BENDRA ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Paramos demokratijai ES išorės santykių srityje veiksmų darbotvarkės įgyvendinimas /* JOIN/2012/028 final */





BENDRA ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Paramos demokratijai ES išorės santykių srityje veiksmų darbotvarkės įgyvendinimas 1. Įvadas ir aplinkybės Šia Vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos parengta bendra ataskaita atsakoma į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos prašymą[1] reguliariai pranešti naujausią informaciją apie paramos demokratijai iniciatyvas bandomosiose šalyse. Šioje ataskaitoje nagrinėjama: · veiksmų darbotvarkės įgyvendinimas bandomosiose šalyse ir visuose regionuose; · politinės priemonės nuo 2010 m. gruodžio mėn. iki 2012 m. pradžios; · ES paramos demokratijai darnumas ir veiksmingumas. 2011 m. buvo akivaizdu, kad visos tautos trokšta savivaldos. Įvykiai Birmoje, Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose (Arabų pavasaris) ir vieninga tarptautinės bendrijos pozicija dėl Dramblio Kaulo Krante susidariusios aklavietės parodė, kad žmonės siekia patys spręsti dėl savo likimo. Sparti ES reakcija į šiuos įvykius pabrėžė, kad laikomasi 2009 m. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES išorės santykių srityje[2] patvirtintų principų: · darnaus ir veiksmingo visų ES žinioje esančių priemonių naudojimo; · pagal šalis diferencijuoto požiūrio; · dialogo, partnerystės ir visų suinteresuotųjų subjektų įtraukimo svarbos faktinei šalies atsakomybei. Todėl imtasi politinių permainų (pradedant kaimyninėmis šalimis). Jos padės sustiprinti visapusišką ES požiūrį į paramą demokratijai, papildyti 2009 m. Tarybos išvadose nustatytus principus ir padidinti finansavimą. 2. Darbotvarkės įgyvendinimas bandomosiose šalyse 2.1. Aplinkybės Per bandymą nagrinėtos galimybės priimti naują arba peržiūrėti seną darbo tvarką, siekiant padidinti ES gebėjimą remti demokratines permainas ir parengti veiksmų darbotvarkės įgyvendinimo metodus. Bandomasis darbotvarkės įgyvendinimas 9 šalyse[3] (kurių iš pradžių buvo 12) atspindi ES paramos demokratijai panoramą. Grupei priklauso šalys, pereinančios prie demokratijos po autokratinio režimo ir (arba) konflikto, mažos salų valstybės, didelės žemyninės šalys ir didžiausias pasaulio salynas. Tai nedidelė pačių įvairiausių demokratinių sistemų pasaulyje imtis. Kiekviena iš jų savitai atspindi istorinį ir kultūrinį šalies paveldą. 2.2. Tarpiniai rezultatai ES delegacijų prašyta nustatyti paramos demokratijai veiklos sritis, suinteresuotuosius subjektus (vyriausybę, demokratines institucijas, pilietinę ir politinę visuomenę), paramos demokratijai teikėjus, šiuo metu vykstantį bendradarbiavimą ir jo poveikį. Taip siekta nustatyti demokratinį šalies profilį ir atlikti tobulintinų sričių trūkumų analizę. Demokratiniam profiliui nustatyti turėjo būti pradėtas daugiašalis dialogas su visais šios srities veikėjais. Trūkumų analizėje turėjo būti nurodyta, kokius trūkumus vyriausybė ir (arba) pilietinė visuomenė nori ištaisyti ir kokie subjektai galėtų geriausiai suteikti paramą. Iki 2012 m. vasario mėn. visos 9 bandomosios delegacijos pateikė pranešimus. Bandomasis darbotvarkės įgyvendinimas parodė, kad 2009 ir 2010 m. Tarybos išvados dėl paramos demokratijai ir jose patvirtintas požiūris yra aiškiai naudingi bei vertingi Europos Sąjungai remiant demokratiją. Dabartiniai bandomojo įgyvendinimo rezultatai yra tokie: · didesnis derėjimas tarp įvairių finansinių ir kitų priemonių, tarp skirtingus įgaliojimus turinčių delegacijų darbuotojų, tarp kiekvienos delegacijos ir ES valstybių narių; · didesnis kiekvienos delegacijos veiklos politiškai opioje srityje koordinavimo funkcijos teisėtumas; · papildoma visapusio dėmesio skyrimo demokratijai ataskaitose nauda; · papildomo informavimo, papildomumo ir sąveikos su ES pagal žmogaus teisių strategijas vykdomu darbu papildoma nauda. Sukaupta daug papildomos informacijos apie politines sistemas, struktūras ir procesus; · papildoma dialogų ir programavimo, įskaitant bendrą ES ir valstybių narių programavimą, nauda. Libano atvejis: pasirengimas bendradarbiauti su ES demokratijos srityje tinkamomis politikos sąlygomis Libanas – demokratinė šalis, kurioje gerai veikia pliuralistinė sistema. Tačiau dėl politinio susiskaldymo pagal sektas ir dėl įvykių regione kaitos įvairiose demokratijos ir valdymo srityse susidarė kebli padėtis. Libanas noriai priima Europos siūlymus bendradarbiauti, ypač demokratijos ir valdymo srityse. ES parama demokratijai – nuolatinė dialogo ir vystomojo bendradarbiavimo su Libanu tema. Dialogo metu kartu nustatyti trūkumai: parlamento veiksmingumo stoka, būtinybė imtis rinkimų reformos (nustatyta 2009 m. ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitoje) ir būtinybė padidinti teismų veiksmingumą bei nepriklausomumą. Pagal Europos kaimynystės politikos priemonę Libanas pradėjo su ES tiesioginį, visapusį dialogą, per kurį 2007 m. buvo priimtas ryžtingas EKP veiksmų planas. Antrajame veiksmų plane, kurį numatoma priimti 2012 m. pabaigoje, bus išdėstyti konkretūs pažangos demokratijos, valdymo ir kitose srityse prioritetai, gairės bei rodikliai. Veiksmų planas apima pagrindinius veiksmų darbotvarkės elementus. 2.3. Esminiai tarpiniai rezultatai Nors bandymas davė rezultatų, sunku daryti bendras išvadas, nes medžiaga pateikta skirtinga forma. Tai ženklas, kad reikia peržiūrėti gaires. Tai ženklas, kad reikia peržiūrėti gaires. Pavyzdžiui, ataskaitose vienos šalys itin žiūri įstatymo raidės, o kitos daugiau dėmesio skiria santykiams tarp valdžios struktūrų, politinei kultūrai ar atskiroms institucijoms, kaip antai partijų sistemai, teismams ar pilietinės visuomenės organizacijoms. Daugelyje šalių greta demokratiškai išrinktų struktūrų ir vyriausybės institucijų, kaip antai teismų, tebėra gajos tradicinės, paralelinės valdžios struktūros (genčių vadai, feodalinės šeimos ar klanai, klanų vadai, vadai). Tradiciniai lyderiai yra neatsiejama istorinės ir kultūrinės visuomenės struktūros dalis ir atlieka svarbų vaidmenį. Tačiau tai neretai prieštarauja demokratiškai išrinktoms institucijoms. Geriau suvokti, kaip veikia tradicinės valdžios struktūros, būtina, kad ES sugebėtų geriau integruoti demokratines sistemas ir institucijas. Geriau suvokti būtina ir konstitucinę tvarką, rinkimų sistemas, jų sociologines ir istorines šaknis. Dėl jų gali iš esmės iškrypti ir sutrikti valdžios pusiausvyra tarp skirtingų valstybės institucijų. ES gali prisidėti tik prie kelių šalių konstitucinių permainų, todėl pasikliauna geriausios praktikos pavyzdžių sklaida kitoms šalims. 3. Įgyvendinimas visuose regionuose 2011 m. ES daugiau dėmesio skyrė paramos demokratijai ir žmogaus teisių klausimams. ES taip pat sugriežtino politines tiesioginės paramos įvairių pasaulio šalių partnerių biudžetui teikimo sąlygas[4]. ES laikosi visapusio požiūrio į paramą demokratijai, teikiamą pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), stabilumo priemonę (SP), temines programas, įskaitant nevalstybinių veikėjų ir vietos valdžios institucijų vystymosi procese teminę programą, ir, kai tinka, pagal geografines priemones. Tarp 2011 m. rezultatų: · teisėkūros pokyčiai (Moldovoje priimta naujų rinkimų įstatymų, o Afganistane vykdyta rinkimų reforma); · aktyvesnis nepakankamai atstovaujamų asmenų grupių dalyvavimas politiniame gyvenime (moterų – Azerbaidžane ir Ganoje, jaunimo – Kirgizijoje ir čiabuvių – Bolivijoje); · saviraiškos ir spaudos laisvės apsauga (Dramblio Kaulo Krante); · didesnis piliečių pasitikėjimas rinkimais (Bangladeše ir Dramblio Kaulo Krante); · geresnis informavimas apie politinę veiklą, jos stebėjimą ir skaidrumą (Filipinuose). Nigerija: Nigerija – geras ES požiūrio į paramą demokratijai pavyzdys. 2011 m. ES priėmė sprendimą pradėti 20 mln. eurų biudžeto (iš 10-ojo EPF) projektą, pagal kurį bus remiamas 2012–2015 m. Nigerijos rinkimų ciklas. Lėšos skirtos rinkimų reformai ir tam tikroms gebėjimų stiprinimo sritims, kurios paaiškės po rinkimų atlikus auditus, vertinimus ir peržiūras. Tarp pagrindinių paramos gavėjų – Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija, parlamentas, teismai, politinės partijos, pilietinės visuomenės organizacijos, žiniasklaida ir saugumo sektorius. Baltarusija: Nepaisant Baltarusijoje pablogėjusių pilietinės visuomenės, visų pirma žmogaus teisių organizacijų, darbo sąlygų, po 2010 m. rinkimus lydėjusios represijos ES finansinė parama pilietinei visuomenei išaugo penkiagubai. ES rėmė tokias veiklos sritis kaip žmogaus teisių puoselėjimas, parama represijos aukoms, žiniasklaidos laisvė, rinkimų stebėjimas, stipendijos Europos universitetuose ir socialinės įtraukties skatinimas. Paramos tikslas – apsaugoti pilietinę visuomenę ir paskatinti jos vystymąsi šalyje, siekiant sustiprinti jos vaidmenį didinant demokratijos tempą Baltarusijoje. Tunisas: Tunise veiksmų darbotvarkė pradėta įgyvendinti. Šaliai teikiama politinė parama: vyksta reguliarūs vizitai (šalyje apsilankė Komisijos Pirmininkas J. M. Barrosas, Vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja C. Ashton, Komisijos narys Š. Füle, kiti Komisijos nariai ir EP pirmininkas), skelbiamos ES Tarybos išvados ir Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos deklaracijos. Iš viso 2011 m. pagal Europos kaimynystės priemonę (EKP) Tunisui skirta parama padidėjo dvigubai: nuo 80 iki 160 mln. eurų, o 2011–2013 m. sieks 400 mln. eurų (viršys iš pradžių numatytą 240 mln. eurų sumą). Buvo suteikta tiesioginė parama, skirta pereiti prie demokratijos ir pasirengti rinkimams: pagal EDŽTRP į šalį greitai nusiųsti ekspertai, o vėliau pagal SP skirta 2 mln. eurų suma. Šiomis lėšomis bus remiama politinė reforma, rinkimai, nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant moterų organizacijas, ir žurnalistų mokymo programos. Papildoma 3,2 mln. eurų suma skirta ES rinkimų stebėjimo misijai, veikusiai per 2011 m. spalio 23 d. rinkimus į konstitucinę asamblėją. 2011 m. kovo mėn. buvo paskelbtas 2 mln. eurų bendro biudžeto pagal EDŽTRP kvietimas teikti paraiškas, pagal kurį remti projektai, susiję su vietinių stebėtojų vykdomu rinkimų stebėjimu, politinėms partijoms skirtu mokymu, saviraiškos laisvės grupėmis ar judėjimais ir demokratinių vertybių bei žmogaus teisių puoselėjimu. 2011 m. liepos mėn. pagal nevalstybinių veikėjų ir vietos valdžios institucijų vystymosi procese teminę programą buvo paskelbtas 2,5 mln. eurų biudžeto kvietimas teikti paraiškas, pagal kurį skatinta vietinė plėtra, pasitelkiant pilietinę visuomenę ir daugiausia dėmesio skiriant darbo vietų kūrimo bei pajamų formavimo šalyje klausimams. Paramos, skirtos pereiti prie demokratijos, veikla įtvirtinta plačiame veiksmų plane, atspindinčiame visą Tuniso ir ES santykių spektrą. 4. Pastarojo meto įvykių raida 4.1. Naujoji Europos kaimynystės politika (EKP) 2011 m. gegužės 25 d. bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ išdėstyta naujoji EKP vizija. Ji grindžiama tarpusavio atskaitomybe ir bendru įsipareigojimu puoselėti visuotines vertybes – žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę. Diferenciacijos lygmuo – gerokai aukštesnis, atitinkantis principą „daugiau už daugiau“, sudarantis kiekvienai šaliai partnerei sąlygas plėtoti su ES santykius pagal savo lūkesčius, poreikius ir galimybes, teikiant didesnę finansinę ES paramą toms šalims, kurios ėmėsi ryžtingų reformų. „Daugiau už daugiau“ reiškia, kad daugiau paramos gauna tos šalys partnerės, kurios vykdo demokratines reformas ir užtikrina tvarią, integracinę ekonominę plėtrą. Pagal naująją politinę sistemą remiama tvirta demokratija ir partnerystė su visuomene, skatinama tvari ekonominė ir socialinė plėtra, ekonomikos augimas bei darbo vietų kūrimas, stiprinami prekybos ryšiai, skatinamas didesnis judumas ir tvirtinama regioninė partnerystė. 2011 m. rugsėjo mėn. pradėta vykdyti Pilietinės visuomenės kaimynystės programa, kuria siekiama stiprinti pilietinės visuomenės gebėjimą remti reformas ir padidinti viešą atskaitomybę kaimyninėse šalyse. 2011 m. skirta 26,4 mln. eurų suma, panašios sumos numatytos ir 2012–2013 m. Kalbant bendriau, ES plėtos santykius su kaimyninių šalių pilietinės visuomenės organizacijomis, palaikydama struktūrinį dialogą ir teikdama finansinę paramą. Atsiliepdama į Arabų pavasario įvykius, ES greitai ir veiksmingai ėmėsi spręsti dėl kintančios padėties kylančius uždavinius. ES suteikė regionui 160,5 mln. vertės humanitarinę pagalbą ir paramą civilinei saugai, taip pat ėmėsi įvairių paramos, skirtos pereiti prie demokratijos, priemonių ir rėmė nuskurdusias zonas. ES suteikė didelę paramą rinkimams Tunise, Maroke, Libijoje ir Egipte. Pagal EDŽTRP Tunise, Libijoje ir Egipte suteikta parama (greta dviejų pagal SP vykdomų išimtinės paramos priemonių) vietos rinkimų stebėtojams, įskaitant žiniasklaidą, politines partijas ir pilietinės visuomenės grupes. Jau paskelbtos ir netrukus turėtų būti pradėtos įgyvendinti kitos iniciatyvos, kaip antai Europos demokratijos fondo iniciatyva. 4.2. Pokyčių darbotvarkė Pagal naująją vystomojo bendradarbiavimo politiką – pokyčių darbotvarkę[5], pagrįstą EKP veiksmų darbotvarke ir peržiūra, ES laikosi diferencijuoto požiūrio į šalis partneres ir siekia būsimą bendradarbiavimą sutelkti dviejose prioritetinėse srityse: · žmogaus teisės, demokratija ir kiti svarbiausi gero valdymo elementai; · integracinis ir tvarus ekonomikos augimas, orientuotas į žmogaus raidą. Pagrindiniai ES paramos demokratiniam valdymui principai – partnerių dialogas ir dėmesys paskatoms vykdyti į rezultatus orientuotas reformas. ES požiūris, pagrįstas diferenciacijos principu, turi tinkamai derinti pagalbos priemones ir jos teikimo sąlygas šalyje. Antai šalys partnerės, kurios tvirtai įsipareigoja daryti pažangą žmogaus teisių ir demokratinių reformų srityje, gali gauti paramą iš ES bendrojo biudžeto. 4.3. Nauja finansinė programa 2011 m. birželio 29 d. Komisija pateikė kitos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) pasiūlymą. Biudžeto pasiūlyme išdėstytas naujas Komisijos požiūris (pokyčių darbotvarkė), pagal kurį ES pagalba skiriama mažiau sričių: paramos demokratijai, žmogaus teisėms bei geram valdymui ir integraciniam, tvariam ekonomikos augimui. Šis pasiūlymas ir požiūris „daugiau už daugiau“ suteiktų papildomų finansavimo galimybių remti demokratiją pagal visas geografines priemones (EKP, VBP) ir iš EPF. Perbalansavus biudžetą ir perskirsčius jo prioritetus, į naująjį DFP pasiūlymą įtraukta nauja EDŽTRP, kurios biudžetą siūloma padidinti 42 proc. iki 1,578 mlrd. eurų, ir nauja SP, kurios biudžetą siūloma padidinti 37 proc. iki 2,828 mlrd. eurų. Buvo peržiūrėta ir supaprastinta EDŽTRP taikymo sritis. Parama demokratijai bus vienas iš keturių tikslų ir bus teikiama laikantis tikslinio požiūrio sprendžiant politinės visuomenės, pliuralizmo, žiniasklaidos laisvės, pilietinės visuomenės organizacijų, siekiančių padidinti vietinę atskaitomybę, ir rinkimų klausimus. Daugiau dėmesio bus skiriama ES rinkimų stebėjimo misijų veiklos priežiūrai. ES delegacijos, gaunančios finansavimą pagal 4-ąjį tikslą (konkrečiai šaliai skirta paramos programa), bus skatinamos skelbti daugiau kvietimų teikti paraiškas. 5. Pastarojo meto vertinimai 5.1. Valdymo iniciatyvos vertinimas 2006 m. paskelbta valdymo iniciatyva (2,3 mlrd. eurų iš 10-ojo EPF) siekta labiau atkreipti dėmesį į politinį valdymo pobūdį ES bendradarbiavimo srityje, paskatinti šalis partneres vykdyti savas reformų darbotvarkes ir pagerinti politinį dialogą šiais klausimais. 2011 m. Afrikos valdymo institutas ir Europos vystymosi politikos valdymo centras atliko paramos tyrimą, kuriame įvertino valdymui skatinti skirtos EPF dalies skyrimo procesą ir pateikė Komisijai rekomendacijų dėl požiūrio į paramą valdymui AKR šalyse patobulinimo. Tyrime daugiausia dėmesio skirta Afrikai ir vertinti šios iniciatyvos ryšiai su kintančiomis Afrikos valdymo priemonėmis, pavyzdžiui, Afrikos tarpusavio vertinimo mechanizmu. Anot suinteresuotųjų subjektų, nors valdymo iniciatyva paskelbta tinkamu metu, netrukus ji išsikvėpė ir prarado politinę trauką bei gebėjimą daryti įtaką daugelyje AKR šalių. Remiantis bendru vertinimu, padarytos tokios išvados: · daugeliu atžvilgiu valdymo iniciatyva atliko mokymosi priemonės funkciją; · tarp valdymo iniciatyvos teorijos ir praktikos atsirado spraga. Valdymo iniciatyva nepadarė laukto poveikio, nors Benine ir Ruandoje dėl jos pagerėjo dialogas valdymo klausimais ir pasiekta rezultatų vykdant valdymo reformas. Todėl teikiama rekomendacija, kad ES turėtų išlaikyti panašų įsipareigojimo dėl valdymo lygį ir kartu peržiūrėti kai kuriuos principus, kuriais grindžiamos jos paramos strategijos: · pirmiausia įvertinti aplinkybes; · labiau derinti veiksmus ES lygmeniu; · priderinti priemones prie užmojų; · apsvarstyti, kokie tiktų veiklos metodai (priimant geriausiai tam tikras aplinkybes atitinkančius sprendimus). 5.2. Vietinės atskaitomybės užtikrinimas stiprinant parlamentus 2011 m. nuodugniai peržiūrėta, kaip pastaruosius dešimt metų ES rėmė Azijos, Lotynų Amerikos ir kaimyninių šalių parlamentus. Tyrimas parodė, kad nuo 2000 m. įvairių pasaulio šalių parlamentams stiprinti ES išleido beveik 150 mln. eurų. Sėkmingai vykdyti projektai buvo pagrįsti kruopščiu parengiamuoju darbu, ypač bendros valdymo aplinkos ir pagrindinių politinių veikėjų motyvų suvokimu. Tokie projektai paprastai buvo orientuoti į tolimesnę ateitį ir vykdyti tuomet, kai būdavo sudarytos demokratiniam vystymuisi palankios sąlygos. Tyrime taip pat pabrėžta, kad reikia dalytis geriausia patirtimi ir paramos parlamentams programas plėtoti kartu su kita paramos demokratijai veikla (pvz., parama pilietinei visuomenei, politinėms partijoms ir žiniasklaidai). Peržiūros rezultatai aptarti ES informaciniame dokumente „Įsipareigojimas ir parama pasaulio šalių parlamentams. EB paramos parlamentams veiksmų strategijos ir metodai“ („Engaging and Supporting Parliaments Worldwide: EC strategies and methodologies for action to support parliaments“), kuri skirta ES darbuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams naudoti praktikoje. 6. Rekomendacijos 6.1. Bandymo tęsimas Bandymą reikia užbaigti nustačius demokratinį profilį, atlikus trūkumų analizę 9 bandomosiose šalyse ir sutarus dėl tarpusavio bendradarbiavimo sričių su suinteresuotaisiais subjektais. Pažangos ataskaitą atitinkamų sudėčių Tarybai numatoma pateikti 2013 m. pradžioje. 6.2. ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų laikymasis Šiuo metu ES dėmesį skiria ne tik rinkimų dienai ir ES rinkimų stebėjimo ar rinkimų ekspertų misijoms, jei tokių yra, bet ir visam rinkimų ciklui. Vis dažniau paramos demokratijai programos rengiamos vadovaujantis Tarybos išvadose išdėstytais paramos demokratijai principais. Galutinėms rinkimų stebėjimo ar rinkimų ekspertų misijų ataskaitoms būdingiausia tai, kad pateikiama išsamių, naudingų rekomendacijų, kaip pagerinti būsimų rinkimų sistemą bei eigą ir sustiprinti demokratines institucijas. Kadangi šios rekomendacijos apima įvairius demokratijos tam tikroje šalyje aspektus, jos puikiausiai tinka diskusijoms ir iš esmės papildo tiek demokratinį profilį, tiek trūkumų analizę. Rekomendacijos taip pat naudingos siekiant nustatyti sritis, kuriose ES gali finansuoti technines konsultacijas ir paramą. Deja, rekomendacijų ne visada laikomasi. Todėl ES imasi priemonių, kad ES rinkimų stebėjimo ar rinkimų ekspertų misijų rekomendacijų būtų laikomasi darniai, visapusiškai ir siekiant rezultatų tiek politiniu, tiek techniniu lygmenimis. Politinio lygmens rekomendacijos itin svarbios siekiant paskatinti institucijas imtis reikiamų reformų. EKP veiksmų planais ar bendro programavimo dokumentais, kuriuose atsižvelgiama į ES rinkimų stebėjimo misijų išvadas ES pareiškimuose, didinamas jų stiprumas ir žinomumas. Neseniai EIVT savo iniciatyva paprašė ES misijų atitinkamose šalyse vadovų parengti ataskaitas, kuriose pateiktų savo išvadas dėl rinkimų stebėjimo ar rinkimų ekspertų misijų veiklos. Misijų vadovai turi įvertinti, kaip tiksliai šalies institucijos laikosi rekomendacijų. Laikantis panašaus principo bus įsteigtos kelios stebėjimo misijos, kurios vertins rekomendacijų laikymosi pažangą. 6.3. Kiti planai (be bandomųjų projektų) Bandymas rodo, kad, norint geriau suvokti perėjimą prie demokratijos ir kitus politinius procesus, reikia toliau plėtoti metodus. Tai reikia daryti rengiant mokymus ir siekiant vienodesnių rezultatų, pageidautina, įtrauktų į darbo režimą ar su juo susietų. 6.4. Pasiūlymai artimiausiai ateičiai ir vėliau Artimiausioje ateityje ir vėliau rekomenduojama: · parengti mokymo priemonių rinkinį, į kurį įeitų mokymo gairės, procedūrų vadovai ir mokymo komponentai; · parengti demokratijos modelius: nors šalių taikomi pagrindiniai principai sutampa (nustatyti žmogaus teisių konvencijose), praktiniai sprendimai smarkiai skiriasi. ES turi turėti daugiau informacijos apie konstitucijas, rinkimų sistemas, partijas, kas padeda ir trukdo joms veikti, tradicinės praktikos ir tradicinės teisės poveikį ir kt.; · nustatyti standartinį kiekvienos šalies partnerės demokratinį profilį, apimantį tam tikrus standartus ir išmatuojamus kriterijus, pagal kuriuos būtų lengva vienodai įvertinti demokratijos būklę visose šalyse; · nuosekliau skelbti vietinius kvietimus teikti paraiškas dėl finansavimo pagal EDŽTRP, siekiant paremti vietinius veikėjus ir šalies viduje vykdomus demokratizacijos procesus, papildančius politinį dialogą ir institucijų gebėjimų stiprinimą; · reguliariai keistis informacija su ES delegacijomis, būstinėmis ir valstybėmis narėmis apie paramos demokratijai rezultatus praktiniu ir politiniu lygmenimis; · priimti visapusiškos paramos bandomųjų šalių demokratijai veiksmų planus ir nustatyti aiškias gaires bei terminus. Užtikrinti, kad vienas iš trijų svarbiausių sektorių būtų susijęs su demokratiniu valdymu. [1] 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvados dėl paramos demokratijai ES išorės santykių srityje, 2010 m. pažangos ataskaitos ir pasiūlytų bandomųjų šalių sąrašo, Briuselis. [2] 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvados dėl paramos demokratijai ES išorės santykių srityje, Briuselis. [3] Benine, Bolivijoje, Ganoje, Libane, Indonezijoje, Kirgizijoje, Maldyvuose, Mongolijoje ir Saliamono Salose. Centrinės Afrikos Respublika, Moldova ir Filipinai bandyme nedalyvavo. [4] 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos komunikatas „Požiūris į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje“. [5] 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“.