Naudojant biomasę ir kitus biologinius išteklius, gaunamus iš sausumos ir jūros, turi būti tenkinami žmogaus poreikiai ir gerbiamos žmogaus teisės, pavyzdžiui, teisė į tinkamą ir maistingą maistą, taip pat žemės valdytojų ir pirminių gamintojų teisė į tinkamas gyvenimo ir darbo sąlygas . Bioekonomika padeda siekti daugumos darnaus vystymosi tikslų (DVT), be kita ko, 2-ojo DVT (bado panaikinimas), 12-ojo DVT (tvarus vartojimas ir gamyba) ir 13-ojo DVT (klimato srities veiksmai). Darnūs vartojimo modeliai užtikrina visų gerovę neperžengiant planetos galimybių ribų.

Maždaug 80 proc. 27 ES valstybėse narėse pagaminamos maistui skirtos biomasės panaudojama gyvūniniams maisto produktams, o 20 proc. – augaliniams maisto produktams. 2009–2017 m. biomasės, sunaudojamos maisto ir ne masto produktams, kiekis padidėjo atitinkamai 1 proc. ir 10 proc., lyginant pastaruosius du ketverių metų laikotarpius, apie kuriuos yra duomenų (2010–2013 m. ir 2014–2017 m.). Per pastaruosius du dešimtmečius sunaudojamas pirminės ir antrinės medienos biomasės kiekis padidėjo atitinkamai 25 proc. ir 29 proc. Per pastaruosius du ketverių metų laikotarpius, apie kuriuos yra duomenų (2010–2013 m. ir 2014–2017 m.), energijai gaminti sunaudojamos medienos biomasės kiekis ES padidėjo maždaug 12 proc.

Per metus 27 ES valstybėse narėse gaunama maždaug 1 mlrd. tonų biomasės sausosios medžiagos. Ši biomasė daugiausia gaunama žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose, o iš žuvininkystės ir akvakultūros gaunama mažiau nei 1 % biomasės sausosios medžiagos. Maistui naudojama biomasė sudaro maždaug pusę visos 27 ES valstybėse narėse sunaudojamos biomasės (žr. 3 pav. ir Komisijos tarnybų darbinio dokumento 2 pav.).

Be to, 28 ES regionai yra patvirtinę savo specialiąsias bioekonomikos strategijas, dar vienas regionas tokią strategiją rengia; 69 kiti ES regionai šiuo metu rengiasi priimti arba jau priėmė strategijas, į kurias bioekonomika įtraukta kaip vienas iš pagrindinių elementų, o 96 kiti ES regionai yra patvirtinę strategijas, kurios apima bent pagrindinius bioekonomikos principus (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 pav.). Taip pat esama konkretiems sektoriams skirtų regioninių strategijų, kuriomis vadovaujantis valdomi konkretūs biologiniai ištekliai ir (arba) bioekonomikos sektoriai, taip pat platesnės apimties, visa apimančių ir kompleksinių strategijų (pvz., žiedinės ekonomikos, mokslinių tyrimų ir inovacijų ir kt.), padedančių diegti bioekonomikos principus regionuose.

1 lentelėje parodytas ryšys tarp Europos žaliojo kurso iniciatyvų ir penkių bioekonomikos strategijos tikslų. Įgyvendinant kiekvieną iniciatyvą, sutelkiamas dėmesys į bent vieną bioekonomikos strategijos tikslą (tamsiai žalia spalva) ir remiami kiti tikslai (šviesesnė žalia spalva). Vertinimas neturi įtakos realiam būsimam iniciatyvų poveikiui. Kai kuriais atvejais dėl grįžtamojo poveikio ekonomikai ar elgesiui sąsajos su tam tikru bioekonomikos strategijos tikslu yra tik netiesioginės, ir atitinkama iniciatyva nėra tiesiogiai susijusi su tuo tikslu arba tiesiogiai neprisideda prie to tikslo įgyvendinimo (blyškiai žalia spalva). Tokiais atvejais būtina skirti ypatingą dėmesį (papildoma informacija apie vertinimą pateikiama Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4 skyriuje).

