LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 172/1

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 2012 m. kovo 6 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 206/2012, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi oro kondicionierių ir patogumo ventiliatorių ekologinio projektavimo reikalavimai,

ir

2011 m. gegužės 4 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 626/2011, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES nustatant oro kondicionierių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus

(Tekstas svarbus EEE)

2012/C 172/01

(Komisijos reglamento (ES) Nr. 206/2012, ypač jo II priedo, ir deleguotojo Reglamento (ES) Nr. 626/2011, ypač jo VII priedo, įgyvendinimo pereinamuoju laikotarpiu taikomų matavimo metodų (1) pavadinimų ir nuorodų paskelbimas)

Matuojamas parametras Organizacija Nuoroda Pavadinimas Energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (EER), veiksmingumo koeficientas (COP) CEN EN 14511:2007 Oro kondicionieriai, skysčio aušinimo įrenginiai ir šilumos siurbliai su elektriniais kompresoriais patalpoms šildyti ir vėsinti Energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (EER) CEN EN 15218:2006 Oro kondicionieriai ir skysčio aušinimo įrenginiai su garinamojo aušinimo kondensatoriumi ir elektriniais kompresoriais patalpoms aušinti SEER ir SCOP bandymo metodai CEN PrEN 14825:2011, 8 ir 9 skyriai Oro kondicionieriai, skysčio aušinimo įrenginiai ir šilumos siurbliai su elektriniais kompresoriais patalpoms šildyti ir vėsinti. Bandymai ir eksploatacinių charakteristikų nustatymas dalinės apkrovos sąlygomis ir sezoninio veiksmingumo koeficiento apskaičiavimas Energijos suvartojimas budėjimo veiksena CEN EN 62301:2005 Buitiniai elektriniai aparatai. Parengties būsenos galios matavimas Garso galios lygis CEN EN 12102:2008 Oro kondicionieriai, skysčio aušinimo įrenginiai, šilumos siurbliai ir sausintuvai su elektriniais kompresoriais patalpoms šildyti ir vėsinti. Ore sklindančio triukšmo matavimas. Garso galios lygio nustatymas Energijos vartojimo efektyvumas IEC IEC 60879:1986 (ištaisytas 1992) Elektrinių apytakinių ventiliatorių ir reguliatorių veikimo charakteristikos ir konstrukcija Garso galios lygis EN EN 60704-2-7:1997 Buitinių ir panašios paskirties elektrinių aparatų skleidžiamo akustinio oro triukšmo nustatymo taisyklės. 2 dalis. Ypatingieji vėdintuvų reikalavimai

Skaičiavimo metodai Oro kondicionieriai (≤ 12 kW) ir patogumo ventiliatoriai

TURINYS

1 dalis. Oro kondicionieriai

1. Apibrėžtys

2. Lentelės

3. Oro kondicionieriai, išskyrus vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierius

3.1. SEER

3.1.1. Pastovaus pajėgumo įrenginiai

3.1.2. Pakopinio pajėgumo įrenginiai

3.1.3 Keičiamo pajėgumo įrenginiai

3.2. SCOP

3.2.1. Pastovaus pajėgumo įrenginiai

3.2.2. Pakopinio pajėgumo įrenginiai

3.2.3. Keičiamo pajėgumo įrenginiai

3.3. P TO , P SB , P OFF ir P CK nustatymas.

3.3.1. P TO nustatymas

3.3.2. P SB nustatymas

3.3.3. P OFF nustatymas

3.3.4. P CK nustatymas

4 Vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionieriai

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Sezoninės elektros energijos sąnaudos

2 dalis. Patogumo ventiliatoriai

1. Apibrėžtys

2. Lentelės

3. Eksploatacinė vertė ir metinės elektros energijos sąnaudos

3.1. Eksploatacinė vertė

3.2. Sezoninės elektros energijos sąnaudos

3 dalis. Bendrieji aspektai

Bandymo ataskaita

1 DALIS. ORO KONDICIONIERIAI

1. Apibrėžtys

Su oro kondicionieriais susijusių terminų apibrėžtys:

1) oro kondicionierius– įrenginys, kuriuo galima vėsinti arba (ir) šildyti patalpos orą ir kuriame naudojamas garų suspaudimo vienu ar keliais elektriniu (-ais) kompresoriumi (-ais) ciklas, įskaitant papildomų funkcijų, pvz., sausinimo, oro valymo, vėdinimo ar papildomo oro šildymo naudojant elektrinį varžinį kaitinimą, turinčius oro kondicionierius, taip pat prietaisai, kuriuose gali būti naudojamas vanduo (garintuvo pusėje susidarantis kondensatas arba atskirai įpilamas vanduo) garinti ant kondensatoriaus su sąlyga, kad įrenginys gali veikti ir nenaudodamas papildomai vandens, t. y. naudodamas tik orą;

2) dviejų ortakių oro kondicionierius– oro kondicionierius, kuriame vėsinamas arba šildomas oras pūsti pro kondensatorių (arba garintuvą) imamas iš lauko vienu ortakiu ir išpučiamas į lauką kitu ortakiu ir kuris visas įrengiamas erdvėje, kurios oras bus kondicionuojamas, arti sienos;

3) vieno ortakio oro kondicionierius– oro kondicionierius, kuriame vėsinamas arba šildomas oras pūsti pro kondensatorių (arba garintuvą) imamas iš erdvės, kurioje yra įrenginys, ir išpučiamas už tos erdvės ribų;

4) reversinis oro kondicionierius– oro kondicionierius, kuriuo galima ir vėsinti, ir šildyti;

5) standartinės veikimo sąlygos– patalpos temperatūros (Tin ) ir lauko temperatūros (Tj ) derinys, kuriuo apibūdinamos veikimo sąlygos nustatant vardinį pajėgumą, garso galios lygį, vardinį oro srautą, vardinį energijos vartojimo efektyvumo koeficientą (EERrated ) ir (arba) vardinį veiksmingumo koeficientą (COPrated ), kaip aprašyta 4 lentelėje;

6) vardinis pajėgumas (Prated )– įrenginio garų suspaudimo ciklo šaldymo arba šildymo pajėgumas standartinėmis veikimo sąlygomis;

7) patalpos temperatūra (Tin )– sausuoju termometru išmatuota patalpos oro temperatūra [°C] (santykinis patalpos oro drėgnumas nustatomas pagal susijusiu drėgnuoju termometru išmatuotą temperatūrą);

8) lauko temperatūra (Tj )– sausuoju termometru išmatuota oro temperatūra lauke [°C] (santykinis to oro drėgnumas nustatomas pagal susijusiu drėgnuoju termometru išmatuotą temperatūrą);

9) vardinis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (EERrated )– įrenginio, veikiančio vėsinimo režimu standartinėmis veikimo sąlygomis, vėsinimo deklaruotojo pajėgumo [kW] ir vardinės vartojamosios galios vėsinimo režimu [kW] santykis;

10) vardinis veiksmingumo koeficientas (COPrated )– įrenginio, veikiančio šildymo režimu standartinėmis veikimo sąlygomis, šildymo deklaruotojo pajėgumo [kW] ir vardinės vartojamosios galios šildymo režimu [kW] santykis;

11) visuotinio atšilimo potencialas (GWP)– 1 kg šaldalo, naudojamo garų suspaudimo cikle, apskaičiuoto poveikio visuotiniam atšilimui matas, išreiškiamas kg CO2 ekvivalento per 100 metų laikotarpį;

Bus atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 842/2006 (2) I priedo 2 dalyje nustatytas GWP vertes.

Fluorintų šaldalų atveju GWP vertės turi būti tokios pat, kaip paskelbtos trečiojoje vertinimo ataskaitoje (TVA), priimtoje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (2001 m. TKKK nustatytos GWP vertės 100 metų laikotarpiui) (3).

Nefluorintų dujų atveju bus taikomos pirmojo TKKK vertinimo ataskaitoje paskelbtos GWP vertės 100 metų laikotarpiui (4).

GWP vertės šaldalų mišiniams apskaičiuojamos pagal formulę, nustatytą Reglamento 842/2006 I priede.

Pirmiau pateiktose nuorodose nenurodytų šaldalų atveju remiamasi 2011 m. vasario mėn. paskelbta TKKK Jungtinių Tautų aplinkos programos 2010 m. ataskaita dėl šaldymo ir oro kondicionavimo prietaisų ir šilumos siurblių arba naujesne ataskaita.

12) išjungties veiksena– būsena, kai oro kondicionierius yra prijungtas prie elektros energijos tinklo ir neatlieka jokios funkcijos; išjungties veiksena taip pat laikomos sąlygos, kuriomis užtikrinamas tik išjungties veiksenos rodymas, taip pat sąlygos, kuriomis teikiamos tik elektromagnetiniam suderinamumui pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/108/EB užtikrinti būtinos funkcijos;

13) budėjimo veiksena– būsena, kurioje įrenginys (oro kondicionierius) yra prijungtas prie elektros energijos tinklo, jo įprastam veikimui užtikrinti yra maitinamas iš šio tinklo ir atlieka tik toliau išvardytas funkcijas, kurios gali trukti neribotą laiką: veikimo aktyvinimo funkcija arba veikimo aktyvinimo funkcija ir tik įjungtos veikimo aktyvinimo funkcijos rodymas ir (arba) informacijos arba būsenos rodymas;

14) veikimo aktyvinimo funkcija– funkcija, leidžianti naudojant nuotolinį jungiklį (taip pat ir nuotolinio valdymo pultą), vidaus jutiklį ar laikmatį suaktyvinti kitas veiksenas (taip pat ir aktyviąją veikseną) papildomoms funkcijoms (įskaitant pagrindinę funkciją) įjungti;

15) informacijos arba būsenos rodymas– informacijos arba įrangos būsenos (įskaitant laiką) rodymo ekrane nuolatinė funkcija;

16) garso galios lygis– A svertinis garso galios lygis [dB(A)] patalpoje ir (arba) lauke, išmatuotas įrenginiui veikiant vėsinimo režimu (arba šildymo režimu, jei gaminys vėsinimo funkcijos neturi) standartinėmis veikimo sąlygomis;

17) norminės projektinės sąlygos– norminės projektinės temperatūros, didžiausios perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūros ir didžiausios ribinės veikimo temperatūros reikalavimų derinys, kaip aprašyta 5 lentelėje;

18) norminė projektinė temperatūra– lauko temperatūra [°C] vėsinimo režimu (Tdesignc ) arba šildymo režimu (Tdesignh ), kaip aprašyta 3 lentelėje, kuriai esant dalinės apkrovos koeficientas lygus 1 ir kuri yra skirtinga, priklausomai nuo nustatyto vėsinimo arba šildymo sezono. Žr. t. p. A priede pateiktą koncepcijos paaiškinimą;

19) dalinės apkrovos koeficientas (pl(Tj ))– lauko temperatūros minus 16 °C ir norminės projektinės temperatūros minus 16 °C santykis, susijęs su vėsinimo arba šildymo režimu;

20) sezonas– vienas iš keturių aplinkos sąlygų rinkinių (atitinkančių keturis metų laikus: vienas vėsinimo sezonas, trys šildymo sezonai: vidutinis / vėsesnis / šiltesnis) – jais kiekviename intervale apibūdinamas lauko temperatūrų ir laiko, kurį tos temperatūros pasireiškia per sezoną, išreikšto valandomis, derinys – deklaruojama, kad tą sezoną įrenginys tinkamas naudoti pagal paskirtį;

21) intervalas (turi indeksą j)– lauko temperatūros (Tj ) ir intervalo trukmės valandomis (hj ) derinys, kaip aprašyta 7 lentelėje;

22) intervalo trukmė valandomis– valandų, kuriomis lauko temperatūra pasireiškia kiekviename intervale, skaičius (hj ), kaip aprašyta 7 lentelėje;

23) sezoninis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (SEER)– bendras įrenginio energijos vartojimo efektyvumo koeficientas per visą vėsinimo sezoną, apskaičiuojamas norminį metinį vėsinimo poreikį padalijant iš metinių elektros energijos sąnaudų vėsinimui;

24) norminis metinis vėsinimo poreikis (QC )– norminis vėsinimo poreikis [kWh/a] (juo remiantis skaičiuojamas SEER), apskaičiuojamas projektinę apkrovą vėsinimo režimu (Pdesignc ) padauginant iš ekvivalentinio aktyviosios veiksenos vėsinimo režimu valandų skaičiaus (HCE );

25) ekvivalentinis aktyviosios veiksenos vėsinimo režimu valandų skaičius (HCE )– numanomas metinis valandų, kurias įrenginys turi veikti projektine apkrova vėsinimo režimu (Pdesignc ), kad patenkintų norminį metinį vėsinimo poreikį, skaičius [h/a], kaip aprašyta 8 lentelėje;

26) metinės elektros energijos sąnaudos vėsinimui (QCE )– elektros energijos sąnaudos [kWh/a] norminiam metiniam vėsinimo poreikiui patenkinti, apskaičiuojamos kaip norminio metinio vėsinimo poreikio ir sezoninio energijos vartojimo aktyviąja veiksena efektyvumo koeficiento (SEERon ) santykio ir elektros energijos sąnaudų įrenginiui veikiant termostatinės išjungties, budėjimo, išjungties ir karterio šildytuvo veiksenomis per vėsinimo sezoną suma;

27) sezoninis energijos vartojimo aktyviąja veiksena efektyvumo koeficientas (SEERon )– vidutinis aktyviąja veiksena vėsinimo režimu veikiančio įrenginio energijos vartojimo efektyvumo koeficientas, sudarytas iš dalinės apkrovos ir intervalo energijos vartojimo efektyvumo koeficiento (EERbin(Tj )), įvertinto atsižvelgiant į intervalo trukmę valandomis;

28) dalinė apkrova– apkrova vėsinimo režimu (Pc(Tj )) arba apkrova šildymo režimu (Ph(Tj )) [kW] esant tam tikrai lauko temperatūrai Tj, apskaičiuojama projektinę apkrovą padauginant iš dalinės apkrovos koeficiento;

29) intervalo energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (EERbin(Tj ))– energijos vartojimo efektyvumo koeficientas, atitinkantis kiekvieną sezono intervalą j, kuriam būdinga lauko temperatūra Tj , nustatomas pagal dalinę apkrovą, deklaruotąjį pajėgumą ir deklaruotąjį energijos vartojimo efektyvumo koeficientą (EERd(Tj )) nustatytuose intervaluose (j), o kitiems intervalams apskaičiuojamas interpoliuojant / ekstrapoliuojant, prireikus taikant blogėjimo koeficientą;

30) sezoninis veiksmingumo koeficientas (SCOP)– bendras įrenginio veiksmingumo koeficientas, atitinkantis visą nustatytą šildymo sezoną (SCOP vertė taikoma nustatytam šildymo sezonui), apskaičiuojamas norminį metinį šildymo poreikį padalijant iš metinių elektros energijos sąnaudų šildymui;

31) norminis metinis šildymo poreikis (QH )– norminis šildymo poreikis [kWh/a] per nustatytą šildymo sezoną (juo remiantis skaičiuojamas SCOP), apskaičiuojamas kaip projektinės apkrovos šildymo režimu (Pdesignh ) ir ekvivalentinio aktyviosios veiksenos šildymo režimu valandų skaičiaus (HHE ) sandauga;

32) ekvivalentinis aktyviosios veiksenos šildymo režimu valandų skaičius (HHE )– numanomas metinis valandų, kurias įrenginys turi veikti projektine apkrova šildymo režimu (Pdesignh ), kad patenkintų norminį metinį šildymo poreikį, skaičius [h/a], kaip aprašyta 8 lentelėje;

33) metinės elektros energijos sąnaudos šildymui (QHE )– su nustatytu šildymo sezonu susijusios elektros energijos sąnaudos [kWh/a] nurodytam norminiam metiniam šildymo poreikiui patenkinti, apskaičiuojamos kaip norminio metinio šildymo poreikio ir sezoninio veiksmingumo aktyviąja veiksena koeficiento (SCOPon ) santykio ir elektros energijos sąnaudų įrenginiui veikiant termostatinės išjungties, budėjimo, išjungties ir karterio šildytuvo veiksenomis per šildymo sezoną suma;

34) sezoninis veiksmingumo aktyviąja veiksena koeficientas (SCOPon )– vidutinis įrenginio veiksmingumo aktyviąja veiksena koeficientas per nustatytą šildymo sezoną, sudarytas iš dalinės apkrovos, pagalbinio elektrinio šildymo pajėgumo (kai reikia) ir intervalo veiksmingumo koeficientų (COPbin(Tj )), įvertintų atsižvelgiant į intervalo trukmę valandomis;

35) pagalbinio elektrinio šildytuvo pajėgumas (elbu(Tj ))– tikrojo ar menamo pagalbinio šildytuvo, kurio COP yra 1 ir kuriuo papildomas deklaruotasis šildymo pajėgumas (Pdh(Tj )), kad įrenginys išlaikytų dalinę apkrovą šildymo režimu (Ph(Tj )) tuo atveju, kai Pdh(Tj ) yra mažesnis kaip Ph(Tj ) esant lauko temperatūrai (Tj ), šildymo pajėgumas [kW];

36) intervalo veiksmingumo koeficientas (COPbin(Tj ))– veiksmingumo koeficientas, atitinkantis kiekvieną sezono intervalą j, su kuriuo susijusi lauko temperatūra Tj, nustatomas pagal dalinę apkrovą, deklaruotąjį pajėgumą ir deklaruotąjį veiksmingumo koeficientą (COPd(Tj )) nustatytiems intervalams (j), o kitiems intervalams apskaičiuojamas interpoliuojant / ekstrapoliuojant, prireikus taikant blogėjimo koeficientą;

37) deklaruotasis pajėgumas [kW]– gamintojo deklaruotas įrenginio garų suspaudimo ciklo šaldymo (Pdc(Tj )) arba šildymo pajėgumas (Pdh(Tj )), susijęs su lauko temperatūra Tj ir patalpos temperatūra (Tin );

38) pajėgumo valdymas– galimybė keisti įrenginio pajėgumą keičiant to įrenginio tūrio srautą. Įrenginys turi būti paženklintas „pastovaus srauto“, jei jo tūrio srauto negalima keisti, „pakopinis“, jei tūrio srautas keičiamas arba reguliuojamas ne daugiau kaip dviem pakopomis, arba „keičiamo srauto“, jei yra trys arba daugiau tūrio srauto keitimo arba reguliavimo pakopų;

39) funkcija– nurodymas, kad įrenginys gali vėsinti patalpos orą, jį šildyti arba ir vėsinti, ir šildyti;

40) projektinė apkrova– deklaruotoji vėsinimo apkrova (Pdesignc ) ir (arba) deklaruotoji šildymo apkrova (Pdesignh ) [kW] esant norminei projektinei temperatūrai:

41) deklaruotasis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (EERd(Tj ))– gamintojo deklaruotas energijos vartojimo efektyvumo koeficientas, taikomas ribotam nustatytų intervalų (j), susijusių su lauko temperatūra (Tj ), skaičiui;

42) deklaruotasis veiksmingumo koeficientas (COPd(Tj ))– gamintojo deklaruotas veiksmingumo koeficientas, taikomas ribotam nustatytų intervalų (j), susijusių su lauko temperatūra (Tj ), skaičiui;

43) perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra (Tbiv )– šildymo režimui gamintojo deklaruota lauko temperatūra (Tj ) [°C], kuriai esant deklaruotasis pajėgumas yra lygus dalinei apkrovai – esant žemesnei temperatūrai nei ši, deklaruotasis pajėgumas turi būti papildytas pagalbinio elektrinio šildytuvo pajėgumu, kad įrenginys išlaikytų dalinę apkrovą šildymo režimu;

44) ribinė veikimo temperatūra (Tol )– šildymo režimui gamintojo deklaruota lauko temperatūra [°C] – esant žemesnei temperatūrai oro kondicionierius šildyti negali. Esant žemesnei temperatūrai nei ši, deklaruotasis pajėgumas yra lygus nuliui;

45) ciklinis pajėgumas [kW]– deklaruotojo pajėgumo vidurkis (įvertintas laiko atžvilgiu) per ciklinio veikimo vėsinimo režimu (Pcycc ) arba šildymo režimu (Pcych ) bandymo intervalą;

46) ciklinis efektyvumas vėsinimo režimu (EERcyc )– vidutinis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas per ciklinio veikimo (kompresorius įsijungia ir išsijungia) bandymo intervalą, apskaičiuojamas kaip per intervalą integruotas vėsinimo pajėgumas [kWh], padalytas iš vartojamosios elektrinės galios [kWh], integruotos per tą patį intervalą;

47) ciklinis efektyvumas šildymo režimu (COPcyc )– vidutinis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas per ciklinio veikimo (kompresorius įsijungia ir išsijungia) bandymo intervalą, apskaičiuojamas kaip per intervalą integruotas šildymo pajėgumas [kWh], padalytas iš vartojamosios elektrinės galios [kWh], integruotos per tą patį intervalą;

48) blogėjimo koeficientas– efektyvumo mažėjimo dėl ciklinio veikimo (kompresorius įsijungia ir išsijungia aktyviąja veiksena) matas, nustatytas vėsinimui (Cdc ), šildymui (Cdh ) arba pasirinktas kaip numatytoji vertė 0,25;

49) aktyvioji veiksena– veiksena, atitinkanti laiką valandomis, kai įrenginį veikia pastato vėsinimo arba šildymo apkrova ir yra aktyvinta įrenginio vėsinimo arba šildymo funkcija. Būdamas tokios būsenos įrenginys gali cikliškai įsijungti ir išsijungti, kad būtų pasiekta arba išlaikyta reikiama patalpos oro temperatūra;

50) termostatinės išjungties veiksena– veiksena, atitinkanti laiką valandomis, kai įrenginio neveikia vėsinimo arba šildymo apkrova ir, nors vėsinimo arba šildymo funkcija įjungta, įrenginys neaktyvus, nes nėra vėsinimo ar šildymo apkrovos. Todėl ši būsena yra susijusi su lauko temperatūra, o ne patalpos apkrova. Aktyviąja veiksena veikiančio įrenginio įjungimas ir išjungimas nelaikomas termostatine išjungtimi;

51) karterio šildytuvo naudojimo veiksena– būsena, kai įrenginyje aktyvinamas šildymo įtaisas siekiant užtikrinti, kad šaldalas netekėtų į kompresorių ir kad paleidžiant kompresorių šaldalo koncentracija alyvoje būtų ribota;

52) energijos suvartojimas termostatinės išjungties veiksena (PTO )– įrenginio vartojamoji galia [kW] esant termostatinės išjungties veiksenai;

53) energijos suvartojimas budėjimo veiksena (PSB )– budėjimo veiksena veikiančio įrenginio vartojamoji galia [kW];

54) energijos suvartojimas išjungties veiksena (POFF )– įrenginio vartojamoji galia [kW] esant išjungties veiksenai;

55) energijos suvartojimas karterio šildytuvo naudojimo veiksena (PCK )– karterio šildytuvo naudojimo veiksena veikiančio įrenginio vartojamoji galia [kW];

56) termostatinės išjungties veiksenos laikas valandomis (HTO )– numanoma įrenginio termostatinės išjungties veiksenos trukmė per metus valandomis [h/a] – vertė priklauso nuo nustatyto sezono ir funkcijos;

57) budėjimo veiksenos laikas valandomis (HSB )– numanoma įrenginio budėjimo veiksenos trukmė per metus valandomis [h/a] – vertė priklauso nuo nustatyto sezono ir funkcijos;

58) išjungties veiksenos laikas valandomis (HOFF )– numanoma įrenginio išjungties veiksenos trukmė per metus valandomis [h/a] – vertė priklauso nuo nustatyto sezono ir funkcijos;

59) karterio šildytuvo veiksenos laikas valandomis (HCK )– numanoma įrenginio karterio šildytuvo naudojimo veiksenos trukmė per metus valandomis [h/a] – vertė priklauso nuo nustatyto sezono ir funkcijos;

60) vardinis oro srautas– oro srautas [m3/h], išmatuotas standartinėmis veikimo sąlygomis ties oro kondicionieriaus patalpos ir (arba) lauko mazgo (jei taikoma) oro išėjimo anga vėsinimo režimu (arba šildymo režimu, jei įrenginys neturi vėsinimo funkcijos);

61) vardinė vartojamoji galia vėsinimo režimu (PEER )– įrenginio vartojamoji elektrinė galia [kW], susijusi su įrenginio veikimu vėsinimo režimu standartinėmis veikimo sąlygomis;

62) vardinė vartojamoji galia šildymo režimu (PCOP )– įrenginio vartojamoji elektrinė galia [kW], susijusi su įrenginio veikimu šildymo režimu standartinėmis veikimo sąlygomis;

63) vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierių elektros energijos suvartojimas (atitinkamai QSD ir QDD )– vieno arba dviejų ortakių oro kondicionieriaus elektros energijos suvartojimas vėsinimo ir (arba) šildymo režimu (tuo, kuris iš jų taikomas) [vieno ortakio – kWh/h, dviejų ortakių – kWh/h];

64) pajėgumų santykis– bendro visų patalpoje esančių mazgų deklaruotojo pajėgumo vėsinimo arba šildymo režimu ir lauke esančio mazgo deklaruotojo pajėgumo vėsinimo arba šildymo režimu santykis standartinėmis veikimo sąlygomis;

65) nuokrypa– leidžiamasis deklaruotojo pajėgumo esant lauko temperatūrai Tj nuokrypis nuo dalinės apkrovos, nustatytos esant tai pačiai lauko temperatūrai Tj , taikomas skaičiuojant pakopinių ir keičiamo srauto įrenginių parametrų vertes.

2. Lentelės

1 lentelė.

Informacijos apie oro kondicionierius (išskyrus dviejų ortakių ir vieno ortakio oro kondicionierius) lapas (5)

Modelio (-ų), apie kurį (-iuos) pateikiama informacija, identifikavimo duomenys





Funkcija (nurodyti, su kuria funkcija susijusi informacija) Jei informacija susijusi su šildymu, nurodyti, su kuriuo šildymo sezonu susijusi pateikiama informacija. Turi būti atskirai pateikiama su kiekvienu šildymo sezonu susijusi informacija. Nurodyti bent su „vidutiniu“ šildymo sezonu susijusias vertes. vėsinimas T/N Vidutinis (privaloma) T/N šildymas T/N Šiltesnis (jei numatytas) T/N Vėsesnis (jei numatytas) T/N Gaminys Simbolis Vertė Vienetas Gaminys Simbolis Vertė Vienetas Projektinė apkrova Sezoninis efektyvumas vėsinimas Pdesignc x,x kW vėsinimas SEER x,xx — šildymas – „Vidutinis“ Pdesignh x,x kW šildymas – „Vidutinis“ SCOP (A) x,xx — šildymas – „Šiltesnis“ Pdesignh x,x kW šildymas – „Šiltesnis“ SCOP (W) x,xx — šildymas – „Vėsesnis“ Pdesignh x,x kW šildymas – „Vėsesnis“ SCOP (C) x,xx — Deklaruotasis pajėgumas (6) vėsinimo režimu esant patalpos temperatūrai 27 (19) °C ir lauko temperatūrai Tj Deklaruotasis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas (6) vėsinimo režimu, esant patalpos temperatūrai 27 (19) °C ir lauko temperatūrai Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x - Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x - Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x - Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x - Deklaruotasis pajėgumas (6) šildymo režimu „Vidutiniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Deklaruotasis veiksmingumo koeficientas (6) šildymo režimu „Vidutiniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Tj = -7 °C Pdh x,x kW Tj = -7 °C COPd x,x - Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x - Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x - Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x - Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra Pdh x,x kW Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra COPd x,x - Tj = ribinė veikimo temperatūra Pdh x,x kW Tj = ribinė veikimo temperatūra COPd x,x - Deklaruotasis pajėgumas (6) šildymo režimu „Šiltesniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Deklaruotasis veiksmingumo koeficientas (6)„Šiltesniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x - Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x - Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x - Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra Pdh x,x kW Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra COPd x,x - Tj = ribinė veikimo temperatūra Pdh x,x kW Tj = ribinė veikimo temperatūra COPd x,x - Deklaruotasis pajėgumas (6) šildymo režimu „Vėsesniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Deklaruotasis veiksmingumo koeficientas (6)„Vėsesniu“ šildymo sezonu, esant patalpos temperatūrai 20 °C ir lauko temperatūrai Tj Tj = -7 °C Pdh x,x kW Tj = -7 °C COPd x,x - Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x - Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x - Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x - Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra Pdh x,x kW Tj = perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra COPd x,x - Tj = ribinė veikimo temperatūra Pdh x,x kW Tj = ribinė veikimo temperatūra COPd x,x - Tj = -15 °C Pdh x,x kW Tj = -15 °C COPd x,x - Perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra Ribinė veikimo temperatūra šildymas – „Vidutinis“ Tbiv x °C šildymas – „Vidutinis“ Tol x °C šildymas – „Šiltesnis“ Tbiv x °C šildymas – „Šiltesnis“ Tol x °C šildymas – „Vėsesnis“ Tbiv x °C šildymas – „Vėsesnis“ Tol x °C Ciklinis energijos suvartojimas Ciklinis efektyvumas vėsinimas Pcycc x,x kW vėsinimas EERcyc x,x — šildymas Pcych x,x kW šildymas COPcyc x,x — Blogėjimo koeficientas vėsinimo režimu (7) Cdc x,x — Blogėjimo koeficientas šildymo režimu (7) Cdh x,x — Elektrinė vartojamoji galia įrenginiui veikiant kitomis nei aktyvioji veiksenomis Sezoninės elektros energijos sąnaudos išjungties veiksena POFF x,x W vėsinimas QCE x kWh/a budėjimo veiksena PSB x,x W šildymas – „Vidutinis“ QHE/A x kWh/a termostatinės išjungties veiksena PTO x,x W šildymas – „Šiltesnis“ QHE/W x kWh/a karterio šildytuvo naudojimo veiksena PCK x,x W šildymas – „Vėsesnis“ QHE/C x kWh/a Pajėgumo valdymas (pažymėti vieną iš trijų variantų) Kiti parametrai pastovaus pajėgumo T/N Garso galios lygis (patalpoje / lauke) LWA x,x / x,x dB(A) pakopinis T/N Visuotinio atšilimo potencialas GWP x kgCO2 ekv. keičiamo pajėgumo T/N Vardinis oro srautas (patalpoje / lauke) — x / x m3/h Išsamesnės informacijos teirautis Bent gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas.





2 lentelė.

Informacijos apie vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierius lapas

Modelio (-ų), apie kurį (-iuos) pateikiama informacija, identifikavimo duomenys [užpildyti reikalingas dalis]





Apibūdinimas Simbolis Vertė Vienetai Vardinė išėjimo galia vėsinimo režimu Prated vėsinimo režimu [x,x] kW Vardinė išėjimo galia šildymo režimu Prated šildymo režimu [x,x] kW Vardinė vartojamoji galia vėsinimo režimu PEER [x,x] kW Vardinė vartojamoji galia šildymo režimu PCOP [x,x] kW Vardinis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas EERrated [x,x] — Vardinis veiksmingumo koeficientas COPrated [x,x] — Termostatinės išjungties veiksena vartojamoji galia PTO [x,x] W Budėjimo veiksena vartojamoji galia PSB [x,x] W Sezoninės elektros energijos sąnaudos dviejų ortakių oro kondicionierių (DD) – elektros energijos sąnaudos per valandą DD – kWh/h vieno ortakio oro kondicionierių (SD) – elektros energijos sąnaudos per valandą Q [x,x] SD – kWh/h Garso galios lygis (tik patalpoje) LWA [x] dB(A) Šaldalo visuotinio atšilimo potencialas GWP [x] kg CO2 ekv. Išsamesnės informacijos teirautis Bent gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas.





3 lentelė.

Parametrų sąrašas sezoniniam efektyvumui SEER / SCOP apskaičiuoti

Apibūdinimas Simbolis Vertė Vienetai Pastaba Intervalo parametrai Intervalo indeksas j 0 du reikšminiai dešimtainiai skaitmenys Lauko oro temperatūra intervale j Tj 0 °C Apkrova vėsinimo režimu intervale j Pc(Tj) 0,00 kW Apkrova šildymo režimu intervale j Ph(Tj) 0,00 kW Vėsinimo pajėgumas intervale j Pdc(Tj) 0,00 kW Šildymo pajėgumas intervale j Pdh(Tj) 0,00 kW Pagalbinio šildytuvo šildymo pajėgumas intervale j elbu(Tj) 0,00 kW KONSTANTOS Norminė projektinė lauko temperatūra vėsinimas – Tdesignc šildymas – Tdesignh 0 °C Vertes žr. 5 lentelėje Ekvivalentinis aktyviosios veiksenos valandų skaičius per sezoną vėsinimas – HCE šildymas – HHE 0 h Vertes žr. 8 lentelėje Termostatinės išjungties veiksenos valandų skaičius per sezoną HTO 0 h Vertes žr. 8 lentelėje Karterio šildytuvo naudojimo veiksenos valandų skaičius per sezoną HCK 0 h Vertes žr. 8 lentelėje Budėjimo veiksenos valandų skaičius per sezoną HSB 0 h Vertes žr. 8 lentelėje Išjungties veiksenos valandų skaičius per sezoną HOFF 0 h Vertes žr. 8 lentelėje Patalpos oro temperatūra vėsinimo režimu Tin 0 °C Vertes žr. 6 lentelėje





4 lentelė.

Standartinės veikimo sąlygos (sausuoju ir drėgnuoju termometrais išmatuota oro temperatūra, °C)

Prietaisas Funkcija Patalpos oro temperatūra Tin Lauko oro temperatūra Tj oro kondicionieriai, išskyrus vieno ortakio oro kondicionierius (įskaitant dviejų ortakių oro kondicionierius) vėsinimas 27 / 19 35 / 24 šildymas 20 / ne daugiau kaip 15 7 / 6 vieno ortakio oro kondicionieriai vėsinimas 35 / 24 35 / 24 (8) šildymas 20 / 12 20 / 12 (8)





5 lentelė.

Norminės projektinės sąlygos (sausuoju ir drėgnuoju termometrais išmatuota oro temperatūra, °C)

Funkcija / sezonas Patalpos oro temperatūra Tin Lauko oro temperatūra Tdesignc /Tdesignh Perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūra Tbiv Ribinė veikimo temperatūra Tol vėsinimas 27 °C / drėgn. term. 19 Tdesignc = 35 / 24 netaikoma netaikoma šildymas – „Vidutinis“ 20 °C Tdesignh = -10 / -11 ne daugiau kaip 2 ne daugiau kaip -7 šildymas – „Šiltesnis“ / drėgn. term. ne daugiau kaip 15 Tdesignh = 2 / 1 ne daugiau kaip 7 ne daugiau kaip 2 šildymas – „Vėsesnis“ Tdesignh = -22 / -23 ne daugiau kaip -7 ne daugiau kaip -15





6 lentelė.

Dalinės apkrovos bandymo sąlygos

Vėsinimas Patalpos oro temperatūra Lauko oro temperatūra A 27 °C / drėgn. term. 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Šildymas Patalpos oro temperatūra (Tin ) Nustatytojo sezono lauko oro temperatūra (Tj ), °C Vidutinis Šiltesnis Vėsesnis A 20 °C / drėgn. term. ne daugiau kaip 15 –7 netaikoma –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G netaikoma netaikoma –15

7 lentelė.

Vėsinimo ir šildymo sezonų intervalai (j = intervalo indeksas, Tj = lauko oro temperatūra, hj = intervalo valandų skaičius per metus)

VĖSINIMO SEZONAS j # Tj °C hj h 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Iš viso valandų 2 602





ŠILDYMO SEZONAS j # Tj °C hj h Šiltesnis Vidutinis Vėsesnis 1–8 – 30 – – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –15 0 0 39 16 -15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Iš viso valandų 3 590 4 910 6 446

8 lentelė.

Veikimo tam tikra funkcine veiksena valandų skaičius per metus (h/a) pagal kondicionieriaus tipą

Oro kondicionieriaus tipas / funkcija Vienetai Šildymo sezonas Aktyvioji veiksena Termostatinės išjungties veiksena Budėjimo veiksena Išjungties veiksena Karterio šildytuvo veiksena vėsinimas – HCE šildymas – HHE HTO HSB HOFF HCK Oro kondicionieriai, išskyrus dviejų ortakių ir vieno ortakio oro kondicionierius Vėsinimo režimas, jei prietaisas gali tik vėsinti h/a 350 221 2 142 5 088 7 760 Vėsinimo ir šildymo režimai, jei prietaisas gali veikti abiem režimais Vėsinimo režimas h/a 350 221 2 142 0 2 672 Šildymo režimas h/a Vidutinis 1 400 179 0 0 179 Šiltesnis 1 400 755 0 0 755 Vėsesnis 2 100 131 0 0 131 Šildymo režimas, jei prietaisas gali tik šildyti h/a Vidutinis 1 400 179 0 3 672 3 851 Šiltesnis 1 400 755 0 4 345 4 476 Vėsesnis 2 100 131 0 2 189 2 944 Dviejų ortakių oro kondicionieriai Vėsinimo režimas, jei prietaisas gali tik vėsinti h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma Vėsinimo ir šildymo režimai, jei prietaisas gali veikti abiem režimais Vėsinimo režimas h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma Šildymo režimas h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma Šildymo režimas, jei prietaisas gali tik šildyti h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma Vieno ortakio oro kondicionieriai Vėsinimo režimas h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma Šildymo režimas h/60 min 1 netaikoma netaikoma netaikoma netaikoma

3. Oro kondicionieriai, išskyrus vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierius

Šiame skyriuje aprašyta, kaip apskaičiuoti oro kondicionierių (išskyrus vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionierius) sezoninį energijos vartojimo vėsinimo ir šildymo režimu efektyvumo koeficientą ir metines elektros energijos sąnaudas.

3.1. SEER

SEER yra sezoninis energijos vartojimo vėsinimo režimu efektyvumo koeficientas, apskaičiuojamas taip:

SEER= QC / QCE 1 lygtis

čia:

QC – norminis metinis vėsinimo poreikis [kWh/a], apskaičiuojamas taip:

QC = Pdesignc * HCE 2 lygtis

čia:

Pdesignc– projektinė apkrova vėsinimo režimu [kW], lygi deklaruotajam pajėgumui Pdc(Tj ) vėsinimo režimu esant lauko oro temperatūrai Tj , lygiai Tdesignc ;

HCE– ekvivalentinis aktyviosios veiksenos vėsinimo režimu valandų skaičius [h], nurodytas 8 lentelėje.

QCE– metinės elektros energijos sąnaudos vėsinimui [kWh/a], apskaičiuojamos taip:

QCE = (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB 3 lygtis 4 lygtis

čia:

Tj– j intervalą atitinkanti temperatūra iš 7 lentelės;

j– intervalo indeksas;

n– intervalų skaičius;

hj– j intervalą atitinkantis valandų skaičius iš 7 lentelės;

Pc(Tj)– dalinė apkrova vėsinimo režimu esant intervalo temperatūrai Tj , apskaičiuojama taip:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) 5 lygtis

čia:

Pdesignc– kaip apibrėžta pirmiau;

pl(Tj)– dalinės apkrovos koeficientas, apskaičiuojamas (ir atitinkantis sąlygą pl(Tj ) = 1,00, kai Tj = Tdesignc ) taip:

pl(Tj) = (Tj - 16) / (Tdesignc - 16) 6 lygtis

Tdesignc – vėsinimo sezono norminė projektinė temperatūra (°C) iš 5 lentelės;

EERbin(Tj ) – j intervalą atitinkantis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas, pastovaus pajėgumo, pakopinių ir keičiamo pajėgumo įrenginių atveju apskaičiuojamas pagal toliau pateiktas lygtis.

3.1.1. Pastovaus pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai EERbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų EERbin(Tj ) vertės.

Apskaičiuojama Tj = 35 °C atitinkanti vertė:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) 7 lygtis

temperatūras Tj = 30, 25, 20°C atitinkančios vertės:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] 8 lygtis

čia:

EERd(Tj)– gamintojo deklaruotas energijos vartojimo efektyvumo koeficientas esant tam tikrai lauko oro temperatūrai Tj iš 1 lentelės;

Pc(Tj)– dalinė apkrova esant intervalo temperatūrai Tj = 30, 25 ir 20 °C, apskaičiuota pagal 5 lygtį.

Pdc(Tj)– gamintojo deklaruotas vėsinimo pajėgumas esant tam tikrai lauko oro temperatūrai Tj iš 1 lentelės;

Cdc– blogėjimo koeficientas vėsinimo režimu; tai numatytoji vertė 0,25, arba vertė, lygi Cdh (šildymo režimu), arba vertė, nustatoma bandymais ir apskaičiuojama esant Tj = 20 °C taip:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj )) 9 lygtis

čia:

EERcyc– vidutinis energijos vartojimo efektyvumo koeficientas per ciklinio veikimo (aktyviąja veiksena ir išjungties veiksena) bandymo intervalą, apskaičiuojamas kaip per intervalą integruotas vėsinimo pajėgumas [kWh], padalytas iš vartojamosios elektrinės galios [kWh], integruotos per tą patį intervalą;

Pcycc– vėsinimo pajėgumo vidurkis [kW], įvertintas laiko atžvilgiu per ciklinio veikimo (aktyviąja veiksena ir išjungties veiksena) bandymo intervalą.

Kitų intervalų EERbin(Tj ) vertės apskaičiuojamos taip:

— intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra 20 °C < Tj < 35 °C (bet ne Tj = 30 °C ar 25 °C), EERbin(Tj ) vertė apskaičiuojama tiesiškai interpoliuojant iš dviejų arčiausiai esančių atskaitos taškų;

— intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra Tj aukštesnė nei 35 °C, EERbin(Tj ) vertė yra lygi EERbin(Tj = 35 °C) vertei;

— intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra Tj žemesnė nei 20 °C, EERbin(Tj ) vertė yra lygi EERbin(Tj = 20 °C) vertei.

3.1.2 Pakopinio pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai EERbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų EERbin(Tj ) vertės.

Gamintojas deklaruoja kiekvieną bandymo sąlygą atitinkančius įrenginio vėsinimo pajėgumą (Pdc(Tj )) ir efektyvumą (EERd(Tj )) įrenginiui veikiant abiem pajėgumo režimais, žymimais „_hi“ (didžiausiu pajėgumu) ir „_lo“ (mažesniu pajėgumu). Atskaitos taškai EERbin(Tj ) apskaičiuojami pagal pajėgumo ir efektyvumo vertes Pdc_hi , Pdc_lo ir EERd_hi , EERd_lo taip:

temperatūrą Tj = 35 °C atitinkanti vertė:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi 10 lygtis

temperatūras Tj = 30, 25, 20 °C atitinkančios vertės:

jei Pdesignc *pl(Tj )*(1-nuokrypa) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo 11 lygtis

čia:

nuokrypa = 10 % 12 lygtis

jei Pdesignc *pl(Tj )*(1-nuokrypa) ≤ Pdc(Tj)hi ≤ Pdesignc *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi 13 lygtis

čia nuokrypa – kaip apibrėžta pirmiau;

jei Pc(Tj ) > Pdc(Tj)lo , tai:

14 lygtis

kitu atveju:

EERbin(Tj) = EERd_lo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj)lo)] 15 lygtis

čia:

EERd(Tj)hi ir EERd(Tj)lo – deklaruotosios efektyvumo vertės iš 1 lentelės;

Pdc(Tj)hi ir Pdc(Tj)lo – deklaruotosios pajėgumo vertės iš 1 lentelės;

Pc(Tj)– dalinė apkrova j intervale, kai Tj yra 20, 25, 30 ir 35 °C;

Cdc– blogėjimo koeficientas vėsinimo režimu; tai numatytoji vertė 0,25 arba vertė, lygi Cdh (šildymo režimu), arba vertė, nustatoma bandymais ir apskaičiuojama esant Tj = 35 °C taip:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo)/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)lo ) 16 lygtis

čia:

EERcyc ir Pcycc – kaip apibrėžta pirmiau;

intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra Tj yra ne 35, 30, 25 ar 20 °C, EERbin(Tj ) vertės apskaičiuojamos pagal tas pačias taisykles, kurios taikomos pastovaus pajėgumo įrenginiams.

3.1.3 Keičiamo pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai EERbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų EERbin(Tj ) vertės.

Jei įrenginio pajėgumo valdymo įtaisas suteikia galimybę įrenginiui veikti pajėgumu Pdc(Tj ), atitinkančiu reikiamą dalinę apkrovą Pdesignc * (pl(Tj) ± nuokrypa ), laikoma, kad j intervalo EERbin(Tj ) vertė yra lygi EERd(Tj ).

Apskaičiuojamos vertės, atitinkančios temperatūras Tj = 35, 30, 25 ir 20 °C:

jei Pdesign *pl(Tj )*(1-nuokrypa) < Pdc(Tj ) < Pdesign *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) 17 lygtis

čia:

nuokrypa, Pdc(Tj ), Pdesignc , pl(Tj ), EERbin(Tj ) ir EERd(Tj ) – kaip apibrėžta pirmiau;

kitu atveju: skaičiavimai atliekami pagal procedūrą, taikomą pakopinio pajėgumo įrenginiams.

3.2 SCOP

SCOP – sezoninis veiksmingumo šildymo režimu koeficientas. Skaičiuojamas nustatytojo šildymo sezono (vidutinis / šiltesnis / vėsesnis) SCOP, nes taikomi intervalai, norminė projektinė temperatūra ir projektinė apkrova yra susiję su konkrečiu šildymo sezonu. Toliau pateikiama bendra skaičiavimo metodika – kiekvieno nustatytojo šildymo sezono vertės apskaičiuojamos kartojant nurodytus veiksmus.

Sezoninis veiksmingumo šildymo režimu koeficientas apskaičiuojamas taip:

SCOP = QH / QHE 18 lygtis

čia:

QH – norminis metinis šildymo poreikis [kWh/a], apskaičiuojamas taip:

QH = Pdesignh * HHE 19 lygtis

čia:

Pdesignh – projektinė apkrova [kW] šildymo režimu, apskaičiuojama pagal deklaruotą perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūrą Tbiv (pagal Tbiv nustatoma pl(Tj ) vertė, kai Tj = Tbiv ) ir deklaruotą pajėgumą Pdh(Tj ) esant Tj = Tbiv . Tuo požiūriu 1 lentelėje nurodyta Pdesignh vertė yra šiluminė apkrova esant Tj = Tdesignh ir pl(Tj ) = 1,00;

HHE – ekvivalentinis aktyviosios veiksenos šildymo režimu valandų skaičius [h], nurodytas 8 lentelėje;

QHE – sezoninės elektros energijos sąnaudos šildymui [kWh/a], apskaičiuojamos taip:

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB 20 lygtis

čia:

QH – kaip nurodyta pirmiau;

HTO , HCK , HOFF , HSB – veikimo šildymo režimu laikas per sezoną valandomis (h/a) atitinkamai termostatinės išjungties, karterio šildytuvo naudojimo, išjungties ir budėjimo veiksena, nurodytas 8 lentelėje;

PTO , PCK , POFF , PSB – vartojamoji elektrinė galia [kW] atitinkamai termostatinės išjungties, karterio šildytuvo naudojimo, išjungties ir budėjimo veiksena;

SCOPon – vidutinis sezoninis veiksmingumo koeficientas, apskaičiuojamas pagal konkrečių intervalų veiksmingumo koeficientus, įvertintus pagal intervalo trukmę valandomis per sezoną, ir atsižvelgiant į pagalbinio šildytuvo energijos suvartojimą intervaluose, kuriuose Pdh(Tj ) < Ph(Tj ):

21 lygtis

čia:

Tj , j, n ir hj – kaip apibrėžta pirmiau;

Ph(Tj ) – apkrova šildymo režimu j intervale, apskaičiuojama taip:

Ph(Tj ) = Pdesignh *pl(Tj) 22 lygtis

čia:

pl(Tj) = (Tj - 16) / (Tdesignh - 16) 23 lygtis

Tdesignh – šildymo sezono norminė projektinė temperatūra (°C) iš 5 lentelės, nustatoma pagal nustatytąjį šildymo sezoną;

elbu(Tj ) – pagalbinio šildytuvo pajėgumas j intervale [kW], reikalingas, kad įrenginys išlaikytų dalinę apkrovą šildymo režimu kai deklaruotojo pajėgumo nepakanka, apskaičiuojamas taip:

jei Pdh(Tj ) < Ph(Tj ), elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj) jei 24 lygtis jei Pdh(Tj ) ≥ Ph(Tj ), elbu(Tj) = 0 jei 25 lygtis

Pdh(Tj ) – deklaruotasis pajėgumas šildymo režimu, taikytinas j intervale, apskaičiuojamas pagal deklaruotas Pdh(Tj ) vertes bandymo taškuose Tj = -15, -7, 2, 7, 12 °C ir (arba) Tbiv , – tai, ar yra pastaroji vertė, priklauso nuo to, kuris šildymo sezonas yra nustatytasis (taškus, su kuriais susijusios šildymo sezono vertės turi būti deklaruojamos, žr. 6 lentelėje). Kitų nei nurodytieji intervalų Pdh(Tj ) vertės tiesiškai interpoliuojamos iš artimiausias lauko temperatūros vertes atitinkančių deklaruotų pajėgumo verčių Pdh(Tj ). Tik tuo atveju, kai nei vidutinis, nei vėsesnis šildymo sezonas nėra vienas iš nustatytųjų sezonų (t. y. COP(-15) nenurodyta), galima daryti šios taisyklės išimtį, t. y. -8, -9 ir -10 °C lauko temperatūras atitinkančias COPbin(Tj ) vertes galima tiesiškai ekstrapoliuoti iš nurodytų pastovaus pajėgumo įrenginių COPd(Tj ) verčių atskaitos taškuose -7 °C ir 7 °C. Keičiamo pajėgumo įrenginių vertės ekstrapoliuojamos iš COPd (-7) ir COPd (Tbiv ) verčių. Tuo atveju, kai Tbiv = -7 °C, laikoma, kad COP(-8), COP(-9) ir COP(-10) vertės yra lygios COP(-7); Jei nustatytasis šildymo sezonas yra „vėsesnis“ ir mažiausia yra -15 °C temperatūrą atitinkanti Pdh vertė, Tj < -15°C temperatūras atitinkančios pajėgumo Pdh vertės nustatomos ekstrapoliuojant iš verčių, atitinkančių temperatūras Tj = -15 °C ir -7 °C.

COPbin(Tj ) – j intervalą atitinkantis veiksmingumo koeficientas, pastovaus pajėgumo, pakopinių ir keičiamo pajėgumo įrenginių atveju apskaičiuojamas pagal toliau pateiktas lygtis.

3.2.1. Pastovaus pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai COPbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų COPbin(Tj ) vertės.

Apskaičiuojamos vertės, atitinkančios temperatūras Tj = 12, 7, 2, -7, -15 °C (9), (10)), Tbiv :

jei Pdh(Tj ) ≥ Ph(Tj ) (esant šiai sąlygai pastovaus pajėgumo įrenginys veiks cikliškai)

COPbin(Tj) = COPd(Tj) * [1 - Cdh * (1 - Ph(Tj)/Pdh(Tj))] 26 lygtis

kitu atveju, jei Pdh(Tj ) < Ph(Tj ) (šiuo atveju, kad įrenginys išlaikytų šildymo apkrovą, reikia naudoti papildomą šildytuvą):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) 27 lygtis

čia:

COPd(Tj ) – gamintojo deklaruotas veiksmingumo koeficientas esant tam tikrai lauko oro temperatūrai Tj iš 1 lentelės;

Pdh(Tj ) – gamintojo deklaruotas šildymo pajėgumas esant tam tikrai lauko oro temperatūrai Tj iš 1 lentelės;

Ph(Tj ) – dalinė apkrova kW esant tam tikrai lauko oro temperatūrai Tj , apskaičiuota pagal 5 lygtį.

Cdh – blogėjimo koeficientas šildymo režimu; tai numatytoji vertė 0,25, arba vertė, lygi Cdc (vėsinimo režimu), arba vertė, nustatoma bandymais ir apskaičiuojama esant Tj = 12 °C taip:

Cdc = (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj )) 28 lygtis

čia:

COPcyc – vidutinis veiksmingumo koeficientas per ciklinio veikimo (aktyviąja veiksena ir išjungties veiksena) bandymo intervalą, apskaičiuojamas kaip per intervalą integruotas šildymo pajėgumas [kWh], padalytas iš vartojamosios elektrinės galios [kWh], integruotos per tą patį intervalą;

Pcych – šildymo pajėgumo vidurkis [kW], įvertintas laiko atžvilgiu per ciklinio veikimo (aktyviąja veiksena ir išjungties veiksena) bandymo intervalą.

Kitų intervalų COPbin(Tj ) vertės apskaičiuojamos taip: — intervalo j, kuriame lauko temperatūra yra tarpinė vertė tarp 12, 7, 2, -7, -15 °C (žr. 6 ir 7 išnašas) ir Tbiv , COPbin(Tj ) apskaičiuojamas tiesiškai inerpoliuojant ir ekstrapoliuojant iš dviejų arčiausiai esančių atskaitos taškų; — tik tuo atveju, kai nei vidutinis, nei vėsesnis šildymo sezonas nėra vienas iš nustatytųjų sezonų (t. y. COP(-15) nenurodyta), galima daryti šios taisyklės išimtį, t. y. -8, -9 ir -10 °C lauko temperatūras atitinkančias COPbin(Tj) vertes galima tiesiškai ekstrapoliuoti iš nurodytų COP verčių atskaitos taškuose -7 °C ir 7°C; — intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra Tj aukštesnė nei 12 °C, COPbin(Tj ) apskaičiuojamas tiesiškai ekstrapoliuojant iš atskaitos taškų COPbin(Tj ), atitinkančių lauko oro temperatūras Tj = 7 ir Tj = 12; — intervalo j, kuriame lauko oro temperatūra Tj žemesnė nei Tol , COPbin(Tj ) vertė yra lygi 1, kad būtų išvengta dalybos iš nulio, tačiau faktiškai vertės nepaisoma, nes [Ph(Tj )-elbu(Tj )] vertė SCOPon lygtyje (20 lygtis) yra lygi nuliui.

3.2.2. Pakopinio pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai COPbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų COPbin(Tj ) vertės.

Gamintojas deklaruoja kiekvieną būtiną bandymo sąlygą (esant lauko oro temperatūroms Tj = 12, 7, 2, -7, -15 °C (žr. 5 ir 6 išnašas) ir Tbiv , priklausomai nuo nustatytojo šildymo sezono) atitinkančius įrenginio vėsinimo pajėgumą (Pdh(Tj )) ir veiksmingumo koeficientą (COPd(Tj )) taikant abi galimas įrenginio nuostatas, t. y. įrenginiui veikiant abiem pajėgumo režimais, žymimais „_hi“ (didžiausiu pajėgumu) ir „_lo“ (mažesniu pajėgumu). Atskaitos taškai COPbin(Tj ) apskaičiuojami pagal pajėgumo ir efektyvumo vertes Pdh_hi , Pdh_lo ir (arba) COPd_hi , COPd_lo taip:

Apskaičiuojamos vertės, atitinkančios temperatūras Tj = 12, 7, 2, -7, -15 °C (žr. 6 ir 7 išnašas) ir Tbiv :

jei Pdesignh *pl(Tj )*(1-nuokrypa) ≤ Pdh_lo ≤ Pdesignh *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

COPbin(Tj) = COPd_lo 29 lygtis

čia nuokrypa – kaip apibrėžta pirmiau;

jei Pdesignh *pl(Tj )*(1-nuokrypa) ≤ Pdh_hi ≤ Pdesignh *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

COPbin(Tj) = COPd_hi 30 lygtis

čia nuokrypa – kaip apibrėžta pirmiau;

kitu atveju, jei Ph(Tj ) > Pdh(Tj)lo ir Ph(Tj ) < Pdh(Tj)hi , tai:

31 lygtis

kitu atveju:

COPbin(Tj) = COP(Tj)lo · [1 - Cdh_lo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] 32 lygtis

čia:

COPd(Tj)hi ir COPd(Tj)lo – deklaruotosios veiksmingumo koeficiento vertės iš 1 lentelės;

Pdh(Tj)hi ir Pdh(Tj)lo – deklaruotosios vertės iš 1 lentelės;

Ph(Tj )– šildymo apkrova j intervale, kai Tj yra 7, 2, -7 ir -15 °C (žr. 6 ir 7 išnašas);

Cdh_lo – blogėjimo koeficientas šildymo režimu; tai numatytoji vertė 0,25 arba vertė, lygi Cdc (vėsinimo režimu), arba vertė, nustatoma bandymais ir apskaičiuojama esant Tj = 12 °C taip:

Cdc = (1 - COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 - Pcych/Pdh(Tj)lo ) 33 lygtis

čia:

COPcyc ir Pcych – kaip apibrėžta pirmiau;

intervalo j, kuriame lauko oro temperatūros Tj yra ne 7, 2, -7 ar -15 °C (žr. 6 ir 7 išnašas), COPbin(Tj ) vertės apskaičiuojamos pagal tas pačias taisykles, kurios taikomos pastovaus pajėgumo įrenginiams.

3.2.3. Keičiamo pajėgumo įrenginiai

Apskaičiuojami toliau nurodytas intervalo temperatūras atitinkantys atskaitos taškai COPbin(Tj ) – pagal juos bus interpoliuojamos ir ekstrapoliuojamos kitų intervalų COPbin(Tj ) vertės.

Jei įrenginio pajėgumo valdymo įtaisas suteikia galimybę įrenginiui veikti deklaruotuoju pajėgumu Pdh(Tj ), atitinkančiu reikiamą dalinę apkrovą Pdesignh * (pl(Tj) ± nuokrypa ), laikoma, kad j intervalo COPbin(Tj ) vertė yra lygi COPd(Tj ).

Apskaičiuojamos vertės, atitinkančios temperatūras Tj = 12, 7, 2, -7, -15 °C (žr. 6 ir 7 išnašas):

jei Pdesign *pl(Tj )*(1-nuokrypa) ≤ Pdc(Tj ) ≤ Pdesign *pl(Tj )*(1+nuokrypa), tai:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) 34 lygtis

čia:

nuokrypa, Pdh(Tj ), Pdesignh , pl(Tj ), COPbin(Tj ) ir COPd(Tj ) – kaip apibrėžta pirmiau;

kitu atveju skaičiavimai atliekami pagal procedūrą, taikomą pakopinio pajėgumo įrenginiams.

3.3. PTO, PSB, POFF IR PCK nustatymas.

3.3.1. PTO nustatymas

Energijos suvartojimas termostatinės išjungties veiksena nustatomas per ciklinio veikimo bandymą, kurį reikia atlikti nustatant Cd ir Cc vertes.

Jei ciklinio veikimo bandymų neatliekama, atlikus bandymą 20 °C temperatūroje vėsinimo režimu (bandomi įrenginiai, turintys tik vėsinimo režimą ir reversiniai įrenginiai), termostato nuostata didinama tol, kol kompresorius išsijungs. Siekiant nustatyti energijos suvartojimą termostatinės išjungties veiksena per vieną valandą ar ilgesnį laikotarpį budėjimo veiksena suvartota energija atimama iš bendro išmatuoto įrenginio suvartotos energijos kiekio.

3.3.2. PSB nustatymas

Esant 35 °C aplinkos temperatūrai ir įrenginiui veikiant vėsinimo režimu, įrenginys sustabdomas valdymo įtaisu. Po 10 minučių išmatuojamas nusistovėjęs energijos suvartojimas ir laikoma, kad tai energijos suvartojimas budėjimo veiksena.

Įrenginių, kurie turi tik šildymo režimą, matavimai atliekami taip pat, tik esant 12 °C aplinkos temperatūrai.

3.3.3. POFF nustatymas

Po energijos suvartojimo budėjimo veiksena bandymo įrenginys perjungiamas į išjungties veikseną, bet neatjungiamas nuo elektros tinklo. Po 10 minučių išmatuojamas nusistovėjęs energijos suvartojimas ir laikoma, kad tai energijos suvartojimas išjungties veiksena.

Jei įrenginys neturi išjungties veiksenos jungiklio (pvz., sekcinio įrenginio mazgas (-ai), veikiantis (-ys) patalpoje), laikoma, kad energijos suvartojimas išjungties veiksena yra lygus energijos suvartojimui budėjimo veiksena.

3.3.4. PCK nustatymas

Bandymas atliekamas šildymo režimu, esant 2 °C aplinkos temperatūrai. Įrenginys sustabdomas valdymo įtaisu po to, kai veikė bent 20 min. šildymo režimu, ir 8 valandas matuojamas įrenginio energijos suvartojimas. Jei įrenginys neturi šildymo funkcijos, matavimas atliekamas įrenginiui veikiant vėsinimo režimu. Apskaičiuojamas vartojamosios galios vidurkis per 8 val.

Siekiant nustatyti energijos suvartojimą karterio šildytuvo naudojimo veiksena, iš šios išmatuotos suvartotos energijos atimama budėjimo veiksena suvartota energija.

4. Vieno ortakio ir dviejų ortakių oro kondicionieriai

4.1. EER

Vieno ir dviejų ortakių oro kondicionierių energijos vartojimo efektyvumo koeficientas EERd(Tj) deklaruojamas esant standartines veikimo sąlygas atitinkančioms Tin ir Tj ir apskaičiuojamas taip:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER 35 lygtis

čia:

Pdc(Tj )– gamintojo deklaruotas vėsinimo pajėgumas (kW) standartinėmis veikimo sąlygomis, kaip nurodyta 4 lentelėje;

PEER – bendra prietaiso vartojamoji elektrinė galia (kW) standartinėmis veikimo sąlygomis, kaip nurodyta 4 lentelėje.

4.2. COP

Vieno ir dviejų ortakių oro kondicionierių veiksmingumo koeficientas COPd deklaruojamas esant standartines veikimo sąlygas atitinkančioms Tin ir Tj ir apskaičiuojamas taip:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP 36 lygtis

čia:

Pdh(Tj )– deklaruotasis tik garo suspaudimo ciklo šildymo pajėgumas (kW) standartinėmis veikimo sąlygomis, kaip nurodyta 4 lentelėje;

PCOP – bendra prietaiso vartojamoji elektrinė galia (kW) standartinėmis veikimo sąlygomis, kaip nurodyta 4 lentelėje.

4.3. Sezoninės elektros energijos sąnaudos

Dviejų ortakių oro kondicionierių elektros energijos suvartojimas QDD vėsinimo ir šildymo režimu (kWh/h) apskaičiuojamas taip:

vėsinimo režimu QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK 37 lygtis šildymo režimu QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK 38 lygtis

čia:

HCE , HHE , HTO , HSB , HOFF , HCK – veikimo aktyviąja veiksena atitinkamai vėsinimo ir šildymo režimu, taip pat veikimo termostatinės išjungties, budėjimo, išjungties ir karterio šildytuvo naudojimo veiksenomis laikas valandomis, kaip nurodyta 8 lentelėje;

PEER , PCOP , PTO , PSB , POFF , PCK – gamintojo deklaruotos vidutinės vartojamosios elektrinės galios vertės, t. y. vardinė vartojamoji galia vėsinimo režimu (PEER ), vardinė vartojamoji galia šildymo režimu (PCOP ), taip pat vartojamoji galia atitinkamai termostatinės išjungties, budėjimo, išjungties ir karterio šildytuvo naudojimo veiksenomis.

Vieno ortakio oro kondicionierių vartojamoji elektrinė galia QSD (kWh/h) išreiškiama tik aktyviajai veiksenai pagal ekvivalentinį aktyviosios veiksenos valandų skaičių (HCE , HHE ), lygų 1:

vėsinimo režimu QSD = HCE·PEER 39 lygtis šildymo režimu QSD = HHE·PCOP 40 lygtis

čia:

PEER ir PCOP – kaip apibrėžta pirmiau.

A priedas Toliau pateiktoje diagramoje parodytas perėjimo į dvejopo šildymo režimą temperatūros Tbiv ir dalinės apkrovos (šildymo režimu), taip pat projektinės apkrovos šildymo režimu esant Tdesignh (kai dalinė apkrova lygi 1) ryšys. Laikoma, kad srityje, kurioje dalinė apkrova viršija deklaruotąjį pajėgumą, apkrova išlaikoma naudojant pagalbinį elektrinį šildytuvą.

2 DALIS. PATOGUMO VENTILIATORIAI

1. Apibrėžtys

1) Patogumo ventiliatorius – prietaisas, kurio pagrindinė paskirtis– sukurti oro judėjimą apie žmogaus kūną arba dalį kūno ir taip užtikrinti jam patogią vėsą, įskaitant patogumo ventiliatorius, kurie gali turėti papildomų (pvz., apšvietimo) funkcijų;

2) ventiliatoriaus vartojamoji galia (PF )– patogumo ventiliatoriaus, veikiančio deklaruotą didžiausią ventiliatoriaus oro srautą užtikrinančiu režimu, vartojamoji elektrinė galia vatais, išmatuota esant aktyviam sukiojimo mechanizmui (jei taikoma).

3) eksploatacinė vertė (SV) [(m3/min)/W]– patogumo ventiliatoriaus didžiausio ventiliatoriaus oro srauto [m3/min] ir ventiliatoriaus vartojamosios galios [W] santykis;

4) didžiausias ventiliatoriaus oro srautas (F)– patogumo ventiliatoriaus oro srautas ventiliatoriui veikiant didžiausiu pajėgumu [m3/min], išmatuotas ties ventiliatoriaus oro išėjimo anga esant išjungtam sukiojimo mechanizmui (jei taikoma);

5) sukiojimo mechanizmas– įtaisas, suteikiantis galimybę automatiškai keisti patogumo ventiliatoriaus oro srauto kryptį ventiliatoriui veikiant;

6) ventiliatoriaus elektros energijos suvartojimas (Q) [kWh/a]– patogumo ventiliatoriaus metinės elektros energijos sąnaudos;

7) ventiliatoriaus garso galios lygis– patogumo ventiliatoriaus, veikiančio didžiausio ventiliatoriaus oro srauto užtikrinimo režimu, A svertinis garso galios lygis, išmatuotas oro išėjimo angos pusėje;

8) ventiliatoriaus aktyviosios veiksenos laikas valandomis (HCE )– numanomas laikas, kurį patogumo ventiliatorius užtikrina didžiausią ventiliatoriaus oro srautą, valandomis per metus [h/a], kaip aprašyta 2 dalies 10 lentelėje.

2. Lentelės

9 lentelė.

Informacijos apie patogumo ventiliatorius lapas

Modelio (-ų), apie kurį (-iuos) pateikiama informacija, identifikavimo duomenys [užpildyti reikalingas dalis]





Apibūdinimas Simbolis Vertė Vienetai Didžiausias ventiliatoriaus oro srautas F [x,x] m3/min Ventiliatoriaus vartojamoji galia P [x,x] W Eksploatacinė vertė SV [x,x] (m3/min)/W Vartojamoji galia budėjimo veiksena PSB [x,x] W Garso galios lygis LWA [x] dB(A) Eksploatacinės vertės matavimo metodo standartas [pateikti nuorodą į naudoto matavimo metodo standartą] Išsamesnės informacijos teirautis Bent vardas ir pavardė, pareigos, pašto adresas, e. pašto adresas ir telefono numeris.





10 lentelė.

Patogumo ventiliatorių veikimo valandos

Vienetai Aktyvioji veiksena Budėjimo veiksena Išjungties veiksena HCE HSB HOFF Patogumo ventiliatorius h/a 320 1 120 0

3 Eksploatacinė vertė ir metinės elektros energijos sąnaudos

3.1. Eksploatacinė vertė

Patogumo ventiliatoriaus eksploatacinė vertė SV [m3/min/W] apskaičiuojama taip:

SV = F/ PF 41 lygtis

čia:

F didžiausias ventiliatoriaus oro srautas [m3/min];

PF ventiliatoriaus vartojamoji galia [W].

3.2 Sezoninės elektros energijos sąnaudos

Patogumo ventilatorių sezoninės elektros energijos sąnaudos Q [kWh/a] apskaičiuojamos taip:

Q = HCE·PF + HSB·PSB 42 lygtis

čia:

HCE , HSB – veikimo valandų skaičius atitinkamai aktyviąja veiksena ir budėjimo veiksena iš 10 lentelės [h/a];

PF – vardinė ventiliatoriaus vartojamoji galia [kW];

PSB – budėjimo veiksena veikiančio įrenginio vartojamoji galia [kW].

Budėjimo veiksena veikiančio įrenginio vartojamoji galia (PSB ) matuojama pagal tą patį bandymo metodą kaip oro kondicionierių vartojamoji galia.

Elektrinio ventiliatoriaus vartojamoji galia matuojama esant įjungtam sukiojimo mechanizmui. Oro srautas matuojamas be sukiojimo funkcijos.

3 DALIS. BENDRIEJI ASPEKTAI

BANDYMO ATASKAITA

Atitikties vertinimo tikslu gamintojas parengia ir laiko, kad rinkos priežiūros institucijai paprašius galėtų pateikti, bandymo ataskaitas ir visus dokumentus, kuriais pagrindžiama gamintojo deklaruota informacija.

Bandymo ataskaitose pateikiama visa svarbi informacija apie matavimą (sąrašas nebaigtinis):

— atitinkamos diagramos ir atrinktų temperatūros, santykinio oro drėgnumo, dalinės apkrovos, oro srauto, elektros įtampos / dažnio / harmoninio iškreipio per bandymo laikotarpį (-ius) ir visuose bandymo taškuose verčių lentelės;

— prireikus bandymo metodo (-ų), laboratorijos erdvės ir aplinkos sąlygų, fizinio bandymo stendo (nurodant duomenų rinkimo įtaisų, pvz., jutiklių, vietą) ir duomenų apdorojimo įrangos aprašymas, taip pat matavimo įrangos veikimo diapazonas ir tikslumas;

— bandomo įrenginio nuostatos, automatinio nuostatų perjungimo (pvz., iš išjungties veiksenos į budėjimo veikseną ir atvirkščiai) funkcijos aprašymas;

— vykdytos bandymo sekos aprašymas, pvz., siekiant pusiausvyros sąlygų, jei taikoma.

Keičiamo pajėgumo įrenginių atveju, kai deklaruojamos EER, COP ir pajėgumo vertės, jos nurodomos esant toms pačioms dažnio nuostatoms ir tos pačios dalinės apkrovos sąlygomis.

Bandymo ataskaitoje pateikiami dalinės apkrovos bandymo (-ų) rezultatai ir prireikus EER arba COP, norminio SEER/SCOP ir norminio SEERon /SCOPon skaičiavimai.

Bandymo ataskaitoje apskaičiuotos EER/COP vertės ir norminės SEER/SEERon /SCOP/ SCOPon vertės grindžiamos gamintojo deklaruotomis vertėmis su sąlyga, kad tos vertės atitinka priimtinas nuokrypas.

Tais atvejais, kai matavimo sąlygos, skaičiavimai ar kiti aspektai dokumente neaprašyti, gamintojai remiasi matavimais ir skaičiavimais, atliekamais taikant patikimą, tikslų ir atkuriamą matavimo metodą, kurį taikant atsižvelgiama į visuotinai pripažintus pažangiausius metodus ir gaunami rezultatai, kuriems būdinga maža neapibrėžtis, įskaitant metodus, nustatytus dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) Ketinama šiuos pereinamuoju laikotarpiu taikomus metodus galiausiai pakeisti darniuoju (-aisiais) standartu (-ais). Kai darnusis (-ieji) standartas (-ai) bus nustatytas (-i), nuoroda (-os) į jį (juos) pagal Direktyvos 2009/125/EB 9 ir 10 straipsnius bus paskelbta (-os) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(2) OL L 161, 2006 6 14, p. 1.

(3) TKKK trečiasis klimato kaitos vertinimas, 2001 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaita, http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Klimato kaita, TKKK mokslinis vertinimas, J. T. Houghton, G. J. Jenkins, J. J. Ephraums (red.), Cambridge University Press, Kembridžas (JK), 1990 m.

(5) Sekcinių prietaisų atveju duomenys pateikiami esant pajėgumo santykiui 1.

(6) Deklaruotojo įrenginio pajėgumo ir deklaruotojo EER/COP nurodomos dvi kiekvieno pakopinio įrenginio vertės, atskirtos pasviruoju brūkšniu („/“). Langelyje nurodytas dešimtainių skaitmenų skaičius rodo, kokiu tikslumu pateikiami duomenys.

(7) Jei pasirenkama numatytoji vertė Cd = 0,25, ciklinio veikimo bandymų rezultatų pateikti nereikia. Kitu atveju būtina nurodyti šildymo arba vėsinimo režimo ciklinio veikimo bandymu nustatytą vertę.

(8) Vieno ortakio oro kondicionierių atveju pro kondensatorių (garintuvą) vėsinimo (šildymo) režimu tiekiamas ne lauko, o patalpos oras.

(9) „Šiltesnio“ šildymo sezono atveju Tj = -7 °C skaičiuoti nereikia;

(10) „Šiltesnio“ ir „vidutinio“ šildymo sezonų atveju Tj = -15 °C skaičiuoti nereikia;