Specialioji ataskaita Komisijos parama 
jaunimo veiksmų 
grupėms: ESF finansavimo 
fondo perorientavimas 
pavyko, tačiau nepakanka 
dėmesio rezultatamsLT 2015  Nr. 17
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3575-6 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/599885 QJ-AB-15-021-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3525-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/657252 QJ-AB-15-021-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3545-9 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/721131 QJ-AB-15-021-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Komisijos parama 
jaunimo veiksmų 
grupėms: ESF finansavimo 
fondo perorientavimas 
pavyko, tačiau nepakanka 
dėmesio rezultatams
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 17
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo 
didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei 
viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių poli ­
tikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Iliana Ivanova, jai talkino jos asmeninio 
kabineto vadovas Tony Murphy, asmeninio kabineto atašė Mihail Stefanov ir asistentas Peter Borsos, skyriaus vadovas 
Emmanuel Rauch, grupės vadovė Valeria Rota, auditoriai Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva ir Anna Fiteni.
Iš kairės į dešinę:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P . Borsos.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I–VI  Santrauka
1–18 Įvadas
1–4 ES pastangos spręsti jaunimo nedarbo problemą
5–7 ES vaidmuo jaunimo užimtumo politikoje
8–9 Jaunimo veiksmų grupės
10–15 Europos socialinis fondas: padėtis iki 2012–2013 m. perorientavimo
16–18 Komisijos pranešti Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatai
19–22 Audito apimtis ir metodas
23–77 Pastabos
23–44 Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumo vertinimas
25–37 Turima ESF veiksmingumo ir finansinė informacija apribojo Komisijos patariamojo vaidmens veiksmingumą 
jaunimo veiksmų grupių atžvilgiu
38–44 Komisijos parengiamųjų veiksmų rezultatas – bendro pobūdžio šalių kortelės
45–67 Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatas
46–50 Jaunimo veiksmų grupių posėdžiuose pateikti pasiūlymai dėl ESF perprogramavimo ir perskirstymo buvo 
bendro pobūdžio
51–57 Jaunimo veiksmų grupių iniciatyva leido perprogramuoti ir / arba perskirstyti ESF lėšas, tačiau bendrą 
skaičių nustatyti sunku
58–61 Vertindama valstybių narių pasiūlytus ESF VP pakeitimus, Komisija daugiausia dėmesio skyrė biudžeto 
aspektams
62–67 Nacionalinėse reformų programose jaunimo veiksmų planai buvo parengti įvairaus išsamumo ir 
nepakankamai susieti su jaunimo veiksmų grupėmis
04 Turinys
68–77 Komisijos vykdomas Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų stebėjimas ir ataskaitų apie 
juos teikimas
69–72 Komisijos vykdyta Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų priežiūra buvo vykdoma taikant esamą 
standartinę stebėjimo tvarką
73–77 Komisijos teikiamų ataskaitų dėl Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos rezultatų trūkumai
78–86 Išvados ir rekomendacijos
 Komisijos atsakymai
05
 Žodynėlis
Europos semestras : Europos semestras yra pirmasis ES ekonominės politikos gairių ir priežiūros metinio ciklo 
etapas. Kiekvieną Europos semestrą Europos Komisija nagrinėja visų valstybių narių fiskalinių ir struktūrinių 
reformų politikas, teikia rekomendacijas ir stebi jų įgyvendinimą. Antrajame metinio ciklo etape, kuris vadinamas 
nacionaliniu semestru, valstybės narės įgyvendina bendrai suderintas politikas.
Europos socialinis fondas : Europos socialinio fondo (ESF) tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą 
Europos Sąjungoje pagerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (daugiausia taikant profesinio rengimo 
priemones), skatinant aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą.
Europos užimtumo strategija : Europos užimtumo strategija buvo nustatyta 1992 m. Europos Sąjungos sutartimi 
ir nuo to laiko tapo ES užimtumo politikos pagrindu. Jos pagrindinis tikslas sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų 
visoje ES. Šiuo metu ji yra sudėtinė strategijos „Europa 2020“ dalis ir yra įgyvendinama vadovaujantis Europos 
semestro iniciatyva.
Intervencija : bet kuris valdžios institucijų ar kitų organizacijų vykdomas veiksmas ar operacija, kad ir koks 
būtų jo pobūdis (politika, programa, priemonė ar projektas). Naudojamos šios intervencijos formos: dotacijos, 
paskolos, subsidijuojamos palūkanų normos, garantijos, dalyvavimas nuosavo ir rizikos kapitalo schemose ar kitos 
finansavimo formos.
Jaunimo garantijų iniciatyva : Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri buvo patvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos 
rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus jaunuoliai 
gautų kokybiškų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo 
formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo. Jaunimo garantijų iniciatyva yra labai svarbi struktūrinė 
reforma, kuria siekiama, kad institucijos glaudžiau bendradarbiautų ir siektų konkrečių rezultatų jaunimui.
Nacionalinė reformų programa : tai metinis dokumentas kurį rengia ir teikia valstybė narė ir kuriame pristatomos 
šalies politikos ir priemonės, skirtos užtikrinti augimą ir užimtumą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus. 
Nacionalinę reformų programą šalis pristato kartu su stabilumo / konvergencijos programa, kuri nustato šalies 
ateinančių trejų ar ketverių metų biudžeto planų projektus.
06 Žodynėlis
Pasidalijamasis valdymas : ES biudžeto vykdymo metodas, kai Komisija jo vykdymo užduotis perduoda valstybėms 
narėms, išlaikydama galutinę atsakomybę1.
Prioritetinė kryptis : vienas iš veiksmų programoje nustatytos strategijos prioritetų, kurį sudaro grupė veiksmų su 
konkrečiais, kiekybiškai įvertinamais tikslais.
Programavimo laikotarpis : daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir 
Sanglaudos fondo išlaidos.
Rodiklis : išmatuojamas tikslo pakaitalas, kuris suteiks naudingos informacijos vertinant, kiek buvo pasiektas tikslas.
Strategija „Europa 2020“ : dešimtmetė Europos Sąjungos užimtumo ir augimo strategija. Ji buvo pradėta 
įgyvendinti 2010 m., siekiant sukurti sąlygas „pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui“.
Vadovaujančioji institucija : vadovaujančioji institucija yra valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija (ar 
kitas valstybės arba privatus organas), kurį valstybė narė paskyrė valdyti veiksmų programą. Į jos funkcijas įeina 
finansuotinų projektų atranka, stebėjimas, kaip projektai įgyvendinami, ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir 
pasiektus rezultatus teikimas Komisijai.
Veiksmų programa : veiksmų programoje (VP) nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip 
nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) finansuojant projektus bus naudojamas finansavimas (ES ir 
nacionalinis viešasis ir privatusis bendras finansavimas). Šiais projektais turi būti padedama siekti tam tikrų tikslų, 
nustatytų VP prioritetinės krypties lygmeniu. Veiksmų programą rengia valstybė narė ir, prieš atliekant bet kokį 
mokėjimą ES biudžeto, ji turi būti patvirtina Komisijos. VP gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo atveju, 
jei abi šalys dėl to susitaria.
1 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių 
taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 59 straipsnis (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).
07
 Santrauka
I
Jaunimo nedarbas nėra naujas reiškinys, kadangi dau ­
guma valstybių narių jau daugelį metų patiria struktū ­
rinių problemų integruojant jaunimą į darbo rinką, ir 
jaunimo nedarbo lygiai paprastai yra aukštesni nei kitų 
amžiaus grupių. Finansų ir skolų krizė dar labiau pagi ­
lino įsisenėjusią ES 15–24 metų jaunimo nedarbo lygio 
problemą. Šis lygis padidėjo nuo daugiau kaip 15 % 
2008 m. iki negirdėtai aukšto, didesnio nei 23 % lygio 
2013 m., kuris 2014 m. sumažėjo iki šiek tiek daugiau 
nei 22 %.
II
2011 m. gruodžio mėn. Komisija pristatė savo „Jau ­
nimo galimybių iniciatyvą“, kurioje numatytos jaunimo 
nedarbo mažinimo priemonės. Ši strategija paremta 
pavyzdine iniciatyva „Judus jaunimas“ ir per Europos 
socialinį fondą (ESF) remtų veiksmų patirtimi. 2012 m. 
sausio 30 d. per neformalų Europos Vadovų Tarybos 
posėdį, Komisija pasiūlė valstybėms narėms, vykdant 
Jaunimo galimybių iniciatyvą, parengti ir įgyvendinti 
visapusiškas jaunimo užimtumo, švietimo ir įgūdžių 
iniciatyvas ir į savo nacionalines reformų programas 
įtraukti jaunimo veiksmų planus.
III
Ji taip pat pasiūlė įsteigti jaunimo veiksmų grupes 
(JVG), sudarytas iš nacionalinių ir Komisijos ekspertų. 
Šios veiksmų grupės turėtų padėti aštuonioms valsty ­
bėms narėms, kuriose jaunimo nedarbas didžiausias2, 
racionaliausiu būdu panaudoti ES struktūrinį finan ­
savimą, perorientuojant nepaskirtas 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio lėšas į projektus, kuriais 
buvo remiamos įsidarbinimo galimybės jaunimui ir 
palengvinama mažų įmonių prieiga prie finansavimo.
2 Airija, Graikija, Ispanija, Italija, Latvija, Lietuva, Portugalija ir Slovakija.
08
 Santrauka
IV
Audito Rūmai įvertino, ar 2012 m. vykdant ESF lėšų 
perprogramavimą ir perskirstymą, buvo pasinaudota 
Jaunimo veiksmų grupių parengtais pasiūlymais kaip 
panaudojant ESF lėšas pasiekti greitesnių ir veiksmin ­
gesnių rezultatų nedirbančiam jaunimui. JVG iniciatyva 
apėmė beveik 10  milijardų  eurų aštuoniose minėtose 
šalyse dar turimo perprogramuoti ESF finansavimo.
V
Mes padarėme išvadą, kad jaunimo veiksmų grupės, 
sudarytos šiose aštuoniose valstybėse narėse, pateikė 
nedaug konkrečių pasiūlymų dėl to, kaip pasiekti 
greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų nedirbančiam 
jaunimui. Komisijos patariamojo vaidmens valstybėms 
narėms dėl JVG veiksmingumą ribojo nepakankamo 
lygmens ir kokybės jos turima informacija apie tai, 
kaip nedirbančiam jaunimui skirtos ESF ar nacionalinės 
priemonės veikia vietose. Nors JVG darbas leido per ­
programuoti ir perskirstyti ESF lėšas (remiantis Komi ­
sijos pateiktais duomenimis, 2013 m. birželio mėn. – 
1,9 milijardo  eurų), Komisija, atlikdama VP pakeitimų 
vertinimą, daugiausia dėmesio skyrė biudžeto aspek ­
tams, o ne racionaliausiam ES lėšų panaudojimui. 
Pagaliau iki 2014 m. Komisija nepakankamai gerai 
stebėjo JVG iniciatyvos rezultatus ir apie juos pranešė.VI
Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija:
— rengdama būsimas panašaus pobūdžio iniciaty ­
vas, deramai atsižvelgtų į politiniame ir teisiniame 
kontekste atsiradusias galimybes ir suvaržymus, 
į konkrečias tos srities žinias ir patirtį (remdama ­
si ES ir valstybių narių finansuojamų priemonių 
įgyvendinimu) ir į ES ir valstybių narių lygmenimis 
turimus administracinius ir finansinius išteklius;
— 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu:
a) ateityje užtikrintų, kad perprogramavimo paraiš ­
kos būtų labiau grindžiamos noru pasiekti geres ­
nių rezultatų, o ne tiesiog būtinybe išspręsti ES 
lėšų įsisavinimo problemas;
b) patvirtintų valstybių narių paraiškas dėl VP keitimo 
tik su sąlyga, jei yra pagrįsta, kad gali būti pasiekti 
papildomi rezultatai, kurių tikimasi perskirsčius 
biudžetą;
c) pareikalautų iš valstybių narių pranešti apie 
išskirtinius perskirstymus veiksmų programose ir 
apie prioritetų pokyčius jų metinėse įgyvendinimo 
ataskaitose bei pristatyti pasiektus rezultatus;
d) aktyviai dalyvautų VP stebėjimo komitetuose ir pa ­
skatintų valstybes nares imtis atitinkamų žingsnių 
tais atvejais, kai iš metinių įgyvendinimo ataskaitų 
vertinimo tampa aišku, kad tikslai nebus pasiekti;
— užtikrintų, kad naudojantis valstybių narių prane ­
šimuose pateiktais duomenimis, būtų sistemingai 
atliekamos minimalios tikėtinumo ir patikimumo 
patikros.
09
 Įvadas
ES pastangos spręsti 
jaunimo nedarbo 
problemą
01 
Jaunimo nedarbas nėra naujas reiški ­
nys, kadangi dauguma valstybių narių 
jau daugelį metų patiria struktūrinių 
problemų integruojant jaunimą į darbo 
rinką, ir jaunimo nedarbo lygiai papras ­
tai yra aukštesni nei kitų amžiaus gru ­
pių (žr.  1 diagramą ). Finansų ir skolų 
krizė dar labiau pagilino ES 15–24 metų 
jaunimo nedarbo lygio problemą, šis 
lygis sparčiai išaugo nuo daugiau nei 
15 % 2008 m. iki daugiau nei 21 % 
2010 m., vėliau iki daugiau kaip 23 % 
2012 ir 2013 m., o 2014 m. sumažėjo iki 
šiek tiek daugiau nei 22 %.02 
Atsižvelgdama Į Europos užimtumo 
strategiją, Europos Komisija dauge ­
lį metų stengėsi padėti valstybėms 
narėms sumažinti jaunimo nedarbo 
lygius. Be to, atsižvelgiant į strategiją 
„Europa 2020“, 2010 m. rugsėjo mėn. 
buvo pradėta įgyvendinti pavyzdinė 
iniciatyva „Judus jaunimas“, sudaranti 
politikos prioritetų pagrindą, kuriuo 
siekiama mažinti jaunimo nedarbą, 
ypatingą dėmesį skiriant perėjimui nuo 
mokymosi prie darbo ir darbo rinkos 
susiskaidymo mažinimui.1 diagramaNedarbo lygis pagal amžių 2008–2014 m., ES 28
2014  m.15–24 metų
25–64 metų
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 m. 2013 m. 2011 m. 2010 m. 2009 m. 2008 m.
Šaltinis : Eurostatas, „Visiškas nedarbas – darbo jėgos apklausų serijos – Nedarbo lygiai pagal lytį, amžių ir pilietybę (%)“, atnau ­
jinta 2015 m. rugsėjo 28 d.
10 Įvadas
03 
2011 m. gruodžio 20 d. Komisija 
pradėjo įgyvendinti „Jaunimo gali ­
mybių iniciatyvą“3 (JGI), pagal kurią 
tiek valstybės narės, tiek Komisija 
buvo kviečiamos imtis skubių veiksmų 
2012 ir 2013 m. ES tikslas buvo padėti 
valstybėms narėms pagerinti jaunimo 
užimtumo ir švietimo padėtį, peržiūrint 
jų politikas ir veiksmingumą Europos 
semestro priežiūros procese ir sutel ­
kiant ES struktūrinius fondus, ypač Eu ­
ropos socialinį fondą (ESF), į veiksmus, 
kuriais siekiama sumažinti jaunimo 
nedarbo lygius.
04 
2013 m. balandžio mėn. Taryba, atsi ­
žvelgdama į Komisijos pasiūlymą, reko ­
mendavo valstybėms narėms nusta ­
tyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri 
turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų 
amžiaus jaunuoliai gautų kokybiškų 
darbo, tęstinio mokymosi, gamybinės 
praktikos ar stažuočių pasiūlymų per 
keturis mėnesius nuo formaliojo moky ­
mosi užbaigimo arba darbo netekimo4.ES vaidmuo jaunimo 
užimtumo politikoje
05 
Pirmiausia su jaunimo nedarbu kovoti 
turi pačios valstybės narės tiek regi ­
oniniu, tiek vietos lygmenimis. Pagal 
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo 
valstybės narės ir ES turi parengti su ­
derintą užimtumo, pirmiausia kvalifi ­
kuotų, parengtų ir gebančių prisitaikyti 
darbuotojų bei į ekonomikos pokyčius 
reaguojančių darbo rinkų skatinimo, 
strategiją5.
06 
ES vaidmuo užimtumo politikoje yra 
koordinuoti valstybių narių užimtumo 
politikas bei padėti joms vykdyti jų 
veiksmus ir prireikus prisidėti prie jų 
vykdymo. Be to, rengiant ir įgyvendi ­
nant ES politikas ir veiksmus, būtina 
atsižvelgti į aukšto užimtumo lygio 
tikslą6.
07 
Įgyvendinant Europos užimtumo 
strategiją, prie kurios 2011 m. prisi ­
dėjo Europos ekonomikos valdymo 
semestras, Komisija taip pat turi siūlyti 
Tarybai konkrečiai šaliai skirtas reko ­
mendacijas, kurios skirtos, be kita ko, ir 
valstybių narių užimtumo politikoms7.3 COM(2011) 933  final , 2011 m. 
gruodžio 20 d., „Jaunimo 
galimybių iniciatyva“.
4 2013 m. balandžio 22 d. 
Tarybos rekomendacija dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nustatymo (OL C 120, 
2013 4 26, p. 1).
5 SESV 145 straipsnis (OL C 326, 
2012 10 26, p. 112).
6 SESV 147 straipsnis (OL C 326, 
2012 10 26, p. 112).
7 SESV 148 straipsnis (OL C 326, 
2012 10 26, p. 112).
11 Įvadas
Jaunimo veiksmų grupės
08 
2012 m. sausio 30 d. per neformalų Eu ­
ropos Vadovų Tarybos posėdį, Komisija 
pasiūlė valstybėms narėms, vykdant 
JGI, parengti ir įgyvendinti visapu ­
siškas jaunimo užimtumo, švietimo 
ir įgūdžių iniciatyvas ir į savo nacio ­
nalines reformų programas įtraukti 
jaunimo veiksmų planus. Komisija 
taip pat iškėlė mintį sukurti jaunimo 
veiksmų grupes (JVG), kurios padėtų 
aštuonioms valstybėms narėms su 
didžiausiais jaunimo nedarbo lygiais 
sutelkti ES finansavimą, įskaitant ESF, 
likusį iš 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio, siekiant paremti jaunimo 
įsidarbinimo ir MVĮ prieigos prie finan ­
savimo galimybes8 (žr. 1 langelį ).
