Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai Europos sąjungos skolinimosi ir skolinimo veikla 2008 m. /* KOM/2010/0069 galutinis */





2009/ECFIN/033 [pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.3.4 KOM(2010)69 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI EUROPOS SĄJUNGOS SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA 2008 M. TURINYS 1. Įvadas 4 2. Europos Sąjungos skolinimo veikla 5 2.1. Aprašas 5 2.2. Mokėjimų balanso priemonė 7 2.3. Makrofinansinės pagalbos priemonė 8 2.4. Euratomo priemonė 9 3. Europos Sąjungos skolinimosi veikla 10 3.1. Aprašas 10 3.2. Mokėjimų balanso parama 10 3.3. Makrofinansinė pagalba 11 3.4. Euratomas 11 4. Europos investicijų banko skolinimo operacijos ne Bendrijoje 12 4.1. EIB skolinimo veikla 12 4.1.1. Aprašas 12 4.1.2. Pasirašytų operacijų apimtis 13 4.1.3. EIB skolinimo veiklos poveikis ES biudžetui 13 4.2. EIB skolinimosi veikla 14 ĮVADAS Pagal Tarybos sprendimus, kuriais nustatomos įvairios Europos Sąjungos skolinimo priemonės, reikalaujama, kad Komisija kasmet informuotų Tarybą ir Europos Parlamentą apie tokių priemonių panaudojimą. Laikantis šių informacijos pateikimo reikalavimų, šioje ataskaitoje apibūdinamos skolinimo operacijos visose susijusiose srityse. Visų pirma ataskaitoje trumpai pristatoma skolinimo ir skolinimosi veikla teikiant mokėjimų balanso paramą euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms (MBP) ir Bendrijos makrofinansinę pagalbą trečiosioms šalims (MP), taip pat su Bendrijos paskolomis susijusias garantijas. Be to, ataskaitoje pateikiama informacija apie Euratomo skolinimo ir skolinimosi veiklą. Siekiant išsamiai apibūdinti skolinimo veiklą, atitinkamuose Tarybos sprendimuose[1] dėl EIB skolinimo ne Bendrijoje reikalaujama, kad Komisija kasmet informuotų Tarybą ir Parlamentą apie padėtį, susijusią su Europos investicijų banko (EIB) finansavimo operacijomis (paskolomis ir paskolų garantijomis), kurioms teikiama Sąjungos biudžeto garantija, narystės siekiančiose šalyse, Viduržemio jūros regiono šalyse, Rytų Europoje, Pietų Kaukaze ir Rusijoje, Azijoje ir Lotynų Amerikoje bei Pietų Afrikos Respublikoje. EUROPOS SąJUNGOS SKOLINIMO VEIKLA Aprašas ES nepriklausančioms valstybėms ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms finansinė parama teikiama pagal skirtingą teisinį pagrindą, atsižvelgiant į šių šalių geografinę zoną ir užsibrėžtus tikslus. Pagal įvairius Tarybos sprendimus Komisijos administruojamos finansinės operacijos paprastai būna dvišalės paskolos (makrofinansinė pagalba ES nepriklausančioms valstybėms, MP, arba mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, MBP), kuriomis Bendrija padeda atkurti šalies makroekonominę pusiausvyrą. Euratomo paskolų priemonė gali būti naudojama operacijoms valstybėse narėse ir kai kuriose ES nepriklausančiose valstybėse (Armėnijoje, Rusijoje ir Ukrainoje) finansuoti. Visais atvejais MP, MBP ar Euratomo paskolos išmokėjimas pagrįstas kompensacine operacija. Kitaip tariant, paskolų mokėtinos sumos (palūkanos ir (arba) pagrindinė paskolos dalis), valiuta ir mokėjimo datos atitinka su tomis paskolomis susijusio skolinimosi sandorio mokėtinas sumas, valiutą ir mokėjimo datas. 1 lentelė. Su makrofinansine pagalba, Euratomo paskolomis ES nepriklausančioms valstybėms ir mokėjimų balanso paskolomis euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms susijusios išmokėtos paskolų sumos mln. EUR 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Iš viso | Rumunija | 50 | 50 | Plėtros šalių (valstybės narės nuo 2007-01-01) tarpinė suma | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 | Albanija(1) | 9 | 9 | Bosnija ir Hercegovina(2) | 10 | 10 | 10 | 30 | BJRM(3) | 10 | 12 | 28 | 50 | Serbija ir Juodkalnija(4) | 225 | 40 | 15 | 280 | Tadžikistanas(6) | 60 | 60 | Libanas(7) | 0 | MP tarpinė suma | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 | Euratomas(8) | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 | MBP(9) | 2 000 | 2 000 | Iš viso | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 | (1) Albanijai 2005 m. išmokėta 3 mln. EUR dotacija, o 2006 m. – papildoma 13 mln. EUR dotacija. (2) Be išmokėtos paskolos sumos, 2000 m. išmokėta 10 mln. EUR dotacijų. 2001 m. išmokėta dar viena 15 mln. EUR dotacija, o 2003 m. – 25 mln. EUR dotacija. 2005 m. išmokėta 15 mln. EUR dotacijų. (3) Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. 2001 m. išmokėta 10 mln. EUR dotacija, 2002 m. – 10 mln. EUR dotacija, o 2003 m. – dar viena 18 mln. EUR dotacija. (4) Serbijai ir Juodkalnijai 2002 m. išmokėta 115 mln. EUR dotacija, 2003 m. – 35 mln. EUR dotacija, 2004 m. – 10 mln. EUR dotacija, o 2005 m. – dar viena 25 mln. EUR dotacija. (5) 2001 m. kaip biudžeto parama Kosovui išmokėta 35 mln. EUR, o Juodkalnijai – 13 mln. EUR. Tais pačiais metais Kosovui išmokėta papildoma 15 mln. EUR dotacija, o 2002 m. dar viena – 15 mln. EUR dotacija. (6) Tadžikistanui, be šios paskolos, išmokėta iš viso 14 mln. EUR dotacijų. Papildoma 7 mln. EUR dotacija išmokėta 2003 m. (nors sprendimas dėl jos priimtas 2002 m.) ir tokia pat suma – 2005 ir 2006 m. (7) Makrofinansinė pagalba Libanui suteikta kaip 50 mln. EUR paskolos. Viena 25 mln. EUR dalis išmokėta 2009 m. birželio mėn. Pirmasis 15 mln. EUR dotacijos mokėjimas atliktas 2008 m. gruodžio mėn. (8) Įskaitant Bulgariją ir Rumuniją (valstybės narės nuo 2007-01-01). (9) 2008 m. gruodžio 2 d. viršutinė paskolų, suteiktų euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms pagal mokėjimų balanso priemonę, riba padidinta nuo 12 mlrd. EUR iki 25 mlrd. EUR. 2009 m. gegužės 18 d. šis limitas padidintas iki 50 mlrd. EUR. Kitos 2001–2008 m. išmokėtos dotacijos: Išskirtinė finansinė pagalba. Išmokėtos dotacijos Armėnijai ir Gruzijai, kurios iš viso sudaro atitinkamai 8 mln. EUR ir 10 mln. EUR 1998 m. ir 4 mln. EUR ir 9 mln. EUR 1999 m. 2001 m. Gruzijai suteikta papildoma 6 mln. EUR dotacija. 2002 m. Armėnijai išmokėta 11 mln. EUR dotacija. 2004 m. išmokėtos papildomos dotacijos: Armėnijai – 5,5 mln. EUR, o Gruzijai – 6,5 mln. EUR. 2005 m. Armėnijai išmokėta 1,5 mln. EUR dotacija. 2006 m. Gruzijai suteiktos dvi dotacijos po 11 mln. EUR. Moldovos Respublikai 2008 m. dviem dalimis išmokėta 25 mln. EUR dotacija. | Mokėjimų balanso priemonė Pagrindinis 2008 m. Europos bendrijos skolinimo (ir skolinimosi) operacijų įvykis buvo mokėjimų balanso paramos (MBP) priemonės panaudojimas euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms. Toliau apibendrinami pagrindiniai MBP priemonės požymiai, svarbiausia 2008 m. veikla ir tikėtina raida vėlesniais metais. MBP yra Komisijos teikiamos vidutinės trukmės paskolos ir ši parama paprastai teikiama kartu su TVF ir kitų daugiašalių skolintojų, kaip antai EIB, ERPB ar Pasaulio bankas, teikiamu finansavimu arba dvišale valstybių narių parama. Ši priemonė yra ypatingo pobūdžio ir panaudojama atsižvelgiant į konkretų atvejį. Galimos gavėjos – euro zonai nepriklausančios valstybės narės[2], patiriančios rimtų mokėjimų balanso sunkumų. Teikiama parama yra makroekonominė (t. y. nesusieta su specifiniu lėšų panaudojimu, kaip yra projektų paramos atveju). Ją leidžiama naudoti su sąlyga, kad būtų vykdomos ekonominės politikos sąlygos ir kad ji būtų skirta ją gaunančių valstybių narių bendriems išorės finansavimo suvaržymams mažinti ir mokėjimų balanso patikimumui atkurti. Dėl šių politikos sąlygų Komisija (pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu) ir valstybė narė susitaria susitarimo memorandume, kuris pasirašomas prieš įgyvendinant paskolos susitarimus. Šia parama remiamas koregavimo priemonių, skirtų šiems sunkumams pašalinti, įgyvendinimas. Šių priemonių patikrinimas būtų kiekvienos paskolos dalies išmokėjimo sąlyga. Sistemą sukūrus 1975 m.[3], Bendrija nustatė kelių rūšių operacijas, skirtas valstybių narių, patiriančių finansinių grėsmių arba sunkumų, mokėjimų balansui remti ateinančius dvidešimt metų teikiant paskolas iš pasiskolintų lėšų. Po plėtros padidėjęs reikalavimus atitinkančių valstybių narių skaičius ir tarptautinės finansų krizės mastas privertė pasinaudoti MBP priemone ir 2008 m. gruodžio mėn.[4] jos ribas padidinti nuo 12 mlrd. EUR iki 25 mlrd. EUR, kad būtų patenkinti galimi poreikiai. 2009 m. gegužės mėn. priimtas sprendimas papildomai iki 50 mlrd. EUR padidinti bendrą paskolų priemonės viršutinę ribą[5], kad būtų galima ir toliau greitai reaguoti į visus tolesnius prašymus suteikti MBP. 2008 m. priemonė vėl panaudota siekiant padėti euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms įveikti mokėjimų balanso sunkumus, kilusius dėl finansų krizės. 2008 m. lapkričio 4 d.[6] Taryba priėmė sprendimą pagal euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms skirtą mokėjimų balanso priemonę Vengrijai skirti vidutinės trukmės finansinę pagalbą, neviršijančią 6,5 mlrd. EUR. ES finansinė parama skirta siekiant atkurti investuotojų pasitikėjimą tuomet, kai dėl didesnio finansų rinkų nestabilumo ir netikrumo, taip pat didelių finansavimo aplinkos sutrikimų didžiąją paskutinio 2008 m. ketvirčio dalį Vengrijai kilo didelė einamųjų mokėjimų balanso sunkumų grėsmė. 6,5 mlrd. EUR paskolą numatyta išmokėti keturiomis dalimis. 2008 m. gruodžio 9 d. išmokėta pirmoji 2 mlrd. EUR dalis. Likutis turėjo būti išmokėtas 2009[7] arba 2010 m., laipsniškai vykdant ekonominės politikos sąlygas. Numatoma, kad MBP pagal apimtį sudarys reikšmingą būsimos ES skolinimo veiklos dalį. 2009 m. Taryba priėmė sprendimą pagal MBP priemonę paramą suteikti dar dviem šalims: - Latvijai – 3,1 mlrd. EUR (2009 m. sausio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/290/EB), - Rumunijai – 5 mlrd. EUR (2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas 2009/459/EB). Makrofinansinės pagalbos priemonė Išsamią informaciją apie MP operacijas galima rasti metinėje Komisijos makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui[8]. Pagrindiniai MP priemonės požymiai, svarbiausia 2008 m. veikla ir tikėtina raida vėlesniais metais gali būti apibendrinti taip. Makrofinansinė pagalba teikiant paskolas ir (arba) dotacijas skirta remti ją gaunančių šalių pastangas vykdyti politines ir ekonomines reformas ir ši pagalba įgyvendinama kartu su Bretton Woods institucijomis. Pagrindiniai Bendrijos MP požymiai yra šie: išskirtinis šios pagalbos pobūdis, teikimas kartu su tarptautinių finansų institucijų teikiamu finansavimu ir sąsaja su makroekonominėmis sąlygomis. Pastangas glaudžiai koordinuojant su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir Pasaulio banku, konkrečios šalies poreikiams pritaikyta Bendrijos makrofinansinė pagalba suteikta kelioms trečiosioms šalims turint bendrą tikslą – stabilizuoti finansinę padėtį ir įtvirtinti į rinką orientuotą ekonomiką. MP paskolos paprastai išmokamos keliomis dalimis, jei (kai) pasiekiami makroekonominių sąlygų rodikliai. Su kiekvienos dalies išmokėjimu susijęs Komisijos skolinimosi sandoris. Jei kiltų įsipareigojimų nevykdymo situacija, nes šalis paramos gavėja nesilaiko įsipareigojimų grąžinti paskolą, Komisija gali pasinaudoti Išorės veiksmų garantijų fondu[9], kad nebūtų padaryta įtakos atitinkamam skolinimosi sandoriui. Pagal šią priemonę nuo 2001 m. išmokėtos dotacijos ir paskolos nurodytos pirmiau pateiktoje 1 lentelėje. Pagrindinė 2008 m. MP veikla susijusi su derybomis su svarbiomis institucijomis ir didžiausias dėmesys skirtas toliau nurodytiems įvykiams: - Pagalbos Libanui sąlygos (susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas pasirašyti atitinkamai 2008 m. gruodžio 18 ir 19 d.). Libanui skirtą MP programą sudaro 30 mln. EUR dotacija ir 50 mln. EUR paskola, kurios abi bus išmokėtos dviem dalimis. Pirmosios paskolos dalies (25 mln. EUR) mokėjimas atliktas 2009 m. birželio pradžioje, o antrąją dalį planuojama suteikti 2010 m. (jei bus vykdomos su šia pagalba susietos sąlygos). - Buvusiai Jugoslavijos Federacinei Respublikai suteiktų MP paskolų padalijimo Serbijai ir Juodkalnijai sureguliavimas. 2008 m. spalio 2 d. Taryba priėmė sprendimą 2008/784/EB, kuriuo nustatomi atskiri Juodkalnijos įsipareigojimai ir proporcingai sumažinami Serbijos įsipareigojimai, susiję su ilgalaikėmis paskolomis, kurias Bendrija suteikė Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungai (buvusiai Jugoslavijos Federacinei Respublikai) pagal sprendimus 2001/549/EB ir 2002/882/EB[10], ir įgaliojo Komisiją su Juodkalnijos valdžios institucijomis pasirašyti atskirą paskolos susitarimą. Šis sprendimas – Juodkalnijos nepriklausomybės nuo 2006 m. birželio mėn. ir 2006 m. liepos mėn. Serbijos ir Juodkalnijos pasiekto susitarimo paskirstyti išorės įsipareigojimus tarp dviejų atskirų valstybių išdava. Juo Bendrijai nesukuriama jokių naujų įsipareigojimų, ir jis neturi poveikio biudžetui. Kai bus sudarytas ir įsigalios atskiras paskolos susitarimas su Juodkalnija (tikimasi, kad tai bus 2009 m. pabaigoje), dabartiniai Serbijos įsipareigojimai bus pakoreguoti. - 2008 m. Komisija baigė įgyvendinti Moldovos Respublikai skirtą makrofinansinės pagalbos programą, kurios vertė iš viso 45 mln. EUR ir dėl kurios Taryba sprendimą priėmė 2007 m. balandžio 16 d. Antroji ir trečioji dotacijos dalys (atitinkamai 10 mln. EUR ir 15 mln. EUR) skirtos 2008 m. birželio ir gruodžio mėn. Programa buvo dalis finansavimo paketo, skirto remti vyriausybės susitarimą su TVF įgyvendinant Skurdo mažinimo ir ekonomikos augimo priemonę, kuri pradėta įgyvendinti 2006 m. gegužės mėn. ir baigta 2009 m. gegužės mėn. - 2008 m. gruodžio mėn. Komisija išmokėjo pirmą 15 mln. EUR dotacijos dalį pagal 2007 m. gruodžio 10 d. patvirtintą makrofinansinės pagalbos Libanui programą. - 2008 m. paskolų pagal MP priemonę neišmokėta. Makrofinansinė pagalba daugiausia teikiama kaimyniniams regionams, pvz., Vakarų Balkanų ir Kaukazo šalims. Šiuose regionuose visuotinės ekonomikos ir finansų krizės poveikis buvo ypač didelis. Todėl kelios narystės siekiančios ir kaimyninės šalys oficialiai arba neoficialiai kreipėsi į Komisiją su prašymu suteikti MP, ir 2009 m. Bendrija aktyviai veikė, kad patenkintų poreikius pagal šią priemonę. Sudėtinga numatyti, ar tokia didelė paklausa išliks ilgai, bet vis tiek ji bus susijusi su bendru įprastos padėties atkūrimu labiau ekonomiškai išsivysčiusiose šalyse. Euratomo priemonė Euratomo paskolų priemonė gali būti naudojama projektams valstybėse narėse (Tarybos sprendimas 77/270/Euratomas) arba tam tikrose trečiosiose šalyse (Ukrainoje, Rusijoje arba Armėnijoje) (Tarybos sprendimas 94/179/Euratomas) finansuoti. Šios paskolos yra biudžete nenumatytos operacijos, kurias Komisija finansuoja kompensaciniu principu, lėšų skolindamasi finansų rinkoje. 1990 m. Taryba nustatė 4 mlrd. EUR skolinimosi ribą, kurios atžvilgiu priimta sprendimų dėl maždaug 3,4 mlrd. EUR. 2002 m. Komisija pasiūlė padidinti skolinimosi ribą nuo 4 mlrd. EUR iki 6 mlrd. EUR, dėl kurio susitarimas Taryboje dar nepasiektas. Svarbiausia Euratomo veikla 2008 m. buvo antrosios dalies (22 mln. USD) išmokėjimas pagal K2R4 projektą. 2004 m. rugsėjo 29 d. Komisija patvirtino paskolą, kurios bendra suma eurais lygi 83 mln. USD, skirtą Ukrainos Chmelnyckio branduolinės elektrinės 2 reaktoriaus ir Rovno branduolinės elektrinės 4 reaktoriaus (K2R4) saugai didinti. Paskolos susitarimas įsigaliojo 2006 m. liepos 7 d. patikrinus, kad visos sąlygos, nustatytos prieš pasirašant paskolos susitarimą, tinkamai įvykdytos. 2007 m. kovo 15 d. išmokėta pirmoji 39 mln. EUR dalis. 2008 m. spalio 6 d. išmokėta antroji 22 mln. USD (15,2 mln. EUR ekvivalentas) dalis, prieš tai atlikus atitinkamą skolinimosi operaciją. 2009 m. vienas iš skolinimo ir skolinimosi veiklos elementų turėjo būti trečiosios (ir paskutinės) dalies išmokėjimas[11] (10,3 mln. USD) pagal Ukrainos K2R4 projekto paskolos susitarimą. EUROPOS SąJUNGOS SKOLINIMOSI VEIKLA Aprašas Kad galėtų finansuoti Tarybos sprendimais patvirtintą skolinimo veiklą, Komisijai suteikti įgaliojimai atitinkamos Bendrijos (EB, Euratomo) vardu skolintis lėšų kapitalo rinkoje. Kiekvienos priemonės (MBP, MP ir Euratomo paskolų) atveju skolinimosi ir skolinimo mechanizmo operacija apibrėžta atitinkamu teisiniu pagrindu. Skolinimosi operacija ir su ja susijusi skolinimo operacija visuomet turi atitikti kompensacinį principą, kuriuo užtikrinama, kad ES biudžetui nekiltų palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizika. Mokėjimų balanso parama 2008 m. lapkričio mėn. EB prisiėmė 6,5 mlrd. EUR paskolos Vengrijos Respublikai įsipareigojimą pagal MBP. Pirmoji 2 mlrd. EUR dalis finansuota 2008 m. gruodžio 9 d. išleidus 3 metų obligacijų emisiją. Ši obligacijų emisija leido EB, kaip emitentei, grįžti į eurų kontrolinių obligacijų rinką. Šios obligacijos rinkoje sutiktos labai teigiamai. Kadangi investuotojų susidomėjimas buvo labai didelis, greitai užfiksuotas perteklinis obligacijų pasirašymas. Galutinai paskirsčius obligacijas atstovauta visoms svarbioms investuotojų klasėms, įskaitant centrinius bankus, investicinius fondus, korporacijų iždo departamentus ir draudimo įmones. Obligacijos kaina buvo artima geriausiai kainai savo atskaitinėje grupėje (angl. Sovereign Supranational Agency, SSA) kartu su tokiai emitentais, kaip EIB, KFW ir SFEF. Rezultatai antrinėje rinkoje buvo labai geri ir patvirtino tvirtą EB, kaip pirmos klasės kontrolinių obligacijų emitentės, poziciją. Šią poziciją, remiantis 2008 m. padėtais pamatais išleidus kontrolinių obligacijų emisiją, sustiprino vėlesnės kontrolinių obligacijų emisijos 2009 m. Makrofinansinė pagalba Finansavimo pagal makrofinansinės pagalbos priemonę 2008 m. nesuteikta. Euratomas 2008 m. Euratomui pritraukta 22 mln. USD suma. 2 lentelė. Skolinimosi operacijų apimtis pagal finansines priemones 2001–2008 m.[12] mln. EUR 2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 | 2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | (1) Naudojamas kiekvienų metų gruodžio 31 d. perskaičiavimo kursas. Pradinė pasiskolintų lėšų suma, pridėjus arba atmetus grąžintą pagrindinę dalį, atšauktas ir panaikintas sumas ir valiutos kurso korekcijas. | EUROPOS INVESTICIJų BANKO SKOLINIMO OPERACIJOS NE BENDRIJOJE EIB skolinimo veikla Aprašas Iš nuosavų išteklių teikiamomis paskolomis EIB arba tiesiogiai finansuoja atskirus projektus, arba teikia bendras paskolas finansų tarpininkams, kurie savo ruožtu skiria lėšas mažesniems vietos projektams. Kai kurioms iš EIB ne Bendrijoje teikiamų paskolų suteikiama Europos Sąjungos biudžeto garantija; jei nenurodyta kitaip, jos nagrinėjamos šioje ataskaitoje. Pagal galiojantį išorės įgaliojimą EIB taip pat gali teikti paskolų garantijas. EIB, taikydamas skolinimo savo rizika priemones[13] ir valdydamas Bendrijos arba valstybių narių išteklius (ypač Viduržemio jūros baseino ir AKR šalyse), naudoja įvairesnes finansines priemones (tam tikrais atvejais ir akcijas). EIB operacijos, vykdytos pagal išorės įgaliojimą, bus apžvelgtos atskiroje ataskaitoje. Pasirašytų operacijų apimtis Bendra EIB pasirašytų operacijų apimtis 2008 m. išaugo 20 % iki 57,6 mlrd. EUR, iš šios sumos 51,5 mlrd. EUR vertės operacijų pasirašyta su valstybėmis narėmis ir 6,1 mlrd. EUR – su šalimis partnerėmis. EIB skolinimo ES nepriklausančioms valstybėms 2008 m. apžvalga mln. EUR ES biudžeto ir EPF ištekliai(1) | Nuosavi ištekliai su Bendrijos ir (arba) valstybių narių garantija | Nuosavi ištekliai pagal EIB skolinimo savo rizika priemones | IŠ VISO | Pasirengimo narystei šalys (2007–2013 m. įgaliojimas) | 2 009 | 1 444 | 3 453 | Kaimynystės ir partnerystės šalys (2007–2013 m. įgaliojimas) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 | Azija ir Lotynų Amerika (2007–2013 m. įgaliojimas) | 469 | 469 | Pietų Afrikos Respublika (2007–2013 m. įgaliojimas) | 203 | 203 | AKR šalys ir UŠT(2) | 336 | 225 | 561 | Iš viso | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 | (1) | EIB paskolas išduoda ir administruoja iš EB biudžeto išteklių arba Europos plėtros fondo (EPF). | (2) | Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalys bei užjūrio šalys ir teritorijos. | EIB skolinimo veiklos poveikis ES biudžetui[14] EIB teikia projektų finansavimą tiek ES, tiek ne ES (šiuo atveju – su daline ES biudžeto garantija). Skolinimo veikla daro poveikį ES biudžetui, kai skolinimui teikiamos Bendrijos garantijos, teikiamos palūkanų subsidijos arba yra specialių sąlygų, kurios skolintojui prilygsta rizikingoms operacijoms. 2006 m. gruodžio 19 d. Taryba EIB suteikė Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (Sprendimas 2006/1016/EB[15], pakeistas 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 633/2009/EB[16]). Bendrijos garantija negali viršyti 65 % visos išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. EIB finansavimo operacijų, vykdomų pagal šį įgaliojimą, aukščiausia viršutinė riba 2007–2013 m. yra 27 800 mln. EUR; šią sumą sudaro 25 800 mln. EUR pagrindinė viršutinė riba ir 2 000 mln. EUR neprivalomas įgaliojimas, dėl kurio panaudojimo Taryba ir Parlamentas priims sprendimą 2010 m. remdamiesi laikotarpio vidurio peržiūros rezultatais. EIB skolinimosi veikla Pagal 2008 