Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos teisinio Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) pagrindo {SEK(2008) 2278} {SEK(2008) 2279} /* KOM/2008/0467 galutinis - CNS 2008/0148 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 25.7.2008 KOM(2008) 467 galutinis 2008/0148 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Bendrijos teisinio Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) pagrindo {SEK(2008) 2278}{SEK(2008) 2279} (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Teisinis Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros pagrindas skirtas tam, kad kelioms valstybėms narėms ir Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendrosios programos asocijuotosioms valstybėms būtų lengviau bendrai steigti mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jomis naudotis. Šis teisinis pagrindas kuriamas valstybėms narėms ir mokslo bendruomenei prašant, kadangi esamos nacionalinės ir tarptautinės teisinės organizavimo formos nėra visiškai tinkamos. | Bendrosios aplinkybės 2000 m. sausio mėn. paskelbus ES Komisijos komunikatą „Kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę“, bendros Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) idėja buvo visų Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros priemonių pagrindinis principas ir vienas iš pagrindinių ramsčių siekiant Lisabonos strategijos mokslinių tyrimų tikslų. 2007 m. EMTE žaliojoje knygoje „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ nustatytos kelios pagrindinės sritys, kuriose efektyvūs bendradarbiaujančių valstybių narių veiksmai gali būti ypač naudingi Europos mokslinių tyrimų sistemai ir padėtų Europoje sukurti „penktąją laisvę“ – laisvą žinių judėjimą. Šiame kontekste pasiūlytas vienas iš pagrindinių plačios EMTE koncepcijos ramsčių yra susijęs su „Pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimu“, savo ruožtu tai užtikrina augimą, darbo vietas ir suteikia pagrindą dinamiškai Europos žinių ekonomikai. Mokslinių tyrimų infrastruktūros tampa vis svarbesnės siekiant žinių ir technologijų pažangos. Pavyzdžiui, gilinant žinias ypač svarbūs aplinkos mokslų stebėjimo centrai, genomų tyrimo duomenų bankai ir socialinių mokslų duomenų bazės, vizualizavimo sistemos ir švariosios patalpos nanoelektronikai, švitinimo priemonės medžiagų tyrimui arba superkompiuteriai. Mokslinių tyrimų infrastruktūros sudaro sąlygas teikti išskirtines mokslinių tyrimų paslaugas, jos skatina jaunus žmones imtis mokslinės veiklos ir suteikia galimybių sudaryti mokslinių tyrimų institucijų tinklus, todėl padeda sisteminti mokslo bendruomenę, joms tenka vienas iš pagrindinių vaidmenų kuriant produktyvių mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinką. Kadangi tos infrastruktūros padeda sukaupti lemiamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, jos naudingos valstybių, regionų ir Europos ekonominei plėtrai. Todėl šios infrastruktūros – tai iš mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų sudaryto „žinių trikampio“ esmė. Kadangi mokslinių tyrimų sritys nuolat kinta ir plečiasi, o mūsų technologijos tampa vis pažangesnės, mokslinių tyrimų infrastruktūros sudėtingėja ir brangsta, todėl jos vis dažniau tampa neprieinamos pavienei mokslinių tyrimų grupei, regionui, valstybei arba net visam kontinentui. Tai pripažinta 2004 m. liepos 1–3 d. ir 2004 m. lapkričio 25–26 d. Konkurencingumo taryboje, sutarusioje, kad toliau kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę būtina remti konkurencingus mokslinius tyrimus, užkirsti kelią susiskaidymui ir remti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų infrastruktūrų srityje. Taryba nurodė, kad ypač svarbu sukurti mokslinių tyrimų infrastruktūrų Europos strategiją, ir įgaliojo Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumą (EMTISF) parengti strateginį Europos naujos kartos mokslinių tyrimų infrastruktūrų planą. 2008 m. gegužės 30 d. Konkurencingumo taryboje pakartotas poreikis Europos lygiu kurti mokslinių tyrimų infrastruktūras, remiantis veiksmingu koordinavimu, tinkamu teisiniu pagrindu bei kitais dalykais. 2006 m. spalio mėn. EMTISF paskelbė patį pirmą Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų planą, kuriame numatyti 35 pagrindiniai visai Europai svarbūs projektai, kurie bus vykdomi artimiausius 10–20 metų. Dabar uždavinys – tuos projektus įgyvendinti. Tačiau Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras labiausiai trukdo steigti ne vien tai, kad trūksta išteklių ir tenka spręsti sudėtingus techninius ir organizavimo klausimus, bet ir tai, kad partneriai iš įvairių valstybių neturi tinkamo teisinio pagrindo, kuriuo remdamiesi galėtų užmegzti reikiamus ryšius. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Neseniai atlikus EMTISF remiamą tyrimą pripažinta, kad nacionalinėje teisėje nustatytos galiojančios teisinės organizavimo formos (pavyzdžiui, société civile Prancūzijoje, Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH) Vokietijoje, limited liability company Jungtinėje Karalystėje arba stichting (fondas) Nyderlanduose) neatitinka šių naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų poreikių. Panašūs ir tarptautinėje arba Bendrijos teisėje nustatytų teisinių organizavimo formų analizės (pavyzdžiui, tarptautinės arba tarpvyriausybinės organizacijos, Europos ekonominių interesų grupės) rezultatai. Todėl EMTISF padarė išvadą, kad kelias valstybes nares apimančių Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų steigimui būtinas specialus Bendrijos teisinis pagrindas. Siūlomu teisės aktu siekiama palengvinti kelias valstybes nares bei Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendrosios programos asocijuotąsias valstybes apimančių mokslinių tyrimo infrastruktūrų bendrą steigimą ir naudojimą, taip pat padėti toliau plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrų Europos politiką. Taip būtų prisidėta prie pažangos, kurios pasiekta nuo 2004 m., visų pirma Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forume. Rengiant iniciatyvą visapusiškai tartasi: atsižvelgta į ekspertų atliktą analizę, konsultuotasi su suinteresuotosiomis šalimis. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Sparčiai steigiant naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras, kaip rodo EMTISF pavyzdys, būtų lengviau ir greičiau pasiekti šie Europos Sąjungos horizontalieji tikslai: Augimas ir darbo vietos. Sudarant, naudojant ir prižiūrint tokias infrastruktūras būtų sukurtas svarbus pasiūlos ir paklausos efektas. Pavyzdžiui, dabartinė fotoaparatų su šviesai jautriais elementais (angl. Charge-Coupled Device, CCD) karta (plataus vartojimo prekės) arba oftalmologiniams tyrimams naudojama speciali programinė įranga sukurta remiantis pastarųjų dvidešimties metų technologine plėtra didelėse optinėse astronominėse observatorijose; „Tvari Europa“. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros padėtų geriau suprasti mūsų aplinką arba sukurti naujus energetikos principus. Kaip nurodė 2008 m. vasario 28 d. Energetikos taryba, mokslinių tyrimų infrastruktūros padėtų pagerinti ir išplėsti Bendrijos tyrėjų ir tyrimų įstaigų žinių bazę. Jos sumažintų mobilumo kliūtis, būtų patrauklios pasaulinio lygio žmogiškajam kapitalui ir padėtų pagerinti mokslinį švietimą atsinaujinančios energijos technologijų srityje (SET planas); „Žinių visuomenė“. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros būtinos didelių tyrėjų ir vartotojų bendruomenių efektyviai prieigai prie pasaulinio lygio mokslo žinių. Vertėtų priminti, kad prieš daugelį metų Europos branduolinių tyrimų organizacijoje (pranc. Conseil Européen pour la Recherche Nucléaire, CERN) sukurtas internetas. Šiandien įvairius mokslinius kompetencijos centrus, mokslinių tyrimų centrus ir universitetus jungia milijonai kilometrų optinio pluošto kabelio, kuris sudaro efektyvios, sparčios ir patikimos mokslinės komunikacinės ir informacijos sistemos pagrindą; Europa – pasaulinės reikšmės partnerė. Sparti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtra turės didelį poveikį Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumui. Australija, Indija, Rusija ir JAV jau pareiškė nemažą susidomėjimą dalyvauti įgyvendinant EMTISF nurodytus projektus; Geresnis reglamentavimas (supaprastinimas). Galiausiai, optimizavus teisinį pagrindą Europos lygiu, Taryba galėtų sudaryti galimybių įvairius su Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų dokumentus tvarkyti greičiau ir efektyviau remiantis vienu bendru teisiniu pagrindu, o ne keliais nacionalinės teisės pagrindais. Reglamentas papildo kitas Bendrijos iniciatyvas, kuriamas atsižvelgiant į Europos mokslinių tyrimų erdvę, pavyzdžiui, Komunikatą dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo[1]. Jis taip pat bus naudingas Europos inovacijų ir technologijos institutui, kursiančiam žinių ir naujovių bendruomenes, kurios padės geriausiems aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo atstovams užmegzti ryšius. | 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir tiriamųjų duomenų naudojimas | Rengdama šį pasiūlymą Komisija atsižvelgė į daugelio suinteresuotųjų šalių pareikštas nuomones. Bendradarbiaudamas su Mokslinių tyrimų generaliniu direktoratu, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas 2006 m. surengė du pagrindinių suinteresuotųjų šalių seminarus. Šiuose dviejuose seminaruose įsitikinta, kad galiojančios nacionalinio, Bendrijos arba tarptautinio lygio teisinės Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų organizavimo formos yra nepakankamos. 2007 m. teisės ekspertų grupė išnagrinėjo galimybes Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroms sukurti Europos teisinę priemonę. Grupė nutarė, kad ši problema galėtų būti išspręsta priėmus EB sutarties 171 straipsniu pagrįstą EB reglamentą. 2008 m. kovo 3 d. surengtas suinteresuotųjų šalių susitikimas. Jame dalyvavo EMTISF strateginiame plane numatytų projektų atstovai, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų atstovai bei gilių šios srities žinių turintys teisės ekspertai. Dauguma ekspertų sutiko, kad nauja Bendrijos lygio teisinė organizavimo forma būtų naudinga ir pritarė bendrai Komisijos iniciatyvos krypčiai. 2008 m. Komisija taip pat sudarė patariamąją ekspertų grupę (diskusijų forumą) ir su ja konsultavosi. Diskusijų forume tvirtai paremtas pasirinkimas kurti naują Bendrijos teisinę priemonę Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Forumo dalyvių nuomone, tokia teisinė priemonė, papildanti kitas galiojančias teisines organizavimo formas, palengvintų sprendimų, susijusių su naujomis infrastruktūromis, priėmimo procesą ir jį pagreitintų. | Poveikio vertinimas Komisija atliko šio Tarybos reglamento pasiūlymo poveikio vertinimą, kuriame palygino galimą siūlomo pagrindų reglamento poveikį ir kitas alternatyvas, įskaitant galimybę „Nieko nekeisti“ (angl. business as usual) ir šias 3 kitas galimybes: 1 galimybė – „jokių specialių ES veiksmų“. Ji atitinka dabartinę situaciją, kai kiekvienas konsorciumas laikydamasi ad hoc tvarkos iš galiojančių teisinių organizavimo formų bando išsirinkti geriausiai projektui tinkančią formą; 2 galimybė – „lengva“ Europos Komisijos dalyvavimo forma; pasirinkus šią galimybę Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras steigiančioms šalims būtų padedama nustatyti problemas ir poreikius, keistis informacija, kaip spręsti tas problemas, ir kurti pavyzdinius darbo metodus; 3 galimybė – pagal EB sutarties 171 straipsnį kiekvienu konkrečiu atveju, kai atsiranda toks poreikis, Bendrija steigia bendras įmones. 4 galimybė – tiesioginis nagrinėjamos problemos sprendimas. Siūloma imtis teisinių veiksmų, kad būtų sukurta nauja Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroms pritaikyta teisinė priemonė, papildanti galiojančias nacionalinio ir Europos lygio teisines organizavimo formas; be to numatoma, kad įstatymų leidėjas įgalios Europos Komisiją suteikti „Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros“ statusą. Atlikus įvairių politikos galimybių lyginamąją analizę, aiškiai nustatyta, kad 4 galimybė yra veiksmingiausia ir būtų efektyviausias būdas pasiekti politinius pasiūlymo tikslus. Svarbiausia, kad siūlomas pagrindų reglamentas turi aiškių pranašumų, palyginti su kitomis galimybėmis. Juo būtų nustatytas lengvesnis, spartesnis ir ekonomiškesnis naujų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų steigimo procesas. Jame būtų numatytos visos būtinos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų teisinės organizavimo formos charakteristikos. Todėl jį taikant atsirastų daugiau Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir būtų padedama siekti socialinis ir ekonomikos, aplinkos ir visuomenės tikslų. Be to, reglamentas padėtų toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų politiką. Galiausiai, siūlomu pagrindų reglamentu sustiprinus Europos mokslinių tyrimų erdvę, Europos Sąjunga tarptautiniu mastu taptų patrauklesnė vieta moksliniams tyrimams vykdyti. Tačiau kurdamos naujas visai Europai svarbias mokslinių tyrimų infrastruktūras, valstybės narės galėtų taip pat naudotis ir galiojančiomis tarptautinio, nacionalinio arba Europos lygio teisinėmis organizavimo formomis (pavyzdžiui, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė ir Europos ekonominių interesų grupė). | 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomas pagrindų reglamentas papildytų nacionalines ir tarpvyriausybines schemas ir suteiktų bendrą teisinį pagrindą pagal EB sutarties 171 straipsnį. Reglamente bus nustatytos pagrindinės Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų (angl. European Research Infrastructure, ERI) charakteristikos bei aiški tvarka, pagal kurią teisės aktų leidėjas suteiks šį statusą. ERI – tai visose valstybėse narėse pripažįstamas teisės subjekto statusą turintis visiškai veiksnus juridinis asmuo. Jis sudaromas narystės pagrindu: jo nariai (valstybės narės, trečiosios valstybės ir tarpvyriausybinės organizacijos) bendrai prisideda, kad būtų įvykdyti ERI uždaviniai, visų pirma, kad būtų sukurta ir veiktų visai Europai svarbi mokslinių tyrimų infrastruktūra. Jo vidaus struktūra labai lanksti – statute valstybės narės nustato narių teises ir pareigas, organus ir kompetenciją bei kitą vidaus tvarką. Narių atsakomybė už ERI skolas bus iš esmės apribota jų atitinkamais įnašais, tačiau bus leidžiama lanksčiai tokią tvarką keisti statute. Taikoma Bendrijos teisė, valstybės, kurioje yra ERI buveinė, teisė arba valstybės, kurioje vykdoma veikla, teisė atsižvelgiant į tam tikrus saugos ir techninius dalykus. Statutas ir jo įgyvendinimo taisyklės turi atitikti taikomą teisę. Be to, ERI laikoma tarptautine institucija arba organizacija taikant direktyvas dėl pridėtinės vertės mokesčio, akcizų ir viešųjų pirkimų, todėl ji atleista nuo PVM ir akcizų, jos prikimo procedūroms direktyva dėl viešųjų pirkimų netaikoma. Laikantis EB sutarties 171 straipsnio teisinio pagrindo ERI įsteigiama Komisijos sprendimu, kurį ji priima remdamasi Tarybos suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (EB sutarties 202 straipsnis). Komisija veikia gavusi prašymą, kurį pateikia ERI nariais steigėjais pageidaujančios būti šalys. Sprendimas įsteigti ERI priimamas po patariamosios procedūros. Šia procedūra turėtų būti skatinamas efektyviems moksliniams tyrimams Europoje būtinų struktūrų steigimas, įskaitant struktūras, kurioms parama teikiama pagal Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programas. Be to, procesas būtų spartesnis nei tuo atveju, jei pavienius sprendimus priimtų Taryba; sudėtingas tarptautinių mokslinių tyrimų infrastruktūrų kūrimo procesas būtų paprastesnis, ir būtų išvengta nekoordinuojamų veiksmų. Europos Komisija užtikrins bendrą naujojo teisinio pagrindo valdymą bei kontrolę, kaip ERI laikosi reglamento. Praėjus penkeriems metams nuo teisinio pagrindo priėmimo, Komisijos ekspertų grupė atliks jo įvertinimą, kurio ataskaitą Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai. | Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnis. | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tiek, kiek pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. | Kad Bendrijos veiksmai būtų pagrįsti, būtina taip pat laikytis subsidiarumo principo. Būtina įvertinti du aspektus. Pirma, svarbu įsitikinti, kad siūlomų veiksmų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti remdamosi nacionalinėmis konstitucinėmis sistemomis (būtinumo įvertinimas). Siūlomi trys nustatytos problemos – Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai nėra tinkamo teisinio pagrindo – sprendimo būdai: 1) Europos lygio koordinavimo veiksmai pavyzdiniams darbo metodams sukurti, 2) bendrų įmonių plėtra ir 3) specialaus teisinio pagrindo kūrimas Bendrijos lygiu. Šias galimybes geriausiai įgyvendintų Bendrija remdamasi 165 straipsniu pirmos galimybės atveju ir 171 straipsniu kitų dviejų galimybių atveju. Antras svarstytinas aspektas – ar tikslai galėtų būti geriau pasiekti Bendrijos veiksmais, ir kaip tie tikslai galėtų būti geriau pasiekti Bendrijos veiksmais (Europos papildomos naudos įvertinimas). Europos veiksmų loginį pagrindą sudaro tarpvalstybinis problemos (teisinio pagrindo tarp valstybių narių nustatymas) pobūdis. Sudarius tarpvyriausybinius susitarimus problema gali būti sprendžiama alternatyviais būdais, tačiau administraciniai ir teisiniai procesai, kurių paprastai būtina laikytis taikant tokias tarpvyriausybines schemas, laikomi pernelyg ištęstais, sunkiais ir sudėtingais. | Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas | Reglamento projektas labai glaustas, dėl daugumos numatomos infrastruktūros vidaus tvarkos spręs Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros nariai, t. y. valstybės narės, trečiosios valstybės ir tarpvyriausybinės organizacijos. Daugiausia taikoma valstybės, kurioje yra buveinė, arba valstybės, kurioje vykdoma veikla, nacionalinė teisė. ERI ir jos nariai turi pateikti Komisijai tik tiek informacijos, kad Komisija galėtų patikrinti, ar ERI atitinka pagrindų reglamentą. Dėl šių priežasčių pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. | Pasirinktos priemonės | Greičiausiai dideliam skaičiui juridinių asmenų (ERI, sukurtų remiantis EB sutarties 171 straipsniu kaip teisiniu pagrindu) galiosiančiam teisiniam pagrindui būtinas reglamentas. | 4. POVEIKIS BIUDžETUI | Pagal siūlomą reglamentą kelios valstybės narės ir asocijuotosios valstybės galės lengviau bendrai steigti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jomis naudotis. Šia veikla papildomas 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų programos teisiniuose pagrinduose numatytas mokslinių infrastruktūrų priemonės įgyvendinimas, šioms skatinimo pastangoms vidutiniuoju laikotarpiu reikės skirti papildomų išteklių. | 5. PAPILDOMA INFORMACIJA | Paprastinimas | Pasiūlyme numatyta, kad (Bendrijos ir nacionalinės) valdžios institucijos paprastins administracinę tvarką. | Optimizavusi teisinį pagrindą Europos lygiu Taryba sudarytų galimybių greičiau ir efektyviau tvarkyti įvairius dokumentus, susijusius su Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų steigimu remiantis bendru teisiniu pagrindu, o ne keliais nacionalinės teisės pagrindais. | 2008/0148 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Bendrijos teisinio Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) pagrindo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 171 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[3], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], kadangi: (1) Pagal EB sutarties 171 straipsnį Bendrija gali steigti bendras įmones arba kitas struktūras, būtinas efektyviai vykdyti Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo programas. (2) Parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms Europoje ir tų infrastruktūrų plėtra yra nuolatinis Bendrijos uždavinys, paskutinį kartą aptartas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[5] ir ypač 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“[6]. (3) Paprastai parama Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų kūrimui ir naudojimui iš esmės teikiama subsidijomis valstybėse narėse įkurtoms mokslinių tyrimų infrastruktūroms, tačiau pastaraisiais metais įsitikinta, kad reikia papildomų priemonių siekiant paskatinti naujų struktūrų plėtrą, sukuriant tinkamą teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų lengviau Bendrijos lygiu steigti tas struktūras ir jas naudoti. (4) Šį poreikį ne kartą pareiškė politiniu lygiu valstybės narės ir Bendrijos institucijos, taip pat įvairūs Europos mokslinių tyrimų bendruomenės atstovai, pavyzdžiui, įmonės, mokslinių tyrimų centrai ir universitetai. (5) Nors Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendrosiose programose jau seniai pripažįstama, kad siekiant Sutarties trečiosios dalies XVIII antraštinėje dalyje nustatytų Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros tikslų didžiausia svarba tenka pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūroms, tų struktūrų steigimo, finansavimo ir naudojimo taisyklės vis dar suskaidytos ir skirtos pavieniams regionams. Atsižvelgiant į tai, kad Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konkuruoja su Bendrijos pasaulinių daug į šiuolaikines plataus masto infrastruktūras investuojančių ir investuosiančių partnerių infrastruktūromis, ir į tai, kad dėl nuolat didėjančio sudėtingumo ir kainos tokios infrastruktūros dažnai tampa neprieinamos vienai valstybei narei arba net kontinentui, dabar būtina visapusiškai pasinaudoti Sutarties 171 straipsnio galimybėmis ir jas plėtoti kuriant teisinį pagrindą, nustatantį procedūras ir sąlygas, pagal kurias Bendrijos lygiu būtų steigiamos ir naudojamos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, būtinos efektyviam Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros programų vykdymui. Šis teisinis pagrindas papildytų kitas mažiau specializuotas nacionalinės, tarptautinės arba Bendrijos teisės galiojančias teisines organizavimo formas, pavyzdžiui, Europos ekonominių interesų grupė arba Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė. (6) Terminas „mokslinių tyrimų infrastruktūra“ reiškia priemones, išteklius ir susijusias paslaugas, kuriomis naudojasi atitinkamų sričių mokslo bendruomenės atlikdamos aukščiausio lygio mokslinius tyrimus. Apibrėžtis apima pagrindinę mokslinę įrangą arba instrumentų rinkinius, žinių šaltinius, pavyzdžiui, kolekcijas, archyvus arba struktūrizuotą mokslinę informaciją, pagalbines informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis pagrįstas infrastruktūras, pavyzdžiui, lygiagrečiųjų ir paskirstytų skaičiavimų tinklus, programinę įranga ir ryšius, bet kuriuos kitus unikalius objektus, būtinus aukštam mokslinių tyrimų lygiui pasiekti. Tokios mokslinių tyrimų infrastruktūros gali būti „vietinės“ arba „paskirstytosios“ (iš jų gali būti sudaromi išteklių tinklai). (7) Kitaip nei Bendros technologijų iniciatyvos, steigiamos kaip bendros įmonės, kuriose Bendrija yra vienas iš narių ir kurioms ji teikia finansinius įnašus, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (toliau – ERI) turėtų būti suprantama ne kaip Bendrijos organizacija pagal Finansinio reglamento[7] 185 straipsnį, o kaip juridinis asmuo, kurio nariu Bendrija gali nebūti ir kuriam ji neteikia finansinių įnašų Finansinio reglamento 108 straipsnio 2 dalies f punkte nustatyta prasme. (8) Atsižvelgiant į tai, kad programavimą ir atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą valstybės narės ir Bendrija vykdo glaudžiai bendradarbiaudamos ir papildydamos viena kitą, kaip nustatyta Sutarties 164 ir 165 straipsniuose, suinteresuotosios valstybės narės vienos arba drauge su kitais reikalavimus atitinkančiais subjektais turėtų nustatyti poreikį kurti savo mokslo tyrimų infrastruktūras pagal savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą ir Bendrijos reikalavimus. Dėl tų pačių priežasčių ERI turėtų būti atvira visų suinteresuotųjų valstybių narių bei galimam reikalavimus atitinkančių trečiųjų valstybių ir specialių tarpvyriausybinių organizacijų dalyvavimui. (9) Pagal šį reglamentą įsteigtai Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai turėtų būti nustatyta užduotis sukurti ir naudoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Ta užduotis turėtų būti vykdoma remiantis ne ekonominiu pagrindu, kad nebūtų iškreipta konkurencija. Siekiant paskatinti inovacijas ir keitimąsi žiniomis bei technologijomis, ERI turėtų būti leista laikantis tam tikrų sąlygų vykdyti ribotą ekonominę veiklą. Tai, kad kuriamos tokios mokslinių tyrimų infrastruktūros kaip ERI, nesudaro kliūčių pripažinti, kad įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumo (EMTISF) parengtą strateginį planą ir siekiant Europos mokslinių tyrimų pažangos naudingos ir kitokių teisinių organizavimo formų visai Europai svarbios mokslinių tyrimų infrastruktūros. Komisija užtikrins, kad EMTISF nariai ir kitos suinteresuotosios šalys būtų informuoti apie šias alternatyvias teisines organizavimo formas. (10) Veiksminga mokslinių tyrimų infrastruktūrų parama Europos mokslinių tyrimų veiklai turėtų padėti užtikrinti aukštą Bendrijos mokslinių tyrimų lygį ir jos ekonomikos konkurencingumą, kaip numatyta vidutiniojo ir ilgojo laikotarpio prognozėse. Dėl to šios infrastruktūros turėtų būti faktiškai atviros visai Europos mokslinių tyrimų bendruomenei, remiantis jomis turi būti siekiama, kad Europos moksliniai pajėgumai būtų didesni už dabartinius pažangiausius pajėgumus, ir taip būtų prisidėta prie Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtros. (11) Kad ERI steigimo procesas būtų efektyvus, ERI steigti ketinantys subjektai turi pateikti prašymą Komisijai, kad ši, padedama nepriklausomų ekspertų, įvertintų, ar siūloma mokslinių tyrimų infrastruktūra atitinka reglamentą. (12) ERI steigiamasis sprendimas turėtų būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dėl skaidrumo tikslų. Dėl tos pačios priežasties prie sprendimo turi būti pridedamas statuto išrašas, kuriame pateikiami esminiai statuto elementai. (13) Kad nustatytas užduotis ERI vykdytų kuo efektyviau, jai turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas ir plačiausia veiksnumo sritis nuo pat tos dienos, kurią įsigalioja jos steigiamasis sprendimas. Taikytinos teisės nustatymo tikslais ERI buveinė turėtų būti vieno iš jos narių, t. y. valstybės narės arba su Bendrijos bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos asocijuotosios valstybės, teritorijoje. (14) ERI nariais turi būti mažiausiai trys valstybės narės, taip pat jos nariais gali būti reikalavimus atitinkančios trečiosios valstybės ir specialios tarpvyriausybinės organizacijos. Todėl, laikantis valstybės pagalbos teikimo taisyklių, ERI turėtų būti laikoma tarptautine institucija arba organizacija taikant 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[8], 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvą 92/12/EEB dėl bendros tvarkos, susijusios su akcizais apmokestinamais produktais ir jų laikymu, judėjimu ir kontrole[9], ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo[10]. Siekdamos veiksmingiau remti ERI mokslinių tyrimų veiklą valstybės narės ir dalyvaujančios trečiosios valstybės turėtų imtis visų priemonių, kad tokiai ERI būtų suteikiamos kuo didesnės kitų mokesčių lengvatos. (15) Atsižvelgiant į šios teisinės priemonės svarbą Bendrijai, valstybės narės drauge turėtų turėti balsų daugumą ERI narių susirinkime. (16) Išsamios šio pagrindo įgyvendinimo nuostatos turėtų būti įtrauktos į statutą, kuriuo remdamasi Komisija turėtų patikrinti, ar prašymas atitinka šiuo reglamentu nustatytą pagrindą. (17) Viena vertus, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroms būtina užtikrinti lanksčias statutų keitimo sąlygas, kita vertus, ERI įsteigusi Bendrija turi išlaikyti tam tikrų esminių elementų kontrolę. Kad įsigaliotų pataisymas, susijęs su dalyku, esančiu prie ERI steigiamojo sprendimo pridedamame statuto išraše, tas pataisymas turi būti patvirtintas Komisijos sprendimu, priimtu laikantis tokios pačios kaip ERI steigimo procedūros, kadangi informacija statuto išraše laikoma esmine. Apie kitus pakeitimus turėtų būti pranešama Komisijai, kuriai suteikiama teisė prieštarauti, jei tuos pakeitimus ji laiko neatitinkančiais šio reglamento. Nesant prieštaravimų, turėtų būti paskelbtas atitinkamas pranešimas, prie kurio pridedama glausta pakeitimo santrauka. (18) Efektyviam veiklos valdymui ERI būtina įsteigti valdymo organus. Statute turėtų būti nustatoma, kaip valdymo organai teisiškai atstovauja ERI. (19) ERI privalo veikti laikydamasi patikimų biudžeto principų, kad vykdytų finansines pareigas. (20) Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gali būti bendrai finansuojamos sanglaudos politikos finansinėmis priemonėmis pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[11]. (21) Siekiant, kad ERI nustatytas užduotis vykdytų kuo efektyviau, ir atsižvelgiant į jai suteiktą juridinio asmens statusą, ERI turėtų būti atsakinga už savo skolas. Turi būti leidžiama statute nustatyti įvairias atsakomybės taisykles, kurių taikymo sritis būtų platesnė nei narių įnašais ribojama atsakomybė, kad nariai patys priimtų su jų atsakomybe susijusius sprendimus. (22) Kadangi ERI steigiama pagal Bendrijos teisę, ERI turėtų būti taikoma Bendrijos teisė ir tos valstybės, kurioje yra ERI buveinė, teisė. Tačiau ERI veikla gali būti vykdoma kitos valstybės teritorijoje. Tokiu atveju turėtų būti taikoma tos valstybės visuomenės ir profesinės sveikatos bei darbo saugos, aplinkos apsaugos, pavojingų medžiagų tvarkymo ir būtinų leidimų išdavimo teisė. Be to, ERI turėtų būti valdoma laikantis jos statuto, priimto atsižvelgiant į pirmiau išvardytus teisės šaltinius, ir statutą atitinkančių įgyvendinimo taisyklių. (23) Siekiant užtikrinti pakankamą šio reglamento laikymosi kontrolę, ERI turėtų teikti Komisijai metines ERI ataskaitas ir visą informaciją apie aplinkybes, keliančias rimtą grėsmę ERI užduočių įvykdymui. Jei remdamasi metinėmis ataskaitomis arba kitais šaltiniais Komisija nustato požymių, kad ERI veikia sunkiai pažeisdama šį reglamentą arba kitą taikytiną teisę, Komisija reikalauja, kad ERI ir (arba) jos nariai pasiaiškintų ir (arba) imtųsi veiksmų. Ypatingais atvejais ir nesiimant taisomųjų veiksmų, Komisija gali panaikinti steigiamąjį ERI sprendimą; dėl to būtų pradėtas ERI likvidavimas. (24) Kadangi tikslų, kurių ketinama siekti numatytomis priemonėmis, t. y. sukurti kelias valstybes nares apimančią Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų sistemą, valstybės narės remdamosi savo nacionalinėmis konstitucinėmis sistemomis deramai nepasiektų, todėl atsižvelgiant į tarpvalstybinį problemos pobūdį tie tikslai būtų geriau pasiekti Bendrijos lygiu. Vadinasi, Bendrija gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Laikantis tame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. (25) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[12]. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatomi pagrindiniai Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (toliau – ERI) steigimo reikalavimai ir procedūros bei jos steigimo pasekmės. 2. Jis taikomas visai Europai svarbioms mokslinių tyrimų infrastruktūroms. 2 straipsnisUžduotys ir kita veikla 1. ERI užduotis – sukurti ir naudoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą. 2. ERI vykdo užduotis ne ekonominiu pagrindu. Tačiau ji gali vykdyti ribotą ekonominę veiklą, glaudžiai susijusią su jos užduotimis, jei dėl tos veiklos nekyla grėsmė, kad jos užduotys nebus įvykdytos. 3. Ekonominės veiklos išlaidas ir pajamas ERI registruoja atskirai, nustato tokios veiklos kainas pagal rinkos kainas arba, jei rinkos kainos nežinomos, veiklos kainas nustato prie visų išlaidų pridėdama pagrįstą maržą. 3 straipsnisInfrastruktūros reikalavimai ERI kuriama mokslinių tyrimų infrastruktūra atitinka šiuos reikalavimus: 1. ji būtina Europos moksliniams tyrimams vykdyti ir ypač Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoms veiksmingai įgyvendinti; 2. ji teikia papildomą naudą kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir sudaro sąlygas esminiams teigiamiems poslinkiams atitinkamose mokslo ir technologijų srityse tarptautiniu lygiu; 3. ji yra iš esmės prieinama Europos mokslinių tyrimų bendruomenei, kurią sudaro valstybių narių ir Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programų asocijuotųjų valstybių tyrėjai; ir 4. ja prisidedama prie Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos srityse pasiektų rezultatų skleidimo ir optimizavimo. 4 straipsnis ERI steigimo prašymas 1. Dėl ERI steigimo besikreipiantys subjektai (toliau – pareiškėjai) pateikia Komisijai prašymą. Į viena iš Bendrijos oficialiųjų kalbų pateikiamą rašytinį prašymą įtraukiama: 5. kreipimasis į Komisiją dėl ERI steigimo; 6. siūlomas ERI statutas pagal 9 straipsnį; 7. mokslinių tyrimų infrastruktūros, kurią įsteigs ir naudos ERI, techninis ir mokslinis aprašymas, kuriame nagrinėjami visų pirma 3 straipsnyje nustatyti reikalavimai; 8. statuto išrašas, į kurį įtraukiami šio reglamento priede nurodyti dalykai. 2. Komisija įvertina prašymą. Vertindama ji gali kreiptis nepriklausomų ekspertų, ypač tos srities, kurioje ketinama vykdyti ERI veiklą, nuomonės. Įvertinimo rezultatas pranešamas pareiškėjams, kuriems, jei reikia, nurodoma per pagrįstą laikotarpį papildyti arba pataisyti prašymą. 5 straipsnisSprendimas dėl prašymo 1. Atsižvelgdama į 4 straipsnio 2 dalyje nustatyto įvertinimo rezultatus ir laikydamasi 21 straipsnyje nustatytos tvarkos Komisija: 9. įsitikinusi, kad šiame reglamente nustatyti reikalavimai įvykdyti, priima ERI steigiamąjį sprendimą; arba 10. nusprendusi, kad šiame reglamente nustatyti reikalavimai neįvykdyti, prašymą atmeta. 2. Sprendimas dėl prašymo pranešamas pareiškėjams. ERI steigiamasis sprendimas taip pat skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje. 3. Prie ERI steigiamojo sprendimo pridedamas į prašymą įtrauktas statuto išrašas. 6 straipsnis ERI statusas 1. Nuo ERI steigiamojo sprendimo įsigaliojimo datos ERI turi juridinio asmens statusą. 2. Kiekvienoje valstybėje narėje ERI turi didžiausią pagal tos valstybės narės teisę juridiniams asmenims suteikiamą veiksnumą. Visų pirma ERI gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei intelektinę nuosavybę, jai gali priklausyti toks turtas ir nuosavybė, ji gali tokį turtą ir nuosavybę perleisti, taip pat ji gali sudaryti sutartis ir būti teisinio proceso šalimi. 3. ERI yra tarptautinė organizacija pagal Direktyvos 2006/112/EB 151 straipsnio 1 dalies b punktą bei tarptautinė organizacija pagal Direktyvos 92/12/EEB 23 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką ir Direktyvos 2004/18/EB 15 straipsnio c punktą. 4. Valstybės narės imasi visų galimų veiksmų, kad laikantis valstybės pagalbos teikimo taisyklių ERI būtų suteiktos kuo didesnės mokesčių lengvatos papildomai prie 3 dalyje nustatytų lengvatų. 7 straipsnisBuveinė ir pavadinimas 1. ERI buveinė yra vieno iš narių, kuris yra valstybė narė arba Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos asocijuotoji valstybė, teritorijoje. 2. ERI pavadinime yra žodžiai „Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra“ arba santrumpa ERI. 8 straipsnisNarystė 1. ERI nariais gali tapti: 11. valstybės narės; 12. trečiosios valstybės; 13. tarpvyriausybinės organizacijos. 2. ERI narėmis visada turi būti mažiausiai trys valstybės narės. Pagal nešališkas ir pagrįstas statuto sąlygas ERI narėmis gali bet kuriuo metu tapti daugiau valstybių narių. 3. 12 straipsnio a punkte nurodytame narių susirinkime valstybės narės drauge turi balsavimo teisių daugumą. 4. Įgyvendinant tam tikras nustatytas teises ir vykdant tam tikrus nustatytus ERI nario įpareigojimus, valstybei narei arba trečiajai valstybei gali atstovauti vienas arba daugiau viešųjų subjektų, įskaitant regionus, arba viešąsias paslaugas teikiantys privatieji subjektai. 5. ERI narystės prašančios trečiosios valstybės ir tarpvyriausybinės organizacijos pripažįsta, kad ERI juridinio asmens statusas ir galios nustatomi pagal 6 straipsnio 1 ir 2 dalis, ir kad jai taikomos taisyklės, nustatytos taikant 16 straipsnį. 6. ERI narystės prašančios trečiosios valstybės traktuoja ERI taip, kaip nustatyta 6 straipsnio 3 ir 4 dalyse. 9 straipsnisStatutas Į statutą įtraukiami mažiausiai šie dalykai: 14. narių sąrašas ir, jei taikytina, jiems atstovaujančių subjektų sąrašas, taip pat narystės ir atstovavimo keitimo sąlygos ir tvarka pagal 8 straipsnį; 15. ERI užduotys ir veikla; 16. buveinė pagal 7 straipsnio 1 dalį; 17. ERI pavadinimas pagal 7 straipsnio 2 dalį; 18. narių teisės ir pareigos, įskaitant pareigą atlikti įmokas į subalansuotą biudžetą; 19. ERI organai pagal 10, 11 ir 12 straipsnius, jų kompetencija, sudarymo būdai ir sprendimų priėmimo tvarka, įskaitant statuto keitimo sprendimus; 20. likvidavimo pagal 17 straipsnį trukmė ir tvarka; 21. šie pagrindiniai principai: i) naudotojų prieigos politika; ii) duomenų politika; iii) mokslinio vertinimo politika; iv) intelektinės nuosavybės teisių politika; v) rezultatų sklaidos politika; vi) įdarbinimo politika; vii) skaidrumo, nediskriminavimo ir konkurencijos principus atitinkanti pirkimų politika; viii) eksploatavimo nutraukimas, jei reikia; 22. Nustatyta (-os) darbo kalba (-os); 23. nuorodos į statuto įgyvendinimo taisykles. Statutas viešai prieinamas ERI interneto svetainėje ir jos buveinėje. 10 straipsnisStatuto pakeitimai, dėl kurių reikia keisti statuto išrašą 1. ERI pateikia Komisijai patvirtinti visus statuto pakeitimus, dėl kurių reikia keisti statuto išrašą. Toks pakeitimas neįsigalioja anksčiau, nei įsigalioja patvirtinamasis sprendimas. Komisija taiko, mutatis mutandis , 4 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį. 2. Į pakeitimo prašymą įtraukiama: 24. siūlomo pakeitimo tekstas ir data, kurią pakeitimas įsigalioja; 25. pakeista konsoliduota statuto redakcija; 26. pakeista statuto ištrauka. 11 straipsnisKiti statuto pakeitimai 1. Kitus nei 10 straipsnyje nustatytus statuto pakeitimus ERI pateikia Komisijai per dešimt dienų po jų priėmimo. 2. Per šešiasdešimt dienų po pateikimo Komisija gali prieštarauti tokiems pakeitimams, nurodydama priežastis, kodėl pakeitimai neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų. 3. Jei prieštaravimų nepareiškiama, Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje Komisija paskelbia pakeitimų pranešimą ir glaustą tų pakeitimų santrauką. 4. Pakeitimas įsigalioja tik po to, kai pasibaigia terminas prieštaravimui pareikšti arba kai Komisijai nereikalauja laikytis to termino arba kai pareikštas prieštaravimas panaikinamas. 5. Į pakeitimo prašymą įtraukiama: 27. priimto pakeitimo tekstas ir data, kurią pakeitimas įsigalioja; 28. pakeista konsoliduota statuto redakcija; 29. glausta pakeitimų santrauka. 12 straipsnis ERI struktūra Statute nustatomi mažiausiai toliau išvardyti organai ir jų kompetencija: 30. narių susirinkimas – neribotą sprendimų priėmimo, įskaitant biudžeto sprendimus, kompetenciją turintis organas; 31. narių susirinkimo skiriamas direktorius arba direktorių valdyba – vykdomasis organas ir ERI teisinis atstovas. Statute nustatoma, kaip direktorių valdyba nariai teisiškai atstovauja ERI. 13 straipsnisBiudžeto principai, finansinės ataskaitos, auditas ir draudimas 1. Visi pajamų ir išlaidų straipsniai įtraukiami į kiekvienais metais sudaromas sąmatas ir nurodomi biudžete. Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos. 2. ERI nariai užtikrina, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus. 3. Biudžetas sudaromas ir vykdomas bei finansinės ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo. 4. ERI finansinės ataskaitos pateikiamos kartu su finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. 5. ERI galioja taikomos teisės reikalavimai, susiję su finansinių ataskaitų rengimu, pateikimu, auditu ir skelbimu. 6. ERI tinkamai apdraudžia visą jos veiklai būdingą riziką. 14 straipsnis Bendrijos lėšos Bendrijos lėšos ERI gali būti teikiamos tik pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento VI antraštinę dalį.Laikantis atitinkamų Bendrijos teisės aktų, lėšų galima skirti ir pagal sanglaudos politiką. 15 straipsnisAtsakomybė 1. ERI atsako už savo skolas. 2. Narių finansinė atsakomybė už ERI skolas ribojama jų atitinkamais įnašais, suteiktais ERI. Statute nariai gali nustatyti, kad jie prisiims tam tikro dydžio skolas, viršijančias jų atitinkamus įnašus, arba neriboto dydžio skolas. 3. Bendrija už ERI skolas neatsako. 16 straipsnisTaikoma teisė ir jurisdikcija 1. ERI taikoma: 32. Bendrijos teisė, visų pirma šis reglamentas bei 5 straipsnio 1 dalies a punkte ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodyti sprendimai; 33. valstybės narės, kurioje yra ERI buveinė, teisė tiems dalykams, kurių nereglamentuoja arba tiks iš dalies reglamentuoja a punkte nurodyti teisės aktai; 34. laikantis a ir b punktuose nurodytų teisės šaltinių priimtas jos statutas; 35. jos statutą atitinkančios įgyvendinimo taisyklės; 36. nukrypstant nuo b punkto, ERI taikoma valstybės, kurioje ERI vykdo veiklą, toliau išvardytų sričių teisė: i) visuomenės ir profesinė sveikata, visuomenės saugumas ir darbų sauga; ii) aplinkos apsauga; iii) pavojingų medžiagų tvarkymas; iv) ERI veiklai būtinų leidimų išdavimas. 2. Narių, narių ir ERI teisiniai ginčai taip pat teisiniai, ginčai, kuriuose viena iš šalių yra Bendrija, priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai. 3. ERI ir trečiųjų šalių ginčams taikomi Bendrijos teisės aktai dėl jurisdikcijos. Tokiuose Bendrijos teisės aktuose nenumatytais atvejais ginčų sprendimo teismų jurisdikcija nustatoma pagal valstybės, kurioje yra ERI buveinė, teisę. 17 straipsnisLikvidavimas, nemokumas 1. Statute nustatoma tvarka, taikoma narių susirinkimo sprendimu likviduojant ERI. 2. ERI nedelsdama ir ne vėliau kaip per dešimt dienų po to, kai narių susirinkimas priima likvidavimo sprendimą, praneša likvidavimo sprendimą Komisijai. Atitinkamą pranešimą Komisija paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. 3. ERI nedelsdama ir ne vėliau kaip per dešimt dienų po likvidavimo procedūros baigimo praneša apie užbaigtą likvidavimo procedūrą Komisijai. Atitinkamą pranešimą Komisija paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. ERI nustoja veikti to pranešimo paskelbimo dieną. 4. Jei ERI negali sumokėti savo skolų, apie tai ji nedelsdama praneša Komisijai. Atitinkamą pranešimą Komisija paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. 18 straipsnisAtaskaitos ir kontrolė 1. Per šešis mėnesius nuo atitinkamų finansinių metų pabaigos ERI parengia metinę veiklos ataskaitą ir pateikia ją Komisijai. Ši ataskaita skelbiama viešai. 2. ERI ir susijusios valstybės narės praneša Komisijai aplinkybes, dėl kurių kyla grėsmė, kad ERI užduotys nebus įvykdytos. 3. Jei Komisija gauna žinių, kad ERI veikla rimtai pažeidžiamas šis reglamentas, jo pagrindu priimti sprendimai arba kita taikytina teisė, ji reikalauja ERI ir (arba) ERI narių pasiaiškinti. 4. Jei Komisija, suteikusi ERI ir (arba) ERI nariams pakankamai laiko pastaboms pateikti, nusprendžia, kad ERI veikla rimtai pažeidžiamas šis reglamentas, jo pagrindu priimti sprendimai arba kita taikytina teisė, ji gali pasiūlyti ERI ir ERI nariams taisomųjų veiksmų. 5. Jei taisomųjų veiksmų nesiimama, Komisija gali panaikinti ERI steigiamąjį sprendimą. Toks sprendimas pranešamas ERI ir paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje. Taip pradedamas ERI likvidavimas. 19 straipsnisBūtinos nuostatos Valstybės narės priima nuostatas, būtinas veiksmingam šio reglamento taikymui užtikrinti. 20 straipsnisAtaskaita ir persvarstymas Praėjus penkeriems metams po šio reglamento įsigaliojimo, jo taikymo ataskaitą ir, jei būtina, pakeitimų pasiūlymus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. 21 straipsnisKomitologijos procedūra 1. Komisijai padeda patariamasis komitetas. 2. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomas Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai. 22 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS STATUTO IšRAšAS 37. ERI pavadinimas (7 straipsnio 2 dalis ir 9 straipsnio d punktas): [statute nustatytas pavadinimas, įskaitant žodžius „Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra“ arba santrumpą ERI] 38. Užduotis (2 straipsnio 1 dalis ir 9 straipsnio b punktas): [statute nustatyta užduotis – sukurti ir naudoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą] 39. Buveinė (7 straipsnio 1 dalis ir 9 straipsnio c punktas): [pageidautina, kad būtų nurodomas mažiausias administracinis savivaldos teritorinis vienetas, pavyzdžiui, komuna] 40. Trukmė (9 straipsnio g punktas): [pavyzdžiui, „nenustatyta“ arba galutinė data, arba metų skaičius nuo įsteigimo] 41. Pagrindiniai naudotojų prieigos politikos principai (9 straipsnio h punkto pirma įtrauka): [pagal statutą] 42. Pagrindiniai mokslinio įvertinimo politikos principai (9 straipsnio h punkto trečia įtrauka): [pagal statutą] 43. Pagrindiniai rezultatų sklaidos politikos principai (9 straipsnio h punkto penkta įtrauka): [pagal statutą] 44. Pagrindiniai įdarbinimo politikos principai (9 straipsnio h punkto šešta įtrauka): [pagal statutą] 45. Pagrindiniai pirkimų politikos principai, atitinkantys skaidrumo, nediskriminavimo ir konkurencijos principus (9 straipsnio h punkto septinta įtrauka): [pagal statutą] 46. Atsakomybės tvarka (15 straipsnio 2 dalis): [pagal statutą ir (arba) pirmą 15 straipsnio 2 dalies sakinį] FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas dėl Bendrijos teisinio Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros pagrindo 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Moksliniai tyrimai – mokslinių tyrimų infrastruktūros 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: - 08.01.05.01 : mokslinių tyrimų pareigūnai ir laikinieji darbuotojai - 08.01.05.02 : išorės darbuotojai (pagal sutartis dirbantys darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kt.) 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Ilgalaikiai veiksmai – siūlomu teisės aktu siekiama, kad kelioms valstybėms narėms ir asocijuotosioms valstybėms būtų lengviau bendrai kurti mokslinių tyrimų infrastruktūras, taip pat, atitinkamai įgaliojus Europos Komisiją, remiantis šiuo reglamentu bus galima laikytis paprastesnės tvarkos nei tuo atveju, jei pavienius sprendimus priimtų Taryba. Trumpuoju laikotarpiu tam nereikės daugiau išteklių nei dabar skiriama naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų projektams parengiamuoju etapu (7-osios bendrosios programos ištekliai). Tačiau vidutiniuoju ir ilguoju laikotarpiu reikėtų papildomų žmogiškųjų išteklių reglamento politiniam poveikiui, dėl kurio, reglamentas, pavyzdžiui, būtų persvarstytas po 5 metų, stebėti. 3.3. Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 08.01 05 01 | NPI | NDIF | NE | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.01 05 02 | NPI | NDIF | NE | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.01.05.03 | NPI | NDIF | NE | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos | Žmogiškieji ištekliai arba susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | a | 0.423 | 0.657 | 0.711 | 0.828 | 0.828 | 1.062 | Administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | b | 0.080 | 0.250 | 0.280 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų | Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+b | 0.503 | 0.907 | 0.991 | 1.078 | 1.078 | 1.312 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+b | 0.503 | 0.907 | 0.991 | 1.078 | 1.078 | 1.312 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu (1 kategorija) X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms: X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas – išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte Netaikoma 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Kadangi mokslinių tyrimų sritys nuolat kinta ir plečiasi, o mūsų technologijos tampa vis pažangesnės, mokslinių tyrimų infrastruktūros sudėtingėja ir brangsta, todėl jos vis dažniau tampa neprieinamos pavienei mokslinių tyrimų grupei, regionui, valstybei arba net visam kontinentui. Tačiau kurti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras labiausiai trukdo tai, kad partneriai iš įvairių valstybių neturi tinkamo teisinio pagrindo, kuriuo remdamiesi galėtų užmegzti reikiamus ryšius. Vadinasi, reikia suteikti Bendrijos teisinį pagrindą visai Europai svarbių mokslinių tyrimų infrastruktūrų steigimui ir naudojimui. 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda ir pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Siūlomu teisės aktu siekiama, kad kelioms valstybėms narėms ir asocijuotosioms valstybėms būtų lengviau bendrai kurti mokslinių tyrimų infrastruktūras, ir paremti tolesnę mokslinių tyrimų infrastruktūrų srityje įgyvendinamos Europos politikos plėtrą. Siūlomas pagrindų reglamentas papildytų nacionalines ir tarpvyriausybines schemas ir suteiktų bendrą teisinį pagrindą pagal EB sutarties 171 straipsnį. Jame būtų nustatytos pagrindinės Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) ypatybės bei aiškios procedūros, pagal kurias įstatymų leidėjas suteikia šį statusą. Suteikus įgaliojimus Europos Komisijai, remiantis šiuo reglamentu bus galima laikytis paprastesnės tvarkos nei tuo atveju, jei pavienius sprendimus priimtų Taryba. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Bendrai šiuo reglamentu siekiama padėti spręsti Europoje kylančias problemas, laiku sukuriant efektyvias Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras (ERI), kurios savo ruožtu: - sustiprintų efektyviai veikiančios Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtrą, kadangi būtų geriau integruojamos valstybių pastangos, išvengiama problemų dėl nepakankamų priemonių ir sudaromos galimybės Europai tapti pasauline aukšto lygio mokslinių tyrimų paslaugų lydere; - padėtų telkti Europos išteklius naujos kartos didelio masto priemonėms, kurios artimiausiais dešimtmečiais yra būtinos siekiant pirmenybės mokslinių tyrimų srityje, kadangi tyrėjams būtų suteiktos būtinos priemonės ir tokiu būdu būtų padidintas Europos patrauklumas ir potencialas; - padėtų geriau spręsti socialinius ir aplinkos klausimus, pavyzdžiui, klimato kaitos, energijos gamybos, vandens tiekimo, aplinkos kokybės arba gyvenimo kokybės problemas, kadangi būtų teikiamos naujų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų, įskaitant e. infrastruktūras, aukščiausio lygio mokslinių tyrimų paslaugos; - būtų naudingos ilgalaikiam ekonominiam konkurencingumui, kadangi šių naujųjų Europos infrastruktūrų skatinama mokslo pažanga ir žiniomis pagrįstas augimas būtų spartesni. Šiuo reglamentu tikimasi padėti kurti palankesnes sąlygas pagrindinių mokslinių tyrimų infrastruktūrų Europoje plėtrai . Kadangi palankesnės teisinės sąlygos bus nustatytos Bendrijos lygiu, ši iniciatyva padės laiku sukurti naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras (pavyzdžiui, tas, kurias nurodė EMTISF). Be to, tai padėtų kuriant platesnę mokslinių tyrimų infrastruktūrų srityje taikomą Europos politiką. Susiję rodikliai: - bendradarbiaujant Europos mastu sukurtų naujų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų (pavyzdžiui, tokių, kokias nurodė EMTISF) skaičius; - tokių infrastruktūrų kūrimo sparta; - šiam procesui būtini ištekliai; - tvirtesnė ir labiau pripažįstama mokslinių tyrimų srityje taikoma Europos politika. 5.4. Įgyvendinimo metodai ( Centralizuotas valdymas (tiesioginis, vykdomas Komisijos, arba netiesioginis, deleguojant valdymą vykdomosioms agentūroms, Bendrijų įsteigtoms įstaigoms arba nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas) X Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas: X kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos. ERI nariais gali būti tik valstybės narės, trečiosios valstybės ir tarpvyriausybinės organizacijos; dalyvaujančioms valstybėms leidžiama įgalioti viešojo arba privačiojo sektoriaus subjektus, teikiančius viešąsias paslaugas, tų valstybių vardu naudotis jų teisėmis ir vykdyti jų pareigas. Europos Komisija užtikrins bendrą iniciatyvos koordinavimą. Komitetas padės Europos Komisijai valdyti naująjį teisinį pagrindą. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Įsteigtų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų stebėjimui, taip pat tam, kad būtų įvertinta, kokiu mastu naujasis teisinis pagrindas atitiko juo siektus tikslus, bus sukurta stebėsenos ir vertinimo sistema. Europos Komisija užtikrins bendrą šios iniciatyvos koordinavimą, o patariamasis komitetas padės Europos Komisijai valdyti naująjį teisinį pagrindą. Be to, oficialiai patvirtintų ERI bus reikalaujama teikti metines ataskaitas bei siųsti jas Europos Komisijai ir finansinius išteklius teikiančioms valstybėms narėms. Šiose ataskaitose apžvelgiama atitinkamų metų veikla, taip pat pateikiama išsami informacija apie biudžeto dalykus; remdamosi jomis Europos Komisija ir valstybės narės turėtų galėti patikrinti, ar infrastruktūra vis dar atitinka Europos statusui nustatytas sąlygas. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Parengta ex-ante vertinimo ataskaita. 6.2.2. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Praėjus penkeriems metams po teisinio pagrindo priėmimo, valstybėms narėms ir Europos Komisijai atskaitinga ekspertų grupė parengs įvertinimą tam, kad: - būtų nustatytas teisinio pagrindo taikymo mastas (t. y. kiek naujų arba atnaujintų Europos infrastruktūrų naudojasi šiuo pagrindu); - būtų nustatyta, kokiu mastu pasiekta laukta teisinio pagrindo nauda, ypač jo taikymo paprastumas, ir ar jis naudingas spartinant Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų steigimą; - būtų nustatytas poreikis persvarstyti teisinį pagrindą arba jį pritaikyti. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Oficialiai patvirtintų ERI bus reikalaujama teikti metines ataskaitas ir siųsti jas Europos Komisijai ir finansinius išteklius teikiančioms valstybėms narėms. Šiose ataskaitose apžvelgiama atitinkamų metų veikla, taip pat pateikiama išsami informacija apie biudžeto dalykus; remdamosi jomis Europos Komisija ir valstybės narės turėtų galėti patikrinti, ar infrastruktūra atitinka Europos statuso sąlygas. Be to, kiekviena mokslinių tyrimų paslaugas teikianti ERI bus automatiškai kontroliuojama per kartotines mokslinių tyrimų priemones, remiamas pagal nacionalines, Europos arba tarptautines programas. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Su šiuo reglamentu nesusijęs joks veiklos biudžetas. 8.2. Administracinės išlaidos 8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Netaikoma 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Paskesnėms politinėms priemonėms reikės kelių AD rango darbuotojų, vykdysiančių politines užduotis, kurioms nuo 2010 m. bus priskirtas reglamento taikymo stebėjimas ir galimas jo persvarstymas po 5 metų. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( šiuo metu paskirtos darbo vietos, kurias reikia pakeisti arba pratęsti ( darbo vietos, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtos n-tiesiems metams ( darbo vietos, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu x darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis perskirstymas) ( darbo vietos, reikalingos n-tiesiems metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos) Netaikoma 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (08 01 05 01) – esami | 0.234 | 0.468 | 0.585 | 0.702 | 0.702 | 0.936 | Darbuotojai, finansuojami pagal 08 01 05 02 str. (pvz., deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai) – esami | 0.189 | 0.189 | 0.126 | 0.126 | 0.126 | 0.126 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.423 | 0.657 | 0.711 | 0.828 | 0.828 | 1.062 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | 08 01 02 11 01 + 08 01 05 03 – Komandiruotės | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 08 01 02 11 02 + 08 01 05 03 – Posėdžiai ir konferencijos | 0.02 | 0.1 | 0.1 | 0.06 | 0.06 | 0.06 | 08 01 02 11 03 + 08 01 05 03 – Komitetai | 0 | 0.06 | 0.09 | 0.09 | 0.09 | 0.09 | 08 01 02 11 04 + 08 01 05 03 – Tyrimai ir konsultacijos | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.05 | 0.06 | 0.06 | 08 01 02 11 05 + 08 01 05 03 – Informacinės sistemos | 0 | 0.03 | 0.03 | 0.02 | 0.01 | 0.01 | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.08 | 0.25 | 0.28 | 0.25 | 0.25 | 0.25 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai, įskaitant pagal 08 01 02 straipsnį finansuojamus darbuotojus | Metinės išlaidos pareigūnui apskaičiuotos remiantis 117 000 EUR suma. Metinės išlaidos kitiems darbuotojams (pagal sutartis dirbantiems darbuotojams, deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams) apskaičiuotos remiantis 63 000 EUR suma. | Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Pirmaisiais mėnesiais po reglamento priėmimo bus kuriamos ERI prašymų teikimo procedūros ir gairės. Vėliau, nuo 2009 m. vidurio, bus palaipsniui imamasi šių užduočių: prašymų, kuriuos greičiausiai pateiks nariai steigėjai (valstybės narės), kontrolė, bylų tvarkymas (tinkamumas, mokslinis įvertinimas, administravimo, teisinių ir finansinių duomenų analizė), tarpžinybiniai pasitarimai ir Komiteto posėdžiai, galimų EB sprendimų rengimas, ERI registravimas ir būsima metinė jų kontrolė. Trumpuoju laikotarpiu būtinas darbuotojų skaičius būtų skiriamas iš dabartinių išteklių. Tačiau nuo 2010 m. politiniam darbui, kurį Komisijai deleguotų Taryba (t. y. Komiteto posėdžiai, Komisijos sprendimų dokumentų kontrolė, reglamento taikymo kontrolė ir reglamento persvarstymas po 5 metų), atlikti turėtų būti paskirti keli pareigūnai: | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | AD* / AST (žr. 8.2.5) | 2 | 4 | 5 | 6 | 6 | 8 | Deleguotieji nacionaliniai ekspertai* arba pagal sutartis dirbantys darbuotojai (žr. 8.2.5) | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | Iš viso | 5 | 7 | 7 | 8 | 8 | 10 | * iš jų vienas A/AD ir vienas deleguotasis nacionalinis ekspertas teisininkas [1] COM(2008) ***, 2008 ** **. [2] OL C , , p. . [3] OL C , , p. . [4] OL C , , p. . [5] OL L 412, 2006 m. gruodžio 30 d., p. 1. [6] OL L 54, 2007 2 22, p. 101. [7] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). [8] OL L 347, 2006 12 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyva dėl PVM 2008/8/EB (OL L 44, 2008 2 20, p. 11). [9] OL L 76, 1992 3 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos direktyva 2004/106/EB (OL L 359, 2004 12 4, p. 30). [10] OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 213/2008 (OL L 74, 2008 3 15, p. 1). [11] OL L 210, 2006 7 31, p. 25. [12] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.