(23)dėl COVID-19 sukeltos krizės itin nukentėjo šiaip jau gyvybingų įmonių ir namų ūkių pajėgumas apmokėti sąskaitas. Nesiėmus jokių veiksmų didelei daliai privačiojo sektoriaus grėstų nemokumas. Kaip vieną iš įmonėms skirtų likvidumo priemonių Slovėnijos vyriausybė nustatė veiksnių banko paskolų, kurias turi paėmusios ne finansų bendrovės ir namų ūkiai, grąžinimo moratoriumą, kurio trukmė – 12 mėnesių. Šios ir kitų panašių priemonių naudingumą ir veiksmingumą būtina atidžiai vertinti ir stebėti. Be to, siekiant užtikrinti nuolatinį finansinį stabilumą, bet koks neigiamas šių priemonių poveikis turėtų būti skubiai ištaisomas;

(20)dėl COVID-19 sukeltos sveikatos ir ekonomikos krizės Slovėnijos darbo rinka ir socialinės apsaugos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7 %, o 2021 m. sumažės iki 5,1 %. Siekdama pažaboti spartų nedarbo augimą labiausiai paveiktuose sektoriuose, Slovėnija parengė išsamų politikos atsaką, kuriuo derinamos prevencinės priemonės ir priemonės greitam darbuotojų grįžimui į darbo rinką palengvinti. Pagrindiniai politiniai sprendimai, priimami pasikonsultavus su socialiniais partneriais, turėtų būti orientuoti į tvarų ir teisingą atsigavimą stiprinant dabartinę aktyvią darbo rinkos politiką ir darbo vietų išlaikymo programas, be kita ko, sutrumpinto darbo laiko tvarką, taip pat laikinai teikiant kitą paramą įmonėms, kaip antai darbo užmokesčio subsidijas ir atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo. Šios priemonės padėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant nestandartinius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, prarastų mažiau pajamų. Lanksčios darbo sąlygos, be kita ko, lankstumas, susijęs su darbo vieta (pvz., nuotolinio darbo nuostatos), darbo laiku (pvz., lankstaus darbo laiko nuostatos) ir darbo organizavimu (pvz., įmonės vidaus paslaugos), galėtų labai praversti siekiant išlaikyti darbo vietas izoliavimo ir grįžimo prie įprastos ekonominės veiklos metu. Siekiant atgaivinti ekonomiką ir atlikti būtinus pakeitimus po krizės bus itin aktualu skatinti verslumą. Todėl ypač svarbu remti savarankiškai dirbančius asmenis – mažinti jiems tenkančią administracinę naštą ir nepalankią finansinę padėtį, palyginti su samdomais darbuotojais;

(19)prasidėjus COVID-19 protrūkiui ėmė augti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, tad Slovėnija susidūrė su sunkumais užtikrindama pakankamą sveikatos priežiūros pajėgumą. Viruso protrūkis atskleidė struktūrines sveikatos sistemos problemas. Kaip vieną iš papildomų kliūčių kovojant su epidemija galima nurodyti palyginti žemą gydytojų išsidėstymo tankį. Todėl būtina įdarbinti daugiau kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų, užtikrinti jiems tinkamas darbo sąlygas ir juos įdarbinti tose vietovėse, kur jų labiausiai trūksta. Labai svarbu diegti veiksmingas diagnostikos, testavimo ir e. sveikatos priemones, kuriomis naudojantis būtų galima stebėti ligos eigą ir teikti nuotolinės medicinos paslaugas. Be to, siekiant padėti visuomenės sveikatos tarnyboms rinkti ir naudoti nuasmenintus duomenis, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, svarbu vykdyti tikslinius mokslinius tyrimus ir diegti novatoriškus sprendimus. Dėl krizės išryškėjo būtinybė apsaugoti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų finansavimo pajėgumą; abiejų šių sistemų vis dar laukia struktūrinės reformos. Sušvelninti finansinių išteklių svyravimą ekonomikos ciklo metu padėtų laiku priimtas ir įgyvendintas naujas Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymas, kuriuo būtų išplėstas sveikatos sistemos finansavimo šaltinių spektras ir sudaryti finansiniai rezervai. Neturint ilgalaikės priežiūros įstatymo Slovėnijos pajėgumas kovoti su COVID-19 protrūkiu labiausiai paveiktose priežiūros įstaigose yra ribotas. Vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didesnė rizika sunkiai susirgti dėl viruso, todėl būtina toliau dėti dideles pastangas, kad būtų užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė, šias paslaugas tinkamai derinant su sveikatos priežiūros paslaugomis;

(17)2020 m. kovo 12 d. Slovėnija, remdamasi Užkrečiamųjų ligų įstatymu, paskelbė apie COVID-19 epidemiją ir ėmėsi visuomenės sveikatos priemonių viruso plitimui sustabdyti. Šios priemonės apėmė visuomenės sveikatos, pirminės ir antrinės sveikatos priežiūros ir kitų tarnybų atitinkamos veiklos koordinavimą, taip pat atitinkamo testavimo protokolo nustatymą. Be to, Slovėnija įvedė griežtas izoliavimo priemones, tačiau leido dirbti maisto prekių parduotuvėms, vaistinėms, bankams, degalinėms ir pašto skyriams. Visuomenės sveikatos ir izoliavimo priemonės pirmosios viruso bangos metu (kovo–gegužės mėn.) padėjo Slovėnijai pasiekti, kad sunkiai sergančių ligonių skaičius neviršytų šalies sveikatos priežiūros pajėgumo. Dėl izoliavimo priemonių taikymo daugelis įmonių laikinai užsidarė arba apribojo savo veiklą. Slovėnijos ekonomika yra atvira ir orientuota į eksportą, todėl tiekimo grandinės sutrikimai ir sumažėjusi pasaulinė produktų paklausa turėjo itin stiprų poveikį jos augimui. Atsižvelgiant į netikrumą dėl ekonominės raidos, privačiajame sektoriuje atidedama daug investicinių sprendimų. Numatoma, kad 2020 m. labiausiai nukentės du pagrindiniai Slovėnijos sektoriai, t. y. transportas ir turizmas, kurių apyvarta sumažės 70 %, todėl 2020 m. prognozuojamas labai didelis BVP sumažėjimas;

(14)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovėnija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymą laikinai atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims (2,3 % BVP), didesnes sveikatos priežiūros išlaidas (0,5 % BVP), kompensacijas likusiems dirbti darbuotojams (0,4 % BVP), krizės metu mokamą priemoką viešojo sektoriaus darbuotojams (0,4 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,4 % BVP) ir finansinę pagalbą pažeidžiamoms grupėms (0,2 % BVP). Be to, Slovėnija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (4,8 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,2 % BVP) ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo (0,1 % BVP). Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai kaip likvidumo priemonės 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovėnija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(24)sunkumų patiriančioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia ne tik likvidumo ir finansavimo, bet ir palankios verslo aplinkos. Siekiant patenkinti šį poreikį, būtina, be kita ko, sparčiai ir be biurokratinių kliūčių įgyvendinti su COVID-19 krize susijusias paramos priemones, tačiau vien to nepakanka. Dėl šalyje egzistuojančios didelės reguliavimo ir administracinės naštos susidaro išlaidos, kurių sunkumų prislėgtos įmonės šiuo sudėtingu laikmečiu tiesiog negali sau leisti. Biurokratizmo, susijusio su, pvz., leidimais, pareiga teikti ataskaitas ir mokesčių procedūromis, mažinimas – tai veiksmingas būdas skubiai ir svariai padėti įmonėms neapsunkinant nacionalinio biudžeto ir – netiesiogiai – mokesčių mokėtojo. Modernizavus taisykles, reglamentuojamųjų profesijų atstovai galės pasiūlyti daugiau ekonomiškai efektyvių ir novatoriškų paslaugų, kurių šiuo metu reikia įmonėms. Slovėnija parengė priemonių administracinei naštai mažinti, be kita ko, bendrąjį administracinį dokumentą ir poveikio MVĮ tyrimą. Siekiant skubiai suteikti pagalbą, šias priemones dabar galima naudoti kuo platesniu mastu. Dėl krizės taps dar aktualesni komercinių ginčų sprendimo ir baudžiamojo persekiojimo už ekonominius nusikaltimus klausimai. Nemokumo sistema taip pat turės būti labiau orientuota į su krize susijusio bankroto atvejų prevenciją, greitą negyvybingų įmonių veiklos užbaigimą ir antrosios galimybės suteikimą susijusioms šalims;

(25)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip vieną iš tokių investicijų pavyzdžių galima paminėti žaliosios pertvarkos spartinimą įgyvendinant tvarius projektus, kaip antai susijusius su anglių kasybos ir elektros energijos gamybos naudojant anglį atsisakymu. Slovėnijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos į žaliąją pertvarką gali pasitarnauti kaip ekonomikos gaivinimo stimulas trumpalaikiu ir vidutiniu laikotarpiu pasibaigus COVID-19 protrūkiui. Tokios investicijos gali padėti padidinti šiuo metu mažą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią dalį, tobulinti energetikos infrastruktūrą, mažinti oro taršą, kuri Slovėnijos miesteliuose ir miestuose viršija ES vidurkį, stiprinti žiedinę ekonomiką, remti socialinį verslumą ir sparčiau riboti galimą poveikį regionuose ir sektoriuose, kuriems pertvarka daro didžiausią poveikį. Dabartinis išmetamų dujų kiekio sumažėjimas bus tik trumpalaikis pasiekimas, jeigu ekonomikos gaivinimo priemonių paketuose nebus skiriama pakankamai dėmesio investicijoms į švarią energiją ir klimato sritį – tokiu atveju Slovėnija atsiliktų įgyvendinama savo klimato srities tikslus. Slovėnijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Slovėnijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

(26)siekiant tvarumo principu pagrįsto ekonomikos atsigavimo, reikės investicijų į tolesnę darniojo transporto plėtrą, viešojo keleivinio transporto ir tvarių jungčių, visų pirma geležinkelių transporto srityje, rėmimą. Dėl COVID-19 kilusios krizės krovinių vežimo ir tranzito sektoriai susidūrė su papildomais sunkumais ir, nors Slovėnija ėmėsi būtinų veiksmų ir sudarė sąlygas prekių (visų pirma – būtinųjų) judėjimui, tie sunkumai neigiamai atsilieps šalies ekonomikos augimui;

(27)įgyvendinant išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją bus svarbu remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurie yra viena pagrindinių našumo ir ekonomikos augimo varomųjų jėgų. Dar iki krizės Slovėnija buvo vertinama tik kaip nuosaiki novatorė, lėtai dedanti pastangas pasivyti pirmaujančias šalis. Verslo sektoriui tenka 75 proc. išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP). Dėl ekonomikos nuosmukio įmonių MTP ir inovacijoms vėl kyla pavojus. Palyginti žemi inovacijų rodikliai, ypač kalbant apie MVĮ inovacijas, lemia lėtą novatoriškų verslo procesų ir sprendimų, kurių poreikį diktuoja COVID-19 krizė, kūrimą ir sklaidą. Siekiant padėti novatoriškoms MVĮ, be kita ko, startuoliams, kurių veikla susijusi su naujosiomis technologijoms ir proveržio inovacijomis, plėsti gamybą, būtinos investicijos. Akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas daugiausia apsiriboja vidutinės klasės ir aukštųjų technologijų sektoriais. Mokslinių tyrimų organizacijų ir aukštojo mokslo institucijų įsteigtų žinių perdavimo biurų veiklos veiksmingumas labai skiriasi. Siekiant žinias sėkmingai pritaikyti inovacijoms kurti, šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatams gerinti ir ekonomikos augimui skatinti, būtina palaikyti akademinės bendruomenės ir verslo ryšius. Viešosios išlaidos MTP buvo nedidelės, dalį jų sudaro ES struktūrinių fondų lėšos. Siekiant atsigauti po šios krizės, moksliniai tyrimai ir inovacijos, be kita ko, technologiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, turės tapti prioritetine viešųjų investicijų sritimi;

(28)skaitmeninė transformacija bus svarbus ekonomikos atsigavimo po krizės veiksnys. Šalies potencialą šioje srityje atskleidė kelios Slovėnijos įmonės, prasidėjus krizei sparčiai įdiegusios nuotolinio darbo sistemas ir e. prekybos sprendimus. Aktyvesnis verslo modelių ir gamybos procesų skaitmeninimas padėtų į šiuos transformacijos procesus įtraukti daugiau ekonomikos sektorių. Siekdama remti skaitmeninimo procesą mažiau pažangiose, tradicinėse pramonės šakose, Slovėnija gali remtis sukauptomis žiniomis ir puikiais pajėgumais robotikos, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityse. Pakartotinai naudojant šiuo metu turimus įvairius viešojo sektoriaus duomenis būtų galima remti inovacijas ir didžiaisiais duomenimis grindžiamą ekonomiką. Patobulinus darbuotojų skaitmeninius įgūdžius būtų galima palyginti greitai padidinti jų įsidarbinimo galimybes ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Įdiegus patogias naudoti e. valdžios paslaugas ir skaitmenines viešąsias paslaugas būtų galima dar labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą. Nors jau dabar yra prieinamos įvairios elektroninės viešosios paslaugos, siekiant, kad fiziniai asmenys ir įmonės jomis naudotųsi, reikės dėti pastangas didinti žmonių pasitikėjimą elektroniniais mokėjimais ir šių mokėjimų saugumą (pvz., diegti nacionalinę elektroninę tapatybės nustatymo priemonę, kibernetinio saugumo ir privatumo apsaugos priemones). Siekiant plėtoti pagrindines elektronines socialines ir ekonomines paslaugas, būtinas spartus ir patikimas fiksuotasis ir judrusis plačiajuostis ryšys, be kita ko, kaimo vietovėse. 5G ryšio tinklo diegimo eigą lems tai, ar bus laiku paskirtas 5G spektras;

(29)dėl COVID-19 pandemijos taikomo karantino laikotarpiu įprastą visų lygių švietimo įstaigų pamokų tvarką pakeitė nuotolinis mokymasis. E. mokymuisi būtina tinkama skaitmeninė infrastruktūra ir mokomoji medžiaga, o mokytojai turi turėti būtinų įgūdžių ir galimybę naudotis parama veiksmingam mokymui užtikrinti. Visi besimokantys asmenys, visų pirma priklausantys pažeidžiamoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius ir kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, turi turėti tinkamas sąlygas dalyvauti nuotolinio mokymosi procese ir pakankamų skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų visapusiškai naudotis tokiu mokymosi būdu. Kad darbuotojų skaitmeniniai įgūdžiai būtų geresni, mokymo planuose ir programose tiems įgūdžiams turėtų tekti svarbesnė vieta. Tuomet būtų galima plačiau taikyti nuotolinio darbo tvarką ir naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, užtikrinti geresnę skaitmeninių įgūdžių atitiktį darbo rinkos reikalavimams ir tokių pažeidžiamų grupių, kaip vyresnio amžiaus ar kaimo vietovėse gyvenančių asmenų, įtrauktį;

(30)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

(31)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Slovėnija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

(32)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Slovėnija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

(33)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

(34)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant tinkamą būtinųjų medicinos reikmenų tiekimą ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą.

2.Pasirūpinti tinkamu pajamų kompensavimu ir socialine apsauga. Švelninti krizės poveikį užimtumui, be kita ko, tobulinant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir sudarant lanksčias darbo sąlygas. Užtikrinti, kad tomis priemonėmis būtų teikiama tinkama apsauga nestandartiniams darbuotojams.

3.Toliau skubiai įgyvendinti įmonėms ir namų ūkiams skirtas likvidumo ir finansavimo priemones, taip pat mažinti administracinę naštą. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą, darnųjį transportą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat į 5G ryšio tinklo diegimą. Remti įmonių skaitmeninius pajėgumus, ugdyti skaitmeninius įgūdžius, tobulinti e. prekybos ir e. sveikatos priemones.

Priimta Briuselyje