m. finansavimo programą EIB pritrauktų lėšų suma buvo 59,5 mlrd. EUR. Tai yra reikšmingas padidėjimas nuo 2007 m. (54,7 mlrd. EUR, t. y. +9 %). Suma reikšmingai padidėjo sudėtingoje 2008 m. finansavimo aplinkoje, kuriai buvo būdingas nestabilumas, rinkos netikrumas, o nuo spalio mėn. vidurio – ir smarkus finansavimo sutrikimas. Todėl ir toliau buvo daugiausia vykdoma didesnių likvidžių sandorių, o struktūrizuotų emisijų paklausa išliko maža. [1] Tarybos sprendimas 97/256/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimais 98/348/EB ir 98/729/EB, taikomas laikotarpiui nuo 1997 m. vasario 1 d. iki 2000 m. sausio 31 d. (toliau – 1997–2000 m. bendrasis įgaliojimas), ir Tarybos sprendimas 2000/24/EB, pakeistas 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimu 2008/580/EB (kodifikuota redakcija), taikomas laikotarpiui nuo 2000 m. vasario 1 d. iki 2007 m. sausio 31 d. (toliau – 2000–2006 m. bendrasis įgaliojimas). Tarybos sprendimu 1999/786/EB (Priemonė dėl Turkijos atkūrimo ir atstatymo darbų po žemės drebėjimo, TERRA) bendrieji įgaliojimai išplečiami. Be to, Tarybos sprendime 2001/777/EB nustatyta speciali paskolų programa atrinktiems aplinkosaugos projektams Rusijos Baltijos jūros baseine pagal Šiaurės dimensijos iniciatyvą. Tarybos sprendime 2005/48/EB nustatytas atskiras įgaliojimas tam tikrų rūšių projektams Rusijoje ir Vakarų naujosiose nepriklausomose valstybėse (Ukrainoje, Moldovos Respublikoje ir Baltarusijoje). Galiausiai Tarybos sprendimu 2006/1016/EB nustatytas naujas bendrasis įgaliojimas, taikomas laikotarpiui nuo 2007 m. vasario 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. (toliau – 2007–2013 m. bendrasis įgaliojimas), šis sprendimas pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 633/2009/EB. [2] 2009 m. spalio 1 d. euro neįsivedusios valstybės narės buvo šios: Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Jungtinė Karalystė, Latvija, Lenkija, Lietuva, Rumunija, Švedija ir Vengrija. [3] 1975 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 397/75 nustatytas naujas mechanizmas – Bendrijos paskolų mechanizmas, skirtas padėti tam tikroms EB šalims mažinti netvarų einamosios sąskaitos disbalansą, kurį sukėlė pirmoji naftos krizė. [4] 2008 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1360/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [5] 2009 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 431/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [6] 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimas 2009/102/EB. [7] Dvi papildomos dalys (2 mlrd. EUR ir 1,5 mlrd. EUR) išmokėtos atitinkamai 2009 m. kovo ir liepos mėn. [8] 2008 m. ataskaita dar nepaskelbta. 2007 m. ataskaitą žr. COM/2008/520. [9] Žr. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 480/2009. [10] OL L 269, 2008 10 10, p. 8. [11] Paskutinioji dalis išmokėta 2009 m. spalio mėn. [12] Daugiau informacijos apie EB obligacijas galima rasti http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [13] 2009 m. liepos mėn. Valdytojų taryba patvirtino EIB pasirengimo narystei priemonės ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės II priemonės išplėtimą, kad būtų galimos netiesioginės investicijos į infrastruktūros fondų akcijas. [14] Dėl Europos investicijų bankui suteiktų garantijų poveikio ir ES skolinimo savo rizika poveikio žr. bendrajame biudžete numatytų garantijų padėties 2008 m. gruodžio 31 d. ataskaitą, COM2009 (398). [15] OL L 414, 2006 12 30, p. 95. [16] OL L 190, 2009 7 22, p. 1.