LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 7.7.2010 
SEK(2010) 828 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
kuria iš dalies kei čiamos Direktyvos 97/68/EB nuostatos d ėl variklių, pateiktų rinkai 
pagal lankstumo schem ą 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
kuria iš dalies kei čiamos Direktyvos 97/68/EB nuostatos d ėl variklių, pateiktų rinkai 
pagal lankstumo schem ą 
 
LT 3   LT 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Ne kelių mobiliųjų mašinų direktyvoje 97/68/EB1 reglamentuojamas išmetal ų (anglies 
monoksidas (CO), angliavandeniliai (HC), azo to oksidai (NOx) ir kietosios dalel ės (KD)) iš 
dyzelinių variklių, montuojam ų ne kelių mobiliosiose mašinose, įskaitant statyb ų, žemės ir 
miškų ūkio mašinas, automotrises ir  lokomotyvus, vidaus vanden ų laivus, pastovaus grei čio 
variklių (daugiausia naudojam ų generatoriuose ir siurbliu ose ir pan.) ir nedideli ų benzinini ų 
variklių, naudojam ų įvairioje technikoje ( įskaitant rankin ę įrangą, pavyzdžiui, grandininius 
pjūklus ir pan.) kiekis.  
Dabartinio etapo išmetal ų kiekio ribin ės vertės, taikomos tvirtinant daugumos dyzelini ų 
variklių tipą, yra nurodomos kaip III A etapo ribin ės vertės. Jos bus pakeistos griežtesn ėmis 
III B etapo ribin ėmis vertėmis, kurios bus taikomos tiekiam iems rinkai varikliams nuo 2011 
m., priklausomai nuo varik lio galios kategorijos. B ūtini varikli ų konfigūracijos, dydžio ar 
svorio poky čiai turės tiesiogin į poveikį pirminės įrangos gamintojams. Techniniai sprendimai, 
kad varikliai atitikt ų III B etapo reikalavimus, apskritai dar n ėra baigti kurti. Kadangi varikli ų 
ir mašinų konstrukcij ų pakeitimas negali b ūti atliekamas lygiagre čiai, o gali vykti tik 
nuosekliai, pirmin ės įrangos gamintojams reikalingi tolesn i moksliniai tyrimai ir technologin ė 
plėtra, kad b ūtų galima užtikrinti atitinkan čių III B etapo reikalavimus mašin ų tiekimą rinkai. 
Be pačių mašinų konstrukcijos pakeitimo, mašin ų gamybos linija (papildoma erdv ė, žaliavų 
tvarkymas ir saugojimas, s ąnaudos ir pan.) taip pat turi b ūti pritaikyta. Mašin ų, 
reglamentuojam ų ne kelio mobili ųjų mašinų direktyva, pad ėtis: 
• techninius sprendimu s, skirtus statyb ų ir žemės ūkio mašin ų pirminės įrangos 
gamintojams, dar reikia parengti, tod ėl reikia papildom ų mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros;  
• automotrisi ų pirminės įrangos gamintojai turi mažiau sunkum ų, kadangi jie 
daugiausia naudoja jau sukurtus keli ų transportui skirtus variklius, ta čiau yra 
problemų keičiant transporto priemoni ų konstrukcij ą siekiant prie nedidel ės 
erdvės pritaikyti varikl į ir vėlesnės priežiūros sistemas; 
• lokomotyv ų pirmin ės įrangos gamintojai patiria didžiausi ų sunkum ų 
prisitaikydami prie nauj ų ribinių verčių ir tikrai nesp ės tam pasirengti iki 2012 m. 
sausio 1 d., o transporto priemoni ų pritaikymas III B etapo reikalavimams dar 
nėra pradėtas. 
Pirminės įrangos gamintoj ų sąnaudos siekiant užtikrinti atitikt į naujoms išmetal ų kiekio 
ribinėms vertėms yra didel ės. Nuo 2008 m. antrosios pus ės dauguma Europos gamintoj ų, 
kurie gamina ne keli ų mobiliąsias mašinas, buvo netik ėtai ir skaudžiai paveikti pasaulin ės 
finansų ir ekonomin ės krizės. Statybų įrangos ir žem ės ūkio technikos pardavimai 2009 m. 
sumažėjo iki 60 % priklausomai nuo rinkos segmento  ir naujausiais duomenimis iki 2010 m. 
nesitikima rinkos atsigavimo. Yra sunkum ų dėl automotrisi ų, nors kriz ės poveikis šiam 
sektoriui neatrodo toks didelis kaip statyb ų įrangos ir žem ės ūkio mašin ų sektoriams. D ėl 
sumažėjusios apyvartos pirmin ės įrangos gamintojams tr ūksta būtinų lėšų, reikaling ų laiku 
pagaminti mašinas, kurios atitikt ų naujas išmetal ų kiekio ribines vertes. 
                                                 
1 OL L 59, 1998 2 27, p. 1. 
 
LT 4   LT Komisijos pasi ūlymas pakeisti ne keli ų mobiliųjų mašinų direktyv ą yra reakcija į pirmiau 
aprašytas neigiamas rinkos s ąlygas. 
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Pasiūlymas atitinka subsidiarumo princip ą, kadangi direktyva jau suderinta rinkai tiekiam ų 
variklių tipo patvirtinimo proced ūra, o valstyb ės narės negali imtis individuali ų veiksmų.  
3. T IKSLAI  
Pagrindinis  pakeitim ų tikslas  yra kuo labiau sumažinti dabartin ės ekonomin ės krizės poveikį 
variklių ir mašin ų gamintojams, tam tikra prasme pad ėti ne keli ų mobiliųjų mašinų 
gamintojams išlaikyti konkurencingum ą ir darbo vietas, tuo pa čiu metu kuo labiau ribojant 
galimą neigiam ą poveikį aplinkai d ėl vėlesnio tam tikro skai čiaus esam ų variklių, dar 
neatitinkan čių naujų griežtesni ų išmetalų kiekio ribini ų verčių, pakeitimo.  
Konkretūs tikslai 
Išlaikyti ES ne keli ų mobiliųjų mašinų pramonės konkurencingum ą ir padėti jai įveikti 
trumpalaikius ekonomin ės krizės sukeltus sunkumus. 
Sudaryti galimybes pramonei toliau finans uoti mokslinius tyrimus ir technologin ę plėtrą, kad 
būtų sukurta vis ų tipų produktams skirta technologija, reikalinga III B etapu.  
Riboti ne keli ų mobiliųjų mašinų išmetalų kiekius sudarant galimybes pakeisti senesnius, 
labiau teršian čius ir daugiau degal ų naudojan čius variklius švaresniais varikliais.  
Veiklos tikslai 
Įgyvendinti ekonomiškai nauding ą ir laiku prad ėtą vykdyti priemon ę, kuri leist ų ES varikli ų ir 
mašinų gamintojams išsaugoti konkurencingum ą, toliau parduoti produktus III B etapu ir 
padėti įveikti trumpalaikius ekonomin ės krizės sukeltus sunkumus. 
Išlaikyti paskatas investuoti į mokslinius tyrimus ir technologin ę plėtrą ir kurti švaresnius 
variklius, kurie atitikt ų tolimesni ų etapų išmetalų kiekio ribines vertes. 
Sudaryti galimybes pramonei finansuoti mokslinius tyrimu s ir technologin ę plėtrą trumpuoju 
laikotarpiu, kad b ūtų galima sukurti III B etapo reikalavimus atitinkan čias mašinas, leidžiant 
jiems toliau gauti pajam ų iš pardavim ų. 
4. P OLITIKOS ALTERNATYVOS  
Toliau pateikiamos nustatytos alternatyvos įvardytoms problemoms spr ęsti. 
4.1. Sektoriams, kuriems jau ta ikoma lankstumo schema  
4.1.1. Pagrindin ė alternatyva - nesiimti veiksm ų 
Pirminės įrangos gamintojai gali pasinaudoti direkt yvoje nustatyta lankstu mo schema. Taikant 
lankstumo schem ą, įrangos gamintojui tarp dviej ų iš eilės einančių ribinių verčių galiojimo 
 
LT 5   LT etapų leidžiama tiekti rinkai ribot ą kiekį ne kelio mobili ųjų mašinų, kuriose sumontuoti 
varikliai, atitinkantys ankstesnio etapo išmetal ų kiekio ribines vertes. Lankstumo schema 
taikoma statyb ų ir miškų ūkio mašinoms, kuriose naudojami sl ėginio degimo (dyzeliniai) 
varikliai, generatoriams ir siur bliams, kur naudojami pastovaus grei čio varikliai, ta čiau 
netaikoma lokomotyvams, automotris ėms ir vidaus vanden ų laivams su dyzeliniais varikliais. 
Pirminės įrangos gamintojas turi pasirinkim ą tiekti rinkai: 1) pagal kiekvien ą variklių galios 
kategoriją ribotą kiekį mašinų, neviršijant 20 % pirmin ės įrangos gamintoj ų metinės mašinų 
apyvartos (apskai čiuotos kaip vidutin ė ES parduot ų mašinų apyvarta per pastaruosius 5 
metus) arba 2) nustatyt ą skaičių mašinų, kaip nurodyta direktyvoje. 
4.1.2. Paskol ų variklių, pagamint ų vadinamuoju išpardavimo laikotarpiu, atsargoms įsigyti 
suteikimas 
Direktyvoje numatyta galimyb ė, kad, kol galioja III A etapas, pramon ė gali gaminti variklius 
ir mašinas ir kaupti j ų atsargas ES teritorijoje, siekiant  sudaryti galimybes gamintojams dirbti 
ir patenkinti kit ų šalių, kurios netaiko toki ų griežtų išmetalų kiekio ribojim ų kaip ES, 
poreikius. Prad ėjus įgyvendinti III B etap ą, šios varikli ų ir mašin ų atsargos gal ės būti 
tiekiamos rinkai dvejus metus. Šioje alternatyvoje si ūloma naudoti paskolas su valstyb ės 
garantija pirmin ės įrangos gamintojams, kad jie įsigytų atsargai III A etapo reikalavimus 
atitinkančių variklių.  
4.1.3. Atidavimo į metalo lauž ą programos įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu 
Atidavimo į metalo lauž ą programa b ūtų kaip subsidija, skatinanti naudotoj ą pirkti naujas 
mašinas su III B etapo reikalavimus atitinkan čiu varikliu. Pagal ši ą alternatyv ą senesnių, 
labiau teršian čių mašinų savininkai atiduot ų mašinas metalo laužui. Nacionalin ė viešojo 
sektoriaus institucija į metalo lauž ą atiduotų mašinų savininkui išmok ėtų vienkartin ę išmoką. 
Savininkas pinigus gaut ų per bank ą arba mokes čių sistemą, kai pateikt ų naujos mašinos 
įsigijimo įrodymų. 
4.1.4. Alternatyvios nuostatos taikant lankstumo schem ą 
4.1.4.1. Lankstumo schemos įgyvendinimas, taikant skirting ą procentin į dydį 
Pagal šią alternatyv ą įvairių tipų mašinoms si ūloma taikyti skirtingo procentinio dydžio 
lankstumo schem ą, priklausomai nuo konkre čių perėjimo nuo III A prie III B etapo problem ų, 
taip pat taikyti panaš ų metodą kiekio nustatymui. 
4.1.4.2. Lankstumo padidinimas iki 50 %  Pagal šią alternatyv ą lankstum ą visų mašinų, kurioms taikoma lankstumo schema, atveju 
siūloma padidinti nuo 20 iki 50 %. Atitinkamai b ūtų pakeistas nustatytas leidžiamas 
didžiausias varikli ų skaičius. 
4.1.4.3. S ąlyginis lankstumo schemos naudojimas taikant sankcij ų sistemą 
Siekiant išlaikyti paskatas kurti III B etapo reikalavimus atitinkan čias mašinas galima b
ūtų 
įdiegti sistem ą, pagal kuri ą perėjimui nuo III A prie III B etapo taikoma papildomo lankstumo 
schema lemt ų sankcijų taikymą po keleri ų metų. Tai leist ų išlaikyti paskatas pirmin ės įrangos 
gamintojams kurti mašinas su III B etapo reikalavimus atitinkan čiais varikliais ir naudoti tik 
minimalų papildom ą lankstum ą, kurio jiems reik ėtų norint laikinai įveikti ekonomin ę krizę. 
 
LT 6   LT 4.1.5. Prekybos sistemos įgyvendinimas  
Galėtų būti įdiegta schema, pagal kuri ą bendrovės, nesinaudojan čiomis visomis lankstumo 
teisėmis, galėtų parduoti jas bendrov ėms, kurioms reikia papildomo lankstumo. Pagal ši ą 
schemą reikėtų nustatyti lankstumo teisi ų (leidimų) pardavimo proced ūrą ir šios schemos 
stebėsenos sistem ą. Kiekvieno leidimo taikyti lankstumo schem ą kainą sureguliuot ų rinka.  
4.2. Automotrisi ų sektorius, kuriam lankstumo schema šiuo metu netaikoma 
Apsvarstyta ta pati 4.1 punkte aprašyta al ternatyva ir 20 % lankstumo nustatymas. 
5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Sektoriai, kuriems jau taikoma lankstumo schema 
Nieko  nedarymo  alternatyva neb ūtų veiksminga siekiant numatyt ų tikslų, kadangi pramon ė 
liktų toje pa čioje padėtyje, kuriai esant gamintojai nebegal ėtų parduoti reikalavim ų 
nebeatitinkan čių mašinų. Kai kurios bendrov ės palaipsniui nutraukt ų veiklą, kas sukelt ų 
nedarbą. 
Alternatyva, pagal kuri ą pirminės įrangos  gamintojai  pirktų iš varikli ų gamintoj ų variklių 
atsargas  siekdami toliau pardavin ėti III A etapo reikalavimus atitinkan čias mašinas, n ėra 
tvari. Dėl ekonomin ės krizės grynųjų pinigų srautas yra ribotas, o privat ūs bankai nesuteikia 
pakankamai kredit ų. Paskatos gaminti daugiau III A etapo reikalavimus atitinkan čių variklių 
lemtų didelį skaičių tokių variklių, užuot k ūrus palankesnius aplinkai III B reikalavimus 
atitinkančius variklius. 
Atidavimo  į metalo  laužą programa  nepadėtų pirminės įrangos gamintojams finansuoti 
mokslinių tyrimų ir technologin ės plėtros, kad b ūtų galima sukurti III B reikalavimus 
atitinkančias mašinas. Abejotina, ar atidavimo į metalo lauž ą perspektyva b ūtų pakankama 
paskata bankams suteikti papildom ų paskolų pirminės įrangos gamintojams moksliniams 
tyrimams ir technologinei pl ėtrai finansuoti. Be to, jeigu valstyb ės narės įgyvendint ų 
atidavimo į metalo lauž ą programą skirtingais b ūdais, tai lemt ų vidaus rinkos fragmentacij ą ir 
konkurencijos iškraipym ą. 
Prekybos  lankstumo teis ėmis sistema, pagal kuri ą bendrov ės galėtų pirkti papildomo 
lankstumo teises iš t ų bendrovi ų, kurioms j ų nebereikia, b ūtų stipri paskata kuo grei čiau 
pasiekti atitikt į naujoms išmetal ų kiekio ribin ėms vertėms. Tačiau tokios sud ėtingos sistemos 
įgyvendinimas trumpuoju laikotarpiu neb ūtų proporcingas laukiamiems rezultatams.  
Įvairiems mašin ų tipams taikomos lankstumo schemos, taikant skirting ą procentin į 
dydį, įgyvendinimas priklausomai nuo patiriam ų perėjimo nuo III A prie III B etapo 
problemų nėra įmanomas, kadangi n ėra nei specialaus kiekvieno tipo mašin ų sąrašo, nei 
tinkamos parduodam ų prekių kiekio prieži ūros sistemos.  
Lankstumo schemos su sankcijomis įvedimas sumažint ų susirūpinimą, kad didesnis 
lankstumas gali sukelti konkurencijos iškraipymus. Ta čiau informacijos apie ne keli ų 
mobiliųjų mašinų atitiktį trūksta, todėl kompetentingoms nacionalin ėms institucijoms tekt ų 
didelė administracin ė našta, d ėl kurios ši alternatyva b ūtų praktiškai ne įmanoma, o jos 
parengimas ir įgyvendinimas b ūtų neproporcingai brangus (d ėl notifikavimo ir prieži ūros), 
palyginti su šios sistemos taikymo nauda. 
 
LT 7   LT Vertinant alternatyv ą padidinti lankstum ą iki 50 %  mašinų, kurioms jau taikoma ši 
schema, atveju, reikia atsižvelgti į poveikį aplinkai, socialin į ir ekonomin į poveikį. Poveikis 
aplinkai buvo nustatytas remiantis išor ės sąnaudomis, patiriamomis d ėl apskaičiuoto išmetal ų 
kiekio. Išmetal ų kiekis buvo apskai čiuotas atsižvelgiant į mašinų ir (arba) varikli ų atsargas, 
vidutinį naudojim ą ir mašin ų eksploatavimo trukm ę. Ekonominis poveikis buvo nustatytas 
vertinant sumažintas atitikties s ąnaudas, įskaitant mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros 
sąnaudas, kintamas varikli ų gamybos s ąnaudas, varikli ų konstrukcijos keitimo, v ėlesnės 
priežiūros ir degal ų sąnaudas. Socialinis ir ekonominis poveikis buvo vertinamas remiantis 
atitikties s ąnaudomis ir konkre čia rinkos pad ėtimi. 
Su aplinka susijusios s ąnaudos patiriamos d ėl papildom ų išmetalų iš varikli ų pagal pakeist ą 
50 % dydžio lankstumo schem ą, palyginti su dabartine 20 % dydžio lankstumo schema. Pagal 
metodiką, grindžiam ą grynąja dabartine verte (GDV), kiekvienam teršal ų tipui tenka tokios su 
aplinka susijusios s ąnaudos d ėl 50 % dydžio lankstumo schemos taikymo, palyginti su 
dabartine 20 % lankstumo schema: 
Su aplinka susijusios išlaidos 2008–2030 m.  
Teršalai  50 % dydžio lankstumo schema (mln. 
eurų) 
KD - 200 
NOx - 350 
Iš viso - 550 
Ekonominis  poveikis  vertinamas remiantis atitikties s ąnaudomis, įskaitant vis ų pirma 
didžiausių mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros sąnaudų mažinim ą, remiantis 2005 m. 
Eurostato duomenimis. Sutaupius atitikties s ąnaudų dėl pakeistos lankstumo schemos b ūtų 
gauta tokia dabartin ė grynoji vert ė: 
Ekonomin ė nauda, taikant 50 % dydžio lankstumo schem ą, palyginti su 20 % dydžio 
lankstumo schema (milijonais EUR)  
  X etapas    
Metai  Mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros 
nauda (%)  Piniginė nauda  Diskontuota ekonomin ė nauda  
2010 0,1 496 458 
2011 0,2 991 881 
2012 0,3 1 487 1 271 
2013 0,2 991 Nėra ekonomin ės naudos d ėl 
persidengimo su kitu etapu  
Bendra diskontuota ekonomin ė nauda per vis ą laikotarp į  2 610 
Iš viso sutaupyta atitikties s ąnaudų 2 124 
5.2. Sektoriai, kuriems lankstumo schema dar n ėra taikoma (automotris ės) 
Žvelgiant į 5.1 punkte pateikt ų alternatyv ų vertinimą, akivaizdu, kad kai kurios alternatyvos 
nebūtų veiksmingos siekiant tiksl ų ir todėl nėra įmanomos. Tod ėl bus analizuojamas 20 % ir 
50 % dydžio lankstumo schemos nustatymas. 
 
LT 8   LT Lankstumo schemos taikymo automotris ėms poveikis  aplinkai  apskaičiuotas remiantis 
prielaida, kad visi varikliai pagal 20 % ar 50 % dydžio lankstumo schem ą bus tiekiami rinkai 
trejus metus nuo III B etapo įgyvendinimo, kad juos b ūtų galima montuoti automotris ėse.  