Jaunimo veiksmų grupių įgaliojimai ir sudėtis
Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvos tikslas buvo tikslingai nukreipti nepaskirtą ES finansavimą ir ekspertinę 
pagalbą, siekiant greitesnių ir veiksmingesnių rezultatų. Kiekviena grupė turėjo dirbti su nacionaliniais par ­
tneriais įgyvendinant tikslinius veiksmus, skirtus kovoti su jaunimo nedarbu ir padėti MVĮ gauti prieigą prie 
finansavimo paskolomis ir garantijomis. Ekspertai turėjo peržiūrėti, kaip panaudojami struktūriniai fondai ir 
pasinaudoti Komisijos žiniomis ir gerąja praktika įvairiose valstybėse narėse, siekiant padėti valstybėms na ­
rėms perskirstyti lėšas tiems projektams, kurie „daugiausia pakeistų per trumpiausią laiką“9.
JVG buvo sudarytos iš nacionalinių institucijų ir iš Komisijos Regioninės ir miestų politikos, Užimtumo, sociali ­
nių reikalų ir įtraukties, Švietimo ir kultūros ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinių direktoratų ekspertų. 
Jas koordinavo valstybių narių ministrų pirmininkų kabinetų atstovai ir Komisijos Pirmininkui pavaldūs genera ­
linio sekretoriato atstovai.
9 Komisija, Memo/12/100, 2012 2 14.1 langelis8 Europos Vadovų Taryba, 
2012 m. sausio 30 d. Europos 
Vadovų Tarybos narių 
pareiškimas; J. M. Barroso 
pranešimas „Augimas ir darbo 
vietos: tolesni veiksmai“ 
neformaliame Europos 
Vadovų Tarybos susitikime 
2012 m. sausio 30 d.; COM 
MEMO 12/100, 2012 m. vasario 
14 d.
12 Įvadas
09 
JVG iniciatyva visų pirma buvo skir ­
ta aštuonioms valstybėms narėms, 
kuriose jaunimo nedarbo lygis 2011 m. 
pabaigoje buvo apie 30 % ar dides ­
nis: Airijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, 
Latvijai, Lietuvai, Portugalijai ir Slova ­
kijai. Valstybės narės buvo atrinktos 
remiantis jaunimo nedarbo lygiais. 
Nors Europos Taryba paprašė Komisijos 
pirmiausia dirbti su tomis valstybėmis narėmis, kuriose yra didžiausias 
jaunimo nedarbo lygis, ir perskirstyti 
turimas ES lėšas jaunimo įsidarbinimui 
ir mokymui remti10, Komisija, atrinkda ­
ma aštuonias valstybes nares, visiškai 
neatsižvelgė į reprogramuoti tinkamą 
ESF finansavimą (žr.  1 lentelę ). Veiksmų 
grupės buvo sudarytos 2012 m. vasario 
mėn. ir 2012 m. vasario 14–28 d. jos 
posėdžiavo šiose aštuoniose valstybė ­
se narėse (žr.  2 diagramą ).2 diagramaJaunimo veiksmų grupių posėdžiai 2012 m. aštuoniose valstybėse narėse:  
posėdžių datos, jaunimo nedarbo lygis, jaunų bedarbių skaičius
ES 28 jaunimo nedarbas:
Lygis: 22,5 %
Asmenų: 5 505 tūkstančiai
JVG posėdžių datos
Jaunimo nedarbo lygis (%, 2011 m. lapkričio mėn.)
Jaunų bedarbių skaičius (tūkstančiais,
2011 m. lapkričio mėn.)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Šaltinis : Eurostatas: jaunimo užimtumo skaičiai. Komisija: JVG posėdžių datos.10 2012 m. sausio 30 d. „Europos 
Vadovų Tarybos narių 
pareiškimas“.
13 Įvadas
Europos socialinis fondas: 
padėtis iki 2012–2013 m. 
perorientavimo
10 
ESF reglamente nustatyta, kad jis 
prisidės prie ES prioritetų, susijusių su 
ekonominės ir socialinės sanglaudos 
stiprinimu, gerindamas užimtumo ir 
įsidarbinimo galimybes, skatindamas 
aukštą užimtumo lygį su gausesnėmis 
ir geresnėmis darbo vietomis11.
11 
ESF veikia taikant pasidalijamąjį val ­
dymą, o galutinė atsakomybė už ES 
biudžeto vykdymą tenka Komisijai12. 
Fondas įgyvendinamas pagal nacio­
nalines ir regionines daugiametes 
veiksmų programas (VP), kurias rengia 
valstybės narės ir tvirtina Komisija. 
Kiekvienos VP atveju turimos lėšos yra 
paskirstomos įvairioms šios VP priorite ­
tinėms kryptims.
12 
Programavimo laikotarpiu iki progra ­
mų uždarymo, susidarius aplinkybėms, 
kai prireikia nukrypti nuo pirminių 
programoje nustatytų tikslų, valsty ­
bės narės arba Komisija, susitarusi su 
valstybėmis narėmis, nepažeisdamos 
teisės aktų, gali perskirstyti nepanau ­
dotas lėšas iš vieno prioriteto į kitą. Šis 
perorientavimas gali būti atliktas kaip 
perkėlimas:
 ο tarp veiksmų programų (pa ­
vyzdžiui, tarp ESF VP ir Europos 
regioninės plėtros fondo (ERPF) / 
Sanglaudos fondo VP); ο tarp atskiros VP prioritetinių kryp ­
čių; arba
 ο tarp dviejų atskiros prioritetinės 
krypties pogrupių.
13 
Pirmieji du atvejai vadinami „per­
prog  ramavimu“ ir reikalauja Komisijos 
sprendimo dėl VP pakeitimo. Trečiuoju 
atveju, kuris šioje ataskaitoje vadi ­
namas „perskirstymu“, perkėlimas 
taip pat gali būti atliktas remiantis 
Komisijos sprendimu arba jį gali atlikti 
pati valstybė narė, pasinaudodama 
atitinkamos prioritetinės krypties 
lankstumu. Pastaruoju atveju vado ­
vaujančiosios institucijos turi būti 
paprašyta įvertinti atitinkamą biudžeto 
perskirstymą.
14 
Be to, Komisija, taikydama stebėjimo 
sistemą, atlieka priežiūros vaidmenį 
ir taip pat yra atsakinga už tikrinimą, 
ar VP pasiekė numatytų išdirbių ir 
rezultatų. Praktiškai, vykdydama savo 
priežiūros prievolę, Komisija peržiūri 
vadovaujančiųjų institucijų rengiamas 
metines įgyvendinimo ataskaitas13 bei 
rengia metinius nagrinėjimo posėdžius 
su vadovaujančiosiomis institucijomis, 
kuriuose aptariama pažanga, pasiek ­
ta įgyvendinant veiksmų programas, 
siekiant jas tobulinti14. Komisija taip pat 
dalyvauja stebėjimo komitetų veikloje 
patariamąja teise15.11 Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1081/2006 
dėl Europos socialinio fondo ir 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 1784/1999 (OL L 210, 
2007 7 31, p. 12) 2 straipsnis.
12 Žr. SESV 17 straipsnio 1 dalį; 
Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 51 straipsnio 
1 dalį.
13 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamento, nustatančio 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo bei 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 1260/1999, 
67 straipsnis (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25).
14 Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1083/2006 
68 straipsnis.
15 Tarybos reglamento  
(EB) Nr. 1083/2006 
64 straipsnis.
14 Įvadas
15 
ESF 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio biudžetas siekė 76  mili ­
jardus  eurų (daugiau kaip 10  milijar ­
dų eurų metams) ir buvo paskirstytas 
per to laikotarpio 117 veiksmų pro ­
gramų 27 valstybėse narėse. Tačiau 
2011 m. pabaigoje valstybės narės vis 
dar turėjo 22  milijardus  eurų ESF lėšų, 
nepaskirstytų konkretiems veiksmams. 
Iš šios sumos jaunimo veiksmų grupės 
galėjo panaudoti beveik 10  milijar ­
dų eurų nepaskirstytų ESF lėšų aštuo ­
niose valstybėse narėse su didžiausiu 
jaunimo nedarbu (žr.  1 lentelę )1 lentelėNepaskirstytos ESF lėšos, numatytos aštuonioms 
valstybėms narėms pradedant JVG iniciatyvą
Valstybė narėSuma  
(milijonais eurų)Nepaskirstytų ESF lėšų dalis  
(ES 27)
Italija 3 674 16,5  %
Ispanija 2 712 12,2  %
Portugalija 1 760 7,9 %
Graikija 1 495 6,7 %
Lietuva 289 1,3 %
Slovakija 39 0,2 %
Airija 2 0,0 %
Latvija 0 0,0 %
Iš viso 8 VN 9 971 44,8 %
Kitoms VN 12 300 55,2 %
Visa nepaskirstyta ESF suma 22 271 100,0 %
1 Latvijai nepaskirstytų ESF lėšų numatyta nebuvo.
Šaltinis : Komisijos 2011 m. pabaigoje atliktas įvertis.
15 Įvadas
Komisijos pranešti 
Jaunimo veiksmų grupių 
iniciatyvos rezultatai
16 
Savo atnaujintoje versijoje Tarybai 
2013 m. kovo mėn. Komisija pažymė ­
jo, kad ES struktūrinių fondų tikslinės 
investicijos gali turėti didžiulį poveikį 
augimui ir užimtumui. Veiksmų grupių 
tikslas buvo padidinti ES struktūrinio 
finansavimo poveikį skiriant dar ne ­
paskirstytas 2007–2013 m. laikotarpio 
lėšas projektams, tiesiogiai remian ­
tiems jaunimą ir MVĮ. 2012 m. pradėjus 
vykdyti iniciatyvą, buvo įvertinta, kad 
visoje ES 2007–2013 m. biudžetiniu lai ­
kotarpiu dar turėjo būti paskirta 82 mi ­
lijardai  eurų ES struktūrinių fondų.
17 
Ši suma apėmė apie 30  milijardų  eurų 
aštuonioms valstybėms narėms, ku ­
riose buvo įsteigtos veiksmų grupės. 
Pagal minėtą dokumentą 2013 m. pra ­
džioje grupių darbas prisidėjo telkiant 
šias lėšas, kurių bendra suma sudarė 
16 milijardų  eurų, kiekvienoje šių 
aštuonių valstybių narių. Dokumente 
pažymėta, kad šis finansavimas padėtų 
maždaug 780 000 jaunų asmenų ir 
55 000 MVĮ, taip pat paremtų kitas 
augimą skatinančias priemones.18 
2014 m. kovo mėn. pasirodė naujausias 
ESF perorientavimui skirtas Komisijos 
leidinys16. Jame nurodoma, kad konkre ­
tiems jaunimo veiksmams perprogra ­
muoti ir / arba perskirstyti ESF ištekliai 
sudarė 4,2  milijardo  eurų17, iš kurių 
1,8 milijardo  eurų buvo skirta tuo metu 
valstybėse narėse dar vykdomiems 
projektams. Vertinama, kad ši parama 
leido pagerinti apie 1,2 milijono jaunų 
asmenų padėtį (žr. 51–56 dalį).16 Europos Komisijos Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties 
generalinis direktoratas, 
Europos socialinio fondo 
teminis dokumentas „Jaunimo 
užimtumo iniciatyva ir 
Europos socialinis fondas“, 
2014 m. kovo mėn.
17 Komisijos pranešti ESF ištekliai 
Italijos atveju apima 
nacionalines lėšas, 
perskirstytas kovos su jaunimo 
nedarbu priemonėms, – tai 
buvo padaryta sumažinant 
nacionalinę bendro 
finansavimo normą ESF ir ERPF 
programoms. Tokiu būdu 
išlaisvintos nacionalinės lėšos, 
kurios sudarė daugiau nei 
1,5 milijardo eurų, buvo 
investuotos pagal valstybės 
finansuojamą Sanglaudos 
veiksmų planą per įvairias 
iniciatyvas, iš kurių keletas 
buvo skirtos padėti jauniems 
bedarbiams.
16
 Audito apimtis ir metodas
19 
Šio audito metu Audito Rūmai įvertino, 
ar 2012 m. vykdant ESF lėšų perorien ­
tavimą, buvo pasinaudota Jaunimo 
veiksmų grupių 2012 m. parengtais 
pasiūlymais, kaip panaudojant ESF lė ­
šas pasiekti greitesnių ir veiksminges ­
nių rezultatų nedirbančiam jaunimui. 
Audito apimtis buvo apribota su ESF 
susijusiais JVG iniciatyvos veiksmais ir 
nebuvo paisoma iš kitų šaltinių, kaip 
antai iš ERPF, finansuojamų veiksmų. 
Mes išnagrinėjome:
 ο ar Komisija, pasinaudodama turi ­
momis žiniomis ir informacija apie 
esamas jaunimo užimtumo inicia ­
tyvas ir priemones, ir / arba savo 
žiniomis apie kitų valstybių narių 
gerąją praktiką, veiksmingai vykdė 
šioje iniciatyvoje numatytą savo 
patariamąjį vaidmenį;
 ο ar, vykdant JVG iniciatyvą, valsty ­
bės narės pateikė pasiūlymų dėl 
lėšų, turimų pagal 2007–2013 m. 
ESF veiksmų programas, reikšmin ­
go ir tikslingo perprogramavimo 
(ar lėšų perskirstymo tarp VP 
prioritetinių krypčių) ir ar Komisija 
vertino, ar šie pasiūlymai atitinka 
JVG iniciatyvos tikslus;
 ο ar Komisija nustatė tinkamą prane ­
šimo apie JVG iniciatyvos rezultatų 
stebėjimą tvarką.20 
Mūsų auditas apėmė 2012–2014 m. lai ­
kotarpį ir buvo skirtas Komisijos indė ­
liui į JVG iniciatyvą. Jo metu atlikome:
 ο informacijos, kurią Komisija turėjo 
2012 m. apie ESF priemones, skir ­
tas nedirbančiam jaunimui, ir šių 
priemonių veiksmingumo peržiūrą;
 ο per 12 mėnesių po JVG posėdžių 
atlikto 60 ESF veiksmų programų 
perprogramavimo aštuoniose JVG 
iniciatyvą vykdžiusios valstybėse 
narėse peržiūrą ir išsamią aštuonių 
VP18 imties pakeitimų ir susijusio 
Komisijos vertinimo analizę;
 ο Komisijos vykdyto JVG iniciatyvos 
rezultatų stebėjimo ir pranešimo 
apie juos iki 2014 m. pabaigos 
analizę.
21 
Audito įrodymai buvo gauti iš doku ­
mentų peržiūros ir interviu su Komi ­
sijos atstovais, be to, buvo atlikta su 
JVG veikla susijusių Komisijos tarnybų 
apklausa dėl ESF finansavimo.
22 
2015 m. kovo mėn. mes paskelbėme 
savo pirmąją ataskaitą jaunimo nedar ­
bo tema, skirtą ES Jaunimo garantijų 
iniciatyvai19.18 Airija: VP „Investavimas 
į žmogiškąjį kapitalą“; Graikija: 
VP „Švietimas ir mokymasis 
visą gyvenimą“ ir VP 
„Žmogiškųjų išteklių plėtra“; 
Ispanija: VP „Navaros 
regionas“; Italija: VP „Sicilijos 
regionas“; Lietuva: VP 
„Žmogiškųjų išteklių plėtra“; 
Portugalija: VP „Žmogiškasis 
potencialas“, Slovakija: VP 
„Užimtumas ir socialinė 
įtrauktis“ (žr.  1 lentelę ).
19 Audito Rūmų specialioji 
ataskaita Nr. 3/2015 „ES 
Jaunimo garantijų iniciatyva: 
žengti pirmieji žingsniai, bet 
iškyla rizika jos įgyvendinimui“ 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Pastabos
Komisijos patariamojo 
vaidmens veiksmingumo 
vertinimas
23 
JVG iniciatyvos buvo imtasi tikintis, 
jog Komisija, atlikdama savo pataria ­
mąjį vaidmenį, padės nacionalinėms / 
regioninėms institucijoms aštuoniose 
valstybėse narėse parskirstyti ESF 
finansavimą projektams, kurie dau ­
giausia pakeistų per trumpiausią laiką 
(žr. 1 langelį ). Tuo tikslu Komisijos 
ekspertai buvo paskirti dirbti su na­
cionalinėmis institucijomis ir naciona ­
liniais socialiniais partneriais kovos su 
jaunimo nedarbu veiksmų srityje.
24 
Taigi mes išnagrinėjome:
 ο Komisijos turimą ESF priemonių, 
skirtų nedirbančiam jaunimui, 
veiksmingumo ir finansinę infor ­
maciją ir
 ο iki JVG posėdžių Komisijos vykdy ­
tus parengiamuosius veiksmus.Turima ESF veiksmingumo 
ir finansinė informacija 
apribojo Komisijos 
patariamojo vaidmens 
veiksmingumą jaunimo 
veiksmų grupių atžvilgiu
Veiksmingumo informacija
25 
Savo turimą informaciją apie valstybių 
narių vykdytų ESF užimtumo prie ­
monių veiksmingumą Komisija gavo 
reguliariai stebėdama ir vertindama 
veiklą valstybėse narėse. Reglamen ­
tuose buvo nustatyti valstybių narių 
privalomi minimalūs įsipareigojimai 
teikti ataskaitas Komisijai20. Papras ­
tai šios ataskaitos buvo teikiamos VP 
prioritetinės krypties lygmeniu. Be to, 
Komisija paprašė valstybių narių teikti 
ad hoc  informaciją savanoriškai.
26 
Už konkrečios priemonės ar projekto 
veiksmingumo stebėjimą atsakė vals ­
tybės narės vadovaujančioji institucija. 
Komisija reguliariai renka ir nagrinėja 
šiuos atskirų valstybių narių teikiamus 
stebėjimo ir vertinimo duomenis. 
2007–2013 m. laikotarpiu valstybės na ­
rės turėjo didelę laisvę savo nuožiūra 
spręsti, kaip Komisijai teikti suvestinę 
veiksmingumo informaciją. Reglamen ­
te buvo nustatytas tik vienas privalo ­
mas rodiklių tipas – su dalyviais susiję 
duomenys apie išdirbius21. Pavyzdžiui, 
kalbant apie jaunimą, valstybės narės 
privalėjo tik stebėti ir kasmet pranešti 
ESF priemonių 15–24 metų amžiaus da ­
lyvių skaičių. Reglamentuose nebuvo 
nustatyta išdavų ar rezultatų rodiklių.20 Reglamento (EB) Nr. 1081/2006 
10 straipsnis.  
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 66–
68 straipsniai.  
2006 m. gruodžio 8 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006, nustatančio 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo, ir 
Europos Parlamento bei 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1080/2006 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
įgyvendinimo taisykles, 
XVIII priedas (OL L 371, 
2006 12 27, p. 1).
21 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 XXIII priedas.
18 Pastabos
27 
2014 m. ESF Ekspertų tinklo 2007–
2013 m. pagrindiniams ESF pasie ­
kimams įvertinti atskaitoje taip pat 
pažymėta, kad remiantis esamais 
reikalavimais nebuvo įmanoma gauti 
prasmingų duomenų apie ESF inter ­
vencijų rezultatus valstybėse narėse22.
28 
Be to, kaip Audito Rūmai pažymėjo 
savo ankstesnių auditų ataskaitose23, 
valstybių narių Komisijai paprastai 
teikiamoje ESF veiksmingumo infor ­
macijoje yra kokybės ir patikimumo 
trūkumų. Panašias problemas nurodė 
Komisijos vidaus audito tarnyba savo 
2013 m. gruodžio mėn. ataskaitoje dėl 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtrauk ­
ties generalinio direktorato veiksmin ­
gumo vertinimo sistemų.
29 
Išnagrinėjusi valstybių narių praneš ­
tą stebėjimo informaciją, Komisija 
paprastai nesužinodavo, kuri praei ­
tyje vykdyta veikla buvo veiksminga 
siekiant užsibrėžto tikslo įdarbinti 
jaunimą. Dėl to Komisijai nebuvo len ­
gva nustatyti „įgytą patirtį“ ar „gerąją 
praktiką“ (t. y. kurias ESF priemones, – 
kurių veiksmingumas praeityje buvo 
įrodytas, – galima buvo greitai pradėti 
taikyti perprogramavus jas arbe ne ir 
kurias esamas priemones reikėjo adap ­
tuoti, kadangi jos buvo neveiksmingos 
arba nebuvo prioritetinės).Papildoma neeilinė apklausa
30 
2010 m. Komisija atliko tyrimą, siekda ­
ma išnagrinėti „kartu su valstybėmis 
narėmis jaunimui skirtas ESF inter ­
vencijas ir didinti informuotumą apie 
ESF galimybes remti jaunimą bei tas 
galimybes didinti“24. Šio tyrimo tikslas 
buvo nustatyti veiksmingo ES lėšų 
panaudojimo „gerąsias praktikas“, 
siekiant padidinti jaunimo įsidarbinimo 
galimybes ir paskatinti plačiau taikyti 
tokias praktikas valstybių narių progra ­
mose (žr. 25 dalį).
31 
Tuo tikslu Komisija vykdė vadovau ­
jančiųjų institucijų priežiūrą visose 
valstybėse narėse. Remdamasi gautais 
atsakymais, Komisija parengė ataskai ­
tą, kurią ji apibrėžė kaip „pirmą žingsnį 
nustatant kai kurias ESF rengiamas 
priemones ir metodus, veiksmingai 
padedančius jaunimui įgyti tinka ­
mą išsilavinimą ir kvalifikaciją bei 
susirasti darbą ir aktyvų vaidmenį 
visuomenėje25“.22 2014 m. Ekspertų tinklo 
2007–2013 m. pagrindiniams 
ESF pasiekimams įvertinti 
ataskaitoje daroma išvada, kad 
„Nors yra pateikti išsamūs 
išdavų duomenys apie 
kiekvieną valstybę narę, 
rezultatų duomenų padėtis ne 
tokia palanki. Netgi kalbant 
apie tris pagrindinius 
rezultatus – įsidarbinimo 
sąlygas, įgytą kvalifikaciją ir 
savarankišką darbą, – kai kurių 
valstybių narių atveju nebuvo 
įmanoma gauti absoliučių 
skaičių. Nesant absoliučių 
skaičių neįmanoma 
apskaičiuoti valstybių narių 
suvestinių duomenų apie 
rezultatus, susijusius su ESF 
remiamomis intervencijomis“ 
(Santraukos 5 dalis).
23 Audito Rūmų specialiosios 
ataskaitos Nr. 3/2000, 
Nr. 12/2001, Nr. 1/2006, 
Nr. 17/2009, Nr. 25/2012 ( http://
eca.europa.eu ).
24 COM(2010) 477 final , 2015 m. 
rugsėjo 15 d., „Judus 
jaunimas“ – iniciatyva 
išlaisvinti jaunimo potencialą, 
kad Europos Sąjungos 
ekonomikos augimas būtų 
pažangus, tvarus ir 
integracinis“, p. 16.
25 Europos Komisijos Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties 
generalinis direktoratas 
„Europos socialinis fondas: 
suteikti jaunimui geresnę 
gyvenimo pradžią“, 2011 m. 
gruodžio mėn.
19 Pastabos
32 
Ši ataskaita yra informatyvi, joje pa ­
teikta daug valstybėse narėse įgyven ­
dintų priemonių pavyzdžių. Tačiau 
ataskaitoje nėra nagrinėjama, kurias 
ESF priemones reikėtų laikyti „gerąja 
praktika“. Antai nėra kalbama apie 
intervencijų veiksmingumą ir efekty ­
vumą, kitaip tariant, kokių jos leido 
pasiekti faktinių išmatuojamų rezultatų 
jaunimui.
33 
Ataskaitoje taip pat yra priedų, kuriuo ­
se apžvelgiamas įvairioms veiksmų 
programoms skirtas finansinis asigna ­
vimas ir jų įgyvendinimas bei dalyvių 
skaičius. Šią informaciją valstybės 
narės teikė savanoriškai. Komisijos 
pastaba, kad „šie duomenys nėra 
nei išsamūs, nei visiškai palyginami“ 
parodo Komisijai teikiamų šios rūšies 
duomenų apie ESF vykdymą trūkumus 
(žr. 25–29 dalis).
Finansinė informacija
34 
Tam, kad JVG galėtų dirbti konkretų 
darbą, Komisija turėjo disponuoti pa ­
kankamai išsamiais duomenimis apie 
sumas, kurios galėjo būti teikiamos 
perprogramuojant ir / arba perskirs ­
tant lėšas jaunimo įsidarbinimo gali ­
mybėms paremti. Todėl mes įvertino ­
me kokiu mastu tokia informacija buvo 
teikiama, siekiant palengvinti Komisi ­
jos pasirengimą JVG posėdžiams. Tokia 
informacija Komisijai nebuvo lengvai 
prieinama ir todėl jai teko naudoti su 
atitinkamomis valstybėmis narėmis 
suderintus sutartus įverčius.35 
Kalbant apie finansinę informaciją, 
vienas didžiausių sunkumų buvo tai, 
kad 2007–2013 m. programavimo laiko ­
tarpio ESF stebėjimo sistema neleidžia 
finansavimo tiesiogiai susieti su kon ­
krečiomis tikslinėmis grupėmis (pvz., 
nedirbančiu jaunimu). Teisės aktuose 
išlaidų kategorijos suskirstytos pagal 
intervencijų tipą, kaip antai „Aktyvių ir 
prevencinių priemonių įgyvendinimas 
darbo rinkoje“, o ne pagal tikslines 
grupes, pavyzdžiui, „jaunimas“ ar „vy ­
resnio amžiaus darbuotojai“26.
36 
Informaciją apie ESF finansavimą, 
galimai teiktiną perprogramuoti / per ­
skirstyti, vadovaujančiosios institucijos 
stebi nacionaliniu lygmeniu. Vis dėlto 
Komisija ESF techninės darbo grupės 
posėdyje susitarė su valstybėmis na ­
rėmis, kad šios savanoriškai kiekvieną 
metų ketvirtį praneš apie kiekvienos jų 
veiksmų programos finansinį vyk ­
dymą vietoje. Mūsų auditas parodė, 
kad šis ketvirčio finansinio vykdymo 
ataskaitų teikimas nebuvo suderintas: 
antai valstybės narės teikė duome ­
nis, remdamosi savo nacionalinėmis 
terminų „nepaskirstyta“ ir „nepaskirta“ 
apibrėžtimis. Tačiau šios apibrėžtys 
paremtos įvairiomis apskaitos praktiko ­
mis įvairiose valstybėse narėse. Dėl to 
Komisija ne visuomet gavo tiksliausią 
informaciją apie finansinį vykdymą.26 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 IV priedas.
20 Pastabos
37 
Antai Slovakijoje mes nustatėme reikš ­
mingų nenuoseklumų tarp Komisijos 
skelbiamų nepaskirstytų lėšų suves ­
tinių įverčių ir duomenų, naudojamų 
JVG darbo kontekste (žr.  2 langelį ).
Komisijos parengiamųjų 
veiksmų rezultatas – bendro 
pobūdžio šalių kortelės
38 
2012 m. vasario mėn. Komisija paskel ­
bė, kad jos ekspertai yra „pasirengę 
vykti į vietas ir dirbti konkrečiomis 
aplinkybėmis, atsižvelgdami į kiekvie ­
nos šalies poreikį“27. Mes įvertinome, 
ar Komisija, remdamasi jos vykdoma 
valstybių narių užimtumo politikų prie ­
žiūra, prieš JVG susitikimus su naciona ­
linėmis institucijomis:
 ο nagrinėjo, su kokiais poreikiais ir 
iššūkiais susiduria konkrečios jauni ­
mo grupės, atėjusios į darbo rinką;
 ο nagrinėjo darbdavių keliamus 
dabartinius ir būsimus gebėjimų 
reikalavimus28;
 ο nustatė, kaip ESF intervencijos ga ­
lėtų prisidėti tenkinant kai kuriuos 
minėtus poreikius, ir ar ο analizavo galimus programų 
įgyvendinimo pakeitimus (kaip 
antai tinkamumo finansuoti ir 
atrankos kriterijų patikslinimus), 
siekdama pagerinti ESF priemonių 
veiksmingumą.
39 
Siekdamas veiksmingai parengti JVG 
posėdžius, Komisijos generalinis sekre ­
toriatas parengė šabloną (vadinamą 
„šalies kortelę“), kuris buvo nusiųstas 
užpildyti visiems generaliniams direk ­
toratams, kurie galėjo būti susiję su 
jaunimo veiksmų grupėmis (žr.  1 lan -
gelį ). Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties generaliniam direktoratui 
buvo pavesta išnagrinėti pagrindines 
aukšto jaunimo nedarbo lygio priežas ­
tis ir nustatyti kokios jaunimo grupės 
labiausiai šiuo atžvilgiu pažeidžiamos 
kiekvienoje iš aštuonių valstybių narių. 
Jam taip pat buvo pavesta išnagrinėti 
poreikį perorientuoti turimą ES finan ­
savimą į jaunimą ESF veiksmų progra ­
mų įgyvendinimo kontekste, siekiant 
nustatyti, kokios trumpalaikės ESF 
priemonės galėtų čia prisidėti, ir išna ­
grinėti greito įgyvendinimo galimybes. 
Generalinis sekretoriatas užpildytas ša ­
lių korteles apibendrino ir prieš posėdį 
išsiuntė valstybėms narėms.
Nenuoseklumų informacijoje apie turimas lėšas pavyzdys
2011 m. lapkričio mėn. Komisija įvertino, kad Slovakijoje yra 39 milijonai panaudotinų ESF lėšų, o po Komisijos 
vizito 2012 m. vasario mėn. į tą valstybę narę, panaudotinų ESF lėšų joje buvo 422 milijonai. Nors didesni įver ­
čiai galimi dėl ataskaitų teikimo sistemoms būdingo atsilikimo laike, mažesnio skaičiaus tai paaiškinti negali.2 langelis27 COM MEMO 12/100, 2012 m. 
vasario 14 d.
28 Pavyzdžiui, pasinaudodama 
Europos profesinio mokymo 
plėtros centro („Cedefop“) 
reguliariai ir sistemingai 
atliekamu vertinimu, susijusiu 
su vidutinės trukmės ir 
ilgalaikiais ES lygmeniu 
prognozuojamais gebėjimais, 
suskirstytais pagal sektorius, 
profesijas, kvalifikacijos lygį ir 
šalis, arba Tarptautinės darbo 
organizacijos ir Europos 
gyvenimo ir darbo sąlygų 
gerinimo fondo („Eurofound“) 
nuolat vykdomais moksliniais 
tyrimais.
21 Pastabos
40 
Mūsų atlikta šalių kortelių analizė paro ­
dė, kad jose pateikta bendro pobūdžio 
aukšto nedarbo lygio priežasčių vals ­
tybėse narėse apžvalga (pvz., darbo 
vietų nestabilumas dėl darbo rinkos 
segmentacijos, mokyklos nebaigimas, 
ilgalaikis jaunimo nedarbas, gebėjimų 
neatitiktis, laisvų darbo vietų trūkumas 
dėl aukštesnio nedarbo lygio, ekono ­
mikos krizė ir pan.). Savo parengtose 
šalių kortelėse Komisija tam tikru mas ­
tu nustatė labiausiai nedarbo paliestas 
jaunimo grupes pagal amžių ir iš dalies 
pagal išsilavinimo lygį (t. y. „mažiau 
įgudusias / mažiau kvalifikuotas). 
Nepaisant to, kad Eurostatas, paprastai 
matuodamas jaunimo nedarbą tiria 
15–24 metų amžiaus populiaciją, mes 
nustatėme, kad šios šalių kortelės 
skyrėsi išsamumu ir kad jose buvo tai ­
komi labai skirtingi „jaunimo“ amžiaus 
intervalai29. Be to, analizė neapėmė 
jaunimo problemų skalės pagal lytį, 
geografinę vietą ir / arba problemų 
pobūdį (pvz., imigrantai, atstumtos 
mažumos ir pan.).
41 
Komisijos šalių kortelėse taip pat stigo 
gebėjimų ir darbo rinkos poreikių 
tendencijų analizės, nepaisant to, kad 
geras darbdavio poreikių supratimas 
yra nepaprastai svarbus mažinant 
gebėjimų neatitiktį. Susidarius tokiai 
padėčiai, kai esant aukštam nedarbo 
lygiui tuo pat metu yra vis sunkiau 
užpildyti laisvas darbo vietas, kaip tai 
buvo ES valstybėse narėse po 2010 m., 
ypač naudinga būtų buvusi sektorių 
analizė, rodanti galimą darbo paklau ­
sos padidėjimą. Ji būtų palengvinusi 
mokymo perorientavimą į didesnio 
užimtumo sektorius30.
42 
Be to, mūsų auditas parodė, kad 
Komisijos pateiktose analizėse, kurios 
prisidėjo kuriant šalių korteles, gali ­
ma buvo rasti tokių miglotų teiginių, 
kaip „mes turime skubiai išugdyti gebėjimus, kurių darbo rinkoje trūksta 
ar ims trūkti“31 arba „„mokymas turi 
būti griežtai susietas su dabartiniais 
ir vidutinio laikotarpio darbo rinkos 
poreikiais prioritetiniuose ekonomikos 
sektoriuose“32.
43 
Kalbant apie trumpalaikes kovos su 
jaunimo nedarbu priemones, kurias 
galėtų paremti ESF, mes pastebėjome, 
kad šalių kortelės buvo labai bendro 
pobūdžio ir be laiko nuorodų. Jos galė ­
tų tikti bet kuriai valstybei narei, ypač 
nesant darbo rinkos poreikių analizės 
(žr. 3 langelį ).29 Pavyzdžiui, Airijos šalies 
kortelėje nustatyta, kad 
labiausiai nedarbo paveiktos 
jaunimo grupės buvo 
jaunesnių nei 35 m. asmenų 
grupės (be tretinio 
išsilavinimo); Ispanijos šalies 
kortelėje nurodytos ESF 
priemonės, skirtos 
bedarbiams, kurie yra 25 m. 
amžiaus arba vyresni; 
Portugalijos šalies kortelėje 
taip pat nurodytas 25–29 m. 
amžiaus intervalas.
30 Eurostato atlikta užimtumo 
duomenų analizė rodo 
neigiamą santykį tarp nedarbo 
lygio ir laisvų darbo vietų, o tai 
reiškia, kad darbo jėgos 
pasiūlos ir paklausos 
derinimas veikia gerai 
(„Beveridžo kreivė“). Taip buvo 
ES 27 atveju iki pirmojo 
2010 m. ketvirčio. Vėliau laisvų 
darbo vietų gausėjimas 
nedarbo lygiams nebeturėjo 
jokio poveikio. Šaltinis: 
Eurostatas, „Gebėjimų 
neatitiktis ir darbo jėgos 
mobilumas“, 2013 m. gegužės 
28 d.
31 Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties generalinio 
direktorato vidaus 
dokumentai: Darbo 
dokumento projektas dėl JGI 
(COM, 2012 m. vasario 8 d.); 
„Valstybinių užimtumo 
tarnybų modernizavimas ir 
aktyvi darbo rinkos politika 
Ispanijoje“ (2011 m. spalio 
mėn., p. 9).
32 „Jaunimui skirtų veiksmų 
vertinimas Latvijoje“, 
dokumentas, kurį Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties 
generalinis direktoratas 
pateikė Audito Rūmams šio 
audito kontekste.
22 Pastabos
44 
Nors šalių kortelėse buvo nustatytos 
itin nuo nedarbo nukentėjusios jauni ­
mo grupės, pasiūlytos ESF intervenci ­
jos ne visuomet buvo specialiai joms 
skirtos. Pavyzdžiui, buvo nustatyta, 
kad Italijoje ypač sunkioje padėtyje yra 
jaunimas, turintis „aukštąjį ir vidurinį 
išsilavinimą“. Tačiau pagrindinė veikla, 
nustatyta šalies kortelėje, buvo susijusi 
su turimų lėšų perprogramavimu iš ESF 
regioninių veiksmų programų (311  mi­
lijonų eurų 2012 m.) į nacionalines 
švietimo veiksmų programas, kurios 
daugiausia yra skirtos pradinėms ir vi ­
durinėms mokykloms. Šis pasirinkimas 
iš esmės buvo motyvuotas maksima ­
laus finansinio įsisavinimo tikslu. Kaip 
galimos intervencijos taip pat buvo re ­
komenduojamos pameistrystės sutar ­
tys ir mokesčių kreditų mechanizmai, 
nepateikiant nė mažiausio įrodymo, 
kad tai yra geriausia priemonė Italijoje 
aukštos kvalifikacijos specialistams, 
atsižvelgiant į jų padėtį darbo rinkoje.Jaunimo veiksmų grupių 
iniciatyvos rezultatas
45 
Norėdami įvertinti JVG iniciatyvos 
rezultatus, mes išnagrinėjome:
 ο ar JVG posėdžiuose buvo priimta 
konkrečių pasiūlymų dėl greitesnių 
ir veiksmingesnių jaunimo nedarbą 
mažinančių ESF priemonių;
 ο ar įvertintos sumos, kurios buvo 
perprogramuotos ar perskirstytos 
kaip JVG posėdžių rezultatas;
 ο ar Komisija po JVG posėdžių 
įvertino valstybių narių atliktų 
veiksmų programų pakeitimų 
veiksmingumą;
 ο ar valstybės narės reagavo į Komi ­
sijos raginimą parengti jaunimo 
veiksmų planus remiantis JVG 
posėdžių rezultatais ir ar į nacio ­
nalines reformų programas buvo 
įtrauktos nuorodos į tikėtinus ESF 
perprogramavimo ir perskirstymo 
po JVG posėdžių rezultatus.Bendro pobūdžio priemonių, pateiktų šalių kortelėse, pavyzdžiai
Komisija rekomendavo Airijai „sustiprinti jaunimui skirtą aktyvios darbo rinkos politiką pabrėžiant pritaikytą 
profesinį orientavimą, konsultavimą ir darbo paieškos būdus“, „imtis skubių priemonių siūlant tolesnį moky ­
mąsi, perkvalifikavimą ar aktyvumo skatinimą…“ bei „paspartinti jaunimo padėties darbo rinkoje pokyčius“.
Portugalijai ji rekomendavo priemones, skirtas nedirbančiam jaunimui, kaip antai „stažuotes, perkvalifikavimą 
ir rekomendacijas dėl sričių ir profesijų, atitinkančių darbo rinkos poreikius“.3 langelis
23 Pastabos
Jaunimo veiksmų grupių 
posėdžiuose pateikti 
pasiūlymai dėl ESF 
perprogramavimo ir 
perskirstymo buvo bendro 
pobūdžio
46 
Po JVG posėdžių 2012 m. vasario mėn. 
Komisija iškeltus pasiūlymus dėl ESF 
perprogramavimo ir biudžeto perskirs ­
tymo apibendrino posėdžių išvadose 
(vadinamosiose operatyvinėse išvado ­
se), kurias parengė Generalinis sekre ­
toriatas ir oficialiai pateikė valstybėms 
narėms.
47 
Išnagrinėję Užimtumo, socialinių 
reikalų ir įtraukties generalinio direk ­
torato ataskaitas dėl JVG posėdžių ir 
Generalinio sekretoriato operatyvinių 
išvadų, mes nustatėme, kad septynių iš aštuonių valstybių narių atveju dalyviai 
diskutavo bendrais bruožais galimus 
ESF lėšų perskirstymo variantus. Jie iš 
tikrųjų nenurodė, kaip esamos priemo ­
nės / programos galėtų būti veiksmin ­
giau naudojamos jaunimo nedarbui 
mažinti. Komisijos užprotokoluoti šių 
diskusijų rezultatų pavyzdžiai buvo: 
„gali būti išnagrinėtas tolesnis prio ­
ritetų suteikimas ir perprogramavi ­
mas, siekiant labiau pabrėžti jaunimo 
užimtumą ir pagalbą MVĮ“ (Italija)33 
arba „valdžios institucijos išnagrinės 
pasiūlymą dėl papildomo Leonardo  / 
Erasmus  stažuočių finansavimo pagal 
ESF veiksmų programas“ ir „išnagrinės 
galimus dualinio profesinio mokymo 
bandomuosius projektus“ (Ispanija)34.
48 
JVG susitikimas su Lietuvos instituci ­
jomis gali būti laikomas gera praktika, 
palyginti su bendru taikytu metodu 
(žr. 4 langelį ).
Konkretūs pasiūlymai operatyvinėse išvadose dėl JVG posėdžio Lietuvoje
Operatyvinių išvadų dėl JVG posėdžio Lietuvoje konkrečiuose pasiūlymuose numatyti konkretūs veiksmai, 
kaip pagerinti jaunų bedarbių padėtį per trumpą laiką perorientuojant turimas ESF lėšas. Štai keletas tokių 
veiksmų pavyzdžių:
 οbuvo pratęstas projektas „Būk aktyvus darbo biržoje“, kuris buvo užbaigtas 2012 m. sausio mėn., kad papil ­
domai apimtų 6 000–10 000 jaunų asmenų 2012–2013 m. (papildomas ESF finansavimo poreikis įvertintas 
6–10 milijonų eurų). Šio projekto veiksmingumas buvo įvertintas teigiamai – daugiau kaip pusė dalyvių 
įsidarbino nuolatiniam darbui;
 οbuvo pagreitintas Verslumo skatinimo fondo įgyvendinimas, suteikiant papildomai 400 paskolų ir papil ­
domai apmokant 1 000 jaunų asmenų (papildomas ESF finansavimo poreikis įvertintas 3 milijonais eurų). 
Beveik pusė dalyvių buvo asmenys jaunesni nei 29 metų.4 langelis33 Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties generalinio 
direktorato JVG misijos 
ataskaita dėl 2012 m. vasario 
22 d. posėdžio Italijoje.
34 Generalinio direktorato 
operatyvinės išvados, 
susiųstos Ispanijos 
nuolatiniam atstovui 2012 m. 
gegužės 14 d.
24 Pastabos
49 
Generalinio sekretoriato operatyvinėse 
išvadose pabrėžta būtinybė išplėsti 
esamas priemones, tačiau jose pa ­
kankamai nepaaiškinta, kaip gali būti 
padidintas esamų priemonių veiks ­
mingumas. Pavyzdžiui, operatyvinėse 
išvadose dėl Graikijos išvardytos tokios 
priemonės: „prisidėti prie veiksmin ­
go naujos mokymosi visą gyvenimą 
strategijos įgyvendinimo, sustiprinti 
profesinį rengimą ir mokymą bei pa ­
meistrystės sistemas…“35, tačiau jose 
nebuvo nurodyta, kaip šias priemones 
galima būtų ateityje pagerinti, siekiant 
padėti jaunimui įveikti konkrečias 
kliūtis, iškylančias jiems atėjus į darbo 
rinką.
50 
Buvo pasiūlyta praplėsti kai kurias esa ­
mas priemones, kadangi jos užtikrino 
greitą įgyvendinimą lėšų įsisavinimo 
požiūriu, tačiau buvo nutylėta, ar jos 
praeityje buvo veiksmingos rezultatų 
požiūriu (pvz., galutinių naudos ga ­
vėjų, po ESF intervencijos susiradusių 
darbą, skaičius). Galiausiai mūsų ana ­
lizė parodė, kad per šiuos posėdžius 
Komisija nepateikė valstybėms narėms 
jokių techninių rekomendacijų dėl to, 
kaip pagerinti lėšų orientavimą įgy ­
vendinant VP (pvz., geriau apibrėžiant 
veiksmų apimtį, skelbiant konkrečius 
konkursus, įtraukiant specialius atran ­
kos kriterijus, susijusius su jaunimo 
prioritetinių tikslinių grupių poreikiais 
ir pan.).Jaunimo veiksmų 
grupių iniciatyva leido 
perprogramuoti ir / arba 
perskirstyti ESF lėšas, tačiau 
bendrą skaičių nustatyti 
sunku
51 
Kad įvertintume JVG iniciatyvos re ­
zultatus dėl ESF lėšų perorientavimo 
į priemones, skirtas sumažinti jauni ­
mo nedarbo lygius, mes nagrinėjome 
du konkrečius aspektus: oficialų ESF 
perprogramavimą (su Komisijos prita ­
riamuoju sprendimu) ir esamos VP biu ­
džeto perskirstymo procesą. Siekdami 
įvertinti visą ESF perprogramavimo / 
perskirstymo po JVG iniciatyvos sumą, 
mes išnagrinėjome Komisijos 2015 m. 
pateiktą finansinę informaciją dėl visų 
susijusių 60 ESF veiksmų programų. 
Mes išsamiai įvertinome, koks buvo 
perprogramavimo mastas imtyje, suda ­
rytoje iš 8 ESF veiksmų programų.
52 
Mūsų analizė parodė, kad po 2012 m. 
vasario mėn. vykusių JVG posėdžių 
perprogramavimas buvo vykdomas. 
Nuo 2012 m. vasario iki 2013 m. kovo 
mėn. 36 iš 60 ESF veiksmų progra ­
mų buvo perprogramuotos. Šešių 
mūsų išsamiai nagrinėtų programų 
atveju ESF lėšos, perprogramuotos 
turint tikslą mažinti jaunimo nedarbą, 
kaip tą patvirtino Komisija, sudarė 
337 milijono eurų.35 Generalinio direktorato 
operatyvinės išvados, 
susiųstos Graikijos nuolatiniam 
atstovui 2012 m. gegužės 12 d.
25 Pastabos
53 
Tiksliai nustatyti su JVG iniciatyva 
susijusią ESF perprogramavimo / per ­
skirstymo sumą yra sunku, kadangi ją 
nebūtinai galėjo nulemti minėti posė ­
džiai, o kitos priežastys. Pagal valstybių 
narių 2013 m. birželio mėn. Komisijai 
pateiktą informaciją, įgyvendinant JVG 
iniciatyvą šiose valstybėse narėse, iš ­
skyrus Latviją, buvo perprogramuota / 
ir perskirstyta apie 1 915 milijonų eurų 
ESF lėšų (žr.  2 lentelę ). Tai sudaro 
19,2 % visos aštuonioms valstybėms 
narėms nepaskirstytos 9 971 milijo ­
no eurų ESF lėšų sumos.54 
Be to, mes nustatėme, kad ši informaci ­
ja nėra tiksli, bent jau Italijos atveju, kai 
į bendrą praneštą perskirstytą 557 mi ­
lijonų eurų sumą buvo įtraukta 27 mili ­
jonų eurų Italijos regiono Apulijos ESF 
veiksmų programos suma, kuri iš tikrų ­
jų buvo perprogramuota ir nurodyta 
kaip tokia bendroje perprogramuotoje 
(131 milijono eurų) sumoje.2 lentelėIki 2013 m. birželio mėn. vykdant JVG iniciatyvą perprogramuotos ir perskirstytos 
ESF sumos, kaip tai pranešė Komisija
Valstybė 
narėESF VP 
skaičiusESF iki JVG (2011 m. pabaiga)ESF sumos sutelktos jaunimo užimtumo priemonėms  /  
veiksmams vykdant JVG iniciatyvą
Iš viso ESF1  
(milijonais 
eurų)Nepaskirtos 
ESF lėšos, pagal 
Komisiją  
(milijonais eurų)Perprogramuotos 
ESF sumos, pagal 
Komisiją  
(milijonais eurų)Perskirstytos 
ESF sumos, pagal 
Komisiją  
(milijonais eurų)Bendra 
suma3  
(milijonais 
eurų)Viso ESF 
dalis3/1
Airija11 375 2 25 25 6,7 %
Graikija 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Ispanija 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italija224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Latvija 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Lietuva 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugalija 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovakija32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
IŠ VISO 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 Airijos atveju 25 milijonus eurų buvo paprašyta perskirstyti dar 2011 m. gruodžio mėn., t. y. JVG iniciatyvos dar nepradėjus įgyvendinti.
2 Italijos atveju pranešta perskirstyta suma apima Apulijos veiksmų programos 27 milijonus eurų, kurie faktiškai buvo perprogramuoti ir nuro ­
dyti kaip tokie perprogramuotoje sumoje (žr. 54 dalį).
3 Slovakijos atveju įvertinta nepaskirstyta 39 milijonų eurų suma, kaip apie tai pranešė Komisija, buvo daug mažesnė už faktinę; vėliau pasirodė, 
kad iš tikrųjų nepaskirstyta suma sudarė 422 milijonus eurų (žr.  2 lentelę ).
Šaltinis : Audito Rūmų skaičiavimas, remiantis ES Fondų valdymo sistema (SFC2007) ir Komisijos pateiktais duomenimis.
26 Pastabos
55 
Komisija negalėjo pateikti duomenų, 
kaip pasiskirstė perprogramuotos ir 
perskirstytos ESF sumos penkių iš 
aštuonių valstybių narių atveju. Į imtį 
atrinktų veiksmų programų atveju 
Komisija galėjo pateikti informaciją tik 
apie dvi valstybes nares: Graikijos VP 
„Švietimas ir mokymasis visą gyveni ­
mą“ (apie 24 milijonai eurų, susijusių su 
naujomis priemonėmis jaunimui) ir Lie ­
tuvos VP „Žmogiškųjų išteklių plėtra“ 
(apie 29  milijonai  eurų).56 
2014 m. kovo mėn. pasirodė nau ­
jausias ESF perorientavimui skirtas 
Komisijos leidinys36. Jame nurodoma, 
kad konkretiems jaunimo veiksmams 
perprogramuoti ir / arba perskirstyti 
ESF ištek  liai sudarė 4,2  milijardo  eurų37, 
iš kurių 1,8  milijardo  eurų buvo skirti 
tuo metu valstybėse narėse dar vyk ­
domiems projektams. Vertinama, kad 
ši parama leido pagerinti apie 1,2 mi ­
lijono jaunų asmenų padėtį. Audito 
Rūmai negalėjo patvirtinti šių skaičių 
tikslumo.
57 
2014 m. ES 15–24 metų amžiaus jau ­
nimo nedarbo lygis sumažėjo iki šiek 
tiek daugiau nei 22 % (žr. 1 dalį). Toliau 
pateikiame šios jaunimo nedarbo lygio 
tendencijos evoliuciją aštuoniose, į JVG 
iniciatyvą atrinktose šalyse (žr.  3 dia -
gramą ), tačiau tiesioginio ryšio su JVG 
nustatyta nebuvo.3 diagrama
2014 m. 2013 m. 2012 m. 2011 m. 2010 m. 2009 m. 2008 m.60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Airija
GraikijaIspanijaItalijaLatvijaLietuva
Portugalija
Slovakija
Šaltinis : Eurostatas, „Visiškas nedarbas – darbo jėgos apklausų serijos – Nedarbo lygiai pagal lytį, amžių ir pilietybę (%)“.Valstybių narių 15–24 metų jaunimo nedarbo lygiai JVG valstybėse narėse 
2008–2014 m.36 Europos Komisijos Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties 
generalinis direktoratas, 
Europos socialinio fondo 
teminis dokumentas „Jaunimo 
užimtumo iniciatyva ir 
Europos socialinis fondas“, 
2014 m. kovo mėn.
37 Komisijos pranešti ESF ištekliai 
Italijos atveju apima 
nacionalines lėšas, 
perskirstytas kovos su jaunimo 
nedarbu priemonėms, – tai 
buvo padaryta sumažinant 
nacionalinę bendro 
finansavimo normą ESF ir ERPF 
programoms. Tokiu būdu 
išlaisvintos nacionalinės lėšos, 
kurios sudarė daugiau nei 
1,5 milijardo eurų, buvo 
investuotos pagal valstybės 
finansuojamą Sanglaudos 
veiksmų planą per įvairias 
iniciatyvas, iš kurių keletas 
buvo skirtos padėti jaunimui ir 
bedarbiams.
27 Pastabos
Vertindama valstybių 
narių pasiūlytus ESF VP 
pakeitimus, Komisija 
daugiausia dėmesio skyrė 
biudžeto aspektams
58 
Siūlydamos keisti veiksmų programą, 
valstybės narės privalo pateikti šio kei ­
timo priežasčių analizę ir siekiamą šių 
pakeitimų poveikį38. Norint užtikrinti 
ekonomišką, efektyvų ir veiksmingą ES 
fondų naudojimą, valstybės narės taip 
pat turi paaiškinti, kokį šiais pakeiti ­
mais norima pasiekti veiksmingumo ir 
efektyvumo poveikį, siekiant su VP ir 
ES tikslais susijusių rezultatų.
59 
Savo Komunikate dėl JVG iniciatyvos 
Komisija nurodė, kad „perprograma ­
vimas turi būti atliekamas, Europos 
Komisijai dėl jo susitarus su kiekviena 
iš aštuonių valstybių narių, ir tai suda ­
rys pagrindinį veiksmų grupių darbą“39. 
Taigi Komisijos su ESF susijęs darbas 
buvo tikrinti, kaip jaunimo nedarbą 
mažinti skirta parama vietose valsty ­
bėse narėse galėtų būti paspartinta 
ir / arba perorientuota į intervencijas, 
kurios veikia / galėtų veikti sparčiau 
nei kitos ir turėti reikiamą poveikį.60 
Tačiau mūsų atlikta turimų aštuonių 
ESF VP imties dokumentų analizė 
rodo, kad Komisija visų pirma verti ­
no biudžetinius aspektus (pvz., kaip 
išvengiama automatinio asignavimų 
panaikinimo, kaip pagreitinamas 
lėtas VP įgyvendinimas ir pan.), užuot 
vertinusi siūlomų pakeitimų veiksmin ­
gumą, kitaip sakant, kaip geriausiai 
panaudojamos ESF lėšos, skirtos padėti 
jaunimui susirasti darbą ar padidinti jų 
įsidarbinimo galimybes. Savo vertini ­
mais ir pastabomis valstybėms narėms 
Komisija neužtikrino, kad jų teikiami VP 
pakeitimai būtų pagrindžiami nuoroda 
į galimybę pasiekti geresnių rezultatų. 
Taip pat ji neužtikrino, kad siūlomas 
perprogramavimas būtų tinkamas 
atsakas į konkrečius įvairių jaunimo 
grupių poreikius (žr.  5 langelį ).
61 
Kadangi to nebuvo reikalaujama pagal 
2007–2013 m. ESF teisinį pagrindą, 
Komisija paprastai neskatino valstybių 
narių nustatyti ar pritaikyti rezultatų 
rodiklius, kurie būtų padėję geriau 
įvertinti perskirstyto finansavimo 
veiksmingumą jaunimui. Audito metu 
nustatyta, kad išskyrus Portugaliją (VP 
„Žmogiškasis potencialas, žr.  6 langelį ) 
ir Ispaniją (Navaros VP), kitų audituo ­
tų veiksmų programų atveju svarbūs 
rezultatų rodikliai nustatyti nebuvo.38 Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1083/2006 
48 straipsnis.
39 COM MEMO 12/100, 2012 m. 
vasario 14 d.
28 Pastabos
Pasiūlyto VP pakeitimo, kurio Komisija neįvertino veiksmingumo atžvilgiu, 
pavyzdys
Ispanijos (Navaros VP) atveju regionas pagrindė perprogramavimą dviem tikslais: spartinti lėtą VP įgyvendi ­
nimą (2011 m. gruodžio mėn. buvo rizika, kad nebus įsisavintos visos skirtos lėšos) ir sumažinti ekonominės 
krizės poveikį jaunimui, vyresniems nei 45 metų asmenims, neįgaliems ir ilgą laiką nedirbantiems asmenims. 
Vykdant šią VP , vienas iš tikslų buvo sustiprinti pradinio profesinio kvalifikavimo programas, atveriančias gali ­
mybes jaunimui, neįgijusiam pagrindinio ugdymo pažymėjimo.
Nors Komisijos vertinime sakoma, kad vienas iš peržiūros tikslų buvo „patenkinti mokymo, gebėjimų ugdymo 
ir perkvalifikavimo veiksmų poreikį“, faktiškai regiono pateiktame VP keitimo pagrindime nėra jokios infor ­
macijos apie tai, kokio gebėjimų ugdymo ir perkvalifikavimo reikia. Nebuvo įrodymų, kad Komisija bandė 
patikrinti, ar Navaros regiono institucijų siūlomi mokymo programų pakeitimai buvo skirti ugdyti darbo rinkos 
poreikius atitinkančius gebėjimus.
Vertinant siūlomus VP pakeitimus Airijoje, Italijoje (Sicilijoje) ir Portugalijoje, vienas svarbiausių tikslų buvo 
padidinti turimo finansavimo įsisavinimą.5 langelis
Gerosios praktikos, nustatant naują rezultatų rodiklį, pavyzdys
Po JVG posėdžio Portugalija pradėjo įgyvendinti jaunimo skatinimo programą, kurioje numatytas priemonių 
rinkinys jauniems bedarbiams, suteikiantis jiems darbo patirtį, padedančią jiems integruotis į darbo rinką.
Pagal ESF VP „Žmogiškasis potencialas“ kaip jaunimo skatinimo programos dalis buvo įvesta keletas naujų pro ­
fesinių stažuočių, vadinamų „Užimtumo pasais“. Pakeitus šią VP , dviejų rezultatų rodiklių tikslinė vertė („sukur ­
tų darbo vietų skaičius“ ir „integruotų stažuotę baigusių stažuotojų skaičius“) buvo padidinta, kad atspindėtų 
padidintą finansinį asignavimą. Be to, įvestas naujas rodiklis „darbo vietų, sukurtų kompensuojant socialinio 
draudimo įmokas, skaičius“, skirtas matuoti, kiek veiksminga yra parama jaunimui įdarbinti, kompensuojant 
socialinio draudimo įnašus mainais į sukurtas grynas darbo vietas.6 langelis
29 Pastabos
Nacionalinėse reformų 
programose jaunimo 
veiksmų planai buvo 
parengti įvairaus išsamumo 
ir nepakankamai susieti su 
jaunimo veiksmų grupėmis
62 
Remiantis Komisijos pateikta informa ­
cija, nors tai nėra privalomas reika ­
lavimas, po JVG posėdžių Jaunimo 
veiksmų / užimtumo planus parengė 
penkios iš aštuonių valstybių narių: 
Graikija, Italija (Sicilija)40, Lietuva, Por ­
tugalija ir Slovakija41. Pasak Komisijos, 
pagrindinis jų tikslas yra nustatyti kon ­
krečią politiką ir biudžeto priemones, 
skirtas darbo vietų kūrimui, jaunimo 
mokymui, mažinant gebėjimų neatitik ­
tį ir mokyklos nebaigimo lygį.63 
Keturiuose iš šių veiksmų planų (Grai ­
kijos, Lietuvos, Portugalijos ir Slovaki ­
jos42) buvo pristatytos iš ESF remtinos 
priemonės su įvairaus išsamumo 
aprašymais, kaip finansavimas bus 
perorientuojamas į tikslines jaunimo 
užimtumui skirtas priemones / veiks ­
mus. Italijos (Sicilijos) 2012 m. veiksmų 
planas buvo finansuojamas iš nacio ­
nalinių išteklių, kurie susidarė padi ­
dinus ES bendro finansavimo lygį šiai 
regioninei ESF VP , ir jam neprireikė ESF 
finansavimo.
64 
Mūsų auditas atskleidė, kad ne visose 
jaunimo veiksmų planuose nustatyto ­
se priemonėse buvo nurodyta griežta 
orientacija į identifikuotą prioritetinę 
grupę. Pavyzdžiui, nepaisant fakto, kad 
pagal Komisijos dokumentus per JVG 
posėdį Portugalijoje buvo paskelbta, 
jog aukštos kvalifikacijos jaunimas yra 
prioritetas, siekiant stabdyti „protų nu ­
tekėjimą“, pristatytos iš ESF remtinos 
priemonės nebūtinai buvo konkrečiai 
skirtos aukštos kvalifikacijos jaunimui43 
(žr. 7 langelį ).
Negriežtos orientacijos į identifikuotas prioritetines grupes pavyzdys
JVG posėdžio protokole nurodyta, kad, siekiant stabdyti „protų nutekėjimą“ ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos 
specialistus Portugalijos darbo rinkoje ir jos įmonėse, strateginiame šios šalies plane ypatingas dėmesys skir ­
tas jaunimui su magistro ir daktaro laipsniais. Tačiau Komisijos pateiktame Portugalijos jaunimo veiksmų plane 
vienintelė priemonė, skirta aukštąjį išsilavinimą turinčiam jaunimui, sudarė tik 11 % šiam planui patvirtintų ESF 
išteklių.7 langelis40 Italija (Sicilija) Jaunimo 
užimtumo planą pasiūlė 
2011 m. gruodžio 19 d. (t. y. 
prieš JVG iniciatyvą) Italijos 
sanglaudos plano kontekste. 
Jaunimo užimtumo planui 
skirta 425 milijonai eurų 
nacionaliniais ištekliais, kurie 
tapo prieinami padidinus ESF 
bendrąjį finansavimą Sicilijos 
VP iš ES biudžeto, siekiant 
išvengti asignavimų 
panaikinimo.
41 Slovakijos atveju jaunimo 
veiksmų planas nebuvo 
tiesioginis JVG iniciatyvos 
rezultatas. Jis buvo pradėtas 
rengti anksčiau, vykdant 
nacionalinę reformų programą 
ir įgyvendinant pataisytą 
profesinio rengimo ir mokymo 
įstatymą.
42 Slovakijos atveju tikslinę 
grupę sudarė nedirbantis 
jaunimas iki 29 m. amžiaus, 
tačiau taip pat vyresni nei 
50 metų socialiai remtini 
žmonės. Tiksli jaunimui padėti 
skirtos paramos suma ir darbo 
vietų, numatytų sukurti 
kiekvienai tikslinei grupei, 
skaičius nebuvo nurodyti.
43 Plano „ Quadro Nacional de 
Qualificacões “ septintas ir 
aštuntas lygiai.
30 Pastabos
65 
Valstybės narės galėtų įtraukti šių jau ­
nimo veiksmų planų elementus į savo 
nacionalines reformų programas. 
Komisija vertina šias NRP Europos se ­
mestro įgyvendinimo kontekste. Todėl 
mes taip pat peržiūrėjome aštuonių 
valstybių narių 2012 ir 2013 m. NRP ir 
susijusį Komisijos vertinimą, siekdami 
įsitikinti, ar jose yra nuorodos į JVG 
posėdžių sprendimus.
66 
Mes nustatėme, kad nacionalinėse 
reformų programose buvo daromos tik 
bendro pobūdžio nuorodos į JVG po ­
sėdžių sprendimus ir į jų reikšmę per­
orientuojant ESF finansavimą į jaunimo 
užimtumo priemones (žr.  8 langelį ).67 
Taigi Komisijos atliktame NRP verti ­
nime nuoroda į JVG buvo visų pirma 
susijusi su bendro pobūdžio teiginiais 
apie sumas, perprogramuojamas jauni ­
mą remiančioms priemonėms, o ne su 
dalykiniais konkrečių situacijų sprendi ­
niais bei nedirbančio jaunimo porei ­
kiais ir tų priemonių tikėtinu poveikiu.
Nacionalinėse reformų programose nurodytų iš ESF remiamų jaunimo užimtumo 
priemonių pavyzdžiai
Italijos 2012 m. NRP buvo nurodyta, kad „įgyvendinant ES ir Italijos jaunimo veiksmų grupės sprendimus dėl 
jaunimo nedarbo ir verslumo, kaip Europos Vadovų Taryba nustatė 2012 m. sausio 30 d., perprogramavimas 
bus išplėstas į naujas jaunimo mokymo ir įsidarbinimo galimybių programas“. Tačiau nebuvo pateikta jokių 
duomenų apie priemones, kurias perprogramavimas paveikė.
Airijos 2012 m. nacionalinėje reformų programoje buvo jaunimo nedarbo skirsnis. Šiame skirsnyje minimas 
Komisijos delegacijos apsilankymas vasario mėn., skirtas pagrindiniams jaunimo nedarbo uždaviniams aptarti. 
Tačiau jame nepateikta jokių šio vizito rezultatų, kitaip sakant, jame nenurodyta jokių priemonių, kurios būtų 
remiamos iš ES fondų. Tekste sakoma, kad Airijos vyriausybė ir toliau „išlieka įsipareigojusi rengti naujoviškus 
šios rimtos problemos politinius sprendimus“.8 langelis
31 Pastabos
Komisijos vykdomas 
Jaunimo veiksmų grupių 
iniciatyvos rezultatų 
stebėjimas ir ataskaitų 
apie juos teikimas
68 
Kalbant apie Komisijos vykdytus pa ­
skesnius veiksmus po JVG iniciatyvos, 
mes nagrinėjome:
 ο ar dėl JVG iniciatyvos perpro ­
gramuotoms ir perskirstytoms 
sumoms buvo nustatyta speciali 
stebėjimo tvarka;
 ο ar Komisijos vykdomas duomenų 
teikimas apėmė svarbią ir patiki ­
mą informaciją apie faktinius JVG 
pasiekimus.
Komisijos vykdyta Jaunimo 
veiksmų grupių iniciatyvos 
rezultatų priežiūra buvo 
vykdoma taikant esamą 
standartinę stebėjimo tvarką
69 
Komisija kartu su valstybėmis narėmis 
stebėjo su JVG susijusius jaunimui 
naudingus VO pakeitimus, remdamosi 
esamu ESF reglamentavimo pagrindu, 
visų pirma nagrinėdamos metines VP 
įgyvendinimo ataskaitas ir metinius 
tikrinimus.70 
Audito Rūmų metinių įgyvendinimo 
ataskaitų peržiūra parodė, kad buvo 
mažai informacijos apie perprograma ­
vimą ir atitinkamus susijusius rezulta ­
tus. Daugumoje jų buvo pateikta tik 
pavyzdžių, o ne nuosekli ir palyginama 
informacija apie konkrečias tikslines 
jaunimo grupes. Mes nustatėme, kad 
dėl Ispanijos (Navaros VP) buvo vienin ­
telis atvejis, kai Komisija aiškiai paprašė 
valstybės narės įtraukti stebėjimo rodi ­
klius, susijusius su „Jaunimo galimybių 
iniciatyva“44 į jos pastabas dėl 2012 m. 
įgyvendinimo ataskaitos.
71 
Mes taip pat įvertinome Komisijos pa ­
teiktus metinių nagrinėjimo posėdžių 
protokolus ir nustatėme, kad keturiais 
iš septynių45 nagrinėtų atvejų jos 
pastabos daugiausia buvo susijusios 
su finansiniu įgyvendinimu, o ne su 
svarbiais rezultatais. Šiuose protoko ­
luose nuorodą į tokius JVG iniciatyvos 
pasiekimus mes radome tik Italijos, 
Lietuvos ir Slovakijos atveju.
72 
Remdamasi savo analize, Komisija 
priėmė valstybių narių metiniuose 
nagrinėjimo posėdžiuose pristatytus 
duomenis neatlikusi pakankamų patik­
rinimų (žr.  9 langelį ).44 Jos kontekste buvo vykdomos 
JVG priemonės.
45 2012 m. metinis nagrinėjimo 
posėdis vyko Airijoje.
32 Pastabos
Komisijos teikiamų ataskaitų 
dėl Jaunimo veiksmų 
grupių iniciatyvos rezultatų 
trūkumai
73 
Siekiant informuoti Europos Vadovų 
Tarybą apie pažangą vykdant JVG 
perprogramavimo priemones, Komisija 
nusiuntė neformalias pavienes infor ­
macijos užklausas ESF vadovaujančio ­
sioms institucijoms, kad šios atsiųstų 
atnaujintus duomenis apie padėtį 
valstybėse narėse ir konkrečiai apie 
perprogramuotas / perskirstytas ESF 
lėšas. Komisija apribojo savo informaci ­
jos užklausą išdirbių rodikliais (t. y. ESF 
priemonių dalyvių skaičiumi), užuot 
prašiusi pateikti pasiektus rezultatus 
(žr. 26 dalį).74 
Remdamasi šia informacija, Komisija 
pranešė apie JVG iniciatyvos rezul ­
tatus, atsakydama į Europos Vadovų 
Tarybos pateiktas atnaujintos informa ­
cijos užklausas (2012 m. gegužės mėn., 
2012 m. lapkričio mėn., 2013 m. kovo 
mėn., 2013 m. birželio mėn. ir 2013 m. 
spalio mėn.) ir savo pačios iniciatyva 
(2014 m. kovo mėn.).Problemų, kylančių dėl valstybių narių praneštų duomenų apie tai, kas pasiekta, 
pavyzdys
Komisijos metinio nagrinėjimo posėdžio, pravesto su Lietuvos institucijomis 2014 m. sausio mėn., protokole 
nurodyta, kad trijų priemonių tikslai buvo jau pasiekti46. Vienos iš šių priemonių atveju, susijusiu su mikrokre ­
ditų teikimu, mūsų perskaičiavimas parodė, kad faktiškai buvo pasiekta tik 72 % tikslinės vertės.
46 Profesinis švietimas ir mokymas, profesinių gebėjimų įgijimo rėmimas ir mikrokreditų teikimas.9 langelis
33 Pastabos
75 
Mūsų atlikta Komisijos Europos Vadovų 
Tarybai teikiamų atnaujinimo ataskaitų 
ir kitų komunikatų peržiūra parodė, 
kad šiose ataskaitose trūko perprogra ­
muotų ir perskirstytų lėšų įgyvendini ­
mo kokybinės analizės (žr.  10 langelį ).76 
Pavyzdžiai, pateikti kaip „konkretūs 
veiksmai“ ir „konkrečių šalių rezultatai, 
kaip veiksmų grupės padėjo jaunimui“, 
dažnai nebuvo išsamūs (žr. 11 langelį ).
Nepakankamos Komisijos pateiktos analizės, teikiant atnaujinimo ataskaitas 
Europos Vadovų Tarybai, pavyzdžiai
JVG atnaujinimai apsiribojo veiksmų grupių rezultatų aprašymu. Antai Graikijos atveju 2012 m. atnaujinime 
sakoma: „po JVG darbo 2012 m. pavasarį yra inicijuojami nauji jaunimui skirti tiksliniai veiksmai“, nenurodant, 
kurie nauji jaunimui skirti veiksmai bus remiami iš ESF ir kokios buvo susijusios finansinės sumos.
Be to, Ispanijos atveju nurodoma, kad „135 milijonai eurų buvo pervesti valstybinei užimtumo tarnybai, kad ši 
padėtų jaunimui susirasti darbą“. Šios papildomos lėšos buvo skirtos jau esamoms nacionalinio lygmens prie ­
monėms, siekiant padėti įdarbinti daugiau jaunimo, nepaaiškinus, ar jos buvo veiksmingos praeityje.10 langelis
Perdėtai optimistinių teikiamų duomenų apie konkrečius veiksmus pavyzdys
Italijos (Sicilijos) regioninės ESF VP atveju nauji jaunimui skirti veiksmai buvo finansuojami ne pervedant ESF 
išteklius, o suteikiant – per padidintą ES bendro finansavimo dalį – nacionalinius išteklius, kurie šiai VP buvo 
skirti iš pat pradžių. Tai buvo padaryta su sąlyga, kad nacionalinės lėšos bus visos skirtos jaunimui. Tuo tikslu 
buvo parengtas 452 milijonų veiksmų planas, tikintis, kad jis padės 50 000 jaunų žmonių. Komisija nuo 2012 m. 
gegužės mėn. iki 2013 m. birželio mėn. apie šį planą paskelbė ir pranešė kaip apie šiuo metu vykdomą keliose 
atnaujinimo ataskaitose Europos Vadovų Tarybai.
Tačiau 2013 m. birželio mėn. stebėjimo komitetas informavo Komisiją, kad šis planas smarkiai vėlavo savo 
pradiniu etapu. Projektas pagaliau buvo pradėtas vykdyti 2014 birželio mėn., tačiau iškart po to, 2014 m. rug ­
pjūčio mėn., Sicilijos regionas atšaukė rezoliuciją, patvirtinančią numatytų priemonių įgyvendinimo projektą 
ir jo finansavimą. Taip atsitiko dėl rimtų trūkumų dalyvių atrankos IT sistemoje, dėl kurių apie 54 % naudotojų 
negalėjo prisijungti prie atrankos proceso47.
47 2014 m. rugpjūčio 18 d. rezoliucija Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567 .11 langelis
34 Pastabos
77 
Kadangi visa paskelbta informacija 
buvo imama iš Komisijos pavienių už ­
klausų valstybėms narėms, tas užklau ­
sas tekdavo kartoti kiekvieną kartą, kai 
Tarybai prireikdavo pateikti atnaujintą 
informaciją ir / arba ją skelbti. Komisija 
neturi teisinių įgaliojimų atlikti tokios 
valstybių narių savanoriškai pateiktos informacijos patikimumo / tikėtinumo 
patikrų. Dėl to kyla rizika, kad į Tarybai 
teikiamas atnaujinimo ataskaitas gali 
būti įtraukta nepatikima ar neteisinga 
informacija. Tačiau net ir tų duomenų, 
kurie buvo pateikti pagal ESF teisinį 
pagrindą, patikros ne visuomet buvo 
veiksmingos (žr.  12 langelį ).
Netikslių suinteresuotosioms šalims teikiamų duomenų pavyzdys
Pagal 2014 m. kovo mėn. atnaujintus duomenis apie Portugalijos „Jaunimo skatinimo“ iniciatyvą Komisija 
pranešė, kad „Portugalijoje […] buvo perskirstyta 143 milijonai eurų ESF lėšų […], ir visa ši suma buvo paskir ­
ta iki 2013 pabaigos. Ji apėmė 56 000 jaunų žmonių“. Tačiau panašu, kad tai yra tikslinis siektinas dydis, o ne 
faktinis pasiekimas. Iš tikrųjų iš VP finansinio vykdymo duomenų ir duomenų, praneštų Žmogiškojo potencialo 
veiksmų programos 2013 m. metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, matyti, kad buvo apimta mažiau nei 10 000 
jaunų žmonių.12 langelis
35
 Išvados ir  
rekomendacijos
78 
Mes padarėme išvadą, kad Komisijos 
teikiamų su JVG susijusių rekomenda ­
cijų valstybėms narėms veiksmingu ­
mą ribojo nepakankamo lygmens ir 
kokybės jos turima informacija apie tai, 
kaip nedirbančiam jaunimui skirtos ESF 
ar nacionalinės priemonės įgyvendi ­
namos vietose (žr. 25–37 dalis). Be to, 
Komisijos atliktas valstybių narių pasiū ­
lytų VP pakeitimų vertinimas buvo 
visų pirma skirtas biudžeto aspektams, 
o ne geriausiam šių ESF lėšų panau ­
dojimui (žr. 58–61 dalį). Pagaliau iki 
2014 m. Komisijos pranešimai apie JVG 
iniciatyvos rezultatus turėjo trūkumų 
(žr. 73–77 dalis).
Komisija teikė valstybėms 
narėms rekomendacijas, tačiau 
jas ribojo turimos informacijos 
lygis ir kokybė
79 
JVG iniciatyva nepateisino neformalia ­
me 2012 m. Europos Vadovų Tarybos 
posėdyje iškeltų aukštų siekių, ypač 
dėl to, kad Komisijos turima informaci ­
ja, paremta 2007–2013 m. programavi ­
mo laikotarpio reglamente nustatyta 
stebėjimo ir ataskaitų teikimo tvarka, 
buvo ribota. Tai reiškia, kad Komisija 
neturėjo:
 ο informacijos apie visas ESF finan ­
suojamas jaunimo užimtumo prie ­
mones ir apie tai, kurios iš jų buvo 
sėkmingos numatytų ir faktinių 
rezultatų prasme valstybių narių 
lygmeniu. Tokia informacija būtų 
leidusi daryti praktinius ir trumpo 
laikotarpio pasiūlymus, kaip pero ­
rientuoti ESF lėšas priemonėms, 
kurių veiksmingumas jau buvo 
įrodytas; ο visos naujausios informacijos 
apie turimą ESF finansavimą, kurį 
galima buvo perprogramuoti ar 
perskirstyti.
80 
Parengiamųjų veiksmų etape Komisija 
parengė šalių korteles kiekvienai iš aš ­
tuonių atrinktų valstybių narių. Ji taip 
pat koordinavo JVG posėdžius ir rengė 
operatyvines išvadas dėl ESF perpro ­
gramavimo ir perskirstymo. Nors ir 
viena, ir kita buvo teigiami Komisijos 
indėliai, jie buvo vykdomi su pirmiau 
minėtais apribojimais.
81 
Mūsų analizė taip pat parodė, kad jau ­
nimo veiksmų grupės, sudarytos šiose 
aštuoniose valstybėse narėse, pateikė 
nedaug konkrečių pasiūlymų dėl to, 
kaip pasiekti greitesnių ir veiksminges ­
nių rezultatų nedirbančiam jaunimui. 
Norint parengti tokio tipo nacionali ­
nius jaunimo veiksmų planus, kokius 
juos numatė Komisija, ir sudaryti vals ­
tybėms narėms galimybes veiksmingai 
naudoti struktūrinius fondus, remiant 
jų pastangas mažinti jaunimo nedarbo 
lygius, prireiks geriau pagrįstos, geriau 
palaikomos ir ilgesnio laikotarpio 
iniciatyvos.
36 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Rengdama būsimas panašaus pobū ­
džio iniciatyvas Komisija turėtų dera ­
mai atsižvelgti į politiniame ir teisinia ­
me kontekste atsiradusias galimybes 
ir suvaržymus, į konkrečias tos srities 
žinias ir patirtį (remiantis ES ir vals ­
tybių narių finansuojamų priemonių 
įgyvendinimu) ir į ES ir valstybių narių 
lygmenimis esamus administracinius ir 
finansinius išteklius.
Nors vykdant JVG iniciatyvą 
buvo perprogramuotos ir 
perskirstytos ESF lėšos, 
Komisija, atlikdama VP 
pakeitimų vertinimą, 
daugiausia dėmesio skyrė 
biudžeto aspektams
82 
Pagal valstybių narių Komisijai pateiktą 
informaciją bendra perprogramuota ir 
perskirstyta ESF lėšų suma septyniose 
iš aštuonių iniciatyvoje dalyvavusių 
šalių 2013 m. birželio mėn. sudarė 
1,9 milijardo  eurų. Tačiau tikslią bendrą 
sumą pateikti sunku, kadangi ne visas 
ESF perprogramavimas yra JVG inicia ­
tyvos pasekmė, jį galėjo nulemti kitos 
priežastys.83 
Po JVG posėdžių visos valstybės narės, 
remdamosi šių posėdžių operatyvi ­
nėmis išvadomis, parengė jaunimo 
veiksmų planus arba atsižvelgė į šiuos 
aspektus savo nacionalinėse reformų 
programose, nors ir planai ir progra ­
mos buvo bendro pobūdžio. Šiame 
kontekste vykdomą ESF lėšų perpro ­
gramavimą gali patvirtinti tik atitinka ­
ma valstybė narė, teikdama pasiūlymą 
dėl atitinkamos VP pakeitimo. Tuomet 
Komisija privalo įvertinti valstybės 
narės pateiktą pagrindimą ir, jei jis 
tinkamas, pakeitimą patvirtinti.
84 
Mes nustatėme, kad vertindama 
valstybių narių paraiškas dėl į imtį 
atrinktų VP keitimo, Komisija nenagri ­
nėjo, ar perprogramuotos ESF lėšos 
galėjo labiau padėti jaunimui susirasti 
darbą arba padidinti jų įsidarbinimo 
galimybes nei iš pradžių suplanuotos 
priemonės. Vietoje to savo vertinime ji 
daugiausia dėmesio skyrė perprogra ­
mavimo biudžeto aspektams. Remda ­
miesi valstybių narių Komisijai pateikta 
informacija, mes padarėme išvadą, 
kad taip pat nėra įmanoma įvertinti, 
kokiu mastu 2012 m. perprogramuotos 
ir / arba perskirstytos ESF lėšos buvo 
panaudotos skirtingų nedirbančio jau ­
nimo grupių poreikiams tenkinti.
37 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija
2014–2020 m. laikotarpiu Komisija 
turėtų:
a) ateityje užtikrinti, kad perprogra ­
mavimo paraiškos būtų labiau 
grindžiamos noru pasiekti geresnių 
rezultatų, o ne tiesiog būtiny ­
be išspręsti ES lėšų įsisavinimo 
problemas;
b) patvirtinti valstybių narių paraiškas 
dėl VP keitimo tik su sąlyga, jei yra 
pagrįsta, kad papildomi rezultatai, 
kurių laukiama perskirsčius biudže ­
tą, gali būti pasiekti;
c) pareikalauti iš valstybių narių 
pranešti apie išskirtinius perskirs ­
tymus veiksmų programose ir apie 
prioritetų pokyčius jų metinėse 
įgyvendinimo ataskaitose bei pri ­
statyti pasiektus rezultatus;
d) aktyviai dalyvauti VP stebėjimo 
komitetuose ir paskatinti valstybes 
nares imtis atitinkamų žingsnių tais 
atvejais, kai iš metinių įgyvendini ­
mo ataskaitų vertinimo yra aišku, 
kad tikslai nebus pasiekti.Komisijos Tarybai teikiamų 
ataskaitų dėl Jaunimo veiksmų 
grupių iniciatyvos poveikio 
trūkumai
85 
Kadangi Komisija žinojo, jog valstybių 
narių sistemingai pagal ESF stebėjimo 
tvarką teikiama informacija yra nepa ­
kankama, siekdama parengti Tarybai 
reguliarius duomenų apie iniciatyvos 
pažangą atnaujinimus, ji teikė vals ­
tybėms narėms ad hoc  informacijos 
užklausas. Komisija neturi teisinių 
įgaliojimų atlikti tokios valstybių narių 
savanoriškai pateiktos informacijos pa ­
tikimumo / tikėtinumo patikrų. Tačiau 
net ir tų duomenų, kurie buvo pateikti 
pagal ESF teisinį pagrindą, patikros ne 
visuomet buvo veiksmingos.
86 
Tarybai pateiktos informacijos analizė 
parodė, kad ši informacija yra nepa ­
kankamai išsami, nuosekli ir patikima. 
Be to, kadangi Komisija neatlieka 
sistemingų valstybių narių pateiktos 
informacijos patikrų, yra rizika, kad 
į atnaujinimo ataskaitas bus įtraukti 
nepatikimi ar netikslūs duomenys.
38 Išvados ir rekomendacijos 
3 rekomendacija
Naudodama valstybių narių pateik ­
tus duomenis savo komunikatuose, 
Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų 
atliekamos minimalios tikėtinumo ir 
patikimumo patikros.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2015 m. lapkričio 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
V
Komisijos požiūriu, įgyvendinama JVG iniciatyva 
atitiko Europos Vadovų Tarybos 2012 m. sausio 30 d. 
išvadose paskelbtus politinius lūkesčius. Pagrindinis 
jungtinių JVG, kurios yra tikslinė ad-hoc  iniciatyva, 
tikslas – sutelkti ES ir nacionalines priemones, įskai ­
tant struktūrinius fondus, ir aptarti, kokios politikos 
reformos turėtų būti įtrauktos į jaunimo užimtumo 
planus. Grupės turėjo padidinti susidomėjimą gerin ­
damos informuotumą aukščiausiu politiniu lygme ­
niu, sukurdamos pojūtį, kad veikti reikia greitai, ir 
tvirčiau nukreipdamos veiksmus – visai tai jos turėjo 
pasiekti nesukurdamos papildomų administracinių 
ir (arba) teisinių procedūrų.
Taip pat Komisija mano, kad JVG indėlis buvo 
svarbus: jos nutiesė kelią naujoms kovos su jaunimo 
nedarbu iniciatyvoms, įskaitant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir page ­
rintą ESF 2014–2020 m. programavimą, kuriame 
daugiau dėmesio skiriama jaunimui.
Komisija aktyviai naudojosi visomis turimomis 
priemonėmis, atsižvelgdama į galiojančią teisinę 
sistemą, kad pasiektų JVG iniciatyvos tikslus ir pra ­
neštų apie tai.
Nors lėšų, naudojamų pagal pasidalijamąjį vaid­
menį, atveju Komisija ne visada gali turėti išsamią 
informaciją apie visas remiamas priemones, o vienas 
iš JVG posėdžių tikslų buvo konkrečiai iš valstybių 
narių gauti informaciją apie skaičiavimus, kiek lėšų 
skiriama iš ESF, siekiant įsitikinti, kad buvo panau ­
dota geriausia ir naujausia informacija, Komisija 
teikia tiek bendro turinio konsultacijas ir rekomen ­
dacijas, tiek ir pagrįstas gauta informacija ir politi ­
kos vertinimu pagal Europos semestro ciklą.
Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, 
iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo 
užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties 
įsigijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir 
lavinimas, skatinant valstybes nares remti šias prie ­
mones, kai jos duoda gerų rezultatų.Santrauka
I
Bendras Komisijos atsakymas į I, II, III ir IV dalies 
pastabas.
Per pastarąjį dešimtmetį jaunimo nedarbas tapo 
plačiai paplitusi problema daugelyje valstybių narių. 
Nors jaunimo veiksmų grupės (JVG) yra tik ad hoc  
priemonė, jų privalumas buvo tas, kad joms pavyko 
suteikti šiai ekonominės krizės pagilintai problemai 
svarbią poziciją Europos politikos darbotvarkėje.
Naujai suvokus šią problemą, ES ir valstybės narės 
lygmeniu buvo imtasi kelių konkrečių veiksmų, 
įskaitant visų pirma Jaunimo garantijų iniciatyvą 
ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI). Į 2012 m. 
Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinį , kuris 
yra platesnio Užimtumo srities dokumentų rinki ­
nio dalis, buvo įtrauktas pasiūlymas dėl Jaunimo 
garantijų iniciatyvos nustatymo. Šio pasiūlymo 
rezultatas – 2013 m. balandžio mėn. Tarybos priimta 
rekomendacija.
Šis pasiūlymas taip pat paskatino Europos lyderius 
imtis konkrečių su finansavimu susijusių veiksmų, 
būtent, įdiegti Jaunimo užimtumo iniciatyvą  
(2013 m.). Šia iniciatyva visų pirma siekiama paremti 
nesimokantį ir nedirbantį jaunimą regionuose, 
kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 %. Pagal 
JUI kartu su ESF valstybėms narėms buvo suteiktas 
tikslinis finansavimas praktiniam Jaunimo garantijų 
iniciatyvos įgyvendinimui.
IV
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių 
apskaičiuotos skirtinos ESF lėšos buvo orientacinės, 
ir jų suma priklausė visų pirma nuo jau paskelbtų 
kvietimų teikti pasiūlymus ir susitarimų pagal atitin ­
kamas veiksmų programas sudarymo.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 40
VI Antra įtrauka a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad 
dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai 
yra nustatyti.
2014–2020 m. ESI fondų teisinėje sistemoje jau 
yra nustatyta daug efektyvesnį lėšų panaudojimą 
užtikrinančių sąlygų. Tai turi būti pasiekta, inter alia , 
pasinaudojant veiksmingumo sistema ir rezervu, 
ex ante  sąlygomis, taip pat bendraisiais išdirbių ir 
rezultatų rodikliais. ESI fondų naudojimas ir progra ­
mavimas yra taip pat glaudžiai susieti su Sąjungos 
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija 
ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis.
Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 30 straips ­
nyje reikalaujama, kad veiksmų programų (VP) 
pakeitimai būtų pateikiami kartu su valstybės narės 
pagrindimu dėl tikėtino poveikio siekiant nacionali ­
nių strategijos „ES 2020“ tikslų ir konkrečių VP tikslų.
Be to, BNR 23 straipsnyje suteikiama teisė Komisijai 
savo iniciatyva paprašyti valstybės narės, kad šioji 
pasiūlytų padaryti savo veiksmų programų pakeiti ­
mus, jei tai būtina siekiant užtikrinti Tarybos reko ­
mendacijų įgyvendinimą pagal Europos semestrą, 
ir taip užtikrinti, kad ESI fondai remtų atitinkamus 
augimo ir darbo vietų kūrimo prioritetus nacionali ­
niu arba regioniniu lygmeniu.
Komisija pažymi, kad ji yra atsakinga ir už biudžeti ­
nių ir (arba) įsisavinimo klausimų priežiūrą.
VI Antra įtrauka b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat 
mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini 
reikalavimai yra nustatyti.
BNR 30 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Komisijai 
įvertinus valstybės narės pagrindimą ir paprašius 
pateikti papildomos informacijos valstybė narė 
pateikia Komisijai visą būtiną papildomą informa ­
ciją. Be to, jei VP pakeitimai yra susiję su veiklos lėšų 
rezervu, jiems yra taikomos specialios papildomos 
taisyklės.Komisija savo reguliariai Europos Vadovų Tarybai 
teikiamose ataskaitose, kurios yra pagrįstos valsty ­
bių narių pateikta informacija, pranešė apie keletą 
teigiamų pokyčių, susijusių su vietoje pradėtomis 
vykdyti priemonėmis, iš nacionalinio biudžeto tei ­
kiama parama, ir paramą gavusių asmenų skaičiumi, 
po to, kai buvo įsteigtos JVG. Komisija mano, kad 
lėšos, kurios buvo perprogramuotos siekiant padi ­
dinti finansinę paramą gerai veikiančioms jaunimo 
programoms, padėjo reikšmingai pagerinti jaunimui 
teikiamą ES paramą.
Dėl stebėjimo Komisija pažymi, kad pagal pasida ­
lijamąjį valdymą valstybės narės yra atsakingos už 
stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų įdiegimą ir 
už jų patikimumo užtikrinimą, atsižvelgiant į Komi ­
sijos auditą. Komisija galėjo naudotis ataskaitose, 
kurių reikalaujama pagal ESF reglamentą, pateikta 
informacija. Be to, JVG, kaip buvo skelbiama nuo 
pradžių, buvo politinis veiksmas, todėl Komisija taip 
pat rinko duomenis neoficialiai, teikdama klausimy ­
nus ir informacijos prašymus, taip pat pasinaudo ­
dama kitais politikos procesais, konkrečiai – Europos 
semestru. Komisija neturi teisinio įgaliojimo vykdyti 
tokios informacijos patikimumo ir (arba) tikėtinumo 
patikras.
VI Pirma įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Vykdydama veiksmus, Komisija visada atsižvelgia 
į politines, teisines ir administracines aplinkybes. 
Komisija žinojo, kad konkrečiai JVG iniciatyvos 
atveju ji susidurs su keliais suvaržymais. Tačiau tai 
nebuvo priežastis nesiimti jokių veiksmų: žinodama, 
kad jaunimo nedarbo lygis yra nepriimtinas, Komi ­
sija buvo pasiryžusi imtis visų įmanomų veiksmų 
padėčiai pagerinti.
Paprastai Komisija, imdamasi tokių veiksmų, siste ­
mingai atsižvelgia į patirtį, įgytą naudojant Europos 
struktūrinių ir investicinių fondų, visų pirma Euro ­
pos socialinio fondo, lėšas, taip pat į patirtį, įgytą 
dalyvaujant Europos semestro procese.
Komisijos atsakymas 41
Įžanga
09
Komisija pasiūlė įsteigti jaunimo veiksmų grupes 
tose valstybėse narėse, kuriose jaunimo nedarbas 
smarkiai viršijo ES vidurkį – šį pasiūlymą patvir ­
tino Europos Vadovų Taryba. Tuomet ES vidurkis 
buvo 22,3 %, taigi, buvo pasirinktas orientacinis – 
30 % lygis, ir 8 valstybės narės atitiko šio veiksmo 
reikalavimus – šis lygis atitiko Europos Vadovų 
Tarybos pareiškimą. Komisija laikosi nuomonės, 
kad jos veiksmai atitiko Europos Vadovų Tarybos 
pareiškimą.
Pastabos
Bendras Komisijos atsakymas į 25 ir 
26 dalies pastabas
Komisija yra tik įgaliota stebėti ES finansavimą 
pagal reglamentų nuostatas, o valstybės narės turi 
didelę laisvę savo nuožiūra priimti sprendimus dėl 
informacijos apie veiklos rezultatus teikimo. Nors, 
iš tikrųjų, buvo taikomas bendras (privalomas) su 
jaunimu susijęs išdirbių rodiklis, valstybės narės taip 
pat pranešdavo apie kasmet pasiektus rezultatus 
metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, pagrįstoje kon ­
krečiais rodikliais, nustatytais veiksmų programoje 
dėl kiekvienos prioritetinės krypties, nors naudojan ­
tis šiais konkrečiais rodikliais nebuvo galima suda ­
ryti ES lygmens suvestinės. Šių nuostatų Komisija 
laikėsi visais atvejais.
27
Komisija mano, kad rodiklių pakanka, ir nors jie 
yra specifiniai kiekvienai VP , Komisija gali vykdyti 
tinkamą stebėjimą.VI Antra įtrauka c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat 
mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini 
reikalavimai yra nustatyti.
BNR numatyta teikti ataskaitas, kurios yra 50 straips ­
nyje nurodytų metinių įgyvendinimo ataskaitų dalis, 
dėl visų susijusių veiklos rezultatų aspektų. Reika ­
laujama, kad valstybės narės taip pat teiktų ata­
skaitas pagal atitinkamame Komisijos įgyvendinimo 
reglamente (ES) Nr. 215/2014 nustatytas intervenci ­
jos kategorijas.
VI Antra įtrauka d)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir laikosi požiū ­
rio, kad ši praktika jau yra taikoma, atsižvelgiant taip 
pat į konkrečią jai suteiktą teisę dalyvauti stebėjimo 
komitete.
VI Trečia įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Iš tikrųjų, 
pagal pasidalijamąjį valdymą Komisija, be kita ko, 
tikrina valstybių narių pateiktų apskaitos įrašų 
registravimo ir saugojimo sistemos ir įgyvendinimo 
duomenų sistemos patikimumą. Tai paprastai yra 
Komisijos ir nacionalinių audito institucijų atliekamo 
sistemos audito dalis.
BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF 
ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, 
saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duomenis 
kompiuterizuotoje sistemoje (125 straipsnio 2 dalies 
a, d ir e punktai), kurios auditą gali atlikti Komisija.
Komisijos atsakymas 42
Be to, Komisija pradėjo kelis 2007–2013 m. laiko ­
tarpiu įgyvendintos politikos vertinimus, kurie bus 
pateikti vėliausiai 2016 m. viduryje. Visi šie vertini ­
mai suteiks naudingų faktų apie programų įgy ­
vendinimą. Be to, į galutines ataskaitas bus įtraukti 
atskiri didelės apimties dokumentai, kuriuose 
daugiausiai dėmesio bus skiriama įgytai patirčiai ir 
gerajai patirčiai.
Bendras Komisijos atsakymas 
į 30–32 dalių pastabas
Komisijos ataskaita – tai apžvalga, pagrįsta vado ­
vaujančiosioms institucijoms skirtais klausimynais, 
t. y. ji pagrįsta valstybių narių savarankišku verti ­
nimu, kas veikė tinkamai ir ką būtų galima laikyti 
gerąja patirtimi. Ataskaitos tikslas buvo skleisti 
politikos idėjas ir patirtį, siekiant „suteikti įkvėpimą“ 
politikos formuotojams. ESF intervencijų kokybės 
ir veiksmingumo vertinimas ataskaitoje nebuvo 
numatyti.
34
Komisija pažymi, kad vienas iš JVG posėdžių tikslų 
konkrečiai buvo kartu su valstybėmis narėmis 
nustatyti, koks ES finansavimas galėtų būti skiria ­
mas ir kaip dar būtų galima patenkinti jaunų bedar ­
bių poreikius.
35
Pagal pasidalijamajį valdymą atitinkamus konkre ­
čius veiklos duomenis galima gauti valstybių narių 
lygmeniu, nes būtent jos yra atsakingos už įvairių 
kvietimų tekti paraiškas paskelbimą ir įgyvendi ­
nimą. Nepaisant objektyvių 2007–2013 m. teisinės 
sistemos ribotumų, Komisija aktyviai siekė regu ­
liariau rinkti atitinkamą valstybių narių informaciją 
apie ESF teikiamą paramą jaunimo užimtumo prie ­
monėms, susijusioms su kitomis ES masto jaunimo 
užimtumo iniciatyvomis.Tyrime, kurį atliko ekspertų tinklas, nustatytos 
problemos pagrindinė priežastis yra ta, kad, prie ­
šingai nei išdirbių rodiklių ataskaitos, ataskaitos dėl 
konkrečių priemonių rezultatų rodiklių nebuvo pri ­
valomos. Todėl išsamių ir nuoseklių duomenų apie 
rezultatų rodiklius nėra. Ši problema bus išspręsta 
nustačius bendrus 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio išdirbių ir rezultatų rodiklius.
28
Audito Rūmų nurodytoje Komisijos vidaus audito 
tarnybos (VAT) ataskaitoje daroma išvada, kad tam 
tikri esami trūkumai kyla iš teisinės sistemos, kuria 
Komisija iš esmės grindžia savo darbą. VAT ata­
skaitoje taip pat pripažįstama, kad į 2014–2020 m. 
teisinę sistemą įtraukti veiklos rezultatų reikalavimai 
buvo reikšmingai pagerinti. 2007–2013 m. laikotar ­
piu buvo reikalaujama, kad vadovaujančiosios in  sti­
tucijos veiklos programose nustatytų konkrečius 
rezultatų rodiklius ir tikslus. Dėl to buvo deramasi 
programuojant veiksmų programas. Komisija pripa ­
žįsta, kad pateikti ES lygmens suvestinius duomenis 
buvo sudėtinga, tačiau mano, kad jos vykdomas 
stebėjimas veiksmų programos lygmeniu buvo 
tinkamas. Be to, Komisija, siekdama išnagrinėti visus 
konkrečių rezultatų rodiklius, atliko tyrimą, ir gau ­
tomis žiniomis pasinaudojo siūlydama bendruosius 
rezultatų rodiklius taikyti 2014–2020 m. laikotarpiu, 
taip pat ji įsteigė vertinimo tinklą, siekdama sutelkti 
vadovaujančiųjų institucijų stebėjimo ir vertinimo 
faktus, kad i galėtų teikti informaciją apie veiklos 
rezultatus tarnyboms, taip pat ją panaudoti savo 
ataskaitose.
29
Komisija pažymi, kad jos pareigūnai, reguliariai 
palaikydami dvišalį bendravimą su vadovaujančio ­
mis institucijomis, vertindami metinę įgyvendinimo 
ataskaitą ir dalyvaudami reglamente numatytuose 
posėdžiuose, taip pat posėdžiuose su valstybių 
narių už konkrečios politikos įgyvendinimą atsakin ­
gais departamentais pagal Europos semestro ciklą, 
gauna informaciją apie veiksmų programų įgyven ­
dinimo pažangą ir gerąją patirtį. Kadangi jiems 
tenka nagrinėti įvairius konkrečius rodiklius, jie 
gerai žino atskirų veiksmų programų įgyvendinimo 
veiksmingumą.
Komisijos atsakymas 43
Tiek nustatant didžiausią jaunimo nedarbo lygį 
turinčias valstybes nares, tiek vėliau atliekant 
tokių duomenų analizę ir vykdant diskusijas, buvo 
naudojama standartinė EUROSTAT nustatyta jau ­
nimo (15–24 m.) apibrėžtis. Tačiau visas JVG loginis 
pagrindas – užtikrinti, kad būtų pasirinkti šaliai 
tinkamiausi veiksmai, taigi, kai kuriais atvejais, kai 
tai buvo pateisinama dėl nacionalinių aplinkybių, 
apibrėžtyse buvo leidžiamas šioks toks lankstumas.
41
JVG buvo skirtas vaidmuo išnagrinėti, kokios yra 
greitų veiksmų galimybės, siekiant reaguoti į iškart 
pasireiškiantį krizės poveikį. Įgūdžių neatitikimas 
yra struktūrinė problema ir darbo rinkų struktūri ­
nes problemas buvo siekiama spręsti dar 2006 m. 
parengtomis ESF veiksmų programomis. Tačiau 
įvykdyti struktūrinę reformą sutrukdė ekonomikos 
krizė, dėl kurios smarkiai padidėjo nedarbas visoje 
ES. Todėl, nepaisant JVG misijos siekti greitų spren ­
dimų finansine ir politikos įgyvendinimo prasme, 
bendra lygiagrečiai vykdomų Komisijos pastangų 
varomoji jėga buvo valstybių narių sugrąžinimas 
į reformų kelią.
Be to, didžiąją konkrečios politikos informacijos 
rikimo darbo dalį atlieka Komisija, analizuodama 
Europos semestro rezultatus; surinkta informacija 
yra skelbiama Komisijos ir (arba) šalies ataskaitose. 
Be to, Komisija taip pat remiasi keliomis ekspertų 
ataskaitomis, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtrauk ­
ties GD vidaus politikos ataskaitų pavyzdžiais, 
konkrečiai – pagal Europos semestrą parengtomis 
šalių ataskaitomis.
42
Komisija pažymi, kad 8 šalių kortelėse buvo pateik ­
tos politikos rekomendacijos, kurios buvo pagrįstos 
darbo rinkos poreikių analize, pagrįsta įvairiais šal ­
tiniais, visų pirma Komisijos analitiniu darbu pagal 
Europos semestrą.36
Komisija pažymi, kad jos skaičiavimai buvo pagrįsti 
valstybių narių savanoriškai pateiktais duomenimis. 
Šie skaičiavimai buvo tik dvišalių diskusijų pradžia – 
jie buvo sistemingai atnaujinami remiantis atskirų 
valstybių narių tikrąja padėtimi.
37
Komisija pripažįsta, kad Slovakijos atveju buvo 
padaryta techninė klaida. Tačiau diskusijos JVG 
posėdyje vyko remiantis teisingais skaičiais.
38
Komisija pažymi, kad, rengiantis JVG posėdžiams, 
bet koks vertinimas turėtų būti pagrįstas tuo, ką 
Komisija paskelbė, dėl ko įsipareigojo ir ką galėjo 
realiai įvykdyti per sutartą laikotarpį ir pagal esamą 
teisinę sistemą.
40
Komisija mano, kad JVG tikslas nebuvo nei kon ­
krečių jaunimo grupių ex ante  analizės pateikimas 
valstybėms narėms, nei būsimų įgūdžių poreikių 
nagrinėjimas.
Be to, Komisija, atlikdama darbo rinkos poreikių 
analizę, neapsiriboja vien informacija šalių korte ­
lėse – informaciniuose dokumentuose, kurie JVG 
dvišaliuose posėdžiuose buvo naudojami kaip 
informaciniai pranešimai. Geografinio vieneto 
administratoriai rengia išsamias šalių ataskaitas ir 
nuodugniai nagrinėja užimtumo ir socialinės politi ­
kos padėtį valstybėse narėse – ši informacija panau ­
dojama rengiant rekomendacijas atskiroms šalims. 
Kovai su jaunimo nedarbu taikomas visapusiškas 
metodas, o šalių kortelėse pateikiami nuoseklūs 
duomenys ir politikos informacija ne tik užimtumo 
klausimais, bet ir visais kitais svarbiais aspektais, 
pavyzdžiui, švietimo.
Komisijos atsakymas 44
Pavyzdžiui, daug VP parengusių šalių (kaip antai 
Italijos) atveju reikėjo patikrinti kiekvieną išsamų 
pasiūlymą, siekiant įsitikinti, ar VP atitinka padėtį 
(įgyvendinimo ir rezultatų prasme) (pvz., kokią VP 
reikėtų perprogramuoti, kokiai sumai ir t. t.).
49
Komisija mano, kad Generalinio sekretoriato suves ­
tinės operatyvinės išvados neturėtų būti nagrinė ­
jamos atskirai. Konkrečiu Graikijos atveju techninė 
pagalba dėl taikomos finansinės pagalbos prog­
ramos jau buvo labai intensyvi, nors Generalinio 
sekretoriato operatyvinėse išvadose buvo siūloma 
išplėsti ir (arba) sustiprinti esamas iniciatyvas 
parengiant politikos gaires ir nurodyta, kaip išsa ­
miau nustatyti konkrečias priemones, atitinkančias 
nustatytus poreikius. JVG veiklos rezultatas – Tiksli -
nių intervencijų, skirtų sustiprinti jaunimo užimtumą 
ir verslumą, veiksmų planas , kurį Graikija priėmė 
2012 m. gruodžio mėn.
Be to, valstybės narės jau gauna išsamius šalių verti ­
nimus ir politikos rekomendacijas iš Komisijos pagal 
Europos semestrą.
50
Komisija daro nuorodą į savo atsakymą į 29, 44 ir 47 
dalių pastabas.
Prireikus konkretūs kvietimų teikti pasiūlymus 
pakeitimai ir atrankos kriterijai buvo aptariami 
stebėjimo komiteto posėdžiuose, kuriuose Komi ­
sija dalyvauja patariamojo balso teise. Komisija 
mano, kad siūlomų iniciatyvų pridėtinė vertė buvo 
vertinama ne tik išimtinai pagal jų tikėtiną poveikį 
įsisavinimui.
51
Komisija pažymi, kad VP pakeitimai ne visada 
buvo susiję tik su jaunimo užimtumo priemonė ­
mis. Jie dažnai sudarė platesnio lėšų perskirstymo 
užimtumo priemonėms bendrąja prasme dalį. Be 
to, JVG veikloje Komisijos patariamasis vaidmuo 
buvo platesnis nei vien tik finansinių perskirstymų 
aptarimas.43
Žr. Komisijos atsakymą į 41 dalies pastabas.
44
Italijoje ypač sunki padėtis buvo jaunimo darbo rin ­
koje. Šalies kortelėje buvo nustatytos kelios didelį 
susirūpinimą keliančios grupės, įskaitant aukštąjį ir 
specialųjį išsilavinimą po vidurinės įgijusius asme ­
nis, tačiau iniciatyvos buvo įgyvendinamos taikant 
bendrą metodą siekiant visapusiškai ištaisyti padėtį.
Perkeliant lėšų valdymą (kaip ir visų kitų JVG inici ­
atyvų atveju) buvo aiškiai siekiama dvejopo tikslo: 
padidinti žmogiškąjį kapitalą (siekiant palengvinti 
galimybę gauti darbą) ir paspartinti lėšų naudojimą 
(atsižvelgiant į tai, kad „problemos Italijoje nėra 
susijusios su lėšų panaudojimo prioritetais, bet su 
įgyvendinimo vėlavimais“).
45
Komisija pažymi, kad vertinant JVG rezultatus reikia 
atsižvelgti į JVG misijų uždavinius ir tikslą bei į ESF 
reglamentavimo pagrindą.
47
JVG misijų pagrindas – dalyvaujant aukšto lygio 
politinėse diskusijose nustatyti būdus, kuriuos 
taikydamos nacionalinės valdžios institucijos galėtų 
perskirstyti finansavimą projektams ir kurie per 
trumpą laiką duotų geriausių rezultatų. Tai visų 
pirma reiškė susitarti, kaip elgtis vienodų ESF pri ­
oritetų atžvilgiu, tačiau fondo valdymo techniniai 
aspektai nebuvo aptariami. Posėdžiai – tai proga 
išnagrinėti skirtingas galimybes, kurios turėjo būti 
patikrintos techniškai, atsižvelgiant į kiekvienos VP 
ypatumus.
Prieš atliekant perprogramavimą su valstybėmis 
narėmis buvo būtina aptarti, kokiu mastu ESF lėšos 
galėjo būti nukreiptos į jaunimo programas.
Komisijos atsakymas 45
Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, 
iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo 
užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties įsi ­
gijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir lavi ­
nimas, skatinant valstybes nares remti šias priemo ­
nes, kai jos duoda gerų rezultatų. 2011 m. bendrame 
jaunimo nedarbo kontekste (žemas užimtumo lygis 
apskritai ir didėjantis neaktyvumo lygis, visų pirma 
nesimokančio ir nedirbančio jaunimo) vienas iš 
pagrindinių Komisijos tikslų buvo padidinti dalyvių, 
kuriems taikomos jauno asmens galimybes įsidar ­
binti darbo rinkoje gerinančios priemonės, skaičių. 
Paskutinis ir ne mažiau svarbus aspektas yra tas, kad 
visos pirmiau nuodytos priemonės išlieka esminės ir 
pagal jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri taip pat yra 
finansiškai remiama ESF lėšomis.
Bendras atsakymas į 64 dalies ir 
7 langelio pastabas
Komisija pabrėžia, kad JVG dvišaliame posėdyje 
aptartos prioritetinės grupės buvo aukštą kvalifi ­
kaciją turintis jaunimas ir tik pagrindinį išsilavinimą 
turintis jaunimas. Šios dvi grupės taip pat buvo 
įtrauktos į Portugalijos Jaunimo veiksmų planą 
„Impulso Jovem“ ir buvo atliktas atitinkamas per ­
programavimas VP .
Bendras atsakymas į 65, 66 ir 67 dalių 
ir 8 langelio pastabas
Komisija pažymi, kad nacionalinės reformų progra ­
mos (NRP) yra strateginiai dokumentai, už kuriuos 
yra atsakingos tik valstybės narės. Jose nesiekiama 
apibūdinti, kokios priemonės bus remiamos ES 
fondų lėšomis, remiantis JVG posėdžio rezultatais.
Komisija stebi jaunimo padėtį darbo rinkoje pagal 
Europos semestro ciklą, kuriuo siekiama sustiprinti 
ir skatinti politikos reformas ES piliečių naudai. 
Tame kontekste Komisija pateikia išsamų analitinį 
vertinimą šalių ataskaitose ir siūlo politikos veiks ­
mus konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų projektų 
forma. Pagal 2015 m. Europos semestro ciklą pen ­
kioms valstybėms narėms buvo pateiktos rekomen ­
dacijos, kurių tikslas – siekti priimti platesnio masto 
priemones šioje srityje.53
Siekdama pateikti išsamų JVG iniciatyvos finansinių 
rezultatų vaizdą, Komisija mano, kad būtina įtraukti 
ir informaciją apie jaunimo iniciatyvoms skirtus 
finansinius išteklius, skirtus sumažinus nacionalinį 
finansavimą Europos socialiniuose fonduose ir ERPF 
veiksmų programose. Pavyzdžiui, Italijos atveju 
tie ištekliai, gauti perprogramavus VP , panaudoti 
kelioms iniciatyvoms (įskaitant Jaunimo planą 
Sicilijoje) finansuoti, buvo įtraukti į nacionalinį San ­
glaudos veiksmų planą. Kaip teigia Italijos atstovai, 
šie ištekliai sudaro papildomus 1,5 mlrd. EUR, kurie 
buvo dalis perskirstyto finansavimo, skirto, kaip 
pranešta, Italijai pagal JVG iniciatyvą.
54
Komisija pripažįsta, kad buvo padaryta techninė 
klaida, tačiau jos poveikis bendrai sumai labai 
ribotas (sudaro mažiau kaip 4 % bendros ESF sumos 
ir mažiau kaip 1,2 % bendro JVG biudžeto, įskaitant 
Italijos sanglaudos veiksmų planą).
56
Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra 
atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų 
įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą.
60
Komisija mano, kad labiau verta didinti finansinę 
paramą jaunimo programoms (mokymui ir t. t.), 
kurios jau duoda rezultatų vietoje, nei prarasti lėšas 
dėl automatinio įsipareigojimų panaikinimo. Akty ­
viau įgyvendinamos programos jau buvo įvertintos 
jas priimant, o jų įgyvendinimas atitiko reglamen ­
tuose nustatytus reikalavimus.
Komisijos atsakymas 46
73
Komisija galėjo naudotis ataskaitose, kurių reikalau ­
jama pagal ESF reglamentą, pateikta informacija. 
Be to, JVG, kaip buvo skelbiama nuo pradžių, buvo 
politinis veiksmas, todėl Komisija taip pat rinko duo ­
menis neoficialiai, teikdama klausimynus ir infor ­
macijos prašymus, taip pat pasinaudodama kitais 
politikos procesais, konkrečiai – Europos semestru.
Jaunimo veiklos grupėms negalėjo būti taikomas 
joks oficialus stebėjimo ar ataskaitų teikimo proce ­
sas, išskyrus ESF stebėjimo sistemą.
75
Europos Vadovų Tarybos ataskaitose pateikta ben ­
dra JVG įsteigimo apžvalga, remiantis iš valstybių 
narių ad hoc  surinktais duomenimis. Žr. taip pat 
Komisijos atsakymą į 68 dalies pastabas.
76
Žr. Komisijos atsakymą į 72 dalies pastabas.
Taip pat Komisijos ataskaita buvo pagrįsta Italijos 
pateikta informacija. Atsižvelgdama į tai, kad buvo 
labai vėluojama visų pirma pradiniame nacionali ­
nio plano įgyvendinimo etape, Komisija ragino, kai 
įmanoma, imtis greito įgyvendinimo.
77
Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra 
atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų 
įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą. Komisija 
tikrina sistemų patikimumą atlikdama auditą.68
Komisija pažymi, kad, siekiant sumažinti valstybių 
narių administracinę naštą, kad ji būtų minimali, ir 
duotų greitų rezultatų, JVG buvo įsteigtos ir stebi ­
mos pagal ESF taikomas teisines nuostatas.
70
Komisija pažymi, kad informacijos apie rodiklių 
tikslus pobūdis priklauso nuo siūlomo VP pakeitimo 
bendro konteksto ir nuo to, ar tas pakeitimas yra 
konkrečiai susijęs su jaunimo užimtumu arba – pla ­
tesne prasme – su aktyvesniu užimtumo priemonių 
taikymu visoms VP tikslinėms grupėms apskritai.
Pavyzdžiui, Graikijos atveju su jaunimu susijusių 
rodiklių stebėjimas jau buvo įtrauktas į veiksmų 
programas.
71
Komisija pažymi, kad metinės peržiūros posėdžių 
protokolai yra daugiau nei vien tik informacijos apie 
Komisijos vykdomą reguliarų stebėjimą šaltinis.
Bendras Komisijos atsakymas 
į 72 dalies ir 9 langelio pastabas
Komisija kartais suabejoja metinėje įgyvendinimo 
ataskaitoje pateiktų konkrečių rodiklių verčių pati ­
kimumu. Valstybių narių kompiuterizuotas sistemas 
gali tikrinti Komisija ir valstybių narių audito institu ­
cijos, atlikdamos sistemų auditą.
Komisija pripažįsta, kad Lietuvos vadovaujančiosios 
institucijos pateiktoje informacijoje buvo viena 
techninė klaida.
Komisijos atsakymas 47
79 Antra įtrauka
Vienas iš JVG posėdžių tikslų buvo konkrečiai kartu 
su valstybėmis narėmis patikrinti turimo ESF finan ­
savimo skaičiavimus užtikrinant, kad būtų naudo ­
jama geriausia ir naujausia informacija.
80
Komisija mano, kad šalių kortelės turėjo būti bendro 
pobūdžio, nes jose apibendrinama Komisijos regu ­
liariai vykdoma darbo rinkos pokyčių analizė (pvz., 
metinė užimtumo ir socialinių pokyčių Europoje 
ataskaita, metinė darbo rinkos ir atlyginimų pokyčių 
ataskaita, ES užimtumo ir socialinės padėties ketvir ­
čio apžvalga).
81
Atsižvelgdamos į tai, kad jaunimo užimtumo padė ­
ties klausimas turi būti sprendžiamas nedelsiant, 
Komisija ir Europos Vadovų Taryba nusprendė pra ­
dėti ad hoc  tikslinę iniciatyvą, kurią vykdant buvo 
galima greitai perskirstyti turimas ESF lėšas jauni ­
mui skirtoms priemonėms.
Taip pat Komisija mano, kad JVG indėlis buvo 
svarbus: jos nutiesė kelią naujoms kovos su jaunimo 
nedarbu iniciatyvoms, įskaitant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir page ­
rintą ESF 2014–2020 m. programavimą, kuriame 
daugiau dėmesio skiriama jaunimui.
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Vykdydama veiksmus, Komisija visada atsižvelgia 
į politines, teisines ir administracines aplinkybes. 
Komisija žinojo, kad ypač JVG iniciatyvos atveju ji 
susidurs su keliais suvaržymais. Tačiau tai nebuvo 
priežastis nesiimti jokių veiksmų: žinodama, kad 
jaunimo nedarbo lygis yra nepriimtinas, Komisija 
buvo pasiryžusi imtis visų įmanomų veiksmų padė ­
čiai pagerinti.Pastabos ir rekomendacijos
Bendras Komisijos atsakymas į 78 ir 
79 dalies pastabas
Komisijos požiūriu, JVG iniciatyva patenkino Euro ­
pos Vadovų Tarybos 2012 m. sausio 30 d. išvadose 
paskelbtus politiniai lūkesčius. Pagrindinis jungtinių 
JVG tikslas – sutelkti ES ir nacionalines priemones, 
įskaitant struktūrinius fondus, ir aptarti, kokios 
politikos reformos turėtų būti įtrauktos į jaunimo 
užimtumo planus. JVG daugiausia dėmesio skyrė 
tikslinėse valstybėse narėse nustatytiems iššūkiams. 
Grupės turėjo padidinti susidomėjimą gerindamos 
informuotumą aukščiausiu politiniu lygmeniu, 
sukurdamos pojūtį, kad veikti reikia greitai, ir tvir ­
čiau nukreipdamos veiksmus – visai tai jos turėjo 
pasiekti nesukurdamos papildomų administracinių 
ir (arba) teisinių procedūrų.
Komisija aktyviai naudojosi visomis turimomis 
priemonėmis, atsižvelgdama į galiojančią teisinę 
sistemą, kad pasiektų JVG iniciatyvos tikslus ir pra ­
neštų apie tai. Įgyvendinant JVG iniciatyvas įgyta 
patirtis taip pat padėjo rengiant naujas politikos ini ­
ciatyvas, kaip antai jaunimo užimtumo srities doku ­
mentų rinkinį ir susijusią Tarybos rekomendaciją dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos. Be to, remiantis ati ­
daus padėties 8 susijusiose valstybėse narėse (taip 
pat kitose aukštą jaunimo nedarbo lygį turinčiose 
valstybėse narėse) stebėjimo pagal įprastus Europos 
semestro ciklo procesus rezultatais, buvo parengtos 
atskiros konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos dėl 
jaunimo užimtumo. Komisija savo reguliariai Euro ­
pos Vadovų Tarybai teikiamose ataskaitose, kurios 
yra pagrįstos valstybių narių pateikta informacija, 
pranešė apie keletą teigiamų pokyčių, susijusių su 
vietoje pradėtomis vykdyti priemonėmis, iš nacio ­
nalinio biudžeto teikiama parama ir paramą gavusių 
asmenų skaičiumi po to, kai buvo įsteigtos JVG.
79 Pirma įtrauka
Nors lėšų, naudojamų pagal pasidalijamąjį vaid­
menį, atveju Komisija ne visada gali turėti išsa ­
mios informacijos apie visas remiamas priemones, 
Komisija teikia tiek bendro turinio konsultacijas ir 
rekomendacijas, tiek ir pagrįstas gauta informacija ir 
politikos vertinimu pagal Europos semestro ciklą.
Komisijos atsakymas 48
2 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad 
dabartinėje teisinėje sistemoje būtini reikalavimai 
yra nustatyti.
2014–2020 m. ESI fondų teisinėje sistemoje jau 
yra nustatyta daug efektyvesnį lėšų panaudojimą 
užtikrinančių sąlygų. Tai turi būti pasiekta, inter alia , 
pasinaudojant veiksmingumo sistema ir rezervu, 
ex ante  sąlygomis, taip pat bendraisiais išdirbių ir 
rezultatų rodikliais. ESI fondų naudojimas ir progra ­
mavimas yra taip pat glaudžiai susieti su Sąjungos 
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija 
ir konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis.
Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 30 straips ­
nyje reikalaujama, kad veiksmų programų (VP) 
pakeitimai būtų pateikiami kartu su valstybės narės 
tikėtino poveikio siekiant „ES 2020“ tikslų, taip pat 
VP konkrečių tikslų, pagrindimu.
Be to, BNR 23 straipsnyje suteikiama teisė Komisijai 
savo iniciatyva paprašyti valstybės narės, kad šioji 
pasiūlytų padaryti savo veiksmų programų pakeiti ­
mus, jei tai būtina siekiant užtikrinti Tarybos reko ­
mendacijų įgyvendinimą pagal Europos semestrą, 
ir taip užtikrinti, kad ESI fondai remtų atitinkamus 
augimo ir darbo vietų kūrimo prioritetus nacionali ­
niu arba regioniniu lygmeniu.
Komisija pažymi, kad ji yra atsakinga ir už biudžeti ­
nių ir (arba) įsisavinimo klausimų priežiūrą.Paprastai Komisija, imdamasi tokių veiksmų, siste ­
mingai atsižvelgia į patirtį, įgytą naudojant Europos 
struktūrinių ir investicinių fondų, visų pirma Euro ­
pos socialinio fondo, lėšas, taip pat į patirtį, įgytą 
dalyvaujant Europos semestro procese.
82
Komisija sutinka, kad pateikti nekintantį bendrą 
skaičių yra sudėtinga, nes ji turi prieigą tik prie 
oficialių VP pakeitimų sprendimų, o VP arba vals ­
tybėje narėje turimos sumos, kurios turėjo būti 
perskirstytos toje pačioje VP arba iš vienos VP į kitą, 
dinamiškai kito priklausomai nuo projektų sutarčių 
sudarymo lygio ir tempo, taip pat nuo bendros VP 
įgyvendinimo pažangos.
84
Komisija mano, kad lėšos, kurios buvo perpro ­
gramuotos siekiant padidinti finansinę paramą 
sėkmingai veikiančioms jaunimo programoms, 
reikšmingai pagerino jaunimui teikiamą ES paramą. 
Taip sustiprinti veiksmai buvo visais atvejais atrinkti, 
įgyvendinti ir stebimi laikantis taisyklių, todėl buvo 
laikoma, kad jie duos teigiamų rezultatų, net tais 
atvejais, kai atlikti visapusišką vertinimą būdavo per 
anksti.
Kalbant apie finansuojamų priemonių tinkamumą, 
iš ESF paprastai būdavo finansuojamos šios jaunimo 
užimtumo priemonės: mokymas, darbo patirties 
įsigijimas, subsidijos samdai, tolesnis mokymas ir 
lavinimas, skatinant valstybes nares remti šias prie ­
mones, kai jos duoda gerų rezultatų.
Taip pat Komisija daro nuorodą į savo atsakymus 
į 60, 72 ir 76 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 49
Bendras Komisijos atsakymas į 85 ir 
86 dalių pastabas
Pagal pasidalijamąjį valdymą valstybės narės yra 
atsakingos už stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemų 
įdiegimą ir už jų patikimumo užtikrinimą.
Komisija tikrina valstybių narių pateiktų duomenų 
patikimumą atlikdama auditą.
BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF 
ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, 
saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duome ­
nis kompiuterizuotoje sistemoje, atsižvelgdamos 
į Komisijos atliekamą auditą (125 straipsnio 2 dalies 
a, d ir e punktai).
3 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Iš tikrųjų pagal 
pasidalijamąjį valdymą Komisija, be kita ko, tikrina 
sistemų patikimumą siekiant registruoti ir saugoti 
valstybių narių pateiktus apskaitos įrašus ir įgy ­
vendinimo duomenis. Tai paprastai yra Komisijos ir 
nacionalinių audito valdžios institucijų atliekamo 
sistemos audito dalis.
BNR numatyta, kad 2014–2020 m. laikotarpiu ESF 
ir (arba) JUI vadovaujančiosios institucijos rinktų, 
saugotų ir registruotų patikimus rodiklių duome ­
nis kompiuterizuotoje sistemoje, atsižvelgdamos 
į Komisijos atliekamą auditą (125 straipsnio 2 dalies 
a, d ir e punktai).2 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat 
mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini 
reikalavimai yra nustatyti.
BNR 30 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Komisijai 
įvertinus valstybės narės pagrindimą ir paprašius 
pateikti papildomą informaciją, valstybė narė patei ­
kia jai visą būtiną papildomą informaciją. Be to, jei 
VP pakeitimai yra susiję su veiklos lėšų rezervu, yra 
taikomos specialios papildomos taisyklės.
2 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir taip pat 
mano, kad dabartinėje teisinėje sistemoje būtini 
reikalavimai yra nustatyti.
BNR numatyta teikti ataskaitas teikiant 50 straips ­
nyje nurodytas metines įgyvendinimo ataskaitas dėl 
visų susijusių veiklos rezultatų aspektų. Reikalau ­
jama, kad valstybės narės taip pat teiktų ataskaitas 
pagal atitinkamame Komisijos įgyvendinimo regla ­
mente (ES) Nr. 215/2014 nustatytas intervencijos 
kategorijas.
2 rekomendacija d)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir laikosi požiū ­
rio, kad ši praktika jau yra taikoma, atsižvelgiant taip 
pat į konkrečią jai suteiktą teisę dalyvauti stebėjimo 
komitete.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
2012 m. buvo įsteigtos jaunimo veiksmų grupės, sudarytos 
iš kompetentingų nacionalinių institucijų ir Komisijos 
ekspertų, aštuonioms valstybėms narėms, kuriose 
jaunimo nedarbo lygiai ypač aukšti. Šių veiksmų grupių 
tikslas buvo padėti šioms valstybėms narėms 
racionaliausiu būdu panaudoti ES struktūrinį finansavimą, 
perorientuojant nepaskirtas 2007–2013  m. programavimo 
laikotarpio lėšas (įskaitant maždaug 10  milijardų Europos 
socialinio fondo lėšų) į projektus, kuriais buvo remiamos 
jaunimo įsidarbinimo galimybės ir palengvinama mažų 
įmonių prieiga prie finansavimo.
Šio audito metu Audito Rūmai įvertino su nepaskirstytu 
ESF finansavimu susijusio perorientavimo mastą ir 
atitinkamą jaunimo veiksmų grupių indėlį padedant 
nacionalinėms institucijoms perskirstyti lėšas tiems 
projektams, kurie „daugiausia pakeistų per 
trumpiausią  laiką“.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI