Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones /* KOM/2006/0609 galutinis - CNS 2006/0200 */





LT Briuselis, 23.10.2006 COM (2006) 609 galutinis 2006/0200 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pasiūlymo aplinkybės | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠio pasiūlymo tikslas – atnaujinti Bendrijos taisykles, perkeliančias Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) patvirtintas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones. | 120 | Bendrosios aplinkybėsŠiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) siekia NAFO konvencijoje nustatytame rajone užtikrinti žuvų išteklių apsaugą ir racionalų valdymą. Pagal 1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3179/78 nuostatas Bendrija nuo 1979 m. sausio 1 d. yra NAFO susitariančioji šalis.NAFO konvencijoje yra numatytos bendrosios regioninio bendradarbiavimo, siekiant racionaliai saugoti ir valdyti žuvų išteklius Konvencijos nustatytame rajone, ir apsaugos bei įgyvendinimo priemonių patvirtinimo nuostatos, kurios tampa privalomos susitariančiosioms šalims.NAFO šiuo pagrindu patvirtino daugybę stebėjimo, kontrolės ir techninių priemonių, kurių tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi NAFO patvirtintų apsaugos bei valdymo priemonių. Į minėtas priemones įeina inter alia susitariančiųjų šalių pareiga tikrinti iš esmės visus laivus, visų laivų pareiga turėti laive nešališkus stebėtojus, palydovinio stebėjimo priemonę ir bendrą tikrinimo jūroje programą.Didesnioji šių nuostatų dalis jau yra perkelta į Bendrijos teisę.2000 m. NAFO savo metiniame posėdyje pritarė tam, kad, atsižvelgiant į naujausius tarptautinės teisės pokyčius, reikia keisti bei supaprastinti dabartines apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones ir padaryti jas sistemiškesnes.2003 m. rugsėjo 15–19 d. vykusiame 25-ajame metiniame posėdyje NAFO patvirtino kruopščiai patikrintas susitariančiųjų šalių nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančias apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones, taikytinas žvejybos laivams, kurie plaukioja Konvencijos reguliuojamame rajone.Tarp šių priemonių yra numatytos kontrolės priemonės, taikytinos su susitariančiųjų šalių vėliava plaukiojantiems ir veiklą NAFO reguliuojamame rajone vykdantiems laivams, ir susitarimas dėl tikrinimo jūroje bei uostuose. Minėtosios priemonės apima tikrinimo ir stebėjimo procedūras bei pažeidimų procedūrą, kurias privalo įgyvendinti susitariančiosios šalys.Šios priemonės įsigaliojo 2004 m. sausio mėn. Bendrijai jos yra privalomos, todėl turi būti įgyvendinamos.Kad NAFO patvirtintos atnaujintos apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonės būtų veiksmingai įgyvendintos, o tos priemonės, kurios jau galiojo priėmus reglamentus, būtų atnaujintos, šiuos reglamentus reikia panaikinti ir pakeisti vienu reglamentu, į kurį būtų įtrauktos visos su žvejyba susijusios nuostatos, kurias, laikydamosi Konvencijoje joms nustatytų įpareigojimų, turi vykdyti susitariančiosios šalys.Priimant siūlomą reglamentą reikia laikytis komiteto procedūrų, numatytų Sprendime 1999/468/EB, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintas reglamentas ir iš dalies pakeisti jo straipsniai. | 130 | Su pasiūlymu susijusios galiojančios nuostatosDauguma NAFO patvirtintų priemonių yra perkeltos į Bendrijos teisę 1998 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1956/88, įteisinančiu Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo nuostatas, 1988 m. rugsėjo 16 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2868/88, nustatančiu išsamias Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlanto organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo taisykles, 1992 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 189/92, patvirtinančiu nuostatas dėl tam tikrų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos priimtų kontrolės priemonių taikymo, 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3680/93, nustatančiu tam tikras žuvų išteklių apsaugos ir tvarkymo priemones reguliuojamuose rajonuose, kaip apibrėžta Konvencijoje dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos rajonuose, 1995 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3069/95, nustatančiu Europos bendrijos stebėtojų programą, taikomą Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) reguliuojamoje zonoje plaukiojantiems žvejybos laivams, ir 2000 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1262/2000, nustatančiu tam tikras laivų, plaukiojančių su Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijai (NAFO) nepriklausančių šalių vėliava, kontrolės priemones.Kai kurios NAFO patvirtintos priemonės į Bendrijos teisę perkeliamos kasmetiniais BLS ir kvotų reglamentu. Naujausias toks reglamentas yra 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 51/2006, nustatantis 2006 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. | 140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymas atitinka bendrą tausaus žuvų išteklių naudojimo modelį, taikomą atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, ir prisideda prie tvariosios plėtros. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas | | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 219 | Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendrasis respondentų profilis.Siekdama parengti Bendrijos poziciją, kurios bus laikomasi per regioninių žvejybos organizacijų metinius posėdžius vykstančias derybas, Komisija tariasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir NVO. | | Ekspertų žinių kaupimas ir naudojimas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tyrimo sritysNAFO mokslo taryba, NAFO Tarptautinės kontrolės nuolatinis komitetas (STACTIC), prie (NAFO) Konvencijos neprisijungusių šalių žvejybos veiklos reguliuojamame rajone nuolatinis komitetas (STACFAC). | 222 | Taikoma metodika– NAFO Mokslo taryba vertina žuvų išteklius ir rekomenduoja patvirtinti valdymo bei apsaugos priemones, užtikrinančias tausų žuvų išteklių naudojimą.– STATIC tikrina ir vertina, kaip susitariančiosios šalys laikosi NAFO nustatytų apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių, skatina susitariančiųjų šalių atliekamo inspektavimo bei stebėjimo koordinavimą, tobulina tikrinimo metodiką ir pateikia atitinkamą rekomendaciją NAFO žvejybos komisijai.– STACFAC teikia atitinkamas rekomendacijas NAFO žvejybos komisijai, skatindamas Konvencijos nepasirašiusias šalis laikytis apsaugos ir įgyvendinimo priemonių, užtikrinančių visišką NAFO patvirtintų apsaugos ir valdymo priemonių laikymąsi. | 223 | Pagrindinės organizacijos arba ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasiNAFO Mokslo komitetas, NAFO komitetai (STACTIC, STACFAC). | 2244 | Gautos ir panaudotos informacijos santrauka | 225 | Paminėta didelės rizikos, kurios pasekmės gali būti nepataisomos, galimybė. Vieningai laikomasi nuomonės, kad tokia rizika egzistuoja. NAFO komitetai rekomendavo patvirtinti kontrolės ir technines priemones, užtikrinančias tausų žuvų išteklių naudojimą NAFO reguliuojamame rajone. | 226 | Ekspertų nuomonės paskelbimas visuomeneiKomitetų nuomonės yra skelbiamos NAFO tinklavietėje. | 230 | Poveikio vertinimasŠių priemonių (kontrolinės ir techninės priemonės) tikslas – užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi NAFO patvirtintų apsaugos ir valdymo priemonių, ir prisidėti prie tausaus žuvų išteklių naudojimo NAFO reguliuojamame rajone.Minėtos priemonės bus taikomos visai Bendrijos žvejybos laivų vykdomai komercinei žvejybos veiklai NAFO reguliuojamame rajone. | Teisiniai pasiūlymo aspektai | 305 | Siūlomų veiksmų santraukaNAFO patvirtintų kontrolės ir techninių priemonių perkėlimas į Bendrijos teisę. | 310 | Teisinis pagrindasSutarties 37 straipsnis. | 329 | Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išskirtinai Bendrijos kompetencijai, todėl subsidiarumo principas netaikomas. | | Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. | 331 | Regioninių žvejybos organizacijų priimtos rekomendacijos yra tiesiogiai vykdytinos Bendrijos ir valstybių narių.Tačiau dėl aiškumo ir skaidrumo jos yra įtrauktos į Tarybos reglamentą ir išaiškintos, kad valstybės narės ir žvejai galėtų jas geriau taikyti. | 332 | Šis pasiūlymas neturi finansinio poveikio. | | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūloma priemonė – reglamentas. | 342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl tokios priežasties:regioninių žvejybos organizacijų priimtos rekomendacijos yra perkeliamos į Tarybos reglamentą, kaip numatyta Sutarties 37 straipsnyje, kuriame nustatomos taisyklės, o įgyvendinimo tvarka nustatoma Komisijos reglamente. | Poveikis biudžetui | 409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. | Papildoma informacija | 510 | Supaprastinimas | 511 | Pasiūlyme numatoma supaprastinti teisės aktus. | 512 | Pasiūlyme supaprastinama teisinė sistema.Priemonėse yra numatyta panaikinti Reglamentus (EB) Nr. 1262/00, (EB) Nr. 3069/95, (EB) Nr. 3680/93, (EEB) Nr. 189/92, (EEB) Nr. 1956/88 ir (EEB) Nr. 2868/88.Naujasis reglamentas suteiks galimybę įtraukti į vieną reglamentą visas NAFO, kurios susitariančioji šalis yra Bendrija, patvirtintas technines ir kontrolės priemones. | 520 | Galiojančių teisės aktų panaikinimasPatvirtinus šį pasiūlymą, bus panaikinti šiuo metu galiojantys teisės aktai. | | Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga | 531 | Pasiūlyme numatyta persvarstymo sąlyga. | 570 | Išsamus pasiūlymo išaiškinimasTarp priemonių yra numatytos kontrolės priemonės, taikytinos su susitariančiųjų šalių vėliavomis NAFO reguliuojamame rajone plaukiojantiems laivams, ir tikrinimo jūroje bei uoste priemonės, apimančios inspektavimo bei stebėjimo, taip pat pažeidimų nagrinėjimo procedūras, kurias turi vykdyti susitariančiosios šalys.Į minėtas priemones dar yra įtrauktos nuostatos, skatinančios valstybių, kurios nėra susitariančiosios šalys, laivus laikytis apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių bei užtikrinti, kad bus laikomasi visų NAFO patvirtintų apsaugos ir valdymo priemonių.Techninėse priemonėse yra nurodytas mažiausias žuvų dydis, priegaudos reikalavimai, tinklo akių dydis, konkretūs duomenų rinkimo reikalavimai. | E–7833 | | 2006/0200 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], kadangi: (1) Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3179/78 buvo patvirtinta ir 1979 m. sausio 1 d. įsigaliojo Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejyboje Šiaurės Vakarų Atlante (toliau – NAFO konvencija). (2) NAFO konvencijoje yra pateiktos bendrosios daugiašalio bendradarbiavimo, siekiant racionaliai saugoti ir valdyti žuvų išteklius Konvencijoje nustatytame rajone, nuostatos. (3) 2003 m. rugsėjo 15–19 d. Halifakse vykusiame 25-ajame metiniame posėdyje NAFO iš esmės peržiūrėjo apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones, taikytinas žvejybos laivams, kurie žvejoja Konvencijos reguliuojamame rajone, nepriklausančiame susitariančiųjų šalių nacionalinei jurisdikcijai. (4) Į šias priemones dar yra įtrauktos nuostatos, skatinančios, kad valstybių, kurios nėra susitariančiosios šalys, laivai laikytųsi apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių, siekiant užtikrinti, jog bus visiškai laikomasi NAFO patvirtintų apsaugos ir valdymo priemonių. (5) Priemonėse yra numatytos kontrolės priemonės, taikytinos su susitariančiųjų šalių vėliavomis NAFO reguliuojamame rajone plaukiojantiems laivams, ir tikrinimo jūroje bei uoste priemonės, apimančios inspektavimo ir stebėjimo, taip pat ir pažeidimų nagrinėjimo procedūras, kurias turi vykdyti susitariančiosios šalys. (6) Priemonėse taip pat numatytas privalomas valstybių, kurios nėra susitariančiosios šalys, laivų tikrinimas, kai jie laisvai įplaukia į susitariančiųjų šalių uostus, ir draudimas iškrauti bei perkrauti sužvejotus kiekius, jeigu tikrinant buvo nustatyta, kad šie laivai nesilaikė NAFO patvirtintų apsaugos priemonių. (7) Pagal NAFO konvencijos 11 ir 12 straipsnius šios priemonės įsigalioja 2004 m. sausio 1 d. ir tampa privalomos susitariančiosioms šalims; Bendrija taip pat turėtų taikyti tas priemones. (8) Daugelis šių nuostatų yra perkeltos į Bendrijos teisę 1988 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1956/88, įteisinančiu Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo nuostatas, 1988 m. rugsėjo 16 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2868/88, nustatančiu išsamias Šiaurės Vakarų Atlanto žuvininkystės organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo taisykles, 1992 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 189/92, patvirtinančiu nuostatas dėl tam tikrų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos priimtų kontrolės priemonių taikymo, 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3680/93, nustatančiu tam tikras žuvų išteklių apsaugos ir tvarkymo priemones reguliuojamuose rajonuose, kaip apibrėžta Konvencijoje dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos rajonuose, 1995 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3069/95, nustatančiu Europos bendrijos stebėtojų programą, taikomą Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) reguliuojamoje zonoje plaukiojantiems žvejybos laivams, ir 2000 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1262/2000, nustatančiu tam tikras laivų, plaukiojančių su Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijai (NAFO) nepriklausančių šalių vėliava, kontrolės priemones. (9) Siekiant veiksmingai įgyvendinti NAFO patvirtintas ir vėliau patikslintas apsaugos bei įgyvendinimo užtikrinimo priemones, šiuos reglamentus reikėtų panaikinti ir pakeisti vienu reglamentu, į kurį būtų įtrauktos visos nuostatos, susijusios su žvejyba, kurią Bendrija, Konvencijos susitariančioji šalis, turi vykdyti laikydamasi nustatytų įpareigojimų. (10) Kai kurios NAFO patvirtintos priemonės į Bendrijos teisę buvo perkeltos kasmetiniais BLS ir kvotų reglamentu. Naujausias toks reglamentas yra 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 51/2006, nustatantis 2006 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. Nuostatos, kurios nėra laikinos, turėtų būti perkeltos į naująjį reglamentą. (11) 2002 m. buvo priimtas 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką [3]. Pagal šį reglamentą valstybės narės privalo kontroliuoti ne Bendrijos vandenyse su jų vėliavomis plaukiojančių laivų veiklą. (12) Reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendrosios žuvininkystės politikos kontrolės sistemą [4], 2 straipsnio 3 dalyje yra numatyta, kad kiekviena valstybė narė turi užtikrinti tinkamą savo laivų, plaukiojančių ne Bendrijos žvejybos rajone, kontrolę, o jei yra įsipareigojusi, taip pat inspektavimą ir stebėjimą, kad būtų laikomasi tuose vandenyse taikytinų Bendrijos taisyklių. Todėl reikėtų numatyti, kad valstybės narės, kurių laivams yra leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, paskirtų NAFO inspektorius, kurie tikrintų bei stebėtų, ir skirti tikrinimui pakankamai lėšų. (13) Kad užtikrintų žvejybos veiklos NAFO reguliuojamame rajone stebėjimą, valstybės narės, taikydamos šias priemones, turi bendradarbiauti ir tarpusavyje, ir su Komisija. (14) Valstybės narės atsako už tai, kad būtų užtikrinta, jog jų paskirti inspektoriai laikysis NAFO nustatytos tikrinimo tvarkos. (15) Šio reglamento daliniam pakeitimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. Atlikti šį darbą Komisijai turėtų padėti Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiame reglamente yra nustatytos taisyklės, pagal kurias Bendrija turi taikyti Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) nustatytas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šio reglamento II–V skyrių nuostatos yra taikomos visų rūšių komercinei Bendrijos žvejybos laivų vykdomai žvejybai NAFO reguliuojamame rajone. 2. Su žvejyba, ypač su tinklų akių dydžiu, žuvų dydžio apribojimais, uždaraisiais rajonais bei sezonais, susijusios apsaugos ir valdymo priemonės netaikomos NAFO reguliuojamame rajone mokslinius tyrimus atliekantiems laivams. 3 straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šiame reglamente 1) „Žvejybos laivas“ – tai laivas, užsiimantis žvejybos veikla, įskaitant žuvų perdirbimo laivus ir laivus, užsiimančius perkrovimu ar kuria nors kita su pasirengimu žvejybai arba eksperimentine ar žvalgomąja žvejyba susijusia veikla. 2) „Mokslinių tyrimų laivas“ – tai tinkamai užregistruotas nuolat mokslinius tyrimus atliekantis laivas arba laivas, dažniausiai užsiimantis žvejybos arba su žvejyba susijusia pagalbine veikla, pasamdytas arba frachtuojamas mokslinei žvejybos veiklai vykdyti. 3) „Žvejybos veikla“ – tai žvejyba, žuvies perdirbimas, žuvies ir žuvininkystės produktų perkrovimas ir kita su žvejyba arba su pasiruošimu žvejybai NAFO reguliuojamame rajone susijusi veikla. 4) „Inspektorius“ – tai NAFO susitariančiųjų šalių žvejybos kontrolės tarnybų tikrintojas, paskirtas dirbti pagal NAFO Jungtinio inspektavimo ir stebėjimo schemą. 5) „Žvejybos reisas“ – tai laikas nuo laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną iki jo išplaukimo iš to rajono, iškrovus arba perkrovus visus laive esančius sužvejotus kiekius. 6) „Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas“ – tai pastebėtas arba kitaip identifikuotas laivas, apie kurį yra pranešta kaip apie NAFO reguliuojamame rajone žvejojantį laivą ir kuris: a) plaukioja su NAFO konvencijos nepasirašiusios šalies vėliava, arba b) kurį galima pagrįstai įtarti nepriklausant jokiai valstybei. 7) „NNN žvejyba“ – tai neteisėta, nereglamentuota ir nepranešta žvejybos veikla NAFO reguliuojamame rajone. 8) „NNN laivas“ – tai laivas, užsiimantis neteisėta, nereglamentuota ir nepranešta žvejyba NAFO reguliuojamame rajone. 9) „NNN sąrašas“ – tai sąrašas, kuriame yra nurodyta išsami informacija apie laivų, vykdančių, kaip nustatė NAFO, NNN žvejybą. 10) „NAFO reguliuojamas rajonas“ – tai Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos rajonuose (NAFO konvencija) I straipsnyje nustatytas rajonas. 11) „Parajonis” – tai NAFO konvencijos III priede nustatytas parajonis. 12) „Sektorius“ (kvadratas) – tai NAFO konvencijos III priede nustatytas sektorius. 13) „Kvota „kitiems“ – tai kvota, kurią Bendrijos laivai dalijasi su kitais laivais, plaukiojančiais su NAFO susitariančiųjų šalių vėliavomis. 14) „NAFO schema“ – tai NAFO Jungtinio inspektavimo ir stebėjimo schema. 15) „NAFO apsaugos ir įgyvendinimo priemonės“ – tai NAFO Žuvininkystės komisijos ir NAFO Bendrųjų reikalų tarybos patvirtintos priemonės. 16) „Laivo žvejybos žurnalas“ – tai Reglamente (EEB) Nr. 2807/83 nurodytas laivo žurnalas, kuriame registruojamos žvejybos operacijos ir sužvejoti kiekiai. 17) „Produkcijos žurnalas“ – tai laivo žurnalas, kuriame registruojami žuvies produktai. 18) „Talpos planas“ – tai brėžinys arba aprašas, kuriame nurodyta visų žvejybos laivo triumų ir kitų laikymo vietų talpa kubiniais metrais. 19) „Laikymo planas” – tai brėžinys, kuriame nurodyta, kuriose žvejybos laivo vietose ar triumuose yra sukrauta žuvis. II skyrius Techninės priemonės 4 straipsnis Reikalavimai priegaudoms 1. Žvejybos laivai negali vykdyti specialiosios tos žuvų rūšies, kuriai taikomas priegaudos apribojimas, žvejybos. Specialioji tam tikros žuvų rūšies žvejyba vykdoma tada, kai minėtoji rūšis sudaro didžiausią procentinę sugautų žuvų svorio dalį. 2. Žuvų rūšių priegauda, kuriai Bendrija nėra nustačiusi kvotų žvejojant NAFO reguliuojamo rajono dalyje ir kuri yra sugaunama minėtoje dalyje specialiosios kurios nors žuvų rūšies žvejybos metu, neturi būti didesnė kaip 2 500 kg vienos rūšies arba 10 % viso laive paliekamo sužvejoto kiekio svorio, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau toje NAFO reguliuojamo rajono dalyje, kurioje draudžiama specialioji tam tikrų žuvų rūšių žvejyba arba kvota „kitiems“ yra visiškai išeikvota, kiekvienos žuvų rūšies priegauda negali būti didesnė kaip 1 250 kg arba atitinkamai 5 %. 3. Kiekvieną kartą, jeigu rūšių, kurių priegauda yra ribojama, žuvų sužvejotas kiekis bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nedelsdami turi nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sužvejotų žuvų kiekiai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos vėl nedelsdami turi nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas. 4. Jei gaudančių krevetes (Pandalus borealis) laivų bendra visų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate – 2,5 % sužvejotų krevečių svorio, laivai turi nedelsdami nuplaukti ne mažiau kaip penkias jūrmyles nuo ankstesnės žvejybos vietos. 5. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudą, į sugautų krevečių kiekį neatsižvelgiama. 5 straipsnis Tinklo akių dydžiai Vykdant specialiąją I priede nurodytų priedugnio žuvų rūšių žvejybą, draudžiama naudoti tralus , kurių bet kokios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis kaip 130 mm. Gaudant trumpačiuopiklius kalmarus (Illex illecebrosus), tinklo akių dydis gali būti sumažinamas iki ne mažiau kaip 60 mm. Vykdant specialiąją rajų (Rajidae) žvejybą, tralo maišo akių dydis gali būti padidinamas iki ne mažiau kaip 280 mm, o visose kitose tralo vietose jis turi būti iki 220 mm. Krevetes (Pandalus borealis) gaudantys laivai naudoja tinklus, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm. 6 straipsnis Tinklų laikymas 1. Vykdant specialiąją vienos arba daugiau I priede nurodytų žuvų rūšių žvejybą, laivai negali turėti tinklų, kurių akių dydis būtų mažesnis už nurodytąjį 5 straipsnyje. 2. Tačiau laivams, kurie to paties žvejybos reiso metu žvejoja ne tik NAFO reguliavimo rajone, leidžiama turėti tinklus, kurių akių dydis yra mažesnis už nurodytąjį 5 straipsnyje, jeigu jie yra stipriai surišti, sukrauti ir negali būti nedelsiant panaudoti. Šie tinklai turi būti: a) nukabinti nuo kėtoklių ir traukimo arba vilkimo lynų bei tralavimo trosų, b) laikomi denyje arba virš jo tinklai turi būti tvirtai pririšti prie antstato dalių. 7 straipsnis Tinklų priedai 1. Draudžiama naudoti visas priemones arba prietaisus, išskyrus aprašytuosius šioje straipsnio dalyje, kurie užtvertų tinklo akis arba sumažintų jų dydį. 2. Kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugotas nuo sugadinimo, prie tralo maišo apatinės dalies gali būti tvirtinamas brezentas, tinklinis audeklas arba kokia nors kita medžiaga. 3. Prie tralo maišo viršutinės dalies gali būti tvirtinami įtaisai, jeigu jie neužtvers tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies gali būti tvirtinami tik V priede nurodyti užmovai. 4. Krevetes (Pandalus borealis) gaudantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, kurių atstumas tarp juostų yra ne daugiau nei 22 mm. 3L sektoriuje krevetes gaudantys laivai, kaip nurodyta VI priede, taip pat turi turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines. 8 straipsnis Verslinis žuvų dydis 1. Žuvys, sugautos NAFO reguliavimo rajone ir nesiekiančios III priede nustatyto dydžio, negali būti apdorojamos, laikomos laive, perkraunamos, iškraunamos į krantą, gabenamos, saugomos, parduodamos, pateikiamos arba siūlomos parduoti, tačiau turi būti nedelsiant paleidžiamos į jūrą. 2. Jeigu nustatyto dydžio nesiekiančių sugautų žuvų kiekis viršija 10 % bendro sugautų žuvų kiekio, laivas gali tęsti žvejybą ne arčiau kaip už penkių jūrmylių nuo ankstesnės žūklės vietos. Jei apdorota žuvis, priklausanti rūšiai, kuriai taikomi verslinio dydžio reikalavimai, yra mažesnė, nei yra nustatyta III priede, bus manoma, kad jos dydis nesiekė nustatyto verslinių žuvų dydžio. 9 straipsnis Specialiosios krevečių gaudymo 3L kvadrate nuostatos Krevetės 3L kvadrate turi būti gaudomos didesniame kaip 200 metrų gylyje. Vienu metu gaudyti krevetes leidžiama tik vienam valstybės narės laivui. 10 straipsnis Specialūs duomenų rinkimo reikalavimai 1. Kai įmanoma, valstybės narės vykdo specialius reikalavimus, keliamus duomenų apie laivus, kurie žvejoja toliau nurodytuose rajonuose, rinkimui: Rajonas 1 koordinatė 2 koordinatė 3 koordinatė 4 koordinatė | Orphan Knoll | 50.00.3047.00.30 | 51.00.3045.00.30 | 51.00.3047.00.30 | 50.00.3045.00.30 | CornerSeamounts | 35.00.0048.00.00 | 36.00.0048.00.00 | 36.00.0052.00.00 | 35.00.0052.00.00 | NewfoundlandSeamounts | 43.29.0043.20.00 | 44.00.0043.20.00 | 44.00.0046.40.00 | 43.29.0046.40.00 | New EnglandSeamounts | 35.00.0057.00.00 | 39.00.0057.00.00 | 39.00.0064.00.00 | 35.00.0064.00.00 | 2. Šio straipsnio 1 dalyje minėti duomenys turėtų būti renkami atskirai pagal kiekvieną žvejybos operaciją ir, kiek įmanoma, turi būti nurodoma: a) rūšys nurodant skaičių ir svorį; b) žuvų dažnumas pagal ilgį; c) otolitai; d) gaudyklių vieta, geografinė ilguma ir platuma; e) žvejybos įrankiai; f) gylis, kuriame žvejojama; g) dienos metas; h) žvejybos įrankio naudojimo trukmė; i) vilkimo laikas (velkamųjų žvejybos įrankių); j) kitos biologinės savybės, pvz., branda, jei tai įmanoma. 3. Po kiekvieno žvejybos reiso duomenys, surinkti pagal 1 straipsnį, yra kuo skubiau perduodami valstybių narių kompetentingoms institucijoms, o šios persiunčia juos NAFO sekretoriatui. III skyrius Kontrolės priemonės 1 dalis Žvejybos stebėsena 11 straipsnis Leidimas Gaudyti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti į krantą žuvų išteklius NAFO reguliuojamame rajone leidžiama tik didesnės kaip 50 registrinių tonų talpos Bendrijos laivams, turintiems valstybės narės, su kurios vėliava jie žvejoja, išduotą specialų žvejybos leidimą ir įtrauktiems į NAFO laivų registrą ir tik tame leidime nustatytomis sąlygomis. 12 straipsnis Laivų sąrašas 1. Kiekviena valstybė narė sudaro su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje įregistruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašą ir perduoda jį Komisijai kompiuteriu nuskaitoma forma. Komisija nedelsdama perduoda šią informaciją NAFO sekretoriatui. 2 Likus ne mažiau kaip 15 dienų iki laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną, kiekviena valstybė kompiuteriu nuskaitoma forma praneša Komisijai apie visus dalinius su jos valstybės narės vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje įregistruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašo pakeitimus. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše yra pateikiama tokia informacija: a) 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro [5] I priede nurodytas identifikavimo numeris; b) tarptautinis radijo šaukinys; c) laivo frachtuotojas, jeigu tai būtina; d) laivo tipas. 4. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiama dar ir tokia informacija: a) diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava; b) diena, nuo kurios valstybė narė laivui išdavė leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone; c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava; d) laivo pavadinimas; e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos; f) laivo registravimo uostas po perkėlimo; g) laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas; h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija; i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali gaudyti NAFO reguliuojamame rajone; j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti. 13 straipsnis Bendrijos laivų frachtavimas 1. Valstybei narei gali būti leidžiama, kad su jos vėliava plaukiojantis ir leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone turintis laivas sudarytų frachtavimo susitarimą ir naudotų visą arba dalį kitai NAFO susitariančiajai šaliai paskirtos kvotos ir (arba) žvejybos dienų. 2. Frachtavimo susitarimo sudarymo dieną valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas, išsiunčia Komisijai, o ši perduoda NAFO atsakingajam sekretoriui tokią informaciją: a) savo pritarimą frachtavimo susitarimui; b) frachtavimo susitarime nurodytas žuvų rūšis ir žvejybos galimybes; c) frachtavimo susitarimo trukmę; d) frachtuotojo pavardę (pavadinimą); e) laivą frachtuojančią susitariančiąją šalį; f) veiksmus, kurių ji ėmėsi, kad užtikrintų, jog su jos vėliava plaukiojantys frachtuojami laivai visą frachtavimo laikotarpį laikysis NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių. 3. Baigus galioti frachtavimo susitarimui, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, apie tai praneša Komisijai, o ji šią informaciją perduoda NAFO atsakingajam sekretoriui. 4. Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, veikia taip, kad užtikrintų, jog: a) frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpiu laivui nebūtų leidžiama žvejoti nesilaikant valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, skirtų žvejybos galimybių; b) tuo pačiu laikotarpiu laivui nebūtų leidžiama žvejoti pagal daugiau kaip vieną frachtavimo susitarimą; c) frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpiu laivas laikytųsi NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių; d) visi pagal frachtavimo susitarimus, apie kuriuos yra pranešta, sugauti sužvejoti kiekiai ir priegaudos frachtuojamo laivo žvejybos žurnale būtų registruojami atskirai nuo kitų duomenų apie sužvejotus kiekius, registruojamų pagal 16 straipsnio nuostatas. 5. Apie visus 4 dalies d punkte minėtus sužvejotų žuvų ir priegaudų kiekius valstybės narės Komisijai praneša atskirai nuo kitų nacionalinių duomenų apie sužvejotus kiekius pagal 19 straipsnį. Komisija nedelsdama perduoda šiuos duomenis NAFO atsakingajam sekretoriui. 14 straipsnis Žvejybos pastangos stebėsena 1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone. 2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. arba po to laiko – bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Šiame žvejybos plane inter alia yra nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas arba laivai ir būsimų žvejybos dienų NAFO reguliuojamame rajone skaičius. 3. Valstybės narės praneša Komisijai orientacinio pobūdžio informaciją apie tai, kokią veiklą jos ketina vykdyti kituose rajonuose. 4. Žvejybos planas – tai bendra žvejybos pastanga, taikytina NAFO reguliuojamame rajone, atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį. 5. Valstybės narės ne vėliau kaip iki gruodžio 31 d. kasmet Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą. Šiose ataskaitose taip pat nurodomas laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, skaičius, kiekvieno laivo sužvejotų žuvų kiekis ir dienų, kurias kiekvienas laivas žvejojo tame rajone, skaičius. Ataskaita apie laivų, krevetes žvejojančių 3M ir 3L kvadratuose, veiklą pateikiama atskirai apie kiekvieną kvadratą. 15 straipsnis Laivų stebėjimo sistema (LSS) 1. Valstybės narės užtikrina, kad NAFO sekretoriatui elektroniniu būdu realiu laiku būtų perduota informacija apie su jų vėliava NAFO reguliuojamame rajone žvejojančius laivus, gauta taikant Reglamente (EB) Nr. 2244/2003 nustatytą laivų stebėjimo sistemą (LSS). 2. Inspektorius, NAFO reguliuojamame rajone pastebėjęs laivą, apie kurį negavo LSS duomenų pagal NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones, apie tai skubiai praneša laivo kapitonui ir NAFO atsakingajam sekretoriui. 16 straipsnis Perkrovimas Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo. 17 straipsnis Žvejybos ir produkcijos žurnalai bei laikymo planas 1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir įrašyti į žvejybos žurnalą šio reglamento IV priede nustatytą informaciją. 2. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti: a) produkcijos žurnalą, kuriame pagal laive esančias žuvų rūšis nurodoma bendras produkcijos kiekis kilogramais; b) laikymo planą, kuriame pagal rūšis nurodoma, kurioje triumo dalyje yra laikoma produkcija. 3. 2 dalyje nurodyti produkcijos žurnalas ir laikymo planas atnaujinami kasdien, atsižvelgiant į praėjusios dienos (00.00 val. (UTC) – 24.00 val. (UTC)) duomenis, ir laikomi laive tol, kol laivas visiškai iškraunamas. 4. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad būtų galima patikrinti produkcijos žurnale įrašytus produkcijos kiekius ir laive laikomus perdirbtus produktus. 5. Valstybės narės kas dveji metai patvirtina visų laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal 10 straipsnio nuostatas, talpos plano tikslumą. Laivo kapitonas užtikrina, kad šio patvirtinimo kopija būtų laive, ir pateikia ją inspektoriui jo prašymu. 18 straipsnis Produktų ženklinimas ir laikymas atskyrus 1 Visa NAFO reguliuojamame rajone sugauta ir perdirbta žuvis yra ženklinama taip, kad būtų galima nustatyti kiekvieną Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 1 straipsnyje nurodytą žuvų rūšį ir produkto kategoriją. Be to, ženklinant nurodoma, kad žuvis yra sugauta NAFO reguliuojamame rajone. 2. Visos 3L sektoriuje sugautos krevetės ir 2 parajonyje bei 3 KLMNO sektoriuje sugauti juodieji otai yra ženklinami nurodant atitinkamus jų sugavimo rajonus. 3. Tos pačios rūšies žuvys gali būti laikomos keliose triumo dalyse, bet kiekviena rūšis turi būti aiškiai atskirta (pvz., plastiku, fanera, tinklu ir t.t.) nuo kitų rūšių žuvų. Be to, visos NAFO konvencijos reguliuojamame rajone sugautos žuvys turi būti laikomos atskirai nuo visų ne šiame rajone sugautų žuvų. 19 straipsnis Pranešimas apie sugavimus 1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai, laikydamiesi šio straipsnio 2 dalies nuostatų, siunčia valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, Žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) sugavimo ataskaitas. 2. Į šias sugavimo ataskaitas įtraukiama: a) žvejybos laive esantis kiekis, kai Bendrijos laivas įplaukia į NAFO reguliuojamą rajoną. Ataskaitos perduodami ne anksčiau kaip prieš 12 valandų ir ne vėliau kaip prieš 6 valandas iki kiekvieno laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną. Šiose ataskaitose nurodoma data, laikas, laivo geografinė padėtis, bendras suapvalintas sužvejotų žuvų svoris pagal žuvų rūšis, įskaitant tikslines žuvų rūšis; b) kiekvieną dieną 3L sektoriuje sugaunamų krevečių kiekis. Šios ataskaitos perduodamos kitą dieną po sugavimo ne vėliau kaip iki 12.00 val. UTC; c) kas antrą pirmadienį 2 parajonyje ir 1F, 3K bei 3M sektoriuose per dvi savaites (kurios baigiasi sekmadienį 24 val.) sugautą jūros ešerių kiekį. Jeigu visas kiekis sudaro 50 % bendro leistino sugavimo (BLS), ataskaitos siunčiamos kiekvieną pirmadienį; d) laivo išplaukimo iš NAFO reguliuojamo rajono metu laive esantys kiekiai. Šias ataskaitas reikia perduoti ne anksčiau kaip prieš 8 val. ir ne vėliau kaip prieš 6 val. iki laivui išplaukiant iš NAFO reguliuojamo rajono. Ataskaitose nurodoma data, laikas, laivo geografinė padėtis, bendras suapvalintas sugautų žuvų svoris pagal žuvų rūšis, įskaitant tikslines žuvų rūšis ; e) kiekvieno žuvų perkrovimo metu pakrautas arba iškrautas kiekis, kai laivas yra NAFO reguliuojamame rajone. Žuvis perduodantys laivai tokią ataskaitą perduoda likus ne mažiau kaip prieš 24 val. iki perkrovimo, o žuvis priimantys laivai – ne vėliau kaip po 1 val. po perkrovimo. Minėtose ataskaitose nurodoma data, laikas, perkrovimo geografinė vieta ir bendras suapvalintas iškrautinų arba pakrautų žuvų svoris kilogramais pagal rūšis ir laivų, į kuriuos pakraunami arba iš kurių iškraunami sužvejoti kiekiai, šaukiniai. Ne vėliau kaip prieš 24 val. iki iškrovimo pradžios priimančio laivo kapitonas praneša apie visą laive esantį žuvų kiekį ir bendrą svorį, kurį reikia iškrauti, uosto pavadinimą ir numatytą iškrovimo laiką. 3. Kiekviena ataskaitas apie sugavimus gavusi valstybė narė kompiuteriniu būdu per Komisiją perduoda šias ataskaitas NAFO sekretoriatui. 4. Valstybės narės ataskaitoje pateiktą informaciją turi užregistruoti Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19 straipsnio 2 dalyje nurodytoje duomenų bazėje. 5. Išsamios taisyklės, reglamentuojančios 2 dalyje minėto perdavimo formą ir specifikacijas, yra nustatytos VII priede. 20 straipsnis Apibendrintas pranešimas apie sugavimą ir žvejybos pastangą 1. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 dienos kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai perduoda: a) II priede nurodytų išteklių iškrautus kiekius; b) dienų, kurias praėjusį mėnesį 3M sektoriuje buvo žvejotos krevetės, skaičių ir c) visą informaciją, gautą vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnių nuostatomis. 2. Komisija kaupia visų valstybių narių duomenis, nurodytus 1 dalyje, ir per 30 dienų nuo kalendorinio mėnesio, kurį žuvys buvo sugautos, pabaigos perduoda juos NAFO sekretoriatui. 2 dalis Stebėtojai 21 straipsnis Stebėtojų paskyrimas 1. Valstybės narės paskiria stebėtojus į visus žvejybos veiklą NAFO reguliuojamame rajone vykdančius arba ketinančius vykdyti savo laivus. Į žvejybos laivą paskirti stebėtojai šiame laive lieka tol, kol į jų vietą paskiriami kiti stebėtojai. 2. Žvejybos laivams, kuriuose nėra stebėtojų, neleidžiama pradėti arba tęsti žvejybos NAFO reguliuojamame rajone, išskyrus force majeure atvejus. 3. Stebėtojai privalo būti atitinkamos kvalifikacijos ir turėti tokios patirties bei įgūdžių: a) pakankamai patirties, leidžiančios nustatyti žuvų rūšis ir žūklės priemones; b) navigacinių įgūdžių, c) pakankamai žinių apie NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones, d) gebėti atlikti paprastas mokslines užduotis, pvz., jei reikia, paimti mėginius ir atidžiai stebėti bei tiksliai registruoti duomenis, e) gerai mokėti valstybės, su kurios vėliava žvejoja stebimas laivas, kalbą. 4. Valstybės narės imasi visų priemonių, užtikrinančių, kad žvejybos laivai stebėtojus priimtų nustatytu laiku ir paskirtoje vietoje ir kad pasirūpintų jų išvykimu pasibaigus stebėjimo laikotarpiui. 5. Valstybės narės siunčia Komisijai stebėtojų, kuriuos paskyrė pagal šio straipsnio 1 dalį, sąrašą kasmet iki sausio 20 d., o vėliau – kai tik paskiria naują stebėtoją. 22 straipsnis Pagrindinė stebėtojų užduotis 1. Stebėtojai tikrina, ar žvejybos laivas laikosi atitinkamų NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių. 2. Visos su stebėjimu susijusios pareigos vykdomos NAFO reguliuojamame rajone. 23 straipsnis Registravimas Stebėtojai: a) kasdien pildo VIII priede nurodytos formos laivų žvejybos veiklos žurnalą; b) registruoja laivo kapitono naudojamus įrankius, tinklo akių dydį ir priedus. 24 straipsnis Sugavimo kontrolė 1. Stebėtojai: a) tikrina ir vertina atskirus sugavimus (pagal vietą, gylį, tinklo buvimo vandenyje laiką); b) nustato sugavimo sudėtį; c) kontroliuoja išmetimus į jūrą, priegaudą ir verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų sugavimą; d) tikrina žvejybos ir produkcijos žurnalų įrašus; tikrinant produkcijos žurnalą, atsižvelgiama į laivo kapitono taikomą perskaičiavimo koeficientą; e) tikrina pranešimų apie sugavimą ataskaitas. 2. Stebėdami į jūrą išmetamus žuvų kiekius, priegaudą ir verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų sugavimus, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, duomenis apie į jūrą išmetamus kiekius ir laive paliekamus verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų kiekius stebėtojai, kai leidžia aplinkybės, renka pagal šią atrankos schemą: a) kiekvienam žvejybos operacijai registruojamas apskaičiuotas bendras sugavimas pagal rūšis svorio vienetais, taip pat apskaičiuoti į jūrą išmetami kiekiai pagal rūšis svorio vienetais; b) kiekviena dešimta žvejybos operacija išsamiai tiriama pagal žuvų rūšis, nurodant ne tik tiriamo ėminio svorį, bet ir pagal ilgį nustatytus skaičius, rodančius sugavimo dalį, kuri bus iškrauta, ir sugavimo dalį, kuri bus išmesta į jūrą; c) kiekvieną kartą, kai žvejybos vieta keičiama didesniu kaip 5 jūrmylių atstumu, a ir b punktuose apibūdintas ciklas pradedamas iš naujo. 25 straipsnis Kitos nustatytos užduotys Stebėtojai: a) tikrina žvejojančio laivo padėtį; b) prižiūri galimą perkrovimą iš laivų, sudariusių 12 straipsnyje nurodytas frachtavimo sutartis; c) kontroliuoja, kaip veikia automatinės nuotolinės padėties registravimo priemonės, jeigu jos yra stebimame laive ir jeigu jomis yra naudojamasi; d) atlieka mokslinį darbą ir ima mėginius, jeigu to reikalauja NAFO Žuvininkystės komisija arba valstybės, su kurios vėliava plaukioja stebimas laivas, atitinkamos institucijos. 26 straipsnis Stebėtojų ataskaitos 1. Stebėtojai per 20 dienų nuo kiekvieno žvejybos reiso pabaigos pateikia ataskaitą Komisijai ir juos paskyrusios valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Jei stebėtojo paskyrimo laikotarpis baigiasi anksčiau nei žvejybos reisas, ataskaita Komisijai ir valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikiama per 20 dienų nuo paskyrimo laikotarpio pabaigos ir apima paskyrimo laikotarpį. Minėtoje ataskaitoje pateikiama pagrindinių stebėtojo išvadų santrauka. Komisija šią ataskaitą persiunčia NAFO atsakingajam sekretoriui. 2. Stebėtojai per 24 valandas pateikia visus įtariamo sunkaus pažeidimo įrodymus. Tokio pobūdžio ataskaitos pateikiamos NAFO inspektavimą atliekančiam laivui, esančiam NAFO reguliuojamame rajone, o jis apie įtariamą pažeidimą praneša NAFO atsakingajam sekretoriui. Perduodami informaciją inspektavimą atliekančiam laivui, stebėtojai naudojasi nustatytu kodu. 27 straipsnis Atsargumo priemonės 1. Stebėtojai imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad jų buvimas žvejybos laivuose netrukdytų laivams tinkamai veikti, taip pat ir žvejoti; 2. Stebėtojai saugo žvejybos laivuose esantį turtą ir įrenginius, taip pat visų su tokiais laivais susijusių dokumentų konfidencialumą. 28 straipsnis Laivo kapitono pareigos 1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai priima į laivą paskirtus stebėtojus ir su jais bendradarbiauja, kad stebėtojai, būdami laivuose, galėtų atlikti savo pareigas. 2. Laivo, turinčio priimti į laivą paskirtą stebėtoją, kapitonas imasi visų tinkamų priemonių palengvinti stebėtojo atvykimą į laivą ir išvykimą iš jo. Laive stebėtojui turi būti suteiktos tinkamos gyvenimo ir darbo sąlygos. 3. Laivo kapitonas leidžia stebėtojui naudotis laivo dokumentais (žvejybos žurnalu, produkcijos žurnalu, talpos bei laikymo planais) ir apžiūrėti įvairias laivo dalis, prireikus ir laive paliktą sužvejotą kiekį bei planuojamą išmesti į jūrą kiekį, kad stebėtojui būtų lengviau atlikti savo pareigas. 4. Laivo kapitonui laiku pranešama apie stebėtojų priėmimo laiką bei vietą ir galimą stebėjimo laikotarpio trukmę. 5. Stebimo laivo kapitonui jo prašymu gali būti pateikta 25 straipsnio 1 dalyje nurodyta stebėtojo ataskaitos kopija. 29 straipsnis Išlaidos Visas šioje dalyje reglamentuojamos stebėtojų veiklos išlaidas apmoka valstybės narės. Visas šias išlaidas arba jų dalį valstybės narės gali pavesti apmokėti savo laivų operatoriams. 30 straipsnis Tolesni veiksmai 1. Valstybių narių kompetentingos institucijos, kurioms pagal 25 straipsnio nuostatas yra pateikiamos stebėtojų ataskaitos, įvertina šių ataskaitų turinį ir išvadas. 2. Jei ataskaitoje nurodyta, kad stebimo laivo žvejybos praktika neatitiko NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių, 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos imasi tinkamų veiksmų šiam reikalui ištirti ir neleisti, kad tokia praktika pasikartotų. IV skyrius Tikrinimas ir priežiūra jūroje 1 dalis bendrosios nuostatos 31 straipsnis Bendrosios tikrinimo ir stebėjimo taisyklės 1. Komisija ir (arba) valstybės narės paskiria inspektorius, kurie NAFO reguliuojamame rajone stebi ir tikrina pagal NAFO apsaugos bei įgyvendinimo užtikrinimo priemones. Jos dar gali paskirti inspektorius lydinčius stažuotojus. 2. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad savo pareigas inspektoriai vykdytų laikydamiesi NAFO schemoje nustatytų taisyklių. Inspektorių darbą nuolat kontroliuoja kompetentingos institucijos. Inspektoriai yra joms atskaitingi. 3. Kiekviena valstybė narė ir Komisija užtikrina, kad patikrinimus Bendrijos inspektoriai atliktų nediskriminuodami ir laikydamiesi NAFO apsaugos bei įgyvendinimo užtikrinimo priemonių. 4. Patikrinimų skaičius priklausys nuo NAFO reguliuojamame rajone esančių susitariančiųjų šalių laivynų dydžio, atsižvelgiant į tame rajone praleistą laiką, sugavimų lygį ir įrašus dėl atitikimo. 5. Inspektoriai ne tik atlieka NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonėse jiems nustatytas funkcijas, bet ir tikrina, kaip NAFO reguliavimo rajone esantys Bendrijos laivai laikosi visų jiems taikomų Bendrijos apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių. 6. Inspektoriai gali būti paskirti į bet kurios valstybės narės, atliekančios arba ketinančios atlikti patikrinimus NAFO reguliuojamame rajone, laivą. 7. Keisdamiesi informacija apie pastebėjimus, įlaipinimą ir kita, NAFO reguliuojamame rajone dirbantys inspektoriai savo veiklą nuolat derina su kitais NAFO reguliuojamame rajone veikiančiais inspektoriais. 32 straipsnis Inspektavimo priemonės Valstybės narės arba Komisija savo inspektoriams suteikia reikiamas priemones, leidžiančias jiems atlikti stebėjimo ir tikrinimo užduotis. Tuo tikslu jos paskiria NAFO schemai priskirtus inspektavimo laivus. 33 straipsnis Programų rengimas 1 Komisija koordinuoja Bendrijos stebėjimo ir inspektavimo veiklą. Tam tikslui ji gali kartu su valstybėmis narėmis parengti bendras darbines stebėjimo ir inspektavimo programas. Valstybės narės, kurių laivai žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, patvirtina būtinas priemones, kurios padėtų įgyvendinti šias programas, ypač susijusias su reikalingais žmonių ir materialiniais ištekliais ir tų išteklių išdėstymo laikotarpiais bei rajonais. 2. Rengdamos bendras stebėjimo ir inspektavimo programas, Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad tokiu atveju, kai kuriuo nors metu NAFO reguliuojamame rajone žvejoja daugiau kaip 15 laivų, tame rajone būtų Bendrijos inspektavimą vykdantis laivas arba kad būtų sudarytas susitarimas su kita susitariančiąja šalimi dėl tokio inspektavimo laivo buvimo. 3 Valstybės narės kasmet iki spalio 15 d. perduoda Komisijai inspektorių ir inspektavimą atliekančių laivų, kuriuos jos kitais metais ketina priskirti pagal NAFO schemą pavestoms užduotims vykdyti, vardus, pavardes ir pavadinimus. Šiame pranešime nurodomi paskirtų inspektavimo laivų pavadinimai, radijo šaukiniai ir pranešimų perdavimo geba. Komisija, pasinaudodama šia informacija, kartu su valstybėmis narėmis parengia kitų metų Bendrijos dalyvavimo NAFO schemoje planą, kurį siunčia NAFO sekretoriatui ir valstybėms narėms. 4. Valstybės narės elektroniniu būdu praneša Komisijai datą ir laiką, kada inspektuojantys laivai pradeda ir baigia savo veiklą. 2 dalis Stebėjimo procedūra 34 straipsnis Stebėjimo procedūra 1. Inspektoriai vykdo priežiūrą remdamiesi žvejybos laivų stebėjimais iš NAFO schemai priskirtų laivų. Jei stebimas NAFO susitariančiosios šalies laivas neatitinka inspektoriaus turimos informacijos, stebėjimo duomenis inspektorius užregistruoja XI priede nustatytos formos priežiūros ataskaitoje, kurią nusiunčia savo institucijoms. Prie ataskaitos yra pridedamos laivo nuotraukos, kuriose turi būti užfiksuota laivo buvimo vieta, data ir fotografavimo laikas. 2. Valstybės narės elektroniniu būdu nedelsdamos išsiunčia ataskaitą valstybei, su kurios vėliava plaukioja pastebėtas laivas, arba tos valstybės paskirtoms kompetentingoms institucijoms, apie kurias yra pranešęs NAFO sekretoriatas, NAFO sekretoriatui ir Komisijai. Jeigu valstybė, su kurios vėliava plaukioja minėtas laivas, pageidauja, kiekvienos priežiūros ataskaitos originalas siunčiamas ir tai valstybei. 3. Valstybės narės, gavusios savo laivų priežiūros ataskaitą, nedelsdamos į ją reaguoja ir atlieka tolesnius tyrimus, leidžiančius nustatyti veiksmus, kurių būtina imtis. 4. Valstybės narės kasmet iki vasario 15 d. praneša Komisijai apie veiksmus, kurių ėmėsi praėjusiais metais, kai gavo savo laivų priežiūros ataskaitą. Jei tolesni veiksmai buvo baudų skyrimas, šios baudos turi būti konkrečiai apibūdintos. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija nusiunčia šią informaciją NAFO sekretoriatui. 3 dalis inspektavimo procedūra 35 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Jei tikrinimas atliekamas šviesiu paros metu ir normalaus matomumo sąlygomis, inspektavimo laivai iškelia NAFO vimpelą, rodantį, kad inspektoriai atlieka patikrinimą pagal NAFO schemą. Laivai, į kuriuos įlipa inspektoriai, taip pat iškelia vimpelą, tik šis vimpelas gali būti dvigubai mažesnis. 2. Mokslinius tyrimus atliekantys laivai tikrinami tik siekiant įsitikinti, ar jie nevykdo komercinės žvejybos operacijų. 3. Įlipimo ir patikrinimo metu inspektoriai netrukdo laivų kapitonams susisiekti su šalies, su kurios vėliava plaukioja minėtas laivas, institucijomis. 4. Inspektavimą atliekantys laivai, laikydamiesi geros jūreivystės taisyklių, manevruodami laikosi saugaus atstumo nuo žvejybos laivo. 5. Inspektoriai vengia naudoti jėgą, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina jų saugumui užtikrinti, ir ją naudoja tik tiek, kiek to reikia saugumui. Tikrindami žvejybos laivus, inspektoriai neturi su savimi šaunamųjų ginklų. 6. Patikrinimai atliekami taip, kad būtų kuo mažiau trikdoma laivo veikla ir žuvies gaudymas. 36 straipsnis Įlipimas į laivą 1. Įlipdami į žvejybos laivą, inspektoriai ir stažuotojai privalo parodyti NAFO sekretoriato išduotą tapatybės dokumentą. 2. Inspektoriai įlipa į laivą, tik jei prieš tai laivas radijo ryšiu yra apie tai yra įspėtas arba jei jam buvo išsiųstas atitinkamas signalas, naudojant tarptautinį kodo signalą, kurio perdavimo metu pateikiama išsami informacija apie inspektorių grupę bei tikrinimo praktinę programą. 3. Inspektoriai nereikalauja, kad laivas, į kurį jie lipa, sustotų ar žvejybos metu imtų manevruoti, arba kad nutrauktų žvejybos įrankio užmetimą arba traukimą.. Tačiau inspektoriai gali pareikalauti nutraukti arba atidėti žvejybos įrankio užmetimą, kol jie įlips į laivą, tačiau ne ilgiau kaip 30 minučių nuo 2 dalyje minėto signalo gavimo. 37 straipsnis Laive atliekami veiksmai 1. Inspektorių grupę sudaro ne daugiau kaip du inspektoriai. Kai leidžia laivo sąlygos, inspektorius gali lydėti stažuotojas, kuris pristatomas žvejybos laivo kapitonui. Stažuotojo veikla apsiriboja inspektorių atliekamo patikrinimo stebėjimu. 2. Patikrinimas trunka ne ilgiau kaip tris valandas arba, jei tai trunka ilgiau, tol, kol ištraukiamas tinklas ir patikrinami sužvejoti kiekiai. Jei nustatomas pažeidimas, inspektoriai gali likti laive tiek laiko, kiek jiems reikia 40 ir 43 straipsniuose nurodytoms pareigoms atlikti. Iš laivo inspektorius išlipa ne vėliau kaip po valandos nuo pradinio patikrinimo pabaigos arba 40 straipsnyje jam nustatytų pareigų įvykdymo. 3. Imamasi atsargumo priemonių, leidžiančių nepadaryti žalos pakuotei, fasuotei, kartoninėms dėžėms ar konteineriams arba jų turiniui. Kartoninės dėžės ir konteineriai atidaromi taip, kad juos būtų galima greitai perplombuoti, perpakuoti ir vėl padėti į laikymo vietą. 4. Inspektoriai, darydami įrašus produkcijos žurnale, produkcijos svorį perskaičiuoja į gyvąjį svorį, kad būtų galima patikrinti įrašus laivo žurnale, kuriuos darant nurodomas gyvasis svoris. Inspektoriai taiko tuos pačius perskaičiavimo koeficientus, kokius taiko laivo kapitonas. 5. Inspektoriams leidžiama patikrinti visas žvejybos laivo vietas, denius ir patalpas, perdirbtą ir neperdirbtą sužvejotą kiekį, tinklus ir kitus įrankius, įrangą bei susijusius dokumentus, būtinus norint patikrinti atitiktį NAFO apsaugos ir įgyvendinimo priemonėms. 6. Vykdydami patikrinimą, inspektoriai gali prašyti laivo kapitono suteikti reikiamą pagalbą. Laivo kapitonas gali pateikti pastabų dėl patikrinimo ataskaitos, kurią, pasibaigus patikrinimui, inspektoriai privalo pasirašyti. Žvejybos laivo kapitonui yra įteikiama patikrinimo ataskaitos kopija. 38 straipsnis Patikrinimo ataskaitų rengimas 1. Inspektoriai rengia IX priede nurodytos formos patikrinimo ataskaitą ir perduoda ją savo institucijoms. 2. Inspektoriai susumuoja laivo žurnale nurodytus paskutiniojo laivo žvejybos reiso NAFO reguliuojamame rajone duomenis pagal žuvų rūšis ir pagal sektorius ir šią suvestinę įtraukia į patikrinimo ataskaitos 14 punktą. 3. Jeigu užregistruotas sužvejotas kiekis skiriasi nuo inspektoriaus apskaičiuoto sužvejoto kiekio, inspektorius gali dar kartą patikrinti skaičiavimą, procedūras, susijusius dokumentus ir laive esantį sužvejotą kiekį. Visi nustatyti skirtumai nurodomi patikrinimo ataskaitos 18 punkte. 39 straipsnis Žvejybos laivų kapitonų pareigos patikrinimo metu Bendrijos žvejybos laivo kapitonas, į kurio laivą įlipa jį tikrinantys inspektoriai, privalo: a) gavęs laivo ar sraigtasparnio, kuriame yra inspektorius, atitinkamą signalą pagal tarptautinį signalų kodą, užtikrinti geros jūreivystės praktiką atitinkantį saugų ir patogų įlipimą į laivą; b) pasirūpinti, kad būtų Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) patvirtintas rekomendacijas dėl virvelinių kopėčių atitinkantis įlipimo trapas; c) bendradarbiauti ir padėti vykdant žvejybos laivo tikrinimą, kuris atliekamas šiame reglamente nustatyta tvarka; užtikrinti inspektorių saugumą, nekliudyti, negrasinti bei nesikišti į savo pareigas atliekančių inspektorių darbą; d) leisti inspektoriams susisiekti su šalies, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir su tikrinančiosios šalies institucijomis; e) leisti patekti į visas reikalingas laivo vietas, denius, patalpas, leisti patikrinti perdirbtą ir neperdirbtą sužvejotą kiekį, tinklus, kitus įrankius, įrangą, registracijos dokumentus, patalpų, kuriose laikomos žuvys, brėžinius arba aprašus, produkcijos žurnalus, laikymo planus ir visus kitus susijusius dokumentus, taip pat suteikti kuo daugiau pagalbos, kurios reikia norint įsitikinti, jog laikoma pagal laikymo planus; f) užtikrinti saugų inspektorių išlipimą. 40 straipsnis Patikrinimo ataskaitų perdavimas 1. Patikrinimą atliekanti valstybė narė per 20 dienų nuo inspektavimą atliekančio laivo grįžimo į uostą nusiunčia Komisijai NAFO patikrinimo ataskaitos, parengtos pagal 37 straipsnio 1 dalies nuostatas, originalą. Komisija per 30 dienų nuo inspektavimo laivo grįžimo į uostą minėtą ataskaitą nusiunčia šaliai, su kurios vėliava plaukioja inspektavimo laivas, o kopiją – NAFO sekretoriatui. 2. Jeigu buvo nustatytas pažeidimas arba užregistruotas sužvejotas kiekis skiriasi nuo inspektorių apskaičiuoto laive esančio sužvejoto kiekio, laivui sugrįžus į uostą, Komisijai nedelsiant išsiunčiamas tikrinimo ataskaitos originalas ir patvirtinimo dokumentai, įskaitant nuotraukas. Komisija per 10 dienų nuo inspektavimo laivo sugrįžimo į uostą šiuos dokumentus perduoda valstybei, su kurios vėliava plaukioja inspektavimo laivas, o kopiją – NAFO sekretoriatui. 3. Susidarius 2 dalyje nurodytai padėčiai, inspektorius dar paskelbia pareiškimą, kuriuo iš anksto praneša apie įtariamą pažeidimą. Tame pareiškime cituojama patikrinimo ataskaitos 16, 18 ir 20 punktuose nurodyta informacija ir išsamiai apibūdinamos priežastys, dėl kurių buvo paskelbtas pareiškimas dėl pažeidimo, ir tai pagrindžiantys įrodymai. Bendrijos inspektorius per vieną darbo dieną perduoda šį pranešimą valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir per Komisiją NAFO sekretoriatui. 4. Inspektoriai kas 10 dienų pateikia Komisijai patikrintų laivų sąrašą. Komisija kas mėnesį sudaro patikrintų laivų sąrašą ir perduoda jį NAFO sekretoriatui. 4 dalis pažeidimai 41 straipsnis Pažeidimų tyrimo procedūros 1. Jei inspektoriai nustato, kad yra pažeistos NAFO patvirtintos apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonės, jie: a) nurodo šį pažeidimą savo patikrinimo ataskaitoje, pasirašo po šiuo įrašu ir duoda pasirašyti kapitonui; b) žvejybos žurnale padaro įrašą dėl nustatyto pažeidimo datos, vietos ir tipo ir po juo pasirašo. Inspektorius gali pasidaryti bet kurio įrašo, padaryto žvejybos žurnale, arba kito susijusio dokumento kopiją ir reikalauti, kad kapitonas raštu kiekviename kopijos puslapyje patvirtintų, jog kopija yra autentiška; c) prireikus pažeidimą patvirtina įrankių ir sužvejotų kiekių nuotraukomis. Tokiu atveju vieną nuotraukos kopiją inspektorius perduoda laivo kapitonui, o kitą prisega prie ataskaitos; d) nedelsdamas bando susisiekti su valstybės, su kurios vėliava plaukioja tikrinamas žvejybos laivas, inspektoriumi arba paskirtomis institucijomis; e) skubiai perduoda savo institucijoms patikrinimo ataskaitą ir 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą išankstinį pranešimą apie pažeidimą. 2. Inspektoriai gali reikalauti, kad laivo kapitonas pašalintų bet kurią NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių neatitinkančią žvejybos įrankio dalį. Prie įrankio dalies, kurios naudojimas, inspektorius nuomone, pažeidžia nustatytus reikalavimus, jis saugiai pritvirtina X priede nurodytą plombą ir patikrinimo ataskaitoje padaro įrašą apie šį faktą. Įrankis su plomba saugomas tol, kol jį patikrina laivo susitariančiosios šalies kompetentinga institucija. 42 straipsnis Tolesnis pažeidimo tyrimas 1. Kai valstybei narei pranešama apie pažeidimą, kurį padarė su jos vėliava plaukiojantis laivas, ji, laikydamasi nacionalinės teisės aktų nuostatų, imasi skubių veiksmų, kad gautų ir išnagrinėtų įkalčius, atliktų tolesnį tyrimą, būtiną norint reaguoti į pažeidimą ir, jei įmanoma, patikrina laivą. 2. Valstybės narės bendradarbiauja su patikrinimą atliekančios susitariančiosios šalies institucijomis, kad užtikrintų, jog pažeidimo įkalčiai būtų paruošti ir saugomi tokia forma, kuri palengvintų teismo procesą. 3. Valstybės narės paskiria institucijas, kurioms būtų pavesta rinkti pažeidimo įrodymus, ir praneša Komisijai jų adresus. 5 dalis Sunkūs pažeidimai 43 straipsnis Sunkių pažeidimų sąrašas 1. Sunkiais laikomi šie pažeidimai: a) žvejyba naudojantis kvota „kitiems“, iš anksto apie tai nepranešus NAFO atsakingajam sekretoriui arba praėjus daugiau kaip septynioms dienoms nuo NAFO atsakingojo sekretoriaus pranešimo apie tai, jog tos rūšies žuvų gaudymas pagal kvotą „kitiems“ yra baigtas; b) specialioji tam tikros žuvų rūšies, kuriai taikomas moratoriumas arba kurią žvejoti draudžiama, žvejyba; c) specialioji tam tikrų žuvų arba žuvų rūšių žvejyba po tos dienos, kurią, kaip tikrinamo laivo šalis, su kurios vėliava jis plaukioja, pranešė atsakingajam sekretoriui, tos šalies laivai turėjo nutraukti specialiąją tų žuvų arba žuvų rūšių žvejybą; d) žvejyba uždarame rajone arba su konkrečiame rajone draudžiamais įrankiais; e) tinklo akių dydžio pažeidimai; f) žvejyba be galiojančio leidimo, išduoto susitariančiosios šalies, su kurios vėliava plaukioja laivas; g) neteisingas sugavimo duomenų registravimas; h) palydovinės stebėjimo sistemos trikdymas; i) pranešimo apie sugavimus pažeidimai; j) trukdymas inspektoriui arba stebėtojui atlikti savo pareigas. 44 straipsnis Inspektorių veikla 1. Nustatę, kad laivas padarė 42 straipsnyje paminėtą sunkų pažeidimą, inspektoriai nedelsdami apie tai praneša valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, savo institucijoms, Komisijai ir NAFO sekretoriatui. 2. Jei pažeidimas sunkus, inspektoriai imasi visų būtinų priemonių įrodymų išsaugojimui ir saugumui užtikrinti, įskaitant tinkamą laivo triumų užplombavimą iki patikrinimo uoste. Inspektoriaus reikalavimu laivo kapitonas visiškai nutraukia žvejybą, kurią vykdant, inspektoriaus nuomone, buvo padarytas sunkus pažeidimas. 3. Tol, kol inspektorius yra laive, laivo kapitonas negali atnaujinti žvejybos iki to laiko, kol inspektorius, atsižvelgdamas į laivo kapitono veiksmus arba pats susisiekęs su tikrinamo laivo šalies, su kurios vėliava jis plaukioja, inspektoriumi arba kompetentinga institucija, pagrįstai neįsitikins, kad sunkus pažeidimas nepasikartos. 4. Inspektoriai žvejybos laive gali būti tiek, kiek reikia su pažeidimui susijusiai informacijai gauti. Per tą laiką inspektorius baigia tikrinimą ir tada išvyksta. Tačiau jeigu inspektoriams pavyksta užmegzti ryšį su tikrinamo laivo susitariančiosios šalies kompetentingomis institucijomis ir jeigu jos su tuo sutinka, jie gali likti laive. Jei per pagrįstą laiką inspektoriai neįstengia susisiekti su minėtomis institucijomis, jie palieka laivą ir kuo skubiau su jomis susisiekia. 5. Patikrinimą atliekanti valstybė narė arba Komisija, valstybei, su kurios vėliava plaukioja laivas, sutikus, priima sprendimą dėl to, ar inspektorius turi likti laive, jei laivas keičia kursą pagal 45 straipsnio 1 dalies nuostatas. Patikrinimą atliekanti valstybė narė ir Komisija taip pat priima sprendimą dėl to, ar inspektorius turi dalyvauti atliekant išsamų laivo patikrinimą uoste, nurodytą 45 straipsnio 3 dalyje. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie sprendimus, priimtus pagal šią straipsnio dalį. 45 straipsnis Patikrinimai, kuriuos atlieka valstybės narės, su kurios vėliava žvejoja laivas, patvirtintas inspektorius 1. Jei valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas gauna inspektoriaus pranešimą apie sunkų pažeidimą, kurį, kaip įtariama, padarė su jos vėliava žvejojantis laivas, arba jei tokią informaciją gauna Komisija, ta valstybė narė ir Komisija nedelsdamos viena kitą apie tai informuoja. 2. Gavusi kitos susitariančiosios šalies pranešimą apie Bendrijos laivo padarytą sunkų pažeidimą, valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas, kartu su Komisija užtikrina, kad per 72 val. tą laivą patikrintų tinkamai patvirtintas inspektorius. 3. Tinkamai patvirtintas inspektorius įlipa į nurodytą laivą, išnagrinėja su įtariamu pažeidimu susijusius įrodymus ir rezultatus kuo skubiau perduoda valstybės narės, su kurios vėliava žvejoja laivas, kompetentingai institucijai bei Komisijai. 46 straipsnis Kurso keitimas 1. Kai tai pateisinama, valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja tikrinamas laivas, gavusi pranešimą apie rezultatus, tuo atveju, jei įtariamas pažeidimas yra sunkus, pati per 24 val. pareikalauja arba pasirūpina, kad tinkamai patvirtintas inspektorius pareikalautų, jog laivas vyktų į paskirtą uostą. Tai turi būti Sent Džonso arba Halifakso uostai Kanadoje, Sent Pjero uostas Prancūzijoje arba laivo įregistravimo uostas, jei valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas, nepaskiria kito uosto. 2. Raštišku valstybės narės, su kurios vėliava žvejoja laivas, prašymu Komisija gali pratęsti šio straipsnio pirmojoje dalyje nustatytą 24 val. terminą, bet ne ilgiau nei iki 72 val. 3. Jeigu valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas, nereikalauja, kad šis laivas pakeistų kursą ir plauktų į uostą, ji nedelsdama praneša Komisijai tokio sprendimo motyvus. Komisija nustatytu laiku informuoja NAFO sekretoriatą apie šį sprendimą ir jo priežastis. 47 straipsnis Patikrinimas uoste, laivui pakeitus kursą 1. Į paskirtą uostą įplaukusį laivą, kuris įtariamas padaręs sunkų pažeidimą, nuodugniai tikrina valstybės narės, su kurios vėliava žvejoja laivas, institucija. Tikrinant dalyvauja kurios nors kitos pageidaujančios dalyvauti susitariančiosios šalies inspektorius. Atliekant tikrinimą, naudojamas XII priede nurodyta patikrinimo uoste ataskaita. 2. Valstybė narė, su kurios vėliava žvejoja laivas, nedelsdama perduoda Komisijai nuodugnaus patikrinimo rezultatus ir priemones, kurias ji patvirtino po to, kai buvo nustatytas pažeidimas, įskaitant tas, kurių buvo imtasi tam, kad pažeidimas nepasikartotų. 6 dalis ataskaitos 48 straipsnis Patikrinimo ataskaitų statusas 1. Kitų susitariančiųjų šalių ir kitų valstybių narių inspektorių parengtas patikrinimo ataskaitas valstybės narės traktuoja taip pat, kaip ir savo inspektorių ataskaitas. 2. Valstybės narės bendradarbiauja su atitinkamomis susitariančiosiomis šalimis, kad palengvintų pagal nacionalinės teisės aktus taikomus teismo arba kitokius procesus, kuriuos lemia pagal NAFO schemą pateikta inspektoriaus ataskaita. 49 straipsnis Pažeidimų ataskaitos 1. Valstybės narės kasmet iki sausio 25 d. pateikia Komisijai laikotarpio nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. ataskaitą ir iki rugpjūčio 25 d. – laikotarpio nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d. ataskaitas. Šiose ataskaitose nurodoma tokia informacija: a) veiksmų, kurių buvo imtasi dėl valstybės narės laivų padarytų pažeidimų, rezultatai; kol procesas nebaigtas, pažeidimai išvardijami kasmet; b) visi didesni skirtumai tarp laivo žurnaluose padarytų įrašų apie sugavimą ir inspektoriaus laive apskaičiuoto sužvejoto kiekio. Skirtumas laikomas dideliu, kai inspektoriaus skaičiavimas nuo laivo žurnale užregistruoto kiekio skiriasi 5 % ir daugiau; c) išsami informacija apie proceso eigą, pirmiausia nurodant, ar byla dar neišspręsta, ar paduota apeliacija, ar vyksta tyrimas; d) tikslus baudų ir bausmių aprašymas, pirmiausia baudų dydis, konfiskuotos žuvies ir (arba) įrankių vertė, raštiški įspėjimai ir t.t. ir e) paaiškinimas, jei nebuvo imtasi jokių veiksmų. 2. Remdamasi valstybių narių ataskaitomis, Komisija parengia Bendrijos ataskaitą. Kasmet iki vasario 1 d. ir rugsėjo 1 d. Komisija išsiunčia šias ataskaitas NAFO sekretoriatui. 50 straipsnis Pranešimai apie inspektavimą ir stebėjimą 1. Kasmet iki rugsėjo 15 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie per praėjusius kalendorinius metus: a) pagal NAFO schemą atliktų patikrinimų skaičių, konkrečiai nurodydama kiekvienos susitariančiosios šalies laivuose atliktų patikrinimų skaičių, ir, jei buvo padaryta pažeidimų, to laivo patikrinimo datą, vietą ir įtariamo pažeidimo pobūdį; b) valandų, kuriomis skraidyta atliekant NAFO stebėjimą, skaičių, pastebėjimų skaičių ir sudarytų stebėjimo ataskaitų skaičių bei tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi pagal tas ataskaitas.. 2. Remdamasi valstybių narių ataskaitomis, Komisija parengia Bendrijos ataskaitą. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija išsiunčia šią ataskaitą NAFO sekretoriatui. V skyrius Tikrinimas uoste 51 straipsnis Tikrinimas uoste 1. Valstybės narės užtikrina, kad uoste būtų tikrinami visi laivai, į savo uostus įplaukiantys iškrauti ir (arba) perkrauti NAFO reguliuojamame rajone sužvejotas žuvis. Kol nebaigtas patikrinimas, draudžiama iškrauti arba perkrauti sužvejotus kiekius. Tikrinimo metu taip pat siekiama nustatyti, ar Bendrijos laivai laikosi visų kitų jiems taikomų Bendrijos apsaugos ir kontrolės priemonių. 2. Siekdamos palengvinti tikrinimą, valstybės narės reikalauja, kad žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai, likus bent 48 val. iki numatyto atplaukimo į uostą, valstybių narių, kurių uostais ar iškrovimo įrenginiais pageidauja pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms pateiktų tokią informaciją: a) nurodytų atvykimo į iškrovimo uostą laiką, b) pateiktų žvejybos leidimo kopiją, c) nurodytų laive turimos žuvies kiekį gyvo svorio kilogramais, d) nurodytų NAFO reguliuojamo teritorijos rajoną arba rajonus, kuriuose buvo sugauta žuvis. 3. Uoste tikrinami bent jau tokie dalykai: a) sugautų žuvų rūšys ir kiekiai, b) informacija apie patikrinimus, laive atliktus pagal IV skyriaus nuostatas, c) laive esančių tinklų akių dydis ir laive turimų žuvų dydis. 4. Valstybės narės užtikrina, kad iškrauti žuvų kiekiai pagal rūšis ir laive palikti žuvų kiekiai, jeigu tokių yra, būtų palyginti su laivo žurnale užregistruotais žuvų kiekiais ir sugavimo ataskaitomis, parengtomis išvykstant iš NAFO reguliuojamo rajono, kaip reikalaujama 18 straipsnio 2 dalies d punkte. 52 straipsnis Patikrinimo uoste ataskaita 1. Valstybės narės užtikrina, kad XII priede nurodyta patikrinimo uoste ataskaita būtų naudojama atliekant visus pagal šį reglamentą uoste atliekamus patikrinimus. 2. Užbaigus patikrinimą uoste, valstybės narės per 14 darbo dienų perduoda Komisijai patikrinimo uoste ataskaitą. Komisija nedelsdama išsiunčia šią ataskaitą NAFO sekretoriatui ir, jeigu gautas toks prašymas, valstybei, su kurios vėliava žvejoja laivas. VI skyrius Konvencijos nepasirašiusios šalies veikla 53 straipsnis Konvencijos nepasirašiusios šalies laivų atliekama NNN veikla 1. NAFO reguliuojamame rajone žvejojantis Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas yra laikomas užsiimančiu NNN veikla, kenkiančia NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių veiksmingumui. 2. Jei NAFO reguliuojamame rajone arba už jo ribų yra vykdomas perkrovimas ir jame dalyvauja pastebėtas Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas, visiems kitiems Konvencijos nepasirašiusios šalies laivams, kurie kartu su minėtuoju laivu vykdė šią veiklą, yra taikoma prielaida, kad buvo pakenkta NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių veiksmingumui . 54 straipsnis Informacija apie Konvencijos nepasirašiusios šalies laivus 1. Jei valstybės narės ar Komisijos inspektorius pastebi ar kitu būdu identifikuoja Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, jis pasistengia pranešti tam laivui, kad šis yra įtariamas kenkimu NAFO apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemonių veiksmingumui ir kad ši informacija bus perduota NAFO susitariančiosioms šalims, kitoms regioninėms žvejybos organizacijoms ir šaliai, su kurios vėliava plaukioja laivas. 2. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai informaciją apie pastebėjimus, atsisakymą leisti įplaukti į uostą, iškrovimą bei perkrovimą, visų patikrinimų, jų atliktų jūroje arba uostuose, rezultatus ir visus tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl konkretaus laivo. Visą informaciją Komisija nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui. 3. 2 punkte minėtą informaciją sudaro Konvencijos nepasirašiusios šalies laivo pavadinimas ir šalies, su kurios vėliava jis plaukioja, pavadinimas, patikrinimo data ir uostas, kuriame buvo atliktas patikrinimas, draudimo iškrauti ir (arba) perkrauti motyvai arba, jei draudimas nebuvo taikytas, įrodymai, pateikti pagal 56 straipsnio 3 dalies nuostatas. 4. Valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai visą papildomą informaciją, kuri gali būti reikalinga siekiant identifikuoti Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, įtariamą NNN žvejybos vykdymu NAFO reguliuojamame rajone, kad Komisija šią informaciją nedelsdama perduotų NAFO sekretoriatui. 5. Kiekvienais metais Komisija praneša valstybėms narėms apie Konvencijos nepasirašiusių šalių laivus, įtrauktus į NAFO patvirtintą NNN veiklą vykdančių laivų sąrašą. 55 straipsnis Draudimas perkrauti ir vykdyti bendras žvejybos operacijas Bendrijos žvejybos laivams draudžiama perkrauti į 52 straipsnyje nurodytus Konvencijos nepasirašiusios šalies laivus arba iš jų persikrauti žuvį, taip pat dalyvauti bendrose su tais laivais žvejybos operacijose. 56 straipsnis Tikrinimas jūroje Prireikus inspektoriai gali pareikalauti leidimo patekti į Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, pastebėtą arba kitais būdais nustatytą žvejojant NAFO reguliuojamame rajone. Laivai, sutikę įlaipinti inspektorių, tikrinami pagal IV skyriaus nuostatas. 57 straipsnis Tikrinimas uoste 1. Valstybės narės užtikrina, kad, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28 straipsnio 2 dalyje, jų kompetentingos institucijos patikrintų kiekvieną Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, įplaukusį į paskirtą uostą. Kol nebaigtas tikrinimas, laivas negali iškrauti arba perkrauti sugautos žuvies. 2. Jei, patikrinimui pasibaigus, kompetentingos institucijos nustato, kad Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas turi kurių nors NAFO reguliuojamų arba šio reglamento II priede nurodytų išteklių arba išteklių grupių, jo valstybė narė uždraudžia iškrauti arba perkrauti to laivo sugautą žuvį. 3. Tačiau šis draudimas netaikomas tuo atveju, kai tikrinamo laivo kapitonas arba jo atstovas atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu įrodo, kad: a) laive laikomų rūšių žuvys buvo sugautos ne NAFO reguliuojamame rajone arba b) laive laikomų ir II priede išvardytų rūšių žuvys buvo sugautos laikantis NAFO apsaugos ir įgyvendinimo priemonių. 4. Valstybė narė, kuri neleidžia iškrauti arba perkrauti sugautos žuvies, praneša savo sprendimą laivo kapitonui. 58 straipsnis Konvencijos nepasirašiusių šalių laivams taikomos priemonės 1 Remdamosi nacionaliniais ir Bendrijos teisės aktais, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad a) į NNN sąrašą įtrauktiems laivams nebūtų išduota licencija arba specialus žvejybos leidimas, leidžiantis žvejoti jų suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; b) į NNN sąrašą įtrauktiems laivams nebūtų suteikiama jų vėliava; c) į NNN sąrašą įtrauktiems laivams nebūtų leidžiama iškrauti ar perkrauti žuvies, prisipildyti kuro arba pasiimti atsargų, išskyrus force majeure atvejus, jų uostuose arba jų suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdyti žvejybos operacijų ar kitos pasiruošimo žvejybai arba su žvejyba susijusios veiklos; d) importuotojai, transportuotojai ir kitų susijusių sektorių darbuotojai būtų skatinami nesiderėti su į NNN sąrašą įtrauktais laivais dėl jų sugautos žuvies perkrovimo; e) būtų renkama informacija apie į NNN sąrašą įtrauktus laivus ir ja būtų keičiamasi su susitariančiosiomis šalimis, Konvencijos nepasirašiusiomis šalimis bei kitomis regioninėmis žvejybos organizacijomis, siekiant išvengti, kad nebūtų naudojamasi suklastotais importo (eksporto) žvejybos sertifikatais, arba nustatyti tokio naudojimosi faktą. 2. Su valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, įskaitant pagalbinius, degalų atsargas papildančius, pagrindinius ir krovininius laivus, draudžiama bet kokiu būdu padėti arba dalyvauti atliekant perkrovimą ar vykdant kuriuos nors kitus pasiruošimo žvejybai arba su žvejyba susijusius veiksmus ar su laivais, įtrauktais į NNN laivų sąrašą, vykdyti bendrus žvejybos veiksmus. 3. Draudžiama frachtuoti laivą, įtrauktą į NNN sąrašą. VII skyrius Baigiamosios nuostatos 59 straipsnis Dalinių pakeitimų tvarka Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti iš dalies keičiamos šio reglamento nuostatos ir įtraukiamos NAFO apsaugos priemonės, kurios tampa privalomos Bendrijai. 60 straipsnis Panaikinimas Reglamentai (EB) Nr. 1262/00, (EB) Nr. 3069/95, (EB) Nr. 3680/93, (EEB) Nr. 189/92, (EEB) Nr. 1956/88 ir (EEB) Nr. 2868/88 panaikinami. 61 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Žuvų rūšių sąrašas Bendrinis lietuviškas pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | 3–raidžių kodas | Bendrinis lietuviškas pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | 3–raidžių kodas | | | Priedugnio žuvys | Priedugnio žuvys (tęsinys) | Atlanto menkė | Gadus morhua | COD | Polarianė menkutė | Boreogadus saida | POC | Juodadėmė menkė | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Bukažiotė ilgauodegė | Coryphaenoides rupestris | RNG | Atlanto raudonieji ešeriai | Sebastes sp. | RED | Šiaurinė ilgauodegė | Macrourus berglax | RHG | Didysis jūrų ešerys | Sebastes marinus | REG | Tobiniai | Ammodytes sp. | SAN | Giliavandenis jūrų ešerys | Sebastes mentella | REB | Builiai | Myoxocephalus sp. | SCU | Snapasnukis jūrų ešerys | Sebastes fasciatus | REN | Geltonasis jūrų karosas | Stenotomus chrysops | SCP | Sidabrinė jūrų lydeka | Merluccius bilinearis | HKS | Jūrų ešerys tautoga | Tautoga onitis | TAU | Raudonoji jūrų vėgėlė * | Urophycis chuss | HKR | Chameleongalvė | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL | Ledjūrio menkė | Pollachius virens | POK | Baltoji jūrų vėgėlė(*) | Urophycis tenuis | HKW | Amerikinė jūrų plekšnė | Hippoglossoides platessoides | PLA | Vilkžuvės (NS) | Anarhicas sp. | CAT | Raudonoji plekšnė | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Atlanto vilkžuvė | Anarhichas lupus | CAA | Geltonuodegė plekšnė | Limanda ferruginea | YEL | Mažoji vilkžuvė | Anarhichas minor | CAS | Juodasis otas | Reinharditius hippoglossoides | GHL | Priedugnio žuvys (NS) | | GRO | Atlanto otas | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Pelaginės | Žieminė plekšnė | Pseudopleuronectes americanus | FLW | Atlanto silkė | Clupea harengus | HER | Vasarinė plekšnė | Paralichthys dentatus | FLS | Atlanto skumbrė | Scomber scombrus | MAC | Veidrodinis otas | Scophthalmus aquosus | FLD | Atlanto taukžuvė | Peprilus triacanthus | BUT | Plekšninės (NS) | Pleuronectiformes | FLX | Atlanto silkenė | Brevoortia tyrannus | MHA | Amerikinis jūrų velnias | Lophius americanus | ANG | Atlanto saira | Scomberesox saurus | SAU | Jūrų gaidžiai | Prionotus sp. | SRA | Paprastoji ančiovetė | Anchoa mitchilli | ANB | Atlanto menkelė | Microgadus tomcod | TOM | Melsvažuvė | Pomatomus saltatrix | BLU | Snapasnukė antimora | Antimora rostrata | ANT | Didysis karanksas | Caranx hippos | CVJ | Putasu | Micromesistius poutassou | WHB | Makrelinis tunas | Auxis thazard | FRI | Mėlynasis jūrų ešerys | Tautogolabrus adspersus | CUN | Karališkoji makrelė | Scomberomourus cavalla | KGM | Didžiadantė menkė | Brosme brosme | USK | Dėmėtoji Ispanijos makrelė | Scomberomourus maculatus | SSM | Grenlandijos menkė | Gadus ogac | GRC | Buriažuvė | Istiophorus platypterus | SAI | Dvipelekė jūrų lydeka | Molva dypterygia | BLI | Baltasis marlinas | Tetrapturus albidus | WHM | Jūrų lydeka | Molva molva | LIN | Mėlynasis marlinas | Makaira nigricans | BUM | Jūrų rupūžė | Cyclopterus lumpus | LUM | Durklažuvė | Xiphias gladius | SWO | Šiaurinė karališkoji kuprotė | Menticirrhus saxatilis | KGF | Ilgapelekis tunas | Thunnus alalunga | ALB | Dėmėtoji dygliapilvė | Sphoeroides maculatus | PUF | Paprastoji pelamidė | Sarda sarda | BON | Artkinės gyvavedės vėgėlės (likodai) (NS) | Lycodes sp. | ELZ | Dėmėtasis mažasis tunas | Euthynnus alletteratus | LTA | Amerikinė gyvavedė vėgėlė | Macrozoarces americanus | OPT | Didžiaakis tunas | Thunnus obesus | BET | Bendrinis lietuviškas pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | Trijų raidžių kodas | Bendrinis lietuviškas pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | Trijų raidžių kodas | | | Pelaginės (tęsinys) | Bestuburiai (tęsinys) | Paprastasis tunas | Thunnus thynnus | BFT | Daugiašerės kirmėlės (NS) | Polycheata | WOR | Dryžuotasis tunas | Katsuwonus pelamis | SKJ | Atlantinis kardauodegis | Limulus polyphemus | HSC | Geltonpelekis tunas | Thunnus albacares | YFT | Jūrų bestuburiai (NS) | Invertebrata | INV | Skumbrinės (NS) | Scombridae | TUN | Kitos žuvys | Pelaginės žuvys (NS) | | PEL | Silkinis šedas | Alosa pseudoharengus | ALE | Bestuburiai | Geltonuodegės | Seriola sp. | AMX | Ilgačiuopiklis kalmaras (Loligo) | Loligo pealei | SQL | Amerikos jūrų ungurys | Conger oceanicus | COA | Trumpačiuopiklis kalmaras (Illex) | Illex illecebrosus | SQI | Amerikos gėlavandenis ungurys | Anguilla rostrata | ELA | Kalmariniai (NS) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU | Atlantinė miksina | Myxine glutinosa | MYG | Peiliakriaunė geldutė | Ensis directus | CLR | Amerikos perpelė | Alosa sapidissima | SHA | Mercenarija | Mercenaria mercenaria | CLH | Sidabražuvės (NS) | Argentina sp. | ARG | Islandijos geldutė | Arctica islandica | CLQ | Paprastoji kuprotė | Micropogonias undulatus | CKA | Smėlinė mija | Mya arenaria | CLS | Sidabrinė vėjažuvė | Strongylura marina | NFA | Didžioji spisula | Spisula solidissima | CLB | Atlanto lašiša | Salmo salar | SAL | Stimpsono geldutė | Spisula polynyma | CLT | Atlanto sidabrašonė | Menidia menidia | SSA | Dvigeldžiai (NS) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX | Atlanto plonoji silkė | Opisthonema oglinum | THA | Įlankinė akiniuotoji šukutė | Argopecten irradians | SCB | Berdo švelniagalvė | Alepocephalus bairdii | ALC | Akiniuotoji šukutė | Argopecten gibbus | SCC | Barzdotoji tamsioji kuprotė | Pogonias cromis | BDM | Islandijos šukutė | Chylamys islandica | ISC | Juodasis jūrų ešerys | Centropristis striata | BSB | Magelano šukutė | Placopecten magellanicus | SCA | Melsvanugarė perpelė | Alosa aestivalis | BBH | Šukutės (NS) | Pectinidae | SCX | Stintenė | Mallotus villosus | CAP | Amerikinė austrė | Crassostrea virginica | OYA | Šalviai (NS) | Salvelinus sp. | CHR | Valgomoji midija | Mytilus edulis | MUS | Karališkasis ešerys | Rachycentron canadum | CBA | Bukcinos (NS) | Busycon sp. | WHX | Žuvis pompanas (murmeklė) | Trachinotus carolinus | POM | Litorinos (NS) | Littorina sp. | PER | Pilkoji perpelė | Dorosoma cepedianum | SHG | Jūrų moliuskai (NS) | Mollusca | MOL | Murmeklės (NS) | Pomadasyidae | GRX | Atlantinis uolinis krabas | Cancer irroratus | CRK | Rudeninė perpelė | Alosa mediocris | SHH | Melsvasis krabas | Callinectes sapidus | CRB | Šviečiantys ančiuviai | Notoscopelus sp. | LAX | Pakrantės krabas | Carcinus maenas | CRG | Kefalinės (NS) | Mugilidae | MUL | Šiaurės krabas | Cancer borealis | CRJ | Š.Amerikos taukžuvė | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF | Plokščiasis krabas | Chionoecetes opilio | CRQ | Geltonpelekė murmeklė | Orthopristis chrysoptera | PIG | Penkiadantis krabas | Geryon quinquedens | CRR | Dantytoji stinta | Osmerus mordax | SMR | Didysis uolinis krabas | Lithodes maia | KCT | Raudonoji kuprotė | Sciaenops ocellatus | RDM | Jūrų krabai (NS) | Reptantia | CRA | Paprastasis jūrų karšis | Pagrus pagrus | RPG | Amerikinis omaras | Homarus americanus | LBA | Plienagalvė stauridė | Trachurus lathami | RSC | Krevetės | Pandalus borealis | PRA | Smėlinis ešerys | Diplectrum formosum | PES | Rausvoji krevetė | Pandalus montagui | AES | Avingalvis karosas | Archosargus probatocephalus | SPH | Plonaūsės krevetės (NS) | Penaeus sp. | PEN | Dryžuotoji kuprotė | Leiostomus xanthurus | SPT | Bežnyplės krevetės | Pandalus sp. | PAN | Dėmėtoji starkinė kuprotė | Cynoscion nebulosus | SWF | Jūrų vėžiagyviai (NS) | Crustacea | CRU | Karališkoji kuprotė | Cynoscion regalis | STG | Smėlinis jūrų ežys | Strongylocentrotus sp. | URC | Uolinis jūrų ešerys | Morone saxatilis | STB | Bendrinis lietuviškas pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | 3–raidžių kodas | | Kitos žuvys(tėsinys) | Eršketinės (NS) | Acipenseridae | STU | Atlanto tarpūnas | Tarpon (=megalops) atlanticus | TAR | Lašišos (NS) | Salmo sp. | TRO | Amerikos uolinis ešerys | Morone americana | PEW | Alfonsinos (NS) | Beryx sp. | ALF | Spygliuotasis ryklys | Squalus acantias | DGS | Spygliuotieji rykliai (NS) | Squalidae | DGX | Smėlinis tigrinis ryklys | Odontaspis taurus | CCT | Silkinis ryklys | Lamna nasus | POR | Mako ryklys | Isurus oxyrinchus | SMA | Prietemų pilkasis ryklys | Carcharhinus obscurus | DUS | Melsvasis ryklys | Prionace glauca | BSH | Didieji rykliai (NS) | Squaliformes | SHX | Atlanto smailiasnukis ryklys | Rhizoprionodon terraenova | RHT | Juodasis spygliuotasis ryklys | Centroscyllium fabricii | CFB | Grenlandijos ryklys | Sonmnousus microcephalus | GSK | Milžinryklis | Cetorhinus maximus | BSK | Rajožuvės (NS) | Raja sp. | SKA | Ežinė raja | Leucoraja erinacea | RJD | Arktinė raja | Amblyraja hyperborea | RJG | Dvisparnė raja | Dipturus laevis | RJL | Didžioji taškuotoji raja | Leucoraja ocellata | RJT | Žvaigždėtoji raja | Amblyraja radiata | RJR | Lygiaodė raja | Malcoraja senta | RJS | Spygliuotoji raja | Bathyraja spinicauda | RJO | Kaulinės (NS) | | FIN | Pagal STACRES 1970 m. metiniame susirinkime priimtą rekomendaciją (ICNAF Raudonoji knyga, I dalis, p. 67) pateikiant statistinę ataskaitą, Urophycis genties Europinės jūrų lydekos nurodomos taip: a) teikiant ataskaitą apie europinę jūrų lydeką iš 1, 2 ir 3 parajonių bei 4R, S, T ir V sektorių (kvadratų), ji nurodoma kaip baltoji jūrų vėgėlė, Urophycis tenuis; (b) ūdiniais žvejybos įrankiais sužvejota europinė jūrų lydeka arba bet kokia kita didesnė nei 55 cm standartinio ilgio šios genties jūrų lydeka, nepaisant jos sugavimo būdo, iš 4W, X sektorių ir 5 parajonio bei 6 statistinio rajono nurodoma kaip baltoji jūrų vėgėlė, Urophycis tenuis; (c) išskyrus b punkto nuostatas, 4W, X sektoriuose ir 5 parajonyje bei 6 statistiniame rajone sužvejotos kitos Urophycis genties europinės jūrų lydekos nurodomos kaip raudoji jūrų vėgėlė, Urophycis chuss. II PRIEDAS Toliau pateikiamas sąrašas – tai dalinis išteklių, apie kuriuos privaloma pranešti pagal 19 straipsnį, sąrašas. | ANG/N3NO. | Lophius americanus | Amerikinis jūrų velnias | CAA/N3LMN. | Anarhichas lupus | Vilkžuvinės | CAP/N3LM. | Mallotus villosus | Stintenė | CAT/N3LMN. | Anarhichas spp. | Vilkžuvinės | HAD/N3LNO. | Melanogrammus aeglefinus | Juodadėmė menkė | HAL/N23KL. | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas | HAL/N3M. | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas | HAL/N3NO. | Hippoglossus hippoglossus | Atlanto otas | HER/N3L. | Clupea harengus | Atlanto silkė | HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Raudonoji jūrų vėgėlė | HKR/N3MNO. | Urophycis chuss | Raudonoji jūrų vėgėlė | HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Sidabrinė jūrų lydeka | RNG/N23. | Coryphaenoides rupestris | Bukažiotė ilgauodegė | HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Baltoji jūrų vėgėlė | POK/N3O. | Pollachius virens | Ledjūrio menkė | RHG/N23. | Macrourus berglax | Šiaurinė ilgauodegė | SKA/N2J3KL | Raja spp. | Rajožuvės | SKA/N3M. | Raja spp. | Rajožuvės | SQI/N56. | Illex illecebrosus | Trumpačiuopiklis kalmaras | VFF/N3LMN. | – | Nerūšiuotos, nenustatytos žuvys | WIT/N3M. | Glyptocephalus cynoglossus | Raudonoji plekšnė | YEL/N3M. | Limanda ferruginea | Geltonuodegė plekšnė | III PRIEDAS Minimalus žuvų dydis [6] Žuvų rūšis | Be žiaunų ir išdarinėta, su oda arba be jos, šviežia ar atšaldyta, sušaldyta arba sūdyta žuvis. | | Visa | Be galvos | Be galvos ir uodegos | Be galvos ir pjauta pusiau | Atlanto menkė | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm [7] | Juodasis otas | 30 cm | netaikoma | netaikoma | netaikoma | Amerikinė plekšnė | 25 cm | 19 cm | 15 cm | netaikoma | Geltonuodegė plekšnė | 25 cm | 19 cm | 15 cm | netaikoma | IV PRIEDAS Sugavimo registravimas (Įrašai laivo žurnale) ĮRAŠAI LAIVO ŽVEJYBOS ŽURNALE Informacinis įrašas Tipinis kodas Laivo pavadinimas 01 Laivo valstybė 02 Laivo registracijos numeris 03 Registracijos uostas 04 Naudojamų žvejybos įrankių tipai (skirtingiems žvejybos įrankių tipams skiriamas atskiras įrašas)) 10 Žvejybos įrankių tipas Data – diena 20 – mėnuo 21 – metai 22 Vieta – platuma 31 – ilguma 32 – statistinis rajonas 33 [8]Žvejybos operacijų skaičius per 24 val. 40 [9]Valandų, kurias žvejybos įrankiais buvo žvejota per 24 val. 41 Žuvų rūšių pavadinimai (II priedas) Kiekvienos žuvies rūšies per dieną sužvejoti kiekiai (suapvalintomis gyvojo svorio tonomis) 50 Kiekvienos žuvies rūšies per dieną sužvejoti kiekiai, skirti žmonėms vartoti 61 Kiekvienos žuvies rūšies per dieną sužvejoti kiekiai, skirti žuvų miltams gaminti 62 Kasdien į jūrą išmetamas kiekvieno žuvies rūšies kiekis 63 Perkrovimo vieta (vietos) 70 Perkrovimo data (datos) 71 Kapitono parašas 80 Žvejybos įrankių kodai Žvejybos įrankių kategorijos | Tipinis sutrumpinimo kodas | Žvejybos įrankių kategorijos | Tipinis sutrumpinimo kodas | GAUBIAMIEJI TINKLAI | | ŽIAUNINIAI TINKLAIČIAI IR VERTIKALIEJI TINKLAIČIAI | | Su lynu gaubiamojo tinklo apačiai sutraukti (gaubiamieji tinklai) | PS | Inkariniai žiauniniai tinklaičiai | GNS | iš vieno laivo valdomi gaubiamieji tinklaiiš dviejų laivų valdomi gaubiamieji tinklai | PS1PS2 | Dreifuojantieji tinklai | GND | Gaubiamieji tinklai be lyno gaubiamojo tinklo apačiai sutraukti (gaubiamasis tinklas, sudarytas iš vidurinės plačios pusapvalės dalies ir dviejų siaurų sparnų)(lampara)) | LA | Apsupamieji žiauniniai tinklaičiai | GNC | | | Statomieji žiauniniai tinklaičiai | GNF | VILKTINIAI TINKLAI | SB | Sieniniai tinklai | GTR | Iš boto arba laivo valdomi vilktiniai tinklai | SV | Kombinuotieji žiauniniai tinklaičiai–sieniniai tinklai | GTN | daniškas velkamasis tinklas | SDN | Žiauniniai tinklaičiai ir vertikalieji tinklaičiai (nenurodomi) | GEN | škotiškas velkamasis tinklas | SSC | Žiauniniai tinklaičiai (nenurodomi) | GN | porinis vilktinis tinklas | SPR | | | vilktiniai tinklai (nenurodomi) | SX | GAUDYKLĖS | | | | Stacionarūs neuždengiami užtveriamieji tinklai | FPN | TRALAI | | Venteriai | FYK | Dugninės gaudyklės | FPO | | | Dugniniai tralai | | Kūgio formos įrenginiai iš tinklinio audeklo | FSN | spinduliniai tralai | TBB | Aptvarai, paprastieji užtvarai, iš užtvarų įrengtos gaudyklės | FWR | tralai su kėtoklėmis [10] | OTB | Gaudyklės žuvims vandens paviršiuje gaudyti | FAR | dviejų laivų traukiami tralai | PTB | Gaudyklės (nenurodomos) | FIX | tralai omarams gaudyti | TBN | | | tralai krevetėms gaudyti | TBS | KABLIUKAI IR ŪDOS | | dugniniai tralai (nenurodomi) | TB | Rankinės ūdos ir kartinės ūdos (rankinės) [11] | LHP | Įvairiagyliai tralai | | Rankinės ūdos ir kartinės ūdos (mechanizuotos)8 | LHM | tralai su kėtoklėmis | OTM | Inkarinės ūdos (inkarinės ilgosios ūdos) | LLS | dviejų laivų traukiami tralai | PTM | Dreifuojančios ilgosios ūdos | LLD | tralai krevetėms gaudyti | TMS | Ilgosios ūdos (nenurodomos) | LL | Įvairiagyliai tralai (nenurodomi) | TM | Velkamosios ūdos | LTL | Dviejų laivų traukiami tralai su kėtoklėmis | OTT | Kabliukai ir ūdos (nenurodoma) [12] | LX | Tralai su kėtoklėmis (nenurodomi) | OT | | | Dviejų laivų traukiami tralai (nenurodomi) | PT | BANGINIŲ MEDŽIOJIMAS | Kiti tralai (nenurodomi) | TX | Harpūnai | HAR | | | | | DRAGOS | | SUŽVEJOTO KIEKIO IŠKROVIMO IR PAKROVIMO MAŠINOS BEI ĮRENGINIAI | | Laivu traukiamos dragos | DRB | Siurbliai | HMP | Rankinės dragos | DRH | Mechanizuotos dragos | HMD | | | Sužvejoto kiekio iškrovimo ir pakrovimo mašinos bei įrenginiai (nenurodomos) | HMX | KELIAMIEJI TINKLAI | | | | Rankiniai pakeliamieji tinklai | LNP | ĮVAIRŪS ŽVEJYBOS ĮRANKIAI [13] | MIS | Iš laivų valdomi pakeliamieji tinklai | LNB | | | Nuo kranto iškeliami stacionarieji tinklai | LNS | PRAMOGINIAI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI | RG | Keliamieji tinklai (nenurodomi) | LN | | | | | NEŽINOMI ARBA NENURODOMI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI | NK | METAMIEJI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI | | | | Apskritieji tinklai | FCN | | | Metamieji žvejybos įrankiai (nenurodomi) | FG | | | Žvejybos laivų kodai 1. Pagrindiniai laivų tipai FAO kodas | Laivo tipas | FAO kodas | Laivo tipas | BO | Žvejybos apsaugos ir priežiūros laivas | NOX | Keliamaisiais tinklais žvejojantis laivas (kitur neidentifikuotas) | CO | Mokomasis žvejybos laivas | PO | Siurblius naudojantis laivas | DB | Mechanine draga žvejojantis laivas | SN | Supamaisiais tinklais žvejojantis laivas | DM | Hidrauline draga žvejojantis laivas | SO | Seineris | DO | Bimeris | SOX | Seineris (kitur identifikuotas) | DO | Draga žvejojantis laivas (kitur neidentifikuotas) | SP | Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas | FO | Žuvų gabenantis laivas | SPE | Gaubiamaisiais europinio tipo tinklais žvejojantis laivas | FX | Žvejybos laivas (kitur neidentifikuotas) | SPT | Tunus gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas | GO | Žiauniniais tinklaičiais žvejojantis laivas | TO | Traleris | HOX | Pagrindinis laivas (kitur neidentifikuotas) | TOX | Traleriai (kitur neidentifikuoti) | HSF | Pagrindinis perdirbimo laivas | TS | Bortinio tralavimo traleris | KO | Laivas – ligoninė | TSF | Bortinio tralavimo traleris – šaldytuvas | LH | Rankinėmis ūdomis žvejojantis laivas | TSW | Bortinio tralavimo traleris, kurio sužvejota žuvis kraunama ant ledo | LL | Ilgosiomis ūdomis žvejojantis laivas | TT | Laivagalinio tralavimo traleris | LO | Ūdomis žvejojantis laivas | TTF | Laivagalinio tralavimo traleris – šaldytuvas | LP | Kartinėmis ūdomis žvejojantis laivas | TTP | Laivagalinio tralavimo traleris – perdirbimo laivas | LT | Laivas, kuriame yra automatizuota žvejybos ūdomis sistema | TU | Autrigerinis traleris | MO | Universalieji laivai | WO | Gaudykles statantis laivas | MSN | Rankinėmis ūdomis žvejojantis seineris | WOP | Dugnines gaudykles statantis laivas | MTG | Traleris drifteris | WOX | Gaudykles statantys laivai (kitur neidentifikuoti) | MTS | Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis traleris | ZO | Žuvų išteklius tyrinėjantis laivas | NB | Keliamaisiais tinklais žvejojantis tenderis | DRN | Dreifuojančiais tinklais žvejojantis laivas | NO | Keliamaisiais tinklais žvejojantis laivas | | | NEI = kitur neidentifikuotas 2. Pagrindinė laivo veikla Alfa kodas | Kategorija | ANC | Inkaro nuleidimas | DRI | Dreifavimas | FIS | Žvejyba | HAU | Žvejybos operacija | PRO | Perdirbimas | STE | Laivo plaukimas | TRX | Perkrovimas (iš laivo arba į laivą) | OTH | Kita – turi būti nurodyta | V PRIEDAS Viršutiniame tralo maišo panelyje leidžiamas pritvirtinti užmovas 1. ICNAF tipo viršutinio tralo maišo panelio užmovas Apsaugantis nuo apgadinimo arba sumažinantis apgadinimą prie viršutinės tralo maišo dalies tvirtinamas ICNAF tipo viršutinio tralo maišo panelio užmovas – tai stačiakampio formos tinklinio audeklo gabalas, atitinkantis šiuos reikalavimus: a) tinklinio audeklo gabalo akies dydis negali būti mažesnis nei nurodytas 5 straipsnyje; b) prie tralo maišo galima tvirtinti tik tinklinio audeklo gabalo priekinį ir abu šoninius kraštus, ir tas gabalas turi būti pritvirtinamas taip, kad už užveržtinio stropo būtų ne daugiau kaip keturios to gabalo akys ir kad jis baigtųsi ne arčiau kaip per keturias akis iki tralo maišo raiščio akies; jeigu užveržtinis stropas nenaudojamas, tinklinio audeklo gabalas neturi dengti daugiau nei trečdalį tralo maišo, jeigu matuojama ne mažiau nei už keturių akių nuo tralo maišo raiščio akies; c) tinklinio audeklo gabalo plotis turi būti toks, kad jame būtų bent pusantro karto daugiau akių už toje tralo maišo dalyje, kurią jis dengia, esantį tinklo akių skaičių, jeigu ir tinklinio audeklo gabalo, ir tralo maišo plotis buvo matuojami statmenai išilginei tralo maišo ašiai. (...PICT...) 2. Sudėtinis užleistinis tinklinio audeklo gabalų viršutinio tralo maišo panelio užmovas Tinklinio audeklo gabalai, kurių visose dalyse esančių akių dydis, nepaisant, ar tinklinis audeklas šlapias, ar sausas, yra ne mažesnis už to tinklo, prie kurio tie gabalai tvirtinami, akių dydį, jeigu: i) kiekvienas tinklinio audeklo gabalas a) tik priekiniu kraštu tvirtinamas skersai tralo maišo, stačiu kampu išilginei tralo maišo ašiai; b) gabalo plotis yra bent toks pat kaip ir tralo maišo (tas plotis matuojamas gabalo tvirtinimo prie tralo maišo vietoje stačiu kampu išilginei tralo maišo ašiai); ir c) jis ne ilgesnis nei 10 akių; ii) visų tokiu būdu pritvirtintų tinklinio audeklo gabalų ilgis nėra didesnis nei du trečdaliai tralo maišo ilgio (...PICT...) LENKIŠKAS TRALO MAIŠO VIRŠUTINIO PANELIO UŽMOVAS 3. Didelių akių (modifikuotas, lenkiško tipo) viršutinio tralo maišo panelio užmovas Pritvirtintas prie viršutinės galinės tralo maišo dalies ir dengiantis visą viršutinę tralo maišo dalį arba bet kokią tralo maišo viršaus dalį stačiakampio formos tokios pat kaip ir tralo maišo tinklinio audeklo arba viengijo, storo špagato bemazgės tinklinio audeklo gabalas, kurio visų dalių akių kraštinės ilgis du kartus viršija tralo maišo tinklo akių kraštinės ilgį, jeigu matuojamas šlapio tinklinio audeklo gabalo akių dydis, ir kurio priekinis, šoniniai ir galinis kraštai prie tralo maišo tvirtinami taip, kad kiekviena to tinklinio audeklo gabalo akis visiškai sutaptų su keturiomis tralo maišo akimis. (...PICT...) VI PRIEDAS TRALŲ KREVETĖMS GAUDYTI JUNGIAMOSIOS GRANDINĖS: NAFO rajonas Jungiamosios grandinės yra grandinės, virvės arba viena ir kita, kuriomis apatinė virvė įvairiais atstumais tvirtinama prie meškerės valo arba bolchline. Sąvokos „valas“ ir „bolchline“ yra sukeistinos. Kai kurie laivai naudoja tik vieną valą; kiti naudoja ir valą, ir bolchline, kaip parodyta paveikslėlyje. Jungiamosios grandinės ilgis matuojamas nuo grandinės arba vielos vidurio, per apatinės virvės vidurį iki meškerės valo apačios. Paveikslėlyje parodyta, kaip matuoti jungiamosios grandinės ilgis. (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) VII PRIEDAS Pranešimo apie sugavimą ir žvejybos laivų ataskaitų forma 1. PRANEŠIMAS APIE SUGAVIMĄ ĮPLAUKIANT Duomenų sudėtinė dalis: | Laukelio kodas | Privalomas/Ne-privalomas | Pastabos: | Įrašo pradžia | SR | P | Išsami informacija apie sistemą; nurodo įrašo pradžią | Nuo (kieno pranešimas) | FR | P | Perduodančiosios šalies pavadinimas | Adresas | AD | P | Išsami informacija apie pranešimą; paskirties vieta, XNW –NAFO | Eilės numeris | SQ | P | Išsami informacija apie pranešimą; serijos numeris einamaisiais metais | Pranešimo serijos numeris einamaisiais metais | TM | P | Išsami informacija apie pranešimą; pranešimo serijos numeris einamaisiais metais, „COE“, kai siunčiamas pranešimas apie sugavimą įplaukiant | Radijo šaukinys | RC | P | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo tarptautinis radijo šaukinys | Žvejybos reiso numeris | TN | N | Išsami informacija apie veiklą; einamųjų metų žvejybos reiso numeris | Laivo pavadinimas | NA | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo pavadinimas | Kapitono pavardė | MA | P | Laivo kapitono pavardė | Išorinis registracijos numeris | XR | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; šoninis laivo numeris | Platuma | LA | P | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu | Ilguma | LO | P | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu | Susijęs rajonas | RA | P | NAFO sektorius (kvadratas), į kurį laivas ketina įplaukti | Data | DA | P | Išsami informacija apie pranešimą; duomenų perdavimo data | Laikas | TI | P | Išsami informacija apie pranešimą; perdavimo laikas | Laive | OB | P | Bendras iki artimiausio 100 suapvalintas žuvų svoris kg pagal rūšis (3–alfa kodas), esantis laive jam įplaukiant į NAFO reguliuojamą rajoną. Leidžiamos kelios poros laukų, kurias sudaro rūšis ir svoris, kiekvienas laukelis atskiriamas tarpu, pvz., //OB/rūšis svoris rūšis svoris rūšis svoris// | Tikslinės rūšys | DS | P | Tikslinės rūšys. Leidžiama gaudyti kelias rūšis, kurių vertė atskiriama tarpu, pvz., //DS/rūšis rūšis rūšis// | Įrašo pabaiga | ER | P | Išsami informacija apie sistemą; nurodo įrašo pabaigą | 2. PRANEŠIMAS APIE ĮPLAUKIMĄ Duomenų sudėtinė dalis: | Laukelio kodas | Privalomas/Ne-privalomas | Pastabos: | Įrašo pradžia | SR | P | Išsami informacija apie sistemą; nurodo įrašo pradžią | Nuo | FR | P | Perduodančiosios (susitariančiosios) šalies pavadinimas | Adresas | AD | P | Išsami informacija apie pranešimą; paskirties vieta, „XNW“– NAFO | Eilės numeris | SQ | P | Išsami informacija apie pranešimą; serijos numeris einamaisiais metais | Pranešimo numeris | TM | P | Išsami informacija apie pranešimą; pranešimo serijos numeris einamaisiais metais, “ENT”, kai siunčiamas pranešimas apie įplaukimą | Radijo šaukinys | RC | P | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo tarptautinis radijo šaukinys | Reiso numeris | TN | N | Išsami informacija apie veiklą; einamųjų metų žvejybos reiso numeris | Laivo pavadinimas | NA | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; laivo pavadinimas | Išorinis registracijos numeris | XR | N | Išsami informacija apie laivo registraciją; šoninis laivo numeris. | Platuma | LA | P | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu | Ilguma | LO | P | Išsami informacija apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu | Susijęs rajonas | RA | P | NAFO sektorius, į kurį įplaukė laivas | Data | DA | P | Išsami informacija apie pranešimą; duomenų perdavimo data | Laikas | TI | P | Išsami informacija apie pranešimą; perdavimo laikas | Įrašo pabaiga | ER | P | Išsami informacija apie sistemą; nurodo įrašo pabaigą | 3. PRANEŠIMAS APIE SUGAVIMĄ Duomenų sudėtinė dalis | Laukelio ko