Specialioji ataskaita Padidinti kompleksinės 
paramos veiksmingumą  
ir padaryti ją paprastesnę 
tebėra didelė problemaLT 2016  Nr. 26
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5981-3 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/73721 QJ-AB-16-026-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6012-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/362834 QJ-AB-16-026-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5976-9 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/75238 QJ-AB-16-026-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Padidinti kompleksinės 
paramos veiksmingumą 
ir padaryti ją paprastesnę 
tebėra didelė problema
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 26
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos 
turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Phil Wynn Owen vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos ište -
klių išsaugojimo ir valdymo sritį. Auditui vadovavo narys pranešėjas Nikolaos Milionis, jam padėjo kabineto vadovė 
Ioulia Papatheodorou, kabineto atašė Kristian Sniter; pagrindinis vadybininkas Robert Markus; užduoties vadovė 
Daniela Jinaru; auditoriai Felipe Andrés Miguélez, Marius Cerchez ir Michael Spang.
Iš kairės į dešinę:  K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus, D. Jinaru.
03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I-IX Santrauka
1-10  Įvadas
11-17  Audito apimtis ir metodas
18-71  Pastabos
18-36  Turima informacija neleido Komisijai tinkamai įvertinti kompleksinės paramos veiksmingumą
22-27  Komisijos naudoti veiksmingumo rodikliai nepakankamai atspindėjo kompleksinės paramos 
veiksmingumą
28-33  Komisijos atliktame kompleksinės paramos veiksmingumo vertinime nepakankamai atsižvelgta į  ūkininkų 
neatitikties lygį
34-36  Komisija neanalizavo kompleksinės paramos pažeidimų priežasčių ir būdų jų išvengti
37-71  Kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemą galima dar labiau supaprastinti
41-47  Kontrolės procedūros tebebuvo sudėtingos
48-52  Smulkiųjų ūkininkų schema sumažino administracinę naštą, tačiau kai kuriose valstybėse narėse tai gali 
paveikti kompleksinės paramos tikslų pasiekimą
53-58  Su žalinimu buvo įvestas papildomas privalomų aplinką tausojančios praktikos patikrų lygmuo
59-64  Konkretūs su kompleksine parama susiję įgyvendinimo kaštai nėra pakankamai kiekybiškai apibrėžti
65-71  Kompleksinės paramos baudų ūkininkams apskaičiavimo pagrindas ES lygmeniu nėra pakankamai 
suderintas
04 Turinys 
72-79  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  Kompleksinės paramos taisyklių taikymo sritis, kaip pateikta Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede
 II priedas.  Pagrindiniai 2014–2020 m. BŽŪP kompleksinės paramos taisyklių taikymo srities 
pokyčiai
 III priedas.  Suinteresuotosios šalys pasisakė už tolesnį paprastinimą
 IV priedas. Mokėjimo agentūroms kartu su apklausa išsiųsti atvejų tyrimai
 Komisijos atsakymai
05
 Terminų žodynėlis
Atitikties auditas : DG AGRI auditorių atliekamos patikros vietoje, leidžiančios Komisijai patikrinti, ar valstybės 
narės teisingai panaudojo joms patikėtas EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšas, ir konkrečiai, ar jose yra įdiegtos gerai veikiančios 
valdymo bei kontrolės sistemos, užtikrinančios mokėjimų naudos gavėjams tvarkingumą.
BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika
DG ENV : Europos Komisijos Aplinkos generalinis direktoratas, atsakingas už ES aplinkos reikalus.
DG SANTE : Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas, atsakingas už sektoriaus teisės 
aktus, susijusius su visuomenės sveikata, augalų sveikata, gyvūnų sveikata ir gyvūnų gerove.
DG AGRI : Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, atsakingas už Žemės ūkio ir kaimo 
plėtros politikos įgyvendinimą.
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai.
EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas.
Finansiniai metai : žemės ūkio finansiniai metai apima išmokėtas išlaidas ir gautas pajamas, kurias mokėjimo 
agentūros pateikia fondų biudžete už atitinkamus,,N‘‘ finansinius metus, prasidedančius ‚‘N-1‘‘ metų spalio 16 d. ir 
pasibaigiančių,,N‘‘ metų spalio 15 d. (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 39 straipsnis).
GAEC : Geros agrarinės ir aplinkosaugos žemės būklės standartais siekiama padėti užkirsti kelią dirvožemio erozijai, 
išlaikyti organines dirvožemio medžiagas ir jo struktūrą, užtikrinti būtiniausią priežiūrą, išvengti buveinių nykimo 
ir saugoti bei tvarkyti vandens telkinius. Šie standartai buvo įvesti BŽŪP teisės aktais ir yra taikomi tik BŽŪP naudos 
gavėjams. Juos turi apibrėžti valstybės narės atsižvelgdamos į vietos sąlygas.
Kompleksinės paramos taisyklės : šios taisyklės apima Sąjungos teisės aktuose nustatytus valdymo reikalavimus 
(TANVR) ir nacionaliniu lygiu nustatytus geros agrarinės ir aplinkosaugos žemės būklės (GAAB) standartus, kaip 
išvardyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede, susijusius su šiomis sritimis – klimato kaita ir gera žemės agrarine 
būkle; viešąja, gyvūnų ir augalų sveikata ir gyvūnų gerove. Šioje ataskaitoje sąvokos „kompleksinis paramos 
susiejimas“ ir „kompleksinio susiejimo prievolės“ yra vartojamos kaip sinonimai.
Mokėjimo agentūra : Valstybės narės įstaiga, atsakinga už tinkamą BŽŪP subsidijų įvertinimą, apskaičiavimą, 
tikrinimą ir mokėjimą.
TANVR : Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai, atrinkti iš galiojančių ES direktyvų ir reglamentų, susijusių 
su aplinkosauga, viešąja, gyvūnų ir augalų sveikata ir gyvūnų gerove (sektorių teisės aktai). Šie reikalavimai jau yra 
taikytini atskirai nuo BŽŪP sistemos.
Ūkių konsultavimo įstaiga : Viešoji ar privačioji įstaiga, kuriai valstybė narė patikėjo valdyti ūkininkų konsultavimo 
žemės valdymo ir ūkio valdymo klausimais sistemą.
06 Terminų žodynėlis 
Valdymo taškai : išsamūs aspektai, nustatyti įgyvendinant kompleksinės paramos taisykles, kurie yra įtraukti 
į kontrolinius sąrašus, skirtus atlikti patikras vietoje ir administracines patikras, kurias atlieka už kompleksinę paramą 
kiekvienoje valstybėje narėje atsakinga vadovaujančioji institucija arba jos prašymu kitos kontrolės įstaigos (t. y. 
mokėjimo agentūros).
07
 Santrauka
I
Kompleksinė parama susieja didžiąją BŽŪP mokėjimų dalį su tuo, ar ūkininkai laikosi pagrindinių aplinkosaugos, 
maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės taisyklių. Šiuo metu ji 
taikoma 7,5 milijono ūkininkų, kurie 2015 m. gavo apie 47 milijardus eurų paramos1. Visuomenės lūkesčiai, kad ES 
subsidijas gaunantys ūkininkai vykdytų savo kompleksinės paramos įsipareigojimus, yra dideli.
II
Teisės aktų leidėjas kompleksinei paramai nustatė ES teisinį pagrindą. Už kompleksinės paramos įgyvendinimo 
stebėjimą atsakinga Komisija. Valstybės narės pritaikė ES taisykles ūkininkams ir tikrino, ar šių prievolių laikomasi. 
Mes nagrinėjome, ar kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistema buvo veiksminga ir ar ją galima dar labiau 
supaprastinti.
III
Padarėme išvadą, kad turima informacija neleido Komisijai tinkamai įvertinti kompleksinės paramos veiksmingumą. 
Nors 2014–2020 m. laikotarpiui buvo padaryta BŽŪP pakeitimų, kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemą 
galima dar labiau supaprastinti.
IV
Komisijos naudoti veiksmingumo rodikliai nepakankamai atspindėjo kompleksinės paramos veiksmingumą. Šiuose 
rodikliuose neatsižvelgta į ūkininkų neatitikties lygį. Be to, Komisija neanalizavo pažeidimų priežasčių ir būdų jų 
išvengti.
V
Atliekant BŽŪP pakeitimus 2014–2020 m. laikotarpiui, buvo šiek tiek sumažintas kompleksinės paramos taisyklių 
skaičius, atsisakant reikalavimų, kurie nebuvo pakankamai susiję su ūkininkavimo veikla. Tačiau kontrolės procedū -
ros tebėra sudėtingos. Paprastinimo priemones, tokias kaip smulkiųjų ūkininkų schemą, sumažinančią administra -
cijų ir ūkininkų papildomą administracinę naštą, reikia derinti su būtinybe vykdyti kompleksinės paramos tikslus.
VI
Ūkininkavimo praktika pagal naujas žalinimo išmokų sumas turi panašumų su ankstesniais GAAB standartais. Taigi 
šiuo metu yra dvi viena kitą papildančios ūkininkavimo praktikos, kuriomis siekiama tų pačių tikslų: prižiūrėti žemę 
ir apsaugoti bioįvairovę. Nepaisant panašumų, privalomos GAAB ir žalinimo taisyklės tikrinamos pagal dvi kontrolės 
sistemas. Tai gali sąlygoti kontrolės sistemų neefektyvumą ir papildomą administracinę naštą.
1 Šie 7,5 milijono ūkininkų sudaro 68 % visų pagal BŽŪP remiamų ūkininkų ir gauna 83 % visų išmokų. Šie skaičiai neapima smulkių ūkininkų, kadangi jiems 
nesilaikant kompleksinės paramos prievolių jiems netaikomos administracinės baudos (žr. 48 dalį).
08 Santrauka 
VII
Kompleksinės paramos įgyvendinimo kaštai nėra pakankamai kiekybiškai įvertinti. Tol, kol Komisija neturi patikimo 
kompleksinės paramos bendrų kaštų įverčio, kuriame būtų subendrinti susijusių suinteresuotųjų šalių (ES institucijų, 
valstybių narių valdymo ir kontrolės institucijų, ūkininkų duomenys), ji negali užtikrinti, kad kompleksinės paramos 
sistema yra ekonomiškai efektyvi.
VIII
Sankcijų sistema neužtikrino ES lygmeniu pakankamai suderinto baudų taisykles pažeidusiems ūkininkams apskai -
čiavimo pagrindo. Rimtumo, masto, pastovumo ir tyčios veiksnių taikymas apskaičiuojant baudas už panašius atve -
jus įvairiose valstybėse narėse smarkiai skiriasi.
IX
Mes teikiame šias rekomendacijas:
- Vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, Komisija turėtų išnagrinėti, kaip toliau tobulinti savo rodiklius, 
skirtus vertinti kompleksinės paramos veiksmingumą ir kaip savo rodikliuose ji turėtų atsižvelgti į ūkininkų ati -
tikties kompleksinės paramos taisyklėms lygmenis.
- Komisija nuo šiol turėtų geriau informuoti atitinkamas tarnybas apie pažeidimus, susijusius su kompleksine pa -
rama, kad jos galėtų atskleisti pažeidimų priežastis ir imtis atitinkamų priemonių jiems šalinti.
- Kalbant apie BŽŪP po 2020 m. Komisija turėtų pasiūlyti priimti kompleksinės paramos patikrų vietoje taisykles. 
Tai leistų tikslingiau taikyti pagrindinius valdymo taškus.
- Vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, Komisija turėtų išanalizuoti patirtį, įgytą naudojant dvi siste -
mas su panašiais aplinkosaugos tikslais (GAAB ir žalinimo), siekiant paskatinti didesnę jų konvergenciją. Šioje 
analizėje turi būti atsižvelgta į tokius kriterijus, kaip standartų poveikis aplinkai ir istorinis ūkininkų atitikties 
lygis.
- Užbaigusi savo ataskaitą dėl BŽŪP veiksmingumo, kurios terminas 2018 m. pabaiga, Komisijaturėtų parengti 
metodiką, leidžiančią matuoti kompleksinės paramos sąnaudas.
- Kalbant apie BŽŪP po 2020 m., Komisija turėtų skatinti nuoseklesnį baudų taikymą ES lygmeniu toliau tikslinda -
ma rimtumo, masto, pastovumo, kartotinumo ir tyčios sąvokas.
09
 Įvadas
01 
Kompleksinė parama susieja didžiąją Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) mo -
kėjimų dalį su tuo, ar ūkininkai laikosi pagrindinių aplinkosaugos, maisto saugos, 
gyvūnų sveikatos ir gerovės bei žemės išlaikymo geros agrarinės ir aplinkosaugos 
būklės taisyklių. Šiuo metu ji taikoma 7,5 milijono ūkininkų visoje ES, kurie per 
2015 finansinius metus gavo apie 47  milijardus  eurų paramos pagal kompleksinės 
paramos taisykles (žr. terminų žodynėlį)2. Jei ūkininkas šių taisyklių nesilaiko, jam 
gali būti skirta administracinė bauda.
02 
Kompleksinė parama grindžiama dviem pagrindiniais taisyklių rinkiniais (galio -
jančių taisyklių sąrašą žr. I priede ). Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai 
(TANVR) yra reikalavimai atrinkti iš galiojančių direktyvų ir reglamentų, susijusių 
su aplinkosauga, maisto sauga, augalų sveikata, gyvūnų sveikata ir gerove. Geros 
agrarinės ir aplinkosauginės būklės standartai (GAAB) yra papildomos taisyklės, 
kurios taikomos tik BŽŪP mokėjimų gavėjams. Juose nustatytos tvarios praktikos, 
susijusios su žemės ūkio paskirties žeme ir su vandens, dirvų ir anglies sankaupų 
apsauga bei su žemės ir kraštovaizdžio elementų priežiūra.
03 
Kompleksine parama siekiama prisidėti prie šių dviejų tikslų:2 DG AGRI 2015 m. metinė 
veiklos ataskaita.
3 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 
dėl bendros žemės ūkio 
politikos finansavimo, 
valdymo ir stebėjimo, kuriuo 
panaikinami Tarybos 
reglamentai (EEB) Nr. 352/78, 
(EB) Nr. 165/94, (EB) 
Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, 
(EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) 
Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 
20, p. 549).1. pavKompleksinės paramos tikslai
Siekti, kad BŽŪP labiau atitiktų 
visuomenės lūkesčius
geriau suderinti BŽŪP su aplinkos, 
visuomenės sveikatos, gyvūnų sveikatos, 
augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės 
politikomisgeriau informuojant naudos gavėjus 
apie būtinybę laikytis pagrindinių 
standartųPrisidėti prie tvaraus žemės 
ūkio plėtojimo
šiais būdais šiais būdais
Šaltinis:  Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 konstatuojamoji dalis3.
10 Įvadas 
04 
Visuomenės lūkesčiai, kad ES subsidijas gaunantys ūkininkai vykdytų savo kom -
pleksinės paramos įsipareigojimus, yra dideli. Paskutinės 2016 m. sausio mėn. 
paskelbtos Eurobarometro4 apklausos duomenimis, daugiau kaip keturi iš penkių 
ES respondentų manė, jog yra „teisinga“ sumažinti ūkininkų subsidijų išmokas, jei 
jie šių taisyklių nesilaiko.
05 
Kaip vienas iš BŽŪP elementų kompleksinė parama įgyvendinama taikant pasida -
lijamąjį valdymą, kur užduotis dalijasi Komisija ir valstybės narės. Šiame kontekste 
Komisijos atsakomybė yra:
- laikytis bendrojo ES pagrindo, kuris yra nustatytas Europos Parlamento ir Ta -
rybos reglamentuose, taip pat vykdyti Europos Parlamento rekomendacijas, 
gautas tvirtinant su ES biudžeto įgyvendinimu susijusias metines finansines 
ataskaitas;
- per įgyvendinimo ir deleguotuosius reglamentus parengti išsamų ES pagrin -
dą, taip pat įgyvendinimo gaires valstybėms narėms;
- užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimus laikydamosi teisi -
nių nuostatų, ir taikyti finansinius pataisymus, jei nustatoma, jog jų sistemose 
yra nepakankamos;
- tikrinti, ar vykdomi kompleksinės paramos tikslai, ir teikti ataskaitas apie 
rezultatus5.
06 
DG ENV ir DG SANTE atsako už tikslų, nustatytų sektorių teisės aktuose, kuriuose 
teikiami TANVR reikalavimai, įgyvendinimo ir įvykdymo stebėjimą, tuo tarpu DG 
AGRI atsako už GAAB standartus. DG AGRI atlieka auditus, kad patikrintų, ar vals -
tybės narės turi tinkamas kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemas.
07 
Valstybės narės privalo priimti visas teisines, reglamentavimo ir administracines 
nuostatas, reikalingas sukurti nacionalinį pagrindą, atitinkantį ES bendrąjį ir deta -
lųjį kompleksinės paramos teisinį pagrindą, kaip antai:
- įdiegti sistemas, kurios užkardo, aptinka ir ištaiso neatitikties atvejus;
- vykdyti ne mažesnės nei 1 % ūkininkų imties patikras vietoje6;4 2016 m. sausio 21 d. paskelbtas 
„Specialusis Eurobarometro 
pranešimas Nr. 440, Žemės 
ūkis ir BŽŪP“, pateikiantis 
nuomones, kurias užregistravo 
tinklas „TNS Opinion & Social“ 
nuo 2015 m. spalio 17–26 d. 
laikotarpiu. Visi interviu buvo 
imami tiesiogiai, atsitiktiniu 
būdų atrinktų ES piliečių 
namuose.
5 Žr., pavyzdžiui, DG AZGRI 
2014 m. metinės veiklos 
ataskaitos 10 skyriaus 6 dalį 
„Kompleksinė parama“.
