[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.9.2005 KOM(2005) 400 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI rinkos dėsnių taikymas valdant dažnių spektrą Europos Sąjungoje KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI rinkos dėsnių taikymas valdant dažnių spektrą Europos Sąjungoje (Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Santrauka 3 2. Veiksmingas dažnių spektro naudojimas – pokyčių būtinybė 4 3. Kaip dažnių spektro rinkos pagerins veiksmingumą? 5 4. Europinis dažnių spektro rinkų aspektas 6 5. Pagrindiniai svarstytini klausimai kuriant Europos dažnių spektro rinkas 7 5.1. Susitarimas dėl tikslų 7 5.2. Dažnių spektro juostos 7 5.3. Pereinamojo laikotarpio klausimai 9 5.4. Dažnių spektro naudojimo teisių apibrėžimas 9 5.5. Informacijos koordinavimas 9 5.6. Paslaugų ir technologijos neutralumas 9 6. Kiti artimiausi veiksmai kuriant dažnių spektro rinkas 10 7. Išvados 11 1. SANTRAUKA Šiuolaikinės visuomenės priklausomybė nuo pažangių elektroninių ryšių vis labiau didina radijo dažnių paklausą. Nuo judriosios telefonijos iki bevielio interneto prieigos prie transliuojamų TV programų – dažnių spektras yra svarbi kasdienio mūsų gyvenimo dalis. Tradicinis būdas derinti besikertančius poreikius naudotis dažniais yra pagrįstas planavimu, nustatant, kas turi teisę naudotis dažniais ir kaip, stengiantis palengvinti įvairių strateginių tikslų siekimą. Šiandien sparti technologijos plėtra ir telekomunikacijų, žiniasklaidos turinio bei elektroninės įrangos konvergencija sukuria dinamišką aplinką, kurioje dažnių spektras tampa vis svarbesniu ištekliu. Spektro valdymas neatitinka minėtų pokyčių ir dėl to didėja pavojus, kad nesiimant jokių permainų, tradicinis būdas užkirs kelią visuomenei naudotis minėtos naujos dinamiškos aplinkos privalumais. Europa ne tik kad jau nepirmauja pasaulyje tobulinant judrųjį ryšį, bet dabar net iškyla pavojus, jog Europa virs kitur sukurtos technologijos naudotoja, o ne tokios technologijos kūrėja . Dėl šios priežasties valstybės narės iš naujo svarsto savo dažnių spektro politiką. Vienas iš būdų ieškoti išeities – naudoti rinkos dėsniais grįstą modelį , rinkos dalyviams suteikiantį daugiau laisvės spręsti, kaip dažnių spektras turėtų būti naudojamas, ir sumažinantį kliūtis gauti teisių naudotis dažnių spektru, t.y. leidžiantį minėtomis teisėmis prekiauti. Taip pat gali iškilti pavojus, kad kai teikiant integruotąsias bevielio ryšio paslaugas reguliavimas neatitinka rinkos dinamizmo, atsiras trukdžių veiksmingai naudoti dažnių spektrą ir dėl to bus kliudoma siekti ES strateginių tikslų, t.y. plėtoti vidaus rinką, užtikrinti konkurenciją, naujoves ir plėtrą. Jeigu dažnių spektro reforma būtų vykdoma fragmentiškai, būtų sunkiau pasiekti minėtų tikslų. Komisija, atsižvelgdama į minėtus dalykus ir po išsamaus viešo svarstymo bei konsultacijų, siūlo koordinuotai kurti dažnių spektro rinkas visoje ES. Šis pasiūlymas užtikrina plėtrą ir leidžia kurti darbo vietas, juo konkrečiai siekiama persvarstytos Lisabonos strategijos tikslų. Jis taip pat yra veiksmingos dažnių spektro valdymo strategijos dalis, kaip numatyta i2010 m. iniciatyvoje, pagrįstoje bendro ir koordinuoto dažnių spektro naudojimo visose valstybėse narėse apribojimų pašalinimo idėja siekiant skatinti atvirą ir konkurencingą skaitmeninę ekonomiką . Europos piliečiams turėtų būti tiesiogiai naudinga greitesnė prieiga prie naujos technologijos ir mažesnės ryšio kainos. Iki 2010 m. didele dažnių spektro dalimi, įskaitant, pavyzdžiui, apytikriai trečdalį mažesnio nei 3 GHz dažnių spektro (šis dažnių spektras geriausiai tinka antžeminiam ryšiui), būtų galima prekiauti ir ją naudoti atsižvelgiant į aplinkybes. Šiame komunikate nustatomi dinamiško ir atsakingo dažnių spektro naudojimo pagrindai. Sprendžiant dėl dažnių spektro bus laikomasi ne tik rinkos dėsnių, bet ir tradicinio požiūrio, jeigu sprendimas būtų susijęs su svarbiomis visuomenės reikmėmis (pvz., gynyba ir aviacija arba moksliniais tyrimais, t.y. radijo astronomija ir žemės stebėjimo palydovais). Kita galimybė – licencijų nereikalaujantis modelis , paliekantis dar daugiau erdvės lankstumui suteikiant laisvą prieigą, jeigu laikomasi tam tikrų techninių apribojimų. Visi valdymo modeliai yra naudingos priemonės, tinkamas jų taikymo derinimas labai svarbus siekiant strateginių ES tikslų.[1] Komisija, siekdama, kad minėto proceso pradžia ES būtų derinama, siūlo sukurti dažnių spektro rinkas ir politiniu lygiu susitarti dėl šių tikslų: Iki 2010 m. ES lygiu įgyvendinti: - kalbant apie eilę dažnių spektro juostų, skirtų antžeminėms elektroninio ryšio paslaugoms, teisę prekiauti individualiomis teisėmis naudotis dažniais - teisę lanksčiai naudoti minėtus dažnius. Komisija, persvarstant elektroninio ryšio paslaugoms skirtą reguliavimo sistemą (šis svarstymas bus pradėtas 2006 m. viduryje), ketina siūlyti minėtam tikslui pasiekti būtinas reguliavimo priemones. Be to, Komisija, siekdama skatinti kuo ankstesnę dažnių spektro rinkų plėtrą, taip pat inicijuos koordinavimo procesą , kad nebūtų delsiama ir būtų išvengta bendrajai rinkai labai žalingo susiskaidymo, kol bus parengtas visą ES apimantis sprendimas. 2. VEIKSMINGAS DAžNIų SPEKTRO NAUDOJIMAS – POKYčIų BūTINYBė Visi radijo ryšio prietaisai informacijai perduoti arba jai priimti naudoja radijo dažnių spektrą ir, plečiantis dažnių spektro naudojimo poreikiams, paklausa padidėjo taip, kad sunku ją patenkinti taikant dabartines griežtas valdymo taisykles. Laikoma, kad dažnių spektras yra ribotas išteklis. Dažnių spektro prieinamumas yra svarbus ne tik judriajai telefonijai, žiniasklaidos informacijos skleidimui ir bevielio interneto prieigai, bet ir daugeliui kitų naudojimo atvejų, pvz., meteorologijos prognozėms, astronomijai ir saugai ore bei jūroje. Dažnių spektras taip pat yra reikalingas esminėms visuomenės reikmėms, pvz., saugumui ir gynybai, bei kasdien naudojamiems prietaisams, pvz., nuotolinio valdymo įtaisams ir klausos aparatams. Dažnių spektro paklausa labai padidėjo. Pagal tradicinį dažnių spektro skirstymo modelį dažniai buvo skirstomi suteikiant individualiąsias dažnių spektro naudojimo teises ir paskiriant įvairias dažnių juostas apibrėžtoms paslaugų kategorijoms, pirmiausia stengiantis išvengti trukdžių. Paskirtų dažnių spektro diapazonų dydis ir naudojimo sąlygos naudotojus dažnai verčia rinktis konkrečias technologijas, pvz., Pasaulinę judriojo ryšio sistemą (PJRS, angl. GSM), jei tai „judrieji“ dažnių diapazonai, arba televiziją, jei tai „transliavimo“ dažnių diapazonai. Dėl to individualiosios teisės numanomai arba aiškiai draudžia naudoti kitas technologijas arba teikti kitas paslaugas . Minėtas požiūris, atrodo, jau nėra tinkamas naudoti elektroninio ryšio paslaugas teikiant pasaulyje, kuriame vis sparčiau tobulinama technika ir kuriame paslaugas kaskart sunkiau skirstyti kategorijomis, nes paslaugos vis labiau integruojamos. Skaitmeninis keitimas reiškia, kad taikant technologiją galima užtikrinti ryšio paslaugų, pvz., TV, telefonijos ir plačiajuostės prieigos, derinį. Be to, tobulėjant technikai prietaisus vis mažesnėmis sąnaudomis galima pritaikyti veikti skirtingais dažniais. Tradicinis metodas nėra pakankamai lankstus ir paslankus, kad visuomenė galėtų pasinaudoti minėtomis permainomis. Dėl minėtų priežasčių negalima tinkamai pasinaudoti konkurencingumo, pramonės šakos plėtros ir darbo vietų kūrimo, naujovių teikiamomis galimybėmis; piliečiams neužtikrinamas paslaugų pasirinkimas. Daugelis dažnio spektro diapazonų šiandien yra prastai išnaudojami. Žemų dažnių spektro diapazonai tebenaudojami senoms, neveiksmingoms technologijoms, o naujoms technologijoms galima gauti prieigą tik prie aukštų dažnių, tačiau šiuo atveju ribojamas skleidimo nuotolis ir reikalingos didelės diegimo išlaidos . Politikos kontekstas Europos Komisijos nuomone dažnių spektro valdymą galima gerokai patobulinti. Komisija 2010 m. iniciatyvoje, kuri buvo paskelbta 2005 m. birželio mėn., kaip vieną iš strateginių klausimų iškėlė dažnių spektro valdymo reformą. Be to, Komisija minėtam klausimui skyrė kelias kitas iniciatyvas, įskaitant išsamų prekybos dažnių spektru tyrimą[2], viešas konsultacijas, seminarus ir diskusijų aukštu politiniu lygiu spartinimą. Radijo dažnių spektro politikos grupė (RDSPG, angl. RSPG)[3], Komisijos paprašyta pateikti rekomendaciją, 2004 m. lapkričio mėn. savo Nuomonėje dėl prekybos radijo dažnių spektru padarė išvadą, kad „ prekyba dažnių spektru galėtų būti naudinga prekiaujant tam tikromis spektro dalimis, jeigu būtų įgyvendinamos veiksmingos apsaugos priemonės “ ir „ kad reikalingasvalstybių nariųbendras požiūris į tokią prekybą “. RDSPG taip pat pabrėžė, kad „ galėtų būti naudinga kuo plačiau apibrėžti šias (licencijų išdavimo) sąlygas siekiant užtikrinti technologijų lygiavertiškumą ir lankstumą naudojant dažnių spektrą ateityje ”. Kai Tarybai pirmininkavo Nyderlandai, 2004 m. rugsėjo mėn. parengtoje konsultavimo ataskaitoje[4] siūloma „ pereiti prie naujo ir lankstaus spektro skirstymo modelio: Europos Sąjunga taikomą griežtai apibrėžtą dažnių spektro diapazonų skyrimo modelį turi neatidėliotinai pakeisti lankstesniu “. 2004 m. gruodžio mėn. Taryba nusprendė, kad reikėtų „ tęsti skirtingų dažnių spektro valdymo modelių vertinimą siekiant užtikrinti lankstesnį ir veiksmingesnį dažnių spektro naudojimą Europos ir tarptautiniu lygi; vykdant šią veiklą atsižvelgti į naujas ir pažangias technologijas bei rinkos mechanizmais pagrįstas metodikas “. [5] 3. KAIP DAžNIų SPEKTRO RINKOS PAGERINS VEIKSMINGUMą? Leidus rinkos mechanizmams sureguliuoti integruotosioms ryšio paslaugoms numatyto dažnių spektro naudojimą ir paskirstymą, galima manyti, kad iš esmės pagerės dažnių spektro naudojimas – būtų pasiektas esminis elektroninių ryšių reguliavimo sistemos politikos tikslas. Veiksmingas naudojimas taip pat yra svarbus siekiant kitų strateginių ES tikslų, pirmiausia naujovių diegimo ir augimo, jis daro netiesioginę įtaką bendrosios rinkos veikimui. Nauda Atliktas tyrimas patvirtina, kad remiantis rinkos dėsniais būtų gauta didelės ekonominės naudos ir piliečiai turėtų gerokai platesnį naujų technologijų ir paslaugų pasirinkimą bei nebrangią prieigą prie tų technologijų ir paslaugų. Komisijos pavedimu atlikus tyrimą dėl prekybos dažnių spektru buvo nustatyta, kad pradėjus prekiauti dažnių spektru ir šią prekybą derinant su lanksčiomis naudojimo teisėmis, ES ir Europos ekonominės erdvės (EEE, angl. EEA) valstybės narės per metus gautų 8–9 milijardus eurų grynojo pelno . Buvo nustatyta, kad pagrindinis pelną užtikrinantis veiksnys – padidėjęs įdiegtų naujovių skaičius (kitas didžiausią naudą lemiantis veiksnys – padidėsianti konkurencija). Buvo apskaičiuota, kad galimybę prekiauti derinant su naudojimo lankstumu , turėtų būti gauta 10 kartų daugiau naudos, palyginti su tuo, jeigu būtų pasirinktas kitas modelis – prekyba dažnių spektru, tačiau netaikant lankstumo. Kitame tyrime[6] tvirtinama, kad dažnių spektro reformos JAV vartotojų gerovę per metus padidintų ne mažiau nei 77 milijardais dolerių, nes sumažėtų judriųjų balso paslaugų kainos. Nors minėti kiekybiniai rezultatai turėtų būti laikomi tik dydžio rodmenimis, tie rezultatai aiškiai patvirtina būtinybę imtis veiksmų Europos lygiu. Subalansuotas požiūris Patirtis, įgyta įgyvendinant įvairius dažnių spektro valdymo metodus, atskleis alternatyvių modelių trūkumus ir pranašumus ir padės nustatyti, kur ir kokį modelį kokiam diapazonui geriausia pasirinkti. Dabar reikia paskatinti dažnių spektrų rinkų plėtrą Europos Sąjungoje, kad rinkų plėtrą reglamentuojančios sąlygos būtų taikomos vienodai. 4. EUROPINIS DAžNIų SPEKTRO RINKų ASPEKTAS Radijo dažnių spektrą iš esmės valdo valstybės narės nacionaliniu lygiu, bendradarbiaudamos tarptautiniu lygiu. Vis geriau įsisąmoninant, kokį poveikį Bendrijos strateginiams tikslams gali turėti atskiri sprendimai, ES lygiu jau buvo priimta keletas koordinavimą ir didesnį veiksmingumą užtikrinančių reguliavimo priemonių[7]. Reguliavimo sistema[8] rinkos dėsniais pagrįstą dažnių spektro valdymą laiko viena iš pasirinkimo galimybių ir leidžia valstybėms narėms pagal tam tikras sąlygas įteisinti prekybą dažnių spektru[9]. Dažnių spektro naudojimo veiksmingumo didinimas taip pat buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios keletas šalių – ES valstybių narių ir ES nepriklausančių – jau įgyvendino rinkos dėsniais pagrįstas reformas arba dar tik pradeda jas įgyvendinti[10]. Bendras kelias į ateitį Dažnių spektro naudojimo suderinimas ES lygiu buvo sėkmingai įgyvendintas keliose dažnių spektro juostose siekiant užtikrinti spartų naujų technologijų įgyvendinimą ir norint pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais. Tačiau daugelio radijo dažnių naudojimas ES lygiu nėra derinamas ir skirtinga valstybių narių politika tebekliudo plėtoti vidaus rinką. Koordinuotai kuriant dažnių spektro rinkas Europos Sąjungoje minėti sunkumai sumažėtų, ir atsirastų sąlygos de facto veiksmingiau derinti naudojimą. Komisijos pavedimu atliktame tyrime buvo išnagrinėtas pašalinis vykdomos skirtingos politikos poveikis numatomai prekybai dažnių spektru ir lakstumui. Atlikus minėtą tyrimą buvo nustatyta, kad jeigu tam tikra šalis nuspręstų nepertvarkyti dažnių spektro valdymo politikos ir nesiimtų minėtų priemonių, dėl to kitos šalys patirtų nuostolių, tačiau jeigu viena šalis nuspręstų jungtis prie reformos projekto, tai kitoms šalims suteiktų papildomos naudos. 60–70 % naudos būtų gauta vykdant nacionalines reformas, o 30–40 % būtų gauta įdiegus permainas visose ES šalyse. Kokybinė argumentacija, kuria grindžiami minėti skaičiavimo modeliai, paremta tokio paties tipo pašaliniu poveikiu, kokį ES patyrė diegdama vidaus rinką. Prekybą dažnių spektru įdiegus ES lygiu, būtų sukurtos sąlygos nepertraukiamoms kelias valstybes nares apimančioms paslaugoms, pagrįstoms visoje Bendrijoje taikomomis taisyklėmis, ir būtų suformuota viena iš didžiausių pasaulio rinkų, kurioje teikiamos dažnių spektru pagrįstos paslaugos. Šie veiksmai nedelsiant pagerintų konkurencinę ES padėtį ir suteiktų stiprų postūmį naujovėms kurti ir diegti. 5. PAGRINDINIAI SVARSTYTINI KLAUSIMAI KURIANT EUROPOS DAžNIų SPEKTRO RINKAS Kuriant dažnių spektro rinkas turi būti atsižvelgta į tam tikrus sunkumus, kuriuos pašalinti galima tik remiantis visai ES skirtu susitarimu dėl strateginių tikslų ir dėmesį sutelkus į kelis pagrindinius įgyvendinimo aspektus. 5.1. Susitarimas dėl tikslų Politinis susitarimas turėtų būti priimtas dėl veikiančių dažnių spektro rinkų sukūrimo iki 2010 m. (didelėmis dažnių spektro dalimis turėtų būti leista prekiauti ir tos dalys turėtų būti naudojamos lanksčiai). Minėtas susitarimas visiems atitinkamiems rinkos dalyviams leistų pasirengti naujai dažnių spektro valdymo aplinkai ir užtikrintų sklandų dažnių spektro naudojimu pagrįstų paslaugų rinkų pertvarkymą. 5.2. Dažnių spektro juostos Kad būtų pasiekta minėtų tikslų, galimybė prekiauti turėtų apimti didesniąją dažnių spektro dalį. Jeigu būtų laikomasi kelioms “bandomosioms dažnių juostoms” skirto laipsniško modelio, nebūtų skatinama konkurencija ir diegiama daugiau inovacijų. Pasiūlius prekiauti tik tam tikra dažnių spektro dalimi, kiltų pavojus, kad būtų pasirinktas konkurencijos neskatinantis „kaupiamasis“ veikimas ir apribota galimybė pasimokyti iš patirties. Dažnių spektro daliai, naudojamai visuomenės interesams, pvz., gynybai ir mokslinėms paslaugoms, arba valdomai tarptautiniu lygiu (pvz., aviacija ir palydovai), šis pasiūlymas netaikomas. Visuotinai manoma – ir šią nuomonę patvirtina tyrimai bei viešos konsultacijos – kad dažnių spektro juostos, kurios naudojamos antžeminio elektroninio ryšio paslaugoms teikti, yra tinkamiausias naudos šaltinis, jeigu būtų sudarytos rinkos sąlygos. Minėtos dažnių juostos taip pat daugiausia atitinka pradines dažnių juostas, kurias keletas valstybių narių yra pasirinkusios nacionaliniams modeliams, pagal kuriuos jos kuria dažnių spektro rinkas[11], ir toms dažnių juostoms RDSPG, svarstydama strateginį integravimo modelį, skiria daugiausia dėmesio. Komisija, siekdama užtikrinti veiksmingesnį koordinavimą, kad Bendrijos lygiu būtų pasiekta akivaizdžių rezultatų, siūlo sukurti rinkas dažnių, kurie šiuo metu naudojami toliau nurodomiems tikslams , pavyzdžiui: - antžeminio judriojo ryšio paslaugos , įskaitant pvz., viešąsias judriojo ryšio paslaugas, pvz., PJRS ir 3G, ir dažnius, kurie naudojami uždarosioms naudotojų grupėms, pvz., PMR ir bendrajai daugkartinės prieigos skaitmeninei radijo ryšio sistemai (BDPSRRS, angl. PAMR). - antžeminės fiksuotosios bevielio ryšio paslaugos , įskaitant, pvz., bevielės vietinės linijos dažnius, plačiajuostę bevielę prieigą ir mikrobangų jungtis. - antžeminės TV ir radijo transliavimo paslaugos , įskaitant, pvz., vietiniam, regioniniam ir nacionaliniam transliavimui reikalingus dažnius. Konkrečių dažnių juostų pasirinkimas turi būti patvirtintas koordinuojant, ir specialūs teisės aktų pasiūlymai turėtų būti pagrįsti poveikio įvertinimu. Šiame kontekste turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į smulkių ūkio subjektų kaštus. Galima numatyti, kad išvardytas dažnių juostas per trumpą laiką būtų galima naudoti pagal rinkos dėsnius. Minėtos dažnių juostos jau dažnai suteikiamos kaip individualiosios teisės naudoti konkrečius „dažnių paketus“ tam tikroje teritorijoje, ir teisės turėtojai dažnai būna atsakingi už savo tinklų planavimą, nusimano apie technologijos naujoves ir sąveiką su rinkomis. Minėtos dažnių juostos bus naudojamos dar veiksmingiau, kai bus perskirstyta dėl skaitmeninės TV pažangos atsilaisvinusi spektro dalis (net jei atsilaisvinusios dažnių spektro dalies tam tikras diapazonas būtų valdomas kitais modeliais)[12]. Nors turi būti atsižvelgta į specialų viešojo transliavimo paslaugos pobūdį, reikėtų pripažinti, kad galimybė dažnių spektro dalies naudotojams prekiauti dažniais ir juos naudoti lanksčiau – tai vienas iš įmanomų pasirinkimų, o ne įpareigojimas. Taip pat gali tekti iš naujo įvertinti prielaidą, kad transliavimui, kuris vykdomas visuomenės reikmėms, reikia skirti be jokių kitų sąlygų antžeminio dažnių spektro dalį, nes siekiant laikytis aprėpties įpareigojimų kas kartą galima vis daugiau naudoti ne antžeminį bevielį, o kitokį perdavimą (atsižvelgiama į tai, kad įsigali integravimas ir vis dažniau užtikrinamas vienalaikis paslaugų prieinamumas per skirtingus tinklus). Minėti dalykai nekliudo nei teikti viešojo transliavimo paslaugos, nei kelia abejonių kitų viešųjų strateginių tikslų pagrįstumu. Numatyta dažnių juostų, kuriomis bus galima prekiauti, apimtis turėtų sumažinti pavojų, kad būtų imta „kaupti“ tam tikras dažnių spektro dalis, nes operatoriai neturėtų išteklių arba akstino užimti dominuojančią padėtį. Jeigu iškiltų kokių nors su konkurencija susijusių sunkumų, konkurencijos teisėje yra numatyta tinkamų ir veiksmingų teisės gynimo priemonių. Jeigu kliūčių patekti į rinką atsiranda dėl nereikalingų apribojimų ir išlygų, susijusių su dažnių spektro naudojimo teisėmis, tinkama teisės gynimo priemonė yra tų apribojimų panaikinimas. 5.3. Pereinamojo laikotarpio klausimai Tikėtina, kad sukūrus dažnių spektro rinkas, bus padaryta įtakos galiojančių licencijų vertei (nepaisant to, ar jomis galima prekiauti ar ne) bei su jomis susijusioms investicijoms. Minėta įtaka atskirus teisių turėtojus gali paveikti skirtingai. Bet kokiu atveju ji bus susijusi su galiojančiomis ir būsimomis licencijų išdavimo sąlygomis bei konkurencijos lygiu visoje Bendrijoje. Valstybės narės, pradėdamos taikyti rinkos dėsniais pagrįstą modelį, turėtų atsižvelgti į teisėtus teisių turėtojų interesus, tačiau tuo pat metu užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos teisės reikalavimų ir bendrųjų Bendrijos teisės principų. Siekiant, kad esami teisių turėtojai nepakliūtų į nepalankią padėtį, gali tekti, pvz., tiems turėtojams suteikti daugiau laisvės naudotis jų teisėmis ir panaikinti nepagrįstus suvaržymus jomis naudotis. Minėtos priemonės turėtų būti diegiamos palaipsniui ir nediskriminuojant, tuo pat metu kylant dažnių spektro naudojimo teisių rinkos vertei. 5.4. Dažnių spektro naudojimo teisių apibrėžimas Tam tikri prekybos su dažnių spektro naudojimu susijusiomis teisėmis aspektai turėtų būti vienodinami, pvz., bendras formatas (dokumentas arba „antraštė“) ir galbūt materialinės normos, kurios apibrėžia naudotojų laisvę naudotis savo teisėmis ir jomis prekiauti. Minėtos priemonės sumažintų sandorių išlaidas, padidintų rinkos skaidrumą ir užtikrintų teisinį tikrumą visoje ES. Taip pat nuosavybę būtų paprasčiau perleisti kitam savininkui, ir būtų skatinamas veiksmingesnis naudojimas ir dėl to būtų lengviau platesniu mastu taikyti naujoves ir naudotis masto ekonomijos teikiamais privalumais. 5.5. Informacijos koordinavimas Svarbi dažnių spektro rinkų veikimo sąlyga – laisvas patikimos informacijos prieinamumas. Minėta informacija skirtingais formatais šiuo metu laikoma nacionalinėse duomenų bazėse. Ateityje ji turėtų būti pateikiama koordinuotai, kad būtų lengviau palyginti dažnių spektro naudojimo teises ir kad pirkėjai galimus pardavėjus galėtų susirasti visoje ES. Dėl to būtina sukurti visą ES aprėpiančią interneto svetainę, kurioje pateikiama informacija apie paskirstymą, suteiktas dažnio spektro naudojimo teises (nacionalinius registrus), apie prekiauti skirtos dažnių spektro dalies, kuri dar nepaskirta arba kuri netrukus bus pasiūlyta prekybai, prieinamumą bei atitinkamas nacionalines taisykles ir įstatymus. Minėtas priemones būtų taikyti lengviau, jeigu būtų pasinaudota esamomis struktūromis arba jos būtų išplėstos, pvz., Europos radijo ryšio biuro EFIS duomenų bazė. 5.6. Paslaugų ir technologijos neutralumas Kadangi technologijos ir paslaugos apribojimai vis labiau neatitinka integravimo reikalavimų, svarbu nuspręsti, kaip prekybą su dažnių spektro naudojimu susijusiomis teisėmis būtų galima suderinti su lankstumu, t.y. su teisės į dažnių spektro dalį turėtojo galimybe tą spektro dalį naudoti bet kokiai paslaugai teikti, laikantis atitinkamų techninių reikalavimų. Technologijos neutralumo principas ES lygiu yra numatytas dabartinėje reguliavimo sistemoje ir jis turėtų būti apibrėžtas dažnių spektro klausimams siekiant sumažinti apribojimus, sykiu užtikrinant, kad bus tinkamai sprendžiamos trukdžių problemos. Tačiau reikia suprasti, kad tam tikrais atvejais privalomu trukdžių valdymu yra nustatomi apribojimai, kurie, juos taikant praktikoje, vienai technologijai būna naudingesni nei kitai. Paslaugų neutralumas reiškia, kad teisių turėtojas pasirenka, kurią paslaugą siūlyti, atsižvelgdamas į turimas dažnių spektro naudojimo teises. Vertinant techniniu dažnių spektro valdymo atžvilgiu, apskritai negalima pagrįsti ribojimo paslaugų, kurioms teikti galima naudoti dažnių spektrą. Vis dėlto esama plačių kategorijų, apibrėžtų Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (TTS, angl. ITU) lygiu priimant radijo ryšio reglamentus, kuriuose buvo nustatytos taisyklės, užkertančios kelią už valstybės sienos sklindantiems trukdžiams. Antžeminio elektroninio ryšio srityje minėtas skirstymas kategorijomis sparčiai sensta. Tam tikrais atvejais paslaugų apribojimo naudą galima įrodyti ir pagrįsti (pvz., užtikrinama teikiamų paslaugų sąveika) ir įmanoma pateikti pavyzdžių, kai minėtas požiūris buvo labai sėkmingai taikomas plėtojant paslaugų rinkas ir tenkinant vartotojų poreikius. Dėl to reikia apibrėžti išimčių nustatymo kriterijus, jeigu suteikiant teisę naudoti dažnių spektro dalį paslaugos apribojimus galima pagrįsti, o kitais atvejais privaloma numatyti, kad būtų taikomas paslaugų neutralumo principas. 6. KITI ARTIMIAUSI VEIKSMAI KURIANT DAžNIų SPEKTRO RINKAS Svarbiausias šio komunikato tikslas – ES lygiu siekti politinio susitarimo, numatančio iki 2010 m. sukurti dažnių spektro rinkas. Komisija, siekdama to tikslo, ketina plėtoti tokias pagrindines ES požiūrio į dažnių spektro prekybą ypatybes: Galimybė prekiauti - teisė prekiauti individualiosiomis teisėmis naudoti tam tikrą spektro juostų dažnį elektroninių ryšių paslaugoms - apibrėžimas proceso, kuriuo dažnių juostos priskiriamos prekiaujamų juostų kategorijai, - pradinės dažnių juostų atrankos formavimas Technologijos neutralumas - technologijos neutralumo apibrėžimas, nustatant kiek įmanoma mažiau griežtus apribojimus Paslaugų neutralumas - specialių paslaugų teikimo sąlygų, kurias ateityje būtų galima susieti su dažnių juostų naudojimu, nustatymas Dažnių spektro naudojimo teisės - dažnių spektro naudojimo teisių suvienodinimas; bendras formatas, po kurio būtų rengiami teisių, nustatančių naudotojo laisvę naudotis savo teisėmis ir jomis prekiauti, įvairūs esminiai aspektai Skaidrumas - prieiga prie dažnių spektro rinkoms reikalingos informacijos, įskaitant informaciją apie paskyrimą ir suteiktas teises naudoti dažnių spektrą (nacionalinius registrus), kuri būtų vienodai teikiama visą ES aprėpiančioje vienintelėje svetainėje Persvarstant reguliavimo sistemą (šį darbą numatoma pradėti 2006 m. viduryje), bus nagrinėjamos su galimybe prekiauti, technologijos neutralumu ir paslaugų neutralumu susijusios priemonės. Teisėkūros procesas turi būti susietas su poveikio įvertinimu, su aktyviu bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis, su derinimo procesu, kuris galėtų apimti ir klausimus, kurių nebuvo persvarstymo planuose. Minėti dalykai leistų praktiškai tobulinti prekybos diegimą išvengiant brangiai kainuojančio delsimo ir susiskaldymo artimoje ateityje. Jeigu būtų reikalinga, Komisija taip pat galėtų parengti rekomendacijas. Kiek įmanoma greičiau turėtų būti sudarytos koordinavimo grupės, privalėsiančios apsvarstyti pagrindinius numatytus aspektus. Koordinavimo ir teisėkūros procesai turėtų keistis informacija ir skatinti vienas kito veiklą. Be aprašyto proceso, dėl konkrečių pasiūlymų turėtų būti nuolatos rengiamos viešos konsultacijos. Komisija ataskaitą apie pažangos procesą numato pateikti savo metinėje dažnių spektro politikos ataskaitoje. 7. IšVADOS Spektro valdymo reforma Europos Sąjungoje siekiant rinkos dėsniais pagrįstą modelį įdiegti skirstant dažnių spektrą – sudėtingas uždavinys. Tačiau verta imtis šio darbo, nes veiksmingas dažnių spektro rinkų sukūrimas būtų: - naudingas skatinant Europos konkurencingumą, didinant naujovių skaičių ir tobulinant vidaus rinką, įvairinant vartotojams siūlomas paslaugas; steigiant darbo vietas ir plečiant užsienio prekybą; - atliktas tinkamu laiku ir būtinas, nes dabartinis dažnių spektro valdymo modelis jau nėra veiksmingas atsižvelgiant į technologijos pažangą, didėjančią dažnių spektro išteklių paklausą ir verslo įmonių bei rinkų pokyčių spartą; - įmanomas vertinant pasiūlytą laikotarpį. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Ministrų Tarybą pritarti šiame komunikate pateikiamam modeliui. [1] Komunikate COM(2005) 411 „Būsima Europos Sąjungos radijo dažnių spektro politika: 2-oji metinė ataskaita" pateikiamas bendras Komisijos požiūris šiuo klausimu. [2] Tyrimas “Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community”,http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm [3] http://rspg.groups.eu.int [4] “Rethinking the European ICT agenda: Ten ICT breakthroughs for reaching Lisbon goals” [5] 2004 m. gruodžio 12 d. Tarybos rezoliucija, žr. 15472/04 (presse 345) [6] “The economic costs of spectrum misallocation”, Jerry Ellig, 2005 m. gegužės mėn., http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas [7] Sprendimas 676/2002/EC dėl radijo dažnių spektro [8] Pagrindų Direktyva 2002/21/EB, Leidimų Direktyva 2002/20/EB [9] Radijo dažnių spektro reguliavimas – taip pat labai svarbi priemonė, padedanti pagal RTTE Direktyvą 1995/5/EB kurti įrangos vidaus rinką. [10] ES valstybės narės – DK, IT, NL, HU, AT, PT, SK, SI, SE ir UK. [11] Komisijai yra žinoma, kad keletas valstybių narių taip pat ketina kitoms dažnių juostoms taikyti rinkos dėsniais pagrįstą modelį. [12] Žr. Komunikatą dėl analoginio transliavimo keitimo skaitmeniniu antžeminiu transliavimu, KOM(2005)204 ir susijusį darbinį dokumentą SEC(2005)661, p. 10.