Įvedus šį naują metodą bus sudarytos sąlygos siekti išsaugojimo tikslų kartu naikinant žvejybos pastangų apribojimus, taigi nebereikės vykdyti daugelio ataskaitų teikimo ir kontrolės įpareigojimų. Dėl to žymiai sumažės administracinė našta.

Todėl, turint omenyje įvairios demersinių išteklių žvejybos vakarų vandenyse tarpusavio sąveiką, pageidautina žvejybos galimybes valdyti atsižvelgiant į mišriąją žvejybą – tokį valdymo principą jau leidžia taikyti naujausia mokslo pažanga. Šis principas taip pat turi būti derinamas su ekosisteminiu žvejybos valdymo metodu. Pirmasis žingsnis pereinant prie tokio pritaikomojo valdymo būtų visus atitinkamus išteklius įtraukti į vieną bendrą valdymo planą. Plane, jei įmanoma, turėtų būti numatytas intervalais išreikštas kiekvieno ištekliaus tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygis, kuriuo remiantis būtų nustatomi metiniai tų išteklių BLSK. Tai leistų BLSK nustatyti lanksčiai ir tokiu būdu šalinti sunkumus, susijusius su mišriosios žvejybos pobūdžiu. Be to, planas apimtų apsaugos priemones, kurios būtų pagrindas atkuriant saugių biologinių ribų nesiekiančius išteklius.

Žvejyba vakarų vandenyse ir gretimuose rajonuose yra labai sudėtinga, ją vykdo mažiausiai septynių pakrantės valstybių narių laivai, kurie įvairiausiais žvejybos įrankiais žvejoja daugybės skirtingų rūšių žuvis ir jūrinius bestuburius. Pagrindinė problema yra ta, kad daugelio svarbiausių demersinių žuvų ir bestuburių (t. y. žuvų ir bestuburių, kurie gyvena jūros dugne ar arti dugno) išteklių laimikis sužvejojamas vykdant mišriąją žvejybą. Praktikoje tai reiškia, kad kiekvieną kartą panaudojus žvejybos įrankį jo laimikį sudarys įvairių rūšių mišinys. To mišinio sudėtis skirsis priklausomai nuo naudojamo žvejybos įrankio tipo ir nuo jo naudojimo laiko bei vietos.

·Komisija siūlo FMSY intervalams ir išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškams taikyti dinamines nuorodas. Toks principas garantuotų, kad šie esminiai žvejybos galimybių nustatymo parametrai nepasentų ir kad Taryba visuomet galėtų remtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Be to, tas pats principas taikyti dinamines nuorodas į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas turėtų būti taikomas ir Baltijos jūros išteklių valdymui. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1139 turėtų būti iš dalies pakeistas.

·remiantis Pagrindinio reglamento 18 straipsniu, tais atvejais, kai Komisijai yra suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo arba deleguotuosius aktus daugiamečių planų tikslams pasiekti, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas dėl, be kita ko, tam tikrų priemonių, kurias reikėtų priimti. Tuo tikslu planu įvedamas regioninis valstybių narių bendradarbiavimas, susijęs su nuostatų dėl įpareigojimo iškrauti laimikį ir specialių tam tikrų išteklių išsaugojimo priemonių priėmimu.

Siūlomos priemonės atitinka proporcingumo principą, nes jos yra tinkamos, reikalingos ir nėra kitų mažiau ribojančių priemonių, kuriomis būtų galima įgyvendinti siekiamus politikos tikslus.

·Pasirinkta priemonė

Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

Buvo konsultuojamasi įvairiais lygmenimis – be kita ko, su suinteresuotosiomis šalimis, mokslininkais, valstybinėmis tarnybomis (įskaitant viešojo administravimo įstaigas) ir Komisijos tarnybomis. Po to buvo vykdomas išsamus vertinimo procesas, per kurį pradines užduotis ir spręstinus klausimus nurodė Komisija, o pagrindinį indėlį visais etapais padarė mokslininkai ir kiti ekspertai, taip pat suinteresuotosios šalys, kurios aktyviai dalyvavo visame procese.

·Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Su suinteresuotosiomis šalimis kryptingai tartasi per konsultacijas su Šiaurės vakarų vandenų patariamąja taryba ir Pietvakarių vandenų patariamąja taryba. Patariamosios tarybos yra pagal ankstesniąją 2002 m. BŽP reformą įkurtos suinteresuotųjų šalių organizacijos, suburiančios pramonę (žvejybos, perdirbimo ir prekybos sektorius) ir kitas interesų grupes, pvz., aplinkos ir vartotojų organizacijas. Patariamosios tarybos atsako už atskirus jūros baseinus, o pirmiau minėtos tarybos teikia rekomendacijas būtent dėl šiame pasiūlyme aptariamų geografinių rajonų.

2015 m. gegužės 22 d.– rugsėjo 15 d. vyko įvairaus pobūdžio internetinės viešos konsultacijos. Iš valstybių narių, patariamųjų tarybų, pramonei atstovaujančių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų ir visuomenės iš viso gauti 28 išsamūs atsiliepimai. Toliau išdėstytos pagrindinės išvados.

·Pagrindinė problema kyla dėl to, kad išteklių MSY dar nepasiektas ir pramonė negali visapusiškai naudotis tvarios žvejybos privalumais, ir dėl to, kad dabartiniai daugiamečiai planai nėra tinkama naudoti naujosios BŽP valdymo priemonė.

·Europos Sąjunga turi imtis veiksmų (šis įpareigojimas nustatytas ir Sutartyje), tačiau tai turėtų daryti bendradarbiaudama su žvejybos sektoriumi.

·Daugiametis planas (iniciatyvi priemonė) sulaukė daug daugiau pritarimo nei metinis planas (reaktyvi priemonė). Tačiau pakitus aplinkybėms gali prireikti ir reaktyvių priemonių.

·Norint pasiekti MSY reikalinga skaidri, stabili sistema ir teisinis pagrindas, kuris užtikrintų įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimą ilgam laikui ir regioninį žvejybos valdymo pobūdį. Kai kuriuose atsiliepimuose pažymėta, kad sistemos aprėptis turėtų būti platesnė ir apimti aplinkos tikslus.

·Tikslinga nustatyti sistemą, pagal kurią pagrindinių rūšių ištekliai būtų valdomi nuosekliai remiantis daugiamečiais valdymo planais. Joje turėtų būti atsižvelgiama į laimikio sudėtį bei kvotų paskirstymą ir remiamasi mišriosios žvejybos ypatumais. Sistema turėtų apimti ne tik pagrindines rūšis. Joje turėtų būti atsižvelgiama į išteklių ir žvejybos geografinį pasiskirstymą.

·Svarstant, kokios rūšys turėtų būti įtrauktos į planą, akivaizdžiai išsiskyrė profesinių organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų nuomonės: pirmosios pageidavo, kad planas būtų orientuojamas į rūšis, žvejojamas vykdant pagrindinę žvejybą, kaip nuo 2016 m. galiojantys išmetimo į jūrą mažinimo planai (pvz., atlantinių menkių, europinių jūrinių lydekų, megrimų, europinių jūrų velnių), o antrosios norėjo, kad planas apimtų daugiau rūšių, kurios sužvejojamos kaip tikslinės rūšys arba kaip priegauda.

·Vykdant žvejybos valdymą turėtų būti atsižvelgiama į regionų ypatumus ir siekiama geriau bendradarbiauti su suinteresuotosiomis šalimis. Turėtų būti taikomas atsargumo principas.

Paraleliai su šiomis viešomis konsultacijomis buvo atliekamas ir tikslinis tyrimas, kurį sudarė konkretesni techniniai klausimai. Jis buvo skirtas patariamosioms taryboms, valstybių narių institucijoms, Europos Parlamento PECH komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NAT komisijai.

·Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Didžiąją dalį esamiems teisės aktams įvertinti reikalingų darbų atliko ir atitinkamų konsultacijų surengė mokslininkai, dirbantys Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK) ir Tarptautinei jūrų tyrinėjimo tarybai (ICES), ir Jūrų išteklių vertinimo grupė, kuri su Komisija buvo sudariusi preliminariąją sutartį.

·Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

ŽMTEK, ICES ir Jūrų išteklių vertinimo grupė prieš BŽP reformą atliko įvairius dabartinių vienai rūšiai skirtų valdymo planų vertinimus. Be to, nuolat vykdomos mokslinės galiojančių valdymo priemonių peržiūros.