[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.3.17 KOM(2010)103 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Dvimetė ataskaita dėl specialiosios paramos sistemos tradiciniams AKR bananų tiekėjams SEK(2010)331 ĮžANGA Specialioji paramos sistema (SPS) tradiciniams AKR bananų tiekėjams buvo sukurta 1999 m. siekiant padėti šiems tiekėjams prisitaikyti prie besikeičiančių tarptautinių konkurencinių sąlygų ir nustojo galioti 2008 m. gruodžio mėn. Ji skirta 12 tradicinių bananus tiekiančių šalių: Belizui, Kamerūnui, Žaliajam Kyšuliui, Dramblio Kaulo Krantui, Dominikai, Grenadai, Jamaikai, Madagaskarui, Sent Lusijai, Sent Vinsentui ir Grenadinams (toliau – Sent Vinsentas), Somaliui ir Surinamui. Pagal SPS iš viso skirta maždaug 376 mln. EUR. Siekta padidinti tradicinių AKR bananų augintojų konkurencingumą arba, jei tai jau neįmanoma, remti veiklos įvairinimą. Tikslo siekta finansuojant projektus, skirtus: - produktyvumui didinti, - kokybei gerinti, - auginimo ir rinkodaros metodams su ES kokybės standartais suderinti, - augintojų organizacijoms, siekiančioms gerinti rinkodarą ir diegti aplinką tausojančius auginimo metodus, įskaitant sąžiningą prekybą, steigti, - rinkodaros strategijoms, kuriomis siekiama įvykdyti ES bendro rinkos organizavimo reikalavimus, kurti, - augintojams, kuriantiems aplinką tausojančius auginimo metodus, įskaitant sąžiningą prekybą, padėti, - veiklos įvairinimui remti vietovėse, kuriose sektoriaus konkurencingumas nėra tvarus. Kasmet šaliai skiriamų lėšų suma buvo nustatoma remiantis konkurencingumo trūkumu, palyginti su trečiųjų šalių tiekėjais, ir bananų auginimo svarba atitinkamos AKR šalies ekonomikai[1]. Metinis biudžetas laipsniškai mažintas: nuo 44,5 mln. EUR (1999 m.) iki 29,2 mln. EUR (2008 m.). Iki 2003 m. lėšos buvo skirstomos taip, kad daugiau paramos gautų šalys, kurių konkurencingumo trūkumas didesnis. Nuo 2004 m. dėl sumažinimo koeficiento daugiau lėšų gavo konkurencingumą padidinusios šalys. TEISINIS PAGRINDAS 1999 m. balandžio 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 856/1999[2], nustatantį specialiąją paramos sistemą tradiciniams AKR bananų tiekėjams. 1999 m. liepos 22 d. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1609/1999[3], nustatantį išsamias įgyvendinimo taisykles. 2007 ir 2008 m. biudžeto eilutės suma – atitinkamai 28,67 mln. EUR ir 29,226 mln. EUR. 2007 m. balandžio 23 d.[4] ir 2008 m. balandžio 21 d.[5] priimti Komisijos sprendimai, kuriais nustatomos šalims skiriamos sumos. Tarybos reglamento 9 straipsnyje nustatyta: „ iki 2000 m. gruodžio 31 d., o po to kas antri metai Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie tai, kaip veikia šis reglamentas, o prireikus ir pasiūlymus “. Ši ataskaita apima 2007 ir 2008 m.[6]; prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. INFORMACIJA APIE RINKą Europos Sąjunga (ES) yra didžiausia bananų vartotojų ir importo rinka pasaulyje. Palyginti su 2007 m., 2008 m. ES suvartota 5 416 449 tonos (toliau – t) bananų (+3,5 %), iš kurių 4 848 889 t (+3,7 %) importuotos iš trečiųjų šalių, o 567 560 t (+2,3 %) – vietos kilmės. 2008 m. JAV importavo 3 976 146 t bananų – 0,7 % mažiau nei praėjusiais metais. Beveik visi JAV importuoti bananai buvo Centrinės ir Pietų Amerikos kilmės (AKR bananai sudaro 0,003 % viso importuoto kiekio). ES bananų rinkos tiekėjai – didžiausio palankumo statuso (DPS) šalys (daugiausia Centrinės ir Pietų Amerikos šalys), Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalys ir vietos augintojai. 2008 m. DPS šalių bananai sudarė 72,5 % ES suvartotų bananų, AKR šalių bananai – 17 %, ES užauginti bananai – likusius 10,5 %. Pagrindiniai DPS bananų tiekėjai – Ekvadoras, Kolumbija ir Kosta Rika, iš kurių importuota 1 328 033, 1 278 133 ir 893 395 t. Tais pačiais metais pagrindiniai AKR tiekėjai – Kamerūnas, Dramblio Kaulo Krantas ir Dominikos Respublika – eksportavo 279 530, 216 583 ir 170 396 t. Žaliasis Kyšulys, Grenada, Madagaskaras ir Somalis bananų į ES nebeeksportuoja. ES PREKYBOS REžIMAS Nuo 2006 m. sausio 1 d. ES, laikydamasi ES įsipareigojimų pereiti nuo ankstesnės kvotų sistemos prie išimtinai tarifinio režimo, importuojamiems bananams taiko 176 EUR/t DPS tarifą. Iš naujojo importo režimo poveikio stebėjimo statistikos matyti, kad jį įvedus išlaikytos patekimo į rinką sąlygos, o importas padidėjo. Šiuo laikotarpiu mažiausiai išsivysčiusių šalių kilmės bananai pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG) į ES rinką tiekiami netaikant muitų ir kvotų. Nuo 2008 m. sausio 1 d. tokia pati tvarka taikoma AKR šalių, sudariusių susitarimus, kuriais sudaromi ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) arba kuriais numatoma juos sudaryti, kilmės bananams. Visos mažiausiai išsivysčiusių šalių grupei nepriklausančios 2007 m. bananus eksportavusios AKR šalys parafavo arba pasirašė laikinus ar galutinius EPS. FINANSAVIMO SPRENDIMAI Biudžeto eilutė 2007 m. Patvirtinus finansavimo pasiūlymus 2008 m. pradžioje pasirašyta 12 finansavimo susitarimų, kurių vertė – 28,67 mln. EUR (1 lentelė). Maždaug 42 % lėšų skirta bananų eksporto sektoriaus konkurencingumui didinti 4 paramą gaunančiose valstybėse, o 58 % – veiklos įvairinimui remti 8 paramą gaunančiose valstybėse (1 ir 2 diagramos). Biudžeto eilutė 2008 m. Patvirtinus finansavimo pasiūlymus 2009 m. pradžioje pasirašyta 12 finansavimo susitarimų, kurių vertė – 29,23 mln. EUR (1 lentelė). 1 lentelė. Biudžeto eilutė 21 06 05 (ex B7- 8710) (bananai) | 1999–2008 m. | Visos šalys | Metai | Asignavimai (EUR) | Įsipareigojimai (EUR) | Mokėjimai (EUR) | RAC (EUR) | RAC (%) | RAL (EUR) | RAL % | 1999 | 44 500 000,00 | 43 475 608,78 | 42 095 728,17 | 1 024 391,22 | 2 % | 2 404 271,83 | 5 % | 2000 | 44 075 000,00 | 39 934 158,83 | 33 462 635,64 | 4 140 841,17 | 9 % | 10 612 364,36 | 24 % | 2001 | 43 000 000,00 | 40 483 859,31 | 34 977 171,91 | 2 516 140,69 | 6 % | 8 022 828,09 | 19 % | 2002 | 44 000 000,00 | 36 181 040,48 | 22 480 047,18 | 7 818 959,52 | 18 % | 21 519 952,82 | 49 % | 2003 | 40 000 000,00 | 37 249 522,44 | 23 573 857,92 | 2 750 477,56 | 7 % | 16 426 142,08 | 41 % | 2004 | 37 290 000,00 | 35 385 028,32 | 20 854 670,49 | 1 904 971,68 | 5 % | 16 435 329,51 | 44 % | 2005 | 34 500 000,00 | 32 725 797,76 | 12 574 525,20 | 1 774 202,24 | 5 % | 21 925 474,80 | 64 % | 2006 | 30 690 000,00 | 13 496 220,72 | 4 420 564,68 | 17 193 779,28 | 56 % | 26 269 435,32 | 86 % | 2007 | 28 670 000,00 | 2 089 406,00 | 711 961,00 | 26 580 594,00 | 93 % | 27 958 039,00 | 98 % | 2008 | 29 226 000,00 | 0,00 | 0,00 | 29 226 000,00 | 100 % | 29 226 000,00 | 100 % | Asignavimai (EUR) | Įsipareigojimai (EUR) | Mokėjimai (EUR) | RAC (EUR) | RAC (%) | RAL (EUR) | RAL % | Belizas | 27 719 000 00 | 21 749 415,38 | 15 959 198,62 | 5 969 584,62 | 22 % | 11 759 801,38 | 42 % | Jamaika | 42 625 000,00 | 34 656 171,84 | 27 664 349,83 | 7 968 828,16 | 19 % | 14 960 650,17 | 35 % | Dominika | 52 503 000,00 | 39 472 434,09 | 22 441 384,45 | 13 030 565,91 | 25 % | 30 061 615,55 | 57 % | Sent Lusija | 71 623 000,00 | 50 239 673,65 | 33 004 820,80 | 21 383 326,35 | 30 % | 38 618 179,20 | 54 % | Sent Vinsentas | 51 093 000,00 | 41 290 569,20 | 23 600 296,00 | 9 802 430,80 | 19 % | 27 492 704,00 | 54 % | Grenada | 5 500 000,00 | 3 887 119,97 | 3 224 044,47 | 1 612 880,03 | 29 % | 2 275 955,53 | 41 % | Surinamas | 21 767 000,00 | 16 315 936,67 | 12 176 565,69 | 5 451 063,33 | 25 % | 9 590 434,31 | 44 % | Dramblio Kaulo Krantas | 34 546 000,00 | 22 655 888,96 | 15 333 367,71 | 11 890 111,04 | 34 % | 19 212 632,29 | 56 % | Somalis | 13 698 000,00 | 12 350 524,26 | 9 301 680,17 | 1 347 475,74 | 10 % | 4 396 319,83 | 32 % | Žaliasis Kyšulys | 4 100 000,00 | 1 053 727,00 | 776 332,15 | 3 046 273,00 | 74 % | 3 323 667,85 | 81 % | Madagaskaras | 3 500 000,00 | 2 000 000,00 | 1 800 000,00 | 1 500 000,00 | 43 % | 1 700 000,00 | 49 % | BENDRA SUMA | 375 951 000,00 | 281 020 642,64 | 195 151 162,19 | 94 930 357,36 | 25,3 % | 180 799 837,81 | 48,1 % | POVEIKIO STėBėSENA Bendrosios pastabos Atliekant 2008 m. užsakytą išorės vertinimą, kuris baigtas 2009 m. pirmajame ketvirtyje, surengtos misijos į 8 šalis: Belizą, Kamerūną, Dramblio Kaulo Krantą, Dominiką, Jamaiką, Sent Lusiją, Sent Vinsentą ir Surinamą. Iš esmės Rytų Karibų valstybių vertinimo rezultatai taip pat taikomi 4 neaplankytoms šalims. Vertinti vykdomų programų aspektai: - tikslų tinkamumas ir pagrįstumas; - šalių vidutinės trukmės atsakomųjų strategijų pagrįstumas; - SPS veiksmingumas ir efektyvumas; - numatytos veiklos rezultatai ir poveikis bananus eksportuojančių augintojų konkurencingumui; - numatytos veiklos įvairinimo veiklos rezultatai ir poveikis (buvusiems) bananų augintojams ir (buvusiems) bananų sektoriaus darbuotojams; - programų tvarumas. Šalių strategijų tinkamumas Konkurencingumo didinimo strategijos įvertintos kaip tinkamos, aiškios ir pasiekiamos tose šalyse, kurios 1) buvo tvirtai įsipareigojusios siekti šio tikslo; 2) turėjo palankias agronomines sąlygas; 3) jau turėjo gerai komerciškai struktūruotus sektorius ir 4) buvo pajėgios pertvarkyti bananų sektorių į labiau technologijomis grindžiamą ir komerciškesnį sektorių (Belizas, Kamerūnas, Dramblio Kaulo Krantas, Surinamas ir Jamaika (iš pradžių)). Jų SPS programose prioritetas buvo skiriamas produktyvumo didinimui, produkto kokybės gerinimui, aplinkosaugai, mokymui, rinkodaros nišoms ir kt. Jų strategijose taip pat atsižvelgta į kintančias rinkos sąlygas ir poreikius. [pic] Veiklos įvairinimo sėkmė priklauso nuo didelės, vidutinės ir mažos apimties iniciatyvų derinio. Šalių ekonominės veiklos įvairinimo darbotvarkės buvo neapibrėžtos, skirtos keliems sektoriams, skyrėsi jų prioritetai ir įgyvendinimo terminai; programos būtų geresnės, jei būtų pateiktos aiškesnės gairės. Veiklos įvairinimo vertinimo išvados: - parengta ir (arba) įgyvendinama pernelyg daug projektų ir programų (pvz., 2008 m. Sent Lusijoje įgyvendinami 64 intervenciniai projektai, kurių vertė – 69 mln. EUR); - orientuotasi į pernelyg daug sričių, pvz., turizmą, kelius, privačiojo sektoriaus ir žemės ūkio vystymą, todėl sumažėjo galimybės padaryti bet kokį didesnį poveikį. Poveikis Bananų pramonė yra labai svarbi Belizui, Kamerūnui, Dramblio Kaulo Krantui, Dominikai, Jamaikai, Surinamui, Sent Lusijai ir Sent Vinsentui. Dominikoje, Sent Lusijoje ir Sent Vinsente bananų eksportas sudarė 18,1 %, 19,7 % ir 22,3 % bendro 2006 m. šalies eksporto (Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) 2008 m.). Palyginimui, Kamerūno ir Dramblio Kaulo Kranto bananų sektoriaus eksportas sudarė 9 % ir 7 % viso eksporto. SPS programomis labai prisidėta didinant Belizo, Kamerūno, Dramblio Kaulo Kranto ir Surinamo konkurencingumą ir sudarant šioms šalims daugiau išgyvenimo labiau liberalizuotos ekonomikos sąlygomis galimybių. Tradicinių Karibų baseino tiekėjų dalis, palyginti su bendru iš AKR šalių importuotu bananų kiekiu, sumažėjo nuo 52,3 % 1992 m. iki 13 % 2008 m. Importas iš Afrikos, palyginti su bendru iš AKR šalių importuotu bananų kiekiu, tuo pačiu metu padidėjo nuo 37,4 % 1992 m. iki 59 % 2008 m., o eksportas iš Dominikos Respublikos (kuri nėra SPS paramą gaunanti šalis) ir Belizo, palyginti su bendru iš AKR šalių importuotu bananų kiekiu, padidėjo nuo 10 % 1992 m. iki 28 % 2008 m. Surinamas pasiekė labai gerų rezultatų. Pasinaudojusi, be kita ko, SPS parama, šalis atgaivino šią pramonę, pertvarkė ją į veiksmingą eksporto sektorių ir tapo vienintele tradicine bananus auginančia AKR šalimi, kurios eksporto augimas 2006–2008 m. buvo teigiamas. Vertinimo ataskaitoje nurodyta, kad veikla trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu bus tęsiama. Belizo, Kamerūno Dramblio Kaulo Kranto ir Surinamo gebėjimai išlaikyti konkurencingumą įvedus kitą tarifų tvarką beveik visiškai priklausys nuo jų gebėjimo didinti našumą po 2009 m. Pernelyg anksti spręsti, kokį poveikį SPS parama daro ekonomikos stabilumui ir veiklos įvairinimo procesui, nes 2008 m. pabaigoje buvo išmokėta tik apie 50 % skirtų lėšų. Be to, didesnės veiklos įvairinimo investicijos susijusios su fizinės infrastruktūros darbais (keliais, pastatais, etc.), todėl prireikia nemažai laiko, kol šiuo turtu galima veiksmingai naudotis. Poveikio neįmanoma kiekybiškai įvertinti dėl šių priežasčių: 1) pasikeitus EB finansavimo taisyklėms sulėtėjo išmokų procesas ir pratęsti terminai maždaug pusei 2003–2005 m. SPS veiksmų; 2) netinkamai parengti kai kurių šalių (pvz., Dramblio Kaulo Kranto ir Kamerūno) objektyviai patikrinami rodikliai, todėl jų nebuvo galima panaudoti poveikiui įvertinti; ir 3) neįdiegtos stebėsenos ir duomenų rinkimo sistemos, kad būtų galima gauti kaupiamųjų duomenų apie tikėtinus ir (arba) faktinius rezultatus (pvz., Belize). Tačiau vienas iš SPS paramos rezultatų – Rytų Karibų valstybės dabar daugiausia siekia kurti būtinas sėkmingo ekonominės veiklos įvairinimo sąlygas. Jų vystymosi planuose dabar pabrėžiama būtinybė mažinti tradicinę priklausomybę nuo bananų eksporto ir kurti kitas galimybes. Šiuo metu daugiausia siekiama stiprinti pagrindinę infrastruktūrą (Sent Vinsente ir Dominikoje), gerinti švietimą kaimo vietovėse (Belize), vystyti privatųjį sektorių (Sent Vinsente ir Sent Lusijoje), įtraukti IKT mokymą į mokyklų programas, rengti pagrindinius turizmo vystymo planus ir kurti socialines paramos sistemas; galiausiai tai duos teigiamų rezultatų. Į veiklos įvairinimą besiorientuojančios šalys dabar daug labiau pasiryžusios stiprinti ilgalaikio veiklos įvairinimo gebėjimus. SPS programos padarė teigiamą poveikį tikslinėms gyventojų grupėms ir bendruomenėms, kadangi pagal jas finansuotos tam tikros socialinės investicijos (pvz., socialiniai investicijų fondai, kaimo plėtros schemos, švietimas ir sveikata). Į konkurencingumo didinimą besiorientuojančių šalių bananų sektorius dabar geriau atitinka rinkos reikalavimus ir ES aplinkos politiką bei standartus. Dėl rinkos reikalaujamų auginimo protokolų (pvz., „EurepGAP“ ir ISO 14001) pagerėjo darbo sąlygos ūkiuose bei dirvožemio apsaugos galimybės, sumažėjo neigiamas poveikis aplinkai. Kad įsigytų europinius sertifikatus, augintojai turėjo racionaliau naudoti žaliavas ir iš esmės sumažinti agrocheminių bei pakavimo medžiagų, mechanizmų ir elektros energijos naudojimą. Veiklos įvairinimo iniciatyvų tvarumas priklauso nuo vyriausybės įsipareigojimo įtraukti tokią veiklą į metinius biudžeto asignavimų ir išlaidų planus. Vertinimo metu nustatyta, kad į veiklos įvairinimą besiorientuojančios šalys SPS ištekliais naudojasi, kad sustiprintų šalies gebėjimus spręsti platesnio masto ir ilgesnio laikotarpio ekonomines veiklos įvairinimo problemas ir uždavinius. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Komisija stengėsi pagreitinti vykdymą tuo pačiu išlaikant kokybę, baigė būtinus vykdomų SPS projektų tikslinimus ir peržiūrėjo 2006, 2007 ir 2008 m. patvirtintus projektus ir (arba) sudarė programas tiems metams. Faktinės išmokos pagal visas SPS programas padidėjo nuo 21 mln. EUR 2006 m. iki 46 mln. EUR 2008 m. Išmokos pagal visas programas bus visiškai atliktos 2012 m. (išskyrus ex post vertinimą ir auditą). Komisijos tarnybų darbiniame dokumente apžvelgiamos rekomendacijos, pateiktos 2006 m. stebėsenos ir poveikio vertinimo ataskaitoje (COGEA, 2006 m.), ir veiksmai, kurių imtasi. Visose 2008 m. stebėsenos ir poveikio vertinimo ataskaitoje (HTSPE, 2009) nurodytose 8 šalyse padaryta nemaža pažanga sprendžiant tiek su konkurencingumu, tiek su veiklos įvairinimu susijusius klausimus. Tam tikra pažanga siekiant gerinti konkurencingumą ir didinti veiklos įvairinimą Programos padėjo pasiekti šių tikslų: 1. padidinti konkurencingumą Belize, Kamerūne, Dramblio Kaulo Krante ir Suriname, nors 2005, 2007 ir 2008 m. uragano padarytų nuostolių Jamaikoje šia parama kompensuoti nepavyko; 2. padidinti gebėjimus sėkmingai įvairinti ekonominę veiklą Rytų Karibų valstybėse ir atlikti žemės ūkio veiklos įvairinimą (stebėtose srityse) Somalyje, Žaliajame Kyšulyje, Madagaskare, nors viso poveikio kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Į konkurencingumo didinimą besiorientuojančių šalių bananų sektorius dabar geriau atitinka rinkos reikalavimus ir ES aplinkos politiką bei standartus; taip sukurtas tvaraus verslo vystymosi pagrindas. Įgyvendinus ankstesnėje ataskaitoje pateiktas rekomendacijas įgyvendinimo terminų laikymasis ir kokybė gerokai pagerėjo Belize, Jamaikoje ir Priešvėjinėse salose. Šis aspektas mažiau svarbus Kamerūnui ir Dramblio Kaulo Krantui, kurių finansavimo šaltiniai įvairesni, todėl jos buvo mažiau priklausomos nuo paramos. Šalyse, kurių prioritetas yra veiklos įvairinimas , veiksmingumą mažino nepakankamai sutelktas dėmesys – vykdyta daug labai mažų investicijų (maždaug 1–1,5 mln. EUR), todėl realus poveikis buvo nedidelis. Be to, įvairių iniciatyvų sąsajos tebėra mažos ir silpnos. Atlikus išorinį vertinimą AKR šalims, kurios pasiryžusios įvairinti veiklą, rekomenduota peržiūrėti jų SPS portfelių indėlius į ekonominės veiklos įvairinimo darbotvarkę makro lygmeniu. Tai turėtų apimti tokių programų suderinamumo vertinimą, palengvinti kiekvienos šalies veiklos įvairinimo strategijos rengimą ir (arba) atnaujinimą nustatant aiškius prioritetus, be kita ko, finansinių išteklių, būtinų pagrindinei veiklai remti ir įtvirtinti, kiekį ir šaltinius. Siekiant pagerinti veiklos įvairinimo programų poveikio stebėseną ir vertinimą, be kita ko, rekomenduota atnaujinti ir patobulinti logines sistemas ir jų naudojimą programoms valdyti ir taip užtikrinti, kad įgyvendinimo agentūros būtų nuolat informuotos apie tikėtinus rezultatus ir jų siektų, taip pat aktyviai vertintų padėtį pagal sutartus rodiklius. AKR šalių bananų eksporto tvarumas vis dar nedidelis Ilgalaikio konkurencingumo perspektyvos iš esmės priklauso nuo: 1) vykstančių tarptautinių prekybos derybų rezultatų ir 2) šalių gebėjimų padidinti produktyvumą ir sutaupyti sąnaudų. Kai kurių šalių vykdomose strategijose nepakankamai realistiškai įvertinti su tarptautine rinkos padėtimi susiję uždaviniai ir būsimi PPO ir vykstančių dvišalių prekybos derybų galimi rezultatai. Rezultatų šalys gali pasiekti, jei 1) yra tvirtai pasiryžusios prisitaikyti prie tarptautinių pokyčių; 2) jų agronominės sąlygos yra palankios ir 3) jau turi gerai komerciškai struktūruotus sektorius. Bananus eksportuojančios šalys ir toliau susiduria su sunkumais. Juos jos turi spręsti drauge ir pasitelkdamos tarptautinę paramą. Tarptautinė bendruomenė, įskaitant ES, daugiau dėmesio skiria pagalbai besivystančioms šalims, kurios siekia didinti visos ekonomikos konkurencingumą ir geriau išnaudoti tarptautinės prekybos galimybes. ES pagalba prekybai skirta ne tik atskiriems sektoriams. Būtina sėkmės sąlyga – parengti ir atnaujinti kelių suinteresuotųjų šalių strategijas prekybai vystyti ir integruoti ją į tarptautinę prekybos sistemą. Dešimt metų įgyvendinta SPS suteikė pagalbą gaunančioms šalims strateginio planavimo galimybę ir bus tinkamas pagrindas imantis veiksmų ateityje. [1] Metodika išsamiai aprašyta 1999 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1609/1999 (OL L 190, 1999 7 23, p. 14). [2] OL L 108, 1999 4 27, p. 2. [3] OL L 190, 1999 7 23, p. 14. [4] Komisijos sprendimas C/2007/1744. [5] Komisijos sprendimas C/2008/1424. [6] Ankstesnė ataskaita apėmė 2005 ir 2006 m.: COM (2006) 806 galutinis. [7] Kokybės standartų reikalauja didesnieji Europos mažmenininkai. [8] RAC (lėšos, dėl kurių nesudarytos sutartys) – tai projektui skirta procentais išreikšta lėšų suma, dėl kurios nepasirašytos jokios darbų, tiekimo, paslaugų ar dotacijų sutartys ar programos sąmata. [9] RAP (nesumokėtos lėšos) – tai procentais išreikšta lėšų suma, kuri yra paskirta ar dėl jos sudarytos sutartys, tačiau dar neišmokėta. [10] RAL (neįvykdyti įsipareigojimai) – tai procentais išreikšta programai skirtų, bet dar neišmokėtų, lėšų suma. Į ją įeina nesumokėtos lėšos (RAP) pagal galiojančias įgyvendinimo sutartis.