2014–2016 m. įvyko 2 neoficialūs sporto ministrų susitikimai, 9 pirmininkaujančios valstybės narės surengti renginiai bei konferencijos ir 5 sporto direktorių susitikimai. Be to, paskelbti 8 Komisijos atlikti tyrimai, kuriais siekta palaikyti ir paskatinti darbo plano įgyvendinimą. Taip pat imtasi pasižadėjimų sąrašo sudarymo parengiamųjų darbų.

Be penkių ekspertų grupių vykdomos veiklos, ES darbo plane nurodyta, kad gali būti naudojamos ir kitos struktūros bei darbo metodai, tarp jų: pirmininkaujančios valstybės narės rengiamos konferencijos, sporto ministrų ir direktorių susitikimai, Komisijos atliekami tyrimai bei rengiamos konferencijos, taip pat pasižadėjimų sąrašai.

Po to, kai buvo priimtas antrasis ES sporto srities darbo planas, Komisija įsteigė penkias iš valstybių narių paskirtų atstovų sudarytas ekspertų grupes, kad jos rūpintųsi su sporto politika susijusiomis konkrečiomis sritimis ir padėtų siekti numatytų rezultatų. Pateikę prašymą ir gavę valstybių narių atstovų sutikimą, šių grupių posėdžiuose kaip stebėtojai galėjo dalyvauti ir suinteresuotieji subjektai (žr. 1 priedą). Komisija privalėjo glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir padėti joms įgyvendinti darbo planą.

Komisija antrojo ES sporto srities darbo plano įgyvendinimą vertino remdamasi klausimynu, per įvairius suinteresuotųjų subjektų susitikimus ir renginius surinkta informacija ir savanoriškai pateiktomis pastabomis. Išnagrinėjus gautą informaciją paaiškėjo, kad antrasis darbo planas pateisino lūkesčius. Vis dėlto nustatyta ir tobulintinų sričių.

Šioje ataskaitoje pateikiama Komisijos nuomonė apie darbo plano įgyvendinimą ir įvertinamas jo platesnis politinis poveikis. Joje taip pat atsižvelgiama į valstybių narių, taip pat ekspertų ir stebėtojų, dalyvaujančių ekspertų grupių veikloje, raštu pateiktas pastabas. Be to, joje pateikiama rekomendacijų dėl galimo būsimo ES sporto srities darbo plano.

Atsižvelgdamos į tai, kad sporto sritis įtraukta į Lisabonos sutartį, ir laikydamosi SESV 165 straipsnio, Europos Sąjunga (ES) ir valstybės narės sustiprino tarpusavio bendradarbiavimą siekdamos toliau plėtoti europinę pakraipą sporto srityje. Glaudžiausiai bendradarbiauta srityse, kuriose ES gali valstybių narių vykdomai veiklai suteikti pridėtinės vertės ir paremti jų veiksmus. Pastarąjį dešimtmetį sportas tapo politikos sritimi, kuri turi įtakos bendriems ES siekiams skatinti ekonomikos augimą, kurti daugiau bei geresnių darbo vietų ir užtikrinti įtraukią visuomenę ir padeda įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ ir Darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo, teisingumo ir demokratinių pokyčių darbotvarkėje nustatytus prioritetus. Be to, Komisija kartu su valstybėmis narėmis ėmė dėti daugiau pastangų, kad būtų sprendžiami su geru valdymu, sąžiningumu ir socialine įtrauktimi susiję sporto srities uždaviniai ir pabrėžiama sportavimo ir fizinio aktyvumo nauda.

daugumoje atsakymų dėl ES sporto srities darbo plano galiojimo trukmės nurodyta, kad esama 3 metų trukmė yra tinkama. Vis dėlto keliuose atsakymuose teigiama, kad ilgesnė – iki 4 metų – galiojimo trukmė taip pat būtų tinkama, ir tik keli respondentai nurodė, kad 3 metų laikotarpis per ilgas;

Už žmogiškuosius išteklius atsakinga ekspertų grupė sudarė palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerąja patirtimi. Be to, ji apsvarstė nacionalines dvikryptės sportininkų karjeros strategijas ir padėjo parengti sektoriaus kvalifikacijų sandarą, susijusią su šalių nacionaline kvalifikacijų sandara ir Europos kvalifikacijų sandara. Taip pat sportas politiniu lygmeniu pripažintas vienu iš būdų padidinti jaunimo įsidarbinamumą ir socialinę įtrauktį.

Už sporto ekonominį aspektą atsakinga ekspertų grupė daugiausia dėmesio skyrė būtent sporto ekonominei naudai, svarbių sporto renginių paveldui ir tvariam sporto finansavimui. Siekiant kiekybiškai įvertinti ir parodyti sektoriaus ekonominį poveikį, padaryta dar didesnė pažanga sporto palydovinių sąskaitų srityje. Šiuo metu nacionalines sporto palydovines sąskaitas turi aštuonios valstybės narės (AT, CY, DE, LT, NL, PO, PT, UK) ir Šveicarija; LU ir RO savo nacionalines sporto palydovines sąskaitas baigia rengti, o dar kelios valstybės narės pradėjo svarstymą ir derybas su savo nacionaline statistikos institucija.

Su sportu susijusio gero valdymo srityje atitinkama ekspertų grupė aiškiai nurodė, kokiu mastu įgyvendinti ES principai, taip pat nustatė su galimu pasižadėjimų sąrašu susijusių būdų siekti pažangos, o geriausias to rezultatas – neseniai paskelbtas Komisijos pasižadėjimas užtikrinti gerą valdymą.

ekspertų grupėms dažnai būdavo numatoma per daug pasiektinų rezultatų ir pavedama nagrinėti (ypač tam tikroms ekspertų grupėms) pernelyg plačias temas. Keliose pastabose pasiūlyta labiau sutelkti ekspertų grupių veiklos sritį ir numatyti mažiau rezultatų;

ES struktūrinis dialogas su sporto organizacijomis galėtų būti geresnis, nei yra dabar. Dauguma respondentų pripažino, kad metinis ES sporto forumas yra pagrindinis ir vertingas šios srities renginys. Išreikšta tam tikrų abejonių, ar su Tarybos posėdžiais susiję esamos formos struktūrinio dialogo susitikimai iš tiesų suteikia pridėtinės vertės.

Atlikusi vertinimą, Komisija daugeliu atžvilgių patvirtina per konsultacijas išsakytas pagrindines pastabas. Visų pirma Komisija mano, kad antrasis ES sporto srities darbo planas įgyvendintas sėkmingai, nes visi numatyti rezultatai pasiekti pakankamai kokybiškai. Patvirtinta, kad taikant minėtuosius darbo metodus su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis veiksmingai užmegztas nuolatinis dialogas dėl pagrindinių Europos sporto reikalų. Ekspertų grupės buvo puikiausia vieta kurti tinklus. Jos sudarė sąlygas glaudesniam valstybių narių ir sporto organizacijų bendradarbiavimui. Ekspertų grupių lygmeniu vykdyta veikla buvo tiesiogiai naudinga įvairioms politikos sritims, pvz., sveikatinamojo fizinio aktyvumo ar gero valdymo.

Komisija taip pat mano, kad rezultatų poveikis ne visuomet buvo reikšmingas. Kai kuriais rezultatais, pvz., susijusiais su svarbiais sporto renginiais arba su fiziniu lavinimu mokyklose, remtasi kuriant politiką, visų pirmą rengiant Tarybos išvadas. Tam tikrais rezultatais taip pat pasinaudota rengiant konferencijas, seminarus ar informuotumo didinimo renginius. Vis dėlto kai kurie kiti Tarybai pristatyti rezultatai iš tiesų neįprasminti. Taip pat kol kas turima nedaug informacijos, kokį poveikį jie padarė ar kaip veiksmingai buvo panaudoti kuriant nacionalinę politiką.

Be to, logistikos požiūriu organizuoti tiek daug ekspertų grupių posėdžių buvo nelengva. Valstybėms narėms ir Komisijai taip pat buvo sunku užtikrinti, kad jų atstovai dalyvautų tų ekspertų grupių veikloje. Ne visoms valstybėms narėms posėdžiuose buvo nuolat atstovaujama.

Komisijos manymu, didelis kai kurių ekspertų grupių užmojis prieštaravo būtinybei remtis konkrečios srities specialiosiomis ekspertinėmis žiniomis. Dėl plačių tam tikroms grupėms (gero valdymo, žmogiškųjų išteklių) suteiktų įgaliojimų grupės ekspertinių žinių požiūriu buvo labai nevienalytės. Faktiškai dėl plačios ekspertų grupėms suteiktų įgaliojimų apimties valstybės narės ne visada galėjo paskirti pakankamai ekspertinių žinių turinčius atstovus. Kita vertus, Komisijos nuomone, stebėtojai dažniausiai suteikė pridėtinės vertės papildydami specialiąsias žinias.

Komisija taip pat mano, kad įvairinant darbo metodus, t. y. vykdant su ekspertų grupėmis nesusijusią veiklą, ES sporto srities darbo planas būtų buvęs įgyvendintas dar geriau.

C) REKOMENDACIJOS DĖL BŪSIMŲ VEIKSMŲ

Komisijos manymu, būtų galima apsvarstyti kelis patobulinimus, kad būsimo ES sporto srities darbo plano reikšmė būtų didesnė ir jis padarytų stipresnį poveikį. Komisija pateikia rekomendacijų dėl bendrųjų principų, prioritetų ir darbo metodų.

1) Bendrieji principai

Pirma, reikėtų nustatyti kito ES sporto srities darbo plano galiojimo tikslią trukmę. Nors pirmojo ir antrojo darbo planų galiojimo trukmė nebuvo aiškiai nurodyta, iš tiesų jie apimdavo trejų metų laikotarpį. Tačiau atsižvelgiant į kelių mėnesių parengiamąjį etapą ir daugiau kaip 6 mėnesius trunkantį vertinimo ir derybų dėl kito ES sporto srities darbo plano laikotarpį, faktiškai veikla aktyviai vykdoma tik dvejus ar pustrečių metų.

Vadinasi, laiko pasiekti numatytus rezultatus buvo mažiau. Dėl to stengtasi spėti pasiekti tam tikrą skaičių rezultatų ir neturėta galimybių prisitaikyti prie naujų aplinkybių ir kylančių uždavinių. Todėl gali būti tikslinga pailginti galimo būsimo ES darbo plano galiojimo trukmę, kad būtų gauta kuo daugiau naudos ir pasiekta dar geresnių veiklos rezultatų. Ilgesnė trukmė būtų naudinga dar ir dėl to, kad atsirastų galimybė darbo planą suderinti su ES lygmeniu nustatytais prioritetais, taip pat su ES daugiamete finansine programa (DFP).

Atsižvelgdama į tai, kad 2020 m. daugeliu atžvilgiu yra naujo etapo pradžios metai, Komisija šiuo metu rekomenduoja, kad trečias ES sporto srities darbo planas galiotų iki 2020 m. pabaigos, taigi, be kita ko, iki dabartinės DFP pabaigos. Nustatyti ilgesnę galiojimo trukmę turėtų būti galima ir ateityje.

Antra, reikėtų daugiau lankstumo, kad būtų galima pritaikyti pradėtą įgyvendinti ES sporto srities darbo planą. Būtų svarbu apsvarstyti galimybes pagal ES sporto srities darbo planą vykdomą veiklą pritaikyti prie kintančių sąlygų, tokių kaip, pvz., šiuo metu Europą ištikusi precedento neturinti pabėgėlių krizė arba su smurtiniu radikalėjimu susiję dideli sunkumai. Be to, laikantis ne tokio griežto požiūrio į nagrinėjamas temas būtų iš tikrųjų lengviau prireikus reaguoti į pokyčius sporto srityje. Dėl tokio požiūrio atsiradęs lankstumas padėtų sporto srityje užtikrinti ES lygmens veiklos pridėtinę vertę.

Trečia, būsimame ES sporto srities darbo plane reikėtų atsižvelgti į būtinybę užtikrinti aktyvesnę sąveiką su kitomis politikos sritimis, darančiomis didelį poveikį sportui (pvz., konkurencija, judėjimo laisve, užimtumu, duomenų apsauga, švietimu ir mokymu, sveikata). Komisija ir valstybės narės galėtų toliau plėtoti įvairių sektorių bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad kitos ES politikos sritys būtų glaudžiau susietos su konkrečiais su sportu susijusiais reikalais. Jei būtų apgintas labiau holistinis požiūris į Europos sporto politiką ir sportas įtrauktas į kitas politikos sritis, tai padėtų užtikrinti, kad sporto srityje ES lygmeniu būtų sukuriama pridėtinė vertė. Sporto politika negali būti izoliuota – ji privalo sąveikauti su kitomis atitinkamomis politikos kryptimis ir jas papildyti.

Ketvirta, būtų galima sustiprinti sinergiją su sporto srities programa „Erasmus+“: be kita ko, padėti nustatyti su sportu susijusius „Erasmus+“ metinės darbo programos prioritetus ir užtikrinti, kad ES darbo planas ir projektų atranka būtų glaudžiau susiję. Kita vertus, nustatant sporto politikos prioritetus būtų galima remtis atrinktų „Erasmus+“ projektų rezultatais (principas „iš apačios į viršų“). Be to, tikriausiai vertėtų apsvarstyti sinergijos su kitomis ES finansinėmis priemonėmis galimybes.