Trečiųjų šalių Europos Sąjungai taikomu prekybos apsaugos priemonių apžvalga (Pateikti laikotarpio iki 2009 m. gruodžio 31 d. statistiniai duomenys, o pastabos dėl atskirų atvejų ir teksto atnaujintos 2010 m. kovo mėn.) SEK(2010)772 /* KOM/2010/0334 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.6.25 KOM(2010)334 galutinis SEPTINTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREČIŲJŲ ŠALIŲ EUROPOS SĄJUNGAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2009 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2010 M. KOVO MĖN.) SEK(2010)772 SEPTINTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREČIŲJŲ ŠALIŲ EUROPOS SĄJUNGAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2009 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2010 M. KOVO MĖN.) Santrauka Nepaisant tarptautinių įsipareigojimų netaikyti protekcionistinių priemonių dabartinės pasaulio ekonomikos krizės sąlygomis, 2009 m. pradėtų naujų tyrimų ir nustatytų prekybos apsaugos priemonių skaičius buvo labai didelis. Deja, daugelio ES eksportuotojams taikytų priemonių standartai galėtų būti gerokai aukštesni. Šiais metais tai buvo ypač akivaizdu tyrimų inicijavimo standartų srityje. Be to, nerimą kelią tai, kad apsaugos priemonės taikomos vis dažniau. Šiomis aplinkybėmis Komisijos stebėsenos veikla buvo labai svarbi. Komisija ne kartą įsikišo, siekdama padėti ES eksportuotojams ir užtikrinti, kad jų prieiga prie užsienio rinkų nebūtų neteisingai ribojama neteisėtomis priemonėmis. Tai ne kartą davė teigiamų rezultatų, tačiau pavyko išspręsti ne visas problemas. Komisija ir toliau stengsis, kad prekybos apsaugos priemonės būtų taikomos pagrįstai ir metodiškai, siekiant skatinti laisvą ir sąžiningą prekybą visame pasaulyje. ĮVADAS Praėjusių metų ataskaitoje buvo nurodyti pirmieji pasaulinės krizės ženklai ir jų poveikis prekybos apsaugos veiksmams. 2008 m. buvo pradėta ypač daug naujų tyrimų, ypač per paskutinius du tų metų mėnesius. Nepaisant G20 įsipareigojimo vengti bet kokių prekybą ribojančių priemonių, šioje ataskaitoje nurodyta, kad 2008 m. nustatytos tendencijos išliko ir 2009 m. 2009 m. inicijuotų naujų tyrimų ir nustatytų priemonių skaičius iš tikrųjų smarkiai padidėjo. Jei prekybos apsaugos priemonės taikomos visiškai laikantis PPO taisyklių, tos priemonės negali būti laikomos apsauginėmis. Jos taikomos, siekiant ištaisyti labai konkrečias situacijas laikantis griežtų taisyklių. Deja, iš šioje ataskaitoje nurodytų tendencijų ir problemų matyti, kad 2009 m. šios taisyklės kartais buvo taikomos nepagrįstai. Pastebėta, kad dažniau nei bet kada netinkamai taikytos apsaugos priemonės ir atliekant prekybos apsaugos tyrimus gerokai per dažnai taikyti žemi standartai, kuriuos praeityje Komisija nuolat laikė smerktinais. Šiomis aplinkybėmis nuolatinės Komisijos pastangos stebėti trečiųjų šalių prekybos apsaugos veiksmus buvo dar labiau stiprinamos. Komisija padėjo daugeliui pramonės šakų atliekant individualius tyrimus, be to, ji ne kartą įsikišo aukštesniu lygmeniu, kad būtų išvengta nuokrypių nuo galiojančių taisyklių. Be to, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija prieigą prie rinkos įvardijo kaip prioritetą, dėl to Komisijos veikla šioje srityje tapo dar reikšmingesnė. Šioje ataskaitoje aprašytos bendros tendencijos, nustatytos problemos ir pasiekti rezultatai. Joje taip pat pateikiama išsami tendencijų analizė ir nurodomos konkrečios priemonės, kurias naudoja daugiausiai priemonių taikančios šalys. BENDROS TENDENCIJOS 2009 m. trečiosios šalys labai dažnai taikė prekybos apsaugos priemones, ypač naujus inicijuotus tyrimus . Nuo 2008 m. pabaigos stebima tendencija iš tikrųjų stiprėjo ir toliau. 2009 m. inicijuoti ne mažiau kaip 45 nauji tyrimai, o tai yra staigus padidėjimas, palyginti su 33 naujais tyrimais, inicijuotais 2008 m. (iš kurių bent pusė inicijuoti paskutiniu ketvirčiu), ir juo labiau su 2007 m. inicijuotais 19 naujų tyrimų. Dažniau nei bet kada anksčiau nauji tyrimai inicijuoti dėl apsaugos priemonių. Iš tikrųjų, inicijuotas 31 naujas tyrimas dėl apsaugos priemonių, daugiau nei du iš trijų naujų atvejų susiję su šia priemone. Net jei, atsižvelgiant į apsaugos priemonių erga omnes pobūdį, tiriamasis produktas ne visada eksportuojamas iš ES, ši tendencija ir toliau kelia didelį susirūpinimą. Nors 2009 m. Indija inicijavo daugiausiai naujų tyrimų (9 nauji tyrimai), pažymėtina, kad Turkija pratęsė 4 apsaugos priemonių pradinį trejų metų taikymo laikotarpį dar ilgesniam laukui. Suprantama, kad nuo 2008 m. pabaigos padidėjus bendram inicijuotų naujų tyrimų skaičiui padidėjo 2009 m. nustatytų priemonių skaičius: nustatytos 33 naujos priemonės, palyginti su 18 priemonių, nustatytų 2008 m. Daugiausia priemonių vėlgi nustatė Indija (nustatytos 7 priemonės), šiek tiek mažiau Kinija (4 priemonės), Izraelis ir Ukraina (po 3 priemones). Beveik pusė šių priemonių buvo apsaugos priemonės, t. y. 15 iš 33 priemonių, nustatytų 2009 m. (palyginti su 6 iš 18 priemonių, nustatytų 2008 m.). Nepaisant pirmiau minėtos tendencijos, bendras taikomų priemonių skaičius padidėjo tik truputį. 2009 m. pabaigoje galiojo 136 prekybos apsaugos priemonės, o tai yra tik 3 priemonėmis daugiau nei 2008 m. pabaigoje. Taip yra dėl to, kad 2009 m. nemažai priemonių nustojo galioti arba jas baigta taikyti. Dauguma šių priemonių vis dar yra antidempingo priemonės (93 priemonės, palyginti su 91 priemone 2008 m.), truputį mažiau taikoma apsaugos priemonių (37 priemonės, palyginti su 32 priemonėmis 2008 m.) ir antisubsidijų priemonių (6 priemonės, palyginti su 10 priemonių 2008 m.). Daugiausia priemonių Europos Sąjungai vis dar taiko JAV (23 galiojančios priemonės), nors 2009 m. nepradėta taikyti naujų priemonių ir neinicijuota naujų tyrimų. Indija yra antra daugiausiai priemonių (15 galiojančių priemonių) taikanti šalis, ji buvo labai aktyvi ir 2009 m., kaip išdėstyta pirmiau. Šiuo metu Kinija beveik pasivijo Indiją ir kartu su Turkija užima trečią vietą – 2009 m. Europos Sąjungai jos taikė po 12 priemonių. Brazilija yra dar viena nemažai priemonių taikanti šalis (11 priemonių), po jos yra Ukraina, taikanti 9 galiojančias priemones. NEIšSPRęSTOS PROBLEMOS Komisijai įsikišus atskirais atvejais padėtis dažnai pagerėdavo arba problemos būdavo išsprendžiamos netaikant jokių priemonių. Tačiau ankstesnėse ataskaitose aprašytos problemos dar neišspręstos. Dėl sudėtingos ekonominės padėties sudaromo spaudimo atrodo, kad 2009 m. tam tikros problemos tapo dar opesnės. Visų pirma tai susiję su (žemais) tyrimų inicijavimo standartais ir vis