ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7.

Siekiant didinti internetinę atskaitomybę, dėmesys turėtų būti sutelktas ne tik į skaidrumo priemones, atskleidžiant informacijos šaltinius, bet ir į ekosistemos dalyvių, kurie gauna naudos iš klaidinančio ir sensacingo turinio sklaidos, atskaitomybę. Dezinformacija yra koncentruotų, neatskaitingų skaitmeninių rinkų, nuolatinio asmens duomenų sekimo ir neteisėto jų apdorojimo simptomas. Dominuojančios socialinių medijų įmonės gauna pelno profiliuodamos duomenis ir skleisdamos dėmesį pritraukiantį turinį, nepaisant to, ar jis teisingas. Tokio pobūdžio manipuliavimui duomenimis būtinas visiškas ir griežtas Bendrojo duomenų apsaugos reglamento vykdymo užtikrinimas, siekiant pakeisti paskatų pusiausvyrą, kad įmonės atsisakytų sensacijomis ir sukrėtimais grindžiamo modelio. Jei problemą skatina ar skleidžia pats bazinis platformų verslo modelis, nepakanka vien raginti platformas priimti turinio pašalinimo arba tikrinimo mechanizmus. Be to, nacionaliniais ir ES teisės aktais turi būti sprendžiamas skaitmeninių ir socialinių medijų įmonių dominuojančios padėties rinkoje klausimas ir apsvarstytas privalomas sąveikumas, nustatant bendrus protokolus, kad būtų sudarytos sąlygos komunikacijai tarp platformų.
Per 20 euro egzistavimo metų buvo daug nuveikta. Labai greitai jis tapo antra pagal svarbą tarptautine valiuta pasaulyje (po JAV dolerio) ( 10 ) . Konkrečiai kalbant, beveik 60 pasaulio šalių eurą naudoja, naudos arba yra su juo susiejusios savo valiutą. Eurais laikoma beveik 20 % užsienio centrinių bankų tarptautinių atsargų, taip parodant euro, kaip patikimos vertės išsaugojimo priemonės, svarbą, be to, eurais išleista penktadalis įmonių ir užsienio Vyriausybių tarptautinių skolos vertybinių popierių. Galiausiai ne mažiau svarbu ir tai, kad euras yra plačiai naudojamas tarptautiniams mokėjimams: 2017 m. už maždaug trečdalį visų tarptautinių sandorių vertės sąskaitos faktūros buvo išrašytos arba apmokėtos eurais (palyginti su maždaug dviem penktadaliais, tenkančiais JAV doleriui).
3.6.

Aiškinamajame memorandume nurodytas rodiklis – 6,6 mlrd. EUR (2017 m.) finansinis srautas, kurį sudaro valstybių narių ES grąžinamos lėšos, – dėl savo dydžio negali būti tik išankstinio finansavimo rezultatas; tai taip pat susiję su programų neįgyvendinimu ar netinkamu įgyvendinimu arba prastu išlaidų patvirtinimo planavimu. Be to, aiškinamajame memorandume pateiktas neteisingas teiginys, kad išankstinio finansavimo normos sumažinimą kompensuos tai, kad nuo 2019 m. norma taip pat bus taikoma „veiklos lėšų rezervui“. Šis rezervas sudaro tik 6 % programos sumos ir siūloma naujo išankstinio finansavimo norma sudarys tik trečdalį to, kas numatyta. Be to, šis „veiklos lėšų rezervas“ jau įskaičiuotas į kiekvienos valstybės narės biudžetą ir jos tegali prarasti visus šiuos 6 % arba jų dalį, jei tinkamai neįvykdo įgyvendinimo kriterijų.
5.5.

Be to, reikėtų pritaikyti konkrečias politines iniciatyvas, kad būtų sustiprintas tarpregioninių branduolių ir branduolių partnerystės kūrimas ir plėtojimas ( 11 ) i) iš naujo nustatyti dalyvavimo ES ir nacionalinių fondų remiamuose branduoliuose kriterijus, kad sėkmingesnių korporacijų dalyvavimas būtų stiprinamas, nerizikuojant tinklų apsisprendimo galimybės ir santykine dalyvaujančių partnerių autonomija; ii) finansavimas, ypač kitos branduolių ir tinklų rėmimo priemonės, pavyzdžiui, su mokesčiais ir procesais susijusios priemonės, turėtų būti laiku išplėstos, kad branduolių gyvavimo trukmė neapsiribotų kūrimo etapu ir kad jiems nebūtų trukdoma pasiekti maksimalaus organizacinės brandos ir finansinio savarankiškumo potencialo (12); iii) vykdant nacionalinį ir (tarp)regioninį strateginį planavimą turi būti atsižvelgta į besikeičiančias pasaulines aplinkybes ir turi būti apgalvoti būdai remti vietos branduolių veiklą šioje programoje. Be to, reikėtų daugiau paskatų kurti struktūras, jungiančias esamus branduolius tarpusavyje regioniniu ir tarpsektoriniu požiūriu, pasinaudojant holistinių intervencinių priemonių papildomumu; iv) pagrįstas prašymas atsižvelgti į vietos ypatumus ir specifiką dažnai reiškia, kad yra branduolių, kuriems trūksta tarptautinės orientacijos, jie neperžengia tarpvalstybinės konkretaus regiono dimensijos. Tai reikėtų tobulinti, o taikoma paramos politika turėtų sutelkti socialinį ekonominį pasaulinės krypties įgyvendinimą, atsižvelgiant į verslo tarptautinimo svarbą. Be to, tai padės sumažinti laiko atotrūkį, kuris skiria politikos iniciatyvas ir sprendimų priėmimą verslo srityje.
3.14.

value premium rate ) nuo to laiko iš esmės nepasikeitė. Galiausiai, EESRK atkreipia dėmesį, kad yra tik vienas tyrimas dėl prekybos GN produktais vertės Europos Sąjungoje ( 8 ) , kuris buvo atliktas 2012 m. Tačiau atrodo, kad vertės priemokos už GN produktus dalis (angl.) nuo to laiko iš esmės nepasikeitė.
3.7.

EESRK taip pat pažymi, kad dėl šiuo metu Komisijos siūlomo koridorių išdėstymo buvo pareikšta abejonių, tiek kalbant apie detales, tiek ir apskritai. Prieš pasiūlymo pateikimą vykusių konsultacijų metu abejonių dėl veiksmų plano, kuris iš esmės yra pagrįstas šiuo pasiūlymu, pareiškė keletas uostų, esančių pietinėje Lamanšo sąsiaurio pakrantėje, Prancūzijos uostų asociacija ir regionų valdžios institucijos, kurios kėlė klausimą dėl Dunkirko, Kalė, Havro, Roskofo ir Bresto uostų prijungimo prie siūlomos koridorių „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ jungties ir pagrindinio tinklo koridoriaus „Atlantas“ išdėstymo keitimo. Be to, įvairius Airijos interesus atstovaujantys subjektai abejojo ilgos jūrų jungties, turinčios pakeisti „sausumos tiltą“ per JK, veiksmingumu, nes esama trumpesnių jūros maršrutų, pavyzdžiui, iš Airijos į Bretanės uostus. Buvo teigiama, kad trumpesni jūros maršrutai bus tinkamesni, pavyzdžiui, greitai gendančių prekių atvejais.
1.6.

EESRK palankiai vertina tai, kad LIFE reglamentas nėra toks griežtas ir, be kita ko, suteikia visiško projektų finansavimo galimybę. Be to, jis taip pat palankiai vertina, kad leidžiama remti organizacijas, kurios yra svarbios tolesniam Europos aplinkos politikos plėtojimui ir įgyvendinimui.
2.3.

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija). Antrasis priemonių rinkinys yra techninio pobūdžio ir apima priemones, kuriomis siekiama supaprastinti akcizais apmokestinamų prekių vežimą. Akcizų ir muitinės procedūros ne visada yra suderintos ar sinchronizuotos, todėl importuojant ar eksportuojant akcizais apmokestinamas prekes kyla problemų. Kai kuriais atvejais akcizų procedūros yra sudėtingos ir įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Be to, atsižvelgiant į didelę fiskalinę riziką, kylančią laikant ir gabenant akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, šia tvarka daugiausia naudojasi didelės bendrovės. MVĮ naudojasi procedūromis, kurios yra labiau pritaikomos mažoms siuntoms ir nedažniems gabenimams, tačiau dėl kurių patiriama didesnė vienam pervežimui tenkanti reguliavimo našta. Dėl to patiriama papildomų administracinių ir reikalavimų laikymosi išlaidų, o įmonės ir nacionalinės institucijoms turi įdėti daugiau pastangų. Taip yra todėl, kad kai kurie procedūriniai veiksmai turi būti atliekami rankiniu būdu ir jiems taikomi reikalavimai, kurie įvairiose valstybėse narėse skiriasi. Be to, tokie veiksmai yra mokestinio sukčiavimo šaltinis. Komisija siūlo keletą priemonių, kuriomis siekiama racionalizuoti ir supaprastinti šiuos procesus, įskaitant sąveiką eksportuojant ir importuojant akcizais apmokestinamas prekes, prekių, už kurias sumokėtas akcizas, gabenimą tarp įmonių (B2B) ir išskirtinius atvejus.
3.5.

Siekdama geriau ginti mažųjų įmonių teises, Komisija numato, kad internetinių paslaugų teikėjai turi sukurti skundų nagrinėjimo vidaus sistemą . Skundai turės būti išnagrinėjami per trumpą laikotarpį, o vartotojai turės būti aiškiai informuojami apie rezultatus. Be to, paslaugų teikėjai bus įpareigoti reguliariai skelbti ataskaitas apie išnagrinėtų skundų skaičių, dalyką ir nagrinėjimo trukmę, taip pat apie priimtus sprendimus.
1.8

Be to, EESRK rekomenduoja numatyti galimybę eismo įvykio (avarijos) duomenų savirašius įrengti ir sunkvežimiuose, sunkiasvorėse transporto priemonėse bei autobusuose, nes, nors dalis vairavimo duomenų jau pateikiama tachografais, juose neįrašomi duomenys, kurie yra svarbiausi per eismo įvykį ir po jo.
4.4.

EESRK primena valstybėms narėms, kad reikia investuoti į nediskriminacines ir įtraukias švietimo sistemas. Turėtų būti skatinama didesnė lyčių įvairovė ateities dalykų studijose, pavyzdžiui, gamtos mokslų, technologijų, įskaitant IRT, inžinerijos ir matematikos, kad merginos ateityje galėtų užimti perspektyvesnes ir geriau apmokamas darbo vietas. Be to, moterims turi būti užtikrintos galimybės papildomai mokytis per visą karjerą (naudojantis naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, pvz., nuotolinis mokymasis), nes tai yra puikus pagrindas siekti paaukštinimo, taigi ir didesnio darbo užmokesčio. Galiausiai, siekiant spręsti demografijos problemas, būtų naudinga nesudarant kliūčių moterims skatinti lyčių įvairovę ir socialiniuose sektoriuose, kuriuose moterų dirba daugiau.
Darbdaviams vis dažniau trūksta darbuotojų, kurie turėtų reikiamų įgūdžių, kad atitiktų darbdavių poreikius ir padėtų jiems išlaikyti konkurencingumą. Pameistrystė gali pameistriams suteikti įgūdžių, kurie padidina jų galimybes įsidarbinti, be to jie yra reikalingi darbo rinkai. Kai įgūdžiai, kurių reikia pameistriams, atitinka darbdavių poreikius, pameistrystės sistemos gali būti patrauklios abiem šalims. Be to, pameistrystė leidžia darbdaviams mokyti asmenis, į juos investuoti ir po kurio laiko pasilikti kvalifikuotus ir motyvuotus darbuotojus ( 9 )
3.9.

Komisijos pasiūlyti Sąveikumo direktyvos ir EERP sprendimo pakeitimai padės kelių naudotojams sutaupyti 370 mln. EUR (grynoji dabartinė vertė, 2016 – 2025 m.). Didelė dalis šių sutaupytų lėšų būtų naudingos vežimo sunkvežimiais sektoriui, kurį iš esmės sudaro MVĮ. Kelių tinklų valdytojai lėšų sutaupys, nes jiems nereikės pirkti perteklinės TPMĮ (48 mln. EUR grynosios dabartinės vertės), be to, dėl geresnio tarpvalstybinio taisyklių vykdymo užtikrinimo jie gaus papildomų pajamų iš rinkliavų (150 mln. EUR per metus). EERP teikėjams teks mažesnė reguliavimo našta, susijusi su patekimu į nacionalines rinkas (10 mln. EUR grynosios dabartinės vertės, jei rinkoje dalyvaus tikėtinas 12 EERP teikėjų skaičius). Be to, kasmetinė jų plėtra rinkoje leis gauti papildomai 700 mln. EUR metinių pajamų (5).
1.9

Labai svarbu ugdyti įgūdžius, būtent dėl to reikia akcentuoti verslumo ugdymo programas visais ugdymo sistemos lygmenimis ir ankstyvuoju jos etapu. Be to, reikia skatinti vykdyti mentorystės, mokymo darbo vietoje ir savaiminio mokymosi bei neformaliojo mokymo programas ir jas propaguoti.
3.2.1

2017–2020 m. laikotarpiui reikia griežtesnių ES ATLPS direktyvos nuostatų. Be įvykdomumo klausimų, kyla klausimas, ar prieštaringos diskusijos tokiu metu, kai dėmesys turėtų būti sutelktas į pasaulinės rinkos priemonės įgyvendinimą, yra naudingos ir ar jos nėra veikiau žalingos pramonės konkurencingumui ir ES pozicijai tarptautinėse derybose dėl pasaulinės rinkos priemonės techninių aspektų; be to, abejotina, ar ES ATLPS pakeitimai šiuo etapu sukurtų pakankamą pridėtinę vertę išmetamo CO2 kiekio mažinimo požiūriu, kuri pateisintų pasaulio ekonomikai, politinei padėčiai ir prekybai keliamą riziką. Bent jau tokie svarstymai nėra savalaikiai tol, kol nėra daugiau aiškumo apie CORSIA teikiamas perspektyvas.
2.4.

Atsinaujinančiųjų išteklių sąnaudų kreivė nuolat mažėja, jie yra kaip niekad anksčiau pigūs ir dabar taip atpigo, kad juos naudojant jau dabar būtų galima gerokai pasistūmėti mažinant energijos nepritekliaus problemą. Be to, labai daug būtų galima pasiekti plėtojant vartotojų vykdomą gamybą. Remiantis Jungtinio tyrimų centro tyrimo rezultatais (JRC Scientific and policy reports – Cost Maps for Unsubsidised Photovoltaic Electricity), net 2014 m. iš saulės energijos pasigaminta elektros energija 80 % europiečių buvo pigesnė už elektros energiją iš tinklo. Tačiau Komisija dar nėra parengusi tinkamos naudojimosi šia galimybe strategijos (žr. TEN/598).
4.8.

EESRK programą LIFE laiko ne nacionalinio intereso projektų finansavimo programa, o ES priemonių ir politikos įgyvendinimo finansavimo priemone. Vis dėlto gali būti, kad pavyzdžiui, LIFE projektai, dėl kurių pateikia paraiškas pilietinės visuomenės organizacijos, labiau atitinka ne nacionalinius, bet Europos interesus. Todėl bendro finansavimo klausimą ateityje reikia spręsti taip, kad atitinkami projektai nežlugtų atsisakius teikti nacionalinį bendrą finansavimą (EESRK panašūs atvejai žinomi). Be to, EESRK ragina Komisiją išnagrinėti, kokiu mastu, visų pirma NVO galima būtų taikyti dar didesnes ES bendro finansavimo normas. Nuosavi įnašai, ypač NVO atveju, dažnai yra sunkiai įveikiama kliūtis. Be to, šios sumos dažnai būna skiriamos iš viešojo sektoriaus ir tokiu būdu bendro finansavimo skyrėjai aiškiai vykdo „atrankos“ politiką.
4.4.

Komitetas supranta Komisijos rūpestį dėl to, kad nėra teisės akto, kuriuo ji galėtų užtikrinti veiksmingą Europos įmonių galimybę dalyvauti trečiųjų šalių viešuosiuose pirkimuose, nes Reglamentas (ES) Nr. 654/2014 dėl Sąjungos teisių taikyti tarptautines prekybos taisykles ir užtikrinti jų vykdymą netaikomas nesant tarptautinio susitarimo. Tačiau reglamento 6–8 straipsniuose nustatyta tyrimo procedūra atrodo labai ilga ir neveiksminga. Visų pirma, Komitetas reiškia abejonių dėl Komisijai suteiktos plačios diskrecijos spręsti, tirti tam tikrą atvejį ar ne. Be to, priešingai, nei teigia Komisija, pagal naująjį pasiūlymą tyrimo trukmė nesutrumpinama, ir iš viso tyrimas gali trukti 12 mėnesių. Tai atrodo labai ilgas laikotarpis, atsižvelgiant į tai, kad dažnai ir visų pirma tais atvejais, kai Komisija pradeda tyrimą savo iniciatyva, ji jau turi tam tikrus įrodymus ir dažnai jau būna iškėlusi šį klausimą vesdama dialogą su trečiosiomis šalimis. Komitetas taip pat supranta, kad tyrimas bus stabdomas vykstant galimoms deryboms dėl prekybos. Tačiau, atsižvelgiant į derybų dėl prekybos trukmę ir įgyvendinimą, reikėtų apibrėžti sustabdymo terminą, kuris neturėtų būti ilgesnis nei dveji metai.
1.7.

Komitetas siūlo sukurti naują energijos vartojimo efektyvumo etiketės grafinį dizainą siekiant kovoti su klastojimu ir neklaidinti vartotojų, ypač pereinamuoju laikotarpiu. Be to, EESRK siūlo tų klasių, kurių produktų rinkoje nėra po to, kai etiketės skalė buvo pakeista, arba dėl Ekologinio dizaino direktyvoje nustatytų apribojimų, spalvų skalę palikti pilkos spalvos.
3.4.

O Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final) nustatomos naujos taisyklės dėl veterinarinių vaistų. Be kitų dalykų, centralizuota leidimų išdavimo sistema bus pradėta taikyti ir veterinariniams vaistams, tačiau ir toliau bus galima taikyti kitas leidimų išdavimo sistemas (nacionalinę sistemą, decentralizuotą sistemą ir abipusio pripažinimo sistemą). Be to, naujomis taisyklėmis siekiama sumažinti administracinę naštą keičiant leidimų išdavimą veterinariniams vaistams.
3.10

EESRK puikiai supranta, kad nepaisant to, jog dokumente yra remiama ES lygmens politika, realus sprendimų įgyvendinimas priklausys nuo to, kaip kiekviena valstybė narė struktūruos savo politiką. Todėl Komitetas ragina valstybių narių politinius vadovus realiai įsipareigoti, kad būtų užtikrintas pasiūlytų sprendimų įgyvendinimas ES lygmeniu, nepaisant to, kad valstybių narių pažanga šioje srityje skiriasi.
2.5

Humanitarinė pagalba yra vienas iš ES išorės veiklos aspektų ir būtent viena iš sričių, kurioje Europos pilietinės visuomenės dalyvavimas ir vaidmuo yra ryškiausi. Daugiau nei 47 proc. Europos Komisijos humanitarinės pagalbos teikiama per NVO (3); panašiai yra ir daugelyje valstybių narių. Be to, Eurobarometro duomenimis, tai viena iš ES politikos sričių, sulaukianti didžiausios Europos piliečių paramos (4).
3.28

Be to, pateikiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų lyginamuosius skaičius nepakankamai logiškai išskiriama nafta, kuri yra baigtinis iškastinis kuras (kaip benzino, dyzelino ir žibalo pagrindas), ir, pavyzdžiui, atsinaujinantis išteklius augalinis aliejus, kurį galima pakartotinai išgauti (kaip atlieka įgyvendinant Europos baltymų strategiją). Jei norime atitinkamai naudoti lyginamuosius šiltnamio efektą sukeliančių dujų skaičius, būtina atsižvelgti į tai, ar kuras yra iškastinis, ar atsinaujinantysis. Tai reiškia, kad išvestinių naftos produktų vertė, atsižvelgiant į jų konkretų poveikį, turėtų būti iš anksto gerokai sumažinta. Be to, į iškastinių energijos išteklių klimato balansą turi būti įskaičiuoti nauji (klimatui žalingesni) auginimo metodai (pavyzdžiui, skalūnų vaškas). Komisija šioje srityje dar turi padirbėti.
1.6

EESRK rekomenduoja Komisijai savo būsimą darbą laikotarpiu po 2020 m. orientuoti į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politiką. Ši politika galiausiai galėtų palikti atsinaujinančiosios energijos tikslą ir vietoj to nustatyti tik aiškų šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslą, atsižvelgiant į ilgalaikio laikotarpio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų sumažinimo poreikį ir tokio dydžio anglies dioksido kainą, kurios pakaktų skatinti susijusius subjektus imtis efektyvumo didinimo priemonių ir prisidėti prie MTTP ir investicijų, tačiau kuri nebūtų per aukšta vartotojams ir pramonės konkurencingumui. Be to, reikia tikslinių priemonių skatinti plėtoti atsinaujinančiosios energijos technologijas ir į jas investuoti, kurios galiausiai paskatins realias permainas. Geriausia būtų, jei šios priemonės būtų bendros visai ES ir pritaikytos kiekvienai technologijai.
1.2

EESRK teigiamai vertina tai, kad Komisija siūlo pradėti plataus pobūdžio dialogą svarbiausiais dabartinės ir numatomos kurti mokėjimų sistemos Europos Sąjungoje klausimais. Vis dėlto, norint susidaryti išsamų vaizdą, daugiau dėmesio reikia skirti mokėjimams grynaisiais pinigais. Nors grynaisiais pinigais mokama vis rečiau, kai kuriose rinkose jie tebėra pagrindinė mokėjimo priemonė. Iš valstybių vis dažniau gaunama duomenų, kad grynieji pinigai iš esmės yra ne itin veiksminga atsiskaitymo priemonė ir kad vartotojams perėjus prie elektroninių mokėjimų būtų galima sutaupyti nemažai išteklių. Kai kurios valstybės narės smarkiai pažengė kurdamos visuomenę be grynųjų pinigų. Vis dėlto EESRK mano, kad plačioji visuomenė dar nežino, kokia yra tikroji grynųjų pinigų kaina. Be to, laikomasi nuomonės, kad grynieji pinigai skatina šešėlinę ekonomiką. Todėl visi atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų skatinti taikyti šešėlinės ekonomikos mastą mažinančias, pigesnes ir saugesnes mokėjimo formas. Šiuo požiūriu reikėtų pagalvoti apie jų didžiulę naudą visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, o taip pat apie būtinybę užtikrinti, kad šį atsiskaitymo būdą savo klientams siūlantys prekybininkai dėl to nepatirtų nepagrįstai didelių išlaidų. Valstybės narės turėtų imtis papildomų iniciatyvų, o Komisija turėtų jas aiškiai remti.
4.2

Nors po 2008 m. buvo pateikta daugiau paraiškų dėl EGF paramos, jų vis dar pateikiama per mažai. Todėl atrodo logiška nustatyti dar mažesnę negu siūloma atleistų darbuotojų ribą, kuriai esant galima kreiptis dėl paramos. Preliminariose EGF laikotarpio vidurio vertinimo išvadose atleistų darbuotojų skaičiaus ribos sumažinimo nuo 1 000 iki 500 klausimu teigiama: „Tačiau kai kuriais atvejais šis sumažintas skaičius vis tiek bus laikomas per dideliu, nes netgi 200–300 darbo vietų panaikinimas gali turėti didžiulį poveikį vietos ir regiono lygmeniu“. Pažvelgus į vykstančius veiklos perkėlimo ir paslaugų pirkimo iš išorės subjektų procesus, šiuo metu nustatyta riba (500 darbuotojų) vis tiek gali būti per didelė. Todėl EESRK siūlo sumažinti ją iki 200 darbuotojų.
2.4

Dabartinė padėtis: nors per pastaruosius 20 metų padaryta pažanga kai kuriais tvaraus vystymosi aspektais, daugelyje sričių padėtis blogėja: — išaugo visuotinis skurdas. 2,6 mlrd. žmonių turi pragyventi iš mažiau nei 2 eurų per dieną; — 1,5 mlrd. dirbančiųjų, t.y. pusė visų dirbančiųjų pasaulyje, dirba nesaugiomis sąlygomis. 2010 m. užfiksuotas didžiausias nedarbo lygis per visą jo registravimo istoriją; — išmetamas anglies dioksido kiekis ir anglies dioksido lygis atmosferoje toliau didėja, o klimato kaita daugelyje pasaulio vietų daro vis didesnį neigiamą poveikį gyvenimo sąlygoms; — pasaulio mastu didėja migracija, daranti papildomą poveikį aplinkai ir aprūpinimo saugumui; — dabartinės demografinės tendencijos rodo, kad iki 2050 m. žmonių skaičius pasaulyje gali siekti 9 mlrd. Tai dar labiau užaštrins šias problemas.
2.2

LIFE I programa buvo vykdoma nuo 1992 m. iki 1995 m., jos biudžetas – 400 mln. eurų (100 mln. eurų per metus). Kadangi ji buvo sėkminga, Reglamentu Nr. 1404/96 buvo pradėtas antrasis programos etapas (LIFE II), kuris tęsėsi nuo 1996 m. iki 1999 m. ir kurio biudžetas buvo 450 mln. eurų (112,5 mln. eurų per metus). LIFE III (Reglamentas (EB) Nr. 1655/2000) pirmiausiai buvo numatyta vykdyti nuo 2000 m. iki 2004 m. (128 mln. eurų per metus), bet Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 jos trukmė buvo prailginta iki praėjusio finansavimo laikotarpio pabaigos (t. y. iki 2006 m. pabaigos).
1.5

EESRK abejoja, ar vien pailginus įstatymų nustatytą senatvės pensijos amžių būtų galima išspręsti su demografiniais iššūkiais susijusias problemas. Priešingai, Komitetas mano, kad dėl to milijonai vyresnio amžiaus žmonių, visų pirma moterų, gali atsidurti žemiau skurdo ribos. Svarbu tai, kad faktinis senatvės pensijos amžius būtų pailgintas iki įstatymų nustatyto senatvės pensijos amžiaus. Tam reikėtų ilgesnį darbinį gyvenimą skatinančių iniciatyvų ir veiksmingos augimo ir užimtumo politikos. Tik vykdant realią „aktyvaus senėjimo“ politiką, kuria siekiama, kad daugiau žmonių dalyvautų mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programose, būtų galima ilgam pakelti vyresnių žmonių, anksti pasitraukusių iš darbo rinkos dėl sveikatos problemų, darbo intensyvumo, ankstyvo atleidimo ar dėl to, kad neturėjo galimybių mokytis ar grįžti į darbo rinką, užimtumo lygį. Be to, dėl įstatymų nustatyto senatvės pensijos amžiaus ilginimo gali padidėti spaudimas kitose socialinės apsaugos srityse (3), pavyzdžiui, invalidumo pensijų ar minimalių pajamų, kaip atsitiko kai kuriose valstybėse narėse. Taigi pažanga siekiant „sveikesnių“ valstybės finansų būtų netikra, todėl toks didinimas turėtų būti savanoriškas.
2.11

Europos skaitmeninės darbotvarkės skyriuje „Pasitikėjimas ir saugumas“ pateikiama ES kibernetinio saugumo strategija. Joje išvardyti šie sunkumai: „Iki šiol internetas buvo labai saugus, atsparus ir stabilus, tačiau IT tinklams ir jų galutinių vartotojų prietaisams kyla įvairių pavojų – pastaraisiais metais nepageidaujamų e. laiškų siuntimo mastai taip išaugo (įvairiais skaičiavimais, nepageidaujami e. laiškai sudaro 80–98 proc. viso siunčiamo e. pašto), kad ėmė labai strigti e. pašto srautai internete; be to, su nepageidaujamais e. laiškais platinami įvairūs virusai ir kenkimo programinė įranga. Vis daugiau problemų kyla dėl tapatybės vagysčių ir sukčiavimo internete. Kibernetinės atakos vis sudėtingesnės (Trojos arkliai, kompiuterių zombių tinklai ir kt.), jas rengiant dažnai vadovaujamasi finansiniais motyvais. Jos gali būti vykdomos ir dėl politinių motyvų, pvz., neseniai surengtos kibernetinės atakos prieš Estiją, Lietuvą ir Gruziją.“
2.9

Pažeidžiamiausi visuomenės sluoksniai, pavyzdžiui, vyresni nei 65 metų asmenys, vieniši tėvai, bedarbiai ir socialinių išmokų gavėjai, gauna mažiausiai pajamų. Be to, dažniausiai mažai pajamų turintys asmenys gyvena netinkamai termiškai izoliuotuose būstuose, o dėl to dar labiau didėja jų energijos nepriteklius (Housing Quality Deficiencies and the Link to Income in the EU / Būsto kokybės trūkumai ir jų sąsaja su pajamomis ES. Orsolya Lelkes, Europos socialinės gerovės politikos ir tyrimų centras, 2010 m. kovo mėn.).