Šeštoji metinė Komisijos ataskaita Europos Parlamentui - Trečiųjų šalių bendrijai taikomų prekybos apsaugos priemonių apžvalga (pateikti laikotarpio iki 2008 m. gruodžio 31 d. statistiniai duomenys, o pastabos dėl atskirų atvejų ir teksto atnaujintos 2009 m. kovo mėn.) {SEC(2009) 958} /* KOM/2009/0356 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.7.10 KOM(2009) 356 galutinis ŠEŠTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREČIŲJŲ ŠALIŲ BENDRIJAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2008 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2009 M. KOVO MĖN.) {SEC(2009) 958} ŠEŠTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREČIŲJŲ ŠALIŲ BENDRIJAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2008 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2009 M. KOVO MĖN.) Santrauka Palyginti su praėjusiais metais, trečiųjų šalių ES taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičius 2008 m. pabaigoje truputį sumažėjo. Taip yra todėl, kad 2001 m. inicijuota nemažai tyrimų, todėl 2002–2003 m. nustatyta daug priemonių, kurių dauguma baigė galioti 2008 m. Numatoma, kad priemonių skaičius didės, atsižvelgiant į vis greičiau inicijuojamus naujus tyrimus paskutiniais 2008 m. ir pirmaisiais 2009 m. mėnesiais. Komisija toliau atidžiai stebėjo šią veiklą, teikė paramą atitinkamoms ES pramonės šakoms ir prireikus ėmėsi priemonių. Šiais metais pasiekta teigiamų rezultatų. Tačiau dėl dabartinės finansinės ir ekonominės krizės trečiosioms šalims kils vis didesnė pagunda priemones taikyti nesilaikant PPO reikalavimų taip, kad nebūtų skatinama atvira prekyba. Šiomis aplinkybėmis Komisijos vykdoma trečiųjų šalių veiksmų stebėsena, tarptautinio bendradarbiavimo ir koordinavimo skatinimas ir raginimas drausmingiau naudoti prekybos apsaugos priemones yra ypač svarbūs. 1. ĮVADAS Praėjusių metų ataskaitoje Komisija ne tik palankiai įvertino ES ar jos valstybėms narėms taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičiaus mažėjimo tendenciją, bet ir padarė išvadą, kad būtina toliau atidžiai stebėti šiuos veiksmus, atsižvelgiant į nemažėjančius trečiųjų šalių veiksmuose nustatytus trūkumus. 2008 m. didėjanti pasaulio ekonomikos krizė tikrai buvo smūgis, neigiamai paveikęs daugelio ūkinės veiklos vykdytojų padėtį visame pasaulyje. Šiomis aplinkybėmis Didžiojo dvidešimtuko lyderiai neseniai paskelbtoje deklaracijoje pabrėžė, kad nepaprastai svarbu atsisakyti protekcionizmo, ir įsipareigojo nesudaryti naujų kliūčių prekybai prekėmis, nenustatyti naujų eksporto apribojimų ir neįgyvendinti PPO reikalavimų neatitinkančių priemonių. Įdomu tai, kad inicijuotų prekybos apsaugos tyrimų skaičius žymiai padidėjo paskutiniais 2008 m. mėnesiais, o ši tendencija išliko ir pirmaisiais 2009 m. mėnesiais: 2009 m. vasario mėn. pabaigoje buvo vykdomi 49 prekybos apsaugos priemonių tyrimai, galėję paveikti ES eksportą[1], o tai yra labai didelis skaičius, palyginti su ankstesniais metais, be to, beveik pusė šių naujų tyrimų inicijuota per paskutinius keturis 2008 m. mėnesius. Antidempingo ir kompensacinių priemonių negalima laikyti tiesiog „protekcionistinėmis“ priemonėmis, atsižvelgiant į tai, kad jos veikiau skirtos tarptautinės prekybos iškraipymams panaikinti ir sąžiningos prekybos srautams atkurti. Tačiau padėtis keičiasi, kai inicijuojami nauji tyrimai ir bet kokios galimos su jais susijusios priemonės neatitinka PPO standartų. Dabartinėje situacijoje ES pramonės šakoms užtikrinti galimybę teisėtai patekti į rinką yra kaip niekad svarbu, taigi ir toliau būtina taikyti (ar net skatinti taikyti) priemonių įgyvendinimo standartus ir atidžiai stebėti, ar vykdomi veiksmai yra teisiškai pagrįsti. Atsižvelgiant į tai, toliau ataskaitoje pateikiama išsami bendrųjų tendencijų, esamų problemų ir rezultatų, kurių Komisija pasiekė stebėdama trečiųjų šalių veiksmus, analizė. 2. BENDROSIOS TENDENCIJOS 2008 m. pabaigoje Europos bendrijai arba jos valstybėms narėms buvo taikomos iš viso 133 prekybos apsaugos priemonės , o tai yra mažiau nei ankstesniais metais (147 priemonės). Priemonių skaičius daugiausia sumažėjo todėl, kad baigėsi įprastinis kai kurių priemonių taikymo 5 metų laikotarpis, o šį sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į ypač didelį 2004 m. taikytų priemonių skaičių, kuris beveik siekė 200. Dauguma šių priemonių vis dar yra antidempingo priemonės; jos sudaro apie du trečdalius visų priemonių. Kompensacinių priemonių skaičius mažėjo ir 2008 m. Panašiai mažėjo ir apsaugos priemonių skaičius – nuo 36 priemonių 2007 m. iki 32 priemonių 2008 m., tačiau šis skaičius vis dar sudaro ketvirtadalį galiojančių bendrųjų priemonių. Kaip išdėstyta pirmiau, mažėjantis galiojančių priemonių skaičius vis dėlto labai skiriasi nuo naujų inicijuotų tyrimų skaičiaus. Iš tiesų ši tendencija kelia susirūpinimą – bendras inicijuotų tyrimų skaičius padidėjo nuo 19 tyrimų 2007 m. iki 33 tyrimų 2008 m., – ypač atsižvelgiant į tai, kad beveik pusė naujų tyrimų buvo inicijuota per paskutinius du 2008 m. mėnesius, be to, ši tendencija išsilaikė ir pirmaisiais 2009 m. mėnesiais. Vis dėlto pažymėtina, kad pusė šių inicijuotų tyrimų susiję su apsaugos priemonėmis, taikomomis erga omnes , bet ne visada susiję su ES pramonės šakų eksportuojamais produktais. Bet kokiu atveju, jeigu visų šių tyrimų rezultatas bus priemonių taikymas, tikėtina, kad galiojančių priemonių skaičius ateityje didės. Šie nauji tyrimai daugiausia susiję su plieno pramonės gaminiais (tvirtinimo detalės, karštojo ir (arba) šaltojo valcavimo metalo ritiniai, plieniniai vamzdžiai), taip pat su tokiais produktais, kaip cheminės medžiagos, keraminės plytelės ir derliaus nuėmimo mašinos. Pagrindinės priemones taikančios šalys buvo Indija, Rusija, Kinija ir Brazilija, taip pat šalys, kurios niekada ar beveik niekada netaikė šių priemonių, t. y. Kazachstanas 2008 m., Izraelis 2009 m. pradžioje. 2008 m. iš viso nustatyta 18 naujų priemonių (2 laikinosios ir 16 galutinių). Aktyviausiai veikė Brazilija (4 antidempingo priemonės), Turkija (4 apsaugos priemonės), Indija ir JAV (abi nustatė po 2 antidempingo priemones). 3. ŠALIų TENDENCIJOS JAV ir toliau yra pagrindinė Europos bendrijai arba jos valstybėms narėms priemones taikanti šalis – šiuo metu taikomos 25 priemonės, t. y. 20 % visų taikomų priemonių. Kitos pagrindinės šalys: Indija (16 priemonių), Brazilija ir Turkija (po 11 priemonių), Kinija (9 priemonės), Ukraina ir Meksika (po 8 priemones). Indijos taikomų priemonių skaičius toliau mažėjo (nuo 19 priemonių 2007 m. iki 16 priemonių 2008 m.), o kitų šalių priemonių skaičius tik pradėjo mažėti (Brazilijos ir Kinijos) arba išliko nepakitęs (JAV), palyginti su 2007 m. Penkios didžiausios šalys vartotojos vis dar taiko daugiau nei pusę visų galiojančių priemonių. 2008 m. tik trys šalys (Turkija, Japonija ir Moldovos Respublika) padidino priemonių skaičių, o Turkijos atveju pažymėtina, kad padidėjęs priemonių skaičius susijęs tik su 2008 m. nustatytomis naujomis apsaugos priemonėmis. Šios tendencijos ir pagrindiniai kiekvienos trečiosios šalies atvejai išsamiau aprašyti I priede. 4. NEIšSPRęSTOS PROBLEMOS Komisija vis dar susiduria su anksčiau nustatytomis problemomis, t. y. žemais inicijavimo standartais, nepakankamai išsamia žalos ir priežastinio ryšio analize, suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą nepaisymu ir vis dažnesniu apsaugos priemonių taikymu. Paskutiniais 2008 m. mėnesiais (ir pirmaisiais 2009 m. mėnesiais) didėjęs inicijuotų tyrimų skaičius – neabejotinai tiesioginis ekonominės krizės rezultatas, dėl to tikrai pagilėjo kai kurios nustatytos problemos, ypač susijusios su inicijavimo standartais, suinteresuotųjų šalių teisėmis į gynybą ir dažnu apsaugos priemonių taikymu. 4.1. Žemi tyrimų inicijavimo standartai Kaip ir ankstesniais metais tyrimai inicijuojami per dažnai, nepaisant to, kad nesilaikoma tyrimų inicijavimo kriterijų, t. y. daugeliu atveju žalos įrodymas nepakankamas, o priežastinis ryšys visai neįtikimas. Tai ypač matyti paskutiniais 2008 m. mėnesiais. Akivaizdu, kad finansinė ir ekonominė krizė turėjo neigiamų pasekmių daugelio pramonės šakų padėčiai ir tos pramonės šakos visuomet stengiasi ją esant galimybei taisyti. Todėl kai kurios pramonės šakos pateikė skundus, siekdamos gauti apsaugą taikant prekybos pasaugos priemones. Pripažįstant trečiųjų šalių teisę taikyti prekybos apsaugos priemones, įvairūs tyrimai vis dėlto buvo inicijuoti remiantis netinkamai pagrįstais skundais, kuriuose nebuvo pakankamai prima facie įrodymų. Iš tikrųjų neigiamas krizės poveikis pasireiškė tik 2008 m. pabaigoje, o tokio laikotarpio nepakanka, kad būtų galima pateikti dempingo, žalos ar pan. įrodymų. Be to, labai dažnai nepagrįstai teigiama, kad importas daro kokią nors tariamą žalą, nors tikroji problemų priežastis yra veikiau bendras ekonomikos nuosmukis. Galiausiai prekybos apsaugos priemonėmis siekiama ne pasiūlyti pramonei protekcionistinių priemonių, o pašalinti nesąžiningos prekybos importuojamais produktais ar staigių importo šuolių žalingą poveikį. Todėl šiomis aplinkybėmis ypač svarbu tai, kad tyrimą atliekančios valdžios institucijos užtikrintų, kad iš vietos pramonės šakų gaunami skundai atitiktų PPO standartus ir kad jie būtų pagrįsti objektyviais, adekvačiais ir pakankamais įrodymais. Iš tikrųjų tyrimą atliekančios valdžios institucijos neturėtų inicijuoti netinkamai pagrįstų tyrimų, nes jie žlugdo prekybą ir dažniausiai yra didelė našta susijusioms bendrovėms, be to, neretai dėl jų pradedamos taikyti nepagrįstos priemonės. Pagal PPO taisykles tyrimo negalima inicijuoti dėl skundo, pagrįsto neargumentuotais teiginiais, kurie nepagrįsti atitinkamais įrodymais, nors, deja, taip dažnai būna. 4.2. Platus apsaugos priemonių taikymas Apsaugos priemonės toliau plačiai taikomos. Daugiau nei pusė 2008 m. inicijuotų naujų tyrimų susiję su apsaugos priemonėmis ir tokie tyrimai sudaro ketvirtadalį visų Europos Bendrijoms taikomų priemonių. Nors ne visi šie tyrimai ar priemonės daro poveikį ES pramonei (kartais nagrinėjamasis produktas iš ES net neeksportuojamas), ši tendencija vis tiek kelia nerimą, nes apsaugos priemonės iš tikrųjų turėtų būti taikomos tik ypatingomis aplinkybėmis. Be to, apsaugos priemonės gali turėti tiesioginį ar netiesioginį (prekybos nukreipimas) neigiamą poveikį ES bendrovėms. Tyrimą atliekančios valdžios institucijos nustatydamos tokias priemones dažnai nesilaiko gana griežtų PPO standartų, todėl priemonės turėtų būti laikomos protekcionistinėmis , turinčiomis netinkamą poveikį prekybai sąžiningai parduodamais produktais. Analizuojant naujų inicijuotų tyrimų detales ir 2008 m. nustatytas priemones, matyti, kad kai kurios šalys akivaizdžiai teikia pirmenybę šiai priemonei, nors laikoma, kad daugeliu atvejų vertėtų naudoti konkrečiai šaliai taikomas priemones prieš nesąžiningą prekybą, t. y. antidempingą. Todėl Komisija toliau reiškia susirūpinimą tuo, kaip naudojamos apsaugos priemonės ir koks jų poveikis, skatindama trečiąsias šalis susilaikyti ir šios priemonės netaikyti. Kai tyrimų dėl apsaugos priemonių negalima išvengti, Komisijos tarnyboms dažnai tenka bandyti kiek įmanoma mažinti visų panašių priemonių poveikį ES eksportui. 4.3. Procedūriniai aspektai, visų pirma suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą užtikrinimas Nepaisant Komisijos pastangų sprendžiant šias problemas, atrodo, kad kai kurios trečiosios šalys, deja, toliau nepaiso suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą ir atlikdamos tyrimus nustato sunkinančių ir nereikalingų procedūrinių aspektų. Tiksliau, konfidencialumo taisyklės vis dar per dažnai aiškinamos netinkamai, o faktiniai duomenys kartais nepateikiami ir (arba) neindeksuojami ar neapibendrinami net ir tuomet, jei iš tikrųjų nėra pavojaus atskleisti konfidencialią informaciją. Taip yra, pavyzdžiui, tuomet, kai neatskleidžiami apibendrinti faktinės žalos rodikliai, nors jie susiję su daugiau nei trimis ūkinės veiklos vykdytojais. Be to, paaiškėjo, kad įvairios šalys prašo eksportuotojų pateikti labai konkrečią ir išsamią informaciją, kai akivaizdu, kad tokia informacija yra nesusijusi su dempingo ir žalos nustatymu, sunkiai gaunama ir nebūtina, o kartais net susijusi su ypač slapta privačia verslo informacija. Žinoma, tai neigiamai veikia eksportuojančių pramonės šakų ir kitų susijusių šalių teisę į gynybą. Todėl Komisija toliau nagrinės šiuos klausimus su atitinkamomis valdžios institucijomis ne tik atskirais atvejais, bet ir plačiau – plėtodama dvišalius ryšius ar su įvairiomis trečiosiomis šalimis sudarytose darbo grupėse. 5. SVARBIAUSI PASIEKIMAI Kiek tai susiję su trečiųjų šalių prekybos apsaugos veiksmais, Komisijos vaidmuo iš esmės yra trejopas. Pirma, Komisija informuoja ir konsultuoja tiesiogiai su tyrimais susijusias pramonės šakas. Antra, Komisija atidžiai stebi trečiųjų šalių atliekamus tyrimus, siekdama užtikrinti, kad standartai būtų taikomi tinkamai, be to, organizuoja seminarus ir darbo grupes, kad būtų skatinama geroji patirtis. Galiausiai, Komisija tiesiogiai dalyvauja atliekamuose tyrimuose, kad būtų šalinami nustatyti trūkumai ir susijusiai ES pramonės šakai užtikrinamas palankiausias sprendimas. Sunku tiksliai pasakyti, kokių rezultatų pasiekta dėl pirmų dviejų dalykų, tačiau Komisijos darbą labai gerai įvertino susijusios pramonės šakos ir valstybės narės, o tai neabejotinai paskatins Komisiją tęsti šią veiklą ir esant galimybei ją tobulinti. Beje, atsižvelgiant į dabartinę finansinę krizę ir į dėl jos didėjantį trečiųjų šalių veiksmų skaičių, Komisijos informacijos teikimo ir ES pramonės šakų konsultavimo veikla yra dar svarbesnė nei anksčiau. 2008 m. svarbiausi pasiekimai buvo šie: 5.1. „Nulio nustatymas“ – palankios PPO išvados Pirmojoje „nulio nustatymo“ byloje 2006 m. gegužės mėn. PPO apeliacinė taryba (AT) priėmė Jungtinėms Valstijoms nepalankų sprendimą – JAV iki 2007 m. balandžio mėn. turėjo įvykdyti išvadose išdėstytus reikalavimus. Tačiau JAV atsisakė vykdyti visus reikalavimus, todėl ES turėjo kreiptis į vadinamąją atitikties grupę, kuri savo ataskaitą parengė 2008 m. gruodžio mėn. ES gavo šios grupės patvirtinimą, kad JAV negali nevykdyti PPO joms nustatytų įpareigojimų, rengdama metines muito peržiūras ir vėliau teigdama, kad tokios peržiūros „pakeitė“ ginčytiną priemonę ir jos gali būti nagrinėjamos tik naujame ginče. Vis dėlto ES nusprendė pateikti apeliaciją dėl šios ataskaitos, nes nesutinka su tam tikrais papildomų atitikties grupės išvadų aspektais. Jeigu šio ginčo galutiniame sprendime bus nustatyta, kad ES vis dar neatitinka PPO keliamų reikalavimų ir jų nevykdo, tuomet EK galės prašyti atsakomųjų veiksmų. Antroje „nulio nustatymo“ byloje AT patvirtino pagrindinius ES apeliacinio skundo reikalavimus, atmetė visus JAV pateiktus apeliacijos argumentus ir patvirtino atitikties grupės išvadas, kad metinėse peržiūrose taikydamos „nulio nustatymą“ JAV pažeidė savo PPO įsipareigojimus. Todėl reikalaujama, kad JAV įvykdytų šio ginčo sprendime pateiktas rekomendacijas ir nutartis, ir nurodyta, kad JAV gali prašyti suteikti pagrįstos trukmės laikotarpį tam padaryti. Šiuo atveju vykdymas – tai ES nurodytų 46 individualių priemonių dempingo skirtumų perskaičiavimas, „nenustatant nulio“. 5.2. Alyvuogių aliejus. Meksika. Priemonių panaikinimas ES prašymu PPO atitikties grupė nustatė, kad kompensacinės priemonės, kurias Meksika nustatė iš ES importuojamam alyvuogių aliejui, pažeidė tam tikras PPO nuostatas. Šios priemonės panaikintos Meksikos nacionaliniam teismui priėmus sprendimą, kuriuo patvirtinti Komisijos argumentai, pateikti vykstant PPO tyrimui. 5.3. PVC profiliuočiai. Ukraina. Apsaugos priemonių tyrimo nutraukimas Dėl didelio ES pramonės ekonominio intereso – metinio eksporto (daugiausia iš Vokietijos ir Lenkijos) vertė siekia apie 100 mln. EUR – Komisija atidžiai stebėjo šį tyrimą ir domėjosi nustatytais trūkumais. Komisija savo veiksmus derino su ES pramone ir nurodė pagrindines silpnąsias vietas, susijusias su tuo, kad trūko didelės žalos įrodymų ir nebuvo priežastinio ryšio tarp importo ir bet kokių tariamų vietinės pramonės patiriamų sunkumų. Pasitvirtino, kad šie veiksmai buvo sėkmingi, nes byla nutraukta nenustačius priemonių, remiantis tuo, kad nebuvo didelės žalos įrodymų. 5.4. Apsaugos priemonės. Turkija Pastaraisiais metais Turkija tapo viena iš šalių, taikančių daugiausiai apsaugos priemonių, taip pat taikomų ES produktams, kurie kai kuriais atvejais nebuvo laikomi produktais, darančiais žalą Turkijos gamintojams. Komisija paprasčiausiai siekė, kad priemonės nebūtų nustatytos, ir nors to nebuvo galima pasiekti, bent neigiamą priemonių poveikį ekonomikai tam tikru mastu buvo galima sumažinti. Iš tikrųjų, tyrime dėl tam tikrų elektros prietaisų beveik pusei produktų tipų jokios priemonės nenustatytos, o tyrime dėl medvilnės verpalų nustatyti didžiausi leistini kiekiai, taigi ES eksportui taikomas ad valorem muitas sumažintas. 2008 m. antroje pusėje Turkija neinicijavo naujų apsaugos priemonių tyrimų, o Komisija toliau ypač atidžiai domisi šiuo klausimu. 5.5. Stiklo blokai. Tailandas. Muitų normų sumažinimas Šis tyrimas inicijuotas 2007 m. ir baigtas 2009 m. sausio mėn. Tailandas nustatė antidempingo muitus importuojamiems Čekijos kilmės stiklo blokams, bet Komisijai įsikišus ir paprašius taikyti mažesnio muito taisyklę, galutinis ES eksportuotojams taikomas muitas buvo gerokai sumažintas. 5.6. Šaltai valcuoti gaminiai iš plieno. Tailandas. Muitų atšaukimas 2002 m. ES eksportuotojams nustatytų antidempingo muitų dydis šiuo atveju svyravo nuo 10,02 % iki 25,57 %. 2008 m. kovo mėn. tyrimą atliekančios Tailando valdžios institucijos inicijavo ES, Japonijai, Taivanui ir Korėjai taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą. Preliminariose išvadose Tailandas nagrinėjo galimybę pratęsti priemonių taikymo laikotarpį visoms susijusioms šalims. Šiuo atveju Komisija įsikišo, teigdama, kad tiriant ES eksportą nustatytas neigiamas 41 % dempingo skirtumas aiškiai įrodė, kad nebuvo tikimybės, kad vyktų ar atsinaujintų ES eksportuotojams vykdomas dempingas. Komisija palaikė glaudų ryšį su ES eksportuojančiais gamintojais, bendradarbiavusiais tyrime, kuriame taip pat pabrėžta, kad nagrinėjamojo produkto eksportas ribotas, o ES eksportuojamų produktų kokybė aukštesnė, palyginti su vietinės produkcijos kokybe, todėl Tailando pramonei žala nedaroma. 5.7. Gliukozės monohidratas. Indonezija Remdamasi atskleistais pirminiais faktais Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su pramone, įsikišo ir pasiekė, kad daugeliui iš ES eksportuojamų produktų priemonės nebūtų taikomos, remdamasi tuo, kad jie nedarė žalos vietinei Indonezijos pramonei. Vis dėlto šis rezultatas turi būti patvirtintas galutinėse išvadose. 5.8. Plieno vielos lynai (Pietų Afrika) ir viskozės pluoštas (Brazilija). Teigiamos preliminarios išvados Abiem šiais atvejais atskleisti pirminiai faktai lyg ir rodo, kad mums įsikišus būtų galima pasiekti susijusiems ES eksportuotojams palankesnių rezultatų, t. y. kad būtų nustatytas mažesnis muitas Brazilijoje arba nenustatyta jokio muito Pietų Afrikoje. Vis dėlto pastarasis rezultatas turi būti patvirtintas galutinėse išvadose. 5.9. Brazilija. Priemonių taikymo Graikijai dėl konservuotų persikų pabaigos peržiūra Šis atvejis – tai dar vienas geras teigiamo poveikio pavyzdys, rodantis, kad nuolatinės pramonės ir Komisijos pastangos gali paveikti tyrimo baigtį. Pirmiau minėta peržiūra baigta 2008 m. balandžio mėn., nustačius, kad priemonės nebetaikomos. Deja, truputį vėliau Brazilija nusprendė padidinti muitus tam pačiam produktui nustatytos normos ribose. 5.10. Rinkos ekonomikos statusas naujosioms valstybėms narėms Primintina, kad 2007 m. paaiškėjo, kad vykdydamos antidempingo tyrimus Brazilija ir Argentina naująsias ES valstybes nares toliau laikė neturinčiomis visaverčio ir besąlygiško rinkos ekonomikos statuso (RES). Ne kartą įsikišus skirtingais lygmenimis, šis klausimas beveik visiškai išspręstas 2008 m. Gaila, kad prireikė tiek laiko šiai problemai išspręsti, ypač dėl to, kad neaišku, kodėl ji atsirado, o dar apmaudžiau tai, kad šis klausimas vis