dažniau taikomomis apsaugos priemonėmis. Nepakankamas skaidrumas taip pat lieka svarbia problema. Buvo net ir tokių atvejų, kai nustatytos visos šios trys problemos. Žemi tyrimų inicijavimo standartai Visame pasaulyje nuo praėjusių metų pabaigos daugelio pramonės šakų ekonominė padėtis yra sunki. Tokiomis aplinkybėmis ūkinės veiklos vykdytojai gali ieškoti būdų, t. y. apsaugos priemonių, apsisaugoti nuo užsienio konkurencijos. Todėl, priimdamos paraiškas nustatyti prekybos apsaugos priemones, nacionalinės valdžios institucijos turi būti ypač budrios. Tyrimai turėtų būti inicijuojami tik tada, kai tikrai įrodoma, kad teisiniai tyrimo inicijavimo reikalavimai įvykdyti. Nors spaudimas inicijuoti tyrimus gali būti labai stiprus, inicijavimo pagrindu turėtų būti tik techninės priežastys. Deja, 2009 m. taip buvo ne visada. Palyginti su 2008 m., naujų inicijuotų tyrimų skaičius išaugo daugiau nei 80 %: 2009 m. inicijuoti 33 nauji tyrimai, palyginti su 18 naujų tyrimų 2008 m. Daugelis šių tyrimų inicijuoti remiantis, pavyzdžiui, žalos įrodymais, kurie buvo pagrįsti tik keliais labai trumpą laikotarpį (dažnai tik ketvirtį) apibūdinančiais neigiamais finansiniais rodikliais. Priežastinio ryšio analizė taip pat buvo su trūkumais, nes neigiamą finansinės krizės poveikį bendrovės bandė priskirti importui dempingo kainomis, subsidijuotam ar padidėjusiam importui, taip patogiai nenurodydami kitų, su importu nesusijusių priežasčių, kurios neigiamai paveikė jų padėtį. Nors atlikus šiuos tyrimus priemonės nustatytos ir gali būti nustatomos ne visada, tyrimo inicijavimas savaime trikdo prekybos srautus, nes dėl to verslo aplinkoje kyla abejonių. Be to, bendradarbiaudami atliekant tyrimą susiję ūkinės veiklos vykdytojai turi nemažai investuoti į žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Todėl visada turėtų būti vengiama inicijuoti tyrimus, kurie neatitinka PPO kriterijų, nes tokie tyrimai yra neteisėti, ypač dabartinėje sistemoje, ir taip daromas nereikalingas papildomas spaudimas bendrovėms, kurios jau patiria sunkumų dėl esamos ekonomikos krizės. Be pirmiau išdėstytų problemų 2009 m. atsirado nauja tendencija. Kelis kartus pastebėta, kad, Europos Komisijai nustačius antidempingo priemones, šalys, kurioms tos priemonės taikytos, inicijavo su panašiais produktais susijusius tyrimus. Nors ir per anksti daryti išvadą, kad tai nusistovėjusi tendencija, sunku patikėti, kad tai grynas atsitiktinumas. Komisija atidžiai domisi šia problema. Platus apsaugos priemonių taikymas 2008 m. ir taip jau staigus taikomų priemonių skaičiaus padidėjimas 2009 m. prilygo sprogimui. 2009 m. inicijuotas 31 naujas tyrimas dėl apsaugos priemonių, nustatyta 15 naujų priemonių. Tai sudaro daugiau nei du trečdalius visų inicijuotų naujų tyrimų ir beveik pusę visų nustatytų naujų priemonių. Primintina, kad labiausiai ribojanti priemonė yra apsaugos priemonės, nes jos susijusios su „sąžiningu“ importu (t. y. importu ne dempingo kainomis ir nesubsidijuotu importu) iš visų kilmės šalių ir su importu, kuriuo nedaroma žalos vidaus gamintojams. Taip vienašališkai ir laikinai pašalinamos tarifų lengvatos, suteiktos per įvairius GATT/PPO derybų raundus. Todėl specialistų grupės ir apeliacinė taryba PPO taisykles dėl apsaugos priemonių taikymo visada aiškina labai tiksliai. Kyla klausimas, ar visos šios 2009 m. nustatytos priemonės iš tikrųjų atitinka reikalaujamus griežtus teisinius standartus. Svarbiau tai, kad net jeigu dėl labai žemų tyrimų inicijavimo standartų priemonės galiausiai ir nenustatomos, atliekant tyrimą sutrikdomi prekybos srautai. Be to, 2009 m. tam tikrose šalyse (t. y. Turkijoje ir Rusijoje) pirmą kartą pradinis 3 metų apsaugos priemonių taikymo laikotarpis pratęstas ilgesniam laikui. Tai irgi kelia susirūpinimą, nes kai kuriais atvejais dėl priemonių taikymo importas beveik visiškai išnyko, o vidaus pramonė atsigavo. Kitais atvejais vidaus pramonė vis dar buvo prastoje padėtyje arba dėl ekonominės krizės, arba dėl neveiksmingų priemonių. Visais šiais atvejais priemonių taikymas turėjo būti nutrauktas. Daugeliu atvejų Europos Komisija įsikišo, kad nurodytų PPO taisyklių nesilaikymo atvejus; kaip išdėstyta toliau, vienais atvejais priemonių buvo galima išvengti, o kitais – bent Europos eksportas galėjo nenutrūkti. Tokia padėtis yra visiškai nepatenkinama, nes 2009 m. apsaugos priemonės naudotos dažniausiai. Procedūriniai aspektai Nepakankamas prekybos apsaugos priemonių tyrimo skaidrumas yra besikartojanti ir žalinga problema, nes dėl to suinteresuotosios šalys netenka teisėtos teisės į gynybą. Dažniausiai problemų kyla dėl konfidencialumo klausimų. Nors akivaizdu, kad šalių pateikta konfidenciali informacija neturėtų būti atskleidžiama, kiekviena suinteresuotoji šalis turi teisę gauti pakankamai informacijos, kad galėtų suprasti konfidencialiai pateiktų duomenų esmę. Vis dėlto dažnai pramonės pateiktų paraiškų viešose versijose ir (arba) viešuose pranešimuose apie preliminarias ar galutines išvadas duomenys tiesiog ištrinami, nepateikiant šios informacijos santraukos. Be to, duomenys, tokie kaip su daugiau nei trimis bendrovėmis susiję suvestiniai duomenys, dažnai laikomi konfidencialiais nepagrįstai, nes juos atskleidus jokio nepageidaujamo poveikio informaciją teikiančiai šaliai neturėtų būti. Dėl kitų procedūrinių trūkumų prekybos apsaugos priemonių tyrimai tampa bereikalinga našta. Iš esmės tai susiję su per dideliu prašymų pateikti informacijos skaičiumi, pavyzdžiui, atrankos atvejais, kai eksportuotojų prašoma pateikti daugiau nei būtina išsamios informacijos, kad jie būtų atrinkti. Kitais atvejais buvo prašoma išsamios informacijos (įskaitant pardavimą, išlaidas, pardavimą trečiosioms šalims ir t. t.) apie visą per daug ilgą dvejų metų ar ilgesnį tyrimo laikotarpį. Kai kurių eksportuotojų prašoma pateikti labai išsamios informacijos, nereikalingos dempingui nustatyti, bet laikomos verslo paslaptimi, pavyzdžiui, prašoma nurodyti konkrečias gamybos proceso sąnaudas. Dėl tokių perdėtų prašymų bendrovės gali nebenorėti bendradarbiauti, o tai neišvengiamai turi neigiamų pasekmių – dažniausiai nustatomi didesni muitai. Komisija stengiasi tokias situacijas taisyti, tiesiogiai susisiekdama su tyrimą atliekančiomis institucijomis ir teikdama pagalbą susijusioms šalims. Daugeliu atvejų toks įsikišimas buvo sėkmingas, tačiau taip yra ne visada. Taigi Komisija ir toliau kels šiuos klausimus palaikydama dvišalius ryšius ir per atitinkamus PPO komitetus Ženevoje, siekdama užtikrinti, kad PPO teisės aktus ir aukštus standartus taikytų