LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 62/11

Regionų komiteto rezoliucija. Jaunimo garantijų iniciatyvos

2013/C 62/03

REGIONŲ KOMITETAS,

— atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 5 d. Europos Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl „jaunimo garantijų“ iniciatyvos nustatymo (COM(2012)0729),

— atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ (2012/2901(RSP)),

— atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ (COM(2010)477),

— atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl šio komunikato (CdR 292/2010 fin),

kadangi:

— per ekonomikos krizę jaunimo nedarbo lygis ES išaugo iki nepriimtinai aukšto lygio – darbo neturi 5,7 milijono jaunų žmonių,

— nedirbančių, nesimokančių ir profesiniame mokyme nedalyvaujančių jaunų žmonių (angl. NEET) skaičius šiuo metu siekia 7,5 milijono ir tai kainuoja 1,2 proc. ES BVP (1),

— jaunimo garantijų iniciatyva padėtų siekti trijų iš penkių pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes padėtų sumažinti mokyklos nebaigusių moksleivių ir skurde gyvenančių bei socialiai atskirtų žmonių dalį ir padidinti aukštąjį išsilavinimą įgijusių žmonių skaičių,

— jaunimo garantijų iniciatyvai įgyvendinti euro zonoje prireiktų ne daugiau kaip 21 mlrd. eurų (tai sudaro apie 0,45 proc. euro zonos valstybių valdžios sektoriaus išlaidų) (2),

— daugelis valstybių narių nesureagavo į Europos Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos raginimus pradėti įgyvendinti jaunimo garantijų iniciatyvas ir taip padidinti jaunimo užimtumą,

— jaunimo garantijų iniciatyva yra viena pagrindinių Europos Komisijos jaunimo užimtumo srities dokumento rinkinio sudedamųjų dalių,

1. palankiai vertina Europos Komisijos pasiryžimą duoti naują postūmį jaunimo nedarbo problemai spręsti, nes šiai daugialypei problemai skubiai reikia koordinuoto ir visa apimančio politinio dėmesio, todėl pritaria Europos Komisijos pasiūlymui dėl Tarybos rekomendacijos dėl „jaunimo garantijų“ iniciatyvos nustatymo, nes tokia iniciatyva būtų viena pagrindinių kovos su jaunimo nedarbu priemonių;

2. primena, kad savo nuomonėje šiuo klausimu (3) tvirtai pritarė siekiui, kad visiems jauniems žmonėms per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo būtų pasiūlytas darbas, profesinis mokymas ar studijos universitete ar kolegijoje, kaip nustatyta strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėje iniciatyvoje „Judus jaunimas“;

3. siūlo galimybę ką tik aukštojo mokslo diplomą gavusiems asmenims dalyvauti jaunimo garantijų iniciatyvoje, o konkrečiau – pagal ją vykdomose užimtumo, pameistrystės ar stažuočių programose, suteikti iki 30 metų amžiaus;

4. pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį užimtumo, mokymo ir švietimo politikos formavime, kaip patvirtinta 2012 m. gruodžio 13 d. RK organizuotoje konferencijoje dėl strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Judus jaunimas“;

5. pritaria Komisijai, kuri pabrėžia, kad įvedant ir įgyvendinant jaunimo garantijų iniciatyvas reikėtų laikytis partnerystės principų; tačiau reikalauja, kad tokios partnerystės būtų kuriamos nuo pat politikos formavimo pradžios ir kad jose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos; kol kas šios institucijos dažniausiai neįtraukiamos į strategijos „Europa 2020“ ir Europos semestro procesus ir dėl to labai nukenčia demokratinis legitimumas bei priimtų priemonių veiksmingumas;

6. sutinka su Europos Komisija, kad sprendžiant jaunimo nedarbo problemą būtina ankstyva intervencija ir aktyvumo skatinimas, ir pritaria nuomonei, kad nuo pat pradžių turi būti taikomas abipusio įsipareigojimo principas;

7. reikalauja, kad viena iš būtinų priemonių, parengtų pagal jaunimo garantijų iniciatyvą ir skirtų padėti jaunimui integruotis į darbo rinką, būtų galimybių mokytis kalbų ir įgyti darbo patirties sudarymas, nes dėl to pagerėja perspektyva įsidarbinti ir didėja darbo jėgos judumas ES;

