LT   LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2022 10 26  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the LT language version.  
Errors in Figures 26 and 32 have been corrected.  
The text shall read as follows:  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ 
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI  
2022 m. ES teisingumo re zultatų suvestinė   
 
1 
  1. ĮVADAS  
Veiksmingos teisingumo sistemos yra būtinos tam, kad būtų taikomos ir užtikrinamos ES teisės 
normos, būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir būtų gerbiamos kitos ES pamatinės ir jos 
valstybėms narėms bendros vertybės. Nacionaliniai teismai, taikydami ES teisę, atlieka ES teismų 
funkcijas. Būtent jie pirmiausia užtikrina, kad būtų veiksmingai ginamos ES teisėje įtvirtintos 
teisės ir vykdomos joje nustatytos pareigos (Europos Sąjungos sutarties 19 straipsnis).  
Be to, veiksmingos teisingumo sistemos itin svarbios tam, kad būtų užtikrinamas tarpusavio 
pasitikėjimas, geresnis investavimo klimatas ir ilgalaikio ekonomikos augimo tvarumas. Dėl šios 
priežasties nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumo, kokybės ir nepriklausomumo 
didinimas ir toliau yra vienas iš Europos semestro  – ES metinio ekonominės politikos 
koordinavimo ciklo  – prioritetų. 2022  m. metinėje tvaraus augimo ap žvalgoje(1), kurioje nustatyti 
ekonomikos ir užimtumo politikos prioritetai, patvirtinama, kad veiksmingos teisingumo sistemos 
ir valstybių narių verslo aplinka yra tarpusavyje susijusios. Tinkamai veikiančios, visiškai 
nepriklausomos teisingumo sistemos gali padaryti teigiamą poveikį investavimui ir yra svarbios 
investicijų apsaugai, tad padeda didinti našumą ir konkurencingumą. Jos yra svarbios ir tada, kai 
reikia užtikrinti veiksmingą sutarčių ir administracinių sprendimų vykdymą kitose valstybėse ar 
spręsti ginčus, o tai labai svarbu bendrosios rinkos veikimui  (2). 
Tokiomis aplinkybėmis ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiama metinė įvairių rodiklių 
apžvalga, kurioje ypač daug dėmesio skiriama pagrindiniams veiksmingų teisingumo sistemų 
parametra ms:  
 veiksmingumui;  
 kokybei;  
 nepriklausomumui.  
2022  m. rezultatų suvestinėje išsamiau aptariami visų trijų aspektų rodikliai, įskaitant teisingumo 
prieinamumą neįgaliesiems ir teisingumo sistemų skaitmenizaciją, kuri atliko svarbų vaidmenį 
užtikrinant t eismų veikimą COVID -19 pandemijos metu ir apskritai skatinant teisingumo sistemų 
veiksmingumą ir prieinamumą  (3).Šioje rezultatų suvestinėje daugiau dėmesio skiriama verslo 
matmeniui pagal visus tris aspektus: įtraukiama naujų duomenų apie administravimo 
veiksmingumą, teisines apsaugos priemones, susijusias su administraciniais sprendimais, taip pat 
pasitikėjimą investicijų apsauga. Galiausiai, 2022  m. rezultatų suvestinėje pirmą kartą parodomas 
COVID -19 pandemijos poveikis teisingumo sistemų veiksmingumui.  
 Europos teisinės valstybės mechanizmas – 
Kaip paskelbta Pirmininkės U.  von der  Leyen politinėse gairėse, Komisija sukūrė visapusišką 
Europos teisinės valstybės mechanizmą, kad galėtų dar atidžiau stebėti padėtį valstybėse narėse. 
                                                           
1  COM(2021)  740 final. 
2  Žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir 
Regionų komitetui „Kliūčių bendrojoje rinkoje nustatymas ir šalinimas“, COM(2020)93, ir prie jo pridedamą 
Komisijos tarnybų darbinį dokumentą SWD(2 020)54.  
3  Žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir 
Regionų komitetui „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje  priemonių rinkinys“, COM(2020)710, 
ir prie jo pridedamą Komisijos  tarnybų darbinį dokumentą SWD(2020)540.  
 
2 
 Teisinės valstybės mechanizmas veikia kaip prevencinė priemonė, pad edanti gilinti dialogą ir 
bendrą teisinės valstybės problemų supratimą. Naujojo mechanizmo pagrindas yra metinė teisinės 
valstybės principo taikymo ataskaita, kurioje pateikiama apibendrinta informacija apie 
svarbiausius  – ir teigiamus, ir neigiamus  – valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje įvykusius 
pokyčius. 2021  m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita paskelbta 2021  m. liepos 20  d. ir 
parengta remiantis įvairiais informacijos šaltiniais, įskaitant ES teisingumo rezultatų suvestinę(4). 
Be to, kaip Pirmininkė U.  von der Leyen pranešė savo 2021  m. pranešime apie Sąjungos padėtį, į 
2022  m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą bus įtraukta rekomendacijų valstybėms 
narėms. 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinė taip pat labiau išplėtota atsiž velgiant į 
papildomos lyginamosios informacijos poreikį, nustatytą rengiant 2021  m. teisinės valstybės 
principo taikymo ataskaitą, siekiant padėti rengti būsimas metines teisinės valstybės principo 
taikymo ataskaitas.  
 
Kas yra ES teisingumo rezultatų suve stinė?  
ES teisingumo rezultatų suvestinė  – metinė lyginamoji informacinė priemonė, kuria ES ir valstybėms 
narėms siekiama padėti užtikrinti didesnį savo nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą pateikiant 
objektyvius, patikimus ir palyginamus duomenis  apie tam tikrus rodiklius, svarbius vertinant teisingumo 
sistemų i) veiksmingumą, ii) kokybę ir iii) nepriklausomumą visose valstybėse narėse. Rezultatų suvestinė 
nėra bendra reitingavimo sistema, veikiau tai visų valstybių narių teisingumo sistemų veikim o apžvalga 
remiantis visoms valstybėms narėms bendrais ir aktualiais rodikliais.  
Rezultatų suvestine neskatinama jokia konkretaus tipo teisingumo sistema ir visos valstybės narės 
vertinamos vienodai.  
Kad ir koks būtų nacionalinės teisingumo sistemos modelis ar teisės tradicija, kuria ji pagrįsta, esminiai 
veiksmingos teisingumo sistemos parametrai yra veiksmingumas, kokybė ir nepriklausomumas. Su šiais 
trimis parametrais susiję duomenys turėtų būti nag rinėjami kartu, nes visi trys jie dažnai būna tarpusavyje 
susiję (iniciatyvos, kuriomis siekiama patobulinti vieną iš jų, gali paveikti kitą elementą).  
Rezultatų suvestinėje daugiausia pateikiami rodikliai dėl civilinių, komercinių ir administracinių bylų , taip 
pat (kai yra duomenų) dėl tam tikrų baudžiamųjų bylų (t.  y. pinigų plovimo bylų, nagrinėjamų pirmosios 
instancijos teismuose),  – taip remiamos valstybių narių pastangos kurti efektyvesnę investicijoms, verslui 
bei piliečiams palankią aplinką. Rezult atų suvestinė yra lyginamoji priemonė, nuolat tobulinama palaikant 
dialogą su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu  (5). Jos paskirtis  – nustatyti esminius veiksmingos 
teisingumo sistemos parametrus ir pateikti aktualius metinius duomenis.  
Kokia yra ES  teisingumo rezultatų suvestinės sudarymo metodika?  
Rezultatų suvestinei sudaryti naudojami įvairūs informacijos šaltiniai. Daugelį kiekybinių duomenų teikia 
Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisija (CEPEJ), su kuria Komisija yra sudariusi su tartį 
dėl specialaus kasmetinio tyrimo. Tai yra 2012 –2020  m. laikotarpio duomenys, kuriuos valstybės narės 
teikė pagal CEPEJ metodiką. Tyrime taip pat pateikiama išsamių pastabų ir sudaromos konkrečių šalių 
informacijos suvestinės, kuriose geriau atskleidž iamos aplinkybės. Į jas reikėtų atsižvelgti nagrinėjant 
diagramose pateiktus duomenis  (6). 
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_lt  
5  Pvz., 2018  m. gegužės 29  d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017  m. ES teisingumo rezultatų suvestinės 
(P8_TA(2018)0216).  
6  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/eu -justice -scoreboard_lt  
 
3 
 Iš CEPEJ surinktų duomenų apie proceso trukmę matyti, kokia yra bylų nagrinėjimo trukmė, t.  y. 
apskaičiuotoji teismo proceso trukmė (remiantis dar neišnagrinėtų ir išspręstų bylų skaičiaus santykiu). Iš 
duomenų apie tai, kiek veiksmingai teismai ir administracinės institucijos taiko ES teisę konkrečiose srityse, 
matyti, kokia yra vidutinė proceso trukmė, apskaičiuota remiantis faktine teismo bylų nagrinėjimo trukme. 
Pažymėtina, kad įvairiose valstybės narės vietovėse, visų pirma miestų centruose, kur dėl vykdomos 
komercinės veiklos gaunamų bylų skaičius gali būti didesnis, teismo proceso trukmė gali labai skirtis.  
Kiti 2012 –2021  m. laikotarpio duomenų šaltiniai: nacio nalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų 
grupė  (7), Europos teismų tarybų tinklas (ENCJ)  (8), ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas 
(NPSJC)  (9), ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija (ACA -Europe)  (10), 
Europos advo katūrų ir teisininkų draugijų taryba (CCBE)  (11), Europos konkurencijos tinklas (EKT)  (12), 
Ryšių komitetas (COCOM)  (13), Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras  (14), 
Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (BVAS tinkla s) (15), kovos su pinigų plovimu ir 
teroristų finansavimu ekspertų grupė (EGMLTF)  (16), Eurostatas  (17) ir Europos teisėjų mokymo tinklas 
(ETMT)  (18). 
                                                           
7  Kad ES teisingumo rezultatų suvestinę rengti būtų lengviau, taip pat siekdama paskatinti dalytis geriausia 
teisingumo sistemų veiksmingumo didi nimo patirtimi, Komisija paprašė valstybių narių paskirti po du 
kontaktinius asmenis  – vieną iš teisminių institucijų, o kitą iš teisingumo misterijos. Ši neformali grupė reguliariai 
rengia susitikimus.  
8  ENCJ vienija nuo įstatymų vykdomosios ir leidžiamo sios valdžios nepriklausomas valstybių narių nacionalines 
institucijas, kurios yra atsakingos už paramą teismams, kad šie galėtų nepriklausomai vykdyti teisingumą. Žr. 
https://www.encj.eu/ . 
9  NPSJC veikia kaip forumas,  kuriame Europos institucijoms suteikiama galimybė aukščiausiųjų teismų prašyti 
pateikti nuomonę ir užmegzti su jais artimesnius ryšius skatinant diskusijas ir dalijimąsi idėjomis. Žr. 
http://network -presidents .eu/. 
10  Asociacijos „ACA -Europe“ nariai  – ES Teisingumo Teismas ir kiekvienos ES valstybės narės valstybės taryba 
arba aukščiausiasis administracinis teismas. Žr. http://www.juradmin.eu/index.php/en/ . 
11  CCBE atstovauja Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų interesams Europos ir kitose tarptautinėse 
institucijose. Ji reguliariai kaip tarpininkė palaiko ryšius tarp savo narių ir Europos institucijų, tarptautinių 
organizacijų ir kitų teisinių organizac ijų visame pasaulyje. Žr. https://www.ccbe.eu/ .  
12  EKT sukurtas kaip forumas, kuriame Europos konkurencijos institucijos diskutuoja ir bendradarbiauja tais atvejais, 
kai taikomi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ( SESV) 101 ir 102 straipsniai. EKT  – tai Tarybos reglamente 
(EB) Nr.  1/2003 nustatytų glaudaus bendradarbiavimo mechanizmų taikymo pagrindas. Pasitelkdama EKT 
Komisija bendradarbiauja su visų ES valstybių narių nacionalinėmis konkurencijos institucijomis. Ž r. 
https://ec.europa.eu/competition -policy/european -competition -network_lt . 
13  COCOM sudaro ES valstybių narių atstovai. Jo pagrindinis vaidmuo  – teikti nuomones dėl Ko misijos planuojamų 
su skaitmenine rinka susijusių priemonių projektų. Žr. https://ec.europa.eu/digital -single -
market/en/communications -committee . 
14  Europos intelektinės  nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras  – tai ekspertų ir profesionalių suinteresuotųjų 
subjektų tinklas. Jo nariai  – viešojo ir privačiojo sektorių atstovai, bendradarbiaujantys aktyviai veikiančiose darbo 
grupėse. Žr. https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home .  
15  BVAS tinklas  – už ES vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą ES ir Europos ekonominės erdvės 
(EEE) šalyse atsakingų nacionalinių insti tucijų tinklas. Žr. 
http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_pr otection_cooperat
ion_network/index_en.htm .  
16  EGMLTF reguliariai susitinka pasikeisti nuomonėmis ir padėti Komisijai nustatyti politiką bei rengti naujus kovos 
su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktus. Žr. https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-
fundamental -rights/civil -justice_lt . 
17  Eurostatas yra ES statistikos tarnyba. Žr. http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview . 
18  ETMT yra pagrindinė platforma, kurioje skatinama Europos teisminių institucijų teisėjų mokymo veikla ir jų žinių 
mainai. Žr. https://www.ejtn.eu/en/ .   
 
4 
 Ilgainiui rezultatų suvestinės rengimo metodika buvo dar patobulinta glaudžiai bendradarbiaujant su 
valstybių  narių nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe, visų pirma pasitelkiant (kasmet 
atnaujinamą) klausimyną ir renkant duomenis apie tam tikrus teisingumo sistemų veikimo aspektus.  
Toliau didėja duomenų, ypač apie teisingumo sistemų veiksmingu mo rodiklius, prieinamumas, nes daugelis 
valstybių narių investavo į savo pajėgumus rengti geresnę teisingumo statistiką. Kai tebėra su duomenų 
rinkimu ar teikimu susijusių sunkumų, taip yra dėl statistinių pajėgumų trūkumo arba dėl to, kad 
nacionalinės ka tegorijos, pagal kurias renkami duomenys, tiksliai neatitinka rengiant rezultatų suvestinę 
naudojamų duomenų kategorijų. Atvejų, kai duomenų spraga atsirado dėl nepakankamos nacionalinių 
institucijų suteiktos informacijos, buvo labai mažai. Komisija toliau  ragina valstybes nares šalinti tokias 
duomenų spragas.  
Kaip ES teisingumo rezultatų suvestine prisidedama prie Europos semestro veiklos ir kaip ji siejasi su 
ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP)?  
Rezultatų suvestinėje pateikiama duo menų, svarbių vertinant nacionalinių teisingumo sistemų 
veiksmingumą, kokybę ir nepriklausomumą. Taip siekiama padėti valstybėms narėms didinti savo 
nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą. Rezultatų suvestinėje palyginama informacija apie 
teisingumo sistemas, todėl yra lengviau nustatyti geriausią praktiką ir trūkumus, taip pat stebėti kylančius 
sunkumus ir daromą pažangą. Įgyvendinant Europos semestrą ir palaikant dvišalį dialogą su nacionalinėmis 
institucijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais su bjektais, atliekami konkrečių šalių vertinimai. Jeigu 
nustatytas trūkumas makroekonominiu požiūriu yra reikšmingas, remdamasi Europos semestro analize, 
Komisija gali pasiūlyti Tarybai priimti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl nacionalinių teisin gumo 
sistemų gerinimo konkrečiose valstybėse narėse  (19). Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo 
priemonę (toliau  – EGADP) bus prieinama daugiau kaip 670  mlrd.  EUR lėšų, teikiamų paskolomis ir 
negrąžintina finansine parama, iš kurių kiekviena vals tybė narė turės ne mažiau kaip 20  proc. skirti 
skaitmeninei pertvarkai. EGADP teikia galimybę vykdyti su nacionalinėmis teisingumo sistemomis 
susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir sustiprinti nacionalines pastangas greičiau užbaigti 
teisingumo sistemų skaitmeninę pertvarką. Išmokos valstybėms narėms pagal rezultatais grindžiamą 
EGADP priklauso nuo nustatytų tarpinių ir siektinų reikšmių pasiekimo. Todėl šiomis aplinkybėmis 
Komisija turi nuolat vertinti, ar tikėtina, kad valstybių narių eko nomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo 
planai bus tinkamai įgyvendinami veiksmingai sprendžiant visus ar didelę dalį uždavinių, nurodytų 
atitinkamose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ar kituose susijusiuose per Europos semestrą 
priimtuose Komi sijos dokumentuose nustatytų uždavinių  (20). 
Kodėl veiksmingos teisingumo sistemos yra svarbios kuriant investicijoms palankią verslo aplinką?  
Veiksmingos teisingumo sistemos, kuriomis įtvirtinamas teisinės valstybės principas, turi teigiamą 
ekonominį poveikį; tai ypač aktualu įgyvendinant Europos semestrą ir EGADP. Kai teismų sistemose 
garantuojamas teisių įgyvendinimas, didėja tikimybė, kad kreditoriai teiks paskolas, įmonės įgyja daugiau 
pasitikėjimo ir yra atgrasomos nuo oportunistinio elgesio, suma žinamos sandorių sąnaudos ir labiau 
tikėtina, kad novatoriškos įmonės investuos. Veiksminga teisingumo sistema iš tiesų yra būtina tvariam 
ekonomikos augimui. Ji gali pagerinti verslo aplinką, skatinti inovacijas, pritraukti tiesiogines užsienio 
                                                           
19  Įgyvendindama Europos semestrą Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, 2019  m. parengė septynioms 
valstybėms narėms (HR, IT, CY, HU, MT, PT ir SK), o 2020  m. – aštuonioms valstybėms narėms (HR, IT, CY, 
HU, MT, PL, PT ir SK) skirtas rekomendacijas dėl jų teisingumo sistem ų. Komisija taip pat stebi teismų sistemos 
reformas Bulgarijoje ir Rumunijoje pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Dėl šiuo metu vykstančių 
EGADP procesų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų 2021  m. nepateikta.  
20  2021  m. vasario 12  d. Europo s Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos 
gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, OL  L 57, 2021  2 18, p.  17, 19 straipsnio 3 dalies b punktas ir 24 
straipsnio 3 ir 5 dalys.  
 
