, šiame sektoriuje taikomi detalesni teisiniai reikalavimai, 
todėl poveikio vertinime daugiausia d ėmesio skiriama šiai pramon ės šakai. 
                                                 
1 OL L 340, 1993 12 31, p. 21. 
 
LT 3   LT Nuo 1993 m. ūkiuose auginam ų gyvūnų žudymo aplinkyb ės labai pasikeit ė. Pradėtos taikyti 
naujos technologijos, atlikta nauj ų mokslini ų tyrimų, dėl to kai kuriose srityse taikomi 
standartai paseno. Visuomenei labiau r ūpi gyvūnų gerovė ir Europos pilie čiai tampa vis 
reiklesni šiam maisto grandin ės aspektui. Pri ėmus „higienos paket ą“ – ES maisto saugos 
teisės aktų rinkinį, kuriame pabr ėžiamos maisto pramon ės subjekt ų atsakomyb ės sritys, 
skerdyklų veiklos teisin ės sąlygos taip pat pasikeit ė. Be to, daug gyv ūnų buvo nužudyta per 
didelio masto gyv ūnų epidemijas, d ėl to kilo klausim ų, kaip būtų galima užtikrinti, kad 
gyvūnai būtų žudomi humaniškai. 2006 m. Komisija pri ėmė pirmąjį Bendrijos veiksm ų planą 
dėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės, ir jame nustat ė naujas s ąvokas, pvz., gerov ės rodikliai, ir 
nurodė, kad būtina plėtoti mokslinius tyrimus ir steigti pavyzdinius gyv ūnų gerovės centrus. 
Be to, galiojan čiuose ES teis ės aktuose nustatyta konkre čių problemų, pvz., nėra suderint ų 
naujų svaiginimo metod ų, neaiškiai nustatytos gyv ūnų gerovės užtikrinimo subjekt ų 
atsakomyb ės sritys, nepakankama kompetencija su gyv ūnais dirban čių asmenų, o žudant 
gyvūnus ligų kontrolės tikslais nesudaromos tinkamos s ąlygos jų gerovei užtikrinti. 
Ūkiuose auginam ų gyvūnų žudymas nuo 1974 m. reglamentuojamas ES teis ės aktais, o 
1993 m. įtvirtinta, kad šis klausimas priklauso Bendrijos kompeten cijai. Konsultacijos su 
suinteresuotosiomis šalimis ir valstyb ėmis narėmis patvirtina, kad šios srities Bendrijos 
iniciatyva labai svarbi. Ši ą sritį reglamentuojantys teis ės aktai veikia m ėsos pramon ę, įrangos 
gamintojų sektorių ir tam tikr ą ūkininkų veiklą. Visų šių sektorių veikla susijusi su tarptautine 
rinka ir tod ėl jų atstovai prašo nustatyti ES lygmens sistem ą. 
Bendrieji šiame poveikio vertinime aptari amos iniciatyvos tikslai – tobulinti gyv ūnų apsaugą 
juos skerdžiant ar žudant, užtikrinant vienodas veiklos s ąlygas visiems susijusiems verslo 
subjektams, kad gamybos s ąnaudų ar galimybi ų patekti į rinką skirtumai neveikt ų jų 
konkurencingumo. Ši iniciatyva taip pat pad ėtų įgyvendinti geresnio reglamentavimo ir 
paprastinimo politik ą. 
Konkretūs tikslai – skatinti humaniško gyv ūnų svaiginimo naujoves, užtikrinti, kad gyv ūnų 
gerovės aspektas b ūtų labiau įtrauktas į skerdykl ų gamybos proces ą, didinti susijusi ų 
darbuotoj ų informuotum ą ir stiprinti gyv ūnų apsaugą per didelio masto žudymus. 
Galimos įvairios šių tikslų įgyvendinimo galimyb ės: nesiimti joki ų veiksmų (pradinė padėtis, 
1 galimyb ė), nustatyti neprivalomas rekomendacijas (2 galimyb ė), iš dalies keisti direktyv ą, 
keičiant jos techninius priedus (3 galimyb ė) ir pertvarkyti galiojan čius teisės aktus (4 
galimybė). 
Skerdimo s ąnaudos sudaro nedidel ę visų skerdyklos veiklos s ąnaudų (20 %), ta čiau gali veikti 
jos konkurencingum ą. Tačiau pasikeitus gyv ūnų skerdimo s ąnaudos galutin ė mėsos kaina 
greičiausiai nepakis. Įgyvendinant mais to saugos teis ės aktus, skerdyklos nuolat tikrinamos 
oficialiai paskirt ų specialist ų. Pagal galiojan čius gyvūnų gerovės teisės aktus nenumatyta 
papildom ų oficialių patikrinim ų reikalavim ų. Gyvūnų gerovė teigiamai veikia m ėsos kokyb ę 
ir darbo saug ą. Be to, ji palankiai vertinama rinkoje. Nenustatyta didelio poveikio aplinkai. 
Palyginus min ėtas galimybes matyti, kad nesiimant joki ų veiksmų (1 galimyb ė) bus sunkiau 
siekti nustatyt ų tikslų. Panašu, kad ne vieno iš ši ų tikslų nebus įmanoma pasiekti, pasirinkus 
šią galimybę. Tikriausiai gyv ūnų gerovė suprastėtų daugeliu aspekt ų, nes įmonės veikia labai 
skirtingomis s ąlygomis įvairiose valstyb ėse narėse. Taigi veiklos s ąlygos visai neb ūtų 
supaprastintos. Tokiu atveju, neatsižvelgiant į kai kuri ų valstybių narių paskatas, įmonės 
nebūtų suinteresuotos diegti naujoves. Kur į laiką įmonių ir valdžios institucij ų sąnaudos būtų 
mažesnės, bet ilgalaik ėje perspektyvoje neigiamas poveikis m ėsos kokybei, visuomen ės 
supratimui ir darbo saugai gal ėtų turėti neigiamos ekonomin ės įtakos mėsos sektoriui. 
 
LT 4   LT Palyginus kitas galimybes nustatyt ų tikslų kontekste, paaišk ėjo, kad b ūtų naudingiau 
pertvarkyti galiojan čius teisės aktus (4 galimyb ė), iš dalies pakeitus direktyv ą (3 galimyb ė) 
būtų pasiekta tam tikros naudos, o neprivalom ų rekomendacij ų (2 galimyb ė) nepakakt ų 
daugumai tiksl ų pasiekti. Tod ėl manoma, kad 2 galimyb ė netinkama šiai problemai spr ęsti, 
tačiau gali būti naudinga kaip papildoma priemon ė. 
Neprivalomos rekomendacijos (2 galimyb ė) visų pirma pad ėtų stiprinti gyv ūnų apsaugą ir 
gerinti m ėsos kokyb ę. Be to, jos pad ėtų suvienodinti įmonių veiklos s ąlygas, nors d ėl 
neprivalomojo pob ūdžio labai nedaug. 
Direktyvos pertvarkymas (4 galimyb ė) – vienintel ė galimybė, kuria pasirinkus b ūtų skatinama 
įgyvendinti naujoves ir supa prastinamos veiklos s ąlygos (nes b ūtų pakeista teisin ė priemonė ir 
taikomas naujas metodas). Ši galimyb ė duotų daugiau naudos gyv ūnų apsaugai nei direktyvos 
keitimas (3 galimyb ė). Be to, manoma, kad ji tur ėtų palankiausi ą poveikį mėsos kokybei, 
visuomen ės supratimui ir darbo s ąlygoms skerdyklose. 
Įgyvendinant 3 ir 4 galimybes kai kurioms įmonėms teks trumpalaiki ų išlaidų, tačiau jų 
poveikis priklausys nuo to, ar bus nuspr ęsta imtis tam tikr ų priemoni ų, pvz., nustatyti 
pereinamuosius laikotarpius ar išlygas. 
Manoma, kad visos galimyb ės nepaveikt ų aplinkos, nes renkant duomenis apie didel į ir (arba) 
tiesioginį poveikį aplinkai toki ų įrodymų negauta. 
Bendroji gyv ūnų gerovės teisės aktų įgyvendinimo steb ėsena nustatyta Reglamente 882/2004 
dėl oficialios pašar ų ir maisto kontrol ės2 ir jame nenumatyta šiuo etapu taikyti kokios nors 
priemonės, didinan čios valstybi ų narių administracin ę naštą. 
                                                 
2 OL L 165, 2004 4 30, p. 1–141.