Su pirminiais dokumentais susijusiame Europolo vadove išvardyti valstybių narių pirminiai dokumentai, trumpai aprašyti jų išdavimo procesai ir pateiktas nacionalinių informacijos centrų sąrašas. Šiuo vadovu dokumentus išduodančioms valdžios institucijoms turėtų būti sudarytos sąlygos geriau nustatyti suklastotus dokumentus. Vadovas dar tik baigiamas rengti, tačiau laikinasis jo variantas yra prieinamas internetu per klastotų ir autentiškų dokumentų (FADO) sistemą ir per Europolo platformą ekspertams, skirtą teisėsaugos specialistams. Abi kartu šios platformos yra skirtos plačiai bendruomenei, įskaitant teisėsaugos institucijas ir kai kurias dokumentus išduodančias valdžios institucijas, pvz., konsulinius darbuotojus, taip pat pasų išdavimo ir imigracijos institucijas.

Be to, 2017 m. lapkričio 16 d. posėdžiavusi teminė darbo grupė kovos su suklastotais dokumentais klausimais pateikė įvairių nuomonių dėl klausimų, susijusių su tapatybės registravimu, pradedant ICAO požiūriu į tapatybės įrodymą ir baigiant ESBO regioniniu požiūriu, pristatytu 2017 m. rugsėjo mėn. paskelbtame jos Tapatybės duomenų tvarkymo gerosios patirties rinkinyje. Į šį rinkinį taip pat įtraukta valstybių narių pateikta informacija apie jų nacionalinius metodus ir ORIGINS bei ARIES projektų vykdymo išvados.

Šioje ataskaitoje apžvelgiami rezultatai ir pažanga, pasiekti dirbant įvairiomis kryptimis, ir valstybių narių, Europos institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų įvykdytos konkrečios priemonės, skirtos veiksmų plane aprašytiems veiksmams įgyvendinti. Be to, 2017 m. kovo 27 d. buvo priimtos Tarybos išvados dėl veiksmų plano , o 2017 m. gruodžio 18 d. – dėl tapatybės duomenų tvarkymo , kuriose valstybės narės raginamos imtis veiksmų siekiant stiprinti nacionalinių tapatybės sistemų vientisumą.

Prisidėdama prie dokumentų išdavimo procedūrų geriausios patirties ir 2005 m. priimtų Tarybos išvadų dėl minimalių standartų, susijusių su išdavimo procesų saugumu, įgyvendinimo, Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija parengė klausimyną dėl procesų, susijusių su dokumentų išdavimu, ir šis klausimynas atskleidė, kad visos valstybės narės iš esmės laikosi tų standartų.

6 straipsnio komiteto Vizų ir leidimo gyventi šalyje dokumentų pogrupyje įvykus techninėms diskusijoms buvo pasiektas susitarimas dėl unikalaus numerio suteikimo visiems dokumentų gaminiams iki jų išleidimo iš gamybos patalpų. Ši procedūra sudarys sąlygas į atitinkamas sistemas įvesti atsekamus pamestų ir (arba) pavogtų dokumentų dalių deskriptorius ir bus apskritai sumažintas pavagiamų tuščių ruošinių skaičius.

IV. DOKUMENTŲ GAMYBA

Dokumentų gamyba – tai saugių, standartizuotų ir visame pasaulyje sąveikių dokumentų kūrimas ir gamyba. ICAO reglamentuoja visame pasaulyje sąveikių kelionės dokumentų standartus nustatydama (elektroninių) kompiuterio skaitomų kelionės dokumentų (mašininio nuskaitymo kelionės dokumentų ir elektroninių mašininio nuskaitymo kelionės dokumentų) specifikacijas.

Komisija privalo nustatyti ES piliečiams ir valstybių narių teritorijoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams išduodamų kelionės dokumentų saugumo standartus ir biometrinius duomenis. Svarbus įvykis šioje srityje yra 2017 m. priimti Komisijos pasiūlymai, kuriais nustatoma saugesnė vienoda vizų ir leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams forma. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą dėl vienodos vizų formos techninių specifikacijų , o įgyvendinimo sprendimą dėl leidimo apsigyventi planuojama priimti 2018 m. pabaigoje.

Taip pat esminę reikšmę turi tai, jog buvo atnaujinta Jungtinio tyrimų centro parama, kad būtų patikrinta, ar valstybės narės tinkamai įdiegė fizines ir elektronines pasų, leidimo gyventi dokumentų ir vienodos vizų formos savybes, kaip reikalaujama ES teisės aktuose. Galutiniai bandymai turėtų būti užbaigti 2019 m. pirmąjį ketvirtį, o tarpinė ataskaita buvo pateikta balandžio mėn. ir iš jos matyti gera pažanga. Kai tik bus baigtas bandymų etapas, Komisija įvertins, ar reikia tolesnių veiksmų, jeigu būtų nesilaikoma nustatytų standartų. Be to, 2017 m. rugsėjo mėn. Jungtinio tyrimų centro patalpose Komisija surengė elektroninių pasų ir leidimo gyventi dokumentų sąveikumo bandymų seansą. Šio seanso metu buvo sėkmingai įvertinta kelionės dokumentų atitiktis pasauliniams sąveikumo standartams valstybėse narėse ir kai kuriose kitose ICAO susitariančiose valstybėse.

2018 m. balandžio 17 d. Komisija priėmė teisėkūros iniciatyvą dėl Sąjungos piliečių tapatybės kortelių ir Sąjungos piliečiams bei ES pilietybės neturintiems jų šeimos nariams, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise, išduodamų teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų saugumo didinimo . Šiuo pasiūlymu siekiama palengvinti galimybes piliečiams naudotis laisvo judėjimo teise ir pagerinti bendrą tokių dokumentų saugumą. Komisija pasiūlė būtinuosius dokumentų ir saugumo standartus tapatybės kortelėms, būtinąją informaciją, kuri turi būti nurodyta ant judiems ES piliečiams išduodamų leidimo gyventi šalyje dokumentų ir ES pilietybės neturintiems šeimos nariams išduodamų leidimo gyventi šalyje kortelių. Pasiūlyme numatyta sparčiu tempu laipsniškai panaikinti siūlomų standartų neatitinkančias korteles, kad būtų pasiekta greita pažanga didinant bendrą dokumentų saugumą. Pasiūlymą šiuo metu aptaria abi teisėkūros institucijos, siekdamos, kad jis būtų priimtas einamojo teisėkūros ciklo metu.

Be to, 2017 m. ES pilietybės ataskaitoje Komisija įsipareigojo išnagrinėti galimybes modernizuoti laikinųjų kelionės dokumentų (LKD) taisykles, įskaitant bendros ES formos apsaugos priemones. 2018 m. gegužės 31 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomos naujos ES LKD su sustiprintomis apsaugos priemonėmis taisyklės ir kurį šiuo metu aptaria Taryba ir Parlamentas.

Komisija nagrinėjo klausimą dėl vietinio eismo per sieną leidimų neįtraukimo į ETIAS sistemą ir įvertino pavojų saugumui. Buvo padaryta išvada, kad nereikia iš dalies keisti Reglamento (EB) Nr. 1931/2006, nes jame jau numatyta, kad vietinio eismo per sieną leidimų apsaugos priemonės būtų automatiškai suderintos su leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams atnaujinimais, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1030/2002. Šiuo klausimu pažymėtina, kad leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams apsaugos priemonės neseniai buvo atnaujintos pagal Reglamentą (ES) 2017/1954.

V. DOKUMENTŲ KONTROLĖ

Dokumentų kontrolė – tai procesai, kuriais siekiama veiksmingai ir saugiai nuskaityti ir patikrinti kelionės dokumentus. Ji taip pat apima procesus, kuriais sudaromos sąlygos vykdant patikrinimo operacijas laiku saugiai ir patikimai susieti dokumentus ir jų turėtojus su prieinamais ir aktualiais duomenimis. Panašiai dokumentų kontrolė apima mokymo ir duomenų vertinimo mechanizmus, kuriais sudaromos sąlygos tinkamai naudotis sistemomis (dokumentų skaitytuvais, duomenų bazėmis, įranga ir kt.) ir padėti priimti informacija pagrįstus sprendimus.

Didelis žingsnis pirmyn šioje srityje buvo 2016 m. gruodžio 21 d. priimtas Komisijos pasiūlymas dėl naujo Šengeno informacinės sistemos (SIS) teisinio pagrindo – pasiūlyme numatyta stiprinti SIS funkcijas, įskaitant galimybę leisti valstybėms narėms į sistemą įtraukti suklastotus kelionės dokumentus ir pasiūlyti privalomai įdiegti pirštų atspaudų ėmimo funkciją, jeigu asmens tapatybės negalima nustatyti kitais būdais. Politinis susitarimas buvo pasiektas, pasiūlymą planuojama patvirtinti 2018 m. pabaigoje. Per tą laiką 2018 m. kovo 5 d. „eu-LISA“ ir valstybės narės sėkmingai pradėjo naudoti automatinę pirštų atspaudų identifikavimo sistemą (AFIS), kuria sudarytos sąlygos Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) centriniu lygmeniu atlikti pirštų atspaudų paiešką. SIS AFIS yra pirmoji centralizuota Europos lygmens su nusikaltimais susijusių pirštų atspaudų duomenų bazė ir yra svarbus Europos saugumo užtikrinimo etapas, teikiantis galimybę nustatyti nusikaltėlius, naudojančius keletą tapatybių arba suklastotas tapatybes. Tiesioginę pirštų atspaudų paiešką SIS įdiegė septynios valstybės narės, tikimasi, kad iki 2018 m. pabaigos jų bus beveik 20. „eu-LISA“ taip pat pateikė galimybių studiją, kurioje numatyta galimybė sutikrinti biometrinius duomenis visose jos IT sistemose, ir į tai bus atsižvelgiama ateityje plėtojant sistemas.

SIS-VIS komitete buvo baigtos diskusijos, kaip atlikti pavogtų, pamestų, pasisavintų ar panaikintų dokumentų konfiskaciją. Komisija atnaujino „Šengeno informacinės sistemos naudojimo rekomendacijų ir geriausios patirties katalogą“, kuriame kaip gairės numatyti tam tikri orientaciniai kriterijai, susiję su dokumentų konfiskacija, – šiais kriterijais siekiama suformuoti tarp valstybių narių labiau suderintus metodus.

Kalbant apie sistemingą ES nepriklausančiose šalyse išduotų pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų įvedimą į Interpolo duomenų bazes, kai šios šalys negali to padaryti pačios, Komisija finansuoja projektus , pagal kuriuos, be kita ko, bus teikiama parama Interpolo priemonių (įskaitant SLTD duomenų bazę) panaudojimui įvairiose Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalyse. Šiuo tęstiniu procesu bus sustiprinti trečiųjų šalių gebėjimai pačioms įvesti duomenis į SLTD.

Be to, nuo 2017 m. balandžio 7 d. taikomi sistemingi visų išorės sienas kertančių keliautojų dokumentų patikrinimai atitinkamose duomenų bazėse. Tos duomenų bazės, kuriose privaloma tikrinti dokumentus, apima SIS ir Interpolo SLTD. Kartu su Komisijos atliekamu į SLTD, SIS ir kitas dokumentų duomenų bazes įvedamos informacijos tobulinimo darbu taip bus pagerintas dokumentų saugumas.

Minėtose 2017 m. kovo 27 d. Tarybos išvadose taip pat pabrėžiamas poreikis sparčiau diegti keitimąsi pirštų atspaudų patikrinimo sertifikatais per vieną bendrą prieigą ir lustų duomenų patvirtinimą per pagrindinį sąrašą.

Kalbant apie sertifikatų, reikalingų elektroniniam kelionės dokumentų patvirtinimui, sąrašą, 2016 m. gruodžio 20 d. Komisija paskelbė pirmąjį bandomąjį Šengeno pagrindinį sąrašą ir 2017 m. pirmąjį pusmetį pradėjo sienų kontrolės bandymą su Norvegija ir Portugalija. Taip pat stengiamasi kreiptis į trečiąsias šalis siekiant gauti jų pasų sertifikatus. Komisija pradėjo kurti ir atnaujinti oficialų pagrindinį sąrašą, kuris pasirašomas ES laissez-passer parašą patvirtinančios šalies sertifikavimo įstaigos raktu ir kuriam yra gautas leidimas. Komisija svarsto, ar reikalinga teisinė priemonė, susijusi su pagrindinio sąrašo politika, kuria būtų sudarytos sąlygos nustatyti, kada trečiosios šalies sertifikatą galima įtraukti į sąrašą.

Kalbant apie biometrinių duomenų taikomųjų programų naudojimą dokumentų saugumui užtikrinti ir keistis sertifikatais, valstybių narių bendros prieigos sudaro sąlygas dvišaliu lygmeniu saugiai keistis sertifikatais, reikalingais siekiant nuskaityti kelionės dokumentuose esančius pirštų atspaudus. Komisija kasmet stebi, kaip valstybės narės laipsniškai pereina nuo bandymų prie visiškai veikiančių bendrų prieigų. Šiuo metu dešimt valstybių narių ir Šengeno asocijuotųjų šalių gali visapusiškai keistis sertifikatais ir patikrinti piliečių dokumentuose esančius pirštų atspaudus veikiančiose sistemose, o 21 dar yra bandymų etape. Komisija primygtinai ragina valstybes nares aktyviai stengtis kuo greičiau užtikrinti, kad pradėtų veikti keitimasis sertifikatais tikruoju laiku.

Kalbant apie priemonę, kuria užtikrinamas geresnis atitinkamų informacinių sistemų prieinamumas, Reglamento (ES) 2017/458, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, 6 konstatuojamojoje dalyje valstybės narės raginamos užtikrinti, kad sienos apsaugos pareigūnai sienos perėjimo punktuose turėtų prieigą prie atitinkamų duomenų bazių. Be to, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) reglamento 40 straipsnio 8 dalyje išdėstyta, kad priimančios valstybės leidžia FRONTEX būrio nariams naudotis Europos duomenų bazėmis, kad būtų pasiekti patikrinimų kertant sieną, sienų stebėjimo ir grąžinimo veiklos plane nustatyti veiklos tikslai. Panašios nuostatos, kuriomis FRONTEX suteikiama prieiga, įtrauktos į pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais iš dalies keičiama Vizų informacinė sistema, ir į šiuo metu aptariamus SIS reglamentus dėl sienų kontrolės ir policijos bendradarbiavimo. Be to, veiklos požiūriu Komisija į Vidaus saugumo fondo 2017 m. Policijos metinę darbo programą įtraukė: tiesioginę dotaciją Interpolui, kad jis savo technologiją panaudotų atrinktoms valstybėms narėms siekiant padidinti jų naudojimąsi SLTD duomenų baze ir kitomis Interpolo duomenų bazėmis, ir tik valstybėms narėms taikomą kvietimą teikti pasiūlymus, kuriais siekiama didinti SLTD duomenų bazių ir kitų Interpolo duomenų bazių naudojimą ES išorės sienų perėjimo punktuose.

Šiuo metu rengiama patikrinimo sistemų standartų techninė ataskaita. Padėdama vykdyti šią veiklą, FRONTEX kuria dokumentų tikrinimo sistemų bandymo ir veikimo vertinimo metodiką. Šis darbas buvo pradėtas 2018 m. balandžio mėn., trečiąjį ketvirtį bus atliktas operatyvinis dokumentų tikrinimo sistemų bandymas realių sienų kontrolės scenarijų sąlygomis, o iki 2018 m. pabaigos bus parengta galutinė ataskaita. Dokumentų tikrinimo sistemų veikimo vertinimo metodikos rezultatais bus remiamasi 6 straipsnio komiteto techninio pogrupio techninėje ataskaitoje tikrinimo sistemų klausimais. Pažanga daug priklausys nuo minėtosios FRONTEX veikimo vertinimo veiklos rezultatų ir valstybių narių įsitraukimo.