Europos regionų komiteto nuomonė. Karpatų regionui skirta makroregioninė strategija

(2020/C 79/03)

Pranešėjas : Władysław ORTYL (PL/ECR), Pakarpatės vaivadijos maršalka

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Makroregioninių strategijų vaidmuo siekiant ES sanglaudos

1. primena, kad pagal Europos Sąjungos ( 1 ) sutartis Europos Sąjunga turi plėtoti ir vykdyti savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

2. mano, kad makroregioninės strategijos padeda įveikti bendrus iššūkius konkrečiose teritorijose, kurios vertinamos plačiame, tarpvalstybiniame geografiniame kontekste. Sutelkiant ir kartu naudojant pasienio regionų potencialą, šios strategijos reikšmingai prisideda prie teritorinės šalių ir regionų sanglaudos kūrimo ( 2 ) . RK pažymi, kad makroregioninių strategijų kūrimas atspindi natūralų ES vystymąsi ir yra kitas sustiprinto valstybių, regionų ir vietos bendruomenių bendradarbiavimo per sieną etapas;

3. pabrėžia, kad makroregioninės strategijos yra daugiapakopio valdymo priemonė, apimanti Europos, nacionalinių, regioninių ir vietos subjektų veiklą siekiant pasirinktų tikslų. Jomis taip pat didinamas įvairių politikos sričių ir programų, priimtų ir įgyvendinamų skirtingais valdžios lygmenimis, papildomumas. Šis bendrai apibrėžto potencialo sutelkimas ir veiksmų, kuriais siekiama pašalinti vystymosi kliūtis, koordinavimas sukuria reikšmingą Europos pridėtinę vertę;

4. pažymi, kad makroregioninės strategijos atlieka esminį vaidmenį gilinant ES integraciją, nes jos užtikrina didesnę vystymo procesų dinamiką regionų ir vietos lygmeniu. Prie to prisideda ir galimybė keistis patirtimi ir perduoti veiksmingą geriausią patirtį iš šalių ir regionų, kuriuose įgyvendinama strategija. Tai natūraliai sukuria sąlygas Europos solidarumui ir atsakomybei už viso makroregiono vystymąsi. Tai leidžia atsisakyti tam tikrų požiūrių siekiant įgyvendinti koncepciją, kurioje atsižvelgiama į platesnį viso makroregiono kontekstą. Makroregioninės strategijos taip pat skatina įgyvendinti vietos ir regionų bendruomenių iniciatyvas, kurios suteikia galimybę Europos idėjas priartinti prie žmonių;

5. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant demokratiją, decentralizaciją ir vietos bei regionų savivaldą, ir pripažįsta jų veiklą įgyvendinant esamas makroregionines strategijas ir rengiant naujas. Strategijos taps principu „iš apačios į viršų“ veikiančia teritorinio bendradarbiavimo priemone ir bus grindžiamos vietos ir regionų subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimu. Vykdant bendrus veiksmus, kuriais siekiama makroregioninių strategijų tikslų, sukuriama bendradarbiavimo platforma, kuri propaguoja Europos vertybių sistemą, stiprina demokratijos principus ir griežtina regionų vystymosi valdymo standartus, įskaitant daugiapakopio valdymo modelio kūrimą;

Karpatai – ypatingas Europos makroregionas

6. pabrėžia, kad Karpatai užima 190 000 km 2 , todėl po Alpių tai yra antras pagal dydį kalnų regionas Europoje, turintis apie 68 milijonus gyventojų. Karpatai yra vienalytė kalnų grandinė, kuriai, atsižvelgiant į jos geografines sąlygas, būdingi ypatingi iššūkiai ir vystymosi galimybės;

7. atkreipia dėmesį į unikalius Karpatų išteklius, pavyzdžiui, gamtos turtus, unikalų daugiakultūrį paveldą, žmogiškuosius išteklius ir bendrą kalnų bendruomenių tapatybę. Visa tai suteikia didelių galimybių kartu siekti dinamiškesnio, tvaresnio ir labiau subalansuoto socialinio ir ekonominio šios teritorijos vystymosi;

8. pabrėžia, kad atsižvelgiant į aukštą biologinės įvairovės lygį ir natūralios aplinkos apsaugos būklę, Karpatai yra išskirtinės svarbos teritorija, kuri yra išskirtinė Europos lygiu. Tai Europos paveldo šaltinis, kurį reikia išsaugoti ateities kartoms. Kartu tai reiškia pareigą ieškoti tinkamų ekonominės plėtros kelių, kurie leistų išlaikyti ir apsaugoti šį paveldą. Todėl visais valdymo lygmenimis reikėtų koordinuoti atitinkamus suinteresuotųjų subjektų veiksmus, atsižvelgiant į tarpvalstybinį aplinkos klausimų pobūdį;

9. atkreipia dėmesį į ne vieną šimtmetį gyvuojančių kaimyninių bendruomenių, esančių įvairiose Karpatų vietose, potencialą, taip pat į turtingą kalnuotų regionų kultūrą, išaugusią iš rytų ir vakarų įtakos susiliejimo, bendros istorinės patirties ir ganyklinės gyvulininkystės tradicijų. Dabartinės bendro kultūros paveldo išsaugojimo ir populiarinimo iniciatyvos ( 3 ) rodo didelį vietos bendruomenių vienijimo potencialą. Karpatų regionui itin svarbu gerbti etninių mažumų teises ir apsaugoti jų kultūros paveldą;

10. pažymi, kad didelę Karpatų makroregiono dalį sudaro neturtingiausi valstybių narių regionai, o BVP vienam gyventojui rodiklis daugelyje jų yra mažesnis nei 50 % ES vidurkio. Jų vystymosi galimybes riboja atstumas nuo Europos vystymosi centrų, prasta infrastruktūros jungčių plėtra dėl kalnuoto reljefo sąlygų ir istoriškai paveldėtų sienų. Dar vienas veiksnys – infrastruktūros stoka, kurią lėmė daugelio metų nepakankamos investicijos, ekonomikos pertvarkymo procesai ir vystymosi galimybių nepaisymas;

11. mano, kad būtina atkreipti dėmesį į ypatingus Karpatų kalnuotų regionų poreikius ir išnaudoti specifinį makroregionui būdingą potencialą. Bendradarbiaudamos partnerystės pagrindu Karpatų šalys ir regionai turės galimybę geriau pritaikyti savo veiksmus prie ypatingų vystymosi aplinkybių ir poreikių, atsirandančių dėl jų socialinių, istorinių, infrastruktūros ir geopolitinių sąlygų;

12. mano, kad Europos Komisija, parengdama strateginį dokumentą dėl Karpatų politikos, atkreiptų dėmesį į šios teritorijos problemas ir sudarytų sąlygas išnaudoti šiuo metu nenaudojamą unikalų viso makroregiono potencialą ir imtis veiksmų pagrindinėms horizontaliosioms problemoms ir iššūkiams spręsti;

13. pabrėžia, kad Karpatai yra ypač svarbus geopolitinis regionas, kuriame susikerta strateginiai politiniai ir ekonominiai Rytų ir Vakarų Europos interesai. Tai dar labiau paaštrėjo po 2004 m. ES plėtros, nes šis regionas tapo nauja rytine visos ES siena;

14. atkreipia dėmesį į tai, kad Karpatų makroregionas apima ne tik ES valstybes nares, bet ir Moldovą, Serbiją ir Ukrainą, o tai gali ne tik sustiprinti ES valstybių narių integraciją, bet ir daryti poveikį kaimyninėms šalims įtraukiant jas į glaudesnį bendradarbiavimą;

Karpatų regionui skirtos makroregioninės strategijos tikslai

15. atkreipia dėmesį į daugelį įvairių lygmenų ir įvairių suinteresuotųjų subjektų įgyvendinamų iniciatyvų, kuriomis siekiama sukurti Karpatų regionui skirtą makroregioninę strategiją (Karpatų strategiją) ( 4 ) . Šių iniciatyvų rezultatas yra deklaracijos, kuriose pritariama idėjai sukurti tokią strategiją ( 5 ) . Reikia pabrėžti, kad šių iniciatyvų imamasi tiek Vyriausybių ir nacionalinių parlamentų, tiek regionų ir miestų bei vietos bendruomenių lygmeniu;

16. palankiai vertina tai, kad visi dokumentai buvo priimti remiantis konkrečių būsimos strategijos suinteresuotųjų šalių dialogu ir atsižvelgiant į jos tarpvalstybinį, tarpregioninį ir vietos pobūdį. Tai aiškiai rodo veiksmų, kurių buvo imtasi, papildomumą, kuris ateityje gali tapti Karpatų regiono makroregioninės strategijos sėkmės sąlyga;

17. palankiai vertina priemones, kurių imtasi siekiant įgyvendinti 2003 m. priimtą Bendrąją Karpatų apsaugos ir tvaraus vystymosi konvenciją (Karpatų konvenciją), kuri yra daugiašalis tarptautinis susitarimas dėl Karpatų regiono, pagrįstas tarptautinės teisės sutarčių principais. Konvencijos šalys yra įpareigotos bendradarbiauti ir vykdyti išsamią Karpatų regiono apsaugos ir tvaraus vystymosi politiką, atsižvelgdamos į konvencijos tikslus ir nuostatas savo sektorių politikoje (pvz., teritorijų planavimo, žemės ūkio ir miškininkystės, transporto ir turizmo), užtikrindamos geresnį šių priemonių koordinavimą ir taikydamos integruoto požiūrio principą žemėtvarkos srityje;

18. pažymi, kad Karpatų konvencija yra daugelį aspektų apimantis valdymo mechanizmas Karpatų regionui, kuris sudaro sąlygas įvairių sektorių integracijai ir plataus masto įvairių lygių (nacionalinio, regionų, NVO ir kt.) suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui; parengti daugiapakopio bendradarbiavimo standartai, po kurių buvo priimti penki Karpatų konvencijos teminiai protokolai ( 6 ) , gali būti naudojami kaip esminis tolesnio bendradarbiavimo elementas ( 7 )

19. teigiamai vertina Karpatų euroregiono patirtį ir laimėjimus; jis buvo įsteigtas 1993 m. kaip Karpatų valstybių Vyriausybių remiama visuomeninė ir politinė iniciatyva ir yra seniausia organizacija, remianti socialinį ir ekonominį šio regiono vystymąsi. Remiantis daugiau nei per 26 metus įgyta patirtimi, sukurta daugelį sričių apimanti, tarptautinė ir specializuota bendradarbiavimo struktūra, vienijanti daugiau kaip 1 000 subjektų;

20. primena, kad 2016 m. vasario mėn. Europos regionų komitetas įsteigė tarpregioninę grupę „Karpatai“, kuri subūrė regionų ir vietos valdžios atstovus iš šalių, suinteresuotų kurti Karpatų makroregioninę strategiją;

21. atkreipia dėmesį į savo nuomonę „Makroregioninės strategijos, pavyzdžiui, Dunojaus. Tarpvalstybinių branduolių skatinimo sistema“ ( 8 ) , kurioje jis išreiškė paramą Karpatų regiono strategijos sukūrimui, pareikšdamas įsitikinimą, kad tokia strategija puikiai papildytų dabartines iniciatyvas, pavyzdžiui, Karpatų konvenciją ar Karpatų euroregioną, be to, tai leistų išnaudoti esamą visų valdžios ir administravimo lygmenų bendradarbiavimo potencialą;

22. pažymi, kad pagrindinis Karpatų strategijos tikslas turėtų būti išsaugoti didelę šios teritorijos gamtinę vertę ir didinti Karpatų makroregiono konkurencingumą ir patrauklumą pasinaudojant unikaliu gamtos ir kultūros paveldu, šiam regionui būdingu vidaus vystymosi potencialu ir sukuriant konkurencinį pranašumą. Tai reiškia, kad reikia kelti Karpatų regiono gyventojų gyvenimo lygį ir gyvenimo kokybę, kartu išsaugant jo unikalią aplinkosauginę vertę;

23. laikosi nuomonės, kad būtina skubiai spręsti Karpatų regiono gyventojų skaičiaus mažėjimo ir vietos gyventojų senėjimo klausimus. Todėl vienas iš svarbiausių bendradarbiavimo pagal Karpatų makroregioninę strategiją uždavinių turėtų būti plėtoti šiame regione pagrindines socialines paslaugas, ypač susijusias su galimybėmis gauti išsilavinimą, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir su socialine įtrauktimi;

24. mano, kad strategijoje siūlomos priemonės turėtų būti skirtos stiprinti tvarų ir ekonominį bendradarbiavimą makroregionui strategiškai svarbiose srityse (švari pramonė, tvarus turizmas ir žemės ūkio ir maisto produktų pramonė), plėtojant Karpatų klasterius ir makroregioninę inovacijų ekosistemą. Siūlomos priemonės turi būti orientuotos į veiksmingą vietos išteklių naudojimą, pavyzdžiui, sertifikuojant ir įvedant prekės ženklą produktams iš Karpatų, bendrą Karpatų regiono šalių ir regionų potencialo išnaudojimą, taip pat skatinti socialinių ir ekonominių sunkumų turinčių regionų plėtrą, siekiant stiprinti viso makroregiono konkurencingumą;

25. pabrėžia, kad Karpatų aplinkosauginė vertė yra neatsiejama makroregiono vystymosi dalis. Makroregioninio bendradarbiavimo gerinimas siekiant apsaugoti ir išsaugoti natūralią aplinką, gamtinių pavojų valdymas, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos padarinių bei jos susiejimas su dauginamosios medžiagos valdymu vykdant tvarią miškotvarką ir švietėjiška veikla, skirta didinti informuotumą apie aplinką padės pagerinti regiono aplinkos kokybę. Veiksmų koordinavimas visame Karpatų regione leis pasiekti masto ekonomiją;

26. mano, kad visa Karpatų kalnų zona turi atlikti svarbų vaidmenį ir svariai prisidėti prie ES politikos klimato kaitos srityje, siekiant bendro tikslo – užtikrinti, kad būtų vykdomi pagal Paryžiaus susitarimą prisiimti įsipareigojimai. Be to, Karpatuose turi būti išsaugoti miškai, nes jie atlieka labai svarbų vaidmenį mažinant išmetamą CO 2 kiekį ir yra svarbi vandens sulaikymo, dirvožemio apsaugos ir biologinės įvairovės išsaugojimo priemonė;

27. mano, kad iniciatyvų, kuriomis siekiama didinti regiono konkurencingumą ir inovatyvumą, įgyvendinimą reikia susieti su prieinamumo gerinimu. Priemonės kitose srityse negali būti įgyvendinamos be tvaraus transporto bei skaitmeninės ir socialinės infrastruktūros. Bendros priemonės šioje srityje padės atverti Karpatų regioną ir sustiprins jo vidaus sanglaudą, įskaitant tarpvalstybines jungtis;

28. atkreipia dėmesį į tai, kad teritorijų planavimas ir bendradarbiavimas regione yra labai svarbūs sudėtingo Karpatų regiono vystymosi aspektai. Bendradarbiavimo kokybė ir makroregiono plėtros perspektyvos labai priklausys nuo gero institucijų, įskaitant vietos valdžios institucijas, darbo. Strategijoje turi būti konkrečiai atsižvelgta į Karpatų gyvenviečių struktūros ypatumus (t. y. daug mažų slėniuose išsibarsčiusių miestų, o didesniame aukštyje – tradicinės ganyklinės gyvulininkystės bendruomenės, kurias susilpnino per pastaruosius dešimtmečius įvykę socialiniai ir ekonominiai pokyčiai). Svarbu plėsti Karpatų kalnų regionų funkcinius ryšius su aplinkiniais regionais ir stiprinti miestų zonas;

29. atsižvelgdamas į ankstesnę savo nuomonę ( 9 ) mano, kad Karpatų regionui skirta makroregioninė strategija padės papildyti veiksmus, kurių imamasi pagal esamą Dunojaus strategiją, nes joje atsižvelgiama į kalnuotojo Karpatų regiono ypatumus. Komitetas pabrėžia, kad Dunojaus strategija (2010 m. EUSDR) šiuo metu yra didžiausią plotą apimanti ES makroregioninė strategija, o kai kurioms jos dalims taip pat taikoma ES strategija dėl Alpių regiono (2016 m. EUSALP) ir ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategija (2014 m. EUSAIR), ir tai neturėjo jokio neigiamo poveikio. Komitetas yra įsitikinęs, kad taip bus ir Karpatų regionui skirtos makroregioninės strategijos atveju;

30. kartoja ir patvirtina savo nuomonėse daugybę kartų išreikštą pritarimą ( 10 ) iniciatyvai kurti Karpatų regionui skirtą makroregioninę strategiją ir mano, kad tai yra gerai išplėtota iniciatyva, apimanti visus valdžios lygmenis – Europos, nacionalinį, regionų ir vietos;

31. atkreipia dėmesį į Tarybos raginimą suteikti naują politinį postūmį regioninėms strategijoms ir jos pasirengimą apsvarstyti iniciatyvas kurti naujas strategijas ( 11 )

32. ragina Europos Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama parengti Karpatų regionui skirtą makroregioninę strategiją kaip dar vieną makroregioninę strategiją ir kaip antrą Europos kalnų regionui skirtą strategiją;

33. mano, kad makroregioninė strategija suteikia galimybę veiksmingiau panaudoti turimus finansinius išteklius pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (ETB) sukuriant tikrą bendro finansavimo ir įgyvendinimo priemonių, skirtų remti Karpatų regiono šalių regionus, sistemą. Tokiu būdu šiems regionams taip pat būtų lengviau gauti ES finansavimą ( 12 )

34. pripažindamas teigiamą Karpatų konvencijos poveikį, jos tikslų svarbą ir jų suderinamumą su ES prioritetais, ragina Europos Komisiją imtis veiksmų, kad ES prisijungtų prie šios konvencijos kaip sutarties šalis, ir pabrėžia, kad ES jau yra Alpių konvencijos sutarties šalis.

2019 m. gruodžio 4 d. Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Žr., be kita ko, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) XVIII antraštinę dalį.

(2) Panašiai kaip kitos priemonės, pavyzdžiui, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), Interreg programos arba pagal Europos kaimynystės priemonę įgyvendinamos programos.

(3) Kaip pavyzdį galima nurodyti projektus pagal dabartines Europos teritorinio bendradarbiavimo programas, įskaitant savivaldybių ar NVO įgyvendinamus projektus.

(4) Karpatų strategijos klausimas aptariamas nuo 2011 m. rengiamo tarptautinio konferencijų ciklo „Karpatų Europa“ metu. Krynicos ekonomikos forume vyksta Karpatų strategijai skirtos diskusijos, kuriose dalyvauja tarptautiniai partneriai, atstovaujantys parlamentams, Vyriausybėms ir regionams. Vietos valdžios iniciatyvų pavyzdžiai yra Tarptautinio Karpatų regiono bendradarbiavimo forumo organizavimas, geros kaimynystės dienų Karpatuose rengimas, daugybė konferencijų ir susitikimų.

(5) 2018 m. rugsėjo mėn. Vengrijos, Slovakijos, Ukrainos ir Lenkijos Vyriausybių atstovai pasirašė Karpatų deklaraciją (Declaration of Intent to Create the ES Macro-Regional Strategy for the Carpathian Region).

(6) Protokolas dėl biologinės ir kraštovaizdžio įvairovės apsaugos ir tvaraus naudojimo, 2008 m., Bukareštas; Protokolas dėl tvaraus turizmo, 2011 m., Bratislava; Protokolas dėl tvarios miškotvarkos, 2011 m., Bratislava; Protokolas dėl tvaraus transporto, 2015 m., Mikulovas, ir Protokolas dėl tvaraus žemės ūkio ir kaimo plėtros, 2017 m., Lillafüred.

(7) Bendradarbiavimas pagal Karpatų konvenciją, kuriai priklauso septynios Karpatų šalys (Čekija, Vengrija, Lenkija, Rumunija, Serbija, Slovakija ir Ukraina), yra esminis Europos integracijos elementas, nes jį sudaro penkios valstybės narės ir dvi artimiausios ES kaimynės (Serbija ir Ukraina).

(8) RK nuomonė 6422/2018 – Makroregioninės, pavyzdžiui, Dunojaus regiono, strategijos: tarpvalstybinių branduolių skatinimo sistema, pranešėjas Dainis Turlais (LV/ALDE)

(9) RK nuomonė 6422/2018.

(10) Pavyzdžiui, RK nuomonės „Makroregioninės, pavyzdžiui, Dunojaus regiono, strategijos: tarpvalstybinių branduolių skatinimo sistema“, 6422/2018; „Makroregioninių strategijų įgyvendinimas“, 2554/2017; bei „Sanglaudos politikos ateitis“, (2017/C 306/03).

(11) COM(2019) 21 final – Dok. 5927/19 + ADD 1.

(12) Atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos išvadas ir savo nuomones, pavyzdžiui, nuomonę 2017/C/306/03, kurioje raginama, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondai turi remtis orientavimosi į konkrečias teritorijas principu, nurodant, kad ES politika ir intervencinės priemonės turėtų būti skirtos tų sričių problemoms spręsti, kuriose socialinė, ekonominė ir struktūrinė padėtis pagrindžia konkrečių priemonių įgyvendinimą laikantis SESV.