 
LT 9   LT  
Procentinis lankstumo dydis (%) Su aplinka susijusios metin ės sąnaudos 
(EUR) 
20 %  3 400 000  
50 % 8 500 000  
Kalbant apie ekonomin į poveikį apskaičiavimai, susij ę su tiekiam ų rinkai pagal pasi ūlytą 
lankstumo schemos procentin ę dalį variklių atitikties s ąnaudomis, b ūtų tokie:  
Procentinis lankstumo dydis (%) Per metus sutaupyt ų atitikties s ąnaudų 
(EUR) grynoji dabartin ė vertė 
20 %  4 900 000  
50 % 12 500 000  
6. A LTERNATYV Ų PALYGINIMAS  
Lankstumo schemos modifikavimas lemia neigiam ą poveikį aplinkai, ta čiau tuo pa čiu duoda 
ekonomin ės naudos d ėl sutaupyt ų atitikties s ąnaudų, įskaitant su moksliniais tyrimais ir 
technologine pl ėtra susijusios investicin ės veiklos s ąnaudų mažinim ą, kadangi šios s ąnaudos 
pasiskirstyt ų per ilgesn į laikotarp į. 
Sektoriams, kuriems jau taikoma lankstumo schema (grynoji dabartin ė vertė, visos sąnaudos 
eurais), skirt ų alternatyv ų palyginimas  
 Procentinis lankstumo dydis  
 20 % 50 % 
Su aplinka susijusios s ąnaudos 
  550 000 000 
Sutaupytos atitikties s ąnaudos 
  2 124 000 000 
Automotris ėms skirtų alternatyv ų palyginimas (grynoji dabartin ė vertė, visos sąnaudos eurais)  
 Procentinis lankstumo dydis   
 Netaikoma  20 % 50 % 
Su aplinka susijusios 
sąnaudos 
  10 200 000 25 500 000 
 
LT 10   LT Sutaupytos atitikties 
sąnaudos   14 700 000 37 500 000 
Nors 50 % dydžio lankstumo schemos taikymas automotris ėms leistų sutaupyti daugiau 
atitikties s ąnaudų, siūloma pasirinkti 20 % dydžio lankstum o schemos taikymo šiam sektoriui 
politikos alternatyv ą, kadangi automotrisi ų gamintojams pirm ą kartą siūloma teis ė taikyti 
lankstumo schemos reikalavimus. Reik ėtų kuo labiau skatinti taikyti automotris ėms jau 
sukurtą III B etapo reikalavimus atitinkan čią technologij ą. Automotris ėms dažniausiai 
naudojami iš sunkiasvori ų transporto priemoni ų (sunkvežimi ų, autobus ų ir pan.) 
„pasiskolinti“ variklia i, kadangi, gamintoj ų nuomone, varikl į reikia pritaikyti tik kai kuriais 
aspektais, kad j į būtų galima sumontuoti automotris ės kėbule. Tod ėl poreikis naudoti III A 
etapo reikalavimus atitinkan čius variklius n ėra privalomas, kadangi III B etapo reikalavimus 
atitinkanti technologija jau yra sukurta ir tur ėtų būti skatinama j ą taikyti. Tikimasi, kad 
pasiūlytas 20 % dydžio lankstumas bus viršutin ė riba, taikoma III A etapo reikalavimus 
atitinkančių variklių tiekimui rinkai, kurioje veikia daug automotrisi ų naudotoj ų, tačiau tuo 
pačiu jiems sudaryt ų galimybę toliau plėtoti verslą ir taip finansuoti III B etapo reikalavimus 
atitinkančių variklių sukūrimą. 
Apibendrinant tai, kas išd ėstyta, buvo pasirinkta altern atyva padidinti 50 % lankstum ą, 
taikomą sektoriams, kuriems lankstumo schema jau taikoma, ir atitinkamai pakeisti pagal ši ą 
schemą tiekiamų rinkai varikli ų bendrą skaičių. 
Be to, geriausia alternatyva pripažinta alternatyva išpl ėsti lankstumo schemos taikymo srit į 
įtraukiant automotrises ir nustatyti 20 % dydžio lankstum ą. Įgyvendinant šias alternatyvas 
būtų galima išlaikyti atitinkamos pramon ės konkurencingum ą krizės laikotarpiu ir tuo pa čiu 
sumažinti poveik į aplinkai nereikal aujant keisti bendr ųjų direktyvos tiksl ų – sumažinti ne 
kelio mobili ųjų mašinų išmetalų kiekį. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Įgyvendinus ir užbaigus schem ą, lankstumo schemos nuostat ų taikymo srities išpl ėtimo 
poveikio vertinimas bus grindžiamas pagal direktyvos 4 straipsn į ir XIII pried ą gamintoj ų ir 
valstybių narių teikiama informacija.