LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 124/1

Komisijos pranešimas – Atliekų klasifikavimo techninės gairės

(2018/C 124/01)

Šio pranešimo tikslas – pateikti technines gaires dėl tam tikrų Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų (toliau – Pagrindų direktyva dėl atliekų arba PDA) (1) ir Komisijos sprendimo 2000/532/EB dėl atliekų sąrašo (toliau – atliekų sąrašas arba AS), peržiūrėto 2014 ir 2017 m., aspektų (2).

Visų pirma, jame pateikiama paaiškinimų ir gairių nacionalinėms valdžios institucijoms, įskaitant vietos valdžios institucijas, ir įmonėms (pvz., leidimų klausimais), kaip teisingai aiškinti ir taikyti tam tikrus ES teisės aktus dėl atliekų klasifikavimo, t. y. nustatyti pavojingąsias savybes, vertinti, ar atliekoms būdingos pavojingosios savybės, ir galiausiai klasifikuoti atliekas kaip pavojingąsias ar nepavojingąsias.

Pranešimas priimtas po diskusijų ir konsultacijų su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais (3).

Pranešimą sudaro trys skyriai ir keturi priedai:

— 1 skyriuje pateikiama bendroji informacija apie atliekų klasifikavimą ir nurodymai, kaip naudotis gairėmis.

— 2 skyriuje trumpai pristatomos tam tikros ES atliekų teisės aktų dalys ir jų svarba apibrėžiant ir klasifikuojant (pavojingąsias) atliekas.

— 3 skyriuje išdėstomi bendrieji atliekų klasifikavimo veiksmai atkreipiant dėmesį į pagrindines sąvokas, bet nepradedant išsamaus aptarimo.

Išsamios informacijos pateikiama atitinkamuose prieduose, kuriuose nuodugniai apibūdinti šie konkretūs aspektai:

— 1 priede pateikiama informacija apie atliekų sąrašą ir tinkamų atliekų sąrašo įrašų pasirinkimą.

— 2 priede nurodyti įvairūs informacijos apie pavojingas medžiagas ir jų klasifikavimą šaltiniai.

— 3 priede aprašyti individualių HP 1–HP 15 pavojingųjų savybių vertinimo principai.

— 4 priede apžvelgiamos pagrindinės sąvokos ir daroma nuoroda į galiojančius standartus ir metodus, susijusius su atliekų ėminių ėmimu ir chemine atliekų analize.

Šiame dokumente pateikiama patikslinimų pagal galiojančius ES teisės aktus, atsižvelgiant į įvairiose ES valstybėse narėse taikomas atliekų klasifikavimo gaires.

Prireikus šias technines gaires galima atnaujinti atsižvelgiant į patirtį įgyvendinant atitinkamus ES teisės aktus.

Šiame pranešime pateiktos gairės neturi poveikio galimam Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) išaiškinimui. Šiose techninėse gairėse išreikštas požiūris negali iš anksto nulemti Komisijos pozicijos būsimose ESTT bylose.

SANTRUMPOS

DTP Derinimas su technikos pažanga BDE Brominti difenileteriai GPGBID Geriausių prieinamų gamybos būdų informacinis dokumentas BTEX Benzenas, toluenas, etilbenzenas ir ksilenas CEN Europos standartizacijos komitetas KŽ Klasifikavimas ir ženklinimas KŽP Klasifikavimas, ženklinimas ir pakavimas CLRTAP Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija ECHA Europos cheminių medžiagų agentūra EAA Europos aplinkos agentūra ENTP eksploatuoti netinkamos transporto priemonės GHS Visuotinai suderinta cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema OAM Ozono sluoksnį ardančios medžiagos PAA Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai POT Patvarusis organinis teršalas SDL Saugos duomenų lapas JTO Jungtinių Tautų Organizacija APK Atliekų priėmimo kriterijai EEĮA Elektros ir elektroninės įrangos atliekos

TURINYS

SANTRUMPOS 3

1. ĮŽANGA 5

1.1. Bendroji informacija 5

1.2. Kam skirtos šios gairės? 5

1.3. Kaip naudotis šiomis gairėmis? 5

2. TEISĖS AKTŲ SISTEMA 6

2.1. Atliekų srities teisės aktai 6

2.1.1. Pagrindų direktyva dėl atliekų (PDA) 6

2.1.2. Europos atliekų sąrašas (AS) 7

2.1.3. Atliekų vežimo reglamentas (AVR) 8

2.1.4. Sąvartynų direktyva 8

2.1.5. Direktyva dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (Kasybos pramonės atliekų direktyva) 9

2.1.6. REACH reglamentas 9

2.1.7. Klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (KŽP) reglamentas 10

2.1.8. Patvariųjų organinių teršalų (POT) reglamentas 10

2.1.9. Direktyva „Seveso III“ 11

3. ATLIEKŲ KLASIFIKAVIMO PROCEDŪROS 12

3.1. Bendrasis atliekų klasifikavimo metodas 12

3.1.1. 1 etapas. Ar taikytina PDA? 13

3.1.2. 2 etapas. Kuris atliekų sąrašo įrašas taikytinas? 14

3.2. MH ar MNH įrašo priskyrimas 15

3.2.1. 3 etapas. Ar pakankamai žinoma apie atliekų sudėtį, kad būtų galima nustatyti, ar joms būdingos pavojingosios savybės, atliekant skaičiavimus arba bandymus 4 etape? 16

3.2.2. 4 etapas. Ar atliekoms būdingos kurios nors pavojingosios savybės (HP1–HP15)? 17

3.2.3. 5 etapas. Ar yra tikėtina ar žinoma, kad atliekų sudėtyje esama AS priede (2 punkto 3 įtraukoje) išvardytų POT? 18

PRIEDAI:

1 PRIEDAS. Anotuotas atliekų sąrašas 21

2 PRIEDAS. Duomenų šaltiniai ir pagrindinė informacija apie pavojingąsias medžiagas 83

3 PRIEDAS. Konkretūs metodai pavojingosioms savybėms nustatyti (HP1–HP15) 87

4 PRIEDAS. Atliekų ėminių ėmimas ir cheminė analizė 124

5 PRIEDAS. Šaltiniai ir išorės nuorodos 134

1. ĮŽANGA

1.1. Bendroji informacija

Atliekų priskyrimas pavojingosioms ar nepavojingosioms atliekoms ir visų pirma supratimas, kada ir kokiomis aplinkybėmis atliekos turi būti laikomos pavojingosiomis, yra itin svarbus sprendimas visoje atliekų tvarkymo grandinėje nuo jų susidarymo iki galutinio apdorojimo. Kai atliekos teisingai priskiriamos pavojingosioms medžiagoms, kyla keli svarbūs įsipareigojimai, pavyzdžiui, susiję su ženklinimu ir pakavimu, taip pat su reikalavimus atitinkančiu apdorojimu esamomis sąlygomis.

Taikydama atliekų srities teisės aktus ES pasisėmė patirties ir atsižvelgė į mokslo ir ekonominę pažangą, kai 2014 ir 2017 m. buvo peržiūrima atliekų klasifikavimo struktūra ir savybių, dėl kurių atliekos tampa pavojingosios, sąrašas. Atnaujinti teisės aktai, be kita ko atsižvelgiant į pastaraisiais metais padarytus esminius ES cheminių medžiagų srities teisės aktų pakeitimus, vėl kelia sunkumų valdžios institucijoms ir pramonės įmonėms.

Kaip pabrėžta ir Komisijos komunikate dėl cheminių medžiagų, gaminių ir atliekų teisės aktų sąveikos (COM(2018) 32 final), atliekų klasifikavimo taisyklių įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas lemia atliekų tvarkymo galimybes ateityje, pavyzdžiui, ar atliekas apskritai bus galima surinkti ir ar tai bus ekonomiškai perspektyvu, kokiais metodais jas bus galima perdirbti ir ar bus renkamasi jas perdirbti, ar šalinti. Įvairūs neatitikimai gali daryti poveikį tam, kiek bus naudojamos antrinės žaliavos. Šios atliekų klasifikavimo gairės – pirmoji komunikate siūloma pagalbos priemonė, kuria siekiama, kad atliekų srities veiklos vykdytojai ir kompetentingosios institucijos vienodai apibūdintų ir klasifikuotų atliekas ir taip mažėtų neatitikimų bei kitų neigiamų pasekmių.

1.2. Kam skirtos šios gairės?

Šiame dokumente pateikiamos gairės nacionalinėms valdžios institucijoms, įskaitant vietos valdžios institucijas, ir įmonėms (pvz., leidimų klausimais), kaip teisingai aiškinti ir taikyti tam tikrus ES teisės aktus dėl atliekų klasifikavimo, visų pirma Pagrindų direktyvą dėl atliekų (4) ir atliekų sąrašą (5).

1.3. Kaip naudotis šiomis gairėmis?

Bendroji informacija ir konkreti teisės aktų sistema pristatomos 1 ir 2 skyriuose.

3 skyriuje išdėstyti pagrindiniai klasifikavimo proceso etapai. Jame nėra konkrečios informacijos apie tai, kaip atlikti būtinų klasifikavimo etapų veiksmus, pateikiama tik bendroji apžvalga. Dėl tam tikrų etapų daroma nuoroda į atitinkamą priedą, kuriame galima rasti išsamesnės informacijos.

2. TEISĖS AKTŲ SISTEMA

2.1. Atliekų srities teisės aktai

2.1.1. Pagrindų direktyva dėl atliekų (PDA)

PDA nustatyta, kas yra atliekos ir kaip jas reikėtų tvarkyti. Pavojingosios atliekos apibrėžtos kaip atliekos, kurioms būdingos viena ar kelios iš penkiolikos PDA III priede išvardytų pavojingųjų savybių. PDA 7 straipsnis yra AS pagrindas.

1 intarpas. Pagrindų direktyva dėl atliekų

Pagrindų direktyva dėl atliekų 2008/98/EB (toliau – PDA) yra pagrindinis ES teisės aktas dėl atliekų. Kadangi tai direktyva, PDA perkeliama į valstybių narių nacionalinę teisę priimant atskirus teisės aktus.

Direktyvos taikymo sritį nulemia PDA 3 straipsnio 1 dalyje pateikta sąvokos „atliekos“ apibrėžtis:

„medžiaga ar objektas, kurio turėtojas atsikrato, ketina ar privalo atsikratyti“.

Daugeliu atvejų sprendimą, ar medžiaga ar objektas laikytini atliekomis, kaip tai suprantama pagal PDA, priimti nesunku. Tačiau kai kuriais kitais atvejais tai padaryti sunkiau. Išsamias gaires dėl sąvokos „atliekos“ apibrėžties, įskaitant informaciją apie PDA netaikymą, ir pavyzdžius iš privalomos ESTT jurisprudencijos galima rasti Gairėse dėl pagrindinių Direktyvos 2008/98/EB nuostatų aiškinimo (6) (toliau – PDA gairės). Jeigu medžiaga ar objektas atitinka buvimo atliekomis kriterijus, jam taikomi atliekų srities teisės aktai, įskaitant atliekų klasifikavimo taisykles (nebent jis aiškiai nepatenka į PDA taikymo sritį).

PDA 3 straipsnio 2 dalyje pavojingosios atliekos apibrėžtos taip:

„atliekos, kurios turi vieną ar keletą pavojingų savybių, išvardytų III priede“.

Sprendimas, ar medžiagą ar objektą galima laikyti atliekomis, kaip tai suprantama pagal PDA, yra svarbus, toks pat svarbus ir sprendimas, ar juos reikėtų priskirti prie nepavojingųjų atliekų ar prie pavojingųjų atliekų.

Pavojingųjų atliekų tvarkymui taikomos griežtos sąlygos, visų pirma:

— įpareigojimas teikti įrodymus, kad atliekas būtų galima atsekti pagal atitinkamos valstybės narės taikomą sistemą (PDA 17 straipsnis);

— draudimas maišyti (PDA 18 straipsnis, išsamiau žr. PDA gairėse);

— konkretūs ženklinimo ir pakavimo įpareigojimai (PDA 19 straipsnis).

ES teisės aktuose taip pat nustatyta, kad pavojingosios atliekos turi būti tvarkomos tik specialiai tam skirtuose atliekų tvarkymo įrenginiuose, kuriems išduotas specialus leidimas pagal Pagrindų direktyvos dėl atliekų 23–25 straipsnius, taip pat pagal kitus teisės aktus, kaip antai Sąvartynų direktyvą (7) ir Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą (8).

PDA III priede išvardytos atliekų savybės, dėl kurių jos tampa pavojingosios, neseniai Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1357/2014 (9), taikomu nuo 2015 m. birželio 1 d., ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2017/997 (10), taikomu nuo 2018 m. liepos 5 d., pritaikytos atsižvelgiant į mokslo pažangą. ES reglamentai tiesiogiai taikomi valstybėse narėse neperkeliant jų į nacionalinę teisę. Pavojingosios savybės išsamiai aptariamos šio dokumento 3 priede.

Kalbant apie atliekų klasifikavimą, PDA 7 straipsnyje nustatytas atliekų sąrašo (žr. toliau) ir jo taikymo pagrindas. Valstybės narės gali įtraukti papildomus įrašus į nacionalinius AS atspindinčius dokumentus.

PDA 7 straipsnis PDA 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateikiamos nuostatos, susijusios su atveju, kai valstybė narė pavojingosiomis laiko atliekas, AS nurodytas kaip nepavojingosios, ir atvirkščiai. Tos dvi dalys suformuluotos taip: „2. Valstybė narė atliekas gali laikyti pavojingomis, net jeigu jos nėra įtrauktos į atliekų sąrašą, kai tos atliekos turi vieną ar daugiau III priede išvardytų savybių. Valstybė narė nedelsdama apie visus tokius atvejus informuoja Komisiją. Ji juos aprašo 37 straipsnio 1 dalyje numatytoje ataskaitoje ir suteikia Komisijai visą su tuo susijusią informaciją. Atsižvelgiant į gautus pranešimus, sąrašas peržiūrimas siekiant nuspręsti dėl jo patikslinimo. 3. Kai valstybė narė turi įrodymų, kad konkrečios atliekos, į sąrašą įtrauktos kaip pavojingos, neturi jokių III priede išvardytų savybių, ji tas atliekas gali laikyti nepavojingomis. Valstybė narė nedelsdama apie visus tokius atvejus informuoja Komisiją ir pateikia Komisijai visus reikalingus įrodymus. Atsižvelgiant į gautus pranešimus, sąrašas peržiūrimas siekiant nuspręsti dėl jo patikslinimo.“ 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nenustatyta už tokius sprendimus atsakinga kompetentinga institucija arba tinkama procedūra jiems priimti; tai klausimas, kurį paliekama spręsti pagal kiekvienos valstybės narės vidaus teisės ir administracinę sistemą (tačiau ekonominės veiklos vykdytojai arba kiti privatieji subjektai nelaikomi „valstybėmis narėmis“ ir priimti sprendimų pagal PDA 7 straipsnio 2 ir 3 dalis negali).

2 intarpas. PDA 7 straipsnis

2.1.2. Europos atliekų sąrašas (AS)

AS pateikiamos papildomos nuostatos dėl pavojingųjų savybių vertinimo ir atliekų klasifikavimo. Atliekos jame išvardijamos jas suskirstant į skyrius, poskirsnius ir įrašus. AS įrašus galima suskirstyti taip: tik pavojingųjų atliekų įrašai (angl. „absolute hazardous entries“), tik nepavojingųjų atliekų įrašai (angl. „absolute non-hazardous entries“) ir poriniai įrašai (angl. „mirror entries“).

3 intarpas. Europos atliekų sąrašas

Europos atliekų sąrašas (AS) nustatytas Komisijos sprendimu 2000/532/EB (11). Atliekų klasifikavimo srityje AS yra pagrindinis dokumentas. Suvestinė AS redakcija egzistuoja nuo 2000 m. ir buvo peržiūrėta Komisijos sprendimu 2014/955/ES (12), siekiant atnaujinti AS atsižvelgiant į mokslo pažangą ir suderinti jį su cheminių medžiagų srities teisės aktų pakeitimais. Kaip ES sprendimas, AS yra privalomas visas ir skirtas valstybėms narėms, jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Kai kurios valstybės narės yra paskelbusios rekomendacinius dokumentus dėl AS, kad padėtų AS taikančioms valstybės narės įmonėms ir valdžios institucijoms, ypač tais atvejais, kai valstybės narės taiko 7 straipsnio 2 ar 3 dalį (žr. 2 intarpą).

Klasifikavimas pagal AS pirmiausia reiškia, kad visos atliekos turi būti klasifikuotos joms priskiriant šešiaženklį kodą (išsamiai žr. 1 priedą).

Išsamus klasifikavimas laikantis reikalavimų sudaro galimybę įmonėms ir kompetentingoms institucijoms priimti sprendimą, t. y. atsakyti į klausimą, ar atliekos yra pavojingosios, ar ne (išsamiai žr. 2.3.1 skirsnį). Šiuo požiūriu AS pripažįstami trijų tipų įrašai:

— tik pavojingųjų atliekų įrašai. Atliekos, priskiriamos tik prie pavojingųjų atliekų įrašų, negali būti priskiriamos prie nepavojingųjų atliekų įrašų ir laikomos pavojingosiomis be jokio papildomo vertinimo;

— tik nepavojingųjų atliekų įrašai. Atliekos, priskiriamos tik prie nepavojingųjų atliekų įrašų, negali būti priskiriamos prie pavojingųjų atliekų įrašų ir laikomos nepavojingosiomis be jokio papildomo vertinimo;

— poriniai įrašai, kai pagal AS atliekas iš to paties šaltinio galima priskirti tiek prie pavojingųjų atliekų įrašo, tiek prie nepavojingųjų atliekų įrašo, priklausomai nuo konkrečių aplinkybių ir atliekų sudėties.

2.1.3. Atliekų vežimo reglamentas (AVR)

Atliekų vežimo reglamentu ES teisėje įgyvendinamos Bazelio konvencijos ir EBPO sprendimo C(2001)107 (galutinis) nuostatos. Vežimo procedūros priklauso nuo atliekų tipo, paskirties ir tvarkymo operacijos.

4 intarpas. Atliekų vežimo reglamentas

Reglamentu (ES) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (toliau – Atliekų vežimo reglamentas arba AVR) (13) ES teisėje įgyvendinamos Bazelio konvencijos ir EBPO sprendimo C(2001)107 (galutinis) nuostatos. Visose valstybėse narėse tiesiogiai taikomu AVR nustatomos procedūros, sąlygos ir reikalavimai, kuriuos reikia vykdyti vežant atliekas tarpvalstybiniu lygmeniu, įskaitant vežimą iš vienos valstybės narės į kitą. Remiantis AVR 34 ir 36 straipsniais, šalinti skirtas atliekas draudžiama eksportuoti už ES ir (arba) ELPA teritorijos ribų, taip pat draudžiama eksportuoti pavojingąsias atliekas iš ES į bet kurią šalį, kuriai netaikomas EBPO sprendimas.

Numatytos dvi atliekų vežimo kontrolės procedūros:

— bendri informacijos reikalavimai pagal 18 straipsnį, kuris paprastai taikomas III (atliekų, išvardytų „žaliajame“ sąraše) ar IIIA priede išvardytų naudoti skirtų atliekų vežimui, ir

— išankstinio rašytinio pranešimo ir sutikimo procedūra visų kitų tipų atliekų vežimui.

Identifikuojant atliekas siekiant laikytis teisingos procedūros ir tinkamai įforminti dokumentais, jos klasifikuojamos pagal AVR III–IV priedų sąrašus (į reglamentą įtrauktus tarptautinių susitarimų sąrašus). Tuose sąrašuose taikomas kitoks klasifikavimo metodas nei AS.

Tačiau klasifikavimas pagal PDA ir AS taip pat svarbus taikant AVR, pavyzdžiui, kaip kriterijus, ar atliekas galima eksportuoti į tam tikras ES nepriklausančias šalis, kurioms netaikomas EBPO sprendimas (AVR 36 straipsnio 1 dalis). Atliekų klasifikavimas pagal III–IV prieduose išvardytus įrašus (pvz., Bazelio konvencijos ir EBPO kodus) ir AS įrašus (AVR V priedo 2 dalis) turi būti nurodytas pranešimo ir judėjimo dokumente, naudojamame vykdant pranešimo procedūrą, laikantis IC priedo 25 punkte pateiktų nurodymų. Be to, jeigu vykdomas vežimas, kuriam taikomi 18 straipsnyje nustatyti bendri informacijos reikalavimai, atliekos identifikuojamos VII priedo dokumente.

Vežant atliekas, kurioms taikoma išankstinio rašytinio pranešimo ir sutikimo procedūra, pranešimo ir judėjimo dokumentuose (IA ir IB priedai) naudojami pavojingųjų savybių kodai (H kodai) ir tvarkymo operacijų kodai (D ir R kodai), nurodyti atitinkamai Bazelio konvencijos III ir IV prieduose.

2.1.4. Sąvartynų direktyva

Sąvartynų direktyvoje nustatytos taisyklės dėl sąvartynų tvarkymo, leidimų išdavimo sąlygų, uždarymo ir vėlesnės sąvartynų priežiūros. Tarybos sprendime 2003/33/EB nustatyti atliekų priėmimo į įvairių Sąvartynų direktyvoje nustatytų klasių sąvartynus kriterijai. Taikant APK atlikta analize paprastai negalima remtis klasifikuojant atliekas pagal AS.

5 intarpas. Sąvartynų direktyva

Direktyvoje 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (toliau – Sąvartynų direktyva) (14) nustatytos taisyklės dėl sąvartynų tvarkymo, leidimų išdavimo sąlygų, uždarymo ir tolesnės sąvartynų priežiūros. Tarybos sprendimu 2003/33/EB nustatyti atliekų priėmimo kriterijai (toliau – APK), pagal kuriuos atliekos priimamos į įvairių Sąvartynų direktyvoje nustatytų klasių sąvartynus.

Atliekų priskyrimas pavojingosioms atliekoms pagal AS ir PDA III priedą taip pat svarbus taikant Sąvartynų direktyvą, nes pavojingosios atliekos paprastai turėtų būti šalinamos pavojingosioms atliekoms skirtuose sąvartynuose, o nepavojingosios – nepavojingųjų ar inertinių atliekų sąvartynuose. Stabilios nereaktyviosios pavojingosios atliekos gali būti šalinamos nepavojingųjų atliekų sąvartynuose, jeigu įvykdytos Sąvartynų direktyvos II priede nustatytos sąlygos ir laikomasi APK. Tarybos direktyvos 2003/33/EB B priede aiškiai apibrėžtas „pagrindinio apibūdinimo“ ir su tuo susijusių išvadų dėl pavojingumo vaidmuo priimant atliekas į sąvartyną; šis metodas pavaizduotas jo 1 pav.

Tačiau atliekų priskyrimo pavojingosioms ar nepavojingosioms atliekoms pagal PDA principus ir pagal AS negalima painioti su atliekų vertinimu siekiant nustatyti, ar laikomasi Sąvartynų direktyvos II priede ir Tarybos sprendime 2003/33/EB (APK sprendimas) išdėstytų atliekų priėmimo kriterijų.

2.1.5. Direktyva dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (Kasybos pramonės atliekų direktyva)

Kasybos pramonės atliekų direktyva Kasybos pramonės atliekų direktyva sukurta tinkamo kasybos pramonės atliekų tvarkymo sistema. Nors kasybos pramonės atliekos nepatenka į PDA taikymo sritį, jų pavojingumas turėtų būti klasifikuojamas pagal AS.

6 intarpas. Kasybos pramonės atliekų direktyva

Direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (toliau – Kasybos pramonės atliekų direktyva) (15) siekiama užtikrinti, kad kasybos pramonės atliekos būtų tvarkomos taip, kad būtų išvengiama bet kokio neigiamo poveikio aplinkai ir su tuo susijusio pavojaus žmonių sveikatai arba jie būtų kuo labiau sumažinti. Nors kasybos pramonės atliekos, kurioms taikoma Kasybos pramonės atliekų direktyva, aiškiai nepatenka į PDA taikymo sritį (PDA 2 straipsnio 2 dalies d punktas), jas vis dėlto svarbu klasifikuoti pagal AS: pagal Kasybos pramonės atliekų direktyvą veiklos vykdytojai turi parengti atliekų tvarkymo planą ir numatyti būtinas tinkamo atliekų tvarkymo priemones. Remiantis atliekų tvarkymo planu, kasybos pramonės atliekų pavojingumą reikėtų klasifikuoti pagal AS kriterijus.

2.1.6. REACH reglamentas

REACH reglamente išdėstytos nuostatos dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų ES. Pagal REACH reglamentą atliekos nėra medžiaga, gaminys ar mišinys. Vis dėlto pagal REACH reglamentą surinkta informacija gali būti svarbi atliekoms klasifikuoti.

7 intarpas. REACH reglamentas

Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (toliau – REACH reglamentas) (16) įsigaliojo 2007 m. REACH reglamentas yra bendrasis cheminių medžiagų srities ES teisės aktas, taikomas cheminėms medžiagoms (atskiroms medžiagoms ir mišinių ar gaminių sudėtyje esančioms medžiagoms). REACH reglamento tikslas – užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, įskaitant cheminių medžiagų pavojaus vertinimo alternatyvių metodų skatinimą, taip pat laisvą cheminių medžiagų judėjimą vidaus rinkoje, kartu didinant konkurencingumą ir skatinant inovacijas. REACH reglamente apibrėžti ir pagal jį taikomi įvairūs procesai siekiant pagrindinio tikslo užtikrinti saugų cheminių medžiagų naudojimą:

— cheminių medžiagų registracija (reikalaujama laikantis tam tikrų sąlygų Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) pateikti informaciją apie medžiagų savybes ir naudojimo būdus);

— geresnis bendravimas tiekimo grandinėje naudojant išplėstinius saugos duomenų lapus (eSDL);

— cheminių medžiagų vertinimas, kurį atlieka valdžios institucijos siekdamos užtikrinti tikrumą, susijusį su tinkamo registracijos proceso veikimu, ir išsamiau išaiškinti su tam tikromis medžiagomis susijusį susirūpinimą;

— medžiagų, dėl kurių nustatyta nepriimtina rizika, naudojimo apribojimas;

— autorizacija taikytina tam tikroms labai didelį susirūpinimą keliančioms medžiagoms (SVHC), kurios gali būti pateikiamos rinkai ir naudojamos tik įvykdžius tam tikras sąlygas ir gavus konkrečią riboto galiojimo autorizaciją.

Svarbu pažymėti, kad pagal REACH reglamento 2 straipsnio 2 dalį atliekos (kaip apibrėžta PDA) pagal REACH reglamentą nėra laikomos medžiaga, mišiniu ar gaminiu; REACH reglamente nenustatyta jokių tiesioginių įpareigojimų atliekų gamintojams ar turėtojams (nors reikia apsvarstyti galimybę cheminės saugos ataskaitoje nurodytą atliekų tvarkymo etapą įtraukti į cheminių medžiagų, kurių ES pagaminama ar į ES importuojama daugiau nei 10 t per metus, registracijos dokumentus).

Tačiau klasifikuojant atliekas informacija apie chemines medžiagas, kurios gaminamos ir apie kurias pranešama pagal REACH reglamentą, ypač informacija apie pavojingumą, ir jos paskesnis naudojimas suklasifikavus pagal KŽP reglamentą yra būtina (žr. 2 priedą).

Atkreipkite dėmesį į tai, kad REACH reglamento tikslais taikomi bandymo metodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 440/2008 (toliau – Bandymo metodų reglamentas). Kai kurie šiame reglamente nustatyti bandymo metodai arba jų variantai gali būti taikomi klasifikuojant atliekas.

2.1.7. Klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (KŽP) reglamentas

KŽP reglamente nustatyti cheminių medžiagų ir mišinių pavojingumo klasifikavimo kriterijai. Pagal KŽP reglamentą atliekos nėra laikomos chemine medžiaga, mišiniu ar gaminiu. Tačiau atliekoms būdingos pavojingosios savybės susijusios su KŽP kriterijais. Be to, klasifikuojant atliekas cheminių medžiagų klasifikavimas pagal KŽP reglamentą taip pat gali būti svarbus.

8 intarpas. KŽP reglamentas

Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (toliau – KŽP reglamentas) (17) ES pritaikoma JTO tarptautinė cheminių medžiagų klasifikavimo sistema (Visuotinai suderinta cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema, GHS). Jame nustatyti išsamūs cheminių medžiagų vertinimo ir jų pavojingumo klasifikavimo kriterijai.

Panašiai kaip REACH reglamente, KŽP reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad atliekos nėra laikomos chemine medžiaga, mišiniu ar gaminiu; vadinasi, KŽP reglamente nustatyti įpareigojimai netaikomi atliekų gamintojams ar turėtojams.

Nors PDA III priedas pagrįstas KŽP reglamentu, į jį nėra perkelti visi KŽP reglamente nustatyti kriterijai. Vietoj to, kalbant apie atliekų klasifikavimą, reikėtų pažymėti, kad kai kuriuose PDA III priedo HP kriterijuose daroma tiesioginė nuoroda į KŽP reglamente išvardytas pavojingumo klases ir kategorijas ir į pavojingumo frazes ir susijusius klasifikavimo kriterijus. Daugelyje porinių įrašų konkrečiai minimos pavojingosios cheminės medžiagos. Cheminės medžiagos klasifikuojamos pagal KŽP reglamentą, o atliekų sudėtyje esančių pavojingųjų medžiagų buvimą reikia vertinti laikantis PDA III priedo (išsamiai žr. 2.3.2skirsnį ir 3 priedą). Be to, KŽP reglamento VI priedo 3 dalies 3.1 lentelėje nurodytas oficialių suderintų cheminių medžiagų klasifikacijų rinkinys. Jeigu yra tokia suderinta klasifikacija, klasifikuojant atliekas reikia ja naudotis (šiuo konkrečiu klausimu žr. 2 priedo 2.1.1 skirsnį).

2.1.8. Patvariųjų organinių teršalų (POT) reglamentas

POT reglamentu siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą nuo patvariųjų organinių teršalų (POT). Atliekas, kurių sudėtyje yra tam tikrų POT, nurodytų AS priede (2 punkto 3 įtraukoje) ir viršijančių atitinkamą POT reglamente nustatytą ribinę vertę, reikia priskirti prie pavojingųjų atliekų.

9 intarpas. POT reglamentas

Reglamentu (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų (POT reglamentas) (18), be kita ko, siekiama, įgyvendinant atitinkamus tarptautinius susitarimus, apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą nuo tam tikrų nurodytų cheminių medžiagų, kurios pasklinda per šalių sienas toli nuo jų šaltinių, išlieka aplinkoje ir gali biologiškai kauptis gyvuosiuose organizmuose. Reglamentas taikomas tik cheminėms medžiagoms, įtrauktoms į reglamento prieduose pateiktus sąrašus.

Pagal POT reglamento 7 straipsnį atliekos, sudarytos iš POT, jų turinčios arba jais užterštos viršijant nustatytas ribines vertes (ribinę koncentraciją, nurodytą 7 straipsnio 4 dalies a punkte, vadinamąją „mažo POT kiekio ribinę vertę“) (19), turi būti šalinamos ar regeneruojamos nepagrįstai nedelsiant ir laikantis POT reglamento nuostatų taip, kad patvarieji organiniai teršalai būtų garantuotai sunaikinti arba negrįžtamai transformuoti ir likusios atliekos bei išleidžiamos medžiagos neturėtų patvariųjų organinių teršalų savybių. Draudžiamos šalinimo ar regeneravimo operacijos, dėl kurių POT gali būti regeneruoti, recirkuliuoti, atnaujinti arba pakartotinai panaudoti.

Klasifikuojant porinius įrašus, atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Komisijos sprendimu 2014/955/ES, būtina atsižvelgti į tam tikrų POT buvimą. Atliekos, kurių sudėtyje yra tam tikrų POT (nurodytų AS priede (2 punkto 3 įtraukoje) (20)), viršijančių atitinkamas POT reglamente nustatytas ribines vertes, laikomos pavojingosiomis be jokio papildomo vertinimo (žr. pavyzdį 1 priedo 1.4.10 skirsnyje).

Pažymėtina, kad:

— POT reglamento prieduose išvardytų POT, kurie konkrečiai nepaminėti AS priede (2 punkto 3 įtraukoje), net jei jų koncentracija viršija POT reglamento IV priede nustatytas ribines vertes, buvimas atliekose savaime nereiškia, kad atliekos priskirtinos prie pavojingųjų atliekų. Jų klasifikavimas priklausytų nuo cheminės medžiagos pavojingumo klasifikacijos ir turi būti vertinamas taikant PDA III priede išdėstytas bendrąsias taisykles, taikytinas HP 1–HP 15.

— Šis poveikis klasifikavimui nėra susijęs su jokiais sudėtyje POT turinčių atliekų gamintojams ir turėtojams pagal POT reglamentą nustatytais įpareigojimais ir nuo jų nepriklauso.

2.1.9. Direktyva „Seveso III“

Direktyva „Seveso III“ siekiama užkirsti kelią didelėms avarijoms, susijusioms su pavojingosiomis cheminėmis medžiagomis, ir sušvelninti jų padarinius aplinkai ir žmonių sveikatai. Ji taip pat taikoma atliekoms. Atliekų sudėtyje esančias ir tam tikras ribines vertes viršijančias pavojingąsias medžiagas tvarkantys veiklos vykdytojai turi klasifikuoti atliekas pagal jų kaip mišinio savybes. Svarbiuose informacijos šaltiniuose gali būti pateikta klasifikacija pagal ES atliekų teisės aktus.

10 intarpas. Direktyva „Seveso III“

Pagrindinis Direktyvos 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (toliau – direktyva „Seveso III“) (21) tikslas – užkirsti kelią didelėms su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusioms avarijoms ir sušvelninti jų padarinius žmonių sveikatai ir aplinkai siekiant visoje Sąjungoje nuosekliai ir veiksmingai užtikrinti aukšto lygio apsaugą.

Tam tikras ribines vertes viršijančias pavojingąsias medžiagas tvarkantys veiklos vykdytojai privalo imtis visų būtinų priemonių, kad užkirstų kelią didelėms avarijoms ir sušvelnintų jų padarinius. Iš jų, be kita ko, reikalaujama teikti informaciją visuomenei, kuriai avarija gali turėti poveikį, skelbti saugos ataskaitas, sukurti saugos valdymo sistemą ir parengti vidaus avarinius planus. Valstybės narės privalo, be kita ko, užtikrinti, kad būtų parengti avariniai planai aplinkiniams rajonams ir kad būtų suplanuoti padarinių švelninimo veiksmai.

Direktyva „Seveso III“ taip pat taikoma atliekoms, bet į jos taikymo sritį neįtraukiami atliekų sąvartynai, įskaitant požemines atliekų saugyklas. Direktyvos „Seveso III“ I priedo 5 pastaboje daroma nuoroda į KŽP reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 ir konkrečiai minimos atliekos:

„Jei objekte yra (arba tikėtina, kad gali būti) pavojingų cheminių medžiagų, įskaitant atliekas, kurios nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 taikymo sritį, tačiau dėl sąlygų objekte jos turi arba gali turėti su didelių avarijų pavojumi susijusių lygiaverčių savybių, jos laikinai priskiriamos tinkamiausiai kategorijai arba prilyginamos tinkamiausiai konkrečiai pavojingai cheminei medžiagai, kuriai taikoma ši direktyva.“

3. ATLIEKŲ KLASIFIKAVIMO PROCEDŪROS

3.1. Bendrasis atliekų klasifikavimo metodas

Gavus reprezentatyviąją imtį, vertinami ir klasifikuojami visi atskiri gamintojo atliekų srautai. Jeigu yra daugiau nei vieno tipo atliekų, kiekvieno tipo atliekas reikia vertinti atskirai. Taip užtikrinama, kad pavojingųjų atliekų vienetai ar partijos

— nebūtų klaidingai klasifikuoti kaip nepavojingosios atliekos jas sumaišant (atskiedžiant) su kitomis atliekomis (žr. PDA 7 straipsnio 4 dalį);

— būtų nustatyti laiku siekiant išvengti atliekų sumaišymo su kitomis atliekomis, pvz., dėžėje, maiše, krūvoje ar konteineriuose (žr. PDA 18 straipsnį).

Šie reikalavimai netaikomi tik namų ūkių mišrioms komunalinėms atliekoms.

Toliau esančiame skyriuje ir schemoje (plg. 2 pav.) paaiškinamas bendrasis požiūris į atliekų klasifikavimą. Schemoje pateikiama nuoroda į

— atitinkamą šio dokumento skyrių, kuriame bendrai paaiškintas klasifikavimo etapas, ir

— atitinkamą šio dokumento priedą, kuriame pateikiama išsami informacija.

Atlikus pirmųjų dviejų toliau aprašytų etapų veiksmus turėtų paaiškėti, ar:

— aptariamai medžiagai ar objektui taikomos PDA, ar AS nuostatos,

— taikomas tik pavojingųjų arba tik nepavojingųjų atliekų įrašas, ar taikomas porinis įrašas ir todėl reikėtų atlikti papildomą vertinimą.

3.1.1. 1 etapas. Ar taikytina PDA?

Prieš klasifikuojant atliekas reikėtų patikrinti, ar PDA apskritai taikytina:

— pirma, reikėtų patikrinti, ar aptariama medžiaga ar objektas yra atliekos (kaip apibrėžta PDA). Nustatyti, ar aptariamas objektas ar medžiaga laikoma atliekomis pagal PDA, yra būtinoji sąlyga norint atlikti tolesnį vertinimą – ar ji(s) pavojinga (-as). Dėl tokio vertinimo PDA gairėse pateikiama rekomendacijų dėl pagrindinės sąvokos „atsikratymas“ apibrėžties pagal PDA ir su ja susijusių PDA vartojamų sąvokų, kaip antai sąvokų „šalutinis produktas“ ir „atliekų nebelaikymas atliekomis“;

— antra, reikia patikrinti, ar tam tikri nustatyti atliekų srautai tikrai patenka į PDA taikymo sritį. Net jeigu medžiaga ar objektas laikomas atliekomis, reikia įvertinti, ar taikytina viena iš PDA 2 straipsnyje nustatytų taikymo srities išimčių. PDA 2 straipsnio tekstas cituojamas toliau esančiame intarpe. Išsamios gairės dėl tam tikrų išimčių pateikiamos PDA gairėse. Jeigu atlikus vertinimą nustatoma, kad taikoma išimtis, tuomet nei PDA, nei AS netaikomi (ypatingas atvejis yra Kasybos pramonės atliekų direktyva, kaip aprašyta 2.1.5 skirsnyje; kasybos atliekoms PDA netaikoma, bet tam tikromis toje direktyvoje išvardytomis aplinkybėmis jos turi būti klasifikuojamos pagal AS). Visi atliekų srautai, kuriems nėra aiškiai netaikytina PDA, turi būti klasifikuojami pagal PDA ir AS, taigi atitinkamai taikant šiose techninėse gairėse išdėstytą metodą. Tai apima atvejus, kai tam tikram atliekų srautui galioja papildomas teisės aktas (kaip antai elektros ir elektroninės įrangos atliekoms (EEĮA) taikoma EEĮA direktyva 2012/19/ES (22) arba baterijų atliekoms taikoma Baterijų direktyva 2006/66/EB) (23), kaip paminėta PDA 2 straipsnio 4 dalyje.

Direktyva 2008/98/EB 2 straipsnis 1. Taikymo srities išimtys. Ši direktyva netaikoma: a) dujų išmetimui į atmosferą; b) žemei (vietoje), įskaitant neiškastą užterštą dirvožemį bei nuolat toje žemėje stovinčius pastatus; c) neužterštam dirvožemiui ir kitai natūraliai susidarančiai medžiagai, iškastai statybų metu, kai yra tikrai žinoma, kad medžiaga bus panaudota savo natūraliame būvyje statybos tikslais toje vietoje, kur ji buvo iškasta; d) radioaktyviosioms atliekoms; e) nebetinkamais naudoti pripažintiems sprogmenims; f) srutoms, jeigu joms netaikomas 2 dalies b punktas, šiaudams ir kitoms nepavojingoms žemės ūkio ar miškininkystės gamtinėms medžiagoms, naudojamoms ūkininkaujant, vykdant miškininkystės veiklą arba gaminant energiją iš tokios biomasės tokiais procesais arba metodais, kurie nedaro žalos aplinkai ar nekelia grėsmės žmogaus sveikatai. 2. Ši direktyva netaikoma kategorijoms, kurioms jau taikomi kiti Bendrijos teisės aktai: a) nuotekoms; b) gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, įskaitant perdirbtus produktus, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, išskyrus tuos, kurie skirti sudeginti, šalinti sąvartyne ar panaudoti biologinių dujų arba komposto gamybos įmonėje; c) skerdenoms tų gyvūnų, kurių mirties priežastis yra ne paskerdimas, įskaitant gyvūnus, nužudytus siekiant išnaikinti epizootines ligas, ir kurie yra pašalinami laikantis Reglamento (EB) Nr. 1774/2002; d) atliekoms, susidarančioms žvalgant, išgaunant, apdorojant ir saugant mineralinius išteklius, ir atliekoms, susidarančioms dėl karjerų veiklos, kurioms taikoma 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo. 3. Nedarant poveikio pareigoms, nustatytoms atitinkamais Bendrijos teisės aktais, ši direktyva netaikoma paviršiniame vandenyje perkeliamoms nuosėdoms vandenų ir vandens kelių valdymo arba potvynių prevencijos ar potvynių ir sausrų arba melioracijos padarinių švelninimo tikslais, jeigu įrodoma, kad nuosėdos nepavojingos. 4. Specialios taisyklės, taikomos ypatingais atvejais arba papildančios šios direktyvos taisykles dėl konkrečių atliekų kategorijų tvarkymo, gali būti nustatytos atskiromis direktyvomis.

11 intarpas. PDA 2 straipsnis. Taikymo srities išimtys

3.1.2. 2 etapas. Kuris atliekų sąrašo įrašas taikytinas?

AS sudaro 20 skyrių (dviženkliai kodai), padalytų į poskirsnius (keturženkliai kodai) ir įrašus (šešiaženkliai kodai).

Atliekos priskiriamos prie konkretaus įrašo laikantis atliekų sąrašo naudojimo procedūros. Pagal tą procedūrą nustatoma skyrių eilės tvarka. Anotuotas AS ir jo naudojimo procedūra pateikiami 1 priede.

Bet kokios atliekos, kurias galima identifikuoti pagal žvaigždute (*) pažymėtą įrašą, turėtų būti laikomos pavojingosiomis. Atliekos, kurioms taikomi visi kiti įrašai, laikomos nepavojingosiomis. Siekiant užbaigti 2 etapą ir nustatyti taikytiną (-us) AS įrašą (-us),

— reikia įvertinti aptariamoms atliekoms tinkamą AS įrašą arba įrašus, atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių lygmeniu galėjo būti įtraukta konkrečių įrašų pagal nacionalinės teisės aktus remiantis PDA 7 straipsnio 2 arba 3 dalimi;

— paskui reikia įvertinti, prie kurio iš toliau išvardytų tipų reikia priskirti aptariamas atliekas: — tik pavojingųjų atliekų (AH) įrašas (pažymėtas žvaigždute (*)) Prie AH įrašų priskiriamos atliekos negali būti priskiriamos prie nepavojingųjų atliekų įrašų ir laikomos pavojingosiomis be jokio papildomo vertinimo. Jeigu atliekos priskiriamos prie AH įrašo, jos klasifikuojamos kaip pavojingosios ir jokio papildomo vertinimo, siekiant nuspręsti, ar atliekos turi būti klasifikuojamos kaip pavojingosios, nebereikia. Tačiau vis tiek reikės atlikti 3–5 etapų veiksmus (žr. 3.2 skyrių) siekiant nustatyti, kokios pavojingosios savybės būdingos konkrečioms atliekoms, nes šios informacijos gali reikėti, kad būtų įvykdytos PDA 19 straipsnio nuostatos dėl tinkamo pavojingųjų atliekų ženklinimo (pvz., pildant važtaraštį atliekoms transportuoti). Dėl informacijos apie AH įrašus dėl pavojingųjų savybių neturinčių atliekų žr. 1 priedo 1.1 skirsnyje pateiktą 1 intarpą; — tik nepavojingųjų atliekų (ANH) įrašas Prie ANH įrašo priskiriamos atliekos negali būti priskiriamos prie pavojingųjų atliekų įrašų ir yra klasifikuojamos kaip nepavojingosios be jokio papildomo vertinimo. Jeigu atliekos priskiriamos prie ANH įrašo, jos klasifikuojamos kaip nepavojingosios ir jokio papildomo vertinimo, siekiant nuspręsti, ar atliekos turi būti klasifikuojamos kaip nepavojingosios, nebereikia. Dėl informacijos apie ANH įrašus dėl pavojingųjų savybių turinčių atliekų žr. 1 priedo 1.1 skirsnyje pateiktą 1 intarpą; — porinis įrašas Porinius įrašus galima apibrėžti kaip du ar daugiau susijusius įrašus, vienas iš kurių yra pavojingųjų atliekų įrašas, o kitas – nepavojingųjų. Priešingai nei AH ar ANH įrašų atveju, jeigu atliekos turi būti priskirtos prie alternatyvių įrašų grupės, turi būti imamasi papildomų vertinimo veiksmų. Alternatyvius įrašus sudaro bent šie įrašai: — porinis pavojingųjų atliekų (MH) įrašas (pažymėtas žvaigždute (*)); — porinis nepavojingųjų atliekų (MNH) įrašas. Jeigu reikia priimti sprendimą dėl atliekų priskyrimo prie MH įrašo ar prie MNH įrašo, reikia atlikti klasifikavimo proceso 3–5 etapų veiksmus (žr. 3.2 skyrių) siekiant pagal tyrimų rezultatus nustatyti, ar priskirti atliekas prie MH įrašo ar prie MNH įrašo.

Papildomos informacijos apie ANH, AH, MH ir MNH priskyrimą pateikta 1 priedo 1 skirsnyje.

3.2. MH ar MNH įrašo priskyrimas

Toliau esančiais skyriais reikėtų vadovautis renkantis tinkamą porinį įrašą. Jais taip pat galima naudotis siekiant nustatyti su AH įrašu siejamų atliekų pavojingąsias savybes, nes šios informacijos gali reikėti, kad būtų įvykdytos PDA 19 straipsnio nuostatos dėl tinkamo pavojingųjų atliekų ženklinimo (pvz., pildant važtaraštį gabenant atliekas).

Atlikus 3–5 etapų veiksmus, galiausiai turėtų paaiškėti, ar aptariamų atliekų sudėtyje esama pavojingųjų sudedamųjų dalių ir ar joms būdinga viena ar kelios pavojingosios savybės (HP 1–HP 15) ir (arba) ar jų sudėtyje yra kokių nors svarbių POT. Taip galima nuspręsti, ar atliekos yra pavojingosios ar nepavojingosios. Toliau esančioje schemoje pavaizduoti etapai, kuriuos būtinai reikia atlikti, ir daromos nuorodos į kitus skyrius (ir atitinkamus priedus, kuriuose galima rasti išsamesnės informacijos).

3.2.1. 3 etapas. Ar pakankamai žinoma apie atliekų sudėtį, kad būtų galima nustatyti, ar joms būdingos pavojingosios savybės, atliekant skaičiavimus arba bandymus 4 etape?

Gauti pakankamos informacijos apie pavojingųjų medžiagų buvimą ir kiekį atliekose, siekiant nustatyti, ar atliekoms gali būti būdingos kurios nors pavojingosios savybės (HP 1–HP 15), yra svarbus veiksmas klasifikuojant atliekas. Reikia tam tikros informacijos apie atliekų sudėtį, neatsižvelgiant į pasirinktą pavojingųjų savybių vertinimo metodą (skaičiavimą ar bandymą), kaip aprašyta 4 etape. Yra keli būdai rinkti informaciją apie atliekų sudėtį, joje esančias pavojingąsias medžiagas ir galinčias pasireikšti pavojingąsias savybes:

— informacija apie gamybos (chemijos) procesą, kuriame susidaro atliekos, ir žaliavas bei tarpines medžiagas, įskaitant ekspertų nuomones (naudingas šaltinis gali būti gamintojo pateiktos GPGBID ataskaitos, pramonės procesų vadovai, procesų aprašai ir žaliavų sąrašai ir kt.);

— pirminio medžiagos ar objekto, prieš jiems tampant atliekomis, gamintojo informacija, pvz., saugos duomenų lapai (SDL), produktų etiketės arba vardinių parametrų lentelės (išsamiau žr. 2 priedą);

— atliekų analizės duomenų bazės valstybių narių lygmeniu;

— atliekų ėminių ėmimas ir cheminė analizė (žr. 4 priedą).

Surinkus informaciją apie atliekų sudėtį galima įvertinti, ar nustatytos medžiagos klasifikuojamos kaip pavojingosios, t. y. ar joms priskiriamas pavojingumo frazės kodas (žr. 12 intarpą). Siekiant nustatyti, ar atliekų sudėtyje esančios medžiagos klasifikuojamos kaip pavojingosios, ir sužinoti daugiau apie konkrečias pavojingumo klases ir kategorijas, prie kurių tas medžiagas galima priskirti pagal KŽP reglamentą, žr. 2 priede pateiktas gaires.

Pavojingumo frazių kodai Ar medžiagos, nustatytos kaip aptariamų atliekų sudedamosios dalys, laikomos pavojingosiomis, turi būti vertinama laikantis KŽP reglamente nustatytų kriterijų. Dėl naudingų informacijos priemonių šioje srityje žr. šio dokumento 2 priedą. Atkreipkite dėmesį į tai, kad KŽP reglamente „pavojingumo frazės“ apibrėžtos taip: Pavojingumo frazė – pavojingumo klasei ir kategorijai priskirta frazė, kuria apibūdinamas pavojingosios cheminės medžiagos ar mišinio pavojingumo pobūdis, įskaitant, kai tinkama, pavojingumo laipsnį. Pavojingumo frazės kodo ir priskirtos pavojingumo klasės ir kategorijos pavyzdys pagal KŽP reglamento VI priedo 3 dalies 3.1 lentelę: Pavojingumo frazė Apibūdinimas Pavojingumo klasė ir kategorija H330 Mirtina įkvėpus Acute Tox. 2 Taigi pirmasis skaitmuo po H nurodo pavojingumo kategoriją (2 – fiziniai pavojai, 3 – pavojingumas sveikatai, 4 – pavojingumas aplinkai), antrasis ir trečiasis skaitmenys yra nuoseklūs pavojingumo kodų numeriai. Informaciją apie medžiagoms priskiriamus pavojingumo frazių kodus galima rasti 2 priede.

12 intarpas. Pastaba dėl KŽP reglamento kriterijų. Pavojingumo frazių kodai

Atkreipkite dėmesį į tai, kad, jeigu svarstoma galimybė atlikti tiesioginius pavojingųjų savybių bandymus (kaip paprastai daroma vertinant fizines pavojingąsias savybes; žr. 4 etapą), aptariamų atliekų cheminės analizės galima neatlikti. Vietoj to ir kituose pirmiau minėtuose informacijos šaltiniuose gali būti nurodyta, ar būtų galima pagrįstai atlikti tikslinius tiesioginius tam tikrų pavojingųjų savybių bandymus.

Jeigu norint nustatyti aptariamų atliekų cheminę sudėtį svarstoma galimybė imti ėminius ir atlikti cheminę analizę (pvz., siekiant taikyti skaičiavimo metodą pavojingosioms savybėms nustatyti, kaip aprašyta 4 etape), žr. 4 priedą.

Tikimasi, kad atliekas klasifikuojantys asmenys imsis visų būtinų priemonių, kad iki šio etapo nustatytų atliekų sudėtį ir pavojingąsias savybes.

Galiausiai, jeigu iš surinktos informacijos apie atliekų sudėtį (atsižvelgiant į visas pirmiau išvardytas galimybes) neįmanoma padaryti išvados ar įvertinti atliekoms būdingų pavojingųjų savybių nei atliekant skaičiavimus, nei atliekant atliekų bandymus pagal 4 etapą, veiklos vykdytojas turėtų apsvarstyti galimybę klasifikuoti atliekas kaip pavojingąsias (prireikus pasitaręs su kompetentinga institucija).

Reikėtų pažymėti, kad, nors yra parengti tiesioginiai tam tikrų pavojingųjų savybių bandymų metodai, kaip aprašyta 4 etape, jų yra ne visų pavojingųjų savybių atveju. Todėl nežinomos sudėties atliekos negali būti galutinai pripažintos nepavojingosiomis vadovaujantis tiesioginių bandymų metodu.

3.2.2. 4 etapas. Ar atliekoms būdingos kurios nors pavojingosios savybės (HP1–HP15)?

Kaip pažymėta šio dokumento 2.1.1skyriuje ir papildomai aprašyta 3 priede, PDA III priede aprašyta 15 atliekų savybių (HP 1–HP 15), dėl kurių jos tampa pavojingosios. 1 lentelėje pateikiama pirmiau minėtų pavojingųjų savybių apžvalga.

1 lentelė

Atliekų savybės, dėl kurių jos tampa pavojingosios (aprašymas iš PDA III priedo)

Pavojingosios savybės HP 1 Sprogiosios HP 2 Oksiduojančiosios HP 3 Degiosios HP 4 Dirginančios – dirgina odą ir pažeidžia akis HP 5 Specifiškai toksiškos konkrečiam organui (STOT) / Toksiškos įkvėpus HP 6 Ūmiai toksiškos HP 7 Kancerogeninės HP 8 Ėsdinančios HP 9 Užkrečiamosios HP 10 Toksiškos reprodukcijai HP 11 Mutageninės HP 12 Išskiriančios ūmiai toksiškas dujas HP 13 Jautrinančios HP 14 Ekotoksiškos HP 15 Atliekos, kuriose gali pasireikšti kuri nors prieš tai nurodyta pavojingoji savybė, kuria pirminės atliekos tiesiogiai nepasižymėjo

Užbaigus 3 etapo veiksmus turėtų būti surinkta pakankamai informacijos apie atitinkamą aptariamų atliekų sudėtį. Tai reiškia, kad turėtų būti sukaupta pakankamai žinių apie atliekų sudėtyje esančias pavojingąsias medžiagas ir apie tai, kaip jos klasifikuojamos (pvz., ar joms priskirti kokie nors svarbūs pavojingumo frazių kodai pagal KŽP reglamentą), kad būtų galima pritaikyti bent vieną iš toliau nurodytų metodų ir nustatyti, ar atliekoms būdingos pavojingosios savybės:

— skaičiavimas, jeigu aptariamų atliekų sudėtyje esančios medžiagos pasiekia ar viršija ribines vertes pagal pavojingumo frazių kodus (individualiai siejamus su HP 4–HP 14 savybėmis; žr. 3 priedą);

— bandymas siekiant nustatyti, ar atliekoms būdingos pavojingosios savybės.

3 priede pateiktas išsamus aprašymas ir gairės, kaip vertinti pavienes HP 1–HP 15 pavojingąsias savybes taikant skaičiavimo ar bandymo metodą.

Kalbant apie skaičiavimo metodą, reikėtų pažymėti, kad pavojingųjų medžiagų kiekio atliekose vertes, nustatytas, pvz., imant aptariamų atliekų ėminius ir atliekant jų cheminę analizę, reikia palyginti su PDA III priede išvardytomis ribinėmis koncentracijomis. Tos ribinės koncentracijos susijusios su atliekų būsena tuo metu, kai jos klasifikuojamos, t. y. šviežių atliekų mase. Tačiau daugelio analizės metodų rezultatai pateikiami remiantis sausosios medžiagos mase. Todėl analizės vertės, išreikštos pagal sausosios medžiagos masę, turi būti koreguojamos atsižvelgiant į atliekų drėgnį, siekiant nustatyti medžiagos koncentraciją pirminėse atliekose, nes vėliau jos bus tvarkomos. Atliekas klasifikuojantys asmenys turėtų žinoti, kad laboratorijos dažnai pateikia rezultatus, grindžiamus sausosios medžiagos mase, ir todėl turėtų elgtis apdairiai, kad tikrai žinotų, kuo remiantis teikiami analizės rezultatai. Atliekos turi būti klasifikuojamos remiantis drėgnąja mase (nustatyta pirmiau arba konvertuojant sausosios masės duomenis). Be to, reikėtų aiškiai pažymėti, kad pagal PDA 7 straipsnio 4 dalį draudžiama atskiesti ar sumaišyti atliekas siekiant sumažinti pradines pavojingųjų medžiagų koncentracijas.

Atkreipkite dėmesį į tai, kad PDA III priede nustatytos ribinės koncentracijos netaikomos masyvaus pavidalo gryno metalo lydiniams, jeigu jie neužteršti pavojingosiomis medžiagomis. Papildomos informacijos apie metalo lydinių klasifikavimą galima rasti 1 priedo 1.4.6 skirsnyje.

Papildomų gairių dėl atliekų ėminių ėmimo ir cheminės analizės siekiant pasinaudoti skaičiavimo metodu galima rasti 4 priede.

Tiesioginiai bandymai siekiant nustatyti, ar pasireiškia tam tikra pavojingoji savybė, gali būti tinkamas metodas tam tikrais atvejais vertinant tam tikras pavojingąsias savybes (pvz., tokias fizines savybes kaip HP 1 „Sprogiosios“, HP 2 „Oksiduojančiosios“ ir HP 3 „Degiosios“).

Kaip numatyta AS priede,

„Jei atliekų pavojingoji savybė įvertinta atliekant bandymą su tokia pavojingosios medžiagos koncentracija, kokia nurodyta Direktyvos 2008/98/EB III priede, tokio bandymo rezultatai yra viršesni.“

Galiausiai, jeigu atliekoms būdinga viena ar kelios iš 15 pavojingųjų savybių, joms turi būti priskirtas atitinkamas MH įrašas. Kita vertus, jeigu atliekoms nėra būdingos jokios pavojingosios savybės, reikia atlikti 5 etapo veiksmus siekiant patikrinti, ar atliekų sudėtyje esama tam tikrų ribines vertes viršijančių POT. Tai paskutinis etapas prieš aptariamoms atliekoms priskiriant MH arba MNH įrašą.

3.2.3. 5 etapas. Ar yra tikėtina ar žinoma, kad atliekų sudėtyje esama AS priede (2 punkto 3 įtraukoje) išvardytų POT?

Paskutinis etapas priskiriant atliekas pavojingosioms ar nepavojingosioms atliekoms yra nustatyti, ar atliekų sudėtyje esama AS priede (2 punkto 3 įtraukoje) išvardytų POT, konkrečiau kalbant, ar konkrečių POT kiekis viršija atitinkamas POT reglamente nustatytas ribines vertes. Išsami apžvalga, įskaitant POT, į kuriuos reikia atsižvelgti, sąrašą ir atitinkamas ribines koncentracijas, pateikta 1 priedo 1.4.10 skirsnyje.

Jeigu atliekų sudėtyje nėra tam tikrų POT arba jų kiekis neviršija ribinės koncentracijos, toms atliekoms priskiriamas MNH įrašas. Kitu atveju joms priskiriamas MH įrašas.

(1) 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(2) Komisijos sprendimas 2000/532/EB dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

(3) Vieno mėnesio konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais vyko 2015 m. birželio mėn.; žr. http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. 2015 m. birželio 30 d. Briuselyje įvyko suinteresuotiesiems subjektams skirtas praktinis seminaras.

(4) 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(5) Komisijos sprendimas 2000/532/EB dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

(6) Europos Komisija. Aplinkos generalinis direktoratas (2013 m.): Gairės dėl pagrindinių Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų nuostatų aiškinimo; žr. http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(8) 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(9) 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurios direktyvas III priedas (OL L 365, 2014 12 19, p. 89).

(10) 2017 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/997, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB III priedo nuostatos dėl pavojingos savybės HP 14 „ekotoksiškumas“ (OL L 150, 2017 6 14, p. 1).

(11) Komisijos sprendimas 2000/532/EB dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

(12) 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 2014/955/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 370, 2014 12 30, p. 44).

(13) 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (OL L 190, 2006 7 12, p. 1).

(14) 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(15) 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas (OL L 102, 2006 4 11, p. 15).

(16) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(17) 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(18) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).

(19) Derėtų pažymėti, kad kai kuriose ES valstybėse narėse kai kuriems POT taikomos griežtesnės ribinės vertės.

(20) AS išvardyti POT yra vadinamieji senieji POT. Taigi prie pavojingųjų atliekų priskiriamos tik atliekos, sudėtyje turinčios senųjų POT, kurių koncentracija viršija mažo POT kiekio ribinę vertę.

(21) 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1).

(22) 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (OL L 197, 2012 7 24, p. 38).

(23) 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (OL L 266, 2006 9 26, p. 1).

PRIEDAI Komisijos pranešimas – Atliekų klasifikavimo techninės gairės TURINYS 1 PRIEDAS: Anotuotas atliekų sąrašas 21 1.1. AS struktūra 21 1.2. Tinkamo įrašo nustatymas 24 1.2.1. Anotuotas atliekų sąrašas 27 1.3. Sudėtingų įrašų klasifikavimo pavyzdžiai 62 1.3.1. Pakuočių atliekos ir turinys 62 1.3.2. Elektros ir elektronikos įrenginių atliekos (EEĮA) 64 1.3.3. Eksploatuoti netinkamos transporto priemonės (ENTP) 66 1.4. Konkrečių tipų atliekų konkrečių sudedamųjų dalių vertinimo pavyzdžiai 67 1.4.1. Organinės sudedamosios dalys ir konkretūs cheminiai junginiai 67 1.4.2. Ozono sluoksnį ardančios medžiagos 69 1.4.3. Asbestas 71 1.4.4. Atliekos, kuriose yra CaO ir Ca(OH) 2 72 1.4.5. Atliekos, kuriose yra akmens anglių dervos ir bitumo 74 1.4.6. Metalai ir jų lydiniai 75 1.4.7. Organiniai peroksidai 76 1.4.8. Gumos atliekos 77 1.4.9. Plastikų atliekos 78 1.4.10. POT atliekos 80 2 PRIEDAS: Duomenų šaltiniai ir pagrindinė informacija apie pavojingąsias medžiagas 83 2.1 Medžiagų priskyrimas pavojingosioms pagal KŽP reglamentą 83 2.1.1 Suderintas medžiagų klasifikavimas 83 2.1.2 Savarankiškas klasifikavimas 84 2.1.3 KŽ inventorius kaip tyrimo priemonė 84 2.2 Informacija apie atliekomis tampančių medžiagų (mišinių) sudėtį, savybes ir tvarkymą 85 2.3 Kiti informacijos šaltiniai 86 3 PRIEDAS: Konkretūs pavojingųjų savybių (HP 1–HP 15) nustatymo metodai 87 3.1. HP 1 „Sprogiosios“ nustatymas 87 3.2. HP 2 „Oksiduojančiosios“ nustatymas 88 3.3. HP 3 „Degiosios“ nustatymas 91 3.4. HP 4 „Dirginančios – dirgina odą ir pažeidžia akis“ nustatymas 96 3.5. HP 5 „Specifiškai toksiškos konkrečiam organui (STOT) / Toksiškos įkvėpus“ nustatymas 99 3.6. HP 6 „Ūmiai toksiškos“ nustatymas 102 3.7. HP 7 „Kancerogeninės“ nustatymas 105 3.8. HP 8 „Ėsdinančios“ nustatymas 106 3.9. HP 9 „Užkrečiamosios“ nustatymas 108 3.10. HP 10 „Toksiškos reprodukcijai“ nustatymas 111 3.11. HP 11 „Mutageninės“ nustatymas 113 3.12. HP 12 „Išskiriančios ūmiai toksiškas dujas“ nustatymas 114 3.13. HP 13 „Jautrinančios“ nustatymas 118 3.14. HP 14 „Ekotoksiškos“ nustatymas 119 3.15. HP 15 „Atliekos, kuriose gali pasireikšti kuri nors prieš tai nurodyta pavojinga savybė, kuria pirminės atliekos tiesiogiai nepasižymėjo“ nustatymas 122 4 PRIEDAS: Atliekų ėminių ėmimas ir cheminė analizė 124 4.1. Ėminių ėmimas 124 4.1.1. Ėminių ėmimo struktūra 124 4.1.2. Ėminių ėmimo metodika 126 4.1.3. Įvairių tipų atliekų ėminių ėmimo standartai 128 4.1.4. Vienalyčių ir įvairialyčių atliekų ėminių ėmimo strategijos 128 4.1.5. Statistinis ėminių ėmimo metodas 128 4.2. Atliekų cheminė analizė 129 4.2.1. Realistiško nepalankiausio scenarijaus medžiagos 131 4.2.2. Bendrieji įrašai 132 5 PRIEDAS: Šaltiniai ir nuorodos į išorės šaltinius 134

1 PRIEDAS Anotuotas atliekų sąrašas 1.1. AS struktūra AS redakcija pagal Sprendimą 2000/532/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2014/955/ES, taikoma nuo 2015 m. birželio 1 d. AS sudaro 20 skyrių (dviženkliai kodai, plg. 1 lentelę toliau). Skyriai padalyti į poskirsnius (keturženkliai kodai) ir įrašus (šešiaženkliai kodai). Skyrių, poskirsnių ir įrašų pavyzdžiai pateikti toliau: Skyrius : 20 KOMUNALINĖS ATLIEKOS (BUITINĖS ATLIEKOS IR PANAŠIOS VERSLO, GAMYBINĖS IR ORGANIZACIJŲ ATLIEKOS), ĮSKAITANT ATSKIRAI SURENKAMAS FRAKCIJAS Poskirsnis : 20 01 atskirai surenkamos frakcijos (išskyrus nurodytas 15 01 pozicijoje) Įrašas : 20 01 02 stiklas Klasifikuodami atliekas pirma turite įsitikinti, ar tos atliekos patenka į skyriaus antraštės taikymo sritį. Jeigu taip, turite patikrinti, ar jos patenka į poskirsnio antraštės taikymo sritį. Tik po to galite ieškoti tinkamo kodo. Pirmiau pateiktame pavyzdyje atliekos priskirtos prie 20 01 02 įrašo ir tai reiškia, kad tos atliekos: — turi būti buitinės ar panašios verslo, gamybinės ar organizacijų atliekos (kad patektų į 20 skyrių); — turi būti surenkamos atskirai (kad patektų į 20 01 poskirsnį) ir — turi būti stiklas; — tačiau tai neturi būti stiklo pakuotės, nes pakuočių atliekos nepatenka į 20 01 poskirsnį atsižvelgiant į jo antraštę ir turi būti priskiriamos prie 15 skyriaus pakuočių atliekoms skirto įrašo. AS nustatyta skyrių eilės tvarka Skyrius (dviženkliai kodai) galima suskirstyti į tris skirtingas grupes, į kurias būtina atsižvelgti AS priede iš anksto nustatyta eilės tvarka bandant nustatyti aptariamoms atliekoms geriausiai tinkantį tik pavojingųjų arba tik nepavojingųjų atliekų įrašą arba porinį įrašą: A. 01–12 ir 17–20 su atliekų šaltiniu susiję skyriai B. 13–15 su atliekų tipu susiję skyriai C. 16 kitaip sąraše neapibrėžtų atliekų skyrius Pirma, svarbu atsižvelgti į 01–12 ir 17–20 skyrius (išskyrus 99 besibaigiančius bendruosius įrašus), kuriuose atliekos identifikuojamos pagal jų šaltinį ar kilmės pramonės sektorių. Užuot nagrinėjant bendrosios rūšies pramonę, kurioje susidaro atliekos, reikėtų atsižvelgti į konkretų pramonės procesą. Vienas iš pavyzdžių yra automobilių pramonės atliekos: priklausomai nuo proceso atliekos gali būti priskiriamos prie 12 skyriaus (metalų ir plastikų formavimo, fizinio ir mechaninio jų paviršiaus apdorojimo atliekos), 11 skyriaus (metalų ir kitų medžiagų paviršiaus cheminio apdorojimo ir dengimo atliekos; spalvotosios hidrometalurgijos atliekos) ar 08 skyriaus (dangų (dažų, lakų ir stiklo emalės), lipalų, hermetikų ir tipografinių dažų gamybos, maišymo, tiekimo ir naudojimo (GMTN) atliekos). Tų skyrių 99 kodas neturi būti naudojamas šiame etape. Jeigu 01–12 ar 17–20 skyriuose nepavyksta rasti tinkamo atliekų kodo, kiti skyriai, kuriuos reikėtų patikrinti nustatyta eilės tvarka, yra 13–15 skyriai (išskyrus 99 besibaigiančius bendruosius įrašus). Tie skyriai susiję su pačių atliekų pobūdžiu, pvz., pakuočių atliekomis. Jeigu netinka nė vienas iš šių atliekų kodų, atliekos turi būti identifikuojamos pagal 16 skyrių (išskyrus 99 besibaigiančius bendruosius įrašus), skirtą įvairiems atliekų srautams, kurių neįmanoma kitaip apibrėžti konkrečiai susiejant jas su tam tikru procesu ar sektoriumi, pvz., EEĮA arba eksploatuoti netinkamomis transporto priemonėmis. Jeigu netinka nė vienas iš tų 16 skyriaus įrašų, sąrašo skirsnyje, atitinkančiame pirmame etape nurodytą atliekų šaltinį, turi būti naudojamas tinkamas kodas 99 (kitaip neapibrėžtos atliekos). Tinkamiausio įrašo nustatymas yra svarbiausias atliekų klasifikavimo etapas, kuriame veiklos vykdytojas turi priimti pagrįstą ir sąžiningą sprendimą remdamasis savo žiniomis apie atliekų kilmę, procesą, kuriame jos susidaro, ir galimą jų sudėtį. 1.2 priede pateikiama išsamesnės informacijos apie tai, kaip taikyti sąrašą ir apie jame nustatytą eilės tvarką, ir apibendrinama schemoje pateikta informacija (žr. 1 pav.). 1 lentelė AS skyriai KODAS SKYRIAUS APRAŠYMAS EILĖS TVARKA 01 MINERALŲ ŽVALGYMO, KASYBOS, KARJERŲ EKSPLOATAVIMO, FIZINIO IR CHEMINIO APDOROJIMO ATLIEKOS A 02 ŽEMĖS ŪKIO, SODININKYSTĖS, AKVAKULTŪROS, MIŠKININKYSTĖS, MEDŽIOKLĖS IR ŽŪKLĖS, MAISTO GAMINIMO IR PERDIRBIMO ATLIEKOS 03 MEDIENOS PERDIRBIMO IR PLOKŠČIŲ BEI BALDŲ, MEDIENOS MASĖS, POPIERIAUS IR KARTONO GAMYBOS ATLIEKOS 04 ODOS, KAILIŲ IR TEKSTILĖS PRAMONĖS ATLIEKOS 05 NAFTOS PERDIRBIMO, GAMTINIŲ DUJŲ VALYMO IR AKMENS ANGLIES PIROLITINIO TVARKYMO ATLIEKOS 06 NEORGANINIŲ CHEMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 07 ORGANINIŲ CHEMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 08 DANGŲ (DAŽŲ, LAKŲ IR STIKLO EMALĖS), LIPALŲ, HERMETIKŲ IR TIPOGRAFINIŲ DAŽŲ GAMYBOS, MAIŠYMO, TIEKIMO IR NAUDOJIMO (GMTN) ATLIEKOS 09 FOTOGRAFIJOS PRAMONĖS ATLIEKOS 10 TERMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 11 METALŲ IR KITŲ MEDŽIAGŲ PAVIRŠIAUS CHEMINIO APDOROJIMO IR DENGIMO ATLIEKOS; SPALVOTOSIOS HIDROMETALURGIJOS ATLIEKOS 12 METALŲ IR PLASTIKŲ FORMAVIMO, FIZINIO IR MECHANINIO JŲ PAVIRŠIAUS APDOROJIMO ATLIEKOS 13 NAFTOS PRODUKTŲ ATLIEKOS IR SKYSTOJO KURO ATLIEKOS (IŠSKYRUS MAISTINĮ ALIEJŲ IR NURODYTĄ 05 BEI 12 SKYRIUOSE) B 14 ORGANINIŲ TIRPIKLIŲ, AUŠALŲ IR PROPELENTŲ ATLIEKOS (IŠSKYRUS NURODYTAS 07 IR 08 SKYRIUOSE) 15 PAKUOČIŲ ATLIEKOS; KITAIP NEAPIBRĖŽTI ABSORBENTAI, PAŠLUOSTĖS, FILTRŲ MEDŽIAGOS IR APSAUGINIAI AUDINIAI 16 KITOS SĄRAŠE NEAPIBRĖŽTOS ATLIEKOS C 17 STATYBINĖS IR GRIOVIMO ATLIEKOS (ĮSKAITANT IŠ UŽTERŠTŲ VIETŲ IŠKASTĄ GRUNTĄ) A 18 ŽMONIŲ AR GYVŪNŲ SVEIKATOS PRIEŽIŪROS IR (ARBA) SU JA SUSIJUSIŲ MOKSLINIŲ TYRIMŲ ATLIEKOS (IŠSKYRUS VIRTUVIŲ IR RESTORANŲ ATLIEKAS, TIESIOGIAI NESUSIJUSIAS SU SVEIKATOS PRIEŽIŪRA) 19 ATLIEKOS IŠ ATLIEKŲ TVARKYMO ĮRENGINIŲ, IŠ NUOTEKŲ VALYMO ĮRENGINIŲ, ESANČIŲ UŽ JŲ SUSIDARYMO VIETOS RIBŲ, IR ŽMONĖMS VARTOTI BEI PRAMONEI SKIRTO VANDENS RUOŠIMO ATLIEKOS 20 KOMUNALINĖS ATLIEKOS (BUITINĖS ATLIEKOS IR PANAŠIOS VERSLO, GAMYBINĖS IR ORGANIZACIJŲ ATLIEKOS), ĮSKAITANT ATSKIRAI SURENKAMAS FRAKCIJAS AS įrašų tipai Visi žvaigždute (*) pažymėti įrašai laikomi pavojingosiomis atliekomis. Kaip jau pažymėta 3.1.2 skyriuje, visus AS 842 įrašus galima suskirstyti į: tik pavojingųjų atliekų (AH), tik nepavojingųjų atliekų (ANH), porinius pavojingųjų atliekų (MH) bei porinius nepavojingųjų atliekų (MNH) įrašus (plg. 2 lentelę). Taigi visos atliekos yra arba pavojingosios, arba nepavojingosios. 2 lentelė AS įrašų skaičius 842 įrašai atliekų sąraše 408 pavojingųjų atliekų įrašai 434 nepavojingųjų atliekų įrašai 230 AH 178 MH 188 MNH 246 ANH — Tik pavojingųjų atliekų (AH) įrašai Atliekos, kurių įrašas yra AH, negali būti priskiriamos prie alternatyvių nepavojingųjų atliekų įrašų ir laikomos pavojingosiomis be jokio papildomo vertinimo. Anotuotame atliekų sąraše AH įrašai įrašomi tamsiai raudona spalva (plg. 3 lentelę šio priedo 1.2.1 skirsnyje). Jei atliekų įrašas yra AH, jos klasifikuojamos kaip pavojingosios, ir norint nuspręsti, ar atliekos turi būti klasifikuojamos kaip pavojingosios, joks papildomas vertinimas nereikalingas. Tačiau vis tiek reikės atlikti 3 ir 4 etapus (žr. 3.2 skyrių) siekiant nustatyti, kokios pavojingosios savybės būdingos aptariamoms atliekoms, nes šios informacijos gali reikėti, kad būtų įvykdytos PDA 19 straipsnio nuostatos dėl tinkamo pavojingųjų atliekų ženklinimo (pvz., pildant važtaraštį atliekoms vežti). — Tik nepavojingųjų atliekų (ANH) įrašai Atliekos, kurių įrašas yra ANH, negali būti priskiriamos prie alternatyvių pavojingųjų atliekų įrašų ir yra klasifikuojamos kaip nepavojingosios be jokio papildomo vertinimo. Anotuotame atliekų sąraše ANH įrašai įrašomi juoda spalva (plg. 3 lentelę šio priedo 1.2.1 skirsnyje). Jei atliekų įrašas yra ANH, jos klasifikuojamos kaip nepavojingosios, ir norint nuspręsti, ar atliekos turi būti klasifikuojamos kaip nepavojingosios, joks papildomas vertinimas nereikalingas. — Porinis įrašas Porinius įrašus galima apibrėžti kaip du ar daugiau susijusius įrašus, vienas iš kurių yra pavojingųjų atliekų įrašas, o kitas – nepavojingųjų. Kartais porinio įrašo narys gali atitikti kelis galimus susijusius alternatyvius įrašus. Priešingai nei AH ar ANH įrašų atveju, jeigu atliekoms taikoma alternatyvių įrašų grupė, turi būti imamasi papildomų vertinimo veiksmų atliekoms tinkamai priskirti. Alternatyvius įrašus sudaro bent šie įrašai: — Porinis pavojingųjų atliekų (MH) įrašas MH įrašai anotuotame atliekų sąraše įrašomi oranžine spalva (plg. 3 lentelę 1.2.1 skirsnyje). — Porinis nepavojingųjų atliekų (MNH) įrašas MNH įrašai anotuotame atliekų sąraše įrašomi tamsiai mėlyna spalva (plg. 3 lentelę 1.2.1 skirsnyje). Porinius įrašus galima suskirstyti į šias pakategores: — Sprendimą, ar pasirinkti alternatyvų MH ar MNH įrašą, lemia bendroji nuoroda į pavojingąsias medžiagas, pvz.: 10 12 09* dujų valymo kietosios atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 12 10 dujų valymo kietosios atliekos, nepaminėtos 10 12 09 pozicijoje MNH — Sprendimą, ar pasirinkti alternatyvų MH ar MNH įrašą, lemia konkreti nuoroda į konkrečias pavojingąsias medžiagas, pvz.: 16 01 11* stabdžių trinkelės, kuriose yra asbesto MH 16 01 12 stabdžių trinkelės, nenurodytos 16 01 11 pozicijoje MNH — Įrašų, kuriuose esama nuorodų į daugelį įrašų, atveju įrašo priskyrimą gali lemti aptariamų atliekų kilmė arba tam tikros savybės, taip pat pavojingosios medžiagos, kurių gali būti jų sudėtyje, pvz.: 17 06 01* izoliacinės medžiagos, kuriose yra asbesto MH 17 06 03* kitos izoliacinės medžiagos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų arba kurios iš jų sudarytos MH 17 06 04 izoliacinės medžiagos, nenurodytos 17 06 01 ir 17 06 03 pozicijose MNH Neretai, bet nebūtinai, atitinkamus porinius įrašus galima atpažinti MH ir MNH įrašuose randant žodžius „nenurodyta <…> pozicijoje“. Jeigu sprendžiama, ar atliekas reikėtų priskirti prie MH įrašo arba prie MNH įrašo, reikia atlikti klasifikavimo proceso 3–5 etapus (plg. 3.2 skyrių) siekiant nustatyti atitinkamų koncentracijų pavojingųjų medžiagų buvimą ir kiekį arba nustatyti, ar atliekos tiesiogiai pasižymi pavojingosiomis savybėmis, kad aptariamam atliekų srautui būtų tinkamai priskirtas MH įrašas arba MNH įrašas. Jei atliekos, priskirtinos tik nepavojingosioms (AHN įrašas), pasižymi pavojingosiomis savybėmis Atkreipkite dėmesį į tai, kad prie ANH įrašo priskirtos atliekos klasifikuojamos kaip nepavojingosios papildomai nevertinant jų pavojingųjų savybių. Vienintelė šio principo išimtis aprašyta PDA 7 straipsnio 2 dalyje, kurioje nustatyta, kad, jeigu suinteresuotosios valstybės narės kompetentinga institucija mano, kad, remiantis pakankamais įrodymais, tam tikros atliekos, kurioms priskirtas ANH kodas, iš tikrųjų turi būti klasifikuojamos kaip pavojingosios, tokios atliekos klasifikuojamos kaip pavojingosios. Apie tai turėtų būti pranešama Komisijai, kad ateityje AS būtų galima padaryti pakeitimus. Jei atliekos, priskirtinos tik pavojingosioms (AH įrašas), nepasižymi pavojingosiomis savybėmis Jeigu aptariamoms atliekoms galima priskirti tik AH įrašą, atliekos klasifikuojamos kaip pavojingosios. Vienintelė išimtis yra atvejis, kai atitinkama valstybė narė mano, kad, remiantis pateiktais pakankamais priešingais įrodymais, aptariamos atliekos yra nepavojingosios, kaip numatyta PDA 7 straipsnio 3 dalyje. Apie tai turėtų būti pranešama Komisijai, kad ateityje AS būtų galima padaryti pakeitimus. Porinių įrašų pasirinkimas. Pavojingųjų savybių vertinimas 3.2 skyriuje aprašytų etapų veiksmų būtina imtis tik jeigu aptariamas atliekas reikia priskirti prie MH įrašo ar MNH įrašo arba jeigu reikia įvertinti prie AH įrašo priskirtų atliekų pavojingąsias savybes, pvz., pildant važtaraštį. 1 intarpas. Pavojingųjų savybių vertinimas: ANH, AH, poriniai įrašai 1.2. Tinkamo įrašo nustatymas Siekiant klasifikuoti atliekas, būtina dėti visas pastangas, kad būtų nustatyta: — jų šaltinis (konkretus procesas ar veikla, kurią vykdant jos susidaro); — jų tipas (arba tipai, jei jos mišriosios). Kai turite šią informaciją, reikia išsinagrinėti visą atliekų sąrašą laikantis toliau pateiktų nurodymų. Atliekoms tinkamiausio įrašo pasirinkimas iš visų turimų 842 AS įrašų yra sudėtinga užduotis. Pirma, reikia išsinagrinėti visą sąrašą ir atliekos turi tikti galiausiai pasirinktam įrašui, poskirsniui ir skyriui, kaip aprašyta, pavyzdžiui, ankstesniame skyriuje dėl 20 01 02 įrašo. Sąrašas sudarytas taip, kad galite nustatyti daugiau nei vieną įrašą, tad tam, kad pasirinktumėte tinkamiausią įrašą, turėsite atlikti kitų 3.2 skyriuje išdėstytų vertinimo etapų veiksmus. Skyrių ir poskirsnių antraštės riboja poskirsnių ir juose esančių įrašų taikymo sritį, gali būti ir konkrečių išimčių. Svarbu tas antraštes patikrinti prieš renkantis įrašus. Kad būtų lengviau atlikti šį procesą, pateikiama schema (1 priedas, 1 pav.), kuria reikėtų naudotis kartu su nurodymais. Tai kelių etapų procesas, kurį gali prireikti pakartoti kelis kartus. A1 etapas. Pirmasis veiksmas: — palyginti konkretų procesą ar veiklą, kurią vykdant susidarė atliekos, su 01–12 ir 17–20 skyrių antraštėmis. Jeigu procesas ar veikla patenka į vieno ar kelių skyrių antraščių taikymo sritį, peržiūrėti skyriaus viduje esančių poskirsnių antraštes; — jeigu procesas ar veikla patenka į skyriaus ir poskirsnio antraštės taikymo sritį, tame poskirsnyje ieškoti įrašo, kuris akivaizdžiai tinka to konkretaus tipo atliekoms; — šiame etape bendrojo xx xx 99 įrašo naudoti nereikėtų; — jeigu tinkamo įrašo (ar įrašų) rasti nepavyksta, pereiti prie A2 etapo. Konkretus procesas ar veikla Procesas ar veikla nėra bendrasis pramonės ar įmonės tipas. Įmonei gali tekti klasifikuoti visų joje vykdomų rūšių veiklą arba procesų etapus priskiriant juos prie skirtingų skyrių. Pavyzdžiui, lengvųjų automobilių gamybos proceso įvairių etapų atliekos gali būti priskirtinos prie 12 skyriaus (metalų formavimo ir paviršių apdorojimo atliekos), 11 skyriaus (neorganinės atliekos, turinčios metalų po metalų apdorojimo ir dengimo) ir 08 skyriaus (dangų naudojimo atliekos). A2 etapas. Antrasis veiksmas: — palyginti konkretaus tipo atliekas su 13–15 skyrių antraštėmis. Jeigu to tipo atliekos patenka į vieno ar kelių skyrių antraščių taikymo sritį, peržiūrėti to skyriaus poskirsnių antraštes; — jeigu to tipo atliekos patenka į skyriaus ir poskirsnio antraštės taikymo sritį, tame poskirsnyje ieškoti įrašo, kuris akivaizdžiai tinka to konkretaus tipo atliekoms; — prireikus galima naudoti bendrąjį xx xx 99 įrašą; — jeigu tinkamo įrašo (ar įrašų) rasti nepavyksta, pereiti prie A3 etapo. Priskyrimas prie bendrojo xx xx 99 įrašo turi būti paskutinė išeitis ir, jei įmanoma, tokio sprendimo reikėtų vengti. A3 etapas. Trečiasis veiksmas: — patikrinti, ar atliekos patenka į 16 skyriaus poskirsnio antraštės taikymo sritį; — jeigu to tipo atliekos patenka į poskirsnio antraštės taikymo sritį, tame poskirsnyje ieškoti įrašo, kuris akivaizdžiai tinka to konkretaus tipo atliekoms; — jeigu tinkamo įrašo (ar įrašų) rasti nepavyksta, pereiti prie A4 etapo. A4 etapas. Paskutinis veiksmas: — grįžti prie A1 etapo ir priskirti atliekas prie bendrojo xx xx 99 įrašo skyriuje ir poskirsnyje, tinkančiuose procesui ar veiklai, kurią vykdant susidarė atliekos; — prieš priskiriant atliekas prie xx xx 99 įrašo, užtikrinti, kad atlikti A1–A3 etapų veiksmai. Atlikus A1–A4 etapų veiksmus, aptariamos atliekos turėtų būti priskirtos prie AH, ANH arba tinkamiausio porinio įrašo. Antruoju atveju reikia atlikti klasifikavimo procedūros 3 etapo veiksmus (plg. 3.2 skyrių) siekiant priimti galutinį sprendimą, ar jas priskirti prie MH įrašo, ar MNH įrašo. 1 priede esanti schema 1 pav. pateikiama tik kaip pagalba priskiriant aptariamų atliekų srautą prie tinkamiausio įrašo ar porinių įrašų poros; reikėtų pažymėti, kad klasifikavimo procesas turėtų būti vertinamas kaip iš etapų sudarytas procesas, kurį gali prireikti pakartoti kelis kartus. Toliau esančiuose skirsniuose siekiama suteikti papildomos pagalbos: — 1.2.1 skirsnyje pateiktas anotuotas AS; — 1.3 skirsnyje pateikiama konkrečių sudėtingų įrašų pavyzdžių siekiant pavaizduoti klasifikavimo procedūrą; — 1.4 skirsnyje pateikiama konkrečių tam tikrų tipų atliekų sudedamųjų dalių klasifikavimo pavyzdžių. Mišriųjų atliekų klasifikavimas Jeigu yra daugiau nei vieno tipo atliekų, kiekvieno tipo atliekas reikia nagrinėti atskirai. Taip užtikrinama, kad pavojingųjų atliekų vienetai ar partijos: — nebūtų klaidingai klasifikuotos kaip nepavojingosios jas sumaišant (atskiedžiant) su kitomis atliekomis (žr. PDA 7 straipsnio 4 dalį); — būtų nustatytos laiku siekiant išvengti jų sumaišymo su kitomis atliekomis, pvz., dėžėje, maiše, krūvoje ar konteineriuose (žr. PDA 18 straipsnį). Šie reikalavimai netaikomi tik namų ūkių mišrioms komunalinėms atliekoms. Sąraše nedaug mišriosioms atliekoms skirtų įrašų. Paprastai (siekiant atitikti PDA nustatytus maišymo kriterijus) tie įrašai skirti įmonių atliekoms, susidarančioms vykdant procesą, kurios yra vieno tipo mišriosios atliekos. Jie nėra skirti atliekoms (arba atliekų vienetams), susidarančioms atskirai ir vėliau sumaišomoms su kitų rūšių atliekomis (pvz., išmetant jas į vieną konteinerį). 1.2.1. Anotuotas atliekų sąrašas 3 lentelėje išvardyti visi AS įrašai aiškiai nurodant, kurie įrašai yra ANH, AH, MNH ir MH įrašai. Atkreipkite dėmesį į tai, kad įrašų tipų toliau pateiktame anotuotame atliekų sąraše aiškinimas yra vienas iš galimų aiškinimų, kuriame dera įvairių valstybių narių požiūriai. Valstybių narių lygmeniu esama skirtingų aiškinimų, su kuriais taip pat galima susipažinti (1). 3 lentelė Anotuotas atliekų sąrašas KODAS SKYRIAUS APRAŠYMAS ĮRAŠO TIPAS 1 MINERALŲ ŽVALGYMO, KASYBOS, KARJERŲ EKSPLOATAVIMO, FIZINIO IR CHEMINIO APDOROJIMO ATLIEKOS 01 01 mineralų kasybos atliekos 01 01 01 mineralų kasybos atliekos, kuriose yra metalų ANH 01 01 02 mineralų kasybos atliekos, kuriose nėra metalų ANH 01 03 mineralų, kuriuose yra metalų, fizinio ir cheminio apdorojimo atliekos 01 03 04* rūgštis išskiriančios sulfidinės rūdos perdirbimo liekanos MH B 01 03 05* kitos liekanos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 01 03 06 liekanos, nenurodytos 01 03 04 ir 01 03 05 pozicijose MNH 01 03 07* kitos atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų, susidarančių fiziniu ir cheminiu būdu apdorojant mineralus, kuriuose yra metalų MH 01 03 08 dulkių ir miltelių pavidalo atliekos, nenurodytos 01 03 07 pozicijoje MNH 01 03 09 (2) aliuminio oksido gamybos raudonasis dumblas, išskyrus atliekas, nurodytas 01 03 10 pozicijoje MNH 01 03 10* (3) aliuminio oksido gamybos raudonasis dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų, išskyrus atliekas, nurodytas 01 03 07 pozicijoje MH A 01 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH C 01 04 mineralų, kuriuose nėra metalų, fizinio ir cheminio apdorojimo atliekos 01 04 07* mineralų, kuriuose nėra metalų, fizinio ir cheminio apdorojimo atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 01 04 08 žvyro ir skaldos atliekos, nenurodytos 01 04 07 pozicijoje MNH 01 04 09 smėlio ir molio atliekos ANH 01 04 10 dulkių ir miltelių pavidalo atliekos, nenurodytos 01 04 07 pozicijoje MNH 01 04 11 potašo ir akmens druskos perdirbimo atliekos, nenurodytos 01 04 07 pozicijoje MNH 01 04 12 mineralų plovimo ir valymo liekanos bei kitos atliekos, nenurodytos 01 04 07 ir 01 04 11 pozicijose MNH 01 04 13 akmenų skaldymo ir pjaustymo atliekos, nenurodytos 01 04 07 pozicijoje MNH 01 04 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 01 05 gręžinių dumblas ir kitos gręžinių atliekos 01 05 04 gėlo vandens gręžinių dumblas ir atliekos ANH 01 05 05* gręžinių dumblas ir atliekos, kuriuose yra naftos MH B 01 05 06* gręžinių dumblas ir atliekos, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 01 05 07 gręžinių dumblas ir atliekos, kuriuose yra barito, nenurodyti 01 05 05 ir 01 05 06 pozicijose MNH 01 05 08 gręžinių dumblas ir atliekos, kuriuose yra chloridų, nenurodyti 01 05 05 ir 01 05 06 pozicijose MNH 01 05 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 2 ŽEMĖS ŪKIO, SODININKYSTĖS, AKVAKULTŪROS, MIŠKININKYSTĖS, MEDŽIOKLĖS IR ŽŪKLĖS, MAISTO GAMINIMO IR PERDIRBIMO ATLIEKOS 02 01 žemės ūkio, sodininkystės, akvakultūros, miškininkystės, medžioklės ir žūklės, maisto gaminimo ir perdirbimo atliekos 02 01 01 plovimo ir valymo dumblas ANH 02 01 02 gyvūnų audinių atliekos ANH 02 01 03 augalų audinių atliekos ANH 02 01 04 plastikų atliekos (išskyrus pakuotes) ANH 02 01 06 gyvūnų ekskrementai, šlapimas, mėšlas (įskaitant naudotus šiaudus) ir srutos, atskirai surinkti ir tvarkomi ne susidarymo vietoje ANH 02 01 07 miškininkystės atliekos ANH 02 01 08* agrochemijos atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 02 01 09 agrochemijos atliekos, nenurodytos 02 01 08 pozicijoje MNH 02 01 10 metalų atliekos ANH 02 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 02 mėsos, žuvies ir kito gyvūninės kilmės maisto gamybos ir perdirbimo atliekos 02 02 01 plovimo ir valymo dumblas ANH 02 02 02 gyvūnų audinių atliekos ANH 02 02 03 medžiagos, netinkamos vartoti ar perdirbti ANH 02 02 04 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 03 vaisių, daržovių, grūdų, maistinio aliejaus, kakavos, kavos, arbatos ir tabako paruošimo ir perdirbimo atliekos; konservų gamybos atliekos; mielių ir mielių ekstrakto gamybos, melasos gamybos ir fermentavimo atliekos; 02 03 01 plovimo, valymo, lupimo, centrifugavimo ir separavimo dumblas ANH 02 03 02 konservantų atliekos ANH 02 03 03 tirpiklių ekstrahavimo atliekos ANH 02 03 04 medžiagos, netinkamos vartoti ar perdirbti ANH 02 03 05 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 04 cukraus gamybos atliekos 02 04 01 purvas, likęs nuvalius ir nuplovus runkelius ANH 02 04 02 naudoti netinkamas kalcio karbonatas ANH 02 04 03 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 04 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 05 pieno pramonės atliekos 02 05 01 medžiagos, netinkamos vartoti ar perdirbti ANH 02 05 02 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 05 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 06 kepimo ir konditerijos pramonės atliekos 02 06 01 medžiagos, netinkamos vartoti ar perdirbti ANH 02 06 02 konservantų atliekos ANH 02 06 03 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 06 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 02 07 alkoholinių ir nealkoholinių gėrimų (išskyrus kavą, arbatą ir kakavą) gamybos atliekos 02 07 01 žaliavos plovimo, valymo ir mechaninio smulkinimo atliekos ANH 02 07 02 spirito distiliavimo atliekos ANH 02 07 03 cheminio apdorojimo atliekos ANH 02 07 04 medžiagos, netinkamos vartoti ar perdirbti ANH 02 07 05 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas ANH 02 07 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 3 MEDIENOS PERDIRBIMO IR PLOKŠČIŲ BEI BALDŲ, MEDIENOS MASĖS, POPIERIAUS IR KARTONO GAMYBOS ATLIEKOS 03 01 medienos perdirbimo ir plokščių bei baldų gamybos atliekos 03 01 01 medžio žievės ir kamščiamedžio atliekos ANH 03 01 04* pjuvenos, drožlės, skiedros, mediena, medienos drožlių plokštės ir fanera, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 03 01 05 pjuvenos, drožlės, skiedros, medienos drožlių plokštės ir fanera, nenurodyti 03 01 04 pozicijoje MNH 03 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 03 02 medienos konservavimo atliekos 03 02 01* nehalogenintieji organiniai medienos konservantai AH 03 02 02* organiniai chlorintieji medienos konservantai AH 03 02 03* organiniai medienos konservantai, kuriuose yra metalų AH 03 02 04* neorganiniai medienos konservantai AH 03 02 05* kiti medienos konservantai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų AH B 03 02 99 kitaip neapibrėžti medienos konservantai ANH B 03 03 medienos masės, popieriaus bei kartono gamybos ir perdirbimo atliekos 03 03 01 medžio žievės ir medienos atliekos ANH 03 03 02 žaliųjų nuovirų šlamas (tvarkant juodąsias nuoviras) ANH 03 03 05 spaustuvinių dažų šalinimo perdirbant popierių dumblas ANH 03 03 07 mechaniškai atskirtas popieriaus ir kartono atliekų virinimo brokas ANH 03 03 08 perdirbti skirto popieriaus ir kartono rūšiavimo atliekos ANH 03 03 09 kalkių dumblo atliekos ANH 03 03 10 pluošto atliekos, pluošto, užpildo ir dengimo dumblas atliekant mechaninį atskyrimą ANH 03 03 11 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 03 03 10 pozicijoje ANH 03 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 4 ODOS, KAILIŲ IR TEKSTILĖS PRAMONĖS ATLIEKOS 04 01 odos ir kailių pramonės atliekos 04 01 01 kaišos ir kalkinio skėlimo atliekos ANH 04 01 02 atliekos po apdorojimo kalkėmis ANH 04 01 03* riebalų šalinimo atliekos, kuriose yra ne skystosios fazės tirpiklių AH B 04 01 04 rauginimo skysčiai, kuriuose yra chromo ANH 04 01 05 rauginimo skysčiai, kuriuose nėra chromo ANH 04 01 06 dumblas, visų pirma nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra chromo ANH 04 01 07 dumblas, visų pirma nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame nėra chromo ANH 04 01 08 raugintos odos atliekos (likučiai su oksidavimo liekanomis, atraižos, drožlės, poliravimo dulkės), kuriose yra chromo ANH 04 01 09 odos išdirbimo ir apdailos atliekos ANH 04 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH B 04 02 tekstilės pramonės atliekos 04 02 09 sudėtinių medžiagų (impregnuotų tekstilės gaminių, elastomerų, plastomerų) atliekos ANH 04 02 10 organinės medžiagos iš natūralių produktų (pvz., riebalai, vaškas) ANH 04 02 14* apdailos atliekos, kuriose yra organinių tirpiklių MH 04 02 15 apdailos atliekos, nenurodytos 04 02 14 pozicijoje MNH 04 02 16* dažikliai ir pigmentai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 04 02 17 dažikliai ir pigmentai, nenurodyti 04 02 16 pozicijoje MNH 04 02 19* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 04 02 20 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 04 02 19 pozicijoje MNH 04 02 21 neperdirbto tekstilės pluošto atliekos ANH 04 02 22 perdirbto tekstilės pluošto atliekos ANH 04 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 5 NAFTOS PERDIRBIMO, GAMTINIŲ DUJŲ VALYMO IR AKMENS ANGLIES PIROLITINIO TVARKYMO ATLIEKOS 05 01 naftos perdirbimo atliekos 05 01 02* druskos šalinimo dumblas AH 05 01 03* rezervuarų dugno dumblas AH 05 01 04* rūgštinis alkilinis dumblas AH 05 01 05* išsiliejusi nafta AH 05 01 06* įmonės arba įrangos eksploatavimo tepaluotas dumblas AH 05 01 07* rūgštieji gudronai AH 05 01 08* kiti gudronai AH 05 01 09* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 05 01 10 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 05 01 09 MNH 05 01 11* kuro valymo šarmais atliekos AH 05 01 12* alyva, kurioje yra rūgščių AH 05 01 13 garo katilams tiekiamo vandens dumblas ANH 05 01 14 aušinimo bokštų atliekos ANH 05 01 15* panaudotas filtrų molis AH 05 01 16 sieros šalinimo iš naftos atliekos, kuriose yra sieros ANH 05 01 17 bitumas ANH 05 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 05 06 akmens anglių pirolizinio apdorojimo atliekos 05 06 01* rūgštieji gudronai AH 05 06 03* kiti gudronai AH 05 06 04 aušinimo bokštų atliekos ANH 05 06 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 05 07 gamtinių dujų valymo ir transportavimo atliekos 05 07 01* atliekos, kuriose yra gyvsidabrio AH B 05 07 02 atliekos, kuriose yra sieros ANH 05 07 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH B 6 NEORGANINIŲ CHEMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 06 01 rūgščių gamybos, maišymo, tiekimo ir naudojimo (GMTN) atliekos 06 01 01* sieros rūgštis ir sulfito rūgštis AH 06 01 02* druskos rūgštis AH 06 01 03* vandenilio fluoridas AH 06 01 04* fosforo rūgštis ir fosfito rūgštis AH 06 01 05* azoto rūgštis ir nitrito rūgštis AH 06 01 06* kitos rūgštys AH 06 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 02 šarmų GMTN atliekos 06 02 01* kalcio hidroksidas AH 06 02 03* amonio hidroksidas AH 06 02 04* natrio ir kalio hidroksidas AH 06 02 05* kiti šarmai AH 06 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 03 druskų ir jų tirpalų bei metalų oksidų GMTN atliekos 06 03 11* kietosios druskos ir tirpalai, kuriuose yra cianidų MH 06 03 13* kietosios druskos ir tirpalai, kuriuose yra sunkiųjų metalų MH 06 03 14 kietosios druskos ir tirpalai, nenurodyti 06 03 11 ir 06 03 13 pozicijose MNH 06 03 15* metalų oksidai, kuriuose yra sunkiųjų metalų MH 06 03 16 metalų oksidai, nenurodyti 06 03 15 pozicijoje MNH 06 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 04 atliekos, kuriose yra metalų, nenurodytos 06 03 pozicijoje 06 04 03* atliekos, kuriose yra arseno AH B 06 04 04* atliekos, kuriose yra gyvsidabrio AH B 06 04 05* atliekos, kuriose yra kitų sunkiųjų metalų AH B 06 04 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH B 06 05 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas 06 05 02* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 06 05 03 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 06 05 02 pozicijoje MNH 06 06 sieros cheminių medžiagų GMTN, sieros cheminių procesų ir sieros šalinimo procesų atliekos 06 06 02* atliekos, kuriose yra pavojingų sulfidų MH 06 06 03 atliekos, kuriose yra sulfidų, nenurodytos 06 06 02 pozicijoje MNH 06 06 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 07 halogenų GMTN ir halogeninių cheminių procesų atliekos 06 07 01* elektrolizės atliekos, kuriose yra asbesto AH B 06 07 02* chloro gamybos aktyvintosios anglys AH 06 07 03* bario sulfato dumblas, kuriame yra gyvsidabrio AH B 06 07 04* tirpalai ir rūgštys, pvz., kontaktinė rūgštis AH 06 07 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH B 06 08 silicio ir silicio junginių GMTN atliekos 06 08 02* atliekos, kuriose yra pavojingųjų chlorsilanų MH 06 08 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 09 fosforo cheminių medžiagų GMTN ir fosforo cheminių procesų atliekos 06 09 02 fosfitinis šlakas ANH 06 09 03* reakcijų su kalciu atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų arba kurios užterštos pavojingosiomis medžiagomis MH 06 09 04 reakcijų su kalciu atliekos, nenurodytos 06 09 03 MNH 06 09 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 10 azoto cheminių medžiagų GMTN, azoto cheminių procesų ir trąšų gamybos atliekos 06 10 02* atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 06 10 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 11 neorganinių pigmentų ir drumstiklių gamybos atliekos 06 11 01 titano dioksido gamybos metu vykstančių reakcijų su kalciu atliekos ANH 06 11 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 06 13 kitaip neapibrėžtos neorganinių cheminių procesų atliekos 06 13 01* neorganiniai augalų apsaugos produktai, medienos konservantai ir kiti biocidai AH 06 13 02* panaudotos aktyvintosios anglys (išskyrus nurodytas 06 07 02 pozicijoje) AH 06 13 03 dujų suodžiai ANH 06 13 04* asbesto apdirbimo atliekos AH 06 13 05* suodžiai AH 06 13 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 7 ORGANINIŲ CHEMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 07 01 pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybos, maišymo, tiekimo ir naudojimo (GMTN) atliekos 07 01 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 01 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 01 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 01 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 01 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 01 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 01 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 01 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 01 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 01 11 MNH 07 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 02 plastikų, sintetinės gumos ir dirbtinio pluošto GMTN atliekos 07 02 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 02 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 02 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 02 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 02 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 02 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 02 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 02 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 02 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 02 11 pozicijoje MNH 07 02 13 plastikų atliekos ANH 07 02 14* priedų, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų, atliekos MH 07 02 15 priedų atliekos, nenurodytos 07 02 14 pozicijoje MNH 07 02 16* atliekos, kuriose yra pavojingų polisiloksanų MH 07 02 17 atliekos, kuriose yra polisiloksanų, nenurodytos 07 02 16 MNH 07 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 03 organinių dažiklių ir pigmentų GMTN atliekos (išskyrus nurodytas 06 11 pozicijoje) 07 03 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 03 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 03 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 03 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 03 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 03 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 03 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 03 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 03 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 03 11 pozicijoje MNH 07 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 04 organinių augalų apsaugos produktų (išskyrus nurodytus 02 01 08 ir 02 01 09 pozicijose), medienos konservantų (išskyrus nurodytus 03 02 pozicijoje) ir kitų biocidų GMTN atliekos 07 04 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 04 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 04 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 04 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 04 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 04 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 04 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 04 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 04 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 04 11 pozicijoje MNH 07 04 13* kietosios atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 07 04 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 05 medikamentų GSTN atliekos 07 05 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 05 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 05 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 05 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 05 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 05 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 05 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 05 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 05 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 05 11 pozicijoje MNH 07 05 13* kietosios atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 07 05 14 kietosios atliekos, nenurodytos 07 05 13 pozicijoje MNH 07 05 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 06 riebalų, taukų, muilo, ploviklių, dezinfekavimo priemonių ir kosmetikos GMTN atliekos 07 06 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 06 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 06 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 06 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 06 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 06 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 06 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 06 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 06 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 06 11 pozicijoje MNH 07 06 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 07 07 kitaip neapibrėžtų grynųjų cheminių medžiagų ir cheminių produktų GMTN atliekos 07 07 01* vandeniniai plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 07 03* organiniai halogenintieji tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 07 04* kiti organiniai tirpikliai, plovimo skysčiai ir motininiai tirpalai AH 07 07 07* halogenintosios distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 07 08* kitos distiliavimo nuosėdos ir reakcijų likučiai AH 07 07 09* halogenintieji filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 07 10* kiti filtrų papločiai ir panaudoti absorbentai AH 07 07 11* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 07 07 12 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 07 07 11 pozicijoje MNH 07 07 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 8 DANGŲ (DAŽŲ, LAKŲ IR STIKLO EMALĖS), LIPALŲ, HERMETIKŲ IR TIPOGRAFINIŲ DAŽŲ GAMYBOS, MAIŠYMO, TIEKIMO IR NAUDOJIMO (GMTN) ATLIEKOS 08 01 dažų ir lako GMTN ir jų šalinimo atliekos 08 01 11* dažų ir lako, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų, atliekos MH 08 01 12 dažų ir lako atliekos, nenurodytos 08 01 11 pozicijoje MNH 08 01 13* dažų ar lako dumblas, kuriame yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 01 14 dažų ir lakų dumblas, nenurodytas 08 01 13 pozicijoje MNH 08 01 15* vandeninis dumblas, kuriame yra dažų ar lako, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 01 16 vandeninis dumblas, kuriame yra dažų ar lakų, nenurodytas 08 01 15 pozicijoje MNH 08 01 17* dažų ar lako šalinimo atliekos, kuriose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 01 18 dažų ar lako šalinimo atliekos, nenurodytos 08 01 17 pozicijoje MNH 08 01 19* vandeninės suspensijos, kuriose yra dažų ar lako, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 01 20 vandeninės suspensijos, kuriose yra dažų ar lako, nenurodytos 08 01 19 pozicijoje MNH 08 01 21* dažų ar lako nuėmiklių atliekos AH 08 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 08 02 kitų dangų (įskaitant keramines medžiagas) GMTN atliekos 08 02 01 dangos miltelių atliekos ANH 08 02 02 vandeninis dumblas, kuriame yra keraminių medžiagų ANH 08 02 03 vandeninės suspensijos, kuriose yra keraminių medžiagų ANH 08 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 08 03 spaustuvinių dažų GMTN atliekos 08 03 07 vandeninis dumblas, kuriame yra dažų ANH 08 03 08 vandeninės skystosios atliekos, kuriose yra dažų ANH 08 03 12* dažų atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 08 03 13 dažų atliekos, nenurodytos 08 03 12 pozicijoje MNH 08 03 14* dažų dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 08 03 15 dažų dumblas, nenurodytas 08 03 14 pozicijoje MNH 08 03 16* ėsdinimo tirpalų atliekos AH 08 03 17* spaustuvinio dažiklio atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 08 03 18 spaustuvinio dažiklio atliekos, nenurodytos 08 03 17 pozicijoje MNH 08 03 19* dispersinė alyva AH 08 03 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 08 04 klijų ir hermetikų (įskaitant hidroizoliacines medžiagas) GMTN atliekos 08 04 09* klijų ir hermetikų, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų, atliekos MH 08 04 10 klijų ir hermetikų atliekos, nenurodytos 08 04 09 pozicijoje MNH 08 04 11* klijų ir hermetikų dumblas, kuriame yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 04 12 klijų ir hermetikų dumblas, nenurodytas 08 04 11 pozicijoje MNH 08 04 13* vandeninis dumblas, kuriame yra klijų ir hermetikų, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 04 14 vandeninis dumblas, kuriame yra klijų ir hermetikų, nenurodytas 08 04 13 pozicijoje MNH 08 04 15* vandeninės skystosios atliekos, kuriose yra klijų ir hermetikų, kuriuose yra organinių tirpiklių ar kitų pavojingųjų medžiagų MH 08 04 16 vandeninės skystosios atliekos, kuriose yra klijų ir hermetikų, nenurodytų 08 04 15 pozicijoje MNH 08 04 17* kanifolijos alyva AH 08 04 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 08 05 kitaip 08 neapibrėžtos atliekos 08 05 01* izocianatų atliekos AH 9 FOTOGRAFIJOS PRAMONĖS ATLIEKOS 09 01 fotografijos pramonės atliekos 09 01 01* vandeniniai ryškalų ir aktyviklių tirpalai AH 09 01 02* vandeniniai ofseto plokščių ryškalų tirpalai AH 09 01 03* ryškalų tirpalai su tirpikliais AH 09 01 04* fiksažo tirpalai AH 09 01 05* balinimo tirpalai ir balinimo fiksažo tirpalai AH 09 01 06* fotografijos atliekų apdorojimo jų susidarymo vietoje atliekos, kuriose yra sidabro AH B 09 01 07 fotografijos juostos ir popierius, kuriuose yra sidabro ar sidabro junginių ANH 09 01 08 fotografijos juostos ir popierius, kuriuose nėra sidabro ar sidabro junginių ANH 09 01 10 vienkartiniai fotoaparatai be baterijų ANH 09 01 11* vienkartiniai fotoaparatai su baterijomis, nurodytomis 16 06 01, 16 06 02 arba 16 06 03 pozicijose MH B 09 01 12 vienkartiniai fotoaparatai su baterijomis, nenurodyti 09 01 11 pozicijoje MNH 09 01 13* vandeninės skystosios atliekos, susidarančios sidabro regeneravimo vietoje, nenurodytos 09 01 06 pozicijoje AH 09 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 10 TERMINIŲ PROCESŲ ATLIEKOS 10 01 elektrinių bei kitų kurą deginančių įrenginių atliekos (išskyrus nurodytas 19 skyriuje) 10 01 01 dugno pelenai, šlakas ir garo katilų dulkės (išskyrus garo katilų dulkes, nurodytas 10 01 04 pozicijoje) ANH 10 01 02 lakieji akmens anglių pelenai ANH 10 01 03 lakieji durpių ir neapdorotos medienos pelenai ANH 10 01 04* lakieji naftos pelenai ir garo katilų dulkės AH 10 01 05 sieros iš dūmtakių dujų šalinimo kalcio junginiais reakcijų kietosios atliekos ANH 10 01 07 sieros iš dūmtakių dujų šalinimo kalcio junginiais reakcijų dumblo pavidalo atliekos ANH 10 01 09* sieros rūgštis AH 10 01 13* kurui naudotų emulsintų angliavandenilių lakieji pelenai AH 10 01 14* bendrojo deginimo dugno pelenai, šlakas ir garo katilų dulkės, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 01 15 bendrojo deginimo dugno pelenai, šlakas ir garo katilų dulkės, nenurodyti 10 01 14 pozicijoje MNH 10 01 16* bendrojo deginimo lakieji pelenai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 01 17 bendrojo deginimo lakieji pelenai, nenurodyti 10 01 16 pozicijoje MNH 10 01 18* dujų valymo atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 01 19 dujų valymo atliekos, nenurodytos 10 01 05, 10 01 07 ir 10 01 18 pozicijose MNH 10 01 20* nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, kuriame yra pavojingųjų medžiagų MH 10 01 21 nuotekų valymo jų susidarymo vietoje dumblas, nenurodytas 10 01 20 MNH 10 01 22* garo katilų valymo vandeninis dumblas, kuriame yra pavojingų medžiagų MH 10 01 23 garo katilų valymo vandeninis dumblas, nenurodytas 10 01 22 pozicijoje MNH 10 01 24 smėlis iš pseudoverdančiųjų sluoksnių ANH 10 01 25 kuro saugojimo ir ruošimo atliekos akmens anglimis kūrenamose elektrinėse ANH 10 01 26 aušinimo vandens valymo atliekos ANH 10 01 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 10 02 geležies ir plieno pramonės atliekos 10 02 01 šlako apdorojimo atliekos ANH 10 02 02 neapdorotas šlakas ANH 10 02 07* dujų valymo kietosios atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 02 08 dujų apdorojimo kietosios atliekos, nenurodytos 10 02 07 pozicijoje MNH 10 02 10 antrinės nuodegos ANH 10 02 11* aušinimo vandens valymo atliekos, kuriose yra alyvos MH 10 02 12 aušinimo vandens valymo atliekos, nepaminėtos 10 02 11 pozicijoje MNH 10 02 13* dujų apdorojimo dumblas ir filtrų papločiai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 02 14 dujų apdorojimo dumblas ir filtrų papločiai, nenurodyti 10 02 13 pozicijoje MNH 10 02 15 kitas dumblas ir filtrų papločiai MNH A 10 02 99 kitaip neapibrėžtos atliekos ANH 10 03 aliuminio terminės metalurgijos atliekos 10 03 02 anodų likučiai ANH 10 03 04* pirminės gamybos šlakas AH 10 03 05 aliuminio atliekos ANH 10 03 08* antrinės gamybos druskų šlakas AH 10 03 09* antrinės gamybos juodosios nuodegos AH 10 03 15* degios lengvosios frakcijos arba frakcijos, kurios, susilietusios su vandeniu, gali išskirti pavojingus degių dujų kiekius MH B 10 03 16 lengvosios frakcijos, nenurodytos 10 03 15 pozicijoje MNH B 10 03 17* anodų gamybos atliekos, kuriose yra dervų MH B 10 03 18 anodų gamybos atliekos, kuriose yra anglies, nenurodytos 10 03 17 pozicijoje MNH B 10 03 19* dūmtakių dujų dulkės, kuriose yra pavojingų medžiagų MH 10 03 20 dūmtakių dujų dulkės, nenurodytos 10 03 19 pozicijoje MNH 10 03 21* kitos dalelės ir dulkės (įskaitant rutulinių malūnų dulkes), kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 03 22 kitos dalelės ir dulkės (įskaitant rutulinių malūnų dulkes), nenurodytos 10 03 21 MNH 10 03 23* dujų valymo kietosios atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų MH 10 03 24 dujų apdorojimo kietosios atliekos, nenurodytos 10 03 23 pozicijoje MNH 10 03 25* du