Komisijos ataskaita - 2008-Ųjų metinė ataskaita. Europos Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykiai /* KOM/2009/0343 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.7.7 KOM(2009) 343 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2008-ŲJŲ METINĖ ATASKAITA. EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI KOMISIJOS ATASKAITA 2008-ŲJŲ METINĖ ATASKAITA. EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI 1. Įvadas Nuo pat kadencijos pradžios 2004 m. J. M. Barroso vadovaujama Komisija labai vertina santykius su nacionaliniais parlamentais ir vienam iš prioritetinių uždavinių priskiria tikrojo nacionalinių parlamentų metodo apibrėžimą ir įgyvendinimą. Pirmininko pavaduotojai pirmą kartą aiškiai suteikta atsakomybė už santykius su nacionaliniais parlamentais – tai buvo pradžia. Vėliau, 2005 m. vasario mėn. pirmininko pavaduotojos M. Wallström iniciatyva kolegija nustatė trumpalaikį veiksmų planą ir tris bendresnius uždavinius: - abipusė nauda – nuolatinis atviras dialogas: siekdami veiksmingiau ir skaidriau vykdyti savo pareigas, Komisija ir nacionaliniai parlamentai bendrai suinteresuoti supažindinti vieni kitus su savo pozicijomis ir suprasti vieni kitų interesus; - tinklų kūrimas: nacionalinių parlamentų ir Komisijos kuriami tinklai leidžia pasinaudoti kiekvienos iš šalių politine ir administravimo patirtimi, laikantis visų Europos Sąjungos sutarčių ir valstybių narių konstitucijų; - ryšių su piliečiais ir jų išrinktais atstovais stiprinimas: stipresnis nacionalinių parlamentų balsas – stipresnis Europos piliečių balsas. 2006 m. kovo mėn. kolegija dar kartą patvirtino savo pasiryžimą stiprinti ryšius su nacionaliniais parlamentais pirmojoje metinėje šių trijų uždavinių įgyvendinimo pažangos ataskaitoje. Siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių, nacionaliniams parlamentams reikėjo labiau įsitraukti į Europos politikos rengimą ir reikėjo kuo labiau pabrėžti subsidiarumo ir proporcingumo principų svarbą. Todėl 2006 m. gegužės 10 d. komunikate „Piliečių darbotvarkė“ Komisija paskelbė ketinanti sukurti naujovišką dialogo su nacionaliniais parlamentais sistemą. Šios iniciatyvos tikslas – nacionaliniams parlamentams pateikti ne tik Komisijos parengtus konsultacinio pobūdžio dokumentus (žaliąsias ir baltąsias knygas bei komunikatus), turint omenyje, kad šis reikalavimas jau numatytas pagal Amsterdamo sutarties protokolą, bet ir visus naujus jos pasiūlymus. Nacionaliniai parlamentai paraginti į tuos dokumentus reaguoti ir tokiu būdu padėti tobulinti Bendrijos politikos formavimo procedūrą[1]. 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pasveikino šį Komisijos įsipareigojimą ir paprašė jos ypač atidžiai išanalizuoti nacionalinių parlamentų pastabas, visų pirma atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus. Komisija nustatė pastabų į nacionalinių parlamentų pateiktų nuomonių teikimo vidaus procedūras, o 2006 m. rugsėjo mėn. pradėjo siųsti naujus teisės aktų pasiūlymus bei konsultacinio pobūdžio dokumentus ir atsakinėti į parlamentų nuomones. Kiek tai susiję su turiniu, Komisijos atsakymai iš esmės skirti pradiniams motyvams ir įvairiems tarpinstitucinio dialogo etapams geriau paaiškinti, o, siekiant išlaikyti jos visą iniciatyvos galią, kolegijos gali būti prašoma atsižvelgti į šio dialogo metu pateiktas pastabas. Reikia pastebėti, kad apie tokiu būdu inicijuotą dialogą su nacionaliniais parlamentais taip pat pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. Pirmiau paminėtų įvairių iniciatyvų įgyvendinimas padėjo Komisijai per pastaruosius ketverius metus sukurti visiškai naują santykių su nacionaliniais parlamentais metodą, kuriuo pabrėžiama, kad jų indėlis į geresnį europinį valdymą svarbus. Šis metodas padėjo J. M. Barroso vadovaujamai Komisijai sustiprinti ir išplėsti ryšius su nacionaliniais parlamentais. Dabar šių ryšių kokybė labai gera – tą pripažįsta patys nacionaliniai parlamentai, jų pirmininkų konferencija ir jų struktūrinių darinių – Europos reikalų komitetų – konferencija (COSAC). Ryšiai su nacionaliniais parlamentais sustiprėjo išlaikant visas atitinkamas ES institucijų prerogatyvas, apskritai užtikrinant institucijų trikampio pusiausvyrą. 2008 m. Europos Parlamentas priėmė rekomendacijas remdamasis savo reformų grupės svarstymų išvadomis. Šiose rekomendacijose siūloma ateityje stiprinti bendradarbiavimą su nacionaliniais parlamentais, visų pirma atsižvelgiant į Lisabonos sutarties įsigaliojimą, laikantis nuoseklesnio metodo nacionalinių parlamentų atžvilgiu, taip pat atsižvelgiant į Komisijos veiklą šioje srityje. Trumpai tariant, Europos Parlamentas nori labiau įsitraukti dabartinį Komisijos ir nacionalinių parlamentų dialogą ir, be kitų dalykų, siūlo kiekvieną rudenį rengti parlamentų forumą, kuriame dėmesys nuolatos būtų skiriamas Komisijos teisėkūros ir darbo programai. Reguliariai EP ir nacionalinių parlamentų rengiami parlamentų forumai, kuriuose dalyvauja Komisija, suteikia puikią galimybę sustiprinti nacionalinių ir ES parlamentinių institucijų, Tarybos ir Komisijos dialogą. Tai, kad naujas Komisijos metodas nacionalinių parlamentų atžvilgiu nuo pat dabartinės kadencijos taikomas sėkmingai, rodo tokie pavyzdžiai: nuo 2005 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. įvyko beveik 500 Komisijos narių ir nacionalinių parlamentų susitikimų, 15 kartų Komisijos nariai dalyvavo parlamentų forumuose (pusėje tokių renginių dalyvavo pats pirmininkas), Komisijos nariai reguliariai dalyvavo Nacionalinių parlamentų pirmininkų konferencijos ir COSAC posėdžiuose, galiausiai nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. gauta beveik 450 nuomonių. J. M. Barroso vadovaujama Komisija taip pat priėmė keturias metines santykių su nacionaliniais parlamentais ataskaitas (įskaitant ir šią ataskaitą), kiekviename generaliniame direktorate paskyrė po santykių su nacionaliniais parlamentais koordinatorių, parengė 12 informacinių biuletenių, dalyvavo daugiau negu 50 posėdžių su nacionalinių parlamentų nuolatiniais atstovais Briuselyje, sustiprino bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija elektroninėje parlamentų keitimosi informacija platformoje (IPEX). 2008 m. ypač sustiprėjo 2006 m. rugsėjo mėn. pradėtas politinis dialogas. Nacionaliniai parlamentai daug gausiau teikė nuomones. Padaugėjo Komisijos narių vizitų sostinėse ir keitimosi nuomonėmis su nacionaliniais parlamentais. Atsižvelgdami į Lisabonos sutarties įsigaliojimo perspektyvą, nacionaliniai parlamentai toliau rengėsi įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytus subsidiarumo kontrolės mechanizmus tiek savo institucijoje, tiek bendradarbiaudami Europos reikalų komitetų konferencijoje ir IPEX. Be to, nacionaliniai parlamentai išsakė norą nuodugniau apsvarstyti parlamentinės kontrolės teisingumo, laisvės ir saugumo srityje klausimą. 2. Iš nacionalinių parlamentų gautų nuomonių apžvalga 2008 m. dvidešimt ketveri iš keturiasdešimties rūmų (keturiolikos valstybių narių parlamentai sudaryti iš vienerių rūmų, o trylikos – iš dvejų), pakviestų dalyvauti politiniame dialoge, atsiuntė bent po vieną nuomonę. 2.1. Nacionalinių parlamentų reakcija Nuomonių pateikiama vis gausiau Komisijos politinis dialogas su nacionaliniais parlamentais yra procesas, kuris vis dažniau tampa Europos Sąjungos institucijų praktikos sudėtine dalimi. Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki 2008 m. pabaigos Komisija gavo 368 nuomones iš 33 rūmų iš 24 valstybių narių. Turint omenyje, kad 200 nuomonių gauta 2008 m. (palyginti su 168 nuomonėmis nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki 2007 m. pabaigos), panašu, kad politinis Komisijos ir nacionalinių parlamentų dialogas nuo šiol yra daug įprastesnė praktika (žr. priedą). Aptartas ne vienas Komisijos pasiūlymas 2008 m. nacionaliniai parlamentai pateikė nuomonių dėl 135 Komisijos dokumentų. Kai kuriems dokumentams skirtas ypatingas dėmesys, kaip antai pasiūlymui dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros, ryšių, komunikatui, o vėliau ir pasiūlymui dėl bendrosios žemės ūkio politikos patikrinimo, su energetika ir klimato kaita susijusiems pasiūlymams ir 2009 m. metinei politikos strategijai. Skirtingo lygmens dalyvavimas Nacionaliniai parlamentai skirtingai naudojosi šia procedūra. Kai kurie aukštieji rūmai, pavyzdžiui, Prancūzijos Senatas, Vokietijos