6 Paprastai patikras vietoje 
būtina vykdyti ne mažesnės 
nei 1 % BŽŪP naudos gavėjų 
imties atžvilgiu. Tačiau kai 
kurių reikalavimų, pavyzdžiui 
dėl gyvūnų identifikavimo ir 
registravimo, atveju minimalus 
tikrinimo lygis yra 3 % 
ūkininkų, kaip numatyta 
sektoriaus teisės aktuose. Dėl 
to bendras dėl kompleksinės 
paramos tikrinamų ūkininkų 
skaičius praktiškai viršija 1 % 
imtį. Pavyzdžiui, per 
2015 finansinius metus 
patikrintų ūkininkų dalis 
sudarė 2,31 %. TANVR atveju 
valstybės narės gali nuspręsti 
šias patikras sujungti su 
kitomis, kaip numatyta 
sektoriaus teisės aktuose, kad 
pasiektų kompleksinės 
paramos 1 % kontrolės lygį.
11 Įvadas 
- taikyti baudas ir susigrąžinti iš taisykles pažeidusių ūkininkų neteisėtai išmo -
kėtas sumas;
- teikti duomenis Komisijai (audituotas metines finansines ataskaitas, finansi -
nes ataskaitas ir kontrolės statistiką).
08 
BŽŪP naudos gavėjai privalo laikytis visų jų nacionaliniuose teisės aktuose api -
brėžtų kompleksinės paramos taisyklių. Nustačius, kad jie pažeidė bet kurią iš šių 
taisyklių dėl tiesiogiai jiems priskirtino veiksmo ar neveikimo, gali būti sumažinta 
jų metinė ES išmoka.
09 
2008 m. mes paskelbėme specialiąją ataskaitą dėl kompleksinės paramos veiks -
mingumo7. Ataskaitoje daroma išvada, kad kompleksinė parama nebuvo veiks -
minga politika, ir pabrėžiama, kad kompleksinės paramos pagrindas kėlė nemažų 
sunkumų, visų pirma dėl savo sudėtingumo.
10 
Su kompleksinės paramos sistema susijusių taisyklių ir taikymo srities supapras -
tinimas yra nuolatinė diskusijų tarp Komisijos, Tarybos ir valstybių narių tema dėl 
teisinio pagrindo sudėtingumo ir dėl poreikio užtikrinti, kad taisyklių laikymąsi 
galima būtų tikrinti ir kad jos yra pakankamai susijusios su žemės ūkio veikla. 
2008–2013 m. laikotarpiu, po to, kai buvo atliktas BŽŪP „būklės patikrinimas“, 
kompleksinės paramos sistemoje buvo padaryta pakeitimų8. Papildomi pakeiti -
mai, padaryti 2014–2020 m. laikotarpiui, buvo skirti9:
- racionalizuoti standartų apimtį, organizuojant juos bendrame sąraše, su -
grupavus pagal sritis ir klausimus, siekiant padaryti kompleksinės paramos 
sistemą nuoseklesnę ir matomesnę, ir
- panaikinti keletą reikalavimų, kurie nebuvo pakankamai susiję su žemės ūkio 
veikla ar valdos plotu, arba buvo labiau taikytini nacionalinėms valdžios insti -
tucijoms nei paramos gavėjams.7 Specialioji ataskaita Nr. 8/2008 
„Ar kompleksinis paramos 
susiejimas yra veiksminga 
politika?“ ( http://eca.europa.
eu).
8 2009 m. sausio 19 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 73/2009, 
nustatantis bendrąsias 
tiesioginės paramos schemų 
ūkininkams pagal bendrą 
žemės ūkio politiką taisykles ir 
nustatantis tam tikras paramos 
schemas ūkininkams, iš dalies 
keičiantis reglamentus (EB) Nr. 
1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, 
(EB) Nr. 378/2007 ir 
panaikinantis Reglamentą (EB) 
Nr. 1782/2003 (OL L 30, 2009 1 
31, p. 16) faktiškai pridėjo du 
privalomus GAAB standartus 
naujai sukurtoje vandens 
apsaugos ir vandentvarkos 
srityje ir tris naujus 
neprivalomus GAAB 
standartus minimalios žemės 
priežiūros srityje; tuo pat 
metu, keturi iš esamų GAAB 
standartų pagal Reglamentą 
(EB) Nr. 1782/2003 buvo 
padaryti neprivalomais. Buvo 
pažymėti nedideli TANVR 
pakeitimai, kaip antai 
panaikinti Reglamento (EB) 
Nr. 2629/97 reikalavimai dėl 
prie ausų tvirtinamų įsagų, 
ūkių registrų bei pasų.
9 Išsamų 2014–2020 m. 
laikotarpiui padarytų 
pakeitimų sąrašą žr. II priede.
12
 Audito apimtis ir metodas
11 
Paprastinimas yra procesas, kuriuo siekiama racionalizuoti taisykles, patikras ir su -
mažinti atitikties kaštus. Paprastinimo priemones, nors jos sumažina administra -
cijų ir ūkininkų papildomą administracinę naštą, reikia derinti su būtinybe vykdyti 
kompleksinės paramos tikslus.
12 
Mes išnagrinėjome Komisijos ir valstybių narių įdiegtą kompleksinės paramos 
valdymo ir kontrolės sistemą, kad įvertintume, ar kompleksinė parama yra efek -
tyvi, ir kokiu mastu pavyko supaprastinti naująjį kompleksinės paramos teisinį 
pagrindą.
13 
Bendrasis audito klausimas buvo:
„Ar kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistema buvo veiksminga ir ar 
ją galima dar labiau supaprastinti?“
Šios ataskaitos struktūra paremta dviem pagrindiniais, veiksmingumo ir supaprastini -
mo aspektais.
14 
Mes išanalizavome šiuos iki šiol gautus kompleksinės paramos įgyvendinimo 
įrodymus:
- valstybių narių Komisijai atsiųstus kontrolės statistinius duomenis už 
2011–2014 m. Šie duomenys apėmė: dėl kiekvieno konkretaus standarto 
patikrintų ūkininkų skaičių, neatitikties atvejų skaičių bei taikytų baudų lygį ir 
kategorijas;
- Audito Rūmų 2011–2014 finansiniais metais atliktus teisėtumo ir tvarkingumo 
auditus (patikinimo pareiškimo auditus);
- Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato (DG AGRI) 
2011–2014 finansiniais metais atliktus atitikties auditus.
13 Audito apimtis ir metodas 
15 
Mes išanalizavome informaciją, susijusią su Komisijos lygmeniu įdiegta valdymo 
ir kontrolės sistema, gautą atliekant interviu su DG AGRI atstovais ir peržiūrint 
įvairias DG AGRI ar jo užsakymu parengtas analizes, tyrimus ir ataskaitas. Mes taip 
pat įvertinome galimus pakeitimų, padarytų 2014–2020 m. laikotarpiui, padari -
nius, remdamiesi šiais dokumentais: parengtiniu poveikio vertinimu, patvirtintais 
reglamentais ir Komisijos pareiškimais.
16 
Mes atlikome dvi apklausas šiomis temomis: informuotumas, atitiktis ir papras -
tinimas. Apklausos buvo skirtos mokėjimo agentūroms ir ūkių konsultavimo 
įstaigoms. Mes gavome atsakymus iš visų 6410 mokėjimo agentūrų 27-iose tirtose 
valstybėse narėse11, tuo tarpu į antrąją apklausą atsakė tik 72 iš 186 ūkių konsulta -
vimo įstaigų, į kurias buvo kreiptasi.
17 
Mes aplankėme tris valstybių narių regionus (Vokietijos Šlėzvigą-Holšteiną, 
Ispanijos Kataloniją ir Jungtinės Karalystės Šiaurės Airiją), kur mes apklausėme 
mokėjimo agentūrų ir ūkininkų asociacijų atstovus ir surinkome jų nuomones 
apie kompleksinės paramos poveikį ūkių lygmenyje.10 Apklausėme 64 mokėjimo 
agentūras iš 82, nes kai kuriose 
valstybėse narėse ne visos 
mokėjimo agentūros yra 
atsakingos už kompleksinę 
paramą.
11 Kroatija nebuvo įtraukta į šio 
audito apimtį dėl istorinių 
duomenų trūkumo, kadangi ši 
šalis įstojo į ES 2013 m. liepos 
1 d.
14
 Pastabos
Turima informacija neleido Komisijai tinkamai įvertinti 
kompleksinės paramos veiksmingumą
18 
Pirmoje ataskaitos dalyje mes nagrinėjame, ar Komisijos naudojami veiksmingu -
mo rodikliai leido susidaryti išsamų kompleksinės paramos veiksmingumo vaizdą, 
ar juose buvo atsižvelgta į ūkininkų atitikties lygį ir ar Komisija išanalizavo pažei -
dimų priežastis ir būdus kaip jų išvengti. Mūsų nagrinėjimo standartai nustatyti 
19 ir 21 straipsniuose.
19 
Kad galėtų išmatuoti kompleksinės paramos tikslų pasiekimą (žr. 2 dalį), Komisija 
turėtų nustatyti tinkamus veiksmingumo rodiklius12. Jie turėtų atitikti patikimo 
finansų valdymo principus (ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo)13. Ko -
misija turėtų analizuoti veiksmingumo klausimus ir į juos atsižvelgti.
20 
Valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią visiems ūkininkų daro -
miems pažeidimams ar kompleksinės paramos įsipareigojimų nevykdymui, juos 
aptikti ir ištaisyti14 bei kasmet pranešti Komisijai savo patikrų rezultatus.
21 
Kompleksinės paramos veiksmingumas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į ūki -
ninkų atitikties kompleksinės paramos taisyklėms lygį, kuris yra politikos įnašo 
į aplinkos, visuomenės sveikatos, gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir gyvūnų 
gerovės apsaugą pagrindinis rodiklis. Siekiant padaryti politiką dar veiksminges -
nę, kompleksinės paramos teisinis pagrindas turėtų apimti priemones, leidžian -
čias nustatyti ūkininkų vengimo laikytis taisyklių priežastis ir jas šalinti.12 Pagal 2014 m. liepos 22 d. 
Komisijos įgyvendinimo 
reglamento (ES) Nr. 834/2014, 
kuriuo nustatomos bendros 
stebėjimo ir vertinimo 
sistemos taikymo pagal 
bendrą žemės ūkio politiką 
taisyklės, 2 konstatuojamąją 
dalį (OL L 230, 2014 8 2, p. 1).
13 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/20012, 30 straipsnyje 
(OL L 298, 2012 10 26, p. 1) 
(Finansinis reglamentas) 
išdėstytos tokios nuostatos:  
Ekonomiškumo principu 
reikalaujama, kad institucijoms 
jų veiklos vykdymui reikalingi 
ištekliai būtų prieinami 
reikiamu laiku, pakankamo 
dydžio ir kokybės bei geriausia 
kaina.  
Efektyvumo principas susijęs 
su geriausiu panaudotų 
išteklių ir pasiektų rezultatų 
santykiu.  
Efektyvumo principas – tai 
konkrečių nustatytų tikslų 
įvykdymas ir planuotų 
rezultatų pasiekimas.
14 Pagal Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 39 
konstatuojamąją dalį.
15 Pastabos 
Komisijos naudoti veiksmingumo rodikliai nepakankamai 
atspindėjo kompleksinės paramos veiksmingumą
Padėtis 2007–2013 m. laikotarpiu
22 
Pirmajam tikslui (prisidėti prie tvaraus žemės ūkio plėtojimo, geriau informuojant 
naudos gavėjus apie būtinybę laikytis pagrindinių standartų) Komisija naudojo 
rodiklį „BŽŪP išmokų, kurios padengiamos iš kompleksinės paramos, procentinė 
dalis“, kuris parodo, kokią procentinę dalį sudaro BŽŪP mokėjimai siejami su ūki -
ninkų atitiktimi kompleksinės paramos taisyklėms. Tačiau šis rodiklis nematuoja 
nei ūkininkų informuotumo apie šias taisykles, nei jų atitikties joms lygio.
23 
Antrajam tikslui (siekti, kad BŽŪP labiau atitiktų visuomenės lūkesčius, derinant 
šią politiką su aplinkos, žmonių, gyvūnų, augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės po -
litikomis) matuoti buvo naudojamas rodiklis „Visuomenės išreikšta nuomonė apie 
kompleksinę paramą“, kurią Komisija ištyrė per Eurobarometro apklausą. 1 lange -
lyje  parodytas apklausos klausimas ir atsakymų variantai.
Ištrauka iš Eurobarometro apklausos
Klausimas: „Pagal Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) taisykles išmokos ūkininkams siejamos su reikalavimais 
atitikti aplinkosaugos, maisto saugos ir gyvūnų gerovės taisykles (vadinamoji „kompleksinė parama“). Kokiu 
mastu, jūsų nuomone, yra pateisinamas ar nepateisinamas subsidijų išmokų sumažinimas tiems ūkininkams, 
kurie nesilaiko Maisto saugos standartų, Aplinkosaugos standartų, Gyvūnų gerovės standartų?“
Siūlomi atsakymai: „Visiškai pateisinamas; Iš dalies pateisinamas; Iš dalies nepateisinamas; Visiškai nepateisina -
mas; Nežinau“.
Apklausos rezultatai: daugiau kaip keturi iš penkių respondentų manė, kad sumažinimas tiems ūkininkams, 
kurie nesilaiko minėtų taisyklių, yra „pateisinamas“ (jų atsakymai buvo „Visiškai pateisinamas“ arba „Iš dalies 
pateisinamas“). Visuomenės nuomonė išliko tokia pati kaip ir per ankstesnę apklausą, vykdytą 2007 m. lapkri -
čio mėn.
Šaltinis:  Komisijos Eurobarometro apklausa.1 langelis
16 Pastabos 
24 
Šis rodiklis nesuteikia jokios informacijos apie tai, ar BŽŪP atitiktis kompleksinės 
paramos taisyklėms pagerėjo ar ne. Jis paprasčiausiai atspindi respondentų poli -
tinį pasirinkimą, tačiau neįvertina faktinių kompleksinės paramos įgyvendinimo 
rezultatų.
25 
DG AGRI taip pat praneša du kitus rezultatų rodiklius: GAAB kontrolės lygį15 ir 
santykinę daugiamečių ganyklų dalį. Pirmasis rodiklis matuoja, ar valstybės narės 
atitiko minimalų patikrų lygį. Šis rodiklis teparodo atitiktį reglamentui, ir kaip toks 
jis nematuoja kompleksinės paramos veiksmingumo. Antrasis rodiklis, kuris ma -
tuoja žemės, kuri valstybėje narėje yra užimta daugiamečių ganyklų, ir jos bendro 
žemės ūkio paskirties žemės santykį, turi du trūkumus; jis buvo susijęs tik su vienu 
kompleksinės paramos aspektu ir jame neakcentuotas konkrečiai kompleksinės 
paramos įnašas, daugiametės ganyklos gali būti prižiūrimos dėl įvairių veiksnių ir 
tik vienas iš jų yra kompleksinė parama.
Padėtis 2014–2020 m. laikotarpiu
26 
2014–2020 m. laikotarpiui buvo pasirinkti du rodikliai16, tiesiogiai susiję su kom -
pleksine parama: hektarų, kuriems taikoma kompleksinė parama skaičius ir BŽŪP 
išmokų, kurioms taikoma kompleksinė parama, dalis. Tai kiekybiniai rodikliai, 
kurie matuoja tik atitinkamų populiacijų dydį (t. y. žemės ūkio paskirties žemę ir 
BŽŪP išmokas), o ne kompleksinės paramos padarinius.
27 
Kiti rodikliai, apimantys sritis, kurias veikia kompleksinės paramos taisyklės buvo 
nustatytos bendru BŽŪP lygmeniu, kaip antai ūkių žemių paukščių indeksas, van -
dens kokybė, ariamosios žemės organinė dirvožemio medžiaga, vandens sukelia -
ma dirvožemio erozija. Tačiau konkretus kompleksinės paramos poveikis šiems 
bendriesiems rodikliams buvo nežinomas. Be to, nė viename poveikio rodiklyje 
nėra atsižvelgiama į kitus kompleksinės paramos tikslinius aspektus, tokius kaip 
maisto sauga, gyvūnų identifikavimas ir registravimas ar gyvūnų gerovė.15 Tiek BŽŪP iki 2014 m. tiek 
vėlesnės BŽŪP atvejais 
minimalus nustatytas 
kontrolės lygis yra 1 % 
ūkininkų.
16 Komisijos įgyvendinimo 
reglamento (ES) Nr. 834/2014 
priedas.
17 Pastabos 
Komisijos atliktame kompleksinės paramos veiksmingumo 
vertinime nepakankamai atsižvelgta į  ūkininkų neatitikties 
lygį
28 
Komisija taip pat renka duomenis apie tai, kokiu mastu ūkininkai vykdo savo 
kompleksinės paramos įsipareigojimus, kuriuos jie gauna su valstybių narių jiems 
siunčiama kontrolės statistika. Tačiau ši informacija nėra naudojama kaip veiks -
mingumo rodiklis ir nėra stebima iš anksto nustatytų tikslų požiūriu.
29 
Pastarųjų ketverių metų Audito Rūmų teisėtumo ir tvarkingumo auditų17 rezulta -
tai (žr. 1 lentelę ) ir valstybių narių kontrolės institucijų pranešta ūkininkų patikrų 
vietoje statistika (žr. 2 lentelę ) atskleidė aukštus kompleksinės paramos standartų 
pažeidimo lygius.
Mūsų atlikto atsitiktinių ūkininkų imčių testavimo kompleksinės paramos atžvilgiu 
rezultatai
Fondas DuomenysFinansiniai metai
2011 2012 2013 2014
EŽŪGFMokėjimų, kuriems taikoma kom -
pleksinė parama, skaičius155 146 164 170
Atvejų, kai buvo nustatyta pažeidi -
mų, skaičius22 24 44 46
Pažeidimų (%) 14 % 16 % 25 % 27 %
EŽŪFKPMokėjimų, kuriems taikoma kom -
pleksinė parama, skaičius73 75 61 64
Atvejų, kai buvo nustatyta pažeidi -
mų, skaičius26 25 24 17
Pažeidimų (%) 36 % 33 % 39 % 27 %
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
Valstybių narių pranešti kompleksinės paramos pažeidimai, remiantis mišrių 
atsitiktinių ir rizika pagrįstų ūkininkų imčių patikromis
Finansiniai metai
2011 2012 2013 2014 2015
Pažeidimų dažnis (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 %
Šaltinis:  valstybių narių kompleksinės paramos statistika.1 lentelė 2 lentelė17 Atlikdami testus kompleksinio 
paramos susiejimo srityje, 
daugiausia dėmesio skyrėme 
atrinktoms GAAB prievolėms 
(nepageidaujamos augalijos 
skverbimosi išvengimas, 
terasų sutvirtinimas, 
alyvmedžių giraičių 
išsaugojimas ir nustatyto 
minimalaus gyvulių tankio ar 
prievolės šienauti laikymasis) ir 
atrinktiems TANVR (TANVR dėl 
Nitratų direktyvos ir 6–8 
TANVR dėl gyvūnų 
identifikavimo ir registravimo 
reikalavimams), apie kuriuos 
buvo galima gauti įrodymus ir 
padaryti išvadas audito vizitų 
metu. 2011 ir 2012 m. EŽŪFKP 
srityje testavimo apimtis buvo 
didesnė nei EŽŪGF srityje, 
kadangi jis apėmė visus GAAB 
standartus ir su gyvūnų 
gerove susijusius TANRV. Be to, 
EŽŪGF atveju 2011 ir 2011 m. 
nebuvo testuojami TANVR, 
susiję su gyvūnų 
identifikavimu ir registravimu.
18 Pastabos 2 pav30 
Per pastaruosius 5 metus ūkininkai tapo labiau informuoti apie savo prievolę 
laikytis kompleksinės paramos taisyklių, kaip nurodė 90 % mūsų apklaustų mokė -
jimo agentūrų ir ūkių konsultavimo įstaigų. Tačiau neatitikties lygiai išlieka aukšti, 
o valstybių narių patikros ir mūsų pačių auditai rodo jų augimo tendenciją.
31 
2011–2013 m. bendras valstybių narių kontrolės institucijų nustatytas pažeidimų 
skaičius išliko santykinai pastovus – visoje ES apie 60 000 atvejų per metus, tuo 
tarpu 2014 m. tas skaičius padidėjo beveik 20 % iki 70 000 neatitikties atvejų (dau -
giausia dėl to, kad padaugėjo TANVR pažeidimų, susijusių su nitratų direktyva ir 
su kiaulių ir galvijų identifikavimu ir registravimu). Kaip parodyta 2 pav.  penkiose 
pagrindinėse srityse padaryta beveik 90 % bendro pažeidimų skaičiaus ir taip 
pat jose buvo didžiausias neatitikties dažnis18. Šios penkios sritys iš viso apima 
10 TANVR ir keturis GAAB standartus.
Sritys, kuriose kompleksinės paramos taisyklės pažeidžiamos dažniausiai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Trąšų ir augalų apsaugos produktų 
naudojimas; 15 %Maisto ir pašarų sauga; 8 %Apsauga nuo dirvožemio erozijos; 8 %Nepageidaujamos augalijos 
skverbimosi išvengimas; 5 %Kita; 14 %
Gyvulių laikymas; 50 %
32 
3 pav.  parodyta, kur dviejų didžiausios neatitikties sričių atveju atskirų standar -
tų / taisyklių lygmeniu pažeidimų lygis 2014 m. viršijo 5 %.18 Išreikšta ūkininkų, pas kuriuos 
rasta pažeidimų, proporcija 
palyginti su visu tikrintų 
ūkininkų skaičiumi.
19 Pastabos 
33 
Mūsų analizė taip pat parodė, kad keleto standartų atveju pažeidimų lygiai buvo 
mažesni nei 1 %: TANVR dėl laukinių paukščių ir natūralių buveinių išsaugojimo, 
TANVR dėl medžiagų, turinčių hormoninį ar tirostatinį poveikį naudojimo, ir GAAB 
standartai dėl dirvožemio organinių medžiagų, dėl dirvožemio struktūros išlaiky -
mo ir dėl kraštovaizdžio elementų išsaugojimo.
Komisija neanalizavo kompleksinės paramos pažeidimų 
priežasčių ir būdų jų išvengti
34 
DG AGRI analizuoja kontrolės statistikos duomenis kiekvieno duomenis teikiančio 
subjekto lygmeniu (provincijos, regiono, centrinės valdžios), siekdama užtikrinti 
jų atitiktį ES reikalavimams, tokiems kaip, pavyzdžiui, atitikti minimalų reglamen -
te nustatytą 1 % kontrolės lygį. Jis taip pat atlieka atitikties auditus, kad užtikrin -
tų, jog valstybių narių įdiegtos valdymo ir kontrolės sistemos atitinka galiojančias 
ES taisykles. Tokių auditų tikslas yra apsaugoti lėšas iš kurių buvo daromos BŽŪP 
išmokos, tikrinant ar valstybės narės teisingai taiko išmokų ūkininkams sumažini -
mą. Komisija taiko grynuosius finansinius pataisymus valstybėms narėms, kurių 
sistemose yra trūkumų. 3 pavPažeidimų dažnis dviejose didžiausios neatitikties srityse
Trąšų ir augalų apsaugos
produktų naudojimas
TANVR dėl 
augalų apsaugos 
produktųTANVR, susiję su 
Nitratų direktyvaTANVR dėl kiaulių 
gerovėsTANVR dėl kiaulių 
identi/f_ikavimo
ir registravimoGAAB standartas 
dėl gyvūnų 
tankumoTANVR dėl avių
ir ožkų identi/f_ikavimo 
ir registravimoTANVR dėl galvijų 
identi/f_ikavimo
ir registravimo30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %Gyvulių laikymas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
20 Pastabos 
35 
DG AGRI neanalizuoja kompleksinės paramos taisyklių nesilaikymo duomenų ES 
lygmeniu, jis taip pat neatlieka auditų, skirtų nustatyti kokių standartų atžvilgiu 
dažniausiai nusižengiama, kokios galimos pažeidimų priežastys ir kokie galimi 
sprendimai tokiai padėčiai ištaisyti. Taip pat ir kiti generaliniai direktoratai, atsa -
kingi už su TANVR susijusias politikas, tokių analizių neatlieka. Pavyzdžiui, Aplin -
kos generalinis direktoratas (DG ENV), kuris yra atsakingas už tokias politikas, kaip 
Nitratų direktyvos politika, pareiškė, kad jų departamentai negavo statistikos apie 
valstybėse narėse atliktas patikras ir dėl to DG ENV negalėjo šiuo klausimu imtis 
jokių atsižvelgimo priemonių ir to nepadarė. Taigi Komisija tik tikrina finansinius 
aspektus, neanalizuodama kompleksinės paramos poveikio atitinkamos politikos 
aplinkosaugos, maisto saugos, ir gyvūnų sveikatos ir gerovės tikslams.
36 
Iki 2016 m. liepos mėn. Komisija neatliko vertinimų, skirtų atskleisti priežastis, 
dėl kurių galėjo būti pažeidžiamos taisyklės, ar nustatyti priemones, leidžiančias 
išvengti tokių situacijų ateityje19. Tokie vertinimai taip pat būtų galėję atskleisti 
informaciją, pagrindžiančią būtinybę toliau paprastinti kompleksinės paramos 
sistemą. Galimas kompleksinės paramos reikalavimų nesilaikymo priežastis galėjo 
nulemti nepakankamas kartais sudėtingų taisyklių supratimas (žr. III priedą ) ar 
paskatų trūkumas, kadangi kompleksinė parama galėjo būti neproporcingai dide -
lė palyginti su 1 % kontrolės lygiu ir taikomomis baudomis20.
Kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemą 
galima dar labiau supaprastinti
37 
Antroje ataskaitos dalyje, mes nagrinėjame, ar buvo supaprastintos kompleksinės 
paramos taisyklės ir kontrolės procedūros, ar smulkiųjų ūkininkų schema suma -
žino administracinę naštą, ar buvo rizika, kad žalinimas ir kompleksinė parama 
galėjo būti nepakankamai suderinti, ar buvo matuojami įgyvendinimo kaštai ir ar 
baudų sistema buvo įgyvendinama nuosekliai visoje ES. Mūsų nagrinėjimo stan -
dartai nustatyti 38 ir 40 straipsniuose.
38 
Specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2008 mes padarėme išvadą, kad kompleksinės 
paramos teisinis pagrindas kelia didelių sunkumų būtent dėl savo sudėtingumo. 
Mes rekomendavome Komisijai supaprastinti šį pagrindą, visų pirma nustatant 
reikalavimų ir standartų prioritetus ir juos organizuojant remiantis pagrindiniais 
ūkinės veiklos elementais.19 Vertinimai ūkininkų lygmeniu 
iki šiol teatskleidė informaciją, 
susijusią su kompleksinės 
paramos sąnaudų elementais, 
kaip parodyta 61 dalyje.
20 Baudos 2014 paraiškų teikimo 
metais iš viso siekė 
67,5 milijono eurų, kaip 
nurodyta DG AGRI metinėje 
veiklos ataskaitoje.
21 Pastabos 
39 
Kompleksinės paramos įgyvendinimo kaštai turėtų būti proporcingi naudai, ku -
rios tikimasi iš ūkininkų atitikties taikomoms taisyklėms21. Pristatydama persvars -
tytus arba naujus lėšų panaudojimo pasiūlymus, Komisija turėtų įvertinti kontro -
lės sistemų išlaidas ir naudą22 atsižvelgdama į siektinus tikslus.
40 
Komisija taip pat turėtų dėti pastangas, kad būtų sukurta paprasta ir darni baudų 
sistema visoje ES, kad būtų užtikrintas vienodas ir proporcingas ūkininkų trakta -
vimas. Komisija yra įgaliota23 priimti deleguotuosius aktus, leidžiančius sukurti 
suderintą teisinį administracinių baudų už kompleksinės paramos taisyklių pa -
žeidimus nustatymo pagrindą. Ji taip pat gali teikti valstybėms narėms aiškinimo 
gaires.
Kontrolės procedūros tebėra sudėtingos
41 
2014–2020 m. laikotarpiui GAAB standartų sąrašas buvo sumažintas nuo 15 iki 7 
(panaikinti visi ankstesni septyni savanoriški standartai ir vienas privalomas stan -
dartas), o TANVR privalomų standartų sąrašas nuo 18 iki 13 (žr. II priedą ). Keturis iš 
atšauktų TANVR standartų Komisija pripažino nepakankamai susijusius su ūkinin -
kavimo veikla. Tai geras kompleksinės paramos teisinio pagrindo paprastinimo 
pavyzdys. Tačiau panašu, kad šiuo metu kompleksinės paramos taikymo sritis 
buvo išplėsta. „Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas“24 reikalauja, 
kad kompleksinės paramos taikymo sritį būtų įtraukta Vandens pagrindų direk -
tyva ir Tausiojo pesticidų naudojimo direktyva kai tik jos bus įgyvendintos visose 
valstybėse narėse.
42 
Savo nuomonėje dėl Komisijos pasiūlymo dėl BŽŪP pakeitimų 2014–2020 m. 
laikotarpiui25 mes išsakėme savo požiūrį, kad „reikalavimų sąrašas vis dar yra 
pernelyg išsklaidytas daugelyje teisinių tekstų, nepakankamai orientuojamasi 
į pagrindinius reikalavimus ir kad sumažinus standartų skaičių ši politika netampa 
mažiau sudėtinga“.21 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
57 konstatuojamoji dalis.
22 Finansinio reglamento 
33 straipsnis.
23 Pagal Reglamento Nr. 
1306/2013 101 straipsnį.
24 Prie Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 pridėtas 
bendras pareiškimas.
25 Nuomonė Nr. 1/2012 dėl kai 
kurių pasiūlymų dėl 
reglamentų, susijusių su 
bendra žemės ūkio politika 
2014–2020 m. ( http://eca.
europa.eu ).
22 Pastabos 
43 
53 % ūkių konsultavimo įstaigų, atsakiusių į mūsų apklausą manė, kad 2014–2020 
m. laikotarpio BŽŪP iš esmės mažai tepakeitė kompleksinės paramos sistemą, 
tuo tarpu 28 % šių įstaigų manė, kad naujoji sistema yra netgi sudėtingesnė. Taip 
pat tik mažiau nei 10 % mokėjimo agentūrų manė, kad kompleksinės paramos 
sistemos pakeitimai turėjo nedidelį ar labai teigiamą poveikį ištekliams, naudo -
jamiems tokios srityse kaip: administracinės patikros vietoje, sankcijų sistema ir 
informacijos teikimas ūkininkams.
44 
Mokėjimo agentūros ir ūkių konsultavimo įstaigos atsakė į mūsų apklausą, kad 
pagrindinė priežastis, kodėl ūkininkai nevykdo kompleksinės paramos prievolių, 
yra pernelyg sudėtingi reikalavimai. Audito metu aplankytos ūkininkų asociacijos 
šią analizę patvirtino. Į paprastinimą galima žiūrėti kaip į sprendimą, užtikrinantį 
didesnę ūkininkų atitiktį pačioms svarbiausioms taisyklėms, ir tokiu būdu priside -
dantį prie sistemos veiksmingumo. Todėl atlikdami auditą mokėjimo agentūrose, 
ūkių konsultavimo įstaigose ir ūkininkų asociacijose mes pabrėžėme būtinybę 
toliau paprastinti kompleksinės paramos sistemą ir iškėlėme vienodinimo pasiūly -
mų (išsamiau žr. III  priede ).
45 
Sudėtingumą taip pat nulėmė taikomų taisyklių išsamumo lygis. 2 langelyje  
pateiktas išsamių kompleksinės paramos reikalavimų valstybėse narėse pavyzdys. 
Nors išsamias taisykles galima pateisinti atsižvelgimu į įvairias aplinkybes, ūkinin -
kams gali būti sunku jas tinkamai taikyti, o mokėjimo agentūroms – tinkamai jas 
tikrinti.
46 
Jungtinėje Karalystėje (Šiaurės Airijoje) mes palyginome keletą, patikroms vietoje 
skirtame kontroliniame sąraše pateiktų kontrolės punktų, susijusių su kompleksi -
ne parama, kuriuos iki 2013 m. ir vėliau naudojo kontrolės institucijos BŽŪP; mes 
nustatėme, kad pokyčiai BŽŪP 2014–2020 m. laikotarpiu kontroliniams punktams 
turėjo nedaug įtakos (žr. 3 langelį) . Kitų dviejų aplankytų valstybių narių valdžios 
institucijos per interviu patvirtino, kad kompleksinės paramos pakeitimai 2014–
2020 m. laikotarpiu tik nežymiai sumažino kontrolės taškų skaičių.
23 Pastabos 
Reikalavimų, įtrauktų į  kompleksinės paramos kontrolės vadovą, pavyzdys 
Jungtinėje Karalystėje  – Šiaurės Airijoje
Trys iš keturiasdešimties kompleksinės paramos valdymo taškų, išplaukiančių iš Nitratų direktyvos TANVR, yra 
įtraukti į inspektoriaus kontrolinį sąrašo 3.1.12 klausimą, išskaidytą į šiuos tris smulkesnius klausimus:
„3.1.12. Ar organinės trąšos (įskaitant srutas) buvo naudojamos: arčiau nei 10 m. atstumu nuo vandens takų, 
išskyrus ežerus*; arčiau nei 20 m. nuo ežerų; arčiau nei 50 m. nuo gręžinių, šaltinių ar šulinių; arčiau nei 250 m. 
nuo gręžinių, naudojamų viešojo vandentiekio sistemoje; arčiau nei 15 m. nuo atvirų urvinių ar karstinių klinti -
nių objektų? (*Žr. Inspektoriaus gaires)
3.1.12a. Ar organinės trąšos (įskaitant srutas) buvo naudojamos didesnio nei 15 % vidutinio nuolydžio ganyklo -
se arba bet kurioje kitoje didesnio nei 12 % nuolydžio žemėje arčiau nei 30 m. atstumu nuo ežero ar arčiau nei 
15 m. atstumu nuo vandens takų, išskyrus ežerus (*Žr. Inspektoriaus gaires).
3.1.12b. Ar cheminės trąšos buvo naudojamos didesnio nei 15 % vidutinio nuolydžio ganyklose arba bet kurioje 
kitoje didesnio nei 12 % nuolydžio žemėje arčiau nei 10 m. atstumu nuo ežero ar arčiau nei 5 m. atstumu nuo 
vandens takų (*Žr. Inspektoriaus gaires)“
Šaltinis:  Šiaurės Airijos mokėjimo agentūra.
Nedidelis BŽŪP pakeitimų 2014–2020 m. laikotarpiui poveikis kontroliniams 
sąrašams, kurias naudoja kontrolės institucijos Jungtinėje Karalystėje  –Šiaurės 
Airijoje
Išsamios kompleksinės paramos patikros vietoje kontrolės punktų skaičius, skirtas BŽŪP iki 2013 m., buvo 257, 
skirtas BŽŪP po 2014 m. – 249.
GAAB atveju per lyginamuosius laikotarpius kontrolės punktų skaičius padidėjo nuo 19 iki 27.
Šaltinis:  Šiaurės Airijos mokėjimo agentūra.2 langelis 3 langelis
47 
Atliekant patikras vietoje, turi būti patikrinti visi GAAB standartų ir TANVR reika -
lavimų įsipareigojimai dėl kurių ūkininkai buvo atrinkti. Kaip jau minėjome, šios 
patikros dažnai apima šimtus kontrolės punktų įvairiuose kontroliniuose sąrašuo -
se. Net jei kontrolės sistemos būtų veiksmingos, teisinis pagrindas26 nebūtų leidęs 
taikyti tikslingesnį, rizika grindžiamą metodą, kuris leistų tam tikras taisykles ar 
kontrolinius punktus tikrinti dažniau ar rečiau atsižvelgus, pavyzdžiui, į pažeidimų 
lygį, ar į pažeidimų tikimybę, arba į galimo pažeidimo padarinių mastą.26 Žr. 2014 m. liepos 17 d. 
Komisijos įgyvendinimo 
reglamento (ES) Nr. 809/2014 
71 straipsnį kuriuo nustatomos 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
nuostatų dėl integruotos 
administravimo ir kontrolės 
sistemos, kaimo plėtros 
priemonių ir kompleksinės 
paramos taikymo taisyklės.
