Europos regionų komiteto nuomonė „Siekiant netaršaus kelių transporto: alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas ir išmetamo CO2 normų sugriežtinimas“

(2022/C 270/07)

Pranešėjas Adrian TEBAN (RO/EPP), Albos apskrities Kudžyro miesto meras Pamatiniai dokumentai: Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES COM(2021) 559 final Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius Sąjungos klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 COM(2021) 556 final Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strateginis įrengimo planas, kuriame pateikiamas papildomų veiksmų alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui paspartinti kompleksas“ COM(2021) 560 final

I. SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius Sąjungos klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631

COM(2021) 556 final

1 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (9) <…> Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje; (9) <…> Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios tik tuomet, jeigu į jas įskaitomas transporto priemonių naudojamiems degalams (įskaitant ir jų gamybą) tenkantis išmetamas CO2 kiekis . Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant viso parko nulinio išmetamų teršalų kiekio tikslo. Netaršios transporto priemonės šiuo metu apima baterines elektra varomas transporto priemones, kuro elementais ir kitas vandeniliu varomas transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant didelio našumo prie elektros tinklo jungiamus hibridinius elektrinius automobilius ir automobilius, varomus iš atsinaujinančių šaltinių išgautais elektroliziniais degalais, pažangiaisiais biodegalais ir biodujomis, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį pertvarkos kelyje;

Paaiškinimas

Mažataršės transporto priemonės ir tokie degalai kaip pažangieji biodegalai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į tokias regionų aplinkybes, kurioms esant sudėtinga įdiegti netaršias elektrines transporto priemones. Žr. tolesnį pakeitimą.

2 pakeitimas

Pasiūlymas po 9 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį.

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (9a) dėl konkrečių regionų ypatumų (pavyzdžiui, geografinės padėties ar klimato sąlygų) gali būti sunku visiškai elektrifikuoti automobilius ir lengvąsias kelių transporto priemones. Tokiuose regionuose iš atsinaujinančių išteklių pagamintais elektroliziniais degalais varomų, biodegalais varomų ir hibridinių transporto priemonių, nors ir neatitinkančių nulinės variklio išmetamų teršalų kiekio apibrėžties, išmetamo CO2 kiekio bendri rezultatai gali būti geresni nei nulinės variklio taršos transporto priemonių, todėl nereikėtų nuo 2035 m. šiems biodegalams uždaryti bendrosios rinkos. Todėl Europos Komisija, formuluodama visam automobilių parkui taikomus tikslus, kuriuos automobilių gamintojai privalės įvykdyti laiku, kad šie tikslai būtų iš tiesų įgyvendinti, turėtų ieškoti galimybių atsižvelgti į iš atsinaujinančių išteklių pagamintais elektroliziniais degalais varomas, biodegalais varomas ir hibridines transporto priemones. Pirmiau minėtų tipų regionams turėtų būti pateiktos konkrečios gairės, kaip pasiekti neutralaus poveikio klimatui judumo tikslą. Be to, jiems turėtų būti teikiama tikslinė parama iš įvairių ES fondų.

Paaiškinimas

Regionams, kuriuose dėl geografinių ar klimato sąlygų sudėtinga visiškai elektrifikuoti kelių transporto priemones, turėtų būti teikia parama.

3 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (11) kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Europos strategija , pagal kurią būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą. Prireikus finansinė parama turėtų būti svarstoma ES ir valstybių narių lygmeniu, siekiant pritraukti privačias investicijas, įskaitant per „Europos socialinį fondą +“, Teisingos pertvarkos fondą, Inovacijų fondą, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones ir priemonę „Next Generation ES“, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją; (11) kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatomas ir teisingą automobilių pramonės ir jos regionų pertvarką užtikrinsiantis Europos mechanizmas, kurį taikant būtų sprendžiamos su netaršių transporto priemonių , žaliosios pertvarkos automobilių pramonėje , automobilių dalių pramonės ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, taip pat poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą. Šis automobilių pramonės ir jos regionų teisingą pertvarką užtikrinsiantis Europos mechanizmas turi teikti finansinę paramą ES lygmeniu ateityje kartu su būsimais papildomais fondais ir šiuo metu koordinuotai naudojant tokius fondus kaip Socialinis klimato fondas , „Europos socialinis fondas +“, Teisingos pertvarkos fondas, Inovacijų fondas, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kitos daugiametės finansinės programos priemonės ir priemonė „Next Generation ES“ arba „InvestEU“ Teisingos pertvarkos programa , laikantis valstybės pagalbos taisyklių ir papildant paramą valstybių narių programomis . Peržiūrėtos valstybės pagalbos aplinkosaugos ir energetikos srityje taisyklės suteiks valstybėms narėms galimybę remti verslą, siekiantį mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro savo gamybos procesuose ir pritaikyti ekologiškesnes technologijas pagal naująją pramonės strategiją;

Paaiškinimas

Tokių plataus masto pasekmių darbuotojams, pramonei ir regionams turinčiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto reikėtų numatyti konkretų teisingos pertvarkos mechanizmą, skirtą Europos automobilių ir jų dalių pramonei, tai pat šios pramonės regionams. Poveikis pirmiausia bus jaučiamas tuose regionuose, kuriuose tuo pat metu šiame sektoriuje reikės vykdyti ir darbuotojų perkvalifikavimą. Toks mechanizmas turi būti įtraukus ir apimti visą automobilių pramonės sektorių; jis taip pat turi remtis duomenimis, kurie aiškiai parodo teisės aktų teritorinį poveikį.

Šis pakeitimas susijęs su 4 ir 6 pakeitimais.

4 pakeitimas

24 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (24) buvo įvertinta galimybė skirti pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą, konkrečiam fondui arba atitinkamai programai pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai. Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, ir toliau turi būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį; (24) buvo įvertinta galimybė skirti pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą, konkrečiam fondui arba atitinkamai programai pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai. Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, ir toliau turi būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį. Tačiau Europos automobilių pramonės ir jos regionų teisingos pertvarkos mechanizmas turi skirti tikslinį finansavimą regionams iš esamų fondų (kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje), remiantis išsamia šio teisės akto teritorinio poveikio analize. Atliekant daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio įvertinimą prioritetą reikėtų teikti iš pirmiau minėtų šaltinių gaunamų lėšų sutelkimui Europos automobilių pramonės ir jos regionų teisingos pertvarkos mechanizme;

Paaiškinimas

Norint paremti automobilių dalių pramonę, kuri daugelyje Europos regionų yra svarbus ekonomikos sektorius, reikia Europos automobilių pramonės ir jos regionų teisingos pertvarkos mechanizmo. Nors pirminės įrangos gamintojai gali būti geriau pasiruošę artėjantiems pokyčiams, visi tiekimo grandinei priklausantys sektoriai, kuriuose daugiausia veikia MVĮ, gali stokoti strateginių ir vidaus finansinių pajėgumų pritaikyti savo darbuotojų kvalifikaciją ir gamybą pokyčiams automobilių gamybos vertės grandinėje. Teisingos pertvarkos fondui gali prireikti papildomo finansavimo – didesnio nei šiuo metu sutarti 17,5 mlrd. EUR, kad šis fondas būtų pajėgus reaguoti į gilius pokyčius, kuriuos atneš pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys.

Šis pakeitimas susijęs su 3 ir 6 pakeitimais.

5 pakeitimas

1 straipsnio 9 punktas

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 9) pridedamas 14a straipsnis: „14a straipsnis Pažangos ataskaita Iki 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta pertvarka, įskaitant finansines priemones. 9) pridedamas 14a straipsnis: „14a straipsnis Pažangos ataskaita Iki 2023 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitas. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta pertvarka, įskaitant finansines priemones. Šis įvertinimas remiasi teritorinio poveikio vertinimu, kuriame NUTS2 lygmeniu nustatomi kiekvieno regiono iššūkiai ir būdai su šiais iššūkiais susijusiai rizikai sušvelninti. Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą, pažangą siekiant įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, galimą inovacijų technologijų ir tvarių alternatyvių degalų indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, poveikį vartotojams, socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas prie netaršaus judumo keliuose.“ Teikdama ataskaitas Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Tai apima netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą, pažangą siekiant įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimo tikslų, kaip reikalaujama pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, galimą inovacijų technologijų ir tvarių alternatyvių degalų indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, pažangą ir poveikį regionų (NUTS2) lygmeniu, poveikį vartotojams, įskaitant pažeidžiamų grupių vartotojus, socialinio dialogo eigą, taip pat aspektus, kuriais dar labiau palengvinamas ekonomiškai perspektyvus ir socialiai teisingas perėjimas prie netaršaus judumo keliuose“.

Paaiškinimas

Teisės aktų poveikis daugiausia bus jaučiamas regionų lygmeniu ir Komisija išsamiu teritorinio poveikio planavimu turėtų reaguoti į šiuos su pertvarka susijusius iššūkius ir riziką.

6 pakeitimas

1 straipsnio 10 punkto b papunktis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 10) 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip: b) 2–5 dalys išbraukiamos; 10) 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip: b) 2–4 dalys išbraukiamos; c) 5 dalis pakeičiama taip: Siekdama užtikrinti, kad nė vienas neliktų nuošalyje ir kad ši pertvarka būtų socialiniu požiūriu teisinga, Komisija siūlo automobilių pramonei Teisingos pertvarkos mechanizmą, kuris apima daugiapakopį dialogą su atitinkamomis vietos ir regionų valdžios institucijomis , atsižvelgiant į šio reglamento teritorinį poveikį, kiek jis susijęs su automobilių pramonės ir automobilių dalių pramonės transformacija ir poveikiu regionų ekonominei struktūrai ir automobilių pramonės darbo jėgai.

Paaiškinimas

Nors galiojančiame reglamente numatyta galima teisingai pertvarkai skirtos finansinės pagalbos programa, šį aspektą pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto reikėtų panaikinti. Pirminė idėja finansuoti teisingą pertvarką pajamomis, gaunamomis iš mokesčių už viršytą taršos normą, gali būti nepakankama teisingai visų automobilių pramonės regionų pertvarkai užtikrinti ir gali neužtikrinti, kad biudžete nuolat būtų reikiamų finansinių išteklių.

Vien Teisingos pertvarkos fondo, kurį šiuo metu sudaro patvirtinti 17,5 mlrd. EUR, gali nepakakti iššūkiams, kuriuos atneš pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys, įveikti. Todėl, pasinaudojant esamų fondų potencialu, siūloma sukurti koordinavimo mechanizmą, skirtą automobilių pramonės ir jos regionų teisingai pertvarkai.

Šis pakeitimas susijęs su 3 ir 4 pakeitimais.

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES

COM(2021) 559 final

7 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas <…> Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą; <…> Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo infrastruktūra aprėptų visą Sąjungos pagrindinių kelių tinklą, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą. Jei paaiškėtų, kad dėl regioninių veiksnių, kaip antai geografinė padėtis ar gyventojų tankis, sunku investuoti į viešai prieinamą infrastruktūrą, turėtų būti suteikta galimybė gauti ES finansinę paramą.

Paaiškinimas

Siekiant atitikti tarpregioninį TEN-T tinklo pobūdį ir netrukdyti Europos sanglaudai, atstumu pagrįstas metodas turėtų būti išlaikytas, tačiau suteikiant būtiną finansinę paramą iš bet kurio esamo ES fondo; tai taikytina tiek privatiems, tiek viešiesiems įkrovimo punktams.

8 pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (10) nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendru registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi toje valstybėje narėje, taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto priemonių- įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas; (10) nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendru registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi toje valstybėje narėje , papildomai nustačius maždaug 10–20 % maržą ir taikant bendrą metodiką, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pvz., padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba vis didesnę greitojo įkrovimo prieigų (jomis galima įkrauti daugiau transporto priemonių nei įprastomis įkrovimo prieigomis) skverbtį rinkoje. Metodikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto priemonių- įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešosios įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, turėtų būti sudaromos sąlygos valstybėse narėse lanksčiai diegti įvairias įkrovimo technologijas;

Paaiškinimas

Bendro valstybėje narėje registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiaus nepakanka, nes, pavyzdžiui, neįtraukiamos transporto priemonės iš kitų šalių, visų pirma naudojamos atostogų metu, taip pat kitomis progomis, pvz., didelių renginių, mugių ir t. t. metu.

9 pakeitimas

34 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (34) nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas saloms tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių; (34) nustatant šiuos tikslus reikėtų atsižvelgti į laivų, kuriems tiekiamos paslaugos, tipus ir atitinkamą jų eismo intensyvumą. Jūrų uostams, kuriuose tam tikrų kategorijų laivų eismas nedidelis, turėtų būti netaikomi privalomi reikalavimai, susiję su atitinkamomis laivų kategorijomis, atsižvelgiant į minimalų eismo intensyvumą, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai panaudojami. Lygiai taip pat nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų panaudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas. Jūrų transportas yra svarbi jungtis Sąjungos salų ir atokiausių regionų sanglaudai ir ekonominei plėtrai užtikrinti. Energijos gamybos pajėgumai šiose salose ir atokiausiuose regionuose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiu atveju šis reikalavimas neturėtų būti taikomas saloms ir atokiausiems regionams tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi ar kaimyninėmis šalimis jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš švarios energijos šaltinių;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

10 pakeitimas

37 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas <…> Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais. Peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai; <…> Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešosios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, nustatytą privalomais tikslais. Ši peržiūra turėtų remtis teritorine analize, kuria remiantis būtų nustatyti skirtingi įvairių subnacionalinių subjektų poreikiai ir būtų atsižvelgiama į vietos ir regionų kompetenciją ir degalų pildymo infrastruktūros diegimo strategijas, kurias jau parengė vietos ir regionų valdžios institucijos. Peržiūrėtos sistemos turėtų vienodai apimti visas transporto rūšis, įskaitant tas, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai;

Paaiškinimas

Nacionalinių politikos programų, skirtų alternatyviųjų degalų diegimui, formulavimas turi remtis tikro daugiapakopio valdymo principu, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į regionų ir vietos valdžios institucijų interesus ir jų alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas, kurios jau įtrauktos į įvairių vietovių darnaus judumo mieste planus ir kitas regionines judumo strategijas.

11 pakeitimas

39 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (39) Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais; (39) Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, valstybėms narėms bei regionų ir vietos valdžios institucijoms keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais;

Paaiškinimas

Į pasiūlymą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo turi būti įtraukta daugiapakopio valdymo sistema. Tokia sistema valstybės narėse leistų koordinuoti diegimo procesus ir šalinti galimas spragas.

12 pakeitimas

42 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas <…> Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma žaliesiems ir netaršiems autobusams vietos lygmeniu; <…> Valstybės narės turėtų nustatyti ir išlaikyti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas, taip pat ir skirtos priklausomiems transporto priemonių parkams ir visų pirma žaliesiems ir netaršiems autobusams vietos lygmeniu , taip pat sparčiam įkrovimui ir naktinio įkrovimo galimybėms, kurios būtų prieinamos visiems viešojo transporto paslaugų teikėjams ;

Paaiškinimas

Viešojo transporto paslaugų teikėjams reikia galimybių įkrauti savo automobilių parką: reikia tiek naktinio įkrovimo, tiek spartaus įkrovimo tolimojo susisiekimo transportui. Tokios įkrovimo galimybės turi būti viešai prieinamos. Reikia politinių svertų ir paskatų, kurie užtikrintų tokią viešai prieinamą infrastruktūrą.

13 pakeitimas

Pasiūlymas po 45 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį.

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (45a) Vartotojams skirta įkrovimo prieigų valdymo instrukcija turi būti kuo vienodesnė, procesai standartizuoti, naudojimas intuityvus ir lengvai valdomas piktogramomis; turi būti suteikta galimybė rinktis kalbą. Turi būti užtikrintas suderinamumas su įprastų elektroninių įrenginių (pvz., išmaniųjų telefonų, planšetinių kompiuterių) operacinėmis sistemomis.

Paaiškinimas

Siekiant, kad įkrovimo prieigų naudojimas vartotojams taptų kuo paprastesnis ir greitesnis, procesas turi būti paprastas ir standartizuotas, ir turi būti atsižvelgta į naudotojus, kurie nemoka šalies kalbos.

14 pakeitimas

47 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (47) labai svarbu, kad visi elektromobilumo ekosistemos dalyviai galėtų lengvai palaikyti ryšį skaitmeninėmis priemonėmis, kad galutiniam naudotojui būtų užtikrinta geriausia paslaugų kokybė. Tam reikalingi unikalūs atitinkamų vertės grandinės dalyvių identifikatoriai. Tuo tikslu valstybės narės turėtų paskirti identifikavimo duomenų registravimo organizaciją, kuri išduotų ir administruotų unikalius identifikavimo kodus, pagal kuriuos būtų identifikuojami bent įkrovimo prieigų operatoriai ir judumo paslaugų teikėjai. Identifikavimo duomenų registravimo organizacija turėtų rinkti informaciją apie e. mobilumo identifikavimo kodus, kurie jau naudojami atitinkamoje valstybėje narėje; prireikus įkrovimo prieigų operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams suteikti naujus e. judumo kodus laikantis logikos, dėl kurios susitarta visos Sąjungos mastu ir pagal kurią sudaromi elektromobilumo identifikavimo kodai; sudaryti sąlygas keistis informacija apie šiuos e. mobilumo kodus ir tikrinti jų unikalumą naudojantis galima būsima bendrąja identifikavimo kodų registracijos saugykla. Komisija turėtų paskelbti tokios organizacijos technines gaires, remdamasi pagalbiniu programos veiksmu, susijusiu su duomenų apie įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus rinkimu ir unikaliais e. mobilumo dalyvių identifikavimo kodais (IDACS); (47) labai svarbu, kad visi elektromobilumo ekosistemos dalyviai galėtų lengvai palaikyti ryšį skaitmeninėmis priemonėmis, kad galutiniam naudotojui būtų užtikrinta geriausia paslaugų kokybė. Tam reikalingi unikalūs atitinkamų vertės grandinės dalyvių identifikatoriai. Turi būti įtrauktas kuo didesnis dalyvių skaičius, visų pirma energijos gamintojai ir platintojai. Tuo tikslu valstybės narės turėtų paskirti identifikavimo duomenų registravimo organizaciją, kuri išduotų ir administruotų unikalius identifikavimo kodus, pagal kuriuos būtų identifikuojami bent įkrovimo prieigų operatoriai ir judumo paslaugų teikėjai. Identifikavimo duomenų registravimo organizacija turėtų rinkti informaciją apie e. mobilumo identifikavimo kodus, kurie jau naudojami atitinkamoje valstybėje narėje; prireikus įkrovimo prieigų operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams suteikti naujus e. judumo kodus laikantis logikos, dėl kurios susitarta visos Sąjungos mastu ir pagal kurią sudaromi elektromobilumo identifikavimo kodai; sudaryti sąlygas keistis informacija apie šiuos e. mobilumo kodus ir tikrinti jų unikalumą naudojantis galima būsima bendrąja identifikavimo kodų registracijos saugykla. Komisija turėtų paskelbti tokios organizacijos technines gaires, remdamasi pagalbiniu programos veiksmu, susijusiu su duomenų apie įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus rinkimu ir unikaliais e. mobilumo dalyvių identifikavimo kodais (IDACS). Tokių reikalavimų tikslas visų pirma turi būti įvairių sektorių atstovų bendradarbiavimas, siekiant sukurti kaip įmanoma didesnę sinergiją.

Paaiškinimas

Turi būti užtikrinta, kad visi dalyviai bendradarbiaus ir prisidės prie bendrų paslaugų teikimo klientams ir įkrovimo prieigų eksploatavimo.

15 pakeitimas

54 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas <…> Todėl Komisija iki 2026 m. pabaigos turėtų peržiūrėti šį reglamentą, visų pirma tikslus, susijusius su elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieigomis, taip pat tikslus, susijusius su alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta netaršiems laivams ir orlaiviams vandens transporto ir aviacijos sektoriuose; <…> Ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija turėtų įvertinti jo poveikį, taikydama konkrečius nustatytus tikslus, atsižvelgdama į kiekvienos technologijos automobilių išmetamus teršalus per visą gyvavimo ciklą ir jo poveikį kelių transporto priemonių išmetamam CO2 kiekiui bei kiekvienos technologijos poveikį vartotojui (visas nuosavybės išlaidas). Be to, Komisija iki 2026 m. pabaigos turėtų peržiūrėti šį reglamentą, visų pirma tikslus, susijusius su elektrinių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieigomis, taip pat tikslus, susijusius su alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta netaršiems laivams ir orlaiviams vandens transporto ir aviacijos sektoriuose;

Paaiškinimas

Reglamentas turėtų būti vertinamas taikant konkrečius kriterijus, todėl čia turi būti nurodyti konkretūs nustatyti tikslai.

16 pakeitimas

1 straipsnio 3 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 3. Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis Komisijos ir valstybių narių tarpusavio procesas, kad būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų. 3. Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Mechanizmą sudaro struktūrizuotas, skaidrus, kartotinis ir daugiapakopiu valdymu pagrįstas Komisijos ir valstybių narių tarpusavio procesas, kad būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos , atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų jau parengtas vietos ir regionų alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas, ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų.

Paaiškinimas

Nacionalinių politikos programų, skirtų alternatyviųjų degalų diegimui, formulavimas turi remtis tikro daugiapakopio valdymo principu, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į regionų ir vietos valdžios institucijų interesus ir jų alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas, kurios jau įtrauktos į įvairių vietovių darnaus judumo mieste planus ir kitas regionines judumo strategijas.

17 pakeitimas

3 straipsnis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad: 1. Valstybės narės užtikrina, kad: — būtų įrengtos viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės atsižvelgiant į lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastą; — būtų įrengtos viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės atsižvelgiant į lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastą; — jų teritorijoje būtų įrengtos viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią. — jų teritorijoje būtų įrengtos viešosios lengvųjų transporto priemonių įkrovimo stotelės, toms transporto priemonėms teritoriniu požiūriu subalansuotu būdu ir užtikrinančios pakankamą atiduodamąją galią. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad kiekvienų metų pabaigoje, pradedant 24 straipsnyje nurodytais metais, būtų bendrai pasiekti šie su atiduodamąja galia susiję tikslai: Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad kiekvienų metų pabaigoje, pradedant 24 straipsnyje nurodytais metais, būtų bendrai pasiekti šie su atiduodamąja galia susiję tikslai: a) kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW ir a) kiekvienai jų teritorijoje registruotai elektrinei lengvajai transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1 kW ir b) kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,66 kW. b) kiekvienai jų teritorijoje registruotai laidu įkraunamai hibridinei lengvajai transporto priemonei tenkanti bendra viešųjų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,66 kW. 2. […] 2. […] 3. Kaimyninės valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai. 3. Valstybės narės, kurdamos ir skatindamos 2 dalyje nurodytą degalų pildymo infrastruktūrą, turi vadovautis SESV 174 straipsnio tikslais ir užtikrinti jos prieinamumą rečiau apgyvendintose teritorijose. 4. Kaimyninės valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

Paaiškinimas

Siekiant skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą, būtinoji degalų pildymo infrastruktūra turi būti prieinama ir už TEN-V tinklo ribų tose teritorijose, kuriose naudotojų skaičius mažesnis dėl mažesnio gyventojų tankio ir privataus verslo plėtojama infrastruktūra yra mažiau pelninga.

18 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 2. Valstybės narės savo teritorijos kelių tinkle užtikrina būtinąjį lengvųjų transporto priemonių viešųjų įkrovimo prieigų skaičių. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad: 2. Valstybės narės savo teritorijos kelių tinkle užtikrina būtinąjį lengvųjų transporto priemonių viešųjų įkrovimo prieigų skaičių. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad: a) TEN-T pagrindiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: a) TEN-T pagrindiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: i) iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW ; i) iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 500 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 250 kW ; ii) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW . ii) iki 2030 m. gruodžio 1 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 900 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 250 kW ; b) TEN-T visuotiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: b) TEN-T visuotiniame tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengtas viešasis lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parkas, atitinkantis šiuos reikalavimus: i) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW ; i) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 500 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo stotelė, kurios individuali atiduodamoji galia yra bent 250 kW ; ii) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW. ii) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 900 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo stotelės, kurių kiekvienos individuali atiduodamoji galia yra bent 250 kW; c) tinkamai pagrįstais atvejais, kai dėl tam tikrų regionų ypatumų (kaip antai geografinė padėtis, sudėtingos topografinės sąlygos arba gyventojų tankis) ir kai atstumu pagrįstą reikalavimą sunku pateisinti vertinant jį socialinių ir ekonominių sąnaudų ir naudos santykio požiūriu, galima įrengti mažesnės atiduodamosios galios objektus, tačiau kiekvienas įkrovimo parkas turi būti bent 300 kW atiduodamosios galios pajėgumo ir turėti bent vieną įkrovimo stotelę, kurios individuali galia būtų bent 150 kW. Valstybės narės apie tokias išimtis praneša Europos Komisijai.

Paaiškinimas

Neseniai Europos Parlamento atliktame tyrime (1) buvo padaryta išvada, kad siūloma įkrovimo punktų galia TEN-T tinkle ir miesto transporto mazguose yra pernelyg maža. Tai gali sutrukdyti diegti elektrines transporto priemones.

Kalbant apie išimtis – jos būtinos, kadangi grynai atstumu pagrįstas požiūris į įkrovimo infrastruktūros vietą nedera su vietos ir regionų degalų papildymo infrastruktūros poreikiais. Nustačius vienodus atstumu grindžiamus tikslus ir įkrovimo punktų tikslus visai Sąjungai, nebus atsižvelgta į regioninius skirtumus (gyventojų tankį, geografinę padėtį).

19 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas <…> <…> d) iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent 600 kW , o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW ; d) iki 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent 900 kW , o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 300 kW ; e) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent 1 200 kW , o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW. e) iki 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos sunkiųjų transporto priemonių viešosios įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia yra bent 2 000 kW , o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 300 kW; f) tinkamai pagrįstais atvejais, kai dėl tam tikrų regionų ypatumų (kaip antai geografinė padėtis, sudėtingos topografinės sąlygos arba gyventojų tankis) ir kai atstumu pagrįstą reikalavimą sunku pateisinti vertinant jį socialinių ir ekonominių sąnaudų ir naudos santykio požiūriu, galima įrengti mažesnės atiduodamosios galios objektus, tačiau sunkiosioms transporto priemonėms skirta atiduodamoji galia turi būti bent 600 kW, o stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW. Valstybės narės apie tokias išimtis praneša Europos Komisijai.

Paaiškinimas

Toks pat kaip 18 pakeitimo.

20 pakeitimas

6 straipsnio 1 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki 2030 m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius. 1. Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje iki 2027 m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas būtinasis viešųjų vandenilio degalų pildymo stotelių skaičius. Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki 2030 m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas 150 km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 2 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. <…> Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad iki 2027 m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindiniame ir TEN-T visuotiniame tinkle ne rečiau kaip kas 150 km būtų įrengta viešoji vandenilio degalų pildymo stotelė, kurios pajėgumas yra bent 4 t per parą ir kurioje įrengtas bent 700 barų dozatorius. <…>

Paaiškinimas

Daugelyje valstybių narių ir regionų jau įgyvendinami su vandenilio degalais varomais sunkvežimiais susiję projektai. Būtina skubiai užtikrinti jų planavimo patikimumą. Todėl turėtų būti nustatytas trumpesnis laikotarpis ir didesnė galia.

21 pakeitimas

13 straipsnio 3 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 3. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose prireikus būtų tinkamai atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose prireikus būtų atsižvelgiama į regioninių ir vietos valdžios institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus. Nacionalinėse politikos sistemose numatomas konsultavimosi su subnacionaliniu lygmeniu mechanizmas, siekiant į atitinkamų valstybių narių alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategiją įtraukti nuolatinį grįžtamąjį ryšį su vietos lygmeniu. Alternatyviųjų degalų infrastruktūra turi būti prieinama visuose regionuose. Todėl, siekiant užtikrinti Sąjungos sanglaudą, turėtų būti įtraukti regioninės (NUTS2) alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo tikslai.

Paaiškinimas

Nors 16 konstatuojamojoje dalyje ir 38 konstatuojamojoje dalyje pažymima, kad į nacionalines politikos sistemas (NPS) reikia įtraukti daugiapakopį požiūrį, jokiame straipsnyje apie tai plačiau nekalbama, todėl būtų praleista proga į NPS įtraukti konsultavimosi su vietos ir regionų valdžios institucijomis mechanizmą, kuris leistų užtikrinti vertingą regionų lygmens grįžtamąjį ryšį su valstybių narių alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijomis ir prisidėti prie bendro tos infrastruktūros darnumo.

22 pakeitimas

13 straipsnio 4 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 4. Valstybės narės prireikus bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. <…> 4. Valstybės narės bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti būtinos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos su subnacionaliniu lygmeniu, taip pat kad būtų atsižvelgta į subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principus . <…>

Paaiškinimas

Toks pat kaip 21 pakeitimo.

II. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Teisinga pertvarka

1. pabrėžia, kad būtina ištirti ir suplanuoti, kokį poveikį užimtumui turės ir kokias tendencijas paskatins perėjimas prie poveikį klimatui neutralizavusios automobilių pramonės. Todėl Komisija turėtų įvertinti šio reglamento teritorinį poveikį automobilių pramonei, darbo jėgai ir regionams;

2. pabrėžia, kad Europos automobilių pramonės pertvarka diegiant netaršias transporto priemones dabar yra didžiausias struktūrinis rinkos sektoriaus pokytis, darantis didelį poveikį Europos darbo jėgai, tiekimo įmonėms ir automobilių koncernams; atsižvelgdamas į šį didelį vieno iš esminių Europos ekonomikos sektorių pertvarką, ragina Europos Komisiją pradėti visapusišką ir ilgalaikį strateginį dialogą dėl ES automobilių pramonės pokyčio su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis (pirminės įrangos gamintojais, tiekimo pramonės atstovais, profesinėmis sąjungomis, mokslininkais, aplinkosaugos asociacijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, pilietine visuomene, regionų ir miestų atstovais ir t. t.), kad būtų užtikrinta politinė parama struktūriniams pramonės pokyčiams ir išanalizuoti bei paremti poreikiai; remia esamas bendradarbiavimo formas ES lygmeniu, įtraukiant regionų ir vietos valdžios institucijas, pavyzdžiui, Automobilių pramonės įgūdžių aljansą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, susijusių duomenų plėtojimui ir visų atitinkamų sektoriaus partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dialogo skatinimui;

3. pritaria tam, kad būtų parengti konkretūs planai, skirti automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, mokymui ir perkėlimui, ypač labiausiai pertvarkos paveiktuose regionuose;

4. pritaria tam, kad būtų numatyta skirti viešųjų išteklių automobilių ekosistemos teisingos pertvarkos programai. Tokia programa turėtų remtis dabartine Teisingos pertvarkos platforma. Šiuo metu per Teisingos pertvarkos mechanizmą, įskaitant ir specialų Teisingos pertvarkos fondą, teikiamas regioninių planų finansavimas duoda naudos milijonams darbuotojų daug anglies dioksido išskiriančiuose pramonės regionuose, pavyzdžiui, anglies kasybos regionuose;

5. primygtinai ragina Komisiją sukurti Europos fondais paremtą Europos automobilių pramonės ir jos regionų teisingos pertvarkos mechanizmą ir užtikrinti, kad jis padėtų spręsti problemas tuose regionuose, kuriuos pertvarka paveikė labiausiai, ir kad jis pasiektų visas tiekimo grandinės MVĮ, padėdamas joms prisitaikyti prie automobilių pramonės vertės grandinės pokyčių;

6. toks teisingos pertvarkos mechanizmas turėtų remtis šiais principais: a) pakankami ištekliai, b) politinė parama ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, c) pertvarkos planavimas ir socialinis dialogas.

Pagal šį mechanizmą skiriamos lėšos turi būti tiesiogiai nukreiptos padėti paveiktai darbo jėgai ir turi būti skaidriai skirstomos per regionus ir miestus, glaudžiai bendradarbiaujant su valdžios institucijomis, atsakingomis už mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Šios lėšos neturi būti naudojamos automobilių pramonės įmonėms gelbėti, o turėtų tapti viešosiomis investicijomis į kvalifikacijos kėlimą, įvairinimą ir darbo jėgos ugdymą;

7. pritaria iniciatyvai „Regionų aljansas siekiant teisingos ir sąžiningos Europos automobilių ir jų dalių pramonės pertvarkos“. Šie regionai, turintys stiprų automobilių sektorių, nori atlikti aktyvų vaidmenį užtikrinant, kad nė vienas regionas nebūtų paliktas nuošalyje ir kad nauja, tvari ir alternatyviais degalais grindžiama judumo sistema būtų įperkama ir prieinama visiems piliečiams visuose regionuose. RK visiškai pritaria Aljanso prašymui sukurti teisingos pertvarkos mechanizmą nuo automobilių pramonės priklausomiems regionams, kad būtų galima valdyti pokyčius šiame sektoriuje;

8. pabrėžia, kad vietos ir regionų lygmenims reikia užtikrinti investicijas į naujiems įgūdžiams elektromobilumo srityje reikalingą profesinį ir aukštųjų technologijų mokymą;

9. pritaria tam, kad tos pačios automobilių pramonės įmonės pradedama nauja veikla alternatyvaus mobilumo srityje turėtų išlikti toje pačioje teritorijoje, prioritetą teikiant jau veikiančioms gamykloms;

Alternatyviųjų degalų infrastruktūra

10. mano, kad įkrovimo ir degalų pylimo infrastruktūros, skirtos alternatyviems degalams, skatinimas laikantis CO 2 kiekio mažinimo normų ir ypač e. mobilumo skatinimas yra esminė sąlyga klimato tikslams tiek Europos, tiek nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis pasiekti. Tam nepakanka dabar ES nustatytų įsipareigojimų, susijusių su įkrovimo ir degalų pylimo infrastruktūros poreikiu;

11. palankiai vertina tai, kad Komisija, keisdama direktyvą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo į atitinkamą reglamentą, pirmą kartą siūlo valstybėse narėse priimti visoje ES privalomus vienodus ir, svarbiausia, visas transporto rūšis apimančius minimalius šios infrastruktūros reikalavimus;

12. palaiko visišką transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro panaikinimą iki 2050 m;

13. pabrėžia, kad gamintojams iš esmės būtinas atvirumas, susijęs su įvairiomis degalų rūšimis ir techniniais sprendimais, padėsiantis pasiekti tikslą nuo 2035 m. Europos Sąjungoje registruoti tik netaršias transporto priemones;

14. nurodo, kad, laikydamasi technologinio neutralumo principo, Komisija privalo užtikrinti technologinę konkurenciją, tačiau kartu ir alternatyvas kaimo ir atokioms vietovėms, pavyzdžiui, pažangiuosius biodegalus (žr. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos IX priede pateikiamus biodegalų tvarumo kriterijus);

15. ragina įvertinti biodegalų taršos intensyvumą ( 2 ) ; atliekant šį vertinimą reikia atsižvelgti į visą biodegalų gyvavimo ciklą ir jo poveikį žemės naudojimo paskirties pokyčiams, netiesioginiams žemės naudojimo pokyčių veiksniams, biologinei įvairovei ir apsirūpinimo maistu saugumui;

16. ypatingą dėmesį reikėtų skirti: — viešiesiems įkrovimo punktams miesto vietovėse, kuriose vis daugiau elektra varomų transporto priemonių neturės privačių automobilio stovėjimo vietų, — viešiesiems įkrovimo punktams atokiose ir kaimo vietovėse;

17. ragina imtis priemonių ir skatinti vandenilio naudojimo kelių transporte plėtrą, kuri šiuo metu yra dinamiškame etape, bei užtikrinti sąlygas sukurti pakankamai platų vandenilio degalų pildymo stotelių tinklą, kai tik bus prieinami reikiami techniniai sprendimai ir žinoma paklausa. 2027 m. ir 2035 m. yra tinkami orientyrai veiksmų planui su atitinkamomis priemonėmis parengti. Šios priemonės taip pat apima būtinų teisės aktų ir susijusių sprendimų rengimą. Tačiau jei dėl tam tikrų regionų ypatumų (kaip antai geografinė padėtis ar gyventojų tankis) nustatytus reikalavimus sunku pateisinti vertinant socialiniu ir ekonominiu požiūriu, tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti galima leisti taikyti išimtis;

18. pabrėžia, kad būtina speciali sunkiųjų transporto priemonių, ypač viešojo transporto, infrastruktūra;

19. nurodo, kad būtina lengva prieiga prie išmanaus ir greito įkrovimo, taip pat informacija apie veikiančias įkrovimo stoteles, mokėjimo sprendimus, įkrovimo tarifus (kainų skaidrumas) ir kt.;

20. svarstant investicijas į alternatyvias varymo sistemas keliuose ragina pirmenybę teikti priemonėms, kuriomis krovininis transportas perkeliamas į geležinkelių transportą;

Bendro pobūdžio klausimai

21. palankiai vertina ketinimą spręsti transporto priemonių išmetamų teršalų normų klausimą, siekiant anglies dioksido poveikio neutralumo tikslo. Automobiliams ir furgonams tenka didžiausia transporto išmetamo CO 2 dal is absoliučiais skaičiais, o automobilių su vidaus degimo varikliais vidutinis išmetamų teršalų kiekis didėja;

22. pabrėžia Rytų ir Vidurio Europos valstybėse narėse veikiančių naudotų automobilių rinkų, kuriose prekiaujama taršiais automobiliais, problemą, dėl kurios toksinė tarša ir anglies dioksido nutekėjimo problemos permetamos mažiau išsivysčiusiems regionams. Tai trukdo ES sanglaudai ir prieštarauja pagrindinei vertybei, kad visi ES piliečiai turi vienodas teises į švarų orą. Todėl Komisija turėtų apriboti senų taršių transporto priemonių srautą taip, kad būtų apsaugota aplinka ir visuomenės sveikata, ir suderinti šią priemonę su bendrąja rinka;

23. siūlo naująjį euro 7/VII standartą suformuluoti taip, kad jis būtų suderinamas su jau esamomis techninėmis priemonėmis kenksmingųjų medžiagų kiekiui mažinti. Iš esmės euro 7/VII standarto kriterijai neturėtų prieštarauti sektoriaus būtinosioms didelėms išlaidoms, susijusioms su naujaisiais degalais, klimato tikslams;

24. atsižvelgdamas į galimą šio reglamento poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, pabrėžia, kad laikantis nuoširdaus bendradarbiavimo principo teisėkūros institucijos turi būti informuojamos apie visus pradinio pasiūlymo pakeitimus kiekviename teisėkūros procedūros etape, įskaitant trišales derybas, kad RK galėtų tinkamai naudotis savo Sutartyje numatytomis prerogatyvomis (SESV 91 straipsnis);

25. mano, kad abiejų reglamentų projektai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principų reikalavimus. ES veiksmų šioje srityje pridėtinė vertė ir atitinkamas Komisijos pasirinktas teisinis pagrindas yra aiškūs ir nuoseklūs; vis dėlto apgailestauja, kad, priešingai nei kituose pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje pateiktuose pasiūlymuose, prie reglamento projekto dėl alternatyvių degalų infrastruktūros (COM(2021) 559) nebuvo pridėta subsidiarumo vertinimo lentelė, ir pažymi, kad iki 2021 m. lapkričio 8 d. nustatyto prieštaravimų pateikimo termino dviejų šalių parlamentai pateikė pagrįstą nuomonę dėl subsidiarumo principo nesilaikymo.

Briuselis, 2022 m. sausio 26 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document/IPOL_STU(2021)690901

(2) The land use change impact of biofuels consumed in the ES Quantification of area and greenhouse gas impacts (ES suvartojamų biodegalų poveikis žemės naudojimo paskirties pokyčiams. Teritorinio poveikio ir poveikio šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms kiekybinis įvertinimas) https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf.