Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Austrijos stabilumo programos_x000b_ /* COM/2014/0421 final */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Austrijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) 2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2013 m. Austrijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2017 m. Austrijos stabilumo programos; 2013 m. lapkričio 15 d., vadovaudamasi Reglamentu (ES) Nr. 473/2013[4], Komisija pateikė nuomonę apie Austrijos 2014 m. biudžeto plano projektą[5]; (5) 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[6], kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[7], kurioje nenurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6) 2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7) 2014 m. balandžio 8 d. Austrija pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą, o 2014 m. balandžio 29 d. – 2014 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (8) 2014 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2016 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, kad struktūrinis deficitas neviršytų 0,45 % BVP, o tai atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytus reikalavimus. 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo tvariai sumažintas ir nesiekia 3 % BVP. Planuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas išliks pastovus 2014 m., o 2015 m. pagerės 0,3 procentinio punkto BVP, o tai kur kas mažiau negu abiem metais reikalaujamas koregavimas. Išlaidų augimas tiek 2014 m., tiek 2015 m. taip pat gerokai nukryps nuo išlaidų kriterijaus. 2014 m. gegužės 12 d. Austrija paskelbė papildomas pajamų ir išlaidų priemones. Su sąlyga, kad šios priemonės bus griežtai ir laiku įgyvendintos, Austrijos biudžeto strategijoje jau nenumatoma, kad bus reikšmingai nukrypta nuo koregavimo plano 2014 m. siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Be to, numatytas koregavimo planas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo vis dar kelia pavojų, kad nebus laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Remiantis stabilumo programa, dėl Hypo Alpe Adria turto likvidavimo subjekto įsteigimo poveikio bendroji valdžios sektoriaus skola gerokai išaugs – nuo beveik 74,5 % BVP 2013 m. iki 79 % BVP 2014 m. Skola mažėti pradės nuo 2015 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos ir kurį parengė nepriklausoma įstaiga – Austrijos ekonominių mokslinių tyrimų institutas (WIFO), yra tikėtinas. Komisijos 2014 m. pavasario prognozėje tikimasi, kad 2014 ir 2015 m. deficitas nesieks 3 %. Vis dėlto, prognozuojama, kad 2014 m. struktūrinis balansas pablogės, o 2015 m. pagerės vos 0,1 % BVP. Remdamasi savo atliktu programos vertinimu ir Komisijos prognoze bei gegužės 12 d. paskelbtų papildomų priemonių vertinimu ir vadovaudamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Austrija tvariai panaikino perviršinį deficitą, tačiau rizika, kad 2014 ir 2015 m. bus reikšmingai nukrypta nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, išlieka; (9) pagal Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo, 2012 m. Austrija įvykdė Austrijos vidaus stabilumo pakto reformą ir taip sustiprino savo fiskalinę sistemą. Nuo 2013 m. lapkričio mėn. Austrijos fiskalinės tarybos įgaliojimai buvo išplėsti atsižvelgiant į fiskalinio susitarimo reikalavimus. Tačiau, kaip pripažinta koalicijos susitarime, vis dar reikalinga visapusiška skirtingų valdžios lygmenų santykių reforma, kad būtų supaprastintas jų atitinkamos atsakomybės pasiskirstymas; (10) dėl pensijų bei sveikatos priežiūros vidutinės trukmės ir ilgalaikių išlaidų ir kiek mažiau dėl ilgalaikės priežiūros išlaidų kyla pavojus viešųjų finansų tvarumui. 2014 m. įsigaliojo tam tikros priemonės, kuriomis apribojamos galimybės anksčiau išeiti į pensiją ir didinamos paskatos ilgiau likti darbo rinkoje. Tačiau 2012 m. galiojęs faktinis pensinis amžius (58,4 metai) yra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Jis išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių (2012 m. 5,6 metais vyrams ir 2,6 metais moterims). Nacionalinėje reformų programoje pateikiami palyginti plataus užmojo trumpalaikiai tikslai, kuriais siekiama 2012–2018 m. laikotarpiu faktinį pensinį amžių padidinti 1,6 metais. Jų įgyvendinimą reikės atidžiai stebėti. Pastarojo meto pensijų sistemos reformos gali šiek tiek sumažinti riziką tvarumui, jei kartu bus gerinamos darbo rinkos sąlygos, kad vyresnio amžiaus asmenys galėtų likti įdarbinti ilgesnį laiką. Tačiau neplanuojama pradėti taikyti priemonių, kurių poveikis būtų labiau struktūrinis ir ilgalaikis, pavyzdžiui, kuriomis būtų paspartintas vyrų ir moterų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus suvienodinimas ir teisės aktais nustatytas pensinis amžius būtų susietas su vidutine tikėtina gyvenimo trukme, dėl ko būtų papildomai prisidėta prie ilgesnio profesinio gyvenimo ir pensijų sistemos finansinio tvarumo; (11) Austrijos sveikatos priežiūros sistemoje efektyviai paskirstyti išteklius trukdo sudėtinga valdymo struktūra ir palyginti didelis dėmesys dideliam ir brangiam ligoninių sektoriui. Imtasi keleto priemonių, kuriomis siekiama įgyvendinti sveikatos priežiūros reformą ir padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą. Tačiau jų gali nepakakti, kad būtų pašalinti sektoriaus struktūriniai trūkumai, ir išlieka poreikis nustatyti platesnio masto tikslus siekiant pereiti nuo stacionarios prie ambulatorinės priežiūros ir stiprinti prevencinę sveikatos priežiūrą, kuriai skiriamos viešosios lėšos nesiekia ES vidurkio. Teigiamai vertinamos paskelbtos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti pirminės priežiūros paslaugas ir sukurti integruotas lėtinėmis ligomis sergančių ligonių priežiūros programas. Ilgalaikės priežiūros fondas, kurio veikla pratęsta iki 2016 m. ir kuriam papildomai skirta 650 mln. EUR ir planuojama, kad ji bus dar kartą pratęsta iki 2018 m. ir bus skirti papildomi 700 mln. EUR – laikinas sprendimas dėl priežiūros paslaugų finansavimo. Kad būtų užtikrintas ilgalaikės priežiūros finansinis tvarumas, dėmesio šiam klausimui reikės skirti ir pasibaigus šiam laikotarpiui; (12) pagal Austrijos mokesčių sistemą darbuotojams, ypač nedideles pajamas gaunantiems asmenims, vis dar tenka didelė mokesčių ir socialinio draudimo našta. 2012 m. darbo mokesčiai buvo vieni didžiausių ES – jie sudarė 24,7 % BVP. Socialinio draudimo įmokos ir darbo užmokesčio mokesčiai sudaro beveik 50 % darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių. Tikėtina, kad dėl didelių socialinių įmokų ir pajamų mokesčių pirmą kartą įsidarbinusiems darbuotojams mažėja paskatos dirbti nedidelius atlyginimus gausiantiems asmenims ir asmenims, kurie yra antrasis šeimoje uždirbantis asmuo. Neseniai priimtame mokesčių teisės aktų rinkinyje yra tik kelios priemonės, kuriomis siekiama sumažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, tačiau nepasinaudojama galimybe pereiti prie mažiau augimui kenkiančių mokesčių, pavyzdžiui, reguliariai mokamo nekilnojamojo turto mokesčio, kur apmokestinamosios vertės įverčiai yra pasenę; (13) Austrijos darbo rinkos rodikliai ir toliau yra geri – jos nedarbo lygis vienas žemiausių ES (2013 m. – 4,9 %). Tačiau dėl būsimų uždavinių, susijusių su senėjančia visuomene ir potencialiai mažėsiančia darbo jėga, reikia geriau išnaudoti nepakankamai išnaudojamą vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir migrantų darbo rinkos potencialą. Vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis išlieka žemesnis už ES vidurkį (44,9 %, palyginti su 50,3 %), nors nuo 2000 m. jų dalyvavimo lygis smarkiai išaugo – beveik 15 procentinių punktų iki 44,9 % 2013 m. Priemonės, kuriomis siekiama apriboti galimybes anksčiau išeiti į pensiją, įsigalioja 2014 m., ir rengiamos tolesnės priemonės, kuriomis stiprinamos paskatos vėliau palikti darbo rinką. Nepaisant to, vyresnio amžiaus darbuotojams sunku išlaikyti savo darbo vietą arba grįžti į darbo rinką. Nors migrantai sudaro vis didesnę darbo jėgos dalį, siekdami visiškai integruotis į darbo rinką jie vis dar susiduria su kliūtimis, jų nedarbo lygis gerokai aukštesnis, iš dalies dėl to, kad išlieka su jų kvalifikacijų pripažinimu susijusių kliūčių. Nors moterų užimtumo lygis 2013 m. buvo palyginti didelis (70,8 %), šis rodiklis ne toks palankus, skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais (2012 m. – 55,6 %). Austrijoje ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalis yra viena didžiausių ir yra labai daug moterų, dirbančių mažai apmokamą darbą. Todėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas yra vienas didžiausių ES. Nors imtasi tam tikrų priemonių, kad būtų pagerintos vaiko priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugos, jų prieinamumas vis dar yra ribotas; (14) remiantis 2012 m. EBPO mokinių įgūdžių tyrimo rezultatais, Austrija pagerino visų kategorijų švietimo rezultatus, tačiau skaitymo įgūdžiai vis dar blogesni už ES vidurkį, o socialinės ir ekonominės sąlygos tebeturi didelės įtakos besimokančiųjų pasiekimams. Nors apskritai mokyklos nebaigiančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslas buvo pasiektas, migrantų kilmės mokinių, kurių vis daugėja, rodiklis buvo daugiau nei tris kartus didesnis už ne migrantų kilmės mokinių rodiklį (2012 m. 21,5 %, palyginti su 6,0 %). Nepakankamai dėmesio skiriama mokyklos nebaigimo prevencijai ir vis dar reikia sukurti nacionalinio lygmens strateginį požiūrį į aukštos kokybės ikimokyklinį ugdymą. Keletas reformų, susijusių su įvairiais mokyklų sistemos aspektais, visų pirma naujosios vidurinės mokyklos programos įgyvendinimas, vykdomos šiuo metu arba buvo neseniai priimtos. Reikia atidžiai stebėti naujosios vidurinės mokyklos programos galimybes mažinti neigiamą ankstyvo mokinių paskyrimo į skirtingo tipo mokyklas po ketverių metų pradinėje mokykloje (ankstyvas skirstymas pagal gabumus) poveikį palankių socialinių sąlygų neturintiems asmenims ir gerinti mokymosi rezultatus. Kalbant apie aukštąjį mokslą, didėjantis studentų skaičius kelia finansavimo ir organizacinių sunkumų, tačiau studijas užbaigiančių studentų dalis tebėra mažesnė už ES vidurkį. Vis dar labai svarbu gerinti švietimo rezultatus, kad būtų palengvintas kelias nuo studijų iki įsidarbinimo; (15) išlieka didelių dėl reguliavimo kylančių kliūčių, trukdančių įmonėms ir pavieniams specialistams siūlyti savo paslaugas Austrijoje. Teisės aktais, kuriais reglamentuojamos konkrečios profesijos, ribojamos įmonių teisinės formos ir nustatomi akcijų dalies reikalavimai, be to, norint užsiimti tam tikra profesine veikla reikia turėti konkrečią profesinę kvalifikaciją, todėl įsteigti tarpdalykines paslaugas teikiančias įmones tebėra sudėtinga. Šių reikalavimų derinys sukuria kliūčių patekti į rinką ir teikti profesines paslaugas, o tai riboja konkurenciją. Kalbant apie profesinės kvalifikacijos reikalavimus, Austrija dalyvauja visoje ES vykdomame tarpusavio vertinimo procese ir atnaujino savo reglamentuojamųjų profesijų duomenų bazę – tai pirmas žingsnis vertinant profesinės kvalifikacijos reikalavimų pagrįstumą ir proporcingumą; (16) ES viešųjų pirkimų teisės aktuose nustatytais skelbimo reikalavimais siekiama užtikrinti konkurenciją ir vienodas sąlygas geriau informuojant apie galimybę sudaryti sutartį, nes tai yra viena iš svarbių patekimo į rinką sąlygų. Paprastai dėl didesnės konkurso dalyvių konkurencijos perkančiajai organizacijai pateikiami palankesni pasiūlymai, kuriuose, be kita ko, nurodomos gerokai mažesnės kainos. Tačiau Austrijos perkančiųjų organizacijų ir subjektų pagal ES viešųjų pirkimų teisės aktus paskelbtų kvietimų teikti pasiūlymus vertė 2012 m. sudarė 1,5 % BVP ir 6,6 % visų viešųjų išlaidų darbams atlikti ir prekėms bei paslaugoms įsigyti, o tai yra gerokai mažiau už ES vidurkį – atitinkamai 3,4 % ir 17,7 %. Dėl tokios padėties, t. y. dėl neišnaudotų verslo galimybių, Austrijos mokesčių mokėtojai ir įmonės patiria didelių išlaidų; (17) nepaisant padidinto Austrijos federalinės konkurencijos institucijos biudžeto, joje dirba labai mažai darbuotojų, palyginti su panašaus dydžio ar mažesnių valstybių narių valdžios institucijomis. Austrijos krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu rinkoms būtų naudingos tolesnės pastangos skatinti konkurenciją, kaip rekomendavo Taryba 2013 m.; (18) nors apskritai 2013 m. bankų sektoriaus rekapitalizavimas toliau gerėjo, atsižvelgiant į bankų rizikos pobūdį, būtų tikslinga dėti daugiau pastangų, kad kapitalo rezervas būtų dar labiau padidintas. 2013 m. Taryba rekomendavo, kad Austrija paspartintų nacionalizuotų ir iš dalies nacionalizuotų bankų restruktūrizavimą. Šiuo metu turėtų būti pateikti teisės aktai dėl Hypo Alpe Adria likvidavimo, kuriuos parlamentas turėtų priimti iki vasaros. Vyksta organizacinis pasirengimas įsteigti atitinkamą turto valdymo bendrovę. Tikimasi, kad turto valdymo bendrovė pradės veikti rudenį. Vadovaujantis sprendimais dėl ES valstybės pagalbos toliau vykdomas Österreichische Volksbanken AG restruktūrizavimas ir blogo banko Kommunalkredit, KA Finanz likvidavimas. Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir sumažinti neigiamą poveikį viešiesiems finansams, reikėtų skaidriai ir ryžtingai užbaigti nacionalizuotų bankų restruktūrizavimą; (19) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; (20) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Austrijos stabilumo programą ir savo nuomonę[8] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; (21) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Austrija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, REKOMENDUOJA Austrijai 2014–2015 m. imtis šių veiksmų: 1. Panaikinus perviršinį deficitą, 2014 m. sustiprinti biudžeto priemones, atsižvelgiant į atsirandantį 0,5 % BVP atotrūkį, grindžiamą Komisijos 2014 m. pavasario prognoze, patvirtinantį riziką, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. 2015 m. gerokai sustiprinti biudžeto strategiją, kad būtų pasiektas vidutinio laikotarpio tikslas ir vėliau nuo jo nebūtų nukrypta, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi skolos taisyklės, siekiant, kad valdžios sektoriaus skolos santykis tvariai mažėtų. Toliau racionalizuoti fiskalinius santykius tarp skirtingų valdžios lygmenų, pavyzdžiui, supaprastinant organizacinę struktūrą ir suderinant atsakomybę už išlaidas ir už finansavimą. 2. Didinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą, visų pirma paankstinant vyrų ir moterų teisės aktais nustatytą pensinio amžiaus suvienodinimą ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Stebėti, kaip įgyvendinamos neseniai priimtos reformos, kuriomis ribojamos galimybės anksčiau išeiti į pensiją. Toliau gerinti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų ekonominį veiksmingumą ir tvarumą. 3. Mažinti didelį darbo jėgos apmokestinimo lygį nedideles pajamas gaunantiems asmenims, pereinant prie mokesčių, kurie mažiau kenkia ekonomikos augimui, kaip antai reguliariai mokami nekilnojamojo turto mokesčiai, be kita ko, atnaujinant mokestinę bazę. Stiprinti priemones, kuriomis siekiama pagerinti migrantų kilmės, moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų perspektyvas darbo rinkoje. Tam reikia toliau gerinti vaiko priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas ir pripažinti migrantų kvalifikaciją. Gerinti švietimo rezultatus, visų pirma migrantų kilmės jaunuolių, gerinant ikimokyklinį ugdymą ir mažinant neigiamą ankstyvo skirstymo pagal gabumus poveikį. Toliau gerinti strateginį aukštojo mokslo sistemos planavimą ir aktyviau taikyti priemones, skirtas studijų nebaigiančių studentų skaičiui mažinti. 4. Šalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams, įskaitant kliūtis, susijusias su teisine forma ir akcijų dalies reikalavimais, ir tarpdalykines paslaugas teikiančių įmonių steigimo kliūtis. Peržiūrėti, ar suvaržymai patekti į rinką ir užsiimti reglamentuojamąja profesija yra proporcingi ir grindžiami bendrais interesais. Nustatyti priežastis, kodėl viešųjų sutarčių, sudaromų pagal viešojo pirkimo procedūras pagal ES teisės aktus, vertė tokia maža. Iš esmės didinti federalinės konkurencijos institucijos išteklius. 5. Toliau atidžiai prižiūrėti ir efektyviai paspartinti tvarkingą nacionalizuotų ir iš dalies nacionalizuotų bankų restruktūrizavimą. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM(2014) 421 final. [3] Dok. P7_TA(2014)0128 ir P7_TA(2014)0129. [4] OL L 140, 2013 5 27, p. 11. [5] C(2013) 8009 final. [6] COM(2013) 800 final. [7] COM(2013) 790 final. [8] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.