dar nevisiškai išspręstas dėl Rumunijos ir Bulgarijos Brazilijoje. Vis dėlto Komisija toliau deda pastangas ir tikisi, kad galutinis sprendimas bus priimtas 2009 m. 6. IšVADA Nepaisant to, kad 2008 m. ES ar jos valstybėms narėms taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičius sumažėjo, planuojama, kad šis skaičius kitais metais padidės. Iš tikrųjų priešingai nei pirmiau minėtas sumažėjimas, 2008 m., ypač pabaigoje, prekybos apsaugos veiksmų buvo ypač daug. Inicijuoti 33 nauji tyrimai, o maždaug pusė jų pradėta per paskutinius keturis 2008 m. mėnesius. Ši tendencija išliko ir 2009 m. pradžioje. Ši tendencija neramina, ypač todėl, kad Komisija pažymėjo, kad daugeliu atveju inicijuoti tyrimai nebuvo teisiškai pagrįsti, daugiausia todėl, kad nebuvo pakankamai prima facie žalos įrodymų arba jų buvo tik labai ribotą laikotarpį. Be to, dažnai nevisiškai užtikrinta suinteresuotųjų šalių teisė į gynybą. Visuotinis ekonomikos nuosmukis neabejotinai turėjo neigiamų pasekmių daugelio bendrovių ekonominei padėčiai visame pasaulyje, todėl natūralu, kad šiomis aplinkybėmis daugelis bendrovių siekia ir gauna įvairaus pobūdžio lengvatų. Tačiau vien šito nepakanka, kad būtų galima pateisinti prekybos apsaugos priemonių tyrimų, kurių tikslas veikiau panaikinti rinkos iškraipymus ir atkurti sąžiningos prekybos srautus, o ne apsaugoti pramonės šakas nuo sąžiningos konkurencijos, inicijavimą. Todėl nagrinėdamos skundus trečiųjų šalių administracijos turėtų būti ypač atsargios ir laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, t. y. neturėtų inicijuoti tokių tyrimų ir (arba) nustatyti prekybos apsaugos priemonių, kai skundai nėra teisiškai pagrįsti. Atsižvelgdama į tai Komisija atidžiai stebėjo trečiųjų šalių prekybos apsaugos veiklą, aktyviai dalyvavo atliekamuose tyrimuose ir teikė visokeriopą paramą bendrovėms, kurios buvo susijusios su minėta veikla. Šių metų pasiekimai aiškiai rodo, kad veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, buvo tinkami, be to, akivaizdi bendradarbiavimo su pramonės šakomis ir valstybėmis narėmis svarba ir būtinybė skatinti dvišalius ryšius su trečiųjų šalių valdžios institucijomis. Deja, šios pastangos ne visada davė teigiamų rezultatų, daugeliu atveju vis dar laikoma, kad tyrimuose trūko objektyvumo ir kad suinteresuotųjų šalių teisė į gynybą nebuvo tinkamai užtikrinta. Esant sudėtingai ekonominei situacijai dar svarbiau užtikrinti, kad ES pramonė galėtų teisėtai patekti į rinką, todėl Komisija toliau dės pastangas, kad paremtų eksportuotojus ir skatintų taikyti aukštus standartus inicijuojant prekybos apsaugos priemonių tyrimus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo šiomis priemonėmis. Komisija ne tik tiesiogiai dalyvaus atliekant tyrimus, bet ir toliau diskutuos dvišaliu lygmeniu, t. y. įvairiose prekybos apsaugos priemonių ad hoc ekspertų grupėse diskutuos su įvairiais prekybos partneriais, tokiais kaip Indija, Kinija, Ukraina ir Korėja, trečiųjų šalių pareigūnams rengs įvairius mokymus, kuriais bus sudaryta dar viena galimybė skatinti taikyti aukštus standartus prekybos apsaugos reikaluose. [1] Tai 29 antidempingo tyrimai (iš kurių 9 – priemonių galiojimo termino peržiūros), 19 apsaugos priemonių tyrimų (iš kurių 8 susiję su ES eksportu) ir 1 kompensacinių priemonių taikymo tyrimas (priemonių galiojimo termino peržiūra).