Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) /* KOM/2006/0011 galutinis - COD 2006/0004 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.1.2006 KOM(2006) 11 galutinis 2006/0004 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba paskatino ES valstybių narių politikos apsikeitimo procesą socialinės apsaugos sistemų modernizavimo srityje. 2003 m. gegužės mėn. Komisijos komunikate (2003) 261 „Lisabonos strategijos socialinės dimensijos stiprinimas: atviro koordinavimo socialinės apsaugos srityje supaprastinimas“ pateikiamas pareiškimas dėl rodiklių poreikio. ESSPROS yra minima kaip pagrindinė priemonė. ESSPROS (Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos) teisinės sistemos pasiūlymas pagerins dabartinio duomenų rinkimo naudingumą savalaikiškumo, apimties ir palyginamumo srityse. | 120 | Bendrosios aplinkybės Kaip susitarta 2003 m spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje, atsižvelgiant į atviro koordinavimo metodo (AKM) supaprastinimą, metinė bendra ataskaita apie socialinę integraciją ir socialinę apsaugą taps svarbiausia ataskaitų teikimo priemone. Atviram koordinavimo metodui tiek socialinės integracijos, tiek pensijų srityje reikalingi duomenys iš ESSPROS, tai rodo palyginamos, savalaikės ir patikimos statistikos socialinės politikos srityje poreikį. Pripažįstama, kad dabartiniai ESSPROS duomenys yra mažiausias statistinis bendravardiklis, iki kurio gali būti suapvalinti įvairūs nacionalinių gerovės sistemų variantai. Šiuo metu metiniai socialinės apsaugos srities duomenys yra renkami savanoriškai (vadovaujantis džentelmenišku susitarimu) ir remiantis bendra išsamia metodika (1996 m. ESSPROS vadovas). Anksčiau duomenys buvo renkami remiantis 1981 m. metodika, kuri pakeitė socialines sąskaitas, pradėtas taikyti šešiose valstybėse narėse 1963 m. Reikia gerinti duomenų rinkimo savalaikiškumą, o šią problemą galima išspręsti tik kuriant nacionalinių duomenų teikėjų, renkančių duomenis iš daugelio įvairių šaltinių, tinklus. Padidinus apimtį, įtraukiant kokybinius duomenis, siekiant surinkti visus kiekybinius duomenis apie išlaidas ir pajamas pagal sistemą bei juos pagerinti, tai suteiks išsamių žinių apie skirtingas sistemas ir tokiu būdu padės atlikti lyginamąją analizę. Padidinus apimtį, surenkant visus bendrųjų išmokų ir grynųjų išmokų duomenis bei nustatant mokesčių sistemos poveikį socialinei apsaugai, bus galima gauti palyginamesnius valstybių narių duomenis, pirmiausia apie iš tikrųjų išmokų gavėjų gautą socialinių išmokų sumą. Atviram koordinavimo metodui pensijų srityje reikalinga informacija apie šiuos išmokų gavėjus. Kaip vienintelis duomenų šaltinis, pensijų išmokų gavėjų modulio rezultatas leis įvertinti, kaip kinta pensijų sistemos. | 130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendacija dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos krypčių konvergencijos (92/442/EEB). | 141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 219 | Netaikoma. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Buvo konsultuojamasi su šalių statistikos sistemų ekspertais iš nacionalinių statistikos institutų, socialinių reikalų ministerijų ir kitų ESSPROS duomenis rengiančių įstaigų. | 222 | Naudoti metodai Konsultacijos raštu ir diskusijos darbo grupės susitikimų metu. | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Pirmasis siūlomo teksto projektas buvo pristatytas Socialinės apsaugos statistikos darbo grupei, kurios susitikimas įvyko 2005 m. balandžio 12 ir 13 d. Valstybių narių buvo prašoma atsiųsti išsamias pastabas dėl pasiūlymo projekto Eurostatui. Tuomet buvo parengtas antrasis projektas ir 2005 m. birželio 20 d. išsiųstas pakartotinai su prašymu išdėstyti pastabas raštu. Pakeistas pasiūlymas buvo pateiktas Socialinės statistikos direktorių nuomonei 2005 m. rugsėjo 28 ir 29 d. vykusio susitikimo metu. | 2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo paminėta, kad galėtų atsirasti pavojingų padarinių. | 225 | Į daugelį šio proceso metu gautų pastabų buvo atsižvelgta ir jos padėjo siūlomą tekstą padaryti aiškesniu, suprantamesniu bei paprastesniu. | 226 | Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemonės Pirmųjų ekspertų diskusijų rezultatai buvo įrašyti į Socialinės apsaugos statistikos darbo grupės ir Socialinės statistikos direktorių susirinkimų protokolus. | 230 | Poveikio vertinimas Galima alternatyva – toliau rinkti socialinės apsaugos statistikos duomenis vadovaujantis džentelmenišku susitarimu. Tačiau tai neužtikrintų visų politikos kūrimui ES lygmeniu būtinų statistikos duomenų ir rodiklių prieinamumo. Antroji alternatyva būtų į pasiūlymą neįtraukti modulių. Tai reikštų, kad bet kuris modulis turėtų būti pristatytas kaip vienas ar keli atskiri Tarybos ir Europos Parlamento reglamentai. | TEISINIAI PASIūLYMO APSEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šio reglamento tikslas yra sukurti šiuo metu vykdomos ir planuojamos veiklos socialinės apsaugos statistikos srityje sistemą. Šiuo metu kasmet renkami socialinės apsaugos duomenys (džentelmeniškas susitarimas) apima duomenis apie išlaidas ir pajamas pagal socialinės apsaugos sistemą (vadinamoji pagrindinė ESSPROS sistema) ir nuo 2004 m. duomenis apie pensijų išmokų gavėjus. Bus parengtas bandomasis duomenų apie grynąsias socialines išmokas rinkimas. Siūlomą reglamentą papildys įgyvendinantys Komisijos reglamentai: pirmiausia, pagrindinė sistema apima tiek kiekybinę, tiek kokybinę informaciją; antrasis bus pensijų išmokų gavėjų modulis. Grynųjų socialinės apsaugos išmokų modulis bus Komisijos reglamento objektas, jei ekonominio pagrįstumo analizių ir bandomojo duomenų rinkimo rezultatai bus teigiami. | 310 | Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas 285 straipsnyje. Taryba, veikdama pagal bendro sprendimo procedūrą, turi nustatyti priemones statistikai rengti, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje nustatomi reikalavimai Bendrijos statistikai rengti, reikalaujant laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų. | 320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tada, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. | Valstybės narės negali vienos deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų dėl šių priežasčių: | 321 | Pagal EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą, šio siūlomo veiksmo tikslas, o tiksliau, sisteminis suderintų Bendrijos socialinės apsaugos statistikos duomenų teikimas, negali būti deramai pasiektas valstybėms narėms veikiant atskirai, todėl geriau jį įgyvendinti gali Bendrija. | 323 | Patirtis rodo, kad valstybės narės renka socialinės apsaugos duomenis, tačiau naudoja įvairias sąvokas ir apibrėžimus, dėl kurių duomenys tampa nepalyginami ES lygmeniu, taip stipriai sumažindamos jų naudą analizuojant socialinės apsaugos sistemas ES. | Bendrijos veiksmais bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl šių priežasčių: | 324 | Reglamente numatomas socialinės apsaugos duomenų koordinavimas ir derinimas ES lygmeniu. Nors Komisija yra labiausiai tinkama institucija Bendrijos statistikos duomenų rinkimui organizuoti, valstybės narės atsako už nacionalinių statistikos sistemų kūrimą ir valdymą. Ši statistika daugiausia grindžiama Eurostato kasmet vykdomu socialinės apsaugos duomenų rinkimu ir nauju duomenų apie pensijų išmokų gavėjus rinkimu. Tačiau iškilus aiškiems naujos informacijos poreikiams reglamente paliekama galimybė naudotis kitais šaltiniais ir kurti papildomas statistikos priemones. | 325 | Siekiant remti atvirą koordinavimo metodą socialinės integracijos ir pensijų srityse, būtina surinkti informaciją ES mastu. | 327 | Bendrijos socialinės apsaugos statistiką reikia tirti ES lygmeniu naudojant suderintus ir palyginamus duomenis. | Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: | 331 | Pripažįstama, kad valstybių narių socialinės apsaugos sistemų struktūra labai skiriasi, dėl to nacionalinės valdžios institucijų užduotys renkant ir kaupiant socialinės apsaugos duomenis yra nevienodos. Todėl nacionalinės valdžios institucijos gali naudoti duomenų rinkimo metodus, pritaikytus prie sistemų struktūros. Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina šiam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. | 332 | Reglamentu bus sukurta apibrėžta Bendrijos socialinės apsaugos statistikos duomenų rengimo sistema, tokiu būdu pagerinant išteklių prieinamumą, planavimą ir veiksmingesnį panaudojimą tiek Bendrijos, tiek kitais – nacionaliniu, regiono, vietos – lygmenimis. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūloma priemonė: reglamentas. | 342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios priežasties: EP ir (arba) Tarybos tinkamos akto kategorijos pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygmeniu, Bendrija yra linkusi statistikos srityje kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatoma vienoda visai Bendrijai taikytina teisė, nesuteikiant valstybėms narėms galios taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai; jis yra taikomas tiesiogiai, o tai reiškia, kad jo nereikia perkelti į šalies teisę. Priešingai, direktyvos, kuriomis siekiama derinti šalių įstatymus, valstybėms narėms yra privalomos atsižvelgiant į direktyvų tikslus, tačiau nacionalinės valdžios institucijoms paliekama teisė pasirinkti formą ir metodus Bendrijos lygmeniu patvirtintiems tikslams siekti. Jos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | 560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visai Europos ekonominei erdvei. | 1. 2006/0004 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3], kadangi: (1) Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje aukšto lygio socialinės apsaugos skatinimas minimas kaip vienas iš Europos bendrijos uždavinių. (2) 2000 m. kovo mėn. Lisabonos Europos Vadovų Taryba paskatino valstybių narių politikos apsikeitimo procesą socialinės apsaugos sistemų modernizavimo srityje. (3) 2000 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimu (2000/436/EB) buvo įsteigtas Socialinės apsaugos komitetas, skirtas Europos Komisijos ir ES valstybių narių bendradarbiavimui užtikrinti modernizuojant ir tobulinant socialinės apsaugos sistemas. (4) 2003 m. gegužės mėn. Komisijos komunikate (2003)261 buvo apibrėžta strategija atviro koordinavimo procesų socialinės politikos srityje supaprastinimui, siekiant stiprinti socialinės apsaugos ir socialinės integracijos poziciją Lisabonos strategijoje. Kaip susitarta 2003 m. spalio mėn. Taryboje, supaprastinimas įsigalios nuo 2006 m. Atsižvelgiant į tai, metinė bendra ataskaita taps svarbiausia ataskaitų teikimo priemone, kurios tikslas bus sujungti pagrindines analitines išvadas ir politinius pranešimus, susijusius tiek su AKM įvairiose srityse, kuriose jis taikomas, tiek su bendraisiais socialinės apsaugos klausimais. (5) Atviras koordinavimo metodas (AKM) iš naujo pabrėžė palyginamos, savalaikės ir patikimos statistikos socialinės politikos srityje poreikį. Pirmiausia metinėse bendrose ataskaitose bus naudojama palyginama socialinės apsaugos statistika. (6) Komisija (Eurostatas), remdamasi savanoriškumo principu, jau renka metinius valstybių narių socialinės apsaugos duomenis. Toks duomenų rinkimas tapo konsoliduota praktika valstybėse narėse ir yra paremtas bendrais metodiniais principais, sukurtais duomenų palyginamumui užtikrinti. (7) Konkrečių Bendrijos statistikos duomenų rengimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos nustatytas taisykles. (8) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. (9) Pasikonsultavę su Statistikos programų komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šio reglamento tikslas yra sukurti Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemą (toliau – ESSPROS), numatant: 2. metodinę sistemą (paremtą bendrais standartais, apibrėžimais, klasifikacijomis ir apskaitos taisyklėmis), skirtą naudoti palyginamiems statistikos duomenims Bendrijos labui rinkti; 3. terminus pagal ESSPROS surinktiems statistikos duomenims perduoti. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šiame reglamente vartojami tokie sąvokų apibrėžimai: 4. „Bendrijos statistiniai duomenys“ suprantami taip, kaip jie apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnyje; 5. „socialinė apsauga“ apima visas viešųjų arba privačių įstaigų intervencijas, skirtas palengvinti namų ūkių ir asmenų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą, jeigu tuo pat metu nėra sudarytas abipusis arba individualus susitarimas. Konvencija nustatomas toks rizikų arba poreikių, dėl kurių gali būti taikoma socialinė apsauga, sąrašas: liga ir (arba) sveikatos apsauga; negalia; senatvė; maitintojo netekę asmenys; šeima ir (arba) vaikai; nedarbas; aprūpinimas būstu; kitur nepriskirta socialinė atskirtis; 6. „socialinės apsaugos sistema“ – tai aiškus taisyklių rinkinys, palaikomas vieno ar kelių institucinių vienetų, vadovaujančių socialinės apsaugos išmokų mokėjimui ir finansavimui; 7. „socialinės apsaugos išmokos“ – tai socialinės apsaugos sistemų pervedimai namų ūkiams ir asmenims pinigais arba natūra, siekiant palengvinti jų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą. 3 straipsnis Sistemos taikymo sritis 1. Su pagrindine ESSPROS sistema susijusi statistika apima socialinės apsaugos išlaidų ir pajamų finansinius srautus. Šie duomenys perduodami socialinės apsaugos sistemų lygmeniu; kiekvienai sistemai pagal ESSPROS klasifikaciją pateikiami išsamūs išlaidų ir pajamų duomenys. Duomenys, kurie turi būti perduodami pagal suvestinę klasifikaciją, duomenų teikimas ir platinimas kiekybinei informacijai ir statistikos objektui, kokybinės informacijos atnaujinimas ir platinimas pagal sistemas bei detalios išmokos yra nustatyti I priede. 2. Be pagrindinės sistemos pridedami moduliai, apimantys papildomą statistinę informaciją konkrečiais socialinės apsaugos aspektais. 4 straipsnis Pensijų išmokų gavėjų modulis Pensijų išmokų gavėjų modulis pridedamas kiekvienais metais nuo pirmųjų duomenų rinkimo metų pagal šį reglamentą. Objektai, apie kuriuos turi būti renkami duomenys, duomenų teikimas ir platinimas yra nustatyti II priede. 5 straipsnis Papildomi moduliai 1. Grynųjų socialinės apsaugos išmokų moduliui 2005 m. bandomasis duomenų rinkimas rengiamas visose valstybėse narėse iki 2008 m. pabaigos. Objektai, apie kuriuos turi būti renkami duomenys, duomenų teikimas ir platinimas yra nustatyti III priede. 2. Remiantis šio nacionalinio bandomojo duomenų rinkimo sinteze, sprendimas įvesti šį modulį ir pradėti rinkti duomenis ne anksčiau kaip 2010 m. priimamas pagal 8 straipsnyje numatytą tvarką. 6 straipsnis Duomenų šaltiniai Statistika yra paremta šiais duomenų šaltiniais, priklausomai nuo galimybės jais naudotis valstybėse narėse ir nacionalinių įstatymų bei praktikos: 8. registrais ir kitais administraciniais šaltiniais; 9. tyrimais; 10. apskaičiavimais. 7 straipsnis Įgyvendinimo priemonės Šio reglamento įgyvendinimo priemonės, susijusios su išsamia renkamų duomenų klasifikacija, naudotinais sąvokų apibrėžimais, duomenų perdavimo formatais, perduotinais rezultatais, kokybės matavimo kriterijais, platinimo taisyklių atnaujinimu, nustatomos pagal 8 straipsnyje išdėstytą reguliavimo tvarką, ypač taikomą: 11. pagrindinei ESSPROS sistemai, 12. pensijų išmokų gavėjų moduliui, 13. grynųjų socialinės apsaugos išmokų moduliui. 8 straipsnis Tvarka 1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas (SPK), įsteigtas Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas. 2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 3. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai. 9 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, [data] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Pagrindinė ESSPROS sistema 1. Kiekybiniai duomenys 1.1. Perduodami duomenys Atsižvelgiant į suvestinę klasifikaciją, perduodami duomenys apima: 1.1.1. Išlaidas 1.1.1.1. Socialinės apsaugos išmokas, klasifikuojamas pagal: 14. funkcijas (atitinkančias kiekvieną riziką arba poreikį), 15. kiekvienai funkcijai pagal dvejopą suskirstymą: išmokas nustačius reikalingumą palyginti su išmokomis nenustačius reikalingumo, pinigines išmokas (suskirstymas į reguliarias ir vienkartines išmokas) palyginti su išmokomis natūra. 1.1.1.2. Administracines išlaidas 1.1.1.3. Pervedimus į kitas sistemas 1.1.1.4. Kitas išlaidas 1.1.2. Pajamas 1.1.2.1. Socialines įmokas 1.1.2.2. Bendras valstybės įmokas 1.1.2.3. Pervedimus iš kitų sistemų 1.1.2.4. Kitas pajamas Renkami duomenys (pagal išsamią klasifikaciją) bus teikiami pagal 8 straipsnyje nustatytą tvarką. 1.2. Duomenų teikimas Statistiniai duomenys bus teikiami kasmet. Duomenys remsis kalendoriniais metais pagal nacionalinę praktiką. Terminas duomenų perdavimui yra N+18 mėnesių, t. y., N kalendorinių metų duomenys kartu su ankstesnių metų pakeitimais turi būti perduoti vėliausiai N+2 metų birželio mėn. 1.3. Platinimas Komisija (Eurostatas) paskelbs socialinės apsaugos išlaidų duomenis visų sistemų lygmeniu iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos remdamasi N finansinių metų duomenimis. Komisija (Eurostatas) tuo pat metu išplatins išsamius duomenis pagal sistemas konkretiems vartotojams (ESSPROS duomenis renkančioms nacionalinėms institucijoms, Komisijos departamentams ir tarptautinėms institucijoms). Šiems konkretiems vartotojams bus galima skelbti tik sistemų grupes. 2. Kokybinė informacija pagal sistemas ir detalios išmokos 2.1. Objektas Kiekvienos sistemos kokybinė informacija susideda iš bendro sistemos aprašymo, išsamaus išmokų aprašymo ir informacijos apie paskutinius pokyčius ir reformas. 2.2. Duomenų teikimas ir kokybinės informacijos atnaujinimas Kasmet jau pateiktas visas kokybinės informacijos rinkinys atnaujinimas tik atsižvelgiant į socialinės apsaugos sistemos pokyčius, duomenis perduodant kartu su kiekybiniais duomenimis. 2.3. Platinimas Komisija (Eurostatas) išplatins kokybinę informaciją sistemos lygmeniu iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos. II PRIEDAS Pensijų išmokų gavėjų modulis 1. Objektas Šį modulį sudaro duomenys apie pensijų išmokų gavėjus, kurie yra apibrėžiami kaip gaunantys vieną ar kelias toliau nurodytas reguliarias pinigines socialinės apsaugos sistemos išmokas: 16. invalidumo pensiją; 17. ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl sumažėjusio pajėgumo dirbti; 18. senatvės pensiją; 19. išankstinę senatvės pensiją; 20. dalinę pensiją; 21. maitintojo netekimo pensiją; 22. ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl darbo rinkos priežasčių. 2. Duomenų teikimas Statistiniai duomenys bus teikiami kasmet. Duomenys yra turimi metų pabaigos (gruodžio 31 d. arba sausio 1 d.) duomenys. Terminas N metų duomenų perdavimui yra N+2 metų gegužės mėn., juos suskirstant: 23. pagal socialinės apsaugos sistemą, 24. pagal lytį visoms sistemoms bendrai, 25. pagal sistemos valdymo rūšį (gavus teigiamus ekonominio pagrįstumo analizės rezultatus). 3. Platinimas Komisija (Eurostatas) paskelbia visų sistemų duomenis iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos, remdamasi N finansinių metų duomenimis. Komisija (Eurostatas) tuo pat metu išplatina išsamius duomenis pagal sistemas konkretiems vartotojams (ESSPROS duomenis renkančioms nacionalinėms institucijoms, Komisijos departamentams ir tarptautinėms institucijoms). Šiems konkretiems vartotojams galima skelbti tik sistemų grupes. III PRIEDAS Bandomasis grynųjų socialinės apsaugos išmokų duomenų rinkimas 1. Objektas Renkami duomenys apima „grynųjų socialinės apsaugos išmokų“ apskaičiavimą. Grynosios socialinės apsaugos išmokos yra apibrėžiamos kaip socialinės apsaugos išmokų vertė atėmus mokesčius ir išmokų gavėjų sumokėtas socialines įmokas pridėjus „mokestinės naudos“ vertę. „Mokestinė nauda“ yra apibrėžiama kaip socialinė apsauga, teikiama mokesčių lengvatų, kurios būtų apibrėžiamos kaip socialinės apsaugos išmokos, jeigu būtų mokamos pinigais, forma. Neįskaičiuojamos mokesčių lengvatos, skatinančios socialinės apsaugos teikimą arba privačiojo draudimo planus. 2. Duomenų teikimas Atitinkama 2005 m. fizinių asmenų pajamų mokesčio ir socialinių įmokų, mokamų už socialinės apsaugos išmokas, dalis turi būti nurodoma pagal skirtingas piniginių socialinės apsaugos išmokų rūšis, pageidautina toliau suskirstyta konkrečioms vienodai apmokestinamoms sistemų grupėms. Sudėtingais atvejais rezultatai gali būti pranešami pagal atitinkamas išmokų grupes, pvz., II priede išvardytas visas septynias pensijų kategorijas arba visas konkrečios funkcijos pinigines išmokas. Kiekvieno straipsnio mokestinė nauda turėtų būti numatyta atskirai, naudojant negautų pajamų metodą. [1] OL C […], […], p. […]. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL C […], […], p. […].