LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 14.6.2006 
KOM(2006) 286 galutinis 
2006/0100 (COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl riboto genetiškai modifikuot ų mikroorganizm ų naudojimo 
(Kodifikuota redakcija) 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. Žmoni ų Europos kontekste Komisija didel į dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teis ė 
būtų papastesn ė ir aiškesn ė siekiant, kad ji tapt ų suprantamesn ė ir prieinamesn ė 
visiems pilie čiams, kurie įgytų naujų galimybi ų ir galėtų pasinaudoti konkre čiomis 
jiems suteiktomis teis ėmis. 
Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostat ų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esm ės 
keičiamos kelet ą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir tod ėl dalies j ų 
reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kit ų – vėlesniuose kei čiančiuose aktuose. Tod ėl 
siekiant surasti konkre čiu momentu galiojan čias taisykles reikia atlikti tiriam ąjį darbą 
lyginant įvairius teis ės aktus.  
Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teis ė būtų aiški ir skaidri, svarbu 
kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai kei čiamos. 
2. Tod ėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprend ė1, kad visi teis ės aktai, kurie buvo 
iš dalies pakeisti ne daugiau  nei dešimt kart ų, turėtų būti kodifikuojami  ir pabrėžė, 
kad šis reikalavimas yra minimalu s bei kad Komisijos padaliniai tur ėtų stengtis 
parengti kodifikuotas tekst ų, už kuriuos jie yra atsaki ngi, redakcijas per trumpesn į 
laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisykl ės būtų aiškios ir lengvai 
suprantamos. 
3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio m ėn. Edinburgo Europos vadov ų taryboje 
pirmininkavusios valstyb ės išvadose2, pabrėžiančiose kodifikavimo,  kuris konkre čiu 
momentu tam tikroje srityje tai komai teisei suteikia apibr ėžtumo, svarb ą. 
Kodifikavimas turi b ūti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teis ės aktų priėmimo 
tvarkos. 
1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas,  Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, 
kad kodifikuojamuose  teisės aktuose negali b ūti daromi esminiai pakeitimai, sudar ė 
tarpinstitucin į susitarim ą, kuriuo nusprend ė kodifikuojamiems teis ės aktams taikyti 
pagreitinto pri ėmimo tvark ą. 
4. Šiuo pasi ūlymu siekiama kodifikuoti 1990 m. balandžio 23 d. Tarybos 
direktyvą 90/219/EEB d ėl riboto genetiškai modifikuot ų mikroorganizm ų 
naudojimo3. Nauja direktyva pakeis įvairius aktus, kuri ų nuostatos buvo į ją įtrauktos
                                                 
1 KOM(87) 868 PV. 
2 Žr. Išvad ų A dalies 3 pried ą. 
3 Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis 
communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis. 
 
LT 3   LT 4; šis pasiūlymas nekei čia kodifikuojam ų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, 
atliekant kodifikavimui b ūtinus formos pakeitimus . 
5. Pasi ūlymas dėl kodifikuoto teis ės akto  buvo parengtas remiantis preliminariu  
Direktyvos 90/219/EEB ir j ą iš dalies kei čiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį 
visomis kalbomis pareng ė Europos Bendrij ų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas 
duomenų apdorojimo sistem ą. Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, 
kodifikuotos direktyvos V II priede nurodomas buvusi ų ir naujų straipsni ų numerių 
atitikimas. 
                                                 
4 Žr. šio pasi ūlymo VI priedo A dal į. 
 
LT 4   LT  
Ð 90/219/EEB (pritaikytas) 
2006/0100 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA  
dėl riboto genetiškai modifikuot ų mikroorganizm ų naudojimo 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač jos ⌦ 175 straipsnio 1 dal į ⌫, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę5, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę6, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos7, 
kadangi: 
 
Ð 
(1) 1990 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyva 90/219/EEB d ėl riboto genetiškai 
modifikuot ų mikroorganizm ų naudojimo8 buvo kelet ą kartų iš esmės keičiama9. 
Siekiant aiškumo ir racionalumo min ėta direktyva tur ėtų būti kodifikuota. 
                                                 
5 OJ C [...], [...], p. [...]. 
6 OJ C [...], [...], p. [...]. 
7 OJ C [...], [...], p. [...]. 
8 OL L 117, 1990 5 8, p. 1. Direktyva su paskutin iais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 
9 Žr. VI priedo A dal į. 
 
LT 5   LT  
Ð 90/219/EEB 1 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(2) Pagal Sutart į susiję su aplinkosauga Bendrijos veiksmai turi remtis tuo principu, kad 
būtina imtis prevencini ų veiksmų, kurių ⌦ vienas iš tiksl ų ⌫ būtų išsaugoti, 
apsaugoti ir pagerinti aplink ą bei apsaugoti žmoni ų sveikatą. 
 
Ð 90/219/EEB 2 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(3) Geriausio aplinkos atžvilgiu biotechno logijos panaudojimo ir vertinimo priemon ės yra 
prioritetin ė sritis, į kurią turėtų būti sutelkti Bendrijos veiksmai. 
 
Ð 90/219/EEB 3 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(4) Biotechnologijos pl ėtra vyksta taip, kad ji pr isideda prie valstybi ų narių ekonominio 
augimo. Tai reiškia, kad geneti škai modifikuoti mikroorganizmai ⌦ (GMM) ⌫ bus 
naudojami įvairioje veikloje ir įvairiais mastais. 
 
Ð 90/219/EEB 4 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(5) Ribotas ⌦ GMM ⌫ naudojimas turi b ūti vykdomas taip, kad galima b ūtų apriboti j ų 
galimas neigiamas pasekmes žmogaus sveikatai ir aplinkai, kreipiant reikiam ą dėmesį 
nelaiming ų atsitikimų prevencijai ir atliek ų kontrolei. 
 
Ð 98/81/EB 5 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(6) Ši direktyva nereglamentuoja t ų GMM, kurie šalinami be atitinkam ų nuostatų dėl 
konkrečių jų sąlyčio su visuomene ir aplinka ribojimo priemoni ų. Galima taikyti kitus 
Bendrijos teis ės aktus, kaip ⌦ 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2001/18/EB ⌫ dėl genetiškai modifikuot ų organizm ų apgalvoto išleidimo į 
aplinką10. 
                                                 
10 OL L ⌦ 106, 2001 4 17, p. 1 ⌫ . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais ⌦ Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 24) ⌫ . 
 
LT 6   LT  
Ð 90/219/EEB 5 konstatuojamoji 
dalis 
(7) Mikroorganizmai, išleisti į aplinką, juos ribotai naudoj ant vienoje valstyb ėje narėje, 
gali daugintis, pasklisti ir peržen gti valstybines sienas, tokiu b ūdu darydami poveik į 
kitoms valstyb ėms narėms. 
 
Ð 90/219/EEB 6 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(8) Norint, kad biotechnologija saugiai pl ėtotųsi visoje Bendrijoje, b ūtina nustatyti 
bendras priemones, kurios numatyt ų, kaip reikia vertinti ir mažinti potenciali ą riziką, 
kylančią bet kokioje su ribotu ⌦ GMM ⌫ naudojimu susijusioje veikloje, ir 
nustatyti atitinkamas naudojimo s ąlygas. 
 
Ð 90/219/EEB 7 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(9) Dar nevisiškai žinoma su ⌦ ribotu GMM ⌫ naudojimu susijusios rizikos tiksli 
prigimtis ir mastai, ir tod ėl riziką reikia vertinti kiekvie nu atskiru atveju. Norint 
įvertinti rizik ą žmogaus sveikatai ir aplinkai, b ūtina nustatyti rizikos vertinimo 
reikalavimus. 
 
Ð 98/81/EB 2 konstatuojamoji 
dalis 
(10) Riboto GMM naudojimo b ūdus reikėtų klasifikuoti pagal pavojingum ą žmogaus 
sveikatai ir aplinkai. Ši klasif ikacija turi atitikti tarptautin ę praktiką ir remtis rizikos 
vertinimu. 
 
Ð 98/81/EB 3 konstatuojamoji 
dalis 
(11) Siekiant užtikrinti aukšto lygio apsaug ą, apribojimas ir kitos ribotam naudojimui 
taikomos apsaugos priemon ės turi atitikti ribot o naudojimo klasifikacij ą. Abejotinais 
atvejais tur ėtų būti taikomas aukštesnei klasifikacijos kategorijai reikalingas 
apribojimas ir kitos apsaugos priemon ės, kol n ėra gauta reikiam ų duomen ų, 
patvirtinan čių, kad galima taikyti ne tokias griežtas priemones. 
 
LT 7   LT  
Ð 98/81/EB 7 konstatuojamoji 
dalis 
(12) Pagal atitinkamus Bendrijos teis ės aktus bet kokiai su G MM susijusiai veiklai tur ėtų 
būti taikomi geros mikrobiologijos praktikos  ir geros darbo saugos bei higienos 
principai. 
 
Ð 90/219/EEB 9 konstatuojamoji 
dalis ir 98/81/EB 
4 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(13) Įvairiuose veiklos etapuose turi b ūti naudojamos atitinkamos ribojimo priemon ės, 
kurios pad ėtų kontroliuoti emisijas ⌦ bei dėl riboto GMM naudojimo susidariusi ų 
medžiagų šalinimą ⌫ ir neleistų įvykti nelaimingiems atsitikimams. 
 
Ð 90/219/EEB 
10 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(14) Prieš pirm ą kartą pradėdami ribotai naudoti ⌦ GMM ⌫ tam tikrame įrenginyje, 
asmenys privalo atsakingajai institucijai atsi ųsti apie tai pranešim ą, kad toji institucija 
galėtų įsitikinti, jog numatomas įrenginys tinka tokiai veiklai vykdyti taip, kad 
nesukeltų pavojaus žmogaus svei katai ir aplinkai. 
 
Ð 90/219/EEB 
11 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(15) Taip pat b ūtina nustatyti atitinkam ą tvarką, kaip turi b ūti pranešama kiekvienu atveju 
apie konkre čią veiklą, susijusią su ⌦ GMM ⌫ naudojimu, atsižvelgiant į keliamos 
rizikos laipsn į. 
 
Ð 90/219/EEB 
12 konstatuojamoji dalis 
(16) Tais atvejais, kai veikla yra susijusi su didele rizika, b ūtina gauti atsakingosios 
institucijos sutikim ą. 
 
LT 8   LT  
Ð 98/81/EB 8 konstatuojamoji 
dalis 
(17) Apribojim ą ir kitas ribotam naudojimui ta ikomas apsaugos priemones reik ėtų nuolat 
peržiūrėti. 
 
Ð 90/219/EEB 
13 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(18) Gali b ūti tikslinga pasikonsultuoti su visuomene d ėl riboto ⌦ GMM ⌫ naudojimo. 
 
Ð 98/81/EB 9 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(19) Žmones, kuri ų darbas susij ęs su ribotu naudojimu, reik ėtų konsultuoti pagal 
atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų, ypač ⌦ 2000 m. rugs ėjo 18 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyvos 2000/54/EB ⌫ dėl darbuotoj ų apsaugos nuo rizikos, susijusios 
su biologini ų veiksnių poveikiu darbe (septintoji ⌦ atskira ⌫ direktyva, kaip 
⌦ numatyta ⌫ Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)11, reikalavimus. 
 
Ð 90/219/EEB 
14 konstatuojamoji dalis 
(20) Būtina imtis atitinkam ų priemoni ų visais saugos klausimais informuoti žmones, 
kuriems nelaimingas atsitikimas gali tur ėti poveikio. 
 
Ð 90/219/EEB 
15 konstatuojamoji dalis 
(21) Turi b ūti sudaryti avariniai planai, kad galima b ūtų efektyviai veikti nelaimingo 
atsitikimo atveju. 
 
Ð 90/219/EEB 
16 konstatuojamoji dalis 
(22) Įvykus nelaimingam atsitikimui, naudotojas tu ri nedelsdamas apie tai informuoti 
atsakingąją institucij ą ir suteikti jai informacij ą, kuri yra b ūtina avarijos poveikiui 
įvertinti ir tinkamiems veiksmams vykdyti. 
                                                 
11 OL L ⌦ 262, 2000 10 17, p. 21 ⌫. 
 
LT 9   LT  
Ð 90/219/EEB 
17 konstatuojamoji dalis 
(23) Yra tikslinga, kad Komisija, pasikonsultavusi su valstyb ėmis narėmis, nustatyt ų 
apsikeitimo informacija apie nelaimingus atsitikimus tvark ą ir užvestų tokių atsitikim ų 
registrą. 
 
Ð 90/219/EEB 
18 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(24) Ribot ą ⌦ GMM ⌫ naudojim ą būtina steb ėti visoje Bendrijoje ir tam tikslui 
valstybės narės turėtų teikti Komisijai tam tikr ą informacij ą. 
 
Ð 98/81/EB 12 ir 
13 konstatuojamosios dalys ir 
2001/204/EB 2 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(25) ⌦ Siekiant, kad GMM b ūtų laikomi nekenksmingais žmogaus sveikatai ir aplinkai, 
jie turėtų atitikti II priedo B dalyje nustatyt ą kriterijų sąrašą. ⌫ ⌦ Dėl 
biotechnologijos pažangos tempo, rengiam ų kriterijų pobūdžio ir ribotos šio s ąrašo 
apimties Tarybai reik ėtų patikrinti tuos kriterijus, kurie prireikus tur ėtų būti papildyti 
nurodymais, kad palengvint ų jų taikymą. ⌫ 
 
Ð 
(26) Šios direktyvos įgyvendinimui ir suderinimui su technine pažanga b ūtinos priemon ės 
turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos 
sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais 
įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą12. 
(27) Ši direktyva netur ėtų pažeisti valstybi ų narių įsipareigojim ų, susijusių su direktyv ų 
perkėlimo į nacionalin ę teisę terminais, numatytais VI priedo B dalyje, 
                                                 
12 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 10   LT  
Ð 90/219/EEB 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
Ši direktyva, siekdama apsaugoti žmoni ų sveikatą ir aplink ą, nustato bendras genetiškai 
modifikuot ų mikroorganizm ų riboto naudojimo priemones. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 1 p. 
(pritaikytas) 
2 straipsnis 
Šioje direktyvoje ⌦ vartojami šie s ąvokų apibrėžimai ⌫: 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 1 p. 
a) „mikroorganizmas“ – bet koks mikrobiologinis vienetas, l ąstelinis ar nel ąstelinis, 
kuris gali daugintis ir perduoti genetin ę medžiag ą, įskaitant virusus, viroidus, 
gyvulines ir augalines kult ūros ląsteles; 
b) „genetiškai modifikuotas mikroorganizm as“ (GMM) – tai mikroorganizmas, kuriame 
genetinė medžiaga yra pakeista tokiu b ūdu, kuris nat ūraliai nepasitaiko nei 
poruojantis, nei (ir) nat ūralios rekombinacijos b ūdu; pagal š į apibrėžimą: 
i) genetin ė modifikacija įvyksta, taikant bent I prie do A dalyje išvardytus 
metodus; 
ii) taikant I priedo B dalyje  išvardytus metodus, genetin ė modifikacija ne įvyksta; 
c) „ribotas naudojimas“ – tai bet kokia veikla, kai mikroorganizmai genetiškai 
modifikuojami arba kai tokie GMM auginami, saugomi, tran sportuojami, naikinami, 
šalinami ar kitaip naudojami, ir ka i naudojamos specialios ribojimo priemon ės, 
siekiant riboti mikroorganizm ų sąlytį su gyventojais ir apli nka bei suteikti aukšto 
lygio apsaug ą; 
d) „nelaimingas atsitikimas“ – tai bet koks įvykis, susij ęs su gausiu ir nenumatytu 
GMM išleidimu j ų riboto naudojimo metu, kuris gali kelti tiesiogin į ar uždelst ą 
pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai; 
e) „naudotojas“ – tai fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už ribot ą GMM naudojim ą; 
f) „pranešimas“ – tai b ūtinos informacijos pateikimas kompetentingoms valstyb ės narės 
institucijoms. 
 
LT 11   LT 3 straipsnis 
1. Nepažeidžiant šios direktyvos 4 straipsn io 1 dalies ši direktyva netaikoma: 
a) kai genetin ė modifikacija atliekama taikant II priedo A dalyje išvardytus b ūdus ir 
(arba) metodus arba 
b) tais atvejais, kai ribot ai naudojamos tik tos GMM r ūšys, kurios atitinka II priedo 
B dalyje išd ėstytus kriterijus, užtikrinan čius jų nekenksmingum ą žmogaus sveikatai 
ir aplinkai. Tokios GMM r ūšys išvardytos II priedo C dalyje. 
2. 4 straipsnio 3 bei 6 dalys ir 5 11 straip sniai netaikomi GMM vežimui autotransportu, 
geležinkeliais, vidaus vandens keliais, j ūra ir oru. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 1p. (pritaikytas) 
3. Ši direktyva netaikoma pagal ⌦ Direktyv ą 2001/18/EB ⌫ arba pagal kitus Bendrijos 
teisės aktus, kuriuose numaty tas specifinis, panašus į minėtoje direktyvoje numatyt ąjį 
kenksmingumo aplinkai vertinimas, išleist ų į rinką GMM saugojimui, veisimui, 
transportavimui, naikinimui, šalinimui ar naudojimui, jeigu ribotas naudojimas atitinka GMM pateikimui į rinką keliamas s ąlygas (jei jos yra nustatytos). 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 1 p. 
4 straipsnis 
1. Valstyb ės narės užtikrina, jog bus imamasi vis ų reikaling ų priemoni ų, kad būtų išvengta d ėl 
riboto GMM naudojimo galin čio kilti kenksmingo poveikio žmogaus sveikatai ir aplinkai. 
2. Tuo tikslu naudotojas, taikydamas bent III pr iedo A ir B skyriuose numatytus vertinimo 
elementus ir tvark ą, įvertina ribot ą naudojim ą pagal tai, koki ą riziką jis gali kelti žmogaus 
sveikatai ir aplinkai. 
3. Atlikus vertinim ą pagal šio straipsnio 2 dal į, ribotas naudojimas III priede nustatyta tvarka 
galutinai suskirstomas į keturias klases, ir tada pagal 5 straipsn į galima priskirti reikaling ą 
apribojimo lyg į: 
1 klasė: nekenksminga ar neženkli ą riziką kelianti veikla, t. y. veikla, kuriai pakanka 1 
lygio apribojimo, kad b ūtų apsaugota žmogaus sveikata ir aplinka. 
2 klasė: nedidel ę riziką kelianti veikla, t. y. veikla, ku riai pakanka 2 lygio apribojimo, 
kad būtų apsaugota žmogaus sveikata ir aplinka. 
3 klasė: vidutinio rizikingumo veikla, t. y. veik la, kuriai pakanka 3 lygio apribojimo, kad 
būtų apsaugota žmogaus sveikata ir aplinka. 
4 klasė: labai rizikinga veikla, t. y. veikla, ku riai reikalingas 4 l ygio apribojimas, kad 
 
LT 12   LT būtų apsaugota žmogaus sveikata ir aplinka. 
4. Kai abejojama, prie kurios klas ės geriausia priskirti si ūlomą ribotą naudojim ą, taikomos 
griežtesnės apsaugos priemon ės, jeigu n ėra pakankamai įrodymų, kuriems pritaria 
kompetentinga institucija, kad tinka  ne tokios griežtos priemon ės. 
5. Atliekant vertinim ą pagal šio straipsnio 2 dal į, visų pirma reik ėtų atkreipti d ėmesį į atliekų 
ir nuotek ų šalinimą. Kai reikia, žmogaus sveikatai ir  aplinkai apsaugoti taikomos b ūtinos 
saugos priemon ės. 
6. Naudotojas aprašo vertinim ą pagal šio straipsnio 2 dal į ir kompetentingai institucijai 
pateikia reikiamos formos aprašym ą kartu su 6, 8 ir 9 straipsniuose nurodytu pranešimu arba 
institucijai pareikalavus. 
5 straipsnis 
1. Išskyrus tuos atvejus,  kai pagal IV priedo 2 punkt ą leidžiama taikyti kitas priemones, 
naudotojas taiko bendrus principus, reikaling ą apribojim ą ir kitas IV priede nurodytas 
apsaugos priemones, atitinkan čias konkre čias riboto naudojimo klases, kad b ūtų išlaikytas 
kiek įmanoma mažesnis darbo vietos ir aplinkos s ąlytis su bet kokiais GMM ir užtikrintas 
aukštas saugos lygis. 
2. 4 straipsnio 2 dalyje numaty tas vertinimas ir apribojimas  bei kitos taikomos apsaugos 
priemonės peržiūrimos nuolat, o nedelsiant jei: 
a) taikyt ų apribojimo priemoni ų nebepakanka ar klas ė, kuriai anks čiau buvo priskirtas 
ribotas naudojimas, nebetinka, arba 
b) d ėl tam tikr ų priežasčių įtariama, kad, atsižvelgiant į naujas mokslo ar technikos 
žinias, ankstesnis įvertinimas nebetinka. 
6 straipsnis 
Reikalaujama, kad prieš pirm ą kartą pradėdamas ribot ą naudojim ą tam tikrose patalpose 
naudotojas iš anksto pateikt ų kompetentingoms institucijoms pranešim ą, kuriame b ūtų 
nurodyta bent V priedo A daly je išvardyta informacija. 
7 straipsnis 
Pateikus 6 straipsnyje nurodyt ą pranešim ą, leidžiama be joki ų kitų pranešim ų atlikti 1 klas ės 
ribotą naudojim ą. 1 klasės riboto naudojimo GMM naudotojai  privalo aprašyti kiekvien ą 
vertinimą, nurodytą 4 straipsnio 6 dalyje, ir pateikti aprašym ą kompetentingai institucijai jo 
pareikalavus. 
8 straipsnis 
1. Pirmą kartą ir vėliau atliekant 2 klas ės ribotą naudojim ą patalpose, apie kurias pranešta 
pagal 6 straipsn į, pateikiamas pranešimas, kuriame nur odoma V priedo B dalyje išvardyta 
informacija. 
 
LT 13   LT 2. Jei pranešimas apie patalpas, kuriose bus vykdomas 2 ar aukštesn ės klasės ribotas 
naudojimas, pateikiamas anks čiau ir visi reikalavimai sutikim ui gauti yra patenkinti, 2 klas ės 
ribotą naudojim ą galima tęsti iš karto po naujo pranešimo pateikimo. 
Tačiau pats pareišk ėjas gali pareikalauti, kad kompetentinga institucija priimt ų sprendim ą dėl 
oficialaus leidimo suteikimo. Sprendimas turi b ūti priimtas ne v ėliau kaip per 45 dienas po 
pranešimo. 
3. Jei anks čiau apie patalpas, kurio se vyks 2 ar aukštesn ės klasės ribotas naudojimas, 
pranešimas nepateikiamas, 2 klas ės ribotas naudojimas, neprieštaraujant kompetentingoms 
institucijoms, gali b ūti vykdomas pra ėjus 45 dienoms po šio straipsnio 1 dalyje nurodyto 
pranešimo pateikimo arba anks čiau, gavus kompetentingos institucijos sutikim ą. 
9 straipsnis 
1. Pirmą kartą ir vėliau atliekant 3 ir 4 klas ės ribotą naudojim ą patalpose, apie kurias pranešta 
pagal 6 straipsn į, pateikiamas pranešimas, kuriame nur odoma V priedo C dalyje išvardyta 
informacija. 
2. 3 ar aukštesn ės klasės ribotas naudojimas negali b ūti vykdomas negavus išankstinio 
sutikimo iš kompetentingos institucijos, kuri apie savo sprendim ą raštu informuoja: 
a) ne v ėliau kaip pra ėjus 45 dienoms po naujo pranešimo pateikimo, kai jau anks čiau 
yra pateiktas pranešimas apie patalpas 3 ar aukštesn ės klasės ribotam naudojimui ir 
kai yra patenkinti visi reik alavimai sutikimui gauti d ėl riboto naudojimo, kurio klas ė 
yra tokia pati kaip numatomo naudojimo klas ė arba aukštesn ė; 
b) kitais atvejais – ne v ėliau kaip pra ėjus 90 dien ų po pranešimo įteikimo. 
10 straipsnis 
1. Valstyb ės narės paskiria institucij ą ar institucijas, atsakingas už taikant ši ą direktyv ą 
priimtų priemoni ų įgyvendinim ą ir 6, 8 bei 9 straipsniuose min ėtų pranešim ų priėmimą ir 
patvirtinim ą. 
2. Kompetentingos institucijos išnagrin ėja, ar pranešimai atit inka šios direktyvos 
reikalavimus, ar suteiktoji informacija yra tiksli ir išsami, ar 4 straipsnio 2 dalyje numatytas vertinimas ir riboto naudojimo klas ė yra teisingi ir, kai reikia , ar tinka ribojimo ir kitos 
apsaugos priemon ės, atliekų tvarkymas ir padarini ų likvidavimo priemon ės. 
3. Jei būtina, kompetentinga institucija gali: 
a) paprašyti naudotojo suteik ti daugiau informacijos arba pakeisti planuojamo riboto 
naudojimo s ąlygas ir priskirti ribot ą naudojim ą kitai klasei. Tokiu atveju 
kompetentinga institucija gali reikalau ti, kad ribotas naudojimas, jei jis tik 
planuojamas, neb ūtų pradėtas, o jei jis jau atliekamas, tai b ūtų sustabdytas ar 
nutrauktas, kol kompetentingoj i institucija, remdamasi ga uta tolimesne informacija 
arba pakeistomis riboto naudojimo s ąlygomis, neduos savo sutikimo; 
b) apriboti leistin ą riboto naudojimo laik ą ar nustatyti jam tam tikras specialias s ąlygas. 
 
LT 14   LT 4. Skaičiuojant 8 ir 9 straipsniuose min ėtus laikotarpius, ne įskaičiuojami laikotarpiai, kai 
kompetentinga institucija: 
a) laukia daugiau informac ijos, kurios ji gali b ūti pareikalavusi iš praneš ėjo pagal 
3 dalies a punkt ą, arba 
b) vykdo vieš ą tyrimą ar konsultuojasi pagal 12 straipsn į. 
11 straipsnis 
1. Jei naudotojas gauna svarbios naujos informacijos ar pakei čia ribotą naudojim ą taip, kad tai 
gali turėti reikšming ų pasekmi ų keliamai rizikai, apie tai jis nedelsdamas praneša 
kompetentingai institucijai ir pakei čia pranešim ą, pateiktą pagal 6, 8 ir 9 straipsnius. 
2. Jei kompetentinga institucija v ėliau gauna informacijos apie galimas reikšmingas pasekmes 
riboto naudojimo keliamai rizikai, ji gali  pareikalauti, kad naudotojas pakeist ų riboto 
naudojimo s ąlygas, arba j į sustabdyt ų ar nutraukt ų. 
12 straipsnis 
Jei valstyb ė narė mano, jog tai reikalinga, ji gali nustatyti, kad, nepažeidžiant 18 straipsnio, 
dėl tam tikrų planuojamo riboto naudojimo aspekt ų turi būti konsultuojamasi su visuomene. 
13 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos užti krina, kad prieš pradedant ribot ą naudojim ą: 
a) b ūtų sudarytas avarinis planas tiems ri boto naudojimo atvejams, kai nesuveikus 
ribojimo priemon ėms gali iškilti rimtas pavojus, tiesioginis ar uždelstas, žmon ėms, 
esantiems už patalp ų ribų, ir (arba) aplinkai, išskyrus, jei toks avarinis planas 
parengtas pagal ki tus Bendrijos teis ės aktus; 
b) informacija apie tokius avarinius planus, taip pat ir apie nelaim ės atveju taikytinas 
saugumo priemones, b ūtų deramai ir be atskiro pr ašymo suteikiama žinyboms ir 
institucijoms, kurios gali nukent ėti nuo avarijos. Tam tikr ais laiko tarpais ši 
informacija atnaujinama. Be to, ji skelbiama viešai. 
2. Kaip pagrind ą visoms b ūtinoms dvišal ėms konsultacijoms atitinkamos valstyb ės narės 
kitoms atitinkamoms valstyb ėms narėms praneša t ą pačią informacij ą, kuri yra išplatinta ir j ų 
pačių piliečiams. 
14 straipsnis 
1. Valstyb ės narės imasi priemoni ų, užtikrinan čių, kad avarijos atveju naudotojas 
nedelsdamas apie tai pranešt ų 10 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai ir suteikt ų 
tokią informacij ą: 
a) apie avarijos aplinkybes; 
 
LT 15   LT b) apie atitinkam ų GMM tapatyb ę ir kiekius; 
c) vis ą informacij ą, būtiną avarijos poveikiui gyventoj ų sveikatai ir aplinkai įvertinti; 
d) apie priemones, kuri ų yra imtasi. 
2. Kai informacija teikiama pagal šio straipsnio 1 dal į, valstybės narės privalo: 
a) užtikrinti, kad b ūtų imamasi vis ų būtinų priemoni ų ir nedelsiant b ūtų įspėtos visos 
valstybės narės, kurioms avarija gali tur ėti poveikio; 
b) jei įmanoma, surinkti vis ą būtiną informacij ą išsamiai avarijos analizei ir, jei 
tikslinga, duoti rekomendacijas,  kaip ateityje išvengti toki ų atsitikim ų ir kaip 
sumažinti j ų poveikį. 
15 straipsnis 
1. Valstyb ės narės privalo: 
a) įgyvendindamos avarinius planus, konsultuotis su kitomis valstyb ėmis narėmis, 
kurioms avarija gali daryti poveik į; 
b) kuo grei čiau informuoti Komisij ą apie avarijas šios direktyvos taikymo srityje, 
detaliai nurodyti avarijos aplinkybes, išleist ų GMM tapatyb ę ir kiekius, taikytas 
avarines priemones ir j ų veiksmingum ą bei avarijos analiz ę, įskaitant 
rekomendacijas, kaip sumažinti jos poveik į ir kaip ateityje išvengti toki ų atsitikimų. 
2. Komisija, pasikonsultavusi su valstyb ėmis narėmis, nustato keitimosi informacija pagal 
1 dalį tvarką. Be to, ji sudaro valstyb ėms narėms prieinam ą avarijų, kurioms taikoma ši 
direktyva, registr ą, kuriame taip pat b ūtų analizuojamos avarij ų priežastys, įgyta patirtis ir 
priemonės, kurių imtasi, siekiant ateityje išvengti panaši ų atsitikimų. 
 
Ð 90/219/EEB 
16 straipsnis 
Valstybės narės užtikrina, kad atsakingo ji institucija organizuot ų patikrinimus ir taikyt ų kitas 
kontrolės priemones, siekdama , kad naudotojai laikyt ųsi šios direktyvos. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 2 p. 
17 straipsnis 
1. Kiekvien ų metų pabaigoje valstyb ės narės Komisijai atsiun čia sutrumpint ą ataskaitą apie 
visus tais metais praneštus 3 ir 4 klas ės riboto naudojimo pagal 9 straipsn į atvejus kartu su 
riboto naudojimo, jo tikslo ir rizikos aprašymu. 
 
LT 16   LT 2. Kas treji metai valstyb ės narės Komisijai atsiun čia sutrumpint ą ataskaitą apie jų patirtį, 
susijusia su šia direktyva. Pirmoji tokia ataskaita bus pa teikta 2003 m. birželio 5 d. 
3. Kas treji metai Komisija skelbia suvestin ę, paremtą 2 dalyje nurodytomis gautomis 
ataskaitomis. Pirm ą kartą ji bus paskelbta 2004 m. birželio 5 d. 
4. Komisija gali skelbti bendr ą statistinę informacij ą apie šios direktyvos įgyvendinim ą ir 
susijusius klausimus, jei tokia inform acija nekenkia naudotojo konkurencingumui. 
18 straipsnis 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 2 p. 
(pritaikytas) 
1. Praneš ėjas gali pagal ši ą direktyvą pateiktuose pranešimuose nurodyti informacij ą, kurios 
atskleidimas gali pakenkti ⌦ Europos Parlamento ir ⌫ Tarybos direktyvos 
⌦ 2003/4/EB ⌫13 vienam ar daugiau 4 st raipsnio 2 dalyje min ėtų punktų ir kuri turi b ūti 
traktuojama kaip konfidenc iali. Tokiais atvejais b ūtina pateikti įmanomą patikrinti 
pagrindim ą. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 2 p. 
Pasitarusi su praneš ėju, kompetentinga institucija nuspren džia, kuri informacija bus laikoma 
konfidencialia, ir apie tai praneša praneš ėjui. 
2. Jokiu b ūdu negalima laikyti konfidenci alia tokios pagal 6, 8 ar 9 straipsnius pateiktos 
informacijos: 
a) GMM bendrojo aprašymo, praneš ėjo pavadinimo (pavard ės) ir adreso bei riboto 
naudojimo vietos; 
b) riboto naudojimo klas ės ir ribojimo priemoni ų; 
c) numatomo poveikio, ypa č žmogaus sveikatai ir aplinkai kenksmingo poveikio, 
vertinimo. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 2 p. 
(pritaikytas) 
3. Komisija ir kompetentingos institucijos neatskleidžia tre čiosioms šalims jokios 
informacijos, kuri ą pagal 1 ⌦ dalies antr ą pastraipą ⌫ nuspręsta laikyti konfid encialia ir 
kuri yra pranešta ar kitaip suteikta pagal ši ą direktyv ą, ir gina su gautais duomenimis 
susijusias intelektin ės nuosavyb ės teises. 
                                                 
13 OL L ⌦ 41, 2003 2 14, p. 26 ⌫ . 
 
LT 17   LT 4. Jei dėl kokios nors priežasties praneš ėjas savo pranešim ą atsiima, kompetentinga institucija 
privalo gerbti pateiktos informacijos konfidencialum ą. 
19 straipsnis 
Sprendimai d ėl II priedo A dalies ir III–V pried ų pakeitim ų, reikaling ų juos derinant su 
technikos pažanga ir derinant II priedo C dal į, priimami 21 ⌦ straipsnio 2 dalyje 
nurodyta ⌫ tvarka. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 3 p. 
(pritaikytas) 
20 straipsnis 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota bals ų dauguma priima II priedo 
B dalies pakeitimus. 
 
Ð 1882/2003 3 str. ir III priedo 
19 p. 
21 straipsnis 
1. Komisijai padeda komitetas. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je nustatytas terminas yra trys m ėnesiai. 
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
 
Ð 
22 straipsnis 
Direktyva 90/219/EB su pakeitimais, padaryta is aktais, nurodytais VI  priedo A dalyje, yra 
panaikinama nepažeidžiant valstybi ų narių įsipareigojim ų, susijusių su direktyv ų perkėlimo į 
nacionalin ę teisę terminais, numatytais VI priedo B dalyje. 
Nuorodos į panaikint ą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal VII 
priede pateikt ą atitikmen ų lentelę. 
 
LT 18   LT 23 straipsnis 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje. 
 
Ð 90/219/EEB 
24 straipsnis 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, [..] 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas [...] [...] 
 
LT 19   LT  
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
I PRIEDAS  
A DALIS 
2 straipsnio b punkto i papunktyje min ėti genetinio modifikavimo metodai, inter alia , yra 
tokie: 
1. Rekombinaciniai nuklein ės rūgšties metodai, kuriuos ta ikant naudojamos naujos 
genetinių medžiag ų kombinacijos, bet kokiomis priemon ėmis įterpiant ne pa čiame 
organizme sudarytas nuklein ės rūgšties molekules į bet kok į virusą, bakterin ę 
plazmidę ar kito vektoriaus sistem ą ir jas įvedant į šeimininko organizm ą, kuriame 
jos natūraliai neatsiranda, bet kuriame jos gali toliau daugintis. 
2. Metodai, kuriais į mikroorganizm ą tiesiogiai įvedama paveldima medžiaga, paruošta 
ne pačiame mikroorganizme, įskaitant mikroinjekcijas, makroinjekcijas ir 
mikrokapsuliavim ą. 
3. L ąstelių susiliejimo ar hibridizacijos me todai, kai dviems ar daugiau l ąstelių 
susiliejant gamtoje nepasitaikan čiais būdais susidaro gyvos l ąstelės su naujomis 
paveldimos genetin ės medžiagos kombinacijomis. 
B DALIS 
2 straipsnio b punkto ii papunktyje min ėti metodai, kuriuos taikant genetin ės modifikacijos 
neįvyksta, jei n ėra naudojamos rekombinuotos nuklein ės rūgšties molekul ės ar GMM, gauti 
kitais metodais negu tie, kuriems ne taikoma II priedo A dalis, yra šie: 
1) in vitro  apvaisinimas; 
2) nat ūralūs procesai, tokie kaip konjugacija , transdukcija, transformacija; 
3) poliploid ų sužadinimas. 
_______________
 
LT 20   LT II PRIEDAS  
A DALIS 
Genetinio modifikavimo metoda i, kuriais gaunami mikroorgani zmai, kuriems ši direktyva 
netaikoma, jei juos taikant n ėra naudojamos rekombinuotos nuklein ės rūgšties molekul ės ar 
tokie GMM, kurie n ėra gauti vienu ar daugiau žemiau išvardyt ų metodų: 
1. Mutagenez ė. 
2. Vis ų prokariotini ų rūšių ląstelių susiliejimas ( įskaitant protoplazmin į susiliejim ą), 
kuris genetin ę medžiagą pakeičia žinomų fiziologini ų procesų metu. 
3. Vis ų eukariotini ų rūšių ląstelių susiliejimas ( įskaitant protoplazmin į susiliejim ą), 
įskaitant hibridomos sudarym ą ir augalų ląstelių susiliejim ą. 
4. Klonavimas sudaro nukleidin ės rūgšties sekos pašalinimas iš organizmo l ąstelės, kai 
po to visa arba dalis tos nuklein ės rūgšties (arba sintetinio ekvivalento) gali b ūti, nors 
nebūtinai, dar kart ą įterpta, su išankstin ėmis enzimin ėmis ar mechanin ėmis 
pakopomis arba be j ų, į tos pačios rūšies ląsteles ar filogenetiškai artimas gimining ų 
rūšių ląsteles, kurios gali pasikeisti genetine medžiaga per nat ūralius fiziologinius 
procesus. Taip gaunamas mikroorganizmas negal ėtų sukelti žmoni ų, gyvulių ar 
augalų ligų. 
 Klonavimo metu gali b ūti naudojami rekombinaciniai vektoriai, kurie jau yra ilg ą 
laiką saugiai naudoti tam tikruose mikroorganizmuose. 
 
Ð 2001/204/EB 1 str. (pritaikytas) 
B DALIS 
Kriterijai, kuriais nustatoma, ar GMM saug ūs žmonių sveikatai ir aplinkai 
Šiame priede bendraisiais bruožais apib ūdinami kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti 
nustatant, ar genetiškai modifikuot ų mikroorganizm ų rūšys yra saugios žmoni ų sveikatai bei 
aplinkai ir ar jas galima įtraukti į C dalį. Kad tokius kriterijus b ūtų lengva taikyti, priedas bus 
papildytas nurodymais, kuriuos rengi a ir, jeigu reikia, iš dalies kei čia Komisija 
21 ⌦ straipsnio 2 dalyje ⌫ nustatyta tvarka. 
1. ĮVADAS 
 21 ⌦ straipsnio 2 dalyje ⌫nustatyta tvarka ši direktyva netaikoma genetiškai 
GMM, išvardytoms C dalyje. GMM bus įtraukiami į sąrašą įvertinus kiekvien ą atvejį 
atskirai. Direktyva nebus taikoma tik aiškiai identifikuotiems GMM. Ši išimtis taikoma tik tuo atveju, kai GMM naudojamas 2 straipsnio c punkte apibr ėžtomis 
riboto naudojimo s ąlygomis. Ji netaikoma apgal votai išleidžiamiems GMM. 
Kad GMM b ūtų įtrauktas į C dalyje pateikt ą sąrašą, jis turi atitikti toliau išvardytus 
kriterijus. 
 
LT 21   LT  
Ð 2001/204/EB 1 str. 
2. BENDRIEJI  KRITERIJAI 
2.1. Štamo patikrinimas/identifikavimas 
 Štamas turi b ūti tiksliai nustatytas. Turi b ūti žinoma ir patvirtinta modifikacija. 
2.2. Rašytiniai ir patvirtinti saugumo įrodymai 
 Turi b ūti pateikti rašytiniai organizmo saugumo įrodymai. 
2.3. Genetinis stabilumas 
 Jeigu koks nors nestabilumas gali tur ėti neigiamos įtakos saugumui, b ūtina pateikti 
stabilumo įrodymus. 
3. KONKRET ŪS KRITERIJAI 
3.1. Nepatogeninis 
 GMM tur ėtų būti toks, kad negal ėtų sukelti ligos arba pakenkti sveikam žmogui, 
augalui arba gyv ūnui. Kadangi patogeniškumas apima ir toksiškum ą bei alergiškum ą, 
GMM tur ėtų būti: 
3.1.1. Netoksiškas 
 D ėl genetinės modifikacijos GMM netur ėtų daryti didesnio toks inio poveikio ir tur ėti 
toksinių savybių. 
 
Ð 2001/204/EB 1 str. (pritaikytas) 
3.1.2. Nealergeniškas 
 D ėl genetin ės modifikacijos GMM netur ėtų labiau sukelti alergijos ir veikti 
kaip žinomas alergenas, pavyzdžiui, daryti tok į alergin į poveik į, kurį 
galima palyginti ypa č su alerginiu poveikiu mikroorganizm ų, nurodyt ų 
⌦ Direktyvoje 2000/54/EB ⌫. 
 
Ð 2001/204/EB 1 str. 
3.2. Joki ų žalingų papildom ų veiksnių 
 GMM netur ėtų būti susijęs žinomais žalingais papildomai s veiksniais, tokiais kaip 
kiti aktyv ūs arba latentiniai mikroorganizmai, kurie egzistuoja šalia GMM arba jo 
viduje ir gali padaryti žalos žmoni ų sveikatai bei aplinkai. 
 
LT 22   LT 3.3. Genetin ės medžiagos perdavimas 
 Perduota modifikuota genetin ė medžiaga neturi daryti žalos, taip pat ji netur ėtų 
persiduoti arba b ūti perduodama didesniu dažniu ne gu kiti recipiento ar motininio 
mikroorganizmo genai. 
3.4. Aplinkos saugumas nety čia išleidus didel į kiekį GMM 
 Įvykus tokiam incidentui, kai nety čia išleidžiamas didelis kiekis GMM, tai neturi 
daryti aplinkai neigiamo gr eito arba uždelsto poveikio. 
 Neatitinkantys pirmiau išvardyt ų kriterijų GMM negali b ūti įtraukti į C dalį. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
(pritaikytas) 
C DALIS 
GMM rūšys, atitinkan čios B dalyje išd ėstytus kriterijus: 
… (bus baigta 21 ⌦ straipsnio 2 dalyje ⌫ nustatyta tvarka). 
_______________
 
LT 23   LT  
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
III PRIEDAS  
PRINCIPAI, KURI Ų REIKIA LAIKYTIS ATLIEK ANT 4 STRAIPSNIO 2 DALYJE 
NUMATYT Ą VERTINIM Ą 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
(pritaikytas) 
Šiame priede bendrais bruožais apib ūdinami elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti, ir tvarka, 
kurios reikia laikytis, atliekant 4 straipsnio 2 dalyje min ėtą vertinim ą. Šį priedą, ypač 
B skyrių, papildys rekomendacijos, kurias Komisija parengs 21 ⌦ straipsnio 2 dalyje 
nurodyta ⌫ tvarka. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
A. VERTINIMO  ELEMENTAI 
1. Potencialiai kenksmingu poveikiu tur ėtų būti laikoma: 
– žmonių ligos, įskaitant alergenin į ir toksinį poveikį, 
– gyvulių ar augalų ligos, 
– žalingos pasekm ės, atsirandan čios dėl to, kad ne įmanoma išgydyti ligos ar 
pritaikyti veiksmingos profilaktikos, 
– žalingas poveikis, sukeliamas į aplinką patekusių ar paplitusi ų GMM, 
– žalingas poveikis, atsirandantis d ėl to, kad įterptos genetin ės medžiagos 
natūraliais būdais patenka į kitą organizm ą. 
2. Atliekant 4 straipsnio 2 dalyje min ėtą vertinimą reikėtų remtis: 
a) bet kokio potencialiai ke nksmingo poveikio nustatymu, ypa č kai jos susijusios 
su: 
i) recipientu mikroorganizmu; ii) įterpta genetine medžiaga (paimta iš donoro organizmo); 
iii) vektoriumi; iv) donoru mikroorganizmu (kol donoras mikroorganizmas naudojamas per 
operaciją); 
 
LT 24   LT v) gaunamu GMM; 
b) veiklos charakteristika; c) galimo kenksmingo poveikio rimtumu; d) kenksmingo poveikio tikimybe. 
B. DARBO
 TVARKA 
3. Pirmasis vertinimo proceso etapas tur ėtų būti recipiento ir, jei tikslinga, 
mikroorganizmo donoro kenksming ų savybių, visų su vektoriumi ar įterpta medžiaga 
susijusių kenksming ų savybių, taip pat ir vis ų recipiento turim ų savybių pakitimų 
nustatymas. 
4. Apskritai, tik šias sa vybes turintys GMM gal ėtų būti priskirti 4 straipsnio 3 dalyje 
nustatytai 1 klasei: 
i) nedidel ė tikimyb ė, kad recipientas ar motininis mikroorganizmas sukels 
žmonių, gyvulių ar augalų ligas14; 
ii) vektoriaus ir įterptos sekos pob ūdis toks, kad jie nesukuria tokio GMM 
fenotipo, kuris gal ėtų sukelti žmoni ų, gyvulių ar augal ų ligas15 arba daryti 
žalingą poveikį aplinkai; 
iii) tikimyb ė, kad GMM sukels žmogaus, gyvuli ų ar augalų ligas, ir tur ės žalingo 
poveikio aplinkai, nedidel ė16. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
(pritaikytas) 
5. Kad gaut ų šio proceso vykdymui reikaling ą informacij ą, naudotojas 
gali pirma pasinaudoti atitinkamais Bendrijos teis ės aktais 
(ypač ⌦ Direktyva 2000/54/EB) ⌫. Taip pat galima atsižvelgti į tarptautines bei 
nacionalines klasifikacijos schemas (pvz., PSO, Nacionalinio sveikatos instituto ir 
kt.) ir jų pakeitimus, susijusius su naujausi ų mokslo žini ų ir technikos pažanga. 
 Šios schemos taikomos nat ūraliems mikroorganizmams, ir dažniausiai jos yra 
pagrįstos mikroorganizm ų gebėjimu sukelti žmoni ų, gyvūnų ar augalų ligas ir lig ų, 
kurias jie gali sukelti, rimtum u ir perdavimu. Direktyvoje ⌦ 2000/54/EB ⌫ 
mikroorganizmai kaip biologi niai veiksniai pagal galim ą poveikį sveikiems 
suaugusiems žmon ėms yra suskirstyti į keturias rizikos klas es. Pagal šias rizikos 
klases riboto naudojimo veikl ą galima suskirstyti į keturias 4 straipsnio 3 dalyje 
minėtas rizikos klases. Naudotojas taip pat gali atsižvelgti į gyvūnų ir augalų ligų 
sukėlėjus nurodan čias klasifikacijos schemas, kurios dažniausiai nustatomos 
                                                 
14 Tai taikoma tik tiems aplinkos gyvuliams ir augalams, kurie gali b ūti paveikti. 
15 Tai taikoma tik tiems aplinkos gyvuliams ir augalams, kurie gali b ūti paveikti. 
16 Tai taikoma tik tiems aplinkos gyvuliams ir augalams, kurie gali b ūti paveikti. 
 
LT 25   LT nacionaliniu lygiu. Min ėtose klasifikacijos schemose nurodomos veiklos rizikos 
klasės ir atitinkamos ribojimo bei kontrol ės priemon ės yra tik laikinos. 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 d. 
6. 3–5 punktuose min ėtas rizikos nustatymo procesas tur ėtų padėti nustatyti tam tikro 
GMM rizikos lyg į. 
7. Tada ribojimas ir kitos apsaugos priemon ės turėtų būti pasirenkamos pagal GMM 
rizikos lyg į, taip pat atsižvelgiant į: 
i) aplinkos, kuri gali nukent ėti, savybes (pvz., ar aplinkoje, kuri ą gali paveikti 
GMM, yra žinomos biotos, kuriai riboto  naudojimo metu mikroorganizmai gali 
pakenkti); 
ii) veiklos ypatybes (pvz., jos mast ą, pobūdį); 
iii) bet kokius netipinius veiksmus (pvz., gyvuli ų skiepijimas GMM; įrengimai, 
kurie gali išskirti aerozolius). 
 Taikant i–iii papunk čius tam tikrai veiklai, gali prireikti padidinti, sumažinti ar 
palikti nepakitus į 6 punkte min ėtą GMM keliamos rizikos lyg į. 
8. Atlikus aprašyt ąją analizę, tam tikrą veiklą bus galima priskirti vienai iš 4 straipsnio 
3 dalyje min ėtų klasių. 
9. Galutinis riboto naudojimo klasifikavimas tur ėtų būti patvirtintas perži ūrint baigt ą 
4 straipsnio 2 dalyje min ėtą vertinimą. 
_______________
 
LT 26   LT IV PRIEDAS  
RIBOJIMAS IR KITOS APSAUGOS PRIEMON ĖS 
Bendrieji principai 
1. Šiose lentel ėse pateikiami įprastiniai kiekvienam ribojimo lygmeniui b ūtini 
būtiniausi reikalavimai ir priemon ės. 
 Apribojimas pasiekiamas ir ta ikant gerus darbo metodus, mokym ą, ribojimo 
įrengimus ir special ų instaliacijos projekt ą. Visai su GMM susijusiai veiklai taikomi 
šie geros mikrobiologijos praktikos principa i ir aukšto lygio saugos bei higienos 
darbo vietoje principai: 
i) darbo vietoje ir ap linkoje išlaikyti kiek įmanoma mažesn į sąlyčio su bet kokiais 
GMM lyg į; 
ii) prireikus taikyti inžinerin ės kontrol ės priemones šaltinyje ir apr ūpinti 
reikiamais asmeniniais ap sauginiais drabužiais ir įranga; 
iii) deramai tikrinti ir priži ūrėti kontrolės priemones ir įrangą; 
iv) jei b ūtina, patikrinti, ar n ėra gyvybing ų proceso organizm ų už pirminio fizinio 
apribojimo rib ų; 
v) tinkamai mokyti personal ą; 
vi) jei reikia, sukurti biologin ės saugos komitetus ar pakomite čius; 
vii) deramai suformuluoti ir įdiegti vietines pe rsonalo darbo saugos taisykles; 
viii) kur galima, iškabinti biologinio pavojaus ženklus; 
ix) aprūpinti personal ą skalbikliais ir nukenksminimo priemon ėmis; 
x) tvarkyti reikalingus registrus; xi) uždrausti darbo vietoje valgyti, gerti, r ūkyti, naudotis kosmetika ar laikyti 
žmonėms skirtą maistą; 
xii) uždrausti lašinti pipete į burną; 
xiii) parengti rašytines darbo tvarkos taisykl es, jei tai reikalinga saugumui užtikrinti; 
xiv) turėti lengvai pasiekiamoje vietoje veiksming ų dezinfekavimo priemoni ų ir 
tikslias dezinfekavim o taisykles GMM nutek ėjimo atvejais; 
xv) tam tikrais atvejais, įrengti saug ų sandėlį užkrėstiems laboratoriniams 
įrengimams ir medžiagoms. 
 
LT 27   LT 2. Lenteli ų pavadinimai nurodo: 
 I A lentel ėje pateikiami b ūtiniausi reikalavimai laboratorij ų veiklai. 
 I B lentel ėje pateikiami I A lentel ės papildymai ir pakeitimai, skirti su GMM 
susijusiai veiklai inspektuose/šiltnamiuose. 
 I C lentel ėje pateikiami I A lentel ės papildymai ir pakeitimai, skirti su GMM 
susijusiai veiklai su gyvuliais. 
 II lentel ėje pateikiami b ūtiniausi reikalavimai veiklai, atliekamai ne laboratorijoje. 
 Kai kuriais ypatingais atvejais gali b ūti privalu sujungti to patie s lygio priemones iš I 
A ir II lenteli ų. 
 Kai kuriais atvejais naudotojai, kompeten tingai institucijai sutinkant, gali netaikyti 
reikalavim ų tam tikram konkre čiam ribojimo lygiui ar nederinti dviems skirtingiems 
lygiams keliam ų reikalavim ų. 
 Šiose lentel ėse „pasirinktinai“ reiškia, kad naudot ojas gali taikyti šias priemones 
individualiems atvejams, priklausom ai nuo 4 straipsnio 2 dalyje min ėto vertinimo. 
3. Kad reikalavimai b ūtų aiškūs, įgyvendindamos š į priedą valstybės narės gali 
papildomai įtraukti į šias lenteles bendruosius 1 ir 2 punkt ų principus. 
I A lentelė 
Ribojimas ir kitos laboratorijos veiklos apsaugos priemon ės 
Ribojimo lygis Specifikacijos 
1 2 3 4 
1. Laboratorijos 
patalpos: izoliacija1 Nereikalinga Nereikalinga Reikalinga Reikalinga 
2. Laboratorija: 
užsandarinama fumigacijai Nereikalinga Nereikalinga Reikalinga Reikalinga 
 
LT 28   LT Įrengimai 
3. Vandeniui, r ūgštims, 
šarmams, tirpikliams, dezinfekcijos priemonėms, 
nukenksminimo agentams atspar ūs ir 
lengvai valomi paviršiai Reikalinga 
(suolas) Reikalinga 
(suolas) Reikalinga 
(suolas, grindys) Reikalinga 
(suolas, grindys, lubos, sienos) 
4. Įėjimas į laboratorij ą 
per oro sandarinimo kamerą
2 Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
5. Neigiamas sl ėgis, 
palyginti su tiesioginės aplinkos 
slėgiu Nereikalinga Nereikalinga Reikalinga, 
išskyrus
3 Reikalinga 
6. Įeinantis į laboratorij ą 
ir iš jos išeinantis oras turėtų būti 
filtruojamas HEPA Nereikalinga Nereikalinga Reikalinga 
(HEPA)
4 – 
išeinančiam 
orui, išskyrus
3 Reikalinga 
(HEPA) – įeinančiam 
ir išeinančiam 
orui
5 
7. Mikrobiologin ės 
saugos postas Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
8. Autoklavas Vietoje Pastate Laboratorijo
s patalpose6 Laboratorijo
je = dvigubu galu 
Darbo sistema 
9. Ribotas įėjimas Nereikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
10. Ženklas apie biologin į 
pavojų ant durų Nereikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
11. Specialios priemon ės 
aerozolio paplitimui kontroliuoti Nereikalinga Reikalinga 
sumažinti iki minimumo Reikalinga 
neleisti paplisti Reikalinga 
neleisti paplisti 
13. Dušas Nereikalinga Nereikalin ga Pasirinktinai Reikalinga 
14. Apsauginiai drabužiai Tinkami 
apsauginiai drabužiai Tinkami 
apsauginiai drabužiai Tinkami 
apsauginiai drabužiai ir (pasirinktinaVisiškai 
persirengti ir persiauti batus prieš 
 
LT 29   LT i) avalynė įeinant ir 
išėjus 
15. Pirštin ės Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
18. Veiksminga 
vektoriaus kontrol ė 
(pvz., nuo graužik ų ir 
vabzdžių) Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
Atliekos 
19. GMM, nutek ėjusių iš 
kriauklių rankoms 
plautis, vamzdži ų ir 
dušų ar panašiais 
būdais, nuaktyvinimas Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
20. GMM kenksmingose 
medžiagose ir atliekose 
nuaktyvinimas Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
Kitos priemon ės 
21. Laboratorija pati turi 
izoliuoti savo įrengimus Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
23. Steb ėjimo langelis ar 
panašiai, įrengiamas 
taip, kad matyt ųsi 
dirbantieji Pasirinktinai Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga 
1 Izoliavimas = laboratorija atskiriama nuo kit ų to paties pastato erdvi ų arba 
įrengiama atskirame pastate. 
2 Oro sandarinimo kamera = įėjimas turi b ūti įrengtas per oro sandarinimo patalp ą, 
kuri yra nuo laboratorijos izoliuota ka mera. Tarp oro sandarinimo kameros 
neužterštosios pus ės ir apsaugotosios pus ės turi būti įrengtos persirengimo ar dušo 
patalpos ir pageidautina – blokuojan čios durys. 
3 Veikla, kai perdavimas vyksta kanalais, kuriuose n ėra oro. 
4 HEPA = itin veiksmingos oro dalel ės. 
5 Kai naudojami virusai, kuri ų nesulaiko HEPA filtrai, išeinan čiam orui b ūtina 
nustatyti papildomus reikalavimus. 
6 Atliekant patvirtintas proced ūras, per kurias galima saugiai perleisti medžiag ą į 
autoklavą ne laboratorijoje ir sute ikti to pat lygio apsaug ą. 
 
LT 30   LT I B lentelė 
Ribojimas ir kitos inspekt ų ir šiltnami ų apsaugos priemon ės 
Terminai „inspektas“ ir „šiltnamis“ reiškia konstrukcij ą su sienomis, stogu ir grindimis, 
suprojektuot ą ir daugiausia naudojam ą augalams auginti kontro liuojamoje ir apsaugotoje 
aplinkoje. 
 
Ð 98/81/EB (pritaikytas) 
Taikomos visos I A lentel ės nuostatos su šiais papildymais ir pakeitimais: 
Ribojimo lygis Specifikacijos 
 1 2 3 4 
Pastatas 
1. Inspektas: stacionari 
konstrukcija1 Nereikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
Įrengimai 
3. Įėjimas per atskirt ą 
kambarį su dvejomis 
blokuojan čiomis 
durimis Nereikalinga Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga 
4. Užteršt ų vandens 
nuotekų kontrolė Pasirinktinai 2Iki 
minimumo sumažinti nutekėjimą Neleisti 
nutekėti Neleisti 
nutekėti 
 
LT 31   LT Darbo sistema 
6. Priemon ės 
kontroliuoti nepageidautinas r ūšis, 
pvz., vabzdžius, graužikus, artropodus Reikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
7. Gyvų medžiagų 
pernešimo tarp inspekto/šiltnamio, apsauginės 
konstrukcijos ir laboratorijos procedūra 
kontroliuoja ⌦ GMM ⌫ plitimą Iki 
minimumo sumažinti plitimą Iki 
minimumo sumažinti plitimą Neleisti 
plisti Neleisti 
plisti 
1 Inspektas – tai vietoje, į kurią nepatenka nutekantys pavirš iniai vandenys, pastatyta 
stacionari konstrukcija su  nuolatine vandeniui atsparia danga ir su savaime 
užsidaran čiomis sandariomis durimis. 
2 Kai GMM gali b ūti pernešami per žem ę. 
 
LT 32   LT  
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
I C lentelė 
Ribojimas ir kitos veiklos gyv ūnų sekcijose apsaugos priemon ės 
Taikomos visos I A lentel ės nuostatos su šiais papildymais ir pakeitimais:  
Ribojimo lygis Specifikacijos 
1 2 3 4 
Patalpos 
1. Gyvūnų sekcijos 
izoliavimas1 Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
2. Patalpos gyv ūnams, 
atskirtos sandariomis durimis
2 Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
3. Patalpos gyv ūnams, 
suprojektuotos taip, kad būtų lengva 
nukenksminti 
(neperšlampamos ir lengvai nuplaunamos medžiagos (narvai ir pan.)) Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
4. Lengvai nuplaunamos 
grindys ir (arba) sienos Pasirinktinai Reikalinga 
(grindys) Reikalinga 
(grindys ir sienos) Reikalinga 
(grindys ir sienos) 
5. Gyvūnai laikomi 
deramai apsaugotose vietose, t. y. narvuose, garduose ar rezervuaruose Pasirinktinai Pasirinktinai Pasirinktinai Pasirinktinai
6. Izoliatori ų ar izoliuot ų 
kambarių filtrai3 Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
1 Gyv ūnų sekcija: pastatas ar atskiras plotas pa state, kuriame yra tokios patalpos ir 
kiti plotai, kaip persirengimo kambariai, dušai, autoklavai, maisto sand ėliai ir pan. 
2 Patalpos gyv ūnams: patalpos, kuriose paprastai laikomi galvijai, veisliniai ar 
eksperimentiniai gyvuliai, arba patal pos, naudojamos smulkioms chirurgin ėms 
procedūroms atlikti. 
3 Izoliatoriai: skaidrios d ėžės narvo viduje arba ne narve, kuriose laikomi smulk ūs 
gyvūnai; dideliems gyvuliams labiau tikt ų izoliuoti kambariai. 
 
LT 33   LT II lentelė 
Ribojimas ir kitos veiklos apsaugos priemon ės 
Ribojimo lygis Specifikacijos 
1 2 3 4 
Bendrosios nuostatos 
1. Gyvybingus 
mikroorganizmus reikėtų saugoti 
sistemoje, atskiriančioje proces ą 
nuo aplinkos (uždaroje sistemoje) Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
2. Iš uždaros sistemos 
išmetamų dujų 
kontrolė Nereikalinga Reikalinga, 
iki minimumo sumažinti plitimą Reikalinga, 
neleisti plisti Reikalinga, 
neleisti plisti 
3. Aerozoli ų kontrolė 
renkant m ėginius, 
pridedant medžiagos į 
uždarą sistemą ar 
pernešant medžiag ą į 
kitą uždarą sistemą Pasirinktinai Reikalinga, 
iki minimumo sumažinti plitimą Reikalinga, 
neleisti plisti Reikalinga, 
neleisti plisti 
4. Pagrindin ės kultūros 
fluidų nuaktyvinimas 
prieš išimant iš 
uždaros sistemos Pasirinktinai Reikalinga, 
patvirtintomi
s 
priemonėmis Reikalinga, 
patvirtintom
is 
priemonėmi
s Reikalinga, 
patvirtintom
is 
priemonėmi
s 
5. Reikėtų suprojektuoti 
užsandarinim ą, 
siekiant sumažinti nutekėjimą ar jo 
išvengti Nėra 
specialių 
reikalavim ų Iki 
minimumo sumažinti plitimą Neleisti 
plisti Neleisti 
plisti 
 
LT 34   LT 6. Kontroliuojam ą 
teritoriją reikėtų 
suprojektuoti taip, kad iš jos neištek ėtų visas 
uždaros sistemos turinys Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
7. Kontroliuojam ą 
teritoriją turėtų būti 
galima užsandarinti taip, kad joje vykt ų 
fumigacija Nereikalinga Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga 
Įrengimai 
8. Įėjimas per oro 
sandarinimo kamer ą Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
9. Paviršiai atspar ūs 
vandeniui, r ūgštims, 
šarmams, tirpikliams, dezinfekcijos priemonėms, 
nukenksminimo agentams ir lengvai valomi Reikalingi 
(jei yra, suolas) Reikalinga 
(jei yra, suolas) Reikalinga 
(jei yra, suolas, grindys) Reikalinga 
(suolas, grindys, lubos, sienos) 
10. Specialios priemon ės, 
leidžiančios deramai 
vėdinti 
kontroliuojam ą 
teritoriją, kad būtų 
sumažintas oro užterštumas Pasirinktinai Pasirinktinai Pasirinktinai Reikalinga 
11. Kontroliuojamoje 
teritorijoje tur ėtų būti 
palaikomas neigiamas oro slėgis, palyginti su 
tiesiogine aplinka Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
12. Įeinantis į 
kontroliuojam ą 
teritoriją ir iš jos 
išeinantis oras tur ėtų 
būti filtruojamas 
HEPA Nereikalinga Nereikalinga Reikalinga 
(įeinantis 
oras, pasirinktinai įeinantis 
oras) Reikalinga 
(įeinantis ir 
išeinantis oras) 
 
LT 35   LT Darbo sistema 
13. Uždara sistema tur ėtų 
būti kontroliuojamoje 
teritorijoje Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga Reikalinga 
14. Patekti gali tik paskirti 
darbuotojai Nereikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
15. Pastatomi biologinio 
pavojaus ženklai Nereikalinga Reikalinga Reikalinga Reikalinga 
17. Prieš išeidami iš 
kontroliuojamos zonos darbuotojai turėtų išsimaudyti 
duše Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
18. Darbuotojai tur ėtų 
vilkėti apsauginius 
drabužius Reikalinga 
(darbo drabužiai) Reikalinga 
(darbo drabužiai) Reikalinga Visiškai 
persirengti prieš išeinant ir įeinant 
Atliekos 
22. Iš kriaukli ų rankoms 
plautis, dušo ar panašiai nutek ėjusių 
GMM nuaktyvinimas Nereikalinga Nereikalinga Pasirinktinai Reikalinga 
23. GMM, esan čių 
kenksmingoje medžiagoje ir atliekose, įskaitant ir 
tas, kurios nuteka anksčiau negu išpilant 
pabaigoje, nuaktyvinimas Pasirinktinai Reikalinga, 
patvirtintomis priemonėmis Reikalinga, 
patvirtintomis priemonėmi
s Reikalinga, 
patvirtintomis priemonėmi
s 
_____________
 
LT 36   LT V PRIEDAS  
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
(pritaikytas) 
⌦ INFORMACIJA, REIKALINGA 6, 8 IR 9 STRAIPSNIUOSE MINIMAM 
PRANEŠIMUI ⌫ 
 
Ð 98/81/EB 1 str. 4 p. 
A DALIS 
Informacija, reikalinga 6 straipsnyje minimam pranešimui: – naudotojo (- ų), įskaitant atsakingus už prieži ūrą ir saugą, pavadinimas (pavard ė), 
– informacija apie asmen ų, atsaking ų už priežiūrą ir saugą, mokymą ir kvalifikacij ą, 
– išsami informacija apie visus biologinius komitetus ir pakomite čius, 
– patalpų adresas ir bendras aprašymas, 
– darbo, kuris bus atliekamas, pob ūdžio aprašymas, 
– riboto naudojimo klas ė, 
– tik 1 klas ės ribotam naudojimui, 4 straipsnio 2 da lyje minimo vertinimo santrauka ir 
informacija apie atliek ų tvarkymą. 
B DALIS 
Informacija, reikalinga 8 straipsnyje minimam pranešimui: – pranešimo pagal 6 straipsn į pateikimo data, 
– asmenų, atsaking ų už prieži ūrą ir saugum ą, vardai ir pavard ės ir informacija apie j ų 
mokymą bei kvalifikacij ą, 
– recipientas, donoras ir (arba) motininis mikr oorganizmas (-ai) ir, tam tikrais atvejais, 
naudojama (-os) šeimininko vektoriaus sistema (-os), 
– per modifikacij ą naudotos (- ų) genetin ės (-ių) medžiagos (- ų) šaltinis (-iai) ir 
planuojama (-os) funkcija (-os), 
– GMM tapatyb ė ir charakteristikos; 
– riboto naudojimo tikslas, taip pat ir numatomi rezultatai, 
– numatomos naudoti kult ūros apytiksliai kiekiai, 
– ribojimo ir kit ų taikomų apsaugos priemoni ų aprašymas, įskaitant informacij ą apie 
atliekų tvarkymą, aprašant, kokios atliekos susidary s, kaip jos bus tvarkomos, koks 
bus jų galutinis pavidalas ir kur jos pateks, 
 
LT 37   LT – 4 straipsnio 2 dalyje min ėto vertinimo santrauka, 
– informacija, reikalinga kompetentingai institucijai, kad įvertintų visas padarini ų 
likvidavimo priemon ės, jei reikalaujama pagal 13 straipsnio 1 dal į. 
C DALIS 
Informacija, reikalinga 9 straipsnyje min ėtam pranešimui: 
(a) – pranešimo pagal 6 straipsn į pateikimo data, 
– asmenų, atsaking ų už prieži ūrą ir saugą, vardai ir pavard ės ir informacija apie 
jų mokymą bei kvalifikacij ą; 
b) – numatomi naudoti recipientas ir mo tininis (-iai) mikroorganizmas (-ai), 
– numatoma (-os) naudoti šeimininko vekt oriaus sistema (-os) (tam tikrais 
atvejais), 
– modifikacijai (-oms) naudojamos(- ų) genetin ės (-ių) medžiagos (- ų) šaltinis 
(-iai) ir numatoma (-os) funkcija (-os), 
– GMM tapatyb ė ir charakteristikos, 
– numatom ų naudoti kult ūrų dydžiai; 
c) – taikytin ų apribojimo ir kit ų apsaugos priemoni ų aprašymas, įskaitant 
informacij ą apie atliek ų tvarkym ą, aprašant numatom ų gauti atliek ų rūšis ir 
pavidalą, jų tvarkymą, galutinį pavidalą ir kur jos galiausiai pateks, 
– riboto naudojimo tikslas, taip pat ir numatomi rezultatai, 
– instaliacijos dali ų aprašymas; 
d) informacija apie avarij ų prevencijos ir padarini ų likvidavimo planai, jei j ų yra: 
– visi pavojai, kylantys b ūtent dėl instaliacijos vietos, 
– taikomos prevencin ės priemon ės, kaip antai: saugumo įrengimai, signalizacijos 
sistemos, ribojimo metodai, 
– ribojimo priemoni ų tęstinio veiksmingumo tikrinimo tvarka ir planai, 
– darbuotojams suteikiamos informacijos aprašymas, 
– informacija, reikalinga kompe tentingai institucijai, kad įvertintų visus 
padarinių likvidavimo planus, jei reikalaujama pagal 13 straipsnio 1 dal į; 
e) vertinimo pagal 4 straipsnio 2 dal į kopija. 
_____________ 
 
LT 38   LT  
Ï 
VI PRIEDAS  
A dalis 
Panaikinama direktyva su v ėlesniais pakeitimais  
(nurodyta 22 straipsnyje) 
Tarybos direktyva 90/219/EEB 
(OL L 117, 1990 5 8, p. 1)  
Komisijos direktyva 94/51/EB 
(OL L 297, 1994 11 18, p. 29)  
Tarybos direktyva 98/81/EB 
(OL L 330, 1998 12 5, p. 13)  
Tarybos sprendimas 2001/204/EB 
(OL L 73, 2001 3 15, p. 32)  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) tik III priedo 19 punktas 
B dalis 
Perkėlimo į nacionalin ę teisę terminų sąrašas 
(nurodytas 22 straipsnyje) 
Direktyva Perk ėlimo terminas 
90/219/EEB 1991 m. spalio 23 d. 
94/51/EB 1995 m. balandžio 30 d. 
98/81/EB 2000 m. birželio 5 d. 
_____________ 
 
LT 39   LT III PRIEDAS  
ATITIKMEN Ų LENTEL Ė 
Direktyva 90/219/EEB Ši direktyva 
1 straipsnis 1 straipsnis 
2 straipsnis 2 straipsnis 
3 straipsnio įžanginė formuluot ė 3 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluot ė 
3 straipsnio pirma įtrauka 3 straipsnio 1 dalies a punktas 
3 straipsnio antra įtrauka 3 straipsnio  1 dalies b punktas 
4 straipsnio pirma pastraipa 3 straipsnio 2 dalis 
4 straipsnio antra pastraipa 3 straipsnio 3 dalis 
5 straipsnis 4 straipsnis 
6 straipsnis 5 straipsnis 
7 straipsnis 6 straipsnis 
8 straipsnis 7 straipsnis 
9 straipsnis 8 straipsnis 
10 straipsnis 9 straipsnis 
11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys 10 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys 
11 straipsnio 4 dalies įžanginė formuluot ė 10 straipsnio 4 dalies įžanginė formuluot ė 
11 straipsnio 4 dalies pirma įtrauka 10 straipsnio 4 dalies a punktas 
11 straipsnio 4 dalies antra įtrauka 10 straipsnio 4 dalies b punktas 
12 straipsnio pirma pastraipa 11 straipsnio 1 dalis 
12 straipsnio antra pastraipa 11 straipsnio 2 dalis 
13 straipsnis 12 straipsnis 
14 straipsnio pirma pastraipa 13 straipsnio 1 dalis 
14 straipsnio antra pastraipa 13 straipsnio 2 dalis 
15 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluot ė 14 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluot ė 
15 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka 14 straipsnio 1 dalies a punktas 
15 straipsnio 1 dalies antra įtrauka 14 straipsnio 1 dalies b punktas 
15 straipsnio 1 dalies tre čia įtrauka 14 straipsnio 1 dalies c punktas 
15 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka 14 straipsnio 1 dalies d punktas 
 
LT 40   LT 15 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluot ė 14 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluot ė 
15 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka 14 straipsnio 2 dalies a punktas 
15 straipsnio 2 dalies antra įtrauka 14 straipsnio 2 dalies b punktas 
16 straipsnis 15 straipsnis 
17 straipsnis 16 straipsnis 
18 straipsnis 17 straipsnis 
19 straipsnio 1 dalis 18 straip snio 1 dalies pirma pastraipa 
19 straipsnio 2 dalis 18 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 
19 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluot ė 18 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluot ė 
19 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka 18 straipsnio 2 dalies a punktas 
19 straipsnio 3 dalies antra įtrauka 18 straipsnio 2 dalies b punktas 
19 straipsnio 3 dalies tre čia įtrauka 18 straipsnio 2 dalies c punktas 
19 straipsnio 4 dalis 18 straipsnio 3 dalis 
19 straipsnio 5 dalis 18 straipsnio 4 dalis 
20 straipsnis 19 straipsnis 
20a straipsnis 20 straipsnis 
21 straipsnis 21 straipsnis 
22 straipsnis ___ 
___ 22 straipsnis 
___ 23 straipsnis 
23 straipsnis 24 straipsnis 
I-V priedai I-V priedai 
___ VI priedas 
___ VII priedas 
_____________