KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų /* COM/2013/0915 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų 1. Pagrindiniai faktai Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos[1] 27 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 8 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų, visų pirma naminių paukščių svaiginimo grupėmis vandens voniose, atsižvelgiant į gyvūnų gerovės aspektus, taip pat į socialinį, ekonominį bei aplinkosauginį poveikį“. Kad parengtų šią ataskaitą, Komisija pavedė atlikti įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų tyrimą, o jo galutinė ataskaita Komisijai pateikta 2012 m. (toliau – 2012 m. tyrimas)[2]. 2. Naminių paukščių svaiginimo metodai Naminių paukščių skerdyklose dažniausiai taikomas svaiginimo metodas – paukščių grupių svaiginimas vandens voniose (vandens vonių metodas). Taikant šį metodą paukščiai pakabinami ant pakabų žemyn galva ir iki sparnų panardinami į vandens vonią, o joje paveikiami elektros srove. Per kūną perėjusi elektros srovė juos apsvaigina iki nuleidžiant kraują. Pagrindinis alternatyvus svaiginimo metodas – svaiginimas kontroliuojamoje aplinkoje (CAS – angl. Controlled Atmosphere Stunning), kurį taikant naminiai paukščiai svaiginami kontroliuojamos aplinkos kameroje dujų mišiniais. ES 80 proc. broilerių (mėsinių viščiukų) svaiginami vandens voniose, o 20 proc. – CAS metodu[3]. Šis santykis valstybėse narėse gerokai skiriasi (pvz., Vokietijoje CAS taikomas 60 proc. atvejų, o Prancūzijoje – 5 proc.)[4]. Vietoj vandens vonių taip pat gali būti taikomas svaiginimas veikiant tik galvos smegenis ir svaiginimas žemu atmosferos slėgiu (LAPS – angl. low atmosphere pressure stunning). Taikant svaiginimo elektros srove veikiant tik galvos smegenis metodą dedami galvos smegenis veikiantys atskiri elektrodai. Šis metodas yra įprastas visoms rūšims, tačiau dėl didelio skerdimo linijų greičio tik neseniai pritaikytas naminių paukščių skerdykloms. Per pastaruosius kelerius metus metodas patobulintas ir sukomercintas, kad jį būtų galima taikyti komercinėse skerdyklose (iki 9 000 paukščių per valandą). LAPS metodas grindžiamas panašiu principu kaip svaiginimas dujomis, tačiau užuot pakeitus orą dujomis, taikant LAPS oras pamažu išsiurbiamas ir paukščiai apsvaigsta dėl deguonies stygiaus. ES taikyti LAPS dar neleidžiama, tačiau šis metodas taikomas JAV. Remiantis esamų tendencijų ekstrapoliacija, po 5 metų ES vidutiniškai 15 proc. dabar vandens voniose svaiginamų paukščių galėtų būti svaiginama CAS metodu (t. y. 65 proc. broilerių būtų svaiginama vandens voniose, o 35 proc. – CAS metodu). Tačiau dėl besiskiriančių įvairių esminių veiksnių, pvz., vartotojų poreikių (susijusių ne tik su gyvūnų gerove, bet ir su mėsos rūšimi – visas viščiukas ar filė) ir darbo sąnaudų, šie pokyčiai valstybėse narėse vyks nevienodai. Numatoma, kad daugiau kaip 80 proc. savo produkcijos CAS ims taikyti nedaug valstybių narių (Vokietija, Austrija ir Suomija), tačiau tikimasi, kad daugiau kaip 50 proc. savo produkcijos šį metodą taikys nemažai valstybių narių (Jungtinė Karalystė, Italija, Švedija, Nyderlandai ir Belgija). Kitose valstybėse narėse, kaip numatoma, pagrindinis svaiginimo metodas ir toliau bus vandens vonios. 3. Gyvūnų gerovės aspektai Prieš priimant Reglamentą (EB) Nr. 1099/2009, Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) 2004 ir 2006 m. paskelbė dvi nuomones apie svaiginamų ir žudomų gyvūnų gerovės aspektus[5][6]. 2004 m. nuomonėje EFSA nurodė dvi pagrindines problemas: – paukščių apvertimas ir kabinimas yra skausmingas, ypač sunkių ar trapių kaulų paukščių[7], ir dėl to gali išnirti arba lūžti kaulai; – dėl skirtingos kiekvieno paukščio elektrinės varžos kiekvienam paukščiui tenka nevienodai elektros srovės ir to neįmanoma kontroliuoti. Reaguojant į šias nuomones, nuo 2013 m. sausio 1 d. taikomu Reglamentu (EB) Nr. 1099/2009 nustatyti svaiginimo vandens voniose elektros srovės parametrai (150 mA esant 200–400 Hz dažniui)[8]. Tokius parametrus rekomenduoja ir Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija[9]. 2011 m. dvi valstybės narės pasiūlė iš dalies pakeisti Reglamente (EB) Nr. 1099/2009 nustatytus būtinuosius vandens vonių elektros srovės parametrus. Išnagrinėjusi šiuos duomenis, EFSA 2012 m. priėmė nuomonę šiuo klausimu[10], kurioje teigiama, kad svaiginimo vandens voniose veiksmingumas yra iki 96 proc. vertinant pagal elektroencefalogramą (EEG). Nuomonėje taip pat nurodyta, kad reikia papildomų tyrimų, ir pabrėžti vykdymo užtikrinimo klausimai, pvz., rūpindamiesi mėsos kokybe skerdyklų veiklos vykdytojai linkę naudoti silpnesnę elektros srovę. EFSA nuomonėse taip pat nurodyta, kad CAS leidžia išvengti vandens vonių trūkumų, jei šis metodas taikomas nustačius parametrus, kuriems esant paukščiai nužudomi: – sąmonės nepraradę paukščiai neverčiami žemyn galva ir nekabinami; – galima užtikrinti, kad 100 proc. paukščių būtų nužudyta iki kraujo nuleidimo. 2004 ir 2006 m. EFSA nuomonėse šiuo metu komercinėms skerdyklų linijoms parengtas svaiginimo veikiant tik galvos smegenis metodas nevertintas. 4. Ekonominiai aspektai Svarbiausi ES paukštienos gamybos ir išorės prekybos ekonominiai duomenys pateikti I priede. 4.1. Vandens vonių ir kitų metodų palyginimas 4.1.1. Gamybos sąnaudos ir sąnaudų modelis Rinkoje prieinamiems naminių paukščių svaiginimo metodams palyginti sukurtas sąnaudų modelis[11]. Atsižvelgta į šias sąnaudas: įrengimo[12], priežiūros, darbo priimant ir kabinant, vandens suvartojimo, valyti naudojamo vandens, svaiginti naudojamos elektros energijos, svaiginti naudojamų dujų, kitas su svaiginimu susijusias darbo sąnaudas. Apskaičiuotos vienam paukščiui tenkančios didelio našumo (12 000 paukščių per valandą) ir mažesnio našumo (6 000 ir 3 000 paukščių per valandą) skerdyklų vidutinės ES sąnaudos yra apibendrintos 1 ir 2 lentelėse. Šie rodikliai priklauso nuo įvairių išteklių (kapitalo, energijos, vandens ir darbo) sąnaudų vietoje[13]. 1 lentelė. Baziniai svaiginimo įvairiais metodais sąnaudų skaičiavimo rezultatai, kai našumas – 12 000 paukščių per valandą Sąnaudų veiksnys || Vandens vonios || CAS || Svaiginimas veikiant tik galvos smegenis || Svaiginimas vakuumu Įrengimo sąnaudos || 43 000 EUR || 308 300 EUR || 370 000 EUR || 500 000 EUR Priežiūra (įrengimo sąnaudų procentas) || 3,45 % || 6,90 % || 3,00 % || 2,40 % Priėmimo ir kabinimo darbo sąnaudos || 97 valandos per dieną || 90 valandų per dieną || 96 valandos per dieną || 90 valandų per dieną* Svaiginti ir valyti naudojamas vanduo || 9,0 m3 per dieną || 3,5 m3 per dieną || 0,96 m3 per dieną || 3,5 m3 per dieną* Elektros energija || 5,2 kWh per dieną || 127,0 kWh per dieną || 9,6 kWh per dieną || 1 136,0 kWh per dieną Dujų sąnaudos || – || 3,1 t per dieną || – || – Kitos darbo sąnaudos || 3 valandos per dieną || 5 valandos per dieną || 0,5 valandos per dieną || 5 valandos per dieną* Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (ES vidurkis) || 2,439 cento || 3,495 cento || 2,521 cento || 2,641 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (didelės darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 4,135 cento || 5,105 cento || 4,151 cento || 4,367 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (mažos darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 0,389 cento || 1,562 cento || 0,549 cento || 0,679 cento Šaltiniai ir svertinis įvertinimas || Gamintojai – 45 proc. 9 000–13 000 paukščių našumo skerdyklų tyrimas (duomenys pakoreguoti pagal 12 000 paukščių našumą) – 45 proc. Literatūra – 10 proc. || Gamintojai – 45 proc. Bet kokio našumo skerdyklų tyrimas (duomenys pakoreguoti pagal 12 000 paukščių našumą) – 45 proc. Literatūra – 10 proc. || Gamintojai || Gamintojai, darbo sąnaudos apskaičiuotos pagal CAS * Remtasi CAS skaičiavimo duomenimis, nes sistemos panašios, o konkrečių duomenų trūksta. Dokumentuose paaiškinta, kad svaiginant LAPS metodu vanduo nenaudojamas, o CAS sistemose vanduo naudojamas valyti. 2 lentelė. 6 000 ir 3 000 paukščių per valandą našumo skerdyklų sąnaudų modelis Sąnaudų veiksnys || Vandens vonios || CAS || Svaiginimas veikiant tik galvos smegenis || Svaiginimas vakuumu Skirtumai, kai našumas – 6 000 paukščių per valandą || Įrengimo sąnaudos šiek tiek mažesnės, vandens ir darbo sąnaudos mažesnės, elektros energijos suvartojama beveik tiek pat. || Įrengimo sąnaudos, vandens ir elektros energijos sąnaudos tokios pačios. Darbo ir dujų sąnaudos proporcingai mažesnės. Dėl mažesnio našumo priežiūros sąnaudos mažesnės. || Įrengimo sąnaudos šiek tiek mažesnės (350 000 EUR), darbo ir elektros energijos sąnaudos proporcingai mažesnės. || Pašalinus pusę vakuumo kamerų, įrengimo sąnaudos perpus mažesnės (250 000 EUR), elektros energijos ir darbo sąnaudos taip pat proporcingai mažesnės. Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (ES vidurkis) || 2,541 cento || 3,687 cento || 2,716 cento || 2,667 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (didelės darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 4,294 cento || 5,330 cento || 4,356 cento || 4,412 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (mažos darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 0,422 cento || 1,730 cento || 0,733 cento || 0,682 cento Skirtumai, kai našumas – 3 000 paukščių per valandą || Įrengimo sąnaudos šiek tiek mažesnės, vandens ir darbo sąnaudos mažesnės, elektros energijos suvartojama beveik tiek pat. || Įrengimo sąnaudos, vandens ir elektros energijos sąnaudos tokios pačios. Darbo ir dujų sąnaudos proporcingai mažesnės. Priežiūros sąnaudos mažesnės. || Įrengimo sąnaudos tokios pačios kaip esant 6 000 paukščių per valandą našumui (350 000 EUR), darbo ir elektros energijos sąnaudos proporcingai mažesnės. || Įrengimo ir elektros energijos sąnaudos tokios pačios kaip esant 6 000 paukščių per valandą našumui[14]. Darbo sąnaudos proporcingai mažesnės. Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (ES vidurkis) || 2,584 cento || 4,053 cento || 3,121 cento || 3,087 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (didelės darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 4,340 cento || 5,761 cento || 4,780 cento || 5,000 cento Vienam paukščiui tenkančios sąnaudos (mažos darbo, vandens, elektros energijos kainos) || 0,463 cento || 2,046 cento || 1,116 cento || 1,024 cento Apskritai vandens vonios yra pigiausias svaiginimo metodas, o CAS – brangiausias[15]. Didelio našumo skerdyklose šių dviejų metodų sąnaudų skirtumas mažesnis. Svaiginimas vandens voniose pranašesnis už kitus metodus, jei gamybos sąnaudos mažesnės. Tačiau jei gamybos sąnaudos, ypač darbo sąnaudos, didesnės, skirtumas tarp vandens vonių ir kitų metodų sąnaudų nebėra toks didelis. Ši išvada atitinka empirinių stebėjimų rezultatą, kad CAS metodas taikomas ES regionuose, kuriuose darbo sąnaudos palyginti didelės. Skerdyklų veiklos vykdytojų sprendimui rinktis tam tikrą svaiginimo sistemą, regis, įtakos turi ne poveikis mažmeninei kainai (vidutinė mažmeninė kaina yra 5,070 EUR už 1,5 kg įprastinį viščiuką), o dideli pradinių investicinių sąnaudų skirtumai, taip pat svaiginimo sistemai reikalinga erdvė (žr. toliau). 4.1.2. Pajamos ir rinkos Skerdyklų veiklos vykdytojai svaiginimo metodą renkasi atsižvelgdami į rinką, kurioje ketina parduoti savo produkciją. Poveikio pajamoms turi šie trys mechanizmai: – patekimas į rinką – dėl kokybės, gyvūnų gerovės ar religinių reikalavimų (halal[16], košerinės mėsos) platintojai gali reikalauti taikyti konkrečius svaiginimo metodus; – geresnė mėsos kokybė – rinkose gali būti labiau vertinamos išpjovos (krūtinėlės filė, sparnai, kojos), nuolat atitinkančios tam tikrus reikalavimus (spalvos, kraujo tiškalų nebuvimo); – nuostoliai dėl nupjaustymo – pajamoms bus padarytas neigiamas poveikis, jei dėl svaiginimo metodų daugiau mėsos reikia nupjaustyti (prarandama mėsos ir padidėja nupjaustymo darbo sąnaudos). Iš tiesų svarbiausias rinkos kintamasis yra tai, ar viščiukas parduodamas visas, kad būtų toliau perdirbamas (tokiu atveju defektai nėra tokie reikšmingi), ar mažmeninėje rinkoje parduodamos jo šviežios išpjovos (tokiu atveju geras pateikimas būtinas). Išsamaus tyrimo, kuriame būtų tiesiogiai palyginta įvairiais metodais apsvaigintų paukščių mėsos kokybė, nėra. Be to, poveikis kokybei labai skiriasi priklausomai nuo įvairių su svaiginimo metodu nesusijusių veiksnių, visų pirma taikytų parametrų, pulko kilmės, elgesio su paukščiais ir jų gabenimo prieš nužudant ir kt. Atsižvelgiant į šias išlygas, įvairiais metodais apsvaigintų paukščių mėsos kokybės palyginimą galima apibendrinti taip: – taikant CAS ir svaiginimo veikiant tik galvos smegenis[17] sistemą, regis, užtikrinama geresnė mėsos kokybė (didesnis procentas krūtinėlės filė be kraujo tiškalų), nei svaiginant vandens voniose; – apskritai kojos dažniau pažeidžiamos vandens voniose, nes paukščiai kabinami gyvi; – apskritai sparnai dažniau pažeidžiami taikant CAS metodą, nes svaiginami paukščiai daugiau plaka sparnais, ypač naudojant inertines dujas; – oda gali būti dažniau pažeidžiama taikant CAS metodą, nes paukščius sunku nupešti. Apskritai atrodo, kad CAS metodas pranašesnis rinkose, kuriose paklausi krūtinėlės filė (aukštesnė kokybė), tačiau negali konkuruoti su vandens vonių metodu rinkose, kuriose yra visų paukščių paklausa. 4.1.3. Svaiginimo sistemai įrengti reikalinga erdvė Būtina atsižvelgti ne tik į pirmiau nurodytą sąnaudų modelį, bet ir į tai, kad pereiti nuo vandens vonių prie kitos sistemos reikia erdvės. Su perėjimu nuo vandens vonių sistemos prie CAS (ir galbūt LAPS) susijusios statybos ir struktūrinių pakeitimų sąnaudos yra didelės ir gali pasiekti tokį lygį, kad naujosios sistemos taps neįperkamos. Šios sąnaudos veikiausiai bus didesnės vandens vonias keičiant į CAS (ir galbūt LAPS), nei į svaiginimo veikiant tik galvos smegenis sistemą, kuriai nereikia daugiau erdvės nei vandens vonioms. 5. Skerdyklos darbuotojų darbo sąlygos Naudojant sistemas, kuriose vengiama liesti sąmonės nepraradusius gyvūnus (CAS ir LAPS), sudaromos palankesnės darbo sąlygos nei taikant kitas sistemas (vandens vonių ir svaiginimo veikiant tik galvos smegenis), nes kyla nedaug dulkių (paukščiai neplaka sparnais), dirbama esant įprastam apšvietimui[18], darbuotojai patiria mažiau sužeidimų ir turi dėti mažiau fizinių pastangų. Remiantis vienu šaltiniu[19], dėl tokių sistemų taip pat sumažėja darbuotojų kaita, taigi ir įdarbinimo išlaidos. 6. Aplinkosaugos aspektai 2012 m. tyrime palyginti šeši vandens vonių ir CAS metodų aplinkosauginiai rodikliai: dulkių ir kvapo tarša, energijos suvartojimas, netinkamų naudoti atliekų srautas, vandens suvartojimas, vėsinimas ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Nors apskritai abiejų metodų poveikis aplinkai mažai skiriasi, CAS atrodo šiek tiek palankesnis aplinkai už vandens vonias dėl dulkių ir kvapo, atliekų ir vandens aspektų, tačiau naudojant vandens vonias suvartojama mažiau elektros energijos ir išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų. 7. Konkurencingumo pasaulyje aspektai ES paukštienos sektorius taip pat vertintinas atsižvelgiant į konkurencingumą pasaulyje ir trečiųjų šalių konkurencinį spaudimą. Pasaulio rinkoje Brazilija yra pagrindinė visų paukščių ir baltos mėsos (krūtinėlių) tiekėja (atitinkamai 80 ir 85 proc. pasaulio prekybos) ir antra tamsios mėsos (kojų) tiekėja (30 proc.). Pasaulinis konkurencingumas pasaulio paukštienos rinkoje iš esmės nustatomas pagal pašarų kainą, kuri sudaro 50–70 proc. visų gamybos sąnaudų. Dėl pigesnių pašarų gamybos sąnaudos Brazilijoje, Argentinoje ir JAV yra 40 proc. mažesnės nei ES ir Azijos šalyse. Kiti reikšmingi su sąnaudomis susiję pranašumai Brazilijoje ir Tailande – palankios klimato sąlygos ir mažesnės darbo sąnaudos. Dar viena Brazilijos dominavimo pasaulinėje paukštienos rinkoje priežastis – didesnis dėmesys eksportui, kai paklausai eksporto rinkose teikiamas pirmumas palyginti su vidaus paklausa (priešingai nei ES ir JAV, kuriose eksportas daugiausia yra vidaus paklausos šalutinis produktas). Eksportas iš JAV į ES yra labai ribotas dėl naudojamo antimikrobinio gydymo (draudžiamo ES). Tačiau JAV yra reikšminga konkurentė eksporto rinkose, pavyzdžiui, Rusijos, kuri yra svarbi perteklinės tamsios mėsos eksporto šalis. Tailandas į ES eksportuoja perdirbtus produktus, tačiau pasaulio rinkose su ES eksportuotojais paprastai nekonkuruoja. Pasaulyje vandens vonios tebėra dažniausiai taikomas naminių paukščių svaiginimo metodas. CAS naudojamas keliose trečiosiose šalyse, tačiau daugiausia taikomas ES. Žudymo sąnaudos sudaro 14–22 proc. visų gamybos sąnaudų ir yra iš esmės nustatomos pagal darbo sąnaudas, o dėl jų absoliutų ir santykinį pranašumą turi Tailandas ir Brazilija. Pagal ilgalaikes ekonomines prognozes numatoma, kad paukštienos pasaulio rinka gerokai išaugs. Didėjanti papildomai perdirbtų produktų paklausa ilgainiui gali tapti paskata rinktis CAS. 8. Kiti aspektai Musulmonų religinių taisyklių laikymasis taip pat svarbus kai kuriems skerdyklų veiklos vykdytojams renkantis tam tikrus svaiginimo metodus ar parametrus. Nors visų musulmonų bendruomenių suderintos bendros pozicijos dėl gyvūnų svaiginimo nėra, daugumai jų būtų priimtinas svaiginimas, jei nenukraujavęs gyvūnas galėtų atgauti sąmonę. Atsižvelgiant į svaiginimo parametrų nustatymą, svaiginimas vandens voniose, CAS metodu ir veikiant tik galvos smegenis gali būti grįžtamas. Tačiau kadangi vandens voniose ir CAS metodu paukščiai svaiginami grupėmis, užtikrinti, kad visi nenukraujavę gyvūnai atsigautų, galima tik sumažinus svaiginimo parametrus, taigi ir tinkamai apsvaigintų gyvūnų procentą. CAS metodas paprastai taikomas gyvūnams žudyti, todėl musulmonų bendruomenės jį retai pripažįsta tinkamu halal (dėl rizikos, kad gyvūnai bus apsvaiginti negrįžtamai). Taikant reglamente nustatytus vandens vonių elektros srovės parametrus gali būti neužtikrinta, kad visi apsvaiginti gyvūnai visiškai atsigautų. Be to, svarstant su gyvūnų gerove susijusius svaiginimo metodų pranašumus ar trūkumus reikia atsižvelgti ne vien į skerdyklas. Apribojus galimybes taikyti tam tikrus svaiginimo metodus, tokius kaip vandens vonios (tai šiuo metu vienintelis mažoms skerdykloms plačiai prieinamas komercinis metodas), regionuose, kuriuose paplitusios ekstensyviojo ūkininkavimo sistemos, užaugintus gyvūnus teks toli transportuoti. 9. Išvados Iš įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų pasaulyje ir ES plačiausiai taikomas svaiginimas vandens voniose. Šis metodas istoriškai pirmasis, pigus, prieinamas technologiniu atžvilgiu, jam nereikia daug erdvės ir jį taikant galima imobilizuoti pakankamai paukščių, kad pramoninėse skerdyklose automatiškai perrėžus kaklą jiems būtų nuleistas kraujas. Nors numatoma, kad dėl didėjančios aukštos kokybės mėsos paklausos ir didesnių darbo sąnaudų kai kuriose valstybėse narėse CAS metodas toliau populiarės, svaiginimas vandens voniose ES veikiausiai ir toliau bus plačiai taikomas. CAS metodas yra pagrindinė rinkoje prieinama vandens vonių alternatyva. Kitos vandens vonių alternatyvos dar nėra pakankamai ištobulintos, kad artimiausiu metu jas būtų galima pasirinkti. CAS metodas yra pranašesnis atsižvelgiant į gyvūnų gerovę, taip pat į mėsos kokybę ir darbo sąlygas. Tačiau CAS sistema brangi, jai įrengti reikia daugiau erdvės ir šiuo metu ji skirta didelio našumo skerdykloms. Pamažu atsisakyti svaiginimo vandens voniose šiuo metu ekonomiškai neperspektyvu, nes esamomis sąlygomis nėra vidutinio ar mažo našumo skerdykloms, kurių ES yra nemažai, tinkamos alternatyvios sistemos. Svarbu, kad valstybės narės vienodai taikytų naujus gyvūnų gerovės reikalavimus ir taip užtikrintų vienodas sąlygas skerdyklų veiklos vykdytojams ir vienodą gyvūnų apsaugos lygį. Komisija toliau atidžiai stebės, kaip valstybėse narėse įgyvendinami reikalavimai, taip pat vertins, lygins ir skleis galiojančių ES taisyklių taikymo geriausią patirtį ir naujoves. [1] OL L 303, 2009 11 18, p. 1. [2] Maisto grandinės vertinimo konsorciumo atliktas įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų tyrimas; projektui vadovavo „Agra CEAS Consulting“, 2012 m. gruodžio 11 d. (http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/slaughter/study_stunning_poultry_en.pdf). [3] Taikant CAS metodą naudojamos įvairios konstrukcijos (horizontalios arba vertikalios) ir įvairiai į technologinę liniją integruotos sistemos ir įvairūs dujų mišiniai (anglies dioksidas arba inertinės dujos). [4] Vandens vonių ir CAS taikymo vištoms dedeklėms santykis yra atitinkamai 83 ir 7 proc., kilmės pulkų paukščiams – 61 ir 37 proc., kalakutams – 76 ir 24 proc. gyvūnų skaičiaus. [5] Svarbiausių komercinių rūšių gyvūnų pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektai, EFSA leidinys (2004 m.), 45, p. 1–29. [6] Prekybos tikslais auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektai, EFSA leidinys (2006 m.), 326, p. 1–18. [7] Kalakutai ir broilerių kilmės pulkų paukščiai yra gerokai sunkesni už standartinius parduoti skirtus broilerius, o kiaušinių nebededančių dedeklių trapūs kaulai. [8] Elektros srovės parametrai nurodyti I priedo II skyriaus 6 dalyje, įranga – II priedo 5 dalyje. [9] OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 7.5.7 straipsnio 3 dalies b punktas dėl paukščių svaiginimo elektros srove vandens voniose. [10] Mokslinė nuomonė apie naminiams paukščiams taikomos vandens vonių įrangos elektros srovės reikalavimus. EFSA leidinys 012, 10(6):2757, 80 p. doi:10.2903/j.efsa.2012.2757. [11] ES taikyti LAPS neleidžiama, tačiau šis metodas taikomas vienoje skerdykloje JAV. [12] Naujos įrangos įrengimo, o ne keitimo sąnaudos. [13] Daugiau scenarijų išnagrinėta 2012 m. tyrime. [14] Įrengimo sąnaudos laikomos lygiomis sąnaudoms esant 6 000 paukščių per valandą našumui, nes nėra aišku, ar sistemą galima pritaikyti mažesniam nei 6 000 paukščių per valandą našumui. [15] Svaiginimo veikiant tik galvos smegenis ir LAPS metodų duomenys daugiausia grindžiami gamintojų pateikta informacija, o ji gali būti optimistiškesnė, palyginti su komercine praktika. [16] Žr. 8 dalį. [17] Kadangi komercinė svaiginimo veikiant tik galvos smegenis sistema kol kas naudojama nedaugelyje skerdyklų, nepriklausoma informacijos peržiūra neatlikta. [18] Su gyvais paukščiais darbuotojai dirba esant silpnam apšvietimui, kad paukščiai būtų ramesni. [19] PETA (2007 m.), Žudymo kontroliuojamoje aplinkoje ir elektrinės imobilizacijos palyginimas. Lyginamoji naminių paukščių žudymo sistemų analizė atsižvelgiant į gyvūnų gerovės, darbuotojų saugos ir ekonominius aspektus. PETA, JAV, 2007 m. birželio mėn. PRIEDAS prie KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų Svarbiausi ES paukštienos sektoriaus ekonominiai duomenys[1] 1. ES gamyba – 12 mln. tonų[2] Šaltinis – AVEC, 2011 m. metinė ataskaita 1.1. Skerdyklos Maždaug 5 300 įmonių. Išsamaus naminių paukščių skerdyklų sąrašo nėra. Duomenų apie našumą turima nedaug. 1.2. Ekonominiai rezultatai 30–32,5 mlrd. EUR 2011 m. 1.3. Su gyvais gyvūnais kontaktuojančių darbuotojų skaičius Maždaug 3 000 pagal visos darbo dienos ekvivalentą[3]. 2. ES vartojimas – 11,6 mln. tonų[4] Vienas gyventojas suvartoja maždaug 23 kg per metus. 3. ES prekyba ES eksportuoja 9 proc., o importuoja 6 proc. ES pagaminamos produkcijos[5]. ES daugiausia importuoja krūtinėlių mėsą, o eksportuoja mažesnės vertės išpjovas, tik Prancūzijoje yra ypatinga visų paukščių eksporto į Saudo Arabiją rinka. Šaltinis – Eurostatas Šaltinis – Eurostatas [1] Visi duomenys surinkti iš Komisijos pavesto atlikti tyrimo – Maisto grandinės vertinimo konsorciumo atlikto įvairių taikomų naminių paukščių svaiginimo metodų tyrimo (projektui vadovavo „Agra CEAS Consulting“, 2012 m. gruodžio 11 d.). [2] 2010 m duomenys pagal skerdenų svorį. [3] Tačiau dauguma šių darbuotojų dirba ne visą darbo dieną. [4] 2009 m. duomenys. [5] 2010 m. duomenys (tonomis). 2010 m. eksporto vertė buvo 1,18 mlrd. EUR, o importo – 1,97 mlrd. EUR, taigi importas sudarė atitinkamai maždaug 3,8 proc., o eksportas – 6,4 proc. apytikrės ES naminių paukščių skerdyklų produkcijos vertės.