LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.10 
SEK(2010) 1012 galutinis 
  
KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS 
„SĄSKAITŲ PATVIRTINIMO PROCED ŪROS AUDITAS“ PASTABAS  
LT 2   LT KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS 
„SĄSKAITŲ PATVIRTINIMO PROCED ŪROS AUDITAS“ PASTABAS  
SANTRAUKA  
III. Komisija mano, kad bendroje žem ės ūkio išlaid ų valdymo ir kontrol ės sistemoje naujasis 
darbas, kur į sertifikavimo įstaigos reikalaujamos atlikti, yra svarbus ir naudingas 
pakankamam patikinimui d ėl operacij ų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinti. Šie nauji 
reikalavimai pirm ą kartą taikyti 2007 finansiniams metams, ir nors 2008 finansiniams metams 
buvo pakeisti ir išpl ėsti, nuo to laiko iš esm ės nebekito. Šie nauji reikalavimai taip pat aptarti 
su sertifikavimo įstaigomis metin ėje konferencijoje. 
Paskui 2009 finansiniais metais (po laikotarpio, tikrinto per audit ą) visų paminėtų naujų 
patikinimo element ų (t. y. aspekt ų, susijusių su išmok ų teisėtumu ir tvarkingumu) pad ėtis 
labai pager ėjo. 
IV. Atitikties patvirtinimo proced ūros tikslas – neskirti ES finansavimo išlaidoms, kurios 
buvo patirtos pažeidžiant ES teis ę. Tačiau šis mechanizmas n ėra skirtas susigr ąžinti naudos 
gavėjams sumok ėtas neteis ėtas išmokas, – remiantis pasi dalijamojo valdymo principu, 
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 9 st raipsnio 1 dalies a punkto iii papunk čiu ir 
Finansinio reglamento 53b straipsnio  2 dalies c punktu, tai yra tik valstybi ų narių 
atsakomyb ės sritis. Jeigu atliekant at itikties patvirtino proced ūras nustatoma arba gali b ūti 
nustatyta neteis ėtų išmokų konkretiems naudos gav ėjams, iš valstybi ų narių reikalaujama 
imtis priemoni ų – jas susigr ąžinti iš tų naudos gav ėjų. 
Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 31 straipsnio 2 da lyje nustatyta, kad finansiniai pataisymai 
nustatomi atsižvelgiant į pažeidimo pob ūdį ir lygį taip pat į ES padaryt ą finansinę žalą. Jeigu 
įmanoma, ši suma apskai čiuojama pagal faktiškai padaryt ą nuostolį arba ekstrapoliuojant. 
Jeigu tai ne įmanoma, taikomi fiksuoti dydžiai, kurie, remiantis teisiniais reikalavimais, 
nustatomi atsižvelgiant į nacionalin ės kontrol ės sistemos tr ūkumų mastą, kad atspind ėtų 
finansinę ES riziką. Taip Komisijos sistemoje sukuriama aiški taikytin ų metodų hierarchija, 
todėl Komisija nesutinka, kad šiuo konkre čiu atveju ji turi „galimybi ų“ rinktis, kok į finansinio 
pataisymo b ūdą taikyti. Komisija mano, kad pataisymo suma ir neteis ėtų išmokų, padarytų dėl 
sistemos tr ūkumų, suma yra tinkamai susietos. Pe r atitikties patvirtinimo proced ūras pasitaiko 
atvejų, kai nustatyti tr ūkumai būna susiję tik su įdiegta kontrol ės sistema ir j ų negalima susieti 
su konkre čiomis neteis ėtomis išmokomis naudos gav ėjams, bet, kadangi kontrol ės trūkumų 
atvejais taikomi fiksuoti dydžiai, tai į ES biudžeto rizik ą, pvz., kai valstyb ė narė neįdiegia 
būtiniausio kontrol ės priemoni ų skaičiaus, yra atsižvelgiama. 
Be to, kadangi žem ės ūkio išlaid ų valdymas yra pasidalijamasis, valstyb ės narės realų ES 
biudžeto finansin į nuostolį arba rizik ą įvertinti ir pateikti įrodymus gali geriau už Komisij ą. 
Praktiniame vadove tai aiškiai pripaž įstama ir reikalaujama, kad Komisija į tokius įrodymus 
atsižvelgt ų, jei jie patikimi. Tod ėl norint tiksliau apskai čiuoti finansinius ES biudžeto 
nuostolius reikia, kad atitinkamos valstyb ės narės aktyviai bendradarbiaut ų visais atitikties 
patvirtinimo proced ūros lygmenimis, nes tik valstyb ė narė turi visą reikaling ą informacij ą 
tokiam skai čiavimui atlikti. Ta čiau, deja, nepaisydamos Komisijos prašym ų, valstybės narės 
dažnai nepasinaudoja šia galimybe. Nuo si stemos reformos 1996 m. fiksuoto dydžio 
pataisymai sudaro kiek mažiau nei 70 % vis ų pataisym ų pagal vert ę. Tačiau Komisija mano, 
LT 3   LT kad tikslingiau atsižvelgti į finansini ų pataisym ų, kai taikyti fiks uoti dydžiai, atvej ų skaičių. 
Taigi fiksuoti dydžiai taikyti tik 45 % vis ų atvejų, o jei bus priimti paskutiniai dešimt atitikties 
sprendimų, šis procentas dar sumaž ės iki 37 %. Tai rodo, kad Komisija nuolat stengiasi 
fiksuotus dydžius taikyti kuo re čiau. 
Kadangi Komisijos taikoma metodika finansiniams pataisymams apskai čiuoti yra grindžiama 
tiksliausiais jos turimais ES biudžeto rizikos skai čiavimais, ji pagal savo pob ūdį negali būti 
laikoma sankcija. 
Tuo tikslu Komisija neseniai valstyb ėms narėms nustat ė sąlygas, kuriomis ji yra pasirengusi 
finansinio pataisymo sum ą apriboti iki valstyb ės narės operacijose galu tinio naudos gav ėjo 
lygmeniu nustatyto ir į atitinkamos pagalbos sc hemos statistinius kontrol ės duomenis įtraukto 
klaidų lygio. 
Finansiniai pataisymai yra apskaito s pataisymai, o ne sankcija valstybi ų narių valdžios 
institucijoms. Teisingumo Teismas patvirtino, kad fiksuoto dydžio metodika atitinka teis ės 
normas, reglamentuojan čias atitikties darb ą. Visų pirma Teisingumo Teismas patvirtino, kad 
ne Komisija turi atlikti reikalingas patikras, kad nustatyt ų tikslią patirtų nuostolių sumą, – tai 
valstybė narė turi įrodyti, kad Komisijos apskai čiuota suma buvo per didel ė. 
Fiksuoto dydžio pataisymus tais atvejais, kai valstyb ės narės nesilaiko savo teisini ų 
įsipareigojim ų, naudoti leido ir Europos Parlamentas 2007 m. biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo rezoliucijoje (83 dalis). 
Norint taikyti alternatyvius finansini ų pataisym ų apskaičiavimo metodus, kaip nurod ė Audito 
Rūmai, prireikt ų labai padidinti audito išteklius, o tai neatitikt ų jokios ekonomin ės naudos 
analizės. 
V. Finansinio patvirtinimo sprendimas priimamas maždaug per šešis m ėnesius nuo atitinkam ų 
finansinių metų pabaigos. Priimdama š į sprendim ą Komisija nustato, kokia išlaid ų suma 
pripažįstama apmok ėtina iš tų metų ES biudžeto. Tai, kad ši uo sprendimu nepažeidžiami 
vėlesni atitikties sprendimai, pagal kuriuos valstyb ėms narėms nustatomi finansiniai 
pataisymai, aiškiai nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005, kurio teisinis  statusas yra toks 
pat, kaip Finansinio reglament o, 30 straipsnyje. Be to, iš esm ės jis visiškai atitinka Finansin į 
reglament ą, kuriame d ėl visų kitų išlaidų nustatyta, kad laikotarp į iki penkeri ų metų nuo 
sprendimo d ėl tų metų, kuriais sumok ėta galutin ė išmoka, biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
priėmimo Komisija gali vykdyti ex-post  patikras. Antraip visos biudžeto išlaidos b ūtų 
laikomos laikinomis tol, kol bus atlikta ex-post  patikra arba pasibaigs penkeri ų metų 
laikotarpis. 
Išlaidų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus finansavimas nebus skirtas, 
suma Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų ataskait ų rinkinio paaiškinime yra 
atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Kartu su finansinio patvirtinimo sprendimu šis 
atskleidimas Europos Parlamentui ir Taryba i suteikia reikalingos informacijos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrai. 
Audito Rūmų pastaba susijusi su pagrindiniu s ąskaitų patvirtinimo sistem ų principu, nustatytu 
šiuo metu j į reglamentuojan čiuose teis ės aktuose, kuriuos Komis ija privalo taikyti (nuo 
1996 m.). Jam neprieštaravo n ė viena priimant šiuos teis ės aktus dalyvavusi šalis. Ši ą pastabą 
geriausia b ūtų apsvarstyti tada, jei šie teis ės aktai bus perži ūrimi. 
LT 4   LT VI. Komisija mano, kad dabartin ė sistema veikia gerai ir atitinka bendrus savo tikslus. Ta čiau 
Komisija ir toliau praktiškai tobulins savo veikl ą ir, jei reik ės, teiks atitinkamus pasi ūlymus 
Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl jos patobulinimo lai kotarpiui po 2013 m. 
ĮVADAS  
2. Įgyvendinimo taisykli ų 42 straipsnio 1 dalyje d ėl Finansinio reglamento 53b ir 
53c straipsni ų įgyvendinimo nustatyta, kad s ąskaitų patvirtinimo tikslas – užtikrinti, kad 
valstybių narių išlaidos, esant pasidalijama jam valdymui, […] kurios gali b ūti apmokėtos iš 
Bendrijos biudžeto, b ūtų vykdomos teisingai ir pagal tai kytinas Bendrijos taisykles. 
5. 1991 m. Komisijos sudarytai Belle  darbo grupei buvo pavesta išanalizuoti s ąskaitų 
patvirtinimo proced ūros operacijas, kad įvertintų jų efektyvum ą bei veiksmingum ą siekiant 
bendrų BŽŪP ir Finansinio reglamento tiksl ų, ir, jei reik ės, pateikti teis ės akto pasi ūlymą ir 
(arba) pasi ūlyti administracines priemones, kaip tobulinti šias operacijas. 
b) kiekvienas atitikties sprendime numatytas finansinis pataisymas yra susietas su konkre čiais 
finansiniais metais, kurie nurodomi to sprendimo priede. 
1 LANGELIS 
b) Mokėjimo agent ūrų atliekamos patikros grindžiamos valdymo ir kontrol ės sistemomis, 
kurioms b ūtiniausius reikalavimus yra nusta čiusi Komisija. 
6. Reformuotoje sistemoje finansinio pa tvirtinimo sprendimas priimamas iki kit ų metų po 
atitinkam ų finansini ų metų balandžio 30 d. Taigi reformavus s ąskaitų patvirtinimo proced ūrą 
mokėjimo agent ūrų sąskaitų patvirtinimo trukm ė gerokai sutrumpinta. 
I DALIS. FINANSINIS S ĄSKAITŲ PATVIRTINIMAS 
21. Galimyb ė pasikliauti kit ų auditorių darbu, jei manoma, kad tai tikslinga, numatyta 
Tarptautiniuose audito standartuose ir Komisijos gair ėse. Sertifikavimo įstaigos gali 
pasikliauti vidaus audito skyri ų (VAS) darbu, jei tok į darbą tinkamai patikrino. 
Per 2009 m. lapkri čio mėn. vykusį Danijos sertifikavimo įstaigos audito vizit ą, daugiausia 
tikrinant 2009 finansinius metus, n ė vienoje įstaigoje nenustatyta joki ų didesnių trūkumų, 
susijusių su darbiniais dokume ntais ir kontroliniais s ąrašais. 
Dėl Audito R ūmų pastabos, pateiktos 9 išnašoje, kad Danijoje VAS dalyvavo sertifikavimo 
įstaigos atrankoje, su kuria mok ėjimo agent ūra tiesiogiai sudar ė sutartį remdamasi VAS 
pasiūlymu, pažym ėtina, kad sertifikavimo įstaigos sutartis prat ęsta 2009 ir 2010 finansiniams 
metams, j ą pasirašė kompetentinga institucija. 
22. Dauguma atvej ų Audito R ūmų išvados yra teikiamos d ėl sertifikavimo įstaigų audito 
darbo įforminimo dokumentuose, o ne paties darbo tr ūkumų. 
Sertifikavimo įstaigos tur ėtų surinkti pakankamai audito įrodymų savo išvadoms pagr įsti. 
Komisija mano, kad tai rizikos analiz ės dalis, nors ji tai gali įvertinti tik tiesiogiai, 
apsilankiusi auditui atrinktose sertifikavimo įstaigose. Nors d ėl tikslios darbini ų dokument ų ir 
kontrolini ų sąrašų struktūros ir turinio savo profesional ų sprendim ą turėtų priimti 
sertifikavimo įstaiga, Komisija, pasteb ėjusi trūkumų, parengė (ir toliau rengs) rekomendacijas 
šiuo svarbiu klausimu. 
LT 5   LT Be bendro reikalavimo d ėl savarankišk ų išlaidų testų pagal gair ę Nr. 3, iš sertifikavimo įstaigų 
reikalaujama BIS tikrinti, ar išmokas galima susieti su teis ėmis į išmokas. Ta čiau tikrinti 
pačių teisių į išmokas atliekant savarankiškus testus n ėra reikalaujama. 
24. Gairės pakoreguotos 2009 finansiniams metams siek iant labiau išaiškinti, kaip patikrinti 
skolininkų žurnalo išsamum ą ir tikslum ą, taip pat atlikti patikrinimus pagal 
Reglamento (EB) Nr. 885/2006 III ir (arba) IIIA skyri ų ir parengti ataskaitas. Iš 2009 
finansinių metų sertifikavimo ataskait ų analizės matyti, kad nuo Audito R ūmų audito šioje 
srityje pad ėtis pagerėjo. 
Be sertifikavimo įstaigų atlikto darbo, Komisija per pa staruosius trejus metus atliko 
keturiolikos mok ėjimo agent ūrų auditą vienuolikoje valstybi ų narių, tikrindama, koki ų 
priemonių jos imasi d ėl pažeidim ų ir kaip rengia ataskaita s pagal Reglamento (EB) 
Nr. 885/2006 III pried ą. Apskritai mok ėjimo agent ūrų įdiegtos proced ūros, skirtos Europos 
Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, yra pakankamos. Per šiuos auditus nustatyti 
trūkumai toliau tiriami per at itikties patvirtinimo proced ūras. 
26. Komisija neseniai pasi ūlė sistemą1, pagal kuri ą valstybės narės nuo 2010 m. gal ės 
patobulinti savo bendr ą tvarką, kaip gauti pakankam ą patikinim ą dėl operacij ų teisėtumo ir 
tvarkingumo galutini ų naudos gav ėjų lygmeniu. Tuo tikslu sertifikavimo įstaigos tur ėtų 
išplėsti savo darbo apimt į ir laikytis platesni ų reikalavim ų nei dabartiniai, iš naujo 
sudarydamos konkre čios išlaid ų populiacijos re prezentatyvi ą operacij ų, kurias atitinkama 
mokėjimo agent ūra patikrino vietoje, imt į. Darbas apimt ų visos bylos tvarkym ą nuo paramos 
paraiškos gavimo iki galutin ės išmokos apskai čiavimo ir sumok ėjimo. 
28. Komisija sutinka, kad galima ir reik ėtų esamą tvarką tobulinti toliau, ir reguliariai kelia š į 
klausimą valstybėms narėms. Tačiau testuoti ir vertinti kiekvienos pagrindin ės ir papildomos 
kontrolės priemon ės, kuri tur ėtų būti įdiegta mok ėjimo agent ūroje, nėra reikalaujama. 
29. Komisijos manymu, nuomon ėje dėl vidaus kontrol ės procedūrų nebūtų reikalaujama 
specialaus kiekvienos pagrindin ės ir papildomos kontrol ės priemon ės testavimo ir 
patikimumo vertinimo. Pagal Reglament ą (EB) Nr. 885/2006 n ėra reikalaujama, kad 
sertifikavimo įstaiga padaryt ų išvadas, ar visos įmanomos kontrol ės priemon ės veikia, tik 
reikalaujama, kad sertifikavimo įstaiga patikrint ų, ar mokėjimo agent ūra atitinka akreditavimo 
kriterijus (Reglamento (EB) Nr. 885/2006 I priedas). 
Tačiau pagal nauj ą sistemą, nurodyt ą Komisijos atsakyme į 26 dalies pastabas, iš 
sertifikavimo įstaigų būtų reikalaujama vertinti šiuos aspektus. 
30. Kai buvo b ūtina, Komisija oficialiuose raštuose valstyb ėms narėms nurod ė, kad įgaliotos 
įstaigos taip pat turi b ūti nustatytos ir testuojamos. Ta čiau nėra reikalaujama kiekvien ą 
įgaliotą įstaigą aplankyti ir testuoti kiekvienais metais. 
31. Pakeitimo tikslas – paaiškinti jau anks čiau taikytas prievoles ir patobulinti sertifikavimo 
įstaigų atsiskaitymo tvark ą. 
32. Komisija mano, kad patikslintose gair ėse pakankamai tiksliai apibr ėžta visa audito 
užduoties apimtis. Mok ėjimo agent ūros turi sutikrinti vis ą savo pateikt ų metinių klausimyn ų 
informacij ą su atitinkama duomen ų bazės informacija. Sertifikavimo įstaigos turi patikrinti, ar 
                                                 
1 Dokumentas D/413722/2009. 
LT 6   LT tai padaryta, ir nurodyti, ar nustatyta neatitikim ų. Jos taip pat tur ėtų tikrinti, ar yra audito seka 
ir ar ji pakankama. 
Kad patikrint ų duomenų bazės tikslumą, sertifikavimo įstaigos turi sudaryti ne mažiau kaip 
20 patikrinim ų vietoje ataskait ų imtį vienam statistini ų duomenų rinkiniui ir patikrinti, ar j ų 
duomenys teisingai įvesti į duomenų bazę. 
Iš sertifikavimo įstaigų reikalaujama padaryti aiški ą išvadą dėl paminėtų elementų. Nepaisant 
to, kad pad ėtis šioje srityje 2009 finansiniais metais pager ėjo, Komisija dar svarstys, ar gaires 
reikia dar paaiškinti. 
33. a) Šį sutikrinim ą turėtų atlikti mok ėjimo agent ūros. Sertifikavimo įstaigos tur ėtų tikrinti, ar tai 
tinkamai padaryta. Tai valstyb ėms narėms labai aiškiai nurodyta 2008 finansini ų metų 
suvestinėje ataskaitoje
2 ir dėl šio aspekto atitinkamoms valstyb ėms narėms (mok ėjimo 
agentūroms ir sertifikavimo įstaigoms) pateiktose rekomendacijose. Komisija mano, kad po to 
padėtis 2009 finansini ų metų atžvilgiu pager ėjo. Kaip matyti iš sertifikavimo įstaigų 
2009 finansini ų metų ataskaitų, visapusį sutikrinim ą atliko dauguma mok ėjimo agent ūrų. 
b) – c) Bendras atsakymas į b) ir c) punkt ų pastabas: 
Komisija pripaž įsta Audito R ūmų nustatytus tr ūkumus dėl 2007 ir 2008 finansini ų metų ir 
iškėlė šiuos klausimus atitinkamoms valstyb ėms narėms. Komisija mano, kad po to pad ėtis 
2009 finansini ų metų atžvilgiu labai pager ėjo. Sertifikavimo ataskait ų analizė rodo, kad 90 % 
atvejų sertifikavimo įstaigos atliko š į darbą Komisijos gair ėse reikalaujamais lygmenimis, 
buvo tik kelios išimtys. 
34. Dėl toliau nurodyt ų priežasčių Komisija mano, kad d ėl nustatyt ų trūkumų labai 
nesumažėja Komisijos galimybi ų jais pasinaudoti patikinimo tikslais: 
– Klaidų lygis, kur į Komisija nustato remdamasi valstybi ų narių pateiktais statistiniais 
kontrolės duomenimis, kelerius metus nekinta. 
– 2009 finansini ų metų sertifikavimo ataskait ų analizė rodo, kad sertifikavimo įstaigos 
padarė akivaizdži ų patobulinim ų. 
– Statistinė informacija renkama iš labai didel ės patikrint ų paraiškų imties3 ir net pritaikius 
25 % klaid ų lygio padid ėjimo atsarg ą liekamasis klaid ų lygis vis tiek neviršyt ų 2 %. 
– Audito R ūmų 2008 m. patikinimo pareiškime nustatyti klaid ų lygiai atitinka Komisijos 
pagal valstybi ų narių pateiktus statistinius kontrol ės duomenis nustatytus liekamuosius 
klaidų lygius. 
                                                 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN, 2009 m. balandžio 3 d. 
3 BIS/VIPS: 600 315 paraišk ų patikrinta; gyvuliai: patikrinta 798 119 gyvuli ų (priemoka už karves 
žindenes ir speciali priemoka už jautien ą); eksporto gr ąžinamosios išmokos: patikrintos 13 023 
deklaracijos; atlikta 275 491 naudos gav ėjų pagal kaimo pl ėtros priemones, susijusias su plotais, patikra 
(plg. su Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinio direktorato 2009 m. metine ataskaita, 33 išnaša, 
61 psl.). 
LT 7   LT Dėl mokėjimo agent ūrų taikomos atrankos metodikos at renkant paraiškas, kurios bus 
tikrinamos vietoje, paprastai reikalaujama, kad imtys b ūtų sudarytos atsitiktin ės atrankos 
tvarka. Nors imtis sudarant atsitiktin ės atrankos tvarka n ėra vadovaujamasi statistine 
metodika, pavyzdžiui, piniginiu matu įregistruot ų pavyzdži ų atranka, imtys dažniausiai b ūna 
pakankamai didel ės, kad suteikt ų pakankam ą patikinim ą dėl jų reprezentatyvumo. 
35. Komisija pripaž įsta Audito R ūmų nustatytus tr ūkumus dėl 2007 ir 2008 finansini ų metų, ji 
šią informacij ą jau pateik ė tų metų metinėse veiklos ataskaitose. Ji šiuos klausimus išk ėlė 
atitinkamoms valstyb ėms narėms ir mano, kad po to pad ėtis 2009 finansini ų metų atžvilgiu 
labai pager ėjo. Iš sertifikavimo įstaigų ataskaitų analizės matyti, kad sertifikavimo įstaigos 
atliko šį darbą gairėse reikalaujamais lygmenimis daugiau kaip 90 % IAKS (abiej ų fondų) 
atvejų, tik su keliomis išimtimis; 92 % (EŽ ŪGF) ir 87 % (EŽ ŪFKP) atvej ų padarė išvadą, kad 
patikrų vietoje kokyb ė buvo bent jau pakankama. Į IAKS ne įtrauktų populiacij ų atvejų 
sertifikavimo įstaigos įvykdė reikalavimus, su keliomis išimtis, daugiau kaip 80 % atvej ų, ir 
analogiškas išvadas padar ė 90 % (EŽ ŪGF) ir 87 % (EŽUFKP) vis ų atvejų. 
Komisija mano, jog šie pakeitimai padaryti (patikslintos gair ės anglų kalba jau buvo 
parengtos 2008 m. liepos m ėn.) pakankamai anksti, kad sertifikavimo įstaigos gal ėtų laikytis 
naujųjų gairių. 
36. Komisija sutinka, kad galima ir reik ėtų toliau siekti tobulinti esam ą tvarką, ir reguliariai 
kelia šį klausimą valstybėms narėms. 
37. Nors Komisija sutinka, kad ap skritai iš naujo atliekant anks čiau atliktas patikras galima 
geriau įvertinti patikrinim ų vietoje kokyb ę, vis dėlto kontrol ės padėtį galima įvertinti atliekant 
patikrinimus, kuriuose da lyvauja sertifikavimo įstaigų atstovai. Tam tikrais atvejais iš naujo 
atlikti patikros taip pat gali b ūti neįmanoma. Šios problemos b ūdingos daugeliui išor ės 
auditorių naudojam ų ex-post  kontrolės priemoni ų. 
Be to, dėl lydėjimo per patikrinimus vietoje b ūtų sumažinta ūkininkų administracin ė našta. 
38. Dėl atsakyme į 34 dalies pastabas nurodyt ų priežasčių Komisija mano, kad Audito R ūmų 
nustatyti veiksniai labai nesumažina galimybi ų pasinaudoti statistiniais kontrol ės duomenimis 
patikinimo tikslais. 
Naujoji sistema su sustiprintu patikinimo aspektu įdiegta ne reaguojant į sertifikavimo įstaigų 
darbo trūkumus, bet stengianti s sustiprinti dabartin ės sistemos suteikiam ą patikinim ą. 
41. Rengiant gair ę Nr. 4 dėl patikinimo pareiškimo sukurta  bendra metodika, kaip rengti 
patikinimo pareiškim ą. Joje nurodomos taikytinos teisin ės nuostatos ir pateikiamos Komisijos 
rekomendacijos siekiant užtikrinti,  kad patikinimo pareiškimai b ūtų rengiami remiantis 
vienodais kriterijais. 
43. Patikslinta gair ė Nr. 4 dėl patikimo pareiškimo valstyb ėms narėms pirmą kartą pristatyta 
2008 m. birželio m ėn., o baigta rengti 2008 m. liepos m ėn. Tai padaryta pakankamai laiku, 
kad mokėjimo agent ūrų direktoriai gal ėtų parengti ir pasirašyti savo patikinimo pareiškimus 
iki 2009 m. sausio m ėn. Anksčiau jos patikslinti nebuvo įmanoma, nes pirmiau reik ėjo 
įvertinti ankstesni ų metų rezultatus. 
Komisija mano, kad gair ės yra pakankamai išsamios. Išanalizavus patikinimo pareiškimus d ėl 
2008 finansini ų metų, gairė buvo dar patikslinta. 2009 m. j ą patikslinus, prieduose atskirai 
aptariama, kaip analizuoti statistinius kontrol ės duomenis, aiškiai reikalaujant pateikti išsami ą 
LT 8   LT informacij ą, kai klaid ų lygis populiacijoje yra didesnis kaip 2 % ir kai palyginus pad ėtį su 
ankstesniais finansiniais metais matyti, kad pad ėtis labai pablog ėjo, arba kai klaid ų lygis 
populiacijoje yra ne įtikėtinai mažas, ir kaip vykdyti reikalavim ą atskleisti pagrind ą, pagal kur į 
parengtas patikinimo pareiškimas. Komisija pateik ė tipines formas, kaip pateikti statistinius 
kontrolės duomenis, siekdama užtikrinti valstybi ų narių Komisijai teikiam ų duomen ų 
vienarūšiškumą. 
44. Reikalavimas prie kiekvieno patikinimo pareiškimo prid ėti išanalizuot ų dokument ų sąrašą 
ir mokėjimo agent ūros direktoriaus prieš pa sirašant savo pareiškim ą atlikto darbo santrauk ą 
dėl 2008 finansini ų metų įvykdytas 75 atvejais iš 82. Statistini ų kontrolės duomen ų analizė 
pateikta 32 atvejais, o palyginimas su  ankstesniais metais – 24 atvejais. 
Komisijos analiz ė rodo, kad pad ėtis dėl 2009 finansini ų metų pagerėjo: visos 88 mok ėjimo 
agentūros pateik ė išanalizuot ų dokument ų sąrašus ir atlikto dar bo santraukas, 83 mok ėjimo 
agentūros pateik ė reikalaujam ą statistinių kontrolės duomen ų analizę. 
45–46. Modelis, pagal kur į rengiami patikinimo pareiškimai, pateiktas Komisijos gair ėse ir aptartas 
2007 m. gruodžio m ėn. pirmame susitikime su mok ėjimo agent ūrų direktoriais. Ta proga 
Komisija taip pat aiškiai nurod ė, kad vadinamasis kaskadinis modelis, pagr įstas „patikinimo 
pareiškimo dalimis“, buvo nepakankamas , ir net paragino jo nenaudoti, ypa č mokant išmokas. 
47. 2008 finansini ų metų statistini ų kontrolės duomen ų analizė pateikta 32 atvejais, o 
palyginimas su pra ėjusių metų padėtimi – 24 atvejais. 2009 finansiniams metams gair ė Nr. 4 
buvo patikslinta siekiant pagerinti ši ą padėtį. Taigi, reikalaujam ą šių finansini ų metų 
statistinių kontrolės duomen ų analizę atliko 84 iš 88 mok
ėjimo agent ūrų. 
48. Statistini ų kontrolės duomen ų analizę reikalaujama atlikti pagalbos schemos lygmeniu, 
didesnis kaip 2 % klaid ų lygis (populiacijos lygmeniu) rodo, kad reikia svarstyti galimyb ę 
įtraukti išlyg ą. Tačiau įtraukti išlyg ą reikalaujama tik tada, jei iš karto daro įtaką visi šie 
veiksniai: 
– remiantis kokybini ų aspektų analize daroma išvada, kad nacionalin ėje kontrol ės sistemoje 
yra dideli ų trūkumų, kaip nurodyta gair ės Nr. 4 4.2 punkte (Kokybiniai aspektai), ir 
– apskaičiuota, kad nepagr įstų išmokų suma viršija 2 % vis ų per ataskaitinius finansinius 
metus sumok ėtų išmokų sumą bet kurioje gair ės Nr. 4 4.3 punkte (Kiekybiniai aspektai) 
nurodytoje populiacijoje, ir 
– taisomaisiais veiksmais buvo ne įmanoma panaikinti tr ūkumų. 
Mokėjimo agent ūros direktorius tur ėtų daryti išlyg ą tik tada, jei tenkinamos visos šios trys 
sąlygos. 
49. Dėl atsakyme į 34 dalies pastabas nurodyt ų priežasčių Komisija neabejoja statistini ų 
kontrolės duomen ų patikimumu. 
51. Tiesa, kad sertifikuojant atliekamas darbas iš esm ės suteiktų pakankam ą pagrindą 
nuomonei d ėl patikinimo pareiškimo pateikti. 
LT 9   LT Tačiau sertifikavimo įstaiga dar turi patikrinti, ar prie patikinimo pareiškimo pridedama 
patvirtinamoji informacija yra pakankama, ir pateikti nuomon ę: 
• (jei reikia) ar mok ėjimo agent ūros direktoriaus išlygos teisingai atskleistos; 
• (jei reikia) d ėl kurios (-i ų) audito populiacijos (- ų), jos manymu, tur ėjo būti, bet 
nebuvo įtraukta išlyga; 
• (jei reikia) d ėl kurios (-i ų) audito populiacijos (- ų) buvo įtraukta išlyga, kurios 
nereikėjo (t. y. dalykas (-i), d ėl kurio (-i ų) ji pateikta, nebuvo reikšmingas (-i); 
• ar, jos nuomone, xx 10 16–xx + 1 10 15 finansini ų metų patikinimo pareiškimas visais 
reikšmingais atžvilgiais atitinka Reglamento (EB) Nr. 885/2006 3 straipsn į (Komisijos gair ę 
Nr. 4). 
Taigi Komisija mano, kad ši nuomon ė suteikia prid ėtinę vertę. 
2009 finansiniais metais Pranc ūzijos sertifikavimo įstaiga tikrai laik ėsi gairėje Nr. 7 
reikalaujamo modelio. 
52. Nuo 2009 finansini ų metų sertifikavimo įstaigos gali tiksliau įvertinti ši ą informacij ą, nes 
patikslintoje gair ėje Nr. 4 pateikiamos tipin ės formos, kurias turi pildyti mok ėjimo agent ūra. 
II DALIS. S ĄSKAITŲ ATITIKTIES PATVIRTINIMAS 
54. Audito R ūmų 1 diagramoje parodyta, kada buvo priimti įvairūs atitikties patvirtinimo 
sprendimai, o ne nefinansuotos kiekvien ų finansini ų metų sumos. Finansiniai kiekvien ų 
finansinių metų išlaidų pataisymai, taip pat b ūsimų pataisym ų prognozės, parodyti Komisijos 
1 diagramoje. 
56. Pagrindin ė rizikos analiz ė naudojama kaip planavimo priemon ė. Iš tiesų N-2 metų žemės 
ūkio išlaidos buvo skirtos 76 įvairioms audito sritims, kiekvienoje audito srityje taikoma 
vienoda valdymo ir kontrol ės sistema. Kadangi ši ų audito sri čių išlaidas padar ė skirtingos 
mokėjimo agent ūros, planavimo tikslams buvo nusta tytos 1 807 audito srities–mok ėjimo 
agentūros poros. Atsižvelgiama į šiuos audito srities–mok ėjimo agent ūros porų rizikos 
veiksnius: reikšmingumas (deklaruot ų išlaidų sumos), paskutinio aud ito metai (laikotarpis nuo 
praėjusio atitinkamos priemon ės audito), atitinkamai priemonei b ūdinga rizika, kontrol ės 
sistemos rizikos veiksniai (su kontrol ės sistema susijusi rizika), mok ėjimo agent ūros rizika (su 
mokėjimo agent ūra susijusi rizika) ir pagaliau atsižvelgiama į su OLAF susijusi ą riziką 
(susijusią su OLAF denonsavimu ir pažeidimais) ir su Audito R ūmais susijusi ą riziką 
(susijusią su EAR išvadomis). Ko mbinuota rizika apskai čiuojama audito srities–mok ėjimo 
agentūros porai, reikšmingumo rodikl į padauginant iš apskai čiuotos rizikos rodiklio, t. y. 
svertinio įvairių pirmiau pamin ėtų rizikos rodikli ų vidurkio. Remiantis kombinuota rizika 
audito srities–mok ėjimo agent ūros porų eilės tvarka sudaroma visam direktoratui. 
57–58. 2009 finansini ų metų išlaidų dalis, įtraukta į Komisijos atitikties audit ą, padidėjo iki 61 %
4. 
Komisija mano, kad ši apr ėptis yra įspūdinga ir pakankama, tod ėl nemano, kad d ėl rizikos 
                                                 
4 26,5% – „Intervencijai į žemės ūkio rinkas“, 70,9% – „Tiesioginei pagalbai“, 43,6% – „Kaimo pl ėtrai“. 
LT 10   LT analizės atitikties auditai atliekami tik nedideliam priemoni ų ir mokėjimo agent ūrų, pripažint ų 
prioritetin ėmis, skai čiui. Be to, tiesiogin ės pagalbos srityje, kuri 200 9 finansiniais metais 
sudarė 72 % vis ų žemės ūkio išlaid ų ir yra įtraukta į IAKS, per pastaruos ius trejus metus 
auditas atliktas visose valstyb ėse narėse, išskyrus Liuksemburg ą. 
59. 24 m ėnesių taisyklę ES teisės aktų leidėjas pasirinko specialiai,  siekdamas užtikrinti 
valstybėms narėms teisinį tikrumą. Šios taisykl ės taikymui b ūdinga tai, kad negalima daryti 
tam tikrų išlaidų finansini ų pataisym ų, nors trūkumai gal ėjo padaryti joms įtakos. Komisija 
pakartotinai si ūlė pratęsti šį terminą, bet šiuos pasi ūlymus ir Taryba, ir Europos Parlamentas 
atmetė. 
60. Komisija mano, kad visiška audito sri čių aprėptis per, tarkime, trej ų metų laikotarp į būtų 
neįmanoma net ir labai padidinus  išteklius ir prieštaraut ų vieno audito koncepcijai5. Būtų 
neveiksminga skirti žmogiškuosius ir fi nansinius išteklius audito srities–mok ėjimo agent ūros 
poros, kurios išla idos nedidel ės, o rizika maža, auditui. Tod ėl Komisija atitikties audit ą atlieka 
remdamasi pagrindine rizikos analize, į kurią patenka visi reikalingi rizikos veiksniai ir kuri 
atitinka pripažintus tarptautinius audito standartus. 
3 LANGELIS 
Audito R ūmų nurodytu atveju Komisija laiku sureagavo į gautą informacij ą ir rizika buvo 
tinkamai įvertinta. Tod ėl Komisija nemano, kad Audito R ūmų nurodytai 100 milijon ų eurų 
sumai reik ėjo taikyti finansin į pataisym ą. 
24 mėnesių taisyklę ES teis ės aktų leidėjas pasirinko specialiai, siekdamas užtikrinti 
valstybėms narėms teisinį tikrumą. Šios taisykl ės taikymui b ūdinga tai, kad negalima daryti 
tam tikrų išlaidų finansini ų pataisym ų, nors trūkumai gal ėjo padaryti joms įtakos. Komisija 
pakartotinai si ūlė pratęsti šį terminą, bet šiuos pasi ūlymus ir Taryba, ir Europos Parlamentas 
atmetė. 
61. Tiesiogin ės pagalbos srityje, kuri 2009 finansiniais metais sudar ė 72 % vis ų žemės ūkio 
išlaidų ir yra įtraukta į IAKS, per pastaruosius trej us metus, 2007–2009 m., taigi per 
laikotarpį, kurį nebūtų galima taikyti 24 m ėnesių taisyklės, auditas atliktas visose valstyb ėse 
narėse, išskyrus Liuksemburg ą. 
Audito sri čių–mokėjimo agent ūrų porų skaičių lemia didelis įvairių kontrolės sistemų, 
taikomų įvairioms žem ės ūkio pagalbos schemoms, ir valstybi ų narių įsteigtų mokėjimo 
agentūrų skaičius. Tačiau tiesiogin ė pagalba 2008 m. rizikos analiz ėje sudarė tik 12 audito 
sričių. 
63. Komisija mano, kad fiksuot ų dydžių taikymas visiškai atitinka  atitikties patvirtinimo tiksl ą 
ir yra efektyviausias ir veiksmingiausias b ūdas pasiekti š į tikslą, ypač jei nustatyti tr ūkumai 
yra susiję tik su valstyb ės narės valdymo ir kontrol ės sistema. Atsižvelgiama į tai, kad 
neįmanoma sudaryti statistiškai tinkamos imties per kiekvien ą iš maždaug 150 atitikties 
vizitų, kuriuos kasmet atlieka Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinis direktoratas. Komisijos 
vertinimu, atliekant tokius sa varankiškus testus iš ties ų kiekvienu atveju reik ėtų audituoti apie 
100 atskir ų bylų, taigi per metus – daugiau kaip 15 000 byl ų. 
                                                 
5 Tokiu atveju per š į laikotarp į reikėtų atlikti apie 1 800 audito sri čių auditą siekiant išvengti to, kad tam 
tikrų jų dalių nebebus galima taisyti d ėl 24 mėnesių taisyklės. 
LT 11   LT Teisingumo Teismas pritar ė, kad fiksuoto dydžio pataisym ų taikymas atitinka atitikties darb ą 
reglamentuojan čius teisės aktus. 
64. Iš vis ų 32 atitikties sprendim ų, priimtų 1996–2009 m., kiek mažiau nei 70 % visos 
finansinių pataisym ų sumos apskai čiuota naudojant fiksuotus dydžius. Ta čiau Komisija mano, 
kad tikslinga atsižvelgti į atvejų skaičių, o ne sum ų dydį, nes kiekvienas atitikties auditas 
bendroje metin ėje audito programoje yra vienodai sv arbus. Taigi fiksuoti dydžiai taikyti tik 
45 % visų atvejų, o jei bus priimti paskutiniai dešimt atitikties sprendim ų, šis procentinis 
santykis dar sumaž ės iki 37 %. Tai rodo, kad Komisija  nuolat stengiasi, kai tik įmanoma, 
apskaičiuoti arba ekstrapoliuoti ES biudžeto finansin į nuostolį. 
Tuo tikslu Komisija neseniai valstyb ėms narėms nustat ė sąlygas, kuriomis ji yra pasirengusi 
finansinio pataisymo sum ą apriboti iki valstyb ės narės operacijose galu tinio naudos gav ėjo 
lygmeniu nustatyto ir į atitinkamos pagalbos sc hemos statistinius kontrol ės duomenis įtraukto 
klaidų lygio. 
65. Komisija mano, kad didžiausi ą dėmesį skiriant tam, kaip veikia valstybi ų narių valdymo ir 
kontrolės sistemos, sistema grindžiamas audi to metodas yra efektyviausias ir 
veiksmingiausias b ūdas siekti šio tikslo. Norint š į darbą papildyti savarankiškais konkre čių 
išmokų reprezentatyvios imties testais per kiekvien ą iš apie 150 atitikties audit ų vietoje, 
kuriuos kasmet atlieka Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinis direktoratas, reik ėtų labai 
(daugiau kaip du kartus) padidinti dabartinius audito išteklius, o tai neatitikt ų jokios 
ekonomin ės naudos analiz ės. Išteklius reik ėtų padidinti dar labiau (penkis kartus), jei 
Komisija šiuos savarankiškus testus tur ėtų atlikti visose audito srityse per, tarkime, trejus 
metus. 
Nebūtų atsižvelgta į tai, kad nepriklausomos audito įstaigos sertifikuoja mok ėjimo agent ūrų 
sąskaitas, ir į tai, kaip veikia j ų vidaus kontrol ės procedūros, taip pat tikrina ir tvirtina j ų 
statistinius kontrol ės duomenis – tai elementas, apimantis atitinkam ų operacijų teisėtumą ir 
tvarkingum ą, kuris šiuo metu yra dar tobulinamas. 
Taip pat neb ūtų galima tokius pagrindinius testus atlikti tik tais atvejais, kai „pasekm ės yra 
kiekybiškai įvertinamos ir reikšmingos“, nes toki ų išvadų neįmanoma padaryti audito metu ir, 
jei savarankiški testai b ūtų atliekami proced ūros pabaigoje, jie gali b ūti nebeaktual ūs ir (arba) 
neįmanomi. 
66. Fiksuoto dydžio pataisymai atspindi ES biudžeto finansin ę riziką, kuri kyla d ėl valstybi ų 
narių valdymo ir kontrol ės sistemų trūkumų. Todėl Komisija mano, kad tarp naudojam ų 
fiksuotų dydžių ir neteis ėtų išmokų galutiniams naudos gav ėjams lygio yra s ąsajų. 
Darbiniame dokumente VI/5330/97 pateiktose gair ėse nustatyta aiški, objektyvi ir stabili 
fiksuoto dydžio pataisym ų taikymo, išvengiant subjektyvu mo ir nevienodo traktavimo, 
sistema. 
Komisijos praktiniame vadove aiškiai nurodyta, kad fiksuoto dydžio pataisym ų sistema 
naudojama siekiant susieti nustatytus tr ūkumus ir ES biudžeto rizik ą ir kad ši rizika yra 
svarbiausias kriterijus vertinant finansini ų pataisym ų lygį. Todėl iš auditori ų reikalaujama 
įvertinti, ar yra veiksni ų, dėl kurių ta rizika maž ėtų arba didėtų. Atitikties sprendimuose apstu 
pavyzdžių, kad šis vertinimas yra atliekama s ir, kai yra pagrindo, finansini ų pataisym ų lygis 
mažinamas arba didinamas. 
Be to, kadangi žem ės ūkio išlaid ų valdymas yra pasidalijamasis, valstyb ės narės realų ES 
biudžeto finansin į nuostolį arba rizik ą įvertinti ir pateikti įrodymus gali geriau už Komisij ą. 
LT 12   LT Praktiniame vadove tai aiškiai pripaž įstama ir reikalaujama, kad Komisija į tokius įrodymus 
atsižvelgt ų, jei jie patikimi. Tod ėl norint tiksliau apskai čiuoti finansinius ES biudžeto 
nuostolius reikia, kad atitinkamos valstyb ės narės aktyviai bendradarbiaut ų visais atitikties 
patvirtinimo proced ūros lygmenimis, nes tik valstyb ė narė turi visą reikaling ą informacij ą 
tokiam skai čiavimui atlikti. Ta čiau, deja, nepaisydamos Komisijos prašym ų valstybės narės 
dažnai nepasinaudoja šia galimybe. Teisingumo Teismas patvirtino, jog ne Komisija turi 
atlikti reikalingas pa tikras, kad nustatyt ų tikslią patirtų nuostolių sumą, – tai valstyb ė narė turi 
įrodyti, kad Komisijos apskai čiuota suma buvo per didel ė. 
Tuo tikslu Komisija neseniai valstyb ėms narėms nustat ė sąlygas, kuriomis ji yra pasirengusi 
finansinio pataisymo sum ą apriboti iki valstyb ės narės operacijose galu tinio naudos gav ėjo 
lygmeniu nustatyto ir į atitinkamos pagalbos sc hemos statistinius kontrol ės duomenis įtraukto 
klaidų lygio. 
5 LANGELIS 
Šiuo atveju jeigu b ūtų testuotos Audito R ūmų siūlomos reprezentatyvios byl ų imtys, Jungtin ė 
Karalystė galėjo būti traktuojama kitaip nei kitos valstyb ės narės. Kad visos valstyb ės narės 
būtų lygios, savarankiški testai tur ėjo būti atliekami sistemiškai, bent jau visais atvejais, 
kuriais gal ėjo prireikti finansinio pataisymo. Norint taikyti tok į metodą reikėtų labai padidinti 
audito išteklius, o tai n eatitinka jokios ekonomin ės naudos analiz ės. Todėl Komisija 
nusprendė taikyti sistema grindžiamo audito metod ą ir pataisym ų hierarchij ą, kai fiksuoto 
dydžio metodas yra tik vienas iš daug elio, ir Teisingumo Teismas tam pritar ė. Be to, valstyb ės 
narės visais atvejais raginamos tiksliau apskai čiuoti ES biudžeto nuostol į, bet jos ne visada 
pasinaudoja šia galimybe. Komisija vis d ėlto sukūrė alternatyv ų metodą, kad galėtų geriau 
nustatyti liekam ąją riziką, ir jį išdėstė valstybėms narėms (žr. 104 dalies e punkto paskutin ę 
pastraipą). 
Taip pat žr. atsakymus į 65 ir 66 dali ų pastabas. 
67. 2007 finansini ų metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje Parlamentas aiškiai 
pareikalavo, kad „v ienodo dydžio išmokos klaidoms taisyti b ūtų taikomos toms valstyb ėms 
narėms, kurios ne įvykdė savo įsipareigojim ų“6. 
Iki šiol fiksuoto dydžio finans iniai pataisymai (pagal vert ę) sudarė kiek mažiau nei 70 % vis ų 
pataisymų. 
Be to, 2009 m. gruodžio m ėn. Komisija valstyb ėms narėms nustat ė sąlygas, kuriomis ji yra 
pasirengusi finansinio pataisymo sum ą apriboti iki valstyb ės narės operacijose galutinio 
naudos gav ėjo lygmeniu nustatyto ir į atitinkamos pagalbos schemos statistinius kontrol ės 
duomenis įtraukto klaid ų lygio. 
68. Per 1996 m. reform ą nustatyta, kad finansinis patvirtinimas turi b ūti baigtas iki n + 1 met ų 
balandžio 30 d. ir kad atitikties patvirtinimui taikoma 24 m ėnesių taisyklė. Taigi buvo 
padarytas svarus ind ėlis į biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrą (ir dabar į metinę 
veiklos ataskait ą), atsižvelgiant į jų terminus. Reikalavimas užbaigti atitikties patvirtinimo 
darbą pagal šiuos terminus pakenkt ų atitikties patvirtinimo procesui. 
                                                 
6 Žr. 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucijos d ėl 2007 finansini ų metų Europos 
Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūros, III skirsnis – Komisija, 83 dal į 
(P6_TA(2009)0289). 
LT 13   LT 69. Tai, kiek reikia la iko atitikties proced ūrai užbaigti, priklaus o nuo keleto veiksni ų, ir už kai 
kuriuos jų Komisija neatsako ir negali j ų valdyti. Tokie veiksniai,  pavyzdžiui, yra: atvejo 
sudėtingumas, kai reikia atlikti papildom ą darbą arba net organizuoti pa pildomus vizitus, tai, 
kaip valstyb ės narės laikosi termin ų, vertimo reikalavimai ir taikinimo institucijos 
rekomendacij ų vykdymas. Be to, gana dažnai tikslas yr a viršijamas siekiant visapusiai gerbti 
valstybės narės gynybos teis ę – tai pagrindinis atitikties patvirtinimo proced ūros principas, to 
aiškiai reikalaujama Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykli ų 42 straipsnio 2 dalies 
c punkte. 
71. Valstyb ės narės sužino apie visus nustatytus tr ūkumus netrukus po vizito ir gali 
nedelsdamos imtis taisom ųjų veiksmų. Audito rezultatai žinomi ir į juos atsižvelgiama 
rengiant atitinkam ų metų metines veiklos ataskaitas. Tai, kiek reikia laiko finansinio 
pataisymo sumai nustatyti, yra antraeilis klausimas, jei apie tr ūkumus jau pranešta ir jie 
ištaisyti. 
Atitikties patvirtinimo proced ūros termin ų sutrumpinimas neigiamai paveikt ų Komisijos 
gebėjimą atlikti reikaling ą audito darb ą, o tai neb ūtų naudinga nei ES, nei valstybi ų narių 
interesams. Komisija vis d ėlto stengsis sutrumpinti atitikties patvirtinimo proced ūrai užbaigti 
reikalingą laikotarp į. 
72. Nė viena iš teis ėkūros proced ūroje dalyvavusi ų šalių nepasiūlė jokių taikinimo proced ūros 
pakeitimų savo nuomon ėse dėl Komisijos pasi ūlymo dėl Tarybos reglamento d ėl bendrosios 
žemės ūkio politikos finansavimo, kuris v ėliau buvo priimtas kaip 
Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005. 
2006 m. Komisija patvirtino priemone s, kaip sumažinti taikinimo byl ų skaičių, 
padvigubindama rib ą, kurią viršijus bylos yra laikomos priimtinomis. Taikinimo institucija 
nepastebėjo, kad byl ų skaičiaus padid ėjimas būtų sutapęs su ES išsipl ėtimu. 
Komisija mano, kad taikinimo proced ūra yra naudinga atitikties proced ūros dalis. Tai rodo 
taikinimo institucijos poveikis si ūlomiems finansiniams pataisymams. 28 % atvej ų po šios 
procedūros finansini ų pataisym ų suma sumaž ėjo daugiau kaip 10 %, 13 % atvej ų – mažiau 
kaip 10 %, o 3,5 % atvej ų Komisija nusprend ė pataisymo netaikyti visai. 
73. Tai, ar laiko tiksl ą galima pasiekti, priklauso nuo keleto veiksni ų, už kai kuriuos j ų 
Komisija neatsako ir negali j ų valdyti. Tokie veiksniai, pavyzdžiui, yra: atvejo sud ėtingumas, 
kai reikia atlikti papildom ą darbą arba net organizuoti papildomus  vizitus, tai, kaip valstyb ės 
narės laikosi termin ų, vertimo reikalavimai ir taikinimo institucijos rekomendacij ų vykdymas. 
Gana dažnai tikslas yra viršijamas  siekiant visapusiai gerbti valstyb ės narės gynybos teis ę – 
tai pagrindinis atitikties patvirtinimo proced ūros principas.  
2009 m. pabaigoje tik dešimt 2004 m. ir prieš tai ėjusių metų auditų, leidžian čių finansinius 
laikotarpio iki 2003 m. išlaid ų pataisymus, nebuvo baigti. Apskai čiuota, kad su šiais auditais 
susiję laikotarpio iki 2003 m. finansiniai pataisymai sudarys apie 15 milijon ų eurų. Tai 
reiškia, kad išlaid ų, patirtų iki 2003 m., atitikties darbas iš esm ės baigtas. 
III DALIS. VISA S ĄSKAITŲ PATVIRTINIMO PROCED ŪRA 
76–77. 
Finansinio patvirtinimo sprendimas priimamas maždaug per šešis m ėnesius nuo atitinkam ų 
finansinių metų pabaigos. Priimdama š į sprendim ą Komisija nustato, kokia išlaid ų suma 
LT 14   LT pripažįstama apmok ėtina iš tų metų ES biudžeto. Tai, kad sprendimas nepažeidžia v ėlesnių 
atitikties sprendim ų, pagal kuriuos valstyb ėms narėms nustatomi finansiniai pataisymai, 
aiškiai nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005, kur io teisinis statusas yra toks pat, kaip 
Finansinio reglamento, 30 straipsnyje. Be to, iš esm ės jis visiškai atitinka Finansin į 
reglament ą, kuriame d ėl visų kitų išlaidų nustatyta, kad laikotarp į iki penkeri ų metų nuo 
sprendimo d ėl tų metų, kuriais sumok ėta galutin ė išmoka, biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
priėmimo Komisija gali vykdyti ex-post  patikras. Antraip visos biudžeto išlaidos b ūtų 
laikomos laikinomis tol, kol bus atlikta ex-post  patikra arba pasibaigs penkeri ų metų 
laikotarpis. 
Išlaidų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus finansavimas nebus skirtas, 
suma Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų ataskait ų rinkinio paaiškinime yra 
atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Kartu su finansinio patvirtinimo sprendimu šis 
atskleidimas Europos Parlamentui ir Taryba i suteikia reikalingos informacijos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrai. 
Šis finansinio patvirtinimo sprendimo vaidmuo jau buvo aiškiai išd ėstytas 1993 m. kovo m ėn. 
memorandume, kuriame Komisija patvirtino s ąskaitų patvirtinimo sistem os reformos gaires, 
įsigaliojusias 1996 m. (SEC (93) 306), n ė viena priimant paskesnius teis ės aktus dalyvavusi 
šalis abejoni ų dėl jo neiškėlė. 
78. a) Kiekvienas atitikties spre ndime numatytas finansinis pataisymas yra susietas su konkre čiais 
finansiniais metais, kurie yra nurodomi to sprendimo priede. 
b) Kaip jau buvo nurodyta atsakyme į 73 dalies pastabas, iki 2009 m. pabaigos išlaid ų, patirtų 
iki 2003 m., atitikties darbas buvo iš esm ės baigtas.  
Finansinių ataskaitų rinkinyje pateikiama aktuali informacija apie t ų metų finansinius 
pataisymus. 
Taip pat žr. atsakymus į 76 ir 77 dali ų pastabas.  
79. Tai, k ą Audito R ūmai vadina apribojimais, yra te igiami sistemos aspektai, kuri ų 
vertingumas pasiteisino apsaugant  ES finansinius interesus. 
80. Atitikties patvirtinimo spre ndimuose atskle idžiamos ES nefinansuotos sumos pagal išlaid ų 
metus ir pagal valstybes nares. Sumos pagal valstybes nares yra atskleidžiamos Komisijos 
2009 m. finansini ų ataskaitų rinkinio 6 paaiškinime. 
Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento, pridedamo prie EŽ ŪGF 2008 finansini ų metų 
finansinės ataskaitos, 36 priede pateikia ma informacija apie kiekvien ų finansini ų metų išlaidų 
finansinius pataisymus. Informacija apie ši ų pataisym ų pasiskirstym
ą tarp valstybi ų narių ir 
sektorių pateikiama Komisijos informaciniame leidinyje „Išmintingas žem ės ūkio biudžeto 
valdymas“, paskelbtame internete adresu 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Finansinio patvirtinimo sprendima s priimamas maždaug per šešis m ėnesius nuo 
atitinkam ų finansini ų metų pabaigos. Priimdama š į sprendim ą Komisija nustato, kokia išlaid ų 
suma pripaž įstama apmok ėtina iš tų metų ES biudžeto. Tai, kad sprendimas nepažeidžia 
LT 15   LT vėlesnių atitikties sprendim ų, pagal kuriuos valstyb ėms narėms nustatomi finansiniai 
pataisymai, aiškiai nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005, kurio teisinis  statusas yra toks 
pat, kaip Finansinio reglament o, 30 straipsnyje. Be to, iš esm ės jis visiškai atitinka Finansin į 
reglament ą, kuriame d ėl visų kitų išlaidų nustatyta, kad laikotarp į iki penkeri ų metų nuo 
sprendimo d ėl tų metų, kuriais sumok ėta galutin ė išmoka, biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
priėmimo Komisija gali vykdyti ex-post  patikras. Antraip visos biudžeto išlaidos b ūtų 
laikomos laikinomis tol, kol bus atlikta ex-post  patikra arba pasibaigs penkeri ų metų 
laikotarpis. Išlaid ų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus finansavimas nebus 
skirtas, suma Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų ataskaitų rinkinio paaiškinamajame 
rašte yra atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Kartu su finans inio patvirtinimo sprendimu 
šis atskleidimas Europos Parlamentui ir Tary bai suteikia reikalingos informacijos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrai. 
Finansinių ataskaitų rinkinyje jau pateikiama visa informacija, reikalaujama pagal Finansin į 
reglament ą ir apskaitos taisykles. Taip pat žr. atsakymus į 76 ir 77 dali ų pastabas. 
82. Reformuotoje sistemoje finansinio pa tvirtinimo sprendimas priimamas iki kit ų metų po 
atitinkam ų finansini ų metų balandžio 30 d. Taigi reformavus s ąskaitų patvirtinimo proced ūrą 
mokėjimo agent ūrų sąskaitų patvirtinimo trukm ė gerokai sutrumpinta. 
83. Priimdama metin į finansinio patvirtinimo sprendim ą Komisija priima akredituot ų 
mokėjimo agent ūrų sąskaitas, tod ėl atitinkamos išlaidos tampa galutin ės. Tai, kad v ėliau 
galima daryti finansinius pataisymus pagal atitikties patvirtinimo proced ūrą, nekelia abejoni ų 
dėl šio pri ėmimo. Išlaid ų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus ES 
finansavimas nebus skirtas, suma Komisijo s apskaitos sistemoje atskleidžiama kaip 
neapibrėžtas turtas ir yra atskle idžiama Komisijos finansini ų ataskaitų rinkinio paaiškinime. 
Finansinių ataskaitų rinkinyje pateikiama visa inform acija, reikalaujama pagal Finansin į 
reglament ą ir apskaitos taisykles. Vis ų pirma kaip neapibr ėžtas turtas jame pateikiama b ūsimų 
finansinių pataisym ų sąmata. 
84. Pagal Finansin į reglament ą ir žemės ūkiui taikomus sektori ų reglamentus Komisijai 
suteikiama teis ė tikrinti visas išlaidas  kelerius metus nuo j ų patyrimo. S ąskaitose netur ėtų būti 
duota suprasti, kad d ėl šios teis ės visos atitinkamos išlaidos dar turi b ūti patvirtintos. Jeigu 
galima kiekybiškai įvertinti galimas susigr ąžintinas sumas, jos atskleidžiamos konsoliduot ų 
ataskaitų 5.3 ir 5.4 paaiškinimuose. 
Šiuose atitikties patvirtinimo sprendimuose at skleidžiamos ES nefinansuotos sumos pagal 
išlaidų metus ir pagal valstybes nares. Sumos pagal valstybes nares yra atskleidžiamos 
Komisijos 2009 m. finansini ų ataskaitų rinkinio 6 paaiškinime. 
85. Neapibr ėžtas turtas įtraukiamas į Komisijos ataskaitas siekiant atskleisti (galimas) 
gautinas sumas, remiantis jos audito  rezultatais, o ne suteikti patikinim ą dėl atitinkam ų 
operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. 
Į neapibrėžtą turtą įtraukta suma rodo tiksliausi ą turimą išlaidų, kurių ES, tik ėtina, 
nefinansuos pagal b ūsimus atitikties sprendimus, s ąmatą. Ši suma atskleidžiama Komisijos 
finansinių ataskaitų rinkinio paaiškinime, atskirai EŽ ŪGF ir EŽŪFKP. 
88. Metin ėse ataskaitose pateikiama visa informacija, reikalaujama pagal apskaitos taisykles 
ir Finansin į reglament ą. Visų pirma išlaid ų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties 
sprendimus ES finansavimas nebus skirtas, suma  Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų 
LT 16   LT ataskaitų rinkinio paaiškinime yra atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Šios s ąskaitos nėra 
koreguojamos pagal v ėlesnius atitikties sprendimus. Finansinis atitikties sprendimo poveikis 
jaučiamas tais finansiniais metais, kuriais sprendimas vykdomas, taigi, nepakei čia ankstesni ų 
finansinių metų sąskaitų. 
89. Atitikties patvirtinimo proced ūros tikslas – neskirti ES finansavimo išlaidoms, kurios 
buvo patirtos nesilaikant ES taisykli ų, taip apsaugant, kad iš ES biudžeto neb ūtų 
finansuojamos iš jo finansuoti nepriklausan čios išlaidos. Ta čiau šis mechanizmas n ėra skirtas 
susigrąžinti naudos gav ėjams sumok ėtas neteis ėtas išmokas, – remiantis pasidalijamojo 
valdymo principu, tai yra tik valstybi ų narių atsakomyb ės sritis, kaip nurodyta Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 9 straipsnio 1 da lies a punkto iii papunkt yje ir Finansinio 
reglamento 53b straipsnio 2 dalies c punkte. 
Komisija mano, kad atitikties patvirtinimas  ilgainiui tapo stipria paskata valstyb ėms narėms 
tobulinti savo valdymo ir kontrol ės sistemas, taigi užkirsti keli ą neteisėtoms išmokoms 
galutiniams naudos gav ėjams, jas nustatyti ir susigr ąžinti, – tą rodo maž ėjantis klaid ų lygis 
galutinių naudos gav ėjų lygmeniu. 
90. a) Atitikties patvirtinimas n ėra mechanizmas, skirtas susigr ą
žinti naudos gav ėjams sumok ėtas 
neteisėtas išmokas, – remiantis pasidalijamojo va ldymo principu ir Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 9 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunk čiu bei Finansinio reglamento 53b 
straipsnio 2 dalies c punktu, tai yra tik valstybi ų narių atsakomyb ės sritis. Jeigu atliekant 
atitikties patvirtino proced ūras nustatoma arba gali b ūti nustatyta neteis ėtų išmokų 
konkretiems naudos gav ėjams, iš valstybi ų narių reikalaujama imtis priemoni ų – jas 
susigrąžinti iš tų naudos gav ėjų. 
b) Net jei finansiniai pataisymai yra susij ę tik su valstyb ės narės valdymo ir kontrol ės 
trūkumais, o ne neteis ėtomis išmokomis, šie patais ymai yra svarbi valstybi ų narių valdymo ir 
kontrolės sistemų tobulinimo priemon ė, taigi priemon ė, padedanti užkirsti keli ą neteisėtoms 
išmokoms galutiniams naudos gav ėjams, jas nustatyti ir susigr ąžinti. Taigi atitikties 
patvirtinimas prisideda prie operacij ų teisėtumo ir tvarkingumo galutini ų naudos gav ėjų 
lygmeniu. Be to, žem ės ūkio teisės aktuose numatytos veiksmingos, atgrasan čios ir 
proporcingos sankcijos, kurios turi b ūti nustatytos naudos gav ėjams, gavusiems neteis ėtas 
išmokas. 
91. Finansiniai pataisymai n ėra sankcijos valstyb ėms narėms – tai Komisija jau konstatavo 
1993 m. kovo m ėn. memorandume, kuriame patvirtino s ąskaitų patvirtinimo sistemos 
reformos gaires, įsigaliojusias 1996 m. (SEC (93) 306). Dabartiniam atitikties patvirtinimo 
mechanizmui, įskaitant fiksuoto dydžio pataisymus, pritar ė Teisingumo Teismas, tai rodo, kad 
tai nėra sankcij ų mechanizmas, nes skirti sankcijas valstyb ėms narėms yra Teisingumo 
Teismo prerogatyva. 
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
93. Komisija palankiai vertina Audito R ūmų išvadą, kad sąskaitų patvirtinimo proced ūra, kiek 
tai susiję su sąskaitų patikimumu, suteikia pakankam ą patikinim ą ir pakankamai informacijos, 
kad Komisija gal ėtų priimti savo metin į finansinės atitikties sprendim ą. 
LT 17   LT 94. Komisija pripaž įsta Audito R ūmų nustatytus tr ūkumus dėl 2007 ir 2008 finansini ų metų ir 
iškėlė šiuos klausimus atitinkamoms valstyb ėms narėms. Po to vis ų naujų paminėtų 
patikinimo d ėl 2009 finansini ų metų elementų padėtis pagerėjo. 
Komisijos manymu, nuomon ėje dėl vidaus kontrol ės proced ūrų nebūtų reikalaujama 
specialaus kiekvienos pagrindin ės ir papildomos kontrol ės priemon ės (atitikties aspekt ų) 
testavimo ir patikimumo vertinimo. Sertifikavimo įstaiga turi tik patikrinti, ar mok ėjimo 
agentūra turi administracin ę organizacin ę struktūrą ir ar jos vidaus kontrol ės sistema atitinka 
Reglamento (EB) Nr. 885/2006 I pr iede nustatytus kriterijus. 
Dėl atsakyme į 34 dalies pastabas nurodyt ų priežasčių Komisija mano, jog statistiniai 
kontrolės duomenys yra pakankamai patikimi, kad juos b ūtų galima naudoti patikinimo 
tikslams. 
Dėl atsakyme į 51 dalies pastabas išd ėstytų priežasčių Komisija mano, kad sertifikavimo 
įstaigų nuomonė dėl patikinimo pareiškimo suteikia prid ėtinę vertę. 
95. Komisija nemano, kad reikšmingi tr ūkumai turi įtakos atitikties patvirtinimo proced ūros 
įgyvendinimui. Audito R ūmų kritika iš esm ės susijusi su pa čių procedūrų struktūra, o ne j ų 
įgyvendinimu, ir, kaip Komisija nurod ė savo atsakymuose į 76–77 dali ų, 78 dalies b punkto ir 
81 dalies pastabas, visiškai atit inka dabartines, Teisingumo Teis mo pripažintas, taisykles ir 
per 15 met ų jų vertė pasitvirtino, kai ES nefinansavo reikalavim ų neatitinkan čių išlaidų. 
96. 2009 finansini ų metų išlaidų dalis, kuriai atliktas Komisijos atitikties auditas, padid ėjo iki 
61 %7. Komisija mano, kad ši apr ėptis yra pakankama, tod ėl nemano, kad d ėl rizikos analiz ės 
atitikties auditai atliekami tik nedideliam priemoni ų ir mokėjimo agent ūrų, pripažint ų 
prioritetin ėmis, skaičiui. 
Komisija mano, kad visiška audito sri čių aprėptis per, tarkime, trej ų metų laikotarp į būtų 
neįmanoma net ir labai padidinus išteklius ir prieštaraut ų vieno audito koncepcijai. B ūtų 
neproporcinga skirti žmogiškuosius ir fina nsinius išteklius a udito srities–mok ėjimo agent ūros 
porų, kurių išlaidos nedidel ės, o rizika maža, auditui. Tod ėl Komisija atitikties audit ą atlieka 
remdamasi pagrindine rizikos analize, į kurią patenka visi reikalingi rizikos veiksniai ir kuri 
atitinka pripažintus tarptautinius audito standartus. 
Be to, tiesiogin ės pagalbos srityje, kuri 2009 finansiniais metais sudar ė 72 % vis ų žemės ūkio 
išlaidų ir yra įtraukta į IAKS, per pastaruosius trejus metus auditas atliktas visose valstyb ėse 
narėse, išskyrus Liuksemburg ą. 
24 mėnesių taisyklę ES teis ės aktų leidėjas pasirinko specialiai, siekdamas užtikrinti 
valstybėms narėms teisinį tikrumą. Šios taisykl ės taikymui b ūdinga tai, kad negalima daryti 
tam tikrų išlaidų finansini ų pataisym ų, nors trūkumai gal ėjo padaryti joms įtakos. Komisija 
pakartotinai si ūlė pratęsti šį terminą, bet šiuos pasi ūlymus ir Taryba, ir Europos Parlamentas 
atmetė. 
97. Komisija mano, kad didžiausi ą dėmesį skiriant tam, kaip veikia valstybi ų narių valdymo ir 
kontrolės sistemos, sistema grindžiamo audito metoda s yra efektyviausias ir veiksmingiausias 
būdas siekti patikimo finans ų valdymo tikslo. Norint š į darbą papildyti savarankiškais 
konkrečių išmokų reprezentatyvios imties testais per kiekvien ą iš apie 150 atitikties audit ų 
                                                 
7 26,5% – „Intervencijai į žemės ūkio rinkas“, 70,9% – „Tiesioginei pagalbai“, 43,6% – „Kaimo pl ėtrai“. 
LT 18   LT vietoje, kuriuos kasmet atlieka Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinis direktoratas, reik ėtų 
labai (daugiau kaip du kartus) padidinti daba rtinius audito išteklius, o tai neatitikt ų jokios 
ekonomin ės naudos analiz ės. Išteklius reik ėtų padidinti dar labiau (penkis kartus), jei 
Komisija šiuos savarankiškus testus tur ėtų atlikti visose audito srityse per, tarkime, trejus 
metus. 
Taip pat neb ūtų galima toki ų savarankišk ų testų atlikti tik tais atvejais, kai pasekm ės yra 
kiekybiškai įvertinamos ir reikšmingos, nes toki ų išvadų neįmanoma padaryti audito metu ir, 
jei savarankiški testai b ūtų atliekami proced ūros pabaigoje, jie gali b ūti nebeaktual ūs ir (arba) 
neįmanomi. (Žr. atsakym ą į 65 dalies pastabas.) 
Fiksuoto dydžio pataisymai at spindi ES biudžeto finansin ę riziką, kuri kyla d ėl valstybių narių 
valdymo ir kontrol ės sistemų trūkumų. Todėl Komisija mano, kad tarp naudojam ų fiksuotų 
dydžių ir neteis ėtų išmokų galutiniams naudos gav ėjams lygio yra s ąsajų. Per atitikties 
patvirtinimo proced ūras pasitaiko atvej ų, kai nustatyti tr ūkumai būna susiję tik su įdiegta 
kontrolės sistema ir j ų negalima susieti su konkre čiomis neteis ėtomis išmokomis naudos 
gavėjams, bet kadangi kontrol ės trūkumų atvejais taikomi fiksuoti dydžiai, tai į riziką ES 
biudžetui, pvz., kai valstyb ė narė neįdiegia būtiniausio kontrol ės priemoni ų skaičiaus, yra 
atsižvelgiama. 
98. Pagrindinis 1996 m. s ąskaitų patvirtinimo proced ūros reformos tikslas buvo padidinti 
efektyvum ą ir veiksmingum ą siekiant bendr ų BŽŪP ir Finansinio reglamento tiksl ų. 
2009 m. pabaigoje išlaid ų, patirtų iki 2003 m., atitikties darbas iš esm ės baigtas. 
99. Kiekvienas atitikties sprendime numatyta s finansinis pataisymas yra susietas su 
konkrečiais finansiniais metais, kurie  nurodomi to sprendimo priede. 
100. Finansinio patvirtinimo sprendi mas priimamas maždaug per šešis m ėnesius nuo 
atitinkam ų finansini ų metų pabaigos. Priimdama š į sprendim ą Komisija nustato, kokia išlaid ų 
suma pripaž įstama apmok ėtina iš t ų metų ES biudžeto. Tai, kad šiuo sprendimu 
nepažeidžiami v ėlesni atitikties sprendimai, pagal kuriuos valstyb ėms narėms nustatomi 
finansiniai pataisymai, aiškiai nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005, kurio teisinis 
statusas yra toks pat, kaip  Finansinio reglamento, 30 st raipsnyje. Be to, iš esm ės jis visiškai 
atitinka Finansin į reglament ą, kuriame d ėl visų kitų išlaidų nustatyta, kad laikotarp į iki 
penkerių metų nuo sprendimo d ėl tų metų, kuriais sumok ėta galutin ė išmoka, biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo pri ėmimo, Komisija gali vykdyti ex-post  patikras. Antraip visos 
biudžeto išlaidos b ūtų laikomos laikinomis tol, kol bus atlikta ex-post  patikra arba pasibaigs 
penkerių metų laikotarpis. 
Išlaidų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus finansavimas nebus skirtas, 
suma Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų ataskait ų rinkinio paaiškinime yra 
atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Kartu su finansinio patvirtinimo sprendimu šis 
atskleidimas Europos Parlamentui ir Taryba i suteikia reikalingos informacijos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrai. Žr. atsakymus į 76–77 dali ų pastabas. 
101. Priimdama metin į finansinio patvirtinimo sprendim ą Komisija priima akredituot ų 
mokėjimo agent ūrų sąskaitas, tod ėl atitinkamos išlaidos tampa galutin ės. Tai, kad v ėliau 
galima daryti finansinius pataisymus pagal atitikties patvirtinimo proced ūrą, nekelia abejoni ų 
dėl šio pri ėmimo. Išlaid ų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus ES 
finansavimas nebus skirtas, suma Komisijo s apskaitos sistemoje atskleidžiama kaip 
neapibrėžtas turtas ir yra atskle idžiama Komisijos finansini ų ataskaitų rinkinio paaiškinime. 
LT 19   LT 102. Finansiniai pataisymai n ėra sankcijos – tai priemon ė neskirti ES finansavimo išlaidoms, 
kurios buvo padarytos nes ilaikant ES taisykli ų. Dėl šių finansini ų pataisym ų nėra „deramasi“, 
juos nustato Komisija, remdamasi savo da rbiniame dokumente VI/5330/97 nustatytais 
principais ir per administracin ę procedūrą, kurios pabaigoje priimamas atitikties sprendimas, 
gauta informacija. Valstyb ės narės dalyvavimas šioje proced ūroje yra audi et alteram partem  
principo dalis, pagal kur į valstybės narės gali pareikšti savo nuomon ę, pristatyti savo poži ūrį, 
o Komisija nori ir tur ėtų norėti išklausyti valstyb ės narės argumentus bei į juos atsižvelgti. 
Finansinių pataisym ų, kuriems pritar ė Teisingumo Teismas, skai čius rodo, kad sumos 
apskritai b ūna aiškios ir negin čytinos. 
103. Atitikties patvirtinimas n ėra mechanizmas, skirtas susigr ąžinti naudos gav ėjams 
sumokėtas neteis ėtas išmokas, – remiantis pasidalijamojo valdymo principu, Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 9 straip snio 1 dalies a punkto iii papunk čiu ir Finansinio 
reglamento 53b straipsnio 2 dali es c punktu, tai yra tik valstybi ų narių atsakomyb ės sritis. 
Tačiau jeigu per atitikties patvirtino proced ūras nustatoma arba gali b ūti nustatyta neteis ėtų 
išmokų konkretiems naudos gav ėjams, iš valstybi ų narių reikalaujama imtis priemoni ų – jas 
susigrąžinti iš tų naudos gav ėjų. 
104. Komisija mano, kad dabartin ė sistema veikia gerai ir atitinka bendrus savo tikslus. 
Tačiau Komisija ir toliau praktiškai tobulins savo veikl ą ir, jei reik ės, teiks atitinkamus 
pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl jos patobulinimo lai kotarpiui po 2013 m. 
a) Komisija mano, kad apskritai taisykl ės ir įvairių šalių atsakomyb ė yra pakankamai aiškiai 
apibrėžta galiojan čiuose reglamentuose, atsižvelgiant į poreikį išsaugoti b ūtiną lankstum ą. 
Tačiau ji apsvarstys galimyb ę išsamiau apibr ėžti sertifikavimo įstaigų vaidmenį laikotarpio po 
2013 m. taisykl ėse. 
b) Taikomose taisykl ėse jau nustatytas terminas metiniam finansinio patvirtinimo sprendimui 
priimti. Terminai atitikties patvirtinimo proced ūroms užbaigti prieštaraut ų ES finansini ų 
interesų apsaugos tikslui, nes pasibaigus tam terminui nebeb ūtų galima daryti finansini ų 
pataisymų. Todėl Komisija neketina si ūlyti nustatyti toki ų papildom ų terminų. 
c) Finansinio patvirtinimo sprendi mas priimamas maždaug per šešis m ėnesius nuo atitinkam ų 
finansinių metų pabaigos. Priimdama š į sprendim ą Komisija nustato, kokia išlaid ų suma 
pripažįstama apmok ėtina iš tų metų ES biudžeto. Tai, kad ši uo sprendimu nepažeidžiami 
vėlesni atitikties sprendimai, pagal kuriuos valstyb ėms narėms nustatomi finansiniai 
pataisymai, aiškiai nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005, kurio teisinis  statusas yra toks 
pat, kaip Finansinio reglament o, 30 straipsnyje. Be to, iš esm ės jis visiškai atitinka Finansin į 
reglament ą, kuriame d ėl visų kitų išlaidų nustatyta, kad laikotarp į iki penkeri ų metų nuo 
sprendimo d ėl tų metų, kuriais sumok ėta galutin ė išmoka, biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
priėmimo, Komisija gali vykdyti ex-post  patikras. Antraip visos biudžeto išlaidos b ūtų 
laikomos laikinomis tol, kol bus atlikta ex-post  patikra arba pasibaigs penkeri ų metų 
laikotarpis. 
Išlaidų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus finansavimas nebus skirtas, 
suma Komisijos apskaitos sistemoje ir finansini ų ataskait ų rinkinio paaiškinime yra 
atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas. Kartu su finansinio patvirtinimo sprendimu šis 
atskleidimas Europos Parlamentui ir Taryba i suteikia reikalingos informacijos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo proced ūrai. 
LT 20   LT Šis finansinio patvirtinimo sprendimo vaidmuo jau buvo aiškiai išd ėstytas 1993 m. kovo m ėn. 
memorandume, kuriame Komisija patvirtino s ąskaitų patvirtinimo sistem os reformos gaires, 
įsigaliojusias 1996 m. (SEC (93) 306), n ė viena priimant paskesnius teis ės aktus dalyvavusi 
šalis abejoni ų dėl jo neiškėlė. 
Taip pat žr. atsakymus į 97 dalies pastabas. 
d) Išlaidų, kurioms, tik ėtina, pagal b ūsimus atitikties sprendimus ES finansavimas nebus 
skirtas, suma Komisijos apskaitos sistemoje atskleidžiama kaip neapibr ėžtas turtas ir yra 
atskleidžiama finansini ų ataskaitų rinkinio paaiškinime. Šias sumas vertinti pagal valstybes 
nares arba biudžeto sritis – kriterijus, kurie šiuo  metu šie kriterijai yra tiksliausi ir priimant 
galutinį sprendim ą gali keistis – neb ūtų tikslinga, taip pat neb ūtų tikslinga ši ą smulkią 
informacij ą pateikti finansin ėse ataskaitose. 
Atitikties patvirtinimo sprendimuose atskleidži amos ES nefinansuotos sumos pagal išlaid ų 
metus ir pagal valstybes nares. Sumos paga l valstybes nares atskleidžiamos Komisijos 
2009 m. finansini ų ataskaitų rinkinio 6 paaiškinime. 
e) Reformuotoje sistemoje finansinio patvirtinimo sprendimas priimamas iki kit ų metų po 
atitinkam ų finansini ų metų balandžio 30 d. Taigi reformavus s ąskaitų patvirtinimo proced ūrą 
mokėjimo agent ūrų sąskaitų patvirtinimo trukm ė gerokai sutrumpinta. 
Tai, kiek reikia laiko atitikties proced ūrai užbaigti, priklauso nuo keleto veiksni ų, ir už kai 
kuriuos jų Komisija neatsako ir negali j ų valdyti. Tokie veiksniai,  pavyzdžiui, yra: atvejo 
sudėtingumas, kai reikia atlikti papildom ą darbą arba net organizuoti pa pildomus vizitus, tai, 
kaip valstyb ės narės laikosi termin ų, vertimo reikalavimai ir taikinimo institucijos 
rekomendacij ų vykdymas. Be to, gana dažnai tikslas yr a viršijamas siekiant visapusiai gerbti 
valstybės narės gynybos teis ę – tai pagrindinis atitikties patvirtinimo proced ūros principas, to 
aiškiai reikalaujama Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykli ų 42 straipsnio 2 dalies 
c punkte. 
Fiksuotų dydžių taikymas visiškai atitinka atitikties patvirtinimo tiksl ą ir yra efektyviausiais ir 
veiksmingiausias b ūdas pasiekti š į tikslą. Atsižvelgiama į tai, kad ne įmanoma sudaryti 
statistiškai tinkamos imties per kiekvien ą iš apie 150 at itikties vizit ų, kuriuos kasmet atlieka 
Žemės ūkio ir kaimo pl ėtros generalinis direktoratas. Taip pat neb ūtų galima toki ų pagrindini ų 
testų atlikti tik tais atvejais, kai „pasekm ės yra kiekybiškai įvertinamos ir reikšmingos“, nes 
tokių išvadų neįmanoma padaryti audito metu ir, jei savarankiški testai b ūtų atliekami 
procedūros pabaigoje, jie gali b ūti nebeaktual ūs ir (arba) ne įmanomi. 
Be to, kadangi žem ės ūkio išlaidų valdymas yra pasidalijamasis, valstyb ės narės įvertinti real ų 
ES biudžeto finansin į nuostolį arba rizik ą ir pateikti įrodymus gali geriau už Komisij ą. 
Praktiniame vadove tai aiškiai pripaž įstama ir reikalaujama, kad Komisija į tokius įrodymus 
atsižvelgt ų, jei jie patikimi. Tod ėl norint tiksliau apskai čiuoti finansinius ES biudžeto 
nuostolius reikia, kad atitinkamos valstyb ės narės aktyviai bendradarbiaut ų visais atitikties 
patvirtinimo proced ūros lygmenimis, nes tik valstyb ė narė turi visą reikaling ą informacij ą 
tokiam skai čiavimui atlikti. Ta čiau, deja, nepaisydamos Komisijos prašym ų, valstybės narės 
dažnai nepasinaudoja šia galimybe. 
Be to, Teisingumo Teismas patvirtino, ka d fiksuoto dydžio metodika atitinka teis ės normas, 
reglamentuojan čias atitikties darb ą. Visų pirma Teisingumo Teismas patvirtino, kad ne 
Komisija turi atlikti reikalingas patikras, kad nustatyt ų tikslią patirtų nuostolių sumą, – tai 
valstybė narė turi įrodyti, kad Komisijos apskai čiuota suma buvo per didel ė. 
LT 21   LT Komisija neseniai pasi ūlė sistemą, pagal kuri ą valstybės narės nuo 2010 m. gal ės patobulinti 
savo bendr ą tvarką, kaip gauti pakankam ą patikinim ą dėl operacij ų teisėtumo ir tvarkingumo 
galutinių naudos gav ėjų lygmeniu. Tuo tikslu sertifikavimo įstaigos tur ėtų išplėsti savo darbo 
apimtį ir laikytis platesni ų reikalavim ų nei dabartiniai, iš naujo sudarydamos konkre čios 
išlaidų populiacijos reprezentatyvi ą operacijų, kurias atitinkama mok ėjimo agent ūra patikrino 
vietoje, imt į. Darbas apimt ų visos bylos tikrinim ą nuo paramos paraiškos gavimo iki galutin ės 
išmokos apskai čiavimo ir sumok ėjimo. 
f) Valstyb ėms narėms nustatomi finansiniai pataisymai n ėra sankcijos – tai priemon ė neskirti 
ES finansavimo išlaidoms, kurios buvo padarytos nesilaik ant ES taisykli ų. Tai patvirtinta ir 
Teisingumo Teismo sprendimuose. 
g) Komisija ir toliau priži ūrės sertifikavimo įstaigų darbą rengdama konkre čius audito vizitus.   
LT 22   LT 0 100 200 300 400 500 600 700 800 
Mln.
EUR
1999 2000 2001 20 02 20 0 3 20 0 4 2005 20 0 6 20 07 
Finansiniai metai 1 diagrama. Nefinansuotos kiekvien ų finansini ų metų sumos 
(taip pat b ūsimų pataisym ų prognoz ės)
Apska iči u ot a pa g al  i sto ri n į vidurkį 
R eng ia mi patai symai  
30–32  sp re nd ima i  
1– 2 9 spre n di mai