C 105/158

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

(COM(2020) 746 final)

(papildoma nuomonė)

(2022/C 105/28)

Pranešėja Kristi SÕBER

Biuro sprendimas 2021 4 26 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2021 10 5 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 10 20 Plenarinė sesija Nr. 564 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 166 / 2 / 1

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) puikiai supranta, kad pandemija dar nesibaigė ir kad jos ekonominis poveikis bus jaučiamas kelerius metus ir reikės imtis specialių, naujų nepaprastosios situacijos ekonominės politikos priemonių. EESRK palankiai vertina naujausią Europos Komisijos prognozę, kurioje nurodoma, kad nuo 2021 m. ES ir euro zonos ekonomikos augimas vėl sparčiai įsibėgės (o preliminarūs duomenys tai patvirtina), ypač dėl investicijų atsigavimo, prie kurio labai prisidės priemonės „NextGenerationEU“ (NGEU), ypač ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, panaudojimas.

1.2. Kartu EESRK pripažįsta, kad ES išgyvena sunkiausią laikotarpį per visą Europos integracijos ekonominę istoriją, o tai turi įtakos privačiam vartojimui ir investicijoms, taip pat užsienio prekybos rezultatams. Šiuo kritiniu metu tik valdžios sektoriaus išlaidos gali padėti sušvelninti padėtį.

1.3. Esant tokiai ypatingai ir unikaliai situacijai, reikėjo sukurti naują skubios ekonominės politikos priemonių rinkinį krizei įveikti. EESRK teigiamai vertina greitą ES ir valstybių narių reakciją ir palankiai vertina tai, kad dvejopos pertvarkos procesas tapo svarbia ekonomikos gaivinimo pastangų ir strategijos dalimi.

1.4. Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva ypač pirmąjį 2020 m. pusmetį padėjo sušvelninti labai sunkią ekonominę padėtį, daugiausia stabilizuojant rinkas, darbo vietas ir gyventojų pajamas. Po šio pirmojo žingsnio sekė priemonė „NextGenerationEU“ – tvirta ir novatoriškiausia fiskalinė pagalba, kuria buvo tiesiogiai reaguojama į pandemijos padarinius. EESRK labai palankiai vertina abi iniciatyvas kaip greitą ir lanksčią atsaką į pandemiją.

1.5. EESRK gerai supranta skirtingas pozicijas ir pandemijos padarinius, kurie lėmė didesnius skirtumus tarp valstybių narių. EESRK ragina apsvarstyti euro zonoje vyraujančių skirtumų reiškinį ir apdairiai reaguoti į gerokai suprastėjusius fiskalinius rezultatus, taip pat palankiai vertina lankstumą, kuris buvo patvirtintas specialiai pritaikytai nacionalinei ekonomikos politikai ir ekonomikos atkūrimo programoms, kuriomis atsižvelgiama į konkrečius valstybių narių poreikius. Toks lankstumas taip pat rekomenduojamas įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo programas.

1.6. EESRK pabrėžia, kad artimiausiu laikotarpiu būtina pasiekti naują pinigų ir fiskalinės politikos pusiausvyrą ir pašalinti nustatytą makroekonominį disbalansą. EESRK supranta, kad praėjusiais metais labai išaugo skolos ir BVP santykis. Įsibėgėjus ekonomikos atsigavimui, skolos ir BVP santykis turi būti mažinamas taip, kad būtų skatinamas integracinis augimas, išvengta socialinės neteisybės ir nederamo neigiamo poveikio įmonėms ir darbo rinkai.

1.7. EESRK supranta ir atsižvelgia į tai, kad atsigavimas po COVID-19 vyks kartu taikant plataus užmojo struktūrinės politikos priemones ( 1 ) , kurios iš esmės atitiks ES žaliąjį kursą. Šiuo požiūriu EESRK pritaria ekonomikos gaivinimo proceso, fiskalinio konsolidavimo ir žaliojo biudžeto sudarymo praktikos susiejimui.

1.8. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad pandemijos metu įgyta patirtis turėtų atsispindėti bendrose pastangose prisidėti prie ekonomiškai veiksmingo, socialiai teisingo ir aplinkos atžvilgiu tvaraus ES ir euro zonos vystymosi ilgalaikėje perspektyvoje.