5 
 investicij as, užtikrinti mokestines pajamas ir remti ekonomikos augimą. Gerai veikiančių nacionalinių 
teisingumo sistemų nauda ekonomikai patvirtinama įvairiuose tyrimuose ir akademinėje literatūroje, be kita 
ko, Tarptautinio valiutos fondo (TVF)  (21), Europos Centri nio Banko (ECB)  (22), Europos teismų tarybų 
tinklo  (23), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO)  (24), Pasaulio ekonomikos 
forumo  (25) ir Pasaulio banko  (26) šaltiniuose.  
Per vieną iš atliktų tyrimų nustatyta, kad jei teismo proceso trukmė sutrumpėtų 1  proc. (skaičiuojant pagal 
bylų nagrinėjimo trukmę  (27)), gali paspartėti kai kurių įmonių skaičiaus augimas  (28), ir kad 1  proc. didesnė 
įmonių, vertinančių teisingumo sistemą kaip nepriklausomą, dalis siejama su didesne įmonių apyvarta ir 
dides niu našumo augimu  (29). Per kitą tyrimą nustatyta, kad yra teigiama koreliacija tarp to, kaip vertinamas 
teismų nepriklausomumas, ir tiesioginių užsienio investicijų srautų  (30).  
Be to, keliuose tyrimuose pabrėžta nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingum o svarba įmonėms. 
Pavyzdžiui, 93  proc. vienoje iš apklausų dalyvavusių didelių bendrovių atsakė, kad jos sistemiškai ir nuolat 
peržiūri, kaip tose valstybėse, kuriose jos ketina investuoti, laikomasi teisinės valstybės principo (įskaitant 
teismų nepriklaus omumą)  (31). Beveik pusė kitoje apklausoje dalyvavusių mažųjų ir vidutinių įmonių 
(MVĮ) atsakė, kad pagrindinės priežastys, dėl kurių jos nepradėjo teismo proceso dėl intelektinės 
nuosavybės teisių (INT) pažeidimų, buvo teismo proceso išlaidos ir tai, kad t eismo procesas truktų pernelyg 
                                                           
21  IMF, Regional Economic Outlook, November 2 017, Europe: Europe Hitting its Stride, p. xviii, p.  40, 70: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en .  
22 ECB, Structural policies in the euro area, June 2018, ECB Occasional Paper Series  No 210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops /ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651 .  
23  European Network of Councils for the Judiciary, Montaigne Centre for the Rule of Law and Administration of 
Justice of Utrecht University, Economic value of the judiciary  – A pilot study for five count ries on volume, value 
and duration of large commercial cases , June 2021: https://pgwr k-websitemedia.s3.eu -west-
1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -
%20pilot%20study.pdf .  
24  Žr., pvz.: What makes civil justice effective?, OECD Economics Department Policy Notes , No.  18, June 2013; 
The Economics of Civil Justice: New Cross -Country Data and Empirics, OECD Economics Department Working 
Papers , No.  1060.  
25 World Economic Forum, The Global Competitiveness Report 2019 , October 2019: 
https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019 .  
26 World Bank, World Development Report 2017:  Governance and the Law , Chapter 3: The role of law, p.  83, 140: 
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 .  
27  Bylų nagrinėjimo trukmės rodiklis yra neišspręstų bylų skaičius, padalytas iš išspręstų bylų skaičiaus metų 
pabaigoje ir padaugintas iš 365 (dienų). Tai standartinis rodi klis, parengtas Europos Tarybos Europos veiksmingo 
teisingumo komisijos (CEPEJ): http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
28  Vincenzo Bove and Leandro Elia, The judicial system and economic development across EU Member States, JRC 
Technical Report , EUR  28440  EN, Publications Office of the EU, Luxembourg, 2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_across_eu_member_states .pdf. 
29  Ten pat.  
30  Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia , Bülent Dogru, 
2012, MPRA Munich Personal RePEc Archive: https:/ /mpra.ub.uni -
muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Į tyrimą buvo įtrauktos šios ES valstybės narės: BG, HR, CZ, 
EE, HU, LV, LT, RO, SK ir SI.  
31  The Economist Intelligence Unit, Risk and Return  – Foreign Direct Investment and the Rule of Law , 2015, 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , p. 22. 
 
6 
 ilgai (32). Komisijos komunikatuose dėl kliūčių bendrojoje rinkoje nustatymo ir šalinimo  (33) ir bendrosios 
rinkos veikimo užtikrinimo veiksmų plano  (34) taip pat pateikta įžvalgų dėl veiksmingų teisingumo sistemų 
svarbos bendro sios rinkos veikimui, ypač verslui.  
Kaip Komisija teikdama techninę paramą remia gerų teisingumo reformų įgyvendinimą?  
Valstybės narės gali naudotis Komisijos technine parama, kurią teikia Struktūrinių reformų rėmimo 
generalinis direktoratas (DG REFORM) pagal techninės paramos priemonę (TPP)  (35), kurios 2021 –
2027  m. laikotarpio bendras biudžetas yra 864,4  mln. EUR.  Nuo 2021  m. pagal TPP remiami su teisingumo 
sistemos veiksmingumu tiesiogiai susiję projektai, pvz., apimantys teisingumo sistemų skaitmenizac iją, 
teismų žemėlapių pertvarkymą ar galimybių kreiptis į teismą gerinimą. Be to, TPP papildo dėl COVID -19 
pandemijos ekonominių padarinių Komisijos siūlomas priemones ir konkrečiai EGADP, nes pagal ją 
valstybėms narėms gali būti padedama rengti ir įgyvend inti jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo 
planus. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima, be kita ko, veiksmus, susijusius su 
teisingumo veiksmingumo didinimu: teisingumo sistemos skaitmenizacija, susikaupusių bylų mažinimu, 
teism ų ir bylų valdymo gerinimu.  
Kaip teisingumo sistemų veiksmingumas remiamas pagal Teisingumo programą?  
Pagal Teisingumo programą, kurios bendras 2021 –2027  m. laikotarpio biudžetas yra 305  mln. EUR, 
remiama teisinės valstybės principu grindžiamos Europos tei singumo erdvės tolesnė plėtra; tai apima 
teisingumo sistemos nepriklausomumo, kokybės ir veiksmingumo gerinimą, remiantis tarpusavio 
pripažinimu, tarpusavio pasitikėjimu ir teisminiu bendradarbiavimu. 2021  m. maždaug 45,3  mln. EUR lėšų 
skirta finansuoti pr ojektams ir kitai veiklai pagal tris konkrečius šios programos tikslus:  
 12,2 mln. EUR skirta siekiant skatinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose 
ir prisidėti prie veiksmingo ir nuoseklaus ES priemonių taikymo ir vykdymo užtikrinimo, taip pat padėti 
valstybėms narėms prisijungti prie sistemos ECRIS -TCN;  
 17,7 mln. EUR skirta siekiant remti teisingumo srities specialistų mokymą ES civilinės, baudžiamosios 
ir pagrindinių teisių teisės, valstybių narių teisinių sistemų ir teis inės valstybės klausimais;  
 15,4 mln. EUR skirta siekiant remti skaitmeninių priemonių kūrimą ir naudojimą (taip papildant 
Skaitmeninės Europos programą), taip pat Europos e.  teisingumo portalo priežiūrą ir plėtrą.  
 
 
                                                           
32  ES intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) 2016  m. intelektinės nuosavybės MVĮ rezultatų suvestinė: 
https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_s tudy_2016/Executive -
summary_en.pdf . 
33  COM(2020)  93 ir SWD(2020)  54.  
34  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir 
Regionų komitetui „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendini mo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų 
planas“, COM(2020)  94, visų pirma 4, 6 ir 18 veiksmai.  
35  https ://ec.europa.eu/info/funding -tenders/find -funding/eu -funding -programmes/technical -support -
instrument/technical -support -instrument -tsi_lt    
Reglamentas dėl techninės paramos priemonės priimtas 2021  m. kovo  mėn. ir pagal jo 5 straipsnį siekiama, kad 
būtų rem iama: „institucinė reforma ir efektyvus į paslaugas orientuotas viešojo administravimo ir e.  valdžios 
veikimas, paprastesnės taisyklės ir procedūros, auditas, didesnės galimybės įsisavinti Sąjungos lėšas, 
administracinio bendradarbiavimo skatinimas, veiksm inga teisinė valstybė, teisingumo sistemų reforma,  
konkurencijos ir antimonopolinių institucijų pajėgumų stiprinimas, finansų priežiūros stiprinimas ir kovos su 
sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimas“ (paryškinta mūsų).  
 
7 
 Kodėl Komisija stebi nacionalinių teisingumo sistemų skaitmenizaciją?  
Teisingumo sistemų skaitmenizacija yra svarbi siekiant didinti teisingumo sistemų veiksmingumą, ir tai yra 
labai efektyvi priemonė gerinant ir palengvinant galimybes kreiptis į teismą. COVID -19 pandemija 
išryškino šios s rities modernizavimo reformų spartinimo valstybėse narėse poreikį.  
Nuo 2013  m. į ES teisingumo rezultatų suvestinę įtraukiama tam tikra lyginamoji informacija apie 
teisingumo sistemų skaitmenizaciją valstybėse narėse, pavyzdžiui, kiek tai susiję su teismų sprendimų 
prieinamumu internetu arba ieškinių teikimu ir tolesniais veiksmais internetu.  
2020  m. gruodžio  mėn. priimtame Komisijos komunikate „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos 
Sąjungoje priemonių rinkinys“  (36) pateikta strategija siekiant gerinti galimybes kreiptis į teismą ir 
teisingumo sistemų veiksmingumą naudojant technologijas. Kaip nurodyta šiame komunikate, nuo 2021  m. 
į ES teisingumo rezultatų suvestinę įtraukiami keli papildomi rodikliai. Taip siekiama užtikrinti 
visapusiškesnę ir tinkamu laiku vykdomą kruopščią pažangos sričių ir uždavinių valstybėse narėse, joms 
dedant pastangas skaitmeninti savo teisingumo sistemas, stebėseną.  
2. APLINKYBĖS : TEISINGUMO REFORMŲ RAIDA 2021  M. 
2021  m. daug valstybių narių toliau stengėsi didinti savo teisin gumo sistemų veiksmingumą. 1 
diagramoje pateikta atnaujinta patvirtintų ir suplanuotų priemonių keliose savo teisingumo sistemų 
reformas vykdančių valstybių narių teisingumo sistemų srityse apžvalga.  
1 diagrama. Su teisingumo sistemomis susijusi teisėkūros ir reguliavimo veikla 2021  m. 
(kiekvienoje valstybėje narėje patvirtintos priemonės ir svarstomos iniciatyvos) (šaltinis  – 
Europos Komisija  (37))  
 
                                                           
36  COM(2020)  710 final. 
37  Ši informacija surinkta bendradarbiaujant su 26 valstybių narių nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių 
asmenų grupe. Vokietija paaiškino, kad šalyje įgyvendinama keletas teismų sistemos reformų, tačiau reformų 
proceso taikymo sritis ir mastas šeši olikoje federalinių žemių gali skirtis.  

 
8 
 2021  m. daugelis valstybių narių, kuriose buvo vykdo ma arba planuojama daug teisėkūros veiklos, 
ir toliau ypač daug dėmesio skyrė procesinei teisei. Taip pat reikšmingų veiksmų imtasi 
pertvarkant teisėjų statusą ir teisininkams taikomas taisykles. Keliose valstybėse narėse buvo 
priimami teisės aktai, kuriai s reglamentuojamas informacinių ir ryšių technologijų (IRT) 
naudojimas jų teisingumo sistemose. 2021  m. buvo tęsiamos ankstesnių metų pastangos imtis 
priemonių dėl teismų administravimo. Kai kurios valstybės narės savo teisingumo sistemose jau 
aktyviai nau doja arba planuoja pradėti naudoti dirbtinį intelektą. Apžvalgos rezultatai patvirtina, 
jog teisingumo reformoms įvykdyti reikia laiko,  – kartais nuo pirmo pranešimo apie reformas iki 
reikiamų teisėkūros ir reguliavimo priemonių patvirtinimo ir jų konkreta us įgyvendinimo praeina 
keleri metai.  
Dėl COVID -19 pandemijos taip pat atsirado naujų sunkumų, kurie išryškino teisingumo sistemos 
skaitmenizacijos reformų spartinimo svarbą. Šiomis aplinkybėmis kelios valstybės narės priėmė 
naujas priemones, kuriomis siek iama užtikrinti sklandų teismų veikimą, kartu garantuojant 
tolesnes galimybes visiems lengvai kreiptis į teismą, visų pirma tuo tikslu pakeičiant proceso 
taisykles. ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija (ACA -Europe) 
parengė  klausimyną dėl COVID -19 pandemijos poveikio aukščiausiųjų teismų profesinei veiklai. 
Respondentai buvo aukščiausieji administraciniai teismai, taip pat aukščiausieji teismai (ES 
aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) nariai). Nenagrinėjant esminių  priemonių, kurių 
imtasi dėl COVID -19 pandemijos, 2 diagramoje pateikta atnaujinta valstybių narių patvirtintų 
procesinės teisės pakeitimų, kuriais siekiama palengvinti teismų atliekamas teismines funkcijas 
(naujais teisės aktais, aukščiausiųjų teismų spre ndimais, teismų darbo taisyklėmis ar taikoma 
praktika), apžvalga.  
  
 
9 
 2 diagrama. Aukščiausiųjų teismų procesinių taisyklių pakeitimai dėl COVID -19 
pandemijos (šaltinis  – ACA -Europe ir NPSJC  (38))  
 
 (*) Duomenys apima laikotarpį nuo  2020  m. gruodžio  mėn. iki 2021  m. gruodžio  mėn. Diagramoje kiekvienai 
valstybei narei skirtame kairiajame stulpelyje parodyta aukščiausiųjų teismų praktika, o dešiniajame stulpelyje  – 
aukščiausiųjų administracinių teismų praktika (stulpelis, pažymėtas rai de A). Valstybės narės išdėstytos savo 
geografinių pavadinimų originalo kalba abėcėlės tvarka. BE: Raad van State  / Conseil d’Etat (Valstybės Taryba) ir 
Hof van Cassatie  / Cour de Cassation (Aukščiausiasis Teismas). BG: Върховен административен съд 
                                                           
38  Ši diagrama parengta remiantis dviem klausimynais: vieną iš jų parengė ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų 
administracinių teismų asociacija (ACA -Europe), kitą  – ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (NPSJC) . Dėl 
kai kurių valstybių narių diagramoje pateiktas tik vienas stulpelis. Šiais atvejais nėra aukščiausiojo administracinio 
teismo arba nebuvo pateikta klausimyno, nusiųsto NPSJC, atsakymų.  
A A AA
AA
A A A
DKEEIEESHRLVLTHUMTROSIFISEBEBGCZDEELFRITCYLUNLATPLPTSK
Kita
Apeliacijos terminas
Proceso terminai
Teisėjų, priimančių sprendimus bylose, skaičius
Specialios proceso dalys (pvz., skubios priemonės)
Special matters (e.g. public procurement, welfare, regional or municipal ordinance, safety, health)
Teismo sprendimų vykdymo terminai
Privalomi sprendimų bylose priėmimo terminai
Sprendimų forma (pvz., trumpas sprendimas, žodinis sprendimas)NĖRA 
DUOM
ENŲ
PALIKTOS ESAMOS PROCESINĖS TEISĖS 
NORMOS
 
10 
 (Aukšči ausiasis administracinis teismas). CZ: Nejvyšší správní soud (Aukščiausiasis administracinis teismas) ir 
Nejvyšší soud (Aukščiausiasis Teismas). DE: Bundesverwaltungsgericht (Federalinis administracinis teismas). EE: 
Riikohus (Aukščiausiasis Teismas). IE: Chúirt Uachtarach (Aukščiausiasis Teismas). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας 
(Valstybės Taryba). ES: Tribunal Supremo (Aukščiausiasis Teismas). FR: Conseil d’Etat (Valstybės Taryba), Cour de 
Cassation (Aukščiausiasis Teismas). HR: Visoki upravni (Aukščiausias is administracinis teismas). IT: Consiglio de 
Stato (Valstybės Taryba). CY: Aukščiausiasis Teismas. LV: Augstākā tiesa (Aukščiausiasis Teismas). LT: Vyriausiasis 
Administracinis Teismas. LU: Cour administrative (Administracinis teismas), Cour de Cassation (Aukščiausiasis 
Teismas). HU: Kúria (Aukščiausiasis Teismas). MT: Apeliacinis teismas. NL: Hoge Raad (Aukščiausiasis Teismas), 
Centrale Raad van Beroep (aukščiausiasis administracinis socialinių bylų teismas), Raad van State (Valstybės 
Taryba). AT: Verwalt ungsgerichtshof (Aukščiausiasis administracinis teismas), Personalsenat (aukštesniojo teismo 
speciali vertinimo taryba), Oberster Gerichtshof (Aukščiausiasis Teismas). PL: Naczelny Sąd Administracyjny 
(Aukščiausiasis administracinis teismas). PT: Supremo T ribunal Administrativo (Aukščiausiasis administracinis 
teismas). RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis Teismas). SI: Vrhovno sodišče (Aukščiausiasis 
Teismas). SK: Najvyšší súd (Aukščiausiasis Teismas). FI: Korkein hallinto -oikeus (Aukščia usiasis administracinis 
teismas). SE: Högsta förvaltningsdomstolen (Aukščiausiasis administracinis teismas). Nėra duomenų iš: BG: 
Върховен касационен съд (Aukščiausiasis Teismas); HR: Vrhovni sud (Aukščiausiasis Teismas); IT: Corte Suprema 
di Cassazione (A ukščiausiasis Teismas); SE: Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas).  
  
 
11 
 3. 2022  M. ES TEISINGUMO REZULTAT Ų SUVESTINĖS PAGRIND INĖS IŠVADOS  
Pagrindiniai veiksmingos teisingumo sistemos parametrai yra veiksmingumas, kokybė ir 
nepriklausomumas; rezultatų suvestinėje pateikiami visų šių trijų parametrų rodikliai.  
3.1. Teisingumo sistemų veiksmingumas  
Rezultatų suvestinėje pateikiami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas proceso veiksmingumas 
bendrose civilinių, komercinių ir administracinių bylų srityse, taip  pat konkrečiose srityse, kuriose 
administracinės institucijos ir teismai taiko ES teisę  (39).  
2020  m. su veiksmingumu susijusiems rodikliams, visų pirma gaunamų bylų skaičiui, bylų 
išnagrinėjimo rodikliui ir nagrinėjimo trukmei, įtakos turėjo ypatingos aplinkybės dėl COVID -19 
pandemijos visoje ES; įvairias valstybes nares tai paveikė skirtingai (pvz., laiko ar padarinių 
sunkumo atžvilgiu)(40). 
3.1.1. Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai  
Nacionalinėse teisingumo sistemose gaunamų bylų skaičius sumažėjo keliose valstybėse narėse, 
palyginti su praėjusiais metais, tačiau kitose valstybėse narėse padidėjo arba liko nepakitęs. 
Apskritai šis skaičius įvairiose valstybėse narėse tebėra labai skirtingas (3 diagrama). Tai rodo, 
kaip svarbu ir toliau skirti dėmesį gaunamų  bylų skaičiaus pokyčiams, siekiant užtikrinti 
teisingumo sistemų veiksmingumą.  
                                                           
39  Kad teisingumo sistema būtų veiksminga, taip pat svarbu užtik rinti teismo sprendimų vykdymą. Tačiau daugumoje 
valstybių narių lyginamųjų duomenų nėra.  
40  Italijoje laikinas teisminės veiklos sulėtėjimas dėl griežtų ribojamųjų kovos su COVID -19 pandemija priemonių 
turėjo įtakos bylų nagrinėjimo trukmei.  Išsamesnės informacijos apie atskirų valstybių narių padėtį pateikta 
2020  m. tyrime dėl ES valstybių narių teismų sistemos veikimo (valstybių profilių), kurį Komisijos užsakymu 
atliko CEPEJ sekretoriatas: https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-
law/eu -justice -scoreboard_lt .  
 
12 
 3 diagrama. Gaunamų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  skaičius 2012 ir 
2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis  – CEPEJ 
tyrimas  (41)) 
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės te isės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas.  
4 diagrama. Gaunamų civilinių ir komercinių ginčo bylų  skaičius 2012 ir 2018 –2020  m. (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių. 
Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais 
mokėjimo pavedimais. EL ir SK padaryta metodikos pakeitimų. Į NL duomenis įtrauktos ne ginčo bylos.  
                                                           
41  ES valstybių narių teismų sistemų veikimo 2020  m. tyrimas, kurį Ko misijos užsakymu parengė CEPEJ 
sekretoriatas. https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/eu-justice -
scoreboard_lt  
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020N
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUO
MEN
Ų
 
13 
 5 diagrama. Gaunamų administracinių bylų  skaičius 2012 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios 
instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką administracinės teisės bylos yra susijusios su fizinių asmenų ginčais su vietos, regioninės 
ar nacionalinės valdžios institucijomis. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.  RO: 2018  m. kai 
kurios administracinės procedūros pripažintos neteisminėmis. EL, SK ir SE atlikta metodikos pakeitimų. SE: 
migracijos bylos priskirtos prie administracinių bylų (taikoma atgaline tvarka 2017  m.). 
   
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012 2018 2019 2020NĖR
A
DUO
MEN
Ų
 
14 
 3.1.2. Bendrieji duomenys apie veiksmingumą  
Teismo proceso veiksmingumas plačiose civilinių, komercinių ir administracinės teisės bylų 
srityse apibūdinamas šiais rodikliais: i) numatoma proceso trukme (bylų nagrinėjimo trukme), ii) 
bylų išnagrinėjimo rodikliu ir iii) neišnagrinėtų bylų skaičiumi.  
 Įvertinta proceso trukmė – 
Proceso trukmė yra apytikriai įvertintas laikotarpis (dienomis), kurio reikia bylai išspręsti teisme, 
t. y. per kokį laikotarpį teisme priimamas pirmosios instancijos sprendimas. Bylų nagrinėjimo 
trukmės rodiklis yra neišspręstų  bylų skaičius, padalytas iš išspręstų bylų skaičiaus metų pabaigoje 
ir padaugintas iš 365 (dienų)  (42). Apskaičiuotas dydis parodo, kiek mažiausiai laiko teismui reikės 
bylai išspręsti, jeigu kitos darbo sąlygos nesikeis. Kuo vertė didesnė, tuo didesnė tik imybė, kad 
teismo sprendimui priimti reikės daugiau laiko. Diagramose daugiausia pateikti pirmosios 
instancijos teismų proceso duomenys ir, kai yra, palyginti 2012, 2018, 2019 ir 2020  m. 
duomenys  (43). 8 ir 10 diagramose parodyta bylų nagrinėjimo trukmė 202 0 m. civilinėse ir 
komercinėse ginčo bylose ir administracinėse bylose, nagrinėtose visų instancijų teismuose, o 24 
diagramoje parodyta vidutinė proceso trukmė pinigų plovimo bylose, nagrinėtose pirmosios 
instancijos teismuose.  
6 diagrama. Įvertinta  civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  nagrinėjimo trukmė 
2012 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas. SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: duomenys apie neišnagrinėtas bylas 
apima visų instancijų teismų bylas. LV: skaičiai labai sumažėjo dėl teismų sistemos reformos ir dėl to, kad 
informacinėje sistemoje buvo atliktas klaidų patikrinimas  ir duomenys ištaisyti.  
                                                           
42  Proceso trukmė, bylų išnagrinėjimo rodiklis ir neišnagrinėtų bylų skaičius yra standartiniai CEPEJ nustatyti 
rodikliai: http://www.coe.int/t/ dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
43  Tokie metai pasirinkti tam, kad būtų išlaikyta aštuonerių metų perspektyva, pradedant nuo 2012  m., ir kartu tam, 
kad diagramose nebūtų pateikiama pernelyg daug duomenų. 2010, 2013, 2014, 2015, 2016 ir 20 17 m. duomenys 
pateikti CEPEJ ataskaitoje.  
02004006008001.0001.200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUOMENŲ
 
15 
 7 diagrama. Įvertinta civilinių ir komercinių ginčo bylų  nagrinėjimo trukmė pirmosios 
instancijos teismuose 2012 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) 
(šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių. 
Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais 
mokėjimo pavedimais. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius 
apima visų instancijų teismų bylas. IT: laikinas teisminės veiklos sulėtėjimas dėl griežtų ribojamųjų kovos su COVID -
19 pandemija priemonių turėjo įtakos bylų nagrinėjimo trukmei. NL: duomenys apima ne ginčo bylas.  
8 diagrama. Įvertinta civilinių ir komercinių ginčo bylų  nagrinėjimo trukmė visų instancijų 
teismuose 2020  m. (*) (pirmosios, antrosios ir trečiosios instancijos teismuose, dienomis) 
(šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Šalys diagramoje išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kurioje valstybėje narėje visose teismų instancijose procesas 
trunka ilgiausiai. Neturima duomenų apie BE ir BG pirmosios ir antrosios instancijos teismus, apie NL antrosios 
instancijos teismus, apie AT antrosios ir trečiosios instancijos teismus, apie DE ir HR trečiosios instancijos teismus. 
DE ir MT trečiosios instancijos teismų nėra. IT: laikinas teisminės veiklos sulėtėjimas dėl griežtų ribojamųjų kovos 
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUOMENŲ
02004006008001.0001.2001.4001.6001.800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Pirmosios instancijos teismai (2020 m.) Antrosios instancijos teismai (2020 m.)
Trečiosios instancijos teismai (2020 m.)NĖRA
DUOMENŲ
 
16 
 su COVID -19 pandemija priemonių turėjo įtakos  bylų nagrinėjimo trukmei. Kai kuriose valstybėse narėse galimybės 
kreiptis į trečiosios instancijos teismą gali būti ribotos.  
9 diagrama. Įvertinta administracinių bylų  nagrinėjimo trukmė pirmosios instancijos 
teismuose 2012 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – 
CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką administracinės teisės bylos yra susijusios su fizinių asmenų ginčais su vietos, regioninės 
ar nacionalinės valdžios institucijomis. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: neišnagrinėtų 
bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos. CY: 
2018  m. išspręstų bylų skaičius padidėjo, nes dalis bylų nagrinėtos kartu,  2 724 konsoliduotos bylos buvo atmestos, o 
2015  m. įsteigtas administracinis teismas.  
10 diagrama. Įvertinta  administracinių bylų  nagrinėjimo trukmė visų instancijų teismuose 
2020  m. (*) (pirmosios ir, kai tinka, antrosios ir trečiosios instancijų teismuose, dienomis) 
(šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Šalys diagramoje išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kurioje valstybėje narėje visose teismų instancijose procesas 
trunka ilgiausiai. Neturima duomenų apie BE, CZ, HU, MT, AT, RO, SI, SK ir FI antrosios instancijos teismus ir 
apie CY, LT, LU, MT ir PL trečiosios instancijos teismus.  CZ, IT, CY, AT, SI ir FI vienintelis apeliacinės instancijos 
02004006008001.0001.2001.4001.600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUO
MEN
Ų
05001.0001.5002.0002.5003.000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Pirmoji instancija (2020 m.) Antroji instancija (2020 m.) Trečioji instancija (2020 m.)NĖRA 
DUOME
NŲ
 
17 
 teismas yra aukščiausiasis arba kitas aukštesnės instancijos teismas.  HR, LT, LU ir MT šio pobūdžio bylų atveju 
trečiosios instancijos teismų nėra. BE: kai kurių bylų atveju aukščiausiasis administracinis teismas yra pirmosios ir 
vienintelės instancijos teismas.  Kai kuriose valstybėse narėse galimybės kreiptis į trečiosios instancijos teismus ga li 
būti ribotos. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.  
 
 Bylų išnagrinėjimo rodiklis – 
Bylų išnagrinėjimo rodiklis yra išspręstų bylų ir gaunamų bylų skaičiaus santykis. Taikant šį 
rodiklį vertinama, ar teismas spėja išnagrinėti gaunamas bylas. Jeigu bylų išnagrinėjimo rodiklis 
yra artimas 100  proc. arba didesnis, teismų sistema yra pajėgi išnagrinėti bent tiek bylų, kiek jų 
iškeliama. Kai bylų išnagrinėjimo rodiklis yra mažesnis negu 100  proc., tai reiškia, kad teismai 
išnagrinėj a mažiau bylų, negu gauna.  
11 diagrama. Civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  išnagrinėjimo rodiklis 2012 
ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, proc.: didesnės negu 100  proc. vertės 
reiškia, kad išnagr inėjama daugiau bylų, negu gaunama, o mažesnės nei 100  proc. vertės  – kad 
išnagrinėjama mažiau bylų, negu gaunama) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas.  SK: atlikta metodikos pakeitimų. IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl 
taikomos metodikos gali  būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų. IT: 2013  m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020N
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
 
18 
 12 diagrama. Civilinių ir komercinių ginčo bylų  išnagrinėjimo rodiklis 2012 ir 2018 –2020  m. 
(*) (pirmosios instancijos teismuose, proc.) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl taikomos metodikos 
gali būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų. IT: 2013  m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. NL: duomenys apima ir 
ne ginčo bylas.  
13 diagrama. Administracinių bylų  išnagrinėjimo rodiklis 2012 ir 2018 –2020  m. (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, proc.) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje ( CY 2018  m. 
vertė  = 219  proc.; IT 2012  m. = 279,8  proc.); EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. DK ir IE: administracinės bylos 
atskirai neregistruojamos. CY: išspręstų bylų skaičius padidėjo, nes dalis bylų nagrinėtos kartu, 2  724 konsoliduotos 
bylos buvo atmestos, o 2015  m. įsteigtas administracinis teismas.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020NĖRA
DUO
MEN
Ų
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUO
MEN
Ų
 
19 
  Neišnagrinėtos bylos – 
Neišnagrinėtų bylų skaičius yra gautų, bet neišnagrinėtų bylų skaičius atitinkamų metų pabaigoje. 
Jis taip pat turi įtak os bylos nagrinėjimo trukmei.  
14 diagrama. Neišnagrinėtų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  skaičius 2012 
ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas.  SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima 
visų instancijų teismų bylas. IT: 2013  m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip.  
15 diagrama. Neišnagrinėtų civilinių ir komercinių ginč o bylų  skaičius 2012 ir 2018 –
2020  m. (*) pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis  – CEPEJ tyrimas)  
(*) EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki  2016  m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų 
teismų bylas. IT: 2013  m. civilines bylas pradėta klasifikuoti kitaip. NL: duomenys apima ir ne ginčo bylas.  
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUOMENŲ
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020NĖRA 
DUOMENŲ
 
20 
 16 diagrama. Neišnagrinėtų administracinių bylų  skaičius 2012 ir 2018 –2020  m. (*) pirmosios 
instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltini s – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje ( EL 2012  m. 
vertė  = 3,5). EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų 
instancijų teismų bylas. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.  
3.1.3. Veiksmingumas konkrečiose ES teisės srityse  
Šiame skirsnyje papildomi bendrieji teisingumo sistemų veiksmingumo duomenys ir nurodoma 
vidutinė proceso trukmė  (44) konkrečiose ES teisės srityse. 2022  m. rezultatų suvestinė parengta 
remiantis ankstesniais duomenimis konkurencijos, elektroninių ryšių, ES prekių ženklo, vartotojų 
teisės ir kovos su pinigų plovimu srityse. Šios keturi os sritys pasirinktos dėl jų svarbos bendrajai 
rinkai ir verslo aplinkai. Be to, šioje rezultatų suvestinėje plačiau apžvelgiamas administracinių 
institucijų darbo veiksmingumas: atitinkami duomenys apie vartotojų apsaugą papildyti dviem 
naujomis diagramom is konkurencijos ir elektroninių ryšių srityse. Apskritai ilgi vėlavimai per 
teismo ir administracinius procesus gali turėti neigiamą poveikį ES teisėje nustatytoms teisėms, 
pvz., kai nebėra galimybių pasinaudoti tinkamomis teisių gynimo priemonėmis arba n ebeįmanoma 
atlyginti didelių finansinių nuostolių. Ypač verslo srityje dėl administracinių procedūrų vėlavimo 
ir netikrumo kai kuriais atvejais gali būti patiriama didelių išlaidų ir gali būti pakenkta 
planuojamoms arba esamoms investicijoms  (45).  
– Konkurencija – 
Veiksmingai užtikrinant konkurencijos teisės vykdymą, įmonėms užtikrinamos vienodos sąlygos, 
ir tai itin svarbu siekiant sukurti patrauklią verslo aplinką. Taip skatinamas verslumas ir našumas, 
                                                           
44  Proceso trukmė konkrečiose srityse skaičiuojama kalendorinėmis dienomis nuo ieškinio arba apeliacinio skundo 
pateikimo teismui (arba oficialaus galutinio kaltinimo pareiškimo) dienos iki teismo sprendimo priėmi mo dienos 
(16–21 diagramos). 16 –18 diagramose vertės nurodytos pagal 2013 ir 2018 –2020  m. duomenų svertinį vidurkį, 19 
diagramoje  – pagal 2013, 2018, 2019 ir 2020  m. duomenų svertinį vidurkį, 20 ir 21 diagramose  – pagal 2014 ir 
2018 –2020  m. duomenų svertin į vidurkį. Tais atvejais, kai gauti ne visų metų duomenys, vidurkis apskaičiuotas 
remiantis turimais duomenimis  – visų bylų ar atrinktų bylų imties duomenimis arba apytikriais skaičiavimais.  
45  Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Politica l Risk and Policy Responses , 2019, World Bank 
Group, 18 diagrama.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020NĖRA
DUO
MENŲ
 
21 
 vartotojams suteikiama daugiau galimybių rinkti s, be to, tai padeda mažinti kainas ir gerinti 
kokybę. 17 diagramoje nurodyta bylų, kuriose ginčijami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 
(SESV) 101 ir 102 straipsnius taikančių nacionalinių konkurencijos institucijų sprendimai (46), 
vidutinė nagrinėjimo  trukmė. 18 diagramoje nurodyta vidutinė nacionalinių konkurencijos 
institucijų procedūrų taikant SESV 101 ir 102 straipsnius trukmė.  
17 diagrama. Konkurencija : vidutinė teisminės peržiūros trukmė 2013 ir 2018 –2020  m. (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Europos 
konkurencijos tinklas)  
(*) IE ir AT: šis scenarijus netaikomas, nes šių šalių institucijos neturi įgaliojimų priimti atitinkamų sprendimų. AT: 
duomenys apima Kartelių tei smo išspręstas bylas dėl SESV 101 ir 102 straipsnių pažeidimo, kurios nėra pagrįstos 
apeliaciniais skundais prieš nacionalinę konkurencijos instituciją. IT: proceso trukmė apskaičiuota apytikriai.  Jei 
tam tikro stulpelio nėra, tai gali reikšti, kad ta vals tybė narė tais metais nepateikė duomenų apie bylas. Daugelyje 
valstybių narių tokių bylų yra nedaug (mažiau nei penkios per metus), todėl viena ypač ilgai arba trumpai nagrinėjama 
byla gali turėti didelės įtakos metiniams duomenims (pvz., taip yra MT atvej u: šioje šalyje buvo tik viena byla).  
                                                           
46  Žr. https://eur -lex.europa.eu/legal -content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=LT  ir 200 2 m. 
gruodžio 16  d. Tarybos reglamentą (EB) Nr.  1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 
straipsniuose, įgyvendinimo (tekstas svarbus EEE), OL  L 1, 2003  1 4, p. 1–25, ypač jo 3 ir 5 straipsnius.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 2013, 2018 –2020 m. vidurkisBYLŲ NĖRA
 
22 
 18 diagrama. Konkurencija : vidutinė nacionalinių konkurencijos institucijų procedūrų 
trukmė 2020  m. (*) (dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Europos konkurencijos tinklas)  
 
(*) Kai kuriose valstybėse narėse tokių bylų skaičius ribotas. BE: duomenys apima vieną sprendimą dėl kartelio 
(1 045 dienos) ir penkių laikinųjų priemonių taikymą.  Vidutinė visų šešių procesų trukmė  – 2 015 dienų.  IT: į Italijos 
konkurencijos institucijos pagal SESV 101 straipsnį pradėtą procedūrą Nr.  I833 (Gare Consip per acquisizione beni 
e servizi per informatica e telecomunicazioni) neatsižvelgiama, nes šios procedūros pabaigoje ji nenustatė jokių SESV 
101 straipsn io pažeidimų. Būtina atsižvelgti į tai, kad kai kurios valstybės narės procedūros trukmę dienomis 
skaičiuoja nuo skirtingų pradžios taškų. Daugumoje valstybių narių byla laikoma pradėta tada, kai pradedamas 
tyrimas. NL: byla laikoma pradėta tada, kai nusiu nčiamas prieštaravimo pareiškimas; CZ ir SK: byla laikoma 
pradėta tada, kai pradedama administracinė procedūra. Pastaruoju atveju tai yra tarpinis etapas tarp tyrimo 
pradėjimo ir prieštaravimo pareiškimo nusiuntimo. Taip pat yra keli veiksniai, į kuriuos r eikia atsižvelgti vertinant 
nacionalinių konkurencijos institucijų procedūrų trukmę: be kita ko, bylos pobūdis ir sudėtingumas, ekonominiams 
duomenims surinkti ir ekonominei analizei atlikti reikalingas laikas, terminų pratęsimas šalių prašymu ir posėdžių 
kartojimas.  
– Elektroniniai ryšiai – 
ES elektroninių ryšių teisės aktais siekiama didinti konkurenciją, prisidėti prie bendrosios rinkos 
plėtros, skatinti investicijas, inovacijas ir ekonomikos augimą. Veiksmingai užtikrinus šių teisės 
aktų vykdymą, galima pasiekti teigiamą poveikį vartotojams: gali sumažėti kainos galutiniams 
vartotojams ir pagerėti paslaugų kokybė. 19 diagramoje parodyta vidutinė teisminės peržiūros 
bylų, kuriose ginčyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimai, priimti taika nt ES 
elektroninių ryšių teisės aktus, nagrinėjimo trukmė  (47). Duomenys apima įvairaus pobūdžio 
bylas  – nuo susijusių su sudėtingesne rinkos analizės peržiūra iki susijusių su paprastesniais 
vartotojams aktualiais klausimais. 20 diagramoje nurodyta vidutin ė nacionalinėse reguliavimo 
institucijose taikant ES teisę atliekamų procedūrų trukmė.  
 
 
                                                           
47  Duomenys apskaičiuoti remiantis tuo, kiek laiko truko apeliacinės bylos, iškeltos po nacionalinių reguliavimo 
institucijų sprendimų, priimtų taikant nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama ES elektroninių ryšių 
reguliavimo sistema – Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Dire ktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva), 
Direktyva 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva)  – ir kiti 
susiję ES teisės aktai, tokie kaip radijo spektro politikos programa ir Komisijos sprendimai dėl radijo spekt ro, 
išskyrus Direktyvą 2002/58/EB dėl privatumo ir elektroninių ryšių.  
0200400600800100012001400160018002000
EE IEHR LTMT FINLDK ITPLLVESATSESKDE FRCZPTLURO SIBEELBGCYHU
2020NĖRA 
DUOME
NŲBYLŲ NĖRA
 
23 
 19 diagrama. Elektroniniai ryšiai : vidutinė teisminės peržiūros trukmė 2013 ir 2018 –2020  m. 
(*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Ryšių komitetas)  
 
(*) Bylų skaičius įvairiose valstybėse narėse yra skirtingas.  Jei tam tikro stulpelio nėra, tai reiškia, kad ta valstybė narė tais metais 
apie tokias bylas nepranešė (išskyrus PT 2019 –2020  m. ir RO – nėra duomenų). Kai kuriais atvejais, kai susijusių bylų skaičius 
yra nedidelis ( BG, CY, MT, NL, SK, FI, SE), viena yp ač ilgai arba trumpai nagrinėjama byla gali turėti didelės įtakos metiniams 
duomenims ir gali būti didelių skirtumų iš metų į metus.  DK: apeliacinius skundus pirmąja instancija nagrinėja kvaziteisminė 
institucija. EE: vidutinė teisminės peržiūros bylų truk mė 2013  m. buvo 18 dienų.  ES, AT ir PL: priklausomai nuo dalyko, bylas 
nagrinėja įvairūs teismai.  
20 diagrama. Elektroniniai ryšiai : vidutinė proceso nacionalinėje reguliavimo institucijoje 
trukmė 2015 ir 2018 –2020  m. (dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Ryšių komitetas)  
 
– ES prekių ženklas – 
Skatinant investicijas į inovacijas ypač svarbu veiksmingai ginti intelektinės nuosavybės teises. 
ES teisės aktais dėl ES prekių ženklų  (48) nacionaliniams teismams suteiktas svarbus v aidmuo  – 
jie veikia kaip ES teismai ir priima sprendimus, darančius poveikį bendrajai rinkai. 21 diagramoje 
                                                           
48  2017  m. birželio 14  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1001 dėl Europos Sąjungos prekių 
ženklo (OL  L 154, 2017  6 16, p.  1–99). 
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 2013, 2018 –2020 m. vidurkisBYLŲ 
NĖRA
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 2015, 2018 –2020 m. vidurkisNĖRA DUOMENŲ BYLŲ NĖRA
 
24 
 parodyta vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų, kuriose bylinėjasi 
privačios šalys, trukmė.  
21 diagrama. ES prekių ženklas : vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų 
nagrinėjimo bylų trukmė 2013 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) 
(šaltinis  – Europos Komisija ir Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų ste bėsenos 
centras)  
 