Bundesratas, Jungtinės Karalystės Lordų Rūmai ir Čekijos Senatas, ir toliau išliko labai aktyvūs. Šie ketveri rūmai kartu sudėjus pateikė 54 nuomones iš 200. Labai aktyvūs taip pat buvo Riksdagas (Švedija) ir Folketingas (Danija). Be to, metų pabaigoje labai pagausėjo abejų Italijos parlamento rūmų nuomonių. Portugalijos Respublikos Asamblėja pateikė 65 nuomones, dauguma iš jų buvo teigiamos, be konkrečių pastabų. Taip pat reikėtų pastebėti, kad susirūpinimas reikštas nebūtinai dėl tų pačių klausimų. Dėl nedaugelio pasiūlymų gauta daugiau negu trys nuomonės. Kai kurie parlamentai, visų pirma Švedijos ir Danijos, nusprendė teikti nuomones tik dėl Komisijos konsultacinio pobūdžio dokumentų. Pagal savo vidaus tvarką jie vykdo vyriausybės pozicijų Taryboje dėl teisės aktų projektų kontrolę. Nors Prancūzijos Senatas, Nyderlandų ir Portugalijos parlamentai dėmesį sutelkė į klausimus, susijusius su subsidiarumu ir proporcingumu, dauguma nacionalinių parlamentų nagrinėjo politines su Komisijos pasiūlymų turiniu susijusias nuostatas. Kai kurioms asamblėjoms rūpėjo savos valstybės federaciniai dariniai. Regionų Komitetas paragino kai kurias asamblėjas, visų pirma Austrijos Bundesratą, atsakyti į klausimyną dėl subsidiarumo, kuris buvo išsiųstas kai kurioms regioninėms valdžios institucijoms. Platesnis dalyvavimas Apskritai, palyginti su 2007 m., 2008 m. pagausėjo parlamentų, kurie palaiko nuolatinį dialogą su Komisija. Kai kurie iš jų: Italijos Respublikos Senatas, Austrijos Bundesratas ir Graikijos, Kipro ir Bulgarijos parlamentai, politiniame dialoge dalyvavo pirmą kartą. Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. tik 7 asamblėjos: Ispanijos ir Rumunijos aukštieji ir žemieji parlamento rūmai, Maltos parlamentas, Austrijos Nacionalratas ir Slovėnijos Nacionalinė Taryba, nedalyvavo šiame dialoge. IPEX ir Europa Nacionalinių parlamentų nuomonės ir Komisijos atsakymai dabar paskelbti IPEX duomenų bazėje. Iki 2009 m. vasaros su jais bus galima susipažinti Komisijos EUROPA tinklavietėje sukurtuose 27-uose – po vieną kiekvienai valstybei narei – interneto puslapiuose. Darbas COSAC COSAC taip pat surengė du koordinuotus subsidiarumo principo svarstymus: - Tarybos pamatinio sprendimo, iš dalies keičiančio Pamatinį sprendimą 2002/475 dėl kovos su terorizmu, pasiūlymo klausimu Komisija gavo 12 nacionalinių parlamentų nuomonių, tik vienoje jų buvo oficialiai nesutinkama su Komisija dėl subsidiarumo principo. Kai kurie parlamentai domėjosi, ar nebūtų geriau panašų pasiūlymą pateikti Europos Tarybai, arba kritikavo nepakankamą pasiūlymo pagrindimą subsidiarumo principu. - Dėl pasiūlymo, susijusio su žmonių nediskriminavimo religijos, rasės, amžiaus arba lytinės orientacijos pagrindu principo taikymu, Komisijai išsiųsta 15 nuomonių. Tik viena iš asamblėjų pateikė neigiamą nuomonę. 2008 m. gruodžio mėn. COSAC pradėjo koordinuotą subsidiarumo kontrolę, susijusią su Organų transplantacijos direktyva. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. pabaigos gauta 18 nuomonių. 2.2. Poveikis politikos formavimui Teikdami nuomones, nacionaliniai parlamentai prisideda prie platesnių diskusijų su Komisija, kurias ji nori paskatinti. 2008 m. kai kurie nacionaliniai parlamentai prioritetinėmis laikė šias itin svarbias Komisijos iniciatyvas: energetikos ir klimato kaitos paketą, BŽŪP patikrinimą ir pasiūlymą dėl pacientų teisių, susijusių su tarpvalstybine sveikatos priežiūra (Vokietijos Bundesratas, Prancūzijos Senatas, Lordų Rūmai, Čekijos Senatas, Nyderlandų ir Italijos parlamentai). Daugeliu atvejų parlamentų pozicijos sutapdavo su šalių nuomonėmis, kurias valstybių narių delegacijos pateikdavo Taryboje. Pavyzdžiu galima pateikti energetikos ir klimato kaitos paketą. Lenkijos Seimo pozicija atitiko jos vyriausybės poziciją. Italijos Respublikos Senatas paragino patobulinti lankstumo mechanizmus ir pradėti taikyti keitimo išlygas. Italijos Deputatų Rūmai paprašė savo vyriausybės sutikti dėl tam tikrų pasiūlymų teksto pakeitimų, pavyzdžiui, sustiprinti lankstumo mechanizmą, būtinai atsižvelgiant į ekonominę ir finansinę padėtį. Jungtinės Karalystės Lordų Rūmai pateikė dvi nuomones. Gruodžio 10 d., Europos Vadovų Tarybos išvakarėse, Europos prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų leidimų sistemos klausimu Lordų Rūmai pritarė bandomųjų CO2 surinkimo ir geologinio saugojimo projektų finansavimui naudojant rezervo lėšas naujoms prie projekto prisijungusioms šalims ir aukcione parduodant visas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo kvotas sektoriams, kuriuose nėra anglies dvideginio išmetimo padidėjimo pavojaus. Atsinaujinančių energijos išteklių klausimu Lordų Rūmai paprašė savo vyriausybės ir Europos Sąjungos nustatyti tikslą 2030 m., kad būtų galima paskatinti technologijas ir investicijas, kuriomis iki 2020 m. dar nebus galima pakankamai pasinaudoti. Reakcijos į pasiūlytą bendrosios žemės ūkio politikos patikrinimą rodo, kad parlamentai ir vyriausybės linkę derinti savo pozicijas. Čekijos Senatas atmetė proporcingai mažinamų tiesioginių išmokų principą pirmenybę teikdamas laipsniškam moduliavimui. Italijos Deputatų Rūmai mano, kad privalomo moduliavimo įvedimas ir dėl tokio moduliavimo išteklių iš pirmojo ramsčio pervedimas kaimo plėtrai turėtų būti laipsniški. Kiek tai susiję su kitomis bendrosios žemės ūkio politikos sritimis, Čekijos Senatas taip pat rekomendavo savo vyriausybei, siekiant užtikrinti ES žemės ūkio konkurencingumą, pradėti atviras diskusijas dėl genetiškai modifikuotų organizmų per Čekijos pirmininkavimo ES laikotarpį. Italijos Respublikos Senatas paprašė savo vyriausybės imtis konkrečių veiksmų ES institucijų atžvilgiu, kad būtų įvestos išorės sienų kontrolės sistemos ir jų įgyvendinimo kontrolės procedūros, atsižvelgiant į tai, kas jau priimta tam tikrose trečiosiose šalyse, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES žemės ūkio produktų standartų. Kiek tai susiję su pacientų teisių, susijusių su tarpvalstybine sveikatos priežiūra, pasiūlymu, 2008 m. Komisija gavo tris nuomones, o nuo 2009 m. sausio mėn. iki balandžio mėn. pabaigos – keturias. Prancūzijos Senatas pabrėžė, kad norint laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų, pasiūlyme turėtų būti pakartotinai patvirtina valstybių narių kompetencija dėl sveikatos priežiūros organizavimo ir teikimo. Be to, abu Nyderlandų parlamento rūmai išsakė abejones dėl subsidiarumo principo laikymosi ir dėl teisinės priemonės (direktyvos) pasirinkimo pagrįstumo, kiek tai susiję su sveikatos sistemos organizavimu ir finansavimu, svarbos. Vokietijos Bundesratas taip pat įsitikinęs, kad reikia stiprinti priemones, kuriomis patvirtinama valstybių narių atsakomybė už savo sveikatos sistemos organizavimą, ir mano, kad į šį pasiūlymą neturėtų būti įtrauktos socialinės pagalbos paslaugos. 3. Komisijos darbo vizitai ir kiti ryšiai Naujas Komisijos ir nacionalinių parlamentų ryšių palaikymo metodas atitinka tris bendruosius tikslus: abipusė nauda ir nuolatinio atviro dialogo palaikymas, konkrečių tinklų kūrimas, ir, palaikant geresnius santykius su išrinktais atstovais, artimesnis bendravimas su piliečiais. Komisijos atstovybės valstybėse narėse padeda palaikyti nuolatinį struktūrinį ryšį su nacionaliniais parlamentais. Be to, kai Komisijos narys lankosi nacionaliniame parlamente, atstovybė atsakinga už praktinį ir logistinį pasirengimą ir reikiamos politinės informacijos teikimą. Šiais vizitais domisi žiniasklaida ir jie yra gera galimybė toje šalyje supažindinti su dabartine ES politika. Vizitai nacionaliniuose parlamentuose Pirmininkas J. M. Barroso apsilankė Latvijos, Švedijos, Čekijos, Liuksemburgo ir Italijos parlamentuose. Pirmininko pavaduotoja M. Wallström apsilankė Airijos parlamente (du kartus) ir Lenkijos, Danijos, Lietuvos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės parlamentuose. 2008 m. įvairia sudėtimi kolegijos nariai susitiko su nacionalinių parlamentų atstovais daugiau negu 100 kartų. Šių vizitų dažnumas aiškiai rodo, kad Komisija siekia kuo labiau atsižvelgti į nacionalinių parlamentų nuomonę ir kuo geriau jiems išaiškinti vykdomą politiką. Dalyvavimas parlamentų atstovų posėdžiuose Komisija toliau priimdavo gausius kvietimus į parlamentų forumus. Vasario mėn. Pirmininkas J. M. Barroso ir pirmininko pavaduotojas G. Verheugen dalyvavo jungtiniame parlamentų posėdyje dėl Lisabonos strategijos, o rugsėjo mėn. Pirmininkas J. M. Barroso dar dalyvavo tokiame posėdyje migracijos ir imigracijos klausimais. Lapkričio mėn. pirmininko pavaduotoja M. Wallström dalyvavo parlamentų posėdyje energetikos klausimais, sausio mėn. Komisijos narys J. Almunia dalyvavo Europos Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komiteto posėdyje kartu su nacionalinių parlamentų atstovais, gegužės mėn. Komisijos narys O. Rehn dalyvavo Vakarų Balkanams skirtame parlamentų posėdyje. Vasario mėn. pirmininko pavaduotojas F. Frattini dalyvavo Parlamentų pirmininkų konferencijoje ir COSAC pirmininkų trejeto susitikime Liublianoje, Komisijos narys J. Potočnik dalyvavo XXXIX COSAC posėdyje, kuris buvo surengtas Brdo mieste Slovėnijoje, liepos mėn. Komisijos narė B. Ferrero Waldner dalyvavo COSAC delegacijų pirmininkų posėdyje Paryžiuje, o lapkričio mėn. pirmininko pavaduotojas J. Barrot – Paryžiuje surengtame XL COSAC posėdyje. Informacinio biuletenio rengimas Komisijos generalinis sekretoriatas parengė ir Komisijoje, Europos Parlamente bei nacionaliniuose parlamentuose išplatino du informacinius biuletenius. Nuolatiniai atstovai Įvairios Komisijos tarnybos dalyvavo aštuoniolikoje Briuselyje surengtų nacionalinių parlamentų nuolatinių atstovų susitikimų. Reaguodama į nacionalinių parlamentų prašymą, Komisija sutelkė pastangas tam, kad pateiktų esamus dokumentus arba būsimas iniciatyvas. 4. Lisabonos sutarties įsigaliojimo perspektyvos Subsidiarumo kontrolė Remdamasi Brdo mieste įvykusio COSAC posėdžio metu priimtomis išvadomis, ES pirmininkaujanti Prancūzija iš nacionalinių parlamentų nuolatinių atstovų ES sudarė darbo grupę, kad būtų parengta ataskaita, kaip geriau įgyvendinti Lisabonos sutarties nacionaliniams parlamentams skirtas nuostatas. Komisija pakviesta dalyvauti šios darbo grupės darbe. Paryžiuje įvykusiame COSAC posėdyje prieita prie išvados, kad dabartinis nacionalinių parlamentų nuolatinių atstovų Briuselyje tinklas ir IPEX yra tinkama priemonė nuolatos, iš anksto ir neoficialiai keistis informacija apie nacionalinių parlamentų atliktas analizes. Koordinuojant COSAC sekretoriatui, nacionaliniai parlamentai toliau tęsė bandomuosius subsidiarumo modeliavimus laukiant Lisabonos sutarties įgyvendinimo. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė Paryžiuje įvykusiame COSAC posėdyje taip pat pabrėžta, kad svarbu, jog nacionaliniai parlamentai vykdytų policijos veiklos kontrolę ir vertintų teisminę veiklą valstybėse narėse. Nacionaliniai parlamentai išreiškė norą, kad Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais kontroliuotų ir vertintų teisminį ir policijos bendradarbiavimą Europos Sąjungoje. Kad būtų įtraukti į šią veiklą, jie paprašė Europos Komisijos paskelbti konsultacinio pobūdžio dokumentą iki tol, kol bus baigti rengti reglamento dėl Eurojusto ir Europolo veiklos pasiūlymai. 5. Išvados Komisijos ir nacionalinių parlamentų ryšiai toliau plėtojami, paisant visų Europos Sąjungos institucijų prerogatyvų. 2009 m. bus labai svarbūs Lisabonos sutarties įsigaliojimui ir dėl naujos sudėties Komisijos formavimo po Parlamento rinkimų. Šioje metinėje ataskaitoje pabrėžiamas Komisijos įsipareigojimas toliau palaikyti dialogą ir glaudžiau bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais. Komisija nori palaikyti ir dar labiau sustiprinti politinį dialogą su nacionaliniais parlamentais. Ji, jeigu įmanoma, įgyvendins priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti sklandų Lisabonos sutarties nuostatų, skirtų nacionaliniams parlamentams, įgyvendinimą. Priedas Nacionalinių parlamentų 2006–2008 m. pateiktos nuomonės 2006 | 2007 | 2008 | 2006–2008 | PORTUGALIJA | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 | PRANCŪZIJA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 | VOKIETIJA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 | ŠVEDIJA | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 | DANIJA | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 | ČEKIJA | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 | NYDERLANDAI* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 | ITALIJA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 | AIRIJA | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 | ITALIJA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 | LENKIJA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 | VOKIETIJA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 | ESTIJA | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 | LIUKSEMBURGAS | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 | BELGIJA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 | AUSTRIJA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 | GRAIKIJA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 | LIETUVA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 | KIPRAS | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 | LATVIJA | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 | ČEKIJA | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 | PRANCŪZIJA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 | VENGRIJA | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 | BELGIJA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 | BULGARIJA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 | SUOMIJA | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 | LENKIJA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVAKIJA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVĖNIJA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 | AUSTRIJA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 | NYDERLANDAI* | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMUNIJA | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMUNIJA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 | SLOVĖNIJA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 | ISPANIJA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 | ISPANIJA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO | 53 | 115 | 200 | 368 | * Nyderlandų parlamento nuomonės išsiųstos abejų rūmų vardu. Ryšiai su nacionaliniai parlamentais (2005 01 01–2008 12 31) – pagal valstybes nares – Nationalrat | BELGIJA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 | Chambre des Représentants | BULGARIJA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 | KIPRAS | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 | ČEKIJA | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 | Poslanecká sněmovna | DANIJA | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 | ESTIJA | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 | SUOMIJA | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 | PRANCŪZIJA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 | Assemblée Nationale | VOKIETIJA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 | Bundestag | GRAIKIJA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 | VENGRIJA | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 | AIRIJA | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 | Seanad Eireann | ITALIJA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 | Camera dei Deputati | LATVIJA | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 | LIETUVA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 | LIUKSEMBURGAS | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 | LENKIJA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 | Senat | PORTUGALIJA | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 | RUMUNIJA | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 | Senat | SLOVAKIJA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 | SLOVĖNIJA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 | Državni svet | ISPANIJA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | Senado | ŠVEDIJA | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 | NYDERLANDAI | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 | Eerste Kamer Staten Generaal | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 | House of Commons | COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 | Parlamentų pirmininkų konferencija | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | kita | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 | | IŠ VISO | 124 |112 |149 |136 |521 | | [1] Žr. gegužės 10 d. komunikatą Europos Vadovų Tarybai „Piliečių darbotvarkė – Siekiant rezultatų Europai“, COM (2006) 211.