LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 15.07.2005 
KOM(2005) 292 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
2005 m. metin ė Europos bendrijos vystymosi politikos ir išor ės pagalbos įgyvendinimo 
2004 m. ataskaita 
   
{SEK(2005)892} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
2005 m. metin ė Europos bendrijos vystymosi politikos ir išor ės pagalbos įgyvendinimo 
2004 m. ataskaita 
A. SANTRAUKA 
Įvadas  
Metinėje ataskaitoje apžvelgiami pagrindiniai  Europos bendrijos politikos bruožai ir 
veiksmai vystymosi bendradarbiavimo bei išor ės pagalbos srityje. Ji skirta pla čiai 
auditorijai, įskaitant Europos S ąjungos institucijas, valstybi ų narių pagrindines 
institucijas (ypa č parlamentus ir administracijas), pilietin ę visuomen ę ir plačiąją 
visuomen ę, kurios pad ėjo įgyvendinti šias pastangas, bei besivystan čias šalis 
partneres ir kitas agent ūras bei organizacijas, veikian čias vystymosi ir išor ės 
pagalbos srityje.  Europos S ąjungai priklauso išskirtin is statusas tarptautin ėje arenoje ir tarp paramos 
teikėjų. Tai – didžiausia pasaulio paramos teik ėja, nes jos skiriama pagalba sudaro 
daugiau nei pus ę pasaulyje teikiamos viešosios paramos vystymuisi. Pati Komisija, 
išleidusi daugiau kaip 6,9 milijardo EUR 2004 m., administruoja apytikriai 11 % 
visos pasauliui teikiamos pagalbos. Tai reiš kia, kad Europos Komi sija administruoja 
penktadal į ES teikiamos viešosios pagalbos vyst ymuisi (OPV). Pastaraisiais metais 
Komisija pertvark ė metodą, kurį taikant buvo nustaty ti paramos projekt ų ir užsienyje 
vykdomų program ų prioritetai, organizavimas ir įgyvendinimas, siekiant 
veiksmingiau išnaudoti iš Europos mokes čių mokėtojo lėšų sukauptus fondus. 2004 
m. atliktame specialiame Eurobarometro
1 tyrime buvo patvirtinta, kad Europos 
visuomen ė tikisi, kad vystymosi procese Europos S ąjunga atliks pagrindin į vaidmenį. 
6 iš 10 Europos pilie čių viliasi, kad Europos Komisija pad ės skurstantiems žmon ėms 
besivystan čiose šalyse. Tai jie pripaž įsta svarbiu tikslu. 
Didžiausi ų krizių ir stichini ų nelaimių, kurių liudininkais mes tapome 2004 m., metu 
Europos Komisija atliko svarb ų vaidmen į, suteikdama reikaling ą skubią paramą ir 
toliau pad ėdama ankstesniais metais kriz ę patyrusiems regionams. Tokia parama, 
kuria siekiama taikos, stabil umo ir pertvarkos tokiose šalyse, kaip, Afganistanas, 
Rytų Timoras, Kongo Demokratin ė Respublika, Haitis ir Fidžis ir pastangos, 
kuriomis skatinamas ekonomikos augimas ir mažinamas skurdas tokiose šalyse, kaip 
Uganda, Vietnamas, Ruanda liudija apie Komisijos šiandienin į itin svarb ų vaidmen į 
pasaulyje.  
Be to, 2004 m. buvo pl ėtros metai, padar ę didelę įtaką Sąjungos išor ės santykiams. 
Komisija par ėmė naujųjų valstybi ų narių aktyvų dalyvavim ą įgyvendinant ES 
vystymosi politik ą pagal 2003 m. priimt ą ir 2004–2005 metais t ęsiamą bei išplėstą 
strateginę program ą. Plėtros padariniai jau čiami ne tik S ąjungos artimiausiose 
kaimynėse šalyse, bet taip pat jie ypa č didina S ąjungos svarb ą pasauliniu mastu 
remiant taik ą ir stabilum ą, skatinant prekyb ą pasaulyje ir kov ą su skurdu. 
                                                 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
LT 3   LT Nustatyti tikslai ir pagrindiniai tyrimai  
Komisijos 2004 m. metin ėje politikos strategijoje2 išdėstyti pagrindiniai vystymosi 
tikslai 2004 m. tvaraus augimo srityje. Jiems priskiriama: 
• Pasaulio aukš čiausio lygio susitikimo d ėl tvaraus vystymosi (WSSD) t ęsinys, 
ypač rengiant ES iniciatyvas vandens  ir energetikos sektoriuose; 
• Sėkminga Dohos deryb ų raundo ir kit ų svarbių derybų dėl prekybos pabaiga, 
įskaitant derybas su Pietry čių Azija ir Lotyn ų Amerika. 
• Kotonu (angl. Cotonou) susitarimo su Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo 
vandenyno šalimis įgyvendinimas ir atnaujinimas; 
• Pažanga įgyvendinant iniciatyv ą dėl skolų ir pasaulinei kovai su 
užkrečiamosiomis ligomis besivystan čiose šalyse skirtas priemones. 
Kitas 2004 m. tikslas buvo pa sirengti 2005 m. Niujorke įvyksiančiai aukšto lygio 
konferencijai, kuriai rengi antis 2004 m. spalio m ėn. buvo paskelbta EB 
Tūkstantmečio vystymosi tiksl ų (TVT) ataskaita, kurioje si ūloma parengti specialias 
ES priemones, skirtas vystymuisi finansuo ti, jo nuoseklumui užtikrinti ir pagrindin į 
dėmesį skirti Afrikai. 
a) Politin ė dimensija  
Įgyvendinant Bendrijos vystymosi politik ą reikia siekti pagrindi nio tikslo – mažinti ir 
jei galima panaikinti skurd ą. Siekiant šio tikslo reikia remti tvar ų ekonomin į, 
socialinį ir aplinkos apsaugos vystym ąsi, skatinti laipsnišk ą besivystan čių šalių 
integracij ą į pasaulio ekonomik ą ir pasiryžti kovoti su nelygybe. 
Europos Komisija toliau pad ėjo šalims kovoje su skurdu ir dr ąsino jų taikos, 
saugumo ir demokratijos pastangas bei skatino teisin ės valstyb ės kūrimą, gerą 
valdymą ir žmogaus teisi ų laikymąsi – kiekvienas šis aspektas yra b ūtinas 
vystymuisi. 
2004 m. Europos Komisija ėmėsi veiksm ų skatinti žmoni ų saugumą, kuris priklauso, 
tiek nuo strateginio saugumo ir politinio  stabilumo, tiek nuo gero valdymo ir 
žmogaus teisi ų užtikrinimo. Įgyvendinant š į naujovišk ą metodą, kuriame pagrindinis 
dėmesys skiriamas žmon ėms, oficialios teis ės įgyvendinamos konkre čiomis 
praktinėmis galimyb ėmis: be tradiciškai skiriamo pagrindinio d ėmesio turto apsaugai 
ar gynybai specialiai pabr ėžiama būtinybė patenkinti pagrindinius poreikius ir 
užtikrinti gerov ę.  
b) TVT siekimas  
2000 m. lapkri čio mėn. Bendrija pri ėmė vieną bendrą program ą, skirtą padėti 
įgyvendinti jos vystymosi bendrad arbiavimui su besivystan čiomis šalimis politik ą3. 
Jos tikslas – skurdo mažinimas ir galim as jo panaikinimas. Nuo 2000 m. šis 
                                                 
2 KOM(2003) 83 galutinis 
3 2000 m. lapkri čio 16 d. Tarybos ir Komisijos deklaracija Nr. 13458/00 d ėl Europos bendrijos vystymosi 
politikos 
 
LT 4   LT pagrindinis d ėmesys buvo stiprinamas ir jam buvo pritarta keletu išsami ų politinių 
pareiškim ų specifinių bendradarbiavimo sri čių ir sektori ų, ypač švietimo ir sveikatos, 
transporto ir institucin ės plėtros klausimais.  
Be to, siekdama užmegzti aišk ų ryšį tarp vystymosi politikos ir tarptautiniu mastu 
pripažintų kovos su skurdu tiksl ų (Tūkstantmečio vystymosi tikslai arba TVT) 
Komisija, glaudžiai bendrada rbiaudama su ES valstyb ėmis narėmis ir tarptautin ėmis 
organizacijomis, pavyzdžiui, Pasa ulio banku, JT ir EBPO, nustat ė pagrindini ų 
dešimties veiksni ų, susijusių su pajamomis, vaik ų netaisyklinga mityba, j ų įrašymu į 
pradinę mokykl ą, imunizavimu ir kitais sveikatos rodikliais ( įskaitant ŽIV 
paplitimą), sąrašą. 2003 m. Komisija prad ėjo naudoti šiuos rodiklius šali ų ir regionų, 
kuriems ji teikia param ą vystymuisi, pasiekimams įvertinti. Vis d ėlto reikėtų 
pažymėti, kad: 
• Pirma, įvairūs rodikliai yra glaudžiai susij ę tarpusavyje, pavyzdžiui, švaraus 
vandens ir sanitarini ų sąlygų priežiūros trūkumas daromas didelis poveikis ne tik 
sveikatai, bet, pavyzdžiui, sanitarini ų sąlygų priežiūros trūkumas mokyklose be 
kitų padarinių neskatina mergai čių lankyti mokykl ą.  
• Antra, labai svarbu teikti param ą kitose srityse siekiant sukurti tinkam ą pagrindą 
rodikliams tobulinti, pavyzdžiui, veiksmingas pagrindini ų socialini ų paslaugų 
teikimas smarkiai priklauso nuo toki ų veiksni ų, kaip atitinkama keli ų 
infrastrukt ūra ir veiksminga vieš ųjų finansų valdymo sistema.  
• Trečia, tikslai negali b ūti pasiekti esant nuolatiniam nesaugumui, tod ėl konflikt ų 
prevencija tapo pagrin diniu Bendrijos išor ės santykių bendruoju klausimu. 
• Ketvirta, reikia siekti tolesn ės pažangos, ypa č mažiausiai išsivys čiusiose šalyse, 
stiprinant statistikos valdym ą tam, kad b ūtų užtikrinta, jog re ikalingi duomenys 
gali būti teikiami atitinkama tv arka ir tvariu pagrindu. 
Darbas šioje srityje buvo t ęsiamas 2004 m. Be to, 2004 m. spalio m ėn. Komisija 
pateikė išsamią 2000–2004 m. T ūkstantmečio vystymosi tiksl ų ataskait ą.4 
Ataskaitoje pateikiama informacija apie EB įnašą siekiant pažangos įgyvendinant 
TVT, special ų dėmesį skiriant 8TVT (dalyvauti pasaulin ėje partneryst ėje vardan 
vystymosi). Ataskaitoje daroma išvada, kad siekiant sustiprinti pagrind ą, kuriuo 
remiantis b ūtų daroma tikra pažanga, bendri paramos teikimo veiksmai yra b ūtini 
trijose srityse: 1) daugiau ir geriau finansuojant vystym ąsi, 2) stiprinant vystymosi 
politikos nuoseklum ą; 3) special ų dėmesį skiriant Afrikai į pietus nuo Sacharos. 
c) Partneryst ės požiūris 
Komisijos finansuojamos paramos vystymuisi programos, kiek įmanoma, yra 
paremtos pa čios šalies skurdo mažinimo strategija, išd ėstyta Skurdo mažinimo 
strategijos dokumente. Šios strategijos tur ėtų būti taikomos vystymosi partneri ų 
paramai koordinuoti ir nuosekliai bei veiksmingai programai užtikrinti.  
Kaip patvirtina Komisijos patirtis išor ės pagalbos srityje ES partneri ų atsakomyb ės 
vaidmuo yra lemiamas vis ų iniciatyv ų veiksmingumui ir tvarumui užtikrinti. 
Suteikiant daugiau atsakomyb ės param ą gaunan čioms šalims šiuo poži ūriu 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communication/communications_en.htm  
 
LT 5   LT stiprinama j ų strategin ė ir valdymo patirtis bei ska tinama šioms šalims pritaikytos 
geros praktikos sklaida. 
Veiksmai šiems tikslams pasiekti  
a) Politin ė dimensija 
2004 m. buvo stiprinami ir gilinami tr adiciniai ryšiai su Afrikos, Karib ų jūros ir 
Ramiojo vandenyno šalimis, ir buvo sukurtas bei skatinamas naujoviškas partneryst ės su ES kaimynin ėmis šalimis pagrindas. 
2004 m. geguž ės mėn., jungtin ės AKR ir ES Ministr ų Tarybos pos ėdyje Gaborone 
buvo prad ėtos derybos d ėl Kotonu susitarimo atnaujinimo. Bendras tikslas 
atnaujinimo procese buvo stip rinti ES ir AKR partneryst ės veiksmingum ą ir kokybę 
dar kartą patvirtinant Kotonu su sitarimo pagrindin į acquis . Buvo stabiliai daroma 
pažanga derybose visus metus, o jos pa baiga buvo pasiekta 2004 m. gruodžio m ėn. 
konferencijoje, kur ministrai pakartojo j ų bendrą tikslą – svarstym ą baigti iki 2005 
m. vasario m ėn. 
2004 m. geguž ės 12 d. Taryba patvirtino Europos kaimynyst ės politiką (EKP)
5, 
kurios tikslas – su kaimynin ėmis šalimis pasidalinti ES pl ėtros teikiama nauda, ypa č 
joms siūlant dalyvauti vidaus rinkoje. Stiprinant vis ų šioje politikoje dalyvaujan čių 
partnerių stabilum ą, saugum ą ir gerov ę, EKP užkertamas kelias nauj ų skiriamųjų 
linijų tarp išsipl ėtusios ES ir jos kaimyni ų atsiradimui. EKP – tai realus 
bendradarbiavimo pagrindas, kuris, taikant veiksm ų planus (kuri ų pirmieji septyni, 
susiję su Izraeliu, Jordanija, Maroku, Moldova, Palestinos  savivalda, Tunisu ir 
Ukraina buvo pristatyti 2004 m.), yra paremt as jau kiekvieno partnerio specifiniams 
poreikiams dvišaliu pagrindu pritaikytu bendr u pagrindini ų vertybių rinkiniu. Jo 
galutinis tikslas – sukurti ES draug ų ratą. 
Konfliktų prevencija ir krizi ų valdymas išlieka vienu svarbiausi ų Komisijos 
darbotvark ės klausim ų. 2004 m. gruodžio m ėn. buvo paskelbtas kvietimas teikti 
paraiškas konflikt ų prevencijos tinklui sukur ti, ir buvo suburta ekspert ų grupė 
būsimoms ES vadovaujamoms krizi ų valdymo misijoms išd ėstyti. Be to, ateityje 
siekiant patobulinti krizi ų valdymo koordinavimo įrenginius bus pasimokyta iš ES 
intervencijos į nuo cunamio nukent ėjusias sritis 2004 m. pabaigoje.  
Be to, 2004 m. Afrikos taikos at statymo pastangos, kurias iš esm ės finansavo EB, 
pradėjo duoti rezultat ų. Afrikos S ąjunga pirm ą kartą įsteigė Taikos ir saugumo 
tarybą, kad būtų dislokuotos karin ės pajėgos siekiant užkirsti keli ą genocidui ir 
nusikaltimams žmogiškumui bei palaikyti taik ą. Taikdariai nedelsiant buvo išsi ųsti į 
Burundį, o ugnies nutraukimo steb ėtojai išvyko į Darfurą Sudane. Neeiliniame AS 
vadovų susitikime Libijoje baigiantis kadencij ą Europos Komisijos pirmininkas 
Prodis (angl. Prodi) gyr ė AS dinamiškum ą ir iki šiol jos padarytos įspūdingos 
pažangos temp ą.  
2004 m. Komisija iš viso skyr ė 217,5 milijono EUR Irako atstatymui, tapdama vienu 
svarbiausi ų paramos teik ėjų. Iš pradži ų buvo finansuojama taikant Tarptautinio 
                                                 
5 KOM(2004) 373 galutinis 
 
LT 6   LT rekonstrukcijos fondo priemon ę Irake, kuria siekiama kovoti su kasdien Irake 
iškylančiomis problemomis, pavyzdžiui, švietim o, sveikatos, vandens ir sanitarini ų 
sąlygų sektoriuose. 
Įsipareigojimams, skirtiems stabilumui Afganistane gr ąžinti, buvo skirta 216,5 
milijonų EUR, o juos įgyvendinant buvo finansuojamas keli ų atstatymas ir šalies 
demokratijos stiprinimas remiant rink ėjų sąrašų sudarymą ir rinkim ų administravim ą. 
Be to, ES įsitraukė į sienų stebėsenos ir kovos su pre kyba narkotikais veikl ą, ypač 
ryžtingai remdama Afganistano nacionalin ę narkotikų kontrolės strategij ą. 
2004 m. ES tvirtai r ėmė žmogaus teises ir demokratij ą. Rinkimų stebėsenos misijos 
buvo viena labiausiai tiesiogini ų ir matom ų priemoni ų. Komisija paskirst ė 632 
rinkimų stebėtojus Indonezijoje, Šri Lankoje,  Malavyje, Mozambike, Vakar ų krante 
ir Gazoje bei Afganistane, o taip pat pasireng ė rinkimams Irake. Be to, EB finansin ė 
parama leido daugeliui Afrikos šali ų tęsti jų pastangas gerinant ši ų šalių valdymo 
metodą. Ganoje, Bisau Gvin ėjoje ir Nigeryje įvyko Komisijos iš dalies paremti laisvi 
ir sąžiningi rinkimai, o balsuotojai Centrin ėje Afrikos Respublikoje pritar ė naujai 
konstitucijai.  
Tarptautinio teisingumo srityje  2004 m. buvo parengtos tikslin ės iniciatyvos, skirtos 
stiprinti tarptautini ų tribunolų dėl Ruandos ir buvusios Jugosla vijos ir Tarptautinio 
baudžiamojo teismo veikl ą. Bendradarbiavimas su Europos Taryba buvo veiksm ų, 
skirtų stiprinti teisin ę valstybę ir demokratizacij ą Balkanuose, Centrin ėje Azijoje ir 
Rusijos Federacijoje, pagrindas.  
Pirmoji Komisijos vadovo apie ger ą valdymą redakcija, parengta pasikonsultavus su 
valstybėmis narėmis ir pilietin ės visuomen ės partneriais, buvo praktiškai išbandyta 
2004 m. Be to, Komisija dirba su EBPO paramos teik ėjais siekdama pagerinti 
rodiklius valdymo srityje. 
Buvo imtasi veiksm ų siekiant įtraukti vietos gyventoj ų teises į programavimo 
procesą, parengiant praktin į vadovą, ir su JT buvo pasirašyta  sutartis, skirta remti 
projektą Gvatemaloje ir Meksikoje.  Pastangas užtikrinti vaik ų teises sudaro mokymo 
programos su UNICEF parengimas ir institucij ų grupės subūrimas. ES misijos 
vadovai šalyse, kuriose įvyko ginkluoti susir ėmimai, dabar privalo pateikti ataskait ą 
apie poveik į vaikams, kuris apimt ų ne tik vaik ų stojimą į kariuomen ę, bet ir įtaką 
mokykloms bei ligonin ėms. 
b) Su TVT susijusios iniciatyvos 
Toliau įgyvendinant WSSD Komisija pareng ė naujovišk ą AKR ir ES vandens 
infrastrukt ūros priemon ę6, kuriai 2004 m. iš viso skirta 250 milijon ų EUR (d ėl 
pirmosios 250 milijon ų EUR metin ės dalies susitarta 20 04 m.) ir kuriai bus 
finansuojami bendruomen ės grupių, privačių įmonių ir kitų nevalstybini ų dalyvių bei 
vyriausybi ų pasiūlymai. Tokia pat priemon ė energetikos projektams buvo parengta 
2004 m.  
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm  
 
LT 7   LT Padidėjusi prekyba yra viena svarbiausi ų priemoni ų įgyvendinant TVT. 2004 m. 
Komisija t ęsė pastangas pasiekti vystymuisi palank ų Dohos pl ėtros darbotvark ės 
rezultatą. Pabrėžiant vystymosi dimensij ą, 2004 m. rugpj ūčio 1 d. PPO Generalin ės 
Tarybos sprendimas yra geras pagrindas t ęsti derybas, kuri ų pabaiga tur ėtų būti 
naudingesn ė visiems, ypa č į pasaulio ekonomik ą besistengian čioms integruotis 
besivystan čioms šalims. Komisija trokšta užtikrinti, kad visos besivystan čios šalys, 
ypač mažiausiai išsivys čiusios šalys (MIŠ) ir kiti pažeidžiam ų ir mažų šalių ūkiai, 
gautų didelės naudos iš Dohos deryb ų raundo. 
2004 m. atliekant AKR šali ų vidurio laikotarpio perži ūrą buvo pateikta savalaik ė 
galimybė iki tos datos įvertinti Kotonu susitarim ą ir skirti pagrindin į dėmesį 
koordinavimo ir nuoseklumo strategijoms re miant TVT pasiektus rezultatus. Daugiau 
dėmesio buvo skirta individuali ų projektų ir kitų operacijų planavimo ir rengimo 
kokybei, siekiant užtikrinti, kad buvo pasim okyta iš praeities ir kad yra atitinkamai 
įtraukti lyčių ar tvaraus vystymosi klausimai. 2004 m. atliekant vidaus tyrim ą buvo 
didžia dalimi patvirtinta, kad vis geriau  rengiamos operacijos. Dedamos pastangos 
sistemai stiprinti ir vystyti bei įgyvendinti išsamesn ę kokybės paramos sistem ą. 2004 
m. buvo imtasi praktini ų veiksmų siekiant pagerinti šalies strategijas ly čių lygybės 
požiūriu ir supažindinti su duomen ų suskirstymo pagal lyt į, reikalingo šalies analizei 
atlikti, svarba. Be to, buvo siekiama dirbti su valstyb ėmis narėmis vietoje kaupiant 
patirtį, analizės priemones ir informacij ą apie ger ą praktiką. Projektais ir 
programomis, kuri ų biudžetas siekia 770 milijon ų EUR, skatinama ly čių lygybė kaip 
pagrindinis ar labai svar bus tikslas, o tai rodo, kad šis aspektas tikrai yra 
integruojamas. Be to, buvo reikiamai atsižvelgta į bendradarbiavimo aplinkos 
aspektus – suma atitinkamai siek ė 700 EUR. Be to, Komisija atliko lyder ės vaidmen į 
kitose tarptautin ėse iniciatyvose, pavyzdžiui Pasauliniame kovos su AIDS, 
tuberkulioze ir maliarija fonde bei pasaulin ėje poliomielito gydymo iniciatyvoje. 
2004 m. spalio 26 d. Komisija pri ėmė Komunikat ą „Nuosekli Europos politikos 
užsienio veiksm ų struktūra kovai su ŽIV (AIDS), ma liarija ir tuberkulioze“7. 
c) Partneryst ės požiūris 
Įgyvendindama 2004 m. geguž ės mėn. pradėtą taikyti Taikos palaikymo Afrikoje 
priemonę, kuriai skirta 250 milijon ų EUR, EB finansuoja Afrikos S ąjungos ir 
paregionini ų subjektų taikos palaikymo veiksmus. Ši pavyzdin ė partneryst ė skatina 
Europos S ąjungą nedelsiant patenkinti Afrikos S ąjungos pagalbos prašym ą parengti 
ugnies nutraukimo steb ėsenos misij ą Darume, vakarin ėje Sudano dalyje. Rugpj ūčio 
mėn. viduryje JT Maisto ir žem ės ūkio organizacija (MŽ ŪO) pateik ė EB prašym ą 
sustabdyti sk ėrių antplūdį Vakarų Afrikoje. Per 35 dienas EB perved ė 24 milijonus 
EUR. Ji taip pat pareng ė išsamų planą, kad būtų geriau reaguojama į nacionalini ų 
įgaliojimus suteikian čių pareigūnų (NĮSP), kurie yra param ą gaunančios vyriausyb ės 
pareigūnai, skirstantys EB fond ų lėšas, poreikius.  
2004 m. kovo m ėn. buvo patvirtinta AENEAS programa (2004–2008 metams)8, 
kurios bendr ą preliminar ų biudžetą sudaro 250 milijon ų EUR, skirta finansinei ir 
techninei paramai tre čiosiose šalyse, siekiant remti j ų pastangas užtikrinti 
veiksmingesn į visų migracijos sraut ų valdymą. 2004 m. lapkri čio mėn. Taryba 
                                                 
7 KOM(2004) 726 galutinis 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf   
 
LT 8   LT pradėjo naują programą (Hagos programa), kuria siekiama į santykius su tre čiosiomis 
šalimis vis labiau įtraukti apsaugos, migracijos ir prieglobs čio klausimus. 
Valdymo klausimai  
a) Turinys: 2004 m. visapusiškai vykstantis decentralizavimo procesas 
Skatindama didesn į politikos stiprinim ą, 2000 m. Komisija pareng ė valdymo reform ų 
paketą, siekdama iš esm ės pagreitinti ir pagerinti išor ės paramos program ų taikymo 
kokybę. Plataus masto reforma ap ėmė 2001 m. sausio m ėn. sukurt ą vieningą 
organizacij ą (EuropeAid ), valdančią išorės vystymosi paramai skirtas programas, ir 
2001–2004 metais atsakomyb ės bei ištekli ų perdavimas Komisijos biurams vietoje 
(delegacijoms). Decentralizav imu buvo padidintas delegacij ų vaidmuo tokiais 
klausimais, kaip politinis dialogas su valdžios institucijomis d ėl sudėtinių viešųjų 
tarnybų ir valdymo reform ų palaikant koordinavim ą su kitais paramos teik ėjais.  
Decentralizacijos procesas pasibaig ė 2004 m. (su mažomis išimtimis). 2004 m. 
Europos Audito R ūmai atliko Komisijos valdym o decentralizavimo audit ą. Reikės 
dar palaukti, kad pajustume decentralizacijos poveik į, tačiau Rūmai praneša, kad 
daugelyje aplankyt ų delegacij ų projektų valdymo grei čiui ir kokybei naudos dav ė 
padidėję veiklos skyri ų gebėjimai. Tai lemia geresn į sugebėjimą spręsti problemas 
delegacijose, padid ėjusius kontaktus su paramos gav ėjais ir geresn į vietos sąlygų 
supratimą. Rūmų rekomendacijos dera prie šiuo metu Komisijos įgyvendinam ų 
iniciatyvų.  
b) Paramos teikimas 
Šioje situacijoje svarbi ausia yra teikti pagalb ą kaip tiesiogin ę paramą iš biudžeto 
kiekvieną kartą, kai tam yra sudarytos s ąlygos. Ši pagalbos teikimo forma turi daug 
privalumų lyginant su tradicin ėmis pagalbos formomis, kur ias taikant yra tendencija 
sudaryti lygiagre čias administracines strukt ūras su užsienyje dirban čiais 
konsultantais ir su j ų pačių nustatyta steb ėsenos, vieš ųjų pirkimų ir finansin ės 
tvarkos kontrole. Vis d ėlto reikia kruopš čiai įvertinti šiuo metu veikian čias paramos 
gavėjų biudžeto sistemas ir reform ų planus. Įgyvendinant vieš ųjų išlaidų ir finansin ės 
atskaitomyb ės (VIFA) iniciatyv ą Komisija dirbo išvien su kitais pirmaujan čiais 
paramos teik ėjais, ypač su Pasaulio banku,, kurdama b ūdus, kaip padidinti vieš ųjų 
finansų valdymo skaidrum ą ir veiksmingum ą paramą gaunančioms šalims, ir 2004 
m. dalyvavo įvertinant veiklos rodikli ų tikrinimą. 
Daugelis Bendrijos paramos tenka atskiroms šalims partner ėms, ir pagrindinis 
elementas paramos teikimui spartinti ir kokybei gerinti yra geresnis šalies program ų 
rengimas. Siekiama ne tik priimti atitinkamai šaliai veiksmingiausi ą strategij ą, 
atsižvelgiant į jos išteklius ir politikos kryp tis, bet taip pat užtikrinti vis ų ES politikos 
krypčių nuoseklum ą šalies strategijos at žvilgiu ir ES veiksm ų koordinavim ą su kitų 
paramos teik ėjų veiksmais.  
Atsižvelgta į poreikį užtikrinti tinkam ą skubios pagalbos, pagalbos atstatymui ir 
vystymuisi koordinavim ą, ir dėl to yra atliekami special ūs tyrimai aštuoniose šalyse 
ir dviejuose regionuose. 
Europos S ąjunga yra tarptautini ų pastangų paramos teik ėjų veiksmams derinti 
priešakyje. Daugiau nei 60 besivystan čių šalių paramos teik ėjai pradeda taikyti 
 
LT 9   LT suderintas ir supaprastintas proced ūras, atlikti bendr ą analitinį darbą, stiprinti 
pagrindin į dėmesį į vystymosi rezultatus, bendras įgyvendinimo proced ūras ir 
bendras paramos teikimo per šalies partner ės biudžetą sistemas. 2004 m. s ėkmingai 
buvo užbaigta 2002 m. prad ėta ES bandomoji iniciatyva, skirta derinimui Maroke, 
Mozambike, Nikaragvoje ir Vietname, nes šios šalys įrodė tapę tarptautiniais 
pavyzdžiais šioje srityje. 2004 m. EBPO Pa galbos vystymuisi komiteto veikla, kur 
Komisija ir valstyb ės narės atliko svarb ų vaidmen į, buvo reikalinga apibr ėžiant 
pagrindą, pirmus veiklos uždavinius ir rodiklius, kurie v ėliau buvo patvirtinti 2005 
m. vasario m ėn. Paryžiuje vykusiame Aukš čiausio lygio forume d ėl pagalbos 
efektyvumo. 
2004 m. lapkri čio mėn. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryboje ES patvirtino 
darbo plan ą siekdama prisid ėti ir įgyvendinti šiuos įsipareigojimus. Komisijos ir 
valstybių narių ekspertus sub ūrusios ad hoc  grupės ataskaita pagr įstame šiame darbo 
plane, su kuriuo gali susipažinti visi paramos teik ėjai, svarbiausias vaidmuo tenka 
šaliai partnerei, ir jis yra paremtas  praktišku administravimo vietoje poži ūriu. Šiame 
plane artimiausiems metams numatytos keturios veiklos sritys: 
• ES planų įtraukimas kiekvienoje šalyje šali a vietinius derinimo procesus 
remiančių veiksmų. 
• Bendro ES programavimo pagrindo, skirto siekti geresnio papildomumo, 
apibrėžimas 
• Procedūrų derinimui šalies sistemose palanka us Bendro finansinio susitarimo 
parengimas 
• Realios veiklos strategijos d ėl papildomumo parengimas 
Tuo pat metu suintensyv ėjo bendradarbiavimas su Pasaulio banku ir JT 
organizacijomis, finans ų srityje apytikriai padvigub ėjęs 2002–2004 metais. 
Nuo 2000 m. buvo dedamos pastangos stengianti s užtikrinti išsamesnes konsultacijas 
šių strategijų rengimo procese, o ateityje bus siekiama pagerinti šio dalyvavimo 
kokybę ir apimt į, i.a. krypstant į pilietinę visuomen ę. 2004 m. Komisija toliau 
įgyvendino politikos gaires, pagr įstas 2002 m. Komunikatu d ėl nevalstybini ų dalyvių 
(ND) dalyvavimo vystymosi politikoje, re ngiant reguliarius dialogus bendrais ir 
sektorių klausimais; teikiant finansin ę paramą jų pačių iniciatyvoms įgyvendinti ir 
„įgyvendinan čių partnerių“ vaidmeniui atlikti EB bendradarbiavimo programose; ar 
daugiau tuo sudominant dešimt nauj ųjų ES valstybi ų narių. Be to, pra ėjusiais metais 
buvo paskelbtos ND dalyvavimo dialoguose ir konsultacijose vystymosi klausimais 
principų ir geros praktikos gair ės9.  
Komisija stengiasi gerinti program ų efektyvum ą ir poveik į daugiau pagrindin į 
dėmesį telkdama į ribotas intervencijos sritis ir vengdama švaistyti savo pagalb ą 
daugeliui maž ų nesusijusi ų projektų. Specialus d ėmesys skiriamas pusiausvyros tarp 
įsipareigojim ų ir mokėjimų palaikymui (ne įvykdyti įsipareigojimai arba RAL) ir 
vidutinio laiko, išnaudoto projektu i ar programai užbaigti, kontrol ė. Projektai, kurie 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/developm ent/body/tmp_docs/guidelines_pri nciples_good_practices.en.pdf  
 
LT 10   LT įgyvendinami nesklandžiai d ėl to, kad kur į laiką nebuvo sudarin ėjami sandoriai ar 
dėl to, kad nebuvo uždarytos s ąskaitos po penkeri ų metų, nagrinėjami kiekvienas 
atskirai. 
c) Ateities perspektyvos: teisini ų dokument ų tobulinimas 
Mūsų išorės pagalbos programos buvo sukurtos per beveik penkiasdešimt met ų. Jų 
pagrindu yra daugiau nei 30 skirting ų teisinių dokument ų, kurių vieni yra teminiai 
(maisto sauga ir žmogaus teis ės), kiti – geografiniai (pagalba AKR šalims skiriama 
ne iš pagrindinio S ąjungos biudžeto). Taip pat yr a sukurta keletas specifini ų 
dokument ų, kuriais reglamentuojamas vidaus politikos išor ės poveikis. Ši ų įvairių 
programų efektyvus ir koordinuotas valdymas tapo ypa č painus, o pagalbos teikimas 
– nereikalingai sud ėtingas, ypa č pagalbos gav ėjų atžvilgiu. 2004 m. rugs ėjo mėn. 
Komisija pasi ūlė žymiai supaprastinti teisinius dokumentus, norint pasiekti geresni ų 
rezultatų naudojant turimus išteklius. 
Pasiekti rezultatai ir išmoktos pamokos  
a) Biudžeto įgyvendinimas ir nauji įsipareigojimai  
Bendras biudžeto įgyvendinimo lygis yra aukštas, o per pastaruosius kelerius metus 
stabiliai ger ėjantys finansin ės veiklos rezultatai toliau ger ėjo 2004 m. Nors bendri 
įsipareigojimai buvo mažesni (6,916 milija rdo EUR) nei 2003 m., šis skirtumas 
aiškinamas labai dideliais Europos vystymosi fond ų (EVF) įsipareigojimais 2003 m. 
(to priežastis buvo v ėlai ratifikuotas 9EVF ir ne įprastai didelis veiksm ų, atidėtų iki 
tol, kol bus gauta l ėšų, kiekis). 2004 m. įsipareigojimai iš biudžeto (4,268 milijard ų 
EUR) dar kart ą pasiekė rekordinį lygį. Mokėjimai pasiek ė 6,211 milijard ų EUR, tai 
buvo esminis ankstesni ų metų augimas, beveik milijardu EUR didesnis nei 2002 m., 
atspindintis geresnius biudžeto ir EVF veiklos rezultatus.  
EuropeAid  valdomi ištekliai: viešoji  pagalba vystymuisi (VPV), viešoji pagalba (VP) ir 
kitos rūšies pagalba10  
                                                 
10 Šiais skai čiais neapimami kit ų GD valdomi ištekliai, pavyzdžiui, Humanitarin ės pagalbos, Ekonomikos 
ir finansų, Žuvininkyst ės GD valdomi ištekliai. 
 
LT 11   LT EuropeAid - Paskirstymo pagal regionus kitimas 2001-2004 m. ( įsipareigojimai, milijonais eur ų)
Balkanų 
šalysNNVLotynų 
AmerikaAzijaViduržemi
o jūros Pietų 
AfrikaAKRTeminė 
veiklaIš viso
2001 705      426      301      407      709      121      1.927   972      5.568   
2002 658      432      333      575      762      124      2.125   993      6.002   
2003 620      504      342      558      782      127      3.769   985      7.687   
2004 663      504      312      611      1.003   135      2.648   1.039   6.916   - 500 1.0
001.5
002.0
002.5
003.0
003.5
004.0
00Balkanų šalysNNVLotynų AmerikaAzijaViduržemio j ūros regiono šalysPietų AfrikaAKRTeminė veikla
2004
2003
2002
2001
 
 
LT 12   LT EuropeAid - Paskirstymo pagal regionus kitimas 2001-2004 m. (mok ėjimai, milijonais eur ų)
Balkanų 
šalysNNVLotynų 
AmerikaAzijaViduržemi
o jūros Pietų 
AfrikaAKRTeminė 
veiklaIš viso
2001 845      402      152      383      488      99        1.779   806      4.954   
2002 619      384      182      455      707      119      1.922   861      5.249   
2003 425      396      290      470      700      118      2.345   872      5.616   
2004 510      359      314      526      1.125   116      2.464   797      6.211   - 500 1.000 1.500 2.000 2.500Balkanų šalysNNVLotynų AmerikaAzijaViduržemio j ūros regiono šalysPietų AfrikaAKRTeminė veikla
2004
2003
2002
2001
 
Kokias išvadas galima padaryti iš šit ų skaičių?  
• Pirma, bendri veiklo s rezultatai pager ėjo vykstant decentra lizacijos procesui – 
valdant pagalb ą vietoje buvo grei čiau įgyvendinami įsipareigojimai ir išmokamos 
išmokos;  
• Antra, pagalbos teikimo greitis tebedidinamas – mok ėjimų santykis įsipareigojim ų 
atžvilgiu rodo, kad Komisija vis labiau sugeba per trumpesn į laiką įsipareigojimus 
įgyvendinti veiksmais vietoje.  
• Trečia, mūsų lankstumas reaguojant į netikėtas krizes ir į nenumatytus poreikius 
mažėja – jau nebegalima pagal S ąjungos biudžeto eilut ę išorės veiksmams skirtus 
neišnaudotus išteklius vienoj e srityje naudoti poreikiams tenkinti kitoje srityje, 
nes visos skirtos l ėšos yra išnaudojamos. 
Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo vandenyno šalyse (AKR) įsipareigojimais 
nepavyko pasiekti 2004 m. tiksl o, nes abiejose šalyse s ąlygos nebuvo pakankamos 
įsipareigojimams patvirtinti. Vis d ėlto prognoz ėse siūloma, kad iki 2007 m. b ūtų 
įsipareigota d ėl visų Europos vystymosi fonduose (EVF) AKR šalims turim ų lėšų. 
Mokėjimais iš EVF v ėl buvo pasiektas rekordinis lygis 2004 m. Viduržemio j ūros 
 
LT 13   LT regiono programoje (MEDA) pasiekta įspūdinga pažanga, įsipareigojimai padid ėjo 
22 %, o mok ėjimai – 60 %. Be to, įsipareigojimai ir mok ėjimai išaugo (6 % ir 20 %) 
Balkanams skirtoje CARDS programoje ir Azijos programoje (9 % ir 12 %). Ryt ų 
Europos ir Vidurin ės Azijos šalims taikomoje TA CIS programoje, kurioje 
įsipareigojimai išliko tokie pat dideli kaip 2003 m., mok ėjimai sumaž ėjo dėl to, kad 
kelios šalys partner ės vėlai pasiraš ė finansinius susitarimus. Lotyn ų Amerikoje, 
mokėjimai vėl buvo padidinti, bet įsipareigojimai šiek tiek sumaž ėjo. 
Skurdo mažinimas 2000-2004 m.
skirti asignavimai, įskaitant EIB l ėšas (visos išmokos)2000-2003 m. EB ataskaita PPK (taikomas tas pats metodas: MIŠ (MPGŠ) šalims atskirai skirti 
MIŠ: mažiausiai išsivys čiusios šalys
KMPGŠ: kitos mažas pajamas gaunan čios šalys 21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
Išlaidos mažas pajamas gaunan čioms ir mažiausiai išsivys čiusioms šalims v ėl 
padidėjo, apytikriai siekdamo s 9 milijardus EUR. Vis ų mokėjimų procentinis dydis 
nežymiai sumaž ėjo, tačiau tai teb ėra 45 %. 
Išlaidos mažas pajamas gaunan čioms ir mažiausiai išsivys čiusioms šalims v ėl 
padidėjo, apytikriai siekdamo s 9 milijardus EUR. Vis ų mokėjimų procentinis dydis 
nežymiai sumaž ėjo, tačiau tai teb ėra 45 %. 
 
LT 14   LT 2004 m. EuropeAid paramos paskirstymas pagal sektorius.
Įsipareigojimai mln. EUR
Visi 2004 m. EuropeAid valdomi ištekliai. (VPP/VP/Ne VPP/VP)Ne VPP/VP; 250M 
EUR; 4 %
Socialinė 
infrastrukt ūra ir 
paslaugos 3180M 
EUR ; 46 %Kita/neapibr ėžta; 
150M EUR ; 2 % Skubi pagalba; 
206M EUR; 3 % Su skola susj ę 
veiksmai; 5M EUR ; 
0 %
Pagalba prek ėms ir 
parama bendrajai 
programai; 809M 
EUR ; 12%
Įvairūs sektoriai / 
sukertantys 
sektoriai; 963M 
EUR ; 14%
Gamybos sektoriai; 
424M EUR ; 6 %
Ekonomin ė 
infrastrukt ūra ir 
paslaugos; 929M 
EUR ; 13 %
 
Didelė naujų įsipareigojim ų dalis (apytikriai tre čdalis) atiteko specialiems 
projektams, kuriais remiamos socialin ė infrastrukt ūra ir paslaugos, įskaitant pirmin ę 
sveikatos prieži ūrą ir pagrindin į išsilavinim ą. Vis dėlto tvirtomis ekonomin ės 
politikos kryptimis tikriausiai labiausiai  mažinamas skurdas, o vis didesnis šiuo 
pagrindu aiškiai apibr ėžtas dėmesys paramai iš biudžeto, yra dažnai siejamas su 
sektorių reformomis, skirtomis socialin ėms paslaugoms remti. 
Siekiant TVT, Afrika buvo laikoma kriz ės epicentru. Nors 2004 m. buvo pastebima 
optimizmo prošvais čių (skurdo procentinis dydis maž ėjo keliose šalyse, ir did ėjo 
galimybė naudotis sveikatos prieži ūros paslaugomis bei šv iestis) išliko didel ės 
skurdo, konflikt ų ir nestabilumo problemos, ir 2004 m. Komisija toliau siek ė naujų 
būdų savo bendradarbiavimo įtakai didinti siekdama stiprinti Afrikos 
administruojamus žemyno problem ų sprendimo b ūdus, finansuodama Taikos 
palaikymo Afrikoje priemon ę ir Vandens infrastrukt ūros priemon ę, ir toliau 
administruodama param ą iš biudžeto.  
 
LT 15   LT Azijos šalyse 2004 m. 11 projekt ų, dėl kurių buvo įsipareigota 2004 m. ir kuri ų 
bendra vert ė siekė 180 milijon ų EUR, bus remiama kova su skurdu, pavyzdžiui, 
naujo impulso ekonominei ir socialinei veiklai Kambodžoje projektas (25 milijonai 
EUR), paskola skurdo mažini mui Vietname (20 milijon ų EUR), ir sektori ų parama 
pagrindiniam išsilavinimui Indonezijoje (20 milijon ų EUR). Iš ties ų Komisija teikia 
paramą, kad būtų pagerinta galimyb ė šviestis aštuoniose Azijos šalyse, ypa č 
mergaitėms ir nepalanki ą padėtį užimančioms vaik ų grupėms, pavyzdžiui mažum ų 
grupių, grupių su negalia vaik ų grupėms ir gatv ės vaikams. Kalbant apie visuotin ę 
galimybę naudotis sveikatos prieži ūra, kuri yra TVT pagrindini s aspektas, projektais, 
įvertintais daugiau kaip 100 EUR padedama šalims rengti sektori ų reformas 
sveikatos prieži ūrai teikti arba (pokonfliktin ėse šalyse, pavyzdžiui Afganistane ir 
Rytų Timore) užtikrinti pirmin ę sveikatos prieži ūrą skurdesn ėse gyventoj ų 
sluoksniuose. 
Vis dėlto tokiuose regionuose, kaip Viduržemio j ūros regionas ir Lotyn ų Amerika, 
kurių dauguma yra priskiriami vidutines pajamas gaunan čiųjų kategorijai, 
dabartiniam vystymosi lygiui, kartais su sijusiam su silpnu ekonomikos augimu, 
demografiniu spaudimu, ekonomikos reform ų ir prieštaravim ų keliančiu valdymu, 
pakelti reikia intervencij ų, kurių pagrindinis d ėmesys būtų nukreiptas į kovą su 
skurdu ir į valdymo gerinim ą. Šiomis aplinkyb ėmis parama, pavyzdžiui, yra teikiama 
pradiniam ugdymui Nikaragvoje ir pirmin ės sveikatos prieži ūros sistemoms 
Bolivijoje. Keliais projektais siekiama suteikti daugiau gali ų vargšams ir specialioms 
nepalanki ą padėtį užimančioms grup ėms. MEDA programa siekiama skatinti tvari ą 
ekonomikos ir socialin ę plėtrą, naikinant skurd ą regione. 2004 m. pašvies ėjo 
geresnio region ų bendradarbiavimo pers pektyvos ir paspart ėjo geresnis ekonomikos 
augimas nuolat pasiekiant rezultat ų derybose d ėl prekybos siekiant su Viduržemio 
jūros regionu sukurti laisvos prekybos zon ą, ir buvo prad ėtos naujos ir daug 
žadančios skurdo mažinimo iniciatyvos, kuri ų pagrindinis d ėmesys yra nukreiptas į 
decentralizuot ą vietinį vystymąsi. Tuo pat metu buvo parengtos demokratijos, 
žmogaus teisi ų stiprinimui ir didesniam pilietin ės visuomen ės dalyvavimui palankios 
iniciatyvos. Geras toki ų projektų Lotynų Amerikoje pavyzdys yra Peru tebevykstanti 
teisės sistemos reforma ar maisto saugos programos, kuria prisidedama prie ly čių 
lygybės stiprinimo moterims suteikiant teis ę į žemėnaudą, taikymas region ų mastu 
bei region ų institucijų veiklos gerinimas. 
b) Rezultatai, veiksmingumas ir poveikis 
Komisijos naudojama į rezultatus orientuotos steb ėsenos (ROS) sistema yra pagr įsta 
reguliariais nepriklausom ų ekspert ų apsilankymais įgyvendinant projektus ir 
programas. 2004 m. sistema veik ė 117 šali ų, o ataskaitos buvo parengtos 1100 
projektų, kurių vertė apytikriai siek ė 7,6 milijard ų EUR. Projektams ir programoms 
balai buvo skiriami remiantis tarptautiniu ma stu sutartais kriterij ais. Išvados rodo, 
kad 2004 m. patikrinti projektai ir programos vis ų kriterijų atžvilgiu buvo 
įgyvendinamos kaip buvo suplanuota  ar dar geriau. Iš tikr ųjų rezultatai patvirtino, 
kad nepaisant savalaiki ų koregavim ų, kurių gali prireikti mažam projekt ų kiekiui, 
įgyvendinant apytikriai 90 % projekt ų buvo gauti laukiami rezultatai. Akcentuojant 
kokybę projektų ir program ų rengimo procese tur ėtų būti užtikrintas vis ų kriterijų 
atžvilgiu skirt ų balų gerėjimo tvarumas.  
Geriausi rezultatai buvo pasiekti veiksmi ngumo ir poveikio sr ityse. Buvo patvirtinti 
pirmieji preliminar ūs dėl decentralizacijos pager ėjusio veiksmingumo ženklai, o to, 
kad AKR buvo skirtas žemesnis balas lyginant  su kitais regionais priežastimi gali 
 
LT 16   LT būti tai, kad be apskritai sunki ų sąlygų daugelyje ši ų šalių decentralizacija jose buvo 
baigta tik labai neseniai. Toliau t ęsiamas darbas tobulinant sistemos metodik ą tam, 
kad būtų galima gauti labiau palyginamas ir tikslesnes išvadas.  
Pagal sektorius gauti rezultatai rodo, kad buvo gerai vertinti projekt ų 
makroekonominiame ir socialiniame sektor iuose svarba, veiksm ingumas ir poveikis, 
ir nors maisto saugos projekt ų bendras balas buvo prastesnis, balai ši ų trijų kriterijų 
atžvilgiu buvo taip pat geri. Tai turi įtakos įvertinant šiais projektais padaryt ą indėlį 
siekiant TVT. 
Geografin ėms tarnyboms administruojant pabaigt ų projektų ir program ų įprastą 
įvertinimą už išorės santykius atsakingai Komisijos narei atskaitingas centrinis 
Vertinimo padalinys parengia gaires, skir tas vertinimo metodikai gerinti ir vykdo 
strategijų, sektorių ir teminės veiklos vertinim ą. Pabaigtų vertinimų ataskaitų tekstai 
skelbiami viešai EuropeAid  tinklapio11 vertinimo skiltyje. 2004 m. buvo pabaigta 12 
vertinimų, ir vyko 13 vertinim ų. Be to, buvo atliekami du bendri vertinimai (pirmasis 
– dėl koordinavimo, papildomumo ir nuoseklumo, antrasis – d ėl paramos iš 
biudžeto). 
c) Ilgalaik ė perspektyva  
Nors negalima per daug akcentuoti vieneri ų metų rezultatų, iki šiol yra pateikta 
įrodymų, kad 2000 m. prad ėtomis reformomis buvo pasiekta itin teigiam ų rezultatų. 
Praėjus penkeriems metams laikas v ėl įvertinti rezultatus. 2004 m. pabaigoje 
Komisija prad ėjo svarstyti vystymosi pol itikos deklaracijos (VPD) įgyvendinim ą ir 
poveikį, jos svarb ą atsižvelgdama į esminius poky čius, įvykusius S ąjungoje (vis ų 
pirma paskutinioji pl ėtra) ir už jos rib ų, įskaitant sustipr ėjusius santykius su 
kaimynin ėmis šalimis įgyvendinant Europos kaimynyst ės politiką, paspartėjusią ir 
platesnę globalizacij ą, apimančią ne tik prekybos ir ekonomikos sritis, padid ėjusį 
tarptautin į bendrą sutarimą dėl tūkstantmečio vystymosi tiksl ų ir iškilusius saugumo 
klausimus. Tod ėl buvo nuspr ęsta surengti viešas diskusijas siekiant išaiškinti 
vystymosi politikos vaidmen į atsižvelgiant į platesnį ES išorės santykių kontekstą ir 
visapusiškai išnaudoti jos kaip pr ivilegijuotos politikos priemon ės potencial ą siekiant 
pašalinti pagrindines skurdo ir nelygyb ės priežastis.  
Antra, programavimo procesas gali b ūti pagerintas atliekant vidurio laikotarpio 
peržiūras. Kaip ir kit ų paramos teik ėjų atveju, reikia nuolat ir nenutr ūkstamai 
tobulinti savo geb ėjimus siekiant gerinti papildomum ą ir be naujesni ų temų tokių, 
kaip saugumas, migracija ir prieglobstis, integruoti bendrus klausimus, pavyzdžiui 
dėl lyčių lygybės vaidmens, konflikt ų prevencijos ir apli nkos aspekto vystymosi 
procese. Perži ūros buvo svarbi galimyb ė tiksliau apibr ėžti programas ir j ų metu buvo 
atkreiptas d ėmesys į šias tobulintinas sritis: 
– stiprinti pasiekt ų veiklos rezultat ų įvertinimą rodiklių atžvilgiu (nors rodikliai 
buvo apibr ėžti geriau, j ų pagrindas dažnai yra nepakankamas);  
– labiau atsižvelgti į ankstesnius strateginius dokumentus ir  
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/tender/index_fr.htm  
 
LT 17   LT – labiau taikyti papildomumo princip ą bendradarbiaujant su kitais paramos 
teikėjais. 
Trečia, ES reik ės toliau aktyviai dalyvau ti procese tam, kad proced ūros būtų 
suderintos tarptautiniu mastu ir toliau d ėti pastangas, kad tai b ūtų įgyvendinta 
veiksmais šalies lygiu. 2004 m. nu statyti ir iki 2004 m. lapkri čio mėn. Tarybos 
priimti rodikliai yra naudingi, ta čiau reikia, kad vi si paramos teik ėjai dėtų didesnes 
pastangas siekiant užtikrinti j ų taikymą iš tikrųjų.