(*) FR, IT, LT, LU: kai kurių metų duomenys gauti iš atrinktų bylų imties. DK: duomenys iš visų su prekių ženklais 
(ne tik ES) susijusių bylų, nagrinėjamų komercinių ir jūrų bylų aukštuosiuose teismuose; 2018 ir 2019  m. vidutinės 
proceso trukmės duomenų neturima dėl duomenų rinkimo sistemos pakeitimų.  EL: duomenys pagrįsti dviejų te ismų 
bylų trukmės svertiniu vidurkiu. ES: apskaičiuojant vidutinę bylų trukmę įtrauktos bylos ir dėl kitų ES intelektinės 
nuosavybės teisių.  
– Vartotojų apsauga – 
Veiksmingai įgyvendinant vartotojų teisę užtikrinama, kad vartotojai galėtų naudotis savo 
teisėmis, o vartotojų apsaugos teisės aktus pažeidžiančios įmonės neįgytų nesąžiningo pranašumo. 
Vartotojų apsaugos institucijos ir teismai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant ES vartotojų teisės 
aktų vykdymą  (49) įvairiose nacionalinėse vykdymo užtikrinimo s istemose. 22 diagramoje 
nurodyta teisminės peržiūros bylų, kuriose ginčijami ES teisę taikančių vartotojų apsaugos 
institucijų sprendimai, vidutinė nagrinėjimo trukmė.  
Veiksmingai užtikrinant piliečių arba įmonių teises gali dalyvauti įvairūs subjektai  – ne tik teismai, 
bet ir administracinės institucijos. Siekiant toliau tirti šią vykdymo užtikrinimo grandinę 
pateikiami duomenys apie vartotojų apsaugos institucijų procedūrų trukmę. 23 diagramoje 
parodyta, per kiek laiko vidutiniškai priimti nacionalinių v artotojų apsaugos institucijų 
administraciniai sprendimai 2014 ir 2018 –2020  m., skaičiuojant nuo bylos pradžios datos. Tai, be 
kita ko, gali būti sprendimai, kuriais paskelbiama apie materialinės teisės normų pažeidimus, taip 
                                                           
49  22 ir 23 diagramų duomenys yra s usiję su Nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais direktyvos (93/13/EEB), 
Vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų direktyvos (1999/44/EB), Nesąžiningos komercinės veiklos 
direktyvos (2005/29/EB), Vartotojų teisių direktyvos (2011/83/EB) ir nac ionalinių nuostatų, kuriomis jos 
įgyvendinamos, vykdymo užtikrinimu.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 2013, 2018 –2020 m. vidurkisNĖRA 
DUOMEN
 
25 
 pat sprendimai dėl laikinųjų p riemonių, teismo nutarčių, kuriomis draudžiama tęsti tam tikrą 
veiklą, dėl teismo proceso pradėjimo arba bylos užbaigimo.  
22 diagrama. Vartotojų apsauga : vidutinė teisminės peržiūros  trukmė 2013 ir 2018 –
2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir 
Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas)  
 
(*) DE, LU, AT: šis scenarijus netaikomas, nes vartotojų apsaugos institucijos neturi įgaliojimų priimti sprendimų 
dėl atitinkamų vartotojų apsaugos taisyklių pažeidimų. IE ir FI: atitinkamų bylų 2020  m. yra nedaug (mažiau nei 
penkios). EL ir RO: pateikti kai kurių metų  duomenys yra apytikriai apskaičiuota vidutinė trukmė.   
23 diagrama. Vartotojų apsauga : vidutinė vartotojų apsaugos institucijų administracinių 
sprendimų  priėmimo trukmė 2014 ir 2018 –2020  m. (*) (pirmosios instancijos teismuose, 
dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas)  
 
0200400600800100012001400160018002000
SEHULTEEHRPTBGESRODKNLSKSILV FIITFRCZPLCYELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 2013, 2018, 2019, 2020 m. vidurkisNĖRA 
DUOMENŲ
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZIEPTSEITCYDKELLVHUNL FIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 2014, 2018, 2019, 2020 m. vidurkisNĖRA 
DUO
MENŲ
 
26 
 (*) DE, LU, AT: šis scenarijus netaikomas, nes vartotojų apsaugos institucijos neturi įgaliojimų priimti sprendimų 
dėl atiti nkamų vartotojų apsaugos taisyklių pažeidimų. DK, EL, FR, RO ir FI: pateikti kai kurių metų duomenys yra 
apytikriai apskaičiuota vidutinė trukmė.  
– Pinigų plovimas – 
Veiksmingai kovoti su pinigų plovimu svarbu ne tik todėl, kad taip padedama kovoti su 
nusikalstamumu,  – tai taip pat būtina siekiant finansų sektoriaus patikimumo, vientisumo ir 
stabilumo, pasitikėjimo finansų sistema ir sąžiningos konkurencijos bendrojoje rinkoje  (50). Pinigų 
plovimas gali atgrasyti užsienio investuotojus, iškreipti tarptau tinį kapitalo judėjimą, kenkti šalies 
makroekonominiams rodikliams, todėl gali mažėti gerovė ir gali būti eikvojami ištekliai, kuriuos 
būtų galima skirti produktyvesnei ekonominei veiklai  (51). Kovos su pinigų plovimu direktyvoje 
reikalaujama, kad valstybės  narės kauptų statistinius duomenis apie savo kovos su pinigų plovimu 
arba teroristų finansavimu sistemų veiksmingumą  (52). Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, 
buvo atnaujintas klausimynas ir surinkti duomenys apie nacionalinių kovos su pinigų plovimu  
sistemų teisminius etapus. 24 diagramoje parodyta pirmosios instancijos teismų bylų dėl 
nusikalstamų veikų, susijusių su pinigų plovimu, vidutinė trukmė.  
24 diagrama. Pinigų plovimas : vidutinė teismo bylų trukmė 2014 ir 2018 –2020  m. (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis  – Europos Komisija ir Kovos su pinigų 
plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė)  
 
                                                           
50 2015  m. gegužės 20  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo 
pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos 2 konstatuojamoji dalis . 
51  IMF Factsheet, 2018  m. kovo 8  d.: https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism .  
52  Direktyvos (ES) 2015/849 44 straipsnio 1 dalis. Taip pat žr. Direktyvos (ES) 2018/843, kuri įsigaliojo 2018 m. 
birželio mėn. ir kurią valstybės narės privalėjo įgyvendinti iki 2020 m. sausio mėn., pakeistą 44  straipsnį.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 2014, 2018 –2020 m. vidurkisNĖRA 
DUO
MEN
Ų
 
27 
 (*) 2020  m. duomenų nėra: BE, DE, EE, IE, HR , PL ir PT.  BG: vidutinė bylų trukmė skaičiuojama mėnesiais nuo teismo bylos 
pradėjimo dienos iki teismo sprendimo priėmimo dienos.  ES, NL: apytikriai apskaičiuota trukmė. CZ: trukmė mėnesiais. HU: 
vidutinis dienų skaičius apskaičiuotas tik pagal bylų, kurios išspręstos priėmus apkaltinamąjį nuosprendį, skaičių. PT: vidutinis 
dienų skaičius apskaičiuotas  remiantis sudaryta imtimi . IT: duomenys apima ir bylos nagrinėjimo teisme, ir parengtinių teismo 
posėdžių duomenis. CY: sudėtingos bylos Prisiekusiųjų teisme išnagrinėjam os vidutiniškai per metus. Bylos apygardų teismuose 
dėl mažiau sunkių teisės pažeidimų nagrinėjamos ilgiau. SK*: duomenys yra viso proceso, įskaitant procesą apeliaciniame teisme, 
vidutinės trukmės duomenys.  
                                                           
53  HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT ir SK  – per 2020  m. Europos semestrą joms pateikta konkrečioms šalims skirtų 
rekomendacijų, ir BE, BG, IE, EL, ES, RO ir SI  – joms kilę sunkumai aptarti 2020  m. konkrečioms šalims skirtų 
rekomendacijų konstatuojam osiose dalyse ir šalių ataskaitose.  
Rezultatų skirtumus per aštuonerius tirtus metus galima paaiškinti susiklosčiusiomis aplinkybėmis (gautų bylų 
skaičiaus skirtumas daugiau kaip 10  proc. nėra neįprastas reiškinys) arba sisteminiais trūkumais (lankstumo i r 
reagavimo stoka arba nenuosekliai vykdomas reformų procesas).  3.1.4.  Išvados apie teisingumo sistemų veiksmingumą  
Veiksmingoje teisingumo sistemoje gautos ir susikaupusios bylos tvarkomos ir teismų 
sprendimai priimami be nepagrįsto delsimo. Todėl pagrindiniai ES teisingumo rezultatų 
suvestinės rodikliai, naudojami stebint teisingumo sistemų veiksmingumą, yra proceso t rukmė  
(apytikriai apskaičiuotas arba vidutinis laikotarpis (dienomis), per kurį išsprendžiama byla), 
bylų išnagrinėjimo rodiklis  (išspręstų bylų ir gautų bylų skaičiaus santykis) ir neišnagrinėtų 
bylų skaičius  (metų pabaigoje likusios neišnagrinėtos bylos) . 
Bendrieji duomenys apie veiksmingumą  
2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiami duomenys apie teisingumo sistemų 
veiksmingumą aštuonerių metų (2012 –2020  m.) laikotarpiu. Per šį laikotarpį galima nustatyti 
tam tikras tendencijas ir atsižvelgti  į tai, kad teisingumo reformų poveikis dažnai išaiškėja tik 
per ilgesnį laiką.  
Iš prieinamų duomenų nuo 2012  m. ir iki 2020  m. civilinėse, komercinėse ir administracinėse 
bylose matyti, kad tendencijos daugeliu atvejų buvo teigiamos. Tačiau 2020  m. kai ku rių 
valstybių narių bendrieji veiksmingumo duomenys rodo neigiamą poveikį veiksmingumui. Gali 
būti, kad tą poveikį lėmė COVID -19 pandemija, taigi jis yra laikinas.  
Teigiamų pokyčių nustatyta kai kuriose iš tų valstybių narių, kurios per Europos semestrą 
išskirtos kaip patiriančios konkrečių sunkumų  (53): 
 Nuo 2012  m., remiantis prieinamais šių valstybių narių duomenimis, nepaisant COVID -19 
pandemijos, kai kuriose valstybėse narėse pirmosios instancijos teismų procesų trukmė  – 
tiek bendrosios „visų bylų“ kategorijos (6 diagrama), tiek civilinių ir komercinių ginčo bylų 
kategorijos (7 diagrama)  – toliau trumpėjo arba liko nepakitusi. Kaip matyti iš tų pačių 
dviejų diagramų (6 ir 7 diagramos), maždaug pusėje atitinkamų valstybių narių bylų 
nagrinėjimo trukmė  pailgėjo ir kai kada tapo ilgesnė nei 2012  m. Maždaug pusėje šių 
valstybių narių administracinių bylų (9 diagrama) proceso trukmė nuo 2012  m. sutrumpėjo 
arba liko nepakitusi. Apskritai 2020  m. administracinių bylų proceso trukmė pailgėjo 
maždaug pusėje va lstybių narių.  
 Rezultatų suvestinėje pateikta duomenų apie visų instancijų teismų proceso trukmę  
nagrinėjant civilines ir komercines ginčo bylas (8 diagrama) ir administracines bylas (10 
diagrama). Pateikti duomenys rodo, kad keliose valstybėse narėse, kur iose, kaip nustatyta, 
patiriama sunkumų dėl pirmosios instancijos teismų proceso trukmės, aukštesnių instancijų 
 
28 
 teismai dirba veiksmingiau. Tačiau kai kuriose kitose valstybėse narėse, kurios patiria 
sunkumų, vidutinė proceso trukmė aukštesnių instancijų t eismuose yra dar ilgesnė negu 
pirmosios instancijos teismuose.  
 Vertinant bendrąją „visų bylų“ kategoriją ir civilinių bei komercinių ginčo bylų kategoriją 
(11 ir 12 diagramos), bendras valstybių narių, kurių bylų išnagrinėjimo rodiklis  yra 
didesnis negu 10 0 proc., skaičius nuo praėjusių metų sumažėjo ir vėl priartėjo prie 2012  m. 
buvusio lygio. 2020  m. dauguma valstybių narių, įskaitant daugumą tų, kurios patiria 
sunkumų, pranešė apie aukštą bylų išnagrinėjimo rodiklį (aukštesnį kaip 97  proc.) Tai 
reiškia, kad teismai apskritai yra pajėgūs išnagrinėti gaunamas šių kategorijų bylas. 
Administracinių bylų (13 diagrama) išnagrinėjimo rodiklis, kaip matyti, labiau kinta iš metų 
į metus. Nors apskritai jis tebėra žemesnis negu kitų kategorijų bylų, kai kurios vals tybės 
narės toliau daro didelę pažangą. Ypač pažymėtina, kad daugiau kaip pusė sunkumų 
patiriančių valstybių narių nurodo, kad nuo 2012  m. administracinių bylų išnagrinėjimo 
rodiklis padidėjo.  
 Nuo 2012  m. padėtis nepakito arba toliau gerėja beveik visose valstybėse narėse, kurios 
susiduria su didžiausiomis susikaupusių bylų  (bet kurios kategorijos bylų) valdymo 
problemomis. 2020  m., nors neišnagrinėtų bylų skaičius padidėjo kai kuriose valstybėse 
narėse, kitose padaryta reikšminga pažanga mažinant neišnagr inėtų bylų skaičių  – tiek 
civilinių ir komercinių ginčo bylų (15 diagrama), tiek administracinių bylų (16 diagrama). 
Tačiau, nepaisant šios pažangos, tebėra reikšmingų skirtumų tarp tų valstybių narių, kuriose 
neišnagrinėtų bylų yra gana nedaug, ir tų, kur iose neišnagrinėtų bylų skaičius yra didelis.  
Veiksmingumas konkrečiose ES teisės srityse  
Iš duomenų apie vidutinę proceso trukmę konkrečiose ES teisės srityse (17 –24 diagramos) 
galima įgyti įžvalgų, kaip veikia teisingumo sistemos sprendžiant konkrečių ti pų ginčus, 
susijusius su verslu.  
Duomenys apie veiksmingumą konkrečiose ES teisės srityse renkami remiantis tam tikrais 
siaurai apibrėžtais scenarijais, taigi susijusių bylų skaičius gali atrodyti nedidelis. Vis dėlto, 
lyginant su apskaičiuota proceso trukme, nurodyta pateikiant bendruosius veiksmingumo 
duomenis, šie skaičiai parodo realią vidutinę visų susijusių bylų trukmę konkrečiose srityse tam 
tikrais metais. Todėl vertėtų pažymėti, kad kelios valstybės narės, iš kurių bendrųjų 
veiksmingumo duomenų  neatrodo, kad jos patirtų sunkumų, praneša apie kur kas ilgesnę 
vidutinę bylų trukmę konkrečiose ES teisės srityse. Be to, bylų trukmė įvairiose konkrečiose 
srityse toje pačioje valstybėje narėje gali būti skirtinga.  
Galiausiai, naujos diagramos, kuriose nurodyta nacionalinių konkurencijos institucijų ir 
elektroninių ryšių reguliavimo nacionalinių institucijų administracinių procedūrų trukmė, teikia 
įžvalgų apie administracinio darbo, apimančio daugiau ES teisės sričių, veiksmingumą. Visos 
(apimančios admi nistracines procedūras ir teismo procesus) teisės aktų vykdymo užtikrinimo 
grandinės veiksmingumas, užtikrinant bylų išsprendimą laiku ir teisių įgyvendinimą, padeda 
kurti palankią aplinką verslui ir investicijoms.  
Konkrečių ES teisės sričių duomenys rodo tokias tendencijas:  
 Kalbant apie konkurencijos bylų teisminę peržiūrą  (17 diagrama) pažymėtina, kad nors 
bendras valstybių narių teismų darbo krūvis šiek tiek padidėjo, šešiose valstybėse narėse 
 
29 
                                                            
54  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu 
baudžiamosios teisės priemonėmis panaikinamos teisinės kliūtys, dėl kurių gali būti vilkinamas baudžiamasis 
persekiojimas, pavyzdžiui, nuostata, kad baudžiamasis persekiojimas dėl pinigų plovimo gali būti pradedamas tik 
tada, kai baigiamas procesas dėl atitinkamos pagrindinės nusikalstamos veikos. Valstybės narės šią direktyvą 
turėjo perk elti į nacionalinę teisę iki 2020  m. gruodžio 8  d. teisminės peržiūros trukmė sutrumpėjo arba nepakito, o penkio se kitose valstybėse narėse  – 
pailgėjo. Nepaisant gana teigiamos tendencijos, trys valstybės narės nurodė, kad vidutinė 
trukmė 2020  m. viršijo 1  000 dienų. Dėl nacionalinių konkurencijos institucijų 
procedūrų  10 valstybių narių nurodė, kad procedūros truko  trumpiau nei 1  000 dienų. Kai 
kuriose valstybėse narėse, kuriose yra konkurencijos bylų teisminės peržiūros 
veiksmingumo trūkumų, nacionalinių konkurencijos institucijų procedūros yra vienos 
veiksmingiausių.  
 Elektroninių ryšių  srityje (19 diagrama) teism ų darbo krūvis sumažėjo, palyginti su 
ankstesniais metais, taigi tęsėsi 2019  m. stebėta teigiama tendencija dėl ilgesnės procesų 
trukmės. 2020  m. dauguma valstybių narių užfiksavo vidutinės proceso trukmės 
sutrumpėjimą arba atitinkami lygiai liko nepakitę,  palyginti su 2019  m., ir tik keliose 
valstybėse narėse jie padidėjo. Naujoje diagramoje dėl elektroninių ryšių reguliavimo 
nacionalinių institucijų darbo veiksmingumo  (20 diagrama) parodyta, kad kai kuriose 
valstybėse narėse vidutinė proceso trukmė yra gana stabili, tačiau apskritai nėra aiškios 
tendencijos tais metais, kurių duomenys yra prieinami.  
 Gaunamų su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų  (21 d iagrama) 
bendras skaičius 2020  m. sumažėjo. Tačiau nors kai kurioms valstybėms narėms pavyko 
geriau susidoroti su darbo krūviu ir užfiksuota sutrumpėjusi ar stabili proceso trukmė, 
šešiose kitose valstybėse narėse vidutinė proceso trukmė aiškiai pailgėjo.  
 ES vartotojų teisės  srityje (22 ir 23 diagramos) parodytas galimas bendras visos vykdymo 
užtikrinimo grandinės  – tiek administracinių procedūrų, tiek teisminės peržiūros procesų  – 
poveikis. 2020  m. šešios valstybės narės nurodė, kad jų vartotojų apsaugos institucijos su 
ES vartotojų apsaugos teise susijusiose bylose sprendimus priėmė vidutiniškai trumpiau 
negu per 3 mėnesius, o šešiose kitose valstybėse narėse tokiems sprendimams priimti 
prireikė daugiau kaip 6 mėnesių. Tais atvejais, kai vartotojų apsaugo s institucijų sprendimai 
buvo skundžiami teisme, administracinio sprendimo teisminės peržiūros trukmės 
tendencijos 2020  m. buvo skirtingos: aštuoniose valstybėse narėse trukmė pailgėjo, o 
keturiose kitose sutrumpėjo, palyginti su 2019  m. Dviejose valstybės e narėse vidutinė 
teisminės peržiūros trukmė tebėra ilgesnė kaip 1  000 dienų.  
 Veiksmingai kovoti su pinigų plovimu  yra būtina siekiant apsaugoti finansų sistemą, 
užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir išvengti neigiamų padarinių ekonomikai. Nuo sunkumų, 
susijusių su teismo procesų trukme, kai nagrinėjamos bylos dėl su pinigų plovimu susijusių 
nusikalstamų veikų, gali priklausyti kovos su pinigų plovimu veiksmingumas. 24 
diagramoje pateikti atnaujinti duomenys apie tai, kiek laiko trunka teismo procesai dėl 
pinigų plovimo nusikalstamų veikų. Joje parodyta, kad nors daugiau kaip pusėje valstybių 
narių pirmosios instancijos teismų procesai vidutiniškai trunka iki metų, keliose valstybėse 
narėse šie procesai trunka vidutiniškai dvejus metus  (54). 
 
 
30 
 3.2. Teisingumo  sistemų kokybė  
Teisingumo sistemų kokybės vertinimo būdų yra ne vienas. 2022  m. ES teisingumo rezultatų 
suvestinėje toliau nagrinėjami veiksniai, kurie paprastai laikomi svarbiais gerinant teisingumo 
kokybę. Jie skirstomi į keturias kategorijas:  
1) teisin gumo prieinamumas piliečiams ir įmonėms;  
2) pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai;  
3) vertinimo priemonių taikymas;  
4) skaitmenizacija.  
3.2.1. Prieinamumas  
Prieinamumą būtina užtikrinti visoje teisingumo grandinėje, kad žmonės galėtų gauti reikiamą 
informaciją  – apie teisingumo sistemą, apie tai, kaip pareikšti ieškinį, apie su tuo susijusius 
finansinius aspektus, apie bylos eigą iki pat proceso pabaigos  – ir kad teismo sprendimas būtų 
prieinamas internetu.  
– Teisinė pagalba, teismo mokesčiai ir teisiniai mokesčiai – 
Didelę įtaką naudojimuisi teise kreiptis į teismą turi bylinėjimosi išlaidos. Didelės bylinėjimosi 
išlaidos, įskaitant teismo mokesčius  (55) ir teisinius mokesčius  (56), gali trukdyti naudotis šia teise. 
Bylinėjimosi išlaidos civilinėse ir komercinėse bylose ES lygmeniu nėra suderintos . Jos 
reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais, todėl įvairiose valstybėse narėse yra skirtingos.  
Galimybė gaut i teisinę pagalbą yra viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų ES pagrindinių teisių 
chartijoje  (57). Teisinė pagalba leidžia pasinaudoti teise kreiptis į teismą tiems asmenims, kurie 
kitaip tokių išlaidų padengti arba tokių mokesčių iš anksto sumokėti negal ėtų. Daugumoje 
valstybių narių teisinė pagalba teikiama priklausomai nuo prašytojo pajamų  (58). 
25 diagramoje parodyta galimybė pasinaudoti visa arba daline teisine pagalba konkrečioje 
vartotojų apsaugos byloje, kurioje pareikštas 6  000 EUR vertės ieškinys.  Joje palygintos pajamų 
ribos, taikomos teikiant teisinę pagalbą, išreikštos kaip skurdo ribos (Eurostato nustatytos 
kiekvienoje valstybėje narėje) procentinė dalis  (59). Pavyzdžiui, jei nurodyta teisinės pagalbos 
                                                           
55  Teismo mokesčiai  – tai suma, mokėtina už teismo proceso, kuris nėra baudžiamasis procesas, pradėjimą teisme 
arba specializuotame teisme. 
56  Teisiniai mokesčiai  – tai užmokestis už advokatų savo klientam s suteiktas paslaugas.  
57  ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 3 dalis.  
58  Valstybės narės teisinės pagalbos teikimo slenkstinę ribą nustato skirtingais metodais, pvz., pagal skirtingus 
bazinius laikotarpius (mėnesio arba metų pajamas). Maždaug pu sėje valstybių narių taip pat taikoma riba, susijusi 
su pagalbos prašytojo asmeniniu kapitalu. Šioje diagramoje į tai neatsižvelgiama. BE, BG, IE, ES, FR, HR, HU, 
LT, LU, NL ir PT tam tikroms grupėms priklausantiems asmenims (pvz., asmenims, gaunantiems ta m tikras 
pašalpas) teisė gauti teisinę pagalbą civilinių ir komercinių ginčų bylose suteikiama savaime. Šioje diagramoje 
neatsižvelgiama į papildomus kriterijus, kuriuos valstybės narės gali taikyti, pvz., dėl bylos esmės. Nors tai 
tiesiogiai nesusiję su d iagrama, reikėtų pažymėti, kad kai kuriose valstybėse narėse (AT, CZ, DE, DK, IT, NL, PL, 
SI) teisinė pagalba teikiama ne tik fiziniams asmenims.  
59  Kad renkamus duomenis būtų galima palyginti, Eurostato nustatyta kiekvienos valstybės narės skurdo riba 
perskaičiuota į mėnesio pajamas. Nustatyta skurdo rizikos lygio (AROP) riba yra lygi 60  proc. nacionalinės 
ekvivalentinių disponuojamųjų namų ūkio pajamų medianos. Europos pajamų ir gyvenimo sąlygų tyrimas, 
Eurostato lentelė ilc_li01, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en . 
 
31 
 teikimo riba yra 20  proc., tai reiškia, kad  teisinę pagalbą vis dar gali gauti prašytojas, kurio pajamos 
20 proc. viršija Eurostato nustatytą skurdo ribą jo valstybėje narėje. Tačiau jei nurodyta teisinės 
pagalbos riba yra žemesnė už 0, tai reiškia, kad asmuo, kurio pajamos yra mažesnės nei skurdo 
riba, teisinės pagalbos gali negauti.  
Kai kuriose valstybėse narėse galioja ir teisinės pagalbos sistema, pagal kurią atlyginama 100  proc. 
su bylinėjimusi susijusių išlaidų (visiška teisinė pagalba), ir papildoma sistema, pagal kurią 
atlyginama dalis išlaidų (iš dalies teikiama teisinė pagalba) ir taikomi kitokie tinkamumo gauti 
pagalbą kriterijai nei pagal pirmąją sistemą. Kitose valstybėse narėse veikia tik visiškos teisinės 
pagalbos arba iš dalies teikiamos teisinės pagalbos sistemos.  
25 diagrama. Konkrečioje vartotojo byloje teikiant teisinę pagalbą taikoma pajamų riba 
2021  m. (*) (procentiniai skirtumai nuo Eurostato nustatytos skurdo ribos) (šaltinis  – Europos 
Komisija ir Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba (C CBE)  (60))  
 (*) 
EE: sprendimas teikti teisinę pagalbą nepriklauso nuo prašytojo finansinių išteklių dydžio. IE: teikiant teisinę 
pagalbą turi būti atsižvelgiama ir į prašytojo disponuojamą turtą. CY: 2020  m. duomenys. MT: 2020  m. duomenys. 
LV: įvairiose savivaldybėse nustatytos skirtingos ribos; diagramoje parodyta aukščiausia riba. PT: teisinė pagalba 
teikiama viešosios administracijos (diagramoje  – V. A.) sprendimu, Socialinės apsaugos ministerijai įvertinus 
prašymą pateikusio asmens finansi nes sąlygas pagal įstatymą. RO: 2020  m. duomenys.  
Daugumoje valstybių narių reikalaujama, kad pradėdamos teismo procesą bylos šalys sumokėtų 
teismo mokestį. Teisinės pagalbos gavėjai dažnai atleidžiami nuo teismo mokesčių mokėjimo. Tik 
Bulgarijoje, Estijoj e, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje ir Slovėnijoje teisinės pagalbos gavėjai 
savaime nėra atleidžiami nuo teismo mokesčių mokėjimo. Čekijoje teismas kiekvienu atveju 
sprendžia, ar atleisti teisinės pagalbos gavėją nuo teismo mokesčių, ar ne. Liuksemburge  bylos 
šalys, kurios gauna teisinę pagalbą, neprivalo mokėti mokesčių teismo antstoliui. 26 diagramoje 
                                                           
60  2021  m. duomenys surinkti naudojantis Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos (CCBE) narių 
atsakymais į klausimyną pagal šį konkretų scenarijų: vartotojo ginčo su įmone scenarijų (nurodytos dvi skirtingos 
ieškinio sumos: 6  000 EUR ir suma, atitinkanti Eurostato nustatytą kiekvienos valstybės narės skurdo rizikos lygio 
(AROP) ribą). Atsižvelgiant į tai, kad teisinės pagalbos suteikimo sąlygos priklauso nuo prašytojo padėties, buvo 
remiamasi šiuo scenarijumi: pagalbos prašytojas yra nesusituokęs 35 metų amžiaus darbuotojas, neturintis 
išlaikytinių arba nedraustas teisinių išlaidų draudimu, gaunantis r eguliarias pajamas ir gyvenantis nuomojamame 
bute. 

 
32 
 pagal minėtus du scenarijus palyginti teismo mokesčio dydžiai, išreikšti kaip atitinkamo ieškinio 
sumos dalis. Pavyzdžiui, jei tolesnėje diagramoje parod yta, kad teismo mokestis sudaro 10  proc. 
ieškinio dėl 6  000 EUR sumos, tai reiškia, kad pradėdamas teismo procesą vartotojas turi sumokėti 
600 EUR teismo mokestį. Ieškinio dėl nedidelės sumos dydis nustatytas remiantis skurdo rizikos 
lygio (AROP) riba, Eur ostato nustatyta kiekvienoje valstybėje narėje.  
26 diagrama. Teismo mokestis pradedant teismo procesą konkrečioje vartotojo byloje 
2021  m. (*) (teismo mokesčio dydis, išreikštas ieškinio sumos dalimi ) (šaltinis  – Europos Komisija 
ir Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba (CCBE)  (61)) 
 
(*) Ieškinys dėl nedidelės sumos  – tai ieškinys dėl sumos, kuri atitinka Eurostato kiekvienoje valstybėje narėje 
nustatytą nesusituokusio asmens skurdo ribą, perskaičiuotą į mėnesio pajamas (pvz., 2019  m. jos vertė buvo nuo 
193 EUR ( RO) iki 1  824 EUR ( LU)). ES, PT: duomenų nepateikta. BG, RO: 2020  m. duomenys dėl teismo mokesčio 
už 6 000 EUR vertės ieškinį. Nepateikta informacijos apie teismo mokesčius tuo atveju, kai pateikiamas ieškinys dėl 
nedidelės sumos. CY: 2020  m. duomenys. LU: bylos šalis, pradedanti teismo procesą kaip ieškovė, turi sumokėti 
mokesčius teismo antstoliui; jų nereikia mokėti tuo atveju, kai teikiama teisinė pagalba. MT: 2020  m. duomenys. NL: 
teismo mokesčiai, kai pajamos mažesnės negu 2  383 EUR per mėnesį.  AT: teismo mokesčio dydžio viršutinė riba 
priklauso nuo atitinkam os teismo instancijos. SE: teismo mokesčiai yra skirtingi civilinėse bylose, priklausomai nuo 
bylos rūšies. Sprendžiant ginčus, kai ieškinio vertė yra <2  339 EUR, teismo mokestis yra 88  EUR. Bylose, kurių 
ieškinio vertė yra >2  339 EUR, teismo mokestis yra 275 EUR. Kitokie teismo mokesčiai nustatyti dėl kitų tipų ieškinių.  
Veiksmingas sutarčių vykdymo užtikrinimas ekonomikai labai svarbus. Tikimybė, kad faktinės 
bylinėjimosi išlaidos bus atlygintos, labai sustiprina sutarties vykdymą užtikrinti siekiančio 
kreditoriaus poziciją. Kreditorius (ieškovas) pateikdamas ieškinį teismui paprastai privalo 
sumokėti teismo mokestį. Teismai dažniausiai nurodo bylą pralaimėjusiam atsakovui atlyginti 
                                                           
61  Duomenys, rodantys 2020  m. buvusias pajamų ribas, surinkti naudojantis Europos advokatūrų ir teisininkų 
draugijų tarybos (CCBE) narių atsakymais į klausimyną pagal šį scenarijų: vartotojo (fizinio asmen s) ginčo su 
įmone scenarijų (nurodytos dvi skirtingos ieškinio sumos: 6  000 EUR ir suma, atitinkanti Eurostato nustatytą 
kiekvienos valstybės narės skurdo rizikos lygio (AROP) ribą). 

 
33 
 visas  bylą laimėjusio ieškovo iš anksto padengtas teismo išlaidas. 27 diag ramoje parodyta, kokio 
dydžio teismo mokestį reikia sumokėti pradedant teismo procesą konkrečioje komercinėje byloje 
dėl ginčo tarp dviejų įmonių, tarpvalstybinio komercinio bylinėjimosi dėl sutarties vykdymo 
atveju, kai ieškinio vertė yra 20  000 EUR.  
27 diagrama. Teismo mokestis pradedant teismo procesą konkrečioje komercinėje byloje 
2021  m. (*) (EUR)  (šaltinis  – Europos Komisija ir CCBE  (62)) 
 
(*) CY, LU, MT, PL, RO : 2020  m. duomenys. EL, ES : sprendimas dėl teismo mokesčio atlyginimo priimamas 
kiekvienu konkrečiu atveju. HU: visiškas teismo mokesčių atlyginimas bylą laimėjusiai šaliai netaikomas.  
Dažnai kreditorius atlygį savo advokatui turi mokėti iš anksto  – ne tik bylinėjimosi, bet ir 
ikitei sminiame etape. Dėl išlaidų atlyginimo pažymėtina, kad dauguma valstybių narių taiko 
taisyklę, kad pralaimėjusi šalis turėtų padengti ne tik savo pačios, bet ir laimėjusios šalies teisines 
išlaidas. Ši taisyklė atgraso nuo bylų kėlimo, kai bylos laimėjimo tikimybė maža, tačiau skatina 
kelti bylą, kai laimėjimo tikimybė didelė. 28 diagramoje parodyta, kokią sumą teismas priteistų 
bylą laimėjusiam ieškovui pagal konkretų komercinės bylos scenarijų (62 išnaša).  
Galima išskirti tris pagrindines mokesčių sistem as:  
1) valstybėse narėse, kuriose mokesčių atlyginimo sistema nustatyta teisės aktuose, teisinių 
mokesčių atlyginimas priklauso nuo to, koks mokestis teisės aktuose yra nustatytas už advokato 
atliktą darbą. Šis mokestis įvairiose valstybėse narėse yra lab ai skirtingas;  
                                                           
62  Duomenys surinkti naudojantis Europos advokatūrų ir teisininkų draugij ų tarybos (CCBE) narių atsakymais į 
klausimyną pagal pirmiau apibūdintą scenarijų. CCBE narių paprašyta pateikti informaciją apie tai, kokį teismo 
mokestį reikia sumokėti pareiškiant ieškinį šiame scenarijuje numatytomis aplinkybėmis.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTNĖ
RAN
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
 
34 
 2) valstybėse narėse, kuriose teisinių mokesčių atlyginimo sistema teisės aktuose nenustatyta, 
atlyginamos visos teisinės išlaidos (Portugalijoje, Suomijoje) arba jų dalis (Latvijoje, 
Liuksemburge);  
3) kai kuriose valstybėse narėse išlaidų atlyginimo klausimą sprendžia teismas pagal kiekvieno 
atvejo aplinkybes.  
28 diagrama. Teisinių mokesčių atlyginimas komercinėse bylose 2021  m. (*) (EUR) (šaltinis  – 
Europos Komisija ir Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba (CCBE)  (63))  
 
(*) Šioje diagramoje į teisinius mokesčius neįtrauktos kanceliarinės išlaidos ir PVM (jei jis mokėtinas). Hipotetiniai 
bylinėjimosi etape pagal šį scenarijų sumokėti teisiniai mokesčiai yra 1  650 EUR. Sistemoje, kai mokestis teisės 
aktuose nėra nustatytas, gali būti atlyginama visa ši suma (1  650 EUR). Valstybės narės, kuriose atlyginama dalis 
išlaidų (LV, LU), išdėstytos eilės tvarka pagal atlyginamų teisinių išlaidų dydį (nuo didžiausio iki mažiausio, jose 
sumos svyruoja nuo 2  200 EUR iki 660  EUR). Ikiteisminio etapo teisinių mokesčių atlyginimo galimybės diagramoje 
nepavaizduotos, nes tokios galimybės numatytos ne visose valstybėse narėse. IT: teisės aktuose nustatytas mokestis 
(pagal šį scenarijų 3  235 EUR), tačiau teismas gali nusp ręsti, kad turi būti atlyginamos tam tikrą nustatytą intervalą 
atitinkančios išlaidos. LT: sprendimą priima teismas, atsižvelgdamas į Teisingumo ministerijos gaires. Pagal šį 
scenarijų didžiausia suma būtų 3  350 EUR. HU: yra du scenarijai: teismas gali įsa kyti visiškai atlyginti bylą 
laimėjusios šalies teisines išlaidas, remdamasis advokato ir kliento susitarimu dėl teisinio mokesčio; teismas gali 
atsižvelgti į teisės aktais nustatytą teisinių mokesčių sistemą ir įsakyti tik iš dalies atlyginti bylą laimėju sios šalies 
išlaidas, nepaisant advokato ir kliento susitarimo. MT: valandinio teisinio mokesčio Maltoje nėra, sprendimas dėl 
išlaidų atlyginimo priimamas pagal ieškinio sumą.  AT: šis scenarijus ne visai atitinka Austrijos išlaidų atlyginimo 
sistemą. PL: minimalus mokesčių dydis yra nustatytas įstatymų ir jie priklauso nuo atitinkamo ginčo dalyko vertės. 
Teismas gali nuspręsti panaikinti mokestį arba nurodyti sumokėti minimalaus dydžio mokestį (jei mokestis didinamas 
dėl konkrečių aplinkybių, kaip nustatyt a atitinkamuose teisės aktuose).  
                                                           
63  Duomenys surinkti  naudojantis CCBE narių atsakymais į klausimyną pagal tą patį scenarijų kaip 27 diagramoje 
(62 išnaša). Teisiniai mokesčiai apskaičiuoti pagal toliau išdėstytą scenarijų. Įmonė, prašanti užtikrinti sutarties 
vykdymą, pasamdė specializuotą ir patyrusį advok atą. Advokatas atliko šiuos darbus: ikiteisminiame etape  – skyrė 
3 val. darbo, parengė vieną dokumentą (atlyginimas 200  EUR už valandą, iš viso 600  EUR); bylinėjimosi etape: 
skyrė 11  val. darbo, parengė 3 dokumentus, dalyvavo 2 teismo posėdžiuose (atlygini mas 200  EUR už valandą, iš 
viso 2  200 EUR). CCBE narių paprašyta pateikti informaciją apie: a) teisės aktuose už ikiteisminiu ar bylinėjimosi 
etapu atliktą darbą nustatytą mokestį, jei toks mokestis nustatytas, ir b) teisinių mokesčių sumą, kurią teismas, 
tikėtina, priteistų iš bylą pralaimėjusios šalies (pažymėtina, kad hipotetinis teisinis mokestis už valandą pakeistas, 
palyginti su tuo, kuris nurodytas 2020  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje, todėl neįmanoma palyginti 
atsakymų).  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHRELSIDEMTPTFILVLUBEDKEEIEESFRITLTHUPLROSEBG
Teisinių mokesčių suma už bylinėjimosi etapu suteiktas paslaugas, kuri atlyginama laimėjusiai šaliaiTEISMO DISKRECIJAN
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
ŲLAIMĖJUS
IAI ŠALIAI 
ATLYGINA
MA DALIS 
TEISINIŲ 
MOKESČI
ŲLAIMEJU
SIAI 
ŠALIAI 
ATLYGIN
AMI VISI 
TEISINIAI 
MOKESČI
AITeisės aktuose nustatyta Mokesčio sistema teisės aktuose 
 
35 
   
 
36 
 – Galimybė naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais – 
29 diagramoje parodytos valstybių narių pastangos skatinti savanoriškai naudotis alternatyvaus 
ginčų sprendimo (AGS) būdais, tam teikiant konkrečių paskatų. Paska tos gali skirtis priklausomai 
nuo teisės srities  (64).  
29 diagrama. Alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) būdų rėmimas ir paskatos jais naudotis 
2021  m. (*) (šaltinis  – Europos Komisija  (65)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 68 taškai. Suvestiniai rodikliai grindžiami tokiais rodikliais: 1) svetainė, kurioje 
pateikiama informacija apie AGS; 2) viešinimo kampanijos žiniasklaidoje; 3) plačiajai visuomenei skirtos brošiūros; 
4) gavęs prašymą teisma s organizuoja specialias informavimo apie AGS sesijas; 5) teismuose dirbantis AGS / 
tarpininkavimo koordinatorius; 6) AGS naudojimo vertinimų skelbimas; 7) statistinių duomenų apie AGS naudojimą 
skelbimas; 8) teikiant teisinę pagalbą (iš dalies arba visišk ai) padengiamos patirtos AGS išlaidos; 9) visiškai arba iš 
dalies grąžinami teismo mokesčiai (įskaitant žyminius mokesčius); 10) dalyvaujant AGS procedūrose nereikia samdyti 
advokato; 11) teisėjas gali veikti kaip tarpininkas; 12) ginčo šalių pasiektą susi tarimą teismas paskelbia vykdytinu; 
13) yra galimybė pradėti procesą ar pateikti ieškinį ir pateikti dokumentinius įrodymus internetu; 14) apie proceso 
pradėjimą ir įvairius jo etapus šalys gali būti informuojamos elektroninėmis priemonėmis; 15) yra galimy bė mokėtinus 
mokesčius sumokėti internetu; 16) naudojamos technologijos (dirbtinio intelekto prietaikos, pokalbių robotai) ginčų 
teikimui ir sprendimui palengvinti, ir 17) kitos priemonės. Už kiekvieną iš šių 17 rodiklių kiekvienoje teisės srityje 
skirta p o vieną tašką. IE: administracinės bylos priskiriamos prie civilinių ir komercinių bylų kategorijos. EL: Galima 
naudotis AGS viešųjų pirkimų procedūrose, prieš kreipiantis į administracinius apeliacinius teismus.  ES: AGS yra 
privalomas bylose pagal darbo t eisę. PT: su civiliniais ir komerciniais ginčais susiję teismo mokesčiai grąžinami tik 
taikaus ginčų sprendimo atvejais. SK: pagal Slovakijos teisinę tvarką AGS negali būti naudojamasi sprendžiant 
administracinius klausimus. FI: vartotojų ir darbo ginčai t aip pat laikomi civilinėmis bylomis. SE: teisėjai turi 
procesinę diskreciją naudotis AGS. Teisėjui yra privaloma siekti, kad ginčas būtų išspręstas taikiai, jei tai nėra 
netinkama dėl bylos pobūdžio.  
 
 
                                                           
64  AGS naudojimosi rė mimo ir skatinimo būdai neapima privalomų reikalavimų prieš kreipiantis į teismą pasinaudoti 
AGS procedūra, nes baiminamasi, kad tokie reikalavimai galėtų būti nesuderinami su teise į veiksmingą teisinę 
gynybą teisme, kuri yra įtvirtinta ES pagrindinių tei sių chartijoje.  
65  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Civiliniai ir komerciniai ginčai Darbo ginčai Vartotojų ginčai Administraciniai ginčai
 
37 
 – Konkrečios priemonės, taikomos užtikrinant neįgalių jų teisę kreiptis į teismą  – 
ES ir visos jos valstybės narės, būdamos JT neįgaliųjų teisių konvencijos(66) šalys, privalo 
veiksmingai užtikrinti neįgaliesiems vienodas galimybes kreiptis į teismą, užtikrindamos jiems 
tinkamai pritaikytas procesines sąlygas  siekiant  lygybės ir nediskriminavimo. Valstybės, kurios 
yra šios konvencijos šalys, taip pat turėtų suteikti  prieinamumo galimybių, įskaitant komunikaciją 
ir informaciją, ir dar kartą patvirtinti neįgaliųjų teisę į vienodą pripažinimą pagal įstatymus. 30 
diagramoje parodytos konkrečios pasirinktos tam skirtos priemonės: kaip antai galimybė gauti 
informaciją prieinamomis formomis, galimybė paprašius gauti informaciją konkrečiomis 
formomis arba galimybė neįgaliesiems naudotis skaitmeninėmis priemonėmis civil inėse ir 
komercinėse bylose, administracinėse bylose ir baudžiamosiose bylose, nagrinėjamose pirmosios 
instancijos teismuose.  
30 diagrama. Konkrečios priemonės, taikomos užtikrinant neįgaliųjų teisę kreiptis į teis mą, 
2021  m. (šaltinis  – Europos Komisija  (67)) 
 
– Viešojo administravimo teisminė kontrolė pagal verslo srities scenarijus  – 
2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pirmą kartą apžvelgiamos pasirinktos teisinės 
apsaugos priemonės, susijusios su administracinių institucijų veiksmais ar neveikimu, pagal verslo 
                                                           
66  https ://www.un.org/development/desa/disabilities/convention -on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html   
67  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
BGDELVATBEIELTPLSKESNLSISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFRITRO
Taikomos AGS procedūros ir pagrįstai prieinamos sąlygos jomis naudotis
Neįgaliųjų poreikiai ir pasitenkinimas buvo įtraukti į teismų apklausas 2020 m.
Taikomomis priemonėmis užtikrinama, kad neįgalieji galėtų būti asmeniškai išklausyti ir pareikšti savo valią
Yra galimybė naudotis pritaikytomis proceso sąlygomis
Galimybė naudotis skaitmeninėmis priemonėmis pirmosios instancijos  teismuose
Galimybė paprašius gauti informaciją konkrečiomis formomis, kaip antai Brailio raštu, gestų kalba ar lengvai skaitomu formatu
Informacija teikiama prieinamomis, be kita ko, skaitmenine ir popierine formomis
 
38 
 srities scenarijus68. Atitinkamos apsaugos priemonės apima administracinių sprendimų ir laikinųjų 
priemonių teisminę peržiūrą arba galimybę gauti finansinę kompensaciją administracinės tylos a r 
nepagrįsto sprendimo atveju. Visa tai prisideda prie teisingumo sistemos kokybės, kuri itin svarbi 
verslo ir investavimo aplinkai ir bendrosios rinkos veikimui.   
31 diagrama. Teisinės apsaugos priemonės, taikomos dėl administracinių institucijų 
sprendimų arba neveikimo, 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos Komisija  (69)) 
 
  
                                                           
68  Pagal pirmąjį scenarijų, vykstant teismo procesui, susijusiam su ekspropriacija, valdžios institucijos įpareigoja 
kasybos bendrovę nedelsiant nutraukti kasybą; jos remiasi ankstesniais gretimo kaimo namų savininkų skundais, 
kuriuos jau išnagrinėjo ta kasybos bendrovė. Jei ši bendrovė vykdytų tą a dministracinį sprendimą, ji per dieną 
patirtų 8  000 EUR nuostolių. Bendrovė užginčija šį administracinį sprendimą teisme, ir šis galiausiai panaikina tą 
sprendimą kaip nepagrįstą. Pagal antrąjį scenarijų B valstybėje narėje įsteigta bendrovė A valstybės na rės 
kompetentingai institucijai pateikia prašymą leisti statyti 800  kv. m ploto mažmeninės prekybos parduotuvę A 
valstybės narės sostinėje. Bendrovė negauna atsakymo iš tos institucijos iki įstatymų nustatyto termino ar per 
laikotarpį, per kurį atrodo pagr įsta gauti atsakymą (administracinės tylos laikotarpis). Galiausiai, diagramoje 
parodyta, ar tokia bendrovė gali siekti gauti finansinę kompensaciją už nuostolius, patirtus dėl kompetentingos 
institucijos vėlavimo (administracinės tylos laikotarpio) prieš suteikiant statybos leidimą (darant prielaidą, kad 
statybos leidimas galiausiai išduotas).  
69  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
 
 
Administracinė tyla reiškia numanomą sutikimą  
Galimybė gauti finansinę kompensaciją už 
žalą dėl administracinės tylos  Administracinė tyla reiškia numanomą nesutikimą  
 
Teismas gali sustabdyti administrac inio 
sprendimo vykdymą laikinąja priemone  
 
Galimybė gauti finansinę kompensaciją už žalą 
dėl administrac . sprendimo, kuris galiausiai 
teismo panaikintas kaip nepagrįstas  
Teismas gali tylos atveju įsakyti institucijai nagrinėti bylą  

 
39 
 – Vaiko interesus atitinkantis teisingumas –  
2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje, palyginti su ankstesnėmis laidomis, išsamiau 
analizuojamas vaiko interesus atitinkantis teisingumas. 32 diagramoje parodytos įvairios valstybių 
narių taikomos priemonės siekiant, kad teisingumo sistema būtų labi au pritaikyta vaikų 
poreikiams. 33 diagramoje nurodytos prieinamos konkrečios priemonės, kai vaikas procese 
dalyvauja kaip auka arba kaip įtariamasis ar kaltinamasis.  
32 diagrama. Konkrečios priemonės užtikrinant vaiko interesus atitinkantį procesą, 2021  m. 
(*) (civilinėje ir baudžiamojoje ar nepilnamečių teisenoje bei administracinėse procedūrose)  
(šaltinis  – Europos Komisija  (70)) 
 
(*) Vaikai yra asmenys iki 18 metų. MT: duomenys apie teisėjų mokymą yra 2020  m. duomenys.  
  
                                                           
70  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacion alinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe ir 
Europos teisėjų mokymo tinklu.  BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHRITATFIBEIENLSISECZLUPTROSKCYMT
Nustatytos priemonės, kuriomis sudaromos specialios sąlygos vaikams, iš kurių atimta
laisvė
Vaikai, kurie yra įtariamieji arba kaltinamieji teismo procese, turi teisę gauti teisinę pagalbą
Teisėjai mokomi, kaip bendrauti su vaikais, kad vaikams būtų patogu ir būtų gerbiamos
vaiko teisės
Teismų apklausos, skirtos teismo naudotojams, apima tokios vaikams taikomos tvarkos
vertinimą
Su vaikais tinkamai elgiamasi atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius ir teises
Specialiai vaikams pritaikyta interneto svetainė, kurioje teikiama informacija apie
teisingumo sistemą
 
40 
 33 diagrama. Konkrečios vaiko interesus atitinkančio proceso priemonės, kai vaikai 
dalyvauja procesuose kaip aukos arba kaip įtariamieji ar kaltinamieji, 2021  m. (*) (šaltinis  – 
Europos Komisija  (71)) 
 
(*) Vaikai yra asmenys iki 18 metų.  
3.2.2. Ištekliai  
Kad teisingumo sistema tinkamai veiktų, būtina turėti pakankamai išteklių (įskaitant reikalingas 
investicijas į fizinę ir techninę infrastruktūrą) ir kvalifikuotų, išmokytų bei tinkamai apmokamų 
visų kategorijų darbuotojų. Neturint tinkamos infrastruktūros, priemonių ar darbuotojų, turinčių 
reikiamą kvalifikaciją, įgūdžių ir galimybių toliau mokytis, prastėja teismų procesų ir sprendimų 
kokybė.  
– Finans iniai ištekliai – 
Tolesnėse diagramose parodytos faktinės valdžios sektoriaus išlaidos teisingumo sistemai 
(išskyrus kalėjimus), tenkančios vienam gyventojui (34 diagrama) ir kaip bendrojo vidaus 
produkto (BVP) dalis (35 diagrama).  
  
                                                           
71  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Vaikų apklausos įrašomos garso ir vaizdo technologijomis
Vaikai išklausomi specialioje vaikams pritaikytoje aplinkoje ir gali faktiškai dalyvauti teismo posėdyje
Teikiama vaikams pritaikyta informacija apie jų teises ir procesą
Vaikams padeda advokatas (visada arba kai būtina)Kiekvienos valstybės narės du stulpeliai rodo vaikų dalyvavimą (iš kairės į dešinę ):
1. kaipaukų
2. kaip įtariamųjų arba kaltinamųjų
 
41 
 34 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams (eurais, vienam gyventojui) 2012 ir 
2018 –2020  m. (*) (šaltinis  – Eurostatas)  
 
(*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal išlaidų dydį 2020  m. (nuo didžiausių iki mažiausių). Preliminarūs 
duomenys: DE (2018 –2020  m.), ES (2020  m.), FR (2019 –2020  m.), IT (2020  m.) ir PT (2020  m.).  
35 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams kaip BVP procentinė dalis, 2012 ir 
2018 –2020  m. (*) (šaltinis  – Eurostatas)  
 
 (*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal išlaidų dydį 2020  m. (nuo didžiausių iki mažiausių). Preliminarūs 
duomenys: DE (2018 –2020  m.), ES (2020  m.), FR (2019 –2020  m.), IT (2020  m.) ir PT (2020  m.).  
– Žmogiškieji ištekliai – 
Siekiant užtikrinti aukštą teisingumo sistemos kokybę, būtini tinkami žmogiškieji ištekliai. Teisėjų 
įvairovė, įskaitant lyčių pusiausvyrą, reiškia papildomas žinias, įgūdžius ir patirtį bei atspindi 
realią padėtį visuomenėje.  
050100150200250
LUDEIENLSEATSIBEFIITESDKMTFRPLLVPTCZEEBGHRELHUSKROLTCY
2012 2018 2019 2020
0,00,10,20,30,40,50,60,70,8
BGPLHRSILVROHUELDEESPTMT ITCZSKEENLATSELTBEFRFILUIEDKCY
2012 2018 2019 2020
 
42 
 36 diagrama. Teisėjų skaičius 2012 ir 2018 –2020  m. (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis  – Europos 
Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visą darbo laiką dirbančius teisėjus. Ji neapima vadinamųjų 
Rechtspfleger (teismo tarnautojų), kurių pareigybės yra kai kuriose valstybėse narėse. AT: duomenys apie 
administracinę teiseną įtraukiami į duomenis nuo 2016  m. EL: nuo 2016  m. duomenys apie profesionalių teisėjų 
skaičių apima visų rangų civilinės ir baudžiamosios teisenos bei administracinių bylų teisėjus. IT: neatsižvelgta į 
regionines audi to komisijas, vietos mokesčių komisijas ir karo teismus. Į administracinę teiseną atsižvelgiama nuo 
2018  m.  
37 diagrama.  Profesionalių aukščiausiųjų teismų teisėjų moterų dalis 2019 –2021  m. (*) 
(šaltinis – Europos Komisija  (72)) 
 
(*) Duomenys išdėstyti pagal 2020  m. vertes nuo didžiausių iki mažiausių. MT: 2019 ir 2020  m. aukščiausiajame 
teisme nebuvo moterų.  
 
 
                                                           
72  Europos lyčių lygybės institutas, lyčių statistikos duomenų  bazė: https://eige.europa.eu/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable   

 
43 
 38 diagrama. Advokatų skaičius 2012 ir 2018 –2020  m. (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis  – 
Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką advokatas  – tai asmuo, kvalifikuotas ir įgaliotas pagal nacionalinę te isę daryti 
pareiškimus ir veikti savo klientų vardu, verstis teisininko praktika, dalyvauti teismo procese ar konsultuoti savo 
klientus ir jiems atstovauti teisiniais klausimais (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija (Rec(2000)  21) 
dėl laisvės ve rstis advokato profesija). DE: Vokietijoje neskiriamos įvairios advokatų grupės, kaip antai solisitoriai 
ar baristeriai. FI: nuo 2015  m. teikiamas advokatų skaičius apima ir privačiajame sektoriuje dirbančių advokatų, ir 
viešajame sektoriuje dirbančių advokatų skaičių.   
  

 
44 
 – Mokymas – 
Teisėjų mokymas yra svarbus gerinant teismų sprendimų ir piliečiams teikiamų su teisingumo 
vykdymu susijusių paslaugų kokybę. Toliau pateikti duomenys apima teisėjų mokymą pačiose 
įvairiausiose srityse, įskaitant mokymą api e bendravimą su bylos šalimis ir spauda ir teisėjų 
įgūdžių ugdymą.  
39 diagrama. Teisėjų komunikacijos mokymo galimybės 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos 
Komisija  (73)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 16 taškų. Valstybėms narėms skirtas 1 taškas, jeigu jose vykdomas pirminis rengimas, 
ir 1 taškas, jeigu jose vykdomas tęstinis mokymas (daugiausia 2 taškai už kiekvieno tipo rengimą  / mokymą). MT: 
2020  m. duomenys.  
  
                                                           
73  2021  m. duomenys surinkti  bendradarbiaujant su Europos teisėjų mokymo tinklu.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
Naudojimasis socialine žiniasklaida ir (arba) bendravimas su žiniasklaida
Informuotumo didinimas ir kova su dezinformacijos kampanijomis naujojoje (socialinėje) žiniasklaidoje
Bendravimas su smurto artimoje aplinkoje aukomis
Bendravimas su smurto dėl lyties aukomis
Bendravimas su prieglobsčio prašytojais
Bendravimas su regos ar klausos sutrikimų turinčiais asmenimis
Bendravimas su LGBTIQ asmenimis
Bendravimas su kitų kultūrų, religijų, kitos etninės kilmės, kitomis kalbomis kalbančiais asmenimisN
Ė
R
A
 
45 
 3.2.3.  Vertinimo priemonės  
Reguliariai atliekant vertinimą teisingumo sistemoje galima geriau reaguoti į esamas ir būsimas 
problemas, taip gerinant jos kokybę. Vertinant teisingumo sistemų veikimą iš teisės specialistų ir 
teismo proceso dalyvių perspektyvos, lab ai svarbu atlikti apklausas (40 diagrama).  
40 diagrama. Teismo proceso dalyvių arba teisės specialistų apklausų temos 2019  m. (*) 
(šaltinis  – Europos Komisija  (74)) 
 
(*) Valstybėms narėms skirta po vieną tašką už kiekvieną iš nurodytų apklausos temų, nepriklausomai nuo to, ar 
apklausa atlikta nacionaliniu, ar regioniniu, ar teismo lygmeniu.  „Kitos temos“ apima bylų šalių apklausą apie jų 
nuomonę apie naujus būdus gerinti klientų aptarnavimo teismuose kokybę ir teismų paslaugų p rieinamumą ( FR), 
teisėjų apklausą tokiomis temomis kaip bendra teisingumo sistemos padėtis, jų pareigos ir teismų nepriklausomumas 
(ES), paramą nusikaltimų aukoms ( PL), bendrus teismų ir jų veikimo aspektus, informacijos apie teismus 
prieinamumą, teismų in frastruktūrą, už procesą atsakingą teisėją, išteklius, lojalumą ( PT). 
3.2.4. Skaitmenizacija  
Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas gali sustiprinti valstybių narių teisingumo 
sistemas ir padaryti jas prieinamesnes, efektyvesnes, atsparesnes i r parengtas dabartiniams ir 
būsimiems uždaviniams spręsti. COVID -19 pandemija taip pat neigiamai paveikė nacionalines 
teisingumo sistemas ir išryškino kelias problemas, darančias poveikį teismų sistemos veikimui. 
Kartu ji išryškino nacionalinių teisingumo sistemų tolesnės skaitmenizacijos poreikį.  
                                                           
74  2019  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
BGLTLVPTDKHUSISEFRROESPLBECZDEEEIEELHRITCYLUMTNLATSKFI
Kita
Informuotumas apie teises
Bendras pasitikėjimas teisingumo sistema
Reg. ar klaus. sutrikimų turinčių asmenų poreikiai ir pasitenkinimas
Asmenų, kalbančių kitos šalies kalba, poreikiai ir pasitenkinimas
Teismo sprendimas / nutartis
Teismo posėdžio eigaAPKLAUSŲ 2020 M. NEBUVO
 
46 
 Ankstesnėse ES teisingumo rezultatų suvestinėse pateikta lyginamųjų duomenų apie tam tikrus 
IRT naudojimo teisingumo sistemose aspektus. Kaip pranešta 2020  m. gruodžio 2  d. Komisijos 
komunikate dėl teisingumo sis temų skaitmeninimo Europos Sąjungoje(75), ši rezultatų suvestinė 
reikšmingai papildyta daugiau duomenų apie skaitmenizaciją valstybėse narėse. Taip turėtų būti 
sudarytos sąlygos vykdyti išsamesnę pažangos sričių ir neišspręstų problemų stebėseną.  
Kad piliečiams teisingumo sistema naudotis būtų patogu, informacija apie nacionalines teismų 
sistemas turi būti ne tik lengvai prieinama, bet ir teikiama atsižvelgiant į konkrečių visuomenės 
grupių, kurioms kitu atveju informaciją gauti būtų sudėtinga, apl inkybes. 41 diagramoje parodytas 
informacijos prieinamumas internetu ir konkrečios viešosios paslaugos, kurios gali padėti 
žmonėms naudotis teise kreiptis į teismą.  
  
                                                           
75  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikal ų komitetui ir 
Regionų komitetui „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys“, COM(2020)710, 
ir prie jo pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2020)540.  
 
47 
 41 diagrama.  Informacijos apie teismų sistemą prieinamumas plač iajai visuomenei internetu 
2021  m. (*) (šaltinis  – Europos Komisija  (76)) 
 
(*) DE: kokią informaciją reikia teikti internetu, sprendžiama kiekvienoje federalinėje žemėje ir federaliniu lygmeniu.   
                                                           
76  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalini ų teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
BGDEESLVNL IEFRLTPL FISEDKEE ITSIMT ATSKBEHU PTCZLUROHRELCY
Kitakalbiams pritaikytos interneto svetainės, kuriose teikiama informacija apie teisingumo sistemą
Kompensacijos nukentėjusiesiems: interneto svetainės su aiškiai matoma ir suprantama informacija apie tai, kaip galima
pasinaudoti esamomis sistemomis
Teisinė pagalba: interaktyvus modeliavimas internetu siekiant įvertinti tinkamumą ją gauti
Teisinė pagalba: informacija apie galimybę ją gauti, pateikta interneto svetainėse su aiškiai prieinama ir suprantama
informacija
Teismo mokesčiai: interneto svetainės su aiškiai matoma ir suprantama informacija apie teismo mokesčius ir galimybę juos
sumažinti
Teisiniai poreikiai: interneto svetainės su kitų, esamai teisinės pagalbos sistemai nepriklausančių organizacijų kontaktiniais
duomenimis
Piliečių procesinės teisės: interneto svetainės su aiškiai matoma ir suprantama informacija
Interneto svetainės su užklausų formomis arba e. pašto adresais, kur galima pasiteirauti apie teismo proceso pradėjimą arba
dalyvavimą jame
Interneto svetainė su nuorodomis į visas elektronines formas, reikalingas teismo procesui pradėti arba jame dalyvauti
Interneto svetainės apie teisę kreiptis į teismą, pritaikytos skaityti išmaniuosiuose telefonuose
Visuomenės švietimas apie juridines teises elektroninėmis mokymosi priemonėmisNĖRA
 
48 
 – Skaitmeniniam amžiui tinkamos taisyklės – 
Siekiant naudoti skaitmenines priemones civilinėse, komercinėse, administracinėse ir 
baudžiamosiose bylose dažnai būtinas tinkamas reglamentavimas nacionalinėmis procesinėmis 
taisyklėmis. 42 diagramoje parodytos galimybės įvairiems subjektams naudotis nuot olinio ryšio 
(kaip antai vaizdo konferencijų) technologijomis per procesus, susijusius su teismo bylomis, ir 
dabartinė padėtis, susijusi su skaitmeninių įrodymų priimtinumu.  
42 diagrama. Procesinės taisyklės, teikiančios galimybę teismuose naudoti skaitmenines 
technologijas civilinėse ir komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose, 2021  m. 
(*) (šaltinis  – Europos Komisija  (77)) 
 
(*) Dėl kiekvienos valstybės narės pirmajame stulpelyje parodytos procesinės taisyklės civilinėse ir komercinėse 
bylose, antrajame stulpelyje  – administracinėse bylose, trečiajame  – baudžiamosiose bylose. Didžiausias galimas 
balas  – 12 taškų. Pagal kiekvie ną kriterijų du taškai skirti, jei tokia galimybė yra, atitinkamai, visose civilinėse ir 
komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose (baudžiamosiose bylose šalių išklausymo galimybė apėmė ir 
atsakovus, ir nukentėjusiuosius). Tais atvejais, kai t okios galimybės nėra visose bylose, taškų suma padalyta iš dviejų. 
Tose valstybėse narėse, kuriose civilinės ir komercinės bei administracinės bylos neskiriamos, tas pats taškų skaičius 
skirtas už abi sritis. EL: nėra duomenų apie administracines ir baudži amąsias bylas. LU: nėra duomenų apie 
administracines bylas.  
  
                                                           
77  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
024681012
CZEEESSKSEDELTATNLLV SIPTHUMT PL FIHR ITDKBE IEROBGFRLUCYEL
Tik skaitmenine forma pateikiamų įrodymų priimtinumas
Žodinė proceso dalis gali būti vykdoma vien nuotolinio ryšio technologijomis
Naudojant nuotolinio ryšio technologijas gali būti atliekamas vertimas žodžiu
Ekspertai gali būti išklausomi naudojant nuotolinio ryšio technologijas
Liudytojai gali būti išklausomi naudojant nuotolinio ryšio technologijas
Šalys / atsakovai / nukentėjusieji gali būti išklausomi naudojant nuotolinio ryšio technologijasKiekvienos valstybės narės trijuose stulpeliuose parodytos procesinės taisyklės, teikiančios galimybę teismuose naudoti skaitmenines technologijas dėl šių tipų bylų
1)civilinių ir komercinių bylų
2)administracinių bylų
3)baudžiamųjų bylų
 
49 
 – Skaitmeninių priemonių naudojimas – 
Kartu su skaitmeniniam amžiui tinkamomis procesinėmis taisyklėmis teismams ir prokuratūroms 
reikia turėti tinkamas priemones ir infrastruktūrą, kad būtų gal ima palaikyti nuotolinius ryšius ir 
užtikrinti nuotolinę prieigą prie darbo vietos (43 diagrama). Taip pat reikalinga pakankama 
infrastruktūra ir įranga saugiems elektroniniams ryšiams tarp teismų, prokuratūrų, teisės 
specialistų ir institucijų (44 ir 45 d iagramos).  
IRT, įskaitant inovacines technologijas, labai palengvina teisminių institucijų darbą, todėl 
reikšmingai prisideda prie teisingumo sistemų kokybės. Įvairių skaitmeninių priemonių 
prieinamumas teisėjams, prokuratūroms ir teismo darbuotojams gali supaprastinti darbo procesus, 
užtikrinti teisingą darbo krūvio paskirstymą ir padėti sutaupyti daug laiko.  
43 diagrama. Skaitmeninių priemonių naudojimas teismuose ir prokuratūrose 2021  m. (*) 
(šaltinis  – Europos Komisija  (78)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 7 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų vienas taškas skirtas, jeigu, atitinkamai, teismai ir 
prokuratūros naudojasi tam tikra technologija, o 0,5 taško skirta, jeigu jie ne visada naudojasi ta technologija.   
                                                           
78  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Paskirstytojo registro (blokų grandinės) technologijų naudojimas
Dirbtinio intelekto prietaikų naudojimas vykdant pagrindinę veiklą
Elektroninis bylų skyrimas, automatiškai jas paskirstant pagal objektyvius kriterijus
Nuotolinio ryšio technologijų naudojimas (ypač vaizdo konferencijoms)
Darbuotojai gali saugiai dirbti nuotoliniu būdu
Teisėjai / prokurorai gali saugiai dirbti nuotoliniu būdu
Elektroninės bylų valdymo sistemos naudojimas
NėraKiekvienos valstybės narės dviejuose stulpeliuose parodytas
skaitmeninių technologijų naudojimas šiose institucijose (iš kairės į dešinę ):
1)teismuose
2)prokuratūrose
 
50 
 Saugūs elektroninia i ryšiai gali padėti gerinti teisingumo sistemų kokybę. Galimybė teismams 
elektroninėmis priemonėmis palaikyti ryšius tarpusavyje, taip pat su teisės specialistais ir kitomis 
institucijomis, gali supaprastinti procesus ir sumažinti poreikį palaikyti ryšius  popieriniais 
dokumentais ir fiziškai dalyvaujant, o dėl to sutrumpėtų ikiteisminių procedūrų ir teismo procesų 
trukmė.  
44 diagrama. Teismai: elektroninių ryšių priemonės, 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos 
Komisija  (79)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 5 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu teismams yra 
prieinamos saugių elektroninių ryšių priemonės. 0,5 taško skirta, kai tokia galimybė yra ne visais atvejais. FI: notarų 
užduotys nesusijusios su teismais, todėl nėra pagrindo jiems suteikti saugaus ryšio galimybę.  
Prokuratūros yra baudžiamosios teisenos sistemos veikimui būtinos institucijos. Joms taip pat 
naudinga turėti galimybę naudotis saugiu elektroniniu ryšių kanalu, kuris gali palengvinti jų  darbą 
ir pagerinti teismo procesų kokybę. Galimybė palaikyti saugius elektroninius ryšius tarp 
prokuratūrų ir tyrimus atliekančių tarnybų, gynybos advokatų ir teismų padėtų racionaliau ir 
efektyviau organizuoti teismo procesus.  
  
                                                           
79  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
Saugių elektroninių ryšių tarp teismų ir teismo antstolių (pareigūnų) prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp teismų ir notarų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp teismų ir sulaikymo įstaigų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp teismų ir teisininkų teismo procesuose prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp teismų prieinamumas teismo procesuose
 
51 
 45 diagrama. Prokuratūra: elektroninių ryšių priemonės, 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos 
Komisija  (80)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 5 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu prokuratūroms yra 
prieinamos saugių elektroninių ryšių priemonės. 0,5 taško skirta, kai tokia galimybė yra ne visais atvejais. 
Elektroninių ryšių priemonių prieinamumas prokuratūroje apima ryšius su prokuratūros samdomais teisininkais.  
  
                                                           
80  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Saugių elektroninių ryšių tarp prokuratūros ir gynybos advokatų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp prokuratūros ir sulaikymo įstaigų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp prokuratūros ir tyrimus atliekančių tarnybų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių tarp prokuratūros ir teismų prieinamumas
Saugių elektroninių ryšių prokuratūroje prieinamumasNĖRA
 
52 
 – Elektroninė teismų prieiga – 
Galimybė atlikti konkrečius teismo proceso  etapus elektroninėmis priemonėmis yra teisingumo 
sistemų kokybei svarbus aspektas. Galimybė elektroninėmis priemonėmis teikti ieškinius, 
galimybė stebėti ir vykdyti procesą internetu arba įteikti dokumentus elektroninėmis priemonėmis 
gali labai pagerinti galimybes kreiptis į teismą piliečiams ir įmonėms (ar jų teisiniams atstovams), 
taip pat sumažinti vėlavimą ir sąnaudas. Tokių skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumas 
padėtų labiau priartinti teismus prie piliečių ir įmonių, taigi padidėtų visuomenės pa sitikėjimas 
teisingumo sistema.  
46 diagrama. Skaitmeninės priemonės pradedant ir vykdant procesus civilinėse ir 
komercinėse bei administracinėse bylose 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos Komisija  (81)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 9 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu tokia galimybė yra, 
atitinkamai, visose civilinėse ir komercinėse bei administracinėse bylose. 0,5 taško skirta, jei tokia galimybė yra ne 
visose bylose. Tose valstybėse narėse, kuriose civilinės ir komercinės bei administracinės bylos neskiriamos, tas pats 
taškų skaičius skirtas už abi sritis.  
  
                                                           
81  2021  m. duomenys surinkti bend radarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Galimybė internetu sumokėti teismo mokesčius
Informacijos apie teismo mokesčius prieinamumas internetu
Oficialūs teismo dokumentai gali būti elektroninėmis priemonėmis įteikiami įmonėmis (kai procesas nėra inicijuotas įmonės)
Oficialūs teismo dokumentai gali būti elektroninėmis priemonėmis įteikiami piliečiams (kai procesas nėra inicijuotas piliečio)
Galimybė klientams susipažinti su savo užbaigtų bylų elektroniniais dokumentais
Galimybė klientams susipažinti su savo bylų, kurios tebenagrinėjamos, elektroniniais dokumentais
Galimybė elektroninėmis priemonėmis teismui patvirtinti įteiktų dokumentų gavimą
Galimybė internetu pateikti teisinės pagalbos prašymą
Galimybė internetu inicijuoti procesą / pateikti ieškinįKiekvienos valstybės narės dviejuose stulpeliuose parodytos skaitmeninės priemonės, naudojamos inicijuojant ir stebint procesus šių tipų bylose (iš kairės į dešinę ):
1)civilinėse / komercinėse bylose
2)administracinėse bylose
 
53 
 Skaitmeninių priemonių naudojimas vykdant ir stebint teismo procesus baudžiamosiose bylose 
taip pat gali padėti užtikrinti nukentėjusiųjų ir atsakovų teises. Pavyzdžiui, skaitmeninės priemonės 
gali suteikti galimybę konfidencialiai palaikyti nuotolinį ryšį  tarp atsakovų ir jų advokatų, suteikti 
sulaikytiems atsakovams galimybę pasirengti bylos svarstymui, ir padėti nusikaltimų aukoms 
išvengti antrinės viktimizacijos.  
47 diagrama. Skaitmeninės priemonės vykdant ir stebint teismo pro cesus baudžiamosiose 
bylose 2021  m. (*) (šaltinis  – Europos Komisija  (82)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 6 taškai. Pagal kiekvieną kriterijų skirtas vienas taškas, jeigu tokia galimybė yra 
visose baudžiamosiose bylose. 0,5 taško skirta, jei tokia galimybė yra ne visose bylose.  
– Galimybė susipažinti su teismų sprendimais – 
Užtikrinus, kad teismų sprendimai būtų prieinami internetu, padidinamas teisingumo sistemų 
skaidrumas, piliečiams ir įmonėms padedama geriau suprasti savo teises, ir tai gali padėti didinti 
teismų praktikos nuoseklumą. Teismų sprendimų skelbimo internete tvarka yra labai svarbi kuriant 
naudotojams patogias paieškos priemones  (83), kad teismų praktika būtų prieinamesnė teisės 
specialistams ir plačiajai visuomenei. Suteikiant leng vą prieigą ir galimybę paprastai pasinaudoti 
ankstesne teismų praktika, teisingumo sistemoje galima naudoti algoritmus, taigi galima naudoti 
specialistams naudingas inovacines teisines technologijas.  
Skelbiant teismų sprendimus internete, būtina derinti į vairius interesus ir laikytis teisės ir politikos 
priemonėmis nustatytų ribų. Teismams tvarkant asmens duomenis visapusiškai laikomasi 
                                                           
82  2021  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
83  Žr. Best practice guide for managing Supreme Courts  (Aukščiausiųjų tei smų valdymo geriausios praktikos 
vadovas) pagal projektą Supreme Courts as guarantee for effectiveness of judicial systems  (Aukščiausieji teismai 
kaip teismų sistemų veiksmingumo garantija), p.  29. 
0246
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
Atsakovai gali elektroninėmis priemonėmis susipažinti su savo tebenagrinėjama byla
Aukos gali elektroninėmis priemonėmis susipažinti su savo tebenagrinėjama byla
Aukos gali internetu teikti rašytinius pareiškimus (įskaitant pradinius pareiškimus)
Atsakovai gali konfidencialiai palaikyti ryšį su savo advokatais per nuotolinius svarstymus
Atsakovai gali internetu teikti rašytinius pareiškimus, įskaitant teisinės pagalbos prašymą
Sulaikytieji atsakovai gali naudotis IRT priemonėmis rengdamiesi savo bylos svarstymuiNĖRA
 
54 
 Bendrojo duomenų apsaugos reglamento(84). Vertinant, kuriuos duomenis viešinti, būtina pasiekti 
sąžiningą pusiausvyrą tarp  teisės į duomenų apsaugą ir teisės į teismų sprendimų viešinimą, kad 
būtų užtikrintas teisingumo sistemos skaidrumas. Tai ypač aktualu, kai yra viršesnis viešasis 
interesas, kuriuo grindžiamas duomenų atskleidimas. Pagal daugumos šalių teisę arba praktiką  yra 
reikalaujama, kad teismų sprendimuose, prieš skelbiant, duomenys būtų pakeisti anoniminiais arba 
pseudoniminiais  (85) ir kad tai būtų daroma sistemiškai arba pagal prašymus. Teismų rengiami 
duomenys taip pat reglamentuojami ES teisės aktais dėl atvirųj ų duomenų ir dėl viešojo sektoriaus 
informacijos pakartotinio naudojimo  (86). 
Kai teismų sprendimai rengiami kompiuterio skaitomu formatu  (87), teisingumo sistemoje naudoti 
algoritmus tampa lengviau  (88). 
 
  
                                                           
84  2016  m. balandžio 27  d. Europos Parlamento ir Tarybos r eglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos 
tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB 
(Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL  L 119, 2016  5 4, p. 1). 
85  Duomenų pakeitimas anonimini ais ar pseudoniminiais yra veiksmingesnis, jeigu tai daroma naudojantis algoritmu. 
Tačiau algoritmai nesupranta konteksto, todėl reikalinga žmogaus priežiūra.  
86  2003  m. lapkričio 17  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektori aus informacijos 
pakartotinio naudojimo (OL  L 345, 2003  12 31, p.  90) ir 2019  m. birželio 20  d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo 
(OL L 172, 2019  6 26, p.  56). 
87  Sprendimai rengiami pagal standartus (pvz. „Akoma Ntoso“), o jų metaduomenis galima parsisiųsti nemokamai 
kaip duomenų bazę arba naudojantis kitomis automatizuotomis priemonėmis (pvz. programų sąsaja).  
88  Taip pat žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų 
komitetui ir Regionų komitetui „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)  66 final), Komisijos baltąją knygą 
„Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)  65 final) bei Tarybos ir 
Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadas dėl geriausios praktikos, susijusios su teismų 
sprendimų paskelbimu internete (OL  C 362, 2018  10 8, p. 2). 
 
55 
 48 diagrama. Paskelbtų tei smų sprendimų prieinamumas plačiajai visuomenei internetu 
2021  m. (*) (civilinių, komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, visų instancijų teismų) 
(šaltinis  – Europos Komisija  (89)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 9 taškai. Kiekvienai teismų instancijai skirta po vieną tašką, jeigu yra prieinami visi tos instancijos, 
atitinkamai civilinių ir komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, sprendimai, 0,75 taško, kai yra prieinama dau guma 
sprendimų (daugiau kaip 50  proc.), ir 0,5 taško, jei prieinami tik kai kurie sprendimai (mažiau nei 50  proc.). Jeigu valstybėje 
narėje yra tik dviejų instancijų teismai, taškai skirti kaip už trijų instancijų teismus  – už tą atitinkamą instanciją, kur ios nėra, skirta 
tiek pat taškų kiek už atitinkamos aukštesnės instancijos teismus. Tose valstybėse narėse, kuriose dvi teisės sritys (civilin ė ir 
komercinė teisė ir administracinė teisė) neatskiriamos, vienodas taškų skaičius skirtas už abi sritis. BE: civilinėse ir 
baudžiamosiose bylose kiekvienas teismas pats priima sprendimą dėl savo sprendimų paskelbimo. DE: kiekvienoje federalinėje 
žemėje nusprendžiama, ar pirmosios instancijos teismų sprendimai turi būti prieinami internetu. AT: pirmosios ir antrosio s 
instancijų teismų teisėjai sprendžia, kurie sprendimai turi būti paskelbti.  Aukščiausiojo Teismo sprendimai, kuriais atmetamas 
apeliacinis skundas, tačiau nenurodomi tokio sprendimo motyvai, neskelbiami. Aukščiausiojo administracinio teismo sprendimai,  
kuriuos priėmė vienas teisėjas, skelbiami, jei atitinkamas teisėjas nusprendžia juos paskelbti. Be to, neskelbiami sprendimai,  
kuriuose spręsti teisės klausimai jau priklauso nusistovėjusiai Aukščiausiojo administracinio teismo jurisprudencijai, ir nes udėti ngi 
sprendimai dėl procesų nutraukimo. NL: teismai sprendžia dėl sprendimų paskelbimo pagal paskelbtus kriterijus. PT: dėl 
sprendimų paskelbimo sprendžia teisme sudaryta komisija. SI: neskelbiami procesiniai sprendimai, neturintys (beveik) jokios 
reikšmės teismų praktikai; iš sprendimų bylose, kurios iš esmės tapačios (pvz., jungtinės bylos), skelbiamas tik pagrindinis 
sprendimas (kartu su to paties turinio bylų dokumentų sąrašu). Atskiri aukštesnieji teismai sprendžia, kuriuos sprendimus gal ima 
paskelbti. SK: sprendimai dėl kelių rūšių civilinių bylų, kaip antai paveldėjimo ar tėvystės nustatymo, neskelbiami. FI: teismai 
sprendžia, kuriuos sprendimus reikia paskelbti.  
 
  
                                                           
89  2020  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalini ų teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Aukščiausiosios instancijos baudžiamųjų teismų
Aukščiausiosios instancijos teismų
Antrosios instancijos baudžiamųjų teismų
Antrosios instancijos teismų (civilinių, komercinių ir administracinių)
Pirmosios instancijos baudžiamųjų teismų
Pirmosios instancijos teismų (civilinių, komercinių ir administracinių)
 
56 
 49 diagrama.  Teismų sprendimų rengimo kompiuterio skaitomu formatu tvarka 2021  m. (*) 
(civilinėse, komercinėse, administracinėse ir baudžiamosiose bylose, visų instancijų teismuose) 
(šaltinis  – Europos Komisija  (90)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas  – 24 taškai už kiekvieno pobūdžio bylą. Visų trijų instancijų (pirmosios, antrosios ir 
trečiosios) lygmenimis po vieną tašką galima skirti, jeigu atitinkama tvarka taikoma visiems teismų sprendimams. 
Jeigu ta tvarka taikoma tik kai kuriems tam tikros instancijos teismų s prendimams, skiriama tik pusė taško. Jeigu 
valstybėje narėje yra tik dvi teismų instancijos, taškai skirti kaip už trijų instancijų teismus  – už tą atitinkamą 
instanciją, kurios nėra, skirta tiek pat taškų kiek už atitinkamos aukštesnės instancijos teismus . Tose valstybėse narėse, 
kuriose dvi teisės sritys (civilinė ir komercinė teisė bei administracinė teisė) neskiriamos, vienodas taškų skaičius 
skirtas už abi sritis. ES: Generalinės teismų tarybos (CGPJ) duomenų bazės komerciniais tikslais naudoti arba 
masiškai iš jos siųstis informacijos neleidžiama. Šią informaciją naudojant duomenų bazėms rengti arba komerciniais 
tikslais būtina laikytis CGPJ Teismų dokumentacijos centro nustatytos procedūros ir sąlygų. IE: teismo sprendimai 
anoniminami šeimos teisėje, vaikų priežiūros ir kitose srityse, kuriose pagal įstatymą reikalaujama arba teisėjas 
nurodo šalių ar asmenų tapatybę, kurios negalima atskleisti.  
                                                           
90  2020  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHUFICZITLUIEMTROSIFRHRPTBESEDKEL
Sprendimus ir susijusius jų metaduomenis galima nemokamai parsisiųsti kaip duomenų bazę arba kitomis automatinėmis
priemonėmis
Anoniminimas / pseudoniminimas atliekamas naudojantis algoritmu
Nustatytos taisyklės, ar internete skelbiamuose sprendimuose atskleidžiami asmens duomenys
Sprendimuose pateikiama susijusi informacija (metaduomenys) apie citatas ir nuorodas į nacionalinę ir (arba) ES teisę ar
teismų praktiką
Sprendimuose pateikiama susijusi informacija (metaduomenys) apie reikšminius žodžius, sprendimo datą ir kt.
Sprendimams priskiriamas Europos teismų praktikos identifikatorius (ECLI)
Sprendimai rengiami pagal standartą, kad sprendimus būtų galima nuskaityti kompiuteriuKiekvienos valstybės narės trijuose stulpeliuose parodyta esama tvarka
šių tipų bylose (iš kairės į dešinę ):
1)civilinėse / komercinėse bylose
2)administracinėse bylose
3)baudžiamosiose bylose
 
57 
 3.2.5. Išvados apie teisingumo sistemų kokybę  
Lengvas prieinamumas, pakankami ištekliai, veiksmingos vertinimo priemonės ir 
skaitmenizacija  – visa tai prisideda prie aukštos kokybės teisingumo sistemos. Piliečiai ir įmonės 
iš veiksmingos teisingumo sistemos tikisi aukštos kokybės sprendimų. 2022  m. ES teisingumo 
rezultatų suvestinėje parengta lyginamoji š ių veiksnių analizė.  
Prieinamumas  
2022  m. rezultatų suvestinėje dar kartą apžvelgiami tam tikri elementai, kurie yra svarbūs, kad 
teisingumo sistema būtų patogi piliečiams:  
 žmonių, ypač skurstančių, galimybė kreiptis į teismą labai priklauso nuo teisinės pagalbos 
prieinamumo  ir teismo mokesčių dydžio . 25 diagramoje parodyta, kad kai kuriose 
valstybėse narėse vartotojai, kurių pajamos yra mažesnės negu Eurostato nustatyta skurdo 
riba, teisinės pagalbos negautų. Palyginti su 2020  m., teisinės pagalbos (ypač iš dalies 
teikiamos teisinės pagalbos) prieinamumas padidintas maždaug trečdalyje valstybių narių, 
tačiau labiau apribotas dviejose valstybėse narėse. Tai yra priešinga ankstesnei teisinės 
pagalbos prieinamumo mažėjimo kai kuriose valstybėse narėse tendenc ijai. Teismo mokesčių 
dydis (26 diagrama) nuo 2016  m. iš esmės nepakito, nors kelios valstybės narės padidino 
teismo mokesčių už ieškinius dėl nedidelių sumų dydį. Teismo mokesčių našta tebėra 
proporcingai didesnė ieškiniams dėl nedidelių sumų. Sunkumai ga uti teisinę pagalbą, kartu 
su dideliais teismų mokesčiais kai kuriose valstybėse narėse gali atgrasyti skurstančius 
žmones nuo bandymo kreiptis į teismą.  
 
 Teismo mokesčių komercinėse bylose  (27 diagrama) dydis įvairiose valstybėse narėse labai 
skiriasi (s udaro nuo 0,1 iki 6  proc. ieškinio sumos). Jokių teismo mokesčių nėra tik dviejose 
valstybėse narėse. Palyginti su 2020  m., teismo mokesčių dydis iš esmės nepakito, tik dvi 
valstybės narės mokestį sumažino, o viena valstybė narė padidino. 28 diagramoje par odyta, 
kokia dalis teisinių mokesčių gali būti atlyginta laimėjusiai šaliai komercinėje byloje. Yra 
didelių bylinėjimosi etapu patirtų teisinių mokesčių atlyginimo skirtumų tarp valstybių narių, 
kuriose mokesčių sistema nustatyta teisės aktuose, ir valstyb ių narių, kuriose tokia sistema 
nenustatyta, taip pat tarp tai pačiai grupei priklausančių valstybių narių (ypač tarp dosnesnių 
ir ne tokių dosnių teisės aktuose nustatytų mokesčių atlyginimo sistemų). Be to, daugelyje 
valstybių narių teisinių mokesčių atl yginimo galimybė priklauso nuo teismų diskrecijos. 
Teisinių mokesčių atlyginimo dosnumas sistemoje gali būti bylą kelti skatinantis arba 
stabdantis veiksnys, darantis poveikį bendroms galimybėms kreiptis į teismą.  
 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėj e toliau analizuojama, kokiais būdais valstybės 
narės skatina savanoriškai naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais  (AGS) (29 
diagrama), įskaitant galimybę naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Palyginti su 
2020  m., trečdalis valstybių narių padidi no savo pastangas skatinti naudotis AGS, o maždaug 
tiek pat valstybių narių savo pastangas sumažino. Apskritai skatinimo naudotis AGS 
administraciniuose ginčuose būdų paprastai yra mažiau, palyginti su civiliniais ir 
komerciniais, darbo ar vartotojų ginčai s; tačiau nustatyta, kad šioje srityje dedama jau šiek 
tiek daugiau pastangų negu 2020  m.  
 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pirmą kartą vertinamos konkrečios priemonės, 
skirtos padėti neįgaliesiems  naudotis teise kreiptis į teismą lygiomis galim ybėmis su kitais 
 
58 
 asmenimis.  Iš 30 diagramos matyti, kad visose valstybėse narėse yra bent tam tikrų priemonių 
(daugiausia pritaikytos procesinės priemonės arba informacijos teikimas prieinama forma). 
Daugiau kaip pusėje valstybių narių yra galimybė papraši us gauti informaciją konkrečiomis 
formomis, pvz., Brailio raštu, gestų kalba arba lengvai skaitomu formatu. Kiek daugiau kaip 
pusėje valstybių narių neįgalieji taip pat gali naudotis skaitmeninėmis priemonėmis 
nagrinėjant civilines ir komercines bylas, adm inistracines bylas ir baudžiamąsias bylas 
pirmosios instancijos teismuose.  
 Taip pat 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pirmą kartą, remiantis konkrečiais 
verslo veiklos scenarijais, apžvelgiami tam tikri viešojo administravimo institucijų 
veiksmų  ir neveikimo teisminės kontrolės aspektai . 31 diagramoje parodyta, kad beveik 
visose valstybėse narėse įmonės gali gauti finansinę kompensaciją už žalą, padarytą dėl 
administracinių sprendimų arba neveikimo, ir kad teismai gali sustabdyti administracinių 
sprendimų vykdymą. Šie elementai gali turėti poveikį investuotojų pasitikėjimui, verslo 
aplinkai ir bendrosios rinkos veikimui, todėl reikia atidesnės stebėsenos ir analizės.  
 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nuodugniau analizuojamos priemonės, kurių 
valstybės narės ėmėsi, kad jų teisingumo sistemos atitiktų vaiko interesus . Visų pirma joje 
patikslintas priemonių pasirinkimas per įvairių tipų procesus (32 diagramoje),  taip pat (33 
diagramoje) skiriami atvejai, kai vaikas dalyvauja procese kaip auka arba kaip įtariamasis ar 
kaltinamasis. 32 diagramoje parodyta, kad visos valstybės narės suteikia bent tam tikrų 
priemonių vaikams, dažniausiai užtikrindamos, kad su vaikais  būtų tinkamai elgiamasi 
atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius ir teises. Beveik visos valstybės narės taip pat 
organizuoja teisėjų mokymą dėl vaiko poreikius atitinkančio teisingumo. 33 diagramoje 
parodyti skirtumai tarp valstybių narių šioje srityje: m atyti, kad maždaug trečdalyje valstybių 
narių taikoma palyginti mažiau specialių priemonių vaikams, kurie procese dalyvauja kaip 
įtariamieji arba kaltinamieji.  
Ištekliai  
Aukštos kokybės teisingumo sistemoms valstybėse narėse yra reikalingi pakankami finan siniai ir 
žmogiškieji ištekliai. Tam reikalingos tinkamos investicijos į fizinę ir techninę infrastruktūrą, 
pirminis rengimas ir tęstinis mokymas, taip pat teisėjų įvairovė, įskaitant lyčių pusiausvyrą. 
2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje parodyta tokia padėtis:  
 Kalbant apie finansinius išteklius , duomenys rodo, kad bendros valdžios sektoriaus išlaidos 
teismams 2020  m. daugumoje valstybių narių apskritai beveik nepakito, nors faktinės jų 
sumos įvairiose valstybėse narėse  – tiek eurais vienam gyvento jui, tiek kaip BVP procentinė 
dalis  – vis dar labai skiriasi (34 ir 35 diagramos). Beveik visų valstybių narių išlaidos, kaip 
BVP procentinė dalis, 2020  m. padidėjo (palyginti su 2019  m.), taip pat padidėjo daugumos 
valstybių narių išlaidos vienam gyventoj ui.  
 Daugumos valstybių narių aukščiausiųjų teismų lygmeniu moterys  vis dar sudaro mažiau 
negu 50  proc. teisėjų (37 diagrama). Trejų metų (2019 –2021  m.) duomenys rodo atitinkamų 
lygių ir tendencijų skirtumus tarp valstybių narių, tačiau daugumoje valstybių narių nuo 
2010  m. moterų teisėjų dalis aukščiausiuosiuose teismuos e padidėjo.   
 Dėl mokymo tinkamai bendrauti su pažeidžiamomis grupėmis  (39 diagrama) pažymėtina, 
kad dauguma valstybių narių teikia mokymą, kaip geriausia bendrauti su smurto dėl lyties ir 
 
59 
 (arba) smurto artimoje aplinkoje aukomis, o daugiau kaip du trečdali ai valstybių narių teikia 
mokymą dėl bendravimo su prieglobsčio prašytojais ir su asmenimis iš skirtingos kultūrinės, 
religinės, etninės ar kalbinės aplinkos.  Mokymas tinkamai bendrauti su regos ar klausos 
sutrikimų turinčiais asmenimis teikiamas maždaug p usėje valstybių narių. Be to, daugiau kaip 
dviejuose trečdaliuose valstybių narių teikiamas mokymas naudotis socialine žiniasklaida ir 
(arba) tinkamai bendrauti su žiniasklaida, o maždaug pusėje valstybių narių didinamas 
informuotumas apie dezinformaciją i r teikiamas mokymas su ja kovoti.  
Vertinimo priemonės  
 Teismo proceso dalyvių ir teisės specialistų apklausų naudojimas  (40 diagrama) 2020  m. 
buvo mažesnis negu ankstesniais metais; tam tikras skaičius valstybių narių nuolat renkasi 
neatlikti jokių apklaus ų. Tačiau valstybės narės, neatlikusios apklausų, ne visada yra tos 
pačios kaip praėjusiais metais, ir tai rodo, kad kai kurios iš jų atlieka apklausas kas antrus 
arba kas kelerius metus. Svarbiausios apklausų temos tebebuvo teisingumo prieinamumas, 
klient ų aptarnavimas, teismų posėdžiai ir sprendimai, taip pat bendras pasitikėjimas 
teisingumo sistema, bet tik keliose valstybėse narėse užduota klausimų dėl ypatingų poreikių 
turinčių grupių lūkesčių pateisinimo ar dėl asmenų informuotumo apie savo teises.  
Skaitmenizacija  
Į ES teisingumo rezultatų suvestinę nuo 2021  m. įtraukiamas didelis skyrius, kuriame išsamiai 
analizuojami su teisingumo sistemos skaitmenizacija susiję aspektai. Nors dauguma valstybių 
narių jau naudojasi skaitmeninėmis priemonėmis įvairiomi s aplinkybėmis ir įvairiu mastu, būtų 
galima daug ką patobulinti.  
 Beveik visose valstybėse narėse apie teismų sistemą teikiama tam tikros informacijos 
internetu , įskaitant interneto svetaines su matoma ir suprantama informacija, kaip gauti 
teisinę pagalbą, ir apie teismo mokesčius bei tinkamumo juos sumažinti kriterijus (41 
diagrama). Tačiau informacijos lygis ir tai, kaip ji atitinka žmonių poreikius, skiriasi t arp 
valstybių narių. Pavyzdžiui, nedaug valstybių narių (tik 13) teikia interaktyvią internetinę 
modeliavimo priemonę, kad žmonės galėtų sužinoti, ar atitinka reikalavimus, kad galėtų gauti 
teisinę pagalbą. Kita vertus, daugumoje valstybių narių yra priein ama svetainė su 
elektroninėmis formomis įmonėms ir asmenims bei informacija asmenims, kurių gimtoji 
kalba yra užsienio kalba.  
 Mažiau negu pusė valstybių narių yra priėmusios skaitmeniniam amžiui tinkamas 
procesines taisykles  (42 diagrama), pagal kurias vi siškai leidžiama palaikyti nuotolinį ryšį ir 
užtikrinamas įrodymų, prieinamų tik skaitmeniniu formatu, priimtinumas. Likusiose 
valstybėse narėse tai įmanoma tik tam tikromis ribotomis aplinkybėmis. Vis dėlto nuo 
2020  m. beveik pusėje valstybių narių padary ta pažanga.  
 Dėl skaitmeninių technologijų naudojimo teismuose ir prokuratūrose  (43 diagrama) 
pažymėtina, kad dauguma valstybių narių jau turi įvairių skaitmeninių priemonių teismams, 
prokurorams ir personalo nariams. Nors daugumoje valstybių narių jau yra bylų valdymo 
sistemos, vaizdo konferencijų sistemos ir galimybė dirbti nuotoliniu būdu, reikia tolesnės 
pažangos siekiant automatizuoti bylų skirstymo sistemas ir kad būtų plačiau prieinamos 
dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijų pagrindu veik iančios priemonės.  
 
60 
  Daugumoje valstybių narių teismai naudojasi saugiomis elektroninėmis ryšio 
priemonėmis . Tačiau keliose valstybėse narėse teismai gali, naudodamiesi saugiomis 
elektroninėmis priemonėmis, palaikyti ryšius tik su tam tikrais teisės speciali stais ir (arba) 
nacionalinėmis institucijomis (44 diagrama). Prokuratūrų atveju (45 diagrama) daugiau kaip 
trečdalis valstybių narių visapusiškai sudaro sąlygas palaikyti saugius elektroninius ryšius su 
teisės specialistais ir nacionalinėmis institucijomis ; tai rodo pažangą, palyginti su 2020  m. 
 Civilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose dauguma valstybių narių suteikia (nors ir 
nevienodu lygiu) asmenims ir įmonėms (arba jų teisiniams atstovams) elektroninę prieigą 
prie nagrinėjamų arba užbaigtų jų bylų  (46 diagrama). Daugiau kaip trečdalyje valstybių 
narių, palyginti su 2020  m., asmenims ir įmonėms suteikta geresnė prieiga internetu. Vis dėlto 
daugumoje valstybių narių baudžiamosiose bylose (47 diagrama) atsakovų ir nukentėjusiųjų 
galimybės stebėti savo bylą ar atlikti dalį jos procedūrų elektroninėmis priemonėmis yra labai 
ribotos, nepaisant pažangos maždaug pusėje valstybių narių.  
 2022  m. rezultatų suvestinėje išsamiau vertinami duomenys apie prieigą internetu prie 
teismo sprendimų  (48 diagrama), k ad būtų galima susidaryti tikslesnį padėties valstybėse 
narėse vaizdą. Todėl rezultatai skiriasi nuo praėjusių metų, visų pirma, dėl aukščiausios 
instancijos teismų sprendimų skelbimo: 22 valstybėse narėse skelbiami visi aukščiausios 
instancijos teismų civ ilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose priimti sprendimai, taip 
pat 22 valstybėse narėse skelbiami baudžiamosiose bylose priimti sprendimai. Vis dėlto 
antrosios instancijos teismų sprendimai internete skelbiami rečiau, tik dešimt valstybių narių 
skelbia visus antrosios instancijos teismų sprendimus.  
 2022  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje toliau nagrinėjamos valstybių narių 
priemonės, kuriomis padedama rengti teismų sprendimus kompiuterio skaitomu 
formatu  (49 diagrama). Visos valstybės narės t uri bent tam tikras prieinamas priemones, 
taikomas dėl civilinių ir komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, nors yra nemažų 
skirtumų tarp valstybių narių. Atrodo, kad administraciniuose teismuose padaryta palyginti 
didesnė pažanga suteikiant sklan džią prieigą prie teismų praktikos ir suteikiant galimybių ja 
lengvai pakartotinai naudotis per teisinių technologijų bendroves. Apskritai yra tendencija 
priimti daugiau priemonių, ypač apimančių sprendimų metaduomenų prieinamumą pagal 
reikšminius žodžius,  sprendimų datas ir asmens duomenų naudojimo skelbiamuose 
sprendimuose reguliavimą. Dešimt valstybių narių pranešė, kad 2021  m. padėtis pagerėjo, 
palyginti su ankstesniais metais. Tos teisingumo sistemos, kuriose jau įdiegtos priemonės, 
pagal kurias sprend imai rengiami laikantis standartų, kad tie sprendimai būtų nuskaitomi 
kompiuteriu, atrodo, turi potencialą pasiekti geresnių rezultatų ateityje.