Trečia, įsigaliojus reglamentui, priežiūros institucijų bendradarbiavimas tarpvalstybiniais atvejais taps veiksmingesnis ir taisyklės Sąjungoje bus aiškinamos ir taikomos nuosekliai, be kita ko, pasitelkiant Europos duomenų apsaugos valdybą, kuri teiks rekomendacijas ir užtikrins nuoseklų aiškinimą ir taikymą, jei atvejis bus susijęs su keliomis ES valstybėmis narėmis.

Antra, reglamentu nustatoma didesnė apsauga nuo duomenų saugumo pažeidimų, be kita ko, įpareigojant apie juos pranešti priežiūros institucijai ne vėliau kaip per 72 valandas, jei duomenų saugumo pažeidimas gali kelti grėsmę asmenų teisėms ir laisvėms. Tam tikromis aplinkybėmis apie asmens duomenų saugumo pažeidimą privaloma informuoti patį asmenį.

Du trečdaliai europiečių teigia esą susirūpinę dėl to, kad negali kontroliuoti informacijos, kurią pateikia internete, o pusė jaudinasi, ar netaps sukčiavimo aukomis.

Tačiau duomenų ekonomikos revoliucija kelia ir iššūkių mūsų visuomenei ir vertybėms, ant kurių pastatyta mūsų Sąjunga, pavyzdžiui, demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui. Pastarojo meto įvykiai parodė, kad duomenys gali būti renkami, apdorojami ir naudojami nepaisant privatumo. Galimybė naudotis dideliais duomenų rinkiniais gali būti panaudota siekiant laimėti nepagrįstą pirmenybę prieš konkurentus ar net daryti poveikį žiniasklaidai arba viešajai nuomonei. Prie asmens duomenų gali neteisėtai prieiti trečiosios šalys. Teisė į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsauga yra ES pagrindinės teisės, įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Norint išsklaidyti žmonių abejones dėl piktnaudžiavimo jų duomenimis ir sukurti pasitikėjimą, labai svarbu griežtai saugoti duomenis ir užtikrinti ryšių konfidencialumą bei duomenų saugumą. Be tokio pasitikėjimo nepavyks išnaudoti klestinčios duomenų ekonomikos galimybių.

2015 m. Europos Vadovų Taryba pritarė Sąjungos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijai. Prabėgus trejiems metams, bendroji skaitmeninė rinka tampa tikrove. Komisija pateikė visus suplanuotus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pasiūlymai dėl judriojo tarptinklinio ryšio ir internetinio turinio paslaugų perkeliamumo jau priimti. Nuo gegužės 25 d. visoje Sąjungoje bus tiesiogiai taikomas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas. Visi kiti nauji didelio masto žingsniai dėl tinklų ir informacijos saugumo ir elektroninės atpažinties bus padaryti per kelias savaites. Susitarta dėl dar keleto pasiūlymų dėl teisės aktų, kuriais suteikiama prieiga prie internetinių paslaugų; jie bus priimti iki metų pabaigos. Visa tai labai padeda siekti tikslo – sukurti bendrąją skaitmeninę rinką.

Nauja duomenų apsaugos sistema visur turi veikti nuo pat pirmos dienos. Pereinamuoju dvejų metų laikotarpiu nacionalinė administracija, duomenų apsaugos institucijos ir privatūs subjektai rengėsi naujai sistemai. Dabar reikia papildomų pastangų siekiant užtikrinti, kad visi būtų iki galo pasirengę. Likus mažiau nei dviem savaitėms iki termino, daugumai valstybių narių vis dar reikia imtis visų priemonių siekiant užtikrinti, kad jų nacionalinė reglamentavimo sistema visiškai atitiktų reglamentų, o nacionalinės duomenų apsaugos institucijos turėtų pakankamai išteklių vykdyti visas savo funkcijas. Šių priemonių būtina imtis skubiai. Komisija ragina valstybes nares atlikti visus būtinus veiksmus ir ypatingą dėmesį skirti mažesnių įmonių poreikiams, kad reikalavimų laikymosi išlaidos nepakirstų jų pajėgumo konkuruoti su didesnėmis įmonėmis.



