Europos eksportas išaugo, nes klientai visame pasaulyje pageidauja mūsų aukštos kokybės prekių ir paslaugų. Mūsų orlaiviai, aukščiausios kokybės automobiliai, pramoninės mašinos, kosmetikos ir sveikatos priežiūros produktai, aukštos kokybės drabužiai ir kokybiški maisto produktai labai populiarūs. Kartu su mūsų teikiamomis konsultavimo, inžinerijos ar transporto paslaugomis jie padeda pasiekti dideles ES eksporto apimtis, kurios 2016 m. iš viso sudarė 1 746 mlrd. EUR ir padėjo išlaikyti geriau apmokamas darbo vietas. Kiekvienas milijardas eurų eksporto užtikrina 14 000 darbo vietų. Iš to naudos gauna ne tik didelės bendrovės: daugiau nei 80 proc. Europos eksportuotojų yra mažosios ir vidutinės įmonės.

Šaltinis: Pritaikyti Europos Komisijos (2016 m.), Klasing and Milionis (2014 m.), Pasaulio banko (2017 m.) duomenys iš duomenų bazės NBER Macrohistory Database.

Be to, didelės bendrovės gali pasinaudoti tarptautinių taisyklių spragomis ir, užuot mokėjusios mokesčius ten, kur vykdo gamybą ir prekiauja, perkelia pelną į mažų mokesčių šalis. Dėl šių strategijų ES šalių vyriausybės netenka mokestinių pajamų, mažėja teisingumo ir stiprėja įsitikinimas, kad pasaulinė integracija naudinga tik didesnėms bendrovėms ir turtuoliams.

Šaltinis: Max Roser based on World Bank (2017) ir Bourguignon and Morrisson (2002)

Be to, Europos vartotojams importas taip pat suteikia didesnį pasirinkimą ir užtikrina mažesnes kainas. Jis padeda kelti gyvenimo standartus ir didinti perkamąją galią, ypač mažesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie prekėms ir paslaugoms įsigyti turi skirti santykinai daugiau pajamų. Dauguma europiečių dabar gali įsigyti įperkamų išmaniųjų telefonų, kompiuterių, drabužių, maisto, sveikatos priežiūros ir transporto paslaugų, kurios buvo nepasiekiamos ankstesnėms kartoms.

Nesiėmus aktyvių veiksmų esama pavojaus, kad globalizacija sustiprins neigiamą technologijų pažangos ir nesenos ekonomikos krizės poveikį ir prisidės prie tolesnio nelygybės didėjimo ir socialinės poliarizacijos. Per pastarąjį dešimtmetį ES ir kitose išsivysčiusiose šalyse viduriniosios klasės namų ūkių realiosios pajamos didžia dalimi stagnavo, nors ekonomika apskritai augo. Nelygybė Europoje toli gražu ne tokia ryški kaip kitur pasaulyje, tačiau vienam procentui mūsų turtingiausių gyventojų priklauso 27 proc. viso turto.

·žemės ūkio ir maisto sektoriuje bus ūkininkaujama klimatui palankiais būdais ir taikomos maisto atliekų mažinimo priemonės, ·telekomunikacijų sektorių keis galingesni tinklai, virtuali realybė, virtualios darbo erdvės, ·platinimo sektoriuje plėsis e. prekyba, ·finansines paslaugas keis virtualūs bankai ir draudimo paslaugos ar sutelktinis finansavimas, ·fabrikinė gamyba bus automatizuota, ·sveikatos priežiūros srityje nuotoliniu būdu bus nustatomos diagnozės, o medicinos specialistai dažniau įsidarbins užsienyje.

Automatizavus gamybą, priimant sprendimus dėl būsimos gamybos vietos mažiau atsižvelgiama į darbo sąnaudas. Tai faktiškai padeda dalį gamybos sugrąžinti į Europą, kaip pastebėta vykdant projektą „European Reshoring Monitor“ .

2016 m. garsi Vokietijos sportinės avalynės gamintoja perkėlė atgal į Vokietiją vieno konkretaus modelio batų gamybą: ji dabar vykdoma gamykloje, kurioje visus darbus atlieka robotai. Ateityje įmonė ketina atidaryti daugiau tokių „turbogamyklų“ Europoje arba JAV.

Tačiau paprastos ir monotoniškos užduotys, kurių atlikimą galima automatizuoti, išnyks . Darbo vietos, kurios bus sukurtos ir sugrąžintos atgal į Europą, skirsis nuo tų, kurios prieš kelerius metus buvo iš jos iškeltos. Europai svarbu ateityje kurti novatoriškas strategines technologijas ir padėti darbuotojams įgyti tinkamą kvalifikaciją, kad būtų išvengta gebėjimų trūkumo darbo rinkoje.

Dėl skaitmeninių technologijų ir e. prekybos toliau daugės tarpvalstybinių galimybių netgi mažiausioms įmonėms. Daugelis įmonių dabar iškart kuriamos pasaulinei rinkai ir internetu pasiekia pirkėjus visame pasaulyje. Kita vertus, kai kurios didelės interneto platformos vis labiau dominuoja rinkoje, iš dalies dėl to, kad sugeba atsekti ir saugoti asmens duomenis. Didės privatumo valdymo, duomenų apsaugos ir kibernetinio saugumo iššūkiai, taip pat uždaviniai išvengti piktnaudžiavimo rinkos galia.

Daugelio šių naujų technologijų srityje pirmiausia žengė išsivysčiusios šalys. Tačiau vis labiau teks konkuruoti su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, kurios sparčiai kyla į aukštesnes vertės grandinės pakopas. Kyla grėsmė, kad, jei vyriausybės reikiamais atvejais neinvestuos į švietimą, nesuteiks savo piliečiams tinkamos kvalifikacijos, neskatins inovacijų, neužtikrins sąžiningos konkurencijos ir netaikys pažangaus reglamentavimo, atotrūkis tarp technologiškai nevienodai pažengusių regionų didės.

2025 m. 61 proc. iš 8 mlrd. pasaulio gyventojų gyvens Azijoje, daugiausia Kinijoje ir Indijoje. Santykinė Europos dalis sumažės: 27 ES šalyse gyvens 5,5 proc. pasaulio gyventojų. Todėl gali atsirasti daugiapolis pasaulis su skirtingais politinės, technologinės, ekonominės ir karinės galios centrais. Tačiau tai reiškia ir dideles naujas rinkas Europos įmonėms.

7 pav. Gyventojų skaičius sparčiausiai auga už Europos ribų

Šaltinis: Jungtinės Tautos (2015 m.)

Nekyla abejonių, kad judumas didės. Mažiau nei 4 proc. pasaulio gyventojų gyvena ne toje šalyje, kurioje yra gimę, o Europoje ši procentinė dalis dar mažesnė . Iki 2025 m. gyvenamąją vietą bus pakeitę daugiau žmonių. Afrikoje sparčiai augant jaunų gyventojų nuošimčiui, stiprėjant klimato kaitos įtakai ir trūkstant stabilumo mūsų kaimynystėje ir kitose šalyse pavieniai asmenys ir šeimos toliau jus spaudimą ieškoti saugesnio ir geresnio gyvenimo svetur, jei nebus investuojama į paramą taikiai ir klestinčiai ateičiai kilmės šalyse.

Technologijos padėjo žmonėms geriau suvokti pasaulyje esančias galimybes. Be to, jos palengvina nuotolinį darbą, pavyzdžiui, kitoje šalyje ar žemyne. Dalyvavimas pasaulinėje darbo rinkoje vis mažiau priklauso nuo to, kur žmonės gyvena, o vis daugiau nuo jų interneto ryšio spartos ir kokybės.

Vis labiau susietame pasaulyje atsiras naujų galimybių ir daugės grėsmių. Nusikaltėliai ir teroristai toliau stengsis pasinaudoti didesniu atvirumu ir naujomis technologijomis, kad galėtų toliau vykdyti neteisėtus verslus ir skleisti neapykantą. Kita vertus, vis daugiau suinteresuotųjų subjektų – piliečių, pilietinės visuomenės grupių, įmonių ir savivaldybių – gali susisiekti su partneriais visame pasaulyje ir bendradarbiaudami spręsti bendras problemas.