visi priemonių taikytojai. SVARBIAUSI PASIEKIMAI Su trečiosiomis šalimis susijęs Komisijos vaidmuo yra daug svarbesnis nei vien stebėti tyrimus. Iš tikrųjų Komisija konsultuoja susijusius Europos eksportuotojus ir teikia jiems paramą, be to, tiesiogiai bendrauja su trečiųjų šalių valdžios institucijomis dėl atskirų ir sisteminių atvejų. Šios pastangos dedamos tam, kad būtų remiamos susijusios bendrovės ir apskritai nuolat būtų drausminami prekybos partneriai, kai taikomos prekybos apsaugos priemonės. Šiomis aplinkybėmis Komisija ir toliau rengia specialius seminarus prekybos priemonių taikymo klausimais, siekdama skleisti geriausią patirtį visoje prekybos bendruomenėje. Nors šios srities pasiekimus ne visada lengva įvertinti, Komisijos atkaklumas vis tiek davė rezultatų: daugeliu atvejų rezultatai bendrovėms buvo palankesni nei jie būtų buvę be Komisijos įsikišimo, visų pirma toliau išdėstytais atvejais. Indija. Nutraukti 7 tyrimai dėl apsaugos priemonių 2009 m. Indija inicijavo 9 tyrimus dėl apsaugos priemonių. Tai yra beveik trečdalis visų tais metais inicijuotų tyrimų, be to, tai labai didelis skaičius, palyginti su 10 tyrimų dėl apsaugos priemonių, kuriuos Indija inicijavo per pastaruosius 10 metų. 7 iš šių atvejų buvo susiję su iš Europos Sąjungos eksportuojamais produktais (pavyzdžiui, plienu, popieriumi, cheminėmis medžiagomis), kurių bendra vertė apytiksliai siekia bent 500 mln. EUR per metus. Visi šie tyrimai buvo inicijuoti remiantis labai menkais įrodymais. Bendradarbiaudama su eksportuotojais Komisija ryžtingai priešinosi tyrimams ir kišosi įvairiais lygmenimis. Nepaisant Indijos valdžios institucijų rekomendacijų nustatyti laikinąsias priemones, šie įsikišimai davė teigiamų rezultatų – visi tyrimai, kurie buvo tiesiogiai susiję su ES eksportu, buvo nutraukti nenustačius jokių priemonių. Vis dėlto reikia nepamiršti, kad beveik ištisus metus prekybą neigiamai veikė vykstantys tyrimai, kurie visų pirma neturėjo būti inicijuoti. Naujoji Zelandija. Nutraukta kompensacinių priemonių taikymo konservuotiems persikams pabaigos peržiūra Šis atvejis svarbus tuo, kad jis susijęs su nauja schema, kuri pradėta taikyti kaip ES bendros žemės ūkio politikos reformos dalis ir kuri laikoma visiškai atitinkančia PPO standartus, todėl jai neturėtų būti taikomos jokios kompensacinės priemonės. Pagal 2008 m. inicijuotą priemonių taikymo pabaigos peržiūrą Naujoji Zelandija sutiko su Komisijos pateiktais argumentais, iš kurių buvo matyti, kad taikant naująją schemą prekyba neiškraipoma ir todėl kompensacinės priemonės nereikalingos. Todėl daugiau nei 10 metų taikyti muitai panaikinti. Kroatija. Nutrauktas apsaugos priemonių taikymas sūriui ir sūrio pakaitalams Laikinąsias priemones šiems produktams Kroatija nustatė 2009 m. birželio mėn., remdamasi menkai pagrįstomis procedūromis ir skaidrumo trūkumu (neatskleista, kad nustatant priemones buvo laikytasi teisinių reikalavimų). Metinis ES eksportas iš pradžių sudarė apie 80 mln. EUR. Atsižvelgdama į šiuo atveju didelį ekonominį poveikį ir rimtus trūkumus, Komisija ryžtingai įsikišo techniniu ir politiniu lygmenimis. Todėl produkto apibrėžtoji sritis buvo gerokai susiaurinta. Į apibrėžtąją sritį nebeįtrauktos sūrio rūšys sudarė 80 % viso ES eksporto, o atitinkamos apsaugos priemonės buvo atšauktos ir už jas atlyginta. Likusiems produktams priemonės nustatytos tik 6 mėnesiams, jų taikymo laikotarpis baigėsi 2010 m. sausio mėn. Izraelis. Apsaugos priemonių nenustatyta Izraelis tapo šalimi, kuri 2009 m. taikė nemažai prekybos apsaugos priemonių. Be kita ko, inicijuotas tyrimas dėl apsaugos priemonių taikymo importuojamiems plieno produktams . Tyrimas inicijuotas remiantis menkais įrodymais, laikinosios priemonės nustatytos nepaisant to, kad 2009 m. importas sumažėjo, o vidutinės importo kainos padidėjo. Įsikišus įvairiais būdais, įskaitant Komisijos įsikišimą, priemonių taikymas sustabdytas, o muitai kompensuoti. Tačiau Komisija ir toliau stebi šį atvejį, nes, deja, tyrimas vis dar nenutrauktas. Vis dėlto sunku numatyti, kaip Izraelis galėtų pagrįsti bet kokios priemonės nustatymą. Rusija. Nutrauktas antidempingo tyrimas dėl plokščio polimerais dengto valcuoto plieno ir laikinai javų nuėmimo kombainams netaikytos apsaugos priemonės Antidempingo priemonių taikymo iš Belgijos ir Suomijos importuojamam plokščiam polimerais dengtam valcuotam plienui tyrimas baigtas 2009 m. rugsėjo mėn. Komisija įsikišo, kad nurodytų šiame tyrime nustatytus trūkumus, pavyzdžiui, žalos ir skaidrumo trūkumą. 2009 m. lapkričio mėn. tyrimą atliekančios institucijos pasiūlė nenustatyti priemonių, nes nenustatyta žalos. Komisija ir ES pramonė, atsižvelgdamos į didelį ekonominį interesą, taip pat aktyviai veikė atliekant tyrimą dėl javų nuėmimo kombainams taikomų apsaugos priemonių. Nustatant apsaugos priemones keliami reikalavimai iš tikrųjų nebuvo įvykdyti, todėl Rusija nusprendė apsaugos priemonių netaikyti. Deja, vietoj to padidinti importo muitai, o tai daug sudėtingiau teisiškai ginčyti. Neatmestina galimybė, kad Rusija apsaugos priemones galėtų nustatyti vėliau, t. y. jeigu muitai būtų peržiūrėti ir sumažinti, todėl Komisija ir toliau domėsis šiuo reikalu. Marokas. ES taikomų kvotų padidinamas pagal keraminėms plytelėms taikomas apsaugos priemones 2009 m. Marokas inicijavo tyrimą, kad ištirtų poreikį pratęsti 2006 m. nustatytų apsaugos priemonių taikymo laikotarpį. Komisija kartu su pramone aktyviai įsikišo į šį tyrimą. Nors priemonių taikymo laikotarpio pratęsimo nebuvo galima išvengti, ES eksportuotojams skirtos kvotos buvo gerokai liberalizuotos, palyginti su pirminėmis priemonėmis, o importo licencijų gavimo tvarka patobulinta. Pasiekta, kad ES eksportuotojai vėl turi prieigą prie Maroko rinkos. Įvairiais atvejais nutraukti tyrimai arba nenustatytos priemonės 2008 m. gegužės mėn. Argentinos inicijuoto tyrimo dėl iš Rumunijos importuojamų naftos gavybos siurblių atveju dėl nuolatinio Komisijos ir pramonės kišimosi buvo susitarta priimti susijusių Rumunijos eksportuotojų pasiūlytus įsipareigojimus. Be to, Komisija aktyviai rėmė ES pramonę Ukrainos inicijuotame tyrime dėl skystam chlorui taikomų apsaugos priemonių ir Turkijos inicijuotame antidempingo tyrime dėl tekstilės produktų . Abu tyrimai buvo baigti 2009 m. nenustačius priemonių. Rinkos ekonomikos statusas naujosioms valstybėms narėms Primintina, kad 2009 m. birželio mėn., po ilgos ir sunkios kovos ir dažno valstybių narių ir Komisijos kišimosi, Brazilija galiausiai suteikė rinkos ekonomikos statusą Bulgarijai ir Rumunijai. 4.9 JAV. Nulio nustatymas ES ginčijo nulio nustatymo praktiką dviejuose PPO ginčų sprendimo bylose DS 294 ir DS 350. Apeliacinė taryba abiejose bylose priėmė ES palankius sprendimus, bet JAV per pagrįstą laikotarpį neįvykdė tarybos sprendimų. Todėl pirmoje byloje (DS 294) ES paprašė sudaryti atitikties grupę, gavo tam tikrų teiginių patvirtinimą ir pateikė apeliaciją dėl tam tikrų papildomų šios grupės išvadų aspektų. Galutiniame sprendime nurodoma, kad JAV turi nedelsdama nutraukti šią nesąžiningą praktiką. Kadangi JAV vis dar nevykdo sprendimo, ES nustatė sankcijas. Šiuo metu arbitras sprendžia dėl šių sankcijų lygmens. Antroje nulio nustatymo byloje (DS 350) AT patvirtino pagrindinius ES apeliacinio skundo reikalavimus, atmetė visus JAV pateiktus apeliacijos argumentus ir patvirtino Apeliacinės tarybos išvadas, kad periodinėse peržiūrose taikydamos nulio nustatymą JAV pažeidė savo PPO įsipareigojimus. Šiuo metu ES sprendžia dėl tolesnių žingsnių šioje byloje, kad priverstų JAV vykdyti galutinį sprendimą. IšVADA Kaip ir prognozuota praėjusių metų ataskaitoje, 2009 m. trečiosiose šalyse prekybos apsaugos priemonės buvo intensyviai taikomos. 2008 m. pabaigoje atsiradusi inicijuotų naujų tyrimų skaičiaus didėjimo tendencija išliko ir 2009 m., o nustatytų priemonių skaičius gerokai padidėjo, palyginti su praėjusiais metais. Todėl sąlyginai nedidelis taikomų priemonių skaičiaus padidėjimas metų pabaigoje ne visiškai atspindi tikrąją padėtį. Iš tikrųjų didelis naujų priemonių skaičius iš dalies kompensuotas priemonėmis, kurios nustojo galioti 2009 m. Be to, kai kurie tyrimai nebuvo baigti arba buvo nutraukti nenustačius priemonių. Vis dėlto, kaip paaiškinta pirmiau, net jeigu tyrimas nutraukiamas nenustačius priemonių, kol vyksta tyrimas, prekybos srautai vis tiek trikdomi, nes nežinoma tyrimo baigtis. Be to, daugeliu atvejų tyrimai apskritai neturėjo būti inicijuoti dėl tyrimui pradėti reikalingų įrodymų stokos. Dažnesnis priemonių taikymas kelia susirūpinimą, o tam tikri aspektai ypač neramina. Visų pirma, problemų ir toliau kyla dėl žemų tyrimų inicijavimo standartų ir dažno apsaugos priemonių taikymo. Atrodo, kad nuo 2008 m. pabaigos ekonominė padėtis lėmė tai, kad PPO taisyklės aiškinamos ypač plačiai. Todėl Komisija deda dar daugiau pastangų, kad visais įmanomais atvejais nebūtų nukrypstama nuo šių taisyklių. Šiomis aplinkybėmis Komisija įsikišo daugeliu atvejų ir daug bendravo su pramonės šakų atstovais. Dažnai šios pastangos buvo sėkmingos, tyrimai buvo arba nutraukti nenustačius priemonių, arba priemonės neigiamai nepaveikė ES eksporto. Tai rodo, kad šiais ekonomiškai sunkiais laikais Komisijos stebėsenos veikla yra ypač svarbi. Krizės sąlygomis dar svarbiau užtikrinti, kad ES gamintojai galėtų teisėtai patekti į rinką. Žinoma, Komisijos pastangas būtina skatinti ir netgi stiprinti. Komisija nuolat stengiasi gerinti savo veiksmus, o svarbiausias ateinančių metų uždavinys – numatyti nepagrįstų naujų tyrimų inicijavimą ir jo išvengti, kartu padedant susijusiems ES eksportuotojams atliekamuose tyrimuose. Siekiant šio tikslo galėtų būti naudinga intensyviau bendrauti su kitomis tyrimus atliekančiomis institucijomis, kad būtų taikomi aukštesni standartai, būtų daugiau skaidrumo ir galimybių numatyti iš anksto.