E. privatumas – ryšių konfidencialumas

Galimybė bendrauti konfidencialiai, tiek internetu, tiek fiziškai, yra ES pagrindinių teisių chartijoje pripažinta teisė ir vienas svarbiausių reikalavimų, kuriuos piliečiai kelia skaitmeninei visuomenei. Sąjungai nepriimtina padėtis, kai koks nors subjektas, pirmiausia išgavęs jos piliečių asmeninio bendravimo ir buvimo vietos duomenis, sukuria išsamius jų politinius profilius, o paskui šiomis žiniomis pasinaudoja tam, kad manipuliuotų piliečių politiniu elgesiu.

Todėl siekiant užtikrinti, kad europiečių bendravimo internete konfidencialumas nebūtų pažeistas, greta Bendrojo duomenų apsaugos reglamento, nepaprastai svarbios e. privatumo taisyklės. Be to, jose numatoma, kad, išskyrus galutinį naudotoją, jokie subjektai negalės tvarkyti elektroninių ryšių duomenų ir kad joks paslaugų teikėjas negalės be naudotojų sutikimo gauti prieigos prie jų naudojamų prietaisų. Asmenys turės galimybę aktyviai kontroliuoti savo veiklą internete, naudodami naršykles, programėles ir skaitmeninius įtaisus, ir išvengti neteisėto stebėjimo ar pasiklausymo. Toks galėtų būti pasaulinis standartas, taikant duomenų apsaugos ir skaitmeninių duomenų privatumo taisykles.

Naujos e. privatumo taisyklės, kai jas patvirtins teisės aktų leidėjai, būtų taikomos ir tradiciniams telekomunikacijų operatoriams, ir naujoms ryšių paslaugoms, tokioms kaip e. paštas, tikralaikis pokalbis ir internetu grindžiamos balso paslaugos . Taip būtų užtikrintas ryšių konfidencialumas ir vienodos sąlygos visiems veiklos vykdytojams. Komisija ragina Tarybą sparčiai susitarti dėl bendrosios pozicijos, kad būtų galima pradėti derybas su Europos Parlamentu ir pasistūmėti link susitarimo šį rudenį.

Tarptautiniai duomenų srautai

Naujos ES duomenų apsaugos taisyklės taip pat suteikia Sąjungai daugiau pasaulinės duomenų ekonomikos galimybių. Jos papildo tarptautiniam asmens duomenų perkėlimui į trečiąsias šalis taikomas nuostatas: greta duomenų valdytojams ir duomenų tvarkytojams privalomų ir vykdytinų įpareigojimų, kaip alternatyvūs būdai užtikrinti griežtą iš ES perkeltų asmens duomenų apsaugą, sukuriami sertifikavimo mechanizmai ir patvirtinti elgesio kodeksai. Turėdama vienodas paprastesnes taisykles ES taps patrauklesnė užsienio investicijoms.

Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijų veiksmai reaguojant į „Facebook“ ir „Cambridge Analytica“ įvykius yra svarbus nuo 2016 m. galiojančio ES ir JAV privatumo skydo susitarimo, kuriuo užtikrinama apsauga, prilygstanti taikomai Europos Sąjungoje, išbandymas. Komisija palankiai vertina tai, kad JAV federalinė prekybos komisija pradėjo tyrimą, ir jį dėmesingai stebės, be kita ko, rengdamasi 2018 m. rugsėjo mėn. numatytai antrai metinei susitarimo peržiūrai. Privatumo skydo susitarimu garantuojama, kad bet kuris asmuo ES, manantis, kad Privatumo skydo susitarime dalyvaujančios ir perkeltiems duomenims jį taikančios JAV įmonės neteisėtai tvarkė jo duomenis, turėtų keletą lengvai prieinamų ir įperkamų būdų apginti savo teises. Komisija toliau stebės, ar to iš tikrųjų laikomasi.

