EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 801 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Austrijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
 su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Aust rijos stabilumo programos 
{SEK(2011) 728 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Austrijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
 su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Austrijos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 148 
straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos 
tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C ..., ..., p. ... 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konve rgencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat paragino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konve rgencijos programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 27 d. Austrija pateik ė atnaujint ą 2011–2014 m. stabilumo 
programą ir 2011 m. geguž ės 2 d. – 2011 m. nacionalin ę reformų programą. Siekiant 
atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. 
(7) Prieš prasidedant krizei Austrijos ekonomika buvo tv irta – nebuvo jokio didelio 
disbalanso ar iškraipym ų. Nepaisant to, d ėl finansų ir ekonomikos kriz ės jos 
ekonomika patyr ė giliausią nuosmuk į per pastaruosius dešimtme čius. 2009 m. 
realusis BVP sumaž ėjo beveik 4 %. D ėl krizės užimtumo lygis 2009 m. sumaž ėjo 
maždaug 1% ir nedarbo lygis pasiek ė 4,8 % (prieš metus jis buvo 3,8 %), taip pat 
nustojo augti prieš tai nuolat aug ęs einamosios s ąskaitos perteklius. Ekonomikos ir 
finansų krizė pakenkė viešiesiems finansams. Pri ėmus skatinam ųjų priemoni ų 
rinkinius ir visu paj ėgumu veikiant automatiniams stabilizatoriams valdžios 
sektoriaus deficitas 2009 ir 2010 m. atitinkamai pasiek ė 4,1 % ir 4,6 % BVP. Tais 
pačiais metais valstyb ės skola išaugo atitinkamai ik i 69,6 % ir 72,3 % BVP. Kadangi 
dauguma skatinam ųjų priemoni ų buvo nuolatin ės, fiskalin į konsolidavim ą reikėjo 
pradėti vykdyti vos tik pager ėjus ekonomin ėms sąlygoms. 2011 m. biudžeto įstatyme 
buvo priimtas beveik 1 % BVP vert ės konsolidavimo priemoni ų rinkinys. Nuo 
2009 m. tre čiojo ketvir čio ekonomika stabiliai atsigauna padid ėjus užsienio paklausai 
ir ypač suaktyvėjus ekonominei veiklai Vokietijoj e. 2010 m. realiojo BVP augimas 
pasiekė 2 %.  
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo programos  vertinimu pagal Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dal į, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, 
kuriuo grindžiamos biudžet o projekcijos, yra tik ėtinas, bet programos laikotarpio 
pabaigos – pernelyg pa lankus. Pagrindinis vidutin ės trukmės biudžeto strategijos 
tikslas, kaip nurodyta naujausioje stabilumo  programoje, yra iki 2010 m. palaipsniui 
mažinti valdžios sektoriaus deficit ą nuo 4,6 % BVP 2010 m. iki 2,4 % 2014 m., 
daugiausia ribojant išlaidas. Ši ų tikslų pasiekimui pavoj ų kelia tai, kad n ėra 
detalizuotos priemon ės, kuriomis grindžiamas konsolidavimas region ų lygmeniu, ir 
tai, kad kai kuri ų federaliniu lygmeniu priimt ų priemoni ų rezultatai nebus realizuoti, 
pvz., kovos su suk čiavimu mokes čių srityje kampanijos, kurios numatomas poveikis 
atrodo itin spekuliatyvus, rezu ltatai. Kita vertus, teigiam ą poveikį gali turėti 2009 m. 
federalinės vyriausyb ės įvesta daugiamet ė išlaidų sistema, kuri, atrodo, pad ėjo 
 
LT 4   LT padidinti biudžeto proceso nusp ėjamumą vidutinės trukmės laikotarpiu, nors tik 
federaliniu lygmeniu. Programoje nurodyt a, kad skolos ir BVP santykis did ės nuo 
72,3 % 2010 m. iki 75,5 % 2013 m., kol 2014 m. prad ės mažėti iki 75,1 %. Ta čiau 
yra keletas su šia projekcija susijusi ų pavojų dėl didėjančių valstybės valdom ų 
bendrovių, kurios nepriskiriamos valdžios sektoriui, įsiskolinim ų ir galimos tolesn ės 
naštos dėl paramos priemoni ų bankų sektoriui. Ta čiau kartu gali paaišk ėti, kad skolos 
santykis bus mažesnis, nes yra tikimyb ė, kad bankai, kurie per kriz ę gavo valstyb ės 
pagalbą, ją sugrąžins anksčiau negu nurodyta programoje.  
(9) Programoje nurodyta, kad tikimasi, jog 2013 m.  valdžios sektoriaus deficitas bus 
sumažintas iki mažesn ės negu 3 % BVP pamatin ės vertės, o tai atitinka Tarybos 
nustatytą terminą. Tačiau programoje numatyta 2011–2013 m. vidutin ė metinė 
fiskalinių priemoni ų vertė yra 0,35 % BVP, o tai yra gerokai mažesn ė už 0,75 % 
BVP vertę, kurią Taryba Austrij ą paragino užtikrinti.  
(10) Nors Austrija yra parengusi ir įgyvendina Nacionalin į stabilumo pakt ą, dar labiau 
reformavus įvairių valdžios lygmen ų fiskalinius santykius b ūtų galima nemažai 
sutaupyti, paremti fiskalin į konsolidavim ą ir gauti papildom ų lėšų augimą 
skatinančioms investicijoms į tokias sritis kaip moksliniai tyrimai ir pl ėtra bei 
švietimas. Daugelis pripaž įsta, kad esami santykiai sud ėtingi: ne tik pajamos, gautos 
iš atskirų mokesčių, kurie nustatyta propor cija išdalinti skirtin giems teritoriniams 
lygmenims, bet ir daugelio sri čių sprendimai priimami įvairiuose valdžios 
lygmenyse. Atsakomyb ė už pajamas, surenkamas iš daugyb ės veiklos sri čių, ir šiose 
veiklos srityse patiriamas išlaidas nepriklauso tam pa čiam valdžios lygmeniui. 
Sveikatos prieži ūros ir švietimo sektoriuose galima rasti toki ų fiskalinių santykių 
neefektyvum ą iliustruojan čių pavyzdži ų. 
(11) Austrijoje mokes čių pleištas yra vienas didžiausi ų ES. Palyginti su kitomis ES 
valstybėmis, darbuotoj ų mokamos socialinio draudimo įmokos labai didel ės. 2008 m. 
sumažinus nedarbo draudimo įmokas mažus atlyginimus gaunantiems darbuotojams 
ir 2009 m. įgyvendinus pajam ų mokesčio reform ą darbo mokes čių pleištas kiek 
sumažėjo, tačiau tai nepad ėjo užkirsti kelio nedideliam mokes čių padidėjimui mažus 
ir vidutinio dydžio atlyginimus gaunantiems  darbuotojams, palyginti su situacija 
praėjusio dešimtme čio pradžioje. Šis mokes čių pleištas turi neigiam ą poveikį 
užimtumui, ypa č mažus darbo užmokes čius gaunantiems ir žemos kvalifikacijos 
darbuotojams.  
(12) Nepaisant to, kad pastar ąjį dešimtmet į Austrijoje gerokai padid ėjo vyresnio amžiaus 
darbuotoj ų užimtumo lygis, jis vis tiek išlieka mažesnis už ES vidurk į. Vis dar 
plačiai naudojama išankstin ės senatvės pensijos sistema ir skiriamos invalidumo 
pensijos. 2010 m. 72 % vis ų naujai skirt ų pensijų sudarė pensijos teis ės aktais 
nustatyto pensinio amžiaus nepasiekusie ms asmenims. Kitas veiksnys, turintis įtakos 
mažam vyresnio amžiaus darbuotoj ų lygiui, yra tai, kad teis ės aktais nustatytas 
moterų pensinis amžius išlieka palyginti žemas – 60 met ų. Atsižvelgiant į 
demografinius poky čius Austrijoje, tam, kad b ūtų užtikrintas vieš ųjų finansų 
tvarumas ir padidinta darbo j ėgos pasiūla, kuri, kaip prognozuojama, nuo 2020 m. 
turėtų mažėti, labai svarbu padidinti faktin į pensinį amžių ir patobulinti sistem ą, 
pagal kuri ą vyresnio amžiaus darbuotojams b ūtų sudarytos s ąlygos ilgiau pasilikti 
darbo rinkoje.  
 
LT 5   LT (13) Moterų užimtumo lygis Austrijoje palyginti aukštas, tai susij ę su faktu, kad Austrijos 
darbo ne vis ą dieną rodiklis yra vienas didžiausi ų. Moterys dažniausiai dirba mažai 
apmokam ą darbą. Dėl šių modelių vyrų ir moterų darbo užmokes čio skirtumas yra 
25,4 % (antras didžiausias ES ) ir vienas iš veiksni ų, dėl kurių moterų skurdo rizika 
yra palyginti didel ė. Priežastis, d ėl kurios moterys dirba ne vis ą darbo dien ą, yra ta, 
kad moterys ir vyrai prisiima nevienodai įsipareigojim ų rūpintis vaikais ir vyresnio 
amžiaus žmon ėmis, ir vaiko prieži ūros bei ilgalaik ės priežiūros paslaug ų trūkumas.  
(14) Švietimo sistema pasižymi ankstyvu skirstymu – sulauk ę 10 metų moksleiviai turi 
pasirinkti b ūsimą mokymosi krypt į, skirtingos kryptys retai kada susikerta, be to 
plačiai paplitusi praktika mokykloje mokytis tik pus ę dienos. D ėl to pažeidžiamo 
jaunimo, ypa č iš migrant ų šeimų, mokymosi rezultatai gali b ūti prasti. Ankstyvas 
pasirinkimas daugiausia lemia b ūsimą mokymosi krypt į, todėl vėliau yra sud ėtingiau 
siekti aukštesn ės studijų pakopos. Bendrojo lavinimo mokykla visiems 10–14 met ų 
vaikams pad ėtų švietimo sistemoje sudaryti vienodas galimybes ir mažinti mokyklos 
nebaigusi ų jaunuolių skaičių. 
(15) Paslaugų sektoriuje, ypa č tinklo paslaug ų, kaip telekomunikacijos, transportas, 
komunalin ės paslaugos ir mažmenin ė prekyba bei laisvosios profesijos, konkurencija 
nepakankama. Našumo augimas buvo vangus, rinkos strukt ūra neskatino 
perkamosios galios ir vartotoj ų paklausos augimo. Palengvinus patekim ą į rinką, 
supaprastinus teisin į amatų ir profesij ų reglamentavim ą ir užtikrinus konkurencingas 
kainas būtų skatinama konkurencija, vartotojams b ūtų suteikta daugiau galimybi ų 
rinktis už prieinam ą kainą. Austrija smarkiai v ėluoja įgyvendinti Paslaug ų direktyvą. 
Išsprendus šiuos klausimus augimas paspart ėtų. Svarbiausia, kad vis dar nepriimtas 
horizontalusis įstatymas, t. y. federalinis įstatymas, kuriuo įgyvendinami esminiai 
direktyvos principai.  
(16) Austrija prisi ėmė tam tikr ų įsipareigojim ų pagal pakt ą „Euro plius“4. Šie 
įsipareigojimai susij ę su trimis iš keturi ų pakto sri čių. Fiskalin ėje srityje priemon ės 
skirtos faktiniam pensiniam amžiui didinti ir įvairiais valdžios lygmenimis 
efektyviau kontroliuoti vieš ąsias išlaidas. Kalbant apie užimtum ą, svarbiausia spr ęsti 
jaunimo nedarbo klausim ą; konkurencingumui didinti – toliau investuoti į mokslinius 
tyrimus ir technin į ugdymą, taip pat kurti prailginto s dienos grupes mokyklose 
modelius. Siekiant įgyvendinti pakt ą pateiktos iniciatyvos atitinka nacionalin ę 
reformų programą, federalin į biudžeto sistemos įstatymą ir stabilumo program ą. Nors 
priemonėmis sprendžiamos kai kurios sv arbiausios šalies socialin ės ir ekonomin ės 
problemos, lieka kit ų didelių problem ų, kurias buvo galima spr ęsti prisiimant 
įsipareigojim ų fiskalinės politikos, švietimo, ko nkurencijos ir inovacij ų srityse. Šie 
įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant 
rekomendacijas.  
(17) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
Austrijos įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų 
svarbą tvariai fiskalinei ir soci alinei bei ekonominei Austr ijos politikai, bet ir tai, 
kaip laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 728. 
5 SEC(2011) 728. 
 
LT 6   LT ekonomikos valdym ą ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų 
sprendimų. Jos manymu, esant palankioms ekonomin ėms sąlygoms, fiskalinio 
konsolidavimo pastangas reik ėtų padidinti, ypa č 2012 m., ir toliau reformuoti įvairių 
valdžios lygmen ų fiskalinius santykius. Mokes čių pleišto mažinimas, mokymosi 
rezultatų gerinimas ir skirtum ų, susijusių su lytimis, mažinimas b ūtų naudingas darbo 
rinkos dinamikai, o konkurenci jos didinimas ir inovacij ų skatinimas gal ėtų padidinti 
konkurencingum ą.  
(18) Atsižvelgdama į šį vertinim ą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos 
rekomendacij ą pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, 
Taryba išnagrin ėjo 2011 m. atnaujint ą Austrijos stabilumo program ą ir nuomon ę6 
pateikė visų pirma toliau pateikiamos rekom endacijos 1 ir 2 punktuose. 
REKOMENDUOJA Austrijai 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų: 
(1) Pasinaudoti šiuo metu vykstan čio ekonomikos atsigavimo privalumais perviršiniam 
deficitui skubiau panaikinti. Tam reikia priimti ir įgyvendinti reikiamas priemones, 
įskaitant region ų lygmens priemones, kad b ūtų užtikrinta, jog 2012 ir 2013 m. 
vidutinė metinė fiskalinių priemoni ų vertė būtų ne mažesn ė kaip 0,75 % BVP.  
(2) Imtis veiksm ų toliau stiprinti nacionalin ę biudžeto sistem ą suderinant atskir ų 
valdžios lygmen ų atsakomyb ę už teisėkūrą, administravim ą, surenkamas pajamas ir 
išlaidas, ypa č sveikatos prieži ūros srityje.  
(3) Remiantis konsultacijomis su  socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline 
praktika imtis priemoni ų, padėsiančių palaipsniui atsisakyti esamos ankstyvo iš ėjimo 
į pensiją sistemos darbuotojams, kuri ų draudimo laikotarpis ilgas, ir pateikti 
pasiūlymą dėl teisės aktais nustatyto moter ų pensinio amžiaus ilginimo, kad b ūtų 
užtikrintas pensij ų sistemos tvarumas ir adekva tumas. Griežtai laikytis s ąlygų, 
kuriomis gali b ūti skiriama invalidumo pensija. 
(4) Imtis priemoni ų, skirtų aktyvesniam dalyvavimui darbo rinkoje užtikrinti, įskaitant: 
mažinti darbuotoj ų mokesčių ir socialinio draudimo našt ą, ypač mažas ir vidutines 
pajamas gaunantiems asmenims, nedarant poveikio biudžetui; įgyvendinti 
nacionalin į veiksmų planą dėl vienodo poži ūrio į moteris ir vyrus darbo rinkoje, vis ų 
pirma, pagerinti prieži ūros paslaug ų ir prailgintos dienos grupi ų mokyklose 
prieinamum ą, kad moterys tur ėtų daugiau galimybi ų dirbti vis ą darbo dien ą, ir 
mažinti didel į moterų ir vyrų darbo užmokes čio skirtum ą; imtis priemoni ų mokymosi 
rezultatams gerinti ir ma žinti mokyklos nebaigusi ų jaunuolių skaičių. 
                                                 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 7   LT (5) Imtis tolesni ų priemoni ų konkurencingumui didinti, vis ų pirma paslaug ų sektoriuje, 
šalinant kli ūtis patekti į rinką ir nepagr įstus amatams ir profesijoms taikomus 
apribojimus ir didinant konkurencijos institucij ų galias. Paspartinti iki šiol nepriimto 
horizontaliojo teis ės akto, kuriuo įgyvendinama Paslaug ų direktyva, pri ėmimą. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas