Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo memorandumo sudarymo /* KOM/2011/0044 galutinis - NLE 2011/0021 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.2.4 KOM(2011) 44 galutinis 2011/0021 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo memorandumo sudarymo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės 1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2009 m. kovo 30 d. Taryba paprašė Komisijos imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta Europos oro eismo valdymo modernizavimo programos SESAR (žr. toliau) ir atitinkamos JAV programos NextGen , taip pat kitų ICAO (Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos) regionuose vykdomų projektų aukščiausio lygio sąveika. Be to, Komisijos paprašyta atsižvelgti į būtinybę užtikrinti, kad SESAR būtų įgyvendinama atsižvelgiant į ICAO pasaulinės koncepcijos pokyčius. Tuo tikslu Taryba paragino Komisiją pateikti rekomendaciją įgalioti Komisiją pradėti derybas su JAV federaline aviacijos administracija (FAA) dėl bendradarbiavimo memorandumo[1]. Rekomendaciją[2] Tarybai Komisija pateikė 2009 m. birželio 10 d. Tačiau Komisija pasiūlė, kad su FAA būtų deramasi dėl bendradarbiavimo ne vien SESAR ir NextGen sąveikos klausimais, bet ir platesnėje civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. Remdamasi Komisijos rekomendacija, 2009 m. spalio 9 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo įgaliojo Komisiją ES vardu pradėti derybas su FAA dėl civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo memorandumo. Taryba taip pat paprašė Komisijos kartu parengti priedą, kuriame būtų aptariami SESAR ir NextGen sąveikos klausimai. Siūlomame memorandumo projekte apibrėžiamos ES ir JAV dvišalio bendradarbiavimo siekiant skatinti ir vystyti civilinės aviacijos mokslinius tyrimus ir plėtrą nuostatos ir sąlygos. Naudodamosi šia svarbia priemone, sukurta remiantis teisiškai privaloma sistema ir laikantis suderintų abipusiškumo principų, susitariančiosios šalys galės kartu siekti bendro tikslo – užtikrinti, kad oro transporto sistemos būtų ekologiškesnės ir veiksmingesnės. Pagal memorandumo projektą abi susitariančiosios šalys bendros mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos galės imtis bet kurioje civilinės aviacijos srityje. Remiantis įgaliojime nustatytais derybų nurodymais, 2010 m. birželio 18 d. abi susitariančiosios šalys parafavo bendradarbiavimo memorandumo projektą ir priedo dėl SESAR ir NextGen sąveikos projektą. 1.2. Bendrosios aplinkybės SESAR Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų (SESAR) programa yra technologinis Bendro Europos dangaus (SES) pagrindas[3]. Tai trijų etapų programa, pagal kurią apibrėžtos , rengiamos ir bus parengtos darbui aukštos kokybės naujos kartos oro eismo valdymo technologijos, sistemos ir procedūros, atitinkančios SES tikslus ir reikalavimus. Vienas iš pagrindinių SESAR apibrėžimo etapu pasiektų rezultatų yra Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas (toliau – pagrindinis planas) – Europos Sąjungos Tarybos patvirtintas ir visų oro eismo valdymo srities suinteresuotųjų šalių pripažįstamas bendrai parengtas veiksmų planas, kuriuo siekiama, kad naujos kartos oro eismo valdymo technologijos ir procedūros būtų įdiegtos per ateinančius 10–15 metų. Vadovaujantis pagrindiniu planu kuriama rengimo etapo darbo programa, be to, jis bus pagrindinė SESAR parengimo darbui etapo valdymo priemonė. Šiuo metu programos SESAR rengimo etape vykdoma per 300 suderintų ir koordinuojamų mokslinių tyrimų, plėtros ir patvirtinimo projektų, kuriuos centralizuotai valdo pirmoji ES įstaigos statusą turinti oro eismo valdymo srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės organizacija – SESAR bendroji įmonė. SESAR bendrosios įmonės tikslas – koordinuoti ir telkti visą ES vykdomą atitinkamą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą ir taip užtikrinti, kad Europos oro eismo valdymo sistema būtų modernizuota. Ši ES ir Eurokontrolės įkurta įstaiga turi 15 narių – sektoriaus atstovų (antžeminės ir aviacinės įrangos gamintojai, oro uostų ir oro transporto bendrovių atstovai, oro navigacijos paslaugų teikėjai), įskaitant ES nepriklausančių valstybių subjektus ir kelis asocijuotuosius partnerius. Jungtinėse Amerikos Valstijose FAA taip pat pradėjo oro eismo valdymo modernizavimo programą NextGen . Atsižvelgdami į tai, kad programos SESAR ir NextGen vykdomos lygiagrečiai, Europos oro erdvės naudotojai primygtinai pareikalavo, kad būtų užtikrinta SESAR ir NextGen sąveika siekiant, kad skrydžiai visame pasaulyje būtų vykdomi saugiai ir sklandžiai, kad Europos įmonės galėtų naudotis didesnėmis rinkos teikiamomis galimybėmis ir kad orlaiviuose nereikėtų montuoti dviejų skirtingos brangios įrangos komplektų. JAV įmonės jau gali dalyvauti tokiose Europos mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kaip SESAR. Todėl būtina užtikrinti, kad tokias pačias galimybes turėtų ir Europos įmonės. Komisija mano, kad techninės ir veiklos srities bendradarbiavimą su FAA būtina nedelsiant stiprinti visame civilinės aviacijos sektoriuje. Užtikrinti, kad oro transporto sistemos taptų veiksmingesnės ir darnesnės, lengviau taikant holistinį metodą, apimantį visus civilinės aviacijos aspektus. Todėl Komisija rekomenduoja bendradarbiavimą užmegzti platesnėje civilinės aviacijos srityje. Siūlomas bendradarbiavimo su JAV memorandumas yra tvirtas ir teisiškai privalomas pagrindas, kuriuo remiantis būtų imamasi bendros mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos, taip pat tinkamai sprendžiami opūs klausimai, pavyzdžiui, susiję su atsakomybe, intelektinės nuosavybės teisėmis ir abipusiškumu. Be to, memorandumu gali būti nustatyti tarptautiniai aviacijos standartai, kuriais užtikrinama pasaulinio masto sąveika, atitinkanti aviacijos srities suinteresuotųjų šalių lūkesčius ir užtikrinanti Europos įmonėms platesnes rinkos teikiamas galimybes. 1.3. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2006 m. liepos 18 d. Europos Komisija ir FAA pasirašė pradinį susitarimo memorandumą, kuriuo nustatyta bendradarbiavimo sistema, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti bendras visuotines operacijas ir taip prisidėti prie to, kad oro eismo valdymas taptų labiau visuotinis. 2009 m. kovo 17 d. susitarimo memorandumas atnaujintas, kad būtų atsižvelgta į esminį SESAR bendrosios įmonės vaidmenį Europos Komisijos įgaliojimu techninėje srityje bendradarbiaujant su FAA. Tačiau dėl deklaracinio dokumento pobūdžio susitarimo memorandumu nesukurta reikiama teisiškai privaloma sistema, kuria naudojantis būtų tinkamai sprendžiami atsakomybės, intelektinės nuosavybės teisių ir abipusiškumo klausimai. Galiojantis susitarimo memorandumas bus pakeistas siūlomu bendradarbiavimo memorandumu, visų pirma jo priedu dėl SESAR ir NextGen sąveikos. 1.4. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomas bendradarbiavimo memorandumas padės siekti SES politikos tikslų, nes juo palaikoma programa SESAR, kuri yra technologinis tos politikos pagrindas. Laiku sukūrus ir įdiegus naujas oro eismo valdymo technologijas ir procedūras, Europa taps pajėgesnė diegti naujoves, o jos įmonės pasaulyje taps konkurencingesnės, todėl ES pozicija standartizacijos įstaigose galės būti tvirtesnė. Memorandumo projektu bus sukurta aiški teisinė sistema ir taip susitariančiosios šalys bus paskatintos bendradarbiauti techninėje ir veiklos srityje. Tokia paskata atitinka ES mokslinių tyrimų politiką ir padės siekti Septintosios bendrosios programos tikslų. 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Aviacijos sektoriaus atstovai teigiamai vertina privalomu ES ir JAV bendradarbiavimo memorandumu užtikrinamas galimybes. Europos įmonės tikisi, kad įgyvendinus abipusiškumo principus, kuriais grindžiamas memorandumas, jos turės vienodas galimybes remdamosi skaidrumo, abipusės naudos, taip pat nešališko ir sąžiningo elgesio principais dalyvauti bendradarbiaujant su JAV vykdomoje veikloje. Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Derybų metu Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma naudodamasi SESAR bendrosios įmonės ir valstybių narių, taip pat specialaus komiteto, kurį Taryba įsteigė derėtis dėl memorandumo, teikiamomis paslaugomis. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Rengiant Sąjungos derybų poziciją, į suinteresuotųjų šalių pastabas deramai atsižvelgta. 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Derantis techninius klausimus nagrinėjo SESAR bendroji įmonė. Teisiniais aspektais rūpinosi Komisijos Teisės tarnyba. Nepriklausomo tyrimo neprireikė. 2.3. Poveikio vertinimas Memorandumas yra tvirtas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis galima nuodugniai bendradarbiauti techninėje ir veiklos srityje ir taip anksčiau parengti bendrus civilinės aviacijos standartus. Be to, apibrėžus ir įgyvendinus abipusiškumo principus, taip pat stebint, kaip jie taikomi, Europos įmonėms bus lengviau patekti į naujas JAV rinkas. Jei abipusiškumo principai nebūtų taikomi, Europos įmonėms nebūtų sudarytos sąžiningos sąlygos patekti į JAV rinką. Oro eismo valdymo modernizavimo srityje ES ir JAV koordinuotai rems ICAO vykdomą standartizavimą, todėl bus galima pasiekti, kad bendri SESAR ir NextGen standartai taptų tarptautiniais oro eismo valdymo standartais. Jei sąveika nebūtų užtikrinta, tūkstančiuose Europoje ir JAV skraidančių orlaivių tektų montuoti po du skirtingos aviacinės įrangos komplektus, o tam reikėtų didelių investicijų, kurių dabartinėmis finansų krizės sąlygomis oro transporto bendrovės skirti negali. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomą bendradarbiavimo memorandumą sudaro pagrindinis dokumentas, kuriuo nustatomi svarbiausi bendradarbiavimo principai ir valdymo tvarka. Prie pagrindinio dokumento pridedami priedai ir jų priedėliai, kuriuose išsamiau apibūdinami konkretūs techniniai civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srities tikslai. Kaip reikalaujama Tarybos suteiktame įgaliojime, pirmame priede aptariama SESAR ir NextGen sąveika. Laikantis valdymo tvarkos, įsteigiamas Jungtinis komitetas, kurį sudaro Komisijos atstovai, kuriems padeda ES valstybių narių atstovai, ir FAA atstovai. Jungtinis komitetas gali spręsti visus su memorandumo ir jo priedų bei priedėlių taikymu susijusius klausimus. 3.2. Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 6 dalimi. 3.3. Subsidiarumo principas Oro susisiekimas yra europinio masto veiklos sritis, taigi nuoseklų požiūrį būtina užtikrinti Europos lygmeniu – dėl to valstybės narės dvišaliais susitarimais su JAV bendradarbiavimo memorandumo tikslų pasiekti negali. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. 3.4. Proporcingumo principas ES ir JAV bendradarbiavimo memorandumas – veiksminga privaloma teisinė priemonė, kuria skatinamas abiejų susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas techninėje srityje. Juo nustatoma bendra sistema, kurią taikant galima imtis bendradarbiavimo veiklos ir kuria abiem susitariančiosioms šalims užtikrinamos vienodos galimybės dalyvauti bet kurios civilinės aviacijos srities mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje. Dėl siūlomo susitarimo nei valstybių narių valdžios institucijoms, nei sektoriaus atstovams papildomos administracinės naštos ar finansinių įpareigojimų nebūtų sukurta. 3.5. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – bendradarbiavimo memorandumas. Išorės santykius aviacijos srityje galima reguliuoti tik tarptautiniais susitarimais. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 2011/0021 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo memorandumo sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalimi, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4], ... m. ... ... d. gavusi Europos Parlamento pritarimą, kadangi: (1) Komisija Sąjungos vardu derėjosi su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo memorandumo (toliau – memorandumas). (2) Memorandumas pasirašytas ... m. ... ... d. (3) Sąjunga turėtų memorandumą patvirtinti, NUSPRENDĖ: Vienintelis straipsnis. Patvirtinimas 1. Sąjungos vardu memorandumas patvirtinamas. Memorandumo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2. Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą padaryti memorandumo XII straipsnio B dalyje numatytą pranešimą. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [pic] | PRIEDAS JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BENDRADARBIAVIMO MEMORANDUMAS NAT-I-9406 KADANGI Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga siekia bendro tikslo – skatinti ir vystyti bendradarbiavimą civilinės aviacijos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje; taip pat KADANGI toks bendradarbiavimas taps paskata Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Europos Sąjungoje vystyti civilinę aeronautiką ir didinti jos saugą; TODĖL Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga (toliau kartu – susitariančiosios šalys, pavieniui – susitariančioji šalis) susitaria vykdyti bendras programas, laikydamosi toliau išdėstytų nuostatų ir sąlygų. I STRAIPSNIS. TIKSLAS A. Šiuo bendradarbiavimo memorandumu, įskaitant jo priedus ir priedėlius (toliau – memorandumas), nustatomos dvišalio bendradarbiavimo siekiant skatinti ir vystyti civilinės aviacijos mokslinius tyrimus ir plėtrą nuostatos ir sąlygos. Šiuo tikslu susitariančiosios šalys, jei turi asignuotų lėšų ir kitų reikiamų išteklių, gali skirti darbuotojų, išteklių ir teikti susijusias paslaugas, kad būtų bendradarbiaujama šio memorandumo prieduose ir priedėliuose nustatytu mastu. B. Šio memorandumo tikslus galima pasiekti bendradarbiaujant bet kurioje iš šių sričių: 1. keitimosi informacija, susijusia su programomis ir projektais, mokslinių tyrimų rezultatais ar leidiniais; 2. bendrų tyrimų vykdymo; 3. mokslinių tyrimų ir plėtros programų, taip pat projektų koordinavimo ir vykdymo bendromis pastangomis; 4. mokslinių ir techninių darbuotojų mainų; 5. keitimosi moksliniams tyrimams ir suderinamumo tyrimams skirtais specialiais įrenginiais, programine įranga ir sistemomis; 6. bendro simpoziumų ar konferencijų organizavimo; taip pat 7. dvišalių konsultacijų siekiant atitinkamose tarptautinėse įstaigose imtis suderintų veiksmų. C. Laikydamosi galiojančių įstatymų, kitų teisės aktų ir politinių strategijų (su galimais pakeitimais ar pataisomis), susitariančiosios šalys kuo aktyviau skatina dalyvius įsitraukti į pagal šį memorandumą vykdomą bendradarbiavimo veiklą ir taip siekia užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti jų mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje. Susitariančiosios šalys skatina dalyvius įsitraukti į bendradarbiavimo veiklą, kuri vykdoma remiantis abipusiškumo principu ir laikantis šių principų: 1. abipusės naudos; 2. vienodų galimybių dalyvauti bendradarbiavimo veikloje; 3. nešališko ir sąžiningo elgesio; 4. laiku vykdomo keitimosi informacija, kuri gali turėti įtakos bendradarbiavimo veiklai; taip pat 5. skaidrumo. D. Tokia bendradarbiavimo veikla vykdoma laikantis II straipsnyje apibrėžtų konkrečių priedų ir priedėlių. II STRAIPSNIS. ĮGYVENDINIMAS A. Šis memorandumas įgyvendinamas vadovaujantis konkrečiais jo priedais ir priedėliais. Tuose prieduose ir priedėliuose prireikus apibūdinamas bendradarbiavimo konkrečioje srityje ar konkrečiu tikslu pobūdis ir trukmė, požiūris į intelektinę nuosavybę, atsakomybė, finansavimas, sąnaudų paskirstymas ir kiti susiję klausimai. Jeigu priedo ar priedėlio nuostata neatitinka šio memorandumo nuostatos, viršenybę turi memorandumo nuostata, nebent aiškiai nustatyta kitaip. B. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos atstovai periodiškai susitinka, kad: 1. aptartų pasiūlymus imtis naujos bendradarbiavimo veiklos; taip pat 2. apžvelgtų, kaip vykdoma veikla, kurios imtasi pagal šio memorandumo priedą ar priedėlį. C. Pagal šį memorandumą vykdomą bendradarbiavimo veiklą Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės vardu koordinuoja ir palankesnes sąlygas jai vykdyti sudaro Federalinė aviacijos administracija, o Europos Sąjungos vardu – Europos Komisija. D. Koordinuoti ir valdyti šio memorandumo taikymą paskirtos tarnybos, kurioms turėtų būti teikiami visi prašymai teikti paslaugas pagal šį memorandumą: 1. Jungtinėse Amerikos Valstijose Federal Aviation Administration Office of International Aviation Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East 600 Independence Ave., S.W. Washington, D.C. 20591 - USA Telefonas +1-202-385-8900 | 2. Europos Sąjungoje Europos Komisija Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas Oro transporto direktoratas 1040 Brussels - Belgium Telefonas +32-2-2968430 Faksas +32-2-2968353 | E. Konkrečiai veiklai skirtų techninių programų ryšiai nustatomi vadovaujantis šio memorandumo priedais ir priedėliais. III STRAIPSNIS. VYKDOMASIS VALDYMAS A. Susitariančiosios šalys įsteigia Jungtinį komitetą, kuris turi užtikrinti veiksmingą šio memorandumo taikymą. Komitetas reguliariai rengia posėdžius, kad įvertintų, ar memorandumas įgyvendinamas veiksmingai. B. Jungtinį komitetą sudaro šie atstovai: 1. Jungtinių Amerikos Valstijų – Federalinė aviacijos administracija (FAA, viena iš pirmininkaujančiųjų) ir 2. Europos Sąjungos – Europos Komisija (viena iš pirmininkaujančiųjų), kuriai padeda Europos Sąjungos valstybių narių atstovai. C. Konkretiems klausimams spręsti Jungtinis komitetas gali kviesti dalyvauti atitinkamų sričių specialistus. Jungtinis komitetas gali įkurti technines darbo grupes ir prižiūrėti jų, taip pat konkrečiais priedais ir priedėliais įsteigtų komitetų ir grupių veiklą. Jungtinis komitetas parengia ir patvirtina vidaus valdymo tvarką. D. Visi Jungtinio komiteto sprendimai priimami abiejų susitariančiųjų šalių, kurios sudaro Jungtinį komitetą, bendru sutarimu. Šie sprendimai pateikiami raštu ir pasirašomi susitariančiųjų šalių atstovų Jungtiniame komitete. E. Jungtinis komitetas gali svarstyti visus su šio memorandumo ir jo priedų bei priedėlių taikymu susijusius klausimus. Visų pirma jis turi: 1. sudaryti sąlygas šio memorandumo ir jo priedų bei priedėlių taikymo srityje diskutuoti dėl: a. klausimų, kurių gali kilti, ir pokyčių, kurie gali turėti įtakos šio memorandumo ir jo priedų bei priedėlių įgyvendinimui; b. bendro požiūrio į naujų technologijų ir procedūrų diegimą, mokslinių tyrimų ir vertinimo programas, taip pat į kitas sritis, kuriomis suinteresuotos abi susitariančiosios šalys; taip pat c. bet kurios iš susitariančiųjų šalių reglamentų ir kitų teisės aktų projektų, galinčių turėti įtakos kitos susitariančiosios šalies interesams šio memorandumo ir jo priedų bei priedėlių taikymo srityje; | 2. prireikus priimti papildomų šio memorandumo priedų ir jų priedėlių; 3. prireikus priimti šio memorandumo priedų ir jų priedėlių pakeitimus; taip pat 4. prireikus susitariančiosioms šalims pateikti pasiūlymų dėl kitų šio memorandumo pakeitimų. IV STRAIPSNIS. DARBUOTOJŲ MAINAI Susitariančiosios šalys gali vykdyti techninių darbuotojų mainus, jei to reikia šio memorandumo priede ar priedėlyje apibūdintai veiklai vykdyti. Tokie mainai vykdomi laikantis šiame memorandume ir jo prieduose bei priedėliuose išdėstytų nuostatų ir sąlygų. Techniniai darbuotojai, kuriais keičiasi susitariančiosios šalys, vykdo priede arba priedėlyje nurodytą veiklą. Abipusiu sutarimu tokie techniniai darbuotojai gali būti Jungtinių Amerikos Valstijų ar Europos Sąjungos agentūrų arba rangovų darbuotojai. V STRAIPSNIS. ĮRANGOS NUOMOS TVARKA Viena susitariančioji šalis (šalis nuomotoja) gali pagal šio memorandumo priedą ar priedėlį nuomoti įrangą kitai susitariančiajai šaliai (šaliai nuomininkei). Jei priede ar priedėlyje nenurodyta kitaip, nuomojant įrangą taikomos šios bendrosios nuostatos: A. Šalis nuomotoja nustato nuomojamos įrangos vertę. B. Šalis nuomininkė saugoti ir laikyti įrangą perima priede ar priedėlyje susitariančiųjų šalių nustatytame šalies nuomotojos objekte. Šalis nuomininkė įrangą saugo ir laiko tol, kol ta įranga pagal šio straipsnio H dalį grąžinama šaliai nuomotojai. C. Šalis nuomininkė savo lėšomis perveža įrangą į priede ar priedėlyje susitariančiųjų šalių nustatytą objektą. D. Susitariančiosios šalys bendradarbiauja, siekdamos gauti eksporto licencijas ir kitus dokumentus, kurių reikia įrangai vežti. E. Už įrangos sumontavimą objekte, kurį priede ar priedėlyje nustato susitariančiosios šalys, atsakinga šalis nuomininkė. Prireikus šalis nuomotoja padeda šaliai nuomininkei sumontuoti susitariančiųjų šalių sutartomis sąlygomis išnuomotą įrangą. F. Nuomos laikotarpiu šalis nuomininkė įrangą tinkamai eksploatuoja ir prižiūri, užtikrina, kad įranga visada būtų tinkama naudoti, ir leidžia šaliai nuomotojai bet kuriuo priimtinu metu atlikti patikrinimą. G. Šalis nuomotoja padeda šaliai nuomininkei rasti įprastų detalių ir specialių dalių, kurių šaliai nuomininkei gauti sunku, tiekėjus. H. Pasibaigus šio memorandumo, atitinkamo jo priedo ar priedėlio galiojimui, nutraukus memorandumo, jo priedo ar priedėlio galiojimą arba baigus naudotis įranga, šalis nuomininkė savo lėšomis grąžina įrangą šaliai nuomotojai. I. Jeigu pagal šį memorandumą išnuomota įranga, kurią šalis nuomininkė perėmė saugoti ir laikyti, prarandama ar sugadinama, šalies nuomotojos nuožiūra šalis nuomininkė įrangą sutaiso arba atlygina šaliai nuomotojai už prarastą ar sugadintą įrangą tiek, kiek ta įranga verta (kaip pagal šio straipsnio A dalį nustatė šalis nuomotoja). J. Įranga, kuria keičiamasi pagal šį memorandumą, naudojama tik mokslinių tyrimų, plėtros ir patvirtinimo tikslais ir jokiu būdu nenaudojama vykdant aktyvią civilinės aviacijos veiklą ar kitais su veikla susijusiais tikslais. K. Technologijos, įranga ar kiti elementai pagal šį memorandumą perduodami laikantis susitariančiųjų šalių taikomų įstatymų ir politikos. VI STRAIPSNIS. FINANSAVIMAS A. Jei šio memorandumo priede ar priedėlyje nenurodyta kitaip, kiekviena susitariančioji šalis padengia pagal šį memorandumą savo vykdomos veiklos išlaidas. B. Kad šią bendradarbiavimo programą būtų galima identifikuoti, Jungtinės Amerikos Valstijos memorandumui priskyrė numerį NAT-I-9406; šis numeris nurodomas visoje su šiuo memorandumu susijusioje korespondencijoje. VII STRAIPSNIS. INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS A. Išskyrus atvejus, kai to reikalaujama taikomu įstatymu arba išankstiniu rašytiniu susitariančiųjų šalių susitarimu, nė viena susitariančioji šalis jokios informacijos ar medžiagos, susijusios su užduotimis arba programomis, dėl kurių susitarta pagal šį memorandumą ir jo priedus bei priedėlius, neatskleidžia trečiosioms šalims, išskyrus i) tokias užduotis atliekančius arba tokiose programose dalyvaujančius rangovus ar subrangovus, jei tokios informacijos ar medžiagos reikia minėtosioms užduotims atlikti ir programoms įgyvendinti; arba ii) kitas susitariančiųjų šalių valdžios institucijas. B. Jeigu viena iš susitariančiųjų šalių sužino, kad pagal savo įstatymus ar kitus teisės aktus negalės (arba gali pagrįstai numatyti, kad negalės) laikytis šio straipsnio nuostatų dėl informacijos neatskleidimo, ji nedelsdama ir anksčiau, nei informacija atskleidžiama, apie tai praneša kitai susitariančiajai šaliai. Tuomet susitariančiosios šalys konsultuojasi, kad nustatytų tinkamą veiksmų planą. VIII STRAIPSNIS. INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖS A. Susitariančioji šalis, kuri kitai susitariančiajai šaliai šio memorandumo priede ar priedėlyje nustatytomis sąlygomis perduoda intelektinę nuosavybę (šiame memorandume tai yra tyrimai, ataskaitos, duomenų bazės, programinė įranga, praktinė patirtis, techninė ir neskelbtina komercinė informacija, duomenys ir įrašai, taip pat susiję dokumentai ir medžiaga, neatsižvelgiant į tai, kokia forma ar kokioje laikmenoje jie įrašyti), išsaugo tokias pačias intelektinės nuosavybės teises, kokias turėjo mainų metu. Dokumentą ar kitą intelektinę nuosavybę pagal šio memorandumo priedą ar priedėlį perduodanti susitariančioji šalis prireikus aiškiai pažymi, kad tas dokumentas ar kita intelektinė nuosavybė yra konfidencialus, kad jo nuosavybės teisės saugomos arba kad tai komercinė paslaptis. B. Jei šio memorandumo priede ar priedėlyje nenurodyta kitaip, susitariančioji šalis, kuri iš kitos susitariančiosios šalies pagal šį memorandumą gauna intelektinę nuosavybę: 1. vien dėl to į ją neįgyja jokių nuosavybės teisių; taip pat 2. iš anksto negavusi rašytinio kitos susitariančiosios šalies sutikimo, neatskleidžia intelektinės nuosavybės informacijos trečiosioms šalims, išskyrus su šio memorandumo priedu ar priedėliu susijusioje programoje dalyvaujančius rangovus ar subrangovus. Jeigu informacija atskleidžiama programoje dalyvaujančiam rangovui ar subrangovui, informaciją atskleidžianti susitariančioji šalis: a. užtikrina, kad rangovas ar subrangovas intelektine nuosavybe naudotųsi tik taikomame priede ar priedėlyje nustatytais tikslais; taip pat b. uždraudžia rangovui ar subrangovui atskleisti intelektinės nuosavybės informaciją kitoms trečiosioms šalims, nebent kita susitariančioji šalis iš anksto raštu sutiko, kad informacija būtų atskleidžiama ir kitiems. | C. Jei šio memorandumo priede ar priedėlyje nenurodyta kitaip, pagal šį memorandumą ir jo priedus ar priedėlius susitariančiųjų šalių kartu sukurtos intelektinės nuosavybės teisėmis susitariančiosios šalys naudojasi bendrai. 1. Kiekvienai susitariančiajai šaliai suteikiama neišimtinė neatšaukiama teisė visose šalyse tokią intelektinę nuosavybę atgaminti, ja remiantis rengti susijusius darbus, ją viešai platinti ir versti, jeigu toks atkūrimas, rengimas, platinimas ir vertimas neturi įtakos kitos susitariančiosios šalies intelektinės nuosavybės teisių apsaugai. Kiekviena susitariančioji šalis ar už įgyvendinimą atsakingos jos institucijos turi teisę peržiūrėti vertimą prieš jį viešai platinant. 2. Visuose bendradarbiaujant pagal šį memorandumą ir jo priedus ar priedėlius tiesiogiai parengtuose ir viešai platinamuose mokslo ir technikos žurnalų straipsniuose, taip pat mokslinėse ataskaitose ir knygose, kurių nuosavybės teisės nėra saugomos, nurodomos atitinkamo kūrinio autorių pavardės, nebent autorius aiškiai atsisako būti nurodytas. D. Jeigu viena iš susitariančiųjų šalių nesutinka, kad pagal šio memorandumo priedą ar priedėlį kitos susitariančiosios šalies perduodamas dokumentas ar kita intelektinė nuosavybė būtų laikomas konfidencialiu, jo nuosavybės teisės būtų saugomos arba jis būtų laikomas susijusiu su komercine paslaptimi, šiam klausimui aptarti ji prašo surengti konsultacijas su kita susitariančiąja šalimi. Konsultacijos gali būti rengiamos kartu su Jungtinio komiteto arba kitų komitetų, kurie gali būti įsteigti pagal šio memorandumo priedą ar priedėlį, posėdžiu. IX STRAIPSNIS. IMUNITETAS IR ATSAKOMYBĖ A. Su veikla, vykdoma pagal šį memorandumą, susijusius imuniteto ir atsakomybės klausimus susitariančiosios šalys prireikus aptaria atitinkamame priede ar priedėlyje. B. Susitariančiosios šalys sutaria, kad bet kuri veikla, kurios imtasi pagal šį memorandumą ir jo priedus ar priedėlius, būtų vykdoma laikantis deramo profesinio atidumo principų ir kad būtų imamasi visų pagrįstų priemonių siekiant kuo labiau sumažinti trečiosioms šalims galinčių kilti pavojų ir laikytis visų saugos ir priežiūros reikalavimų. X STRAIPSNIS. PAKEITIMAI A. Susitariančiosios šalys gali iš dalies pakeisti šį memorandumą ir jo priedus ar priedėlius. Bet kurį tokį pakeitimą susitariančiosios šalys išsamiai dokumentuoja abiejų susitariančiųjų šalių pasirašytu rašytiniu susitarimu. B. Jungtinio komiteto patvirtinti šio memorandumo priedų ar priedėlių pakeitimai įsigalioja pagal šio memorandumo III straipsnio D dalį priimtu Jungtinio komiteto sprendimu, kurį susitariančiųjų šalių vardu pasirašo Jungtiniam komitetui kartu pirmininkaujantys jo nariai. XI STRAIPSNIS. GINČŲ SPRENDIMAS Visus ginčus dėl šio memorandumo arba jo priedų ar priedėlių aiškinimo arba taikymo susitariančiosios šalys sprendžia tarpusavio konsultacijose. Tarptautiniam tribunolui ar trečiajai šaliai tokių ginčų spręsti susitariančiosios šalys neperduoda. XII STRAIPSNIS. ĮSIGALIOJIMAS IR GALIOJIMO NUTRAUKIMAS A. Iki įsigaliojimo šis memorandumas laikinai taikomas nuo pasirašymo dienos. B. Šis memorandumas įsigalioja, kai susitariančiosios šalys raštu praneša viena kitai, kad jų atitinkamos vidaus procedūros, reikalingos, kad šis memorandumas įsigaliotų, yra baigtos, ir galioja tol, kol jo galiojimas nutraukiamas. C. Šiam memorandumui įsigaliojus Jungtinio komiteto priimtas bet kuris atskiras priedas ar priedėlis įsigalioja pagal šio memorandumo III straipsnio D dalį priimtu Jungtinio komiteto sprendimu, kurį susitariančiųjų šalių vardu pasirašo Jungtiniam komitetui kartu pirmininkaujantys jo nariai. D. Prieš šešiasdešimt (60) dienų raštu įspėjusi kitą susitariančiąją šalį, bet kuri susitariančioji šalis gali bet kuriuo metu nutraukti šio memorandumo arba jo priedų ar priedėlių galiojimą. Šio memorandumo galiojimo nutraukimas neturi įtakos pagal V, VII, VIII ir IX straipsnius nustatytoms susitariančiųjų šalių teisėms ir įpareigojimams. Nutraukus šio memorandumo arba jo priedų ar priedėlių galiojimą, kiekviena susitariančioji šalis turi šimtą dvidešimt (120) dienų veiklai užbaigti. Nutraukus šio memorandumo galiojimą, nutraukiamas ir visų pagal šį memorandumą susitariančiųjų šalių sudarytų priedų ir priedėlių galiojimas. XIII STRAIPSNIS. ĮGALIOJIMAS Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga sutinka su šio memorandumo nuostatomis ir sutikimą patvirtina tinkamai įgaliotų jų atstovų parašais. JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS | EUROPOS SĄJUNGA | /parašas/_______________________________ | /parašas/_______________________________ | PAREIGOS Administratoriaus pavaduotojas, atsakingas už tarptautinę aviaciją Federalinė aviacijos administracija Transporto departamentas | PAREIGOS | [1] Tarybos rezoliucija dėl Europos oro eismo valdymo pagrindinio plano patvirtinimo, 14 ir 15 straipsniai, 2009 3 30. [2] Komisijos rekomendacija Tarybai, SEC(2009) 744 galutinis, 2009 6 8. [3] Reglamentai... [4] OL C , , p. .