Vis daugiau šalių visame pasaulyje suvokia, kad gera duomenų apsauga ir privatumo taisyklės ne tik užtikrina pagrindines teises, bet ir stiprina pasitikėjimą skaitmenine ekonomika. Todėl daugelis tvirtina ar modernizuoja privatumo taisykles. Ir dažnai, ieškant įkvėpimo, atsiverčiamas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas. Taigi ES taisyklės tampa pasauliniu duomenų apsaugos ir privatumo standartu. Komisija šiuo metu ieško galimybių priimti sprendimus dėl tinkamumo su Japonija ir Pietų Korėja: tai reikštų, kad į tas šalis perkeltų asmens duomenų apsauga ir su jais susijusių teisių gynimo priemonės būtų tokios pačios, kaip ir pačioje ES.

Lygiagrečiai Komisija sukūrė modelį, kaip ES, pasinaudodama prekybos ir investicijų susitarimais, gali kovoti su protekcionistinėmis priemonėmis, taikomomis tarpvalstybiniams duomenų srautams skaitmeninėje ekonomikoje, kartu užtikrindama visišką teisės į asmens duomenų apsaugą ir privatumą apsaugą. Kai šis modelis bus įtvirtintas ES prekybos ir investicijų susitarimuose, jis sudarys sąlygas ir laisvai judėti duomenims, ir pasitikėti būdais, kaip tvarkomi asmens duomenys.

Kadangi Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas strategiškai svarbus siekiant Europos Sąjungos suverenumo duomenų srityje, Europos Vadovų Taryba turėtų priminti visoms valstybėms narėms, kad jis turėtų nekliudomai įsigalioti ir būti tiesiogiai taikomas nuo 2018 m. gegužės 25 d. ir kad jos turėtų suteikti nepriklausomoms nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms visus išteklius, kurių reikia norinti užtikrinti visapusį, veiksmingą, tolygų ir vienodą naujos teisinės sistemos taikymą visose valstybėse narėse. Siekdama užtikrinti vienodas sąlygas, kaip numatė ES teisės aktų leidėjas, Komisija iškart po 2018 m. gegužės 25 d. pradės pažeidimo nagrinėjimo procedūras, jei valstybės narės nevykdys savo įsipareigojimų, numatytų Bendrajame duomenų apsaugos reglamente.

Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą paspartinti darbą ir kuo greičiau baigti derybas dėl E. privatumo reglamento, kurį Komisija pasiūlė 2017 m. sausio mėn., ir dėl atnaujinto ES reglamento dėl asmenų apsaugos Europos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.

3.Spartesnis bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimas: pagrindinių pasiūlymų priėmimas

Europoje pašalinus bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis bendrasis vidaus produktas galėtų išaugti papildomai 415 mlrd. EUR. Nuo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos paskelbimo 2015 m. Komisija dėjo pastangas ir pateikė pasiūlymų dėl visų 29 iniciatyvų, kurios laikytos svarbiausiomis norint, kad bendroji skaitmeninė rinka veiktų. Piliečiai jau junta naudą: panaikinus papildomus mobiliojo telefono mokesčius už naudojimąsi tarptinkliniu ryšiu, per metus iki 2017 m. vasaros duomenų naudojimas keliaujant po kitas valstybes nares išaugo keturis kartus. Perkeliamumas reiškia, kad piliečiai dabar gali pasiekti mėgstamą garso ir vaizdo turinį ir stebėti sporto renginius bet kur Europos Sąjungoje. Pašalintus nesąžiningus geografinio blokavimo apribojimus vartotojai įgis laisvės apsipirkti internetu; siuntinių pristatymo kainos taps skaidresnės ir padidės jų pasirinkimo galimybės. Įsigaliojus e. prekybos taikomo pridėtinės vertės mokesčio sistemai ir naujoms internetinio turinio ir prekių sutarčių taisyklėms, iki šios Komisijos kadencijos pabaigos ims veikti visapusiška e. prekybos sistema, kurią papildys tvirtas bendradarbiavimas vartotojų apsaugos srityje. Siekiant pažangos, labai svarbu baigti derybas dėl pasiūlymų dėl sutarčių taisyklių, leidžiančių vartotojams apsipirkti internetu neabejojant, kad teisių gynimo priemonės bet kokių skaitmeninio turinio, pavyzdžiui, atsisiųsto muzikinio kūrinio ar programinės įrangos, sutrikimų atveju yra vienodos, kad ir kur ES jis buvo įsigytas. Tikimasi, kad, patobulinus teisinę sistemą, pardavinėti internetu kitų valstybių narių vartotojams pradės dar 122 000 įmonių, todėl ES ekonomika pasistiebs 4 mln. EUR.

Norint pelnyti naudotojų pasitikėjimą, būtina užtikrinti duomenimis pagrįstų sprendimų kibernetinį saugumą. Pirmas svarbus žingsnis link ES kibernetinio atsparumo yra visose valstybėse narėse iki galo įgyvendinti pirmą visos ES kibernetiniam saugumui skirtą teisės aktą – Tinklų ir informacinių sistemų saugumo direktyvą. Tai padarius standartai taps aukštesni, nes pagrindinės kibernetinio saugumo užtikrinimo priemonės yra nacionalinio pobūdžio, o siūloma kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema padės populiarinti kibernetinio saugumo sprendimus. Europos Parlamentui ir Tarybai sparčiai susitarus, taptų lengviau sparčiai įdiegti aukštesnius atsparumo standartus produktuose ir visoje ES sustiprinti vartotojų pasitikėjimą integruotuoju saugumu. Kibernetinį saugumą reikia stiprinti veiksmingai atgrasant nuo nusikalstamos veiklos: labai svarbu priimti plataus užmojo bendrų mažiausių kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu taisyklių rinkinį.

2018 m. rugsėjo mėn. įsigalios elektroninės atpažinties schemų reikalavimai: visoje ES bus užtikrinta viešosios elektroninės tapatybės ir kitų saugių paslaugų sąveika. Pradėjus veikti bendriesiems skaitmeniniams vartams, kuriais bus galima internetu pasiekti informaciją ir atlikti procedūras, valstybės narės galės sudaryti paprastesnę aplinką vartotojams ir verslams, kuriems tenka bendrauti su viešojo administravimo įstaigomis Europos Sąjungoje.

Europos duomenų ekonomika taip pat priklauso nuo aukštos kokybės junglumo, kurio reikia norint visoje ES teritorijoje teikti skaitmeninio turinio paslaugas, be kita ko, naudojantis palydoviniu ryšiu. Todėl Europos Parlamentui ir Tarybai reikia susitarti dėl Elektroninių ryšių kodekso, kuriam įsigaliojus visos ES valstybės narės iki 2020 m. paskirs dažnius, kurių reikia norint sukurti naujos (penktos) kartos tinklus (5G). Šiuo teisės aktu sukuriama stabili investicijų reglamentavimo sistema, kurios reikia, kad būtų investuojama į didelio pralaidumo tinklus. Norint diegti automatizuoto susisiekimo paslaugas reikės atnaujinti tinklus pagrindiniuose transporto maršrutuose, o tam, kad gydytojai galėti konsultuoti ir operuoti nuotoliniu būdu, reikės tinklus įdiegti ligoninėse.

Be to, siekiant, kad Europos kultūra ir tapatybė klestėtų skaitmeniniame amžiuje, o kūrėjams būtų atlyginta, kai jų turinys platinamas per interneto platformas, labai svarbu susitarti dėl autorių teisių pasiūlymų.

Dabar Europos Parlamentas ir Taryba turi paspartinti darbą, kad, siekiant visų Europos piliečių labui sukurti bendrąją skaitmeninę rinką, derybos dėl visų šių pasiūlymų būtų baigtos iki 2018 m. pabaigos.

4.Bendrosios skaitmeninės rinkos ateitis: ekonomikos augimui tinkama aplinka