[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 6.4.2005

KOM(2005) 119 galutinis

2005/0043 (COD)

2005/0044 (CNS)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programos (2007–2011 m.)

(pateiktos Komisijos) {SEK(2005) 430}{SEK(2005) 431}

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. PASIūLYMO APLINKYBėS

Šio pasiūlymo politinės aplinkybės ir tikslai yra išdėstyti tuo pačiu metu Komisijos pateiktame komunikate „Europos žinių mokslinių tyrimų erdvės kūrimas augimui“[1].

Žinios yra Lisabonos darbotvarkės pagrindas, kuriuo grindžiami visi jos elementai. Moksliniai tyrimai ir technologijos kartu su mokymu ir inovacijomis yra „žinių trikampio“ sudedamosios dalys.

Kad taptų „dinamiškiausia ir žiniomis paremta konkurencingiausia pasaulyje ekonomika“ išlaikant „Europos modelį“ Europa privalo plėtoti savo mokslinius tyrimus jiems skiriant iki 3 % ES BVP ir šioje srityje geriau panaudoti savo pajėgumus perkeliant mokslo rezultatus į produktus, procesus ir paslaugas.

Greta valstybių narių ir su jomis glaudžiai bendradarbiaujant ES turi sutelkti savo nukreiptas į šį tikslą teisines ir finansines priemones pradedant nuo mokslinių tyrimų Pagrindų programos.

2. IšANKSTINėS KONSULTACIJOS

Rengdama šiuos pasiūlymus Komisija atsižvelgė į kitų ES institucijų – visų pirma į Europos Parlamento – ir valstybių narių nuomonę, o taip pat – po plačių konsultacijų – į suinteresuotųjų šalių, įskaitant mokslinę bendruomenę ir įmones, nuomonę.

Šis pasiūlymas paremtas giliu poveikio įvertinimu. Šio poveikio įvertinimo pagrindas – suinteresuotųjų šalių įnašas, išorės ir vidaus vertinimai bei kiti tyrimai ir pripažintų Europos vertinimo ir poveikio įvertinimo ekspertų indėlis. Tyrimo metu paaiškėjo, kad Europa susiduria su daugeliu ekonomikos, socialinių, aplinkos apsaugos uždavinių, kuriuos spręsti padeda mokslas ir technologijos, ir kad vis tik Europos mokslo ir technologijų sistema turi trūkumų, o taip pat, kad ES sėkmingai rėmė mokslinius tyrimus Pagrindų programų pagalba.

3. TEISINIAI ASPEKTAI

Pasiūlymas dėl 2007–2013 m. laikotarpį apimančios EB Pagrindų programos yra paremtas Sutarties XVIII antraštinės dalies 163–171 straipsniais, kuriais yra apibrėžta ES mokslinių tyrimų politika ir jos finansinės priemonės, visų pirma daugiametė mokslinių tyrimų Pagrindų programa.

Siekiant sustiprinti meistriškumą ir pakelti mokslinių tyrimų vidurkį Europoje pagrindinis principas yra skatinti, organizuoti ir išnaudoti visas bendradarbiavimo moksliniuose tyrimuose formas – nuo bendradarbiavimo jungtiniuose projektuose ir tinkluose iki nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo, konkurencijos Europoje, bendro didelių technologijų iniciatyvų įgyvendinimo ir Europos dimensijos ir interesų infrastruktūros bendros plėtros.

Veiklos užmojis yra proporcingas ES-25 poreikiams, kurie yra ženklūs atsižvelgiant į didėjančius mokslinių tyrimų kaštus, poreikį suvienyti vertingus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius bei atsakyti į kylančius poreikius arba poreikius, į kuriuos galima geriau atsakyti Europos lygiu.

Siekiant maksimalaus ES finansinės paramos poveikio, 7-ojoje pagrindų programoje bus pabrėžiami tiek nacionalinės veiklos ir politikos, tiek kitų ES veiksmų ir finansavimo išteklių sąveika ir papildomumas.

4. POVEIKIS BIUDžETUI

Prie šio sprendimo pridedamoje „teisinėje ir finansinėje pažymoje“ yra nurodomas poveikis biudžetui ir žmogiškieji bei administraciniai ištekliai.

5. Supaprastinimas

Pagrindinis 7-osios pagrindų programos bruožas – reikšmingas jos veikimo supaprastinimas lyginant su ankstesnėmis programomis. Šiuo atžvilgiu numatytos priemonės yra aprašytos prie pasiūlymo pridėtame Darbo dokumente dėl įgyvendinimo. Jos apims visus finansavimo etapus, įskaitant finansavimo schemų, administravimo ir finansavimo taisyklių ir procedūrų supaprastinimą, taip pat lengviau skaitomų ir „vartotojui patogesnių“ dokumentų pateikimą. Komisija ketina savo atsakomybe pavesti atlikti tam tikrą daug smulkių operacijų reikalaujančią veiklą išorės įstaigoms. Visų pirma vykdančioji agentūra administruos Marie Curie veiklą, MVĮ skirtą paramą, taip pat vykdys su kitais moksliniais tyrimų projektais susijusias administracines užduotis. Šio požiūrio taip pat bus laikomasi įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) veiklą.

6. TURINYS

7-ąją pagrindų programą sudarys keturios specifinės programos, atitinkančios keturis pagrindinius Europos mokslinių tyrimų politikos tikslus:

- Bendradarbiavimas

Parama bus teikiama įvairiai tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų veiklai, nuo bendrai vykdomų projektų ir tinklų iki mokslinių tyrimų programų koordinavimo. ES ir trečiųjų šalių tarptautinis bendradarbiavimas yra sudedamoji šios veiklos dalis.

- Idėjos

Bus įsteigta savarankiška Europos mokslinių tyrimų taryba siekiant remti nežinomų sričių mokslinius tyrimus, atliekamus Europoje konkuruojančių individualių grupių visose mokslo ir technologijų srityse, įskaitant inžineriją, socialinius ir ekonomikos mokslus ir humanitarinius mokslus.

- Žmonės

Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla, vadinama „Marie Curie“ veikla, bus sustiprinta daugiau kreipiant dėmesį į pagrindinius įgūdžius bei karjeros plėtros aspektus ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis.

- Pajėgumai

Bus remiami pagrindiniai Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektai: mokslinių tyrimų infrastruktūra; MVĮ skirti moksliniai tyrimai; moksliniais tyrimais užsiimančios regionų grupės; viso mokslinių tyrimų potencialo realizavimas „suartėjimo“ regionuose; su „mokslas visuomenėje“ tema susiję klausimai; tarptautinio bendradarbiavimo „horizontalioji“ veikla.

Šių keturių programų tikslas – padėti sukurti Europos kompetencijos polius.

Be to, yra numatyta specifinė programa, skirta Jungtinio tyrimų centro vykdomai nebranduolinei veiklai.

Bendradarbiavimo programą sudarys paprogramiai, kurių kiekvienas veiks kaip įmanoma savarankiškiau, tačiau tuo pačiu metu išlaikant darną ir nuoseklumą bei sudarant sąlygas bendro intereso mokslinių tyrimų dalykus traktuoti bendru ir įvairialypėmis temomis paremtu požiūriu.

„Bendradarbiavimą“ sudaro devynios temos:

- Sveikata;

- Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

- Informacijos ir ryšių technologijos;

- Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

- Energetika;

- Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

- Transportas (įskaitant aeronautiką);

- Socialiniai ir ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

- Saugumas ir erdvė.

2005/0043 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[2],

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[4],

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[5],

kadangi:

(1) Bendrijos tikslas yra stiprinti Bendrijos pramonės mokslo ir technologijų pagrindą bei užtikrinti aukštą konkurencingumo lygį. Todėl Bendrija skatina visus su moksliniais tyrimais susijusius reikalingus veiksmus, visų pirma įtraukiant į savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą įmones, taip pat mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus.

(2) Pagrindinį mokslinių tyrimų vaidmenį – užtikrinti konkurencingumą ir ekonomikos augimą – pripažino Lisabonos Europos Vadovų Taryba, kuri apibūdino žinias ir inovacijas kaip ekonomikos pažangos ir užimtumo augimo Europoje pagrindą.

(3) Remiantis Lisabonos strategija, Barselonos Europos Vadovų Taryboje buvo iškeltas tikslas Europos mokslinių tyrimų biudžetą padidinti iki 3 % ES BVP, kurio du trečdalius sudarytų privačių investicijų lėšos.

(4) Europos Parlamentas kelis kartus pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui; paskutinį kartą jis tai akcentavo savo 2005 m. kovo mėnesio naujos ES politikos, skirtos moksliniams tyrimams remti, gairėse[6].

(5) Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikų mokslinių tyrimų poreikius ir naudodamasi Europos įmonių, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų organizacijų parama, Bendrija turėtų užsibrėžti mokslinius ir technologinius tikslus, kuriuos ji įgyvendins per Septintąją pagrindų programą 2007–2013 m. laikotarpiu.

(6) Šie tikslai būtų paremti Šeštosios pagrindų programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir jie toliau plėtojami žinių ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi. Iš tų tikslų ypač svarbūs yra šie:

(7) Visoje ES turėtų būti remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas.

(8) Turėtų būti skatinamas Europos mokslinių tyrimų ties žinojimo riba dinamiškumas, kūrybiškumas ir meistriškumas.

(9) Žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai.

(10) Reikėtų sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje ir užtikrinti jų optimalų panaudojimą.

(11) Kad šie tikslai būtų pasiekti, reikia skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“), paramą pavieniams mokslo darbuotojams („Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams („Pajėgumai“).

(12) Pagal programą „Bendradarbiavimas“ būtų remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos ir pramonės uždavinius.

(13) Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), kuri savo veikloje plačiai naudotųsi autonomija.

(14) Pagal programą „Žmonės“ būtų skatinami individualūs asmenys pasirinkti mokslininko profesiją, Europos mokslo darbuotojai būtų skatinami likti Europoje, būtų siekiama pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio ir paversti Europą patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams.

(15) Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos vystymas; stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų sugebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regionų grupės; realizuojamas visas mokslinių tyrimų potencialas ES suartėjimo ir atokiausiuose regionuose; artinami moklas ir visuomenė siekiant harmoningo mokslo ir technologijų integravimo į Europos visuomenę; imamasi horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

(16) Jungtinis tyrimų centras turėtų prisidėti prie pirmiau nurodytų tikslų pasiekimo, vykdydamas tiesioginę veiklą ir teikdamas užsakovo interesus atitinkančią paramą ES politikų įgyvendinimui.

(17) Septintąja pagrindų programa yra papildoma valstybėse narėse atliekama veikla, taip pat kita Bendrijos veikla, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, užimtumu ir aplinka.

(18) Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą.

(19) Atsižvelgiant į pagal Pagrindų programą plačiai remiamos veiklos padidėjusią apimtį, finansavimo poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įveikti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius, Bendrijos intervencijomis atliekamą gyvybiškai svarbų vaidmenį siekiant suteikti Europos mokslinių tyrimų sistemai daugiau našumo ir veiksmingumo, dar ambicingesnės Septintosios pagrindų programos prisidėjimą prie Lisabonos strategijos atgaivinimo, yra susiduriama su neatidėliotinu poreikiu padvigubinti ES mokslinių tyrimų biudžetą[7].

(20) Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Šeštąją pagrindų programą vidurio laikotarpio peržiūrą ir Pagrindų programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti ES mokslinių tyrimų politikos tikslus. Todėl siekiant įvairią veiklą finansuoti lanksčiau ir laisviau, bus naudojamasi sumažintu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje.

(21) Atsižvelgiant į tai, kad pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos prisidedant prie žinių visuomenės ir ekonomikos Europoje kūrimo valstybės narės negali atlikti pakankamai gerai, o ją geriau įvykdytų Bendrija, Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą ši Septintoji pagrindų programa neapima daugiau, nei yra būtina, kad būtų pasiekti tie tikslai.

(22) Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurių imasi kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones, ar kokias nors kitas struktūras kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.

(23) Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje, ir reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę.

(24) Septintąja pagrindų programa turėtų būti prisidedama prie tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo.

(25) Vykdant veiklą pagal šią Pagrindų programą reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama.

(26) Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą reikiamas dėmesys bus skiriamas moterų vaidmeniui mokslo ir mokslinių tyrimų srityje, toliau jas skatinant aktyviau dalyvauti moksliniuose tyrimuose.

(27) Šiuo sprendimu visai programos trukmei yra nustatomas finansavimo pagrindas, kuris taps pagrindiniu orientyru biudžeto institucijai, kaip apibrėžta [data] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto procedūros tobulinimo [...] punkte.

(28) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentais (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[8], 1996 lapkričio 11 d. (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[9] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 11073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[10].

(29) Svarbu, kad būtų užtikrintas patikimas Septintosios pagrindų programos finansų valdymas, ir ji būtų įgyvendinama kaip įmanoma veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, taip pat būtų užtikrinta galimybė ja pasinaudoti visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir supaprastinimo ir geresnio reglamentavimo taisyklių,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Pagrindų programos patvirtinimas

Bendrijos pagrindų programa, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veiklą (toliau – Septintoji pagrindų programa) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2013 gruodžio 31 d. laikotarpiui.

2 straipsnis

Tikslai ir veikla

1. Pagal Septintąją pagrindų programą yra remiama 2–5 dalyse nurodyta veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede.

2. Bendradarbiavimas: parama bus teikiama įvairiai tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų veiklai, vykdomai šiose srityse:

3. Sveikata;

4. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

5. Informacijos ir ryšių technologijos;

6. Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

7. Energetika;

8. Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

9. Transportas (įskaitant aeronautiką);

10. Socialiniai ir ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

11. Saugumas ir erdvė.

12. Idėjos: parama visose mokslo ir technologijų srityse Europoje konkuruojančių individualių grupių atliekamiems moksliniams tyrimams.

13. Žmonės: kiekybiškas ir kokybiškas Europos žmogiškųjų išteklių potencialo stiprinimas mokslinių tyrimų ir technologijų srityje.

14. Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams: mokslinių tyrimų infrastruktūrai; moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms; mokslinių tyrimų grupių pajėgumų plėtojimui Bendrijos suartėjimo ir atokiausiuose regionuose; mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtiems moksliniams tyrimams; su „mokslas visuomenėje“ tema susijusiems klausimams; tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai.

15. Septinąja pagrindų programa yra taip pat remiama I priede apibrėžta nebranduolinė tiesioginė mokslinė ir technologinė veikla, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras (JTC).

3 straipsnis

Septintoji pagrindų programa yra įgyvendinama pasitelkus specifines programas. Šiose programose yra nustatomi pagrindiniai tikslai ir išsamios įgyvendinimo taisyklės.

4 straipsnis

Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys

1. Bendrijos finansinio įnašo į Septintosios pagrindų programos biudžetą didžiausia bendra suma yra 72726 milijonų eurų. Ši suma paskirstoma 2 straipsnio 2–6 pastraipose nurodytai veiklai taip (mln. EUR):

Bendradarbiavimas | 44432 |

Idėjos | 11862 |

Žmonės | 7129 |

Pajėgumai | 7486 |

Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1817 |

2. Preliminarus paskirstymas tarp 1 pastraipoje nurodytų veiklų teminių sričių yra nustatytas II priede.

3. Išsamios šios Pagrindų programos finansavimo Bendrijos lėšomis taisyklės yra nustatytos III priede.

5 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

Pagal šį sprendimą, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 finansuojamai veiklai yra taikomos visos Bendrijos teisės aktų nuostatos dėl pažeidimų, įskaitant pagal šią programą sudarytų sutartinių įsipareigojimų nesilaikymą dėl ūkio subjekto veiklos ar neveikimo, pažeidžiančio arba galinčio pažeisti Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą arba jų valdomus biudžetus, kai yra daromos nepagrįstos išlaidos.

6 straipsnis

Visa pagal Septintąją pagrindų programą vykdoma veikla turi būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų.

7 straipsnis

Stebėsena, vertinimas ir peržiūra

1. Ne vėliau kaip 2010 metais išorės ekspertų padedama Komisija atlieka tarpinį šios Pagrindų programos ir jos specifinių programų vertinimą, susijusį su vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybe ir pažanga siekiant nustatytų tikslų.

2. Praėjus dviem metais po šios Pagrindų programos užbaigimo Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorės vertinimą.

Vertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas

I PRIEDAS

MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS VEIKLOS KRYPTYS IR PRIORITETAI

Septintoji pagrindų programa bus vykdoma siekiant Sutarties 163 straipsnyje nurodytų pagrindinių tikslų, prisidedant prie žinių visuomenės ir ekonomikos Europoje kūrimo, paremto Europos mokslinių tyrimų erdve. Ji sustiprins mokslo ir technologinių tyrimų kompetenciją keturiomis programomis: bendradarbiavimo, idėjų, žmonių ir pajėgumų.

I BENDRADARBIAVIMAS

Pagal šią 7-osios pagrindų programos dalį bus remiamas bet kokio masto tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrinėjimai turi būti remiami, kad padėtų spręsti Europos socialinius, ekonominius ir aplinkos apsaugos uždavinius.

Svarbiausias tikslas yra įnešti indėlį į darnų vystymąsi.

Nustatytos šios devynios ES veiklos temos:

16. Sveikata;

17. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

18. Informacijos ir ryšių technologijos;

19. Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

20. Energetika;

21. Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

22. Transportas (įskaitant aeronautiką);

23. Socialiniai ir ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

24. Saugumas ir erdvė.

Šios temos apibrėžtos palyginti aukštu lygmeniu, kad galėtų būti pritaikomos keičiamos atsižvelgiant į poreikių ir galimybių, kurios gali atsirasti per 7-osios pagrindų programos vykdymo laikotarpį, raidą. Kiekvienai jų yra nustatyti nuoseklūs veiksmai, nurodantys pagrindinę veiklą, kuriai numatyta Bendrijos parama. Šie veiksmai buvo nustatyti atsižvelgiant į jų indėlį siekiant ES tikslų, įskaitant perėjimą į žinių visuomenę, atitinkamą Europos mokslinių tyrimų potencialą ir įsikišimo į šias sritis ES lygiu pridėtinę vertę.

Ypatingas dėmesys bus atkreiptas į kelioms teminėms sritims priklausančias prioritetines mokslo sritis – jūrų mokslus ir technologijas.

Taikant kelias temines sritis apimančius bendrus tyrimų metodus ir nagrinėjant technologinius dalykus, susijusius su daugiau nei viena temine sritimi, bus skatinamas daugiadiscipliniškumas.

Visų pirma pramonei svarbios temos buvo nustatytos be kitų šaltinių remiantis darbais, atliekamais pagal įvairias „Europos technologijų platformas“, sukurtas tose srityse, kuriose Europos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir gerovė priklauso nuo svarbių mokslinių tyrinėjimų ir technologijų pažangos per vidutinės trukmės ir ilgą laikotarpius. Europos technologijų platformos suburia pramonės subjektų vadovaujamas suinteresuotas šalis Strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei apibrėžti ir įgyvendinti. Ši Pagrindų programa padės įgyvendinti šias strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai dėl pastarųjų iš tikrųjų sukuriama Europai reikšmingos pridėtinės vertės.

Minėtosios devynios teminės sritys taip pat apima mokslinius tyrimus, būtinus formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES sveikatos apsaugos, saugos, vartotojų teisių apsaugos, energetikos, aplinkos, plėtros pagalbos, žuvininkystės, jūrininkystės reikalų, žemės ūkio, gyvūnų gerovės, transporto, švietimo ir mokymo, užimtumo, socialinių reikalų, sanglaudos bei teisingumo ir vidaus reikalų politiką, ir ikinormatyvinius bei norminamuosius tyrimus, svarbius gerinant standartų kokybę ir juos įgyvendinant.

Kiekvienoje teminėje srityje be nurodytos veiklos bus užtikrinta galimybė atvirai ir lanksčiai imtis veiksmų reaguojant į dviejų tipų progas ir poreikius:

- Nauji poreikiai: teikiant specialią paramą neplanuotai pasiūlytiems moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių mokslo šakų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams;

- Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguojant į naujas politikos reikmes, iškylančias vykdant Pagrindų programą, pavyzdžiui, nenumatytus įvykius ar jų eigą, reikalaujančią greito reagavimo – naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar veiksmus stichinės nelaimės atveju.

Siekiant intensyvesnės ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos ir panaudojimo, visose teminėse srityse bus padedama skleisti žinias ir perduoti rezultatus (taip pat ir politinius sprendimus priimantiems asmenims), be kita ko finansuojant tinklų kūrimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, teikiant išorės ekspertų pagalbą, informaciją bei elektronines paslaugas, visų pirma CORDIS. Naujovių rėmimo veikla bus atliekama pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą. Taip pat bus remiamos iniciatyvos, kuriomis, peržengiant mokslo bendruomenės ribas, siekiama pradėti dialogą su plačiąja visuomene mokslo ir tyrimų rezultatų klausimais ir mokslo informacijos bei švietimo srityje. Bus atsižvelgta į etikos principus bei lyčių aspektus.

Visose šiose teminėse srityse parama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bus teikiama pasitelkiant:

- bendrai atliekamus mokslinius tyrimus;

- bendras technologijų iniciatyvas;

- mokslinių tyrimų programų koordinavimą;

- tarptautinį bendradarbiavimą.

Bendrai atliekami moksliniai tyrimai

Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė mokslinius tyrimus finansuoti numatytų ES lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs pritraukti tyrinėtojų ir investicijų iš Europos ir viso pasaulio.

Tai bus pasiekta pasitelkus įvairias finansavimo schemas, teikiant paramą bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams – bus pasitelkiami bendrai vykdomi projektai, kompetencijos tinklai, koordinavimo ir paramos veikla (žr. III priedą).

Bendros technologijų iniciatyvos

Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto yra pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes viešas ir privačias bendrijas Bendrų technologijų iniciatyvų forma. Šios iniciatyvos, kylančios daugiausia iš pagal Europos technologijų platformas atliekamų darbų ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Mokslinių tyrimų pagrindų programą ir paskolų lėšas iš Europos investicijų banko. Bendros technologijų iniciatyvos gali būti nustatomos remiantis Sutarties 171 straipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą) arba sprendimais dėl specifinių programų pagal Sutarties 166 straipsnį.

Galimos Bendros technologijų iniciatyvos bus nustatomos remiantis tam tikrais kriterijais, tarp jų ir šiais:

- Dėl įsikišimo Europos mastu sukuriama pridėtinė vertė.

- Siekiamo tikslo mastas ir apibrėžimo aiškumas.

- Pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis.

- Poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas.

- Indėlio į platesnius politikos tikslus svarba.

- Pajėgumas pritraukti papildomos nacionalinės paramos ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui.

- Esamų priemonių nepajėgumas pasiekti šį tikslą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas visuotinei tose pačiose srityse vykdomų Bendrų technologijų iniciatyvų ir nacionalinių programų bei projektų darnai ir koordinavimui.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas

Šios srities veikloje pasitelkiamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Veikla gali apimti tiesiogiai su minėtomis devyniomis teminėmis sritimis nesusijusias temas, jeigu dėl jų sukuriama pakankamai ES pridėtinės vertės. Šia veikla taip pat bus didinamas Pagrindų programos ir veiklos, atliekamos pasitelkus tarpvyriausybines struktūras, pvz., EUREKA ir COST[11], tarpusavio papildomumas ir sąsaja.

Schema ERA-NET išplės ir sustiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą, kadangi ji:

- Subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikia pagrindą savo veiklos koordinavimui padidinti. Tai apima paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pvz., plečiant jų partnerystes ir abipusiškai atveriant savo programas;

- Suteikia papildomą ES finansinę paramą tiems dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS) sukuria bendrą fondą.

Bendrijos dalyvavimas nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, vykdomose bendrai pagal 169 straipsnį, ypač svarbus bendrus poreikius ir (arba) interesus turinčių valstybių narių europiniam bendradarbiavimui dideliu „kintamos geometrijos“ mastu. Tokios iniciatyvos pagal 169 straipsnį bus pradėtos srityse, kurios, aktyviai įsitraukus valstybėms narėms ir, galbūt, bendradarbiaujant su tarpvyriasybinėmis programomis, bus nustatytos remiantis šiais kriterijais:

- Tiesioginė sąsaja su ES tikslais.

- Aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su šios Pagrindų programos tikslais.

- Jau sukurto pagrindo buvimas (esamos ar numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos).

- Europos pridėtinė vertė.

- Kritinis kiekis, atsižvelgiant į įtrauktų programų dydį ir skaičių, pagal jas atliekamą veiklą.

- 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumas.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla pagal šią Pagrindų programos dalį bus:

- Visos veiklos, atliekamos teminėse srityse, atvėrimas visų trečiųjų šalių mokslo darbuotojams ir tyrimų organizacijoms, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą.

- Specifinė bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikra tema. Glaudžiai susieta su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir tų šalių ar jų grupių dialogais, ši veikla bus ypatinga priemonė ES ir tų šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Tokia veikla yra: veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus; bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir naujoms šalims, sutelkta į jų konkrečius poreikius sveikatos, žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos srityse, ir atliekama jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis.

Ši Pagrindų programos dalis apima tarptautinio bendradarbiavimo veiklą kiekvienoje teminėje srityje ir tarp skirtingų temų. Ši veikla atliekama koordinuojant ją su veikla, atliekama pagal Pagrindų programos dalis „Žmonės“ ir „Pajėgumai“.

TEMOS

1. Sveikata

Tikslas

Europos piliečių sveikatos gerinimas ir su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumo didinimas, sprendžiant visuotines sveikatos problemas, tarp jų ir kovos su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami pritaikymo tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir prevencijos metodai, diagnostikos priemonės ir technologijos, taip pat darnios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.

Loginis pagrindas

Žmogaus genetinio kodo iššifravimas ir neseni postgenomikos pasiekimai iš pagrindų pakeitė žmonių sveikatos ir ligų mokslinius tyrimus. Didžiuliam duomenų kiekiui integruoti ir esminiams biologiniams procesams suvokti reikia sutelkti pakankamą įvairios kompetencijos ir išteklių kiekį, kurio vienoje valstybėje nėra. Siekiant reikšmingos perkėlimo tyrimų sveikatos srityje pažangos, kuri yra būtina užtikrinant, kad biologinės medicinos tyrimai duotų praktinės naudos, taip pat reikia taikyti daugiadisciplininius ir paneuropinius metodus, įtraukiant įvairias suinteresuotas šalis. Tokie metodai leidžia Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinės bendruomenės pastangų kovoti su visuotinės svarbos ligomis.

Atliekant klinikinius daugelio ligų tyrimus (pvz., vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų, psichinių ir neurologinių ligų, visų pirma susijusių su senėjimo procesu, pvz., Alzheimerio ir Parkinsono ligų), remiamasi tarptautiniu mastu daugelyje centrų atliekamais bandymais, kad per trumpą laikotarpį būtų pasiektas reikiamas pacientų skaičius. Epidemiologiniams tyrimams reikia didelės gyventojų įvairovės ir tarptautinių tikslų, kad būtų prieita reikšmingų išvadų. Kuriant naujus retų susirgimų diagnostikos ir gydymo būdus į darbą taip pat reikia įtraukti daugelį šalių, kad padidėtų kiekvienu atveju tiriamų pacientų skaičius. O pagal sveikatos politiką Europos lygiu atliekami moksliniai tyrimai leidžia palyginti valstybių duomenų bazėse ir biologiniuose bankuose saugomus modelius, sistemas, duomenis ir medžiagą apie pacientus.

Energingi ES atliekami biologinės medicinos tyrimai padės sustiprinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų, medicinos technologijų ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. ES taip pat turi tekti aktyvus vaidmuo kuriant farmacijos sektoriaus naujovėms palankią aplinką, ypač siekiant gauti kuo daugiau naudos iš klinikinių tyrimų laimėjimų. Mokslinių tyrimų MVĮ yra sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų pramonės pagrindinės ekonominės varomosios jėgos. Nors dabar Europoje biotechnologijų įmonių yra daugiau nei JAV, dauguma jų – smulkios ir mažiau subrendusios nei jų konkurentai. Valstybinės ir privačios pastangos ES lygiu padės joms vystytis. ES moksliniai tyrimai taip pat padės kurti naujas normas ir standartus, pagal kuriuos bus parengti atitinkami teisės aktai naujoms medicinos technologijoms (pvz., regeneracinei medicinai).

Politikos reikalavimams svarbius mokslinius tyrimus apimanti veikla, kuri bus remiama, nurodyta toliau. Du strateginiai klausimai – vaikų sveikata ir senstančių gyventojų sveikata – bus nagrinėjami visose veiklos srityse. Veikla pagal mokslinių tyrimų darbotvarkes, nustatytas pagal Europos technologijų platformas, pvz., naujų vaistų srityje, bus remiama, jeigu ji bus aktuali. Gali būti remiama kita veikla, papildanti minėtąją ar tokia, kurios imamasi reaguojant į naujus politikos poreikius, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros politikos klausimų ar darbuotojų sveikatos ir saugos srityje.

Veikla

- Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai.

- Didelio našumo moksliniai tyrimai . Pagreitinti eksperimentų, atliekamų per biologinės medicinos tyrimus, pažangą pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę.

- Susekimas, diagnozė ir stebėjimas. Akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai metodai.

- Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas. Kurti ir patvirtinti biologines žymas, in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo metodus ir bandymų su gyvūnais alternatyvas.

- Naujoviški gydymo metodai ir intervencija . Konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, raidą.

- Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms

- Biologinių duomenų ir procesų integravimas: duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija. Generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus, reguliavimo tinklus.

- Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo tyrimai. Tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis.

- Pritaikymo tyrimai užkrečiamų ligų srityje. Spręsti atsparumo priešmikrobiniams vaistams, visuotinių ŽIV ir AIDS pavojų, maliarijos ir tuberkuliozės, taip pat naujų epidemijų (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripo) problemas.

- Pritaikymo tyrimai svarbiausiųjų ligų srityje: vėžio, širdies ir kraujagyslių ligos, diabeto ir nutukimo, retų ligų ir kitų lėtinių ligų (pvz., osteoartrito). Sukurti į pacientus orientuotas strategijas nuo prevencijos iki diagnozės ir gydymo, įskaitant klinikinius tyrimus.

- Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas

- Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje. Suprasti klinikinių sprendimų priėmimo procesą ir tai, kaip klinikinių tyrimų rezultatus pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač atsižvelgiant į vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifiką.

- Sveikatos priežiūros sistemų, tarp jų ir pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemų, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas. Veiksmingą įsikišimą paversti valdymo sprendimais, užtikrinti pakankamus žmonių išteklius, analizuoti lygioms galimybėms gauti aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas įtakos turinčius veiksnius, taip pat atlikti demografinių pokyčių (pvz., senėjimo, mobilumo ir migracijos bei darbo vietos pakeitimo) analizes.

- Pagerinta ligų prevencija ir geresnė vaistų vartojimo kokybė. Sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su platesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, netinkama mityba ar aplinkos veiksniais). Nustatyti sėkmingas intervencines sveikatos apsaugos priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje, siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o vartojami pacientų teiktų daugiau naudos (įskaitant farmakologinio budrumo klausimus).

- Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas. Ilgalaikės saugos klausimai ir naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu stebėjimas, užtikrinant aukštą visuomenės sveikatos apsaugos lygį.

2. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos

Tikslas

Sukurti Europos žiniomis paremtą bioekonomiką[12] sutelkiant mokslo įstaigas, pramonės įmones ir kitas suinteresuotas šalis, siekiant išnaudoti naujas mokslinių tyrimų galimybes, leisiančias spręsti socialinius ir ekonominius uždavinius, kylančius dėl: saugesnio, sveikesnio ir geros kokybės maisto bei atsinaujinančių biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir gamybos augančio poreikio, didėjančios epizootinių ir zoonozinių ligų bei su maistu susijusių sutrikimų rizikos, visų pirma klimato pokyčių keliamos grėsmės žemės ūkio ir žuvininkystės produkcijai, taip pat augančio aukštos kokybės maisto poreikio, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir aplinkybes kaimo vietovėse.

Loginis pagrindas

Naujovės ir pažanga žinių apie tvarų biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų, gyvūnų) valdymą, gamybą ir panaudojimą bus žemės ūkio, žuvininkystės, maisto pramonės, sveikatos priežiūros, miškininkystės ir susijusių pramonės šakų naujų, tvarių, ekologiškai veiksmingų ir konkurencingų produktų pagrindas. Kaip ir numatyta Europos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategijoje[13], tai padės didinti Europos biotechnologijų ir maisto pramonės įmonių – ypač pažangių technologijų MVĮ – konkurencingumą, taip pat gerinti globą ir rūpybą bei kelti gerovę. Maisto ir pašarų grandinių saugos, su mityba susijusių ligų, maisto vartojimo įpročių ir maisto bei mitybos įtakos sveikatai tyrimai padės kovoti su dėl maisto kylančiais sutrikimais (pvz., nutukimu, alergijomis) ir užkrečiamosiomis ligomis (pvz., užkrečiama smegenų kempinlige, paukščių gripu), taip pat reikšmingai prisidės prie visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei vartotojų apsaugos srityje vykdomos politikos ir taisyklių įgyvendinimo ir būsimos politikos bei taisyklių formulavimo.

Dėl Europos pramonės įmonių įvairovės šiose srityse, nors tai yra vienas iš jos pranašumų ir galimybių, panašios problemos sprendžiamos nenuosekliai. Jos būtų sprendžiamos geriau ėmus intensyviau bendradarbiauti ir dalijantis patirtimi, pavyzdžiui, apie naujas metodikas, procesus ir standartus, įvedamus keičiant ES teisės aktus.

Kelios Europos technologijų platformos padeda nustatant bendrus mokslinių tyrimų prioritetus augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir su ja susijusių pramonės šakų, visuotinės augalų sveikatos, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto ir pramoninių biotechnologijų srityse. Moksliniai tyrimai taip pat suteiks žinių, kurių reikia remiant[14] bendrąją žemės ūkio politiką, žemės ūkio ir prekybos klausimus, maisto saugos taisykles, Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir geros standartus bei bendrosios žuvininkystės politikos reformą, kuria siekiama numatyti darnų žvejybos ir akvakultūros vystymąsi. Taip pat numatytas lankstus atsakas į naujus politikos poreikius, ypač atsižvelgiant į naujas socialines ar ekonomines tendencijas.

Veikla

- Iš žemės, miškų ir vandens aplinkos išgaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas : sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos ir konverguojančias technologijas, šiose srityse: mikroorganizmai, augalai ir gyvūnai, taip pat jų biologinės įvairovės eksploatavimas; pagerinti javai ir gamybos sistemos, įskaitant ekologinę žemdirbystę, kokybiškos gamybos schemas ir GMO poveikį; tvarus, konkurencingas ir daugiafunkcinis žemės ūkis ir miškininkystė; kaimo plėtra; gyvūnų gerovė, veislininkystė ir produkcija; augalų sveikata; tvari ir konkurencinga žuvininkystė ir akvakultūra; užkrečiamosios gyvūnų ligos, tarp jų ir zoonozės; saugus gyvūninių atliekų šalinimas; vandenų gyvųjų išteklių išsaugojimas, valdymas ir eksploatacija, kuriant politikos formuotojams ir kitiems suinteresuotiems žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriaus asmenims reikalingas priemones (kraštovaizdžio, žemėtvarkos priemonės ir pan.).

- „Nuo šakutės iki ūkio“: maistas, sveikata ir gerovė : Maisto ir pašarų klausimai, susiję su vartotojais, visuomene, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; su mityba ir racionu susiję ligos ir sutrikimai, įskaitant nutukimą; naujoviškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (taip pat ir pakavimo); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir mikrobiologinė kokybė ir sauga; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; visos maisto grandinės sąvoka (įskaitant jūros produktus); atsekamumas.

- Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos tvariems nemaisto produktams ir procesams : pagerinti javai, pramonės žaliavos, jūros produktai ir biomasė (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai – medžiagos ir cheminės medžiagos, įskaitant naujoviškas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo sąvokas; biologinė katalizė; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos atkūrimas ir švaresnis perdirbimas.

3. Informacijos ir ryšių technologijos

Tikslas

Sudaryti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti būsimą informacinių ir ryšių technologijų (IRT) raidą, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir ūkio poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslinę ir technologinę IRT bazę, padės valdyti ir skatinti naujoves, naudojant IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga greitai virstų nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms.

Loginis pagrindas

Informacinės ir ryšių technologijos yra be galo svarbios Europos ateičiai ir yra Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo pagrindas. Pusę našumo laimėjimų galima paaiškinti IRT įtaka produktams, paslaugoms ir verslo procesams. IRT yra pirmasis veiksnys visuose pramonės ir paslaugų sektoriuose skatinant naujoves ir kūrybiškumą bei valdant vertybių grandinių kaitą. IRT turi esminės svarbos tenkinant išaugusią sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paklausą bei modernizuojant visuomenės interesų sričių – švietimo, mokymosi, saugumo, energetikos, transporto ir aplinkos – paslaugas. IRT greitina pažangą kitose mokslo ir technologijų srityse, kadangi dėl jų keičiasi mokslo darbuotojų taikomi tyrimų, bendradarbiavimo ir naujovių diegimo būdai.

Sparčiai augantys ekonominiai ir visuomeniniai poreikiai kartu su nenutrūkstamu IRT integravimu bei būtinybė plėsti technologijų galimybes didina reikalingų atlikti mokslinių tyrimų apimtį. Siekiant, kad žmonės lengviau naudotųsi technologijomis, o pastarosios lengviau tenkintų organizacinius poreikius reikia: paslėpti technologijos sudėtingumą, o prireikus – atskleisti funkcines galimybes; padaryti taip, kad technologija būtų labai paprasta naudoti ir prieinama; tiekti naujus IRT taikymus, sprendimus ir paslaugas, kurios būtų patikimos ir pritaikomos naudotojų veiklos sąlygoms ir pageidavimams. Skatinami paklausos, reikalaujančios daugiau už mažiau, IRT mokslo darbuotojai yra įsitraukę į pasaulines lenktynes, kam pavyks dar labiau sumažinti įrangą, sulieti skaičiavimo, ryšių ir kompiuterinių technologijas bei sujungti jas su kitais susijusiais mokslais ir disciplinomis, ir sukurti sistemas, kurios galėtų mokytis ir vystytis. Šių įvairių pastangų vaisius yra nauja kylanti technologijų banga. IRT mokslinių tyrimų veikloje taip pat bus remiamasi kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant biologijos ir gyvosios gamtos mokslus, psichologiją, pedagogiką, pažinimo ir socialinius mokslus.

IRT yra vienas iš sektorių, kuriame vyksta intensyviausi moksliniai tyrimai. IRT mokslinių tyrimų visuomeninės ir privačios pastangos sudaro trečdalį visų moksliniams tyrimams visose pagrindinėse ekonomikose skiriamų pastangų. Nors Europa jau pirmauja svarbiausiųjų IRT sričių pramone ir technologijomis, ji nuo savo pagrindinių konkurentų atsilieka investicijomis į IRT mokslinius tyrimus. Tik iš naujo ir intensyviau sutelkę pastangas Europos lygiu galėsime išnaudoti didžiąją dalį progų, kurias gali suteikti IRT pažanga.

IRT mokslinių tyrimų veikla bus glaudžiai suderinta su politine IRT diegimo veikla ir reguliavimo priemonėmis išsamioje ir holistinėje strategijoje. Prioritetai buvo nustatyti po išplėstinių konsultacijų, per kurias buvo atsižvelgta į kelių Europos technologijų platformų ir pramonės iniciatyvų nanoelektronikos, įterptųjų sistemų, mobiliojo ryšio, elektroninių priemonių, robotų technikos ir programinės įrangos, paslaugų ir energetinių sistemų srityse, indėlį.

Veikla

- IRT technologijų ramsčiai :

- Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos : miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo įvairiuose taikymuose lengvinimas; sąsajos; pradinių gamybos ciklo stadijų moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas idėjas.

- Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai : visur esanti prieiga įvairiarūšiais – fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliacijų – tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę sklandžiai perduoti vis didesnės apimties duomenis ir paslaugas į bet kurią vietą bet kuriuo metu.

- Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė : galingos, saugios ir paskirstytos skaičiavimo ir ryšių sistemos, įterptos į objektus ir fizinę infrastruktūrą ir galinčios kontroliuoti savo aplinką bei prie jos prisitaikyti.

- Programinė įranga, energetinės sistemos ir patikimumas : dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų tiekimą kaip komunalinę paslaugą.

- Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos : internete ir multimedijoje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu.

- Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės : naujoviško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės.

Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis , įskaitant fizikos, biotechnologijų, medžiagos ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie atitiktų gyvuosius organizmus ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus, bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį.

- Technologijų integravimas :

- Asmeninės aplinkos : asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių.

- Namų aplinkos : ryšys, stebėjimas, valdymas, pagalba; sklandi visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos.

- Robotų sistemos : pažangios autonominės sistemos; pažinimo, kontrolės, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika; miniatiūrizacija.

- Sumani infrastruktūra : priemonės, skirtos gaminti kasdieniniam gyvenimui svarbią infrastruktūrą, kuri yra veiksmingesnė, lengviau pritaikoma ir prižiūrima, atsparesnė naudojant ir negendanti.

- Taikomieji moksliniai tyrimai:

- Socialinius uždavinius sprendžiančios IRT : naujos sistemos ir paslaugos visuomenės interesų srityse – gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį; naudotojui patogūs taikymai, naujų technologijų integravimas ir aplinkos padedamo gyvenimo iniciatyvos.

- Sveikatos priežiūros srityje – ligų prevencijos, ankstyvos diagnostikos ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, saugumas ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti.

- Įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeninei atskirčiai užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos; visiems tinkantis vienas projektas.

- Mobilumo srityje – sumanios IRT transportavimo sistemos ir transporto priemonės, leidžiančios saugiai, patogiai ir našiai vežti keleivius ir krovinius.

- Remiant aplinkos apsaugą ir darnų vystymąsi – pažeidžiamumo mažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų padarinių švelninimas.

- Valdžios įstaigų srityje – našumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei sąsajos su demokratiją palaikančiais piliečiais bei verslo įmonėmis.

- IRT turiniui, kūrybiškumui ir asmeniniam tobulėjimui:

- Nauji žiniasklaidos pavyzdžiai ir naujos turinio formos; interaktyvaus skaitmeninio turinio sukūrimas; gausesnė ir įvairesnė naudotojo patirtis; rentabilus turinio pristatymas.

- Technologijomis grindžiamas mokymasis ; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis.

- IRT sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūrinius išteklius ir turtus daugiakalbėje aplinkoje.

- IRT, remiančios verslo ir pramonės įmones:

- Naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; optimizuotas darbo organizavimas ir bendro darbo aplinkos.

- Gamyba : greitas ir pritaikomas labai specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pristatymas; skaitmeninė ir faktinė gamyba; modeliavimo, imitavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai.

- IRT pasitikėjimui užtikrinti : tapatybės tvarkymas, patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo elektroninės erdvės pavojų.

- Būsimos ir naujos technologijos: pagalba moksliniams tyrimams dar neištirtose pagrindinių IRT srityse, taip pat kitose susijusiose srityse ir disciplinose; naujoviškų idėjų ir iš esmės naujo panaudojimo paieškos bei naujų galimybių IRT tyrimų planuose nagrinėjimas.

4. Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

Tikslas

Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir užtikrinti jos perėjimą nuo intensyvaus išteklių naudojimo pramonės į intensyvaus žinių naudojimo pramonę, sukuriant iš esmės naujas žinias naujiems taikymams, kuriuose persipina įvairios technologijos ir disciplinos.

Loginis pagrindas

Atrodo, kad pramonės veiklos nuosmukis jau stebimas ne tik tradiciniuose sektoriuose su didelėmis darbo jėgos sąnaudomis, bet ir tarpiniuose sektoriuose, kurie yra nusistovėję Europos pramonės atramos taškai, ir net kai kuriuose moderniųjų technologijų sektoriuose. Ši tendencija gali ir turi būti apgręžta Europoje sukuriant stiprią, žiniomis paremtą, intensyvaus žinių naudojimo pramonę. Tam reikės modernizuoti esamą MVĮ bazę ir sukurti naujas žinių MVĮ, pasitelkus bendro darbo programas žinių ir patirties sklaidai.

ES yra pripažinta lyderė nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis labai konkurencingoje pasaulio rinkoje.

Europos technologijų platformos nanoelektronikos, apdirbamosios gamybos, plieno, chemijos, transporto pramonės, statybos, pramonės saugos, tekstilės, celiuliozės ir popieriaus srityse padeda nustatyti bendrus mokslinių tyrimų prioritetus ir tikslus. Be su pramone susijusių prioritetų ir jų integravimo taikymams sektoriuose, bus sprendžiami susiję politikos, reguliavimo ir standartizavimo bei poveikio klausimai, taip pat bus lanksčiai reaguojama į iškylančius naujus politinius poreikius.

Veikla

- Nanomokslai, nanotechnologijos

- Naujų žinių apie nuo sąsajos ir matmenų priklausančius reiškinius kūrimas; medžiagos savybių valdymas nanometrinėje skalėje naujiems taikymams; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje; save surenkančių sistemų savybės; nanomotorai; nanomašinos ir nanosistemos; apibūdinimo ir manipuliacijų nanometriniuose matmenyse metodai ir priemonės; nano- ir precizinės technologijos chemijoje; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, nomenklatūra ir standartai; naujų idėjų ir metodų taikymui sektoriuose tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą.

- Medžiagos

- Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių medžiagas naujiems produktams ir procesams kūrimas; žiniomis paremtos medžiagos su pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis; patikimesnis projektavimas ir imitavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-, molekulinių ir makro- lygmenų integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų apdirbimo projektavimas ir valdymas.

- Nauja gamyba

- Sąlygų ir lėšų sukūrimas intensyvaus žinių naudojimo gamybai, taip pat naujų pavyzdžių, reaguojant į iškylančius pramonės poreikius, konstravimas, kūrimas ir tvirtinimas; bendrų gamybos vertybių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų, panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, biotechnologijų, informacinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų), kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės produktų ir paslaugų kartai ir pritaikymas pagal besikeičiančius poreikius.

- Technologijų integravimas pramonės taikymams

- Naujų žinių apie nanomokslą, medžiagas ir gamybą bei atitinkamų technologijų integravimas vienam ir keliems sektoriams skirtuose sveikatos priežiūros, statybos, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus, mechaninės gamybos taikymuose.

5. Energetika

Tikslas

Paversti esamą energetikos sistemą, naudojančią iškastinį kurą, tvaresne, kuri remtųsi įvairiais energijos šaltiniais bei jos transportavimo sistemomis, padidinant energijos efektyvumą, kad būtų išspręsti neatidėliotini uždaviniai, susiję su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, taip pat būtų padidintas Europos energetikos pramonės konkurencingumas.

Loginis pagrindas

Energetikos sistemoms iškilo esminiai uždaviniai. Nerimą keliančios pasaulinės energijos paklausos tendencijos (prognozuojama, kad per artimiausius 30 metų paklausa išaugs 60%), būtinybė didele dalimi sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingas naftos kainų nepastovumas (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinis nestabilumas tiekėjų regionuose verčia skubiai ieškoti tinkamų ir laiku randamų sprendimų. Tam, kad ES galėtų pasiekti savo Kioto protokolo ir kitus tikslus bei įvykdyti savo energetikos politikos įsipareigojimus, aprašytus 2000 m. Žaliojoje knygoje dėl energijos tiekimo saugumo[15], reikia labiausiai ekologiškų ir rentabilių technologijų bei priemonių, kurios turi būti sukurtos atlikus mokslinius tyrimus ir įrodžius rezultatų teisingumą.

Europa išsiveržė į pirmąją vietą pasaulyje pagal kelias energetikos technologijas. Ji pirmauja modernių atsinaujinančios energijos technologijų – bioenergijos ir vėjo energijos – srityje. ES taip pat yra pasaulinio masto konkurentė energijos generavimo ir paskirstymo technologijų srityse ir turi didelių mokslinių tyrimų pajėgumų anglies dvideginio surinkimo ir kompleksodaros srityje. Tačiau į šias pozicijas grėsmingai taikosi konkurentai (ypač JAV ir Japonija).

Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą, reikia naujų technologijų, su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o nauda – pernelyg neaiški, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas mokslinių tyrimų, kūrimo ir įrodymo procesams bei diegimui būtinas investicijas. Todėl valstybės paramai turėtų tekti esminis vaidmuo mobilizuojant privačias investicijas, o pastangos ir ištekliai Europos mastu turėtų būti derinami nuosekliai ir veiksmingiau, kad galima būtų konkuruoti su ūkiais, daug ir pastoviai investuojančiais į panašias technologijas. Europos technologijų platformoms šiuo požiūriu tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo koordinuotai mobilizuojant reikiamas mokslinių tyrimų pastangas. Toliau išdėstyta veiklą, kurią reikia atlikti, kad būtų pasiektas šis tikslas. Įtraukta ir speciali veikla, susijusi su energetikos politikai formuoti reikalingomis žiniomis, kuri gali padėti iškilus naujiems politikos poreikiams, pavyzdžiui, susijusiems su Europos energetikos politikos vaidmeniu tarptautinės veiklos dėl klimato kaitos raidoje ir su energijos tiekimo ir kainos nepastovumu ar sutrikimais.

Veikla

- Vandenilis ir kuro elementai

Integruota veikla, siekiant suteikti tvirtą technologinį pamatą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei stacionarių, portatyvių ir transporto taikymų srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą siūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją.

- Atsinaujinančios elektros energijos generavimas

Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą transformacijos veiksmingumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančios energijos šaltinių sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei jų veiksmingumo įrodymas.

- Atsinaujinančio kuro gamyba

Integruotos konversijos technologijos: sukurti kietą, skystą ir dujinį (įskaitant vandenilį) kurą, gaminamą iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir sumažinti jo vieneto kainą, siekiant rentabiliai gaminti ir vartoti neanglinį kurą, ypač skystą biokurą transportui.

- Atsinaujinanti energiją šildymui ir aušinimui

Technologijos šildymo ir aušinimo, naudojant atsinaujinančios energijos šaltinius, našumui padidinti ir sąnaudoms sumažinti, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis.

- CO 2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos

Iš pagrindų sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo elektrinių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, paremtų CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis.

- Švarios anglies technologijos

Iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir rentabilumą sukuriant ir pristatant švarios anglies konversijos technologijas.

- Modernūs energetikos tinklai

Padidinti Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumą, saugą ir patikimumą, pvz., transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai – operatoriai) paslaugų tinklą, ir pašalinti kliūtis paskirstytos ir atsinaujinančios energijos šaltinių diegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui.

- Energijos efektyvumas ir taupymas

Naujos idėjos ir technologijos pastatų, paslaugų ir pramonės energijos efektyvumui ir taupymui didinti. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų integravimą, naujos ir atsinaujinančios energijos technologijų taikymą ir energijos paklausos valdymą.

- Žinios energetikos politikai formuoti

Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgo laikotarpio kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas.

6. Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

Tikslas

Tvarus aplinkos ir jos išteklių valdymas plečiant mūsų žinias apie biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos tarpusavio sąveiką ir naujų technologijų, priemonių ir paslaugų kūrimas, siekiant integruotai spręsti visuotinius aplinkos klausimus. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenų sistemų pokyčių prognozavimas; priemonės ir technologijos, skirtos stebėti aplinkai keliamus pavojus ir riziką, tarp jų ir riziką sveikatai, bei užkirsti jiems kelią ar juos sušvelninti, taip pat skirtos išsaugoti natūralią ir žmogaus sukurtą aplinką.

Loginis pagrindas

Aplinkos problemos peržengia valstybių sienas – joms spręsti reikia visos Europos, o neretai ir pasaulio mastu koordinuoto metodo. Žemės gamtiniai ištekliai ir žmogaus sukurta aplinka patiria intensyvų spaudimą dėl augančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, nuolatinės žemės ūkio, transporto ir energetikos sektorių ekspansijos, taip pat klimato nepastovumo ir šiltėjimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu. Europai reikia sukurti naujus tvarius ryšius su aplinka, gerinant Europos pramonės konkurencingumą ir ją stiprinant. Turint galvoje aplinkos mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą, pakankamiems ištekliams sutelkti reikia bendradarbiavimo visos ES mastu. Jis palengvina bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje sąveikaujančių duomenų bazių naudojimą ir susietų didelio masto stebėjimų ir prognozavimo sistemų kūrimą.

Moksliniai tyrimai ES lygiu būtini siekiant įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus pagal Kioto protokolą, JT biologinės įvairovės konvenciją, 2002 m. Pasaulio vadovų susitikimo dėl darnaus vystymosi tikslus, įskaitant ES vandens iniciatyvą, ir indėlį į Tarpvyriausybinės komisijos dėl klimato kaitos ir Žemės stebėjimo iniciatyvą. Be to reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai kyla iš esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos ir susijusių teminių strategijų įgyvendinimo, veiksmų planų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos, ir direktyvų, pvz., Pagrindinės vandens direktyvos.

ES reikia stiprinti savo pozicijas pasaulinėse aplinkos technologijų rinkose. Šios technologijos padeda užtikrinti darnų augimą, pasiūlydamos ekologiškai našius sprendimus aplinkos problemos spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūrinį paveldą. Aplinkosaugos reikalavimai skatina naujoves ir gali atverti verslo galimybių. Vandentiekio ir sanitarijos bei tvarios chemijos Europos technologijų platformos patvirtina ES lygio veiklos būtinybę, o į jų mokslinių tyrimų darbotvarkę atsižvelgiama toliau nurodytoje veikloje. Kitos platformos (pvz., statybos ir miškininkystės) iš dalies sprendžia aplinkosaugos technologijų klausimus ir į jas taip pat atsižvelgiama.

Toliau išvardyta tam tikra veikla[16], kurios didelė dalis tiesiogiai susijusi su politikos reikmėmis. Tačiau gali būti teikiama ir papildoma parama, jeigu iškyla naujos politikos reikmės, pavyzdžiui, susijusios su ES politikos poveikio tvarumui įvertinimu, tolesne veikla, įsigaliojus Kioto protokolui dėl klimato kaitos, ir nauja aplinkos politika, pavyzdžiui, jūrų politikos, standartų ir taisyklių srityje.

Veikla

- Klimato kaita, tarša ir pavojai

- Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir Žemės sistemų funkcionavimas; pritaikymo ir sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; klimato, žemės paviršiaus ir vandenyno tarpusavio sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms.

- Aplinka ir sveikata: Aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos tarpusavio sąveika, taip pat šaltinių, ryšių su aplinka patalpose ir poveikio bei naujų rizikos veiksnių nustatymas; integruoti nuodingųjų medžiagų rizikos įvertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; pavojų sveikatai aplinkoje kiekybinis įvertinimas ir sąnaudų–naudos analizė bei prevencijos strategijų indikatoriai.

- Gamtiniai pavojai: Pagerinti su geologiniais pavojais (žemės drebėjimais, ugnikalniais, cunamiais) ir klimatu (audros ir potvyniai) susijusių katastrofų numatymą ir integruotą pavojų-pažeidžiamumo-rizikos įvertinimą; sukurti išankstinio perspėjimo sistemas ir pagerinti prevencijos ir padarinių sušvelninimo strategijas.

- Tvarus išteklių valdymas

- Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių išsaugojimas ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, dirvožemio apsauga, jūros dugno ir pakrantės zonų apsaugą, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai; miškotvarka; darnus miesto aplinkos tvarkymas ir planavimas, duomenų tvarkymo ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir numatymas, susijęs su gamtiniais procesais.

- Jūros aplinkos evoliucija: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija.

- Aplinkosaugos technologijos

- Aplinkosaugos technologijos gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, perdirbimu, švarios gamybos procesais, cheminių medžiagų sauga, kultūrinio paveldo ir sukurtos aplinkos apsauga.

- Technologijų įvertinimas, patvirtinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamo pavojaus aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės; parama tvarios chemijos, vandentiekio ir sanitarijos platformoms[17]; būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir išbandymo programos moksliniai ir techniniai aspektai.

- Žemės stebėjimo ir įvertinimo priemonės

- Žemės stebėjimas: Padėti kurti ir integruoti aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtas stebėjimo sistemas pagal programą GEOSS; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius.

- Prognozės metodai ir įvertinimo priemonės: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir slenksčius, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius – žemėnaudos ir jūrų aplinkos – klausimus, kūrimas; socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita.

7. Transportas (įskaitant aeronautiką)

Tikslas

Remiantis technologijų pažanga, sukurti integruotas ekologiškesnes ir modernesnes paneuropines transporto sistemas, naudingas piliečiams ir visuomenei, saugant aplinką ir gamtinius išteklius, ir užsitikrinti bei toliau stiprinti pirmaujančias pozicijas, Europos pramonės iškovotas pasaulio rinkoje.

Loginis pagrindas

Transportas yra viena stipriausių Europos sričių – oro transporto sektorius sudaro 2,6 % ES BVP (3,1 mln. darbo vietų), o antžeminio transporto sektorius – 11 % ES BVP (dirba apie 16 mln. žmonių). Tačiau transporto sektoriui tenka 25 % visos ES CO2 emisijos, todėl būtinai reikia sistemą padaryti ekologiškesnę, kad būtų užtikrintas darnesnis jos funkcionavimas ir ji atitiktų augimo tempus, kaip numatyta Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m. – laikas apsispręsti“[18].

ES plėtra ir ekonominis vystymasis (teritorijai išaugus 25 %, o gyventojų skaičiui – 20 %), kelia naujus našaus, rentabilaus ir darnaus žmonių ir krovinių vežimo uždavinius. Transportas taip pat tiesiogiai susijęs su kita pagrindine prekybos, konkurencijos, užimtumo, sanglaudos, energetikos, saugumo ir vidaus rinkos politika. MTTP investicijos į ES transporto pramonę yra būtina išankstinė sąlyga užtikrinant konkurencinį technologijų pranašumą pasaulio rinkose[19]. Veikla Europos lygiu taip pat skatins pramonės restruktūrizavimą, įskaitant tiekimo grandinės integravimą ir, ypač, MVĮ.

Europos technologijų platformų[20] sudarytose mokslinių tyrimų darbotvarkėse remiamas poreikis nustatyti naują „transporto sistemų“ perspektyvą, kurioje būtų atsižvelgiama į transporto priemonių, transporto tinklų ir transporto paslaugų, kurios gali būti išplėtotos tik Europos lygiu, tarpusavio sąveiką. Visose minėtose srityse MTTP išlaidos reikšmingai auga, o bendradarbiavimo veikla ES lygiu yra nepaprastai svarbi sutelkiant pakankamą kiekį įvairių MTTP tiekėjų, galinčių rentabiliai spręsti didelius ir daugiadisciplininius uždavinius, taip pat spręsti politinius, techninius ir socialinius ekonominius uždavinius, susijusius su ateities švaria ir saugia transporto priemone, tarpusavio sąveika ir intermodalumu, ypač atkreipiant dėmesį į geležinkelio transportą, prieinamumą, saugą, pajėgumus, saugumą ir poveikį aplinkai išsiplėtusioje Sąjungoje. Taip pat, įgyvendinant Europos politiką, nepaprastai svarbu kurti sistemą „Galileo“ ir jos taikymus palaikančias technologijas.

Bus sprendžiami ne tik glaudžiai su pramone susietų toliau nurodytų temų ir veiklos klausimai, bet integruotai, apimant ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius transporto politikos aspektus bus atsižvelgiama į politikos formuotojų poreikius. Be to, bus teikiama parama reaguojant į esamus ir į naujus politikos poreikius, pavyzdžiui, susijusius su jūrų politikos raida.

Veikla

- Aeronautika ir oro transportas

- Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijos ir triukšmo mažinimas, įtraukiant darbą su varikliais ir alternatyviais degalais, struktūros ir nauji orlaivių projektai, oro uostų operacijos ir eismo valdymas.

- Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į naujoviškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant Bendros oro erdvės politiką, integruojančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą.

- Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, naujoviškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugo aspektų gerinimas; platesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažų dydžių transporto priemonių.

- Rentabilumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu ir gaminimu, bei eksploatacijos išlaidų mažinimas, pagrindinį dėmesį skiriant priežiūros nereikalaujantiems orlaiviams, didesniam automatizavimui ir imitavimui.

- Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, t.y., tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, automatinės atkūrimo sistemos ir pagerinta orlaivio saugumo konstrukcija.

- Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našius ir naujoviškus technologijų derinius, kurie leistų oro transporto srityje padaryti reikšmingą pažangą.

- Antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)

- Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos ir triukšmo taršos mažinimas; švarių ir našių variklių kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų naudojimą transporto taikymuose; transporto priemonių ir laivų eksploatacijos pabaigos strategijos.

- Transporto rūšių keitimo skatinimas ir eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas: naujoviškų, įvairiarūšių ir sąveikaujančių regioninių ir nacionalinių transporto tinklų, infrastruktūros ir sistemų Europoje kūrimas; sąnaudų perėmimas; keitimasis informacija tarp transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas.

- Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas: naujoviškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, ir neteršiančios transporto priemonės, naujos viešojo transporto rūšys ir privataus transporto racionalizacija, ryšių infrastruktūra, integruotas miestų planavimas ir transportas.

- Saugos ir saugumo gerinimas: kaip sudėtinė transporto sistemos dalis, vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir keleivių saugos ir saugumo transporto operacijų metu, projektuojant transporto priemones, laivus ir visą transporto sistemą, gerinimas.

- Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių technologijų kūrimas; naujoviškos ir rentabilios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas; integruotos struktūros.

- Parama Europos visuotinės palydovinės navigacijos sistemai ( Galileo ): tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; našus palydovinės navigacijos taikymas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas.

8. Socialiniai ir ekonomikos bei humanitariniai mokslai

Tikslas

Siekti, kad būtų iš esmės ir bendrai suprasti Europai iškilę sudėtingi ir tarpusavyje susiję socialiniai ir ekonomikos uždaviniai – augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialinė sanglauda ir tvarumas, gyvenimo kokybė ir visuotinis tarpusavio priklausomumas, ypač siekiant atitinkamose srityse sudaryti tobulesnę žinių bazę, reikalingą politikai formuoti.

Loginis pagrindas

Europa turi stiprią ir aukštos kokybės socialinių ir ekonomikos bei humanitarinių mokslų srities mokslinių tyrimų bazę. ES egzistuojanti metodų įvairovė ekonominėje, socialinėje, politinėje ir kultūrinėje srityse suteikia gerą pagrindą šių sričių moksliniams tyrimams ES lygiu. Bendri moksliniai tyrimai, nagrinėjantys Europos socialines ir ekonomikos minėtų sričių problemas sukuria daug Europai reikšmingos pridėtinės vertės. Pirma, nagrinėjamų klausimų ir uždavinių prioritetas ES lygiu yra aukštas ir jie yra įtraukti į ES politiką. Antra, lyginamieji moksliniai tyrimai keliose ar visose ES šalyse yra ypač veiksminga priemonė, taip pat suteikia svarbių mokymosi galimybių visose šalyse ir regionuose.

Trečia, ES lygio moksliniai tyrimai turi ypatingų pranašumų, kadangi gali plėsti duomenų rinkimą visos Europos mastu ir nagrinėti problemą keliais požiūriais, kad perprastų jos sudėtingumus. Pagaliau, sukūrus tikrai europinę socialinių-ekonominių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazę, bus iš esmės prisidėta prie bendro jų supratimo skatinimo visoje Europos Sąjungoje ir, svarbiausia, tarp Europos piliečių.

Remtina veikla išvardyta toliau, tikimasi, kad ji reikšmingai padės gerinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir įvertinimą daugelyje sričių – ekonomikos, socialinėje, švietimo ir mokymo, įmonių, tarptautinės prekybos, vartotojų, išorės ryšių, teisingumo ir vidaus reikalų bei oficialios statistikos politikoje. Be to, bus sudarytos galimybės spręsti iškylančius socialinius-ekonominius uždavinius, taip pat imtis mokslinių tyrimų dėl naujų ar nenumatytų politikos poreikių.

Veikla

- Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje: mokslinių tyrimų klausimais, turinčiais įtakos augimui, užimtumui ir konkurencingumui, plėtojimas ir integravimas, pradedant naujovių diegimu, švietimu, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, ir mokslo bei kitų žinių vaidmeniu ir baigiant nacionaline institucine aplinka.

- Ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių tikslų suderinimas Europos perspektyvoje: nagrinėjant du pagrindinius ir glaudžiai tarp savęs susijusius tolesnės Europos socialinio-ekonominio modelio evoliucijos ir ekonominės ir socialinės sanglaudos išsiplėtusioje ES klausimus, atsižvelgiant į aplinkos apsaugą.

- Pagrindinės visuomenės tendencijos ir jų pasekmės: pvz., demografiniai pokyčiai, įskaitant senėjimą ir migraciją; gyvenimo būdas, darbas, šeimos, lyčių klausimai, sveikata ir gyvenimo kokybė; nusikalstamumas; verslo visuomenėje ir gyventojų įvairovės vaidmuo, kultūrinės sąveikos ir klausimai, susiję su pagrindinių teisių apsauga ir kova prieš rasizmą ir nepakantumą.

- Europa pasaulyje: suprasti kintančias pasaulio regionų tarpusavio sąveikas bei priklausomybes ir tos kaitos padarinius atitinkamiems regionams, ypač Europai, ir kovoti su naujais pavojais ir rizika nepažeidžiant žmogaus teisių, laisvių ir nepabloginant gerovės.

- Pilietis Europos Sąjungoje: būsimo ES vystymosi sąlygomis – uždavinių, kaip pasiekti, kad Europos tautos įgautų betarpiškos demokratinės autorystės ir aktyvaus dalyvavimo jausmą, sprendimas; veiksmingas ir demokratinis valdymas, įskaitant ekonominį valdymą; Europos kultūrinių, institucinių, istorinių, kalbinių ir vertybinių skirtingumų ir bendrumų visuotinio supratimo ir pagarbos jiems kūrimas.

- Socialiniai ir ekonomikos bei moksliniai rodikliai: jų taikymas politikoje, ją įgyvendinant ir stebint, esamų rodiklių tobulinimas ir naujų kūrimas minėtu tikslu ir siekiant įvertinti mokslinių tyrimų programas, įskaitant oficialia statistika paremtus rodiklius.

- Prognozavimo veikla pagrindiniais mokslo, technologijų ir susijusiais socialiniais-ekonominiais klausimais – dėl ateities demografinių tendencijų, žinių globalizacijos ir mokslinių tyrimų sistemų raidos, taip pat būsimos pagrindinių mokslinių tyrimų sričių ir mokslo disciplinų raidos kartu ir atskirai.

9. Saugumas ir erdvė

Tikslas

Išplėtoti technologijas ir žinias sukuriant pajėgumus, būtinus piliečiams apsaugoti nuo terorizmo ir nusikalstamumo pavojų, nepažeidžiant pagrindinių žmogaus teisių; užtikrinti optimalų ir suderintą turimų technologijų naudojimą Europos saugumui ir skatinti saugumo sprendimų tiekėjų ir naudotojų bendradarbiavimą.

Remti Europos kosmoso programą, pagrindinį dėmesį skiriant GMES programai, teikiančiai naudą piliečiams, ir Europos kosmoso erdvės pramonės konkurencingumui. Tai padės kurti Europos kosmoso politiką, papildant valstybių narių ir kitų pagrindinių suinteresuotų šalių, taip pat ir Europos kosmoso agentūros, pastangas.

9.1 Saugumas

Loginis pagrindas

Saugumas Europoje yra išankstinė klestėjimo ir laisvės sąlyga. ES saugumo strategijoje „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią priėmė Europos Vadovų Taryba, sprendžiamas išsamios saugumo strategijos, apimančios civilines ir su gynyba susijusias saugumo priemones, poreikis.

Su saugumu susiję moksliniai tyrimai yra svarbi sudėtinė dalis remiant bendrą užsienio ir saugumo politiką, taip pat įgyvendinant aukšto lygio saugumą visą ES apimančioje teisingumo, laisvės ir saugumo zonoje[21], kaip numatyta Hagos programoje. Jie taip pat padės sukurti technologijas ir pajėgumus remiant kitą ES politiką transporto, civilinės saugos, energetikos ir aplinkos srityse.

Dabartinei su saugumu susijusių mokslinių tyrimų veiklai Europoje neigiamos įtakos turi išskaidytos pastangos, nepakankami ištekliai, mastas ir apimtis bei ryšių ir tarpusavio sąveikos stoka. Europa turi labiau suderinti savo pastangas, parengdama našesnes institucines priemones ir paskatindama įvairias nacionalines ir tarptautines suinteresuotas šalis bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiklą, kad išvengtų dvigubo darbo, ir, kai tik įmanoma, veikti suderintai. Su saugumu susiję moksliniai tyrimai Bendrijos lygiu bus sutelkti į aiškios pridėtinės vertės nacionaliniu lygiu veiklą. Dėl to su saugumu susiję moksliniai tyrimai Bendrijos lygiu sustiprins Europos saugumo pramonės konkurencingumą.

Toliau išvardyta veikla papildys ir integruos į technologijas ir sistemas orientuotus su saugumu susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas. Ji bus orientuota į pagrindinę užduotį, jos metu bus kuriamos technologijos ir pajėgumai, reikalingi specialioms saugumo užduotims. Pagal apibrėžimą ši veikla yra lanksti, kad ją galima būtų pritaikyti dar nežinomiems būsimiems pavojams saugumui ir susijusioms politikos reikmėms, galinčioms iškilti ateityje, skatinanti kelių technologijų derinimą ir esamų piliečių saugumo sektoriaus technologijų perėmimą, su saugumu susiję Europos moksliniai tyrimai taip pat paskatins kurti daugelio paskirčių technologijas, siekiant kuo labiau padidinti jų taikymo apimtį.

Veikla

- Apsauga nuo terorizmo ir nusikaltimų: sprendimų, susijusių su grėsmėmis (pvz., CBRN), informuotumu, aptikimu, prevencija, nustatymu, apsauga, neutralizavimu ir teroristinių užpuolimų bei nusikalstamumo padarinių izoliavimu, teikimas.

- Infrastruktūros ir komunalinės įrangos saugumas: esamos ir būsimos viešos ir privačios esminės tinklinės infrastruktūros (pvz., transporto, energetikos, IRT sektoriuose), sistemų ir paslaugų (įskaitant finansines ir administracines paslaugas) analizė ir apsaugojimas.

- Sienų apsauga: susitelkimas į technologijas ir pajėgumus, siekiant pagerinti visų sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, būtinų gerinant Europos sausumos sienų ir pasienio zonų pakrantėse apsaugą, veiksmingumą ir našumą, įskaitant sienų kontrolės ir stebėjimo klausimus.

- Saugumo atkūrimas krizės atveju: susitelkimas į technologijas, padedančias atlikti įvairias krizinių situacijų valdymo operacijas (civilinės saugos, humanitarines ir gelbėjimo užduotis, paramos BUSP), ir į tarporganizacinio koordinavimo bei ryšių, paskirstytų struktūrų ir žmogiškojo veiksnio klausimus.

Keturių minėtų sričių veikla bus remiama veikla, atliekama pagal toliau išvardytas platesnes temas:

- Saugumo sistemų integracija ir tarpusavio sąveika: susitelkimas į technologijas, siekiant pagerinti sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, tarp jų ir teisėsaugos informacinių struktūrų, tarpusavio sąveiką, taip pat į patikimumą, organizacinius klausimus, informacijos slaptumo ir vientisumo apsaugą ir visų operacijų ir apdorojimo atsekamumą.

- Saugumas ir visuomenė: į užduotį orientuoti moksliniai tyrimai, kurie bus sutelkti į socialines-ekonomines analizes, scenarijų rengimą ir veiklą, susijusią su: nusikalstamumu, tai, kaip piliečiai suvokia saugumą, etiką, privatumo apsaugą ir socialines prognozes. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjamos technologijos, kurios geriau apsaugo privatumą ir laisves, bei silpnosios vietos ir naujos grėsmės, taip pat galimų padarinių valdymas ir poveikio įvertinimas.

- Su saugumu susijusių mokslinių tyrimų koordinavimas ir struktūrizavimas: Europos ir tarptautinių su saugumu susijusių mokslinių tyrimų pastangų koordinavimas ir civilinės, saugumo ir gynybos sričių mokslinių tyrimų derinimas, teisinių sąlygų gerinimas ir skatinimas optimaliai panaudoti esamą infrastruktūrą.

9.2 Erdvė

Loginis pagrindas

Į šią sritį ES gali įnešti indėlį padėdama geriau apibrėžti bendrus tikslus, paremtus naudotojų reikalavimais ir politikos tikslais, koordinuodama veiklą, kad būtų išvengta dvigubo darbo ir pasiekta kuo didesnė sąveika, bei padėdama nustatyti standartus. Valstybės institucijos ir sprendimus priimantys asmenys – tai galimi svarbūs naudotojai, o Europos pramonė taip pat gaus naudos iš gerai apibrėžtos Europos kosmoso politikos, įgyvendinamos pagal Europos kosmoso programą, iš dalies remiamą pasiūlytais moksliniai tyrimais ir technologijų plėtros veikla. Veikla Europos lygiu taip pat reikalinga remiant ES politikos tikslus, pavyzdžiui, žemės ūkio, žuvininkystės, aplinkos, telekomunikacijų, saugumo, transporto srityse, taip pat užtikrinant, kad Europa būtų gerbiamas regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo partneris.

Per pastaruosius 40 metų Europa įgijo puikią technologijų kompetenciją. Siekiant išsaugoti pramonės (įskaitant gamintojus, paslaugų teikėjus ir ūkinės veiklos vykdytojus) konkurencingumą, reikia naujų mokslinių tyrimų ir technologijų. Kosminiai taikymai teikia piliečiams svarbią naudą.

Toliau išvardyta veikla siekiama: panaudoti kosmoso išteklius realizuojant taikymus, ypač GMES (Visuotinės aplinkosaugos ir saugumo stebėsenos – angl. Global Monitoring for Environment and Security ) ir jos indėlį į teisėsaugą ES politikoje, taip pat tirti kosmosą, atveriant tarptautinio bendradarbiavimo ir esminių technologinių atradimų galimybes, išnaudoti ir tirti kosmosą, pasitelkus tam sąlygas sudarančią veiklą, užtikrinančią strateginį Europos Sąjungos vaidmenį. Šią veiklą papildys kiti veiksmai, įtraukti į Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą ir į Švietimo ir mokymo programą. Taip pat bus iki maksimumo padidinta toliau išvardytos veiklos nauda viešajai tvarkai, įskaitant papildomą paramą galintiems iškilti naujiems politikos poreikiams, pavyzdžiui: kosminiams sprendimams, skirtiems padėti besivystančioms šalims, ir kosmoso stebėjimo priemonių ir metodų panaudojimui remiant Bendrijos politikos raidą.

Veikla

- Kosminiai taikymai Europos visuomenei

- GMES: palydovinių stebėjimo sistemų ir būdų, susijusių su aplinkos ir saugumo valdymu, kūrimas ir jų susiejimas su antžeminėmis, laivuose ir orlaiviuose įrengtomis dalimis; parama teikiant GMES duomenis ir paslaugas.

- Naujoviškos palydovinio ryšio paslaugos, sklandžiai integruotos į pasaulinius elektroninio ryšio tinklus, skirtos piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį švietimą ir bendruosius naudotojus.

- Technologijų, sumažinančių kosminių paslaugų pažeidžiamumą ir padedančių stebėti kosmosą, kūrimas.

- Kosmoso tyrimai

- Indėlis į tarptautines kosmoso tyrimų iniciatyvas.

- MTTP įsitvirtinimui kosmose

- Kosminio transporto technologijos: moksliniai tyrimai siekiant padidinti Europos kosminio transporto sektoriaus konkurencingumą.

- Kosmoso mokslai, įskaitant gyvenimą kosmose.

II IDĖJOS

Tikslas

Ši programa padidins Europos mokslinių tyrimų dinamiškumą, kūrybiškumą ir kompetenciją tyrinėjant dar nežinomas sritis. Tai bus daroma skatinant mokslinių tyrimų projektus, atliekamus Europoje konkuruojančių individualių grupių visose mokslo ir technologijų srityse. Projektai bus finansuojami remiantis mokslo darbuotojų pateiktais pasiūlymais dėl jų pasirinktų temų ir vertinant pagal vienintelį kompetencijos kriterijų, nustatomą kitų mokslo darbuotojų.

Loginis pagrindas

Mokslo darbuotojų atliekami nežinomų sričių mokslo tyrimai yra svarbus gerovės ir socialinės pažangos variklis, kadangi jie atveria naujas galimybes mokslo ir technologijų pažangai bei padeda kurti naujas žinias būsimiems taikymams ir rinkoms.

Nepaisant daugelio pasiekimų ir aukštų veiklos rezultatų daugelyje sričių, Europa nevisiškai išnaudoja savo tyrinėjimų potencialą ir išteklius – jai skubiai reikia didesnių pajėgumų žinioms kurti.

Visai Europai skirtas konkurencinis atskirų grupių atliekamų nežinomų sričių mokslinių tyrimų finansavimo mechanizmas yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudėtinė dalis, papildanti kitas ES ir valstybių iniciatyvas. Jis padės sustiprinti Europos dinamiškumą ir padaryti ją patrauklesnę geriausiems Europos ir trečiųjų šalių mokslo darbuotojams bei pramonės sektoriaus investuotojams.

Veikla

Ši veikla bus vykdoma daugiausiai žadančiose ir produktyviausiose mokslinių tyrimų srityse ir išnaudos geriausias mokslo ir technologijų pažangos galimybes atskirose disciplinose ir jų grupėse, įskaitant inžinerijos ir socialinius bei humanitarinius mokslus. Ji bus atliekama nepriklausomai nuo kitų Pagrindų programos dalių teminės orientacijos, atkreipiant dėmesį į jaunus mokslo darbuotojus ir naujas grupes, nepamirštant ir jau ilgą laiką veikiančių grupių.

ES nežinomų sričių mokslinių tyrimų veiklą įgyvendins Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), sudaryta iš mokslo tarybos, padedama tam tikslui skirtų įgyvendinimo struktūrų.

Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikiantys savarankiškai ir nepriklausomai nuo politinių ar kitų interesų. Jos narius paskirs Komisija, atlikusi nepriklausomą atrankos procedūrą. Mokslo taryba, inter alia , prižiūrės, kaip priimami sprendimai dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies, ir, mokslo požiūriu, bus veiklos kokybės garantas. Jos užduotys, visų pirma, bus sukurti metinę darbo programą, nustatyti to paties lygio mokslo darbuotojų atliekamą vertinimo procesą, taip pat mokslo požiūriu stebėti programos įgyvendinimą ir kontroliuoti jos kokybę.

Skirtinė įgyvendinimo struktūra bus atsakinga už visus įgyvendinimo ir programos vykdymo klausimus, kaip numatyta metinėje darbo programoje. Visų pirma, ji įgyvendins to paties lygio mokslo darbuotojų atliekamo vertinimo ir atrankos procesą, vadovaudamasi mokslo tarybos nustatytais principais, ir užtikrins finansinį ir mokslinį subsidijų valdymą.

Veiklos atlikimas ir valdymas bus tikrinamas ir vertinamas tinkamais laiko tarpais, siekiant įvertinti pasiekimus ir, remiantis sukaupta patirtimi, pakoreguoti ir patobulinti procedūras.

Europos Komisija bus visiško EMTT savarankiškumo ir principingumo garantas.

III ŽMONĖS

Tikslas

Kiekybinis ir kokybinis žmogiškojo Europos mokslinių tyrimų ir technologijų potencialo sustiprinimas, raginant žmones pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, skatinant Europos mokslo darbuotojus pasilikti Europoje ir priviliojant į Europą mokslo darbuotojų iš viso pasaulio, padarant Europą patrauklesnę geriausiems mokslo darbuotojams. Tai bus atlikta įgyvendinant nuoseklų veiksmų rinkinį „Marija Curie“, skirtą mokslo darbuotojams visuose jų karjeros etapuose nuo pradinio tyrimų mokymo iki mokymosi visą gyvenimą ir karjeros plėtros.

Loginis pagrindas

Gausūs ir gerai parengti kvalifikuoti mokslo darbuotojai yra būtina sąlyga siekiant mokslo pažangos ir remiant naujoves bei svarbus veiksnys pritraukiant ir išlaikant valstybinių ir privačių subjektų investicijas į mokslinius tyrimus. Augant pasaulinei konkurencijai, nepaprastai svarbu plėtoti atvirą Europos darbo rinką mokslo darbuotojams ir diversifikuoti jų įgūdžius ir karjeros galimybes, kad būtų palaikomas naudingas mokslo darbuotojų ir jų žinių judėjimas Europoje ir pasaulinėje scenoje.

Tarptautinis ir tarpsektorinis mobilumas, įskaitant pramonės dalyvavimo skatinimą ir mokslo darbuotojų karjeros kelių bei akademinių postų atvėrimą Europos mastu, yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudėtinė dalis ir būtinas didinant Europos mokslinių tyrimų pajėgumus ir galimybes.

Veikla

- Pradinis mokslo darbuotojų mokymas siekiant pagerinti jų karjeros viešajame ir privačiajame sektoriuje perspektyvas, be kita ko plečiant jų mokslinius ir bendruosius įgūdžius ir paskatinant daugiau jaunų mokslo darbuotojų siekti mokslinės karjeros.Tai bus įgyvendinama pasitelkus Marijos Curie tinklus, kurių pagrindinis tikslas yra įveikti susiskaldymą ir Europos lygiu sustiprinti mokslo darbuotojų pradinį mokymą ir karjeros plėtros galimybes. Tarptautinių tinklų nariai panaudoja papildomą kompetenciją pasitelkdami integruotas mokymų programas. Parama teikiama verbuojant mokslo darbuotojus ankstyvose karjeros etapuose, organizuojant mokymo renginius, kuriuose gali dalyvauti ir tinklui nepriklausantys mokslo darbuotojai, bei siūlant aukštas pareigas mokslo įstaigose ar pramonės įmonėse, kad būtų perduotos žinios ir užtikrinama priežiūra.

- Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra , palengvinant patyrusių mokslo darbuotojų karjeros plėtrą. Siekiant papildyti įgūdžius ir kompetenciją ar įgyti naujų arba padidinti tarpdisciplininį ar daugiadisplinininį ir (arba) tarpsektorinį mobilumą, numatoma remti mokslo darbuotojus, turinčius papildomos kompetencijos ir įgūdžių poreikį, kad jie galėtų po pertraukos vėl imtis mokslo tiriamosios veiklos, ir kad mokslo darbuotojai, įgavę patirties užsienyje, būtų (vėl) įdarbinami pastovesnėse mokslinių tyrimų darbo vietose Europoje, taip pat ir savo kilmės šalyje. Ši politika bus įgyvendinama pasitelkus individualias stipendijas, skiriamas tiesiogiai Bendrijos lygiu, ir bendrą regioninių, nacionalinių ar tarptautinių programų finansavimą.

- Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė: ilgalaikių mokslo ir pramonės organizacijų, ypač MVĮ, bendradarbiavimo programų rėmimas, siekis didinti žinių mainus, steigiant bendras mokslinių tyrimų įmones ir jose įdarbinant patyrusius mokslo darbuotojus, deleguojant darbuotojus iš vieno sektoriaus į kitą ir organizuojant renginius.

- Tarptautinis matmuo, padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę pritraukiant į Europą talentingų tyrinėtojų iš svetur ir puoselėti abipusiškai naudingą mokslinį bendradarbiavimą su mokslo darbuotojais už Europos ribų. Šis uždavinys bus sprendžiamas skiriant stipendijas mokytis svetur (numačius privalomą grįžimą), skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiesiems, steigiant bendroves, palengvinančias mokslo darbuotojų mainus. Taip pat bus remiamos bendros Europos organizacijų ir ES kaimyninių šalių bei šalių, su kuriomis ES yra pasirašiusi mokslo ir technologijų susitarimą, organizacijų iniciatyvos. Veikla apims priemones kovai su „protų nutekėjimu“ iš besivystančių šalių ir naujų ekonomikų bei priemones užsienyje dirbančių Europos mokslo darbuotojų tinklams sukurti. Šie veiksmai bus atliekami derinant juos su tarptautine veikla pagal programas „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“.

- Speciali veikla tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams sukūrimui paremti, pašalinant kliūtis mobilumui ir pagerinant mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Europoje. Be to, bus įsteigti apdovanojimai už visuomenės informuotumo apie veiklą pagal Marijos Curie programą ir šios veiklos tikslus didinimą.

IV PAJĖGUMAI

Pagal šią pagrindų programos dalį bus didinami mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo pajėgumai visoje Europoje ir užtikrinamas optimalus jų taikymas. Šis tikslas bus pasiektas:

- Optimizuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą.

- Stiprinant inovacinius MVĮ pajėgumus bei jų sugebėjimus iš mokslinių tyrimų gauti naudą.

- Remiant regioninių mokslinius tyrimus atliekančių organizacijų sambūrių plėtrą.

- Mokslinių tyrimų potencialo realizavimas ES „suartėjimo“ ir atokiuose regionuose.

- Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų harmoningai integruoti į Europos visuomenę.

- Imantis horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

Pagal šią pagrindų programos dalį atliekama veikla rems suderintą politikos plėtrą, papildydama koordinavimą pagal bendradarbiavimo programą, ir įnešdama indėlį į Bendrijos politiką ir iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti valstybių narių politikos darną ir poveikį. Ši veikla apims:

- Europos mokslo sistemos stiprinimą ir tobulinimą, t.y., mokslinių konsultacijų ir patirties klausimus bei įnašą į „geresnį reguliavimą“.

- Su moksliniai tyrimais susijusios viešosios politikos ir pramonės strategijų stebėseną ir analizę.

- Mokslinių tyrimų strategijų, taip pat ir tarpvalstybinių bendradarbiavimo iniciatyvų, bendrų interesų klausimais pradėtų nacionaliniu ar regioniniu lygiu, koordinavimą.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

Tikslas

Geriausios esamos mokslinių tyrimų infrastruktūros Europoje panaudojimo ir plėtros optimizavimas ir pagalba visose mokslo ir technologijos srityse kuriant naują visai Europai svarbią infrastruktūrą, kurios reikia, kad Europos mokslo bendruomenė išliktų mokslinių tyrimų pažangos priešakyje ir galėtų padėti pramonei sustiprinti savo žinių bazę ir savo technologijų išmanymą.

Loginis pagrindas

Mokslinių tyrimų infrastruktūrai tenka vis augantis vaidmuo plečiant ir pritaikant žinias. Pavyzdžiui, pagrindinis dėmesys moksliniuose tyrimuose sutelktas į spinduliuotės šaltinius, genomikos ir socialinių mokslų duomenų bankus, stebėjimo stotis ir observatorijas aplinkos ir erdvės mokslams, vaizdavimo sistemas ar švarias patalpas naujų medžiagų ar nanoelektronikos tyrimams ir plėtrai. Šie tyrimai yra brangūs, jiems reikia sukauptos plačios patirties, o jų rezultatais turėtų pasinaudoti plati mokslo bendruomenė ir vartotojų pramonė Europos mastu.

Sukūrus europinį modelį, skirtą mokslinių tyrimų infrastruktūrai, įskaitant skaičiavimo ir ryšių elektronines infrastruktūras, ir atliekant šios srities veiklą Sąjungos lygiu gali būti reikšmingai išplėstas Europos mokslinių tyrimų potencialas ir pagerintas jo panaudojimas.

ES gali atlikti katalizatoriaus ir sverto vaidmenį padėdama užtikrinti platesnę ir našesnę prieigą prie skirtingose valstybėse narėse esančios infrastruktūros ir jos panaudojimą, koordinuotai skatindama šios infrastruktūros plėtrą ir naujos, visai Europai svarbios mokslinių tyrimų infrastruktūros atsiradimą vidutiniu ir ilgesnės trukmės laikotarpiu.

Veikla

Šios srities veikla bus atliekama visoje mokslo ir technologijų srityje. Ji bus atliekama artimai bendradarbiaujant su teminių sričių veiklą atliekančiais subjektais siekiant užtikrinti, kad visa veiklą, kurios imamasi Europos lygiu ES bazėje, atitiktų mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius atitinkamoje jos srityje, įskaitant tarptautinį bendradarbiavimą.

Minėtoji veikla yra:

- Parama esamai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

- tarpvalstybinė prieiga siekiant užtikrinti, kad Europos mokslo darbuotojai savo tyrimams galėtų naudotis geriausia mokslinių tyrimų infrastruktūra, nepriklausomai nuo pastarosios vietos;

- veiklos integravimas siekiant geriau Europos mastu susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą tam atitinkamoje srityje ir skatinti darnų jos naudojimą ir plėtrą;

- tirti elektroninę infrastruktūrą skatinant tolesnę aukšto pralaidumo ir gerų parametrų ryšių ir energetinių tinklų plėtrą ir raidą bei stiprinant Europos aukščiausios klasės skaičiavimo įrangos pajėgumus, taip pat raginant vartotojus priimti tokią infrastruktūrą, didinant jos visuotinę svarbą ir pasitikėjimą ja, pasinaudojant infrastruktūros GEANT ir Grid pasiekimais.

- Parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

- naujos infrastruktūros kūrimas ir esminis esamos atnaujinimas skatinant naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą, ypač paremtą ESFRI[22] atliekamu darbu, ir kuris gali būti nustatytas remiantis Sutarties 171 straipsniu arba sprendimais dėl specifinių programų pagal Sutarties 166 straipsnį.

- projektų tyrimai , pasitelkus kvietimų teikti paraiškas metodus, kylančius nuo smulkmenų prie bendrųjų principų, skatinti naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą finansuojant apdovanojimus už atradimus ir naujos infrastruktūros kūrimo galimybių studijas.

Šiuo požiūriu finansuoti teikiami infrastruktūros projektai bus atrenkami pagal kelis kriterijus, visų pirma pagal:

- ES finansinės paramos pridėtinę vertę,

- pajėgumą pasiūlyti paslaugas Europos lygiu naudotojams iš mokslo bendruomenės (mokslo ir pramonės organizacijų),

- svarbą tarptautiniu lygiu,

- technologinį įgyvendinamumą,

- europinės partnerystės galimybes ir pagrindinių suinteresuotų šalių įsipareigojimus,

- įvertintas statybos ir eksploatacijos išlaidas.

Kuriant naują infrastruktūrą, bus užtikrintas veiksmingas Bendrijos finansinių priemonių, Pagrindų programos ir, visų pirma, struktūrinių fondų koordinavimas.

MVĮ SKIRTI MOKSLINIAI TYRIMAI

Tikslai

Europos MVĮ inovacinių pajėgumų ir jų indėlio į naujomis technologijomis paremtų produktų ir rinkų plėtrą stiprinimas, padedant joms mokslinius tyrimus perduoti atlikti trečiosioms šalims, padidinti mokslinių tyrimų pastangas, išplėsti jų tinklus, geriau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir įgyti technologinės patirties ir žinių.

Loginis pagrindas

MVĮ yra Europos pramonės pagrindas. Jos turėtų būti esminė naujovių diegimo sistemos ir žinių pavertimo naujais produktais, procesais ir paslaugomis grandinės sudedamoji dalis. Vidaus ir pasaulio rinkose jausdamos vis didėjančią konkurenciją, Europos MVĮ turi plėsti savo žinias ir intensyvinti mokslinius tyrimus, plėsti savo verslo veiklą į didesnes rinkas ir internacionalizuoti savo žinių tinklus. Dauguma valstybių narių veiksmų, susijusių su MVĮ, neskatina ir nepalaiko tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir technologijų perdavimo. Būtina imtis veiksmų ES lygiu papildant ir sustiprinant nacionaliniu ir regioniniu lygiu atliekamos veiklos poveikį. Be toliau išvardytos veiklos, bus skatinamas ir lengvinamas MVĮ dalyvavimas Pagrindų programoje ir atsižvelgiama į jų poreikius.

Veikla

Rengiami specialūs paramos MVĮ veiksmai, skirti remti MVĮ ar MVĮ susivienijimus, kurie turi pavesti atlikti reikalingus mokslinius tyrimus universitetams ir mokslinių tyrimų centrams – t