10.2020 m. Komisija priėmė du komunikatus, kuriuose nustatyti nauji politikos veiksmai, siekiant užkirsti kelią dėl dronų galinčioms kilti grėsmėms. ES saugumo sąjungos strategijoje ir Kovos su terorizmu darbotvarkėje nurodyta, kad į nurodymus nereaguojančių dronų grėsmė yra rimtas susirūpinimą Europoje keliantis klausimas, kurį būtina spręsti. Be to, siūlomoje Direktyvoje dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (YSSA direktyvoje) bus nustatytos valstybių narių ir ypatingos svarbos subjektų pareigos atlikti rizikos vertinimus, o ypatingos svarbos subjektams – imtis techninių, saugumo ir organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti savo atsparumą nustatytai rizikai. Todėl šioje dronų strategijoje taip pat būtina atsižvelgti į šį saugumo aspektą.

5.Sąjungos vaidmuo buvo svarbus rengiant visa apimančią jos 27 valstybėms narėms skirtą dronų reglamentavimo sistemą, kuria sėkmingai prisidedama prie šio perspektyvaus sektoriaus plėtros. Pagal naują 2018 m. priimtą pagrindinį reglamentą visiems dronams, nepriklausomai nuo jų svorio, taikomos Sąjungos suderintos saugos taisyklės. Remdamasi šiais esminiais saugos reikalavimais ir vadovaudamasi pagrindiniame reglamente įtvirtintu rizika grindžiamu į naudojimą nukreiptu požiūriu, 2019 m. Komisija priėmė dronų naudojimo taisykles (t. y. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/947 dėl bepiločių orlaivių naudojimo taisyklių ir tvarkos ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/945 dėl bepiločių orlaivių sistemų naudotojų). Be to, siekdama užtikrinti dronų naudojimo oro erdvėje saugą, 2020 m. Komisija priėmė tris įgyvendinimo reglamentus dėl sistemos „U-space“, kuria suteikiama dronams skirta oro eismo valdymo sistema. Šiomis taisyklėmis grindžiama naujoji Sąjungos dronų reglamentavimo sistema ir padedama plėtoti dronų pramonės sektorių bei dronų paslaugų rinką.

4.Komisija nuo 2014 m. intensyviai dirba, siekdama nustatyti išsamios ES dronų politikos pagrindus. Pirmasis komunikatas, kuriuo nustatyti šios politikos pagrindai, buvo priimtas 2014 m.; po to imtasi kitų svarbių veiksmų, pvz., buvo priimta 2015 m. Europos aviacijos strategija ir kelios svarbios deklaracijos, patvirtintos per Rygoje, Varšuvoje, Helsinkyje ir Amsterdame vykusias aukšto lygio konferencijas dronų klausimais.

27.Be to, reikia nuolat remti didelio masto demonstravimo ir tvirtinimo veiklą ir derinti pastangas patvirtinti prototipus, sukurtus įgyvendinant novatoriškus projektus, ir per bandymus realiomis sąlygomis taikytų standartų projektus. Šiuo tikslu ES suinteresuotieji subjektai gali pasinaudoti neseniai Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JRC) įsteigtų būsimoms miestų ekosistemoms skirtų gyvųjų laboratorijų teikiama nauda.

50.Rengdama tinkamą naujoviško oro transporto reglamentavimo sistemą, EASA atliko išsamų tyrimą dėl Europos Sąjungos visuomenės pritarimo miestų oro transporto skrydžiams. Remiantis EASA atliktos apklausos rezultatais, išankstinis 83 proc. respondentų požiūris į miestų oro transportą yra teigiamas, o 71 proc. respondentų yra pasirengę šias paslaugas išbandyti. Labai pritarta bendro intereso atvejams, pvz., skubios pagalbos arba medicinos transporto paslaugoms. Be to, rezultatai įvairiuose į apklausą įtrauktuose miestuose buvo panašūs.

47.Kuriant būsimus pasaulinius technologijų sprendimus turėtų būti atsižvelgiama į visų oro erdvės naudotojų poreikius ir ypatumus. Be to, išlaidų atžvilgiu šie sprendimai turėtų būti įperkami. Oro erdvės naudotojai, pvz., pramoginių (sklandytuvų, parasparnių ir pan.) arba ultralengvųjų orlaivių naudotojai galėtų naudotis lengviesiems orlaiviams skirtų elektroninio matomumo sprendimų pranašumais kartu su kitais oro erdvės naudotojais ir laisvai judėti ES oro erdvėje.

69.Šios pastangos bus tęsiamos pagal dabartinę bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, apimančią bendrai finansuojamą iniciatyvą SESAR 3 bendroji įmonė, kuria siekiama sukurti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, apimančią visas OEV ir sistemos „U-space“ oro erdvės vertės grandines, sudarant sąlygas oro navigacijos paslaugų teikėjų ir oro erdvės naudotojų bendradarbiavimui ir koordinavimui, siekiant užtikrinti bendrą suderintą Sąjungos OEV sistemą tiek pilotuojamų, tiek bepiločių orlaivių skrydžiams. Į programą „Europos horizontas“ taip pat įtrauktas konkretus dronų ir kovos su dronais pajėgumų didinimo mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas, taip pat civilinės saugos (teisėsaugos, sienų valdymo ir civilinės apsaugos) srityje. Be to, pagal programos „Europos Horizontas“ darbo programas remiamas sektoriui ir konkretiems naudojimo atvejams skirtų dronų taikomųjų programų kūrimas .

76.Pirmųjų naujosios daugiametės finansinės programos įgyvendinimo civiliniame, gynybos ir kosmoso pramonės sektoriuose metų patirtis parodė, kad yra sunkumų taikyti susijusias bendrąsias programų pagrindinių aktų nuostatas. Pašalinus kliūtis (bet toliau laikantis pagrindinių aktų nuostatų) būtų galima geriau pasinaudoti galima sinergija horizontaliuoju lygmeniu įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas (pvz., specialiąją programą, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“, ir vykdant Europos inovacijos ir technologijos instituto veiklą kartu su Europos gynybos fondo veikla), vertikaliuoju lygmeniu (vykdant tokias mokslinių tyrimų ir inovacijų bei diegimo programas kaip Skaitmeninės Europos programa arba Vidaus saugumo fondas), taip pat kartu vykdant projektus, kurie finansuojami taikant pasidalijamąjį valdymą (pvz., Europos struktūrinius ir investicijų fondus) arba panaudojant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Be to, nėra sistemos, pagal kurią būtų teikiama tiesioginė parama dvejopo naudojimo moksliniams tyrimams. Europos investicijų banko skolinimo politikoje taip pat tebėra apribojimų gynybos sektoriui. Dėl to gali būti teikiamos fragmentiškos ir neveiksmingos ES finansavimo paslaugos dvejopo naudojimo projektams, kurie Europos Sąjungoje dažnai pradedami kaip civiliniai mokslinių tyrimų projektai, o vėliau išsivysto į dvejopo naudojimo civilinius ir karinius produktus.

83.Bandymų ir demonstravimo infrastruktūros yra nedaug ir ja ne visada galima naudotis, ypač tankiau apgyvendintose valstybėse narėse. Be to, vietos oro erdvės ypatybės ir sezoninės meteorologinės sąlygos gali ne visada atitikti pageidaujamus bandymų arba demonstravimo reikalavimus. Atlikti skrydžio bandymus kitoje nei registracijos valstybėje narėje esančioje vietoje įmanoma, bet gali kilti administracinių kliūčių dėl skirtingų procedūrų, kurias reikia atlikti norint gauti leidimą, o tai stabdo pažangą.

84.Sudarius geresnes galimybes naudotis bandymų vietomis ir užtikrinus geresnį geografinį jų pasiskirstymą, būtų galima paskatinti bepilotes tiek skaitmeninės infrastruktūros, tiek transporto priemonių technologijas. Taip pat būtų pravartu sukurti tokių Europoje esančių bandymų ir demonstravimo vietų tinklą.

Be to, kadangi oro erdvės ir aerodromų infrastruktūros trūksta, reikėtų maksimaliai išnaudoti karinę infrastruktūrą, kad būtų galima sudaryti sąlygas dvejopai naudoti nustatytas oro erdvės sritis ir skatinti suderintus civilinio, karinio sektorių ir naudotojų atliekamus bandymus.

14 pavyzdinis veiksmas. Komisija ketina sukurti ES civilinio ir gynybos sektorių dronų bandymų centrų tinklą, siekdama palengvinti civilinio ir gynybos sektorių tarpusavio mainus

85.Reikėtų remti miestų valdžios institucijų pastangas paspartinti naujoviškų aviacijos paslaugų patvirtinimą, tačiau ši parama turėtų būti ne tik finansinė. Europos judumo mieste observatorija (ELTIS) jau dabar padeda keistis darnaus judumo mieste srities informacija, žiniomis ir patirtimi. Iniciatyva UIC2 apima daugiau kaip 40 visos ES miestų arba regionų, kurie rengia įvairius projektus: nuo nedidelio masto projektų (medicinos reikmenų pristatymo) iki didesnių miesto oro transporto ekosistemų, kuriose siekiama sukurti naujoviškam oro transportui skirtas bandymų laboratorijas visoje Europoje.

86.Vystantis naujoms dronų technologijoms tampa vis sudėtingiau organizuoti bandymus ir demonstravimą. Iš dalies tai susiję su reikiamu veiklos patvirtinimo procesu – jis gali būti ilgas ir brangus, o kartais – neproporcingas trumpalaikiams bandymams, kurių negalima iš karto komerciškai pritaikyti. Todėl EASA turėtų ne tik bendradarbiauti su pramonės suinteresuotaisiais subjektais, kad palengvintų oro operacijas, bet ir parengti gaires, kuriomis būtų remiamas bandymų, eksperimentavimo arba demonstravimo tikslais vykdomų skrydžių veiklos patvirtinimas.

4.Bendrų standartų skatinimas

87.Dronų technologijos ir jų naudojimo atvejai sparčiai vystosi, o rinkoje vis sparčiau randasi naujų produktų. Norėdama išlikti konkurencinga, Europos dronų pramonė turi gebėti taikyti sparčius kūrimo ir gamybos ciklus. Įgalinamųjų technologijų funkcinių blokų standartizavimas ir sąveikumas yra svarbūs spartesnio produktų kūrimo veiksniai.

88.Visame Europos civilinių, saugumo ir gynybos dronų sektoriuje skatinant taikyti ir taikant bendrus standartus, galima padėti mažinti sąnaudas, kūrimo trukmę ir riziką, didinti našumą ir sudaryti palankesnes sąlygas patekti į naujas rinkas. Būtina skatinti, kad visi subjektai sektoriuje greičiau rengtų standartus ir taip būtų galima išlaikyti dronų pramonės sektoriaus inovacijų kūrimo tempą.

89.Tose srityse, kuriose technologijos yra tos pačios, o taikymo sritys – labai panašios, reikėtų aktyviai rengti mišrius standartus, t. y. civilinių, saugumo ir gynybos dronų technologijoms taikomus standartus. Šiuo tikslu susijusius subjektus, pvz., EASA, EGA, EUROCAE ir nacionalines karines institucijas, būtų galima skatinti toliau derinti taikymo civiliniais ir kariniais tikslais sertifikavimo reikalavimus su EASA nustatytais reikalavimais, kartu atsižvelgiant į karinius ypatumus ir esamus karinius sertifikavimo standartus. Tai turėtų būti daroma kuo labiau naudojantis esamomis struktūromis, pvz., EUSCG, ir apibrėžiant bei derinant bendrus standartus, bendrai sutartus bandymų protokolus ir geriausią patirtį, kad būtų galima sumažinti sąnaudas, padidinti sąveikumą, išplėsti sinergijos galimybes ir padidinti visapusiškumą.

15 pavyzdinis veiksmas. Komisija ragins visus susijusius subjektus toliau derinti taikymo civiliniais ir kariniais tikslais sertifikavimo reikalavimus su EASA nustatytais reikalavimais, kartu atsižvelgiant į karinius ypatumus ir esamus karinius sertifikavimo standartus.

16 pavyzdinis veiksmas. Komisija ketina patvirtinti naujus standartinius civilinių skrydžių scenarijus, kuriais būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamiems karinio naudojimo atvejams.

5.Kovos su dronais pajėgumų ir sistemų atsparumo didinimas

90.Dronai yra labai naujoviška priemonė, kurią galima naudoti teisėtais, bet taip pat piktavališkais tikslais, įskaitant organizuotą nusikalstamą veiklą (pvz., prekių kontrabandą ir neteisėtą migrantų gabenimą), taip pat išpuoliams viešosiose erdvėse, prieš asmenis ir ypatingos svarbos infrastruktūrą (įskaitant energetikos, transporto ir pasienio infrastruktūrą). ES reglamentuoja teisėtą dronų naudojimą, bet konkrečių ES taisyklių ir gairių dėl kovos su neteisėtu arba net nusikalstamu jų naudojimu nėra. Dėl spartaus inovacijų kūrimo tempo ir vis paprastesnių galimybių įsigyti komercinių dronų bei jų komponentų ši grėsmė tikriausiai tik didės.

91.Norint apsisaugoti nuo piktavališkais tikslais naudojamų ir į nurodymus nereaguojančių dronų, taip pat reikia įperkamų ir patikimų atsakomųjų technologijų. Vis dėlto kai kurioms valstybėms narėms vis dar tebėra sunku skirti reikiamą biudžetą, pritaikyti arba sukurti reikiamą reglamentavimo sistemą ir nustatyti tinkamus (techninius) sprendimus, kad būtų galima pašalinti į nurodymus nereaguojančių dronų grėsmę. Pasiūlytoje direktyvoje dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo valstybės narės bus įpareigotos atlikti rizikos vertinimus ir jais remiantis nustatyti kritinės svarbos subjektus, taip pat transporto sektoriuje. Atliekant šiuos vertinimus turėtų būti atsižvelgiama į susijusią riziką, įskaitant į nurodymus nereaguojančių dronų keliamą riziką.

92.Įgyvendindama savo civilinės saugos mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) ir 2014–2020 m. policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę, ES bendrai finansavo kovos su dronais priemonių, žinių ir technologijų plėtrą. Šios pastangos bus dedamos toliau įgyvendinant dabartinę programą „Europos Horizontas“, Vidaus saugumo priemonę (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonę (SVVP). Šios programos viena kitą papildo, nes programa „Europos horizontas“ stiprinami moksliniai tyrimai ir inovacijos, o VSF ir SVVP daugiausia dėmesio skiriama įvairioms praktinio taikymo galimybėms teisėsaugos ir sienų valdymo srityse, pvz., įrangai įsigyti, mokymo programoms remti ir rengti ir administraciniam bei operatyviniam koordinavimui ir bendradarbiavimui užtikrinti.

93.Šiuo atžvilgiu taip pat būtų galima nustatyti civilinio, saugumo ir gynybos pramonės sektorių sinergiją ir ja naudotis, nes ji bus naudinga visiems susijusiems sektoriams. Taip bus galima padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir strateginį Europos savarankiškumą, nes valstybės narės galės remtis konkurencinga ES kilmės kovos su dronais technologija.

94.Tiek 2020 m. ES saugumo sąjungos strategijoje , tiek Kovos su terorizmu darbotvarkėje nurodyta, kad į nurodymus nereaguojančių dronų grėsmė yra rimtas susirūpinimą Europoje keliantis klausimas ir kad jį būtina spręsti. Kovos su terorizmu darbotvarkėje Komisija konkrečiai įsipareigojo išnagrinėti galimybę paskelbti gaires, kaip apsaugoti miestus nuo į nurodymus nereaguojančių dronų.

95.Siekdama sujungti visas skirtingas ES įgyvendinamas kovos su dronais iniciatyvas, Komisija priims kovos su dronais (C-UAS) dokumentų rinkinį, kuriame bus nustatyta būsima šios srities ES politika. Be tolesnių specialių su operatyvine, technine ir finansine parama valstybėms narėms susijusių veiksmų, šiame dokumentų rinkinyje bus, be kita ko, pranešta apie darbą rengiant ES kovos su dronais gaires ir bus ištirtas teisėkūros priemonių poreikis. Paramos veikla apims du apsaugos nuo dronų vadovus: Ypatingos svarbos infrastruktūrai ir viešosioms erdvėms skirtą kovos su nepilotuojamomis orlaivių sistemomis vadovą ir Fizinio pastatų ir vietų stiprinimo principų vadovą. Be to, ji įsteigs išplėstinę techninių ekspertų grupę savanoriškų standartų klausimais, kad joje būtų galima nagrinėti kovos su dronais sprendimus.

17 pavyzdinis veiksmas. Komisija ketina priimti kovos su dronais (C-UAS) dokumentų rinkinį.