Specialioji ataskaita Nr. 11/2012 „Tiesioginė pagalba už karves žindenes bei avis ir ožkas iš dalies įgyvendinant susitarimus pagal bendrosios išmokos schemą“





ŽODYNĖLIS Atrajotojai : Daugiau kaip vieną skrandį turintis gyvūnas, kuris praryja maistą, tada vėl jį atryja, kad galėtų toliau kramtyti. BIS : Bendrosios išmokos schema. Euratomas : Europos atominės energijos bendrija. Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos biuras, kurio užduotis – teikti ES statistinius duomenis Europos lygmeniu, kad būtų galima palyginti šalis ir regionus. EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas. Jautiena ir veršiena : Jaunesnių nei vienų metų galvijų mėsa vadinama veršiena, kitų galvijų – jautiena. Karvė žindenė : Mėsinės veislės karvė arba karvė, gauta kryžminimo su mėsine veisle būdu ir priklausanti bandai, kurios veršeliai auginami mėsai. Visas karvių žindenių pienas sušeriamas jų veršeliams. MPŪV : Mažiau palankios ūkininkauti vietovės – vietovės, kuriose dėl gamtinių kliūčių sunkiau vykdyti žemės ūkio gamybą ar veiklą. Reikalavimus atitinkančios avys ir ožkos : Ėriavedė – avių veislės patelė, kuri bent kartą ėriavosi arba yra ne jaunesnė nei vienų metų, ir ožkavedė – ožkų veislės patelė, kuri bent kartą vedė ožiukus arba yra ne jaunesnė nei vienų metų. Todėl priemokos už avis ir ožkas mokamos tik už avių ir ožkų veislės pateles. SEC : Generalinis sekretoriatas – Komisijos vidaus dokumentai. SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo. ŠMVS : Škotijos mėsinių veršelių schema. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD : Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas. SANTRAUKA I. Po 2003 m. BŽŪP reformos, pradėjus taikyti BIS – bendrosios išmokos schemą, parama žemės ūkiui, kuri anksčiau buvo teikiama kaip su konkrečios žemės ūkio produkcijos gamyba susijusi tiesioginė pagalba (vadinamoji "susieta" pagalba), nebegalėjo būti skiriama atsižvelgiant į gamybą (t. y. buvo atsieta). II. Tačiau siekiant apriboti galimus neigiamus skubaus perėjimo prie visiško atsiejimo padarinius, konkretiems sektoriams ir regionams šiuo atžvilgiu numatytos išimtys, t. y. konkrečiuose pažeidžiamuose regionuose siekiama išsaugoti žemės ūkio gamybą ir teikti naudą aplinkai, tęsiant konkrečios žemės ūkio produkcijos gamybą. Valstybės narės galėjo toliau įgyvendinti anksčiau taikytas karvių žindenių bei avių ir ožkų schemas pagal 1 galimybę, pavadintą "Dalinis BIS įgyvendinimas", ir kitas specialias susietosios paramos priemones (žinomas kaip 69 ir 68 straipsniai). Komisijos teisėkūros pasiūlymuose dėl BŽŪP artėjant 2020 m. [1] numatyta galimybė valstybėms narėms gauti savanoriškai susietą pagalbą. III. Audito Rūmai siekė gauti atsakymus į šiuos klausimus: Ar tiesioginė pagalba už karves žindenes bei avis ir ožkas iš dalies įgyvendinant BIS: a) skiriama tiems valstybių narių regionams, kuriems ji labiausiai reikalinga? b) veiksminga palaikant konkrečios produkcijos gamybą ir taip išvengiant neigiamų socialinių, ekonominių ir ekologinių padarinių? c) gerai stebima ir vertinama Komisijos ir valstybių narių? IV. Audito Rūmai padarė išvadą, kad audituotos schemos parengtos taip, kad nėra taikomos tuose regionuose ir žemės ūkio vietovėse, kuriuose teiktų daugiausiai naudos, todėl sumažėja jų poveikis. V. Audito Rūmai nerado įtikinamų įrodymų, kad audituotos schemos apskritai yra veiksmingesnė priemonė nei atsietoji pagalba, taikoma kartu su kitomis ES ir valstybių narių finansuojamomis priemonėmis, skirtomis palaikyti gamybą ir taip skatinti ekonominę veiklą tuose regionuose, kuriuose yra nedaug ekonominių alternatyvų, bei užtikrinti naudą aplinkai. VI. Be to, Komisija ir valstybės narės nepakankamai gerai stebi pagrindinius veiklos rodiklius ir vertina šių schemų galutinį socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, taip pat nepakankamai jas derina su kitomis priemonėmis, kurių tikslai panašūs. VII. Jei Taryba ir Europos Parlamentas priims Komisijos pasiūlymą toliau teikti savanorišką susietąją paramą ir po 2013 m., Audito Rūmai Komisijai rekomenduoja: a) įtraukti tikslingo susietosios tiesioginės pagalbos schemų taikymo šiems sektoriams reikalavimą; b) siekiant palaikyti gamybą ir taip spręsti su atitinkamais socialiniais, ekonominiais ir aplinkosaugos aspektais susijusias problemas, kartu su valstybėmis narėmis patikslinti svarbiausius ūkininkavimo veiklos tipus; c) konkrečiai apibrėžti priežiūros reikalavimus ir tvarką, kuriuos turėtų taikyti valstybės narės, ir įdiegti nuolatinę priežiūros sistemą, kurioje būtų registruojama visa valstybių narių gyvulininkystės sektoriams remti mokama tiesioginė pagalba; d) siekiant didesnio ūkių konkurencingumo, kartu su valstybėmis narėmis atlikti išsamų įvairių sektoriams įtakos turinčių paramos schemų poveikio vertinimą. ĮVADAS ES JAUTIENOS IR VERŠIENOS BEI AVIENOS IR OŽKIENOS SEKTORIAI 1. Jautienos ir veršienos bei avienos ir ožkienos sektoriai (toliau – jautienos bei avienos ir ožkienos sektoriai) labai svarbūs ES žemės ūkiui. ES yra trečia pagal dydį pasaulyje jautienos ir veršienos gamintoja, tiekianti beveik 8 mln. tonų galvijienos – tai sudaro beveik 12 % pasaulio jautienos produkcijos [2]. Trečdalis ES pagaminamos jautienos [3] yra tiesioginė jautienos gamintojų specialistų, auginančių "karves žindenes", kurios veršiuojasi ir maitina veršelius, produkcija. Karvių žindenių bandos paprastai maitinamos pagal ekstensyviojo ganymo sistemą, o jų nujunkyti palikuonys tiesiogiai parduodami skersti arba kitiems specialistams, kurie prieš skerdimą galvijus peni pagal intensyvesnę penėjimo sistemą. Remiantis naujausiais duomenimis, karvių žindenių skaičius ES nuo 2000 iki 2010 m. nuolat buvo maždaug 12,4 mln. gyvulių [4]. 2. Avienos ir ožkienos sektoriaus gamyba, kuri pastaraisiais metais nuolat siekdavo kiek daugiau nei 1 mln. tonų, 2009 m. sumažėjo iki 804000 tonų. Šių gyvulių skaičius ES siekia apie 81 mln. avių – mažiau nei 2008 m., kai jų buvo 91 mln., ir 13 mln. ožkų. TIESIOGINĖ ES PAGALBA JAUTIENOS IR AVIENOS BEI OŽKIENOS SEKTORIAMS 3. Jautienos bei avienos ir ožkienos sektorių ūkininkai tradiciškai buvo remiami teikiant įvairių rūšių tiesioginę ES pagalbą. Pagrindinis pagalbos šiems sektoriams teikimo tikslas buvo palaikyti gamybą, ypač "vietovėse, kur nėra kitos alternatyvos" ir "kur tokia gamyba yra svarbi vietos ekonomikai" [5]. Kad atitiktų reikalavimus tiesioginei ES pagalbai gauti, ūkininkai privalėjo turėti teises į priemokas (individualias kvotas), kurios sudaro kiekvienai valstybei narei skiriamas kiekybines normas ir buvo skiriamos ūkininkams pagal paraiškas. 4. Tiesioginė pagalba šių sektorių ūkininkams apima, inter alia, bazines ir papildomas priemokas [6] už karves žindenes bei avis ir ožkas. Tai yra priemokos už gyvulių vienetą [7] mokamos siekiant palaikyti produktyvių gyvulių, kurie atsives palikuonių (veršelių ar ėriukų), o šie savo ruožtu taps perdirbimo pramonei (penėtojams specialistams ir skerdykloms) tiekiama žaliava, skaičių. 5. Įgyvendinant 2003 m. BŽŪP reformą įvesta žemės ūkio išmokų atsiejimo [8] (t. y. subsidijos mokėjimo ir reikalavimo gaminti konkrečią produkciją sąsajos pašalinimo) sąvoka ir nauja tiesioginės ES pagalbos teikimo schema – bendrosios išmokos schema (BIS). Tais atvejais, kai valstybės narės manė, jog perėjus prie BIS kyla pavojus, kad bus sutrikdyta žemės ūkio rinka ar nutraukta gamyba, jos išimties tvarka galėjo pasinaudoti galimybe kai kuriuose sektoriuose [9] išlaikyti esamą tiesioginės pagalbos dalį, t. y. iš dalies įgyvendinti BIS [10]. 6. Aštuonios valstybės narės nusprendė pasinaudoti galimybe toliau teikti tiesioginę pagalbą už karves žindenes ir (arba) avis ir ožkas iš dalies įgyvendindamos BIS (žr. 1 lentelę). Priemokas už karves žindenes leista išlaikyti 100 % susietas, t. y. jas buvo galima toliau mokėti kaip ir prieš BŽŪP reformą. Kalbant apie priemokas už avis ir ožkas, 50 % susiejimas reiškė, kad tik pusę pagal 2001 m. sistemą skirtų metinių finansinių paketų lėšų leista toliau mokėti kaip susietąsias išmokas [11] (išskyrus atokiausius regionus [12], kuriuose taikomas 100 % susiejimas). 1 LENTELĖ VALSTYBĖS NARĖS, TOLIAU TAIKANČIOS SUSIETĄSIAS PRIEMOKAS UŽ KARVES ŽINDENES BEI AVIS IR OŽKAS [13] Valstybė narė | Sektorius | Priemokos suma | Austrija, Belgija | Priemoka už karvę žindenę | 200 eurų už karvę žindenę; papildoma priemoka iki 50 eurų10,50 euro už avį; 3,50 euro papildoma priemoka; ir 8,40 euro už ožką [9999] | Danija, Suomija, Slovėnija | Priemoka už avį ar ožką | Prancūzija, Portugalija, Ispanija | Priemoka už karvę žindenę ir priemoka už avį ar ožką | 7. 2008 m., atlikdama BŽŪP laikotarpio vidurio peržiūrą, žinomą kaip BŽŪP reformos patikrinimas, Komisija pasiūlė [14] tęsti tikslinį atrankinį atsiejimą remdamasi 1 langelyje pateiktais argumentais. 8. Taigi po BŽŪP reformos patikrinimo įsigaliojus 2009 m. teisės aktui [15], mėsos gamybos sektoriuose pradėtas įgyvendinti [16] tolesnis tiesioginės pagalbos atsiejimas. Tačiau priemokos už karves žindenes bei avis ir ožkas nepasikeitė, nes valstybėms narėms, 2003 m. pasirinkusioms šiuose sektoriuose BIS įgyvendinti iš dalies, vėl buvo leista naudotis šia galimybe, pabrėžiant būtinybę skirstyti lėšas pagal regionų poreikius [17]. Be to, galimybė teikti paramą abiem sektoriams išplėsta įvedus dvi priemones, susijusias su konkrečių tipų ūkininkavimu ir žemės ūkio veikla (žr. 2 langelį). 1 LANGELIS KOMISIJOS PATEIKTI ARGUMENTAI UŽ TOLESNĮ DALINĮ BIS ĮGYVENDINIMĄ AUDITUOTUOSE SEKTORIUOSE "[...] dėl neseniai įgyvendintų reformų masto ir didesnio sektorių skaičiaus įtraukimo į BIS iš dalies susieta parama nebėra tokia svarbi ir dažnai trukdo ūkininkams pasiekti didesnio konkurencingumo ir orientavimosi į rinką. Taip pat nepelninguose sektoriuose ūkininkų padėtis yra blogesnė nei ūkininkų, kuriems teikiama visiškai atsieta pagalba ir kurie gauna mažesnes išmokas [18]. Be to, susietąją pagalbą vis dar gaunantiems ūkininkams taip pat tenka susidurti su vienu metu taikomomis susietųjų ir atsietųjų išmokų sistemomis – dėl to kyla painiava ir atsiranda administracinių išlaidų, o pajamos nepadidėja. Dėl pirmiau minėtų priežasčių būtų pageidautina pereiti prie visiško išmokų atsiejimo. Tačiau [...] kai kuriais atvejais svarbu palaikyti mažiausią privalomą žemės ūkio gamybos lygį siekiant skatinti ekonominę veiklą tuose regionuose, kuriuose yra nedaug ekonominių alternatyvų, užtikrinti pakankamą žaliavų tiekimą perdirbimo pramonei ar teikti naudą aplinkai." 9. Dabartinė tendencija valstybėse narėse, pasinaudojusiose dalinio BIS įgyvendinimo galimybe taikant šias schemas, – integruoti priemokas į BIS. Tai reiškia, kad ūkininkai, anksčiau gavę išmokas pagal audituotas schemas, dabar atitinka reikalavimus gauti išmokas pagal BIS, bet jiems nebereikia laikyti gyvulių. Priemoka už avis ir ožkas daugumoje šių valstybių narių jau atsieta arba ją planuojama atsieti, o Prancūzijoje priemoka už karves žindenes iš dalies atsieta nuo 2010 m. Dėl to pagal dalinio įgyvendinimo priemones mokamos metinės sumos nuo daugiau kaip 2 mlrd. eurų 2006 m. (tais metais visos valstybės narės perėjo prie BIS) sumažėjo iki kiek daugiau nei 1 mlrd. eurų 2011 m. (žr. 2 lentelę). TEISĖKŪROS PASIŪLYMAI DĖL BŽŪP PO 2013 M. 10. Komisija priėmė teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP po 2013 m., kuriuose, be kita ko, nustatomos naujos pagal BŽŪP19 paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės [19]. Pagal šio pasiūlymo 38 straipsnio 2 dalį "susietoji parama gali būti teikiama tik tiems valstybės narės sektoriams arba regionams, kuriuose taikant konkrečius ūkininkavimo būdus arba kurių konkrečiuose žemės ūkio sektoriuose, ypač svarbiuose dėl ekonominių ir (arba) socialinių, ir (arba) aplinkosaugos priežasčių, patiriama tam tikrų sunkumų". Taigi jautienos bei avienos ir ožkienos sektoriuose vis dar būtų leidžiama teikti savanorišką susietąją paramą ir taip išlaikyta galimybė teikti tiesioginę pagalbą, pvz., pagal audituotas schemas. 2 LANGELIS DVI 2009 M. REGLAMENTU ĮVESTOS PRIEMONĖS Reglamento (EB) Nr. 73/2009 63 straipsnis. Valstybėms narėms, taikant išimtį, leidžiama panaudoti lėšas, kurios anksčiau buvo išmokamos kaip susietosios išmokos, siekiant nustatyti teises į išmokas arba padidinti jų vertę tais atvejais, kai vykdoma tam tikra ūkininkavimo veikla, kuri nebūtinai yra susijusi su anksčiau susietomis išmokomis. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnyje leidžiama taikyti kompensacines priemones pieno, jautienos ir veršienos, avienos ir ožkienos bei ryžių sektoriuose, jei veikla vykdoma ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse arba taikomi ekonomiškai pažeidžiami ūkininkavimo metodai. Valstybėms narėms leidžiama skirti 10 % nacionalinių viršutinių ribų specialioms susietosios paramos ūkininkavimui šiuose sektoriuose schemoms parengti. Šia galimybe pakeistos ir išplėstos susietosios paramos teikimo galimybės, kuriomis anksčiau buvo galima pasinaudoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnio nuostatas. 2 LENTELĖ AUDITUOTŲ SCHEMŲ BIUDŽETO KITIMAS (EUR) | Priemoka | 2011 m. asignavimai | 2010 m. asignavimai | 2009 m. rezultatai | 2006 m. rezultatai | Priemoka už karves žindenes | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 | Papildoma priemoka už karves žindenes | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 | Tarpinė suma (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 | Avys ir ožkos | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 | Papildoma priemoka už avis ir ožkas | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 | Papildomos išmokos avių ir ožkų sektoriuje | / | / | / | / | Tarpinė suma (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 | IŠ VISO [ (a) + (b) ] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 | AUDITO APIMTIS IR METODAS AUDITO APIMTIS 11. Atliekant auditą tikrintos priemokų už karves žindenes bei avis ir ožkas schemos. Auditas apėmė laikotarpį nuo metų prieš pat 2003 m. reformos įgyvendinimą (t. y. 2005 m.) iki 2010 m. imtinai. 12. Bendras audito klausimas buvo toks: ar tiesioginė pagalba už karves žindenes bei avis ir ožkas iš dalies įgyvendinant BIS: a) skiriama tiems valstybių narių regionams, kuriems ji labiausiai reikalinga? b) yra veiksminga palaikant konkrečios produkcijos gamybą ir taip išvengiant neigiamų socialinių, ekonominių ir ekologinių padarinių? c) yra tinkamai stebima ir vertinama Komisijos ir valstybių narių? AUDITO METODAS 13. Auditas atliktas surengus audito vizitus į Komisiją (Žemės ūkio ir kaimo plėtros direktoratą) ir keturias [20] šias schemas toliau taikančias valstybes nares, o dar dviejose valstybėse narėse [21] pokyčiai šiuose sektoriuose ištirti atlikus dokumentų patikras. Be to, siekiant palyginti jautienos bei avienos ir ožkienos sektorių vystymąsi valstybėse narėse, faktų nustatymo vizitai surengti į dvi visapusiškai BIS [22] įgyvendinančias valstybes nares, kurios nusprendė nebetaikyti audituotų schemų. 14. Audito įrodymai surinkti šiais būdais: a) atlikus Komisijos priežiūros procedūrų ir bylų, susijusių su teisėkūros pasiūlymų rengimu abiems sektoriams, peržiūrą, vertinimus ir kitus tyrimus; b) per susitikimus su atitinkamų nacionalinių administracijų atstovais bei per interviu su abiejų sektorių ūkininkų atstovais; c) atlikus priemokų už karves žindenes bei avis ir ožkas pakankamumo palaikant [23] mažiausią privalomą žemės ūkio gamybos lygį tam tikruose žemės ūkio ekonomikos regionuose, ypač tuose, kuriuose ūkininkai neturi ekonominių alternatyvų, analizės kokybės ir patvirtinamųjų įrodymų valstybėse narėse patikrą; d) atlikus kai kurių galutinių paramos gavėjų patikras vietoje, kad būtų galima aptarti padėtį jų ūkiuose ir schemų poveikį su gyvulių auginimu susijusiems jų sprendimams; e) atlikus ankstesnių gamybos tendencijų, taip pat socialinio poveikio ir poveikio aplinkai audituotose valstybėse narėse analizę ir palyginimą su valstybėmis narėmis, visapusiškai įgyvendinančiomis BIS ir šiems sektoriams skirtas specialias nacionalines arba ES priemones; f) atlikus susijusių tyrimų ir statistikos peržiūrą ir analizę. PASTABOS SCHEMŲ TAIKYMAS VALSTYBIŲ NARIŲ REGIONUOSE, KURIUOSE JOS LABIAUSIAI REIKALINGOS 15. Tolesnis audituotų schemų taikymas buvo pateisinamas tuo, kad su sunkumais susiduriančiuose regionuose ir pažeidžiamuose sektoriuose, pvz., jautienos bei avienos ir ožkienos sektoriuose, pakankamai pritaikytomis priemonėmis galima sumažinti gamybos nutraukimo riziką ir dėl to kylančius neigiamus socialinius, ekonominius ir ekologinius padarinius. Atliekant auditą įvertinta, ar Komisija ir valstybės narės ištyrė ir nustatė valstybių narių regionus, kuriems labiausiai reikia pagalbos, t. y. jų teritorijose esančius pažeidžiamus regionus ir žemės ūkio vietoves, kuriuose gamybos nutraukimas turėtų žalingų padarinių, ir ar schemos parengtos taip, kad pagalba pasiektų tenykščius gyvulių augintojus. DIDŽIAJAI LĖŠŲ DALIAI NETAIKOMOS TINKAMOS TIKSLINGO PAGALBOS SKIRSTYMO NUOSTATOS 16. Netiesiogiai šioms schemoms ir pagal jas subsidijuojamai žemės ūkio veiklai jau būdingas tam tikras lėšų skirstymas, t. y. subsidijuojama žemės ūkio veikla paprastai vykdoma užsiimant ekstensyviuoju gyvulių ganymu žemdirbystei netinkamuose plotuose. Tačiau nesant aiškių ir pakankamų pagalbos skirstymo nuostatų, tiesiogine pagalba gali būti subsidijuojami kiti, intensyvesnės gyvulininkystės metodai. 17. Komisija į schemų įgyvendinimo nuostatas neįtraukė regioninio reikalavimo, pagal kurį pagalba aiškiai būtų skiriama toms vietovėms, kur ji atneštų daugiausia naudos. Taigi šitaip skirstant pagalbą, jos poveikis sumenksta dėl to, kad ji paskirstoma visoje valstybių narių teritorijoje. Pagal bazinių [24] priemokų už karves žindenes ir avis, kurios sudaro daugiau kaip 90 % audituotų sektorių biudžeto lėšų, skyrimo sąlygas pagalba nėra aiškiai skiriama pažeidžiamiems valstybės narės regionams. SCHEMŲ KONKREČIOS PASKIRTIES PRIEMONĖS YRA RIBOTOS ARBA BEVEIK IŠNYKUSIOS 18. Dabartinėse schemose yra konkrečios paskirties priemonių, t. y. bazinė priemoka už ožkas, papildoma priemoka už avis ir ožkas ir papildoma priemoka už karves žindenes. Tačiau šios priemonės nėra tinkamai kreipiamos į žemės ūkio regionus arba yra ribotos finansinės vertės. Be to, jos yra integruojamos į BIS. 19. Pagal bazinės priemokos už ožkas skyrimo sąlygas [25] tiesioginė pagalba skiriama ūkininkams konkrečiose vietovėse, kuriose gamyba atitinka tam tikrus kriterijus. Tačiau valstybės narės, turinčios palyginti dideles ožkų bandas, nusprendė visiškai integruoti priemoką už ožkas į BIS taip sumažindamos tikslingo šios pagalbos taikymo galimybes (žr. 3 langelį). 20. Papildoma priemoka už avis ir ožkas skiriama tam tikriems regionams ir ūkininkams, taikantiems tam tikrus ūkininkavimo metodus [26]. Ji mokama tik "ūkininkams tose vietovėse, kuriose avių ir ožkų auginimas yra tradicinė veikla arba labai prisideda prie kaimo ekonomikos". Tačiau ši priemoka, kuri 2006 m. siekė 215 mln. eurų, yra beišnykstanti dėl tendencijos visiškai integruoti ją į BIS [27]. Iš tiesų 2010 kalendoriniais metais ši priemoka išliko susieta tik Portugalijoje ir Suomijoje. 3 LANGELIS AUDITUOTŲ SCHEMŲ KONKREČIOS PASKIRTIES PRIEMONIŲ NEBETAIKANČIOS VALSTYBĖS NARĖS Prancūzija, kurioje auginama daugiau kaip 1,3 mln. ožkų (sudarančių 10 % ES ožkų), nusprendė nuo 2006 m. į BIS visiškai integruoti priemoką už ožkas, o nuo 2010 m. – priemoką už avis. Ispanija, kurioje auginama 22 % visų ES ožkų, nuo 2010 m. taip pat įvykdė visišką priemokų atsiejimą. Didžiausia ES ožkų augintoja Graikija (apie 38 % visų ES ožkų), pradėjus taikyti BIS, nusprendė visiškai integruoti į ją priemoką už ožkas. 21. Papildomai priemokai už karves žindenes taip pat taikoma tikslingo pagalbos skirstymo nuostata, nes ji susieta su konvergencijos regionais [28]. Tačiau tokie regionai nebūtinai yra žemės ūkio regionai, kuriuose karvių žindenių laikymas gali būti tiesiogiai susijęs su tam tikrais socialiniais ir ekologiniais padariniais. 2010 m. papildoma priemoka už karves žindenes siekė 51 mln. eurų (t. y. mažiau nei 62,1 mln. eurų 2006 m.) ir sudarė 5 % visų audituotoms schemoms skirtų lėšų. Konkrečios kiekvienai priemonei ir valstybei narei skirtos sumos pateiktos I priede. SCHEMŲ VEIKSMINGUMAS PALAIKANT KONKREČIOS PRODUKCIJOS GAMYBĄ IR TAIP IŠVENGIANT NEIGIAMŲ SOCIALINIŲ, EKONOMINIŲ IR EKOLOGINIŲ PADARINIŲ 22. Schemos skirtos tam tikram konkrečios produkcijos gamybos lygiui pažeidžiamuose regionuose palaikyti ir taip išvengti neigiamų dėl pagalbos atsiejimo [29] numatomo restruktūrizavimo socialinių, ekonominių ir ekologinių padarinių. Šie tikslai išlieka svarbūs Komisijos teisėkūros pasiūlymuose dėl BŽŪP sistemos 2014–2020 m. laikotarpiu [30]. 23. Taigi atliekant auditą ištirta, ar abiejų audituotų valstybių narių sektorių tendencijos reikšmingai skiriasi nuo tendencijų valstybėse narėse, visiškai integravusiose priemokas į BIS, ir ar šių skirtumų atsiradimui turėjo įtakos audituotos schemos. NĖRA JOKIŲ ĮTIKINAMŲ ĮRODYMŲ, KAD AUDITUOTOS SCHEMOS TURI DIDELĘ ĮTAKĄ BENDRAM GYVULIŲ SKAIČIAUS KITIMUI 24. Apskritai 2005–2010 m. karvių žindenių skaičius iš dalies BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse šiek tiek padidėjo [31] (+ 2 %), o valstybėse narėse, kuriose įvykdytas pagalbos atsiejimas, sumažėjo 6 % [32]. Tačiau, remiantis bendrosiomis karvių žindenių skaičiaus tendencijomis pavienėse valstybėse narėse, priemokos už karves žindenes akivaizdžios įtakos jam neturi. 25. Pavyzdžiui, Prancūzijoje – valstybėje narėje, kuri iš dalies įgyvendina BIS ir kurioje auginama apie 32 % visų karvių žindenių, – karvių žindenių skaičius 2001–2004 m. mažėjo; tačiau nuo 2004 m. jų skaičius pradėjo didėti ir nuo 2008 m. išliko palyginti pastovus (žr. 1 diagramą). Nepaisant to, kad buvo skiriamos priemokos už karves žindenes ir kita tiesioginė pagalba jautienos sektoriui 2001–2004 m. karvių žindenių skaičius mažėjo. 26. O štai Vokietijai – valstybei narei, kuri įvykdė visišką audituotų schemų atsiejimą ir kurioje auginama apie 6 % visų karvių žindenių, – 2001–2004 m., kai vis dar buvo mokamos priemokos už karves žindenes, buvo būdinga jų skaičiaus mažėjimo tendencija. Vėliau karvių žindenių skaičius buvo pastovus ir (arba) mažėjo lėčiau, net ir visiškai perėjus prie BIS. 1 DIAGRAMA KARVIŲ ŽINDENIŲ SKAIČIAUS TENDENCIJOS PRANCŪZIJOJE IR VOKIETIJOJE 2000–2010 M. +++++ TIFF +++++ Šaltinis. Nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. 27. Visą arba dalinę BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse ilgalaikio avių skaičiaus mažėjimo tendencija nuo 2005 m. reikšmingai nesikeitė. Ši mažėjimo tendencija taip aiškiai išreikšta, kad jos pakeisti nepadėjo net nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios pagal audituotas schemas mokamos priemokos (žr. 2 diagramą). Ožkų skaičius visapusiškai arba iš dalies BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse išliko pastovus. 28. Be to, tai, kad keturios [33] iš šešių valstybių narių, pasirinkusių priemokų už avis ir ožkas 50 % susiejimo galimybę, nusprendė visiškai integruoti jas į BIS ir vietoj jų šiems sektoriams skirti 68 straipsnyje numatytą paramą, rodo, kad šios priemokos laikytos ne visiškai veiksmingomis (žr. 4 langelį). ŠIOMS GYVULIŲ SKAIČIAUS KITIMO TENDENCIJOMS DAUGIAUSIA ĮTAKOS TURI KIEKVIENAI VALSTYBEI NAREI BŪDINGI ĮVAIRŪS IŠORĖS ARBA SU APLINKYBĖMIS SUSIJĘ VEIKSNIAI 29. Tai, kad nėra stiprios sąsajos tarp priemokų už gyvulius ir gyvulių skaičiaus, rodo, kad gyvulių skaičiaus kitimui daugiausia įtakos turi kiekvienai valstybei narei būdingi svarbūs išorės ar su tam tikromis aplinkybėmis susiję veiksniai. Šie veiksniai apima žemės tinkamumą, rinkos aplinkybes, trečiųjų šalių konkurencijos mastą ir vartotojų skonį. 2 DIAGRAMA AVIŲ IR OŽKŲ SKAIČIAUS TENDENCIJOS PAGALBOS ATSIEJIMĄ ĮVYKDŽIUSIOSE IR JO NEĮVYKDŽIUSIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE 2000–2010 M. +++++ TIFF +++++ Šaltinis. Nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. 30. Šie išorės ir su aplinkybėmis susiję veiksniai turi tokį stiprų bendrą poveikį, kad audituotos schemos praranda savo veiksmingumą, jei šie veiksniai yra teigiami, arba nepadeda atitaisyti padėties, jei šie veiksniai yra neigiami. Tai grindžiama tiek Audito Rūmų gyvulių skaičiaus pavienėse valstybėse narėse ilgalaikių tendencijų analize (žr. 5 langelį), tiek Komisijos atliktais vertinimais ir kitais tyrimais [34]. 4 LANGELIS AVIŲ IR OŽKŲ SCHEMŲ INTEGRAVIMO Į BIS IR PAPILDOMOS SPECIALIOS PARAMOS AVIŲ IR OŽKŲ SEKTORIUI TEIKIMO PAVYZDYS Nuo 2010 m. Prancūzija įvykdė visišką priemokų už avis atsiejimą ir pagal techninius ir ekonominius atrankos kriterijus parengė labiau sutelktą ir tikslingesnę specialią paramos schemą, skirtą pakeisti iš dalies įgyvendinant BIS taikytą avių ir ožkų schemą. Tai padaryta taikant 68 straipsnio 1 dalies b punktą ir derinant su BIS pagalba (taigi, bendra išmokų suma kartu su BIS pagalba 2010 m. sudarė 135 mln. eurų). Šio politikos pasikeitimo poveikį paramos gavėjams galima iliustruoti šiuo atveju: Overnės regiono ūkininkas, auginęs avis 1000 metrų aukštyje įsikūrusiame ūkyje, kur yra mažai kitų ekonominių alternatyvų, nuo 2006 m. (dalinis atsiejimas – 50 % priemokos už avis) iki 2010 m. (visiškas priemokų atsiejimas bei parama pagal 63 ir 68 straipsnius) gavo 15000 eurų pagalbos. Tačiau šiuo laikotarpiu ūkininko gamyba išliko pastovi, jis augino nuo 612 iki 653 avių. 5 LANGELIS STIPRAUS IŠORĖS VEIKSNIŲ POVEIKIO GYVŪNINEI PRODUKCIJAI PAVYZDYS Portugalijai – iš dalies BIS įgyvendinančiai valstybei narei – būdinga teigiama karvių žindenių skaičiaus kitimo tendencija, nes joje 1994 m. įgyvendinta programa, skirta ariamajai žemei paversti ganyklomis siekiant sudaryti palankias sąlygas gyvulininkystei ir papildomai paskirstyti 90000 gyvūninės produkcijos gamybos teisių, dėl kurių padidėjo nacionalinė karvių žindenių kvota. SKIRIANT SU KITOMIS SĄLYGOMIS NESUSIETAS PRIEMOKAS UŽ GYVULIUS NESKATINAMAS KONKURENCINGUMAS 31. Tolesnis susietosios pagalbos teikimas yra pereinamoji priemonė ūkininkams pažeidžiamose vietovėse remti, tačiau, anot Komisijos, juo nenorėta sukliudyti siekti bendro reformos tikslo – pagalbos atsiejimo ir didesnio gamintojų orientavimosi į rinką. Tačiau taikant paramos schemą, pagal kurią priemokos už gyvulių vienetą mokamos netaikant jokių kitų konkrečių sąlygų, ūkininkai iš esmės nėra skatinami gerinti savo konkurencingumą. 32. Tačiau išmokų už gyvulius susiejimas su kokybės gerinimu, kaip tai daroma kai kuriose valstybėse narėse (pvz., Airijoje ir Jungtinei Karalystei priklausančioje Škotijoje), gali būti veiksmingesnė paramos priemonė, kuria skatinamas ir gamybos palaikymas, ir pageidaujamas didesnis orientavimasis į rinką. Taikant tokį metodą taip pat būtų sprendžiama esminė problema, į kurią atkreiptas dėmesys poveikio vertinime, atliktame vykdant BŽŪP reformos patikrinimą, būtent tai, kad iš dalies susieta parama "dažnai trukdo ūkininkams siekti didesnio konkurencingumo ir labiau orientuotis į rinką. Be to, nepelninguose sektoriuose ūkininkų padėtis yra blogesnė nei ūkininkų, kuriems teikiama visiškai atsieta pagalba ir kurie gauna mažesnes išmokas" [35]. KITOS BENDROS TENDENCIJOS VISĄ IR DALINĘ BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMĄ (BIS) ĮGYVENDINANČIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE PASTEBIMAI NESISKIRIA 33. Toliau taikant audituotas schemas taip pat siekta mažinti neigiamus restruktūrizavimo dėl pagalbos atsiejimo, t. y. visapusiško BIS įgyvendinimo šiuose sektoriuose socialinius, ekonominius ir ekologinius padarinius. Siekiant nustatyti tokių pagalbos atsiejimo sukeltų neigiamų padarinių mastą, atliekant auditą, tendencijos valstybėse narėse, kuriose įvykdytas visiškas pagalbos atsiejimas, ir valstybėse narėse, kuriose BIS įgyvendinama iš dalies, palygintos pagal susijusius netiesioginius rodiklius (mėsos gamybą, paramos gavėjų skaičių, vienam ūkiui tenkantį gyvulių skaičių ir daugiametės ganyklos plotą). AUDITUOTAS SCHEMAS TAIKANČIOSE IR JŲ NETAIKANČIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE NĖRA DIDELIŲ MĖSOS GAMYBOS TENDENCIJŲ SKIRTUMŲ 34. Atliekant auditą nenustatyta jokių aiškių mėsos gamybos tendencijų skirtumų valstybėse narėse, kurios išlaikė susietas audituotas schemas (t. y. kaip prieš reformą), ir valstybėse narėse, kurios visiškai integravo šias priemokas į BIS (dėl mėsos gamybos tendencijų žr. II priedą). Nors tik trečdalis ES jautienos produkcijos yra tiesiogiai susijęs su karvėmis žindenėmis, iš šių tendencijų matyti, kad audituotų schemų atsiejimas neturėjo didelio poveikio mėsos gamybai. 35. Šioms tendencijoms didelę įtaką turi išorės ir su aplinkybėmis susiję veiksniai, įskaitant restruktūrizavimą, šiuo metu vykdomą tiek ūkiuose (pvz., netvarūs ūkiai nutraukia veiklą, ūkiuose didėja gyvulių koncentracija), tiek pramonėje (pvz., prekybos centrų tinklai, įeinantys į rinką tiesiogiai kaip klientai, skerdyklų susijungimas ir t. t.). 36. Kaip šių išorės veiksnių pavyzdį galima pateikti įrodymus, kad žemės ūkio produktų gamybos grandinės organizavimas labai veikia perdirbimo pramonę. Pavyzdžiui, Portugalijoje, kurioje 75 % ūkių klasifikuojami kaip "labai maži", nacionalinės valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad menkos smulkių ir susiskaldžiusių gyvulių augintojų galimybės derėtis su tiekėjais ir klientais yra sektoriaus našumą ribojantis veiksnys. Padėtį apsunkino tai, kad Portugalijos skerdyklos teikė tik skerdimo paslaugas užuot atlikusios svarbesnį vaidmenį mėsos rinkoje. O štai Jungtinėje Karalystėje visapusiškai įgyvendinus BIS nacionalinės valdžios institucijos pastebėjo, kad pereinama prie bandų produktyvumo gerinimo, ūkių konkurencingumo didinimo bei pastangų didinti gyvulių augintojų užimamą rinkos dalį ir išdirbius steigiant kooperatyvus. 3 DIAGRAMA MĖSOS GAMYBA. PRIEMOKAS TAIKANČIŲ IR JŲ NETAIKANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ PALYGINIMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis. Remiantis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2010 m. statistinio metraščio lentele B.10. TAM TIKRŲ SVARBIŲ SOCIALINIŲ IR APLINKOSAUGOS TENDENCIJŲ PANAŠUMAI VISOSE VALSTYBĖSE NARĖSE 37. Audituotose valstybėse narėse sumažėjo bendras pagalbos už karves žindenes bei avis ir ožkas gavėjų skaičius – tai atitinka bendrąją žemės ūkio sektoriaus tendenciją, sektorių paliko mažiau konkurencingi ūkininkai. Toks sumažėjimas gali turėti neigiamų padarinių, pvz., mažiau darbo vietų ūkiuose, ekonomines pasekmes kaimo bendruomenėms ir neigiamą poveikį aplinkai. Tačiau šiuos galimus padarinius didžiąja dalimi atsveria visai ES būdinga bendra viename ūkyje laikomų gyvulių skaičiaus didėjimo tendencija (žr. III priedą): konkurencingesni ūkininkai užima iš rinkos pasitraukusiųjų gamybines pozicijas siekdami plėsti gamybos mastus bei didinti savo ūkių konkurencingumą ir pelningumą. 38. Reikalavimo užtikrinti mažiausią privalomą gamybos lygį, tokio kaip tas, kurį raginama taikyti pagal audituotas schemas, išlaikymas gali turėti įtakos siekiant suteikti naudos aplinkai, pvz., sumažinti gaisrų riziką ir padidinti biologinę įvairovę. Antai Komisija jau nustatė tam tikrus ūkininkavimo tipus, pvz., ekstensyviojo ganymo sistemas, gyvulių ganymą ir sezoninį jų pervarymą į naujas ganyklas [36], kurie yra susiję su socialiniais ir ekologiniais padariniais. 39. Tačiau kitos ES politikos priemonės, pvz., agrarinės aplinkosaugos ar mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms (MPŪV) skirtos priemonės, arba net ES norminiai reikalavimai [37] atlieka panašų ir papildomą vaidmenį. Šios priemonės taip pat yra susijusios su audituotų schemų numatomais ekologiniais padariniais. Todėl neaišku, kiek audituotos schemos, taikant jas visoje valstybių narių teritorijoje, padeda išvengti neigiamų ekologinių padarinių. Tai patvirtinama ir tuo, kad pagalbos atsiejimą įvykdžiusiose valstybėse narėse, į kurias buvo surengti audito vizitai, nerasta jokių paplitusių aplinkosaugos problemų, kilusių dėl žemės apleidimo po audituotų schemų atsiejimo, įrodymų. 40. Be to, "daugiamečių ganyklų plotai", kuriuose ganosi atrajotojai (žr. 3 lentelę) ir kuriuos galima naudoti kaip aplinkosaugos rodiklį, ES valstybėse narėse išliko tie patys arba smarkiai nesumažėjo nežiūrint į tai, ar buvo nuspręsta įvykdyti audituotų schemų atsiejimą, ar ne. 3 LENTELĖ VISA ŽEMĖ, DEKLARUOTA KAIP DAUGIAMETĖS GANYKLOS Šaltinis. Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD. Žemės plotas, deklaruotas kaip daugiametės ganyklos (1000 hektarų) | EU 15 | 2006 m. | 2009 m. | Procentinis pokytis (2009 m. palyginti su 2006 m.) | Belgija [8888] | 459 | 458 | - 0,2 % | Danija | 225 | 215 | - 4,4 % | Ispanija [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % | Prancūzija [8888] | 8103 | 8106 | 0 % | Austrija | 1437 | 1397 | - 2,8 % | Portugalija [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % | Suomija | 22 | 19 | - 15,1 % | A.Tarpinės sumos (iš dalies SPS įgyvendinančios valstybės narės) | 16978 | 17320 | 2,0 % | Vokietija | 4925 | 4798 | - 2,6 % | Airija | 4264 | 4233 | - 0,7 % | Graikija | 2740 | 2719 | - 0,8 % | Italija | 2303 | 2325 | 1 % | Liuksemburgas | 66 | 65 | - 1,7 % | Nyderlandai | 813 | 832 | 2,4 % | Švedija | 800 | 713 | - 11 % | Jungtinė Karalystė | 9919 | 9796 | - 1,2 % | B.Tarpinės sumos (visiškai SPS įgyvendinančios valstybės narės) | 25830 | 25481 | - 1,4 % | PRIEMOKŲ ATSIEJIMAS NEIGIAMAI PAVEIKĖ GYVULININKYSTĘ PAŽEIDŽIAMOSE VIETOVĖSE 41. Nors yra atvejų, kai atrodo, kad šių schemų taikymas iš tiesų pateisinamas, atsiejimo taikymo patirtis rodo, kad apskritai šis pokytis neturi rimtų pasekmių gamybos struktūrai ES lygmeniu, kaip tą pažymėjo ir Komisija [38]. Audito Rūmams atliekant auditą nustatyta, kad tam tikruose valstybių narių regionuose, pvz., kalnuotose vietovėse ar regionuose, kuriuose nėra daug perspektyvių žemės ūkio alternatyvų, gresia nemažas gyvulininkystės atsisakymo pavojus [39], kuris, kaip parodyta 6 langelyje, iškilo kai kuriose valstybėse narėse. Tokiose vietovėse dėl sudėtingų dirvožemio ar klimato sąlygų ir mažesnio pelningumo, nesant reikalavimo gaminti konkrečią produkciją, atrajotojų auginama vis mažiau, o tai savo ruožtu gali turėti socialinių ir ekonominių padarinių. 6 LANGELIS GAMYBOS NUTRAUKIMAS PAŽEIDŽIAMUOSE REGIONUOSE SUSIJĘS SU PAGALBOS ATSIEJIMU Škotijoje, kurioje didelė dalis žemės yra mažo našumo [40] ir dėl to jos gamybos alternatyvos apima tik atrajotojų, maitinamų pagal ekstensyviojo ganymo sistemą, auginimą, paramos gavėjų skaičius pradėjus įgyvendinti BIS smarkiai sumažėjo. Dalį šių ūkininkavimo nutraukimo atvejų Škotijos valdžios institucijos paaiškino tuo, kad labiau pagyvenę ar ne tokie sėkmingi ūkininkai nutraukė ūkininkavimo veiklą ir išnuomojo savo žemę. Tai, kad pradėjus taikyti BIS laikomų gyvulių skaičius ėmė sparčiau mažėti, kelia susirūpinimą aplinkosaugos srityje, ypač mažiau palankiose ūkininkauti "kalnų ir salų" vietovėse arba pažeidžiamame Škotijos šiaurės vakarų regione. Remiantis Škotijos valdžios institucijų pateikta informacija, "įvedus bendrąsias ūkiams skiriamas išmokas avių skaičius ėmė sparčiau mažėti ir per pastaruosius penkerius metus sumažėjo 14,4 %. Galvijų skaičius 2005–2009 m. taip pat sumažėjo 7,5 %, nors pastaraisiais metais nežymiai padidėjo 0,8 %". Kitas gamybos nutraukimo vietovėse, kuriose yra sudėtingos gamtinės sąlygos, rizikos pavyzdys yra Portugalija, kurioje didelė dalis žemės ūkio paskirties žemės yra mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Didžioji dalis avių Portugalijoje auginama gamtinių kliūčių turinčiose arba nerentabiliose vietovėse, kuriose nėra perspektyvių ekonominių alternatyvų. 2009 m. didžioji dalis (53 %) priemokų už avis išmokėta paramos gavėjams Alentežo regione, kuris klasifikuojamas kaip MPŪV. Tendencijų analizė rodo, kad po 50 % priemokų už avis ir ožkas atsiejimo paramos už avis ir ožkas gavėjų šiame regione sumažėjo daugiau nei kituose, o tai rodo, kad gamybos nutraukimo dėl pagalbos atsiejimo rizika yra didesnė mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, kuriose mažai kitų alternatyvų. KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ PRIEŽIŪROS IR VERTINIMO SISTEMOS 42. Komisija ir valstybės narės turėtų taikyti tinkamas valdymo priemones, pvz., gerai veikiančias veiklos valdymo sistemas, kad galėtų nuolat stebėti iš anksto nustatytus veiklos rezultatų rodiklius ir vertinti socialinius, ekonominius ir ekologinius schemų įgyvendinimo padarinius [41]. Be to, pagalba pagal šias dvi schemas turėtų būti tinkamai koordinuojama su kita sektoriams teikiama parama. SILPNA VEIKLOS REZULTATŲ PRIEŽIŪRA VALSTYBIŲ NARIŲ LYGMENIU 43. Apskritai visos audituotos valstybės narės turi išsamią informaciją apie skirtingų jų teritorijoje esančių žemės ūkio regionų gyvulininkystės sektorius ir žemės ūkio padėtį. Tačiau ši informacija išsklaidyta po įvairių lygmenų skyrius ar agentūras, kurių kiekviena tokią informaciją renka savo tikslais. 44. Kadangi nėra priežiūros priemonėms taikomo teisinio reikalavimo, dauguma valstybių narių, kuriose lankytasi, neįdiegė priežiūros sistemos, pagal kurią audituotų pagalbos už gyvulius schemų rezultatai būtų susieti su konkrečiais galutiniais rezultatais, ir audituotoms schemoms nenustatė konkrečių veiklos rezultatų rodiklių. 45. Nepaisant nurodytų priežasčių toliau iš dalies įgyvendinti BIS priemones taikant audituotas pagalbos schemas [42], Komisija nepaaiškino, ką reiškia "produkcija" (pvz., ūkių, paramos gavėjų, laikomų gyvulių skaičius ir pan.) ar "perdirbimo pramonei tiekiama žaliava" (pvz., veršeliai ar ėriukai, gyvasis ar skerdenos svoris, mėsos tonos ir pan.) ir kaip taikant šiuos du aspektus būtų sprendžiamos su numatomais socialiniais, ekonominiais ir ekologiniais padariniais susijusios problemos. 46. Todėl šie terminai nėra aiškiai apibrėžti audituotas schemas įgyvendinančiose valstybėse narėse ir nėra susieti su poreikiais, kuriuos biudžeto valdymo institucijos ir Komisija nurodė kaip argumentus toliau taikyti schemas. Taigi valstybės narės labai skirtingai aiškino galimus schemų tikslus ir įvairius artimus jų pakaitalus (t. y. veiklos tikslus), kurie galėtų būti naudojami jų veiksmingumui stebėti (žr. 7 langelį). Tačiau tokie aiškinimai nebūtinai yra tinkami [43] nustatytų problemų, kurios turėjo būti sprendžiamos taikant šias dvi schemas ir kurias Komisija galėjo stebėti ES lygmeniu, sprendimo rezultatų rodikliai. NĖRA BENDRO POŽIŪRIO Į SKIRTINGAS PRIEMONES, KURIŲ NUMATOMAS POVEIKIS PANAŠUS Į NUMATOMĄ AUDITUOTŲ SCHEMŲ POVEIKĮ 47. Komisijos vykdomą priežiūrą apsunkina dar ir tai, kad nėra priežiūros priemonės, kurią taikant būtų galima susidaryti bendrą (visapusišką) vaizdą apie viena kitą papildančias pagalbos, kurią gyvulininkystės sektoriai gauna iš įvairių šaltinių, rūšis. Tokią pagalbą galima gauti pagal pirmąjį ir antrąjį BŽŪP ramsčius [44], taip pat iš nacionalinių fondų. Nors šią informaciją galima gauti įvairiais Komisijos lygmenimis, ji nėra sistemingai renkama ir nevykdoma visapusiška jos rinkimo priežiūra. 7 LANGELIS SKIRTINGI VEIKLOS REZULTATŲ RODIKLIŲ AIŠKINIMAI VALSTYBĖSE NARĖSE Prancūzija. Anot suinteresuotųjų subjektų, "produkciją" galima stebėti pagal veršelių ar eksportuojamos veršienos tonų skaičių, o ne vien pagal laikomų karvių žindenių skaičių. "Perdirbimo pramonei tiekiama žaliava" galėtų būti jautienos, veršienos ir ėrienos skerdenų ar gyvasis galvijų ir ėriukų svoris kilogramais. Kaip perdirbimo pramonei tiekiamos žaliavą ožkų auginimo sektoriuje suinteresuotieji subjektai įvardijo gaunamą ir sūrio gamybos pramonei tiekiamą ožkų pieną. Belgija. "Produkcija" suvokta kaip "Blanc-Bleu Belge" veislės karvių skaičius. Jautienos produkcija apibrėžta terminu "production indigene brute (PIB)" (vietinė bendroji produkcija), kuri skaičiuojama kaip atitinkamas skerdenų svoris tonomis. Tai apskaičiuojama atsižvelgiant į Belgijoje paskerstų gyvulių skaičių bei eksportuotų gyvų gyvulių skaičių, iš jo atėmus importuotų gyvų gyvulių skaičių. Ispanija. Nacionalinės valdžios institucijos "produkciją" apibrėžė kaip visų gyvulių skaičiaus, ūkių skaičiaus ir pagaminamos mėsos kiekio derinį. Kaip "perdirbimo pramonei tiekiamą žaliavą" jos įvardijo šalyje išaugintų gyvulių skerdenas ir penėjimui skirtus importuojamus gyvulius. 48. Pavyzdžiui, gyvulininkystės sektoriams nemažai pagalbos skiriama iš antrojo ramsčio kaimo plėtros fondų, ypač pagal agrarinės aplinkosaugos priemones [45], o apklausti suinteresuotieji subjektai (nacionalinės valdžios institucijos ir ūkininkams atstovaujančios asociacijos) susitarė dėl šios pagalbos papildomumo. Be to, karvių žindenių bei avių ir ožkų augintojų su gyvulių auginimu susijusiems sprendimams nemažai įtakos turi kitos pirmojo ramsčio politikos priemonės (pvz., BIS kompleksinio paramos susiejimo sąlygos, 68 straipsnyje numatytos priemonės [46] ir kt.) arba iš nacionalinių lėšų finansuojamos priemonės (žr. 8 langelyje pateiktus pavyzdžius). 49. Aplankyti paramos gavėjai neskiria įvairių jų gaunamos pagalbos dalių. Priimant su gyvulių auginimu susijusius sprendimus paramos gavėjams svarbiausia buvo bendra pagalbos suma, o ne kuri nors viena atskira schema (žr. 9 langelį). Taigi egzistuoja dvigubo finansavimo [47] pagal įvairias schemas su panašiais tikslais galimybė, kurios būtų galima išvengti, jeigu Komisija būtų susidariusi bendrą vaizdą apie įvairias schemas, pagal kurias ūkininkai gali gauti pagalbą, ir jų poveikį. 8 LANGELIS AUDITUOTIEMS SEKTORIAMS SKIRTŲ PARAMOS SCHEMŲ SU PANAŠIAIS TIKSLAIS PAVYZDŽIAI Airija. Gyvulių gerovės, registravimo ir veisimo schema karvių žindenių bandoms (susietosios pagalbos priemonė, taip pat žinoma kaip karvių žindenių gerovės schema). Iš nacionalinių lėšų finansuojama schema, pagal kurią, Komisijai pritarus [48], šiuo metu mokama 40 eurų už gyvulį priemoka (apie 92,5 mln. eurų) siekiant gerinti gyvulių gerovę ir specialios paskirties mėsinių karvių žindenių bandų kokybę. Pievose ganomų avių schema (atsietoji pagalba, teikiama pagal 68 straipsnio nuostatas). Tai yra iš nepanaudotų BIS asignavimų finansuojama, pagal vietoves taikoma schema, susieta su avių laikymo tankiu, pagal kurią žemumų ir kalnuotų vietovių ūkininkams taikomi skirtingi tarifai, už avį mokama po 10 eurų (apie 54 mln. eurų per jos trejų metų taikymo laikotarpį). Jungtinė Karalystė (Škotija). Škotijos mėsinių veršelių schema (ŠMVS) (susietoji pagalba, finansuojama pagal 68 ir 69 straipsnių taisykles). Pagal ją teikiama tiesioginė parama vyriškos ir moteriškos lyties veršelių, kurių bent 75 % auginami mėsai ir yra bent 30 dienų amžiaus, augintojams specialistams (119 200000 eurų per 2010–2013 m. laikotarpį arba apie 18–19 mln. svarų sterlingų metinių išmokų). 9 LANGELIS SKIRTINGŲ PAGALBOS SCHEMŲ, SKIRTŲ PANAŠIEMS TIKSLAMS PASIEKTI, DERINIMO PAVYZDYS Buvo atlikta paramos gavėjo, įsikūrusio vienos iš audituotų valstybių narių mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, ūkio patikra vietoje. Svarbiausia ūkininko ekonominė veikla buvo ėriukų, kuriuos jis parduodavo penėti kitiems ūkininkams arba tiesiogiai skersti, auginimas. Ėriukams auginti jis laikė 400 avių, besiganančių aptvertame 250 ha dydžio ūkininko žemės plote. Ūkininko teigimu, gyvuliams šerti daugiausia buvo panaudojami ūkyje išauginami baltymingi augalai ir grūdai. 2009 m. ūkininkas pusę savo verslo (200 avių) perdavė sūnui. Įvairių schemų santykinės svarbos analizė rodo, kad priimant su gyvulių auginimu susijusius sprendimus, priemokų už avis finansinis aspektas ūkininkui nėra svarbus. Priemonių, skirtų MPŪV, ir agrarinės aplinkosaugos priemonių tikslai pagal tikslingą pagalbos skirstymą regionams ir aplinkosaugos rezultatus yra panašūs į audituotų schemų tikslus ir sudaro daug didesnę bendrų ūkininko iš subsidijų gaunamų pajamų dalį. Be to, kompleksinės paramos susiejimo reikalavimai priemokoms pagal BIS gauti šiame ūkyje būtų buvę sėkmingai įvykdyti, nes jame laikomi ganomi gyvuliai (avys), todėl ūkininkas ganomus gyvulius būtų laikęs net ir netaikant pagal avių schemą įvesto reikalavimo gaminti konkrečią produkciją. +++++ TIFF +++++ KOMISIJOS VYKDOMAS SCHEMŲ POVEIKIO VERTINIMAS TURI TAM TIKRŲ TRŪKUMŲ DABARTINĖ KOMISIJOS REFORMA NEPAREMTA 2008 M. REFORMOS PATIKRINIMO VERTINIMU 50. Komisija užsakė kelis abiejų sektorių vertinamuosius tyrimus, kuriuose taip pat vertintos audituotos schemos ir įvairių abiem sektoriams skirtų paramos priemonių poveikis. Vertinimai, kartu su poveikio vertinimo procedūra, yra svarbios Komisijos priemonės, taikomos politikos poveikiui ištirti ir padedančios parengti pagrįstą nuomonę rengiant atitinkamų teisėkūros pasiūlymus [49]. 51. Tačiau esant tokiai padėčiai, kai reformos greitai įgyvendinamos viena po kitos, kaip tai vyksta šiuo metu (2003 m. BŽŪP reforma, po jos 2008 m. BŽŪP reformos patikrinimas, o po to BŽŪP po 2013 m. reforma), vertinimus tenka atlikti remiantis praeities įvykių analize, kuri gali būti visiškai nebeaktuali ir (arba) atlikta per vėlai, kad būtų realiai naudinga Komisijai. 52. Pavyzdžiui, kalbant apie abu audituotus mėsos sektorius ir schemas, vertinimai, kuriais Komisija galėjo remtis [50] rengdama pasiūlymus dėl BŽŪP po 2013 m., apėmė tik padėtį, susijusią su 2003 m. reformos sprendimais [51], bet ne po 2008 m. Tačiau valstybės narės jau buvo pradėjusios įgyvendinti vykdant BŽŪP reformos patikrinimą priimtas nuostatas, kuriomis remiantis pradėtos taikyti naujos ir geresnės priemonės, skirtos padėti valstybėms narėms [52] pašalinti galimus audituotų sektorių veiklos sutrikdymus, kilusius dėl pagalbos atsiejimo. Tos pačios problemos susijusios su avių ir ožkų sektoriui skirtų BŽŪP priemonių vertinimu, paskelbtu 2011 m. lapkričio mėn [53]. 53. Taigi Taryba ir Parlamentas šiuo metu raginami priimti sprendimus dėl naujos reformos, nors dar ne visiškai suvokė 2008 m. BŽŪP reformų, kuriomis įvesti svarbūs pokyčiai, susiję su konkrečios paramos teikimo galimybėmis [54], poveikį. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 54. Audito Rūmai nerado įtikinamų įrodymų, kad palaikant gamybą ir taip skatinant ekonominę veiklą tuose regionuose, kuriuose yra nedaug ekonominių alternatyvų bei užtikrinant naudą aplinkai pagal dalinio BIS įgyvendinimo galimybę taikomos karvių žindenių bei avių ir ožkų schemos apskritai yra veiksmingesnė priemonė nei atsietoji pagalba, taikoma kartu su kitomis ES ir valstybių narių finansuojamomis priemonėmis. 55. Kelios valstybės narės padarė išvadą, kad numatomą schemų poveikį būtų lengviau pasiekti įvykdžius visišką priemokų atsiejimą ir taikant koordinuotą metodą, pagal kurį pirmojo ir antrojo ramsčio lėšos panaudojamos pažeidžiamų vietovių sektoriams remti arba konkretiems tikslams įgyvendinti. Atitinkamai stiprėja tendencija integruoti audituotas pagalbos schemas į BIS, o pažeidžiamiems sektoriams apsaugoti taikyti alternatyvias priemones. 56. Komisija pasiūlė ir po 2013 m. kai kuriems sektoriams, įskaitant audituotuosius, leisti teikti savanorišką susietąją pagalbą. Nei Taryba, nei Europos Parlamentas dar nepateikė oficialaus atsakymo į Komisijos pasiūlymą. Toliau pateiktose rekomendacijose siūlomi išsamūs pakeitimai, kuriuos teisės aktų leidėjai norėtų įtraukti į peržiūrėtas schemas, jeigu Komisijos pasiūlymas būtų priimtas. AR KARVIŲ ŽINDENIŲ BEI AVIŲ IR OŽKŲ SCHEMOS TAIKOMOS TUOSE VALSTYBIŲ NARIŲ REGIONUOSE, KURIUOSE JOS LABIAUSIAI REIKALINGOS? 57. Valstybėms narėms leista toliau taikyti karvių žindenių bei avių ir ožkų schemas dėl gamybos nutraukimo tam tikruose sektoriuose ir regionuose pavojaus. Atlikus auditą padaryta išvada, kad didžioji dalis pagal audituotas schemas skiriamų lėšų paskirstoma visoje valstybių narių teritorijoje. Todėl nepaisant teisės aktų leidėjų pažeidžiamiems regionams skiriamo didesnio dėmesio, schemos pagal tai, kaip jos parengtos, nepakankamai taikomos tuose regionuose ir vietovėse, kuriuose vietos gamyba itin svarbi ekonomikai ir aplinkai ir kur nėra alternatyvų. Todėl schemų poveikis sumažėja dėl nepakankamai tikslingo pagalbos skirstymo (15–17 dalys). 58. Vienintelės tikslingai taikomos abiems sektoriams skirtose pagalbos schemose numatytos priemonės yra papildomos, kai galima taikomos priemokos, kurios gali būti mokamos tik tam tikrose vietovėse įsikūrusiems ūkininkams. Tačiau jos yra ribotos finansinės vertės ir (arba) šiuo metu yra vykdomas jų atsiejimas (18–21 dalys). 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų įtraukti tikslingo susietosios tiesioginės pagalbos schemų taikymo reikalavimą. Visų pirma, Komisijos įgyvendinimo taisyklėse turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nurodytų žemės ūkio vietoves, kuriose susietosios priemokos už gyvulius galėtų duoti akivaizdžią naudą ir kuriose trūksta realių perspektyvių alternatyvų, ir pagrįstų savo pasirinkimą. AR KARVIŲ ŽINDENIŲ BEI AVIŲ IR OŽKŲ SCHEMOS YRA VEIKSMINGOS PALAIKANT KONKREČIOS PRODUKCIJOS GAMYBĄ IR TAIP IŠVENGIANT NEIGIAMŲ SOCIALINIŲ, EKONOMINIŲ IR EKOLOGINIŲ PADARINIŲ? 59. Palyginus visišką paramos atsiejimą įvykdžiusias valstybes nares ir audituotas paramos schemas toliau taikančias valstybes nares, negauta jokių įtikinamų įrodymų, kad šios paramos schemos apskritai yra veiksmingos palaikant gamybą (22–28 dalys). 60. Didžiausią poveikį sektoriams turi išorės ir su aplinkybėmis susiję veiksniai, o ne pačių schemų taikymas (29–30 dalys). Tačiau rasta įrodymų, kad pažeidžiamuose regionuose dėl priemokų atsiejimo sumažėjo auginamų gyvulių (41 dalis). 2 REKOMENDACIJA Siekdama palaikyti žemės ūkio gamybą ir taip skatinti ekonominę veiklą tuose regionuose, kuriuose yra nedaug ekonominių alternatyvų, bei užtikrinti naudą aplinkai, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų patikslinti svarbiausius konkrečios ūkininkavimo veiklos tipus (pvz., ekstensyviojo ganymo sistemas, ganymą ir kt.). Siekiant užtikrinti didžiausią galimą ES paramos naudą audituotiems sektoriams, šią paramą visų pirma reikėtų skirti mažiau palankių ūkininkauti regionų konkrečioms ūkininkavimo veikloms ir ūkininkams, patiriantiems ekologinę, socialinę ir ekonominę riziką. 61. Su gyvulių auginimu susijusiems karvių žindenių bei avių ir ožkų augintojų sprendimams įtakos turi įvairiausios iš skirtingų šaltinių gaunamos paramos priemonės. Tuo atveju, jeigu susietosios pagalbos schemos laikomos būtinomis, jos gali turėti didesnį poveikį, jeigu yra sutelktos ir labiau orientuotos į ūkių konkurencingumo didinimą (31–32 dalys). 62. Visiškai arba iš dalies BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse nenustatyta jokių aiškių su socialiniais, ekonominiais ir ekologiniais aspektais, pvz., mėsos gamyba, paramos gavėjų ir gyvulių skaičiumi ar daugiamečių ganyklų plotu susijusių tendencijų skirtumų (24–28 ir 33–40 dalys). AR KOMISIJA IR VALSTYBĖS NARĖS GERAI STEBĖJO IR VERTINO KARVIŲ ŽINDENIŲ BEI AVIŲ IR OŽKŲ SCHEMAS? 63. Daugelyje valstybių narių, į kurias surengti vizitai, veiklos rezultatų rodiklių stebėjimas buvo netinkamai vykdomas dėl to, kad trūko ad hoc veiklos rezultatų priežiūros sistemos audituotų schemų rezultatams vertinti, ir dėl skirtingo terminų "produkcija" ir "perdirbimo pramonei tiekiama žaliava" aiškinimo kiekvienoje valstybėje narėje (43–46 dalys). Komisijos vykdomą stebėjimą apsunkino dar ir tai, kad nėra tinkamos priemonės, leidžiančios apžvelgti visą, iš įvairių šaltinių gaunamą tiesioginę paramą (47–49 dalys). 64. Dėl sparčiai įgyvendinamų pastarųjų metų BŽŪP reformų tikslius kiekybinius vertinimus ne visada galima atlikti laiku. Todėl Komisijos naudojama audituotų schemų poveikio vertinimo sistema stringa dėl to, kad nėra 2008 m. reformos patikrinimo vertinimo (42 ir 50–53 dalys). 3 REKOMENDACIJA Komisija turėtų konkrečiai apibrėžti priežiūros reikalavimus ir tvarką, kuriuos turėtų taikyti valstybės narės įgyvendindamos pagalbos gyvulininkystės sektoriams schemas, ir įtraukti juos į teisinį reikalavimą, pvz., įgyvendinimo aktą, kuriame reikalaujama, kad valstybės narės naudotų tinkamus veiklos rezultatų rodiklius ir naujausius duomenis, glaudžiai susijusius su numatomais pagalbos už gyvulius schemų rezultatais. Komisija turėtų įdiegti nuolatinę priežiūros sistemą, kurioje, renkant išsamią informaciją ir užtikrinant visapusišką jos kontrolę visoje ES, būtų registruojama visa valstybių narių gyvulininkystės sektoriams remti mokama tiesioginė pagalba, įskaitant nacionalinę pagalbą ir iš antrojo ramsčio fondų teikiamą paramą. Tai darydama Komisija atsižvelgtų į bendrą gyvulininkystės sektoriams skirtų įvairių rūšių schemų poveikį ir nustatytų jų galimą sąveiką, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo pagal panašius tikslus turinčias paramos priemones. 4 REKOMENDACIJA Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų atlikti kompleksinį įvairių pagalbos schemų poveikio vertinimą ir, jei reikia, įvertinti alternatyvių produkcijos kokybės ir konkurencingumo gerinimo priemonių, tokių kaip bandų gerinimo skatinimas, poveikį. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Ioannis SARMAS, 2012 m. birželio 20 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] COM(2011) 625 final/2, 2011 m. spalio 19 d. [2] Žemės ūkis Europos Sąjungoje – 2010 m. statistinė ir ekonominė informacija. Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD. [3] Visoje ES apie du trečdalius pagaminamos jautienos tiesiogiai arba netiesiogiai gaunama iš pieninių bandų. Atliekant šį auditą šis sektorius netikrintas. [4] Šaltinis. Eurostatas. [5] Žr., pvz., 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (OL L 160, 1999 6 26, p. 21) preambulės 12 konstatuojamąją dalį, kurioje nustatyta, kad "[...] vertėtų leisti valstybėms narėms nustatyti sąsają tarp jautrių zonų ar vietovių ir karvių žindenių auginimo, siekiant užtikrinti tokio auginimo palaikymą vietovėse, kur nėra kitos alternatyvos". Dėl avienos ir ožkienos 2001 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2529/2001 dėl bendro avienos ir ožkienos rinkos organizavimo (OL L 341, 2001 12 22, p. 3) preambulės 11 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad "siekiant užtikrinti tokios gamybos palaikymą, ypač vietovėse, kur tokia gamyba yra svarbi vietinei ekonomikai, reikėtų nustatyti ryšį tarp jautriųjų zonų ar rajonų ir avininkystės bei ožkininkystės". [6] Reglamente (EB) Nr. 1254/1999 nustatyti priemokų dydžiai jautienos sektoriui. Reglamente (EB) Nr. 2529/2001 nustatyti tiesioginės pagalbos priemokų dydžiai avienos ir ožkienos sektoriui. [7] Remiantis gyvulių skaičiumi. [8] 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1). [9] Įskaitant, be kitų, ir jautienos bei avienos ir ožkienos sektorius. [10] Bendrosios išmokos schema pradėta įgyvendinti 2005 m. sausio 1 d. Valstybės narės galėjo pasirinkti įgyvendinti BIS po pereinamojo laikotarpio (kuris baigėsi 2005 m. gruodžio 31 d. arba 2006 m. gruodžio 31 d.), jei tai buvo pateisinama turint omenyje ypatingas žemės ūkio sąlygas. Galimybės iš dalies įgyvendinti BIS teisinis pagrindas pateiktas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 64–68 straipsniuose. [11] Likusios per ataskaitinį laikotarpį (paprastai 2000–2002 m.) ūkininkams išmokėtos vidutinės sumos į BIS pagalbos skaičiavimą įtrauktos pagal kiekvienos valstybės narės pasirinktą teisių į priemokas apskaičiavimo variantą. [12] Regionai, kurie yra valstybės narės dalis, yra už Europos ribų ir visiškai priklauso ES. Yra devyni tokie regionai: šeši Prancūzijos, du Portugalijos ir vienas Ispanijos. [13] Ispanija, Prancūzija ir Slovėnija priemokas už avis ir ožkas atsiejo 2010 kalendoriniais metais, o Danija šį atsiejimą atliko 2012 kalendoriniais metais. [9999] Išskyrus atvejus, kai paramos gavėjų skaičius po atsiejimo gerokai sumažėjo, todėl atsirado galimybė padidinti vienam ūkininkui skiriamas pagalbos sumas. [14] COM(2008) 306 final, 2008 m. gegužės 20 d. [15] 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 30, 2009 1 31, p. 16), kuris įsigaliojo 2009 m. sausio mėn. [16] Jautienos sektoriuje priemoka už skerdimą ir speciali priemoka už galvijų patinus turėjo būti atsieta vėliausiai iki 2012 m. sausio 1 d. [17] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 preambulės 34 konstatuojamoji dalis: "[...] tam tikruose regionuose, ypač tuose, kur ūkininkai neturi ekonominių alternatyvų, karvių žindenių, avienos ir ožkienos sektoriuose vis dar gali reikėti palaikyti mažiausią privalomą žemės ūkio gamybos lygį [...]". [18] Šis argumentas jau buvo pateiktas per Taryboje prieš 2003 m. reformą vykusią diskusiją. Žr. Tarybos "BŽŪP reforma. Aiškinamoji pastaba DS 222/03", Liuksemburgas, 2003 m. birželio 18 d. [19] Komisijos pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės (tiesioginių išmokų reglamento), pasiūlymas, COM(2011) 625 galutinis/2, 2011 m. spalio 19 d. IV antraštinės dalies 1 skyriuje aprašomos galimybės teikti savanorišką susietąją paramą, kuri gali būti teikiama tam tikriems sektoriams, įskaitant avienos ir ožkienos bei jautienos ir veršienos sektorius, jai finansuoti skiriama iki 5 % metinės nacionalinės viršutinės ribos, o konkrečiais atvejais − ir daugiau. [20] Belgija, Ispanija, Prancūzija ir Portugalija. [21] Austrija ir Suomija. Slovėnijoje, kuri priemokų atsiejimą įvykdė 2010 m., ir Danijoje, kuri nusprendė priemoką už avis ir ožkas taikyti tik iki 2012 m., nebuvo atliktas konkretus auditas. [22] Airija ir Jungtinė Karalystė (Anglija ir Škotija). [23] Pradinis "palaikymo" lygis nustatytas pagal tendencijas iki BIS įvedimo ir po jo. [24] T. y. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 111 straipsnio 1 dalyje ir 101 straipsnio 1 dalyje nustatytos priemokos už karves žindenes ir avis. [25] Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 101 straipsnio 2 dalyje. [26] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 102 straipsnis. [27] Reglamente nustatytas 50 % atsiejimas nuo pirmųjų BIS įgyvendinimo metų; visiškas pagalbos šiems sektoriams atsiejimas Prancūzijoje ir Ispanijoje nuo 2010 m. [28] T. y. regionai, atitinkantys reikalavimus pagal konvergencijos tikslą, kaip nurodyta paskirstant ES struktūrines lėšas, ir atitinkantys NUTS (Teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus) 2 lygmenį, pagal kurį BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % ES 25 valstybių narių BVP. [29] SEC(2008) 1885, 2008 m. gegužės 20 d., p. 50. [30] Juose nustatyta, kad "Komisija tvirtina valstybių narių sprendimus (t. y. tuos, kurie nurodyti teisėkūros pasiūlymų dėl BŽŪP po 2013 m. 39 straipsnio 3 dalyje arba, jei taikytina, 39 straipsnio 4 dalies a punkte) įgyvendinimo aktu, jeigu įrodoma, kad susijęs regionas ar sektorius turi vieną iš šių poreikių". [31] Austrija, Belgija, Prancūzija, Portugalija ir Ispanija. [32] Airija ir Jungtinė Karalystė. [33] Danija, Ispanija, Prancūzija ir Slovėnija. [34] Komisijos vertinimo ataskaita (2010 m.) "Dalinio atsiejimo poveikio rinkoms vertinimas", p. 147–150. Ispanijos žemės ūkio ministerijos "Galimo priemokų už galvijus (priemokų už karves žindenes ir priemokų už skerdimą) atsiejimo analizė". [35] BŽŪP patikrinimas – poveikio įvertinimas, pastaba Nr. 3, p. 3. [36] Sezoninis gyvulių bandų pervarymas iš vienos vietos į kitą. [37] Pvz., Reglamento (EB) Nr. 73/2009 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta, jog valstybės narės turėtų užtikrinti, kad žemėje, kurioje 2003 m. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. [8888] Valstybės narės, kuriose atlikta patikra vietoje.Belgijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Portugalijoje ir Austrijoje taikomos priemokos už karves žindenes, o Danijoje ir Suomijoje tik priemokos už avis ir ožkas.Portugalija. Norėdami sužinoti daugiamečių ganyklų ploto padidėjimo priežastis žr. 5 langelį. [38] COM(2008) 306 final. [39] Norėdami susipažinti su išsamia pavojų aplinkai, galinčių kilti vykdant avių ir ožkų auginimo veiklą, analize, žr. Komisijos vertinimo ataskaitą (2007 m.) "Avių ir ožkų auginimo bei priemokų už avis ir ožkas sistemos padariniai aplinkai", p. 48–64. [40] Remiantis "Quality Meat Scotland" ataskaita "Gyvulių auginimo svarba Škotijos ekonomikai", pagrįsta Macaulay žemės naudojimo mokslinių tyrimų instituto (angl. Macaulay Land Use Research Institute) žemės naudmenų našumo klasifikacija, skirta naudoti žemės ūkio srityje, tik 6 % Škotijos žemės ploto klasifikuojama kaip "geresnės nei vidutinės kokybės žemė", taigi yra tinkama pasėliams auginti. Todėl, atsižvelgiant į Škotijos žemės naudmenų našumą ir ribotas gamybos šioje žemėje alternatyvas, Škotijos ekonomika yra labai priklausoma nuo atrajotojų auginimo. Pagal Europos Komisijos klasifikavimo sistemą mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms nustatyti beveik 85 % Škotijos žemės ūkio paskirties žemės klasifikuojama kaip MPŪV, o atrajotojų auginimas yra pagrindinė ūkininkavimo veikla: šiose vietovėse auginama daugiau kaip 90 % veislinių avių ir 82 % mėsinių karvių. [41] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) 27 straipsnyje nustatyta: "Biudžeto asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principo, tai yra, laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų". Taip pat jame nustatyta, kad: "Visiems biudžete numatytiems veiklos sektoriams nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir datuoti tikslai. Šių tikslų vykdymas stebimas pagal kiekvienos veiklos rodiklius [...]". [42] Žr. 7 dalies 1 langelį: "svarbu palaikyti mažiausią privalomą žemės ūkio gamybos lygį siekiant [...] užtikrinti pakankamą žaliavų tiekimą perdirbimo pramonei [...]". [43] Veiklos rezultatų rodikliai turi būti tinkami, svarbūs, priimtini, patikimi, paprasti ir griežti (angl. relevant, accepted, credible, easy and robust – RACER). [44] Pirmasis ramstis apima rinkos rėmimo priemones ir tiesioginę pagalbą ES gamintojams, įskaitant BIS. Antrasis ramstis apima kaimo plėtros priemones, skirtas kaimo bendruomenių plėtrai ir veiklos įvairovei remti. [45] Taip pat žr. Europos Komisijos 2010 m. ataskaitą "BŽŪP priemonių, susijusių su sektoriais, kuriems praeityje teikta arba dabar teikiama tiesioginė parama, vertinimas – 1 dalis. Horizontalieji klausimai. Dalinio pagalbos atsiejimo poveikio rinkai vertinimas", p. 66. [46] Šios kompleksinės paramos susiejimo sąlygos apima žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės išsaugojimą ir teisės aktais nustatytų valdymo taisyklių laikymąsi. [47] Komisijos vartojamas terminas "dvigubas finansavimas" reiškia išmokas, mokamas pagal dvi arba daugiau schemų tam pačiam tikslui pasiekti. [48] T. y. pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir Europos Komisijos valstybės pagalbos žemės ūkiui gaires. [49] Teisėkūros pasiūlymai dėl BŽŪP reformos po 2013 m. [50] Tiesioginės paramos vertinimas galvijienos sektoriuje, 2010 m. spalio mėn. ir dalinio atsiejimo poveikio rinkai vertinimas, 2010 m. spalio mėn. [51] T. y. apima Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnyje numatytas priemones. [52] Žr., pvz., Reglamento (EB) Nr. 73/2009 naują 68 straipsnį, kuriuo pakeistas senasis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnis, ir to paties reglamento 63 straipsnyje pateiktas naujas galimybes. [53] Avių ir ožkų sektoriui skirtų BŽŪP priemonių vertinimas – 2011 m. lapkričio mėn. [54] Pavyzdžiui, 2010 m. ataskaitoje, pavadintoje "Dalinio pagalbos atsiejimo poveikio rinkai vertinimas" ("BŽŪP priemonių, susijusių su sektoriais, kuriems praeityje teikta arba dabar teikiama tiesioginė parama, vertinimas – 1 dalis. Horizontalieji klausimai", p. 2), pažymėta, kad jos tikslas – analizuoti susietos arba iš dalies susietos pagalbos, kaip ji apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, poveikis rinkai bendrosiomis visiško pagalbos atsiejimo aplinkybėmis. Panašiai 2010 m. paskelbtoje ataskaitoje, pavadintoje "Tiesioginės pagalbos jautienos ir veršienos sektoriuje vertinimas", daugiausia dėmesio skiriama 2005–2007 m. laikotarpiui ir nenagrinėjamas Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 priimtų teisinių nuostatų poveikis. -------------------------------------------------- I PRIEDAS SUSIETŲJŲ TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ UŽ KARVES ŽINDENES BEI AVIS IR OŽKAS BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMĄ ĮGYVENDINANČIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE APŽVALGA Valstybė narė | Avys ir ožkos | Pradžios metai | Karvės žindenės | Pradžios metai | ES viršutinė riba 2005 m. | ES viršutinė riba 2010 m. | 2010–2013 m. pagal 68 straipsnį skirtas biudžetas [9999] | Specialios paramos pagal 68 straipsnį aprašymas [9999] | Avys ir ožkos | Karvės žindenės | Avys ir ožkos | Karvės žindenės | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Belgija | Atsieta | 2005 m. | Susieta | / | Netaikytina | Netaikytina | 77565000 | 19389000 | Netaikytina | Netaikytina | 77565000 | 19389000 | 29978880 | Kokybei gerinti (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis)Priemoka už ganyklas (veisimas) (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Speciali parama už žaliosios dangos pasėlius"Piétrain" veislės kiaulių sektoriuje išsaugojimas | Danija | 2012 m. | / | Atsieta | 2005 m. | 855000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 855000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 111820000 | Agrarinės aplinkosaugos priemonės (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis)Daugiamečiai energetiniai augalai (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis)Daugiamečiai ekologiški vaismedžiai ir uogakrūmiai (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis)Daugiamečių energetinių augalų auginimas (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis)Speciali parama už mėsos gamybą (68 straipsnio 1 dalies b punktas) | Vokietija | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 4000000 | Priemoka už ganyklas pieno sektoriuose (68 straipsnio 1 dalies b punktas) | Airija | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 143800000 | Pievose ganomų avių schema (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Pievose ganomų gyvulių pieno gavybos našumo programa (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Bureno kraštovaizdžio išsaugojimas (gyvulininkystė) (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis)ES karvių žindenių gerovės schema (68 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktis) | Graikija | Atsieta | 2006 m. | Atsieta | 2006 m. | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 323600000 | Alyvuogių aliejaus, kietojo porūšio šiurkščiųjų kviečių kokybės gerinimas (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis)Mėsos sektorių gamintojai (telyčių, karvių žindenių, avių ir ožkų augintojai) mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Restruktūrizavimo programos kalnuotose mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (68 straipsnio 1 dalies c punktas) | Ispanija | 2010 m. | / | Susieta | / | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | Netaikytina | Netaikytina | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Nacionalinė ankštinių augalų kokybės programaTabako kokybės programaSėjomaina nedrėkinamuose plotuosePagalba pagal kokybės schemas avių ir ožkų augintojamsPagalba už kokybiškus pieno produktusPagalba avių ir ožkų augintojamsPagalba pieno gamintojams mažiau palankiose ūkininkauti vietovėseJautienos gamyba pagal oficialiai pripažintus kokybės standartusPagalba už karves žindenes pažeidžiamose vietovėsePagalba už cukrinių runkelių kokybės gerinimąPagalba už medvilnės kokybės gerinimąRiešutų sektoriusPagalba už pieno ir pieno produktų kokybės gerinimąPagalba pieno sektoriui pažeidžiamose vietovėsePagalba ožkų sektoriui mažiau palankiose ūkininkauti vietovėsePagalba avių sektoriui pažeidžiamose vietovėseBuvusiame 69 straipsnyje numatytos priemonės (jautiena, medvilnė, cukrus, pienas) | Prancūzija | 2010 m. | / | 25 % atsieta 2010 m. | / | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | Netaikytina | Netaikytina | 525622000 | Netaikytina | 1874400000 | Papildoma pagalba už baltymingus augalus (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis)Pagalba už kokybiškus kietojo porūšio šiurkščiuosius kviečius (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis)Ekologiniam ūkininkavimui remti (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis)Pagalba už perėjimą prie ekologinio ūkininkavimo (68 straipsnis)Sėjomainos įvairinimas (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis)Pagalba už karvių žindenių veršelius ir ekologiniu ženklu paženklintus veršelius; pagalba avių ir ožkų augintojams; pagalba pieno gamintojams kalnuotose vietovėse (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Derliaus draudimas (68 straipsnio 1 dalies d punktas) | Valstybė narė | Avys ir ožkos | Pradžios metai | Karvės žindenės | Pradžios metai | ES viršutinė riba 2005 m. | ES viršutinė riba 2010 m. | 2010–2013 m. pagal 68 straipsnį skirtas biudžetas [9999] | Specialios paramos pagal 68 straipsnį aprašymas [9999] | Avys ir ožkos | Karvės žindenės | Avys ir ožkos | Karvės žindenės | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Bazinė | Papildoma | Italija | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 1277100000 | Kokybės gerinimas (jautiena ir veršiena, aviena ir ožkiena, alyvuogių aliejus, pieno produktai, tabakas, cukrus, gėlininkystės produktai) (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis) Sėjomaina (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis) Draudimo išmokos už derlių, gyvulius ir augalus (68 straipsnio 1 dalies d punktas) | Liuksemburgas | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Malta | Atsieta | 2007 m. | Atsieta | 2007 m. | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Nyderlandai | Atsieta | 2006 m. | Atsieta | 2006 m. | 13800000 | 300000 | 10900000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 120585000 | Už gabenimą vandeniu (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis) Gyvulių gerovė (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis) Elektroninė gyvūno tapatybės nustatymo ir registravimo priemonė avims (68 straipsnio 1 dalies b punktas) Nuostolių dėl nepalankių oro sąlygų draudimas (68 straipsnio 1 dalies d punktas) | Austrija | Atsieta | 2005 m. | Susieta | / | Netaikytina | Netaikytina | 70578000 | 99000 | Netaikytina | Netaikytina | 70578000 | 99000 | 51600000 | Priemoka už pienines karves (68 straipsnio 1 dalies b punktas) | Portugalija | Susieta | / | Susieta | / | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Autochtoninių veislių (galvijų, avių, ožkų) ekstensyviosios priežiūros sistemos (68 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis) Žemės ūkio produktų (pasėlių ir gyvulių) kokybės gerinimas (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis) Agrarinės aplinkosaugos priemonės nacionaliniam alyvmedžių paveldui išsaugoti ir parama už ekstensyvųjį ganymą (68 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis) Pagalba už ekonomiškai pažeidžiamų ūkininkavimo metodų taikymą pieno ir avių sektoriuose (68 straipsnio 1 dalies b punktas) | Siovėnija | 2010 m. | / | Atsieta | 2007 m. | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 49514200 | Pagalba už ekstensyvųjį moteriškos lyties galvijų auginimą ir išmokos už pieno produktus kalnuotose vietovėse ir ant stačiašlaičių kalvų įsikūrusiems ūkininkams (68 straipsnio 1 dalies b punktas) Gyvulių auginimo ūkiuose su daugiametėmis ganyklomis išsaugojimas (68 straipsnio 1 dalies c punktas) | Suomija | Susieta | / | Atsieta | 2006 m. | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | Netaikytina | Netaikytina | 194804200 | Pagalba jautienos ir veršienos gamybai remti ir priemoka už pienines karves (68 straipsnio 1 dalies b punktas)Buvusiame 69 straipsnyje numatytos priemonės (pasėliai) (72 straipsnio 3 dalis) | Švedija | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 13868000 | Kokybės gerinimas (visi sektoriai) (68 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis) Rinkodaros gerinimas (visi sektoriai) (68 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis) Buvusiame 69 straipsnyje numatytos priemonės (kokybės ir rinkodaros gerinimo (visiems sektoriams) | Jungtinė Karalystė | Atsieta | 2005 m. | Atsieta | 2005 m. | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | Netaikytina | 119200000 | Škotijos mėsinių veršelių schema (68 straipsnio 1 dalies b punktas) Buvusiame 69 straipsnyje numatytos priemonės (Škotijos jautienos sektorius) | IŠ VISO | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | | [9999] Šaltinis. Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, D1 skyrius "Specialiųjų paramos priemonių įgyvendinimas" (Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnis). Valstybių narių atsiųsti dar negalutiniai laikinieji duomenys. DS/2010/03 atnaujinta 2011 9 5. -------------------------------------------------- II PRIEDAS GYVULININKYSTĖ IR MĖSOS GAMYBA ES (1995–2010 M.) +++++ TIFF +++++ 1 CWT = Skerdenos svorio ekvivalentas tonomis. Šaltinis. Eurostatas. Pastaba. Iki 2004 m. pateikiami EU 15 mėsos gamybos duomenys. -------------------------------------------------- III PRIEDAS VIDUTINIS ŪKYJE LAIKOMŲ GYVULIŲ SKAIČIUS +++++ TIFF +++++ Šaltinis. Eurostatas (ūkių struktūros tyrimas). --------------------------------------------------