EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 02 13 COM(2017) 59 final KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Civilinio teisingumo programos (2007-2013 m.) ex-post vertinimo ataskaita





TURINYS 1 ĮŽANGA 1.1 ATASKAITOS TIKSLAS 1.2 METODAS IR INFORMACIJOS ŠALTINIAI 1.3 PROGRAMOS APŽVALGA 2 VERTINIMO REZULTATAI 2.1 PROGRAMOS AKTUALUMAS 2.2 SUDERINAMUMAS IR PAPILDOMUMAS 2.3 VEIKSMINGUMAS 2.4 TVARUMAS, PRITAIKOMUMAS KITOSE SRITYSE IR INOVATYVUMAS 2.5 EFEKTYVUMAS IR SUPAPRASTINIMO GALIMYBĖS 2.6 EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ 3 IŠVADOS

1ĮŽANGA 1.1ATASKAITOS TIKSLAS

Pagal Sprendimą, kuriuo nustatoma Civilinės teisenos programa (JCIV), reikalaujama, kad Komisija pateiktų 2007–2013 m. laikotarpio ex post vertinimą. Šį ex post vertinimą atliko nepriklausomas išorės vertintojas, kuriam padėjo atitinkami Komisijos darbuotojai. Ši ataskaita grindžiama minėtu vertinimu. Ataskaita padalyta į skyrius pagal svarbiausius vertinimo kriterijus ir atitinkamus klausimus. Tai yra reikalingumas, suderinamumas ir papildomumas, veiksmingumas, poveikis ir tvarumas, efektyvumas ir supaprastinimo galimybės, ir Europos pridėtinė vertė. 1.2METODAS IR INFORMACIJOS ŠALTINIAI Šis galutinis vertinimas grindžiamas: išsamia turimų 2007–2013 m. pagal programą finansuotų 130 dotacijų veiksmams ir 16 dotacijų veiklai dokumentų peržiūra; dokumentų, pavyzdžiui, steigiamojo sprendimo, metinių darbo programų ir kvietimų teikti paraiškas dėl dotacijų ir viešojo pirkimo sutarčių peržiūra; ES politikos dokumentų ir susijusių ES programų steigiamųjų sprendimų peržiūra; atrinktų skirtų 146 dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai kiekybine analize; 52 atsakymų į internetinę JCIV dotacijų gavėjų apklausą analize; 15 palaikomųjų pokalbių su 2007–2013 m. JCIV dotacijas gavusių projektų koordinatoriais ir (arba) organizacijomis; keturiais vertinamaisiais pokalbiais su Komisijos pareigūnais. 1.3PROGRAMOS APŽVALGA JCIV programa patvirtinta 2007 m. rugsėjo 27 d. Sprendimu 1149/2007/EB (toliau – steigiamasis sprendimas) 2007–2013 m. kaip Pagrindinių teisių ir teisingumo programos dalis. Steigiamojo sprendimo 2 straipsnyje nurodyti bendrieji tikslai. Tai: skatinti teisminį bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie tikros Europos teisingumo erdvės civilinėse bylose, paremtos tarpusavio pripažinimu ir savitarpio pasitikėjimu, sukūrimo; skatinti kliūčių, trukdančių tarpvalstybiniam civiliniam procesui gerai veikti valstybėse narėse, panaikinimą; pagerinti asmenų ir verslo įmonių kasdienį gyvenimą suteikiant jiems galimybę pasinaudoti savo teisėmis visoje Europos Sąjungoje, pirmiausia gerinant teisės kreiptis į teismą užtikrinimą; gerinti teisinių, teisminių ir administracinių institucijų bei teisės specialistų ryšius, keitimąsi informacija bei tinklų kūrimą, be kita ko remiant teisės specialistų mokymą, siekiant geresnio tokių institucijų ir specialistų tarpusavio supratimo.

3 straipsnyje nurodyti konkretūs programos tikslai. Jie skirti skatinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose, kuriuo siekiama: užtikrinti teisinį tikrumą ir pagerinti teisės kreiptis į teismą užtikrinimą; skatinti sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose tarpusavio pripažinimą; pašalinti dėl civilinės teisės ir civilinio proceso skirtumų susidarančias kliūtis tarptautinio pobūdžio bylų nagrinėjimui bei šiuo tikslu skatinti būtiną teisės aktų suderinamumą; garantuoti tinkamą teisingumo vykdymą vengiant jurisdikcijų kolizijos; pagerinti bendras žinias apie valstybių narių teisines ir teismų sistemas civilinių bylų srityje ir skatinti bei stiprinti tinklų kūrimą, tarpusavio bendradarbiavimą, informacijos, patirties ir geriausios praktikos mainus ir sklaidą; užtikrinti patikimą Bendrijos priemonių teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir komercinėse bylose srityje įgyvendinimą, teisingą bei konkretų taikymą ir vertinimą; tobulinti informaciją apie valstybių narių teisines sistemas ir galimybes kreiptis į teismą; skatinti teisės specialistų mokymus Sąjungos ir Bendrijos teisės klausimais; įvertinti bendruosius reikalavimus, būtinus tarpusavio pasitikėjimui didinti, tuo pat metu visapusiškai gerbiant teismų nepriklausomybę; sudaryti sąlygas veikti Tarybos sprendimu 2001/470/EB įkurtam Europos teisminiam tinklui civilinėse ir komercinėse bylose. Konkrečiais JCIV tikslais bendrieji tikslai susiaurinami iki numatomų programos rezultatų. JCIV programa, kaip ir kitomis į Teisingumo GD 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą įeinančiomis programomis, numatomi įvairių rūšių veiksmai, įskaitant: dotacijas veiksmams, skiriamas: konkretiems tarpvalstybiniams Bendrijos svarbos projektams. Juos metinėje darbo programoje nustatytomis sąlygomis gali pateikti valstybės narės valdžios institucija ar bet kuri kita organizacija, tarptautinė ar nevyriausybinė organizacija. Bendrai finansuojama iki 80 proc. visų šių projektų išlaidų ir jie yra programos esmė; konkretiems projektams, susijusiems su Europos konkurencijos taisyklių įgyvendinimu. Šiais projektais siekiama skatinti nacionalinių teismų tarpusavio bendradarbiavimą ir teisėjų, kurie turi užtikrinti Europos konkurencijos taisyklių įgyvendinimą, įskaitant SESV 101 ir 102 straipsnius, taip pat valstybės pagalbos taisykles, mokymus siekiant padėti formuoti ir įgyvendinti Europos konkurencijos politiką ir Bendrijos bendradarbiavimo priemones konkurencijos srityje, kad būtų užtikrintas Bendrijos konkurencijos politikos nuoseklumas; dotacijas veiklai, skiriamas: nevyriausybinių organizacijų ar kitų subjektų, siekiančių bendros Europos svarbos tikslo, metinei darbo programai bendrai finansuoti (iki 80 proc.) (kvietimai teikti paraiškas); siekiant bendrai finansuoti išlaidas, susijusias su konkrečių teisės akte nurodytų organizacijų (Europos teismų tarybų tinklo ir Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo) nuolatine darbo programa, jeigu dotacijos naudojamos bendros Europos svarbos tikslui pasiekti; Tarybos sprendimu 2001/470/EB įkurto Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose veiklai finansuoti. Komisija inicijavo projektus studijoms ir moksliniams tyrimams atlikti, nuomonių apklausoms ir tyrimams surengti; rodikliams ir bendrai metodikai nustatyti; duomenims ir statistinei informacijai surinkti, parengti ir išplatinti; seminarams, konferencijoms ir ekspertų susitikimams rengti; viešosioms kampanijoms ir renginiams organizuoti; interneto svetainėms sukurti ir prižiūrėti; informacijai rengti ir skelbti; nacionalinių ekspertų tinklams palaikyti ir vadovauti jiems; atlikto darbo analizei, stebėjimui ir vertinimui atlikti. Šiai veiklai Komisija taiko viešųjų pirkimų procedūras.

1-1 lentelėje parodytas kiekvienais metais finansuotų įvairių veiksmų skaičius. Kvietimai teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai buvo skelbiami 2011 ir 2012 m. Visas numatytas JCIV programos biudžetas 2007 m. sausio mėn. – 2013 m. gruodžio mėn. buvo 109,3 mln. EUR (žr. 1- lentelę). 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu Komisija paskelbė 6 kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams, 6 kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų veiklai ir ėmėsi 247 iniciatyvų. 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO Dotacijos veiksmams 24 19 18 16 25 28 130 Dotacijos veiklai 2 3 3 3 2 3 16 Viešieji pirkimai 2 22 22 52 36 63 50 247 1-2 lentelėje pagal darbo programas pateiktas išsamus kiekvienų įgyvendinimo metų ir finansavimo priemonės biudžetas. Kaip matyti iš lentelės, į programą įtraukti konkretūs projektai, susiję su konkurencija (800 000 EUR per metus, kuriuos valdo Konkurencijos generalinis direktoratas); narystės Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijoje administravimas; Europos teisminio tinklo veiklos išlaidos. Tinklo finansavimas skiriamas maždaug 6 metiniams bendriesiems susitikimams problemoms, susijusioms su civilinės teisenos priemonių taikymu, aptarti, praktikuojantiems specialistams ir visuomenei skirtų praktinių vadovų išleidimui (įskaitant vertimo, spausdinimo ir siuntimo išlaidas) ir interneto svetainės atnaujinimui (paprastai tam sudaromos darbo grupės). Sprendimai dėl visų veiksmų priimami likus metams iki biudžeto sudarymo metų. 2007–2013 m. dotacijoms veiksmams ir dotacijoms veiklai skirtas 49,2 mln. EUR biudžetas, iš jų 34,9 mln. EUR buvo įsipareigota skirti, o išleista 14,6 mln. EUR (2015 m. sausio mėn.). Metai Turimas dotacijų ir sutarčių biudžetas DOTACIJOS VIEŠIEJI PIRKIMAI Dotacijos veiksmams Dotacijos veiklai konkurencijos srityje Dotacijos veiklai NVO Kitos dotacijos veiklai HPTK EJN COM iniciatyvos 2007 4 300 000 0 1 500 000 500 000 0 3 250 000 4 550 000 2008 4 500 000 0 1 500 000 500 000 0 3 150 000 4 650 000 2009 4 800 000 0 1 500 000 500 000 20 000 2 700 000 4 650 000 2010 5 050 000 0 1 500 000 500 000 20 000 3 050 000 5 380 000 2011 3 980 000 800 000 500 000 500 000 20 000 2 205 000 7 695 000 2012 4 350 000 800 000 500 000 500 000 34 000 2 700 000 7 216 000 2013 8 776 000 800 000 500 000 500 000 30 000 800 000 5 150 000 Iš viso 35 756 000 2 400 000 7 500 000 3 500 000 124 000 15 155 000 39 291 000 Šaltinis: JCIV - Metinės darbo programos (2007-2013) Daugumai JCIV veiksmų vadovavo nacionalinė institucija (22 proc. visų vadovaujančių organizacijų), universitetas (21 proc.), Europos tinklas, platforma ar forumas (20 proc.). Palyginti su kitomis programomis, pvz., „Daphne“ ir Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąja programa (PTT), nacionalinių nevyriausybinių organizacijų (NVO) buvo mažuma, nes jos vadovavo tik 8 proc. JCIV veiksmų. Dažniausiai organizacijos partnerės buvo universitetai (22 proc.) ir nacionalinės valdžios institucijos (20 proc.), šiek tiek rečiau – kitos švietimo ir mokymo įstaigos (15 proc.), nacionalinės NVO ir platformos (13 proc.) ir teisės specialistai (10 proc.). Projektai, kuriems buvo skirtos JCV dotacijos, daugiausia buvo susiję su analitine veikla, mokymais, informuotumo didinimu ir sklaida (žr. 1-1 diagramą kairėje). Dotacijos veiklai daugiausia buvo skiriamos svarbiausiems dalyviams remti; tarpusavio mokymuisi; dalijimuisi gerąja patirtimi ir bendradarbiavimui; informuotumo didinimui ir sklaidai (žr. 1-1 diagramą dešinėje). Viešojo pirkimo sutartys daugiausia buvo susijusios su studijomis, praktiniais vadovais, konferencijomis, darbo grupėmis, interneto svetainių priežiūra ir kitų IT paslaugų teikimu. 1-2 diagramoje apžvelgiama, kiek kartų konkretus rezultatas buvo nurodytas 146 atrinktuose JCIV projektuose. Pavyzdžiui, rezultatas „darbo ir tikslinės grupės“, susijęs su tarpusavio mokymusi ir tinklų kūrimu, buvo nurodytas 66 kartus, jam nustatyti 59 rodikliai ir jis iš viso apėmė 4 345 dalyvius (iš viso 33 rodikliai). Paprastai tikslinės grupės būdavo teisėjai, praktikuojantys specialistai ir teismų darbuotojai.

Antrasis dažniausiai nurodomas rezultatas buvo mokymo veikla (42), priskiriama informuotumo didinimui, informavimui ir sklaidai. Iš viso suskaičiuotas 4 371 dalyvis (pagal 28 skirtingus rodiklius). Paprastai tikslinės grupės būdavo teisėjai, mediatoriai ir praktikuojantys specialistai. Trečiasis dažniausiai nurodomas rezultatas (41) buvo renginiai, iš viso 3 646 dalyviai (nurodyti 23 kartus) ir 8 000 gavėjų (vieno rodiklio rezultatai). Paprastai tikslinės grupės būdavo praktikuojantys specialistai, plačioji visuomenė ir teismų darbuotojai. 2VERTINIMO REZULTATAI 2.1PROGRAMOS AKTUALUMAS Programos aktualumas vertinamas pagal tai, kiek jos veiksmais logiškai atsižvelgiama į programos tikslus, platesnius ES politikos poreikius ir tikslinės auditorijos poreikius. 2.1.1Programos veiksmų aktualumas atsižvelgiant į jos tikslus Visais bendraisiais ir specialiaisiais tikslais siekiama skatinti teisminį bendradarbiavimą siekiant padėti sukurti tikrą Europos teisingumo erdvę civilinėse ir komercinėse bylose. Vertinant, ar tikslai yra S.M.A.R.T., galima teigti, kad jie yra konkretūs (nes jie skirti konkrečiai sričiai gerinti), pasiekiami ir realūs, nes juos galima pasiekti finansuojamais veiksmais ir neviršijant programos išteklių). Tačiau jų neįmanoma išmatuoti, nes jais kiekybiškai neapskaičiuojamas arba bent jau nepasiūlomas pažangos rodiklis. Be to, jie nesusieti su laiku, nes tikslams nenustatytas joks laikotarpis ir nenurodyta, kada rezultatus reikėtų pasiekti. Komisija siekia plataus tikslo skatinti Europos teisėjų mokymą ir jo siekiant pirmenybė teikiama konkrečių dalykų mokymui pagal politikos poreikius ir atsižvelgiant į Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMT) darbą. 2011 m. Europos Komisija nusistatė tikslinį rodiklį iki 2020 m. apmokyti pusę visų ES praktikuojančių teisininkų (apie 700 000) Europos teisės ir valstybės narės teisės . Pagal JCIV programą Europos teisėjų mokymai daugiausia buvo remiami skiriant dotacijas veiksmams ir keliais konkrečiais veiksmais, o dotacijos veiklai šioje srityje buvo skiriamos ir pagal kitas programas . Kadangi Komisija yra atsakinga už vadovavimą Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose (EJN-civil) sekretoriatui, lėšos jo veiklai palaikyti taip pat buvo skiriamos per viešuosius pirkimus arba administracinėmis priemonėmis. Tai yra bendrasis tikslas, nors galima būtų teigti, kad tai yra kompleksinis tikslas. Paprastai tinklo nariai susitinka aptarti esamų civilinės teisenos priemonių taikymo problemas, praktikuojantiems specialistams arba visuomenei skirtų praktinių vadovų paskelbimą ir interneto svetainės atnaujinimą. 2.1.2Kvietimuose teikti paraiškas nustatyti prioritetai ir pasirinkti veiksmai bei jų aktualumas atitinkamoje politikos srityje JCIV programa nuo pat pradžių yra glaudžiai susieta su pagrindiniais politikos pokyčiais ir teisinėmis priemonėmis civilinės teisenos srityje ir JCIV programą reguliariai stengiamasi suderinti su naujais politikos ir teisėkūros pokyčiais, prioritetus nustatant kvietimuose teikti paraiškas. Apskritai prioritetus ir finansuotus veiksmus galima laikyti reikšmingais programos tikslams. Tačiau dėl programos prioritetų atrankos proceso, po to, kai prioritetai jau buvo nustatyti, liko mažai galimybių juos keisti (nors iš esmės projektui, kuriuo nebuvo atspindėtas joks prioritetas, dotacija galėjo būti skirta pagal kitus jos skyrimo kriterijus). Tai reiškė, kad kai kuriais atvejais, jeigu įgyvendinant projektą pasikeitė prioritetas, jo rezultatai buvo mažiau naudingi. Ir atvirkščiai, kalbant apie mokymą, galėjo iškilti poreikių, kurie nebuvo priskiriami nustatytiems prioritetams. Tada jie negalėjo būti finansuojami pagal programą, nes konkrečiame kvietime į juos nebuvo atsižvelgta. Programa buvo įgyvendina siekiant: prisidėti prie politikos ir teisėkūros formavimo per mokslinius tyrimus, analizę ir kitą pagalbinę veiklą, teikti aiškią ir išsamią informaciją teisės aktų leidėjui apie problemas ir vietoje susiklosčiusią padėtį, taip pat stiprinant tinklus, kad vėliau jie padėtų rengti šios srities iniciatyvas. Pavyzdžiui, kalbant apie vieną iš svarbiausių rezultatų, 2009 m. dotacija veiksmams paremtu projektu „Europos testamentų registrų tarpusavio sujungimas“ buvo siekiama sukurti didelį tarpusavyje sujungtų testamentų registrų tinklą atsižvelgiant į politikos pokytį, dėl kurio galiausiai 2012 m. priimtas Paveldėjimų reglamentas. Šiuo tikslu taip pat buvo plačiai naudojamos viešojo pirkimo sutartys, pavyzdžiui, per Europos teisminį atlasą civilinėse bylose, JURE teismų praktikos duomenų bazę, taip pat įvairios vertinamosios ir įgyvendinimo studijos; padėti praktiškai taikyti ir įgyvendinti esamas ES politikos priemones ir teisės aktus, palaikant tinklus, padėti nuosekliai įgyvendinti ES priemones visoje Europoje, rengiant mokymus teisės specialistams ir kitiems praktikuojantiems specialistams, kad jie galėtų veiksmingai įgyvendinti ES teises ir politikos priemones. Svarbiausi rezultatai buvo 2009 m. dotacijomis veiksmams paremti projektai, kuriais buvo siekiama sukurti naudotojams patogias priemones, kuriomis galima pasinaudoti Europos e. teisingumo portale siekiant visoje ES atitinkamai susirasti civilinės teisės advokatus ir notarus. Kitas pavyzdys yra dotacija veiksmams „i-support“, kuri buvo skirta IRT sistemų ištyrimui siekiant įgyvendinti 2009 m. ES Išlaikymo reglamentą ir 2007 m. Hagos išlaikymo konvenciją, prie kurios tuo metu, kai buvo suteikiamas projektas, buvo svarstoma prisijungti. Svarbų vaidmenį šioje srityje taip pat atliko viešieji pirkimai, pvz., rengiant suinteresuotųjų subjektų konsultacijas, poveikio vertinimus ir galimybių studijas.

2.1.3Programos aktualumas atsižvelgiant į jos tikslinės grupės poreikius Apskritai dotacijų gavėjai teigė, kad kvietimais ir pasirinktais veiksmais nustatyti ir atliepti tikslinių grupių poreikiai, nors jie šiuos poreikius nustatė skirtingai, nes vienais atvejais poreikiai buvo įvertinti nuodugniai, o kitais atvejais vadovautasi mažiau griežtu požiūriu. Dauguma dotacijų gavėjų, kalbintų rengiant šią vertinamąją ataskaitą, nurodė, jog įvertino poreikius, kad pagrįstų savo projektų rengimą ir vystymą. Tačiau išanalizavus projektų dokumentus paaiškėjo, kad nemažai dotacijų pareiškėjų parengė savo projektus neįvertinę poreikių arba dotacijos paraiškos formoje nepakankamai pagrindė šį poreikių įvertinimą dokumentais. Nors Komisija konkrečiai nereikalavo atlikti ir įrodymais pagrįsti poreikių vertinimą, įvertinę poreikius, įvertinę poreikius, dotacijų pareiškėjai būtų daug aiškiau pagrindę savo projekto reikalingumą, pagerinę tyrimų kokybę ir nusistatę atspirties tašką, kuriuo remiantis vėliau būtų galima vertinti projekto sėkmę. Projektai, kurie nėra grindžiami poreikių vertinimu, vis vien gali būti aktualūs tikslinių grupių poreikiams. Tačiau įvertinus poreikius atsiranda didesnė tikimybė, kad pareiškėjai pasirinks tinkamiausius paramos tikslinėms grupėms metodus ar priemones. Dotacijų gavėjai nurodė, kad, atsižvelgdami į JCIV programos koncepciją, jie galėjo parengti projektus taip, kaip ir planavo. 59 iš 61 internetu surengtos apklausos respondento nurodė, kad galėjo pasiekti numatytas tikslines grupes. Be to, 86,8 proc. atsakiusiųjų į internetinę apklausą (53) nurodė gavę atsiliepimus iš savo tikslinės grupės (-ių), kuriais patvirtinta, kad įgyvendintas projektas ar veikla buvo aktuali atsižvelgiant į jiems iškilusias problemas ar klausimus. Per palaikomuosius pokalbius dauguma suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad neprisiminė, ką konkrečiai sakė tikslinės grupės, tačiau teigė, kad apskritai jų projektai buvo priimti teigiamai. Per pokalbius su suinteresuotaisiais subjektais pasitvirtino bendra išvada, kad JCIV programa ir jos prioritetai buvo reikalingi dotacijų gavėjams. 10 iš 15 apklaustųjų nurodė, kad, atsižvelgdami į programos koncepciją (t. y. jos tikslus ir prioritetus), jie galėjo parengti savo projektus taip, kaip ir iš pradžių buvo numatę. 2.2SUDERINAMUMAS IR PAPILDOMUMAS Suderinamumas susijęs su tuo, kiek programos intervencinės veiklos logika užtikrinamas vidinis suderinamumas, t. y. ar dera jos tikslai, panaudoti ištekliai, veikla ir numatomi rezultatai, ir ar intervencinė veikla atitinka intervencinę veiklą, kuria siekiama panašių tikslų. Papildomumas susijęs su tuo, kiek yra suderinamumo su kitomis politikos kryptimis ir intervencine veikla (ar kiek jos sutampa). Papildomumą ir suderinamumą galima pasiekti kuriant sinergiją, t. y. derinant veiksmus, bendradarbiaujant arba sąveikaujant įvairiems dalyviams ir (arba) suinteresuotiesiems subjektams, kurie padėtų vienas kitam siekti bendrų tikslų. Tačiau skirtingos programos gali dubliuotis. Suderinamumas ir papildomumas buvo analizuojami pagal tai, ar programa buvo optimizuojama pagal kitas ES programas ir kaip įgyvendintų veiksmų rezultatai papildė nacionalines politikos iniciatyvas ar programas ir kitas Europos arba tarptautines iniciatyvas ar programas. Jis gali turėti daug aspektų, susijusių su: i) tikslais ir teminėmis sritimis; ii) kvietimuose teikti paraiškas nustatytais prioritetais ir iii) finansuojamais veiksmais. Steigiamojo sprendimo 12 straipsnyje nurodytos papildomumo su kitomis ES finansinėmis programomis galimybės: Baudžiamosios teisenos programa (JPEN) kaip Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalimi; Saugumo ir laisvių apsaugos programa, kurią sudaro dvi finansinės programos, t. y. Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu (ISEC) programa ir Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencijos, parengties ir padarinių valdymo (CIPS) programa; Solidarumo ir migracijos srautų valdymo programa, kurią sudaro keturi fondai, t. y. Išorės sienų fondas (EBF), Europos grąžinimo fondas (RF), Europos pabėgėlių fondas (ERF) ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai (EIF). Be steigiamajame sprendime aiškiai nurodytų programų, papildomumą galima pasiekti ir su kitomis ES programomis, pvz., PTT programa, atsižvelgiant į tam tikrus tikslus ir temines sritis, programos pobūdį ir iš dalies – tikslines grupes; taip pat iš dalies – su „Daphne“ programa (atsižvelgiant į programos pobūdį ir tikslines grupes). 2.2.1Tikslai ir teminės veiklos sritys Suderinamumas ir papildomumas su programomis, kurių tikslai ir temos panašios, priimant sprendimus, įgyvendinant programą pasiektas priėmus sprendimą dėl programų taikymo srities rengiant programas ir kvietimus teikti paraiškas. Tačiau išanalizavus nustatytas šių programų papildomumas ir dubliavimasis: JCIV ir JPEN, PTT ir (galbūt) ISEC, kalbant apie jų tikslus ir temines sritis. JCIV ir JPEN siekiama sukurti Europos teisingumo erdvę, grindžiamą teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, teisminių institucijų bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir pasitikėjimo skatinimu. Jomis taip pat siekiama palengvinti galimybę kreiptis į teismą ir taip palengvinti europiečių gyvenimą, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus ir pilietinę visuomenę į diskusijas apie teisingumą. Abi programos dar gali papildyti viena kitą, nes jų tikslai panašūs. Tačiau JCIV skirta civilinėms byloms, o JPEN – baudžiamosioms byloms. Visada yra rizika, kad jos dubliuosis, visų pirma bendraisiais klausimais, pvz., susijusiais su e. teisingumu ir mokymais. Be to, vienose valstybėse narėse kai kurie konkretūs klausimai priskiriami civilinei teisenai, o kitose – baudžiamajai teisenai. Vienas iš pavyzdžių yra apsaugos priemonės: ES lygmeniu jos reglamentuojamos dviem atskirais – civilinės ir baudžiamosios teisės aktais. 2007 m. programos vis dar buvo atskirtos dėl to, kad skyrėsi jų teisinis pagrindas, todėl reikėjo taikyti skirtingas priėmimo procedūras. Tačiau įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tai pasikeitė. Abiejų programų labai panašūs tikslai, valdymo būdai ir galutiniai gavėjai, todėl 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu jos buvo sujungtos į vieną finansavimo priemonę. Nustatytas papildomumas su PTT programos tikslu rengti „mokymus teisės specialistams ir praktikuojantiems teisininkams“ , nes jį būtų galima laikyti panašiu į JCIV tikslą „gerinti teisės specialistų ir praktikuojančių teisininkų tarpusavio žinias apie ES šalių teisines ir teismų sistemas“. JCIV programa siekiama „skatinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose“. ISEC steigiamojo sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad programa neskirta teisminiam bendradarbiavimui. Tačiau ji gali būti taikoma veiksmams, kuriais siekiama skatinti teisminių institucijų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, todėl ji gali ir papildyti JCIV, ir dubliuotis su ja. JCIV programa ir kitos ES finansavimo programos gali nemažai papildyti viena kitą, ir mažai įrodymų, kad jos dubliuotųsi tarpusavyje. Visų pirma gana siaurai apibrėžus JCIV programos taikymo sritį (susitelkiant į konkrečią teminę sritį, t. y. galimybės kreiptis į teismus ir teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose skatinimą konkretiems gavėjams, t. y. praktikuojantiems teisininkams ir nacionalinės valdžios institucijoms) buvo galima kuo labiau sumažinti sutaptį ir dubliavimąsi su kitomis ES programomis. Papildomumo labai reikia kompleksiniais klausimais, pavyzdžiui, e. teisingumo ir mokymo (taip pat siekiant išvengti dubliavimosi). 2.2.2Kvietimuose teikti paraiškas nustatyti prioritetai Rengdamas metines darbo programas Teisingumo GD taip pat siekė didinti Teisingumo GD programų papildomumą ir suderinamumą, rengdamas programų vadovų ir politikos skyrių susitikimus. Kartu jis dalyvavo tarpžinybinėse konsultacijose ir grupėse, kuriose buvo siekiama aptarti kitų GD programų papildomumą ir galimus sutapimus. Komisija pristatė metinę darbo programą ir jos prioritetus valstybių narių programų komitetui, kad būtų nustatyti papildomumo ir suderinamumo su kitomis ES ar nacionalinėmis iniciatyvomis aspektai. 2.2.3Finansuojami veiksmai Tam tikras papildomumas nustatytas vertinant kelis projektus, įgyvendintus pagal JCIV. Kartu nustatyti du galimo dubliavimosi su kitomis ES programomis atvejai. Svarbiausi iš jų buvo: JCIV projektas: programa „Teisingumo supratimas“ yra panaši į JPEN, nes ja siekiama esamas teisinio vertimo žodžiu ir raštu (LIT) žinias ir praktines rekomendacijas baudžiamosios teisenos srityje pritaikyti LIT įgyvendinimui civilinės teisenos srityje ir sukurti bei skleisti žinias teismų darbuotojams ir praktikuojantiems specialistams, vertėjams žodžiu, dirbantiems baudžiamosios teisenos srityje, ir ES piliečiams apie geriausią patirtį verčiant žodžiu ir raštu civilinėse bylose; JPEN projektas: „Europos teisininkų mokymo platforma“, sukurta pagal e. teisingumo prioritetą, kuria siekiama sukurti Europos mokymo platformą civilinės ir baudžiamosios teisenos srityje praktikuojantiems specialistams, nors ji finansuojama pagal JPEN programą; JCIV projektas: įgyvendinant projektą „Konferencija „Teisingumas ES piliečio požiūriu“ surengta konferencija, kuri padėjo giliau suprasti asmenų galimybės kreiptis į ES civilinius ir baudžiamuosius teismus klausimą, o praktikuojantiems teisininkams tapo lengviau kurti tinklus. Konkretūs JPEN programos tikslai buvo tarpusavio žinių apie valstybių narių teisines ir teismines sistemas baudžiamosiose bylose gerinimas, tinklų kūrimo skatinimas ir stiprinimas ir informavimo apie valstybių narių teisines sistemas bei galimybę kreiptis į teismus gerinimas;

JCIV projektas: „Ginčytina meilė: tos pačios lyties poros ir mediacija Europos Sąjungoje“ padeda kovoti su homofobija ir yra skirtas tos pačios lyties poroms ES. Šie tikslai ir tikslinės grupės yra panašios į PTT programos tikslus ir tikslines grupes. Iš internetinės apklausos buvo nustatyta įvairi sinergija su kitomis dotacijomis, finansuojamomis pagal kitas ES nacionalines ir (arba) regionines programas, taip pat pačioje JCIV programoje. Apibendrinant, 9 į internetinę apklausą atsakę respondentai paminėjo, kad nustatė sinergiją su kitais JCIV projektais, 7 nustatė sinergiją su kitomis ES programomis, o 6 nurodė sąveiką su kitomis nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis programomis, kuriomis siekiama panašių tikslų. 2.3VEIKSMINGUMAS Programos veiksmingumas reiškia, kiek programa sėkmingai pasiekti jos tikslai ir kiek JCIV projektais sėkmingai pasiekti jų pačių tikslai. 2.3.1Programos rezultatai Programos veiksmingumą sunku įvertinti, nes yra mažai informacijos apie atliktą darbą ir poveikį. Komisijos stebėjimo ir vertinimo sistema buvo labiau orientuota į atliktą darbą, o ne į rezultatus, ir tai paaiškina kai kuriuos šios vertinimo ataskaitos trūkumus. Nei dotacijos veiksmams galutinės ataskaitos šablone, nei dotacijos veiklai galutinės ataskaitos šablone nėra skyriaus, kuriame konkrečiai reikalaujama aprašyti rezultatus. Be to, peržiūrėtose galutinės ataskaitose paprastai nebuvo išskiriamas per projektus atliktas darbas ir projektų rezultatai. Taip galėjo nutikti todėl, kad nei galutinės ataskaitos šablone, nei ataskaitos pildymo gairėse nebuvo aiškiai nurodyta, kuo skiriasi rezultatai, atliktas darbas ar poveikis. Iš 146 dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai, įgyvendintų per programos laikotarpį, 107 buvo baigtos tuo metu, kai buvo teikiama šiam vertinimui skirta informacija. Tačiau ataskaita buvo parengta tik 94 jų. Peržiūrėjus galutines šių projektų ataskaitas nustatyta tam tikrų įrodymų, kad 54 dotacijų veiksmams ir 6 dotacijų veiklai rezultatai buvo naudingi. 2.3.2Projektų rezultatai Apskritai finansuotais veiksmais prisidėta prie programos tikslų. Dauguma projektų pavyko laiku pasiekti suplanuotus rezultatus ir pasiekti numatytą tikslinę grupę, Nenustatyta jokių kliūčių, kurios būtų smarkiai paveikusios projekto rezultatų ar tikslų įgyvendinimą, išskyrus kliūtis, susijusias su ekonomikos krize. Kalbant apie netikėtas projektų pasekmes, surinkti įrodymai patvirtino, kad dauguma projektų buvo pasiekti netikėti teigiami rezultatai ir beveik nebuvo jokių netikėtų neigiamų rezultatų. Įvertinus daugiau nei pusę visų užbaigtų dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai (69 iš 94 dotacijų, dėl kurių buvo pateiktos galutinės ataskaitos), visa veikla buvo įgyvendinta pagal planą. Kai kuriais atvejais, norint tai pasiekti, reikėjo keisti darbuotojus arba ieškoti papildomo finansavimo. Iš 37 atsakiusiųjų į internetinę apklausą 16 įgyvendinant projektą ar veiklą turėjo pakeisti darbuotoją, 10 respondentų įgyvendindami projektą ar veiklą pakeitė daugiau nei vieną darbuotoją, o 7 respondentai turėjo ieškoti papildomo finansavimo, kad įgyvendintų suplanuotą veiklą. Vis dėlto šie svyravimai mažai paveikė finansuojamų veiksmų vystymą. Iš tiesų 33 internetinės apklausos respondentų 85 proc. nurodė, kad šie pokyčiai neturėjo įtakos projekto ar veiklos rezultatams. Pavyzdžiui, nors įgyvendinant 2013 m. projektą „Verslas Europos Sąjungoje ir žmogaus teisių problemos tarptautinio bylinėjimosi srityje“, kuriam skirta dotacija veiksmams teko pakeisti kelis darbuotojus, visi projekto tikslai buvo pasiekti. Dauguma iš 61 respondento nurodė, kad galėjo laiku pasiekti visus (56 proc.) arba beveik visus (26 proc.) suplanuotus rezultatus, o iš 52 respondentų 94 proc. sugebėjo pasiekti numatytas tikslines grupes. Be to, iš 52 respondentų 58 proc. nurodė, kad jų projektas labai pakeitė teminę sritį, kurioje jie dirbo. Remiantis per internetinę apklausą ir palaikomuosius pokalbius surinktais įrodymais atrodo, kad svarbiausi vidaus veiksniai, turėję teigiamą įtaką projekto įgyvendinimui, buvo geri partnerių tarpusavio santykiai ir sklandus bendradarbiavimas su Komisija. Nenustatyta jokių kliūčių, kurios būtų smarkiai paveikusios projekto rezultatų ar tikslų įgyvendinimą. Tačiau kai kurių projektų pradinė struktūra buvo šiek tiek pakeista, kad numatyti rezultatai būtų pasiekti geriau arba kad būtų prisitaikyta prie besikeičiančių aplinkybių.

Kalbant apie pokyčius įgyvendinant projektą ar veiklą, iš 33 respondentų 55 proc. nurodė, kad šis (-ie) pokytis (-čiai) niekaip nepaveikė projekto ar veiklos įgyvendinimo, o 42 proc. nurodė, kad minėtas (-i) pokytis (-čiai) turėjo tik nedidelį poveikį. Tik 3 proc. nurodė, kad pokytis (-čiai) turėjo didelį poveikį. Kalbant apie šių pokyčių įtaką rezultatams, iš 33 respondentų 85 proc. nurodė, kad pokytis (-čiai) neturėjo įtakos projekto ar veiklos rezultatams; 12 proc. nuomone, nedidelis poveikis buvo, ir tik 3 proc. nurodė, kad pokytis (-čiai) turėjo didelę įtaką projekto ar veiklos rezultatams. Per palaikomuosius pokalbius projektų partneriai kaip teigiamus veiksnius, padėjusius veiksmingai įgyvendinti projektus ir veiklą, nurodė gerų partnerių tarpusavio santykių puoselėjimą ir bendradarbiavimą su Komisija. Visos 16 dotacijų veiklai panaudotos 2007–2013 m. Vykdyta veikla daugiausia buvo susijusi su informuotumo didinimu, tarpusavio mokymusi ir pagalba pagrindiniams dalyviams. Pavyzdžiui, 2009 m. skyrus dotaciją veiklai projektui „Gelbėkit vaikus Italijoje“, šios organizacijos teisės skyrius galėjo vykdyti veiklą, kuria buvo siekiama skatinti teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose ir gerinti informavimą apie teisines sistemas bei galimybę kreiptis į teismus valstybėse narėse. Taip pat buvo rengiamas ir siunčiamas internetinis naujienlaiškis 1 000 gavėjų 13 valstybių narių, surengti du teisėjų ir centrinių valdžios institucijų susitikimai ir 4 vidaus mokomieji susitikimai „Gelbėkit vaikus“ teisės ekspertams. Be to, buvo padėta įsteigti Tarptautinės jaunimo ir šeimos bylų teisėjų ir magistratų asociacijos ES padalinį . Pagal JCIV programos viešųjų pirkimų komponentą buvo suteiktos 247 sutartys. Vertinimui pateikta informacija apėmė visą sutarties sumą, pagrindinio rangovo pavadinimą ir ar sutartis buvo dėl tyrimų atlikimo, renginių ar su IT susijusių užduočių. Informacija rodo, kad viešojo pirkimo sutartys buvo naudojamos ES politikos priemonėms ir teisės aktams rengti, įgyvendinti ir skleisti, taip pat projektų rezultatų tvarumui užtikrinti. Viešojo pirkimo sutartys naudojamos Europos civilinės teisenos dienai finansuoti kiekvienų metų spalio 25 d. Šiais centriniais renginiais, kuriuos bendrai organizuoja Europos Taryba ir Europos Komisija, siekiama priartinti teisingumą prie piliečių ir informuoti piliečius apie jų teises, imituojant procedūras ir rengiant informacines sesijas, kurios būna atviros studentams, teisės specialistams ir plačiajai visuomenei, taip pat organizuojant atvirųjų durų dienas teismuose. Informuotumo didinimo veikla (pvz., 2012 m. informuotumo apie vartotojų teises didinimo kampanija) ir sklaidos veikla (pvz., įvairių vadovų parengimas ir išvertimas, pvz., 2010 m. „Guide du citoyen“, 2011 m. „Europos mokėjimo įsakymo vadovas“ ir 2012 m. „Ordre européen d'injonction de payer“) taip pat finansuojama per viešojo pirkimo sutartis. Reikėtų paminėti ir Europos teisminį atlasą civilinėse bylose, ir sutartis, finansuotas e. teisingumo portalui prižiūrėti. 2.4TVARUMAS, PRITAIKOMUMAS KITOSE SRITYSE IR INOVATYVUMAS Kalbant apie tvarumą, buvo analizuojama, ar projektais pasiekti rezultatai, atliktas darbas ir poveikis buvo tvarūs ne tik projekto finansavimo laikotarpiu. Vertinant nustatyti trys tvarumo lygiai: trumpalaikis tvarumas, pasiekiamas daugiausia per projekto rezultatų sklaidą; vidutinės trukmės tvarumas, apimantis projekto rezultatų ir (arba) partnerysčių tęstinumą, ir ilgalaikis tvarumas, paprastai pasiekiamas pritaikant projektų rezultatus kitomis aplinkybėmis, organizacijose ar valstybėse narėse be papildomo finansavimo arba esant tik nedideliam finansavimui. 2.4.1Projekto veiklos tęstinumas, pasiekti rezultatai ir informacijos sklaida Nuo tada, kai buvo priimtas 2008 m. komunikatas ir E. teisingumo veiksmų planas, elektroninių priemonių kūrimas tapo JCIV finansuojamų projektų prioritetu. Gal todėl apklausos respondentai atsakė, kad toliau prižiūri arba prižiūrėtų kompiuterių techninę ir (arba) programinę įrangą. Per palaikomuosius pokalbius 7 iš 15 pašnekovų nurodė, kad įgyvendinant projektus sukurtos elektroninės priemonės ir interneto portalai buvo ilgalaikiai rezultatai, nors 2 iš 7 respondentų taip pat pažymėjo tam tikrus sunkumus prižiūrint ir atnaujinant juos. Komisijos pareigūnai patvirtino, kad rezultatų (pvz., interneto svetainės, studijos) atnaujinimas (ir priežiūra) kelia didelį rūpestį ir tai gali paveikti projektų atranką. Kyla klausimas, ar toliau finansuoti naudingus projektus su kokybiškais rezultatais, kurie galbūt nebus tvarūs ilgalaikiu požiūriu, jei informacija nebus reguliariai atnaujinama. Konsultuojantis su dotacijų gavėjais šio vertinimo tikslais surinkti įrodymai taip pat leidžia manyti, kad tai, ar projektų rezultatai bus pasiekti, labai priklausė nuo ES lėšų. ES finansavimas taip pat labai padėjo organizacijų gebėjimui toliau tęsti jau pradėtą veiklą. Iš tiesų daugiau nei pusė, t. y. 27 iš 52 apklausos dalyvių nurodė, kad, siekiant užtikrinti projekto ar veiklos finansinį tvarumą, reikalingas papildomas finansavimas. Kai kuriais atvejais per palaikomuosius pokalbius dotacijų gavėjai nurodė, kad siekiant užtikrinti tvarius rezultatus papildomo finansavimo reikia konkretiems jų projektų aspektams, daugiausia projekto rezultatų sklaidai ir projekto dalių perdavimui. Šie konkretūs aspektai yra: interneto svetainių ar elektroninių priemonių priežiūra, t. y. elektroninis registras arba „informaciniai centrai“, pavyzdžiui, internetinis mediacijos portalas; palaikomoji veikla siekiant užtikrinti projektų rezultatų tęstinumą ir jų pritaikymą platesnei gavėjų grupei, pvz., konferencijos, renginiai, ir reagavimą į prašymus bei klausimus, susijusius su projekto rezultatais; palaikomosios medžiagos, pavyzdžiui, vadovų parengimas;

vienoje valstybėje narėje pasiektų rezultatų pritaikomumas kitoje valstybėje narėje, pvz., lyginamoji analizė ir pasikeitimas geriausia patirtimi; mokymo veikla – visų pirma esamos išplėtotos veiklos pritaikymas kitomis aplinkybėmis. Iš 52 apklausos respondentų tik 13 nurodė, kad jau užsitikrintas papildomas finansavimas iš kitų ES fondų. Tačiau nebuvo pateikta daugiau informacijos apie papildomo finansavimo pobūdį. Kai kuriais atvejais organizacija pati finansuotų palaikomąją veiklą, t. y. Max Planck institutas Liuksemburge. 2.4.2Partnerystės ryšių palaikymas baigus vykdyti projektą Iš galutinių JCIV finansuotų projektų ataskaitų buvo matyti, kad partnerystės ryšiai baigus vykdyti projektą buvo palaikomi labai silpnai. Nurodyta, kad tik 10 iš 146 projektų, atrinktų pagal projektų dokumentuose nurodytą informaciją, partnerystės ryšiai buvo palaikomi toliau, visiškai – 6 atvejais ir iš dalies – 4 atvejais. Tokį prastą ryšių palaikymo rodiklį galėjo lemti tai, kad, kaip nurodyta laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje, kvietimai buvo labai techniniai (daug dėmesio skirta labai techniniams teisiniams klausimams). Tai galėjo paveikti partnerystės galimybes projektui pasibaigus. Tačiau internetinės apklausos rezultatai, susiję su tuo, ar partnerystės ryšiai buvo tęsiami užbaigus projektą, skiriasi. Iš 52 respondentų 69 proc. nurodė, kad partnerystės ryšiai buvo tęsiami, ir tik 6 proc. nurodė, kad partnerystė nebuvo tęsiama. Šiuos prieštaringus duomenis galėjo lemti tai, kad atranka buvo vykdoma pagal galutines ataskaitas (kuriose šiuo klausimu galėjo būti pateikta neišsami informacija), o į apklausas tiesiogiai atsakinėjo projektų vadovai. Todėl tikėtina, kad apklausos duomenys geriau atspindi esamą padėtį, susijusią su partnerystės ryšių, užmegztų įgyvendinant JCIV finansuotą projektą, palaikymu. 2.4.3Rezultatų tvarumo ir pritaikomumo kitose srityse galimybės Galutinėse ataskaitose buvo mažai informacijos apie projektų rezultatų tvarumą. Platinant informaciją apie atliktą darbą ir rezultatus plačiai auditorijai gali padidėti jų tvarumas. Daugumą rezultatų jau buvo numatyta naudoti ES lygmeniu (pvz., ETMT teisėjų mokymai buvo skirti dalyviams iš daugelio valstybių narių, o E. teisingumo portalas skirtas naudoti visų valstybių narių auditorijai). Kai kurie rezultatai, kurie nebuvo skirti naudoti visoje ES, buvo pritaikyti kitais būdais, kad juos būtų galima pritaikyti ir kitose valstybėse narėse. Dauguma atliekant vertinimą kalbintų projekto partnerių nurodė, kad kūrė projektus orientuodamiesi į aiškius produktus arba rezultatus ir dauguma jų būtų arba galėtų būti pritaikyti kitose valstybėse narėse. 70 iš 89 internetinės apklausos respondentų taip pat pareiškė, kad visi arba kai kurie rezultatai galėtų būti panaudoti daugiau nei vienoje šalyje, jų prieš tai nepakeitus, o dar 22 nurodė, kad, šiek tiek pakeitus rezultatus, juos būtų galima pritaikyti daugiau nei vienoje šalyje. Daugiau nei du trečdaliai (61 respondentas) taip pat nurodė, kad projekto ar veiklos rezultatais galėtų būti grindžiama kitos šalies ar šalių politinė veikla. Buvo įrodymų, kad bent kai kurie veiksmai, įgyvendinti pagal JCIV, buvo tęsiami net ir pasibaigus ES finansavimui. Iš 94 projektų (dotacijos veiksmams ir dotacijos veiklai), kurių galutinės ataskaitos jau buvo pateiktos, 45 buvo tam tikrų projektų rezultatų tęstinumo įrodymų. Likusių 49 finansuotų veiksmų ataskaitose šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios informacijos. Todėl informacijos prieinamumas turi įtaką galimybei įvertinti JCIV projektų tvarumą. Dotacijų gavėjų nuomone, daugumos projektų rezultatai buvo tvarūs. Iš 52 respondentų 30 (58 proc.) nurodė, kad jų projektas labai pakeitė teminę sritį, kurioje jie dirbo. 18 respondentų (35 proc.) nežinojo, o 4 (8 proc.) manė, kad jų projektas nieko reikšmingai nepakeitė. Kai kuriais atvejais buvo nustatyti rezultatų pritaikomumo sunkumai, susiję su konkrečiomis kai kurių įgyvendintų veiksmų teminėmis sritimis. Pavyzdžiui, taip buvo kalbant apie projektą „Europos mediacijos patirtis ir jos įgyvendinimas Čekijos teisinėje aplinkoje“, kuriuo buvo siekiama Čekijos advokatus ir teismų darbuotojus apmokyti mediacijos (taikinamojo tarpininkavimo). Projektas „Reglamentų „Roma I“, „Roma II“ ir EB Nr. 4/2009 taikymas. Mokymai praktikuojantiems Pietų Europos teisininkams“ buvo susijęs su reglamentais dėl jūros teisės, todėl jie nebūtų įgyvendinami šalyse, kurioms ši sritis neturi reikšmės. Tačiau abiem atvejais sukurti modeliai galėtų būti panaudoti ir kitais tikslais. Pritaikyti tokie projektų aspektai: sukurtos projektų metodinės priemonės, pvz., metodiniai vertinimai ir veiklos modeliai, pvz., rengti kampanijas, renginius ir organizuoti veiklą kartu su kitomis tikslinėmis grupėmis; interneto svetainės – išvertus turinį, jis gali būti naudojamas kitose šalyse; priemonių rinkiniai ir projektų priemonės, pvz., ataskaitos, gairės ir vadovai ir mokymo kursai bei medžiaga. 2.4.4Inovacijos Inovatyvumas – tai naujų idėjų (produktų, paslaugų ir modelių) išvystymas ir įgyvendinimas siekiant patenkinti poreikius ir užmegzti naujus ryšius ar bendradarbiavimą. Inovatyvumas – tai naujų būdų reaguoti į aktualius (socialinius) poreikius kūrimas. Surinkti įrodymai parodė, kad pagal įgyvendintą veiklą ar praktiką ir taikytus metodus dauguma projektų buvo inovatyvūs. Šie įrodymai taip pat patvirtino, kad projektus buvo galima laikyti pirmaujančiais savo srityje. Paraiškas dėl dotacijų pateikusiems asmenims reikėjo pagrįsti inovatyvius savo projekto aspektus dokumentais. 140 projektų buvo nustatyta tam tikrų inovatyvumo įrodymų. Tai patvirtino atsakymai į internetinę apklausą. Iš tiesų 90 proc. 52 internetinės apklausos respondentų manė, kad jų projektas ar veikla yra inovatyvi. Inovatyvi veikla ir praktika apėmė mokymą, inovatyvius mokslinius tyrimus anksčiau dar neištirtoje srityje, internetinės platformos sukūrimą ir veiklą, kurioje aktyviai dalyvavo tikslinės grupės, pvz., bendruomenės diskusijas, pavyzdinių modelių naudojimą ir bendruomenės išteklių paskirstymą. Kalbant apie inovatyvius metodus, atliekant tyrimą nustatyta, kad buvo taikomi specialieji mokumo metodai, metodai, kaip įtraukti tikslines grupes, pvz., įmones, teismų darbuotojus ir mediatorius, tarpinstitucinio bendradarbiavimo modeliai, tarpusavio švietimo metodika.

Dauguma atsakiusiųjų į internetinę apklausą (62 proc. iš 52) taip pat patvirtino, kad projektą būtų galima laikyti inovatyviu jų politikos srityje. Kai kurie kalbinti pašnekovai nurodė, kad vietos ir Europos lygmens suinteresuotieji subjektai, pvz., profesionalai, institucijos ir socialinės grupės yra suinteresuoti jų projektų rezultatais, visų pirma inovatyviais įgyvendintų veiksmų aspektais, pavyzdžiui: priemonių ir metodikų, kurias galėtų tiesiogiai naudoti tikslinės grupės, parengimu siekiant didinti jų informuotumą ir apsaugos lygį, parengimu (pavyzdžiui, Lapenrantos technologijų universitetas kuria internetinę „Bylų srauto valdymo“ platformą, kurioje praktikuojantiems specialistams būtų pateikiama informacija ir geriausia patirtis, kad teismų valdymas būtų atliekamas laiku ir veiksmingai ir nebūtų kenkiama teismų veiklai); dar neištirtos srities tyrinėjimu, pvz., Pėčo universiteto projektas „Tarpvalstybinio vykdymo užtikrinimo veiksmingumo gerinimas ES“ arba Rumunijos Teisingumo ministerijos projektas teisminiam bendradarbiavimui bylose dėl tėvų pareigų stiprinti. 2.5EFEKTYVUMAS IR SUPAPRASTINIMO GALIMYBĖS 2.5.1Išleistų pinigų ir pasiektų rezultatų santykis Daugiausia finansinės paramos JCIV programos biudžete buvo numatyta viešojo pirkimo sutartims ir dotacijoms veiksmams (žr. 1 2 lentelę Planuojamas JCIV biudžeto paskirstymas (2007-2013 m.) ). Likęs biudžetas buvo skirtas dotacijoms veiklai. Nemažai lėšų buvo skirta viešojo pirkimo sutartims, kurios buvo plačiai naudojamos pagal JCIV programą siekiant padėti išvystyti ir įgyvendinti ES politikos priemones ir teisės aktus, užtikrinti ES politikos ir teisės aktų sklaidą ir projektų rezultatų tvarumą. Šiuo tikslu daug pinigų buvo išleista IT priemonėms ir techninei priežiūrai, ypač E. teisingumo portalo, taip pat kitoms priemonėms, pavyzdžiui, Europos teisminiam atlasui civilinėse bylose ir JURE duomenų bazei. 2.5.2Dotacijų veiksmams poreikis Atsižvelgiant į pateiktas paraiškas ir atrinktus projektus, projektų finansavimo poreikis buvo akivaizdžiai didelis. 2007–2013 m. iš viso buvo pateiktos 385 JCIV paraiškos dėl dotacijų veiksmams, o paraiškų, pateiktų pagal pirmuosius kvietimus, buvo finansuota daugiau nei pagal vėlesnius kvietimus teikti paraiškas. Pagal 2007 ir 2008 m. paskelbtus kvietimus teikti paraiškas finansavimas skirtas atitinkamai 31 paraiškai ir 44 paraiškoms (61 proc.), tačiau ši dalis, kalbant apie 2011–2012 m. kvietimą teikti paraiškas (apėmė dvejus biudžeto metus), sumažėjo iki 20 proc., kai buvo pateiktos 127 paraiškos, ir 29 proc., kalbant apie 2013 m. kvietimą (96 paraiškos). Programos pradžioje Komisija negavo tiek paraiškų, kiek tikėjosi. Tačiau kai programa tapo labiau matoma, paraiškų smarkiai padaugėjo. Paraiškų dėl dotacijų veiksmams 2007–2010 m. vidutiniškai pateikta 40,5 paraiškos, 2011–2012 m. jų padaugėjo (127), o 2013 m. paraiškų buvo 96. 2.5.3Dotacijų veiklai poreikis Iš visų 50 paraiškų dėl dotacijų veiklai (vidutiniškai 7 paraiškos per šio laikotarpio metus, išskyrus 2010 m. kvietimą, kai buvo gauta daugiausiai paraiškų – 15), 2008 ir 2009 m. laimėjusių paraiškų buvo daugiau (atitinkamai 50 ir 43 proc.), 2010 m. jų buvo jau 20 proc., o 2012 ir 2013 m. šiek tiek padaugėjo – atitinkamai 29 ir 38 proc. 2.5.4Viešųjų pirkimų vykdymas Maždaug 36,2 proc. išlaidų viešiesiems pirkimams buvo skirta tyrimams; virš 33,4 % IT paslaugoms ir 26,8 proc. renginiams. Be Komisijos iniciatyvų, pagal JCIV pirkimams skirtą biudžetą taip pat numatytas narystės Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijoje biudžetas, administravimui ir kitas biudžetas, pagal metinę darbo programą skirtas Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose, įkurto 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimu 2001/470/EB, sukuriančiu Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose, veiklai. Hagos konferencijai skirtos lėšos mažai paveikė biudžetą, o Europos teisminiam tinklui įsipareigota skirti 17,8 mln. EUR. Šis biudžetas buvo suplanuotas praėjusiais metais konkrečiai veiklai ir apskritai jo išmokėta tiek, kiek įsipareigota skirti. 2.5.5Bendras įgyvendinimo vertinimas Kaip jau minėta, iš pradžių JCIV programai įgyvendinti programavimo laikotarpiu buvo numatytas 103,7 mln. EUR biudžetas. Kadangi dar ne visi veiksmai užbaigti, visa išmokėta suma kol kas nežinoma. Iki šiol nepakankamo lėšų panaudojimo norma yra 25 proc. Panaudojant šias sumas, pagal JCIV finansuota 130 dotacijų veiksmams, 16 dotacijų veiklai ir 247 viešųjų pirkimų veiksmai. Kalbant apie viešųjų pirkimų veiklą, atrodo, kad iki šiol užbaigta kiekviena veikla buvo visiškai apmokėta, o tai rodo, kad finansiniai ištekliai panaudoti efektyviai. 2.5.6Supaprastinimo galimybės Valdymo efektyvumo vertinimas ir supaprastinimo galimybės yra glaudžiai susijusios su kitomis šio skyriaus išvadomis dėl efektyvumo ir yra grindžiamos įgyvendinimo proceso vertinimu, t. y. ar jis yra pernelyg sudėtingas (įskaitant nebūtinas sudėtingas administracines taisykles) ir ar ataskaitų teikimo reikalavimais užkraunama pernelyg didelė našta.

Remiantis iki šiol surinktais duomenimis, buvo įvertinta, kad Komisija efektyviai valdė JCIV, kalbant apie pareiškėjams ir dotacijų gavėjams nustatytus reikalavimus ir gautą paramą. Tačiau kai kurioms organizacijoms kilo sunkumų per paraiškų teikimo ir įgyvendinimo procesą. Pavyzdžiui, suinteresuotieji subjektai pažymėjo, kad kvietimų teikti paraiškas procedūra buvo sudėtinga, taip pat patirta sunkumų, susijusių su technine ir IT sistema, todėl kai kurios organizacijos neatsiliepė į kvietimą teikti paraiškas. Pareiškėjams ir paramos gavėjams taikytinas procedūras dar galima paprastinti, įskaitant: techninių ir (arba) IT sistemų gerinimą; apskaitos procedūrų ir finansinių ataskaitų teikimo paprastinimą; grįžtamojo ryšio proceso gerinimą ir spartinimą; sumokėjimą institucijoms už jų darbą. Apskritai ataskaitų teikimo tvarka buvo laikoma tinkama, tačiau kartais ji buvo pernelyg sudėtinga, ypač tai pasakytina apie finansinių ataskaitų teikimą. Komisijos vykdomas stebėjimas buvo laikomas naudingu, tačiau kai kurie respondentai patyrė sunkumų. Komisijos stebėjimo ir vertinimo sistema buvo labiau orientuota į atliktą darbą, o ne į rezultatus, ir tai paaiškina kai kuriuos šios vertinimo ataskaitos trūkumus. 2.6EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ ES pridėtinė vertė parodo, kiek programos ES pobūdis yra naudingas jos suinteresuotiesiems subjektams ir kiek ES įgyja lyginamąjį pranašumą, palyginti su šioje srityje veikiančiais nacionaliniais ir tarptautiniais subjektais. Pirmiausia aptariamas programos ES pobūdis ir geografinė aprėptis. Tada ES pridėtinė vertė analizuojama pagal jos vertę ES ir naudos gavėjams. Tačiau nepavyko nustatyti ir išmatuoti ES pridėtinės vertės, susijusios su poveikiu. Apskritai į šį vertinimą įtrauktas finansavimas pagal Teisingumo GD valdomas programas, įtrauktas į šį vertinimą, buvo numatytas tik veiklai, turinčiai aiškią Europos „pridėtinę vertę“. Ta reiškia, jog tam, kad veikla tikrai būtų „Europos“, ja turi būti siekiama ne vien nacionalinių ar vietos interesų, ji turi būti svarbi Europai, aprėpti Europą ir turėti poveikį jai. JCIV programos pridėtinė vertė daugiausia susijusi su jos tarpvalstybiniu aspektu ES. Programa sukurta siekiant išplėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Valstybės narės negali pačios veiksmingai pasiekti šio tikslo. Todėl programa buvo sukurta taip, kad reikėtų Europos atsako, įskaitant keitimąsi informacija ES lygmeniu ir geros patirties sklaidos užtikrinimą visoje ES. Todėl ES valstybių narių bendradarbiavimas turi esminę reikšmę programos įgyvendinimui. Kalbant apie dotacijų veiksmams gavėjus, Steigiamojo sprendimo 4 straipsnyje nurodyta, kad JCIV lėšos, be kita ko, konkretiems tarpvalstybiniams projektams skiriamos, jeigu juose dalyvauja bent dvi valstybės narės arba bent viena valstybė narė ir kita valstybė, kuri gali būti stojančioji šalis arba šalis kandidatė. Metinėse darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas buvo nustatytas reikalavimas sudaryti tarpvalstybines partnerystes iš „reikalavimus atitinkančių organizacijų, t. y. pareiškėjas ir bent vienas partneris, o organizacijos turi būti bent iš dviejų skirtingų reikalavimus atitinkančių šalių, t. y. bent iš dviejų skirtingų ES valstybių narių“. Kalbant apie dotacijų veiklai gavėjus, organizacijos turėjo vykdyti Europos masto veiklą, apimančią bent 10 ES valstybių narių. Steigiamojo sprendimo 9 straipsnio 5 dalyje taip pat nurodyta, kad vienas iš vertinimo kriterijų atrenkant paraiškas dėl dotacijų veiklai yra „vykdomos veiklos geografinis poveikis“. Pagal Steigiamojo sprendimo 5 straipsnį programos veiksmuose gali dalyvauti stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese. Be to, praktikuojantys teisininkai iš Danijos ir šalių kandidačių, nedalyvaujančių programoje, jeigu tai padėtų pasirengti jų stojimui, arba iš nedalyvaujančių programoje šalių, kurios nėra ES narės, jeigu taip būtų siekiama projektų tikslų, gali dalyvauti kaip asocijuotieji partneriai, tačiau jiems neleidžiama teikti projektų arba būti bendrapareiškėjais (bendrai gauti paramą). Metinėse darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas nurodytos JCIV temos daugiausia buvo susijusios su ES klausimais ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu. Svarbu tai, kad 2010 m. darbo programoje kaip bendrasis prioritetas nurodyta Europos e. teisingumo erdvė, visų pirma pagalba formuojant geriausią patirtį per tarpvalstybinius bandomuosius projektus, kurių atveju reikia įrodyti, kaip jie padėjo gerinti sąveiką ES lygmeniu. 2.6.1Finansuojamų projektų geografinė aprėptis Iš atlikto vertinimo matyti, kad daugumą JCIV dotacijų įgyvendino konkreti valstybių narių grupė (Belgija, Vokietija, Prancūzija ir Italija). Kitos valstybės narės dalyvavo tik ribotai arba išvis nedalyvavo. Kadangi JCIV programa daugiausia siekta gerinti teismų bendradarbiavimą ir tarpusavio pasitikėjimą, buvo labai svarbu, kad programoje dalyvautų įvairių ES valstybių narių partneriai ir galutiniai naudos gavėjai. Dauguma dalyvaujančiųjų organizacijų buvo įsikūrusios Belgijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje, ir dauguma jų buvo organizacijos partnerės. Danija nedalyvavo JCIV programoje.

Organizacijos iš visų valstybių narių, išskyrus Portugaliją, Maltą, Kiprą, Kroatiją, Bulgariją, Slovakiją ir Daniją, JCIV projektuose dalyvavo kaip vadovaujančiosios organizacijos. Daugiausiai vadovaujančiųjų organizacijų buvo iš Belgijos (21 proc. arba 31 organizacija), Vokietijos (12 proc. arba 18 organizacijų) ir Ispanijos (11 proc. arba 16 organizacijų). Belgijoje yra įsteigta daug ES lygmens tinklų, platformų ir forumų, tad tai paaiškina gana didelį Belgijoje registruotų organizacijų dalyvavimo lygį. Daugiausiai organizacijų partnerių buvo iš Italijos (10 proc. arba 57 organizacijos) ir Ispanijos (10 proc. arba 55 organizacijos). Tačiau organizacijos partnerės buvo tolygiau pasiskirsčiusios po įvairias valstybes nares. 21 proc. JCIV programos finansavimo buvo skirta projektams, kuriems vadovavo Belgijos organizacija. Po Belgijos buvo Vokietija (12 proc.) ir Prancūzija (11 proc.). Šis finansavimo pasiskirstymas beveik atitinka valstybių narių vadovaujamų projektų skaičiaus pasiskirstymą (žr. 2 1 paveikslėlį (kairėje)). Vis dėlto finansavimo žemėlapis neparodo, kaip numatytas skirti finansavimas yra pasiskirstęs pagal projekto partnerius. 2 1 paveikslėlyje daroma prielaida, kad visas įsipareigotas skirti finansavimas buvo skirtas vadovaujančiosios organizacijos šaliai. Iš tikrųjų taip nebuvo (projektai buvo tarpvalstybiniai ir projekto partneriai taip pat gavo dalį finansavimo), tad šiuos duomenis reikėtų vertinti atsargiai 2 1 paveikslėlis. 2 2 paveikslėlis 1.6 pav. papildomai parodoma 3 pagrindinių valstybių narių, kuriose yra daugiausiai vadovaujančiųjų organizacijų (Belgija, Vokietija ir Ispanija), partnerystės struktūra. Duomenys rodo, kad Belgijoje įsikūrusios vadovaujančiosios organizacijos paprastai dirba su partneriais iš Belgijos, Prancūzijos ir Vokietijos, taip pat Ispanijos ir Nyderlandų. Vokietijoje įsikūrusios vadovaujančiosios organizacijos dažniausiai turėjo partnerių iš Austrijos (aštuoni projektai), Čekijos, Vokietijos ir Italijos. Ispanijoje įsikūrusių vadovaujančiųjų organizacijų partnerės daugiausia buvo iš Portugalijos, Italijos ir Ispanijos. JCIV programa vienodai neapėmė visų valstybių narių. Daugiausiai paraiškų pateikė Italijos organizacijos (76 iš 385), Belgijos (69) ir Ispanijos (55) organizacijos. Šios trys pagrindinės valstybės narės pareiškėjos pateikė 52 proc. visų paraiškų dėl finansavimo pagal programą. Kroatija, Malta, Kipras ir Danija neprašė skirti JCIV finansavimo (žr. 2 3 paveikslėlį). Iš visų pateiktų paraiškų Liuksemburgo, Suomijos, Čekijos, Prancūzijos ir Švedijos paraiškos buvo įvertintos geriausiai (laimėjo daugiau kaip 50 proc. paraiškų). Portugalija, Bulgarija ir Slovakija negavo finansavimo pagal JCIV programą. 2.6.2Pridėtinė vertė ES ir dotacijų gavėjams

Palaikomieji pokalbiai ir internetinė apklausa parodė, kad tarpvalstybinė partnerystė suteikė konkrečią naudą finansavimą gavusiai organizacijai, ir joks kitas finansavimas nebūtų suteikęs galimybės gauti tokio pat dydžio naudos . Dėl partnerystės metodo pagerėjo dalyvaujančių organizacijų turimos žinios. Iš 59 atsakiusiųjų į internetinę apklausą 45 patvirtino, kad dėl partnerystės svarbioje srityje įgyta daugiau žinių ir patirties (nebuvo vertinama, kiek šių žinių padaugėjo), sukurti tinklai su (daugiau) tarptautinių partnerių (41 respondentas) ir įgyjama daugiau žinių apie kitų šalių politiką ir praktiką (38 respondentai). Partnerystė taip pat padėjo įgyti daugiau žinių apie atitinkamus ES teisės aktus ir ES politikos kryptis. Dėl tarpvalstybinės partnerystės atsirado daugiau galimybių skleisti rezultatus. Apklausos rezultatai ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais kartu rodo, kad geri partnerių tarpusavio santykiai suteikė organizacijoms galimybę pasiekti visas tikslines grupes, įskaitant tas, kurias sunku pasiekti, ir užtikrino plačią pasiektų rezultatų sklaidą. Šiuos rezultatus padėjo pasiekti visų partnerių dalyvavimas projekte, aiškus užduočių paskirstymas ir susitarimas, kaip įgyvendinti veiklą. Tačiau, nors apskritai partnerystė tenkino, 26 proc. internetu surengtos apklausos respondentų visiškai pritarė, o 35 proc. iš dalies pritarė teiginiui, kad būtų buvę naudingiau įtraukti partnerius iš kitų šalių. Palaikomieji pokalbiai taip pat patvirtina konkrečią tarpvalstybinės partnerystės naudą, t. y. padaugėjusias žinias, didesnes sklaidos galimybes ir gerus partnerių darbo santykius. Be pridėtinės vertės dotacijų gavėjams, apklausoje nurodyta, kad projektai turėjo pridėtinę vertę, nes buvo padedama siekti ES tikslų. Dauguma apklausos respondentų nurodė, kad įgyvendintas projektas ar veikla labai arba reikšmingai padėjo gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir formuoti bei skleisti geriausią patirtį. Pavyzdžiui, analitinė veikla daugiausia padėjo siekti kitų tikslų (40 proc.), tarpusavio mokymasis padėjo ugdyti šalių tarpusavio pasitikėjimą (28 proc.), o informuotumo didinimas daugiausia padėjo formuoti ir skleisti geriausią patirtį (25 proc.). Tačiau dauguma respondentų pareiškė, kad įgyvendinti projektai ar veikla tik mažai padėjo arba išvis nepadėjo kurti praktinių priemonių ir sprendimų, kuriais būtų sprendžiami tarpvalstybiniai ar visos Sąjungos uždaviniai ir didinamas plačiosios visuomenės informuotumas apie iš ES teisės kylančias teises. ES pridėtinė vertė labai aiški iš dotacijų gavėjų atsakymų, susijusių su ES finansavimo svarba tikslų pasiekimui. 87 proc. apklausos respondentų nurodė, kad projektas ar veikla nebūtų buvę įgyvendinti be ES finansavimo. Todėl galima daryti prielaidą, kad beveik visas projektas ar veikla, įgyvendinta pagal JCIV programą, nebūtų buvusi įgyvendinta nesant programos. 3IŠVADOS Programos aktualumas Programos tikslai buvo gana konkretūs, pasiekiami ir realūs. Tačiau jie nebuvo nei išmatuojami, nei susieti su laiku (nors ir priklausė nuo programos ir projekto trukmės). Apskritai prioritetus ir finansuotus veiksmus galima laikyti reikšmingais programos tikslams. Tačiau dėl programos prioritetų atrankos proceso, po to, kai prioritetai jau buvo nustatyti, liko mažai galimybių juos keisti (nors iš esmės projektui, kuriuo nebuvo atspindėtas joks prioritetas, dotacija galėjo būti skirta pagal kitus jos skyrimo kriterijus). Tai reiškė, kad kai kuriais atvejais, jeigu įgyvendinant projektą pasikeitė prioritetas, jo rezultatai buvo mažiau naudingi. Ir atvirkščiai, kalbant apie mokymą, galėjo iškilti poreikių, kurie nebuvo priskiriami nustatytiems prioritetams. Tada jie negalėjo būti finansuojami pagal programą, nes konkrečiame kvietime į juos nebuvo atsižvelgta. JCIV programa buvo tinkama padėti praktiškai taikyti ir įgyvendinti ES politikos priemones ir teisės aktus, taip pat padėti vystyti politikos priemones ir teisės aktus. Apskritai dotacijų gavėjai teigė, kad kvietimais ir pasirinktais veiksmais nustatyti ir atliepti tikslinių grupių poreikiai, nors jie šiuos poreikius nustatė skirtingai, nes vienais atvejais poreikiai buvo įvertinti nuodugniai, o kitais atvejais vadovautasi mažiau griežtu požiūriu. Tačiau šiuo etapu nebuvo įmanoma įvertinti projektų poreikiams įvertinti taikyto metodo patikimumo. Dotacijų gavėjai neprivalėjo įvertinti poreikių. Suderinamumas ir papildomumas

Apskritai JCIV pasiektas tam tikras papildomumas su kitomis ES programomis, atsižvelgiant į tam tikrus tikslus ir temines sritis, programos pobūdį ir tikslines grupes, ypač su JPEN ir PTT. Tačiau šios programos taip pat gali dubliuotis. Sinergija buvo nustatyta ES ir nacionaliniu lygmeniu, taip pat pačioje programoje. JCIV programa atitiko politikos pokyčius ES ir nacionaliniu lygmeniu, be to, ja pavyko palaikyti politikos pokyčius ir teisės aktus civilinės teisenos srityje, pasitelkiant finansuojamus veiksmus ir viešojo pirkimo sutartis. Veiksmingumas Apskritai finansuotais veiksmais prisidėta prie programos tikslų. Tačiau galutinėse projektų ataskaitose ir per pokalbius pateiktų duomenų nepakako, kad būtų galima įvertinti šios programos veiksmingumą. Komisijos stebėjimo ir vertinimo sistema buvo labiau orientuota į atliktą darbą, o ne į rezultatus, ir tai paaiškina kai kuriuos šios vertinimo ataskaitos trūkumus. Dauguma projektų pavyko laiku pasiekti suplanuotus rezultatus ir pasiekti numatytą tikslinę grupę. Nenustatyta jokių kliūčių, kurios būtų smarkiai paveikusios projekto rezultatų ar tikslų įgyvendinimą. JCIV padėjo įgyvendinti ir vystyti ES politikos priemones ir teisės aktus teikiant dotacijas ir viešojo pirkimo sutartis. Tačiau dėl ilgo projektų ciklo prioritetai galėjo pasikeisti ir taip galėjo būti pakenkta užbaigtų veiksmų veiksmingumui. Tvarumas Kalbant apie trumpalaikį tvarumą (t. y. viešinant projektų rezultatus), Komisijos pastangos skleisti (ir stebėti) projektų rezultatus apskritai buvo ribotos. Informacijos apie rezultatus skleidimo tiesiogiai tikslinėms grupėms srityje Komisija daugiausia pasikliovė naudos gavėjais, o savo žmogiškuosius išteklius daugiausia skyrė finansų valdymui. Sklaida plačiajai visuomenei laikoma svarbiausiu aspektu siekiant, kad programa turėtų didesnį poveikį. JCIV rezultatų sklaidos veiksmingumas buvo ribotas, nes trūko specialaus jų sklaidos kanalo. Paaiškėjo, kad dotacijų gavėjų sklaida buvo veiksmingesnė, nes pagal daugumą dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai buvo sudaryti aiškūs jų projektų ar veiklos rezultatų sklaidos planai. Apskritai pagal JCIV programą pasiekti tvarūs vidutinės trukmės (t. y. projektų rezultatų ir (arba) partnerystės tęsimas) ir ilgalaikiai (t. y. pritaikant projektų rezultatus kitomis aplinkybėmis, organizacijoms ir valstybėse narėse be papildomo finansavimo arba esant tik ribotam finansavimui) rezultatai. Surinkti partnerysčių tęstinumo įrodymai yra šiek tiek prieštaringi: nors iš galutinių JCIV ataskaitų buvo galima spręsti, kad šis rodiklis buvo mažas, internetinės apklausos rezultatai rodė ką kita, nes dauguma respondentų nurodė, kad partnerystė tęsėsi toliau. Taip galėjo nutikti todėl, kad partnerystė buvo „atkurta“ tik po kurio laiko, jau pateikus galutinę ataskaitą. Dauguma projektų buvo pripažinti inovatyviais, visų pirma dėl to, kad jų tikslinės grupės arba aspektai dar nebuvo tyrinėjami ar nagrinėjami anksčiau, arba sukuriant naujas metodikas, metodus ar priemones. Daugiau nei pusė apklausos respondentų nurodė, kad, siekiant užtikrinti projekto ar veiklos finansinį tvarumą, reikia papildomo finansavimo. Efektyvumas Apskritai atrodo, kad dotacijoms veiksmams, dotacijoms veiklai ir viešojo pirkimo sutartims skirto finansavimo pakako bendriesiems JCIV tikslams pasiekti. Palyginus projektų biudžeto išlaidas ir rezultatus, taip pat visą atliktą darbą ir sukurtus rezultatus, finansiniai ištekliai panaudoti efektyviai. Pirmaisiais įgyvendinimo metais įsisavinimo lygis buvo gana nedidelis ir tai rodė potencialių naudos gavėjų finansinių ir administracinių gebėjimų trūkumą, tačiau po dviejų metų įsisavinimo lygis tapo priimtinas. Buvo įvertinta, kad Komisija efektyviai valdė JCIV, atsižvelgiant į pareiškėjams ir dotacijų gavėjams nustatytus reikalavimus ir gautą paramą. Tačiau kai kurios organizacijos laikė per paraiškų teikimo ir įgyvendinimo procesą sunkiu. Galima būtų šiek tiek supaprastinti pareiškėjams ir gavėjams taikomas procedūras (pvz., gerinti technines ar IT sistemas arba paprastinti apskaitos procedūras ir finansinių ataskaitų teikimą). Apskritai ataskaitų teikimo tvarka buvo laikoma tinkama, tačiau kartais ji buvo pernelyg sudėtinga, ypač tai pasakytina apie finansinių ataskaitų teikimą. Įvertinta, kad apskritai Komisijos taikyta stebėjimo tvarka buvo naudinga.