Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programos /* SEK/2007/0136 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.2.2007 SEK(2007) 136 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Airijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. sausio 18 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 6 d. pateiktą atnaujintą Airijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias Airijos padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei 3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Airijos ekonominės veiklos rezultatai per pastaruosius dešimt metų apima labai spartaus „Keltų tigro“ augimo pradinį laikotarpį, kai Airija, stengdamasi pasivyti kitas šalis, plėtojo devintojo dešimtmečio pabaigoje pasiektus neįtikėtinus rezultatus. Po pasipriešinimo ekonominiams neramumams kito dešimtmečio pradžioje augimo tempas sulėtėjo, nors vis dar buvo gerokai spartesnis nei Vakarų Europos norma, tačiau, priešingai nei anksčiau, augimą skatino vidaus paklausa ir jo paskirstymas nebuvo toks platus, kaip anksčiau, įskaitant netvarų gyvenamųjų namų statybos lygį. Ekonomikos atvirumas ypač akivaizdus sprendžiant iš lanksčių veiksnių rinkų, kuriose vyrauja į šalį plaukiančios užsienio investicijos ir darbo jėgos migracija. Stiprieji aspektai – sparčiai auganti jaunesnė darbo jėga, verslui pritaikoma politinė aplinka ir tvirta socialinė partnerystė, kuri buvo sukurta nuo devintojo dešimtmečio. Kadangi Airijos ekonomika yra maža atvira ekonomika, šalis turi ribotas galimybes makroekonominės politikos veiksmų laisvės požiūriu. Euro zonos palūkanų normos buvo daug mažesnės, nei tos, kurios būtų optimalios Airijai, ir ypač prisidėjo prie labai didelių turto kainų infliacijos tempų. Bendrai SVKI infliacija buvo palyginti didelė, nes padidėjo realiosios pajamos, taip pat sustiprėjo vidaus paklausos spaudimas ir išaiškėjo kai kurie produktų rinkų ir tinklo paslaugų trūkumai. Atrodo, kad iki pastarojo laikotarpio sumažėjo išorės konkurencingumas ir padidėjo užsienio sąskaitos deficitas. Viešieji finansai tvirtai išliko Stabilumo ir augimo paktu nustatytose ribose. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas vertinimas 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2008 metus. Tuomet Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys.“ Taryba paragino Airiją „toliau įgyvendinti priemones, skirtas spręsti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui“. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas 2006 m. spalio 18 d. Airija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Pagrindiniai uždaviniai (prioritetai) Airijos nacionalinėje reformų programoje yra jos pastarųjų gerų ekonominės veiklos rezultatų išsaugojimas ir pagerinimas, naudojantis galimybėmis, kurias teikia globalizacija ir vidaus rinka. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Airija daro labai didelę pažangą. Be to, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos valdymas tapo politiniu požiūriu matomas, ypač neseniai sudarius 2006–2016 m. socialinės partnerystės susitarimą („Towards 2016“). Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Airija buvo paraginta taip pat sutelkti dėmesį į: pensijų susitarimų reformą; išmetamų teršalų mažinimo priemones; dalyvavimą darbo rinkoje; į šalį nukreiptą migraciją; ir vyresnio amžiaus bei žemos kvalifikacijos darbuotojus. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imamasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui, jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį sąnaudų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančių išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų „prižiūrint biudžeto būklę skirti pakankamai dėmesio“, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadinimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnį. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2009 m. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 5,4 % 2006 m. iki vidutiniškai truputį daugiau kaip 4½ % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, nors nemažą riziką kelia staigus didelių gyvenamųjų namų statybos apimčių ir nekilnojamojo turto kainų nuosmukis. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos. 6. 2006 m. programoje numatomas valdžios sektoriaus balanso perteklius – 2,3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje minėtu 0,6 % BVP biudžete numatytu deficitu; iš naujesnių centrinės valdžios grynųjų pinigų duomenų galima spręsti, kad perteklius bus dar didesnis – apytiksliai 2½ % BVP. Didesnis nei planuota rezultatas, palyginti su ankstesniais metais, visiškai priklauso nuo įplaukų ir visų pirma rodo besitęsiantį nekilnojamojo turto rinkos pagyvėjimą, dėl ko auga su gyvenamuoju būstu susiję mokesčiai ir (kiek mažesniu mastu) sparčiau auga gamybos apimtys, kurios daro panašų poveikį pagrindiniams mokesčiams. Numatomas nominaliųjų išlaidų rezultatas mažai skiriasi nuo numatytojo biudžete. 7. Airijos vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategija pagrįsta biudžeto tvarumo išsaugojimu, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Numatoma, kad perteklius išliks visą programos laikotarpį mažėdamas nuo apskaičiuoto įprastinio pertekliaus – 2,3 % BVP 2006 m. iki 1,2 % 2007 m. ir palaipsniui mažės iki 0,6 % 2009 m.; pirminis perteklius analogiškai mažės nuo apskaičiuotojo 3,3 % BVP 2006 m. iki 1,6 % BVP 2009 m. 2007 m. biudžete numatytas įprastinis perteklius sumažės per pusę dėl didesnio suplanuoto išlaidų santykio; šis padidėjimas bus daugiausia susijęs su didesniais perkėlimais socialinėje srityje; 2008 ir 2009 m. numatoma, kad įplaukų ir išlaidų santykiai sumažės, tačiau išlaidų srityje mažėjimas bus nedidelis. Palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje (iki 2008 m.) numatytomis prognozėmis, staigus apskaičiuoto 2006 m. balanso padidėjimas dėl didesnių nei numatyta įplaukų per ateinančius dvejus metus perkeliamas apskaičiuojant įplaukų ir įprastinio pertekliaus bei pirminio pertekliaus santykį mažėjimo tvarka, iš esmės nekeičiant numatomo išlaidų santykio grafiko. 8. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) sumažės nuo šiek tiek mažesnio nei 3 % BVP pertekliaus 2006 m. iki šiek tiek didesnio nei 1½ % 2009 m. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, šioje programoje pateikiamas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kurį pagal programą tikimasi su didele atsarga išlaikyti per visą programos laikotarpį. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (numatomas maždaug 1¼ % BVP deficitas), pasiekus programoje numatytą struktūrinį balansą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra ambicingesnis nei galėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. 9. Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Kita vertus, makroekonominė situacija, kurios pradinė padėtis buvo, tikriausiai, tvirtesnė nei buvo manyta, galėjo klostytis ne taip palankiai, kaip buvo numatyta, ir dėl to konkretūs įplaukų šaltiniai, ypač labiausiai susiję su gyvenamojo būsto rinka, galėjo būti daug silpnesni. Kita vertus, atrodo, kad kitų įplaukų visuma buvo numatyta apdairiai ir pastarųjų metų išlaidos išliko tokios, kokios buvo suplanuotos, arba nedaug skyrėsi nuo jų. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad per tą patį laikotarpį nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. 2008 ir 2009 m. fiskalinės politikos priemonės atitinka Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau 2007 m. struktūrinis balansas smarkiai mažėja ir todėl atsiranda rizika, kad programoje numatytos fiskalinės politikos priemonės šiais metais gali būti procikliškos, jeigu bus ekonomikos pakilimo laikotarpis; tuomet šios situacijos galima išvengti laikantis Stabilumo ir augimo pakto. 11. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. sumažėjo iki apytiksliai 25 % BVP, t. y. yra daug mažesnė, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu dar sumažės trimis procentiniais punktais. 12. Palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Airijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl palyginti jaunesnių gyventojų ir atitinkamai didesnių su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, per artimiausius dešimtmečius; šiam padidėjimui iš dalies įtakos turi tai, kad iš pensijų sistemos bus mokama vis daugiau pensijų. Dėl pradinės biudžeto būklės, pagerėjusios palyginti su 2005 m., galima veiksmingiau sušvelninti numatytą ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, bet vien to nepakanka, kad būtų visiškai išspręstas didelis išlaidų, susijusių su visuomenės senėjimu, augimas. Didelio pirminio pertekliaus išsaugojimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir priemonių, kurių tikslas – sustabdyti didelį su senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas, kaip numatyta programoje, padėtų sumažinti riziką, kylančią valstybės finansų tvarumui. Apskritai Airija susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui. 13. Stabilumo programoje nenurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nepateikiami sisteminiai duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai neatsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Nepaisant to, stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abejose programose numatoma įgyvendinti ambicingus infrastruktūros atnaujinimo planus, pirmiausia pagal Nacionalinį plėtros planą, paskelbtą 2007 m. sausio mėn., o stabilumo programa prisidedama prie veiksmų, numatytų nacionalinėje reformų programoje, kurioje pateikiamas išsamus valstybės finansų institucinių ypatybių pagerinimo priemonių aprašymas; pirmiausia aprašomos priemonės, skirtos padidinti mokesčių surinkimo veiksmingumą ir pasiekti geresnį kainos ir kokybės santykį išlaidų valdymo srityje. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6]. Apskritai galima daryti išvadą, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima ir, jeigu 2007 m. fiskalinė pozicija nebus procikliška, biudžeto strategija yra geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Bet kokiu atveju, būtų apdairu išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę, jeigu sutriktų dabartinis augimo modelis, kuriame pagrindinį vaidmenį vaidina dideli gyvenamojo būsto sektoriaus pokyčiai. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, ypač į numatomą su senėjimu susijusių išlaidų augimą, Airijai siūloma ir toliau įgyvendinti priemones, skirtas pagerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | nėra duomenų | Pastabos: 1Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės – -0,3 % BVP 2005 m. (numatoma: plg. 4 pastabą) ir 0,1 % BVP 2006 m. (kaip numatyta programoje); 2007–2009 m. informacijos programoje nepateikta. 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (-0,3 % BVP 2005 m., t. y. mažinančios perteklių). 5 Remiantis numatomu 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % ir 5,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [6] Visų pirma trūksta duomenų apie privačiojo vartojimo, viešojo vartojimo ir investicijų defliatorius, privačiojo sektoriaus grynąjį skolinimąsi ir (arba) skolinimą, valstybės išlaidas pagal funkcijas ir su valdžios sektoriaus skola susijusių atsargų ir srautų patikslinimo paskirstymą.