Demokratiją propaguojančios grupės atmetė šį pasiūlymą kaip „suklastotos demokratijos“ pasiūlymą – visų pirma dėl to, kad skyrimo komitetas, kurio beveik visi nariai yra palankūs valdžiai, nesuteikė galimybės demokratinių partijų kandidatui dalyvauti rinkimuose. Nuomonių apklausų rezultatai skyrėsi, nors plačiosios visuomenės tvirtos pritariančios nuomonės niekada nebuvo. Vyriausybės mėginimai suburti TT reikiamą skaičių narių, propaguojančių demokratiją ir galinčių paremti pasiūlymą, buvo nesėkmingi. Taigi per triukšmingą birželio 18 d. balsavimą vyriausybės pateiktas rinkimų reformos dokumentų rinkinys buvo atmestas – jam nepritarė demokratiją propaguojančių narių mažuma.

2015-ieji YAR Honkongui buvo politinių sunkumų metai, taip pat kilo sunkumų taikant principą „viena šalis – dvi sistemos“. Birželio 18 d. Teisėkūros taryba atmetė vyriausybės siūlymą vyriausybės vadovą nuo 2017 m. rinkti įvedus visuotinę rinkimų teisę. Balsavimu, per kurį nepritarta siūlymui, užbaigtas beveik 18 mėnesių trukęs rinkimų reformos procesas; jo metu vyko prieštaringų diskusijų, o 2014 m. pabaigoje įvyko masinių demonstracijų siekiant demokratiškesnės rinkimų sistemos nei nustatytoji Nacionalinio liaudies kongreso nuolatinio komiteto 2014 m. rugpjūčio mėn. sprendime.

Po judėjimo „Occupy“ surengtos kampanijos ir nepavykus įgyvendinti rinkimų reformos, Honkongo ir žemyninės Kinijos ryšiai šiuo metu yra sudėtingi. Didelė Honkongo visuomenės dalis yra rimtai sunerimusi dėl laipsniško Honkongo „didelės autonomijos“ Kinijos Liaudies Respublikoje naikinimo ir dėl pagarbos Honkongo vertybėms ir gyvenimo būdui pagal principą „viena šalis – dvi sistemos“ mažėjimo. Susirūpinimą sukėlė liepos 1 d. priimtas Kinijos naujas Nacionalinio saugumo įstatymas, nes jame daroma konkreti nuoroda į Honkongą; dėl to kyla pavojus, kad šis įstatymas gali būti taikomas baudžiant už veiksmus, Honkongo gyventojų įvykdytus Honkongo teritorijoje, net jei pagal Honkongo teisę už juos nebaudžiama.

Didelių abejonių dėl principo „viena šalis – dvi sistemos“ veikimo kilo 2015 m. pabaigoje dingus penkiems asmenims (du iš jų – ES piliečiai), susijusiems su viena iš Honkongo leidyklų-knygynų, pardavinėjančių centrinę vyriausybę kritikuojančius leidinius. Keturi iš tų asmenų paskutinį kartą matyti žemyninėje Kinijoje ir kartą – Tailande, tačiau penktasis iš Honkongo teritorijos dingo – manoma, kad jis buvo pagrobtas. Vėliau visi šie asmenys vėl pasirodė žemyninėje Kinijoje ir sakėsi savanoriškai bendradarbiaujantys atliekant vieną oficialų tyrimą. Nepaisant aukščiausiojo lygmens YAR Honkongo pareigūnų, ES ir kitų tarptautinės bendruomenės narių pateiktų pakartotinių prašymų pateikti informaciją ir paaiškinimus, KLR valdžios institucijos nepateikė jokių patikimų paaiškinimų.

Šiuo atveju padaryta didelių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimų ir tai kelia didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės kūrimo pagal principą „viena šalis – dvi sistemos“, taip pat dėl to, kad žemyninės Kinijos valdžios institucijos KLR įstatymus taiko veiksmams, Honkongo gyventojų įvykdytiems Honkonge. ES ragina centrinę vyriausybę Kinijos Liaudies Respublikoje visiškai gerbti konstitucinius susitarimus dėl YAR Honkongo ir atkurti Honkongo gyventojų ir tarptautinės bendruomenės pasitikėjimą Pagrindiniu Įstatymu ir principu „viena šalis – dvi sistemos“.

Įtampa tarp Honkongo ir žemyninės Kinijos atsinaujino ir visuomenės lygmeniu. Šiaurinėse Honkongo dalyse, netoli sienos su žemynine Kinija, kur dėl vykdomos lygiagrečios prekybos trūksta būtiniausių dalykų ir kyla su viešąja infrastruktūra ir transportu susijusių problemų, buvo į lygiagrečios prekybos atstovus ir iš žemyninės Kinijos atvykusius asmenis nukreiptų protestų bei smurto protrūkių. „Vietos gyventojų“ grupės reikalavo politinių ir ekonominių alternatyvų, kurias įgyvendinant daugiau dėmesio būtų skiriama Honkongo vietos gyventojų, o ne verslininkų interesų tenkinimui.

Teisinės valstybės principas ir teisminės institucijos

Nepaisant susirūpinimo dėl incidento – penkių leidėjų dingimo, apskritai 2015 m. laikytasi teisinės valstybės principo ir teisminės institucijos išlaikė savo aukštus standartus. Pasaulio ekonomikos forumo 2015–2016 m. pasaulio ekonomikos konkurencingumo indekse pagal teisminių institucijų nepriklausomumą Honkongui skirta ketvirta vieta pasaulyje – jam skirta 6,3 balo iš 7. Pasaulio banko pasaulinių valdymo rodiklių prognozėje Honkongui skirta 93,8 proc. už teisinės valstybės principo įgyvendinimą 2014 m.; Honkongas pateko tarp 10 proc. šalių, nuo 2003 m. pasiekusių geriausių rezultatų.

Keletas protestuotojų, suimtų po 2014 m. judėjimo „Occupy“ surengtos kampanijos, buvo pripažinti kaltais ir nuteisti. Kampanijos vadovai, kurie taip pat buvo suimti, buvo apkaltinti ir paleisti už užstatą. Septyni policijos pareigūnai apkaltinti smurtavimu prieš vieną iš demonstrantų, byla dar nagrinėjama. Laikydamasis visiško objektyvumo, prokuroras patį nukentėjusį demonstrantą apkaltino policijos pareigūno užpuolimu ir pasipriešinimu jam. Sulaukta tam tikrų asmenų kritikos dėl teismo proceso lėtumo. Taigi labai svarbu, kad su judėjimo „Occupy“ kampanija susijusiame teismo procese toliau būtų visiškai laikomasi teisinės valstybės ir tinkamo proceso principų.

Siekiant užtikrinti, kad teisminės institucijos toliau veiksmingai dirbtų, reikia pašalinti teisėjų įdarbinimo sunkumus, išspręsti pagalbinių teismo darbuotojų trūkumo klausimą ir mažo teisinę pagalbą (visų pirma baudžiamosiose bylose) teikiančių advokatų užmokesčio problemą. Kad toliau būtų demokratiškas, išlaikytų savo, kaip tarptautinio verslo centro, padėtį ir stiprėjančią tarptautinio arbitražo ir tarpininkavimo centro padėtį, Honkongas turi išlaikyti teismų nepriklausomumą ir toliau laikytis teisinės valstybės principo.

Kova su korupcija

Korupcija buvo tinkamai kontroliuojama, o kovos su korupcija sistema išliko tvirta ir atspari, nepaisant to, kad 2015 m. Nepriklausomai kovos su korupcija komisijai (NKKK) buvo pateikta rekordiškai daug skundų dėl korupcijos – 2 800, t. y., 18 proc. daugiau nei 2014 m. Daryti išvadą dėl padidėjusio bylų skaičiaus sunku, nes jį galėjo lemti suintensyvėjusi kovos su korupcija veikla, tačiau lygiai taip pat – didesnis visuomenės sąmoningumas ir gebėjimas teikti skundus.

Spalio 5 d. buvusiam vyriausybės vadovui Donaldui Tsangui pareikšti du kaltinimai dėl netinkamo elgesio einant valstybines pareigas; tai aukščiausio rango YAR pareigūnas iš visų baudžiamojon atsakomybėn kada nors patrauktų asmenų. Šis atvejis – įrodymas, kad NKKK ir teisminės institucijos geba nepriklausomai, objektyviai ir nesivadovaudamos politiniais sumetimais nagrinėti aukšto rango pareigūnų korupcijos atvejus ir atitinkamai nuteisti asmenis, pripažintus kaltais. Buvo tiriami kaltinimai šiuo metu pareigas einančiam vyriausybės vadovui dėl tariamai nedeklaruotų finansinių interesų. Šie kaltinimai paskatino keletą įstatymų kūrėjų parengti pasiūlymą dėl Korupcijos prevencijos potvarkio pakeitimo mechanizmo, kad šis įstatymas būtų taikomas pareigas tebeinančiam vyriausybės vadovui; tačiau TT siūlymą atmetė. Nepaisant to, daroma bendra išvada, kad Honkongas taiko labai aukštus skaidrumo ir kovos su korupcija priemonių standartus. Valdžios institucijos, taip pat politikos ir verslo vadovai pripažįsta, kad sumažėjęs skaidrumas neigiamai paveiktų tvirtą Honkongo, kaip tarptautinio verslo centro (įskaitant žemyninėje Kinijoje esančias įmones), padėtį.

Lygios galimybės, teisės ir laisvės

Apskritai žiniasklaida, įskaitant skaitmeninę, tebebuvo laisva ir joje buvo reiškiamos įvairios nuomonės. Vis dėlto, susipažinus su metine Honkongo žurnalistų asociacijos (HŽA) ataskaita, vis labiau stiprėja įspūdis, kad tiek spausdintinė, tiek elektroninė žiniasklaida vykdo savicenzūrą, ypač teikdamos su žemynine Kinija susijusią informaciją. Be to, HŽA nurodė, kad kai kurių skaitmeninės žiniasklaidos priemonių atstovai buvo nuolat neįleidžiami į vyriausybės spaudos konferencijas, kadangi nerengia informacijos spausdintinės versijos, nors vyriausybėje vis labiau linkstama, kad informacija būtų pateikiama ne spaudos konferencijose, bet vienkryptės komunikacijos forma. Remdamasi 2014 m. tendencijomis, 2015 m. organizacija „Žurnalistai be sienų“ pagal savo spaudos laisvės indeksą Honkongo poziciją pažemino devyniais punktais, t. y. iki 70-ojo punkto, nurodydama savicenzūrą ir vis didėjančią centrinės vyriausybės ryšių palaikymo biuro įtaką. Būta pranešimų apie tai, kad kai kurios tvirtus ryšius su žemynine Kinija palaikančios įmonės nutraukė reklamą Pekiną kritikuojančiose žiniasklaidos priemonėse.

Po to, kai buvo nutekinti Honkongo universiteto uždarų posėdžių, kuriuose svarstyti prieštaringi skyrimo į pareigas klausimai (žr. toliau), garso įrašai, šis universitetas pasiekė, kad būtų priimtas teismo sprendimas žiniasklaidoje uždrausti pranešimus, kuriuose išsamiai aprašomos vadovaujančios tarybos slaptos diskusijos. Šis uždraudimas sukėlė susirūpinimą dėl spaudos laisvės, kadangi žiniasklaidos priemonės, laikydamosi teismo sprendimo, nustojo teikti atitinkamą informaciją.

2015 m. gruodžio mėn. Kinijos e. prekybos milžinė įmonė „Alibaba Group“ įsigijo anglų kalba leidžiamą šimto metų senumo laikraštį „South China Morning Post“ (angl. SCMP). Grupės atstovams pareiškus, kad bus siekiama teikti objektyvią ir „teisingą“ informaciją apie Kiniją, žurnalistų asociacijos išreiškė susirūpinimą dėl SCMP redaktorių nepriklausomumui kylančio pavojaus.

Didelis susirūpinimas dėl žodžio laisvės ribojimo kilo neaiškiomis aplinkybėmis dingus penkiems asmenims, susijusiems su viena iš Honkongo leidyklų, spausdinančių žemyninės Kinijos vyriausybę kritikuojančią literatūrą. Vėliau pranešta, kad kai kurie knygynai iš savo lentynų pašalinio leidinius, kuriuose esama kritikos.

Žodžio laisvė, žiniasklaidos laisvė ir informacijos laisvė – pagrindinės Honkongo vertybės pagal principą „viena šalis – dvi sistemos“; šios laisvės – svarbiausi dalykai, užtikrinantys Honkongo, kaip pasaulinio verslo centro, tvirtumą. ES ragina visus suinteresuotuosius subjektus saugoti šias vertybes.