Nors atskiras žvejybos galimybių Viduržemio ir Juodojoje jūrose reglamentas siūlomas pirmą kartą, žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą. Ankstesniais metais priimtos žvejybos Juodojoje jūroje ir GFCM susitarimo rajone galimybės. Atsižvelgiant į įsigaliojusį priimtą daugiametį planą, reikia nustatyti ir vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos galimybes 2020 metams.

Be to, šiame pasiūlyme žvejybos galimybės nustatomos atsižvelgiant į susitarimus, sudarytus Bendrojoje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (GFCM) – regioninėje žvejybos valdymo organizacijoje, kurios kompetencijai priklauso jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimas ir valdymas Viduržemio ir Juodojoje jūrose. Europos Sąjunga kartu su Bulgarija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipru, Kroatija, Malta, Prancūzija, Rumunija ir Slovėnija yra GFCM narės. Priemonės, priimtos GFCM iniciatyva, jos narėms yra privalomos.

Priėmus daugiametį vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių planą ir jam įsigaliojus, šiame pasiūlyme atitinkamoms to regiono valstybėms narėms (Ispanijai, Prancūzijai ir Italijai) nustatomos žvejybos galimybės, išreikštos didžiausiomis leidžiamomis žvejybos pastangomis.

Kalbant apie GFCM nustatytas žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose galimybes, šiuo pasiūlymu iš esmės įgyvendinamos tarptautiniu mastu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Komisijos pasiūlymai dėl pagrindinio BŽP reglamento ir dėl daugiamečio vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos plano buvo tinkamai parengti remiantis poveikio vertinimais. Viena svarbiausių pagrindinio BŽP reglamento priemonių, kuria siekiama to reglamento 2 straipsnyje nustatytų tikslų, yra žvejybos galimybių nustatymas. Daugiamečiame plane nustatyta žvejybos pastangų sistema, kuria siekiama išspręsti vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių peržvejojimo problemą.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

3. žvejybos galimybes Juodojoje jūroje. Jos apima: a) autonominę atlantinių šprotų kvotą, pagrįstą mokslinėmis rekomendacijomis, kuriomis remiantis tam, kad būtų užtikrintas šio ištekliaus tvarumas, būtina išlaikyti dabartinį mirtingumo dėl žvejybos lygį; b) paprastųjų otų BLSK ir kvotų paskirstymą pagal naują daugiametį paprastųjų otų žvejybos valdymo planą, kuris turi būti priimtas per 2019 m. GFCM metinę sesiją. Kol GFCM nepatvirtino paprastųjų otų BLSK ir kvotų, jie pasiūlyme pažymėti pm.

2. GFCM priimtas ir Viduržemio jūroje taikomas priemones. Šios priemonės apima: draudimo žvejoti europinius upinius ungurius visoje Viduržemio jūroje (1–27 GP) laikotarpį ir laimikio limitus bei pastangų apribojimus, taikomus smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliams Adrijos jūroje (17 ir 18 GP). Šios priemonės priimtos per 2018 m. GFCM metinę sesiją. Be to, į pasiūlymą įtraukti demersinių žuvų išteklių žvejybos Adrijos jūroje (17 ir 18 GP) pastangų apribojimai, kurie turi būti priimti per 2019 m. GFCM metinę sesiją, vyksiančią 2019 m. lapkričio 4–8 d. Šios priemonės dar nėra priimtos, nes GFCM metinis susitikimas dar neįvyko, todėl šiame pasiūlyme jos pažymėtos pm (pro memoria). Įrašai bus atnaujinti, kai GFCM tas priemones priims;

kadangi:

(1)SESV 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo;

(2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų tvirtinamos atsižvelgiant į prieinamas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas;

(3)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant, jei reikia, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad žvejybos galimybės valstybėms narėms turi būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrinamas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu;

(4)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos pagal tuose planuose nustatytas taisykles;

(5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1022 nustatytas daugiametis vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos valdymo planas įsigaliojo 2019 m. liepos 16 d. Remiantis to reglamento 4 straipsnio 1 dalimi, to reglamento 1 straipsnyje išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos taip, kad didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) atitinkantis mirtingumas dėl žvejybos palaipsniui pakopomis būtų pasiektas iki 2020 m., kai įmanoma, ir ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. Žvejybos galimybės turėtų būti išreikštos didžiausiomis leidžiamomis žvejybos pastangomis ir nustatytos laikantis Reglamento (ES) 2019/1022 7 straipsnyje nustatytos žvejybos pastangų sistemos. Todėl 2020 m. didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos turėtų būti sumažintos 10 %, palyginti su baziniu dydžiu, nustatytu pagal to reglamento 7 straipsnio 4 dalį;

(6)2018 m. 42-ajame metiniame susitikime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (GFCM) priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/1, kuria nustatomos europinių upinių ungurių (Anguilla anguilla L.) išteklių valdymo Viduržemio jūroje (GFCM 1–27 geografiniuose parajoniuose) priemonės. Tarp šių priemonių numatytas kasmetinis trijų mėnesių ištisinis draudimo žvejoti laikotarpis, kuris turi būti kiekvienos valstybės narės nustatytas pagal Reglamente (EB) Nr. 1100/2007 nustatytus išsaugojimo tikslus, nacionalinį (-ius) europinių ungurių išteklių valdymo planą (-us) ir europinių ungurių migracijos laiko modelius valstybėje narėje. Rekomendacijoje nustatyta, kad draudimas žvejoti taikomas visuose Viduržemio jūros vandenyse ir sūrokuose vandenyse, pavyzdžiui, žiotyse, pakrančių lagūnose ir tarpiniuose vandenyse. Ši priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;

(7)2018 m. 42-ajame metiniame susitikime GFCM taip pat priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/8, kuria nustatyti 2019, 2020 ir 2021 m. laimikio limitai ir žvejybos pastangų apribojimai, taikomi smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliams GFCM 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūroje). Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. Didžiausi laimikio limitai nustatomi tik vieniems metams, nedarant poveikio nei kitoms ateityje priimsimoms priemonėms, nei galimai paskirstymo valstybėms narėms sistemai;

(8)2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/xx, kuria nustatytos demersinių išteklių valdymo GFCM 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūroje) priemonės ir sukurta tam tikrų demersinių išteklių žvejybos pastangų sistema. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

[konstatuojamoji dalis, atitinkami straipsniai ir priedai bus atnaujinti po metinio susitikimo]

(9)atsižvelgiant į Slovėnijos laivyno ypatumus ir labai nedidelį jo poveikį smulkiųjų pelaginių ir demersinių žuvų ištekliams, tikslinga išlaikyti esamus žvejybos modelius ir užtikrinti Slovėnijos laivynui galimybę sužvejoti minimalų smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų kiekį ir išnaudoti minimalią demersinių žuvų išteklių žvejybos pastangų kvotą;

(10)2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/xx, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija GFCM/40/2017/4 dėl daugiamečio paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje (GFCM 29 geografiniame parajonyje) valdymo plano. Šioje rekomendacijoje nustatytas atnaujintas paprastųjų otų regioninis bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) ir kvotų skyrimo sistema, taip pat tolesnės šio ištekliaus išsaugojimo priemonės, visų pirma dviejų mėnesių draudimo žvejoti laikotarpis ir žvejybos dienų apribojimas iki 180 dienų per metus. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

[konstatuojamoji dalis, atitinkami straipsniai ir priedai bus atnaujinti po metinio susitikimo]

(11)remiantis GFCM pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, tam, kad būtų užtikrintas atlantinių šprotų ištekliaus Juodojoje jūroje tvarumas, būtina išlaikyti dabartinį mirtingumo dėl žvejybos lygį. Todėl tikslinga ir toliau nustatyti autonominę šio ištekliaus kvotą;

(12)žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius bei ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams;

(13)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl atsargumo principu pagrįsto BLSK ir analitiniu įvertinimu pagrįsto BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 arba 4 straipsnis netaikomas. Neseniai visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi analitiniu įvertinimu pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

(14)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams skirtomis žvejybos galimybėmis naudojamasi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius;

(15)siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;

(16)žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos visapusiškai laikantis Sąjungos teisės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: