ES pastangos visame pasaulyje skatinti abipusį atvirumą gali nueiti perniek dėl geopolitinės įtampos ekonominės transformacijos laikotarpiu. Konkuruodamos dėl technologijų srities lyderystės, kai kurios ES nepriklausančios šalys griebiasi ribojamųjų arba diskriminacinių priemonių, kurios yra nesąžiningos ES novatorių, įmonių ir ypač startuolių atžvilgiu. Be to, užsienio šalių kišimasis gali kelti pavojų sąžiningumo ir autonomijos principams, kuriais Europos Sąjungoje grindžiamos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos.

Be to, didesnis dėmesys mokslui ir technologijoms ES užsienio ir saugumo politikoje, t. y. mokslo diplomatija, padėtų ES rodyti švelniąją galią ir veiksmingiau ginti mūsų ekonominius interesus ir vertybes, tenkinant šalių partnerių poreikius bei interesus ir išnaudojant ES kaip aktyvaus mokslinių tyrimų ir inovacijų centro stiprybes.

Tuo pat metu, siekdama stiprinti ilgalaikes ES mokslinių tyrimų ir inovacijų vertės grandines, ES turėtų skatinti savo tyrėjus ir novatorius prisidėti prie pasaulinių inovacijų ekosistemų ir naudotis jų teikiamomis galimybėmis. Be to, ji turėtų toliau skatinti su žmogiškojo kapitalo plėtra susijusį bendradarbiavimą, įgyvendindama tyrėjų mokymo ir judumo iniciatyvas, visų pirma programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ .

ES turėtų užtikrinti, kad technologijos būtų kuriamos žmonių ir visuomenių labui, ne iš autoritarinių paskatų, laikantis aukštų etikos standartų ir paisant žmogaus teisių. Be to, ES turėtų rodyti pavyzdį tokiose srityse kaip taisyklėmis grindžiamos inovacijų ekosistemos kūrimas ir intelektinės nuosavybės teisių gynimas pasitelkiant nepriklausomą teismų sistemą. Intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir gynimas turėtų padėti užtikrinti, kad technologinės inovacijos būtų perduodamos, skatinamos ir skleidžiamos taip, kad padėtų didinti socialinę ir ekonominę gerovę.

Be to, norėdama pirmauti žaliųjų technologijų srityje, ES turėtų siekti užmegzti strateginę partnerystę su technologijų lyderiais, bendradarbiauti pasauliniuose forumuose ir kartu skatinti taikyti ES žaliuosius standartus visame pasaulyje. Tai turėtų būti daroma dalyvaujant įvairių toliau nurodytų projektų ir organų veikloje.

Be to, Komisija pagal Intelektinės nuosavybės veiksmų planą parengs pažangaus intelektinės nuosavybės naudojimo praktikos kodeksą . Juo bus siekiama geriau informuoti universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas ir įmones apie žinių ir intelektinės nuosavybės valdymo tarptautinėje aplinkoje svarbą.

Be to, kad grėsmė ES interesams būtų dar labiau sumažinta, Komisija siūlo kaip prevencinę priemonę deramai taikyti tokias „Europos horizonto“ reglamento nuostatas kaip nuostatos dėl naudojimosi rezultatais neasocijuotosiose ES nepriklausančiose šalyse (39 straipsnio 6 dalis), rezultatų nuosavybės teisių perdavimo (40 straipsnio 4 dalis) ir saugumo susitarimų su ES nepriklausančiomis šalimis (20 straipsnio 1 dalis).

Be to, „Europos horizonto“ reglamento 22 straipsnio 5 dalyje numatyta galimybė darbo programos nuostatomis apriboti dalyvavimą pagal programą „Europos horizontas“ vykdomuose veiksmuose, jei pagrįstai būtina stengtis apsaugoti ES strateginį turtą , interesus , savarankiškumą ar saugumą . Tokiomis išskirtinėmis ir pagrįstomis aplinkybėmis ES galėtų nustatyti, kad programoje gali dalyvauti tik valstybėse narėse arba konkrečiai nurodytose asocijuotosiose ar kitose ES nepriklausančiose šalyse įsisteigę teisės subjektai. Darbo programoje taip pat gali būti numatyta, kad veikloje dalyvauti negali Sąjungoje ar asocijuotosiose šalyse įsisteigę teisės subjektai, tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojami neasocijuotųjų trečiųjų valstybių.

Be to, Komisija ketina ES vardu derėtis su tvirtą mokslinių tyrimų ir inovacijų bazę turinčiomis ES nepriklausančiomis šalimis dėl tikslinių bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje veiksmų gairių. Šiose veiksmų gairėse, kurios būtų neįpareigojamosios priemonės, turėtų būti aiškiai nustatytos pagrindinės sąlygos, kurias turėtų atitikti abi šalys, taip pat orientyrai ir įgyvendinimo terminai. ES turėtų nustatyti sąlygą, kad tolesnė dvišalio bendradarbiavimo tąsa ir plėtra priklausys nuo konkrečios vietoje įvertintos pažangos, padarytos siekiant veiksmų gairėse nustatytų tikslų.

Tinkama linkme kreipti pastangas formuoti pasaulinį požiūrį į pagrindinius technologinius ir reglamentavimo pokyčius, be kita ko, tarptautinio junglumo ir standartų srityje, Europos Sąjungai padės 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis . ES turėtų skatinti laikytis tarptautinio požiūrio į patikimus duomenų srautus ir kartu propaguoti savąjį saugaus, atviro ir atsparaus pasaulinio interneto modelį ir siekti plataus užmojo su patekimu į rinką susijusių tikslų. Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra viena iš skaitmeninių partnerysčių su viso pasaulio regionais skatinimo priemonių. Tarptautinės skaitmeninės partnerystės turėtų suteikti daugiau galimybių ES įmonėms, padėti didinti skaitmeninės prekybos per saugius tinklus mastą, skatinti laikytis ES standartų ir pagrindinių teisių bei vertybių ir padėti tarptautiniu mastu kurti į žmogų orientuotai skaitmeninei transformacijai palankią aplinką.

COVID-19 pandemija parodė, kad ES ir pasaulis turi gerokai sustiprinti savo parengtį ir socialinį bei ekonominį atsparumą su sveikata susijusiems ir kitiems sukrėtimams. Be to, mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse bei konfliktų zonose pandemija išryškino būtinybę stiprinti sveikatos sistemas ir priminė, kad reikia laikytis pasaulinio požiūrio į sveikatos saugumą. Kad paspartintų pastangas įveikti virusą, ES, naudodamasi tvirtais tarptautinės partnerystės ryšiais, pradėjo įgyvendinti Pasaulinio atsako į koronaviruso grėsmę iniciatyvą, kuriai įvairios pasaulio šalys įsipareigojo skirti beveik 16 mlrd. EUR, sukūrė COVID-19 duomenų platformą ir paskelbė ES COVID-19 mokslinių tyrimų manifestą. Be to, ES kartu su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir tarptautiniais partneriais atliko pagrindinį vaidmenį rengiant Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvą (ACT-A) ir kuriant COVAX mechanizmą. Šių dviejų iniciatyvų tikslas – vadovauti pastangoms kurti ir tolygiai paskirstyti saugias ir veiksmingas COVID-19 diagnostikos bei gydymo priemones ir vakcinas. Dar labiau sustiprinti ES kaip sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų lyderės vaidmenį pasaulyje turėtų ir ES vaistų strategija – tai gali duoti naudos pacientams visame pasaulyje.

Atsižvelgdama į šiuos laimėjimus ir siekdama stiprinti savo lyderystę, Komisija kartu su 2021 m. G 20 pirmininkaujančia Italija šiuo metu rengia pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą sveikatos klausimais, kurio tikslas – įvertinti pasaulinio atsako į COVID-19 pandemiją veiksmus, be kita ko, ACT-A, kad būtų galima gerinti parengtį esamai ir galimoms būsimoms pandemijoms ir geriau į jas reaguoti. Ji taip pat sieks parengti ir patvirtinti principus, pagal kuriuos būtų toliau vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas ir bendri veiksmai, padedantys užkirsti kelią būsimoms pasaulinėms sveikatos krizėms, ir bendrai įsipareigojama kurti sveikesnį, saugesnį, teisingesnį ir tvaresnį pasaulį.

Šiuo atžvilgiu ES turėtų skatinti ES finansuojamų Europos daugiaetapių klinikinių tyrimų vykdytojų ir ACT-A partnerystės organizacijų bendradarbiavimą, visų pirma tam, kad būtų užtikrintas greitas keitimasis klinikiniais įrodymais siekiant nustatyti potencialius terapinius vaistus ir vakcinas. Tai padės geriau pasirengti kovai su naujomis viruso atmainomis ir greitai kurti veiksmingas vakcinas ir terapinius vaistus pagal ES vakcinų nuo COVID-19 strategiją ir ES terapinių vaistų nuo COVID-19 strategiją.

Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu Komisija skirs daugiau dėmesio savo įsipareigojimams stiprinti sveikatos sistemas, didinti pasaulinį sveikatos saugumą ir užtikrinti geresnes galimybes gauti vaistų ir sveikatos priežiūros produktų. Tam visų pirma bus pasitelkiami moksliniai tyrimai, inovacijos, gebėjimų stiprinimo ir paramos vietos gamybai priemonės, o strategijos pagrindas bus skaitmeninės inovacijos. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus Komisija telks į itin opias ligas ir klausimus, tokius kaip užkrečiamosios ir neužkrečiamosios ligos arba motinos ir vaiko sveikata.

Komisija kliausis pagrindinėse srityse, kaip antai retųjų ligų , lėtinių neužkrečiamųjų ligų , atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir individualizuotosios medicinos , jau veikiančiais pasauliniais sveikatos srities aljansais, kuriuos ji sukūrė arba prie kurių prisijungė pastaraisiais metais. Ji taip pat pasisiūlė remti Europos ir besivystančių šalių partnerystę klinikinių tyrimų srityje (EDCTP). Šios partnerystės tikslai yra mažinti su skurdu susijusių infekcinių ligų kuriamą asmeninę, socialinę ir ekonominę naštą Užsachario Afrikoje, remti didelių infekcinių ligų protrūkių mokslinius tyrimus ir kurti vakcinas nuo naujų infekcinių ligų bei užtikrinti galimybę jų gauti .

Komisija kartu su Europos vaistų agentūra taip pat aktyviai dalyvauja iniciatyvose, kurių tikslas – pateikti strateginių gairių ir rekomendacijų, skatinančių pasaulines farmacinių tyrimų rezultatų reguliavimo institucijas keistis informacija ir bendradarbiauti .

Šios tarptautinės partnerystės bus stiprinamos, prireikus įtraukiant Pasaulio sveikatos organizaciją ir kitus pasaulinius sveikatos srities subjektus.

Komisija: ·padės įgyvendinti vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpio darbotvarkę, susijusią su sveikatos saugumu, parengtimi ir sveikatos sistemų stiprinimu; ·skatins ES finansuojamų Europos daugiaetapių klinikinių tyrimų vykdytojų ir pagal Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvą (ACT-A) sukurtų partnerystės organizacijų bendradarbiavimą ir sieks ACT-A tikslų, t. y. gerins galimybes gauti vaistų ir sveikatos priežiūros produktų, visų pirma tokiomis priemonėmis kaip moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninių sveikatos priemonių kūrimas bei propagavimas ir vietos gamybos pajėgumų didinimas šalyse partnerėse; ·rems pastangas įsteigti su Europos ir besivystančių šalių partneryste klinikinių tyrimų srityje susijusią visuotinės sveikatos bendrąją įmonę, kurios tikslas – užtikrinti ES, valstybių narių, „Europos horizonto“ asocijuotųjų šalių ir Afrikos šalių bendradarbiavimą siekiant kovoti su infekcinėmis ligomis ir ekstremaliosiomis visuomenės sveikatos situacijomis Užsachario Afrikoje.

4.4. Inovacijų skatinimas

Skaitmeninis junglumas ir raštingumas vis didėja, todėl visame pasaulyje – tiek didžiuosiuose miestuose, tiek atokiose kaimo vietovėse – randasi vietos lygmens novatorių. Jie bendrauja, dalijasi patirtimi ir bendromis jėgomis visose srityse kuria pasaulinių uždavinių sprendimus. Siekdama stiprinti ir išnaudoti šį didžiulį potencialą ir padėti įgyvendinti ES junglumo strategiją , ES turėtų kurti abipusiškai naudingas tarptautines inkubatorių ir akceleratorių tinklais grindžiamas inovacijų partnerystes, kuriose dalyvaujančios šalys ir regionai būtų abipusiškai atviri verslininkystei ir investicijoms. Įgyvendinant šias partnerystes, be kita ko, turėtų būti kuriamos sklandaus įsibėgėjimo programos ir skatinamas ES ir ES nepriklausančių šalių startuolių bendradarbiavimas – taip būtų papildomas Europos klasterių partnerysčių iniciatyvos ir iniciatyvos „Start-up Europe“ tarptautinis matmuo ir ES skaitmeninių inovacijų centrų veikla. Šios partnerystės taip pat padės skatinti abikryptį novatorių judumą, taigi jomis bus papildoma ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. Tokios partnerystės jau įgyvendinamos Indijoje ir Afrikoje – Komisija siūlo jas kurti ir kituose regionuose.

Siekdama dar labiau paskatinti Europos novatorius naudotis pasauline inovacijų ekosistema, Europos inovacijų taryba (EIC), teikdama verslo spartinimo paslaugas, siūlys savo remiamiems Europos startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms galimybę dalyvauti tarptautinėse prekybos mugėse. Kartu, siekiant dar padidinti ES patrauklumą ir inovacinį pajėgumą, Europos Sąjungoje startuolius norintiems steigti užsienio novatoriams bus leidžiama prašyti EIC paramos. Be to, Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) tikslinėse ES nepriklausančiose šalyse pradės vykdyti koordinuotus savo žinių ir inovacijos bendrijų veiksmus.

5. Bendradarbiavimo su prioritetinėmis šalimis ir regionais diferencijavimas

ES bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis turėtų būti niuansuojamas ir diferencijuojamas atsižvelgiant į tai, kokiu mastu yra užtikrinamas abipusiškumas, vienodos sąlygos ir pagarba pagrindinėms teisėms bei bendroms vertybėms. ES turėtų išlikti stipri ir atvira partnerė ir kartu tikslingo bendradarbiavimo priemonėmis siekti didinti savo pačios kompetenciją svarbiausiose besiformuojančiose srityse. Tuo pat metu ji turėtų padėti rengti iniciatyvas, kuriomis būtų remiamos šalys, norinčios atnaujinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemas.

5.1. Bendradarbiavimo su pramoninėmis ES nepriklausančiomis šalimis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis stiprinimas

Nors su konkrečiomis šalimis bus daug bendradarbiaujama įgyvendinant pasaulines daugiašales partnerystes, ES taip pat turėtų siekti stiprinti dvišalį bendradarbiavimą – tai padėtų kaupti žinias ir telkti išteklius, visų pirma Europos Sąjungai svarbiose srityse.

Jungtinės Valstijos. Bendradarbiaujant su Jungtinėmis Valstijomis, kurias su ES sieja toks pat aukštas mokslinių tyrimų ir inovacijų lygis ir bendros vertybės bei principai, užtikrinama galimybė pasaulinių uždavinių sprendimų paieškoms pasitelkti bendras tyrėjų ir novatorių pajėgas ir geriausią infrastruktūrą. Galimybę atnaujinti santykius mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje visų pirma suteikia tai, kad Jungtinės Valstijos iš naujo įsipareigojo siekti klimato politikos tikslų ir stiprinti daugiašalę tvarką. Bendrame komunikate „Nauja ES ir JAV pasaulinių pokyčių darbotvarkė“ siūlomos įvairios bendradarbiavimo su JAV galimybės, visų pirma raginama sudaryti Žaliųjų technologijų aljansą ir įsteigti naują ES ir JAV prekybos ir technologijų tarybą. Remdamasi šiuo tekstu, Komisija taip pat siūlo didinti dvišalio bendradarbiavimo abipusiškumą ir labiau koordinuoti bei derinti ES ir JAV investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, pradedant nuo uždavinių, susijusių su klimatu, skaitmeniniu sektoriumi, energetika, aplinka ir sveikata.