LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 30.6.2010 
SEK(2010) 797 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
Lydraštis 
  
Pasiūlymas  
 
  
TARYBOS REGLAMENTAS 
  
dėl Europos S ąjungos patento vertimo tvarkos 
  
{COM(2010) 350 galutinis} 
{SEC(2010) 796} 
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Poveikio vertinimas pridedamas prie Tarybos reglamento d ėl ES patento vertimo tvarkos 
pasiūlymo. 
1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
ES išradimai gali b ūti saugomi Europos patent ų tarnybos (EPT) arba nacionalini ų patentų 
tarnybų išduodamais nacionaliniais patentai s. Bendrojo patent o, kuriuo apsauga b ūtų 
užtikrinama visoje ES, n ėra. Todėl patentų sistema nevienalyt ė. 
Tokį nevienalytiškum ą sukelia Europos patent ų patvirtinimo atskirose valstyb ėse narėse 
aukšta kaina, kuri gali sudaryti 40 proc. vis ų patentavimo Europoje išlaid ų, ir sudėtingumas. 
Pavyzdžiui, trylikoje valstybi ų patvirtintas Europos pa tentas yra dešimt kart ų brangesnis už 
patentą JAV ar Japonijoje. Tod ėl patentų savininkai paprastai apsiriboja apsauga keliose ES 
valstybėse narėse.  
Didelės patvirtinimo išlaidos kyla d ėl nacionalini ų reikalavim ų pateikti vertim ą į oficialiąją 
tos valstyb ės, kurioje prašoma suteikti apsaug ą, kalbą:  
– turi būti sumokama specializuotiems patent ų vertėjams. Už vien ą patento, kur į paprastai 
sudaro 20 puslapi ų, vertimo puslap į vidutiniškai sumokami 85 eurai. 
– Patentiniai patik ėtiniai ima mokest į už su vertimu susijusias paslaugas, pvz., už 
tarpininkavim ą tarp savininko ir nacionalini ų patentų tarnybų, už pasir ūpinimą vertimu ir 
jo patvirtinim ą, už atitikties nacionaliniams įstatymams užtikrinim ą. Toks mokestis 
svyruoja nuo 150 iki 600 eur ų už kiekvien ą patvirtinim ą.  
– Kai kurios nacionalin ės patentų tarnybos ima oficial ų mokestį už vertimo paskelbim ą, 
kuris svyruoja nuo 25 iki 400 eur ų.  
Tipinių Vokietijoje išduoto Europos patento, kur į sudaro 20 puslapi ų, patvirtinimo kain ų 
pavyzdžiai: 
– Vokietijoje, Pranc ūzijoje ir Jungtin ėje Karalyst ėje nekainuoja, kadangi netaikomi jokie 
patvirtinimo reikalavimai;  
– daugiau kaip 4 500 eur ų šešiose ES valstyb ėse narėse; 
– beveik 12 000 eur ų trylikoje ES valstybi ų narių. 
Dėl didelių patvirtinimo išlaid ų ir sudėtingumo Europos patentas patvirtinamas vidutiniškai 
penkiose ES valstyb ėse narėse. Per paskutinius penkiolika met ų vidutinis patvirtinim ų 
skaičius sumaž ėjo, o Europos patent ų konvencijos (EPK) Susitarian čiųjų Valstybių skaičius 
išaugo nuo 17 iki 37. Trijose didžiausiose ES valstyb ėse narėse patvirtinimo rodiklis yra labai 
aukštas. 2003 m. 95 proc. vis ų EPT išduot ų patentų buvo patvirtinti Vokietijoje, 80 proc. – 
Prancūzijoje, o 75 proc. – Jungtin ėje Karalyst ėje. Ir priešingai – kitose valstyb ėse narėse 
patvirtinama mažiau kaip 40 proc. Europos patent ų. 
Nedidelis patvirtinim ų skaičius lemia nevienalyt ę patentų apsaugos sistem ą ES, o tai turi 
neigiamos įtakos vidaus rinkos veikimui. Aplink kiekvien ą valstybę narę statomos patent ų 
 
LT 3   LT teisės „sienos“, kurios mažina komercin ę patentuot ų išradimų vertę, trukdo tarptautinei 
veiklai ir neleidžia išnaudoti vis ų verslo galimybi ų. Ir priešingai – ES patentas suteikt ų visą 
ES apiman čią apsaugą. 
Pradėtos reformos vertimo išlaidoms sumažinti. 2008 m. geguž ės 1 d. įsigaliojo Londono 
susitarimas, kuriuo 14 EPK Susitarian čiųjų Valstybi ų susitarė atsisakyti visai arba iš dalies 
taikyti vertimo reikalav imus. Keturiose valstyb ėse narėse (DE, FR, LU, UK) buvo visai 
atsisakyta patvirtinimo išlaid ų. Kitose šešiose valstyb ėse narėse (DK, LV, LT, NL, SE, SI) 
turi būti pateikiamas apibr ėžties punkt ų vertimas. Ta čiau, septyniolika valstybi ų narių nėra 
prisijungusios prie Londono susitarimo ir reikalauja, kad į jų oficialiąją kalbą būtų verčiamas 
visas patentas. Nors d ėl Londono susitarimo išlaidos sumaž ėjo, skirtinga patvirtinimo tvarka 
gali sustiprinti atrankin ę patentų savininkų praktiką. Tai daro nepageidaujam ą poveikį vidaus 
rinkos veikimui. 
• Patentų apsaugos sutelkimas keliose valstyb ėse narėse gali sukelti mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros sutelkim ą ir technologij ų perdavim ą. Nedidelis patentavimo 
aktyvumas kitose valstyb ėse narėse gali sukelti domino efekt ą mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros veiklai bei inovacijoms, kuris ypa č paveiktų MVĮ. Tai gali sustiprinti 
struktūrinius skirtumus ES viduje ir daryti įtaką bendram konkurencingumui. 
• Kalbant apie patento teisi ų gynimą, jei prek ės į ES patenka per valstyb ę narę, kurioje 
patentas negalioja, teisi ų savininkas negali pasikliauti ES muitin ės kodeksu, kad b ūtų 
sulaikytos prek ės, kurios įtariamos pagamintos pažeidus patent ą. Taigi, tokios prek ės gali 
būti platinamos vidaus rinkoje. 
2. S UBSIDIARUMAS  
SESV 118 straipsnyje numatytos priemon ės, kuriomis įdiegiami europiniai instrumentai, 
suteikiantys vienod ą intelektin ės nuosavyb ės teisių apsaugą visoje S ąjungoje, ir kalb ų 
vartojimo tvarka. Tik ES turi teis ę imtis veiksm ų bendram ES patentui sukurti ir jo vertimo 
tvarkai parengti. 
3. T IKSLAI  
2010 m. kovo 3 d. Komisija patvir tino 2020 m. Europos strategij ą, nustatan čią tris vienas kit ą 
sustiprinan čius prioritetus: pažangus, tvarus ir integracinis augimas. Pirmasis prioritetas 
reikalauja stiprinti žinias ir inovacijas, kurie skatina augim ą. Jo esmė – sudaryti geresnes 
sąlygas įmonių inovacijoms skatinti, įskaitant bendro ES patento ir specializuoto patent ų 
teismo suk ūrimą. Kadangi pagal ES patent ą bus numatyta vienoda teisi ų apsauga patentu 
vidaus rinkoje, tai sudarys geresnes s ąlygas investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologin ę 
plėtrą, ypač tuose regionuose, kuriuose novatoriška veikla yra mažesn ė nei vidutin ė. Tai 
turėtų padėti pasiekti 2020 m. Euro pos strategijoje numatyt ą tikslą – investuoti 3 proc. BVP į 
mokslinius tyrimus ir technologin ę plėtrą. 
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, ypa č plačios 2006 m. konsultacijos d ėl būsimos 
patentų politikos Europoje, parod ė, kad sukurtas ES patentas tapt ų pridėtine nacionalini ų ir 
Europos patent ų sistemų verte. Patent ų apsauga tur ėtų būti labiau prieinam a visoms Europos 
įmonėms, įskaitant MV Į. Todėl vertimo tvarka turi b ūti tokia: 
 
LT 4   LT i) ekonomiška (užtikrinanti konkurencingum ą kitų stipriausi ų ekonomikos šali ų patentų 
sistemų atžvilgiu),  
ii) supaprastinta (kur ia siekiama novatorišk ų įmonių poreikio gauti technologin ę 
informacij ą ir išlaidų pusiausvyros),  
iii) teisiškai saugi (kad b ūtų išvengta teisinio nesaugumo, galin čio atsirasti d ėl teisinių 
pasekmių turinčio vertimo). 
4. G ALIMI POLITIKOS VARIANTAI IR J Ų POVEIKIO ANALIZ Ė 
4.1. Įžanga 
Visi nagrin ėjami galimi variantai remiasi šiais principais: 
1) Centralizuotas vertim ų pateikimas ir pa skelbimas elektronin ėmis priemon ėmis. 
Išdavus patent ą visi privalomi vertimai tur ėtų būti centralizuotai pateikiami EPT, kuri bus 
atsakinga už ES patento ir apibr ėžties punkt ų vertimo paskelbim ą elektronin ėmis 
priemonėmis. Jau vien tai smarkiai sumažins daba rtines išlaidas ir supaprastins galiojan čią 
tvarką. 
2) Automatinis vertimas . Patento dokument ų automatinio vertimo (AV) programos papildys 
tradicinius vertimus, pateikiamus išdavus patent ą. Tai padės skleisti technologin ę informacij ą 
tarp tyrėjų ir ES patentas taps daugiakalbi u. AV suteiks vartotojams galimyb ę susipažinti su 
patento paraiškomis, kai tik EPT jas paskelbs. Automatinis vertimas tur ėtų būti nemokamas, 
jo tikslas – tik suteikti informacij ą, jam teisin ės galių neturėtų būti suteikta.  
3) Viso patento vertimas iškilus gin čui. Iškilus gin čui dėl ES patento, patento savininkas 
savo sąskaita ir įtariamo pažeid ėjo prašymu pateikia viso patento vertim ą į oficialiąją 
valstybės narės, kurioje įvyko įtariamas pažeidimas arba kurioje nuolat gyvena įtariamas 
pažeidėjas, kalbą. Apskaičiuota, kad gin čai kyla dėl mažiau kaip 1 proc. vis ų patentų. 
4) Išlaidų atlyginimas . ES patento paraiška gali b ūti pateikiama bet kuria kalba. Jei ši kalba 
nėra oficialioji EPT kalba, kad paraiška gal ėtų būti svarstoma, per tam tikr ą laiką turi būti 
pateikiamas vertimas. Jei pareišk ėjai gyvena arba pagrindin ę veiklą vykdo valstyb ėje narėje, 
kurios valstybin ė kalba nėra viena iš oficiali ųjų EPT kalb ų, vertimo išlaidos priskiriamos 
sistemai. 
Poveikio vertinimo ataskaitoje nagrin ėjami šie galimi variantai: 
Pagrindinis scenarijus  – pasiūlymo dėl ES patento vertimo tvarkos neteikiama. 
Pirmas variantas . ES patentai nagrin ėjami, išduodami ir paskelbiami angl ų kalba. 
Antras variantas . ES patentai nagrin ėjami, išduodami ir paskelbiami viena iš EPT trij ų darbo 
kalbų; apibrėžties punktai išver čiami į kitas dvi da rbo kalbas. 
Trečias variantas.  ES patentai nagrin ėjami, išduodami ir paskelbiami viena iš EPT trij ų 
darbo kalb ų; apibrėžties punktai išver čiami į kitas keturias labiausiai  paplitusias ES kalbas. 
 
LT 5   LT Ketvirtas variantas . ES patentai nagrin ėjami, išduodami ir paskelbiami viena iš EPT trij ų 
darbo kalb ų; apibrėžties punktai išver čiami į visas ES oficiali ąsias kalbas. 
Atliekant galim ų politikos variant ų analizę, didžiausias d ėmesys buvo kreipiamas į ES 
ekonomin į patento vertimo tvarkos darom ą poveikį. Į analizę įtraukti patent ų sistemos 
vartotojai (apskritai ir MV Į), novatoriai apskritai, patent ų informacijos vartotojai ir su vertimu 
susijusios profesini ų paslaugų įmonės. 
4.2. Pagrindinis scenarijus 
Komisijai nepasi ūlius reglamento d ėl ES patento vertimo tvarkos, šis scenarijus negali b ūti 
įgyvendintas. Komisijos neveikimas prieštaraut ų 2009 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadoms ir 
2020 m. Europos strategijai.  Toks variantas neišspr ęstų klausimo d ėl didelių išlaidų, kurias 
sukelia dabartin ėje Europos patent ų sistemoje taikomi vertimo ir tvirtinimo reikalavimai. Jis 
taip pat išsaugot ų sistemos nevienalytiškum ą, trukdant į veikti vidaus rinkai. 
Vertimo išlaidos sumaž ėtų, jei daugiau valstybi ų narių prisijungt ų prie Londono susitarimo. 
Tačiau net visoms valstyb ėms narėms prisijungus prie Londono su sitarimo, Europos patento 
vertimo tvarka išlikt ų brangi, kadangi pagal nacionalinius įstatymus vis dar reikalaujama 
išversti patent ų apibrėžties punktus. 
4.3. Pirmas variantas 
Pagal šį variantą ES patento proced ūros kalba b ūtų anglų ir papildom ų vertimų nebūtų 
reikalaujama. Didelei patent ų sistemos vartotoj ų Europoje daliai poveikis b ūtų teigiamas. 
Pareiškėjams, pateikiantiems Europos patento paraiškas angl ų kalba, išduodant patent ą 
apibrėžties punkt ų išversti į prancūzų ir vokie čių kalbas nebereik ėtų. Tačiau pirmasis 
variantas neigiamai veikt ų daugum ą vartotoj ų, pateikian čių Europos patento paraiškas 
prancūzų ir vokie čių kalbomis. Apie 48 proc. iš vis ų Europos paraišk ų EPT pateikiamos 
prancūzų ar vokiečių kalba. 
Pasirinkus pirm ą variantą būtų pakeista šiuo metu EPT galiojanti trikalb ė ES patento paraišk ų 
tvarka. Visi su EPT išda vimo ir protesto proced ūromis susij ę rašytiniai ir ž odiniai pareiškimai 
turėtų būti atliekami angl ų kalba. Bendrov ės, dabar Europos patento paraišk ą teikiančios 
prancūzų ar vokiečių kalba, tur ėtų atlikti didelius pakeitimus, kad gal ėtų pateikti ES patento 
paraišką. Atsisakius esamos sistemos lankstumo, kuriuo naudojasi daug ES įmonių, ir 
įgyvendinus pirm ą variantą Europos pramon ės konkurencingumui visame pasaulyje, ypa č 
MVĮ, būtų padaryta įtaka. Tod ėl ES patentas laukiamos naudos gal ėtų ir neatnešti, kadangi 
juo naudot ųsi nedaug Europos bendrovi ų, šiuo metu EPT vartojan čių ne anglų kalbą. 
Kitoms veikiamoms grup ėms, įskaitant patent ų informacijos vartotojus ir su vertimu susijusi ų 
profesinių paslaugų tiekėjus, poveikis b ūtų neigiamas. Iš to naudos gaut ų tik vertėjai, kurių 
gimtoji kalba yra angl ų, kadangi visos ES pate nto paraiškos ir proced ūriniai dokumentai b ūtų 
anglų kalba. 
4.4. Antras variantas 
Šis variantas atitinka dabartin ę EPK tvark ą, kuomet proced ūra vyksta viena iš trij ų darbo 
kalbų. Išdavus ES patent ą, patento savininkas EPT pateikt ų apibrėžties punkt ų vertimą į kitas 
dvi darbo kalbas. Apibr ėžties punkt ų vertimas teisin ės galios netur ėtų. 
 
LT 6   LT Poveikis patent ų sistemos vartotojams b ūtų teigiamas. B ūtų atsisakoma vis ų vertimo ir 
tvirtinimo reikalavim ų išdavus patent ą, o tai smarkiai sumažint ų išlaidas ir supaprastint ų 
galiojančią tvarką. Vieno patento vertimo kaina b ūtų apie 680 eur ų. Tai atitinka mažiausi ą 
apibrėžties punkt ų vertimo, pateikiamo išduodant Europos patent ą, kainą. Skirtingai nuo 
pirmo varianto, antras variantas netur ėtų įtakos EPK nustatytai kalbinei tvarkai.  
Šis variantas b ūtų naudingas daugumai grupi ų, įskaitant visus patent ų sistemos vartotojus ir 
MVĮ, novatorius apskritai ir patent ų informacijos vartotojus. Vertimo reikalavim ų 
atsisakymas išdavus patent ą neigiamai paveikt ų tik su vertimu susijusi ų profesini ų paslaugų 
tiekėjus. 
4.5. Tre čias variantas 
Iki ES patento išdavimo etapo šis variantas atitinka dabartin ę Europos patento paraišk ų 
teikimo tvark ą. Išdavus patent ą, apibrėžties punktai tur ėtų būti išverčiami į kitas keturias 
labiausiai paplitusia s ES kalbas (t.y. į kitas dvi EPT darbo kalbas ir dar į dvi labiausiai 
paplitusias ES kalbas – ital ų ir ispanų kalbas). 
Trečias variantas, kur į įgyvendinus b ūtų supaprastinta tvarka ir sumažintos išlaidos, tur ėtų 
teigiamą poveikį patentų sistemos vartotojams Europoje. Tiesiogin ės vieno patento vertimo 
sąnaudos būtų apie 1 360 eur ų. 
Taikant tre čią variantą pareiškėjams susidaro daugiau su kiekvienu patentu susijusi ų išlaidų, 
tačiau jis išlieka prieinamas patent ų sistemos vartotojams ir novatoriams apskritai. Apibr ėžties 
punktų pateikimas labiausiai paplitusiomis ES kalbomis tur ės teigiamos įtakos patent ų 
informacijos vartotojams. Poveikis profesionali ų paslaugų tiekėjams bus neigiamas, ta čiau ne 
toks neigiamas kaip taikant antr ą variantą. 
4.6. Ketvirtas variantas 
Ketvirtas variantas atiti nka 2003 m. kovo 3 d. Bendr ąjį politinį požiūrį. ES patentas b ūtų 
nagrinėjamas, paskelbiamas ir išduodamas viena iš trij ų EPT darbo kalb ų. Išdavus patent ą, 
patento savininkas pateikt ų apibrėžties punkt ų vertimą į visas reikiamas oficiali ąsias ES 
kalbas. 
Šio varianto rezultatas – ES patentui gauti reik ėtų patirti daugiau vertimo išlaid ų, kurias 
kompensuot ų bendros ES nuosavyb ės teisės teikiama nauda. Vieno patento apibr ėžties punkt ų 
vertimas į 20 šiuo metu privalom ų ES valstybi ų narių kalbų kainuotų apie 6 800 eur ų. 
Suinteresuotosios šalys d ėl netinkamos vertimo tvarkos Bendr ąjį politinį požiūrį 
nedvejodamos atmet ė. Patentų vartotojai, ypa č MVĮ, aiškiai nurod ė, kad šis ES patento 
variantas b ūtų per brangus. Per ribot ą laikotarp į jos prival ėtų pateikti ir sutvarkyti daug 
vertimų. Be to, reik ėtų priimti sprendimus, daran čius poveik į ES patento bendrajam 
pobūdžiui, pvz., kuomet nepateikiamas vertimas į kurią nors vien ą kalbą. 
Nepaisant ši ų nepatogum ų, jei vertimai b ūtų pateikiami labai anksti, patento informacija b ūtų 
prieinamesn ė daugeliu Europos kalb ų. Tokio brangaus ES patento naudojimas taip pat b ūtų 
naudingas su vertimu susijusi ų profesini ų paslaug ų tiekėjams. Taip pat gali tr ūkti 
specializuot ų patentų vertėjų į kai kurias kalbas. 
 
LT 7   LT 5. V ARIANT Ų PALYGINIMAS  
Nors atrodo, kad pirmas variantas yra papras tas ir ekonomiškas spre ndimas, jis smarkiai 
pakeistų esamą EPT sistem ą, kuri proced ūros kalbų atžvilgiu yra lanksti. Per ėjus išimtinai 
prie angl ų kalbos, daugelis Europos pareišk ėjų (vartojan čių prancūzų ar vokie čių kalbą) 
galbūt atsisakyt ų prašyti ES patento.  
Todėl tinkamesnis b ūtų antras variantas, kadangi jis išlaiko s ėkmingai veikian čia EPT kalbin ę 
tvarką, taikomą prieš patento išdavim ą. Šis variantas taip pat yra ekonomiškas, paprastesnis ir 
teisiškai saugus.  
Trečio varianto penkiakalb ė sistema yra tokia pat paprasta ir  teisiškai saugi kaip ir antro 
varianto, ta čiau dėl didesnių tiesiogini ų vertimo s ąnaudų ji ne tokia ekonomiška.  
Pagal ketvirt ą variantą reikalaujant išversti apibr ėžties punktus į visas ES oficiali ąsias kalbas, 
sistemos vartotojams sukeliamos didel ės finansin ės išlaidos ir rizika . Toks variantas neb ūtų 
ekonomiškas, paprastesnis ir teisiškai saugus. 
6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
ES patentu siekiama pagerinti novatoriškumo s ąlygas Europoje. Novatoriška veikla vertinama 
INNO-Metrics, kur į sudaro Rezultat ų suvestinė inovacijų srityje (RSIS) ir Eurobarometras. 
2020 m. Europos strategija taip pat prisidedam a prie naujo rodiklio novatoriškumui steb ėti 
sukūrimo. 
ES patentas tur ėtų egzistuoti kartu su Europos ir nacionalin ėmis patent ų sistemomis. Tod ėl 
patentų tarnybų skelbiami patentavimo mastai tur ėtų būti stebimi, siekiant užtikrinti, kad 
minėti variantai, įskaitant vertimo tvark ą, atitinka novatori ų poreikius.