Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Bendrosios aplinkybės, pasiūlymo pagrindas ir tikslai Indeksas yra matavimo – paprastai kainos ar kiekio – vienetas, tam tikrais laiko tarpais nustatomas remiantis reprezentatyviu pagrindinių duomenų rinkiniu. Kai indeksas naudojamas kaip finansinės priemonės ar sutarties orientacinė kaina, jis tampa lyginamuoju indeksu. Šiuo metu įvairūs teikėjai, įskaitant viešąsias įmones ir nepriklausomus specializuotus lyginamųjų indeksų teikėjus, naudodamiesi įvairia metodika, rengia daugybę įvairių lyginamųjų indeksų. Kelių kompetentingų institucijų pasiekti susitarimai su tam tikrais bankais dėl manipuliavimo LIBOR ir EURIBOR palūkanų normų lyginamaisiais indeksais atskleidė lyginamųjų indeksų svarbą ir jų trūkumų. Be to, kompetentingos institucijos tiria įtarimus dėl bandymų manipuliuoti biržos prekių kainų vertinimais, kuriuos teikia biržos prekių kainas nurodančios agentūros, ir Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) atliko šių agentūrų naftos kainų vertinimų peržiūrą. Nustatant daugelio finansinių priemonių, kaip antai palūkanų normų apsikeitimo sandorių, ir komercinių bei nekomercinių sutarčių, kaip antai hipotekos, kainas lyginamųjų indeksų teisingumas yra ypač svarbus. Jeigu lyginamuoju indeksu manipuliuojama, dėl to kai kurie investuotojai, turintys finansinių priemonių, kurių vertė nustatoma pagal tą lyginamąjį indeksą, patirs didelių nuostolių. Kadangi siunčiami apgaulingi signalai apie pagrindinės rinkos būklę, tai gali iškraipyti realiąją ekonomiką. Apskritai būgštavimai dėl manipuliavimo lyginamaisiais indeksais rizikos gali pakirsti rinkos pasitikėjimą. Manipuliavimas lyginamaisiais indeksais gresia tada, kai rengiant lyginamuosius indeksus kyla interesų konfliktų, veikiama savo nuožiūra ir tokiais atvejais netaikomos tinkamos valdymo ir kontrolės priemonės. Atsakomosios priemonės, kurių ėmėsi Komisija dėl tariamo manipuliavimo LIBOR ir EURIBOR, visų pirma buvo susijusios su daliniu esamų pasiūlymų dėl Piktnaudžiavimo rinka reglamento (PRR) ir Baudžiamųjų sankcijų už piktnaudžiavimą rinka direktyvos (BSPRD) pakeitimu siekiant paaiškinti, kad bet koks manipuliavimas lyginamaisiais indeksais yra aiškiai ir neabejotinai neteisėtas ir už jį taikomos administracinės ar baudžiamosios sankcijos. Tačiau vien pakeitus sankcijų režimą lyginamųjų indeksų rengimo ir naudojimo būdas nepagerės; taikant sankcijas, manipuliavimo rizika, kurią kelia netinkamas lyginamųjų indeksų nustatymo proceso valdymas, kai yra interesų konfliktų ir veikiama savo nuožiūra, nepašalinama. Antra, siekiant apsaugoti investuotojus ir vartotojus, būtina, kad lyginamieji indeksai būtų pagrįsti, patikimi ir tinkami nustatytam tikslui. Atsižvelgiant į šiuos sumetimus, šiame reglamento pasiūlyme nustatyti keturi pagrindiniai tikslai, kuriais siekiama pagerinti sistemą, kurioje yra teikiami lyginamieji indeksai ir jiems parengti reikalingi duomenys bei tie lyginamieji indeksai yra naudojami: – pagerinti lyginamųjų indeksų nustatymo proceso valdymą ir kontrolę ir visų pirma užtikrinti, kad administratoriai vengtų interesų konfliktų arba bent jau tinkamai juos valdytų; – pagerinti lyginamųjų indeksų administratorių naudojamų pradinių duomenų ir metodikų kokybę ir visų pirma užtikrinti, kad nustatant lyginamuosius indeksus būtų naudojami pakankamai išsamūs ir tikslūs duomenys; – užtikrinti, kad lyginamųjų indeksų duomenų teikėjams būtų taikomos tinkamos kontrolės priemonės, visų pirma siekiant vengti interesų konfliktų, ir kad tinkamos kontrolės priemonės būtų taikomos ir jų teikiamiems lyginamųjų indeksų duomenims. Jeigu būtina, atitinkama kompetentinga institucija turėtų turėti teisę įpareigoti duomenų teikėjus ir toliau teikti lyginamųjų indeksų duomenis; ir – užtikrinti tinkamą lyginamuosius indeksus naudojančių vartotojų ir investuotojų apsaugą didinant skaidrumą, užtikrinant tinkamas teises į teisių gynimą ir garantuojant, kad prireikus būtų vertinamas tinkamumas. 1.2. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Sąjungos teisėje šiuo metu kalbama apie tam tikrus lyginamųjų indeksų naudojimo aspektus: – Piktnaudžiavimo rinka reglamento (PRR)[1] pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalies d punkte ir 8 straipsnio 1 dalies d punkte, taip pat Baudžiamųjų sankcijų už piktnaudžiavimą rinka direktyvos (BSPRD)[2] pasiūlyme (2013 m. birželio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl PRR) paaiškinta, kad bet koks manipuliavimas lyginamaisiais indeksais yra aiškiai ir neabejotinai neteisėtas ir už jį taikomos administracinės ar baudžiamosios sankcijos. – Reglamente dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (angl. REMIT)[3] nustatyta, kad manipuliavimas lyginamaisiais indeksais, taikomais didmeniniams energetikos produktams, yra neteisėtas. – Finansinių priemonių rinkų direktyvoje (FPRD)[4] reikalaujama užtikrinti sąžiningą, organizuotą ir efektyvią prekybą visomis finansinėmis priemonėmis, kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje. Tos direktyvos įgyvendinimo reglamente[5] išsamiau nustatyta, kad pagrindinės finansinės priemonės kaina ar kitas vertės matas turi būti patikimas ir viešai prieinamas. – Europos Komisijos pateikto Finansinių priemonių rinkų reglamento (FPRR) pasiūlymo[6] (kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamento ir Tarybos) 30 straipsnyje išdėstyta nuostata dėl prievolės ne išimties tvarka išduoti lyginamųjų indeksų naudojimo licencijas tarpuskaitos ir prekybos tikslais. – Prospekto direktyvoje ir jos įgyvendinimo reglamente[7] nustatyta, kad tais atvejais, kai prospekte pateikiama nuoroda į kokį nors indeksą, emitentas turėtų nurodyti bazinės priemonės tipą ir išsamiai paaiškinti, kur galima gauti informacijos apie tą bazinę priemonę, nurodyti, kur galima gauti informacijos apie ankstesnį ir būsimą bazinės priemonės pelningumą ir jo kitimą, taip pat nurodyti indekso pavadinimą. Jeigu aptariamą indeksą sudaro emitentas, jam taip pat reikia pateikti to indekso aprašymą. Jeigu indeksą sudaro ne emitentas, jis turi paaiškinti, kur galima gauti informacijos apie tą indeksą, o jeigu bazinė priemonė yra palūkanų norma, emitentas turi pateikti šios palūkanų normos apibūdinimą. – Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyvoje[8] nustatyta didžiausia kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų portfelio dalis, kurią gali sudaryti to paties emitento išleistos priemonės. Valstybės narės ribas, taikomas investicijoms į to paties emitento išleistas akcijas arba skolos vertybinius popierius, gali padidinti iki daugiausia 20 % bendro KIPVPS portfelio, jeigu tokios investicijos susijusios su indeksu, kurį KIPVPS nori atkartoti, ir jeigu to indekso struktūra yra pakankamai diversifikuota, tas indeksas yra tinkamas rinkos, su kuria jis susijęs, etalonas, ir jis yra tinkamai skelbiamas. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos Trijų mėnesių trukmės viešos konsultacijos pradėtos 2012 m. rugsėjo 3 d. ir užbaigtos lapkričio 29 d. Iš duomenų teikėjų, lyginamųjų indeksų teikėjų ir naudotojų, įskaitant biržas, bankus, investuotojus, vartotojų grupes, verslo organizacijas ir viešojo sektoriaus institucijas, gauti 84 atsiliepimai. Suinteresuotieji subjektai pripažino, kad lyginamųjų indeksų rengimas ir naudojimas turi trūkumų, ir plačiai palaikė pasiūlymą imtis veiksmų ES lygmeniu. Respondentai taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę užtikrinti tarptautinį koordinavimą ir kruopščiai suderinti bet kokios iniciatyvos taikymo sritį. EVPRI ir EBI bendrai ištyrė EBF-EURIBOR administruojamo EURIBOR teikimo trūkumus ir 2013 m. sausio 11 d. pradėjo konsultacijas dėl lyginamųjų indeksų nustatymo procesų ES principų[9]. 2013 m. kovo 7 d. raštu EBI, EVPRI ir EDPPI pateikė atsižvelgiant į šį darbą parengtų rekomendacijų dėl šio siūlomo teisės akto turinio. Komisijos tarnybos dalyvavo 2013 m. vasario 13 d. viešame EVPRI ir EBI posėdyje[10] dėl šių lyginamųjų indeksų nustatymo procesų principų. Komisijos tarnybos taip pat dalyvavo 2012 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento surengtame viešajame klausyme dėl kovos su manipuliavimo rinka praktika ir pasaulinių veiksmų LIBOR ir EURIBOR klausimu. 2.2. Poveikio vertinimas Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko politikos variantų poveikio vertinimą. Galimos politikos priemonės buvo susijusios su galimybėmis apriboti paskatas manipuliuoti, kuo labiau sumažinti galimybes veikti savo nuožiūra ir užtikrinti, kad lyginamieji indeksai būtų pagrįsti pakankamai išsamiais, patikimais ir reprezentatyviais duomenimis, užtikrinti, kad vidaus valdymo ir kontrolės priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką, užtikrinti veiksmingą lyginamųjų indeksų priežiūrą ir didinti skaidrumą ir investuotojų apsaugą. Kiekviena galima politikos priemonė buvo įvertinta remiantis šiais kriterijais: poveikis suinteresuotiesiems subjektams, veiksmingumas ir naudingumas. Ypač aktualios šios Pagrindinių teisių chartijoje nustatytos pagrindinės teisės: teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, asmens duomenų apsauga, saviraiškos ir informacijos laisvė. Chartijos 52 straipsniu leidžiami šių teisių ir laisvių apribojimai. Pirmiau apibrėžti tikslai atitinka ES pareigas gerbti pagrindines teises. Tačiau kokie nors naudojimosi šiomis teisėmis ir laisvėmis apribojimai turi būti numatyti teisės aktais ir nepažeisti šių teisių bei laisvių esmės. Remiantis proporcingumo principu, apribojimai galimi tik tuo atveju, kai jie būtini ir tikrai atitinka Sąjungos pripažinto bendro intereso tikslus arba reikalingi kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti. Kalbant apie lyginamuosius indeksus, bendro intereso tikslas, kuris pateisina tam tikrus pagrindinių teisių apribojimus, yra rinkos vientisumo užtikrinimo tikslas. Tam tikrus pagrindinių teisių apribojimus taip pat pateisina poreikis apsaugoti teisę į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnis), nes investuotojai turi teisę tikėtis, kad jų nuosavybės (pvz., paskolų, išvestinių finansinių priemonių) vertė bus apsaugota nuo nuostolių, kuriuos sukelia rinkos iškraipymas. Užtikrinant saviraiškos ir informacijos laisvę taip pat turi būti užtikrinama žiniasklaidos laisvė. Šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į šią pagrindinę teisę. Taigi jei asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi vykdydamas žurnalistinę veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso teikimo, tam asmeniui neturėtų būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams nustatyti reikalavimai. Todėl užsiimdami žurnalistine veikla žurnalistai gali laisvai teikti informaciją apie finansų ir biržos prekių rinkas. Atsižvelgiant į tai, lyginamojo indekso administratorius tiksliai apibrėžtas siekiant užtikrinti, kad apibrėžtis apimtų lyginamojo indekso teikimą, bet neapimtų žurnalistinės veiklos. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Šis pasiūlymas pagrįstas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu. 3.2. Subsidiarumas ir proporcingumas Komisijos pasiūlymas reglamentuoti lyginamuosius indeksus atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos (SES) 5 straipsnio 3 dalyje nustatytą subsidiarumo principą, pagal kurį reikalaujama, kad Sąjunga imtųsi veiksmų tik tada ir tik tokiu mastu, kai siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o Sąjunga dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio juos pasiektų geriau. Nors daugelis lyginamųjų indeksų yra nacionaliniai, visas lyginamųjų indeksų sektorius ir indeksų rengimo, ir naudojimo požiūriu yra tarptautinio pobūdžio. Veiksmus dėl nacionalinių indeksų įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu gali būti padėta užtikrinti, kad bet koks įsikišimas būtų tinkamas problemoms spręsti nacionaliniu mastu, tačiau dėl to gali susidaryti skirtingų taisyklių kratinys, bendrojoje rinkoje galėtų atsirasti nevienodų sąlygų ir galiausiai būtų taikomas nenuoseklus ir nekoordinuojamas požiūris. Lyginamieji indeksai naudojami įvairiausių tarpvalstybinių sandorių, visų pirma tarpbankinio finansavimo rinkoje ir išvestinių finansinių priemonių, kainai nustatyti. Nacionalinių taisyklių kratinys būtų galimybės rengti tarpvalstybinius lyginamuosius indeksus kliūtis ir dėl to trukdytų vykdyti tuos tarpvalstybinius sandorius. Šią problemą pripažino G 20 ir Finansinio stabilumo taryba; ji įpareigojo IOSCO parengti bendrus finansiniams lyginamiesiems indeksams taikytinus principus. ES lygmens iniciatyva, kuria būtų sukurta įvairiose valstybėse narėse taikoma bendra patikimų ir teisingai naudojamų lyginamųjų indeksų sistema, padės sustiprinti bendrąją rinką. Nors šiuo metu daugelyje valstybių narių lyginamųjų indeksų rengimas nacionaliniu mastu nėra reguliuojamas, dvi valstybės narės jau patvirtino nacionalinės teisės aktus dėl palūkanų normų lyginamųjų indeksų jų nacionaline valiuta. Be to, pastaruoju metu IOSCO suderino lyginamųjų indeksų principus, kuriuos turi įgyvendinti jos narės. Tačiau šiais principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl jų taikymo srities ir įgyvendinimo būdų ir dėl tam tikrų sąlygų. Nesant suderintos Europos lyginamųjų indeksų sistemos, kai kurios valstybės narės greičiausiai priims skirtingus nacionalinės teisės aktus. Pavyzdžiui, šiuo metu vienos valstybės narės teisės aktų taikymo sritis yra beveik tokia pati kaip IOSCO principų, o kitos lyginamųjų indeksų taisykles nustačiusios valstybės narės teisės aktai taikomi tik palūkanų normų lyginamiesiems indeksams. Šie skirtingi požiūriai nulemtų vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės. Nesant Sąjungos lygmens teisės aktų sistemos, veiksmai, kurių valstybės narės imtųsi atskirai, taip pat būtų neveiksmingi, nes valstybės narės nėra įpareigotos ir neturi paskatų bendradarbiauti viena su kita, o nesant tokio bendradarbiavimo atsirastų sąlygos reguliuojamajam arbitražui. Tam tikrus investuotojų apsaugos aspektus apskritai apima FPRD. Visų pirma, pagal FPRD reikalaujama, kad įmonės atliktų tinkamumo vertinimą. Atliekant šį vertinimą reikia nustatyti, ar klientas turi reikiamos patirties ir žinių, kad suprastų riziką, susijusią su siūlomu arba prašomu produktu ar investicine paslauga. Taip užtikrinama pakankama investuotojų apsauga. Kiek tai susiję su vartotojų apsauga, į Vartojimo kredito direktyvą įtrauktos taisyklės dėl pakankamos informacijos atskleidimo, o į Hipotekinių kreditų direktyvą, kuri bus netrukus priimta, įtrauktas reikalavimas rekomenduoti tinkamas kredito sutartis. Tačiau tomis ES vartotojų apsaugos taisyklėmis nėra sprendžiamas ypatingas lyginamųjų indeksų finansinėse sutartyse tinkamumo klausimas. Be to, vartotojų galimybės rinktis naudojamą lyginamąjį indeksą dėl nevienodos derybinės galios ir standartinių sąlygų naudojimo gali būti ribotos. Jie neturi reikiamų žinių ar patirties, kad tinkamai įvertintų lyginamojo indekso tinkamumą. Todėl šis pasiūlymas turėtų papildyti esamus šios srities ES teisės aktus, nes juo būtų užtikrinta, kad atsakomybė už lyginamųjų indeksų tinkamumo mažmeninėms sutartims vertinimą liktų skolintojams ar kreditoriams. Taip būtų užtikrinta, kad ES vartotojų apsaugos taisyklės dėl lyginamųjų indeksų naudojimo kaip kriterijaus finansinėse sutartyse būtų suderintos. Bendra vartotojams ir kreditoriams skirta finansinių sutarčių reguliavimo sistema taip pat būtina tam, kad būtų skatinama naudotis tarpvalstybiniais lyginamaisiais indeksais, o ne atsirastų sąlygos nacionaliniams požiūriams išsiskirti. Dėl su netinkamų lyginamųjų indeksų naudojimu susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse narėse tikėtina, kad nacionaliniu mastu būtų priimtos skirtingos vartotojų apsaugos priemonės. Tai galėtų nulemti vidaus rinkos susiskaidymą. Siūlomas reglamentas taip pat yra proporcingas, kaip reikalaujama SES 5 straipsnio 4 dalyje. Jis skirtas tik tiems indeksams, su kuriais yra susiejamos finansinės priemonės ar finansinės sutartys, kaip antai hipotekos, nes būtent jie yra lyginamieji indeksai, kurie gali padaryti tiesioginį ir tikrą poveikį ekonomikai, jei jais būtų manipuliuojama. Be to, į siūlomą reglamentą įtraukta nuostatų, kuriomis jo reikalavimai pritaikomi įvairiems sektoriams ir įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams, kaip antai biržos prekių, tarpbankinių palūkanų normų, ir lyginamiesiems indeksams, kuriuose naudojami biržų duomenys. Proporcingas požiūris užtikrinamas daugumą įpareigojimų nustatant lyginamųjų indeksų administratoriams. Daugelis lyginamųjų indeksų administratorių jau laikosi bent kelių iš šių reikalavimų, taigi administracinė našta neturėtų padidėti neproporcingai. Be to, vidaus valdymo ir kontrolės procesus turės įdiegti tik prižiūrimi duomenų teikėjai, todėl poveikis neprižiūrimiems lyginamojo indekso duomenų teikėjams, pavyzdžiui, neregistruotam prekiautojui, bus nedidelis. Galiausiai, visos svarbios šio reglamento dalys atitinka tarptautiniu mastu suderintus ir 2013 m. liepos 17 d. paskelbtus IOSCO Finansinių lyginamųjų indeksų principus (angl. Principles for financial benchmarks), dėl kurių išsamiai konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais. Dėl to sumažės prisitaikymo prie reikalavimų sąnaudos. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, subsidiarumo ir proporcingumo principų požiūriu tikslinga imtis ES lygio veiksmų. 3.3. Pasirinkta priemonė Tinkamiausia teisine priemone siekiant įvesti vienodas taisykles dėl lyginamųjų indeksų rengimo, jiems nustatyti reikalingų pradinių duomenų teikimo ir lyginamųjų indeksų naudojimo Sąjungoje yra laikomas reglamentas. Šio pasiūlymo nuostatose išdėstomi tam tikri reikalavimai lyginamųjų indeksų administratoriams, duomenų teikėjams ir naudotojams. Tokie reikalavimai dėl tarpvalstybinio daugelio lyginamųjų indeksų pobūdžio turi būti kuo labiau suderinti. Lyginamųjų indeksų reguliavimo priemonėmis nustatomi tikslūs reikalavimai, susiję su duomenimis ir metodikomis, todėl net mažiausi požiūrių skirtumai galėtų trukdyti teikti lyginamuosius indeksus tarpvalstybiniu mastu. Pasirinkus reglamento, kuris yra tiesiogiai taikomas ir todėl nacionalinės teisės aktų nebūtina priimti, formą, bus apribotos galimybės kompetentingoms institucijoms imtis skirtingų nacionalinių priemonių ir visoje ES bus užtikrintas nuoseklus požiūris ir didesnis teisinis tikrumas. 3.4. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas 3.4.1. Taikymo sritis (2 straipsnis) Siūlomas reglamentas taikomas visiems skelbiamiems lyginamiesiems indeksams, susiejamiems su finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama arba leidžiama prekiauti reguliuojamoje prekybos vietoje, arba su finansinėmis sutartimis (kaip antai hipotekos), taip pat lyginamiesiems indeksams, pagal kuriuos vertinami investicinių fondų rezultatai. Kai nustatant lyginamuosius indeksus galima veikti savo nuožiūra ir dėl to gali kilti interesų konfliktų, nesant tinkamų valdymo ir kontrolės priemonių atsiranda rizika, kad lyginamaisiais indeksais gali būti manipuliuojama. Todėl indeksams, kuriuos nustatant veikiama savo nuožiūra, turėtų būti taikomos reguliavimo priemonės. Nors veikimo savo nuožiūra mastas skiriasi, tam tikru mastu savo nuožiūra veikiama nustatant visus indeksus. Todėl reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, nepriklausomai nuo skaičiavimo metodo ar teikiamų duomenų pobūdžio. Reglamentas turėtų būti taikomas visiems indeksams, įskaitant skelbiamus indeksus, nes abejonės dėl tokių indeksų tikslumo ir patikimumo greičiausiai padarytų daugiau žalos didesnei visuomenės daliai nei abejonės dėl viešai neskelbiamų indeksų. Kai lyginamieji indeksai naudojami kaip finansinės priemonės ar sutarties orientacinė kaina, bet koks manipuliavimas lemia ekonominius nuostolius. Tuo atveju, kai duomenų teikėjas taip pat naudoja su ja susietą finansinę priemonę, savaime kyla interesų konfliktas ir atsiranda paskatų manipuliuoti. Be to, jei lyginamieji indeksai naudojami finansinės priemonės rezultatams vertinti, gali grėsti interesų konfliktai ir manipuliavimas indeksais lems neoptimalius investuotojų investicinius sprendimus. Todėl svarbu reglamentuoti visus lyginamuosius indeksus, kuriuos naudojant nustatoma finansinės priemonės ar vartojimo sutarties kaina arba vertinami investicinių fondų rezultatai. Jei lyginamieji indeksai plačiai naudojami, net menkiausias manipuliavimas gali turėti didelį poveikį, o lyginamojo indekso pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta. Reglamentuojant tik svarbius ar pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinama rizika, kurią bet kuris lyginamasis indeksas gali kelti ateityje. Atsižvelgiant į visus šiuos argumentus ir siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas aiškiai ir visapusiškai, taikymo sritis taip pat nepriklauso nuo pradinių duomenų pobūdžio, t. y. nuo to, ar pradiniai duomenys yra ekonominė (pvz., akcijos kaina) ar neekonominė (pvz., oro sąlygų parametras) vertė ar skaičius. Taip yra todėl, kad nustatant taikymo sritį svarbiausia tai, kaip nuo išvesties vertės priklauso finansinės priemonės ar finansinės sutarties vertė arba investicinio fondo rezultatų vertinimas. Šiomis aplinkybėmis, kai finansinė sutartis ar priemonė susiejama su verte, jos ankstesnis neekonominis pobūdis tampa nesvarbus. Kalbant apie lyginamųjų indeksų administratorius, visiems administratoriams gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. Todėl jų veiklą reikia tinkamai reguliuoti. Be to, kadangi jie kontroliuoja lyginamojo indekso nustatymo procesą, visiems lyginamųjų indeksų administratoriams nustatomas reikalavimas turėti veiklos leidimą, nes priežiūra – veiksmingiausias būdas užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą. Lyginamųjų indeksų duomenų teikėjams taip pat gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir užsiimti manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo modelius, jie gali nustoti teikti atitinkamo lyginamojo indekso duomenis. Tačiau subjektams, kuriems jau taikomas reguliavimas ir priežiūra (vadinamieji prižiūrimi duomenų teikėjai), dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimų neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos administracinės naštos. Todėl reglamentą būtų tinkama taikyti visiems prižiūrimiems duomenų teikėjams. Duomenų teikėjams, kuriems reguliavimas ir priežiūra netaikomi (neprižiūrimi duomenų teikėjai), reikalavimai gauti veiklos leidimą ar kitos taisyklės galėtų lemti dideles išlaidas ir administracinę naštą. Reguliavimo institucijos taip pat negalėtų veiksmingai prižiūrėti įmonių, kurių priežiūros patirties neturi. Todėl nustačius reikalavimą prižiūrėti šiuo metu neprižiūrimus subjektus ar asmenis atsirastų didelių išlaidų, o nauda būtų nedidelė. Nepaisant to, tam tikros šio reglamento dalys, pavyzdžiui, susijusios su būtinybe teikti tikslius ir patikimus pradinius duomenis, netiesiogiai aktualios visiems duomenų teikėjams, nes jiems ir toliau taikomas Piktnaudžiavimo rinka reglamentas ir jie sutartimis bus įpareigojami laikytis administratoriaus elgesio kodekso reikalavimų pagal šį reglamentą. Pasiūlyme numatyta reglamento netaikyti centriniams bankams, kurie yra Europos centrinių bankų sistemos nariai. Galiausiai, tam tikrais atvejais asmuo gali parengti indeksą ir nežinoti, kad tas indeksas yra lyginamasis indeksas, nes, pavyzdžiui, finansinė priemonė su juo susiejama be indekso rengėjo žinios. Todėl reglamente numatytas mechanizmas, pagal kurį indekso rengėjams bus pranešama, kad jų indeksas tapo ar gali tapti lyginamuoju indeksu, ir suteikiama galimybė nesutikti, kad indeksas būtų naudojamas kaip lyginamasis indeksas. Jei indekso rengėjas duos sutikimą, dėl to lyginamojo indekso jam bus taikomas siūlomas reglamentas. Jei jis nesutiks, indekso nebus galima naudoti kaip lyginamojo indekso ir administratoriams šiame reglamente nustatyti reikalavimai jam taikomi nebus. 3.4.2. Administratorių valdymas ir kontrolė (5–6 straipsniai) Šiuo pasiūlymu užtikrinama, kad būtų vengiama interesų konfliktų, ir garantuojama, kad valdymo ir kontrolės priemonės būtų veiksmingos. Tai užtikrinama valdymo ir kontrolės priemonių reikalavimais, kurie išsamiau paaiškinami priede. 3.4.3. Pradiniai duomenys ir metodika (7 straipsnis) Dėl pradinių duomenų ir metodikos, taikomos lyginamajam indeksui parengti, pasiūlyme nustatyti trys reikalavimai (išsamiai nustatyti priede), kuriais siekiama apriboti galimybes veikti savo nuožiūra ir padidinti teisingumą ir patikimumą: – pradiniai duomenys turėtų būti pakankami ir tikslūs, kad atspindėtų faktinę rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti lyginamasis indeksas yra skirtas; – pradiniai duomenys turėtų būti gaunami iš patikimos ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties ir – administratorius turėtų taikyti pagrįstą ir patikimą metodiką lyginamajam indeksui nustatyti. 3.4.4. Reikalavimai duomenų teikėjams (9 ir 11 straipsniai) Iš administratoriaus reikalaujama nustatyti duomenų teikėjų elgesio kodeksą, kuriame aiškiai nustatomi duomenų teikėjų įpareigojimai ir atsakomybė teikiant pradinius duomenis lyginamajam indeksui nustatyti. Jeigu duomenų teikėjai jau yra reguliuojami subjektai, iš jų taip pat reikalaujama vengti interesų konfliktų ir įgyvendinti tinkamas kontrolės priemones. 3.4.5. Su sektoriais susiję reikalavimai (10 ir 12–14 straipsniai) Siekiant užtikrinti proporcingumą ir tai, kad pasiūlymas būtų tinkamai pritaikytas įvairių rūšių ir sektorių lyginamiesiems indeksams, II ir III prieduose pateiktos išsamesnės nuostatos, skirtos biržos prekių lyginamiesiems indeksams ir palūkanų normų lyginamiesiems indeksams. Nustatyti papildomi reikalavimai dėl ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų, įskaitant atitinkamos kompetentingos institucijos įgaliojimus įpareigoti teikti tokiems lyginamiesiems indeksams nustatyti reikalingus duomenis. Lyginamiesiems indeksams, kurių pradiniai duomenys gaunami iš reguliuojamų prekybos vietų, taip pat netaikomi tam tikri įpareigojimai, kad būtų išvengta dvigubo reglamentavimo. 3.4.6. Skaidrumas ir vartotojų apsauga (15–18 straipsniai) Investuotojų apsauga didinama skaidrumo nuostatomis. Iš administratorių reikalaujama pateikti pažymą, kurioje nurodoma, kas yra vertinama lyginamuoju indeksu ir kokie jo trūkumai, ir skelbti pagrindinius duomenis, kad naudotojai galėtų pasirinkti tinkamiausią lyginamąjį indeksą. Šioje pažymoje taip pat įspėjama, kad naudotojai turėtų tinkamai pasirengti tam atvejui, jei administratorius nutrauktų lyginamojo indekso teikimą. Galiausiai bankams nustatytas reikalavimas tvarkant su finansinėmis sutartimis, kaip antai hipoteka užtikrintomis paskolomis, susijusius reikalus su vartotojais vertinti lyginamųjų indeksų tinkamumą. 3.4.7. Administratorių priežiūra ir veiklos leidimų išdavimo tvarka (22–37 straipsniai) Lyginamųjų indeksų teikimo veiklai bus taikomas reikalavimas iš anksto gauti veiklos leidimą ir nuolatinė priežiūra. Pasiūlyme nustatytos sąlygos ir tvarka, kurios Sąjungoje įsisteigę lyginamųjų indeksų administratoriai turi laikytis, kad iš atitinkamos kompetentingos institucijos gautų veiklos leidimą. Pasiūlyme sukurtas mechanizmas veiksmingam reglamento vykdymui užtikrinti. Juo kompetentingoms institucijoms suteikiami būtini įgaliojimai užtikrinti, kad administratoriai laikytųsi reglamento. Siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir užtikrinti vienodą veiklos leidimų išdavimą ir priežiūrą turėtų būti sudarytos ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijos. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas turi poveikį Bendrijos biudžetui. Konkretus pasiūlymo poveikis biudžetui susijęs su EVPRI paskirta užduotimi, kaip išdėstyta prie šio pasiūlymo pridedamose finansinėse teisės akto pasiūlymo pažymose. Naujos užduotys bus atliekamos naudojant turimus žmogiškuosius išteklius pagal metinio biudžeto skyrimo procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, taikomus visoms ES įstaigoms, ir pagal agentūroms skirtą finansinį programavimą. Visų pirma išteklių, agentūrai reikalingų naujoms užduotims atlikti, poreikiai bus suderinami su EVPRI skirtu žmogiškųjų ir finansinių išteklių programavimu, kuris nustatytas neseniai priimtu Komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m. decentralizuotų agentūrų žmogiškųjų ir finansinių išteklių programavimas“ (COM(2013) 519). Konkretus poveikis Komisijos biudžetui taip pat įvertintas prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje. Apibendrinant pagrindinis pasiūlymo poveikis biudžetui yra toks: a) Vidaus rinkos ir paslaugų GD darbuotojai: 1 AD kategorijos darbuotojas (dirbantis visą darbo dieną) deleguotiesiems aktams rengti, taip pat iniciatyvai vertinti, jos įgyvendinimui stebėti ir galbūt peržiūrėti. Bendros numatomos išlaidos sudaro 0,141 mln. EUR per metus. b) EVPRI: i) personalo išlaidos: du laikinieji darbuotojai, kurie dalyvautų ir tarpininkautų ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijose, teiktų technines rekomendacijas Komisijai dėl šio reglamento įgyvendinimo, koordinuotų bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis rengimą, rengtų gaires, kuriomis būtų skatinama nuobaudų taikymo režimų konvergencija ir tarpsektorinis nuoseklumas, ir tvarkytų pranešimų apie lyginamųjų indeksų naudojimą registrus ir įregistruotų lyginamųjų indeksų administratorių sąrašą. Bendros išlaidos šiems 2 laikiniesiems darbuotojams per metus būtų 0,326 mln. EUR, 40 % (0,130 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 % (0,196 mln. EUR) – valstybės narės. ii) veiklos ir infrastruktūros išlaidos: EVPRI taip pat numatytos 0,25 mln. EUR pradinės išlaidos, 2015 m. 40 % (0,1 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 % (0,15 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos daugiausia susijusios su IT sistemomis, kurios EVPRI reikalingos: - tvarkant pagal šį reglamentą įregistruotų administratorių ir lyginamuosius indeksus Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių įmonių sąrašą; - gaunant pranešimus apie lyginamojo indekso naudojimą finansinėje priemonėje ar finansinėje sutartyje Sąjungoje, tvarkant registrą ir užtikrinant, kad administratoriai žinotų apie tokį indekso naudojimą. Iki 2018 m. sausio 1 d. EVPRI taip pat reikės parengti šio reglamento taikymo ataskaitą, su kuria susijusios bendros išlaidos būtų 0,3 mln. EUR, 2017 m. 40 % šios sumos (0,12 mln. EUR) skirtų Komisija, o 60 % (0,18 mln. EUR) – valstybės narės. 2013/0314 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11], atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) daugelio finansinių priemonių ir finansinių sutarčių įkainojimas priklauso nuo lyginamųjų indeksų tikslumo ir teisingumo. Manipuliavimo palūkanų normų lyginamaisiais indeksais, pvz., LIBOR ir EURIBOR, atvejai, taip pat įtarimai energijos, naftos ir valiutos kursų lyginamųjų indeksų manipuliavimu parodė, kad lyginamieji indeksai, kurių nustatymo procesams būdingos tam tikros charakteristikos, kaip antai interesų konfliktai, veikimas savo nuožiūra ir silpnas valdymas, nėra apsaugoti nuo manipuliavimo. Dėl indeksų, kurie naudojami kaip lyginamieji indeksai, netikslumo ir neteisingumo arba kilus abejonių dėl jų tikslumo ir teisingumo gali būti pakirstas pasitikėjimas rinka, padaryta nuostolių vartotojams ir investuotojams ir iškraipyta realioji ekonomika. Todėl būtina užtikrinti lyginamųjų indeksų ir jų nustatymo proceso tikslumą, pagrįstumą ir teisingumą; (2) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų[12] pateikiami tam tikri reikalavimai dėl lyginamųjų indeksų, naudojamų į prekybos sąrašus įtrauktų finansinių priemonių kainai nustatyti, patikimumo. 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą[13], pateikiami tam tikri reikalavimai dėl emitentų naudojamų lyginamųjų indeksų. 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[14] pateikiami tam tikri reikalavimai, kuriais KIPVPS investiciniai fondai turi vadovautis naudodami lyginamuosius indeksus. 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo[15] pateikiamos tam tikros nuostatos, kuriomis draudžiama manipuliuoti didmeniniams energetikos produktams taikomais lyginamaisiais indeksais. Tačiau šie teisės aktai apima tik tam tikrus tam tikrų lyginamųjų indeksų aspektus ir pašalinami ne visi lyginamųjų indeksų rengimo proceso trūkumai; (3) lyginamieji indeksai yra gyvybiškai svarbūs nustatant tarpvalstybinių sandorių kainą ir taip sudarant geresnes veiksmingo įvairiausių finansinių priemonių ir paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas. daugelis lyginamųjų indeksų, kurie finansinėse sutartyse, visų pirma hipotekos, naudojami kaip orientacinės normos, yra rengiami vienoje valstybėje narėje, bet kredito įstaigų ir vartotojų yra naudojami kitose valstybėse narėse. Be to, šios kredito įstaigos dažnai apdraudžia savo riziką arba gauna finansavimą, kad galėtų sudaryti šias finansines sutartis, tarpvalstybinėje tarpbankinėje rinkoje. Nacionalinės teisės aktus dėl lyginamųjų indeksų priėmė tik dvi valstybės narės, tačiau atitinkamose jų lyginamųjų indeksų sistemose jau yra skirtingų aspektų, susijusių, pavyzdžiui, su taikymo sritimi. Be to, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) neseniai patvirtino lyginamųjų indeksų principus, ir, kadangi šiais principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl tikslios jų taikymo srities ir įgyvendinimo būdų bei dėl tam tikrų sąlygų, valstybės narės greičiausiai priims nacionalinės teisės aktus, kuriais tie principai bus įgyvendinti skirtingai; (4) šie skirtingi požiūriai nulemtų vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės ir vienoje valstybėje narėje parengtus lyginamuosius indeksus gali būti trukdoma naudoti kitose valstybėse narėse. Nesant suderintos sistemos, kuria būtų užtikrintas Sąjungos finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse naudojamų lyginamųjų indeksų tikslumas ir teisingumas, tikėtina, kad valstybių narių teisės aktų skirtumai taps kliūtimi sklandžiam lyginamųjų indeksų teikimo vidaus rinkos veikimui; (5) ES vartotojų apsaugos taisyklėmis nėra sprendžiamas ypatingas lyginamųjų indeksų finansinėse sutartyse tinkamumo klausimas. Dėl su netinkamų lyginamųjų indeksų naudojimu susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse narėse tikėtina, kad nacionaliniu mastu remiantis teisėtais vartotojų apsaugos interesais būtų priimtos skirtingos priemonės, kurios galėtų nulemti vidaus rinkos susiskaidymą, nes būtų sudarytos skirtingos konkurencijos sąlygos, susijusios su skirtingais vartotojų apsaugos lygiais; (6) todėl, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir gerinti jos veikimo sąlygas, visų pirma finansų rinkų požiūriu, ir garantuoti aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą, yra tikslinga Sąjungos mastu nustatyti lyginamųjų indeksų reguliavimo sistemą; (7) siekiant užtikrinti, kad nuostatos, kuriomis tiesiogiai nustatomi įpareigojimai asmenims, dalyvaujantiems rengiant lyginamuosius indeksus, teikiant jiems nustatyti reikalingus duomenis ir juos naudojant, būtų vienodai taikomos visoje Sąjungoje, tas taisykles tikslinga ir būtina pateikti reglamento forma. Lyginamųjų indeksų teikimo teisinėje sistemoje būtinai nustatomi tikslūs reikalavimai dėl visų skirtingų aspektų, būdingų lyginamųjų indeksų teikimui, todėl net mažiausi požiūrių į vieną iš šių aspektų skirtumai galėtų labai trukdyti teikti lyginamuosius indeksus tarpvalstybiniu mastu. Todėl pasirinkus reglamentą, kuris yra tiesiogiai taikomas ir todėl nacionalinės teisės aktų nebūtina priimti, turėtų būti sumažintos galimybės imtis skirtingų nacionalinių priemonių, užtikrintas nuoseklus požiūris, didesnis teisinis tikrumas ir galimybė išvengti didelių kliūčių lyginamuosius indeksus teikti tarpvalstybiniu mastu; (8) šio reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kiek tai yra būtina prevencinei reguliavimo sistemai sukurti. Rengiant ir nustatant lyginamuosius indeksus veikiama savo nuožiūra ir savaime kyla tam tikrų rūšių interesų konfliktų, o tai reiškia, kad atsiranda galimybių ir paskatų manipuliuoti tais lyginamaisiais indeksais. Šie rizikos veiksniai būdingi visiems lyginamiesiems indeksams, todėl jiems visiems reikėtų taikyti tinkamus valdymo ir kontrolės reikalavimus. Kadangi lyginamojo indekso pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta, reglamentuojant tik šiuo metu svarbius ar pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinta rizika, kurią bet kuris lyginamasis indeksas gali kelti ateityje. Visų pirma gali būti taip, kad šiuo metu ne taip plačiai naudojami lyginamieji indeksai bus plačiai naudojami ateityje, taigi net menkiausias manipuliavimas jais gali turėti didelį poveikį; (9) itin svarbus veiksnys nustatant šio reglamento taikymo sritį turėtų būti tai, ar nuo lyginamojo indekso išvesties vertės priklauso finansinės priemonės ar finansinės sutarties vertė arba investicinio fondo rezultatų vertinimas. Taigi taikymo sritis neturėtų priklausyti nuo pradinių duomenų pobūdžio. Todėl į taikymo sritį turėtų būti įtraukti lyginamieji indeksai, apskaičiuoti remiantis tiek ekonominiais pradiniais duomenimis, tokiais kaip akcijų kainos, tiek neekonominėmis vertėmis ar skaičiais, tokiais kaip oro sąlygų parametrai. Ši sistema turėtų apimti su tokia rizika susijusius lyginamuosius indeksus ir joje taip pat turėtų būti numatytas proporcingas atsakas į riziką, kurią kelia įvairūs lyginamieji indeksai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, naudojamiems finansinių priemonių, kurios yra įtrauktos į prekybos sąrašus arba kuriomis prekiaujama reguliuojamose prekybos vietose, kainai nustatyti; (10) daug vartotojų yra sudarę finansines sutartis, visų pirma hipoteka užtikrintas vartojimo kredito sutartis, susietas su lyginamaisiais indeksais, kuriems kyla ta pati rizika. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas rodikliams (indeksams) ar orientacinėms normoms, nurodytiems [(data) Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/.../ES dėl kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nuosavybės, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/48/EB]; (11) rengiant daugelį investicinių indeksų kyla didelių interesų konfliktų, o tie indeksai naudojami tokių fondų kaip KIPVPS fondai rezultatams vertinti. Kai kurie šie lyginamieji indeksai yra skelbiami, o kiti nemokamai arba už mokestį yra teikiami visuomenei arba jos daliai, ir manipuliavimas jais gali turėti neigiamą poveikį investuotojams. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas indeksams arba orientacinėms normoms, kurie yra naudojami investicinių fondų rezultatams vertinti; (12) visiems lyginamųjų indeksų administratoriams gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. Be to, kadangi administratoriai kontroliuoja lyginamojo indekso rengimo procesą, reikalauti, kad jie gautų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimi, yra veiksmingiausias būdas užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą; (13) duomenų teikėjams gresia galimi interesų konfliktai, jie veikia savo nuožiūra, todėl gali užsiimti manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo modelius, jie gali nustoti teikti duomenis. Tačiau subjektams, kuriems jau taikomas reguliavimas ir priežiūra, dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimų neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos administracinės naštos. Todėl šiuo reglamentu nustatomi tam tikri įpareigojimai prižiūrimiems duomenų teikėjams; (14) administratorius – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą, visų pirma administruojantis lyginamąjį indeksą, renkantis ir analizuojantis pradinius duomenis, nustatantis lyginamąjį indeksą ir kai kuriais atvejais jį skelbiantis. Tačiau jei asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi vykdydamas žurnalistinę veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso teikimo, tam asmeniui neturėtų būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams nustatyti reikalavimai; (15) indeksas apskaičiuojamas pagal formulę arba kokią nors kitą metodiką remiantis pagrindinėmis vertėmis. Rengiant šią formulę, atliekant skaičiavimą arba nustatant pirminius duomenis veikiama savo nuožiūra. Dėl šio veikimo savo nuožiūra kyla manipuliavimo rizika, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems indeksams, kuriems būdinga ši charakteristika. Tačiau kai finansinė priemonė susiejama su vienintele kaina arba verte, pvz., kai pasirinkimo sandorio orientacinė kaina yra vienintelio vertybinio popieriaus kaina, tuomet skaičiavimo, pirminių duomenų ar veikimo savo nuožiūra nėra. Todėl vienintelės kainos arba vienintelės vertės orientacinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais taikant šį reglamentą. Pagrindinių sandorio šalių rengiamos orientacinės arba galutinės kainos neturėtų būti laikomos lyginamaisiais indeksais, nes jos naudojamos sprendžiant dėl atsiskaitymo, garantinių įmokų bei rizikos valdymo, taigi nuo jų nepriklauso pagal finansinę priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė; (16) lyginamuosius indeksus, kuriuos Sąjungoje rengia centriniai bankai, kontroliuoja valdžios institucijos ir jie atitinka principus, standartus ir procedūras, kuriais užtikrinamas jų tikslumas, teisingumas ir nepriklausomumas, kaip nustatyta šiame reglamente. Todėl nėra būtina šiems lyginamiesiems indeksams taikyti šio reglamento. Tačiau trečiųjų šalių centriniai bankai taip pat gali teikti Sąjungoje naudojamus lyginamuosius indeksus. Būtina nustatyti, kad šio reglamento reikalavimų leidžiama netaikyti tik tiems lyginamuosius indeksus rengiantiems trečiųjų šalių centriniams bankams, kuriems taikomi standartai, panašūs į nustatytuosius šiame reglamente; (17) lyginamojo indekso teikimo proceso trūkumai, kuriems netaikomas tinkamas valdymas, suteikia galimybę manipuliuoti lyginamuoju indeksu. Jeigu lyginamieji indeksai yra viešai prieinami, į visą šią riziką gali būti neatsižvelgta, taigi įgyvendinama kontrolė ir valdymas gali būti nepakankami. Siekiant užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą, turėtų būti reikalaujama, kad lyginamųjų indeksų administratoriai įgyvendintų tinkamas valdymo priemones, kad galėtų kontroliuoti šiuos interesų konfliktus ir išsaugoti pasitikėjimą lyginamųjų indeksų teisingumu. Net jei administratoriai veiksmingai valdomi, daugumai jų kyla tam tikrų interesų konfliktų ir jiems gali tekti atlikti vertinimus ir priimti sprendimus, kurie daro poveikį įvairiems suinteresuotiesiems subjektams. Todėl būtina užtikrinti, kad administratoriai būtų nustatę nepriklausomą funkciją, kurią vykdantys asmenys prižiūrėtų valdymo priemonių, kuriomis vykdoma veiksminga priežiūra, įgyvendinimą ir veiksmingumą; (18) dėl manipuliavimo lyginamaisiais indeksais ar jų nepatikimumo gali būti padaryta žala investuotojams ir vartotojams. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatyta sistema, pagal kurią administratoriai ir duomenų teikėjai turi saugoti informaciją, taip pat užtikrinti su lyginamojo indekso paskirtimi ir pradiniais duomenimis susijusį skaidrumą, taip sudarant geresnes sąlygas veiksmingiau ir sąžiningiau nagrinėti galimus skundus pagal nacionalinę ar Sąjungos teisę; (19) auditui atlikti ir šio reglamento vykdymo veiksmingumui užtikrinti reikalinga ex post analizė ir įrodymai, todėl būtina, kad lyginamųjų indeksų administratoriai pakankamai laiko saugotų atitinkamą informaciją, susijusią su lyginamojo indekso skaičiavimu. Tikrovė, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, ir aplinka, kurioje ta tikrovė vertinama, laikui bėgant gali pasikeisti. Todėl būtina, kad lyginamųjų indeksų teikimo procesas ir metodika būtų periodiškai audituojami ar peržiūrimi trūkumams ir galimiems patobulinimams nustatyti. Konkretaus lyginamojo indekso teikimo sutrikimai gali daryti poveikį daugeliui suinteresuotųjų subjektų ir jie gali padėti nustatyti šiuos trūkumus. Todėl būtina nustatyti nepriklausomą skundų nagrinėjimo procedūrą, kuria būtų užtikrinta, kad tie suinteresuotieji subjektai lyginamojo indekso administratoriui galėtų pranešti apie skundus, o lyginamojo indekso administratorius objektyviai įvertintų kiekvieno skundo esmę; (20) lyginamųjų indeksų teikimo srityje svarbios funkcijos, kaip antai lyginamojo indekso skaičiavimas, pradinių duomenų rinkimas ir lyginamojo indekso platinimas, dažnai perduodamos trečiosioms šalims. Siekiant užtikrinti valdymo priemonių veiksmingumą, būtina užtikrinti, kad naudojantis tokiomis užsakomosiomis paslaugomis lyginamojo indekso administratorius nebūtų atleidžiamas nuo jokių savo įpareigojimų ir atsakomybės ir tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi taip, kad nebūtų trikdomas nei administratoriaus gebėjimas vykdyti šiuos įpareigojimus ar įgyvendinti šią atsakomybę, nei atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti jų priežiūrą; (21) lyginamojo indekso administratorius yra pagrindinis pradinių duomenų gavėjas ir gali nuosekliai vertinti šių pradinių duomenų teisingumą ir tikslumą. Todėl būtina, kad lyginamojo indekso administratorius būtų nustatęs tinkamas kontrolės priemones pradinių duomenų tikslumui įvertinti ir praneštų atitinkamai kompetentingai institucijai apie įtartinus duomenis; (22) administratoriaus darbuotojai gali nustatyti galimus šio reglamento pažeidimus arba galimus trūkumus, dėl kurių galėtų būti manipuliuojama arba bandoma manipuliuoti indeksais. Todėl šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos priemonės, kad darbuotojai galėtų konfidencialiai perspėti administratorius apie galimus šios reglamento pažeidimus; (23) bet kokia galimybė veikti savo nuožiūra teikiant pradinius duomenis suteikia galimybę manipuliuoti lyginamuoju indeksu. Tais atvejais, kai pradiniai duomenys yra pagrįsti sandoriais, galimybių veikti savo nuožiūra yra mažiau, todėl sumažėja ir galimybių manipuliuoti duomenimis. Todėl paprastai, kai tai įmanoma, lyginamųjų indeksų administratoriai turėtų naudoti su faktiniais sandoriais susijusius pradinius duomenis, bet galima naudoti kitus duomenis tais atvejais, kai sandorių duomenų nepakanka lyginamojo indekso teisingumui ir tikslumui užtikrinti; (24) lyginamojo indekso tikslumas ir patikimumas vertinant ekonomikos tikrovę, kuriai stebėti jis yra skirtas, priklauso nuo naudojamos metodikos ir pradinių duomenų. Todėl būtina patvirtinti metodiką, kuria užtikrinamas lyginamojo indekso patikimumas ir tikslumas; (25) siekiant užtikrinti, kad lyginamasis indeksas nuolat būtų tikslus, gali būti būtina pakeisti jo metodiką, tačiau bet kokie metodikos pokyčiai daro poveikį lyginamojo indekso naudotojams ir suinteresuotiesiems subjektams. Todėl būtina patikslinti lyginamojo indekso metodikos keitimo tvarką, įskaitant konsultacijų poreikį, kad naudotojai ir suinteresuotieji subjektai galėtų imtis būtinų veiksmų atsižvelgdami į šiuos pokyčius arba pranešti administratoriui, jei šie pokyčiai jiems kelia abejonių; (26) lyginamųjų indeksų teisingumas ir tikslumas priklauso nuo duomenų teikėjų teikiamų pradinių duomenų teisingumo ir tikslumo. Labai svarbu, kad duomenų teikėjų įpareigojimai šių pradinių duomenų atžvilgiu būtų aiškiai nustatyti, kad jais būtų galima kliautis ir kad jie derėtų su lyginamojo indekso administratoriaus kontrolės priemonėmis bei metodika. Todėl būtina, kad lyginamojo indekso administratorius parengtų elgesio kodeksą, kuriame nustatytų šiuos reikalavimus, ir kad duomenų teikėjai būtų saistomi to elgesio kodekso; (27) daug lyginamųjų indeksų nustatomi remiantis pradiniais duomenimis, gaunamais iš reguliuojamų prekybos vietų, energijos biržų ir apyvartinių taršos leidimų aukcionų. Šioms vietoms taikomas reguliavimas ir priežiūra, kuriais užtikrinamas pradinių duomenų teisingumas, numatomi valdymo reikalavimai ir pranešimo apie pažeidimus procedūros. Todėl šiems lyginamiesiems indeksams netaikomi tam tikri įpareigojimai, kad būtų išvengta dvigubo reglamentavimo, ir atsižvelgiant į tai, kad jų priežiūra užtikrinamas naudojamų pradinių duomenų teisingumas; (28) duomenų teikėjams gali kilti interesų konfliktų ir jie gali nustatydami pradinius duomenis veikti savo nuožiūra. Todėl būtina, kad duomenų teikėjams būtų taikomos valdymo priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad tokie konfliktai būtų valdomi, o pradiniai duomenys būtų tikslūs, atitiktų administratoriaus reikalavimus ir juos būtų galima patvirtinti; (29) įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir įvairių lyginamųjų indeksų sektorių charakteristikos ir trūkumai yra skirtingi ir jie susiję su nevienoda rizika. Šio reglamento nuostatos turėtų būti papildomai patikslintos tam tikrų sektorių ir tam tikrų rūšių lyginamiesiems indeksams. Tarpbankinių palūkanų normų lyginamieji indeksai yra lyginamieji indeksai, kurie įgyvendinant pinigų politiką atlieka svarbų vaidmenį, todėl būtina šiame reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų taikomos šiems lyginamiesiems indeksams. Biržos prekių lyginamieji indeksai yra plačiai naudojami ir turi sektoriui būdingų charakteristikų, todėl būtina šiame reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų taikomos šiems lyginamiesiems indeksams; (30) sutrikimai teikiant tam tikrus ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus gali padaryti didelį poveikį finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ar investuotojams, todėl būtina taikyti papildomus reikalavimus šių ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų teisingumui ir pagrįstumui užtikrinti. Lyginamasis indeksas darys tokį poveikį, kai jis susietas su didele finansinių priemonių verte. Todėl būtina, kad Komisija nustatytų lyginamuosius indeksus, kurie yra susieti su tam tikrą ribą viršijančiomis finansinėmis priemonėmis ir turėtų būti laikomi ypatingos svarbos lyginamaisiais indeksais; (31) duomenų teikėjai, nutraukę duomenų teikimą, gali pakenkti ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų patikimumui. Todėl šiam trūkumui pašalinti būtina numatyti atitinkamos kompetentingos institucijos įgaliojimus reikalauti, kad duomenys ypatingos svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti būtų teikiami privalomai; (32) kad galėtų tinkamai pasirinkti lyginamuosius indeksus ir suprastų, su kokia rizika jie susiję, lyginamųjų indeksų naudotojai turi žinoti, kas vertinama konkrečiu lyginamuoju indeksu ir kokie jo trūkumai. Todėl konkretaus lyginamojo indekso administratorius turėtų paskelbti pažymą, kurioje nurodomi šie elementai, taip pat skelbti pradinius duomenis, naudotus lyginamajam indeksui nustatyti; (33) vartotojai gali sudaryti su kokiu nors lyginamuoju indeksu susietas finansines sutartis, visų pirma hipotekos ir vartojimo paskolų, bet jų galimybės rinktis naudojamą lyginamąjį indeksą dėl nevienodos derybinės galios ir standartinių sąlygų naudojimo gali būti ribotos. Todėl būtina užtikrinti, kad už tokio lyginamojo indekso tinkamumo vartotojui įvertinimą būtų atsakingi skolintojai ar kreditoriai, kurie yra prižiūrimi subjektai, nes jie geriau geba pasirinkti lyginamąjį indeksą. Tačiau šiuo reglamentu neturėtų būti reikalaujama atlikti su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių tinkamumo vertinimą, nes toks vertinimas jau numatytas Direktyvoje [FPRD]; (34) šiame reglamente turėtų būti atsižvelgta į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) 2013 m. liepos 17 d. paskelbtus Finansinių lyginamųjų indeksų principus (toliau – IOSCO principai), kurie taikomi kaip pasaulinis lyginamųjų indeksų reguliavimo reikalavimų standartas. Investuotojų apsaugos tikslais prieš leidžiant bet kokį trečiojoje šalyje rengiamą lyginamąjį indeksą naudoti Sąjungoje būtina įvertinti, ar tos trečiosios šalies priežiūros priemonės ir reglamentavimas yra lygiaverčiai Sąjungos lyginamųjų indeksų priežiūrai ir reglamentavimui; (35) išduoti administratoriaus veiklos leidimą ir vykdyti jo priežiūrą turėtų valstybės narės, kurioje tas administratorius įsisteigęs, kompetentinga institucija; (36) tam tikromis aplinkybėmis asmuo gali teikti indeksą, bet gali nežinoti, kad šis indeksas susiejamas su finansine priemone. Taip visų pirma gali atsitikti, kai lyginamojo indekso naudotojai ir administratorius yra įsisteigę skirtingose valstybėse narėse. Todėl būtina, kad kompetentingos institucijos, kaskart sužinojusios apie kokio nors lyginamojo indekso naudojimą kokioje nors finansinėje priemonėje, praneštų apie tai centrinei koordinavimo institucijai, pvz., EVPRI, kuri turėtų apie tai pranešti administratoriui; (37) priežiūros veiksmingumas užtikrinamas valstybių narių kompetentingoms institucijoms suteikiant veiksmingas priemones ir įgaliojimus ir skiriant išteklius. Todėl šiame reglamente visų pirma turėtų būti numatomi būtiniausi priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, kurie pagal nacionalinę teisę turėtų būti patikėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Naudodamosi savo įgaliojimais pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos ir EVPRI turėtų veikti objektyviai ir nešališkai ir sprendimus priimti savarankiškai; (38) siekiant nustatyti šio reglamento pažeidimus, kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinę teisę būtina turėti galimybę patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad galėtų konfiskuoti dokumentus. Galimybė patekti į tokias patalpas yra būtina esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti. Be to, galimybė patekti į tokias patalpas būtina tais atvejais, kai asmuo, iš kurio jau pareikalauta pateikti informaciją, to reikalavimo nevykdo arba kai yra pagrįstas pagrindas manyti, kad, pateikus tokį reikalavimą, jis nebūtų vykdomas arba kad dokumentai ar informacija, su kuriais yra susijusi reikalaujama informacija, būtų pašalinti, sugadinti arba sunaikinti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu patekti į patalpas turi būti naudojamasi gavus tokį išankstinį teisminės institucijos leidimą; (39) prižiūrimų subjektų turimi telefono pokalbių įrašai ir duomenų srauto išklotinės gali būti labai svarbūs, o kartais ir vieninteliai įrodymai, kuriais remiantis galima nustatyti ir įrodyti šio reglamento, visų pirma valdymo ir kontrolės reikalavimų laikymosi, pažeidimus. Šie įrašai ir išklotinės gali padėti patikrinti už pateiktus duomenis atsakingo asmens ir už jų patvirtinimą atsakingų asmenų tapatybę ir tai, ar laikomasi reikalavimo fiziškai atskirti darbuotojus. Todėl kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ar kitų duomenų srauto išklotinių tais atvejais, kai yra pagrindo įtarti, kad tokie įrašai ar išklotinės, susiję su patikrinimo ar tyrimo dalyku, gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti; (40) kai kurios šio reglamento nuostatos taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims trečiosiose šalyse, kurie gali naudoti lyginamuosius indeksus, būti lyginamųjų indeksų duomenų teikėjai arba kitaip dalyvauti lyginamųjų indeksų nustatymo procese. Todėl kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis. EVPRI turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių gauta informacija; (41) šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į saviraiškos ir informacijos laisvę, laisvės užsiimti verslu, teisės į nuosavybę, teisės į vartotojų apsaugą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisės į gynybą. Todėl šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į tas teises ir principus; (42) atitinkamų asmenų teisės į gynybą turėtų būti visapusiškai gerbiamos. Visų pirma asmenims, kuriems taikomos procedūros, suteikiama galimybė susipažinti su išvadomis, kuriomis kompetentingos institucijos pagrindė savo sprendimą, ir suteikiama teisė būti išklausytiems; (43) su lyginamaisiais indeksais susijęs skaidrumas yra būtinas dėl finansų rinkų stabilumo ir investuotojų apsaugos. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos kompetentingos institucijos turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[16]. Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama EVPRI turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[17]; (44) atsižvelgdamos į Komisijos komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo nustatytus principus ir į dėl to priimtus Sąjungos teisės aktus, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų sankcijų ir administracinių priemonių ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios; (45) todėl reikėtų numatyti administracines priemones, sankcijas ir baudas siekiant užtikrinti bendrą požiūrį valstybėse narėse ir padidinti jų atgrasomąjį poveikį. Konkrečiais atvejais taikomos sankcijos turėtų būti nustatytos prireikus atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip nustatytos finansinės naudos grąžinimas, pažeidimo sunkumas ir trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės, poreikis, kad baudos būtų atgrasios ir prireikus jas apskaičiuojant būtų taikoma nuolaida už bendradarbiavimą su kompetentinga institucija. Konkrečiai, faktinis konkrečiu atveju skirtinų administracinių baudų dydis labai sunkaus pažeidimo atveju gali siekti didžiausią šiame reglamente numatytą dydį arba didesnį nacionalinėje teisėje numatytą dydį, o už smulkius pažeidimus arba susitarus gali būti skiriamos už didžiausią dydį kur kas mažesnės baudos. Kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę laikinai uždrausti vykdyti vadovaujamas funkcijas lyginamojo indekso administratoriaus arba duomenų teikėjo organizacijoje. Šiuo reglamentu neturėtų būti ribojamos valstybių narių galimybės numatyti griežtesnes administracines sankcijas; (46) siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų priimti sprendimai turėtų atgrasomąjį poveikį visuomenei, paprastai jie turėtų būti skelbiami. Be to, sprendimų skelbimas – svarbi kompetentingų institucijų priemonė rinkos dalyviams informuoti, koks elgesys laikomas šio reglamento pažeidimu, ir geresniam rinkos dalyvių elgesiui skatinti. Jei toks skelbimas galėtų padaryti neproporcingą žalą susijusiems asmenims, kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentinga institucija turėtų apie sankcijas ir priemones skelbti nuasmenintą skelbimą arba atidėti paskelbimą. Kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę neskelbti apie sankcijas, kai laikoma, kad nuasmeninti arba atidėti skelbimą nepakanka siekiant užtikrinti, kad nekiltų grėsmės finansų rinkoms. Be to, kompetentingos institucijos neprivalo skelbti apie priemones, kurios laikomos nereikšmingomis, o jų skelbimas būtų neproporcingas; (47) ypatingos svarbos lyginamieji indeksai gali būti susiję su daugiau nei vienos valstybės narės duomenų teikėjais, administratoriais ir naudotojais. Taigi tokio lyginamojo indekso teikimo nutraukimas ar kiti įvykiai, galintys labai pakenkti jo teisingumui, gali daryti poveikį daugiau nei vienoje valstybėje narėje, o tai reiškia, kad tokio lyginamojo indekso priežiūra, jeigu ją vykdytų vien valstybės narės, kurioje jis rengiamas, kompetentinga institucija, nebūtų veiksminga ir efektyvi šalinant riziką, kylančią dėl to ypatingos svarbos lyginamojo indekso. Siekiant užtikrinti veiksmingą kompetentingų institucijų keitimąsi priežiūros informacija ir jų veiklos bei priežiūros priemonių koordinavimą, reikėtų sudaryti kompetentingų institucijų kolegijas. Kolegijų veikla turėtų prisidėti prie suderinto šio reglamento taisyklių taikymo ir priežiūros praktikos konvergencijos. EVPRI teisiškai įpareigojantis tarpininkavimas yra pagrindinis elementas užtikrinant koordinavimą, priežiūros nuoseklumą ir priežiūros praktikos konvergenciją. Lyginamieji indeksai gali būti susieti su ilgalaikėmis finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis. Tam tikrais atvejais įsigaliojus šiam reglamentui tokių lyginamųjų indeksų gali būti nebeleidžiama teikti, nes jiems būdingos charakteristikos, kurių negalima pritaikyti taip, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Tačiau uždraudus toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus finansinės priemonės ar finansinės sutartys gali būti nutrauktos arba gali kilti sumaištis, todėl būtų pakenkta investuotojams. Todėl būtina įrašyti nuostatą, kuria būtų leidžiama toliau teikti tokius lyginamuosius indeksus pereinamuoju laikotarpiu; (48) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas ir papildomai patikslinti techninius pasiūlymo elementus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais būtų patikslinti apibrėžčių techniniai elementai, valdymo ir kontrolės reikalavimai, taikomi administratoriams ir prižiūrimiems duomenų teikėjams, reikalavimai dėl pradinių duomenų ir metodikos, elgesio kodeksas, specialūs reikalavimai skirtingų rūšių lyginamiesiems indeksams ir sektoriams ir informacija, kurią administratorius turi pateikti prašyme išduoti veiklos leidimą; (49) Komisija pagal SESV 290 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius deleguotaisiais aktais turėtų priimti EVPRI parengtus techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais nustatomas būtiniausias bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis turinys; (50) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, dėl tam tikrų jo aspektų Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie aspektai susiję su trečiųjų šalių centriniams bankams ir lyginamuosius indeksus teikiantiems subjektams taikomos teisinės sistemos lygiavertiškumo nustatymu, taip pat su fakto, kad lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[18]; (51) Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį įgyvendinimo aktais priimti EVPRI parengtus techninius įgyvendinimo standartus, kuriais nustatomos kompetentingų institucijų ir EVPRI keitimosi informacija procedūros ir formos. Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti nuoseklų ir veiksmingą lyginamųjų indeksų trūkumų šalinimo režimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes bendrą su lyginamaisiais indeksais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 ANTRAŠTINĖ DALIS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma bendra sistema, kuria siekiama užtikrinti indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse Sąjungoje, tikslumą ir teisingumą. Taip reglamentu prisidedama prie tinkamo vidaus rinkos veikimo, kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas lyginamųjų indeksų teikimui, lyginamojo indekso pradinių duomenų teikimui ir lyginamųjų indeksų naudojimui Sąjungoje. 2. Šis reglamentas netaikomas: (a) Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariams. (b) Trečiųjų šalių, kurių teisinėje sistemoje, kaip pripažino Komisija, numatyti principai, standartai ir procedūros yra lygiaverčiai šiame reglamente numatytiems lyginamųjų indeksų teikimo tikslumo, teisingumo ir nepriklausomumo reikalavimams, centriniams bankams. 3. Komisija nustato 2 dalies b punkte nurodytų trečiųjų šalių centrinių bankų sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 3 straipsnis Apibrėžtys 1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) indeksas – bet koks skaitmuo: (a) kuris viešai skelbiamas arba teikiamas; (b) kuris visas ar iš dalies reguliariai nustatomas taikant formulę arba kitą skaičiavimo metodą arba atliekant vertinimą; (c) atliekant tą nustatymą remiamasi vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų verte ar kainomis, įskaitant apskaičiuotąsias kainas ar kitas vertes; (2) lyginamasis indeksas – indeksas, kuriuo remiantis nustatoma pagal finansinę priemonę ar finansinę sutartį mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė, arba indeksas, kuris naudojamas investicinio fondo rezultatams įvertinti; (3) lyginamojo indekso teikimas – tai: (a) lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas ir (b) pradinių duomenų rinkimas, analizė ar tvarkymas lyginamajam indeksui nustatyti; ir (c) lyginamojo indekso nustatymas taikant formulę ar kitokį apskaičiavimo metodą arba įvertinant tam tikslui pateiktus pradinius duomenis; (4) administratorius – fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą; (5) lyginamojo indekso naudotojas – bet koks asmuo, kuris išleidžia finansinę priemonę, yra finansinės priemonės savininkas arba kaip šalis dalyvauja sudarant finansinę sutartį, kuri susieta su lyginamuoju indeksu; (6) pradinių duomenų teikimas – bet kokių pradinių duomenų, kurie reikalingi nustatant lyginamąjį indeksą ir yra teikiami tuo tikslu, teikimas administratoriui arba kitam asmeniui, kuris juos turėtų perduoti administratoriui; (7) duomenų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, teikiantis pradinius duomenis; (8) prižiūrimas duomenų teikėjas – prižiūrimas subjektas, teikiantis pradinius duomenis Sąjungoje įsisteigusiam administratoriui; (9) duomenis teikiantis asmuo – duomenų teikėjo pradiniams duomenims teikti įdarbintas fizinis asmuo; (10) pradiniai duomenys – duomenys apie vieno ar daugiau pagrindinio turto vienetų vertę ar kainas, įskaitant apskaičiuotąsias kainas, arba kitas vertes, kuriuos administratorius naudoja lyginamajam indeksui nustatyti; (11) reguliuojami duomenys – pradiniai duomenys, tiesiogiai teikiami iš prekybos vietos, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 25 punkte, patvirtinto skelbimo subjekto, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 18 punkte, arba patvirtinto ataskaitų teikimo mechanizmo, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 20 punkte, kuriems taikomi privalomo duomenų pateikimo po sandorio sudarymo reikalavimai, elektros energijos biržos, kaip nurodyta Direktyvos 2009/72/EB[19] 37 straipsnio 1 dalies j punkte, gamtinių dujų biržos, kaip nurodyta Direktyvos 2009/73/EB[20] 41 straipsnio 1 dalies j punkte, arba aukcionų platformos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1031/2010 26 arba 30 straipsnyje; (12) sandorio duomenys – stebimos kainos, normos, indeksai arba vertės, naudojami sandoriuose tarp nesusijusių sandorio šalių aktyviojoje rinkoje, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos; (13) finansinė priemonė – bet kuri iš priemonių, išvardytų Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje, dėl kurių pateiktas prašymas leisti prekiauti prekybos vietoje arba kuriomis prekiaujama prekybos vietoje; (14) prižiūrimas subjektas – kuris nors iš šių subjektų: (a) kredito įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES[21] 3 straipsnio 1 punkte; (b) investicinė įmonė, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte; (c) draudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB[22] 13 straipsnio 1 punkte; (d) perdraudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/138/EB 13 straipsnio 1 punkte; (e) kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/ES[23] 1 straipsnio 2 dalyje; (f) alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (AIFV), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES[24] 4 straipsnio 1 dalies b punkte; (g) pagrindinė sandorio šalis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012[25] 2 straipsnio 1 punkte; (h) sandorių duomenų saugykla, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 2 punkte; (i) administratorius; (15) finansinė sutartis – tai: (a) kredito sutartis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB[26] 3 straipsnio c punkte; (b) kredito sutartis, kaip apibrėžta [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [2013/.../] dėl kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nuosavybės] 3 straipsnio 3 punkte; (16) investiciniai fondai – alternatyvaus investavimo fondai (AIF), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte, arba kolektyvinio investavimo subjektai, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB; (17) valdymo organas – organas, kuris atlieka priežiūros ir valdymo funkcijas, kuriam priklauso galutinio sprendimo teisė ir kuris turi įgaliojimus nustatyti subjekto strategiją, tikslus ir bendrą veiklos kryptį; (18) vartotojas – fizinis asmuo, kuris sudarydamas į šio reglamento taikymo sritį įtrauktas finansines sutartis veikia siekdamas su savo užsiėmimu, verslu ar profesija nesusijusių tikslų; (19) tarpbankinių palūkanų normų lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra palūkanų norma, kurią taikydami bankai gali skolinti kitiems bankams arba iš jų skolintis; (20) biržos prekių lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra biržos prekė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006[27] 2 straipsnio 2 punkte; apyvartiniai taršos leidimai, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų direktyvos] I priedo C skirsnio 11 punkte, taikant šį reglamentą biržos prekėmis nelaikomi; (21) ypatingos svarbos lyginamasis indeksas – lyginamasis indeksas, kurio duomenų teikėjų dauguma yra prižiūrimi subjektai ir kuris susiejamas su mažiausiai 500 mlrd. EUR nominaliosios vertės finansinėmis priemonėmis; (22) „įsisteigęs“, kalbant apie juridinį asmenį, reiškia valstybę narę arba trečiąją šalį, kurioje yra jo registruotoji būstinė arba kitas oficialus adresas, o, kalbant apie fizinį asmenį, – valstybę narę arba trečiąją šalį, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais. 2. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų patikslinti 1 dalyje nustatytų apibrėžčių papildomi techniniai elementai, visų pirma siekiant patikslinti, kas taikant indekso apibrėžtį yra viešas teikimas, ir atsižvelgti į rinkos ar technologijų pokyčius. Kai taikoma, Komisija atsižvelgia į tarptautinę priežiūros praktikos, susijusios su lyginamaisiais indeksais, konvergenciją. 4 straipsnis Reglamento netaikymas administratoriams, kurie nežino apie jų teikiamų lyginamųjų indeksų naudojimą, ir nesutinkantiems administratoriams 1. Šis reglamentas netaikomas lyginamąjį indeksą teikiančiam administratoriui, jeigu tas administratorius nežino ir pagrįstai negalėjo žinoti, kad tas lyginamasis indeksas naudojamas 3 straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodytais tikslais. 2. Šis reglamentas netaikomas 25 straipsnio 3 dalyje nurodytam lyginamojo indekso administratoriui, kiek tai susiję su tuo lyginamuoju indeksu. II ANTRAŠTINĖ DALIS LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ TEISINGUMAS IR PATIKIMUMAS 1 skyrius Administratorių valdymas ir kontrolė 5 straipsnis Valdymo reikalavimai 1. Administratoriui taikomi šie valdymo reikalavimai: (a) administratorius taiko pagrįstas valdymo priemones, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą, kurioje tiksliai apibrėžtos skaidrios ir nuoseklios visų su lyginamojo indekso teikimu susijusių asmenų funkcijos ir atsakomybė. Administratorius imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad bet koks esamas ar galimas interesų konfliktas nedarytų jokio poveikio lyginamojo indekso teikimui ir kad tais atvejais, kai lyginamojo indekso nustatymo procese reikia veikti savo nuožiūra ar vadovautis nuovoka, tai būtų daroma nepriklausomai ir sąžiningai (valdymas ir interesų konfliktai); (b) administratorius nustato priežiūros funkciją visų savo lyginamųjų indeksų teikimo aspektų priežiūrai užtikrinti (priežiūra); (c) administratorius naudojasi kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad lyginamasis indeksas būtų teikiamas ir skelbiamas arba juo būtų leidžiama naudotis pagal šį reglamentą (kontrolės priemonės); (d) administratorius naudojasi atskaitomybės sistema, apimančia informacijos saugojimą, auditą ir tikrinimą, ir skundų nagrinėjimo tvarka, įrodančia atitiktį šio reglamento reikalavimams (atskaitomybė). 2. Administratorius laikosi 1 priedo A skirsnyje išdėstytų valdymo ir kontrolės reikalavimų. 3. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomai patikslinami 1 priedo A skirsnyje nustatyti valdymo ir kontrolės reikalavimai. Komisija atsižvelgia į: (a) lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamųjų indeksų valdymo reikalavimais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją; (b) įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir administratorių specifinius požymius; (c) esamus ar galimus interesų konfliktus, susijusius su lyginamųjų indeksų teikimu, lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo atžvilgiu ir lyginamųjų indeksų svarbą finansiniam stabilumui, rinkoms ir investuotojams. 6 straipsnis Užsakomosios paslaugos 1. Su lyginamojo indekso teikimu susijusių funkcijų trečiosioms šalims administratoriai neperduoda tokiais būdais, dėl kurių iš esmės pablogėtų administratoriaus taikoma lyginamojo indekso teikimo kontrolė arba atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti lyginamojo indekso priežiūrą. 2. Jeigu naudojamos užsakomosios paslaugos, administratorius užtikrina, kad būtų laikomasi 1 priedo B skirsnyje nustatytų užsakomosioms paslaugoms taikomų reikalavimų. 3. Jeigu administratorius perduoda su lyginamojo indekso teikimu susijusias funkcijas ar kokias nors atitinkamas paslaugas ir veiklą kokiam nors paslaugų teikėjui, jis ir toliau visapusiškai atsako už visų šiame reglamente nustatytų savo įpareigojimų vykdymą. 2 skyrius Pradiniai duomenys, metodika ir pranešimas apie pažeidimus 7 straipsnis Pradiniai duomenys ir metodika 1. Lyginamasis indeksas teikiamas vadovaujantis šiais jo pradiniams duomenims ir metodikai taikomais reikalavimais: (a) pradiniai duomenys yra pakankami, kad tiksliai ir patikimai atspindėtų rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti lyginamasis indeksas yra skirtas (pakankami ir tikslūs duomenys). Pradiniai duomenys yra sandorių duomenys. Jei turimi sandorių duomenys nėra pakankami, kad galėtų tiksliai ir patikimai atspindėti rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, gali būti naudojami kitokie nei sandorių duomenys pradiniai duomenys, jeigu tokius duomenis įmanoma patikrinti; (b) administratorius pradinius duomenis gauna iš patikimos ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties, kad užtikrintų, jog pagal tuos duomenis nustatomas lyginamasis indeksas būtų patikimas ir atspindėtų rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas (reprezentatyvūs duomenų teikėjai); (c) kai lyginamojo indekso pradiniai duomenys nėra sandorių duomenys ir duomenų teikėjas yra daugiau kaip 50 % vertės sandorių rinkoje, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, šalis, administratorius patikrina, ar pradiniai duomenys yra susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos. Kai administratorius nustato, kad pradiniai duomenys nesusiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, jis pakeičia pradinius duomenis, duomenų teikėjus arba metodiką siekdamas užtikrinti, kad pradiniai duomenys būtų susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, arba nustoja teikti tą lyginamąjį indeksą (poveikis rinkai); (d) lyginamajam indeksui nustatyti administratorius naudoja pagrįstą ir patikimą metodiką, apimančią aiškias taisykles, kuriomis nurodoma, kaip ir kada nustatant tą lyginamąjį indeksą gali būti veikiama savo nuožiūra (pagrįsta ir patikima metodika); (e) administratorius lyginamojo indekso duomenis ir metodiką parengia, tvarko ir administruoja skaidriai (skaidrumas). 2. Administratorius laikosi I priedo C skirsnyje išdėstytų reikalavimų dėl pradinių duomenų ir metodikos. 3. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis papildomai patikslinamos pradinių duomenų kontrolės priemonės, aplinkybės, kada sandorių duomenys gali būti nepakankami ir kaip tai galima įrodyti priežiūros institucijoms, ir metodikų rengimo reikalavimai. Komisija atsižvelgia į: (a) lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją; (b) įvairių lyginamųjų indeksų ir įvairių rūšių lyginamųjų indeksų specifinius požymius ir (c) lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo atžvilgiu pagal naudojamas metodikas ir pradinius duomenis. 8 straipsnis Pranešimas apie pažeidimus 1. Administratorius užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos sistemos ir veiksmingos kontrolės priemonės pradinių duomenų teisingumui užtikrinti siekiant 2 dalies tikslų. 2. Administratorius stebi pradinius duomenis ir duomenų teikėjus, kad nustatytų [Piktnaudžiavimo rinka reglamento] pažeidimus ir bet kokį elgesį, kuris gali būti susijęs su manipuliavimu lyginamuoju indeksu ar bandymu juo manipuliuoti, ir pagal [Piktnaudžiavimo rinka reglamento] 11 straipsnio 2 dalį atitinkamai kompetentingai institucijai praneša ir pateikia visą atitinkamą informaciją įtaręs, kad, kiek tai susiję su lyginamuoju indeksu, buvo: (a) iš esmės pažeistas [Piktnaudžiavimo rinka reglamentas]; (b) elgesys gali būti susijęs su manipuliavimu lyginamuoju indeksu ar bandymu juo manipuliuoti arba (c) buvo slaptai susitarta manipuliuoti lyginamuoju indeksu ar bandyti juo manipuliuoti. 3. Administratorius nustato procedūras, kaip vadovams, darbuotojams ir kitiems fiziniams asmenims, kurių paslaugomis jis naudojasi arba kurių teikiamas paslaugas kontroliuoja, pranešti apie šio reglamento pažeidimus specialiu autonominiu vidaus kanalu. 3 skyrius Elgesio kodeksas ir reikalavimai duomenų teikėjams 9 straipsnis Elgesio kodeksas 1. Administratorius dėl kiekvieno lyginamojo indekso patvirtina elgesio kodeksą, kuriame aiškiai nustato su lyginamojo indekso teikimu susijusią administratoriaus ir duomenų teikėjų atsakomybę ir įpareigojimus, įskaitant aiškią teiktinų pradinių duomenų apibrėžtį, ir bent I priedo D skirsnyje išdėstytus elementus. 2. Administratorius ir duomenų teikėjai pasirašo elgesio kodeksą, kuris yra teisiškai privalomas visoms jo šalims. 3. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis papildomai patikslinamos I priedo D skirsnyje pateikto elgesio kodekso sąlygos įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams ir atsižvelgiama į lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius. Komisija atsižvelgia į įvairias lyginamųjų indeksų ir duomenų teikėjų charakteristikas, visų pirma turint omenyje pradinių duomenų ir metodikų skirtumus, riziką, kad pradiniais duomenimis galima manipuliuoti, ir tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją. 10 straipsnis Reguliuojami duomenys 1. Kai lyginamojo indekso pradiniai duomenys yra reguliuojami duomenys, 7 straipsnio 1 dalies b punktas, 8 straipsnio 1 bei 2 dalys ir 9 straipsnis netaikomi. 2. Administratorius su reguliuojamų duomenų teikėju sudaro susitarimą, kuriame duomenų teikėjui aiškiai nurodomi lyginamieji indeksai, administratoriaus nustatomi naudojant tuos reguliuojamus duomenis, ir užtikrina šio reglamento laikymąsi. 11 straipsnis Valdymas ir kontrolė 1. Prižiūrimam duomenų teikėjui taikomi šie valdymo ir kontrolės reikalavimai: (a) prižiūrimas duomenų teikėjas užtikrina, kad bet koks esamas ar galimas interesų konfliktas nedarytų jokio poveikio pradinių duomenų teikimui, ir kad tais atvejais, kai reikia veikti savo nuožiūra, tai būtų daroma nepriklausomai ir sąžiningai, remiantis atitinkama informacija ir vadovaujantis elgesio kodeksu (interesų konfliktai); (b) prižiūrimas duomenų teikėjas naudojasi kontrolės sistema, kuria užtikrinamas pradinių duomenų teisingumas, tikslumas ir patikimumas ir tų pradinių duomenų teikimas pagal šio reglamento nuostatas ir elgesio kodeksą (tinkamos kontrolės priemonės). 2. Prižiūrimas duomenų teikėjas laikosi I priedo E skirsnyje išdėstytų reikalavimų dėl sistemų ir kontrolės priemonių. 3. Prižiūrimas duomenų teikėjas visapusiškai bendradarbiauja su administratoriumi ir atitinkama kompetentinga institucija atliekant lyginamojo indekso teikimo auditą ir vykdant jo priežiūrą ir leidžia susipažinti su visa informacija ir dokumentais, saugomais pagal 1 priedo E skirsnį. 4. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis papildomai patikslinami I priedo E skirsnyje nustatyti sistemų ir kontrolės priemonių reikalavimai įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams. Komisija atsižvelgia į įvairias lyginamųjų indeksų ir prižiūrimų duomenų teikėjų charakteristikas, visų pirma teikiamų pradinių duomenų ir naudojamų metodikų skirtumus, riziką, kad pradiniais duomenimis gali būti manipuliuojama, prižiūrimų duomenų teikėjų vykdomos veiklos pobūdį ir lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją. III ANTRAŠTINĖ DALIS SU SEKTORIAIS SUSIJĘ REIKALAVIMAI IR YPATINGOS SVARBOS LYGINAMIEJI INDEKSAI 1 skyrius Lyginamųjų indeksų sektoriai 12 straipsnis Specialūs reikalavimai įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams ir sektoriams 1. Be II antraštinės dalies reikalavimų, tarpbankinių palūkanų normų lyginamiesiems indeksams taikomi II priede nustatyti specialūs reikalavimai. 2. Be II antraštinės dalies reikalavimų, biržos prekių lyginamiesiems indeksams taikomi III priede nustatyti specialūs reikalavimai. 3. Komisijai pagal 39 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į rinkos bei technologijų pokyčius ir tarptautinius pokyčius, patikslinami arba taisomi šie II ir III priedų elementai: (a) laikotarpis, po kurio skelbiami pradiniai duomenys (II priedo 6 punktas); (b) priežiūros komiteto narių rinkimo ir skyrimo tvarka ir jų atsakomybė (II priedo 8, 9 ir 10 punktai); (c) audito dažnumas (II priedo 12 punktas); (d) pradinių duomenų teikimo tvarka, kuri turi būti nustatyta elgesio kodekse (II priedo 13 punktas); (e) duomenų teikėjo sistemos ir kontrolės priemonės (II priedo 16 punktas); (f) informacija, kurią turi saugoti duomenų teikėjas, ir laikmena, kuria ta informacija turi būti saugoma (II priedo 17 ir 18 punktai); (g) faktai, apie kuriuos turi pranešti duomenų teikėjo atitikties užtikrinimo funkciją vykdantys asmenys (II priedo 19 punktas); (h) pradinių duomenų ir procedūrų vidaus peržiūrų dažnumas (II priedo 20 punktas); (i) duomenų teikėjo pradinių duomenų išorės audito dažnumas (II priedo 21 punktas); (j) kriterijai ir procedūros, naudojami lyginamajam indeksui parengti (III priedo 1 punkto a papunktis); (k) elementai, kuriuos reikia įtraukti į metodiką ir metodikos aprašą (III priedo 1 ir 2 punktai); (l) reikalavimai administratoriui dėl lyginamojo indekso apskaičiavimo kokybės ir teisingumo ir su kiekvienu apskaičiavimu skelbiamo aprašymo turinys (III priedo 5 ir 6 punktai). 2 skyrius Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai 13 straipsnis Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai 1. Komisija patvirtina Sąjungoje esančių lyginamųjų indeksų, kurie pagal 3 straipsnio 21 punkto kriterijus yra ypatingos svarbos lyginamieji indeksai, sąrašą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 2. Per 5 darbo dienas nuo sprendimo, kuriuo ypatingos svarbos lyginamasis indeksas įtraukiamas į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą, taikymo datos to ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratorius atitinkamai kompetentingai institucijai pateikia elgesio kodeksą. Atitinkama kompetentinga institucija per 30 dienų patikrina, ar elgesio kodekso turinys atitinka šio reglamento reikalavimus. Nustačiusi elementų, neatitinkančių šio reglamento reikalavimų, atitinkama kompetentinga institucija apie tai praneša administratoriui. Gavęs prašymą, administratorius per 30 dienų patikslina elgesio kodeksą ir užtikrina jo atitiktį šio reglamento reikalavimams. 14 straipsnis Privalomas duomenų teikimas 1. Kai per bet kuriuos metus duomenų teikėjai, įskaitant mažiausiai 20 % subjektų, teikiančių duomenis ypatingos svarbos lyginamajam indeksui, nustoja teikti duomenis arba yra pakankamai priežasčių manyti, kad mažiausiai 20 % duomenų teikėjų nustos juos teikti, ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratoriaus kompetentinga institucija turi įgaliojimus: (a) reikalauti, kad pagal 2 dalį atrinkti prižiūrimi subjektai teiktų pradinius duomenis administratoriui pagal atitinkamą metodiką, elgesio kodeksą ar kitas taisykles; (b) nustatyti formą, kuria turi būti teikiami bet kokie pradiniai duomenys, ir jų pateikimo terminą; (c) pakeisti ypatingos svarbos lyginamojo indekso elgesio kodeksą, metodiką ar kitas taisykles. 2. Ypatingos svarbos lyginamojo indekso atveju prižiūrimus subjektus, iš kurių reikalaujama teikti duomenis pagal 1 dalį, administratoriaus kompetentinga institucija nustato remdamasi šiais kriterijais: (a) prižiūrimo subjekto faktinio ir potencialaus dalyvavimo rinkoje, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, dydis; (b) prižiūrimo subjekto kompetencija ir gebėjimas teikti būtinos kokybės pradinius duomenis. 3. Prižiūrimo duomenų teikėjo, kuris taikant priemones pagal 1 dalies a ir b punktus įpareigojamas teikti duomenis lyginamajam indeksui, kompetentinga institucija padeda administratoriaus kompetentingai institucijai užtikrinti tokių priemonių vykdymą. 4. Administratoriaus kompetentinga institucija peržiūri kiekvieną priemonę, priimtą pagal 1 dalį, per metus nuo jos priėmimo. Ji priemonę atšaukia šiais atvejais: (a) jei ji nusprendžia, kad tikėtina, jog duomenų teikėjai toliau teiks pradinius duomenis mažiausiai 1 metus, jei įgaliojimai bus atšaukti, o to įrodymas yra bent: (1) rašytinis duomenų teikėjų įsipareigojimas administratoriui ir kompetentingai institucijai toliau teikti ypatingos svarbos lyginamojo indekso pradinius duomenis mažiausiai vienus metus, jei privalomo duomenų teikimo įgaliojimai bus atšaukti; (2) rašytinė administratoriaus ataskaita kompetentingai institucijai, kurioje jai įvertinti pateikiami įrodymai, kad atšaukus privalomą dalyvavimą galima užtikrinti tolesnį ypatingos svarbos lyginamojo indekso gyvybingumą; (b) jei ji nusprendžia, kad yra teikiamas tinkamas pakaitinis lyginamasis indeksas ir ypatingos svarbos lyginamojo indekso naudotojai gali minimaliomis sąnaudomis prie jo pereiti, o to įrodymas yra bent rašytinė administratoriaus ataskaita, kurioje išsamiai išdėstomos perėjimo prie pakaitinio lyginamojo indekso priemonės ir naudotojų galimybės ir sąnaudos, susijusios su perėjimu prie to lyginamojo indekso. 5. Administratorius atitinkamai kompetentingai institucijai taip greitai, kaip tai yra techniškai įmanoma, praneša, jei kurie nors duomenų teikėjai pažeidžia šio straipsnio 1 dalies reikalavimus. IV ANTRAŠTINĖ DALIS SKAIDRUMAS IR VARTOTOJŲ APSAUGA 15 straipsnis Lyginamojo indekso pažyma 1. Administratorius skelbia kiekvieno lyginamojo indekso pažymą, kurioje: (a) aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžiama rinkos ar ekonomikos tikrovė, kuri vertinama lyginamuoju indeksu, ir aplinkybės, kuriomis toks vertinimas gali tapti nepatikimas; (b) apibūdinami arba išvardijami tikslai, kuriais šį lyginamąjį indeksą tinka naudoti, ir aplinkybės, kuriomis jis gali nebetikti šiems tikslams; (c) nustatomos techninės specifikacijos, kuriose aiškiai ir nedviprasmiškai nurodomi apskaičiavimų elementai, kuriuos nustatant gali būti veikiama savo nuožiūra, kriterijai, kurie taikomi veikimui savo nuožiūra, savo nuožiūra veikiantys asmenys ir tai, kaip toks veikimas savo nuožiūra vėliau gali būti įvertintas; (d) atkreipiamas dėmesys į galimybę, kad dėl tam tikrų veiksnių, įskaitant išorės veiksnius, kurių administratorius negali kontroliuoti, gali būti būtina padaryti lyginamojo indekso pakeitimus arba jo nebeteikti; ir (e) patariama, kad bet kokios su lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutartys ar kitos finansinės priemonės turėtų būti pajėgios atlaikyti galimus lyginamojo indekso pakeitimus ar nutraukimą arba tokiose sutartyse ar priemonėse turėtų būti kitaip atsižvelgta į tokių pakeitimų ar nutraukimo galimybę. 2. Siekiant užtikrinti 1 dalies laikymąsi, administratorius laikosi 1 priedo F skirsnyje išdėstytų išsamių reikalavimų. 16 straipsnis Pradinių duomenų skaidrumas 1. Administratorius lyginamajam indeksui nustatyti naudotus pradinius duomenis paskelbia iškart po lyginamojo indekso paskelbimo, išskyrus atvejus, kai toks paskelbimas sukeltų duomenų teikėjams rimtų neigiamų padarinių arba pakenktų lyginamojo indekso patikimumui ar teisingumui. Tokiais atvejais paskelbimas gali būti atidėtas tokiam laikotarpiui, per kurį tie padariniai gerokai sumažėtų. Į pradinius duomenis įtraukti asmens duomenys neskelbiami. 2. Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis papildomai patikslinama informacija, kuri turi būti atskleidžiama pagal 1 dalį, paskelbimo būdai, taip pat aplinkybės, kuriomis toks informacijos paskelbimas gali būti atidėtas, ir priemonės, kuriomis ta informacija perduodama. 17 straipsnis Lyginamojo indekso teikimo nutraukimas 1. Administratorius paskelbia procedūrą, susijusią su veiksmais, kurių jis imsis lyginamojo indekso pakeitimų arba teikimo nutraukimo atveju. 2. Prižiūrimi subjektai, leidžiantys ar turintys finansines priemones arba esantys finansinių sutarčių šalimi, kai tos priemonės arba sutartys susietos su lyginamuoju indeksu, parengia pagrįstus raštiškus planus, kuriuose išdėsto veiksmus, kurių imtųsi lyginamojo indekso reikšmingų pakeitimų arba teikimo nutraukimo atveju. Prižiūrimi subjektai gavę prašymą šiuos planus pateikia atitinkamai kompetentingai institucijai. 18 straipsnis Tinkamumo įvertinimas 1. Jeigu prižiūrimas subjektas ketina sudaryti finansinę sutartį su vartotoju, tas prižiūrimas subjektas pirmiausia surenka būtiną informaciją apie vartotojo žinias apie atitinkamą lyginamąjį indeksą ir su juo susijusią patirtį, jo finansinę padėtį ir tikslus, jo siekiamus ta finansine sutartimi, taip pat gauna lyginamojo indekso pažymą, paskelbtą pagal 15 straipsnį, ir įvertina, ar būtų tinkama jo finansinę sutartį susieti su tuo lyginamuoju indeksu. 2. Jeigu prižiūrimas subjektas, remdamasis pagal 1 dalį atliktu vertinimu, mano, kad lyginamasis indeksas vartotojui nėra tinkamas, prižiūrimas subjektas apie tai vartotoją įspėja raštu ir nurodo priežastis. V ANTRAŠTINĖ DALIS VEIKLOS LEIDIMĄ TURINČIŲ ADMINISTRATORIŲ ARBA TREČIŲJŲ ŠALIŲ ADMINISTRATORIŲ PATEIKTŲ LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ NAUDOJIMAS 19 straipsnis Pagrįstų lyginamųjų indeksų naudojimas Prižiūrimas subjektas gali su indeksu susieti finansinę priemonę arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo rezultatams vertinti Sąjungoje, jei jį teikia administratorius, turintis veiklos leidimą pagal 23 straipsnį, arba trečiojoje šalyje įsisteigęs administratorius, įregistruotas pagal 21 straipsnį. 20 straipsnis Lygiavertiškumas 1. Trečiojoje šalyje įsteigto administratoriaus teikiamus lyginamuosius indeksus prižiūrimi subjektai gali naudoti Sąjungoje, jeigu laikomasi šių sąlygų: (a) Komisija pagal 2 dalį priėmė lygiavertiškumo sprendimą, kuriuo pripažįstama, kad tos trečiosios šalies teisinė sistema ir priežiūros praktika yra lygiavertė šio reglamento reikalavimams; (b) administratorius turi veiklos leidimą toje trečiojoje šalyje arba yra toje trečiojoje šalyje įregistruotas ir prižiūrimas; (c) administratorius pranešė EVPRI apie sutikimą, kad prižiūrimi subjektai galėtų Sąjungoje naudoti jo faktinius ar numatomus lyginamuosius indeksus, lyginamųjų indeksų, kurie gali būti naudojami Sąjungoje, sąrašą ir kompetentingą instituciją, atsakingą už jo priežiūrą trečiojoje šalyje; (d) administratorius yra tinkamai įregistruotas pagal 21 straipsnį ir (e) veikia šio straipsnio 3 dalyje nurodyti bendradarbiavimo susitarimai. 2. Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo nustatoma, kad trečiosios šalies teisine sistema ir priežiūros praktika užtikrinama, kad: (a) toje trečiojoje šalyje turintys veiklos leidimą ar įregistruoti administratoriai laikytųsi privalomų reikalavimų, prilygstančių šio reglamento reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar nustatant trečiosios šalies teisinę sistemą ir priežiūros praktiką laikomasi 2013 m. liepos 17 d. paskelbtų IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principų; ir (b) privalomų reikalavimų laikymasis toje trečiojoje šalyje yra nuolat veiksmingai prižiūrimas ir užtikrinamas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 3. EVPRI sudaro bendradarbiavimo susitarimus su trečiųjų šalių, kurių teisinė sistema ir priežiūros praktika pagal 2 dalį buvo pripažintos lygiavertėmis, kompetentingomis institucijomis. Tokiuose susitarimuose nurodoma bent ši informacija: (a) EVPRI ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas, įskaitant galimybę susipažinti su visa EVPRI prašoma informacija apie administratorių, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje; (b) skubaus pranešimo EVPRI mechanizmas, kai trečiosios šalies kompetentinga institucija mano, kad administratorius, kuriam veiklos leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje ir kurį ji prižiūri, pažeidžia jam išduoto veiklos leidimo sąlygas ar kitą nacionalinės teisės aktą; (c) procedūros, susijusios su priežiūros veiklos koordinavimu, įskaitant patikrinimus vietoje. 4. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą, kuriame nustato būtiniausią 3 dalyje nurodytų bendradarbiavimo susitarimų turinį, siekdama užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir EVPRI galėtų naudotis visais savo priežiūros įgaliojimais, suteikiamais pagal šį reglamentą. EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia iki [XXX]. Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus. 21 straipsnis Registracija 1. EVPRI įregistruoja administratorius, kurie jai pranešė apie 20 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą sutikimą. Registras viešai prieinamas EVPRI interneto svetainėje ir jame teikiama informacija apie lyginamuosius indeksus, kuriuos leista teikti atitinkamiems administratoriams, ir nurodoma už jų priežiūrą trečiojoje šalyje atsakinga kompetentinga institucija. 2. EVPRI panaikina 1 dalyje nurodyto administratoriaus registraciją 1 dalyje nurodytame registre, kai: (a) EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių manyti, kad administratoriaus veikla aiškiai prieštarauja jo lyginamųjų indeksų naudotojų interesams ar tinkamam rinkų veikimui; arba (b) EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių manyti, kad administratorius smarkiai pažeidė jam trečiojoje šalyje taikomas nacionalinės teisės ar kitas nuostatas, kuriomis vadovaudamasi Komisija priėmė sprendimą pagal 20 straipsnio 2 dalį. 3. EVPRI sprendimą pagal 2 dalį priima tik tuo atveju, jeigu įvykdomos šios sąlygos: (a) EVPRI perdavė klausimą spręsti trečiosios šalies kompetentingai institucijai ir ta kompetentinga institucija nesiėmė tinkamų priemonių investuotojams apsaugoti ir tinkamam rinkų veikimui Sąjungoje užtikrinti arba neįrodė, kad susijęs administratorius atitinka toje trečiojoje šalyje jam taikomus reikalavimus; (b) EVPRI apie savo ketinimą panaikinti administratoriaus registraciją tos trečiosios šalies kompetentingai institucijai pranešė mažiausiai prieš 30 dienų iki panaikinimo. 4. EVPRI nedelsdama praneša kitoms kompetentingoms institucijoms apie bet kokią pagal 2 dalį nustatytą priemonę ir paskelbia priimtą sprendimą savo interneto svetainėje. VI ANTRAŠTINĖ DALIS ADMINISTRATORIŲ VEIKLOS LEIDIMŲ IŠDAVIMAS IR PRIEŽIŪRA 1 skyrius Veiklos leidimų išdavimas 22 straipsnis Veiklos leidimo išdavimui taikomi reikalavimai 1. Administratorius teikia prašymą išduoti leidimą teikti lyginamuosius indeksus, jei jis teikia indeksus, kurie yra arba gali būti naudojami kaip kriterijus finansinėse priemonėse arba finansinėse sutartyse arba investicinio fondo rezultatams vertinti. 2. Administratorius, kuriam išduotas veiklos leidimas, nuolat laikosi veiklos leidimui nustatytų sąlygų ir kompetentingai institucijai praneša apie visus reikšmingus sąlygų, kuriomis iš pradžių buvo išduotas veiklos leidimas, pokyčius. 23 straipsnis Prašymas išduoti veiklos leidimą 1. Administratorius prašymą išduoti veiklos leidimą pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai. 2. Prašymas išduoti veiklos leidimą pagal 1 dalį pateikiamas: (a) per 30 darbo dienų nuo prižiūrimo subjekto sudaryto susitarimo su to administratoriaus pateiktu indeksu susieti finansinę priemonę arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo rezultatams vertinti; (b) per 30 darbo dienų nuo tada, kai pagal 25 straipsnio 2 dalį administratorius sutiko, kad finansinė priemonė būtų susiejama su indeksu, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalyje. 3. Prašymą teikiantis administratorius pateikia visą reikalingą informaciją, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, jog prašymą teikiantis administratorius veiklos leidimo suteikimo metu yra nustatęs būtiną tvarką, kad galėtų įvykdyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus. 4. Gavusi prašymą, atitinkama kompetentinga institucija per 15 darbo dienų patikrina, ar prašymas išsamus, ir atitinkamai informuoja apie tai administratorių. Jeigu prašymas neišsamus, administratorius pateikia papildomą atitinkamos kompetentingos institucijos prašomą informaciją. 5. Gavusi išsamų prašymą, kompetentinga institucija per 45 darbo dienas išnagrinėja prašymą ir priima sprendimą išduoti prašymą pateikusiam administratoriui veiklos leidimą arba jo neišduoti. Per penkias darbo dienas nuo sprendimo išduoti veiklos leidimą arba jo neišduoti priėmimo dienos kompetentinga institucija apie jį praneša atitinkamam administratoriui. Jeigu kompetentinga ins