Paslaugų veikla, kaip antai moksliniai tyrimai ir plėtra, skaitmeninimas, logistika ir kt., yra svarbus bioekonomikos elementas ir galėtų daugiau kaip du kartus padidinti užimtumą ir bioekonomikos dydį. Tyrimai rodo, kad teikiant su bioekonomika susijusias paslaugas ES sukurta 400–1 000 mlrd. eurų pridėtinė vertė. Ji 2005–2015 m. didėjo vidutiniškai sparčiau nei pirminės gamybos bioekonomikos sektoriai . Tačiau dabartiniai statistiniai duomenys nėra tinkamai pritaikyti patikimai informacijai rengti. Be to, paslaugų sektorių, kuriuos apima bioekonomika, aprėptis (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 7 pav.) labai skiriasi kiekvienoje valstybėje narėje.

2019 m. biomasės gamybos ir biomasės konversijos į maisto produktus, gėrimus, pagamintus biologinius produktus ir skystuosius biodegalus bei bioelektrą sektorių darbuotojai sudarė 8,3 proc. Europos darbo jėgos, o šie sektoriai sukūrė 4,7 proc. Europos BVP (t. y. 17,42 mln. darbuotojų ir 657 mlrd. EUR pridėtinės vertės ES sektorinėje panoramoje po „Brexit’o“) (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 3 pav.). Maždaug 3 proc. ES cheminių medžiagų vidaus rinkos sudaranti biologinių cheminių medžiagų dalis rodo didelį augimo potencialą (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4 pav.). Europos užimama pasaulinės biologinių cheminių medžiagų ir medžiagų rinkos dalis (maždaug 31 proc.) yra dvigubai didesnė nei iškastinio kuro sektoriaus (16 proc.). Per pastarąjį dešimtmetį bioekonomikos sektorių vaidmuo kuriant ekonominę gerovę tapo svarbesnis (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 5 pav.) ir visose šalyse padidėjo darbo našumas (pridėtinė vertė vienam darbuotojui) (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 6 diagrama). Didžiausias darbo našumas nustatytas bioelektros, biologinių cheminių medžiagų, vaistų, plastikų ir popieriaus gamybos srityse.

Bent pusė (49 proc.) visos ES energijai gaminti sunaudojamos medienos biomasės ir maždaug 19 proc. visos medienos biomasės, patenkančios į pramoninį medžiagų gamybos procesą, gaunama iš antrinių šaltinių ir iš vartotojų panaudotos medienos . Nors naudojant antrinę medienos biomasę su mišku susijusiuose pramonės sektoriuose ypatingas dėmesys skiriamas pakopiniam biomasės naudojimui, padėtį šiuo klausimu būtų galima pagerinti pakopinio naudojimo principo įgyvendinimą sugriežtinant ir dėmesio skiriant ilgaamžių medžiagų ir produktų naudojimui, pvz., pastatuose ir balduose. Tokios medžiagos ir produktai gali padėti apstatytą aplinką iš išmetamųjų teršalų šaltinio paversti anglies dioksido absorbentu, padėti apsaugoti ir plėsti biosferą, stabilizuoti klimatą ir užtikrinti žmonių sveikatą ir gerovę pagal naujojo europinio bauhauzo tikslus. Be to, siekiant veiksmingiau užtikrinti medienos pramonės žiediškumą, reikėtų sutelkti dėmesį į vartotojų panaudotos medienos naudojimą ir pakartotinį naudojimą (šiuo metu – 38 mln. m3, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas). Atsižvelgiant į didėjančią biomasės paklausą ir nedidelę tvarios biomasės tiekimo apimtį, tikėtina, kad atsiras biomasės trūkumas (žr. 4 skyrių).

Iš 1 lentelės matyti, kad esama skirtingų aspektų, kuriuos derinant būtina rasti tam tikrą kompromisą, ir spręstinų uždavinių. Tai a) didesnis neigiamas poveikis žemei siekiant švelninti klimato kaitą (anglies sekvestracija) ir prisitaikyti prie jos, apsaugoti gamtą (pvz., biologinę įvairovę) ir tiekti biomasę, b) padidėjusi medžiagų ir bioenergijos paklausa ir c) esamos ir reikiamos darbo jėgos (pvz., įgūdžių) neatitiktis, dėl kurios būtina pertvarkyti ir perkvalifikuoti Europos darbo jėgą. Pavyzdžiui, remiantis tyrimais, prognozuojama, kad iki 2050 m. tvarios biomasės tiekimo apimtis ir medžiagoms bei energijai gaminti reikalingos biomasės paklausa skirsis 40–70 proc..

Aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo užtikrinimas Tvarus gamtos išteklių valdymas Priklausomybės nuo vietoje išgaunamų arba importuojamų neatsinaujinančių netvarių išteklių mažinimas Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos Europos konkurencingumo stiprinimas ir darbo vietų kūrimas Žiedinė ekonomika [1] Pramonės strategija [2] Biologinės įvairovės strategija [3] Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ [4] Strategija „Renovacijos banga“ [5] Europos klimato teisės aktas [6] Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti [7] Prisitaikymo prie klimato kaitos strategija [8] Tvarus finansavimas [9] Nulinės taršos veiksmų planas [10] Žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF) [11] Atsinaujinančiųjų išteklių energija [12] Miškų strategija [13] Tvarūs anglies ciklai [14]

[1] COM(2020) 98, „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“. [2] COM(2020) 102, „Nauja Europos pramonės strategija“ ir COM(2021) 350 final, „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“. [3] COM(2020) 380, „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“. Tikslai: apsaugoti 30 proc. sausumos ir jūros ploto, užtikrinant griežtą 10 proc. sausumos ir jūros ploto apsaugą; priešinga linkme pakreipti apdulkintojų mažėjimo tendenciją; 50 proc. sumažinti į Raudonąją knygą įtrauktų rūšių, kurioms grėsmę kelia invazinės svetimos rūšys, skaičių; gerokai sumažinti kitų rūšių priegaudą; ES pasodinti 3 mlrd. naujų medžių; siekti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų. [4] COM(2020)381. Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“. Tikslai, kuriuos siekiama įgyvendinti iki 2030 m.: 50 proc. sumažinti sunaudojamų cheminių pesticidų kiekį ir jų keliamą riziką, taip pat žemės ūkio sektoriuje 50 proc. sumažinti sunaudojamų pavojingesnių pesticidų, pavojingų cheminių medžiagų, prarandamų maisto medžiagų ir parduodamų antimikrobinių medžiagų kiekį; pasiekti, kad 25 proc. žemės ūkio paskirties žemės būtų dirbama taikant ekologinio ūkininkavimo metodus. [5] COM(2020) 662, „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“. Taip pat žr. COM(2021) 802, Pasiūlymą dėl direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija). [6] ES(2021) 1119, Europos klimato teisės aktas. Vienas iš tikslų, kuriuos siekiama įgyvendinti iki 2030 m., – 55 proc. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį; iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Taip pat žr. pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą, COM(2021) 564 final. [7] COM(2020) 667, „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“. [8] COM(2021) 82, „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“. [9] COM(2021) 390, „Perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategija“ ir Reglamentas (ES) 2020/852 (Taksonomijos reglamentas). [10] COM(2021) 400, „Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“. Tikslai, kuriuos siekiama įgyvendinti iki 2030 m.: 55 proc. sumažinti ankstyvos mirties dėl oro taršos atvejų skaičių ir 30 proc. sumažinti žmonių, kuriuos nuolat trikdo transporto triukšmas, dalį; smarkiai (50 proc.) sumažinti atliekų susidarymą, galutines komunalinių atliekų kiekį ir plastiko šiukšlių jūroje kiekį; 30 proc. sumažinti į aplinką patenkančius mikroplastikus; 50 proc. sumažinti prarandamų maisto medžiagų ir sunaudojamų cheminių pesticidų kiekį; 25 proc. sumažinti ES ekosistemų, kuriose oro tarša kelia grėsmę biologinei įvairovei, kiekį. [11] COM(2021) 554, pasiūlymas iš dalies pakeisti LULUCF reglamentą. Tikslas – kad 27 ES valstybių narių LULUCF sektoriuje absorbuojamas grynasis ŠESD kiekis siektų 310 mln. t CO2 ekv. per metus, kiekvienai valstybei narei pasiekiant atskirai jai nustatytus tikslus. [12] COM(2021) 557, Direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją pakeitimas. Šio pakeitimo tikslai: iki 40 proc. padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikyti griežtesnius tvarumo kriterijus, įskaitant pakopinio naudojimo principą. [13] COM(2021)572. Nauja 2030 m. ES miškų strategija. [14] COM(2021)800. Komunikatas dėl tvarių anglies dioksido ciklų; jame nustatytas tikslas, kad iki 2030 m. 20 proc. cheminių ir plastiko produktų gamyboje naudojamo anglies būtų gaunama iš tvarių neiškastinių šaltinių, ir paskelbta apie veiksmą, susijusį su integruotais žemės naudojimo vertinimais.

5.Pažanga vykdant su bioekonomika susijusią veiklą pagal ES bioekonomikos strategijos veiksmų planą

Svarbiausia informacija

·Apskritai ES bioekonomikos veiksmų planas įgyvendinamas tinkamai ir jau padeda siekti Europos žaliojo kurso tikslų.

·Didžiausia pažanga padaryta kuriant biologinius technologinius sprendimus pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat didinant viešojo ir privačiojo sektorių investicijas (1 veiksmų sritis).

·Glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir įgyvendinant parodomuosius projektus sudarytos sąlygos diegti bioekonomikos principus regionų ir nacionaliniu lygmenimis, daugiausia dėmesio skiriant mažiau išsivysčiusioms šalims (2 veiksmų sritis).

·Pagerėjo bioekonomikos ekologinių išgalių supratimas (3 veiksmų sritis). Vis dėlto dar nepakanka žinių apie tai, kaip būtų galima veiksmingiau valdyti biosferos naudojimą, kad būtų įvykdyti aplinkos ir ekonominiai reikalavimai neutralaus poveikio klimatui Europoje, ir kaip skatinti tvaresnius vartojimo modelius, kad būtų užtikrinamas aplinkosauginis integralumas.

Šiame skyriuje apibendrinama pažanga, padaryta įgyvendinant 14 veiksmų trijose 2018 m. bioekonomikos strategijos ir veiksmų plano veiksmų srityse. Didžioji dalis veiklos yra susijusi su vidutinės trukmės ir ilgalaikiais procesais, ir jų galutinių rezultatų reikės palaukti. Daugiau informacijos apie šiuos veiksmus galima rasti Komisijos tarnybų darbinio dokumento 5 skyriuje.

5.1.Stiprinti ir plėsti biopramonės sektorius, skatinti investicijas ir rinkų kūrimą

Pirmosios veiksmų srities tikslas – stiprinti ir plėsti biopramonės sektorius, taip pat skatinti investicijas ir rinkų kūrimą. Šiais veiksmais taip pat skatinami moksliniai tyrimai ir inovacijos visuose vertės grandinių etapuose ir gerinamas su inovacijomis susijusios veiklos koordinavimas. Biopramonės sektoriuose, be kita ko, diegiamos tokios perspektyvios inovacijos kaip analizės metodai ir biologinis žvalgymas, biomolekulių projektavimas ir inžinerija, taip pat tvaresnio biomasės naudojimo technologiniai sprendimai.

Iki 2024 m. (kai baigiami įgyvendinti paskutiniai projektai) Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė, 2014–2021 m.) bus pritraukusi 2,73 mlrd. eurų privačiojo sektoriaus investicijų, o kartu bus skirta 835 mln. eurų ES parama (išsamesnė informacija pateikta Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 langelyje). Naujajai Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos partnerystei (2021–2031 m.) numatyta 1 mlrd. eurų ES parama, siekiant toliau stiprinti ir plėsti ES biopramonės sektorius visuose inovacijų ciklo etapuose; kartu šiai partnerystei bus skirtas bent tokio paties dydžio privačiojo sektoriaus partnerio – Biopramonės konsorciumo – įnašas.

Į bioekonomikos strategijos priemonių rinkinį „Accelerator“ (angl. Bioeconomy Strategy Accelerator Toolkit, BSAT) įtrauktos bioekonomikos priemonės ir pagalbinė medžiaga, parengta įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ projektą POWER4BIO, pvz., biologinių sprendimų katalogas. Siekdama padėti ES regionams pasirengti investicijoms, Komisija parengė įsivertinimo priemonę.

ES bioekonomikos strategija siekta palengvinti atitinkamą naujų tvarių biologinio perdirbimo įrenginių plėtrą Europoje, siekiant rasti naujų būdų, kaip iškastinio kuro produktus būtų galima pakeisti kitais produktais (Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 infografikas). Tokie įrenginiai galėtų atlikti svarbų vaidmenį pertvarkant pramonės įmones; tai patvirtinta ir Europos biologinio perdirbimo įrenginių perspektyvos iki 2030 m. dokumente. Šiuo metu Europos Sąjungoje veikia daugiau kaip 300 cheminių medžiagų ir medžiagų biologinio perdirbimo įmonių (pvz., žr. 4 pav. „BPS bendrosios įmonės pavyzdiniai įrenginiai ir jų vertės grandinės“). Pavyzdžiui, Europoje yra 139 medienos biomasės biologinio perdirbimo įrenginiai; įrengus dar 28 tokius jau numatytus įrenginius, iki 2030 m. jų apyvarta turėtų padvigubėti. Politikos priemonės ir taisyklės, ypač tos, kurios patvirtintos nuo 2018 m., yra itin svarbios privačioms įmonėms priimant sprendimus dėl investavimo į biologinio perdirbimo įrenginius. Vis dėlto patekti į šią rinką tebėra sunku, nes nėra visapusiškos reguliavimo politikos, be to, dabartinės biologinių produktų gamybos sąnaudos labai skiriasi nuo to, kiek vartotojai sutiktų už juos mokėti.

Mėlynosios bioekonomikos forume nustatyti keli technologiniai sprendimai, kurie įgyvendinti pakrančių zonoje. Forumo rekomendacijos buvo vienas iš atspirties taškų būsimai ES dumblių iniciatyvai, kurią Komisija ketina priimti 2022 m. 4 ketv. Dumblių arba vandens bestuburių akvakultūra gali būti naudojama kaip biologinio valymo priemonės, kuriomis iš jūrų vandenų pašalinamos maisto medžiagos, anglies dioksidas ir teršalai. Fondo „BlueInvest“ platforma ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas remia investicijas į platesnės apimties mėlynąją ekonomiką, įskaitant tą dalį, kuri susijusi su dumbliais. Įgyvendinama vis daugiau projektų pagal programas „Horizontas 2020“ ir „Europos horizontas“, įskaitant misiją „Atkurkime savo vandenynus ir vandenis iki 2030 m.“, kuriais remiamos iniciatyvos išvalyti jūras ir vandenynus nuo plastiko ir su dumbliais susiję projektai.