Esminis supaprastinimas buvo naudingas. Atlikus didelį supaprastinimą, pavyzdžiui, priėmus vienintelį taisyklių rinkinį, įvedus elektroninį dotacijos susitarimų pasirašymą ir bendravimą su dalyviais vieno langelio principu per dalyvių portalą, nustačius vienodą kompensavimo normą ir privalomą nustatyto dydžio sumą netiesioginėms išlaidoms padengti, smarkiai sumažėjo administracinė našta ir išlaidos, todėl gerokai sutrumpėjo trukmė iki dotacijos skyrimo (110 dienų trumpiau negu 7 BP). Suinteresuotieji subjektai vertina supaprastintą finansavimo modelį – jį taikant gavėjų bendro finansavimo lygis nesumažėjo.

Programos „Horizontas 2020“ planas labai prisidėti prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo vykdomas laiku. Nors programa tesudaro 10 proc. visų viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, makroekonominiai modeliai rodo, kad iki 2030 m. jos socioekonominio poveikio vertė turėtų siekti 600 mlrd. EUR ir jis turėtų užtikrinti 179 000 darbo vietų. Be to, programa padeda siekti ES politikos tikslų, nes yra orientuota į pažangų mokslą, pramonės pirmavimą ir visuomenės uždavinius.

Kaip numatyta Geresnio reglamentavimo gairėse, Komisijos tarnybos atliko nuodugnų tarpinį vertinimą: įvertinta programos pažanga per pirmuosius trejus įgyvendinimo metus. Suinteresuotieji subjektai labai aktyviai dalyvavo viešose konsultacijose dėl tarpinio vertinimo: pasisakė 3 500 respondentų ir gauta daugiau kaip 300 išsamių pozicijos dokumentų.

Remiantis laimėjimais, pasiektais inovacijas remiant MVĮ priemonės lėšomis, bendradarbiavimo projektais ir viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, būsimos bendrosios programos parama turėtų būti teikiama sparčiau ir lanksčiau. Siekiant pritraukti naujas sparčiai augančias novatoriškas bendroves ir išplėsti jų veiklos mastą iki tarptautinio ir Europos lygio, pagerinti MTI rezultatų įsisavinimą rinkoje ir paspartinti inovacijų sklaidą, bendrojoje programoje reikėtų pasinaudoti dotacijų ir finansinių priemonių galimybe vienoms kitas papildyti. Tikslas, kurio turėtų siekti Europa, – išsiveržti į pirmąsias rinką kuriančių novatorių gretas. Todėl paskutinėje „Horizontas 2020“ darbo programoje pradėtas pirmas bandomasis būsimos Europos inovacijų tarybos etapas. Atsižvelgiant į patirtį, sukauptą per šį pirmą etapą, ir pasinaudojus strateginiu neseniai įsteigtos Novatorių aukšto lygio grupės palaikymu bus sprendžiama dėl visavertės Europos inovacijų tarybos.

Komisija pripažįsta augančią rinkas kuriančių inovacijų svarbą ir svarstys būdus, kaip toliau jas palaikyti ateityje pasitelkiant dabar vykdomus veiksmus bendrosios skaitmeninės rinkos, energetikos sąjungos ir kapitalo rinkų sąjungos srityse. Rizikos kapitalas Europoje tesiekia penktadalį to, kas yra JAV. Naujos kartos bendradarbiavimu pagrįstos ir skaitmeninės ekonomikos bendrovių daugiausia atsiranda JAV ir Azijoje. Komisija jau ėmėsi veiksmų formuoti pramonės politiką, skaitmeninti ES pramonę ir plėtoti bendradarbiaujamąją ekonomiką.

Komisija toliau ryžtingai vykdo paprastinimą, be kita ko, paskutinės „Horizonto 2020“ darbo programos bandomaisiais veiksmais. Atsižvelgdama į šių bandomųjų veiksmų patirtį, Komisija tęs paprastinimą, kad padėtų paspartinti inovacijos ciklus ir sumažinti administracinę naštą. Todėl Komisija svarstys galimybes: supaprastinti dabartinę realiųjų išlaidų kompensavimo sistemą; padidinti įprastų apskaitos metodų priimtinumą; dažniau naudoti vienkartines išmokas už atliktą projektinę veiklą ir kitokias paprastesnes finansavimo formas; mažinti pasiūlymų rengimo ir pateikimo naštą; sutrumpinti laikotarpį iki dotacijos skyrimo ir patobulinti pareiškėjams pateikiamus atsiliepimus.

Lamy aukšto lygio grupės užmojis – pasiekti, kad ES taptų patraukliausia mokslinių tyrimų ir inovacijų finansuotoja pasaulyje (rekomendacija „#7 Paprastinti toliau“). Tuo tikslu pirmenybę apskritai reikia skirti poveikiui, o ne procesams, pavyzdžiui, kuo labiau sumažinant dokumentų skaičių, padidinant kvietimų teikti pasiūlymus lankstumą (be kita ko, leidžiant lanksčiau rinktis priemones ir sąnaudų apskaičiavimą) ir MTI konsorciumuose prisitaikant prie kintančių tendencijų ir naujų galimybių. Grupė siūlo svarstyti, ar sumažinti ataskaitų teikimo įsipareigojimus, juos keičiant galimybe nuolat realiuoju metu gauti duomenis apie projektų poveikį.

3.4.Padidinti poveikį orientuojantis į misiją ir įtraukiant piliečius

Tarpinis vertinimas rodo, kad reikia siekti didesnio poveikio ir labiau pasitelkti piliečius. Tai svarbu ne tik tam, kad pagerėtų informavimas apie tai, kaip MTI padeda spręsti visuomenės uždavinius ir pasitikti technologijų iššūkius; įtraukiant piliečius, vartotojus ir galutinius naudotojus į programos darbotvarkės formavimą (bendras projektavimas) ir įgyvendinimą (bendras kūrimas) gausėja inovacijų, nes skatinamos naudotojų poreikiais grindžiamos inovacijos ir novatoriškų sprendimų paklausa. Kartu taip bus pasinaudota proga ateityje taikyti labiau į poveikį ir misiją orientuotą požiūrį. „Horizonto 2020“ darbo programos jau padeda persiorientuoti į misiją ir tam tikslui jose taikoma prioritetinių sričių koncepcija.

Visos ES institucijos pabrėžia, kad svarbu labiau įtraukti piliečius ir padidinti bendrosios programos poveikį. Regionų komitetas labai aiškiai ragina taikyti naują į papildomumą orientuotą ir misija pagrįstą požiūrį. EMTEK ir Tarybos išvadose nurodoma, kad reikia nuolat palaikyti glaudesnį ryšį su visuomene, ir raginama svarstyti į misiją orientuoto požiūrio galimybę.

Lamy aukšto lygio grupė šia analize pasinaudoja keliose savo rekomendacijose. Ji siūlo apibrėžti transformacijos potencialą turinčias MTI misijas, kurioms įgyvendinti pritraukiama daug subjektų ir investuotojų, be kita ko, vykdant inovacijų viešuosius pirkimus (rekomendacija „#5 Laikytis į misiją ir poveikį orientuoto požiūrio siekiant spręsti pasaulines problemas“). Lamy grupė tvirtina, kad bendra tokioms misijoms apibrėžti taikoma atskaitos sistema turi būti JT darnaus vystymosi tikslai. Ji ragina apibrėžiant misijas įtraukti visuomenę ir skatina piliečius prisidėti prie mokslo kūrimo (rekomendacija „#8 Mobilizuoti ir įtraukti piliečius“). Ji pasisako už veiksmingesnį ES MTI simbolinį įvaizdį, pavyzdžiui, plačiau informuojant apie ES MTI rezultatus ir poveikį (rekomendacija „#11 Suvokti poveikį ir geriau apie jį informuoti“). Siekiant skatinti inovacijas, Lamy grupės ataskaitoje į inovacijų politikos formavimą rekomenduojama visapusiškai įtraukti sektorių politiką. Jos nuomone, svarbu rengti programą pirmiausia galvojant apie paskirtį ir poveikį, o ne apie priemones, ir įvesti precizišką pasiūlymų vertinimo sistemą bei didinti lankstumą (rekomendacija „#4 Rengti ES MTI programas siekiant didesnio poveikio“).

Paskutinėje „Horizonto 2020“ darbo programoje Komisija jau iš dalies pasinaudojo įgyta patirtimi, susijusia su poveikiu ir bendravimu su piliečiais, pavyzdžiui, numatė aiškesnes poveikio deklaracijas ir aktyvesnę mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir panaudojimą. Būsima programa nuo pat pradžios turėtų būti rengiama numatant aiškius intervencijos principus ir diferencijuotą pasiūlymų vertinimą. Jos pradžioje bus suformuluoti aiškūs ir, kiek įmanoma, pamatuojami ilgalaikio poveikio lūkesčiai, vidutinės trukmės rezultatai ir artimiausio laikotarpio pasiekimai, padedantys siekti ES politikos prioritetų, JT darnaus vystymosi tikslų ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo.

Remiantis tarpiniu vertinimu ir atsižvelgiant į 2018–2020 m. „Horizonto 2020“ darbo programų taikymo sritį ir esmę, būsimos programos misijos (mokslinė, technologinė, socialinė ir kitos) turėtų pasiekti didesnį poveikį, užtikrinti geresnę informavimo veiklą ir skatinti laikytis sisteminio požiūrio. Jos turėtų atitikti ES politikos tikslus, suteikti sparnus vaizduotei (paskatinti žmones drauge svarstyti vertybes, įtraukti juos į procesą ir sukelti pasididžiavimo, kad yra europiečiai, jausmą), megzti ryšius tarp disciplinų ir sektorių ir siekti daugiau, nei šiuo metu įmanoma.

3.5.Didinti sinergiją su kitomis ES finansavimo programomis ir ES politikos kryptimis

„Horizonto 2020“ ir kitų ES programų, tokių kaip Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai), Europos strateginių investicijų fondas, išorės santykių priemonės, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir bendra žemės ūkio politika, sinergija jau egzistuoja. Ji turėtų būti toliau stiprinama; reikėtų didinti jos veiksmingumą ir efektyvumą. Visų pirma, pasinaudojant sinergija su ESI fondais ir pažangiosios specializacijos strategijomis, per pastarąjį dešimtmetį mažesnių rezultatų pasiekiančiuose regionuose sukurti MTI pajėgumai bendrosios programos remiamuose projektuose galėtų būti panaudoti geriau ir užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą tarptautiniuose MTI tinkluose ir veikloje.

Europos Parlamento nuomonėje iškeliama ES finansavimo programų sinergija, kuri labai svarbi siekiant padidinti investicijų veiksmingumą, ypač vykdant pažangiosios specializacijos strategijas. Parlamentas ragina didinti būsimos bendrosios programos ir kitų specializuotų ES fondų sinergiją siekiant remti MTI. EMTEK nuomonėje nurodoma, kad ESI fondų ir bendrosios programos sinergija turėtų būti kuriama sisteminiu lygmeniu, dar programavimo etape. Tarybos išvadose panašiai raginama užtikrinti sinergiją, nuoseklumą, suderinamumą ir papildomumą.

Lamy aukšto lygio grupė rekomenduoja būsimų finansavimo programų intervencijos principus parengti taip, kad jos vienos kitas papildytų, sustiprintų ir būtų sąveikios tam, kad būtų prisidėta prie gebėjimų stiprinimo inovacijų požiūriu atsiliekančiuose regionuose (rekomendacija „#6 Racionalizuoti ES finansavimo pasiūlos spektrą ir pasiekti sinergiją su struktūriniais fondais“).

Komisija pasinaudos patirtimi, sukaupta bendrai įgyvendinant šios kartos finansavimo programas (pavyzdžiui, pažangumo ženklo diegimo patirtimi), ir dės pastangas didinti sinergiją nuo pat programos rengimo etapo, siekdama užtikrinti, kad priemonių ir programų visuma aprėptų visą inovacijų grandinę. Tai bus vykdoma prioritetus labiau suderinant tarpusavyje, padidinant bendro finansavimo schemų lankstumą, kad būtų sutelkta išteklių ES lygmeniu, ir pagerinant taisyklių suderinamumą (pavyzdžiui, sudarant sąlygas automatiškai taikyti pažangumo ženklą). Būsimoji programa taip pat toliau padės formuoti politiką.

3.6.Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą

Siekiant užtikrinti galimybę pasiekti talentus, žinias, praktinę patirtį, įrenginius ir rinkas visame pasaulyje, veiksmingai spręsti pasaulinius uždavinius ir įgyvendinti pasaulinius įsipareigojimus būtinas tarptautinis bendradarbiavimas. Programa „Horizontas 2020“ susilaukė didelio tarptautinio dėmesio ir buvo atvira pasauliui, tačiau, palyginti su 7 BP, dalyvių iš trečiųjų šalių skaičius sumažėjo, taigi tarptautinį bendradarbiavimą reikia toliau intensyvinti, kad būtų nuolat stiprinama Europos MTI kompetencija ir konkurencingumas ir sprendžiami pasauliniai visuomenės uždaviniai.

Europos Parlamentas ragina stiprinti MTI tarptautinį bendradarbiavimą, be kita ko, su asocijuotosiomis šalimis partnerėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, kiek įmanoma, konkrečiais veiksmais. Be to, Parlamentas pabrėžia mokslo diplomatijos vertę. Tarybos išvadose pakartojama abipusiškumo svarba.

Panašiai tai vertina Lamy aukšto lygio grupė (rekomendacija „#10 Tarptautinį bendradarbiavimą MTI srityje padaryti ES MTI prekės ženklu“). Grupė rekomenduoja toliau skatinti tarptautinio bendradarbiavimo veiksmus, leisti į programą įtraukti pačius geriausius ir remti galimybę dalyvauti visiems, jei šalys partnerės abipusiškai vykdo bendrą finansavimą.

Komisija pritaria, kad svarbu stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą. Būtent to siekiama paskutine „Horizonto 2020“ darbo programa. Reikėtų svarstyti kompetencija MTI srityje pagrįstus trečiųjų šalių asocijavimo kriterijus ir taisykles. Siekiant užtikrinti, kad ES tyrėjai dirbtų su geriausiais ir tinkamiausiais MTI partneriais visame pasaulyje, būsimos programos poveikio vertinime galima svarstyti kelis tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo būdus.

3.7.Didinti atvirumą

Esama poreikio pasinaudoti didele pažanga, pasiekta suteikiant platesnei mokslininkų bendruomenei ir visuomenei atvirą prieigą prie mokslinių publikacijų ir duomenų, subrandintų gavus „Horizonto 2020“ lėšų. Tačiau iki šiol atvirai prieinamos mažiau nei 70 proc. publikacijų, subrandintų įgyvendinant „Horizontą 2020“, ir aiškių gerėjimo ženklų nematyti.

Europos Parlamento nuomonėje pritarta bendram atviros prieigos principui, o EMTEK mano, kad „Horizonto 2020“ nuostata dėl šimtaprocentinės atviros prieigos labai aiškiai prisideda prie žinių sklaidos. Svarbu, kad Tarybos išvadose dėl perėjimo prie Atvirojo mokslo sistemos suteikiama vertingų gairių ateičiai, o Tarybos išvadose dėl programos „Horizontas 2020“ tarpinio vertinimo pabrėžtas atvirojo mokslo vaidmuo didinant poveikį ir skaidrumą.

Atvirojo mokslo (ir konkrečiai atviros prieigos) skatinimas yra minimas visoje Lamy aukšto lygio grupės ataskaitoje kaip pagrindiniai principai, kuriais reikia vadovautis ir už kurių taikymą reikia atlyginti (rekomendacija „#3 Ugdyti ateičiai ir investuoti į žmones, kurie atneš permainų“).