8. pabrėžia, kad svarbu jaunimo garantijų iniciatyvas susieti su jaunimo judumo tarp valstybių narių skatinimo priemonėmis, ir kad šiuo klausimu pavyzdinei iniciatyvai „Judus jaunimas“ ir vietos bei regionų valdžios institucijoms tenka didesnis vaidmuo; šios institucijos dažnai vietos lygmeniu įgyvendina judumo skatinimo priemones, tad jei ES teiktų paramą, skirtą gerinti regionų bendradarbiavimą, būtų galima pasiekti geresnių rezultatų;

9. šiuo požiūriu palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą įdiegti Europos profesinę kortelę, kuri būtų naudojama profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūroms supaprastinti; šioje srityje primygtinai reikalauja, kad stažuotės, kurios yra reglamentuojamosios profesijos mokymo dalis, nepaisant to, ar už jas apmokama, ar ne, būtų pripažįstamos visoje ES ir vykdomos pagal sutartis; tai svarbu jauniems europiečiams, kurie susiduria su neraminančiu nedarbo lygiu ir kuriems profesinis judumas yra realus būdas patekti arba grįžti į darbo rinką;

10. pabrėžia, kad svarbu geriau supažindinti jaunimą su galimybėmis studijuoti, mokytis ar dirbti kitose valstybėse narėse; tokia patirtis galėtų iš esmės sustiprinti asmens savarankiškumo ir atsakomybės už save jausmą bei padėti kurti naujas ir novatoriškas idėjas;

11. pažymi, jog ES turėtų užtikrinti, kad judumo programose vienodomis sąlygomis galėtų dalyvauti visi jauni žmonės, todėl rekomenduoja teikti paramą konkrečių geografinių ypatumų turintiems regionams, pavyzdžiui, kaimo ar retai apgyvendintoms teritorijoms, visų pirma atokiausiems regionams ir saloms;

12. vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad svarbiausia priemonė jaunimo užimtumo lygiui pakelti yra naujų darbo vietų kūrimo skatinimas visais kvalifikacijos lygiais, o ne tik sektoriuose, kuriuose būtina aukšta kvalifikacija;

13. pabrėžia, kad dvigubų profesinio mokymo sistemų kūrimas ir šių sistemų rėmimas yra viena svarbių priemonių, kurią taikant užmezgamas ryšys tarp besimokančiojo ir būsimo darbdavio nuo pat mokymosi pradžios;

14. pabrėžia, kad priemonės, skirtos įgūdžiams ir gebėjimams stiprinti, turi būti nukreiptos į paklausos ir pasiūlos darbo rinkoje neatitikimo problemos sprendimą, todėl siekiant didesnio užimtumo tikslo būtina įtvirtinti tęstinio mokymosi, pameistrystės ir stažuočių galimybes; be to, svarbų vaidmenį atlieka darbdaviai, kurie pagal jaunimo garantijų iniciatyvas sudaro reikalingas karjeros raidos galimybes;

15. primena, kad Regionų komitetas, norėdamas prisidėti prie įgūdžių didinimo pagal jaunimo garantijų iniciatyvas, įsteigė Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimą; vienas pagrindinių jo tikslų – propaguoti verslumą ir įgyvendinti verslui palankią politiką, kuri skatintų kurti darbo vietas; VER vardą turintys regionai itin daug dėmesio skyrė tam, kad jauni žmonės pradėtų savo verslą;

16. palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pabrėžia kokybišką užimtumą, rekomenduodama valstybėms narėms užtikrinti, kad jų jaunimo garantijų iniciatyvose būtų įtvirtinta galimybė jaunimui gauti gerų darbo pasiūlymų; be to, nereikėtų prisidengti ekonomikos krize kaip dingstimi profesinės sveikatos ir darbo saugos reikalavimams švelninti. Komitetas pabrėžia, jog būtina minimali socialinė darbuotojų apsauga, tačiau socialiniai partneriai darbo teisės klausimais susitaria nacionaliniu lygmeniu. Kuriant užimtumo kokybės sistemą, siūlomą pagal jaunimo garantijų iniciatyvas, reikėtų visapusiškai įtraukti socialinius partnerius; pabrėžia, kad jaunimui skurdas gresia daug labiau, kaip patvirtinta Europos Komisijos parengtoje 2012 m. užimtumo ir socialinių tendencijų apžvalgoje (4);

17. ragina valstybes nares į jaunimo garantijų iniciatyvas aktyviai įtraukti darbdavius ir iš privataus sektoriaus, kad jaunimui būtų sudaryta kuo daugiau galimybių;

18. pabrėžia, kad jaunimo nedarbas itin didelis tose valstybėse narėse, kurių biudžetas šiuo metu labai ribotas; todėl pasisako už tai, kad tokioms valstybėms narėms būtų toliau teikiama tikslinė parama ir prireikus numatytos papildomos finansinės priemonės, kad jos galėtų nacionaliniu lygmeniu įvesti ir įgyvendinti jaunimo garantijų iniciatyvas, kaip numatyta, pavyzdžiui, 2012 m. birželio mėn. augimo pakte;

19. pritaria tam, kad nesant specialiai jaunimo garantijų iniciatyvoms numatyto Europos Komisijos finansavimo būtų naudojamasi Sanglaudos politikos finansavimo priemonėmis, visų pirma Europos socialiniu fondu, iš kurio būtų finansuojama dalis iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų; todėl įspėja, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje negalima mažinti Sanglaudos politikos biudžeto;

20. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būsimuose partnerystės susitarimuose dėl sanglaudos politikos būtų numatyta tinkamų būdų, kaip svarbiausia spręsti jaunimo nedarbo problemą ir kaip padėti įgyvendinti jaunimo garantijų iniciatyvas, tam panaudojant Europos socialinio fondo asignavimus ir perimant kai kuriose šalyse jau susiformavusią geriausią praktiką ir atrastus novatoriškus metodus;

21. ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas sukurti būtiną koordinavimo tarp įdarbinimo agentūrų ir švietimą administruojančių institucijų tvarką, kad būtų užtikrinta, jog mokyklos nebaigę ir bedarbiais tapę jauni žmonės galėtų pasinaudoti Europos finansavimu, skirtu profesinio rengimo ir jaunimo priemonėms, pirmiausia siekiant patobulinti įgūdžius ir suteikti jiems antrą galimybę mokytis;

22. ragina valstybes nares teikti savo 2013 m. nacionalinius užimtumo planus, kuriuose būtų aprašyta ir pažanga, pasiekta įvedant ir įgyvendinant jaunimo garantijų iniciatyvas;

23. ragina jaunimo garantijų iniciatyvas įvesti ir pradėti įgyvendinti ne vėliau kaip nuo 2014 m. sausio mėn.;

24. pripažįsta, kad, jei nepagerės bendra ekonominė padėtis, kokybiško darbo jauniems žmonėms nebus galima garantuoti; todėl ragina valstybes nares imtis ne tik su jaunimo garantijų iniciatyva susijusių, bet ir kitų politikos priemonių, skirtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą apskritai ir sudaryti jauniems bedarbiams, kurie nebaigė mokyklos ir negavo diplomo, galimybę įgyti įgūdžių; todėl palankiai vertina tai, kad ši iniciatyva įtraukta į Europos semestro procesą;

25. ragina valstybes nares atsižvelgti į Komisijos rekomendaciją kuo plačiau informuoti apie naująsias paslaugas ir paramos priemones pagal jaunimo garantijų iniciatyvas ir į šį darbą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios aktyviai prisideda prie šių iniciatyvų įgyvendinimo;

26. ragina Europos Komisiją sukurti veiksmingą mechanizmą, kaip padėti valstybėms narėms įgyvendinti jaunimo garantijų iniciatyvas, įskaitant geriausios praktikos ir patirties mainus, ir prašo į šį darbą įtraukti Regionų komitetą;

27. siūlo Europos Komisijai pasiūlymą dėl jaunimo garantijų iniciatyvos įtraukti į savo 2013 m. komunikacijos prioritetus ir šiam tikslui plačiai naudotis socialinės žiniasklaidos priemonėmis;

28. paveda Regionų komiteto Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Europos Parlamento Pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Europos Komisijos Pirmininkui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Airijai ir netrukus jai pirmininkausiančiai Lietuvai.

2013 m. vasario 1 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkas Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Žr. „Eurofound“ ataskaitą „NEETs- Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe“ („Nedirbantis, nesimokantis ir profesiniame gyvenime nedalyvaujantis jaunimas. Ypatumai, sąnaudos ir Europos politinio atsako priemonės.“) http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf

(2) TDO / Tarptautinio darbo jėgos tyrimų instituto tyrimas „EuroZone job crisis: trends and policy responses“ („Euro zonos užimtumo krizė. Tendencijos ir politinio atsako priemonės“), 2012 m., http://www.ilo.org/global/research/publications/WCMS_184965/lang–en/index.htm

(3) CdR 292/2010 fin

(4) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-5_lt.htm