P9_TA(2020)0365

Genetiškai modifikuotos sojos MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

(2021/C 445/05)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D069145/02,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl sveikatos priežiūros (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2) 11 ir 13 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2019 m. rugsėjo 25 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. lapkričio 11 d. (3),

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (GMO) (4),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi 2015 m. gruodžio 17 d. bendrovė „Monsanto Europe N.V.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai Jungtinių Amerikos Valstijų bendrovės „Monsanto“ vardu pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti (toliau – paraiška); kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 (toliau – genetiškai modifikuotos sojos su sukauptais transformacijos įvykiais) arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą nei maistas ir pašarai paskirtį, išskyrus auginimą;

B. kadangi genetiškai modifikuotos sojos su sukauptais transformacijos įvykiais gaunamos sukryžminus keturias genetiškai modifikuotų sojų modifikacijas (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788), yra atsparios glifosato, gliufozinato ir dikambos turintiems herbicidams ir gamina tris insekticidinius baltymus (Cry1A.105, Cry2Ab2 ir Cry1Ac) (taip pat žinomus kaip Bt toksinai), kurie yra nuodingi tam tikroms Lepidoptera (drugelio ir drugio) lervoms (5);

C. kadangi ankstesni keturių atskirų genetiškai modifikuotų sojų su sukauptais transformacijos įvykiais, kurioms jau buvo išduotas leidimas, modifikacijų vertinimai buvo naudojami kaip pagrindas vertinant keturių modifikacijų genetiškai modifikuotas sojas su sukauptais transformacijos įvykiais (6);

D. kadangi 2019 m. rugsėjo 25 d. EFSA priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. lapkričio 11 d. (7);

Valstybių narių pastabos ir papildomi klausimai

E. kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybių narių kompetentingos institucijos pateikė EFSA daug kritinių pastabų (8); kadangi šios kritinės pastabos apima susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su tuo, kad nebuvo atlikta glifosato liekanų ar glifosato metabolitų genetiškai modifikuotose sojose su sukauptais transformacijos įvykiais analizė, kad nebuvo ištirtas galimas sinerginis ar antagonistinis Bt toksinų su herbicidų liekanomis poveikis, kad neatsakyta į klausimus dėl genetiškai modifikuotų sojų ir antrinių maisto produktų bei pašarų saugos, kad nebuvo įvertintas galimas ilgalaikis maisto ar pašarų reprodukcinis ar vystymosi poveikis ir kad dėl trūkstamos informacijos negalima visiškai įvertinti genetiškai modifikuotų sojų su sukauptais transformacijos įvykiais saugos;

F. kadangi atlikus nepriklausomą mokslinę analizę nustatyta, kad, inter alia, negalima daryti galutinės išvados dėl genetiškai modifikuotų sojų su sukauptais transformacijos įvykiais saugos, kad toksikologinis vertinimas ir rizikos aplinkai vertinimas yra nepriimtini ir kad rizikos vertinimas neatitinka rizikos imuninei sistemai vertinimo reikalavimų (9);

Papildomi herbicidai

G. kadangi įrodyta, jog auginant herbicidams atsparias genetiškai modifikuotas kultūras naudojama daugiau herbicidų, visų pirma dėl to, kad atsirado herbicidams atsparių piktžolių (10); kadangi dėl to galima tikėtis, kad genetiškai modifikuotų sojų su sukauptais transformacijos įvykiais pasėliai bus apdorojami didesnėmis ir pakartotinėmis papildomųjų herbicidų (gliufozinato, dikambos ir glifosato) dozėmis, dėl kurių derliuje gali susidaryti didesnis liekanų kiekis;

H. kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai 1B kategorijos medžiagų, todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus atmetimo kriterijus (11); kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigė galioti 2018 m. liepos 31 d. (12);

I. kadangi tarpusavio vertinimu pagrįstame tyrime nustatyta, kad glifosatas kaupiasi genetiškai modifikuotose sojose, o tai daro neigiamą poveikį maistinei sudėčiai, palyginti su genetiškai nemodifikuotomis sojomis (13); kadangi Argentinoje vykdant bandomąjį projektą aptikta stebėtinai daug glifosato liekanų genetiškai modifikuotose sojose (14);

J. kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi 2015 m. lapkričio mėn. EFSA pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad nėra pagrindo jo priskirti prie jokios kategorijos; kadangi 2015 m. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – priešingai glifosatą priskyrė prie galbūt kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų; kadangi keletas recenzuojamų naujausių mokslinių tyrimų patvirtina glifosato kancerogeninį potencialą (15);

K. kadangi 2020 m. rugpjūčio mėn. paskelbtame moksliniame tyrime nustatyta, kad dikambos vartojimas gali padidinti kepenų ir intrahepatinių tulžies latakų vėžio išsivystymo riziką (16);

L. kadangi genetiškai modifikuotuose augaluose papildomi herbicidai augalo yra suskaidomi, o skilimo produktų (metabolitų) sudėtį, taigi ir toksiškumą, gali lemti pati genetinė modifikacija (17);

M. kadangi, nors EFSA nuomonėje teigiama, kad EFSA pesticidų skyrius ištyrė šiuo atveju svarbių herbicidų liekanų vertinimą, to nepakanka, nes nebuvo atsižvelgta į papildomų herbicidų ir skilimo produktų kombinatorinį toksiškumą bei galimą jų sąveiką su pačiomis genetiškai modifikuotomis sojomis su sukauptais transformacijos įvykiais;

N. kadangi keleto valstybių narių kompetentingos institucijos, teikdamos pastabas dėl EFSA rizikos vertinimo, atkreipė dėmesį į tai, kad trūksta herbicidų liekanų genetiškai modifikuotose kultūrose ir galimų pavojų sveikatai analizės;

Didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos ir susijusios kontrolės nebuvimas

O. kadangi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (18), kuriuo siekiama užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos, susijusios su didžiausia leidžiamąja liekanų koncentracija, lygį, turėtų būti atidžiai kontroliuojamos ir stebimos veikliųjų medžiagų, kurių neleidžiama naudoti Sąjungoje, pvz., gliufozinato, liekanos importuojamose kultūrose (19);

P. kadangi pagal naujausią Sąjungos suderintą daugiametę kontrolės programą (2020, 2021 ir 2022 m.) valstybės narės nėra įpareigotos vertinti gliufozinato liekanų kiekio jokiuose produktuose, įskaitant sojas (20);

Bt baltymai

Q. kadangi iš įvairių tyrimų matyti, kad buvo nustatytas šalutinis poveikis imuninei sistemai, galintis pasireikšti patyrus Bt baltymų poveikį, ir kad kai kurie Bt baltymai gali turėti adjuvantinių savybių (21), t. y. dėl jų gali padidėti kitų baltymų, su kuriais šie baltymai sąveikauja, alergeniškumas;

R. kadangi mažumos nuomonėje, kurią pateikė EFSA GMO specialistų grupės narys vertinant genetiškai modifikuotus kukurūzus su sukauptais transformacijos įvykiais ir jų deriniais, teigiama, kad, nors nenumatytas poveikis imuninei sistemai niekada nebuvo nustatytas jokiais naudojimo atvejais, kai aiškiai išreikštas Bt baltymų buvimas, šio poveikio galima buvo „neaptikti atliekant toksikologinius tyrimus, kurie šiuo metu rekomenduojami ir atliekami EFSA vykdant genetiškai modifikuotų augalų saugos vertinimą, nes minėtuose tyrimuose nėra šiam tikslui tinkamų bandymų“ (22);

S. kadangi negalima daryti išvados, jog genetiškai modifikuotų sojų su sukauptais transformacijos įvykiais vartojimas yra saugus žmonių ir gyvūnų sveikatai;

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

T. kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

U. kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad GMO leidimo sprendimus Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų;

V. kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad į rinką būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi iki šiol Parlamentas per devintąją kadenciją yra priėmęs vienuolika prieštaravimų; kadangi nė vienas iš šių GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikinėja leidimus GMO;

W. kadangi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 Komisija gali priimti sprendimą nesuteikti leidimo, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės (23); kadangi šiuo požiūriu teisės aktų keisti nereikia;

Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymasis

X. kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; kadangi šie teisėti veiksniai turėtų apimti Sąjungos įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų (JT) darnaus vystymosi tikslus (DVT), Paryžiaus klimato susitarimą ir Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją;

Y. kadangi neseniai JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais paskelbtoje ataskaitoje nustatyta, kad ypač besivystančiose šalyse pavojingi pesticidai daro katastrofišką poveikį sveikatai (24); kadangi DVT Nr. 3.9 siekiama iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir ligų, susijusių su pavojingomis cheminėmis medžiagomis, skaičių ir oro, vandens ir dirvožemio taršą (25);

Z. kadangi EFSA nustatė, kad numatomas gliufozinato, klasifikuojamo kaip toksiško reprodukcijai, poveikis naudotojui, kai gliufozinatu naikinamos piktžolės auginant genetiškai modifikuotus kukurūzus, viršija leidžiamą poveikio naudotojui lygį net ir tada, kai naudojamos asmeninės apsaugos priemonės (26); kadangi ypatingą susirūpinimą kelia rizika dėl padidėjusio poveikio operatoriui, kuris turi sąlytį su herbicidams atspariomis genetiškai modifikuotomis kultūromis, atsižvelgiant į tai, kad naudojama daugiau herbicidų;

AA. kadangi miškų naikinimas yra pagrindinė biologinės įvairovės nykimo priežastis; kadangi naudojant žemę ir keičiant žemės naudojimo paskirtį (daugiausia dėl miškų naikinimo) išsiskiriantis išmetalų kiekis yra antra pagal dydį klimato kaitos priežastis po iškastinio kuro deginimo (27); kadangi Paryžiaus klimato susitarimu ir 2011–2020 m. Strateginiu biologinės įvairovės planu, priimtu pagal JT biologinės įvairovės konvenciją ir Aičio biologinės įvairovės tikslus, yra skatinama tvari miškotvarka, miškų apsauga ir atkūrimas (28); kadangi DVT 15-asis tikslas yra iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą (29); kadangi miškai atlieka daugiafunkcį vaidmenį ir padeda siekti daugumos DVT (30);

AB. kadangi sojų auginimas yra bene svarbiausia Pietų Amerikoje esančių Amazonės, Serado ir Gran Čako miškų naikinimo priežastis; kadangi 97 proc. Brazilijoje ir 100 proc. Argentinoje užaugintų sojų yra genetiškai modifikuotos (31);

AC. kadangi didžiąją daugumą genetiškai modifikuotų sojų, kurias leidžiama auginti Brazilijoje ir Argentinoje, taip pat leidžiama importuoti į Sąjungą (32); kadangi genetiškai modifikuotas sojas su sukauptais transformacijos įvykiais jau leidžiama auginti Brazilijoje (33);

AD. kadangi Komisijai atlikus tyrimą paaiškėjo, jog sojos istoriškai daugiausia prisidėjo prie Sąjungos nulemto miškų naikinimo pasaulyje ir su tuo susijusio išmetalų kiekio: sojos sudaro beveik pusę Sąjungos importo sukeliamo poveikio miškų naikinimui (34);

AE. kadangi neseniai atliktame tarpusavio vertinimu pagrįstame moksliniame tyrime nustatyta, kad dėl sojų importo iš Brazilijos Sąjunga yra regionas, turintis didžiausią anglies pėdsaką pasaulyje, t. y. 13,8 proc. didesnį nei didžiausia sojų importuotoja Kinija, dėl didesnės išmetamųjų teršalų, susijusių su Sąjungos indėliu į miškų naikinimą, dalies (35); kadangi kitame neseniai atliktame tyrime nustatyta, kad maždaug penktadalis į Sąjungą iš Brazilijos Amazonės ir Serado regionų eksportuojamų sojų, skirtų daugiausia gyvūnų pašarams, gali būti „siejama su neteisėtu miškų naikinimu“ (36);

AF. kadangi dėl didelio masto miškų naikinimo Amazonės miškus niokoja gaisrai; kadangi 2019 m. komunikate Komisija pareiškė ketinanti apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus (37); kadangi visuotinė biologinės įvairovės, įskaitant miškus, apsauga yra pagrindinis Komisijos neseniai paskelbtos ES biologinės įvairovės strategijos tikslas (38);

1. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektu viršijami Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatyti įgyvendinimo įgaliojimai;

2. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 39 ) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą;

3. prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą;

4. palankiai vertina tai, kad Komisija 2020 m. rugsėjo 11 d. laiške nariams pagaliau pripažino, kad priimant sprendimus dėl GMO leidimų reikia atsižvelgti į tvarumą ( 40 ) ; tačiau reiškia didelį nusivylimą, kad 2020 m. rugsėjo 28 d. Komisija, nepaisydama Parlamento ir daugumos valstybių narių prieštaravimų, leido importuoti kitas genetiškai modifikuotas sojas ( 41 )

5. ragina Komisiją kuo skubiau, visapusiškai dalyvaujant Parlamentui, įgyvendinti tvarumo kriterijus; ragina Komisiją pateikti informaciją apie tai, kaip ir per kokį laikotarpį bus įvykdytas šis procesas;

6. dar kartą ragina Komisiją atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, kaip antai Paryžiaus klimato susitarimą ir JT biologinės įvairovės konvenciją bei JT DVT;

7. pakartoja savo raginimą Komisijai nutraukti GMO, skirtų auginti ar naudojamų maistui ir pašarams, leidimų išdavimą, kai apeliaciniame komitete valstybės narės nepateikia nuomonės pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį;

8. dar kartą ragina Komisiją nesuteikti leidimų herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems kultūriniams augalams, kol nebus išsamiai ištirtos grėsmės sveikatai, susijusios su herbicidų liekanomis kiekvienu konkrečiu atveju, o atliekant tokį vertinimą reikalaujama visapusiškai įvertinti visas herbicidų liekanas, atsiradusias dėl genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų purškimo papildomais herbicidais, šių herbicidų skilimo produktus ir jų kombinatorinį poveikį, įskaitant pačiam genetiškai modifikuotam augalui;

9. dar kartą ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti jokių maistui ar pašarams skirtų genetiškai modifikuotų augalų, atsparių herbicidų veikliajai medžiagai, kurios neleidžiama naudoti Sąjungoje;

10. dar kartą ragina EFSA toliau vystyti ir sistemingai taikyti metodus, kurie padėtų nustatyti numatomą sukauptų genetiškai modifikuotų transformacijos įvykių nepageidaujamą poveikį, pavyzdžiui, susijusį su Bt toksinų adjuvantinėmis savybėmis;

11. pakartoja esąs susirūpinęs, kad didelė ES priklausomybė nuo importuotų pašarų (sojų) lemia miškų naikinimą trečiosiose šalyse ( 42 )

12. palankiai vertina pranešimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto „Priemonės, skirtos užtikrinti, kad ES rinkai nebūtų teikiama produktų, susijusių su miškų naikinimu ar alinimu, arba kad jų būtų teikiama kuo mažiau“, kurį numatoma pateikti 2021 m. birželio mėn.; per tą laiką, atsižvelgdamas į tai, kad reikia skubiai spręsti problemą, susijusią su Amazonės, Serado ir Gran Čako miškų naikinimu, ir tai, kad miškai tame regione naikinami, be kita ko, dėl Sąjungos genetiškai modifikuotų sojų paklausos, pakartotinai ragina Komisiją nedelsiant prireikus sustabdyti Brazilijoje ir Argentinoje auginamų genetiškai modifikuotų sojų importą pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnį, kol bus sukurti veiksmingi teisiškai privalomi mechanizmai, kuriais būtų užkertamas kelias Sąjungos rinkai pateikti produktus, sietinus su miškų naikinimu ir susijusiais žmogaus teisių pažeidimais;

13. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3) EFSA genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės nuomonė dėl maiste ir pašaruose naudojamų genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 vertinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-NL-2016-128), EFSA leidinys (2019 m.), 17(11):5847, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(4) Per aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0028);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0029);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0030);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0054);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0055);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0056);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0057);

— 2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P9_TA(2020)0069);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0291);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0292);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 ×MON 87460 × MON 89034 ×MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0293).

(5) EFSA nuomonė, p. 11, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(6) EFSA nuomonė, p. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(7) Ten pat.

(8) Valstybių narių pastabos:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00009.

(9) „Testbiotech“ pastabos dėl EFSA atlikto maiste ir pašaruose naudojamų genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurias gamina bendrovės „Bayer / Monsanto“, vertinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-NL-2016- 128), 2019 m. gruodžio mėn., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_AC.Comment_MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788_fin.pdf.

(10) Žr., pvz., S. Bonny „Herbicidams atsparūs genetiškai modifikuoti pasėliai, piktžolės ir herbicidai. Apžvalga ir poveikis“ (angl. Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact), Environmental Management, 2016 m. sausio mėn., 57(1), p. 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, C. M. Benbrook „Genetiškai modifikuotų kultūrų poveikis pesticidų naudojimui JAV – pirmieji šešiolika metų“ (angl. Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012 m.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ir G. Schütte, M. Eckerstorfer, V. Rastelli ir kt. „Atsparumas herbicidams ir biologinė įvairovė: herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų agronominiai ir aplinkos aspektai“ (angl. Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017 m.),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(11) 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(12) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&as_id=79

(13) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(14) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate _Argentina_0.pdf

(15) Žr., pvz., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ir

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(16) https://academic.oup.com/ije/advance-article-abstract/doi/10.1093/ije/dyaa066/5827818?redirectedFrom=fulltext

(17) Taip iš tiesų yra glifosatų atveju, kaip nurodyta EFSA atliktoje esamos didžiausios leidžiamosios glifosato liekanų koncentracijos peržiūroje pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį, EFSA leidinys, 2018 m.; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18) 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(19) Žr. Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 konstatuojamąją dalį.

(20) 2019 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/533 dėl 2020, 2021 ir 2022 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 88, 2019 3 29, p. 28).

(21) Žr. N. Rubio Infante ir L. Moreino Fierros „Bacillus thuringiensis Cry toksinų saugumo ir biologinio poveikio žinduoliams apžvalga“ (angl. An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals), Journal of Applied Toxicology, 2016 m. gegužės mėn., 36(5), p. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22) Paraiška EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 kukurūzai ir trys jų deriniai, neatsižvelgiant į jų kilmę), mažumos nuomonė, J. M. Wal, EFSA GMO specialistų grupės narys, EFSA leidinys, 2018 m.; 16(7):5309, p. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(23) Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija „gali“, o ne „turi“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra pritariančios kvalifikuotos valstybių narių balsų daugumos.

(24) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(25) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(26) EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos pesticido gliufozinato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA mokslinė ataskaita (2005 m.) 27, 1-81, p. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r.

(27) 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, COM(2019)0352, p. 1.

(28) Ten pat, p. 2.

(29) Žr. 15.2 tikslą: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(30) 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“, COM(2019)0352, p. 2.

(31) Tarptautinė žemės ūkio biotechnologijų programų įsigijimo tarnyba „Pasaulinis komercinių biotechnologijų ir (arba) genetiškai modifikuotų augalų statusas 2017 m. Išaugęs biotechnologijų kultūrų naudojimas, ekonominei naudai kaupiantis per 22 metus“ (angl. International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years“), ISAAA informacinis pranešimas Nr. 53 (2017), p. 16 ir 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(32) 2020 m. spalio mėn. atlikus kryžminį dviejų duomenų bazių (Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registro (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) ir ISAAA genetiškai modifikuotų produktų tvirtinimo duomenų bazės (http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/) patikrinimą, galima apskaičiuoti, kiek genetiškai modifikuotų sojų kultūrų, kurias leidžiama auginti Brazilijoje ir Argentinoje, taip pat leidžiama importuoti į Sąjungą. Brazilijos atveju: 12 iš 17 genetiškai modifikuotų sojų kultūrų, kurių auginimui išduotas leidimas, šiuo metu leidžiama importuoti į Sąjungą, ir laukiama, kol bus suteiktas leidimas importuoti dar tris genetiškai modifikuotų sojų kultūras. Argentinos atveju: dešimt iš visų 15 genetiškai modifikuotų sojų kultūrų, kurių auginimui išduotas leidimas, šiuo metu leidžiama importuoti į Sąjungą ir laukiama, kol bus suteiktas leidimas importuoti dar tris genetiškai modifikuotų sojų kultūras.

(33) https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp? EventID=438&Event=MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788

(34) 2013 m. Komisijos techninė ataskaita Nr. 063 „ES vartojimo poveikis miškų naikinimui. Išsami ES vartojimo poveikio miškų naikinimui analizė“ (angl. The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation), kurią finansavo Europos Komisija, Aplinkos GD ir atliko VITO, IIASA, HIVA ir IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, p. 23–24: Nuo 1990 iki 2008 m. Sąjunga importavo augalininkystės ir gyvulininkystės produktų, kuriuos gaminant sunaikinta 90 000 km2 miškų. Augalininkystės produktų gamybai sunaikinta 74 000 km2 (82 proc.) miškų. Didžiausia dalis (52 000 km2) tenka aliejiniams augalams. Sojos ir sojų išspaudos lėmė poveikį 82 proc. šio ploto (42 600 km2). Tai sudaro 47 proc. viso Sąjungos importo, dėl kurio naikinami miškai.

(35) N. Escobar, E. J. Tizado, E. K. zu Ermgassen, P. Löfgren, J. Börner, J. Godar „Erdviniu požiūriu tikslus žemės ūkio produktų gamybos anglies pėdsakas. Su Brazilijos sojų eksportu susijusio išmetamo anglies dioksido kiekio nustatymas“ (angl. Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports), Global Environmental Change, 62 tomas, 2020 m. gegužės mėn., 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623.

s,

The rotten apples of Brazil’s agribusiness

Science

( 36 ) R. Rajão, B. Soares-Filho, F. NuneJ. Börner, L. Machado, D. Assis, A. Oliveira, L. Pinto, V. Ribeiro, L. Rausch, H. Gibbs, D. Figueira „Supuvę Brazilijos žemdirbių obuoliai“ (angl.),, 2020 m. liepos 17 d., 369 tomas, leidimo Nr. 6501, p. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(37) Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=LT

(38) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, 2020 m. gegužės mėn., https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:a3c806a6-9ab3-11ea-9d2d-01aa75ed71a1.0014.02/DOC_1&format=PDF.

(39) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(40) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(41) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

(42) Ten pat.