24 Pastabos 
Smulkiųjų ūkininkų schema sumažino administracinę 
naštą, tačiau kai kuriose valstybėse narėse tai gali paveikti 
kompleksinės paramos tikslų pasiekimą
48 
Į 2014–2020 m. laikotarpio BŽŪP buvo įvesta smulkiųjų ūkininkų schema (SŪS), 
kaip supaprastinta tiesioginių mokėjimų schema, suteikianti iki 1 250 eurų tiesio -
ginę pagalbą ūkininkams, nusprendusiems šioje schemoje dalyvauti. Šią nepri -
valomą schemą nusprendė įgyvendinti 15 valstybių narių. Šiose šalyse schemoje 
dalyvaujančių ūkininkų skaičius įvairuoja nuo 3 % (Slovėnijoje) iki 77 % (Maltoje). 
Komisija apskaičiavo, kad bendrai ES lygmeniu SŪS apima 4 % viso žemės ūkio 
paskirties žemės ploto.
49 
SŪS naudos gavėjams nėra taikomos administracinės baudos, jei jie nevykdo 
kompleksinės paramos įsipareigojimų27. Todėl jiems nekyla rizika, kad jiems bus 
sumažintos BŽŪP išmokos už kompleksinės paramos taisyklių pažeidimus. Šis 
kompleksinės paramos prievolių netaikymas pateisinamas tuo, kad „ūkininkams, 
dalyvaujantiems smulkiųjų ūkininkų schemoje (...) pastangos, kurių prireiktų pa -
gal kompleksinės paramos sistemą, gali nusverti sistemos taikymo šiems ūkinin -
kams naudą“28.
50 
Ši priemonė taip pat gali sumažinti kompleksinės paramos prievolių vykdymo, 
valdymo ir kontrolės išlaidas: SŪS kaip pagrindinį taupymo šaltinį nurodė 10 iš 
12 mokėjimo agentūrų, kurių manymu, įgyvendinant 2014–2020 m. laikotarpio 
BŽŪP , bus sumažinta išlaidų. Šį įsitikinimą patvirtino mokėjimo agentūros trijose 
aplankytose valstybėse narėse.
51 
SŪS yra teigiamas žingsnis paprastinimo linkme, kuris palengvina administra -
cijoms ir ūkininkams tenkančią papildomą naštą ir tuo pačiu sumažina išlaidas. 
Tačiau ją įgyvendinant kiekvienos valstybės narės lygmeniu, turėtų būti vado -
vaujamasi būtinybe užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp administracinio supa -
prastinimo ir kompleksinės paramos tikslų pasiekimo bei sektoriaus teisės aktų. 
Tarp valstybių narių ir regionų esama skirtumų. Pavyzdžiui, Rumunijoje smulkūs 
ūkininkai sudaro apie 71 % visų ūkininkų ir 16 % viso deklaruoto ploto. Tuo tarpu 
Slovėnijoje, priešingai, bendras smulkiųjų ūkininkų skaičius yra apie 3 % ir šios 
schemos apimamas plotas yra tik 1 %.27 Pagal Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 92 straipsnį.
28 Pagal Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 57 
konstatuojamąją dalį.
25 Pastabos 
52 
Nors Lietuva ir netaikė SŪS, ji vadovavosi panašiais principais ir netaikė konkrečių 
kompleksinės paramos taisyklių ūkininkams, esantiems žemiau tam tikros ribos. 
4 langelis  iliustruoja galimas su tokiu paprastinimo priemonių taikymu susijusias 
rizikas:
29 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1307/2013, 
kuriuo nustatomos pagal 
bendros žemės ūkio politikos 
paramos sistemas ūkininkams 
skiriamų tiesioginių išmokų 
taisyklės ir panaikinami 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 637/2008 ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 73/2009 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 608) 
37 konstatuojamoji dalis.
30 Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 
47 straipsnis.Kompleksinės paramos prievolių, susijusių su Nitratų direktyva, netaikymas 
ūkininkams Lietuvoje
Ūkininkai, naudojantys mažiau nei 10 ha ar mažiau žemės ūkio paskirties žemės, neprivalo deklaruoti savo trą -
šų naudojimo lygio. Tokie ūkininkai sudaro daugiau kaip 70 % visų ūkininkų ir naudoja 14 % žemės ūkio ploto.
Tuo pat metu gyvulių augintojai, kurie laiko mažiau nei 10 sutartinių gyvulių vienoje vietoje neprivalo turėti 
atitinkamos talpos mėšlidžių. Tokie ūkininkai sudaro 87 % visų gyvulių augintojų ir laiko 28 % visų sutartinių 
gyvulių.
Nitratų direktyvos tikslas – apsaugoti aplinką ir piliečių sveikatą. Nors apribojimų taikymas gali sumažinti 
administracinę naštą smulkesniems ūkininkams, kai didelei daliai ūkininkų žemės ir / arba gyvulių netaikomos 
kompleksinės paramos patikros, jis taip pat gali neigiamai paveikti Nitratų direktyvos tikslų pasiekimą.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų 2015 m. metinės ataskaitos 7.10 pav.4 langelis
Su žalinimu buvo įvestas papildomas privalomų aplinką 
tausojančios praktikos patikrų lygmuo
53 
Vienas iš naujosios BŽŪP tikslų – aplinkosauginio veiksmingumo didinimas tiesio -
gines išmokas privalomai susiejant su „žalinimo“ komponentu, per kurį remiamos 
klimatui ir aplinkai naudingos žemės ūkio praktikos visoje Sąjungoje29. Tokios 
praktikos, pavyzdžiui, yra pasėlių įvairinimas, daugiamečių žolynų išlaikymas ir 
ekologiniu požiūriu svarbių vietovių nustatymas. 30 % nacionalinės metinės vir -
šutinės ribos turi būti išmokėta kaip tokios žalinimo išmokos už kiekvieną tinka -
mą finansuoti hektarą30.
54 
Naujasis žalinimo mokėjimas į BŽŪP buvo įvestas 2014–2020 m. laikotarpiui. 
Pagal žalinimo sistemą vykdomos žemės ūkio praktikos yra panašios į ankstes -
nius GAAB standartus, kurie apėmė panašias žemės ūkio praktikas, tokias kaip 
sėjomaina, daugiamečių ganyklų apsauga ar kraštovaizdžio elementų išsaugo -
jimas. Taigi 2014–2020 m. laikotarpiu yra dvi vienas kitą papildančios ūkininka -
vimo praktikos, kuriomis siekiama tų pačių tikslų: prižiūrėti žemę ir apsaugoti 
bioįvairovę.
26 Pastabos 
55 
Savo 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje DG AGRI paaiškino, kad šios abi privalo -
mos priemonės – žalinimas ir GAAB – prisideda prie to paties tikslo: „Todėl galima 
bus pagerinti BŽŪP aplinkosauginį veiksmingumą, užtikrinant kad didesnei ES 
žemės ūkio ploto daliai taikomi kompleksinės paramos reikalavimai – tiek „žalini -
mo“ prievolės, tiek agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimai“.
56 
Žalinimo patikros vietoje yra atliekamos 5 % ūkininkų imties atžvilgiu, –jos atlie -
kamos kaip tiesioginių išmokų schemų tinkamumo finansuoti kriterijų patikrini -
mai31 ir nepriklauso GAAB kontrolės sistemai, pagal kurią tikrinama 1 % ūkininkų, 
kuriems taikomos kompleksinės paramos patikros, imtis32. Dėl to atitiktis papildo -
moms privalomoms aplinkai naudingoms praktikoms tikrinama pagal dvi skirtin -
gas sistemas.
57 
Pagal žalinimo sistemą ūkininkai privalo atitikti prievolę turėti savo valdoje ne 
mažiau kaip 5 % ariamosios žemės ekologiniu požiūriu svarbiose vietovėse. Re -
glamente taip pat nustatyta, kad šiai prievolei vykdyti gali būti atsižvelgta į pagal 
kompleksinę paramą saugomus elementus (tokius kaip kraštovaizdžio elementai 
ar apsauginės juostos). Tačiau šie elementai valdomi pagal du skirtingus taisyklių 
ir patikrų rinkinius.
58 
Taigi, įvedus žalinimą, dabar yra dvi privalomų aplinką tausojančių praktikų kon -
trolės sistemos, kurios papildo viena kitą ir prisideda prie to paties tikslo pagerinti 
BŽŪP aplinkosauginį veiksmingumą. Nors kompleksinės paramos reglamentas 
nurodo, kad valstybės narės, tikrindamos kompleksinės paramos prievoles, gali 
panaudoti esamą kontrolės sistemą33, yra rizika, kad valstybių narių kontrolės 
sistemos nebus efektyvios ir kad ūkininkams teks papildoma našta.31 Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 809/2014 III antraštinė dalis.
32 Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 809/2014 III antraštinė dalis.
33 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
96 straipsnis.
27 Pastabos 
Konkretūs su kompleksine parama susiję įgyvendinimo 
kaštai nėra pakankamai kiekybiškai apibrėžti
59 
Komisijai būtinas patikimas bendrų kompleksinės paramos kaštų įvertis, kuriame 
būtų subendrinti susijusių suinteresuotųjų šalių (ES institucijų, valstybių narių 
valdymo ir kontrolės institucijų bei ūkininkų) duomenys, siekiant užtikrinti, kad 
sistema yra ekonomiškai efektyvi.
60 
DG AGRI įvertino, kad bendri žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės kaštai 
sudaro beveik 4 milijardus eurų arba apie 7 % viso ES finansavimo34. Tačiau, kiek 
tai susiję su kompleksine parama, kaštai nėra kokybiškai įvertinti ir nėra jokio 
patikimo įverčio.
61 
Valstybių narių lygmeniu su kompleksinės paramos reikalavimais susiję kaštai 
yra nemaži. Pirmiausia būtina tikrinti GAAB standartus, kurie sudaro papildomą 
taisyklių rinkinį, taikomą tik BŽŪP išmokas gaunantiems ūkininkams. Kita vertus, 
kalbant apie TANVR reikalavimus, kurie yra pagrįsti galiojančiomis direktyvomis ir 
reglamentais („sektoriniai teisės aktai“)35, specializuotos kontrolės įstaigos privalo 
patikrinti minimalų 1 % kompleksinės paramos taisyklių kontrolės lygį, ir prisiimti 
papildomus įsipareigojimus dėl šių patikrinimų.
62 
Ūkių lygmeniu TANVR įvedimas pridėjo ūkininkams daugiau administracinių 
pareigų, tokių kaip duomenų saugojimas ir dalyvavimas kompleksinės paramos 
patikrose vietoje36. Be to, GAAB reikalavimų laikymasis reiškia išlaidas atitinka -
moms žemės ūkio praktikoms (darbo išlaidas, išlaidas mechanizmams, degalams 
ir kitiems vartojimo reikmenims), negautas pajamas, kadangi GAAB taisyklės 
uždraudžia ar nustato tam tikras praktikas (pvz., sumažinti derlių), taip pat ir kitas 
išlaidas, pavyzdžiui, trečiųjų šalių paslaugų teikėjams (konsultantams tam tikrais 
kompleksinės paramos klausimais).
63 
DG AGRI užsakytoje ir 2014 m. paskelbtoje ataskaitoje37 įvertinti faktiniai kaštai, 
kuriuos ES ūkininkai patyrė, kad galėtų laikytis atrinktų teisės aktų aplinkosau -
gos, gyvūnų sveikatos ir maisto saugos srityse. Ši studija paremta atvejų tyrimais 
aštuoniuose labiausiai reprezentatyviuose ES žemės ūkio sektoriuose. Joje nuro -
dyta, kokį finansinį poveikį tokie įsipareigojimai daro ūkininkams ( 5 langelyje  žr. 
kviečių sektoriaus rezultatų santrauką).34 DG AGRI 2014 m. metinė 
veiklos ataskaita.
35 Pavyzdžiui: 1991 m. gruodžio 
12 d. Tarybos direktyva 
91/676/EEB dėl vandenų 
apsaugos nuo taršos nitratais 
iš žemės ūkio šaltinių 
(OL L 375, 1991 12 31, p. 1); 
2000 m. liepos 17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 
1760/2000, nustatantis galvijų 
identifikavimo sistemą, 
reglamentuojantis jautienos ir 
jos produktų ženklinimą ir 
panaikinantis Tarybos 
reglamentą (EB) Nr. 820/97 (OL 
L 204, 2000 8 11, p. 1).
36 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
57 konstatuojamoji dalis: 
Kompleksinės paramos 
sistema numatyti tam tikri 
administraciniai reikalavimai 
tiek paramos gavėjams, tiek 
nacionalinėms 
administracijoms, nes turi būti 
užtikrinamas duomenų 
registravimas, atliekamos 
patikros ir prireikus taikomos 
sankcijos.
37 „Ūkininkų kaštų, susijusių su 
atitiktimi ES teisės aktams 
aplinkos, gyvūnų gerovės ir 
maisto saugos srityse, 
vertinimas“ (AGRI-2011-
EVAL-08). Tyrimą atliko: 
CRPA - Centro Ricerche 
Produzioni Animali (IT), kartu 
su: TI - Thünen Institute of 
Farm Economics (DE), 
IFCN - International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(DE), UGHENT – University of 
Ghent (BE).
28 Pastabos 
64 
Be to, daugumos mokėjimo agentūrų nuomone, 2014–2020 m. laikotarpio BŽŪP 
pakeitimai tikriausiai neleis sumažinti kaštų. Atsakymai į tyrimo klausimą, ar šie 
pakeitimai nulems mažesnius, panašius ar aukštesnius kompleksinės paramos 
įgyvendinimo, valdymo ir kontrolės kaštus, mokėjimo agentūros buvo:Atitikties atrinktiems įsipareigojimams poveikis gamybos kaštams kviečių 
sektoriuje
Iš visos iki 2013 m. galiojusios kompleksinės paramos taikymo srities, atliekant tyrimą kviečių sektoriuje buvo 
atsižvelgta į penkių privalomų GAAB standartų (minimali dirvožemio danga, žemės valdymas, apsauginių juos -
tų įrengimas ir nepageidaujamos augalijos skverbimosi išvengimas bei kraštovaizdžio elementų išsaugojimas), 
vieno neprivalomo GAAB standarto (sėjomaina) ir du TANVR reglamentuojančių teisės aktų (Nitratų direktyvos 
ir Augalų apsaugos produktų reglamento) bendrą poveikį. Taip pat buvo atsižvelgta į dar vieną kompleksinės 
paramos taikymo sričiai nepriklausantį teisės aktą: Direktyvą dėl tausiojo pesticidų naudojimo.
Tyrimo autoriai padarė išvadą, kad veiksmai, kuriuos vykdė ūkininkai, siekdami užtikrinti atitiktį aukščiau išvar -
dytoms taisyklėms, turėjo padidinti gamybos kaštus intervale nuo 1,97 % (Vengrijoje) iki 3,42 % (Danijoje).5 langelis 4 pavMokėjimo agentūrų pateikti 2014–2020 m. BŽŪP poveikio 
jų kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemai 
vertinimai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Neturiu nuomonės; 6 %
Didesni kaštai; 14 %
Panašūs kaštai; 61 %Mažesni kaštai; 19 %
29 Pastabos 
38 2014 m. kovo 11 d. Komisijos 
deleguotojo reglamento (ES) 
Nr. 640/2014, kuriuo 
papildomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
nuostatos dėl integruotos 
administravimo ir kontrolės 
sistemos ir dėl išmokų 
neskyrimo arba atšaukimo 
sąlygų bei administracinių 
nuobaudų, taikomų 
tiesioginėms išmokoms, 
paramai kaimo plėtrai ir 
kompleksinei paramai, 35 
konstatuojamoji dalis (OL 
L 181, 2014 6 20, p. 48).Kompleksinės paramos baudų ūkininkams apskaičiavimo 
pagrindas ES lygmeniu nėra pakankamai suderintas.
65 
ES teisės aktuose nustatyta, kad ūkininkui pažeidus kompleksinės paramos taisy -
kles, turėtų būti taikoma administracinė bauda, jei tą nesilaikymą galima tiesio -
giai priskirti to naudos gavėjo veikimui ar neveikimui. Tokios baudos turėtų būti 
nustatytos atsižvelgiant į proporcingumo principą (suskirstytos pagal padaryto 
pažeidimo sunkumą38 ir apskaičiuotos kaip procentinė BŽŪP išmokos dalis) ir tai -
komos tik tais atvejais, kai pažeidimas tiesiogiai priskirtinas ūkininko veiksmams, 
padarytiems dėl aplaidumo arba tyčia.
66 
Apskaičiuojant šias baudas turėtų būti atsižvelgiama nustatyto nesilaikymo 
rimtumą, mastą, pastovumą ir pasikartojimą. Reikalavimų nesilaikymo dėl aplai -
dumo atveju maksimalus sumažinimas yra 5 %, o pakartotinio pažeidimo atveju – 
15 %. Tyčinio reikalavimų nesilaikymo atveju minimalus sumažinimas yra 20 % ir 
išmokos gali būti net visiškai neskiriamos pagal vieną ar kelias paramos schemas 
vienus ar kelerius kalendorinius metus.
67 
Mes nustatėme, kad valstybių narių lygmeniu praktinis sąvokos „tyčinis reikala -
vimų nesilaikymas“ taikymas kelia didelių neaiškumų. Aplankytų valstybių narių 
mokėjimo agentūrų ir ūkininkų asociacijų atstovai nurodė, kad sunku pagrįsti 
tyčios įrodymus, nebent ūkininkas „pagaunamas už rankos“.
68 
Kompleksinės paramos kontrolės statistikos peržiūra rodo, kad kai kurios valsty -
bės narės buvo griežtesnės už kitas taikydamos „tyčinio reikalavimų nesilaikymo“ 
sąvoką: kai kuriose valstybėse narėse per 2011–2014 m. laikotarpį nebuvo nubaus -
tas nė vienas ūkininkas (Čekijoje, Bulgarijoje), arba nubausta buvo labai mažai 
(Rumunijoje, Portugalijoje, Vengrijoje), tuo tarpu kitos valstybės narės šią sąvoką 
taikė daug dažniau (Lietuva, Graikija, Lenkija, Prancūzija, Airija).
30 Pastabos 
69 
Kad išnagrinėtume kaip valstybės narės vertino tos pačios rūšies neatitikties atve -
jus, į mūsų mokėjimo agentūroms išsiųstą apklausą mes įtraukėme du atvejų ty -
rimus, susijusius su TANVR dėl gyvulių identifikavimo ir registravimo ir su Nitratų 
direktyva (išsamus atvejų tyrimų tekstas pateiktas IV priede ). Mokėjimo agentūrų 
buvo paprašyta įvertinti, kelių procentų bauda turėtų būti taikoma šiems dviem 
atvejų tyrimams. 6 langelyje  pateikta atvejų tyrimo santrauka ir gauti atsakymai.
Atvejų tyrimai valstybių narių taikomų baudų požiūriu 
Valstybėms narėms pasiūlytų atvejų tyrimų santrauka6 langelis
10
13
29102
0 % 1 % 3 % 5 % NEAT3
29
1985
0 % 1 % 3 % 5 % NEATPer kalendorinius metus, ūkininkas pavėluotai iš -
siuntė 20 gyvulių registravimo pažymą. Ūkininko tais 
metais laikytų gyvulių vidurkis buvo 75.Atlikdami patikrą vietoje inspektoriai paskaičiavo, 
kad ūkininko mėšlidžių talpa buvo 10 % mažesnė nei 
privalomas minimumas.
NEAT („neatsakė“) – taikoma keletui pažeidimo neįvertinusių mokėjimo agentūrų.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Mokėjimo agentūrų, taikančių visus įmanomus sumažinimo procentus, skaičius
31 Pastabos 
70 
Taigi už tą patį pažeidimą, 20 gyvulių neįregistravimą laiku, beveik pusė valsty -
bių narių būtų taikiusios 3 % baudą, tuo tarpu penktadalis valstybių narių būtų 
taikiusios 1 % baudą, o likusios būtų taikiusios arba 0  arba 5 % sumažinimą. Už 
nepakankamą mėšlidžių talpą beveik pusė valstybių narių būtų baudusios 1 %, 
tuo tarpu, trečdalis valstybių narių būtų taikiusios 3 % baudą, o šeštadalis valsty -
bių narių būtų taikiusios arba 0 % arba 5 % sumažinimą.
71 
Be to, pažeidimo rimtumo supratimas smarkiai skyrėsi tarp valstybių narių ir dėl 
to kyla rizika, kad panašūs atvejai nebus traktuojami vienodai. Tai patvirtino ir 
aplankytų valstybių narių taikomų baudų įvairovė, kaip parodyta 7 langelyje .
Baudų už pavėluotą gyvūnų registravimą pavyzdys
Vokietijoje (Šlėzvige-Holšteine) mokėjimo agentūra nustatė, kad už pavėluotą gyvūnų registravimą baudos 
netaikomos, jei su pažeidimų susijusių galvijų skaičius sudaro mažiau nei 30 % bendro valdoje laikomų galvijų 
skaičiaus.
Tuo tarpu Katalonijoje tokios minimalios ribos nėra.7 langelis
32
 Išvados ir rekomendacijos
72 
Kompleksinė parama taikoma nuo 2005 m. kaip mechanizmas, susiejantis daugu -
mą BŽŪP išmokų su ūkininkų atitiktimi taisyklėms, nustatytoms aplinkosaugos, 
visuomenės sveikatos, gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės 
politikose. Kompleksinės paramos tikslai buvo pagerinti BŽŪP atitiktį šioms 
politikoms (ir tokiu būdu pateisinti visuomenės lūkesčius) ir informuoti ūkininkus 
apie būtinumą laikytis šių taisyklių (ir tokiu būdu prisidėti prie tvaraus žemės ūkio 
kūrimo). Šios ataskaitos tikslas yra įvertinti, kokiu mastu kompleksinio paramos 
valdymo ir kontrolės sistema buvo veiksminga ir gali būti supaprastinta, ir tuo re -
miantis – pateikti rekomendacijas, kaip pagerinti kompleksinės paramos įgyven -
dinimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
73 
Darome išvadą, kad turima informacija neleido Komisijai tinkamai įvertinti kom -
pleksinės paramos veiksmingumą. Nors 2014–2020 m. laikotarpiui buvo padaryta 
BŽŪP pakeitimų, kompleksinės paramos valdymo ir kontrolės sistemą galima dar 
labiau supaprastinti.
74 
Mes nustatėme, kad Komisijos naudoti veiksmingumo rodikliai iš dalies atspin -
dėjo kompleksinės paramos veiksmingumą. Šiuose rodikliuose neatsižvelgta 
į ūkininkų neatitikties lygį (18–27 dalys).
1 rekomendacija
Vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, Komisija turėtų išnagrinėti, kaip 
toliau tobulinti savo rodiklius, skirtus vertinti kompleksinės paramos veiksmingu -
mą ir kaip savo rodikliuose ji turėtų atsižvelgti į ūkininkų atitikties kompleksinės 
paramos taisyklėms lygmenis.
33 Išvados ir rekomendacijos 
75 
Teisės aktų leidėjas kompleksinei paramai nustatė ES teisinį pagrindą. Už kom -
pleksinės paramos įgyvendinimo stebėjimą atsakinga Komisija. Valstybės narės 
pritaikė ES taisykles ūkininkams ir tikrino, ar šių prievolių laikomasi. Tačiau ketvir -
tadalis 2011–2013 finansiniais metais vietoje tikrintų ūkininkų buvo pažeidę bent 
vieną iš šių taisyklių, nepaisant to, kad pagrindinis kompleksinės paramos tikslas 
buvo užtikrinti BŽŪP atitiktį šioms taisyklėms. Komisija neanalizavo pažeidimų 
priežasčių ir būdų jų išvengti (28–36 dalys).
2 rekomendacija
Komisija nuo šiol turėtų geriau informuoti atitinkamas tarnybas apie pažeidimus, 
susijusius su kompleksine parama, kad jos galėtų atskleisti pažeidimų priežastis ir 
imtis atitinkamų priemonių jiems šalinti.
76 
Atliekant BŽŪP pakeitimus 2014–2020 m. laikotarpiui, buvo šiek tiek sumažintas 
kompleksinės paramos taisyklių skaičius, atsisakant reikalavimų, kurie nebuvo 
pakankamai susiję su ūkininkavimo veikla. Tačiau kontrolės procedūros tebė -
ra sudėtingos. Net jei kontrolės sistemos būtų veiksmingos, teisinis pagrindas 
nebūtų leidęs taikyti tikslingesnį, rizika grindžiamą metodą, kuris leistų tam tikras 
taisykles ar kontrolinius punktus tikrinti dažniau ar rečiau atsižvelgus, pavyzdžiui, 
į pažeidimų lygį, ar į pažeidimų tikimybę, arba į galimo pažeidimo padarinių 
mastą. Paprastinimo priemones, tokias kaip smulkiųjų ūkininkų schemą, sumaži -
nančią administracijų ir ūkininkų papildomą administracinę naštą, reikia derinti 
su būtinybe vykdyti kompleksinės paramos tikslus (41–52 dalys).
3 rekomendacija
Kalbant apie BŽŪP po 2020 m. Komisija turėtų pasiūlyti priimti kompleksinės pa -
ramos patikrų vietoje taisykles. Tai leistų tikslingiau taikyti pagrindinius valdymo 
taškus.
34 Išvados ir rekomendacijos 
77 
Naujasis žalinimo mokėjimas į BŽŪP buvo įvestas 2014–2020 m. laikotarpiui. Pagal 
žalinimo sistemą vykdomos žemės ūkio praktikos yra panašios į ankstesnius 
GAAB standartus, kurie apėmė panašias žemės ūkio praktikas, tokias kaip sėjo -
maina, daugiamečių ganyklų apsauga ar kraštovaizdžio elementų išsaugojimas. 
Taigi šiuo metu yra dvi viena kitą papildančios ūkininkavimo praktikos, kurio -
mis siekiama tų pačių tikslų: prižiūrėti žemę ir apsaugoti bioįvairovę. Nepaisant 
panašumų, privalomos GAAB ir žalinimo taisyklės tikrinamos pagal dvi kontrolės 
sistemas. Tai gali sąlygoti kontrolės sistemų neefektyvumą ir papildomą adminis -
tracinę naštą (53–58 dalys).
4 rekomendacija
Vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, Komisija turėtų išanalizuoti 
patirtį, įgytą naudojant dvi sistemas su panašiais aplinkosaugos tikslais (GAAB ir 
žalinimo), siekiant paskatinti didesnę jų konvergenciją. Šioje analizėje turi būti 
atsižvelgta į tokius kriterijus, kaip standartų poveikis aplinkai ir istorinis ūkininkų 
atitikties lygis.
78 
Kompleksinės paramos įgyvendinimo kaštai nėra pakankamai kiekybiškai įver -
tinti. Tačiau reikėtų įvertinti subendrintus kompleksinės paramos kaštus ES, 
valstybių narių ir ūkininkų lygmeniu, siekiant parengti ir įgyvendinti ekonomiškai 
veiksmingą politiką. Toks apskaičiavimas turėtų būti svarbus indėlis vykdant bet 
kuriuos politikos pakeitimus, norint užtikrinti, kad siekiant numatytų rezultatų, 
nebūtų patiriami neproporcingi kaštai, arba kad būtų numatomos alternatyvios, 
ekonomiškai efektyvesnės priemonės (59–64 dalys).
5 rekomendacija
Užbaigusi savo ataskaitą dėl BŽŪP veiksmingumo, kurios terminas 2018 m. pabai -
ga, Komisija turėtų parengti metodiką, leidžiančią matuoti kompleksinės paramos 
sąnaudas.
35 Išvados ir rekomendacijos 
79 
Baudos už pažeidimus yra apskaičiuojamos atsižvelgiant į nustatyto nesilaikymo 
rimtumą, mastą, pastovumą ir pasikartojimą, taip pat priklausomai nuo to, ar 
ūkininkas pažeidė taisykles dėl aplaidumo ar tyčia. Praktiškai mes nustatėme, kad 
baudų taikymas įvairiose valstybėse narėse smarkiai skyrėsi (65–71 dalys).
6 rekomendacija
Kalbant apie BŽŪP po 2020 m., Komisija turėtų skatinti nuoseklesnį baudų taiky -
mą ES lygmeniu toliau tikslindama rimtumo, masto, pastovumo, kartotinumo ir 
tyčios sąvokas.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Phil WINN OWEN, 
2016 m. rugsėjo 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
36
 Priedai
Kompleksinės paramos taisyklių taikymo sritis, kaip pateikta Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priedeI priedas
II PRIEDAS  
TAISYKL ĖS DĖL KOMPLEKSIN ĖS PARAMOS PAGAL 93 STRAIPSN Į 
VR: Teis ės aktais nustatyti valdymo reikalavimai  
GAAB: Geros agrarin ės ir aplinkosaugos žem ės būklės standartai  
Sritis  Pagrindinis 
objektas  Reikalavimai ir standartai  
Aplinka, 
klimato kaita, 
gera agrarin ė 
žemė s būklė Vanduo 1 VR 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB 
dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žem ės ūkio 
šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1)  4 ir 5 straips ­
niai 
1 GAAB Apsaugos ruož ų išilgai vandentaki ų įrengimas (  1 ) 
2 GAAB Tais atvejais, kai norint naudoti vanden į laistymui reikia 
gauti leidim ą, – leidim ų išdavimo tvarkos laikymasis  
3 GAAB Gruntinio vandens apsauga nuo taršos: tiesioginio 
nuotekų išleidimo į gruntinį vanden į draudimas ir prie ­
monės, kuriomis užkertamas kelias netiesioginei grun ­
tinio vandens taršai, kai ant žem ės patenka ir per dirvo ­ 
žemį persisunkia pavojingos medžiagos, išvardytos Direk ­
tyvos 80/68/EEB priede, ta redakcija, kuri galioja pasku ­
tinę jos galiojimo dieną , kiek tai susij ę su žem ės ūkio 
veikla  
Dirvožemis 
ir anglies 
sankaupa  4 GAAB Minimali dirvožemio danga  
5 GAAB Minimalus žem ės valdymas atsižvelgiant į konkrečiai teri­
torijai būdingas sąlygas, siekiant apriboti erozij ą 
6 GAAB Dirvožemio organini ų medžiag ų lygio išsaugojimas 
taikant tinkam ą praktiką, įskaitant ariam ųjų ražienų degi­
nimo draudim ą, nebent tai b ūtina dėl priežasčių, susijusių 
su augalų būkle (  2 ) 
Biologinė 
įvairovė 2 VR 2009 m. lapkri čio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2009/147/EB d ėl laukinių paukščių apsaugos 
(OL L 20, 2010 1 26, p. 7)  3 straipsnio 1 
dalis, 3 straipsnio 2 
dalies b 
punktas, 4 
straipsnio 1, 2 
ir 4 dalys  
3 VR 1992 m. geguž ės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB d ėl 
natūralių buveini ų ir laukin ės faunos bei floros apsaugos 
(OL L 206, 1992 7 22, p. 7)  6 straipsnio 1 ir 2 dalys  
Kraštovaiz­
dis, būti­
niausio lygio 
priežiūra 7 GAAB Kraštovaizdžio ypatum ų, įskaitant, pagal aplinkybes, 
gyvatvores, tvenkinius, griovius, medži ų eiles grup ėmis 
ar atskirai, lauk ų ribas ir terasas, išsaugojimas, įskaitant 
draudimą pjauti gyvatvores ir medžius paukš čių jaunikli ų 
perėjimosi ir augimo sezonu, ir, kaip galimyb ė, apsaugos 
nuo invazini ų augalų rūšių priemon ės 
Žmonių, 
gyvūnų ir 
augalų sveikata  Maisto sauga  4 VR 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirt ų 
teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įstei­
giantis Europos maisto saugos tarnyb ą ir nustatantis su 
maisto saugos klausimais susijusias proced ūras (OL L 31, 
2002 2 1, p. 1)  14 ir 15 
straipsniai, 17 
straipsnio 1 
dalis (
 3 ), 18, 
19 ir 20 straipsniaiLT L 347/602 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 12 20
37 Priedai 
Sritis  Pagrindinis 
objektas  Reikalavimai ir standartai  
5 VR 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 96/22/EB d ėl 
draudimo vartoti gyvulininkyst ėje tam tikras medžiagas, 
turinčias hormonin į ar tirostatin į poveikį, bei beta anta ­
gonistus ir panaikinanti direktyvas 81/602/EEB, 
88/146/EEB ir 88/299/EEB (OL L 125, 1996 5 23, p. 3)  3 straipsnio a, 
b, d ir e 
punktai, 4, 5 ir 7 straipsniai  
Gyvūnų 
identifika- 
vimas ir 
registravimas  6 VR 2008 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 2008/71/EB d ėl 
kiaulių identifikavimo ir registravimo (OL L 213, 
2005 8 8, p. 31)  3, 4 ir 5 
straipsniai  
7 VR 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvij ų iden­
tifikavimo bei registravimo sistem ą, reglamentuojantis 
jautienos bei jos produkt ų ženklinim ą ir panaikinantis 
Tarybos reglament ą (EB) Nr. 820/97 (OL L 204, 
2000 8 11, p. 1)  4 ir 7 straips ­
niai 
8 VR 2003 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 21/2004, nustatantis avi ų ir ožkų identifikavimo bei 
registravimo sistem ą ir iš dalies kei čiantis Reglament ą 
(EB) Nr. 1782/2003 ir direktyvas 92/102/EEB ir 
64/432/EEB (OL L 5, 2004 1 9, p. 8)  3, 4 ir 5 
straipsniai  
Gyvūnų ligos  9 VR 2001 m. geguž ės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikr ų 
užkrečiamųjų spongiformini ų encefalopatij ų prevencijos, 
kontrolės ir likvidavimo taisykles (OL L 147, 2001 5 31, 
p. 1)  7, 11, 12, 13 ir 15 straips ­
niai 
Augalų 
apsaugos 
produktai  10 VR 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 d ėl augalų apsaugos 
produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos 
direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1)  55 straipsnio 
pirmas ir 
antras sakinys  
Gyvūnų gerovė Gyvūnų 
gerovė 11 VR  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/119/EB, 
nustatanti b ūtiniausius veršeli ų apsaugos standartus 
(OL L 10, 2009 1 15, p. 7)  3 ir 4 straips ­
niai 
12 VR 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/120/EB, 
nustatanti b ūtiniausius kiauli ų apsaugos standartus 
(OL L 47, 2009 2 18, p. 5)  3 ir 4 straips ­
niai 
13 VR 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB d ėl 
ūkinės paskirties gyv ūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, 
p. 23)  4 straipsnis
 
( 1 ) GAAB apsaugos ruožai tiek pažeidžiam ų zonų, nustatytų pagal Direktyvos 91/676/EEB 3 straipsnio 2 dal į, viduje, tiek už j ų ribų, turi 
atitikti bent reikalavimus, susijusius su tos direktyvos II priedo A dalies 4 punkte nurodytomis netoli vandentaki ų esančių dirvų tręšimo 
sąlygomis, taikytinomis pagal valstybi ų narių veiksmų programas, sudarytas pagal Direktyvos 91/676/EEB 5 straipsnio 4 dal į. 
( 2 ) Šiuo reikalavimu gali b ūti nustatomas tik bendras draudimas deginti ariam ąsias ražienas, ta čiau valstyb ė narė gali nuspr ęsti nustatyti 
papildom ų reikalavim ų. 
( 3 ) Kaip įgyvendinama vis ų pirma: 
— Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 37/2010 priedu, 
— Reglamento (EB) Nr. 852/2004 4 straipsnio 1 dalimi ir I priedo A dalies II skirsnio 4 punkto g, h ir j papunk čiais, 5 punkto f ir h 
papunkčiais, 6 punktu, III skirsnio 8 punkto a, b, d ir e papunk čiais, 9 punkto a ir c papunk čiais, 
— Reglamento (EB) Nr. 853/2004 3 straipsnio 1 dalimi ir III priedo IX skirsnio 1 skyriaus I dalies 1 punkto b, c, d ir e papunk čiais, I 
dalies 2 punkto a papunk čio i, ii ir iii papunk čiais, b papunk čio i ir ii papunk čiais, c papunk čiu, I dalies 3 punktu, I dalies 4 punktu, 
I dalies 5 punktu, II dalies A dalies 1, 2, 3 ir 4 punktais, B dalies 1 punkto a ir d papunk čiais, 2 punktu, 4 punkto a ir b 
papunkčiais, X skirsnio 1 skyriaus 1 dalimi, 
— Reglamento (EB) Nr. 183/2005 5 straipsnio 1 dalimi ir I priedo A dalies I dalies 4 punkto e ir g papunk čiais, II dalies 2 punkto a, b 
ir e papunk čiais, 5 straipsnio 5 dalimi ir III priedo 1 ir 2 dalimis, 5 straipsnio 6 dalimi, ir 
— Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsniu.LT 2013 12 20 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 347/603I priedas
38 Priedai 
Pagrindiniai 2014–2020 m. BŽŪP kompleksinės paramos taisyklių taikymo srities 
pokyčiai
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 93 straipsnį ir II priedą, šios taisyklės sugrupuotos į vieną 13-os TANVR ir 
septynių GAAB standartų sąrašą. Pagrindiniai pokyčiai palyginti su ankstesniais teisės aktais ir Komisijos pateik -
tas pagrindimas buvo:
- septynių neprivalomų GAAB standartų panaikinimas (siekiant skatinti vienodesnį GAAB standartų 
įgyvendinimą valstybėse narėse);
- TANVR dėl nuotekų dumblo naudojimo panaikinimas (reikalavimai buvo labiau taikytini nuotekų valy -
mo įmonėms, o ne ūkininkams);
- trijų TANVR dėl pranešimo apie gyvūnų ligas panaikinimas (sistemingos kompleksinės paramos pati -
kros nebuvo tinkamos išskirtiniams susirgimų atvejams);
- dviejų TANVR dėl laukinių paukščių ir natūralių buveinių išsaugojimo taikymo srities sumažinimas 
(pažeidimus galima nustatyti tik jei ūkininkas „pagaunamas už rankos“ . Pagal savo pobūdį sistemingos 
kompleksinės paramos patikros netiko tokiems pažeidimams tikrinti);
- TANVR dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos pavertimas nauju GAAB standartu.
- GAAB standarto dėl daugiamečių ganyklų apsaugos pavertimas trimis „žaliosios“ išmokos praktikomis;
- GAAB standartas dėl nepageidaujamos augalijos skverbimosi išvengimo tapo tinkamumo kriterijumi 
pagal pagrindinę tiesioginių išmokų schemą.II priedas
39 Priedai III priedasSuinteresuotosios šalys pasisakė už tolesnį paprastinimą
Per 2015 m. lapkričio mėnesį Liuksemburge surengtą 38-ąją Mokėjimo agentūrų direktorių konferenciją ad hoc  
darbo grupė, nagrinėjusi temą „Paprastinimas – kompleksinė parama“ padarė išvadą, kad ilguoju laikotarpiu po 
2020 m. BŽŪP kompleksinės paramos sistemą „būtina reformuoti ir supaprastinti“. Buvo nustatytos prioritetinės 
sritys:
- apriboti vietoje atliekamas patikras aktualia, objektyviai patikrinama kompleksine parama, kurią gali -
ma taikyti taip, kad būtų užtikrintas visiškas teisinis tikrumas;
- užtikrinti, kad su kompleksine parama susijusios taisyklės būtų aktualios, atsižvelgiant į jų svarbą 
žemės ūkio sektoriui, susijusių ūkininkų skaičių, susijusios veiklos dažnį ir į sunkumą užtikrinti teisinį 
tikrumą tikrinant tam tikras taisykles;
- panaikinti bendrą taisyklę dėl „tyčinio reikalavimų nesilaikymo“ ir pridėti proporcingesnes taisykles 
dėl sumažinimo ir baudų.
Vienas iš mūsų apklausos neprivalomų klausimų buvo prašymas pateikti minčių dėl trijų pagrindinių priemonių, 
kurios galėtų padėti supaprastinti kompleksinės paramos sistemą ir / arba padaryti ją veiksmingesnę. Trys daž -
niausiai mokėjimo agentūrų pateikti pasiūlymai buvo (dažnumo tvarka):
- sumažinti kompleksinės paramos reikalavimų skaičių, daugiausia dėmesio skiriant tiems iš jų, kurie 
laikomi svarbiausiais ir yra griežtai susiję su ūkininkavimo veikla;
- pakeisti sankcijų sistemą, pavyzdžiui: atsisakyti tyčinės neatitikties sąvokos; įvesti pakantumo elemen -
tą prieš nustatant neatitiktį (pavyzdžiui, gyvūnų registravimo ir identifikavimo atveju); supaprastinti 
sumažinimų ir baudų apskaičiavimo metodą (kuris šiuo metu grindžiamas masto, rimtumo ir pastovu -
mo sąvokomis);
- sumažinti patikrų vietoje mastą: taikyti imčių testavimą, pavyzdžiui, ūkių su didelėmis bandomis at -
žvilgiu; tikslinis testavimas didžiausios rizikos srityse, mažiau tikrinti standartus, kurių atžvilgiu nusta -
tomas nežymus neatitikties lygis; atsisakyti tų kontrolės punktų, kurie ne visuomet gali būti patikimai 
patikrinti vietoje.
Be to, apklausoje dalyvavusios ūkių konsultavimo įstaigos taip pat siūlė teikti daugiau pagalbos ūkininkams, 
pavyzdžiui: mokyti juos tvarkyti apskaitą; teikti praktines gaires ir vadovus; teikti suprantamesnę informaciją; 
rengti supažindinimo su kompleksinės paramos teigiamais padariniais aplinkai, maisto saugai ir gyvūnų gerovei 
kampanijas.
Ūkininkų asociacijos, su kuriomis mes susitikome trijose valstybėse narėse, taip pat nurodė panašius paprastini -
mo prioritetus: mažinti kompleksinės paramos taisyklių skaičių, keisti sankcijų sistemą (atsisakyti tyčios sąvokos, 
rodyti daugiau pakantumo ir supaprastinti baudų apskaičiavimo metodiką) ir geriau nukreipti patikras į didžiau -
sios rizikos ūkininkus.
40 Priedai 
Mokėjimo agentūroms kartu su apklausa išsiųsti atvejų tyrimai
XY ūkininkas buvo atsitiktinai atrinktas 2014 m. pa -
raiškų teikimo metų 7 TANVR kompleksinės paramos 
patikrai vietoje atlikti. Ūkininkas per 3 ankstesnius 
metus nebuvo atrinktas patikroms vietoje atlikti. Ūki -
ninkas pateikė paraišką dėl 2014 m. paraiškų teikimo 
metų, kuomet jis deklaravo 70 ha ir 80 galvijų. Bendra 
tiesioginių išmokų, į kurias ūkininkas turi teisę, suma 
yra 25 000 eurų.
Inspektoriai patikros vietoje metu patikrino gyvulių 
ūkio registrą ir patvirtinamuosius dokumentus, patvir -
tinančius gyvulių deklaravimą ir registravimą (gimi -
mus, netekimus). Inspektoriai nustatė, kad 20 gyvulių 
buvo registruoti pasibaigus 7 dienų terminui (buvo 
nustatyti 8 ir 20 dienų terminai). Vidutinis gyvulių 
skaičius kalendoriniais 2014 m. buvo 75.
Inspektoriai taip pat patikrino, kad per 2013 m. kalen -
dorinius metus ūkininkas buvo deklaravęs 10 gyvulių 
pasibaigus 7 dienų terminui. Vidutinis gyvulių skaičius 
2013 m. buvo 70. Prašytume nurodyti, ar jūs taikytu -
mėte baudą už 2014 paraiškų teikimo metus. Jei taip, 
nurodykite baudos, kurią taikytumėte pagal nacio -
nalinius ir (arba) regioninius teisės aktus ir normas, 
procentinę dalį. Jei jūsų atsakymas yra ne, nurodykite 
„bauda netaikoma“.WZ ūkininkas buvo atsitiktinai atrinktas 2014 m. pa -
raiškų teikimo metų 4 TANVR kompleksinės paramos 
patikrai vietoje atlikti. Ūkininkas per 3 ankstesnius 
metus nebuvo atrinktas patikroms vietoje atlikti.
Patikrintam ūkininkui priklauso 964,35 ha ir 145 gyvu -
liai, kuriems reikia 4 400 kubinių metrų talpos mėš -
lidžių (saugoti 6 mėnesius). Inspektorių patikrinimo 
vietoje metu nustatyti ir apskaičiuoti pajėgumai buvo 
10 % mažesni už reikalingus pajėgumus.
Prašytume nurodyti, ar jūs taikytumėte baudą už 2014 
paraiškų teikimo metus. Jei taip, nurodykite baudos, 
kurią taikytumėte pagal nacionalinius ir (arba) regio -
ninius teisės aktus ir normas, procentinę dalį. Jei jūsų 
atsakymas yra ne, nurodykite „bauda netaikoma“.IV priedas
41 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
II
Apibūdinant kompleksinės paramos sistemą, turi būti aiškiai nurodyta, kad teisės aktais nustatytuose valdymo rei -
kalavimuose (TANVR) šios į kompleksinę paramą įtrauktos pagrindinės taisyklės bet kuriuo atveju valstybėse narėse 
jau yra taikomos dėl sutampančių atskiriems sektoriams skirtų teisės aktų.
III
Nuo 2005 m. nuolat vykdomos kompleksinės paramos taikymo srities peržiūros ir supaprastinimo rezultatai:
2005−2013 m. laikotarpiu buvo supaprastintos kontrolės procedūros: įdiegtos nuostatos dėl kontrolės lygių, išanksti -
nio pranešimo, patikrų vietoje laiko bei sudedamųjų dalių ir kontrolinės imties atrankos suderinimo.
Be to, per paskutinę BŽŪP reformą teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų skaičius buvo sumažintas nuo 18 
iki 13, o geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartų – nuo 15 iki 7. Į kompleksinės paramos taikymo 
sritį įtraukti įsipareigojimai buvo peržiūrėti atsižvelgiant į galimybę juos kontroliuoti, į tai, ar juos galima tiesiogiai 
priskirti ūkininkams, o ne valstybėms narėms, ir į tai, ar jie buvo susieti su žemės ūkio veikla.
Komisija mano, kad turint omenyje į supaprastinimą jau įdėtų pastangų mastą, neatrodytų, kad būtų galima pasiekti 
dar didesnį supaprastinimą nepakenkiant kompleksinės paramos aplinkos srities ar kitiems tikslams.
IV
Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis turima informacija, veiksmingumo rodikliai, naudojami vertinant kom -
pleksinės paramos veiksmingumą siekiant tikslų, yra tinkamiausi. Kompleksinės paramos tikslai – prisidėti prie tva -
raus žemės ūkio plėtojimo didinant ūkininkų informuotumą ir siekiant, kad BŽŪP labiau atitiktų visuomenės lūkes -
čius. Taikant GAAB standartus, siekiama sustabdyti dirvožemio eroziją, išlaikyti organines dirvožemio medžiagas ir 
jo struktūrą, užtikrinti būtiniausią priežiūrą, išvengti buveinių nykimo ir saugoti bei tvarkyti vandens telkinius. Šiuo 
atžvilgiu kompleksinė parama nėra kitų politikos sričių, kurioms nustatyti kiti tikslai, įgyvendinimo priemonė.
Pažeidimų priežastys nagrinėjamos sektorių teisės aktų įgyvendinimo kontekste. Tačiau kompleksinės paramos ir 
ūkių konsultavimo sistemos yra svarbios šalinant pažeidimų priežastis.
VI
Aplinkos srities tikslų (pvz., žemės priežiūros ir biologinės įvairovės) siekiama ne tik žalinimo mokėjimais ir GAAB 
standartais, bet ir taikant aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita priemones pagal II ramstį, taip pat aplinkos srities 
teisės aktus. Tačiau šių įvairių priemonių pobūdis, loginis pagrindas ir veikimas yra skirtingas ir vienas kitą papildan -
tis. Jų papildomumas yra pavaizduotas dokumento SWD(2016) 218 final  1 pav.
Žalinimo taisyklės ir GAAB valdomos taikant Integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS) – tai užtikrina 
geriausią išteklių panaudojimą. Tačiau esama priežasčių, patvirtinančių faktą, kad ne visais atvejais GAAB ir žalinimo 
taisyklių taikymą galima tikrinti kartu. Kadangi žalinimas yra tinkamumo finansuoti kriterijus, jis yra kontroliuojamas 
ex ante  atliekant 5 % paramos gavėjų administracines patikras ir patikras vietoje. GAAB tikrinama pagal kompleksinę 
paramą, kuri valdoma kitaip, nei tinkamumo finansuoti reikalavimai.
Komisijos atsakymas 42
VII
TANVR yra pagrįsti sektorių teisės aktais ir valstybės narės gali pasinaudoti turimomis administravimo ir kontrolės 
sistemomis (Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 96 straipsnis). Taigi turimos kontrolės sistemos gali būti sinergiškai nau -
dojamos kompleksinės paramos kontrolės sistemoje. Dėl GAAB standartų taikymo ūkininkai neturėtų turėti didelių 
išlaidų, nes jie yra parengti kaip pagrindiniai standartai. Kontrolės išlaidos, kaip ir kitų BŽŪP priemonių taikymo 
išlaidos, padengiamos pagal IAKS.
Komisija savo 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje kiekybiškai įvertino bendras su kontrole valstybėse narėse susiju -
sias išlaidas, laikydamasi išlygos, kad „atgrasomasis ex post  kontrolės poveikis“ (pavyzdžiui, kompleksinės paramos) 
„taip pat duoda kiekybiškai neįvertinamą naudą“.
VIII
Nors pagrindas yra nustatytas ES lygmeniu, ūkiui taikomi įsipareigojimai pagal TANVR ir GAAB iš esmės nustato vals -
tybės narės, siekdamos atsižvelgti į nacionalinėmis arba regioninėmis sąlygomis iškylančias problemas ir žemės ūkio 
struktūras. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad valstybėms narėms būtų palikta laisvė pačioms nuspręsti, kaip apskaičiuoti 
sankcijas pagal kiekvieną šį ūkiui taikomą įsipareigojimą. ES reglamente nustatytas principas, kad sankcijos turi būti 
apskaičiuojamos kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo sunkumą, mąstą, pastovumą, pasi -
kartojimą arba ketinimą. Suderintas šių principų taikymas valstybėse narėse yra užtikrinamas, visų pirma, Komisijos 
vykdomu auditu. Jei konkrečioje valstybėje narėje dėl to nustatoma trūkumų, imamasi tolesnių atitinkamų veiksmų 
pagal sąskaitų patvirtinimo tvarką.
IX Pirma įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
IX Antra įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
IX Trečia įtrauka
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai. Audito Rūmų rekomendacijos kompleksinės paramos nesupaprastintų, bet 
de facto  susiaurintų jos taikymo sritį. Praeityje kompleksinės paramos taikymo sritis buvo supaprastinta jau kelis 
kartus. Be to, dabar valstybės narės gali laisvai rinktis, kaip atsižvelgti į kontrolinės imties riziką ir optimizuoti savo 
kontrolės sistemas. Komisija mano, kad ši rekomendacija gali padėti sušvelninti patikrų vietoje taisykles, o dėl to 
galiausiai pablogėtų kompleksinės paramos veiksmingumas.
IX Ketvirta įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisijos atsakymas 43
IX Penkta įtrauka
Komisija šiai rekomendacijai pritaria iš dalies. Šios rekomendacijos įgyvendinimas priklausys nuo planuojamo atlikti 
administracinės naštos tyrimo. Kompleksinės paramos administracinės išlaidos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant 
į tai, kokie būtų reikalavimų nesilaikymo kaštai visuomenei, viešiesiems finansams ir aplinkai, ir į potencialią kom -
pleksinės paramos naudą.
IX Šešta įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija numato organizuoti šios srities gerosios patirties mainus.
Įvadas
06
Sektorių teisės aktai valstybėse narėse buvo taikomi dar prieš įdiegiant kompleksinę paramą.
09
Komisija įgyvendino visas Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2008 pateiktas rekomendacijas.
10
Per paskutinę BŽŪP reformą buvo įgyvendinti 2014–2020 m. pakeitimai, taip pat padaryta esminių kompleksinės 
paramos sistemos pakeitimų.
10 Antra įtrauka
Į kompleksinės paramos taikymo sritį įtraukti įsipareigojimai buvo peržiūrėti atsižvelgiant į galimybę juos kontro -
liuoti, į tai, ar juos galima tiesiogiai priskirti ūkininkams, o ne valstybėms narėms, ir į tai, ar jie buvo susieti su žemės 
ūkio veikla.
Pastabos
Bendras Komisijos atsakymas į 18–21 dalių pastabas
Siekiant kompleksinės paramos tikslų prisidedama prie tvaraus žemės ūkio vystymo, kad BŽŪP geriau atitiktų visuo -
menės lūkesčius ir būtų sustabdyta dirvožemio erozija, išlaikytos organinės dirvožemio medžiagos ir jo struktūra, 
užtikrinta būtiniausia priežiūra, išvengta buveinių nykimo ir būtų saugomi bei tvarkomi vandens telkiniai. Komplek -
sinė parama nėra kitų politikos sričių įgyvendinimo priemonė. Tai jau buvo paaiškinta įdiegiant kompleksinės para -
mos sistemą, nes ji nėra tinkamumo finansuoti taisyklė (žr. 2003 m. birželio 26 d. pirmininkaujančios valstybės narės 
kompromisinį tekstą). Ji veikia netiesiogiai, didindama paramos gavėjų informuotumą. Priežastys, kodėl ūkininkai 
nesilaiko sektorių teisės aktų, kurių pagrindu yra parengti TANVR, turi būti nustatomos įgyvendinant pagrindinių 
sričių sektorių politiką, o ne remiantis kompleksine parama.
Be to, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priedu, tokiai analizei, kuria atsižvelgiama į platesnę politikos tai -
kymo sritį, taikomi tik tam tikri straipsniai arba pastraipos, kurių pagrindas – sektorių teisės aktai.
Komisijos atsakymas 44
Aplinkos srities teisės aktų atveju kiekvienai atskirą sektorių reglamentuojančiai direktyvai, kuriai taikomi TANVR, 
buvo nustatyti konkretūs veiksmingumo rodikliai, taip pat kuriami ES dirvožemio strategijos rodikliai. Remiantis 
ataskaitose pateikta informacija, kurios pateikimas nustatytas direktyvose, įtrauktose į kompleksinės paramos tai -
kymo sritį, aplinkosaugos būklės tendencijos yra susijusios su tų direktyvų įgyvendinimo nuostatų veiksmingumu.
Per įgyvendinamos politikos ciklą ES lygmeniu į kompleksinės paramos sistemą neįtrauktos BŽŪP priemonės, nepri -
klausomai nuo to, ar jos turi poveikį biudžetui, turi būti nuolat vertinamos. Konkretūs veiksmingumo rodikliai yra 
įtraukti į kiekvieną direktyvą, kuriai taikomi TANVR, taip pat kuriami kiti rodikliai, pavyzdžiui, dirvožemio politikos 
srityje.
22
Komisija mano, kad rezultatų rodiklis „BŽŪP išmokų, kurios padengiamos iš kompleksinės paramos, procentinė 
dalis“ atspindi kompleksinės paramos poveikį ūkininkams. Iš tiesų, kuo daugiau išmokų suteikiama pagal komplek -
sinę paramą, tuo didesnis galimų pažeidimų finansinis poveikis kiekvienam atskiram ūkininkui, o tai padeda ūki -
ninkams geriau suvokti poreikį laikytis taisyklių. Kompleksinė parama padėjo pagerinti ūkininkų informuotumą ir 
paskatino pakeisti kai kuriuos ūkininkavimo metodus.
24
Komisija mano, kad rezultatų rodiklis „visuomenės išreikšta nuomonė apie kompleksinę paramą“ atspindi komplek -
sinės paramos veiksmingumą siekiant patenkinti visuomenės lūkesčius gerinant BŽŪP politikos suderinamumą su 
kitomis susijusiomis politikos sritimis. „Eurobarometro“ apklausos klausimai yra konkrečiai susiję su sąsajos tarp 
BŽŪP išmokų ir taisyklių laikymosi priimtinumu. Šiuo atžvilgiu rezultatai yra iš esmės teigiami.
25
Komisija mano, kad rezultatų rodiklis „GAAB kontrolės lygis“ yra tinkamas siekiant išmatuoti numatomą poveikį 
aplinkai. Jei valstybės narės tinkamai nustato nacionalinius GAAB standartus, jų besilaikantys ūkininkai gali pasiekti 
teigiamų rezultatų aplinkos srityje. Laikantis kontrolės lygio galima, kiek įmanoma, užtikrinti, kad ūkininkai laikytųsi 
taisyklių. Atsižvelgiant į turimą informaciją, tai yra geriausias pakaitinis rodiklis.
Komisija taip pat mano, kad rezultatų rodiklis „santykinė daugiamečių ganyklų dalis“ yra geras būdas šios priemonės 
veiksmingumui išmatuoti. Šis rodiklis yra stebimas siekiant patikrinti, ar valstybės narės ėmėsi reikiamų taisomųjų 
veiksmų, kai santykis yra mažesnis už leistiną normą. Akivaizdu, kad santykio pokytį lemia įvairūs veiksniai, tačiau 
šiuo atveju rodikliu tai nėra matuojama.
26
Komisija mano, kad jos rodikliai atitinka kompleksinės paramos tikslus. Rezultatų rodiklis „hektarų, kuriems tai -
koma kompleksinė parama skaičius“ tinkamai atspindi kompleksinės paramos veiksmingumą ir yra tinkamas sie -
kiant papildyti esamus rezultatų rodiklius. Kompleksinės paramos taisyklės – tai daugiausia metodai, kurie turi būti 
taikomi žemės ūkio paskirties plotui (GAAB standartai, pagal aplinkos srities teisės aktus taikytini metodai, pesti -
cidų naudojimo reikalavimai ir kt.). Kuo daugiau hektarų apima kompleksinės paramos sistema, tuo veiksmingesnė 
sistema.
Komisijos atsakymas 45
27
Audito Rūmų nurodyti rodikliai, pvz., ūkių žemių paukščių indeksas, vandens kokybė ir t. t., yra poveikio rodikliai, 
atspindintys bendrą BŽŪP ir kitų ES politikos sričių tikslą. Šių bendrųjų tikslų padeda siekti kelios priemonės, kuriose 
kompleksinė parama yra tik vienas iš elementų. Konkretūs kompleksinės paramos tikslai, atspindintys konkretų šios 
priemonės indėlį siekiant BŽŪP bendrųjų tikslų, atsispindi 22–26 dalyse nurodytuose rezultatų rodikliuose.
28
Komisija nemano, kad pažeidimų skaičius yra tinkamas kompleksinės paramos veiksmingumo rodiklis. Kompleksinės 
paramos kontrolės statistiniai duomenys, kaip valstybių narių kontrolės sistemų veiksmingumo rodiklis, naudojami 
atliekant Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD auditą. Aukštas reikalavimų nesilaikymo lygis tam tikruose sektoriuose taip 
pat gali būti veiksmingos kompleksinės paramos kontrolės rodiklis.
29
Pažeidimai yra daugiausiai susiję su dviejuose rinkiniuose pateiktais reikalavimais (žr. 31 dalį ir 2 ir 3 pav.).
30
Išaugusio reikalavimų nesilaikymo lygio priežastis gali būti kontrolės sistemos pagerėjimas, o ne reikalavimų neati -
tinkantis elgesys.
33
Dėl laukinių paukščių ar dėl kitų klausimų pateikti pareiškimai taikomi ne visoms valstybėms narėms. Komisija 
norėtų pateikti pastabas, kad, pavyzdžiui, laukinių paukščių atveju bendras pažeidimų lygis yra toks, kaip apibūdino 
Audito Rūmai, tačiau keliose valstybėse narėse Komisija, atlikusi auditą, nustatė didelių kontrolės problemų. Taigi, 
žemas pažeidimų lygis taip pat gali būti blogai veikiančios kontrolės sistemos valstybėse narėse rezultatas.
34
Pažeidimų priežasties ir jų šalinimo būdų analizė yra ne kompleksinės paramos sistemos, o sektorių politikos užduo -
tis. Tačiau kompleksinės paramos atveju Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD analizuoja kontrolės statistinius duomenis, 
kad panaudotų savo rizikos analizę rengdamas audito programą.
35
Komisija mano, kad kompleksinė parama nėra sektorių politikos vykdymo užtikrinimo priemonė.
2014 paraiškų teikimo metais Komisija atliko specialius kompleksinės paramos auditus kai kuriose valstybėse narėse, 
daugiausiai dėmesio skirdama gyvūnų gerovės klausimams. Tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad Komisijos atlikti kom -
pleksinės paramos auditai yra išeities taškas siekiant apsaugoti ES finansinius interesus žemės ūkio srityje.
Aplinkos generalinis direktoratas gauna Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD ataskaitas, o vėliau dar gaus ir statistinių 
duomenų. Jis analizuos pažeidimų priežastis prireikus imdamasis tolesnių veiksmų kartu su valstybėmis narėmis.
Komisijos atsakymas 46
36
Kompleksinė parama nėra kitų politikos sričių įgyvendinimo priemonė. Tai jau buvo paaiškinta įdiegiant komplek -
sinės paramos sistemą, nes ji nėra tinkamumo finansuoti taisyklė (žr. 2003 m. birželio 26 d. pirmininkaujančios 
valstybės narės kompromisinį tekstą). Be to, buvo padidintas mažiausias kontrolės lygis, taikomas esant aukštam 
reikalavimų nesilaikymo lygiui1.
Komisija atlieka gyvūnų ir visuomenės sveikatos, augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės teisės aktų auditą, siekdama 
užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos vykdo savo teisinius įsipareigojimus. Aplinkos srities teisės aktų 
srityje Komisija rengia politikos iniciatyvą, skirtą padėti valstybėms narėms pagerinti vykdymo užtikrinimą (t. y. 
stebėseną, skatinimą ir vykdymo užtikrinimą, remiantis rizika), kartu laikydamasi proporcingumo ir subsidiarumo 
principų.
39
Komisija mano, kad pateikdama peržiūrėtus arba naujus pasiūlymus dėl išlaidų ji neturėtų skaičiuoti kontrolės sis -
temų išlaidų ir naudos, nes kompleksinė parama taip pat apima, pavyzdžiui, gyvūnų ir visuomenės sveikatą, o tais 
atvejais skaičiuojant išlaidas ir naudą yra sunku įvertinti, pavyzdžiui, visuomenės sveikatą.
40
Proporcingumo principas yra neatskiriama dalis, nes sankcijų dydis yra apskaičiuojamas kaip gavėjo BŽŪP išmoka, 
derinama su galimybe netaikyti sankcijų ar baudų dėl tyčinio ir pasikartojančio nusižengimo.
ES teisės aktuose2 nustatytas ES lygmeniu suderintas pagrindas dėl kompleksinės paramos neatitikimų vertinimo ir 
sankcijų. Tačiau tam, kad valstybės narės galėtų atsižvelgti į įvairias kompleksinės paramos taisykles, joms turi būti 
palikta atsakomybė dėl nacionalinių sankcijų lentelių struktūros. Komisija numato organizuoti šios srities gerosios 
patirties mainus su valstybėmis narėmis.
Nors pagrindas yra nustatytas ES lygmeniu, ūkiui taikomi įsipareigojimai pagal TANVR ir GAAB iš esmės nustato vals -
tybės narės, siekdamos atsižvelgti į nacionalinėmis arba regioninėmis sąlygomis iškylančias problemas ir žemės ūkio 
struktūras. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad valstybėms narėms būtų palikta laisvė pačioms nuspręsti, kaip apskaičiuoti 
sankcijas pagal kiekvieną šį ūkiui taikomą įsipareigojimą. ES reglamente nustatytas principas, kad sankcijos apskai -
čiuojamos kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į nustatyto pažeidimo sunkumą, mąstą, pastovumą, pasikartojimą 
arba ketinimą. Suderintas šių principų taikymas valstybėse narėse yra užtikrinamas, visų pirma, Komisijos vykdomu 
auditu. Jei konkrečioje valstybėje narėje dėl to nustatoma trūkumų, imamasi tolesnių atitinkamų veiksmų pagal 
sąskaitų patvirtinimo tvarką.
41
Atsižvelgdamas į tai, kad GAAB standartai buvo sumažinti daugiau kaip 50 % (nuo 15 iki 7), Žemės ūkio ir kaimo 
plėtros GD tikisi, kad valstybės narės sumažino administracinę naštą ūkininkams.
1 Dėl „žemo 1 % kontrolės lygio, kaip nurodyta IX punkto antroj įtraukoj: remiantis Reglamento (ES) Nr. 809/2014 68 straipsnio 4 dalimi, patikrų 
vietoje skaičius turi būti padidintas, nustačius didelius neatitikimus, susijusius su tam tikru aktu ar standartu. 2009 m. Komisija paskelbė darbinį 
dokumentą dėl darbo dokumento dėl šio klausimo (DS/2009/28/rev3), kuris vis dar galioja. Todėl žemiausias kontrolės lygis prireikus gali būti 
keičiamas.
2 Visų pirma, Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 II skyrius ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 III skyrius.
Komisijos atsakymas 47
42
TANVR ir GAAB reikalavimų sąrašas buvo labai sutrumpintas. Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 2 priede TANVR ir GAAB 
reikalavimai buvo bendrai pateikti viename sąraše. Be to, TANVR buvo peržiūrėti ir buvo paliktos tik tos nuostatos, 
kurios yra tiesiogiai skirtos ūkininkams ir yra susijusios su ūkininkavimo veikla. Komisija mano, kad yra sunku numa -
tyti, kaip papildomas sumažinimas galėtų trukdyti spręsti pagrindinius klausimus, susiejančius žemės ūkį ir aplinką 
ir, atitinkamai, trukdyti siekti ES aplinkos srities tikslų.
44
Remiantis Komisijos patirtimi, mokėjimo agentūros, ūkininkų asociacijos ir ūkių konsultavimo įstaigos sudėtingumą 
sieja daugiau su sektorių teisės aktais, o ne su kompleksine parama. Be to, valstybės narės gali pačios nustatyti 
reikalavimus, kurių reikia laikytis, kad būtų pasiekti ES direktyvos tikslai, taigi, jos pačios nustato reikalavimų sudė -
tingumą. Vykdant supaprastinimą, į kompleksinės paramos taikymo sritį įtraukti įpareigojimai buvo peržiūrėti 
kelis kartus, siekiant padaryti juos kryptingesnius kompleksinės paramos kontrolės tikslais, taip pat siekiant, kad 
kompleksinę paramą būtų paprasčiau taikyti tiesiogiai ūkininkams (ir ne valstybėms narėms) ir ją susieti su žemės 
ūkio veikla. Santykis tarp žemės ūkio ir aplinkos yra savaime sudėtingas, todėl į šį sudėtingumo lygį atsižvelgiama 
kiekvienoje įgyvendinimo nuostatoje. Aplinkos srities teisės aktų įgyvendinimas tampa sudėtingesnis, kai valstybės 
narės siekia užtikrinti, kad ūkininkavimo metodai būtų kuo mažiau pakeisti, tačiau apsaugota aplinka. Šiuo atveju 
po supaprastinimo taisyklės gali tapti griežtesnės, nei dabartinės kai kuriems ūkininkams taikomos taisyklės. Geras 
tokios padėties pavyzdys pateiktas 2 langelyje: taisyklės ir kontrolė būtų paprastesnės, jei atstumai būtų padidinti 
iki ilgiausio atstumo, tačiau daugeliui ūkininkų tai būtų našta, kurios galima išvengti.
45
Audito Rūmų pavyzdys iliustruoja santykio tarp žemės ūkio ir aplinkos sudėtingumą. Aplink šulinį, kurio vanduo 
naudojamas gerti, turėtų būti nustatytas didesnis nei aplink kitus vandens takus atstumas, kuriuo turėtų būti išpila -
mos srutos. Jei šie reikalavimai būtų standartizuoti, į vietos aplinkosaugos padėtį nebūtų tinkamai atsižvelgiama.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 44 dalies pastabas.
2 langelis. Išsamių reikalavimų, susijusių su trąšų paskleidimu, pavyzdys Jungtinėje 
Karalystėje  – Šiaurės Airijoje
2 langelyje apibūdinama, kaip valstybė narė įgyvendino sektorių teisės aktus.
46
Komisija mano, kad tikrintų valstybės narių įsteigtų kontrolės punktų skaičius negali atspindėti į kompleksinės 
paramos taikymo sritį įtrauktų sektorių teisės aktų įvairovės. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 96 straipsnį „Kom -
pleksinės paramos taisyklių laikymuisi užtikrinti valstybės narės gali naudoti jau turimas administravimo ir kontrolės 
sistemas.“
3 langelis. Nedidelis BŽŪP pakeitimų 2014–2020 m. laikotarpiui poveikis kontroliniams 
sąrašams, kuriuos naudoja kontrolės institucijos Jungtinėje Karalystėje  – Šiaurės 
Airijoje – Antra pastraipa
Per paskutinę BŽŪP reformą GAAB reikalavimų sąrašas buvo sutrumpintas daugiau kaip 50 %, todėl valstybės narės 
pačios sprendžia, ar reikėtų padidinti kontrolės punktų skaičių.
Požeminio vandens direktyva buvo pertvarkyta iš TANVR (2) į GAAB.
Komisijos atsakymas 48
47
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 96 straipsnį „Kompleksinės paramos taisyklių laikymuisi užtikrinti valstybės 
narės gali naudoti jau turimas administravimo ir kontrolės sistemas.“
Maža pažeidimų tikimybė gali reikšti kontrolės sistemos nepakankamumą ir gali kelti riziką ES finansiniams intere -
sams žemės ūkio srityje. Be to, vien dėl to, kad pažeidimų tikimybė yra maža, negalima laikyti, kad toliau mažinant 
kontrolę tokia padėtis išliks: galima tikėtis, kad kompleksinės paramos kontrolė atgrasys pažeisti taisykles.
48
Ūkininkų, dalyvaujančių smulkiųjų ūkininkų schemoje (SŪS), dalis, gaunanti tiesiogines išmokas (2014 m.), svyravo 
nuo 3 % Slovėnijoje iki 77 % Maltoje. SŪS taikoma 4 % visų ES žemės ūkio paskirties žemės3.
50
Būtų logiška manyti, kad, pritaikius išimtį dėl kompleksinės paramos reikalavimų (ir žalinimo), administravimo ir 
kontrolės išlaidos turėtų sumažėti. Ne vien tik todėl, kad sumažėja tokia pat gyventojų, kuriems taikomos kompleksi -
nės paramos (ir žalinimo) patikros vietoje, dalis, bet ir todėl, kad taikomas supaprastintas paraiškų teikimo procesas 
(reikia tvarkyti mažiau duomenų). Be to, atliekant patikras vietoje pagal smulkiųjų ūkininkų schemą, dažniausiai 
apsiribojama atitikties reikalavimams sąlygų tikrinimu.
51
Nurodoma šių skirtumų priežastis – skirtingos nacionalinės žemės ūkio struktūros ir, galbūt, skirtingi pagal smul -
kiųjų ūkininkų schemą taikomi metodai. Skirtingai nei kitose šalyse, Rumunijoje ir Italijoje potencialiai yra daugiau 
ūkininkų, kurie atitinka schemos taikymo kriterijus.
Remiantis valstybių narių pateiktais duomenimis, Rumunijoje smulkieji ūkininkai sudaro apie 71 % tiesioginių 
išmokų gavėjų (2014 m.), o jų žemė – 16,4 % visos žemės ūkio paskirties žemės.
52
Komisija atkreipė dėmesį į Audito Rūmų pastabą ir norėtų pabrėžti, kad apibūdintas išmokos neskyrimas nėra 
pagrįstas kompleksinės paramos teisės aktais.
4 langelis. Kompleksinės paramos prievolių, susijusių su Nitratų direktyva, netaikymas 
smulkiesiems ūkininkams Lietuvoje
Kompleksinės paramos sistema yra iš esmės kontrolės ir sankcijų sistema, taikoma pagal BŽŪP gaunamoms išmo -
koms. Todėl ūkių atleidimas nuo kompleksinės paramos taisyklių nereiškia, kad jie atleidžiami nuo aplinkos srities 
teisės aktų, taip pat Nitratų direktyvos laikymosi. 4 langelyje nurodytos skirtingos išimties taikymo ribos yra susiju -
sios su Nitratų direktyvos įgyvendinimu konkrečioje šalyje, o ne su kompleksinės paramos sistema. Be to, sankcijų 
kompleksinės paramos srityje netaikymas ūkininkams nereiškia, kad jų atžvilgiu nebus vykdoma kontrolė ir patikros 
pagal aplinkos srities teisės aktus.
3 Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl žalinimo politikos apžvalgos praėjus vieniems metams, SWD(2016) 218 final , p. 19.
Komisijos atsakymas 49
54
Žalinimas ir GAAB yra du vienas kitą papildantys mechanizmai, siekiant tikslo pagerinti ES žemės ūkio aplinko -
sauginį veiksmingumą: išmoka už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką yra ūkininkams, taikantiems 
klimatui ir aplinkai naudingus metodus (pasėlių įvairinimą, daugiamečių žolynų išlaikymą, ir 5 % ekologiniu požiūriu 
svarbių vietovių buvimą), mokama išmoka.
Pasėlių įvairinimas, daugiamečių žolynų išlaikymas ir 5 % ekologiniu požiūriu svarbių vietovių buvimas yra neats -
kiriama žalinimo dalis. Šie metodai skiriasi nuo GAAB standartų: sėjomaina nėra pasėlių įvairinimas, daugiamečių 
ganyklų apsauga skiriasi nuo daugiamečių žolynų išlaikymo, kaip nurodyta žalinimo teisės aktuose, o kraštovaizdžio 
ypatumų išsaugojimas visoje ariamojoje žemėje nereiškia 5 % ekologiniu požiūriu svarbių vietovių buvimo. Per 
paskutinę BŽŪP reformą buvo racionalizuota ir supaprastinta GAAB sistema: pašalinti kai kurie GAAB standartai, 
konkrečiai, susiję su sėjomaina ir daugiamečių ganyklų apsauga.
56
Valstybės narės turi galimybę pasirinkti mažiausiai 1 % kompleksinės paramos kontrolės normos imtį iš 5 % tinka -
mumo kriterijus atitinkančios imties. Todėl tarp abiejų šių elementų yra sąveika. Be to, į kraštovaizdžio elementų 
apsaugą, teikiamą pagal GAAB standartus, gali būti atsižvelgiama į žalinimo politiką įtrauktoje ekologiniu požiūriu 
svarbioje vietovėje.
57
Žemės ūkio paskirties žemės kraštovaizdžio elementų apsauga ir ekologiniu požiūriu svarbių vietovių buvimas 5 % 
ariamosios žemės yra skirtingos, su biologine įvairove susijusios priemonės. Pirmuoju reikalavimu užtikrinama, kad 
bus išsaugoti biologinei įvairovei naudingi esami kraštovaizdžio ypatumai, o antruoju garantuojama, kad išmoką už 
klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką gaunantys ūkininkai ne mažiau kaip 5 % savo ariamosios žemės 
skyrė ekologiškai svarbioms vietovėms. Šie du skirtingi biologinės įvairovės tikslai pateisina du skirtingus taisyklių ir 
patikrų rinkinius.
Bendras Komisijos atsakymas į 59 ir 60 dalių pastabas
Kompleksinės paramos grynosios išlaidos turi būti atskirtos nuo ūkininkų ir sektorių teisės aktus taikančių valstybių 
narių išlaidų. Taikant sektorių teisės aktus kompleksinės paramos išlaidos turėtų būti lyginamos su visuomenės išlai -
domis reikalavimų nesilaikymo atveju, pavyzdžiui, dėl gamtos išteklių teršimo, ligų likvidavimo ir t. t.
Į kompleksinę paramą bus atsižvelgta planuojamame administracinės naštos tyrime.
61
Net jeigu sektorių teisės aktuose jau yra nurodytas mažiausias kontrolės lygis, tai nėra papildoma kontrolė, nes ja 
galima tikrinti kompleksinę paramą ir tuo pačiu sukurti ekonomiškai veiksmingą sinergijos poveikį.
62
Praktiškai Komisija nebetaiko jokių papildomų įpareigojimų dėl duomenų saugojimo, nes įsipareigojimai pagal 
TANVR egzistavo prieš įvedant kompleksinę paramą pagal sektorių ES teisės aktus. Be to, nei Komisijos deleguotuoju 
reglamentu (ES) Nr. 640/2014, nei Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos kom -
pleksinės paramos taikymo taisyklės, papildomi duomenų registravimo reikalavimai nebuvo nustatyti.
Komisijos atsakymas 50
63
Nurodytame Europos Parlamento inicijuotame ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD užsakytame tyrime daugiausia 
dėmesio buvo skiriama ne kompleksinei paramai, o į jos taikymo sritį neįeinančių teisės aktų (Direktyvos dėl tau -
siojo pesticidų naudojimo) nagrinėjimui. Be to, tyrimas yra pasenęs, nes per tą laiką kai kurie kompleksinės paramos 
taikymo srities reikalavimai (pvz., nepageidaujamos augalijos skverbimosi į žemės ūkio paskirties žemę išvengimas) 
buvo pašalinti.
64
Šis teiginys pagrįstas mokėjimo agentūrų prielaidomis, kurios prieštarauja faktui, kad per paskutinę BŽŪP reformą 
TANVR ir GAAB reikalavimų sąrašas buvo gerokai sutrumpintas. Komisija abejoja dėl faktinio tokių pareiškimų turi -
nio, nes mokėjimo agentūros nepagrindė jų skaičiais.
65
Teisės aktais jau nustatyta sankcijų apskaičiavimo sistema: joje apibrėžtas pažeidimo sunkumas, mastas ir pasto -
vumas, taip pat pirmo pažeidimo atveju, pasikartojančio pažeidimo ir tyčinio pažeidimo atveju taikomas sankcijos 
procentinis dydis. Taigi, suderintas pagrindas jau yra.
66
Nors pagrindas yra nustatytas ES lygmeniu, ūkiui taikomi įsipareigojimai pagal TANVR ir GAAB iš esmės nustato 
valstybės narės, siekdamos atsižvelgti į nacionalinėmis arba regioninėmis sąlygomis iškylančias problemas ir žemės 
ūkio struktūras. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad valstybėms narėms būtų palikta laisvė pačioms nuspręsti, kaip apskai -
čiuoti sankcijas pagal kiekvieną šį ūkiui taikomą įsipareigojimą. ES reglamente nustatytas principas, kad sankcijos 
apskaičiuojamos kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į nustatyto pažeidimo sunkumą, mąstą, pastovumą, pasi -
kartojimą arba ketinimą. Suderintas šių principų taikymas valstybėse narėse yra užtikrinamas, visų pirma, Komisijos 
vykdomu auditu. Jei konkrečioje valstybėje narėje dėl to nustatoma trūkumų, imamasi tolesnių atitinkamų veiksmų 
pagal sąskaitų patvirtinimo tvarką. Be to, atsižvelgdamas į Audito Rūmų susirūpinimą, Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
GD numato organizuoti geriausios patirties šiomis temomis seminarus su valstybėmis narėmis.
67
Tyčinio reikalavimų nesilaikymo sąvoka yra elementas, padedantis proporcingai mažinti išmokas pagal komplek -
sinę paramą, nes joje yra suderinti ankstesni nedideli reikalavimų pažeidimai, už kuriuos sankcijos nėra taikomos, ir 
dabartinė išankstinio perspėjimo sistema. Šis klausimas buvo plačiai aptartas per paskutinę BŽŪP reformą ir galiau -
siai valstybės narės nusprendė šią sąvoką palikti. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra priėmęs 2014 m. vasario 
27 d. sprendimą (C-396/12), kuriame pateiktos rekomendacijos dėl tyčinio reikalavimų nesilaikymo sąvokos.
68
Valstybės narės turi tam tikrą laisvę sudaryti savo vertinimo lenteles (žr. Komisijos 40 dalyje, nuo VIII punkto iki IX 
punkto 6 įtraukos pateiktas pastabas).
70
Komisija mano, kad skirtingi valstybių narių atsakymai gali būti paaiškinti keliais veiksniais, įskaitant keletą gyvulių 
perkėlimo atvejų ūkiuose, poveikio švelninimo veiksmais, kurių ėmėsi ūkininkai, vėlavimais pranešti ir ūkio buvimu 
nitratais pažeidžiamoje zonoje.
Komisijos atsakymas 51
Bendras Komisijos atsakymas į  71 dalies ir 7 langelio pastabas
Pagal Šlėzvige-Holšteine naudojamą vertinimo lentelę, kuri grindžiama visoje Vokietijoje naudojama lentele, nuro -
dyta riba yra tik rekomendacija inspektoriui, ir į ją yra atsižvelgiama tik pavėluotų pranešimų dėl pažeidimų atveju, 
kai tokie pažeidimai yra pašalinami ūkininkui dar nežinant, kad pas jį bus atliekama patikra vietoje. Jei ūkininkas 
nepašalina pažeidimo iki pranešimo apie kontrolę, taikoma sankcija. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD pastebėjo, kad 
panašaus požiūrio laikomasi ir kitose šalyse.
Išvados ir rekomendacijos
73
Nuo 2005 m. nuolat vykdomos kompleksinės paramos taikymo srities peržiūros ir supaprastinimo rezultatai:
2005−2013 m. laikotarpiu buvo supaprastintos kontrolės procedūros: įdiegtos nuostatos dėl kontrolės lygių, išanksti -
nio pranešimo, patikrų vietoje laiko bei sudedamųjų dalių ir kontrolinės imties atrankos suderinimo.
Be to, per paskutinę BŽŪP reformą kompleksinės paramos taikymo sritis buvo peržiūrėta atsižvelgiant į galimybę 
kontroliuoti ir sąsają su ūkininko pagal įsipareigojimus vykdomą žemės ūkio veiklą. Taigi, TANVR skaičius buvo suma -
žintas nuo 18 iki 13, o GAAB standartų – nuo 15 iki 7.
Komisija mano, kad turint omenyje į supaprastinimą jau įdėtų pastangų mastą, neatrodytų, kad būtų galima pasiekti 
dar didesnį supaprastinimą nepakenkiant kompleksinės paramos aplinkos srities ar kitiems tikslams.
74
Kompleksinės paramos tikslai – prisidėti prie tvaraus žemės ūkio plėtojimo didinant ūkininkų informuotumą ir 
siekiant, kad BŽŪP labiau atitiktų visuomenės lūkesčius. Taikant GAAB standartus, siekiama sustabdyti dirvožemio 
eroziją, išlaikyti organines dirvožemio medžiagas ir jo struktūrą, užtikrinti būtiniausią priežiūrą, išvengti buvei -
nių nykimo ir saugoti bei tvarkyti vandens telkinius. Šiuo atžvilgiu kompleksinė parama nėra kitų politikos sričių, 
kurioms nustatyti kiti tikslai, įgyvendinimo priemonė. Komisija laikosi nuomonės, kad, remiantis turima informacija, 
veiksmingumo rodikliai, naudojami vertinant kompleksinės paramos veiksmingumą siekiant tikslų, yra tinkamiausi.
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
75
Pusė pažeidimų yra susiję su gyvūnams taikomais TANVR. Į tai Komisija atsižvelgė atlikdama konkrečios taikymo 
srities misijas 2014 m., daugiausiai dėmesio skirdama gyvūnams taikomiems TANVR,
Pažeidimų priežastys nagrinėjamos sektorių teisės aktų įgyvendinimo kontekste. Tačiau kompleksinė parama ir ūkių 
konsultavimo sistemos yra svarbios šalinant pažeidimų priežastis.
Komisijos atsakymas 52
2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
76
Kompleksinės paramos teisės aktuose nustatyta, kad patikros vietoje atliekamos didžiausią riziką keliančiuose 
ūkiuose, atrenkant rizikos analize pagrįstas imtis. Šiuo klausimu valstybės narės jau gali lanksčiai rinktis, kaip optimi -
zuoti savo kompleksinės paramos kontrolę.
3 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai. Audito Rūmų rekomendacijos kompleksinės paramos nesupaprastintų, bet 
de facto  susiaurintų jos taikymo sritį. Praeityje kompleksinės paramos taikymo sritis buvo supaprastinta jau kelis 
kartus. Be to, dabar valstybės narės gali laisvai rinktis, kaip atsižvelgti į kontrolinės imties riziką ir optimizuoti savo 
kontrolės sistemas. Komisija mano, kad ši rekomendacija gali padėti sušvelninti patikrų vietoje taisykles, o dėl to 
galiausiai pablogėtų kompleksinės paramos veiksmingumas.
77
Aplinkos srities tikslų (pvz., žemės priežiūros ir biologinės įvairovės) siekiama ne tik žalinimo mokėjimais ir GAAB 
standartais, bet ir taikant aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita priemones pagal II ramstį, taip pat aplinkos srities 
teisės aktus. Tačiau šių įvairių priemonių pobūdis, loginis pagrindas ir veikimas yra skirtingas ir vienas kitą papildan -
tis. Jų papildomumas yra pavaizduotas dokumento SWD(2016) 218 final  1 pav.
Žalinimo taisyklės ir GAAB valdomos taikant IAKS – tai užtikrina geriausią išteklių panaudojimą. Tačiau esama prie -
žasčių, patvirtinančių faktą, kad ne visais atvejais GAAB ir žalinimo taisyklių taikymą galima tikrinti kartu. Kadangi 
žalinimas yra tinkamumo finansuoti kriterijus, jis yra kontroliuojamas ex ante  atliekant 5 % paramos gavėjų adminis -
tracines patikras ir patikras vietoje. GAAB tikrinama pagal kompleksinę paramą, kuri valdoma kitaip, nei tinkamumo 
finansuoti reikalavimai.
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
78
TANVR yra pagrįsti sektorių teisės aktais ir valstybės narės gali pasinaudoti turimomis administravimo ir kontrolės 
sistemomis (Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 96 straipsnis). Taigi turimos kontrolės sistemos gali būti sinergiškai nau -
dojamos kompleksinės paramos kontrolės sistemoje. Dėl GAAB standartų taikymo ūkininkai neturėtų turėti didelių 
išlaidų, nes jie yra parengti kaip pagrindiniai standartai. Kontrolės išlaidos, kaip ir kitų BŽŪP priemonių taikymo 
išlaidos, padengiamos pagal IAKS.
Komisija savo 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje kiekybiškai įvertino bendras su kontrole valstybėse narėse susiju -
sias išlaidas, laikydamasi išlygos, kad „atgrasomasis ex post  kontrolės poveikis“ (pavyzdžiui, kompleksinės paramos) 
„taip pat duoda kiekybiškai neįvertinamą naudą“.
Komisijos atsakymas 53
5 rekomendacija
Komisija šiai rekomendacijai pritaria iš dalies. Šios rekomendacijos įgyvendinimas priklausys nuo planuojamo atlikti 
administracinės naštos tyrimo. Kompleksinės paramos administracinės išlaidos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant 
į tai, kokie būtų reikalavimų nesilaikymo kaštai visuomenei, viešiesiems finansams ir aplinkai, ir į potencialią kom -
pleksinės paramos naudą.
79
Nors pagrindas yra nustatytas ES lygmeniu, ūkiui taikomi įsipareigojimai pagal TANVR ir GAAB iš esmės nustato vals -
tybės narės, siekdamos atsižvelgti į nacionalinėmis arba regioninėmis sąlygomis iškylančias problemas ir žemės ūkio 
struktūras. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad valstybėms narėms būtų palikta laisvė pačioms nuspręsti, kaip apskaičiuoti 
sankcijas pagal kiekvieną šį ūkiui taikomą įsipareigojimą. ES reglamente nustatytas principas, kad sankcijos turi būti 
apskaičiuojamos kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo sunkumą, mąstą, pastovumą, pasi -
kartojimą arba ketinimą. Suderintas šių principų taikymas valstybėse narėse yra užtikrinamas, visų pirma, Komisijos 
vykdomu auditu. Jei konkrečioje valstybėje narėje dėl to nustatoma trūkumų, imamasi tolesnių atitinkamų veiksmų 
pagal sąskaitų patvirtinimo tvarką.
6 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija numato organizuoti šios srities gerosios patirties mainus.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 15.7.2015
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 16.6.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 7.9. 2016
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 31.8.2016
Kompleksinė parama taikoma 7,5 milijono ūkininkų ir ji 
susieja didžiąją BŽŪP mokėjimų dalį (2015 m. buvo 
išmokėta apie 47 milijardus eurų) su tuo, ar ūkininkai 
laikosi pagrindinių aplinkosaugos, maisto saugos, gyvūnų 
sveikatos ir gerovės bei geros agrarinės ir aplinkosaugos 
būklės taisyklių. Padarėme išvadą, kad turima informacija 
neleido Komisijai tinkamai įvertinti kompleksinės paramos 
veiksmingumą. Veiksmingumo rodikliuose neatsižvelgta į 
ūkininkų neatitikties lygį ir Komisija neanalizavo 
pažeidimų priežasčių. Nors 2014–2020 m. laikotarpiu 
įvykdyti pakeitimai BŽŪP sumažino kompleksinės 
paramos taisyklių skaičių, kontrolės procedūros tebėra 
sudėtingos. Be to, kompleksinės paramos įgyvendinimo 
kaštai nėra pakankamai kiekybiškai įvertinti.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI