Nors šios situacijos priežasčių yra daug, apskaičiuota, kad per ateinančius 20 metų ES gali būti sukurta iki 1 mln. naujų darbo vietų ir prie BVP pridėta iki 2 000 mlrd. EUR, jei veiklą plečiančių įmonių dalis sutaptų su JAV rodikliu. Dėl teigiamo ryšio tarp įmonės dydžio ir našumo tai pagerintų Europos našumo augimą. Be to, nustačius būdus, kaip padėti pradedančiosioms įmonėms plėsti veiklą, naudos gautų ir tradicinės įmonės, nes joms būtų padedama vykdyti veiklą ir plėstis bendrojoje rinkoje.

Daug ES iniciatyvų prisideda prie naujų darbo vietų kūrimo ir augimo, pvz., Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) ir jo plėtra bei stiprinimas; tolesnių tobulinimų numatyta ir įgyvendinant bendrosios rinkos strategiją, bendrąją skaitmeninę rinką bei kapitalo rinkų sąjungą. Be to, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) skiria didesnį dėmesį inovacijoms ir MVĮ paramai, įskaitant rizikos kapitalo paramą 140 000 pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių. ESIF susitarimai jau taikomi 377 000 MVĮ, įskaitant pradedančiąsias įmones.

ribotu ir tiksliniu praktinių priemonių rinkiniu; ir ypač

partneryste.

2. Kliūčių šalinimas

Daug jaunų novatoriškų įmonių baiminasi, kad pernelyg išplėtus veiklą, net nebūtinai tarpvalstybiniu lygiu,, joms bus taikomos griežtesnės taisyklės. Daugelis vykdomų iniciatyvų, kurių tikslas – mažinti tarpvalstybinės veiklos kliūtis – neapsiriboja pradedančiosiomis įmonėmis, tačiau būtent joms gali turėti itin teigiamą poveikį, pvz., dalijimosi ekonomikos kūrimas, vykdomos iniciatyvos, skirtos toliau gerinti paslaugų teikimą bendrojoje rinkoje, ir e. vyriausybės arba IRT standartizacijos prioritetai.

Pirma, rasti informacijos apie reguliavimo ir administracines taisykles bei formalumus ir jų laikytis gali atimti daug laiko, nes informacija apie nacionalines ir ES taisykles dažnai nėra pateikiama vienoje vietoje iryra sunkiai suprantama. Suprasti visus mokesčių, įmonių teisės, darbo teisės ir kitus reikalavimus yra nelengvas uždavinys, ypač pradedančiajai įmonei, turinčiai ribotų išteklių arba žinių. Konsultacijos metu paaiškėjo, kad net kai pradedančioji įmonė supranta ir laikosi visų susijusių reikalavimų, ji vis tiek laiko juos pernelyg sudėtingais. Beveik 40 proc. respondentų teigė, kad veiklą plėsti daug sunkiau nei tikėtasi.

Be to, pradedančiosioms įmonėms, ypač skaitmeninėms, sunku įdarbinti kitose ES šalyse gyvenančius darbuotojus, nes skiriasi mokesčių ir įdarbinimo taisyklės. Patronuojamosios įmonės steigimas dažnai sukelia yra per didelę naštą ir neatitinka jų poreikių (pvz., kai samdomas tik vienas asmuo).

Taigi visų lygių – vietos, regionų ir Europos – valdžios institucijos privalo veikti, kad pašalintų nereikalingas kliūtis bei naštą ir padėtų įmonėms įveikti neišvengiamas kliūtis.

Komisija jau ėmėsi veiksmų ir paskelbė apie tolesnes priemones keliose iš šių sričių. 2017 m. Komisija ketina pristatyti iniciatyvas, skirtas bendriesiems skaitmeniniams vartams, siekiant suteikti patogią interneto prieigą prie bendrosios rinkos informacijos, e. procedūrų, pagalbos, patarimų ir problemų sprendimo paslaugų piliečiams ir įmonėms, bei galimybę atlikti tarpvalstybines procedūras internetu.

Valstybių narių ekspertų grupės nacionalinės institucijos nagrinėja bendrą reguliavimo sistemą, skirtą pradedančiosioms įmonėms, remiamoms pagal politikos rėmimo priemonę „Horizontas 2020“, pagal kurią atskiros valstybės narės gali prašyti rekomendacijų, kaip pagerinti verslo aplinką tokioms įmonėms. Siekiant užtikrinti, kad Komisija ir valstybės narės turėtų išsamios informacijos ir įrodymų apie pradedančiąsias ir veiklą plečiančias įmones, pagal atnaujintą Europos įmonių grupių ir pramonės permainų observatoriją, Komisija pirmą kartą sistemingai rinks informaciją apie pradedančiąsias ir veiklą plečiančias įmones, atliks išsamią analizę ir pateiks grįžtamąją informaciją bei įrodymus valstybėms narėms, kad padėtų joms gerinti politikos formavimą ir supaprastinti įgyvendinimo priemones.

Antra, pradedančiosioms įmonėms ypač didelį susirūpinimą kelia mokesčiai ir našta, tenkanti siekiant laikytis 28 skirtingų mokesčių režimų: 58 proc. Komisijos surengtų konsultacijų respondentų pažymėjo dideles mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas. Mažos ir vidutinio dydžio įmonės (MVĮ) prievolių laikymosi sąnaudoms skiria apie 30 proc. su mokesčiais susijusių išlaidų, o plečiant veiklą ,tarpvalstybiniu lygiu – netgi dar daugiau. Išsprendus šią problemą padėtis iš esmės pasikeistų ir įmonėms būtų lengviau plėsti veiklą.a

Kaip išdėstyta 2016 m. balandžio 6 d. priimtame veiksmų plane, Komisija ketina modernizuoti ir supaprastinti pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistemą, taikomą tarpvalstybinei prekybai ES, sukuriant bendrą PVM zoną. Taigi, per artimiausius mėnesius Komisija pateiks išsamų priemonių rinkinį, kuriuos bus siekiama mažinti ES PVM sistemos sudėtingumą ir susiskaidymą ir kurti įmonių plėtrai ir bei tarpvalstybinei prekybai palankią aplinką. Artimiausiomis savaitėmis Komisija pasiūlys supaprastinti vieno langelio sistemą (angl. „Mini-One Stop Shop“, MOSS) ir taikyti ją taip pat ir tarpvalstybiniam prekių ir kitų paslaugų tiekimui iš įmonių vartotojams. 2017 m. ji pateiks tikslinį PVM supaprastinimo paketą, skirtą MVĮ, įskaitant pradedančiąsias įmones. Ji taip pat pasiūlys galutinį ES tarpvalstybinei prekybai skirtą PVM režimą, kuris sumažins pradedančiųjų bei veiklą plečiančių įmonių naštą.

Be to, neseniai priimti pasiūlymai atnaujinti darbą, susijusį su bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze (BKPMB), skatins įmonės augti ir plėstis tarpvalstybiniu lygiu bendrojoje rinkoje. Visų pirma, novatoriškų pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių, kurios prisijungs prie BKPMB, atveju tai reiškia MTTP išlaidas viršijančią mokesčių atskaitą ir pašalpą, skirtą užtikrinti, kad nuosavo kapitalo ir skolos ir finansavimas mokesčių atžvilgiu būtų vertinamas vienodai.

Trečia, per dažnai sąžiningiems riziką prisiimantiems subjektams taikomos neveiksmingos ir pernelyg ilgos nemokumo procedūros. Be to, perspektyvios įmonės negali pasinaudoti restruktūrizavimo galimybėmis. Sąžiningiems įsiskolinusiems verslininkams suteikiama per mažai antrųjų galimybių, nors nesėkmė dažnai yra sėkmingo verslininko kelio dalis. Dėl nesėkmės baimės ir nuobaudų už šią nesėkmę įmonės gali nebenorėti investuoti į veiklos plėtrą.

Dėl įmonių teisės ir nemokumo teisės akto Komisija šiandien priėmė teisėkūros priemonę, kuri i) užtikrins išankstinio perspėjimo mechanizmą buvimą ir restruktūrizavimo galimybę valstybėse narėse siekiant atkurti gyvybingumą ir išvengti nemokumo, ypač MVĮ, ii) numatys antrosios galimybės sąlygą individualiems sąžiningiems įsiskolinusiems verslininkams likviduojant jų skolas ir iii) pagerins restruktūrizavimo, nemokumo ir likvidavimo procedūrų veiksmingumą. 2017 m. Komisija taip pat ketina paskelbti įmonių teisės srities iniciatyvą, skirtą palengvinti skaitmeninių technologijų naudojimą įmonės gyvavimo metu, visų pirma atsižvelgiant į jų registraciją ir įmonės dokumentų bei informacijos pildymą, ir tarpvalstybinį įmonių susijungimą ir atsiskyrimą, įskaitant tarpvalstybinio įmonių susijungimo taisyklių atnaujinimą ir jų papildymą tarpvalstybinio atsiskyrimo taisyklėmis. Kaip skelbta bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje ir e. vyriausybės veiksmų plane, 2016 m. drauge su valstybėmis narėmis bus imtasi didelio masto bandomojo projekto: tarpvalstybiniu mastu bus įgyvendinamas principas, pagal kurį valdžios institucijų reikalaujamus duomenis įmonėms pakaks pateikti vieną kartą.

.

Ketvirta, darbo teisės srityje Komisija toliau sieks padėti pradedančiosioms įmonėms užtikrinti darbuotojų teises, įskaitant ir ES taisykles dėl darbo laiko, sveikatos ir saugos.

Be to, ES ir toliau naudosis prekybos politika, siekdama atverti galimybes pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms užsienio rinkose, visų pirma pasitelkiant prekybos susitarimus ir atitinkamas priemones, kad būtų užtikrintos nuspėjamos ir aiškios prekybos taisyklės.