1. Įvadas

2015 m. gegužės mėn. Komisijos priimtoje Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje nustatyta, kad skaitmeninis turinys yra vienas pagrindinių skaitmeninės ekonomikos augimo veiksnių. Joje pabrėžta, kad būtina imtis veiksmų kuriais naudotojams būtų užtikrinta daugiau galimybių internetu pasiekti turinį, įskaitant audiovizualinio, muzikos, knygų ir kitų sektorių turinį, o rinka bei reglamentavimo aplinka ir toliau būtų prisidedama prie kūrybingumo, tvaraus jo finansavimo ir kultūrų įvairovės.

2015 m. gruodžio mėn. Komisijos komunikate „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“ nustatyta, kad vienas iš pagrindinių elementų siekiant tų bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų yra tikslinis ES autorių teisių taisyklių modernizavimas. Komunikate išdėstyti tiksliniai veiksmai ir ilgalaikė vizija, kuriuose atsižvelgiama į poreikį šioje srityje daryti su bendrąja rinka susijusią pažangą, atnaujinti taisykles atsižvelgiant į skaitmeninės aplinkos realijas, kad būtų užtikrinta, jog Europoje kūrybos sektoriai išliktų konkurencingi, ir būtų išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp autorių teisių ir kitų viešosios politikos tikslų, kaip antai švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir neįgaliųjų poreikių.

Be 2015 m. gruodžio mėn. pasiūlymo dėl Reglamento dėl internetinių turinio paslaugų tarpvalstybinio perkeliamumo , kurio tikslas – suteikti galimybę ES gyventojams keliaujant išlaikyti skaitmeninį turinį, kurį jie yra įsigiję arba kurio abonentai jie yra namuose, dabar Komisija siūlo teisėkūros priemonių rinkinį, kuriuo siekiama šių trijų tikslų: i) ES užtikrinti platesnio masto internetinę prieigą prie turinio ir pritraukti naujų auditorijų, ii) pritaikyti tam tikras išimtis prie skaitmeninės ir tarpvalstybinės aplinkos ir iii) plėtoti tinkamai veikiančią ir sąžiningą autorių teisių rinką. Be to, Komisija taip pat rengia priemones, kuriomis siekiama sukurti veiksmingą ir subalansuotą teisių gynimo sistemą. Tai ypač svarbu kovojant su autorių teisių pažeidimais, daromais komerciniais tikslais.

Kaip pabrėžta gruodžio mėn. komunikate, ES autorių teisių taisyklės negali būti atsietos nuo platesnio pobūdžio politikos priemonių, kuriomis prisidedama prie gausių Europos kultūrinės veiklos rezultatų ir daromas poveikis kultūros ir kūrybos sektorių, inovacijų bei kultūrų įvairovės aplinkai, įskaitant visų pirma programą „Kūrybiška Europa“.

Be kita ko, Europos Sąjungoje veikia keletas didžiausių leidyklų ir yra dinamiška muzikos pramonė bei kino sektorius, kuris palankiai vertinamas visame pasaulyje. Todėl ji yra pasaulinė pramonės ir kultūros lyderė. Vis dėlto kai kurie iš jos kultūros ir kūrybos sektorių susiduria su konkrečiais konkurencingumo, verslumo ir finansavimo sunkumais. Pavyzdžiui, Europos filmų gamybos sektoriui būtų naudinga, jei ES ir už jos ribų būtų pritraukta naujų auditorijų. Jei bus sprendžiamos pagrindinės problemos, susijusios su produkcijos mastu, prieinamumu ir matomumu, tai turėtų turėti teigiamą poveikį naujų verslo modelių kūrimui ir naujų pajamų šaltinių paieškai.

Be siekio skatinti kultūrų ir kalbų įvairovę, teikti pagalbą siekiant į kultūros ir kūrybos sektorius pritraukti specialistų ir užtikrinti platesnę prieigą prie kultūros ir kūrybinio turinio, programa „Kūrybiška Europa“ taip pat siekiama spręsti kai kurias iš šių konkurencingumo problemų, be kita ko, suteikta galimybė gauti finansavimą iš jau veikiančios naujos garantijų priemonės, kurios biudžetas sudaro 121 mln. EUR, lėšų.

Įvairiomis teisėkūros ir ne teisėkūros priemonėmis Komisija siūlo įgyvendinti plataus užmojo darbotvarkę, kuria siekiama padėti Europos autorių teisių sektoriaus subjektams klestėti bendrojoje rinkoje ir Europos autoriams pritraukti naujų auditorijų, o Europos kūrinius padaryti plačiai prieinamus tiek ES piliečiams, tiek tarpvalstybiniu mastu. Šiame komunikate apžvelgiami po gruodžio mėn. komunikato paskelbimo įvykę naujausi pokyčiai ir dabartinė padėtis.

2. Priemonės, kuriomis siekiama visoje ES užtikrinti platesnę prieigą prie turinio

Gruodžio mėn. komunikate Komisija paskelbė, kad palaipsniui turėtų būti šalinamos tarpvalstybinės prieigos prie turinio ir kūrinių judėjimo ES platesniu mastu kliūtys, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad vis labiau plinta interneto ryšys ir skaitmeninės technologijos. Taip siekiama didinti kūrinių prieinamumą visiems ES piliečiams, kūrėjams suteikti galimybę naudotis naujais platinimo kanalais, plėtoti valstybių narių kultūrą ir didinti ES bendro kultūros paveldo matomumą.

Gruodžio mėn. komunikate nustatyti tiksliniai veiksmai, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam televizijos ir radijo programų transliavimui internetu, Europos audiovizualinių kūrinių licencijavimui užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformose, taip pat kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, skaitmeninimui ir platesnei sklaidai. Be to, kaip paskelbta gruodžio mėn. komunikate, kelios priemonės, kurių imamasi pagal programos „Kūrybiška Europa“ paprogramę MEDIA, kuria jau 25 metus remiamas Europos kūrinių kūrimas, reklama ir platinimas, taip pat yra skirtos tam, kad būtų pasiektas tikslas visoje ES užtikrinti platesnio masto prieinamumą prie Europos filmų per komercinius kanalus ir nekomercinio pobūdžio aplinkoje. Šios priemonės kartu su neseniai pateiktais pasiūlymais dėl autorių teisių srities teisės aktų apibūdinamos toliau.

Pirma, pasiūlymu dėl reglamento siekiama sudaryti palankias sąlygas tarpvalstybiniam televizijos ir radijo programų transliavimui internetu naujais būdais, panašias į sąlygas, kuriomis programos įprastai transliuojamos per palydovą ir retransliuojamos kabeliniu tinklu. Taikant naująsias taisykles, kurios grindžiamos Palydovinio transliavimo ir kabelinio perdavimo direktyvoje išdėstytomis taisyklėmis, taps paprasčiau ir greičiau patvirtinti teises, kurių reikia teikti tam tikroms transliuotojų internetinėms paslaugoms (programos, kurias transliuotojai internetu perduoda tuo pat metu, kai jos transliuojamos, ir laidų įrašų paslaugos) ir retransliavimo paslaugoms tokiomis priemonėmis, kaip interneto protokolo televizija (interneto protokolu grindžiamų uždarosios grandinės tinklų televizija ar radijas). Šių taisyklių tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas rinkos raidai ir platesnei Europos radijo ir televizijos produkcijos, kuri Europos gyventojams yra svarbus informacijos ir pramogų šaltinis, sklaidai. Tai savo ruožtu didina vartotojų galimybes rinktis ir kultūrų įvairovę.

Be to, pasiūlymu dėl Direktyvos dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje nustatomas naujas derybų mechanizmas, kurį taikant bus lengviau sudaryti licencines sutartis, kad audiovizualiniai kūriniai taptų prieinami užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformose. Tai dalis platesnio masto politinių pastangų išspręsti įvairias problemas, dėl kurių Europos audiovizualinių kūrinių, ypač filmų, prieinamumas visoje ES yra ribotas. Europoje filmus paprastai gamina nedidelės kino studijos ir Europos Sąjungoje internetu jų platinama gerokai mažiau nei JAV filmų. Tose teritorijose, kuriose nepasirašyta sutarčių su vietos platintojais, ES piliečiai neturi jokios galimybės teisėtai gauti tokių filmų. Licencijavimo klausimai ir susiję teisiniai bei sutartiniai sunkumai, kylantys Europos audiovizualinius kūrinius naudojant užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformose, taip pat bus sprendžiami suinteresuotosioms šalims palaikant struktūrinį dialogą. Dialogą skatins Komisija – jame reguliariai dalyvaus visų vertės grandinės grandžių sektoriaus subjektai (prodiuseriai, autoriai, pardavimo agentai, platintojai, transliuotojai, agregatoriai, užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformos ir kt.). Dialogu bus siekiama supaprastinti licencijavimo tvarką ir sudaryti palankesnes sąlygas sudaryti sektoriaus susitarimus, taip užtikrinant, kad Europos kūriniai būtų naudojami tvariau ir būtų plačiau prieinami. Iki 2018 m. pabaigos Komisija pateiks dialogo rezultatų ataskaitą.

Be to, Komisija skatina kurti praktines priemones, kurias taikant audiovizualinių kūrinių naudojimo licencijavimas daugelyje teritorijų visoje ES taps lengvesnis ir veiksmingesnis. Šios priemonės apima licencijavimo centrų, t. y. internetinių priemonių, kuriomis sudaromos sąlygos Europos kūrinius skaitmeniniu būdu platinti ir tose šalyse, kuriose jie nebuvo rodyti kino teatruose arba kuriose nėra nacionalinio platintojo, kūrimą ir rekomendacinių įvairių gamintojų audiovizualinių kūrinių katalogų, kuriuos jau galima siūlyti užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformų tiekėjams, rengimą. Papildomų sunkumų kyla dėl to, kad audiovizualinių kūrinių sektoriuje nėra bendrai naudojamos identifikavimo sistemos. Vietoj to rinkoje vienu metu taikomi du standartiniai identifikatoriai, o sektoriaus subjektai ir toliau vangiai jais naudojasi, nes jie nėra sąveikūs. Tai reiškia, kad vykdyti licencijavimo veiklą yra sudėtinga ir ją nelengva automatizuoti. Organizacijos, atsakingos už šiuos du atskirus identifikatorius, šiuo metu dirba kartu su Komisija, kad jų duomenų bazės ir identifikatoriai taptų visapusiškai sąveikūs. Galiausiai Komisija taip pat išnagrinės, kokiais būdais būtų galima skatinti, kad kūrinius, kuriems platinti skiriama parama pagal programos „Kūrybiška Europa“ paprogramę MEDIA, teisių turėtojai padarytų prieinamus teritorijose, kuriose nepasirašyta platinimo sutarčių.

Be to, pradedamos taikyti priemonės, kuriomis siekiama spręsti nepakankamo informavimo ir kalbos barjero problemas, dėl kurių naudotojai negali turėti prieigos prie Europos kūrinių. Audiovizualinių kūrinių tarpvalstybiniam platinimui didelę reikšmę turi subtitravimas ir dubliavimas – ši veikla finansuojama iš programos „Kūrybiška Europa“ paprogramės MEDIA ir kitų viešųjų fondų lėšų. Šiuo metu pagal programos „Kūrybiška Europa“ paprogramę MEDIA vykdomi projektai ir iki 2016 m. pabaigos pradėsianti veikti interneto talpykla, kuri suteiks galimybę ES veiklos vykdytojams lengvai prieiti prie esamų subtitrų bei dubliažo medžiagos ir juos panaudoti dar kartą, yra priemonės, kuriomis Komisija siekia padidinti viešojo finansavimo ir subtitravimo bei dubliavimo technologijos panaudojimo veiksmingumą. Kitas veiksmingas būdas naudotojams rasti teisėtai siūlomų filmų internete yra interneto paieškos priemonės. Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba rengia Europos lygmeniu galinčią veikti paieškos priemonę ir nacionalinėms paieškos priemonėms kurti skirtų priemonių rinkinį, kurie pradės visapusiškai veikti iki 2017 m. ir valstybėms narėms bus prieinami nemokamai. Siekdama formuoti ir didinti Europos kūrinių auditorijas, Komisija taip pat skatins naudoti duomenis ir automatizuotas turinio rekomendavimo priemones atsižvelgiant į įvairesnius interesus ir skonį. Vertinant platesniu mastu, galimybės atrasti Europos filmus skatinimas yra svarbus uždavinys, dėl kurio Komisija nuolat diskutuoja su Europos kino agentūrų direktorių (EFADs) asociacija ir kino pramonės subjektais. Atsižvelgdama į bendros gamybos filmų potencialą judėti visoje Europoje ir už jos ribų, Komisija kartu su EFADs 2017 metais išnagrinės galimybę rengti bendras Europos bendros gamybos produkcijos populiarinimo strategijas. Visos šios priemonės papildo neseniai priimtą pasiūlymą iš dalies pakeisti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą , kuria nustatomas griežtesnis reikalavimas populiarinti Europos kūrinius užsakomųjų vaizdo programų paslaugų platformose, užtikrinant jų prieinamumą ir matomumą.

Be to, Komisija ieško būdų atrasti alternatyvių finansavimo, gamybos ir platinimo modelių, kurie būtų nuo pat pradžių orientuoti į bendrąją rinką ir pasaulio rinkas. Šiuo atžvilgiu Komisija ypač daug dėmesio skirs Europos animacijos sektoriui. Šiame sektoriuje ypač didelę reikšmę turi pasakojimo žanras, ir šio žanro kūrinių tarpvalstybinis judėjimas yra lengvesnis. Animacijos gamintojai paprastai vienu metu dirba su skirtingais televizijos ir kino projektais, o įgyvendindami atskirus projektus taip pat gali bendradarbiauti su kitomis studijomis. Teikdama dabartinę paramą, skiriamą iš programos „Kūrybiška Europa“ paprogramės MEDIA lėšų, Komisija iki šių metų pabaigos taip pat pradės dialogą su svarbiausiomis Europos animacijos studijomis, kad aptartų, kaip šis sektorius gali augti. Ji taip pat turėtų nustatyti konkrečius sektoriaus poreikius įvairiose srityse – pradedant protų nutekėjimo mažinimu ir baigiant pagalba animaciniams filmams bei televizijos animacijai, siekiant užtikrinti platesnį jų judėjimą. Šio dialogo tikslas būtų iki 2017 m. vidurio susitarti dėl bendro sektoriaus veiksmų plano.

Galiausiai pasiūlyme dėl Direktyvos dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje pasiūlyta sprendimų dėl paprastesnio kultūros paveldo institucijų vykdomo kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, bet kurie yra didelės kultūrinės vertės, skaitmeninimo ir platinimo licencijavimo. Be to, labai didelę reikšmę skatinant kultūrų įvairovę, taip pat švietimo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime tikslais turi nekomercinio pobūdžio prieiga prie kūrinių, pavyzdžiui švietimo įstaigose, viešosiose bibliotekose ar ne teatro įstaigose. Tokie kanalai ir geresnis gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis gali vaidinti svarbų vaidmenį skatinant ir kuriant tvarią Europos kūrinių auditoriją. Be to, Komisija kartu su EFADs ir audiovizualinio sektoriaus subjektais nagrinėja galimybę 2017 metais sukurti ir finansuoti švietimo tikslams skirtą Europos filmų katalogą. Tai būtų naudingas bandomasis projektas, kuriuo jaunimo auditorijoms būtų pristatyta Europos filmų įvairovė ir kokybė.