1.9. Priešingai nei per ankstesnę 2009–2011 m. krizę, kai bankų ir finansų sektoriai buvo viena iš recesijos priežasčių, šį kartą EESRK palankiai vertina gerą ir sveiką bankų ir finansų sektorių būklę, kuri padėjo sklandžiau įveikti šią sunkią padėtį.

1.10. EESRK pagarbiai ragina išlaikyti bendrosios rinkos vientisumą ir užkirsti kelią bet kokiems jos susiskaidymo požymiams, nes tai yra esminė sąlyga siekiant, kad ateityje ES ir euro zonos šalių ekonomikos rezultatai būtų teigiami. Šis vientisumas turėtų būti toliau palaikomas užtikrinant tinkamą pažangą kuriant bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą.

1.11. EESRK pripažįsta ir atsižvelgia į tai, kad per ankstesnę krizę buvo išmoktos kai kurios svarbios pamokos ir jomis pasinaudota siekiant palaikyti makroekonominį stabilumą, ir ragina atsakingas ES institucijas patobulinti ES ekonominės politikos valdymą ir užtikrinti, kad pandemijos metu išmoktos pamokos atsispindėtų nuolatinėse reformose.

2. Bendroji informacija ir aplinkybės

Dabartiniai makroekonominiai rezultatai ir perspektyvos

2.1. COVID-19 pandemija sukėlė staigų ir gilų ekonomikos nuosmukį, tačiau BVP sumažėjimas 2020 m. galiausiai buvo šiek tiek mažesnis, nei tikėtasi iš pradžių. Sumažėjimas buvo didesnis nei per paskutinę ekonomikos krizę (2020 m. euro zonos ekonomika per metus susitraukė 6,5 %, palyginti su 4,5 % 2009 m.; 2020 m. ES ekonomika susitraukė 6,0 %, palyginti su 4,3 % 2009 m.; tiek ES, tiek euro zonos ekonomika 2021 m. turėtų augti 4,8 %). Taigi mes esame atsidūrę ypatingoje ekonominėje situacijoje, o Europos ekonomikos rodikliai yra blogiausi nuo Antrojo pasaulinio karo.

2.2. 2020 m. labai sumažėjo tiek privatus vartojimas, tiek investicijos (po 7,4 % per metus), taip pat smarkiai nukentėjo užsienio prekyba. Tik valdžios sektoriaus išlaidos 2020 m. šiek tiek padidėjo, lyginant pamečiui (1,3 %). Taikant nepaprastosios situacijos priemones, iki šiol nebuvo patirta nei 2008 m. krizės masto masinio darbo vietų praradimo, nei pajamų praradimo. Tačiau, atsižvelgiant į didelį ekonominės veiklos susitraukimą, tai reiškia, kad našumas taip pat sumažėjo.

2.3. 2021 m. apskritai laikomi ekonomikos atsigavimo metais (visų pirma dėl investicinės veiklos augimo, kuris, kaip prognozuoja Europos Komisija, sieks 6,2 %), tačiau iki šiol tvyro didelė nežinomybė dėl pandemijos poveikio ekonomikos subjektams ir jų elgsenai.

Nepaprastosios situacijos ekonominės politikos priemonės

2.4. Dėl pandemijos reikėjo parengti naujas nepaprastosios situacijos ekonominės politikos priemones, kurios leistų nedelsiant, o taip pat vidutinės trukmės laikotarpiu reaguoti į sukrėtimą. Pagrindinis jų prioritetas – kovoti su pandemijos ekonominiais ir socialiniais padariniais, juos pašalinti ir sušvelninti, taip pat išlaikyti Europos konkurencingumą ir tvarumą.

2.5. Kita neatsiejama vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpių reagavimo į pandemiją ir atsigavimo, rekonstrukcijos bei atsparumo didinimo pastangų (3R strategijos) dalis yra dvejopos (žaliosios ir skaitmeninės) pertvarkos procesas, kuriame labai akcentuojami socialiniai aspektai, teisinės valstybės principo laikymasis ir kitos pagrindinės ES vertybės. Be to, EESRK ragina daugiau dėmesio skirti kovai su nelygybe ir krizės padarinių, ypač pažeidžiamiausiems asmenims, šalinimui.

Pinigų politika

2.6. ECB toliau vykdo savo itin ekspansinę politiką, kaip tikslinį atsaką į pandemiją. Tačiau neseniai ECB paskelbė, kad palankios finansinės sąlygos gali būti išlaikytos ir toliau vykdant nuosaikiai mažesnį grynojo turto pirkimo pagal specialiąją pandeminę pirkimo programą tempą negu per ankstesnius du ketvirčius.

Fiskalinės kryptys ir fiskalinis konsolidavimas

2.7. Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos (CRII ir CRII+), kuriomis buvo perorientuotos ir perskirstytos sanglaudos politikos lėšos, labai padėjo kompensuoti neigiamus padarinius ir sudaryti jiems atsvarą, stabilizuoti rinkas ir apsaugoti darbo vietas bei asmenines pajamas.

2.8. Inovatyviausia inicijuota, parengta ir šiuo metu įgyvendinama tiesioginio atsako į COVID-19 pandemiją priemonė neabejotinai yra programa „NextGenerationEU“, kurios pagrindinis tikslas yra sušvelninti neigiamus pandemijos padarinius.

2.9. Priemonės „NextGenerationEU“ ekspansinė fiskalinė kryptis buvo išskirtinai ir laikinai remiama pradėjus taikyti Stabilumo ir augimo pakto bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą.

2.10. Tačiau fiskalinis įsipareigojimas, taip pat ir priemonės, kurių imtasi nacionaliniu lygmeniu, brangiai kainavo, todėl fiskaliniai rodikliai pablogėjo.

2.11. Įmanomas skolos ir BVP santykio mažinimas turi būti vykdomas taip, kad būtų išvengta socialinės neteisybės ir nederamo neigiamo poveikio darbo rinkai. Norint pagerinti fiskalinius rodiklius, labai svarbu įgyvendinti integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo strategiją.

Struktūrinės ir reguliavimo priemonės

2.12. COVID-19 pandemija atskleidė kai kuriuos rimtus struktūrinius Europos ekonomikos ir visuomenės veikimo sutrikimus. Todėl patirtis, iš kurios reikia pasimokyti po COVID-19, yra susijusi ne tik su naujos kasdienybės įtvirtinimu, bet ir su įgyvendinimo priemonėmis, kurios užtikrintų didesnį ekonominių ir socialinių sistemų atsparumą (o tai reiškia, kad jos turėtų būti ne tokios trapios ir pažeidžiamos). Šios priemonės apima ne tik socialiai sąžiningos dvejopos pertvarkos, veiksmingesnių ir tarpusavyje susietų sveikatos priežiūros sistemų ir medicinos paslaugų paskirstymo Europoje etapus, bet ir paramą konkurencingesnei euro zonai Europoje ir už jos ribų, įskaitant strategines investicijas, kuriomis remiama Europos pramonė ir stiprinama ES pozicija pasaulyje.

2.13. Pirmuoju pandemijos etapu padaryta didelė žala bendrajai rinkai, nes tradiciniai prekybos srautai tarp ES valstybių narių ir netgi jų viduje dėl griežtų ribojamųjų priemonių nutrūko. Situaciją pavyko išspręsti įsikišus Europos Komisijai, kuri atvėrė žaliuosius koridorius.

Finansinis tarpininkavimas

2.14. ES ir euro zonos bankų ir finansų sektorius įrodė savo tvirtumą ir atsparumą, nes po ankstesnės krizės buvo priimti nauji reglamentai ir taisyklės. Šiuo metu šis sektorius yra stipresnis kapitalo pagrindo ir portfelio būklės požiūriu. Tačiau gali kilti tam tikra rizika, susijusi su sektoriaus klientų mokumu, dėl kurio gali atsirasti daugiau neveiksnių paskolų.

Valdymas

2.15. Dabartinė krizė priminė mums, kad ES ekonomikos valdymo sistemos struktūra yra neišbaigta. Priėmus Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę Europos semestro pobūdis iš esmės pasikeitė: lėšų išmokėjimas yra susietas su konkrečioms valstybėms skirtų rekomendacijų įgyvendinimu, todėl jos tapo politiškai įpareigojančios. Pilietinė visuomenė turėtų aktyviau dalyvauti Europos semestro procese. Partnerystės principas, kuriuo jau seniai grindžiama sanglaudos politika, turėtų tapti veiksmingo pilietinės visuomenės dalyvavimo priemonės pagrindu.

3. Bendrosios pastabos

3.1. EESRK mano, kad ekonomikos atsigavimas labai priklausys nuo pandemijos intensyvumo ir skiepijimo kampanijų sėkmės, taip pat nuo struktūrinių aspektų (pavyzdžiui, labiausiai arba visiškai paveiktų sektorių, tokių kaip turizmo, svetingumo, transporto, kultūros ir laisvalaikio, veiklos rezultatų ir jų reikšmės ekonomikai). Taip pat labai svarbus bus galimas fiskalinės politikos lankstumas, suteikiantis galimybę imtis kompensacinių priemonių, ir šių priemonių veiksmingumas.

3.2. EESRK apgailestauja, kad dėl pandemijos poveikio ekonomikai euro zonos šalių ekonominiai rodikliai, fiskaliniai rodikliai, infliacija ir išorės balansas dar labiau skiriasi. Tai gali turėti didelės įtakos ekonominei ir socialinei padėčiai, paveiktų šalių ir visos euro zonos konkurencingumui, taip pat vidaus ir išorės disbalansui.

3.3. EESRK palankiai vertina tai, kad pagrindiniai ES ekonominės politikos subjektai, t. y. Europos Centrinis Bankas (su savo pirkimo programomis ir pagrindinėmis palūkanų normomis), Europos stabilumo mechanizmas (ESM ir jo makroekonominio stabilumo palaikymo priemonės) ir Komisija (su labai novatoriška NGEU iniciatyva, papildyta kitais veiksmais, taikomais susidarius nepaprastajai situacijai, kaip antai CRII ir (arba) CRII+, SURE, fiskalinės ir valstybės pagalbos taisyklių lankstumu, taip pat finansų reguliavimu, ir kitomis išskirtinėmis priemonėmis, suteikiančiomis valstybėms narėms būtiną lankstumą priimti reikiamas krizių valdymo priemones) labai visapusiškai ir gana lanksčiai reaguoja į pandemiją.

3.4. EESRK yra įsitikinęs, kad nepaprastosios situacijos ekonominės politikos priemonių derinio taikymo rezultatai bus ypač svarbūs. Iš esmės reikia pasiekti bendrą ir suderintą susitarimą dėl pinigų politikos ir fiskalinės politikos priemonių. Turi būti priimtos atitinkamos reformos tvariam ekonomikos atsigavimui remti (be kita ko, taikant švarios energijos, skaitmeninimo, inovacijų ir žiedinės ekonomikos kūrimo priemones). Svarbus NGEU poveikis ir jos sąveika su kitomis ekonomikos politikos kryptimis, ypač didelį finansavimą gaunančiose šalyse.

3.5. EESRK palankiai vertina tai, kad nepaprastosios situacijos ekonominės politikos priemonių derinyje taip pat yra tam tikrų apribojimų, kad ateityje dėl dabartinės skatinamosios politikos būtų išvengta neigiamų pasekmių kainų stabilumui ir fiskalinės drausmės rodikliams vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Didelė rizika pirmiausia kyla būsimai viešųjų finansų raidai. Šiomis aplinkybėmis EESRK pabrėžia, kad reikia sąžiningos ir tvarios mokesčių politikos, be kita ko, kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir agresyviu mokesčių planavimu.

3.6. EESRK tikisi, kad įgyvendinant NGEU ne tik bus sugrąžintas euro zonos ir ES ekonomikos lygis iki buvusio prieš pandemiją, bet ir bus remiamos svarbios struktūrinės politikos priemonės, visų pirma skirtos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai vykdyti, deramai atsižvelgiant į užimtumo ir socialinius klausimus. Kalbant apie NGEU, EESRK palankiai vertina tai, kad per tokį trumpą laiką ES pavyko žengti tokį didelį žingsnį, tačiau taip pat mano, kad būtina stengtis pašalinti galimus trūkumus, pavyzdžiui, nepakankamą konsultavimąsi su pilietine visuomene rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus.

3.7. EESRK supranta, kad kita inovatyvi priemonė, sukurta ir įgyvendinta kaip tiesioginis atsakas į pandemiją, yra SURE, kuria siekiama remti Vyriausybių pastangas apsaugoti darbo vietas ir asmenines pajamas.

3.8. EESRK rekomenduoja kito fiskalinio konsolidavimo metu atsižvelgti į žaliojo biudžeto sudarymo praktiką ( 2 ) ir paramą ekologiškoms viešosioms investicijoms, siekiant prisidėti prie ES žaliojo kurso ir geresnės ES fiskalinės padėties. EESRK puikiai supranta, kad dabartinė krizė daro didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams.

3.9. Nors EESRK įspėja, kad nereikėtų per anksti panaikinti bendroji nukrypti leidžiančios išlygos ( 3 ) , tačiau jis perspėja, kad kai pandemija akivaizdžiai baigsis ir prasidės atsigavimas, prireiks sutelkti dėmesį į fiskalinį tvarumą. Tuomet fiskalinė politika ir priemonės turėtų būti perorientuotos taip, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais būtų priimtos atitinkamos strategijos. EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą 2021 m. rudenį iš naujo pradėti ES ekonomikos valdymo sistemos peržiūrą. Fiskalinės taisyklės turėtų būti visapusiškai taikomos tik jas peržiūrėjus. Vietoj „grįžimo“ EESRK rekomenduoja rinktis persvarstytos ekonomikos valdymo sistemos kelią ( 4 ) . EESRK nuomone, bet kokia būsima fiskalinė sistema turi būti palanki investicijoms, taikant subalansuoto biudžeto taisyklę viešosioms investicijoms ir nedarant poveikio vidutinės trukmės mokestiniam ir finansiniam stabilumui, skatinti augimą ir sudaryti sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti anticiklinę politiką ekonomikos nuosmukio laikotarpiu.

3.10. EESRK pritaria reformoms, kuriomis siekiama sukurti veiksmingesnes ir sąžiningesnes viešųjų pajamų sistemas, kuriomis apmokestinimas būtų perkeliamas nuo darbo jėgos ir produktyvių investicijų, ir daugiau dėmesio būtų skiriama aplinkosaugos mokesčiams ir išorės sąnaudų įvertinimui bei veiksmingesnei ir tobulesnei paskatų struktūrai, kuria būtų ribojama mokesčių vengimo praktika.

3.11. EESRK palankiai vertina tai, kad, palyginti su ankstesne krize, ES ir euro zonos bankų ir finansų sektorių padėtis yra daug geresnė; konkrečiai, šie yra ne tokie pažeidžiami ir atsparesni. Tačiau tuo pačiu EESRK rekomenduoja nenuvertinti tam tikros mokumo rizikos, kuri gali kilti dėl sektoriaus klientų prarastų pajamų. Dėl to bankų balansuose galėtų atsirasti daugiau neveiksnių paskolų. EESRK palankiai vertina tai, kad euro zonos bankų sektorius įrodė savo stabilumą ir iki šiol krizė neturėjo jam didelio poveikio.

3.12. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad dėl sklandaus bendrosios rinkos veikimo euro zona ir visa ES ekonomika taip pat taps atsparesnė ir veiksmingesnė. Komitetas taip pat mano, kad ypač svarbu baigti kurti bendrąją rinką, kad būtų apribotas ekonominis nelankstumas ir trūkumai.

3.13. EESRK palankiai vertina tai, kad praėjusiais metais buvo patvirtintas konkretus ekonominės politikos priemonių derinys, kuriuo siekiama nedelsiant reaguoti į pandemiją ir kuris buvo nuolat koreguojamas atsižvelgiant į kintančią padėtį. EESRK mano, kad ES reagavimo priemonėmis būtų galima veiksmingai sušvelninti galimą neigiamą ilgalaikį krizės poveikį euro zonos ir ES ekonominės veiklos rezultatams ir ES darbo rinkoms bei sumažinti ekonominių ir socialinių skirtumų didėjimą. Kartu labai svarbu pašalinti didelį disbalansą, kad būtų galima veiksmingai apsisaugoti nuo didelės makroekonominės rizikos, įskaitant didėjančios nelygybės riziką.

3.14. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad gerai veikianti sveikatos priežiūros sistema, socialinės apsaugos ir nepaprastųjų situacijų sistemos yra labai svarbios teigiamai ilgalaikei ir tvariai ekonomikos raidai. Pandemija atskleidė ir sustiprino šią sąsają, todėl ji taip pat turėtų būti atspindima įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį.

3.15. EESRK primygtinai rekomenduoja toliau dėti pastangas siekiant baigti kurti ekonominės ir pinigų sąjungos struktūrą, taip pat pritaikyti Europos semestrą prie programos NGEU, baigti kurti bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą ir peržiūrėti ekonomikos valdymo sistemą. Reikėtų apsvarstyti, ar NGEU struktūra taip pat galėtų būti pavyzdys, kaip ateityje būtų galima sutelkti ir naudoti bendrus ES finansinius išteklius.

3.16. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis kovos su neigiamu pandemijos poveikiu priemonių rinkinys buvo parengtas 2020 m. pirmąjį pusmetį, t. y. prieš pat daugumai valstybių narių susiduriant su sunkiausiais pandemijos padariniais. Todėl būtų galima apsvarstyti galimybę atlikti priimtų priemonių aktualumo ir tinkamumo vertinimą. Rengiant prognozes svarbiausias vaidmuo tenka planavimui, nes planuojant bus sudarytos sąlygos toliau reaguoti į naujas aplinkybes, susidariusias dėl pandemijos, kuri toli gražu nėra įveikta, todėl nuolatinis planavimas yra būtinas.

4. Konkrečios pastabos

4.1. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija paskelbė septynias pavyzdines iniciatyvas, kuriomis remiantis atskirose valstybėse narėse bus galima praktiškai įgyvendinti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Labai svarbu, kad šios iniciatyvos būtų suderintos su ekonomikos gaivinimo po COVID-19 sunkumais ir prioritetais, kurie buvo nustatyti Tarybos rekomendacijoje dėl ekonominės politikos euro zonoje.

4.2. EESRK vertina didelę Europos investicijų banko visos Europos garantijų fondo paramą euro zonos ir visos ES verslo sektoriaus apsaugai ir stiprinimui.

4.3. Kalbant apie ekonomikos gaivinimą, EESRK siūlo sutelkti dėmesį į ekonomikos augimą ir socialinį teisingumą, nes tai lems didesnes pajamas ir BVP. Kad būtų vykdoma tvari fiskalinė politika, siekiant sumažinti naštą ateities kartoms ir sumažinti riziką, susijusią su didesnėmis palūkanų normomis ar mažesne gamyba, reikia labiau plėtoti ekonominę veiklą, o tai galėtų būti daroma a) didinant viešąsias investicijas ir b) vykdant reformas, kuriomis būtų remiama pertvarka pereinant prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos.

4.4. EESRK pripažįsta ir atsižvelgia į tai, kad kai kuriais atžvilgiais buvo reikšmingai pasimokyta iš ankstesnės krizės ir naudojantis šia patirtimi buvo remiamas makroekonominis stabilumas ir yra tvirtai įsitikinęs, kad pandemijos metu įgyta patirtis turėtų būti atspindėta nuolat vykdant reformas, kuriomis būtų siekiama mažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, pasitelkus viešojo administravimo, MVĮ ir viso verslo sektoriaus skaitmeninimą, elektroninį identifikavimą ir veiksmingesnes teisingumo sistemas.

Briuselis, 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) ECB apibrėžimas: Neperiodinių straipsnių serija Struktūrinė politika Eurozonoje, 2018 m. birželis: Struktūrinės ekonomikos politikos priemonės = Ekonominės politikos priemonės, patvirtintos darbo, produktų ir finansų rinkoms, siekiant tobulinti institucines ir reguliavimo sistemas, kad būtų sustiprintos ilgalaikio augimo sąlygos ir užtikrintas pageidaujamas paskirstymo poveikis.

(2) Diskusijoms skirtas dokumentas, Elva Bova (2021), Green Budgeting Practices in the EU: A First Review.

(3) OL C 429, 2020 12 11, p. 227.

(4) OL C 429, 2020 12 11, p. 227, ir EESRK nuomonė savo iniciatyva „ES fiskalinės sistemos pertvarkymas siekiant tvaraus ekonomikos atsigavimo ir teisingos pertvarkos“ (ECO/553), žr. šio Oficialiojo leidinio p. 10.