KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo „Au pair“ programoje tikslais sąlygų kuria nauja redakcija išdėstomos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2004/114/EB ir 2005/71/EB /* SWD/2013/078 final */





1. ĮŽANGA IR POLITIKOS APLINKYBĖS Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 79 straipsniu ES patikėta kurti bendrą imigracijos politiką, kuria siekiama užtikrinti veiksmingą migrantų srautų valdymą ir palankų režimą teisėtai valstybėse narėse gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams. Direktyva 2004/114/EB nustatomos privalomos trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų priėmimo nuostatos. Valstybės narės galėjo rinktis, ar taikyti direktyvą mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams. Jeigu studentai atitinka sąlygas, jie turi teisę į leidimą gyventi ir tam tikrų teisių į įsidarbinimą arba savarankišką darbą, kad jie galėtų apmokėti dalį studijų kainos ir studijuodami judėti iš vienos valstybės narės į kitą. Direktyvoje 2005/71/EB numatyta tyrėjų priėmimo iš trečiųjų šalių skubos tvarka; šie tyrėjai turi būti pasirašę priėmimo susitarimą su valstybės narės patvirtinta mokslinių tyrimų organizacija. Priėmimo susitarimu patvirtinama, kad yra galiojantis mokslinių tyrimų projektas, kad tyrėjas turi mokslininko įgūdžių, būtinų projektui užbaigti ir kad jis turi pakankamai išteklių ir sveikatos draudimą. Tyrėjai, vykdydami dalį mokslinių tyrimų projekto, gali būti kitoje valstybėje narėje ir gali dėstyti, laikydamiesi nacionalinės teisės aktų. 2011 m. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai šių dviejų direktyvų įgyvendinimo ataskaitas. Iš ataskaitų matyti, kad direktyvos turi keletą trūkumų. Esamos direktyvos, kurias Taryba priėmė po paprastų konsultacijų su Europos Parlamentu, nesprendžia problemų, su kuriomis susiduria prašytojai, norintys atvykti į ES, ypač tai susiję su vizomis. Dabartinės nuostatos ne visada visiškai atitinka Sąjungos programas, įskaitant judumo priemones; jomis teikiamos silpnos procedūrinės garantijos. Jos nėra pakankamai aiškios arba privalomos (tai ypač susiję su studentais). Todėl įgyvendinimo ataskaitose padaryta išvada, kad direktyvas reikia tobulinti. Šią išvadą patvirtina faktas, kad dabartinės politikos aplinkybės dabar gerokai skiriasi nuo tų, kuriomis buvo priimtos direktyvos. Žmogiškasis kapitalas yra viena iš svarbiausių Europos vertybių įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pažangų, tvarų ir įtraukų augimą. Imigracija į ES iš kitų šalių yra vienas iš būdų pritraukti aukštos kvalifikacijos specialistų, o studentai ir tyrėjai, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai, yra vienos iš itin paklausių grupių. Į bet kurią imigracijos srities iniciatyvą taip pat turėtų būti žvelgiama iš platesnės perspektyvos, atsižvelgiant į ES dialogą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, susijusį su užsienio politikos tikslais ir išorės migracijos politika, kaip apibrėžta naujame ES visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą (VPMJ) dokumente. Žmonių tarpusavio kontaktų skatinimas ir raginimas imtis su švietimu susijusių veiksmų visame pasaulyje yra svarbūs šios politikos aspektai, ypač šalyse, kurios yra tiesioginės ES kaimynės ir jos strateginės partnerės. Tai praturtina abi šalis, nes vyksta naudingi kultūriniai, socialiniai ir kalbiniai mainai. Pastarųjų mėnesių įvykiai pietų Viduržemio jūros regione ypač patvirtina glaudesnių žmonių tarpusavio ryšių ir mainų (ypač jaunimo) galimybių sudarymo svarbą. ES taip pat turi suderinti savo tikslą skatinti tyrėjų ir studentų judumą į ES su įsipareigojimu padėti besivystančioms šalims, kurioms tenka spręsti protų nutekėjimo problemą svarbiuose sektoriuose. PROBLEMOS APIBŪDINIMAS Didžiausia dviejų direktyvų problema yra susijusi su leidimais trečiųjų šalių piliečiams atvykti ir būti ES (ilgalaikėmis vizomis ir (arba) leidimais gyventi). Teisinės nuostatos dažnai yra sudėtingos ir neaiškios. Procedūros užtrunka ilgai ir jos ne visada taikomos teisingai ir nuosekliai. Grupėms, kurių imigracijos procedūrai reikalinga organizacija, kuri pradėtų ir palengvintų priėmimą (ypač mokiniams, stažuotojams ir savanoriams), dėl nevienodų reikalavimų ES tenka skirti daug išteklių ir darbo. Taip yra todėl, kad reikia atsižvelgti į kelias kartais skirtingas sistemas. Nors, priėmus Vieno leidimo direktyvą, atitinkamų trečiųjų šalių piliečių teisės pagerėjo, kyla rizika, kad kai kurioms grupėms dėl esamų išimčių jos nuostatos nėra visapusiškai taikomos. Dabartinės imigracijos nuostatos nepakankamai padeda įgyvendinti Sąjungos programas, įskaitant tokias judumo priemones kaip „Erasmus Mundus“ arba „Marie Curie“. Dėl to gali kilti priėmimo procedūrų ir judumo ES viduje problemų. Judumas ES yra problema ne tik Sąjungos programų, įskaitant judumo priemones, naudos gavėjams, bet ir apskritai studentams, tyrėjams ir atlyginamiems stažuotojams, nes direktyvų nuostatos dėl judumo ES viduje nėra pakankamai pažangios. Taip pat nustatyta procedūrinių garantijų trūkumų. Vienas iš jų yra tas, kad nėra jokios nuostatos, susijusios su laikotarpiais, per kuriuos turėtų būti įvertinti prašymai dėl priėmimo ir priimami sprendimai dėl jų. Darbo rinkos atveju studijas užbaigusiems trečiųjų šalių piliečiams nėra galimybių įvertinti galimybes įsidarbinti; jų taip pat neturi ir tyrėjai, užbaigę mokslinių tyrimų projektus. Tyrėjų šeimos nariams negarantuojamos galimybės įsidarbinti. Besimokančių studentų galimybės įsidarbinti yra ribotos ir tai trukdo jiems tinkamai pasirūpinti savo finansiniais ištekliais ir įnešti ekonominį indėlį. Galiausiai, dabartinės sistemos asmeninė taikymo sritis yra ribota. Ji neprivaloma mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams, todėl skiriasi tai, kaip valstybės narės ją taiko skirtingoms grupėms. Atlyginamiems stažuotojams ir au pair auklėms netaikoma jokia ES teisinė sistema, nepaisant to, kad šioms grupėms kyla panašios problemos ir jos dalyvauja panašiose mainų programose. Šios grupės turėtų būti labiau saugomos, ypač au pair auklės, dėl jų ypatingo pažeidžiamumo, kuris susijęs su šeiminėmis jų darbo aplinkybėmis. 2010 m. apie 200 000 trečiųjų šalių piliečių atvyko į ES, kad mokytųsi ir studijuotų, o apie 7 000 atvyko mokslinių tyrimų tikslais. Nėra išsamių kiekybinių duomenų dėl atvykstančių trečiųjų šalių piliečių, kurie susidūrė su pirmiau apibūdintomis problemomis, arba dėl trečiųjų šalių piliečių, kurie dėl šių problemų pasirinko kitą kelionės tikslą nei ES. Tačiau akivaizdu, kad didelis skaičius asmenų, atvykusių pagal dabartines nuostatas, patiria jų trūkumų poveikį, nes nėra nacionalinių nuostatų, kuriomis jie būtų ištaisyti. Sprendžiant iš turimų duomenų apie nustatytų problemų pobūdį kartu su dideliu kasmet pagal direktyvas išduodamų leidimų skaičiumi darytina išvada, kad padėtis yra taisytina. Kartu nustatyti trūkumai gali trukdyti ES gebėjimui pritraukti aukštos kvalifikacijos studentus, tyrėjus ir kitų grupių trečiųjų šalių piliečius tuomet, kai kitos pasaulio šalys tampa šių grupių asmenims vis patrauklesnės. 2. KOKS YRA ES VAIDMUO? SESV 79 straipsniu Sąjungai patikėta kurti bendrą imigracijos politiką, o valstybėms narėms tenka atsakomybė nustatyti imigrantų, kuriuos jos priima įprastinio darbo arba savarankiško darbo tikslais, skaičių. Veiksmingai imigracijos sistemai, kuri pritrauktų talentingus imigrantus, reikia bendrų priėmimo sąlygų ir reikalavimų. Judumo ES viduje tikslų galima pasiekti tik sukūrus visoms valstybėms narėms bendrą sistemą. ES teisės aktais gali būti reglamentuojamos atvykimo ir gyvenimo sąlygos, ilgalaikės vizos ir leidimai gyventi, teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisės ir jų judumą ES viduje ir gyvenimą reglamentuojančios sąlygos. SESV 79 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tokios nuostatos priimamos naudojant įprastą teisėkūros procedūrą ir sprendimą dėl jų priima Taryba ir Parlamentas. Ilgainiui pasitvirtino dabartinių direktyvų papildoma nauda, o priėmus naują dokumentą padėtis dar labiau pagerėtų. Dėl skaidrios teisinės sistemos, įskaitant apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrintas tikras įgūdžių perdavimas, supaprastėtų tarptautiniai valstybių narių ir siunčiančiųjų šalių mainai. ES teisės aktai, kuriais būtų patikslintos gyvenimo šalyje teisės ir sąlygos, taip pat padėtų geriau apsaugoti pagrindines teises. 3. TIKSLAI Pagrindinis bendras politikos tikslas – pagerinti teisinę sistemą, taikomą trečiųjų šalių piliečiams, kurie norėtų atvykti laikinai būti ES ilgiau kaip tris mėnesius, kad vykdytų mokslinius tyrimus, studijuotų, įgytų patirties ir (arba) dalyvautų įvairioje veikloje, kad patobulintų savo įgūdžius ir kompetenciją, be kita ko, būdami mokiniais, savanoriais, neatlyginamais arba atlyginamais stažuotojais arba au pair auklėmis. Atsižvelgiant į pirmiau apibūdintas problemas nustatyti šie tikslai: · pagerinti priėmimo sąlygas geriau sujungiant atitinkamų leidimų gavimą ir sprendimų dėl šių leidimų priėmimo procesų gerinimą; · aiškiau išdėstyti nuostatas ir padaryti jas privalomas kitoms grupėms, kurioms jos taikomos; · stiprinti nuostatų dėl Sąjungos programų, įskaitant judumo priemones, pvz., „Erasmus Mundus“ ir „Marie Curie“ stipendijų, ryšį; · gerinti procedūrines garantijas, pvz., sprendimų dėl prašymų priėmimo terminus; · gerinti galimybes ieškotis darbo ir įsidarbinti studentams jų studijų metu, taip pat tyrėjams ir studentams užbaigus studijas arba mokslinių tyrimų projektą suteikti jiems galimybę tam tikromis sąlygomis pasilikti teritorijoje, kad jie galėtų išsiaiškinti įsidarbinimo galimybes; · supaprastinti judumą ES viduje; · nustatyti nuoseklias nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta au pair auklių ir atlyginamų stažuotojų apsauga. 4. POLITIKOS GALIMYBĖS Apsvarstytos keturios politikos galimybės. 1 galimybė (pagrindinis scenarijus). Jokių dabartinės padėties pokyčių Ši galimybė neleistų išspręsti problemų. Nepriklausomai viena nuo kitos valstybės narės ir toliau įgyvendintų skirtingas priemones, susijusias su priėmimo sąlygomis, visų pirma, vizomis. Toliau trūktų šių aspektų aiškumo ir skaidrumo, o galimi prašytojai ir organizacijos turėtų ir toliau atsižvelgti į visas skirtingas sistemas. Naudojimosi judumo ES viduje galimybėmis (ypač studentų atveju) sąlygos liktų apribotos, o atlyginamiems stažuotojams ES teisė apskritai nebūtų taikoma. Todėl jie ir toliau susidurtų su kliūtimis ir turėtų vadovautis nacionalinės teisės aktais, kurie visose valstybėse narėse skiriasi. Atsižvelgiant į Direktyvos dėl bendrovių viduje perkeliamų asmenų (dėl kurios dabar vyksta derybos Taryboje ir Parlamente) pasiūlymą, į kurį, be kita ko, įtrauktos stažuotojams taikomos judumo ES viduje nuostatos, jeigu nebūtų tokių nuostatų stažuotojams, kurie atvyksta į ES ne kaip bendrovės viduje perkeliami asmenys, šiai grupei taikoma ES teisinė sistema būtų nenuosekli. Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, ir imigracijos taisyklės ir toliau būtų nenuoseklios; taip pat išliktų rizika, kad tam tikroms grupėms nebūtų visapusiškai taikomos nuostatos dėl Vieno leidimo direktyvoje nustatytos teisės į vienodą požiūrį. Tam tikros valstybės narės padarė daugiau savo teisinių sistemų, susijusių su studentams ir tyrėjams taikomų nuostatų įgyvendinimu, pakeitimų, o kitos valstybės narės to nedarė. Tai reiškia, kad skirtingų valstybių narių požiūrių padėtis skiriasi vis labiau. Nepanašu, kad ateityje ji pasikeistų. Todėl ES netaptų atviresnė trečiosioms šalims, nors apie tai kalbama svarbiuose politikos dokumentuose, pvz., šiose direktyvose, Europos mokslinių tyrimų erdvės dokumente ir Europos aukštojo mokslo erdvės dokumente. 2 galimybė. Aktyvesnis ryšių palaikymas (ypač tyrėjų atveju) ir geresnis dabartinių nuostatų vykdymo užtikrinimas Pasirinkus šią galimybę informacija būtų teikiama geriau ir su ja būtų paprasčiau susipažinti, kad dabartinės nuostatos būtų aiškesnės ir geriau taikomos. Taip pat galėtų būti labiau stengiamasi didinti informuotumą apie valstybių narių geriausią praktiką priimant ir apsaugant grupes asmenų, kurie dabar nepatenka į Direktyvos 2004/114/EB taikymo sritį, pvz., au pair aukles ir atlyginamus stažuotojus. Būtų imtasi sistemingesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad valstybės narės suprastų ir laikytųsi savo prievolių pagal šias direktyvas. 3 galimybė. Priėmimo sąlygų, teisių ir procedūrinių garantijų gerinimas Ši galimybe palankiausia studentams, mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams, nes šių grupių priėmimo sąlygos (vizų gavimo supaprastinimas) tampa panašios į tyrėjams taikomas sąlygas. Pagal šią galimybę nuostatos, kurios dabar yra neprivalomos mokinių, savanorių ir neatlyginamų stažuotojų grupėms, taps privalomos. Valstybės narės privalės sudaryti visas sąlygas prašymą pateikusiems ir priėmimo sąlygas atitinkantiems trečiųjų šalių piliečiams (studentams ir kitų grupių asmenims) būtinoms vizoms gauti. Taip pat pasikeis procedūrinės garantijos, daugiausia susijusios su terminais, pagal kurias valstybių narių valdžios institucijos privalės priimti sprendimą dėl prašymo per 60 dienų. Manoma, kad tai yra proporcinga dėl laikino tokio buvimo pobūdžio. Išimtinėmis aplinkybėmis šis terminas galėtų būti pratęsiamas 30 dienų. Pagal šią galimybę studentams nuo pirmų gyvenimo šalyje metų būtų suteikta teisė dirbti mažiausiai 15 valandų per savaitę. Siekiant užtikrinti ES teisėtos migracijos priemonių, pvz., Vieno leidimo direktyvos, suderinamumą su naujausia teismo praktika, susijusia su tinkamais mokesčiais, į šią galimybę taip pat būtų įtraukta nuostata, kuria būtų primenama, kad jeigu valstybė narė renka prašymų tvarkymo mokesčius, tokie mokesčiai turėtų būti proporcingi. 4 galimybė. Tolesnis priėmimo sąlygų gerinimas, judumo ES viduje teisės ir procedūrinės garantijos, studentams ir tyrėjams sudaroma galimybė ieškotis darbo užbaigus studijas arba mokslinių tyrimų projektą, platesnė taikymo sritis, skirta au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams Ši galimybė turi platesnį užmojį gerinti grupių, kurioms ji taikoma, sąlygas ir teises. Dėl to bus išplėsta teisinės sistemos taikymo sritis ir į ją bus įtrauktos au pair auklės ir atlyginami stažuotojai ir bus nustatytos specialiosios priėmimo sąlygos, kad šie trečiųjų šalių piliečiai būtų geriau apsaugoti. Au pair auklių įtraukimas į direktyvos taikymo sritį laikomas proporcingu dėl jų pažeidžiamumo, kuris yra pakankamai didelis, palyginti su kitų grupių trečiųjų šalių piliečiais. Taip yra daugiausia dėl to, kad jos dirba šeimose, kurios paprastai nėra tikrinamos. Yra pagrįsta įtraukti atlyginamus stažuotojus, nes su stažuotojais susiję klausimai yra labai panašūs nepriklausomai nuo to, ar jiems yra atlyginama, ir nuo to, ar jie atvyksta į ES kaip bendrovės viduje perkeliami asmenys, kaip nustatyta pasiūlyme dėl direktyvos dėl bendrovės viduje perkeliamų asmenų. Valstybės narės turėtų galimybę išduoti ilgalaikes vizas arba leidimus gyventi. Jeigu išduodami abiejų rūšių leidimai, tam pakaktų įvykdyti tik direktyvoje nurodytas priėmimo sąlygas (kad sąlygos būtų tos pačios nepriklausomai nuo leidimo rūšies). Jeigu trečiosios šalies pilietis išbūna šalyje ilgiau nei vienus metus, ilgalaikes vizas išduodančios valstybės narės turėtų išduoti leidimą gyventi po pirmųjų metų. Judumas ES, kuriam reikia ES lygmens nuostatų dėl jo tarptautinio pobūdžio, palengvėtų ir supaprastėtų tyrėjams ir jų šeimos nariams, studentams ir būtų pirmą kartą nustatytas atlyginamiems stažuotojams. Sąjungos programų, įskaitant tokias judumo priemones kaip „Erasmus Mundus“ arba „Marie Curie“, dalyviams būtų taikomos specialios palankesnės nuostatos. Remdamosi ryšių centrų, įsteigtų pagal Mėlynosios kortelės direktyvą ir pasiūlymą dėl direktyvos dėl bendrovės viduje perkeliamų asmenų, pavyzdžiais valstybėms narėms prireiktų paskirti ryšių centrus, kurie gautų ir perduotų informaciją, būtiną judumui ES įgyvendinti. Vienodo požiūrio klausimu, šia galimybe trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos, susijusios su socialinės apsaugos sritimis, įskaitant šeimos išmokas, palyginti su teisėmis pagal vieno leidimo nuostatas. Ja šioms grupėmis taip pat būtų užtikrinta galimybė naudotis visuomenei tiekiamomis prekėmis ir teikiamomis paslaugomis, kurios jos neturėtų pagal vieno leidimo nuostatas. Kaip jau yra tam tikrose valstybėse narėse, nuo pirmų gyvenimo šalyje metų studentai turėtų teisę dirbti mažiausiai 20 valandų per savaitę, kad galėtų patys pasirūpinti finansavimu ir dalyvauti valstybės narės ekonomikos sistemoje. Valstybėms narėms ir toliau būtų leidžiama atsižvelgti į nacionalinės darbo rinkos padėtį. Studijas arba mokslinius tyrimus užbaigusiems studentams arba tyrėjams būtų leidžiama būti teritorijoje 12 mėnesių, kad jie galėtų susirasti darbą. Keliose valstybėse narėse tokios nuostatos jau galioja. Atsižvelgiant į tai, kiek laiko reikia tam, kad asmuo sėkmingai įsidarbintų, manoma, kad 12 mėnesių yra proporcingas laikotarpis. Procedūrinių garantijų klausimu valstybių narių valdžios institucijos privalėtų priimti sprendimus dėl prašymų per 60 dienų (visų grupių atžvilgiu) ir per 30 dienų „Erasmus Mundus“ ir „Marie Curie“ mokslinių bendradarbių atžvilgiu. Kaip ir 3 galimybės atveju, į šią galimybę taip pat įtraukta nuostata, kuria primenama, kad jeigu valstybė narė ima prašymų tvarkymo mokesčius, tokie mokesčiai turėtų būti proporcingi. 5. POVEIKIO TYRIMAS 2, 3 ir 4 politikos galimybių poveikis buvo vertinamas lyginant jį su pagrindiniu scenarijumi, kiek tai susiję su jų tinkamumu ir veiksmingumu siekiant pagrindinių tikslų, jų įgyvendinamumu (perkėlimo į nacionalinę teisę sudėtingumu arba rizika, įskaitant proporcingumą, administracinę naštą, supaprastinimą ir finansinį poveikį), jų ekonominį, socialinį ir išorinį poveikį ir poveikį pagrindinėms teisėms. Nors į politikos galimybių galimo poveikio analizę įtraukti tam tikri kiekybiniai elementai, ji daugiausia pagrįsta kokybiniu vertinimu, atliktu naudojant daug kriterijų. Nors 2 galimybė turėtų tam tikrą teigiamą poveikį, ji būtų daugiausia susijusi su geresniu dabartinių nuostatų, susijusių, pvz., su priėmimo sąlygomis, suvokimu ir nauda, kurią ji atneštų, nes ji padėtų pritraukti į ES daugiau studentų ir tyrėjų. Kadangi esami teisės aktai nebūtų keičiami, jų trūkumai nebūtų ištaisyti. Kadangi tų trečiųjų šalių piliečių galimybė patekti į darbo rinką nepagerėtų, dėl šios galimybės ES padėtis, susijusi su talentingų asmenų pritraukimu studijų ir mokslinių tyrimų tikslais, būtų labai nepalanki. Poveikis trims kitoms (neprivalomoms) grupėms, kurioms taikoma Direktyva 2004/114/EB, butų labai nedidelis. Šios galimybės ekonominis poveikis ir administracinė našta būtų nedideli ir apimtų veiksmus, kurių, valstybių narių nuomone, reikia, kad būtų įgyvendinamos nuostatos dėl geresnio ryšių palaikymo. Dėl 3 galimybės studentai, mokiniai, savanoriai ir neatlyginami stažuotojai galėtų paprasčiau patekti į ES. Vadinasi, tai turėtų tam tikrą teigiamą – daugiausia socialinio pobūdžio – poveikį. Tai leistų studentams valstybės narės teritorijoje teikti prašymus dėl judumo, taip augtų judumas ES ir būtų stiprinama ES kultūrinė ir kalbinė įvairovė. Vienodo požiūrio nuostatomis būtų stiprinamos studentų teisės ir jos būtų dar labiau suderintos su ES piliečių teisėmis. Dėl šios galimybės ES padidėtų trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų skaičius. Kai kurie iš jų vėliau prisidėtų prie ES ekonomikos augimo ir plėtojimo, jeigu valstybė narė išduotų būtinus leidimus dirbti. Turėdami geresnes galimybes studijų metu patekti į darbo rinką, studentai galėtų tinkamiau finansuoti savo poreikius ir dalyvauti ekonominėje sistemoje. Nustačius privalomus prašymų nagrinėjimo terminus padidėtų skaidrumas, o galimi kandidatai galėtų planuoti savo ateitį. Skirtingose valstybėse narėse perkėlimo į nacionalinę teisę veiksmai ir sąnaudos skirsis priklausomai nuo, kiek tos nuostatos jau yra įgyvendintos, ir nuo to, ar jos perkėlė nuostatas dėl grupių, kurios pagal Direktyvą 2004/114/EB yra neprivalomos. Dėl papildomų procedūrinių garantijų padaugės darbo, pavyzdžiui, tais atvejais, kai valstybės narės valdžios institucija privalės raštišku sprendimu išdėstyti, dėl kokių priežasčių prašymas atmestas. 4 galimybė turės didžiausią teigiamą ekonominį poveikį. Taip yra todėl, kad studentams ir tyrėjams užbaigus studijas arba mokslinius tyrimus jiems būtų leidžiama būti valstybės narės teritorijoje 12 mėnesių, kad galėtų išsiaiškinti galimybes įsidarbinti. Valstybėse narėse, kuriose šiuo metu jie neturi tokios galimybės, susidarytų naujas talentingų asmenų, kurie galėtų prisidėti prie ES augimo ir konkurencingumo, rezervas, jeigu valstybė narė nuspręs išduoti būtinus leidimus dirbti. Dėl to susidarytų paklausa skatinama padėtis ir trečiųjų šalių piliečiai galėtų dirbti, jeigu nacionalinėje darbo rinkoje reikės jų įgūdžių. Kai kurios valstybės narės turėtų nustatyti šią galimybę, o kitoms tektų ją pritaikyti, kad trukmė būtų (bent) 12 mėnesių. Dėl gerokai patobulintų priėmimo sąlygų jomis galėtų paprasčiau pasinaudoti tyrėjai ir studentai, kurių įgūdžiai, žinios ir kompetencija jau pradiniu jų buvimo etapu teigiamai paveiks mokslinių tyrimų, technologijų plėtojimo ir inovacinės veiklos skatinimą. Dėl geresnių judumo ES nuostatų ši nauda plačiai pasklis visoje ES. Šią galimybę suteikus au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams, sustiprėtų šių pažeidžiamų imigrantų, su kuriais dažnai netinkamai elgiamasi, grupių apsauga. Konkrečiau susiejus reikalavimus gauti leidimus ir vizas valstybėms narėms tektų daryti pritaikymus, bet neturėtų būti didelių perkėlimo į nacionalinę teisę sunkumų. Trumpuoju laikotarpiu šių nuostatų įgyvendinimas kainuotų brangiau, ypač kiek tai susiję su priėmimo sąlygų pokyčiais. Tačiau viduriniuoju ir ilguoju laikotarpiais valstybės narės galėtų planuoti sutaupyti lėšų dėl sklandesnių įvairių leidimų sąsajų. Dėl procedūrinių garantijų nustatymo ir taikymo bus patirta papildomų sąnaudų. 6. GALIMYBIŲ PALYGINIMAS 2 galimybė leistų pašalinti didelį esamos sistemos trūkumą (informacijos teikimas). Tačiau apskritai, ji padarytų nedidelį teigiamą poveikį, nes nebūtų pakeistos esminės esamų teisės aktų nuostatos. Todėl kiti trūkumai liktų. 3 galimybė leistų siekti pažangos gerinant priėmimo sąlygas, susijusias su vizų ir (arba) leidimų dirbti išdavimu. Ji daugiausia padarytų teigiamą poveikį studentams ir tam tikru mastu mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams. Terminai duotų labai nedaug naudos tyrėjams ir jokios naudos grupėms, kurioms šiuo metu netaikoma nė viena iš direktyvų. 4 galimybės teigiamas poveikis galimybei atvykti į ES būtų gerokai didesnis ne tik toms grupėms, kurioms taikomos direktyvos, bet taip pat ir au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams. Dėl 4 galimybe teikiamų pakeitimų reikalavimai, kuriuos reikia įvykdyti įvairiais priėmimo procedūros etapais, taps gerokai aiškesni; taip pat bus aiškiau, kaip jie tarpusavyje susiję. Vienodo požiūrio klausimu, palyginti su kitomis galimybėmis, tik 4 galimybe trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos, susijusios su socialinės apsaugos sritimis, įskaitant šeimos išmokas, palyginti su teisėmis pagal vieno leidimo nuostatas. Ja šioms grupėms taip pat būtų užtikrinta galimybė naudotis visuomenei tiekiamomis prekėmis ir teikiamomis paslaugomis, kurios jos neturėtų pagal vieno leidimo nuostatas. Pagal 3 galimybę pagerės tik studentams taikomos judumo ES sąlygos. Dėl 4 galimybės taip pat pagerėtų tyrėjų ir jų šeimos narių, taip pat atlyginamų stažuotojų sąlygos ir būtų nustatytos specialiosios nuostatos, skirtos Sąjungos programų, įskaitant judumo priemones, naudos gavėjams. Procedūrinių garantijų atžvilgiu, nustačius pagal 3 galimybę numatytus privalomus prašymų nagrinėjimo terminus, išaugtų skaidrumas, o galimi prašytojai galėtų planuoti savo ateitį. Pagal 4 galimybę numatyti griežtesni terminai galimiems prašytojams būtų dar palankesni. Dėl 3 galimybės dabartinės studentų galimybės įsidarbinti labai pagerėtų, nes išaugtų mažiausias darbo valandų skaičius ir būtų panaikinta galimybė riboti galimybę įsidarbinti pirmaisiais gyvenimo šalyje metais. Dėl 4 galimybės dar labiau išaugtų mažiausias studentų darbo valandų skaičius. Teisinė sistema taip pat taptų gerokai patrauklesnė studentams ir tyrėjams, nes jiems būtų leista būti valstybės narės teritorijoje, kad rastų darbą, o tyrėjų šeimos nariams suteikta galimybė įsidarbinti. Tik 4 galimybė leidžia pasiekti tikslą nustatyti nuoseklias nuostatas, kuriomis užtikrinama au pair auklių ir atlyginamų stažuotojų apsauga. Numatytas nuoseklus priėmimo kriterijų ir teisių rinkinys, kuriuo užtikrinama, kad nekyla rizikos stažuočių ir dalyvavimo Au pair programoje ES tikslui. Tinkamiausia galimybė Šių galimybių analizė ir palyginimas rodo, kad esama problemų, kurių neįmanoma išspręsti vien aktyviau bendradarbiaujant, todėl reikia atnaujinti direktyvas. Nors 2 galimybės įgyvendinimo sąnaudos mažiausios – jos tikimybė pasiekti tikslą yra nedidelė. Svarbios problemos liks didžiąja dalimi nepašalintos, todėl 2 galimybė laikoma mažiausiai ekonomiškai efektyvia. 3 galimybė yra efektyvesnė ir veiksmingesnė nei 2 galimybė. Tačiau 4 galimybė yra efektyviausia ir veiksmingiausia. Nors jos įgyvendinimo sąnaudos didesnės nei kitų galimybių, šios įgyvendinimo sąnaudos laikomos proporcingomis tikslams ir būtinos tam, kad būtų gauta realios naudos. Kadangi nustatytos abiejų direktyvų problemos yra panašios, siekiant padaryti ES taisykles nuoseklesnes ir aiškesnes, veiksmingiausia būtų įgyvendinti tinkamiausią galimybę sujungiant abi direktyvas į vieną teisėkūros dokumentą. Tai būtų atlikta nauja redakcija išdėstant abi direktyvas, jas abi sujungiant į vieną teisėkūros aktą ir teikiant naujus esminius pakeitimus. 7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS Šiuo metu pagrindinis rodiklis yra trečiųjų šalių piliečiams, atvykstantiems į ES mokslinių tyrimų arba švietimo ir studijų tikslais, suteiktų leidimų skaičius. Pagal naują priemonę reikia stengtis geriau atskirti skirtingas grupes, įskaitant atlyginamus stažuotojus ir au pair aukles, nepriklausomai nuo to, ar jie atvyko į ES turėdami leidimą gyventi ar ilgalaikę vizą. Suteiktų leidimų registravimas leistų stebėti padėtį. Tam tikras skaičius ES finansuojamų judumo programų naudos gavėjų galėtų būti registruojami atskirai siekiant geriau įvertinti jų judumą. Taip pat gali būti rengiama statistika, skirta darbo ieškančių studentų ir tyrėjų skaičiui stebėti, palyginti su bendru būtiną leidimą dirbti gavusių trečiųjų šalių piliečių. Laikas, per kurį valstybės narės priima sprendimus dėl prašymų, būtų registruojamas ir lyginamas su dabar galiojančiais terminais. Kaip ir bet kokio ES teisės akto atžvilgiu, Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai ir laiku taikytų direktyvą (-as). Migracijos srityje Komisija palaiko ryšius su valstybėmis narėmis per Migracijos ryšių komitetą. Tai yra diskusijų forumas, kuris padeda nuspėti sunkumus ir juos veiksmingiau pašalinti, ypač įgyvendinimo laikotarpiu. Komisija ir toliau tikrins, ar perkėlimo į nacionalinę teisę priemonės atitinka direktyvą ir ar valstybės narės perkelia ją laiku. Prireikus ji pradės pažeidimo procedūrą. Į pasiūlymą įtraukta Komisijos prievolė praėjus penkeriems metams po perkėlimo termino pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje būtų įvertinta, kaip valstybės narės taiko naują direktyvą. Ataskaitoje taip pat turėtų būti apžvelgiamas direktyvos poveikis ir gali būti pateikta politikos rekomendacijų.