LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 11.10.2005 
KOM(2005)482 galutinis 
. 
KOMISIJOS ATASKAITA 
Europos Komisijos metin ė Europos mokykl ų sistemos veikimo ataskaita 
Europos Parlamentui 
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Tai pirmoji Europos Komisijos metin ė Europos mokykl ų sistemos veikimo ataskaita Europos 
Parlamentui. Ataskaita parengta remiantis Europos Parlamento prašymu, išd ėstytu 2002 m. 
Herbert Bösch parengtoje Europos mokykl ų (EM) finansavimo ateities ataskaitoje. Šioje 
ataskaitoje apžvelgiami pagri ndiniai EM veiklos aspektai  (nurodant raidos kryptis 
padedančius nustatyti lyginamuosius duomenis) ir nagrin ėjami moksleivi ų skaičiaus, 
personalo, pagrindiniai pedagogi niai ir finansavimo klausi mai. Ataskaitoje taip pat 
pabrėžiamos pagrindin ės EM problemos: pl ėtros pasekm ės, būtinybė atsižvelgti į ES agent ūrų 
kūrimą ir prapl ėsti galimybes įgyti Europos bakalaureat ą, mokykl ų sistemos valdymas, 
sudėtingos dideli ų EM Briuselyje ir Liuksemburge s ąlygos ir maž ų mokyklų ateitis, ypa č 
atsižvelgiant į labai nedidel į I kat. moksleivi ų skaičių pastarojoje. 
Per daugiau kaip 50 pastar ųjų metų EM sistema s ėkmingai teik ė aukštos kokyb ės švietimo 
paslaugas pirmiausiai ES institucij ų darbuotoj ų vaikams (t. y. 2004 m. ES institucij ų 
darbuotoj ų vaikai sudar ė apie 51 % viso EM mokini ų skaičiaus). Sistema veikia 
tarpvyriausybiniu pagrindu pagal vis ų valstybių narių (VN) ir Europos Komisijos pasirašyt ą 
konvencij ą. Tarpvyriausybin ėje konvencijoje aiškiai nurodyta, kad pagrindinis EM tikslas yra 
„bendrai mokyti Europos Bendrij ų darbuotoj ų vaikus“1. Be ES institucij ų darbuotoj ų vaikų 
„kiti vaikai ga li lankyti mokyklas, atsižvelgiant į Valdytoj ų tarybos nustatytus apribojimus“2. 
Kadangi ES institucijos kartu teikia beveik 60 % EM sistemos finansavimo ir yra atsakingi 
darbdaviai, siekiantys užtikrinti nenutr ūkstamą gerą sistemos veikim ą, nes tai yra svarbiausias 
dalykas pritraukiant ir įdarbinant patyrusius ir kv alifikuotus darbuotojus, tod ėl šios institucijos 
pastaraisiais metais Europos mokykloms skiria vis daugiau d ėmesio. 
2002 m. Europos Parlamentui pri ėmus Herbert Bösch ataskait ą, 2004 m. Komisija pareng ė 
diskusijų dokument ą dėl EM sistemos ateities, kuriame iškeliami kai kurie klausimai, susij ę 
su šių mokyklų valdymu, finansavimu ir teikiamomis švietimo paslaugomis. Šis dokumentas 
paskatino diskutuoti tais klausimais ir probl emomis, su kuriais susiduria Europos mokyklos, 
antrąjį savo veiklos penkiasdešimtmet į pradedan čios dideli ų pokyčių aplinkoje, ta čiau 
išlikusios tokiomis, kokios yra. Tolesn ė Europos S ąjungos plėtra, naujų ES institucij ų kūrimas 
visoje Europoje ir besikei čiantis poži ūris į švietimą iškėlė naujus uždavinius, kuriuos EM 
sistema tur ėtų išspręsti, norėdama per ateinan čius 50 met ų išlikti tokia pat novatoriška, kokia 
buvo praeityje. B ūtent tokiomis aplinkyb ėmis Komisija pateikia pirm ąją metinę Europos 
mokyklų sistemos veikimo ataskait ą Europos Parlamentui. Šioj e ataskaitoje apžvelgiama 
dabartinė sistema ir nagrin ėjami kai kurie ateities uždaviniai. 
                                                 
1 Konvencijos, apibr ėžiančios Europos mokykl ų statutą, 1 straipsnis. 
2 Valdytojų tarybos sprendim ų sąvado  (Nuorodos Nr. 95-D-19) 162 puslapyje nustatytas apribojimas – 
III kat. mokini ų skaičius negali viršyti 20 % klas ės mokinių skaičiaus. 
 
LT 3   LT 2. STATISTINIAI  DUOMENYS  IR TENDENCIJOS 
2.1. Mokiniai 
Šiuo metu 7 valstyb ėse narėse veikia 13 Europos mokykl ų3. Kalbų skyriuose mokiniai 
mokomi 14 kalb ų, iš viso yra 80 kalb ų skyrių. EM lankantys mokiniai skirstomi į tris 
kategorijas pagal EM valdan čiosios institucijos, Valdytoj ų tarybos (VT), sprendimus. Pirmoji 
kategorija (I kat.) – tai ES institucij ų darbuotoj ų vaikai (ir kai kuri ų kitų organizacij ų 
darbuotoj ų vaikai, bei EM sistemoje dirban čių darbuotoj ų vaikai). Šie mokiniai nemoka 
mokyklos mokes čių. Antroji mokini ų kategorija (II kat.) – tai vaikai, kuri ų tėvų darbdaviai 
yra pasiraš ę susitarim ą su EM ir kurie moka metin į mokyklos mokest į, lygų visoms EM, kuri ą 
jie lanko, išlaidoms vienam mokiniui. Tre čios kategorijos mokiniai (III kat.) – tai kiti vaikai, 
kurie nepriskiriami dviems min ėtoms kategorijoms ir kuriuos EM direktorius priima pagal VT 
taisykles ir priimtus sprendimus. Jie taip pat moka mokyklos mokes čius, kurie sudaro dal į jų 
mokyklos išlaid ų vienam mokiniui. 
 Šiuo metu EM mokosi beveik 20 000 mokini ų. Per pastaruosius 3 metus mokini ų skaičius EM 
mokyklose padid ėjo 17 %. Š į pagausėjimą didžia dalimi sudaro I kat. mokiniai (23 %), ypa č 
Briuselyje ir Liuksemburge. Šioje lentel ėje pateikiami kai kurie orientaciniai duomenys apie 
bendrą mokinių ir I kat. mokini ų skaičiaus didėjimą EM, o išsamesn ė informacija pateikiama 
1 priede. 
Šiuo metu didžiosiose EM Briuselyje ir Li uksemburge mokosi daugiau nei 12 000 arba 60 % 
visų EM mokini ų. Be to, šiose didel ėse mokyklose mokosi 78 % vis ų sistemai priklausan čių I 
kat. mokini ų, o likusiose 8 mokyklose – tik 22 % I kat. mokini ų.4 
                                                 
3 Dar viena EM 2009 m. bus atidaryta Briuselyje; tai bus ketvirtoji EM Briuselyje, o bendras EM skai čius 
pasieks 14. 
4 EM Miunchene mokosi Europos patent ų biuro darbuotoj ų vaikai (I kat.), kurie sudaro 8 % vis ų I kat. 
mokinių visose EM. EM Varez ėje teikia švietimo paslaugas Isproje įsikūrusio Jungtinio tyrim ų centro 
darbuotoj ų vaikams, kurie sudaro 5 % vis ų I kat. mokini ų sistemoje. I kat. mokiniai naujose EM 
Alikantėje ir Frankfurte sudaro 5 % vis ų sistemoje esan čių mokinių. Pagaliau visose 4 mažose EM 
Kolheme, Bergene, Molyje ir Karls ūhėje (trijose paskutiniosiose mokosi Jungtinio tyrim ų centro 
darbuotoj ų vaikai) kartu pa ėmus mokosi mažiau nei 4 % vis ų sistemoje esan čių I kat. mokini ų. Mokiniai  1995 2001 2004 augimas 
procentais nuo 1995 m. 
 augimas 
procentais nuo 2001 m.  
 
Bendras mokini ų 
skaičius 15756 16985 19862 26.1 16.9 
I kat. mokini ų 
skaičius 8965 10070 12412 38.4 23.3 
 
LT 4   LT Didžioji dalis mokini ų iš naujųjų VN, jei net ne visi, mokysi s Briuselio arba Liuksemburgo 
EM, kur jau dabar galima teigti, kad mokyklos  yra perpildytos. Atsižvelgiant dar ir į „staigų 
gimstamumo padid ėjimą“ dabartini ų ES institucij ų darbuotoj ų šeimose šiuo metu, jau labai 
greitai šioje srityje gali susiklos tyti netolygi situacija. Be to, perpildytos mokyklos Briuselyje 
ir Liuksemburge daro neigiam ą poveikį mokinių mokymosi aplinkai ir bendrai gerovei. Tai 
daro įtaką ir personalo darbo s ąlygoms bei bendrai mokykl ų atmosferai. Nors jau priimti 
būtini sprendimai ir parinktos vietos antrai  EM Liuksemburge (Liuksemburgo II mokykla bus 
Mameryje) ir ketvirtai EM Briuselyje (Briusel io IV mokykla bus Laeken e), jos bus atidarytos 
tik atitinkamai 2008 m. ir 2009 m. Numatoma, kad iki 2009 m. Briuselio EM I kat. mokini ų 
skaičius padidės iki 900, o iki 2009 m. Liuksemburgo EM I kat. mokini ų skaičius – iki 200. 
Komisija paragino susijusias nacionalines valdžios institucijas laikytis min ėtų mokyklų 
statymo termin ų ir toliau atidžiai steb ės situaciją. 
Per pastaruosius metus mažose EM bendras mokini ų skaičius mažėjo, o didelis skai čius III 
kat. mokini ų leidžia manyti, kad šias mokyklas pirmiausia išlaiko b ūtent šios kategorijos 
mokiniai (žr. 2 pried ą). Beveik 80 % mokini ų mažose EM yra III kat. mokiniai. Ta čiau 
pajamos iš III kat. mokini ų mokyklos mokes čių atitinkamos EM biudžete sudaro apie 20 %. 
2.2. Mokyklų darbuotojai 
Europos mokyklose daugiausia (+/-80 %) dirba nacionalini ų Švietimo ministerij ų ribotam 
laikotarpiui5 siųsti mokytojai. Kai kuriuos mokymo sritie s darbuotojus (laikini mokytojai ir 
(arba) nepiln ą darbo dien ą dirbantys mokytojai) ir mokyklos administracijos bei pagalbinius 
darbuotojus (APD) mokyklos dire ktoriai samdo vietoje. Tik pa skirti ir (arba) deleguoti 
mokytojai turi išsamius tarnybos nuostatus, kuriuose yra išd ėstytos jų darbo sąlygos. APD 
darbuotojai dirba laikydamiesi tos šalies, kurioje yra EM, nacionalini ų teisės aktų nuostatų. 
Vietoje pasamdyti ne visu etatu (nepiln ą darbo dien ą) dirbantys mokytojai paprastai dirba 
vienerius metus pagal terminuot ą darbo sutart į su EM, ta čiau tokia sutartis gali b ūti 
pratęsiama. Jų atlyginimas priklauso nuo j ų pamokų skaičiaus per savait ę. 
Didėjant mokini ų skaičiui, EM ir Generalinio sekret oriaus biuro (GSB) darbuotoj ų skaičius 
taip pat padid ėjo. Didžioji dalis, jei ne visos, su moky mu susijusios papildomos darbo vietos 
buvo sukurtos po pl ėtros, kai buvo kuriama po 3 naujus kalb ų skyrius (lenk ų, čekų ir vengrų) 
Briuselyje Liuksemburge. Šioje lentel ėje nurodomas mokini ų ir mokytoj ų santykis įvairiose 
EM. 
                                                 
5 Iki devyneri ų metų. 
 
LT 5   LT  Mokinių ir mokytoj ų santykis EM 2004 m.
0 2 4 6 8 10 12 14 16 
Alikantė 
Bergenas  
Briuselis1  
Briuselis 2  
Briuselis 3  
Kolhemas  
Frankfurtas  
Karlsrūhė 
Liuks 1  
Liuks 2  
Molis  
Miunchenas  
Varezė 
 
Šiuo metu neaišku, koks bus tikrasis ši ų kalbų skyrių sukūrimo poveikis, nes dabar sudarytos 
tik darželio grup ės ir pradin ės klasės. Vidurinio mokslo klas ės bus sudarytos palaipsniui, tad 
aiškią mokymo darbuotoj ų poreikio situacij ą šių kalbų skyriuose galima bus pamatyti tik apie 
2010 metus. Panašu, kad d ėl naujo pl ėtros etapo EM mokyklose reik ės papildom ų mokymo 
darbuotoj ų. Briuselyje ir Liuksemburge  buvo atidaryti 6 nauji kalb ų skyriai (po 3 kiekviename 
mieste), ta čiau kai kuriose EM dar buvo pasamdyta mokytoj ų, siekiant teikti mokym ą gimtąją 
kalba kitomis 6 nauj ųjų VN kalbomis, kurioms kalb ų skyriai nebuvo atidaryti, nes numatomas 
mokinių skaičius buvo per mažas. 
Administracijos ir pagalbini ų darbuotoj ų (APD) skai čius ypač padidėjo 2001 m. atidarius 3 
naujas EM Alikant ėje, Frankfurte ir Liuksemburge (antr ą mokyklą). Išskyrus min ėtas EM, 
2001–2005 m. APD skai čius labiausiai padid ėjo Miuncheno EM (per t ą patį laikotarp į APD 
skaičius padidėjo 37 %, o mokini ų skaičius – 9,3 %) ir Generalinio sekretoriaus biure (APD 
skaičius padidėjo 33,8 %, o mokini ų skaičius visoje EM sistemoje – 16,9 %). Toliau lentel ėje 
lyginami duomenys apie darbuotoj ų skaičių 2005 m. ir 2001 m.6 3 priede pateikiama 
išsamesnė informacija, įskaitant paskirt ų mokytojų ir APD darbuotoj ų pasiskirstym ą visose 
EM 2005–2006 mokslo metais. Ir kita is metais vietoje pasamdyt ų ir ne vis ą darbo dien ą 
dirbančių mokytoj ų skaičius bus beveik toks apie 430, ta čiau priklausomai nuo situacijos 
vietoje gali b ūti ir nedideli ų pasikeitim ų; t. y. nuo mokini ų skaičiaus svyravimo priklauso kiek 
bus sudaryta klasi ų ir (arba) deleguota mokytoj ų. 
                                                 
6 Generalinio sekretoriaus metin ė ataskaita EM Valdytoj ų tarybai. Nuorodos Nr. 1612-D-2004.  Paskirti 
mokytojai  Vietoje pasamdyti mokytojai
 
 Bendras 
mokymo darbuotoj ų 
skaičius 
 Mokymo 
darbuotoj ų 
skaičiaus 
padidėjim
as 
 APD (vietoje 
samdyti)  
 APD 
skaičia
us 
padidė
jimas 
 Mokiniai  
 Mokinių 
skaičiaus 
padidėjim
as 
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001 2001 20052005/2
001 2001 2005 2005/2001 
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5% 243 311 27,8% 16985 19862 16,9%
 
LT 6   LT  
2.3. Pedagoginiai klausimai 
Europos mokyklos visada buvo vertinamos d ėl teikiamų paslaugų kokybės, nes daugiakalbio 
ir daugiakult ūrio mokymo b ūdas ir aplinka yra išskirtiniai. Be to, EM suteikiamas mokyklos 
baigimo diplomas – Europos bakalaureatas (EB) pla čiai pripaž įstamas VN, o bakalaureat ą 
gavęs mokinys gali tokiomis pa čiomis sąlygomis stoti į universitet ą kaip ir konkre čios 
valstybės narės, į kurios švietimo įstaigą jis ketina stoti, pilie čiai. 
Mokinių, laikančių EB baigiamuosius egzaminus, rezultatai kiekvienais metais ger ėja. Iš tiesų 
pastebimai padid ėjo sėkmingai išlaikiusi ų ir daugiau nei 75 % surinkusi ų EB mokini ų 
skaičius7. Vidutinis EB egzaminus išlaikiusi ų mokinių skaičius visose EM sudar ė 98,1 % 
2004 m. palyginti su 96,4 % 2000 m. Vidutinis  EB pasiektas rezu ltatas 2004 m. padid ėjo 2 % 
nuo 74 % 2000 m. iki 76 % 2004 m. 2004 m. beveik pus ės EB egzaminus laikiusi ų mokinių 
(49,6 %) rezultatas buvo 75 % ar net daugiau. Didesnius nei 80 % egzamin ų rezultatus 
pasiekusių mokinių skaičius padidėjo iki 29 %. Be to, nuo 2000 m. trijose EM buvo mokini ų, 
kurių rezultatas – 100.  
Be to, kalb ų skyriai skiriasi pagal praeinamumo rezultatus ir gerus rezultatus. Šešiose iš 
vienuolikos kalb ų skyrių, kuriuose šiuo metu galima įgyti Europos bakalaureat ą, pusė 
mokinių pasiekė gerų rezultatų (>75 %) 2004 m., o k ituose penkiuose kalb ų skyriuose 
rezultatai buvo žemesni nei vidutiniškai pasiek iami 49,6 %. 4 priede pateikiami išsamesni 
duomenys apie mokini ų rezultatus laikant Europos ba kalaureato egzaminus, o 5 priede 
pateikiami duomenys apie egzamin ų neišlaikiusi ų mokinių skaičių pagal mokykl ą, kalbų 
skyrių ir klasių iki Bakalaureato egzamin ų skaičių. 
Liuksemburgo EM pasiektas rezultatas pagal 2003 m. OECD PISA II vertinim ą yra 
naujausias įrodymas, kad EM iš ties ų teikia geros kokyb ės švietimo paslaugas. 192 test ą 
laikiusių penkiolikos met ų amžiaus mokini ų rezultatai (angl ų, prancūzų ir vokie čių kalbų 
skyriuose) buvo šiek tiek aukštesni nei j ų bendramoksli ų lygiavert ėse Liuksemburgo 
mokyklose. Europos Komisija tiria galimyb ę kitoms EM dalyvauti 2006 m. PISA III 
vertinime. Be to, Komisijo s tarnybos svarsto ar nereik ėtų atlikti apžvalgos, siekiant 
išanalizuoti Bakalaureat ą įgijusių mokinių akademines studijas ir (arba) j ų karjeros kelius bei 
jų sėkmės ir nepasisekimo priežastis.  
Per keletą pastarųjų metų Inspektori ų valdyba pareng ė ir atnaujino daug EM program ų. Iš 
tiesų daugelį aštuntajame ir devintajame dešimtme čiuose parengt ų kalbų ir užsienio kalb ų 
programų peržiūrėjo ir patvirtino valdytoj ų taryba. Be to, buvo pageri ntos ir atnaujintos kai 
kurios ne pagrindini ų dalykų programos. Šiuo metu beveik pus ė galiojančių EM mokymo 
programų buvo parengtos arba iš naujo pe rrašytos 2000–2005 m. laikotarpiu. Ta čiau yra lik ę 
tokių, kurios buvo parengtos devintajame dešimt metyje. Svarbu, kad EM mokymo programos 
yra papildomos programomis, skirtomis pad ėti mokiniams, turintiems sunkum ų ar speciali ų 
poreikių. 
                                                 
7 Europos bakalaureato ataskaita . Valdytoj ų taryba, 2005 m. vasario 1–2 d. Nuorodos Nr. 2004-D-3210. 
 
LT 7   LT EM šiuo metu si ūlo įvairią mokymo ir individuali ą pagalbą mokiniams, kurie turi mokymosi 
sunkumų ir (arba) yra ne įgalūs. Naujosios programos speciali ųjų mokymosi poreiki ų 
turintiems mokiniams (SMP) ir tiems, kuriems reikia mokymosi pagalbos (MP), yra paremtos 
mokinių integravimo į klasę principu, kai mokiniai  pažintiniu lygmen iu gali aktyviai 
dalyvauti bent kai kuriuose bendruose užsi ėmimuose. Ta čiau nepaisant vis ų pastangų, 
pasitaiko atvej ų, kai EM negali patenkinti konkre čių mokinio poreiki ų. Komisija tvirtai remia 
pagalbos teikim ą speciali ųjų poreikių vaikams. Ta čiau siekiant suteikti kuo geresnes 
paslaugas ir įvertinti toki ų program ų poveikį, SMP ir MP programas reikia geriau steb ėti. 
Komisija papraš ė Valdytoj ų tarybos pateikti išsamesnes ataskaitas ir įvertinti program ų 
įgyvendinim ą bei jų sėkmingą taikymą kiekvienoje EM. 
Ruošiantis pl ėtrai ir mokini ų, kuriems nebus įkurti kalb ų skyriai, antpl ūdžiui buvo parengtos 
kitos specialios programos. Valdytoj ų taryba neseniai patvir tino programas, kurios pad ės 
mokiniams integruotis į kalbų skyrius, kurie n ėra jų gimtosios kalbos skyriai. Komisija tvirtai 
palaikė SBKS (mokiniai be kalb ų skyriaus), SPM ir MP progr amas, joms buvo skirta daugiau 
lėšų EM biudžete, taip padedant įsigyti reikiam ų medžiag ų ir pasamdyti reikiamus 
darbuotojus. 
Nuo 1999 m., kai Valdytoj ų taryba patvirtino pirm ą SPM politikos priemon ę, šios programos 
mokinių skaičius ypač padidėjo. Lentel ėje nurodoma, kaip kito SPM biudžeto eilut ė EM8. 
Lentelėje matyti, kad siekiant pad ėti šiems mokiniams buvo didi namas biudžetas, kuris šiuo 
metu sudaro apie 8700 eur ų vienam vaikui9. 
Nepaisant padid ėjusių finansini ų išteklių, skirtų padėti speciali ųjų poreikių ar turintiems 
mokymosi sunkum ų vaikams, šios programos įgyvendinamos skirtingai. Š į faktą patvirtina 
Europos ombudsmenui pateikti skundai. 
Duomenų apie mokslo met ų kartojim ą10 vidurinio mokslo metu tyrimas parod ė, kad 
dažniausiai kartojamas vidurinio mokslo ketvirt ų ir penktų mokslo met ų kursas, kai vaikai turi 
pasirinkti daug pastang ų reikalaujan čius privalomus mokslo, kalb ų ir matematikos dalykus. 
Atsižvelgiant į šį faktą ir iškritusi ųjų skaičių būtina keisti mokymosi paramos politik ą, 
siekiant išvengti tokio ketvirt ų ir penktų mokslo met ų kurso kartojimo, ir atsižvelgiant į tėvų 
prašymus pasi ūlyti kitok į studijų kursą, kurį išklausius b ūtų galima gauti Europos 
bakalaureatui alternatyv ų mokyklos baigimo diplom ą. Valdytoj ų taryba sudar ė naują darbo 
grupę šiam klausimui spr ęsti, pirmasis grup ės susitikimas įvyks 2005 m. rugs ėjo mėnesį. 
                                                 
8 SBKS ir vidurinio išsilavinimo MP programos yra visiškai naujos, tod ėl dar nėra apie jas duomen ų 
palyginimui. 
9 Duomenis pateik ė Europos mokykl ų Generalinio sekretoriaus biuras. 
10 EM taikoma bendra politika d ėl sąlygų, pagal kurias mokiniai kartoja mokslo metus. Šios s ąlygos 
nustatytos EM Bendr ųjų taisyklių 60 straipsnyje. EM biudžeto eilut ės SPM (speciali ųjų poreikių mokiniai) programai kaita  
Metai 2003 2004 2005 2006
IŠ VISO (eurais) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Susijusių mokini ų 
skaičius 197 214 273 numatoma 300
 
LT 8   LT 2.4. Finansavimas 
Finansinė atsakomyb ė už EM biudžet ą paskirstyta taip: VN įnašai, iš II ir III kat. mokini ų 
mokyklos mokes čių gautos pajamos ir iš ES biudžeto skiriamos l ėšos skirstymams padengti. 
VN prie EM finansavimo prisideda mok ėdamos nacionalinius atlyginimus mokytojams, 
siunčiamiems dirbti į EM (iš ES biudžeto tuomet padengiamas skirtumas tarp t ų mokytojų 
nacionalinio atlyginimo ir EM atlyginimo). 2004 m. tai sudar ė apytikriai 22 % viso EM 
biudžeto. Iš II ir III kat. mokini ų mokyklos mokes čių gautos pajamos sudar ė atitinkamai 5 % 
ir 8 %. Papildomi 2 % surenkami iš įvairių nedidelių įnašų atskirai mokyklai (pvz., t ėvai 
apmoka draudim ą, kopijavimo paslaugas ir pan.), o likusius 56 % skyr ė Komisija iš ES 
biudžeto. Europos mokyklai Miunchene ES įnašą sumoka Europos patent ų biuras, o kitose 
EM – Europos Komisija. EPB finansinis ind ėlis į EM sistem ą sudaro apie 7 % viso sistemos 
biudžeto. 
Pastaraisiais metais iš bendro Europos mokykl ų sistemai skiriamo biudžeto buvo neišnaudota 
1–14,4 milijon ų eurų per metus (žr. 6 pried ą). Nors biudžetas neišnaudojamas didžia dalimi 
dėl pervertint ų išlaidų darbuotojams, ta čiau kaip nurodoma 7 priedo lentel ėje, biudžetas 
neišnaudojamas proporcingai daug iau pagal veiklos eilutes, tokias kaip išlaidos SPM 
mokiniams, ekspert ų pagalba, darbuotoj ų mokymas ir pan. Be to, skirtumai tarp EM pagal j ų 
prašomą biudžetą ir galutin ę išleistą sumą rodo, kad b ūtina atlikti išsam ų patikimo finans ų 
valdymo tyrim ą.  
EM biudžetas ir įnašai iš įvairių šaltinių kiekvienais metais nuolatos auga. Komisijos 
administruojama ES subsidija padid ėjo nuo 81,6 milijon ų eurų 1995 m. iki 118,4 milijon ų 
eurų 2004 m. (45 %). Tuo pa čiu laikotarpiu mokini ų skaičius padidėjo 33 % – nuo 15 000 iki 
beveik 20 000 mokini ų. Mokyklų skaičius per 1995–2004 m. laikotarp į padidėjo nuo 9 iki 12, 
o Generalinio sekretoriaus  biuro biudžetas per t ą patį laikotarp į padidėjo daugiau nei 2 kartus 
– nuo 4,0 iki 8,2 milijon ų eurų. ES subsidija Generalinio sekret oriaus biuro biudžetui sudaro 
apie 80 %. Numatomas ES įnašas į EM biudžet ą 2005 m. yra toks pat, kaip paskirtas 2004 m. 
– 127 milijonai eur ų. Tačiau 2004 m. EM neišnaudojo 14,4 milijon ų eurų iš savo biudžeto d ėl 
mažesnio mokykl ų poreikio, nei buvo tik ėtasi. Todėl 127 milijon ų eurų ES įnašo turėtų 
pakakti EM poreikiams 2005 m. Toliau pateikiamoje lentel ėje parodoma, kiek iš viso išleista 
iš EM biudžeto ir kokie buvo ES įnašai per pastaruosius 10 met ų11. 
                                                 
11 EM bendras biudžetas ir ES įnašas 2000 ir 2001 m. yra ne įprastai dideli, nes Valdytoj ų taryba pri ėmė 
sprendimą mokėti persikėlimo išmokas visiems mokytojams, kurie 2000–2001 mokslo metais jau buvo 
9 metus išdirb ę EM sistemoje. EM Finans ų kontrolierius įvertino, kad šis sprendimas išp ūtė EM 
biudžetą 35 milijonais eur ų tais 2 metais, ta čiau atitinkamai sumažino kitais metais 4–5 milijon ų eurų 
per metus. 
 
LT 9   LT  
EM biudžeto pl ėtotė 1995–2004 m.
0 50 100 150 200 250 
1995  
1996  
1997  
1998  
1999  
2000  
2001  
2002  
2003  
2004  Milijonais  
Komisijos
dotacija
Visas EM biudžetas
 
ES institucijos ple čiasi, didėja ES institucij ų darbuotoj ų skaičius, todėl pagrįstai galima 
tikėtis, kad EM biudžetas padid ės. Tačiau toliau pateikiamoje lentel ėje parodyta, kad n ėra 
aiškaus santykio tarp I kat. mokini ų skaičiaus padid ėjimo vienoje EM ir ES finansavimo tai 
mokyklai skyrimo. Iš ties ų ES finansavimo procentas didel ėms EM yra mažesnis nei t ų 
mokyklų I kat. mokini ų skaičius procentais, o mažos EM gauna kur kas didesn į ES 
finansavim ą nei reikėtų, atsižvelgiant į jų I kat. mokini ų skaičiaus procent ą. I kat. mokini ų 
skaičius 4 EM Bergene, Kolheme, Karlsr ūhėje ir Molyje sudaro 3,8 % vis ų sistemai 
priklausan čių mokinių skaičiaus. Tuo tarpu ES įnašas į šių 4 EM biudžet ą sudaro 18,8 % viso 
ES įnašo EM sistemai. Toliau lentel ėje pateikiamas I kat. mokini ų skaičiaus ir ES įnašo 
procentinis palyginimas su bendru I kat. mokini ų skaičiumi EM sistemoje ir bendromis ES 
subsidijomis EM sistemos biudžetui. 
 
I kat. mokini ų palyginimas su ES subsidijomis pagal EM  
 2003 2004 
 I kat. 
mokinių 
skaičius 
EM 
sistemoje 
proc. Visų ES 
dotacijų EM 
proc. I kat. 
mokinių 
skaičius EM 
sistemoje 
proc. Visų ES 
dotacijų EM 
proc.  
Alikantė 2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergenas  0,9 5,8 0,9 5,4 
Briuselis 1  14,5 14,4 14,7 14,4 
Briuselis 2  20,7 14,5 20,4 15,0 
Briuselis 3  18,4 13,6 18,7 13,2 
Kolhemas  1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurtas  2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsrūhė 1,1 3,7 1,0 3,3 
Liuksemburgas 1  24,5 17,4 19,1 17,1 
Liuksemburgas 2  0,0 4,8 1,0 
Molis  1,1 6,0 1,0 5,4 
Miunchenas  8,4 0,9 8,2 0,8 
Varezė 5,1 6,8 5,2 6,6 
Generalinio 
sekretoriaus 
biuras  5,5 4,8 
 
LT 10   LT Išsamesnė informacija apie ES finansin į indėlį vienai EM ir EM biudžeto kitim ą pateikiama 8 
ir 9 prieduose. 
Toliau pateikiamoje lentel ėje nurodomi 2004 m. duomenys apie išlaidas vienam mokiniui ir 
mokinių skaičių vienoje EM12. EM nurodytos pagal j ų dydį, pradedant didžiausia ir baigiant 
mažiausia13. 
2004 m.: išlaidos vienam mokiniui (iš viso išlaid ų) ir mokini ų skaičius
0 2.000 4.000 6.000 8.000 10.000 12.000 14.000 16.000 18.000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Išlaidos vienam mokiniui - €
Mokinių skaičius
 
lu = Liuksemburgas 1; b2, b3, b1 = Briuselis 2, 3, 1; mu = Miunchenas; va = Varez ė; ka = Karlsr ūhė; al = 
Alikantė; cu = Kolhemas; ff = Frankfurtas; be = Bergenas; mo = Molis; l2 = Liuksemburgas 2  
3. PAGRINDINIAI  EUROPOS  MOKYKL Ų UŽDAVINIAI 
3.1. Plėtra 
Neseniai įvykęs ir būsimi plėtros etapai sukelia sunkum ų EM sistemai, nes did ėjant naujų 
kalbų ir mokini ų skaičiui, sistema tampa sud ėtingesne, be to, did ėja jos aprėptis. Patikslintais 
skaičiavimais mokini ų skaičius iš nauj ų VN per 2004–2007 m. laikotarp į pasieks 1110. Tai 
didžia dalimi tur ės įtakos Briuselio (80 %) ir Liuksem burgo (20 %) EM. Kitoms EM pl ėtra 
neturėtų padaryti poveikio. 10 priede pateikiamas numatomas mokini ų skaičius Briuselio ir 
Liuksemburgo EM per kitus penkerius metus, įskaitant vaikus iš nauj ųjų VN. 
                                                 
12 Lentel ė iš Finansų kontrolieriaus metin ės ataskaitos . Nuorodos Nr. 2005-D-163, p. 12. 
13 Duomenys apie Liuksemburgo 2 EM yra iškraipyti, tod ėl į juos nereik ėtų kreipti dėmesio, nes mokykla 
veikė tik 4 mėnesius 2004 m. 
 
LT 11   LT Kokių imtasi priemoni ų 
ES institucij ų darbuotoj ų iš 10 nauj ųjų valstybių narių vaikai mokomi tokiu pa čiu pagrindu 
kaip institucij ų darbuotoj ų iš senųjų valstybių narių vaikai. Valdytoj ų taryba nustat ė kriterijus 
kalbų skyriams steigti priklausomai nuo mokini ų skaičiaus, ir kai tik mokini ų skaičius atitiks 
nustatytus kriterijus, galima bus įkurti naujus kalb ų skyrius.14 Iki šio meto Briuselyje ir 
Liuksemburge atidaryti tik lenk ų, čekų ir vengr ų kalbų skyriai, nes ši ų šalių gyventoj ų 
skaičius didžiausias iš vis ų naujųjų VN ir numatyta, kad kriterijai d ėl mokinių skaičiaus bus 
lengvai įvykdyti. 
Tačiau mokiniams iš 6 nauj ųjų VN15 (Estijos, Lietuvos, Latvijos, Slovakijos, Slov ėnijos ir 
Maltos) šiuo metu ne įkurti jų gimtųjų kalbų skyriai, ir jie yra priskirti veikiantiems kalb ų 
skyriams. Jie didžia dalimi renkasi angl ų kalbos skyri ų ir kur kas mažiau vokie čių ir prancūzų 
kalbų skyrius. Tod ėl Briuselyje susiklost ė tokia situacija, kai lankom o kalbos skyriaus kalba 
ketvirtadaliui vienos klas ės mokinių gali būti ne jų gimtoji kalba. 
Norint tokioje situacijoje atsid ūrusiems mokiniams pasi ūlyti papildomas kalbos pamokas, 
buvo įgyvendintos dvi specialios programos. Pirmiaus ia, visiems I ir II kat. mokiniams yra 
garantuojamos j ų gimtosios kalbos pamokos (iki 5 pamok ų per savait ę). Ši politika taikoma 
visose EM ir taip pa t ir mokiniams iš nauj ųjų VN, jei galima pasamdyti tinkamai kvalifikuot ą 
mokytoją. Antra, mokiniai kalbos, kuri n ėra jų gimtoji kalba, skyriuje bus papildomai 
mokomi to skyriaus kal bos, siekiant jiems pad ėti sustiprinti tos kalbos žinias. Situacij ą 
minėtuose skyriuose reik ės atidžiai steb ėti ir vertinti, nes šios pr ogramos dar tik pradedama 
veikti. 
Poveikis paslaug ų teikimui didel ėje EM  
Iki šio meto pl ėtra didelio poveikio darbuotoj ų skaičiui EM dar nepadar ė. Pasamdyti keli 
mokytojai mokyti gimt ąja kalba ir keletas – d ėstyti naujuose kalb ų skyriuose. Iki 2010 m. 
mokinių skaičius iš nauj ųjų VN turėtų nusistov ėti, tačiau panašu, kad tuomet įvyks kitas 
plėtros etapas. B ūsimo plėtros etapo poveikis EM sistemai  dar nežinomas ir bus nagrin ėjamas 
artimiausiais metais. Ta čiau patirtis rodo, kad nes mažiems kalb ų skyriams reikia apie 15 
deleguotų mokytojų. 
3.2. Decentralizacijos politika ir agent ūrų poreikiai 
Europos S ąjungoje kuriant naujas agent ūras iškyla pagrindini s uždavinys – agent ūrų 
darbuotoj ų vaikams teikti daugiakalbio ir daugiakult ūrio švietimo (tokio kaip EM) paslaugas. 
Didžiojoje dalyje agent ūrų paprastai dirba nedaug darbuotoj ų, todėl Europos mokyklos negali 
būti kuriamos. Tad b ūtina kurti naujus modelius, kuriuos taikant b ūtų lanksčiai ir tinkamai 
tenkinami įvairūs poreikiai, ir kurie leist ų samdant personal ą užtikrinti geografin ę pusiausvyr ą 
bei pritraukti ypa č kvalifikuotus darbuotojus. Jei agent ūra yra įsikūrusi dideliame ar mažame 
mieste, kuriame švietimo paslaugos n ėra teikiamos bent viena iš pagrindini ų tarptautini ų 
kalbų, tai gali b ūti sunku, o kartais ir ne įmanoma. Net tokiose vietov ėse, kur veikia 
nacionalinei švietimo sistemai alternatyvios mokymo įstaigos, pavyzdžiui, priva čios 
mokyklos, įkurtos agent ūros prašo, kad toms vietov ėms, kuriose jos įsikūrusius, b ūtų 
                                                 
14 Europos mokykl ų įkūrimo, uždarymo ar prieži ūros kriterijai . Nuorodos Nr. 2000-D-7510, p. 2. (norint 
atidaryti kalbos skyri ų pradinėse klasėse turi būti 75 vaikai, o vidurin ėse – 84) 
15 Mokiniai iš Kipro priskirti graik ų kalbos skyriui, nes ši kalba yra j ų gimtoji kalba. 
 
LT 12   LT taikomos vienodos s ąlygos kaip ir kitoms vietov ėms, kuriose yra įsikūrusios kitos Europos 
Komisijos institucijos, o j ų darbuotoj ų vaikų skaičius yra nedidelis, bet Europos mokyklos 
visgi yra įkurtos (Kolhemas, Molis, Bergenas, Karlsr ūhė). 
Šioje lentel ėje nurodoma, kiek ES institucij ų darbuotoj ų vaikų mokėsi mažose EM Kolheme, 
Bergene, Karlsr ūhėje ir Molyje 2003–2004 mokslo metais16. 
Europos mokykla Kolhemas Bergenas Karlsr ūhė Molis 
ES institucij ų 
darbuotoj ų vaikų 
skaičius 14 66 83 85 
Kitų ES institucij ų, pavyzdžiui, Salonikuose (CEDEFOP ir EAR) ir Sevilijoje (IPTS), 
darbuotojai ir darbuotojai, kuri ų laukiama Parmoje (EFSA)17, turi tiek pat, jei net ne daugiau 
vaikų, kuriems turi b ūti teikiamos daugiakalbio švietimo paslaugos. 11 priede pateikiamas 
numatomas kiekvienos agent ūros darbuotoj ų vaikų skaičius 2005 m. 
Didėjant spaudimui tenkinti institucij ų darbuotoj ų tuose miestuose, kuriuose įsikūrusios (ar 
bus kuriamos) agent ūros, vaikų švietimo poreikius, 2002 m. Europos Parlamentas 18 paprašė 
Valdytojų tarybos išnagrin ėti galimyb ę, kaip būtų galima įgyti Europos bakalaureat ą ne 
Europos mokyklose, o bendradarbiaujant su  vietos mokyklomis. 2005 m. balandžio m ėn. 
Valdytojų taryba patvirtino Europos mokyklinio lavinimo akreditavimo metmenis ir 
pagrindinius elementus, kuri uos savo ataskaitoje pateik ė paskirta darbo grup ė19. Ši grupė ir 
toliau rengs susitikimus,  siekdama nustatyti konkre čius proced ūrinius tokio bendradarbiavimo 
aspektus ir įvertinti susijusias s ąnaudas. Visk ą parengus ir Valdytoj ų tarybai patvirtinus 
pasiruošimo plan ą, numatoma, kad ES institucij ų bus prašoma prisid ėti finansuojant ES 
institucijų darbuotoj ų vaikų švietim ą tokiose „asocijuotose ir  (arba) akredituotose“ 
mokyklose. 
Valdytojų tarybai pri ėmus tokį sprendim ą Parmos (Italija), Dunshaughlino (Airija) ir 
Herakliono (Gra ikija) nacionalin ės valdžios institucijos tur ės dalyvauti vertinimo procese, 
siekiant nustatyti, ar j ų teikiamos (ar ateityje teiktinos) pa slaugos atitinka Europos mokyklinio 
lavinimo teikimo kriterijus. Visos šios nacionalin ės valdžios institucijos yra įsipareigojusios 
jų teritorijoje dirban čių ir gyvenan čių ES institucij ų darbuotoj ų vaikams teikti specialias 
daugiakalbio švietimo paslaugas (E uropos mokyklinis lavinimas). Toki ų paslaugų teikimo 
metodai skiriasi priklausomai nuo agent ūros dydžio ir mokini ų skaičiaus (žr. 12 pried ą). Taip 
pat numatoma, kad Valdytoj ų taryba priims sprendim ą, pagal kur į Europos mokyklinio 
lavinimo program ą taikančiose mokyklose besimokantiems mokiniams bus leidžiama laikyti 
Europos bakalaureato egzamin ą20. Tikimasi, kad kai visi m okiniai, kurie mokosi pagal 
Europos mokyklinio lavinimo program ą, galės įgyti Europos bakalaureat ą, tokiu būdu bus 
atlyginta toms nacionalin ėms valdžios institucijoms, kurios skyr ė didelius finansinius ir 
                                                 
16 Duomenys apie Kolhemo, Bergeno, Karslr ūhės ir Molio mokyklas gauti iš j ų 2003–2004 m. mokykl ų 
ataskaitų. 
17 Numatoma, kad kai EFSA įdarbins visus numatomus darbuotojus Parmoje, j ų vaikų skaičius sieks 200. 
18 Herbert Bösch parengta Europos mokykl ų finansavimo ateities ataskaita (GALUTIN Ė A5–0395/2002) 
(2002/2083(INI))  
19 Troika darbo grup ės II ataskaita „Europos bakalaureatas ir bendradarbiavimas su kitomis mokyklomis“. 
Nuorodos Nr. 2005-D-342-en-4. 
20 Dėl to gali tekti iš dalies pakeisti Konvencij ą. 
 
LT 13   LT žmogiškuosius išteklius kuriant nauj ą puikios kokyb ės mokykl ą savo teritorijoje, o ES 
biudžetą bus galima labiau orientuoti į pagrindin į EM konvencijos tiksl ą – ES institucij ų 
darbuotoj ų vaikų švietimą. 
3.3. Valdymas 
Pagrindinis klausimas, su kur iuo susiduria Europos mokyklos  – tai valdymas, vadovavimo 
veiksmingumas ir našumas. Pa čioje pradžioje, kai sistema tik buvo prad ėta kurti, buvo įsteigta 
viena mokykla Liuksemburge, kurioje veik ė keturi kalb ų skyriai, o Valdytoj ų tarybą tuo metu 
sudarė tik 6 VN, ta čiau dabar sistema prasipl ėtė iki 80 kalb ų skyrių skirtingomis 14 kalb ų 13-
oje mokykl ų septyniose VN. Valdytoj ų tarybą ir jos parengiamuosiu s komitetus dabar sudaro 
29 nariai: 25 atstovai iš VN (n etrukus bus daugiau) ir po vien ą Europos patent ų biuro21, tėvų 
asociacijų, mokytoj ų personalo komiteto ir Europos Komisijos atstov ą. 2002 m. spalio m ėn. 
įsigaliojo EM konvencija, ir nuo to meto beveik  visiems sprendimams priimti reikia tik dviej ų 
trečdalių balsų daugumos. Ta čiau pastar ųjų dvejų metų patirtis rodo, kad atsisakius vieningo 
balsavimo, Valdytoj ų tarybai n ėra lengviau priimti sprendimus. Komunikate d ėl Europos 
mokyklų [KOM(2004)519 galutinis], si ūloma padidinti mokykl ų valdymo savarankiškum ą 
vietose. Ta čiau padid ėjus savarankiškumui turi padid ėti atskaitomyb ė, be to, turi b ūti 
sistemingai atliekamas mokykl ų veikimo vertinimas. 
EM sistemos aukš čiausia valdžios institucija yra Valdytoj ų taryba, ta čiau taip pat centriniu ir 
vietos lygiu yra įsteigta daug komitet ų, darbo grupi ų ir pogrupi ų. Tai įvairūs parengiamieji 
komitetai: trys Inspektori ų valdybos22, trys Mokymo komitetai23, Administracinis ir finans ų 
komitetas24, įvairios kitos Valdytoj ų tarybos įkurtos ad hoc  darbo grup ės bei kiekvienos EM 
administracin ės valdybos, kurios renkasi tris kart us per metus. Siekdami palengvinti 
Valdytojų tarybos našt ą įvairiais valdymo klausimais šie komitetai pateikia savo nuomon ę ar 
ekspertų konsultacijas. Komisijo s, kuri dalyvauja ne vis ų šių komitetų ir valdyb ų veikloje, 
pareigūnai 2004 m. 130 dien ų praleido susirinkimuose. 
1995 m. sukurta darbo grup ė EM bendrosioms taisykl ėms atnaujinti patikslintas taisykles 
pateikė tik šiais metais. Užda vinys parengti Valdytoj ų tarybos priimt ų sprendim ų suvestinę 
redakciją dar nėra išspręstas. Paskutinis „Sprendim ų rinkinys“ buvo parengtas 1995 m., o 
didžioji dalis dokument ų, įskaitant Valdytoj ų tarybos sprendimus, tinklalapyje neskelbiami. 
Europos Parlamentas ir Komisija pareikal avo didesnio skaidrumo EM sistemoje, įskaitant 
Valdytojų tarybos protokol ų ir sprendim ų viešą skelbimą. 
                                                 
21 EPB yra pasiraš ęs specialų susitarim ą su Valdytoj ų taryba, pagal kur į biuras apmoka didži ąją dalį EM 
Miunchene išlaid ų taip pat kaip Komisija visoms kitoms EM, ir tod ėl EPB turi teis ę turėti savo atstov ą 
Valdytojų taryboje. 
22 Viena – dar ˛elio ir pradinio mokslo lygmeniui, kita – vidurinio mokslo lygmeniui ir tre čia, jungtin ė, į 
kurią įeina kiekvienos VN atstovas. 
23 Vienas – darželio ir pradinio mokslo lygmeniui, antras – vidurinio mokslo lygmeniui ir tre čias, 
jungtinis, įskaitant visus inspektorius, direktorius, direktori ų pavaduotojus, prireikus, t ėvų, mokytoj ų ir 
mokinių atstovus ir Komisijos atstov ą. 
24 Šį komitetą sudaro kiekvienos VN atstovai (dažniausiai iš Finans ų ministerijos), direktorius, t ėvų, 
mokytojų ir mokini ų bei Komisijos atstovai beveik visuose susirinkimuose. 
 
LT 14   LT Įsteigta daug komitet ų, tačiau iki šiol mokiniams ir t ėvams nėra nustatyta aiški skund ų dėl 
mokyklų ar pačios Valdytoj ų tarybos priimt ų sprendim ų pateikimo tvarka. EM sistemoje yra 
įkurta Skund ų valdyba, į kurią gali kreiptis pa tys EM bendruomen ės nariai. Ta čiau 2004 m. ši 
valdyba paskelb ė, kad jos kompetencijos pakanka spr ęsti tik administracinius klausimus, 
kurie dažniausiai b ūna susiję su EM darbuotojais25. Taigi, skundai d ėl mokinių perkėlimo, 
SPM mokini ų priėmimo, Mokymo dalyk ų komiteto sprendim ų, mokyklos mokes čio 
padidėjimo ir EB pažymi ų buvo atmesti. Galutiniai vartotojai tok į žingsnį įvertino labai 
kritiškai, ir kai kurie iš j ų pagalbos kreip ėsi į nacionalinius teismus. 
Nepaisant to, kad Valdytoj ų taryboje Komisija turi tik vien ą balsą (iš 29) ir d ėl to jos 
įgaliojimai yra riboti, t ėvai ir ES institucij ų darbuotojai dažnai mano, kad ji yra atsakinga už 
Valdytojų tarybos ar EM mokykl ų direktori ų priimtus sprendimus. Kai kurie iš j ų kreipiasi į 
Europos ombudsmen ą, kuris pripaž įsta Komisijos ribotus įgaliojimus Valdytoj ų taryboje, 
tačiau pakartotinai prašo Komisijos skatinti ger ą EM administravim ą ir skaidrum ą26. 
3.4. III kat. mokiniai ir maž ų mokyklų gyvybingumo klausimas 
Tikriausiai jautriausias klausimas EM sistemoje – tai III kat. mokini ų mokamo mokyklos 
mokesčio dydis. Europos Parlamentas ir Komisija papraš ė pasirūpinti, kad šie mokes čiai 
labiau atitikt ų tikrąsias išlaidas, ta čiau tėvų, mokytoj ų ir direktori ų atstovai, nenor ėdami, kad 
sumažėtų III kat. EM mokini ų skaičius, pasisako prieš bet kok į didesnį mokesčio padidinim ą. 
Per pastaruosius 3 metus III kat. mokini ų mokamas mokestis buvo gerokai padidintas. Gali 
būti, kad dėl to kai kuriose EM šiek tiek sumaž ėjo III kat. mokini ų skaičius. Briuselyje 
perpildytos mokyklos, tad priimt ų III kat. mokini ų skaičius čia taip pat sumaž ėjo. Tačiau 
nepaisant nedidelio III kat. mokini ų skaičiaus sumaž ėjimo (nuo 36 % 2002 m. iki 32 % 2004 
m.) pajamos iš III kat. mokini ų mokesčių EM biudžete padid ėjo nuo 6,5 % 2002 m. iki 8,4 % 
2004 m. Šiuo metu taikomi III kat. mokini ų mokesčiai EM 2004–2005 m. yra: 2178 eurai už 
darželį, 3028 eurai už pradin ę mokyklą ir 4132 eura i už vidurin ę mokyklą, taikant 50 % 
nuolaidą antram ir 75 % nuolaid ą trečiam ir kitiems tos pa čios šeimos vaikams. 
Komisija tvirtai įsitikinusi, kad III kat. mokiniams turi b ūti ir toliau suteikiamos vietos EM. 
Vis dėlto reikia surasti pusiausvyr ą tarp priimtino mokes čio dydžio užtikrinimo ir Europos 
mokesčių mokėtojų mokamos subsidijos dydžio apribojimo. Kai kuri ų EM, kuriose III kat. 
mokiniai sudaro apie 80 % viso mokini ų skaičiaus, atveju šis klausimas tampa vis aktualesnis 
ir net kelia susir ūpinimą apie susijusi ų mokyklų gyvybingum ą per ilgą laiko tarp ą (žr. 2 ir 8 
priedus) Be to, turi b ūti atkreiptas d ėmesys į didelį atleidimų nuo III kat. mokes čių tokiose 
mažose EM skai čių, nes jis sudaro 65 % visoje  EM sistemoje suteikiam ų atleidim ų nuo 
mokesčio (t. y. 571 iš 882 atvej ų).  
                                                 
25 Metin ė ataskaita finans ų kontrolieriui. p. 6. 
26 Komisija šiuo klausimu pareng ė dokument ą (Siūlomi veiksmai d ėl didesnio skaidrumo ir gero 
administravimo Europos mokykl ų sistemoje), kurį EM turės įgyvendinti . 
 
LT 15   LT 2000 m. priimtas Gaignage  kriterijus27 nustato EM įkūrimo gaires, kuriose nurodomas 
mažiausias mokini ų skaičius kalbos skyriuje ir teigiama , kad ne mažiau kaip 50 % mokini ų 
vienoje EM, kuri n ėra Briuselyje ir Liuksemburge, turi b ūti I kat. mokiniai. Tame pa čiame 
dokumente nurodoma, kad kalbos skyri ų ar net pa čią EM galima uždaryti, „kai d ėl mažo 
besimokan čių I kat. mokini ų skaičiaus mokyklos tolesn ė veikla yra nepateisinama“28. Europos 
Parlamentas š į klausimą akcentavo Herbert Bösch at askaitoje 2002 m. ir papraš ė Valdytoj ų 
tarybos imtis veiksm ų. Todėl 7 labai maži kalb ų skyriai 4 EM Bergene, Kolheme, Karlsr ūhėje 
ir Molyje (kuriuose buv o tik 17 I kat. mokini ų visuose 7 kalb ų skyriuose kartu pa ėmus29) yra 
palaipsniui likviduojami. 
Dabartinė situacija kelia didel į susirūpinimą dėl šių mokyklų ateities per ilg ą laiko tarp ą, todėl 
Europos Komisija pradeda išorin į tyrimą dėl šių 4 mažų EM gyvybingumo. Tyrimo išvados 
turėtų būti parengtos 2006 m., Komisija išva das, žinoma, pateiks Valdytoj ų tarybai. 
Įgaliojimuose numatyta, kad konsultantai, kuriems patik ėta atlikti š į tyrimą, aplankys visas 4 
EM ir susitiks su mokykl ų bendruomeni ų atstovais bei glaudžiai be ndradarbiaus su Komisija, 
Generaliniu sekretoriumi ir jo  biuru, kai prireiks duomen ų ar kitos susijusios informacijos. 
Taip pat į įgaliojimus yra įtraukta užduotis pasi ūlyti alternatyvius ES institucij ų darbuotoj ų 
vaikų susijusiose 4 EM švietimo poreiki ų tenkinimo metodus ir pereinam ąsias bei socialines 
priemones, kuri ų reikėtų imtis, jei b ūtų nuspręsta mokyklas uždaryti, atsižvelgiant į 
sunkumus, su kuriais gali susi durti šiose mokyklose besimoka ntys mokiniai ieškodami 
alternatyvi ų sprendim ų. 
4. IŠVADA 
Europos mokyklos yra svarbi ES institucij ų socialinės politikos ir j ų geros veiklos sudedamoji 
dalis, didinanti ES institucij ų patrauklum ą ir pritraukianti į jas ypač kvalifikuotus darbuotojus 
iš visos Europos ilgam  laiko tarpui. Tod ėl Europos Komisija yra įsitikinusi, kad pl ėtojant 
1954 m. sukurt ą novatorišk ą modelį labai svarbu užtikri nti, kad EM gal ėtų sėkmingai įvykdyti 
būsimus uždavinius. 
Būdama pagrindiniu svarbiausi ų galutinių vartotojų darbdaviu (t. y. EK samdo daugiausiai I 
kat. mokini ų tėvų) ir pagrindine EM sistemos finansavimo teik ėja, Komisija mano, kad jos 
pareiga – atidžiai steb ėti, kaip veikia EM sistema, norint užtikrinti, kad EM ir toliau rengt ų 
mūsų jaunimą žiniomis pagr įstai informacinei visuomenei, kurioje konkurencingumas 
nuolatos did ėja, ir tuo pa čiu metu neb ūtų nebrangi ES institucijoms ir Europos mokes čių 
mokėtojams. Mokyklos veikia pagal Konvencijoje nustatytus tarpvyriausybinius metmenis, 
tačiau Komisija mano, kad ji tur ėtų būti konstruktyviu partneri u nustatant, kaip reikia 
tobulinti sistem ą ir padedant tai įgyvendinti. 
                                                 
27 Europos mokykl ų įkūrimo, uždarymo ar prieži ūros kriterijai. Nuorodos Nr. 2000-D-7510. 
28 Europos mokykl ų įkūrimo, uždarymo ar prieži ūros kriterijai. Nuorodos Nr. 2000-D-7510, p. 3. 
29 2004 m. sausio m ėn. Valdytoj ų tarybos susitikime pasi ūlytas dokumento Gaignage ataskaitos 
kriterijaus taikymas kalb ų skyriams priedas. 
 
LT 16   LT Todėl 2004 m. liepos m ėn. Komisija pareng ė Komunikat ą dėl Europos mokykl ų vystymo 
galimybių [KOM(2004)519 galutinis], kuriame ypa č pabrėžiama valdymo, finansavimo ir 
švietimo paslaug ų teikimo gerinimo b ūtinybė. Komisija mano, kad šioj e ataskaitoje pateikta 
EM sistemos apžvalga rodo, kad sistemai iškelta daug nauj ų uždavini ų. EM kūrimo metu ši 
sistema buvo labai novatoriška, ta čiau dabar kai kuriuos aspektus jau reikia  modernizuoti. EM 
sistemai jau 50 met ų, tad dabar pats laikas apžvelgti, kaip EM veikia, siekiant pad ėti 
mokykloms ir toli au gerinti si ūlomo mokymo kokyb ę ir pobūdį, tapti veiksmingesn ėmis ir 
ekonomiškesn ėmis, įdiegti moderni ą ir tinkam ą valdymo sistem ą, kuri leist ų pagrindin ėms 
suinteresuotoms šalims aktyviau dalyvauti valdym e, ir veikti skaidriau bei remtis geriausia 
švietimo praktika. Ši pirmoji metin ė ataskaita tur ėtų būti nagrin ėjama atsižvelgiant į 
Komisijos komunikat ą dėl mokykl ų ateities. Šiuose dviejuos e dokumentuose siekiama 
nustatyti, kaip ateityje pl ėtoti ir gerinti sistem ą konsultuojantis ir diskutuojant su 
nacionalin ėmis valdžios institucijomis, ekspertais ir visomis su Europos mokykl ų sistema 
susijusiomis šalimis. 
 
LT 17   LT ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
LT 18   LT ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
LT 19   LT Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
LT 20   LT ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
LT 21   LT Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
LT 22   LT ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
LT 23   LT ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
LT 24   LT % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
LT 25   LT ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
LT 26   LT ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
LT 27   LT ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
LT 28   LT ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
LT 29   LT ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150 
 
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 
TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50 
 
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 
TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
LT 30   LT ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
LT 31   LT ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or accredited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘Scuola per l’Europa’, was vi sited by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary are scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision  for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in  Dunshaughlin (near Gran ge) than that started 
last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) fr om the Food and Veterinary Offi ce (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another international or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some courses.  After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Information Security Agency (ENISA) will be very few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the projec t in Sept 2005 and like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.