[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.12.2008 COM (2008) 853 galutinis 2008/0248 (AVC) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų jo nuostatų taikymo Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo sudarymo tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pridedami pasiūlymai – tai Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo pasirašymo ir sudarymo teisės aktai. 1. Tarybos sprendimo pasiūlymas dėl Susitarimo pasirašymo; 2. Tarybos sprendimo pasiūlymas dėl Susitarimo sudarymo. 2. Šiuo metu Sirijos santykius su Europos bendrija reglamentuoja 1977 m. liepos 18 d. pasirašytas Bendradarbiavimo susitarimas (įsigaliojęs 1978 m. sausio 1 d.) su pakeitimais, padarytais vėlesniais protokolais. Taryba savo derybų direktyvas patvirtino 1997 m. gruodžio 18 d., o Komisija oficialiai derybas dėl Asociacijos susitarimo pradėjo 1998 m. gegužės 14–15 d. Pirmus ketverius metus derybų pažanga buvo labai lėta. Derybų tempas pasikeitė po Sirijos vyriausybės pertvarkos 2001 m. gruodžio mėn., ir 2002 m. birželio 5–6 d. vykusioje aštuntojoje sesijoje buvo galima suderinti pirmuosius teksto skyrius. Pateikus išsamų Sirijos tarifų sąrašą, 2003 m. rugsėjo mėn. buvo galima pradėti intensyvias derybas dėl tarifų panaikinimo, o tai leido 2003 m. gruodžio 8–9 d. raunde derybas baigti, paskui buvo techninių diskusijų ciklas, po kurio 2004 m. spalio 19 d. [ir 2008 m. gruodžio 14 d.] Briuselyje Komisija ir Sirijos vyriausybė parafavo tekstą. 3 Susitarimas buvo pateiktas Tarybai 2004 m. gruodžio 17 d. [COM (2004) 808 galutinis]. Vis dėlto dėl politinių sumetimų Taryba nesusitarė dėl jo pasirašymo. Atsižvelgiant į pastaruoju metu įvykusius teigiamus Sirijos regioninės politikos pokyčius, visų pirma susijusius su santykiais su Libanu ir Izraeliu, ES dabar sutariama, kad Susitarimo projektas turėtų būti atnaujintas, kad jį būtų galima greitai sudaryti. Komisija ir Sirija atitinkamai susitarė dėl techninių adaptacijų, kurias reikia atlikti, siekiant atnaujinti 2004 m. Asociacijos susitarimo projektą, 2008 m. gruodžio 14 d. pataisytas Susitarimas buvo parafuotas. Atliktos adaptacijos yra grynai techninio pobūdžio – jose atsižvelgiama į nuo 2004 m. įvykusius pokyčius, turinčius poveikį Susitarimo įgyvendinimui, visų pirma į paskutinę ES plėtrą, Sirijos muitų tarifų sąrašo reformą, suderintos sistemos ir EB kombinuotosios nomenklatūros pakeitimus. 4. Siūlomas peržiūrėtas ES ir Sirijos asociacijos susitarimas sukurs naujus, glaudesnius santykius pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystę, sukurtą 1995 m. Barselonos deklaracija. Jis prisidės prie taikos ir saugumo palaikymo regione ir skatins Sirijos ir ES bei Sirijos ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių prekybos ir ekonominius santykius. Siūlomas susitarimas būtų paskutinė trūkstama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių laisvosios prekybos zonos sukūrimo 2010 m., kaip numatyta Barselonos deklaracijoje, dalis. Barselonos deklaracijoje pabrėžiamas ES teikiamas prioritetas savo saugumo, ekonominių ir socialinių santykių su pietiniais Viduržemio jūros baseino partneriais stiprinimui. Susitarimai su Tunisu, Maroku, Alžyru, Egiptu, Izraeliu, Palestiniečių teritorijomis (PLO), Jordanija ir Libanu jau pasirašyti. Jį pasirašyti lieka tik su Sirija. 5. ES ir Sirijos asociacijos susitarimas galios neribotą laiką ir atvers kelią santykiams įvairiausiose srityse stiprinti remiantis abipusiškumu ir partneryste. Pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms bus esminė susitarimo nuostata.Laikantis 2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimo dėl kovos su masinio naikino ginklų platinimu, Susitarime taip pat numatyta esminė nuostata dėl įsipareigojimo vykdyti dabartinius nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo priemonėmis numatytus reikalavimus. 6. ES ir Sirijos asociacijos susitarimo struktūra panaši į kitų Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimų struktūrą, tačiau jame daugiau toli siekiančių ir svarbių kelių sričių nuostatų: ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu, išsamiu žemės ūkio produktų tarifų panaikinimu, techninių kliūčių prekybai, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių, palankesnių sąlygų prekybai sudarymo, įsisteigimo teisės ir paslaugų, vyriausybės viešųjų pirkimų, intelektinės nuosavybės teisių ir prekybos ginčų sprendimo mechanizmų. Taip pat yra numatytas prekybos ir su prekyba susijusių nuostatų laikinas taikymas. 7. Susitarime daugiausia dėmesio skiriama šiems pagrindiniams dalykams: - nuolatiniam politiniam dialogui, įskaitant bendradarbiavimą dėl ginklų neplatinimo; - ekonominiam, socialiniam bei kultūriniam dialogui ir bendradarbiavimui įvairiausiose srityse; - laipsniškam Europos bendrijos ir Sirijos laisvosios prekybos zonos sukūrimui per ne ilgiau kaip dvylika metų. Abi šalys pripažįsta laisvosios prekybos, kaip garantuoja 1994 m. Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir kiti daugiašaliai susitarimai, pridėti prie PPO steigimo sutarties, svarbą; - yra dar kartą patvirtinama 1978 m. Bendradarbiavimo susitarimu Sirijai suteikta galimybė į Bendriją laisvai eksportuoti pramonės produktus. Abipusiškai Sirija liberalizuos savo Bendrijos produktams taikomą importo režimą, kad visi tarifai iki dvylikos metų perėjimo laikotarpio nuo Susitarimo įsigaliojimo pabaigos būtų sumažinti iki nulio; - yra numatytos konkrečios abipusės nuolaidos perdirbtiems žemės ūkio produktams; - laikantis Barselonos proceso uždavinių (laipsniško liberalizavimo, numačius persvarstymo sąlygą) bus liberalizuotas Sirijos žemės ūkio produktų importas į Bendriją. Tarifų kvotos taikomos jautriųjų prekių sąrašui. Iš Bendrijos į Siriją eksportuojamų produktų tarifai bus mažinami palaipsniui, kad iki dvylikos metų perėjimo laikotarpio nuo susitarimo įsigaliojimo pabaigos sumažėtų iki nulio; - prekyba iš Sirijos į Bendriją importuojamais žuvimi ir žuvininkystės produktais, išskyrus ribotą skaičių produktų, bus liberalizuota per dvejus metus. Produktų, kurių liberalizavimas nėra numatomas, tarifų kvotos bus numatytos Susitarimu. Iš Bendrijos į Siriją eksportuojamos žuvies ir žuvininkystės produktų tarifai bus mažinami palaipsniui ne ilgiau kaip 12 metų nuo susitarimo įsigaliojimo; - įsisteigimo ir paslaugų teikimo teisei, suteikiančiai Europos investuotojams galimybę įsisteigti Sirijoje pagal MFN arba nacionalinį režimą (atsižvelgiant į tai, kuris iš jų palankesnis) ir atveriančiai beveik visus sektorius jų investicijoms, išskyrus kai kuriuos, šiuo metu skirtus tik valstybės monopoliui. Telekomunikacijų sritis bus atverta ne vėliau kaip po šešerių metų nuo jo įsigaliojimo; - ginčų sprendimo nuostatoms, skirtoms prekybos ginčams spręsti pagal PPO ginčų sprendimo mechanizmą; - nuostatoms dėl asmenų judėjimo; - dėl mokėjimų ir kapitalo judėjimo, konkurencijos, vyriausybės viešųjų pirkimų, intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių bei dėl standartų, techninio reguliavimo ir atitikties vertinimo procedūrų; - įsipareigojimams ir bendradarbiavimui migracijos (įskaitant readmisiją), teisinės valstybės, kovos su narkotikais ir organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir pasipriešinimo terorizmui srityse; - institucinėms nuostatoms dėl valdymo susitarimo, kuriuo bus numatytas ministerijų lygmens Asociacijos tarybos, kuri rinksis susitarimo įgyvendinimui prižiūrėti, ir Asociacijos komiteto steigimui; - Asociacijos taryba imasi visų tinkamų priemonių, kad sudarytų sąlygas Europos Parlamento ir Sirijos Liaudies Susirinkimo bendradarbiavimui ir ryšiams. Juo siekiama remti Sirijos ekonominę ir politinę reformą rengiant Siriją integracijai į pasaulinę ekonomiką ir remiant regioninę integraciją. Jis nuolatiniu politiniu dialogu taip pat leis ES įsitraukti į diskusijas su Sirija visomis abiem šalims rūpimomis temomis, visų pirma apie žmogaus teises ir demokratijos principus, terorizmą ir ginklų neplatinimą. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų jo nuostatų taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį, siejamą su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmu sakiniu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], kadangi: (1) 1997 m. gruodžio 18 d. Taryba patvirtino nurodymus Komisijai pradėti derybas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos. (2) Šios derybos užbaigtos ir Susitarimas parafuotas 2004 m. spalio 19 d. [ir 2008 m. gruodžio 14 d.]. (3) Europos Komisija ir Sirijos Arabų Respublika įsipareigojo tam tikras Asociacijos susitarimo nuostatas iki jo įsigaliojimo taikyti laikinai. (4) Laikinam susitarimo taikymui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[2]. (5) Asociacijos susitarimas turėtų būti pasirašytas Bendrijos vardu ir turėtų būti patvirtintas laikinas jo nuostatų taikymas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu pasirašyti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimą tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos, sudarytiną vėliau. 2 straipsnis Kol Asociacijos susitarimas įsigalios, šios jo nuostatos taikomos laikinai: 2 straipsnis, 7–42 straipsniai, 61 straipsnis, 63–89 straipsniai, 97 straipsnis, 99–102 straipsniai, 107 straipsnis, 120 straipsnis, 132–138 ir 140–141 straipsniai. 3 straipsnis Laikinam Susitarimo taikymui būtinos priemonės patvirtinamos vadovaujantis 4 straipsnyje nurodyta tvarka. 4 straipsnis 3. Komisijai padeda Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais Sutarties I priede, vadybos komitetas, įsteigtas 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/1993, nustatančio prekybos tvarką, taikomą kai kurioms prekėms, pagamintoms perdirbant žemės ūkio produktus[3], 16 straipsniu, Cukraus vadybos komitetas, įsteigtas 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus rinkos organizavimo[4] su pakeitimais, padarytais 2002 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 680/2002[5], 42 straipsniu, arba tam tikrais atvejais – komitetai, įsteigti atitinkamomis kitų reglamentų dėl bendro rinkos organizavimo nuostatomis, arba Muitinės kodekso komitetas, įsteigtas 1992 m. spalio 12 d. Reglamento (EEB) Nr. 2913/92, įsteigiančio Bendrijos muitinės kodeksą[6], 248a straipsniu. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – vienas mėnuo. 4. Komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas 2008/0248 (AVC) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimo sudarymo tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį, siejamą su 300 straipsnio antru sakiniu, 2 dalimi ir 3 dalies antrąja pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[7], kadangi: (1) Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimas tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos buvo pasirašytas Europos bendrijos vardu […] […], darant išlygą, kad, vadovaujantis …. Tarybos sprendimu …./………./EB, susitarimas galiausiai bus sudarytas vėliau. (2) Susitarimas turėtų būti patvirtintas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimas tarp Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos, Susitarimo priedai ir protokolai, bendros deklaracijos ir Europos bendrijos deklaracijos, įtrauktos į galutinį aktą, yra patvirtinami Europos bendrijos vardu. Susitarimo, protokolų ir baigiamojo akto tekstai yra šio sprendimo dalis. 2 straipsnis Bendrijos poziciją Asociacijos taryboje ir Asociacijos komitete nustato Taryba Komisijos teikimu arba, jei pasitaikytų toks atvejis, Komisija, laikydamasi atitinkamų Sutarčių nuostatų. Pagal Susitarimo 124 ir 127 straipsnius Asociacijos tarybai pirmininkauja Tarybos pirmininkas. Asociacijos komitetui, vadovaudamasis suderintomis darbo tvarkos taisyklėmis, pirmininkauja Komisijos atstovas. Sprendimą skelbti Asociacijos tarybos ir Asociacijos komiteto sprendimus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kiekvienu atskiru atveju priima atitinkamai Taryba ir Komisija. 3 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu deponuoti Susitarimo 142 straipsnyje numatytą pranešimo aktą. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS EUROPOS IR VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO ŠALIŲ SUSITARIMAS, ĮSTEIGIANTIS EUROPOS BENDRIJŲ BEI JŲ VALSTYBIŲ NARIŲ IR SIRIJOS ARABŲ RESPUBLIKOS ASOCIACIJĄ BELGIJOS KARALYSTĖ BULGARIJOS RESPUBLIKA ČEKIJA DANIJOS KARALYSTĖ VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA ESTIJOS RESPUBLIKA GRAIKIJOS RESPUBLIKA ISPANIJOS KARALYSTĖ PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA AIRIJA ITALIJOS RESPUBLIKA KIPRO RESPUBLIKA LATVIJOS RESPUBLIKA LIETUVOS RESPUBLIKA LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ VENGRIJOS RESPUBLIKA MALTOS RESPUBLIKA NYDERLANDŲ KARALYSTĖ AUSTRIJOS RESPUBLIKA LENKIJOS RESPUBLIKA PORTUGALIJOS RESPUBLIKA RUMUNIJA SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA SLOVAKIJOS RESPUBLIKA SUOMIJOS RESPUBLIKA ŠVEDIJOS KARALYSTĖ JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ, EUROPOS BENDRIJOS steigimo sutarties Susitariančiosios Šalys, toliau – valstybės narės, bei EUROPOS BENDRIJA , toliau – Bendrija, ir SIRIJOS ARABŲ RESPUBLIKA , toliau – Sirija, ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos, jos valstybių narių ir Sirijos tradicinių ryšių svarbą ir bendras jų vertybes, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Bendrija, jos valstybės narės ir Sirija siekia stiprinti šiuos ryšius ir sukurti ilgalaikius abipusiškumu, partneryste ir bendra plėtra grindžiamus santykius, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Šalims svarbūs Jungtinių Tautų chartijos tikslai ir principai, pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir politinėms bei ekonominėms laisvėms, kuriomis grindžiama asociacija, ATSIŽVELGDAMOS į politinius ir ekonominius pokyčius, pastaraisiais metais įvykusius Europoje ir Sirijoje, ir suprasdamos, kad būtina sutelkti pastangas politiniam stabilumui ir ekonominiam vystymuisi stiprinti skatinant bendradarbiavimą visame Europos ir Viduržemio jūros regione bei jo dalyse; SUPRASDAMOS Sirijos ryžtą plėtoti savo ūkio sąveiką su pasaulio ekonomika ir jos bendradarbiavimą šiame kontekste su Bendrija bei jos valstybėmis narėmis; SUPRASDAMOS šio Susitarimo, grindžiamo bendradarbiavimu ir dialogu, svarbą norint pasiekti nuolatinį saugumą ir stabilumą Europos ir Viduržemio jūros regione; ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad valstybinių ir nevalstybinių subjektų vykdomas masinio naikinimo ginklų (MNG) platinimas ir jų pristatymo būdai yra viena didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui; SIEKDAMOS bendradarbiauti priešinantis nelegalaus su MNG susijusių prekių ir technologijų naudojimo bei prekybos jomis grėsmei ir pripažindamos, kad sukūrus veiksmingą nacionalinę eksporto, tranzito ir galutinio naudojimo kontrolės priemonių sistemą taip pat bus lengviau įsigyti prekių ir technologijų Sirijos vystymuisi; SUPRASDAMOS, kad tarptautinis nusikalstamumas ir terorizmas kelia grėsmę Susitarimo uždavinių vykdymui ir regiono stabilumui; SIEKDAMOS sukurti ir plėtoti nuolatinį politinį dialogą dvišaliais ir abiem šalims rūpimais tarptautiniais klausimais; ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos norą veiksmingais bendradarbiavimo mechanizmais teikti paramą Sirijos pastangoms vykdyti ūkio reformą ir siekti socialinio vystymosi; ATSIŽVELGDAMOS į skirtingą Bendrijos ir Sirijos ekonominio ir socialinio išsivystymo lygį ir siekdamos kartu dirbti, kad šie skirtumai būtų panaikinti ir šios asociacijos uždaviniai būtų įvykdyti taikant atitinkamas šio Susitarimo nuostatas; SIEKDAMOS stiprinti nuolatiniu dialogu grindžiamą bendradarbiavimą ekonomikos, mokslo, aplinkosaugos, technologijų, kultūros, audiovizualinėje, socialinėje bei kultūros srityse, kurio tikslas – geriau pažinti ir suprasti vienai kitą; ATSIŽVELGDAMOS į laisvosios prekybos, garantuotos 1994 m. Bendruoju susitarimu dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir kitais daugiašaliais susitarimais, pridėtais prie Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo sutarties, svarbą Bendrijai ir Sirijai; ĮSITIKINUSIOS, kad šiuo Asociacijos susitarimu bus sukurta aplinka, tinkama jų ekonominiams santykiams, ypač prekybos, investicijų, technologinio modernizavimo sričių bendradarbiavimui, įskaitant tinkamą ūkio pertvarkymą, plėtoti; PATVIRTINDAMOS, kad šio Susitarimo nuostatos, priklausančios Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies III dalies taikymo sričiai, yra privalomos Jungtinei Karalystei ir Airijai, kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims, o ne kaip daliai Europos bendrijos, kol Jungtinė Karalystė ir Airija (kaip gali atsitikti) Sirijai praneš, kad jis tapo jai privalomas kaip Europos bendrijos daliai, vadovaujantis Protokolu dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėtu prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties. Tas pats taikoma Danijai, vadovaujantis minėtų Sutarčių protokolu dėl Danijos pozicijos; susitarė: 1 straipsnis 1. Šiuo Susitarimu steigiama Bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos asociacija. 2. Šio Susitarimo tikslai yra: a) suteikti šalių politiniam dialogui tinkamą pagrindą ir taip sudaryti sąlygas plėtoti glaudžius politinius santykius visose srityse, kurias jos laiko dominančiomis tokiame dialoge; b) sudaryti sąlygas palaipsniui liberalizuoti prekybą prekėmis, paslaugomis ir kapitalu; c) plėtoti mainus ir skatinti Šalių subalansuotų ekonominių ir socialinių santykių plėtojimą palaikant dialogą ir bendradarbiaujant, visų pirma dialogu ir bendradarbiavimu, kuriais siekiama didinti Sirijos gerovę bei ekonominį ir socialinį vystymąsi; d) skatinti viso Europos ir Viduržemio jūros regiono bei atskirų jo dalių bendradarbiavimą integruojant Siriją ir jos regiono partnerius; e) remti bendradarbiavimą ekonomikos, socialinėje, kultūros, finansų srityse ir kitose srityse, kurios galėtų dominti abi šalis. 2 straipsnis Šalių vidaus ir užsienio politikos kryptys grindžiamos pagarba demokratiniams principams ir Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje nustatytoms pagrindinėms žmogaus teisėms, kuri yra esminė šio Susitarimo nuostata. I ANTRAŠTINĖ DALIS POLITINIS DIALOGAS IR BENDRADARBIAVIMAS 3 straipsnis Sukuriamas nuolatinis Šalių politinis dialogas ir bendradarbiavimas, siekiant plėtoti nuolatinius jų bendradarbiavimo santykius ir prisidėti prie Viduržemio jūros regiono klestėjimo, stabilumo ir saugumo bei sukurti supratimo ir tolerancijos tarp kultūrų klimatą. 4 straipsnis Šalys pakartoja savo bendrą tikslą sukurti abipusiškai ir veiksmingai patikrinamą Artimųjų Rytų zoną be masinio naikinimo, branduolinių, biologinių ir cheminių ginklų ir jų tiekimo sistemų. Jos susitaria drauge skatinti visus Viduržemio jūros regiono partnerius pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti visas ginklų neplatinimo priemones, įskaitant Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį (BGNS), Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (VBBUS), Biologinių ginklų konvenciją (BGK) ir Cheminių ginklų konvenciją (CGK). 5 straipsnis 1. Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie priešinimosi masinio naikinimo, branduolinių, biologinių bei cheminių ginklų platinimui ir jų tiekimo priemonėms, visiškai vykdydamos savo galiojančius įsipareigojimus pagal tarptautines nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutartis ir susitarimus, kitus galiojančius atitinkamus savo tarptautinius įsipareigojimus bei Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas ir užtikrindamos veiksmingą jų įgyvendinimą. Šalys susitaria, kad ši nuostata – esminė šio Susitarimo nuostata. 2. Jos taip pat susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie šio tikslo: imdamosi veiksmų, kad būtų atitinkamai pasirašyti ir ratifikuoti visi kiti svarbūs tarptautiniai teisės aktai arba kad būtų prie jų prisijungta ir jie būtų visiškai įgyvendinti; sukurdamos veiksmingas nacionalines su MNG susijusių, įskaitant dvejopos paskirties, prekių ir technologijų eksporto, tranzito ir galutinio naudojimo kontrolės priemonių sistemas, numatančias vykdymo tvarką ir atitinkamas baudas. 3. Politinis dialogas, kaip numatyta 6 straipsnyje, papildys ir įtvirtins 4 ir 5 straipsnių nuostatas. 6 straipsnis 1. Politinis dialogas apima bendrąsias temas, visų pirma taikos, pagarbos tarptautinei teisei ir teritorinio vientisumo, regioninio stabilumo ir saugumo, žmogaus teisių, demokratijos ir regioninės plėtros, juo siekiama atverti kelią naujoms bendradarbiavimo šiose srityse formoms siekiant bendrųjų tikslų. 2. Politinis dialogas ir bendradarbiavimas visų pirma: a) padeda sudaryti sąlygas draugiškų Šalių santykių atkūrimo procesui didinant tarpusavio supratimą ir remiant požiūrio suartėjimą nuolatinėmis konsultacijomis abiem šalims rūpimais tarptautiniais klausimais; b) leidžia kiekvienai Šaliai geriau suprasti kitos Šalies poziciją bei interesus ir deramai į juos atsižvelgti; c) remia tarptautinį ginklų neplatinimą, didina abipusį saugumą ir stabilumą Europos ir Viduržemio jūros regione; d) padeda kurti bendras iniciatyvas remiantis principais, kuriais grindžiamas šis Susitarimas. 3. Politinis dialogas vyksta reguliariai ir visais atvejais, kai būtina, ypač: a) ministrų lygmeniu, daugiausia Asociacijos taryboje; b) Sirijos vyresniųjų pareigūnų ir Tarybai pirmininkaujančios šalies, kuriai padeda generalinis sekretorius (vyriausiasis įgaliotinis), bei Europos Komisijos; c) išnaudojant visas galimybes, kurias teikia diplomatiniai kanalai, įskaitant nuolatinius trumpus pareigūnų pasitarimus, konsultacijas tarptautinių susitikimų metu ir diplomatinių atstovų trečiosiose šalyse ryšius; d) prireikus – bet kokiu kitu būdu, kuris padėtų stiprinti, plėtoti ir intensyvinti šį dialogą. II ANTRAŠTINĖ DALIS LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS PAGRINDINIAI PRINCIPAI 7 straipsnis Bendrijos ir Sirija pereinamuoju laikotarpiu, trunkančiu daugiausia 12 metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, laikydamosi šio Susitarimo ir Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m.) bei vėlesnių jo pakeitimų (toliau – GATT), nuostatų, palaipsniui sukuria laisvosios prekybos zoną. I SKYRIUS MUITŲ PANAIKINIMAS 8 straipsnis Muitas – tai bet koks mokestis arba rinkliava, kuriais apmokestinama importuojama arba eksportuojama prekė, įskaitant bet kokios formos papildomą mokestį arba rinkliavą, susijusius su tokiu importu arba eksportu, bet neįskaitant: a) vidaus mokesčių arba kitų vidaus rinkliavų, kuriais apmokestinama pagal 24 straipsnio 1 dalį; b) antidempingo arba išlyginamųjų mokesčių, kuriais apmokestinama pagal 28 ir 29 straipsnius; c) mokesčių arba kitų rinkliavų, kuriais apmokestinama pagal GATT VIII straipsnį, daugelio iš šių mokesčių ir kitų rinkliavų suma ribojama apytikre suteiktų paslaugų kaina, ir jie nėra netiesioginė apsauga vietos produktams arba importo ar eksporto apmokestinimas fiskaliniais tikslais. Jais apmokestinama pagal konkrečias normas, atitinkančias tikrąją suteiktos paslaugos vertę. 9 straipsnis 1. Šalių importo muitai panaikinami vadovaujantis tolesnių 1 ir 2 skirsnių nuostatomis. 2. Šalių eksporto muitai panaikinami nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 3. Kiekvieno produkto bazinis muitas, kuriam taikytinos tarifų panaikinimo nuostatos, – tai: a) Europos bendrijos bendrasis muitų tarifas taikomas erga omnes šio Susitarimo pasirašymo dieną[8]; b) I priede pateiktas Sirijos tarifas. 4. Jei Šalis sumažina savo taikomą muito normą nuo paminėtosios šio straipsnio 3 dalyje ir prieš baigiantis pereinamajam laikotarpiui, tos Šalies tarifų panaikinimo nuostatos sumažintoms normoms taikomos nuo tokio sumažinimo dienos. 5. Jei Sirija įstoja į PPO, bazinis muitas, kuriam turi būti taikomos tarifų panaikinimo nuostatos, – tai pagal PPO privaloma norma arba kita erga omnes nuo stojimo dienos iš tikrųjų taikoma norma, jei ji mažesnė. Jei įstojus į PPO tarifų mažinimas yra taikomas erga omnes, sumažinta norma taikoma kaip bazinis muitas nuo to sumažinimo taikymo dienos. 10 straipsnis Nuo šio Susitarimo pasirašymo dienos neįvedama naujų muitų ir nedidinami Šalių prekybai jau taikomi muitai. 1 skirsnis PRAMONINIAI PRODUKTAI 11 straipsnis Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalis yra Bendrija ir Sirija, priskiriamiems Kombinuotosios nomenklatūros ir Sirijos muitų tarifo 25–97 skyriams, išskyrus II priede išvardytus produktus. 12 straipsnis Produktų, kurių kilmės šalis yra Sirija, importui į Bendriją netaikomi muitai, kaip apibrėžta 8 straipsnyje. 13 straipsnis (1) Muitai, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, taikomi produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importui į Siriją, mažinami palaipsniui iki nulio pagal tokį planą ir grafiką: 1. Visi I priede išvardyti 1 % ir 3 % muitai panaikinami šio Susitarimo įsigaliojimo dieną. 2. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 dalys, visi I priede išvardyti 5 % ir 7 % muitai panaikinami per trejus metus po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 3. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 dalys, visi I priede išvardyti 10 % ir 15 % muitai panaikinami per šešerius metus po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 4. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 dalys, visi I priede išvardyti 20 % muitai panaikinami per devynerius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 5. Išskyrus produktą 8703.23.91 ir produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 dalys, visi I priede išvardyti 30 %, 40 % ir 50 % muitai panaikinami per dvylika metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 6. Išskyrus produktą 8703.23.92, visi I priede išvardyti 50 % viršijantys muitai šio Susitarimo įsigaliojimo dieną sumažinami iki 50 % ir per dvylika metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos panaikinami. 7. Visi muitai 8 protokole išvardytiems produktams, kuriems taikomas Pasaulio prekybos organizacijos Informacijos technologijų susitarimas, panaikinami šio Susitarimo įsigaliojimo dieną. 8. Visi muitai SS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 ir 38 kategorijų produktams panaikinami šio Susitarimo įsigaliojimo dieną. 9. Mokestis produktui 8703.23.91, kaip nurodyta I priede, lieka 40 % trejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, o po to per devynerius likusius pereinamojo laikotarpio metus panaikinamas. 10. Mokestis produktui 8703.23.92, kaip nurodyta I priede, lieka 60 % ketverius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, o po to per aštuonerius likusius pereinamojo laikotarpio metus panaikinamas. (2) Iškilus dideliems sunkumams dėl tam tikro produkto, pagal šio straipsnio 1 dalį taikomą terminą Asociacijos komitetas bendru sutikimu gali persvarstyti, laikydamasis nuostatos, kad terminas atitinkamam produktui negali būti pratęstas ilgesniam laikui negu ilgiausias 12 metų pereinamasis laikotarpis. Jei Asociacijos komitetas nepriima sprendimo per trisdešimt dienų nuo Sirijos prašymo persvarstyti tam tikro produkto terminą, Sirija gali atitinkamą terminą laikinai sustabdyti ne ilgesniam negu vienerių metų laikotarpiui. 14 straipsnis Nuostatos dėl importo muitų panaikinimo taip pat taikomi fiskalinio pobūdžio muitams. 15 straipsnis 1. Sirija gali imtis ribotos trukmės išskirtinių priemonių, nukrypstančių nuo 13 straipsnio nuostatų, pereinamuoju laikotarpiu padidindama arba pakartotinai įvesdama muitus. a) Tokios priemonės gali būti taikomos tik naujoms pramonės šakoms arba tam tikriems sektoriams, kurie pertvarkomi arba kuriuose atsiranda didelių sunkumų, ypač jeigu dėl tų sunkumų kyla didelių socialinių problemų. b) Produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importui į Siriją taikomi muitai, įvesti taikant šias priemones, negali viršyti 25 % ad valorem muitų ir juose turi būti numatytas preferencinis elementas produktams, kurių kilmės šalis yra Bendrija. Bendra metinė vidutinė importuotų produktų, kuriems taikomos šios priemonės, vertė negali viršyti 20 % bendros metinės vidutinės importuotų pramoninių produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, vertės per paskutinius trejus metus, kurių statistiniai duomenys turimi. c) Šios priemonės taikomos ne ilgiau kaip penkerius metus, nebent Asociacijos komitetas leidžia tai daryti ilgiau. Jos nustojamos taikyti ne vėliau kaip pasibaigus ilgiausiam 12 metų pereinamajam laikotarpiui. d) Produktui negali būti įvesta jokių tokio pobūdžio priemonių, jeigu praėjo daugiau kaip treji metai nuo visų tam produktui taikytų muitų ir kiekybinių apribojimų arba mokesčių ar priemonių, turinčių lygiavertį poveikį, panaikinimo. e) Sirija Asociacijos komitetui praneša apie bet kokias išskirtines priemones, kurių ji ketina imtis. Per trisdešimt dienų nuo šio pranešimo Bendrija gali paprašyti konsultacijų dėl tų priemonių ir sektorių, kuriems jos taikomos, iki jų įgyvendinimo. Imdamasi tokių priemonių, Sirija Komitetui pateikia pagal šį straipsnį įvedamų muitų panaikinimo terminus. Šiais terminais numatomas palaipsnis muitų panaikinimas vienodais metų intervalais, pradedant ne vėliau kaip po dvejų metų nuo jų įvedimo. Asociacijos komitetas gali nustatyti kitus terminus. 2. Nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies ketvirtosios pastraipos, Asociacijos komitetas, siekdamas atsižvelgti į naujos pramonės kūrimo sunkumus, gali išimties tvarka leisti Sirijai priemones, kurios jau taikomos pagal šio straipsnio 1 dalį, taikyti ne ilgiau kaip trejus metus po dvylikos metų pereinamojo laikotarpio. 2 skirsnis ŽEMĖS ŪKIO, ŽUVININKYSTĖS IR PERDIRBTI ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI 16 straipsnis Šio skirsnio nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalys yra Bendrija ir Sirija, išvardytiems Kombinuotosios nomenklatūros ir Sirijos muitų tarifo 1–24 skyriuose, ir II priede išvardytiems produktams. 17 straipsnis Bendrijos ir Sirija palaipsniui vis labiau liberalizuoja savo tarpusavio prekybą žemės ūkio, žuvininkystės ir perdirbtais žemės ūkio produktais. 18 straipsnis 1. Į Bendriją importuojamiems žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalis yra Sirija, taikomos Protokolo Nr. 1 nuostatos. 2. Į Siriją importuojamiems žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalis yra Bendrija, taikomos Protokolo Nr. 2 nuostatos. 3. Į Bendriją importuojamiems žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra Sirija, taikomos Protokolo Nr. 3 nuostatos. 4. Į Siriją importuojamiems žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra Bendrija, taikomos Protokolo Nr. 4 nuostatos. 19 straipsnis Prekybai perdirbtais žemės ūkio produktais, kuriems taikomas šis skirsnis, taikomos Protokole Nr. 5 išdėstytos priemonės. 20 straipsnis 1. Trečiaisiais Susitarimo įgyvendinimo metais Bendrija ir Sirija įvertina padėtį, kad nustatytų priemones, kurias Bendrija ir Sirija turi taikyti nuo ketvirtų metų po Susitarimo įsigaliojimo, vadovaudamosi 17 straipsnyje nustatytu tikslu. 2. Nepažeisdamos pirmesnės šio straipsnio dalies nuostatų ir atsižvelgdamos į Šalių tarpusavio prekybos žemės ūkio produktais, žuvininkystės produktais ir perdirbtais žemės ūkio produktais mastą bei ypatingą tų produktų jautrumą, Bendrija ir Sirija gali Asociacijos taryboje abipusiškai ir reguliariai svarstyti kitų nuolaidų vienos kitai suteikimo atskiriems produktams galimybes. 21 straipsnis 1. Šalys bendradarbiauja sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje, siekdamos sudaryti sąlygas prekybai. Šalims bus privalomi principai, išdėstyti PPO Susitarime dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių taikymo, joms taikant sanitarijos ir fitosanitarijos priemones. 2. Pareikalavus Šalys nustato ir sprendžia problemas, kurios gali iškilti dėl konkrečių sanitarijos ir fitosanitarijos taikymo, siekiant rasti abiem šalims priimtinus sprendimus. 22 straipsnis 1. Jeigu įgyvendinant Šalies žemės ūkio politiką yra nustatomos konkrečios taisyklės, keičiamos galiojančios taisyklės arba keičiamos ar papildomos nuostatos, susijusios su jos žemės ūkio politikos įgyvendinimu, atitinkama Šalis gali pakeisti nuostatas, Susitarime numatytas atitinkamiems produktams. 2. Tokiais atvejais atitinkama Šalis informuoja Asociacijos komitetą. Kitos Šalies reikalavimu Asociacijos komitetas susirenka, kad tinkamai įvertintų kitos Šalies interesus. 3. Jeigu Bendrija arba Sirija, taikydamos šio straipsnio 1 dalį, iš dalies pakeičia šiame Susitarime žemės ūkio produktams nustatytas priemones, jos suteikia importuotiems produktams, kurių kilmės šalis yra kita Šalis, lengvatą, panašią į numatytąją šiame Susitarime. 4. Dėl šio straipsnio taikymo turėtų būti konsultuojamasi Asociacijos taryboje. 2 SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 23 straipsnis Visi Šalių tarpusavio prekybos importo ar eksporto draudimai arba apribojimai, išskyrus muitus ir rinkliavas, įvesti kvotomis, importo arba eksporto licencijomis ar kitomis priemonėmis, šiam Susitarimui įsigaliojus yra panaikinami. Naujos tokios priemonės neįvedamos. Ši nuostata nepažeidžia 28 ir 29 straipsnių taikymo. 24 straipsnis 1. Importuotiems kitos Šalies teritorijos produktams tiesiogiai arba netiesiogiai netaikomi jokie vidaus mokesčiai arba kitos vidaus rinkliavos, viršijantys tuos, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai taikomi panašiems vietos produktams. Be to, Šalys kitaip netaiko vidaus mokesčių arba kitų vidaus rinkliavų, kad apsaugotų vietos gamybą. 2. Importuotiems kitos Šalies teritorijos produktams taikomas režimas yra ne mažiau palankus negu režimas, panašiems vietos produktams suteiktas visais įstatymais, kitais teisės aktais ir reikalavimais, taikomais jų vidaus pardavimui, siūlymui parduoti, pirkti, vežti, platinti arba naudoti. Šio straipsnio šios dalies nuostatos netrukdo taikyti diferencijuotų vidaus vežimo rinkliavų, kuriomis apmokestinama vien pagal transporto priemonės ūkinį naudojimą, o ne pagal produkto kilmę. 3. Nė viena iš Šalių nenustato arba netaiko vidaus kiekybinių reikalavimų dėl produktų maišymo, perdirbimo arba naudojimo nurodytais kiekiais ar dalimis, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai reikalaujama, kad nurodytas produkto kiekis ar dalis, kuriems taikomas reikalavimas, būtų tiekiami iš vietos šaltinių. Be to, nė viena iš Šalių kitaip netaiko vidaus kiekybinių reikalavimų, kad apsaugotų vietos gamybą. 4. Šio straipsnio nuostatos netaikomos įstatymams, kitiems teisės aktams, procedūroms arba tvarkoms, reglamentuojančioms vyriausybės viešuosius pirkimus, kaip numatyta 67–71 straipsniuose. 25 straipsnis Bendradarbiavimas kovos su sukčiavimu srityje 1. Šalys susitaria, kad administracinis bendradarbiavimas yra svarbus palankaus režimo, suteikiamo pagal šią antraštinę dalį, įgyvendinimui bei kontrolei, ir pabrėžia savo įsipareigojimą kovoti su pažeidimais bei sukčiavimu muitų ir kitose susijusiose srityse. 2. Jei remdamasi objektyvia informacija Šalis nustatė, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas, ir (arba) pažeidimus arba sukčiavimą pagal šią antraštinę dalį, vadovaudamasi šiuo straipsniu atitinkama Šalis gali laikinai sustabdyti atitinkamą atitinkamam (-iems) produktui (-ams) taikomą palankų režimą. 3. Šiame straipsnyje administracinio bendradarbiavimo neužtikrinimas – tai inter alia : a) pakartotinis įsipareigojimų patikrinti atitinkamo (-ų) produkto (-ų) kilmę nesilaikymas; b) pakartotinis atsisakymas arba nederamas vilkinimas atlikti tolesnę kilmės įrodymų patikrą ir (arba) pranešti jos rezultatus; c) pakartotinis atsisakymas arba nederamas vilkinimas gauti leidimą vykdyti administracinio bendradarbiavimo keliones atitinkamam palankiam režimui suteikti svarbių dokumentų autentiškumui arba informacijos tikslumui patikrinti. Šiame straipsnyje pažeidimai arba sukčiavimas inter alia gali būti nustatomi, jei pagal objektyvią informacija apie pažeidimus arba sukčiavimą prekių importas sparčiai ir be tinkamo paaiškinimo padidėja ir viršija įprastą kitos Šalies gamybos bei eksporto pajėgumo mastą. 4. Laikinas sustabdymas taikomas tokiomis sąlygomis: a) Jei Šalis, remdamasi objektyvia informacija, nustatė, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas ir (arba) kad muitų ir susijusiais klausimais yra pažeidimų arba sukčiavimo, Šalis nederamai nedelsdama Asociacijos komitetui praneša savo išvadas kartu su objektyvia informacija ir Asociacijos komitete pradeda konsultacijas, pagrįstas visa svarbia informacija bei objektyviomis išvadomis, siekdama priimti abiem Šalims priimtiną sprendimą. b) Jei Šalys pradėjo konsultacijas Asociacijos komitete, kaip pirma numatyta, ir per 3 mėnesius nuo pranešimo nesusitarė dėl priimtino sprendimo, atitinkama Šalis gali laikinai sustabdyti atitinkamą atitinkamam (-iems) produktui (-ams) taikomą palankų režimą. Apie laikiną sustabdymą nederamai nedelsiant pranešama Asociacijos komitetui. c) Laikinas sustabdymas pagal šį straipsnį apima tik tai, kas būtina finansiniams atitinkamos Šalies interesams apsaugoti. Jis neviršija šešių mėnesių laikotarpio, kuris gali būti pratęsiamas. Apie laikiną sustabdymą jį patvirtinus iškart pranešama Asociacijos komitetui. Dėl jo nuolat konsultuojamasi Asociacijos komitete, visų pirma siekiant jį atšaukti, išnykus jo taikymo priežastims. 5. Susijusi Šalis savo Oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą importuotojams tuo pat metu, kai pagal šio straipsnio 4 dalies a punktą pateikia pranešimą Asociacijos komitetui. Pranešime importuotojams turėtų būti nurodytas atitinkamas produktas, tai, kad remiantis objektyvia informacija nustatyta, jog neužtikrinamas administracinis bendradarbiavimas ir (arba) yra nustatyti pažeidimai arba sukčiavimas. 25a straipsnis Administracinių klaidų taisymas Jei administruodamos savo šalies eksporto lengvatinį režimą ir ypač taikydamos šio Susitarimo protokolo dėl produktų kilmės nustatymo ir administracinio bendradarbiavimo metodų nuostatas kompetentingos institucijos padaro klaidą, kuri turi pasekmių importo muitams, tokias pasekmes patirianti susitariančioji Šalis gali pareikalauti Asociacijos tarybos apsvarstyti galimybes imtis visų tinkamų priemonių padėčiai ištaisyti. 26 straipsnis Šio Susitarimo nuostatų taikymas nepažeidžia 1991 m. birželio 26 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1911/91 ir 2002 m. kovo 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 704/2002 dėl Bendrijos teisės nuostatų taikymo Kanarų saloms. 27 straipsnis 1. Susitarimas netrukdo taikyti arba kurti muitų sąjungų, laisvosios prekybos zonų arba sudaryti susitarimų dėl pasienio prekybos, jeigu tai nekeičia Susitarime numatytų prekybos priemonių. 2. Bendrija ir Sirija Asociacijos taryboje konsultuojasi dėl susitarimų, kuriais įkuriamos muitų sąjungos arba laisvosios prekybos zonos, ir tam tikrais atvejais – kitais svarbiais klausimais, susijusiais su atitinkama jų prekybos su trečiosiomis šalimis politika. Tokios konsultacijos ypač būtinos tais atvejais, kai prie Sąjungos prisijungia trečioji šalis, siekiant užtikrinti, kad būtų galima atsižvelgti į bendrus Bendrijos ir Sirijos interesus. 28 straipsnis 1. Jeigu viena iš Šalių nustato, kad prekyboje su kita Šalimi taikomas dempingas, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnyje, ji gali prieš šią praktiką imtis atitinkamų priemonių pagal PPO Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo ir pagal susijusius vidaus teisės aktus. 2. Šiam straipsniui netaikomos šio Susitarimo V antraštinės dalies (Ginčų sprendimas) nuostatos. 29 straipsnis 1. Šalims taikomas PPO Susitarimas dėl subsidijų ir išlyginamųjų priemonių. 2. Jei viena iš Šalių nustato, kad subsidijuojama prekyba su kita Šalimi, kaip apibrėžta 1994 m. GATT VI ir XVI straipsniuose, ji vadovaudamasi PPO Susitarimu dėl subsidijų ir išlyginamųjų priemonių ir susijusiais vidaus teisės aktais, prieš tokią praktiką gali taikyti tinkamas priemones. 3. Šiam straipsniui netaikomos šio Susitarimo V antraštinės dalies (Ginčų sprendimas) nuostatos. 30 straipsnis 1 . Šalims taikomos 1994 m. GATT XIX straipsnio ir PPO Susitarimo dėl apsaugos priemonių nuostatos. 2. Prieš taikydama apsaugos priemones pagal 1994 m. GATT XIX straipsnį ir PPO Susitarimo dėl apsaugos priemonių nuostatas, tokias priemones ketinanti taikyti Šalis Asociacijos komitetui pateikia visą svarbią informaciją, reikalingą nuodugniam padėties nagrinėjimui ieškant Šalims priimtino sprendimo. Siekdamos rasti tokį sprendimą, Šalys nedelsdamos nuo prašymo gavimo iš prašančiosios šalies dienos konsultuojasi Asociacijos komitete. Jei konsultuodamosi Šalys per trisdešimt dienų nuo konsultacijų pradžios nesusitaria dėl sprendimo išvengti apsaugos priemonių taikymo, ketinanti taikyti apsaugos priemones Šalis priemones gali taikyti pagal 1994 m. GATT XIX straipsnio ir PPO Susitarimo dėl apsaugos priemonių nuostatas. 3. Pasirinkdamos apsaugos priemones pagal šį straipsnį, Šalys pirmenybę teikia toms, kurios sukelia mažiausiai trukdžių šio Susitarimo uždaviniams vykdyti. Tokiomis priemonėmis neviršijama tai, kas yra būtina didelei žalai ištaisyti, ir yra išlaikomas pagal šį Susitarimą suteikiamo palankumo mastas. 4. Apie apsaugos priemones nedelsiant pranešama Asociacijos komitetui, ir dėl jų vyksta nuolatinės konsultacijos Komitete, visų pirma siekiant jas panaikinti, kai tik tai leis aplinkybės. 5. Šiam straipsniui netaikomos šio Susitarimo V antraštinės dalies (Ginčų sprendimas) nuostatos. 31 straipsnis 1. Jeigu, laikantis šios antraštinės dalies nuostatų: atsiranda reeksportas į trečiąją šalį, kuriai eksportuojanti Šalis atitinkamo produkto atžvilgiu taiko kiekybinius eksporto apribojimus, eksporto muitus arba lygiavertes priemones, arba eksportuojančiai Šaliai ima labai trūkti arba gali pritrūkti būtinų produktų; ir tais atvejais, kai, susiklosčius pirmiau minėtoms aplinkybėms, eksportuojančiai Šaliai atsiranda arba gali atsirasti didelių sunkumų, ta Šalis gali imtis tinkamų priemonių šio straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomis ir tvarka. 2. Renkantis tinkamas priemones pirmenybė turi būti teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trukdo taikyti šio Susitarimo priemones. Priemonės turi būti nediskriminuojančios, jos neturi būti užmaskuotas prekybos apribojimas ir yra panaikinamos, kai sąlygos nebepateisina jų taikymo. Be to, priemonės, kurios gali būti patvirtintos, netaikomos taip, kad padidėtų prekių, kurioms taikomos priemonės, eksportas arba apsauga, suteikiama jas perdirbančiai vietos pramonei. 3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais arba kaip įmanoma greičiau tais atvejais, kuriems taikoma šio straipsnio 4 dalis, prieš imdamasi juose nurodytų priemonių, atitinkamai Bendrija arba Sirija Asociacijos komitetui suteikia svarbią informaciją, kad būtų priimtas Šalims priimtinas sprendimas. Sunkumai, atsiradę dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytų situacijų, pateikiami nagrinėti Asociacijos komitetui. Asociacijos komitetas gali priimti bet kokį sprendimą dėl šių sunkumų pašalinimo. Jeigu jis per 30 dienų nuo klausimo pateikimo nepriima sprendimo, eksportuojanti Šalis atitinkamo produkto eksportui gali taikyti tinkamas priemones. 4. Jeigu dėl išskirtinių ir pavojingų aplinkybių, dėl kurių nedelsiant reikia imtis veiksmų, neįmanoma iš anksto informuoti arba atlikti tyrimo (tai priklauso nuo atvejo), atitinkamai Bendrija arba Sirija gali nedelsdama taikyti atsargumo priemones, būtinas padėčiai ištaisyti, ir nedelsdama praneša tai kitai Šaliai. 5. Apie vadovaujantis šiuo straipsniu taikomas priemones nedelsiant pranešama Asociacijos komitetui, joms taikomas konsultacijų toje institucijoje laikotarpis, visų pirma siekiant nustatyti jų panaikinimo iškart, kai tai leis aplinkybės, terminus. 32 straipsnis Nė viena šio Susitarimo nuostata netrukdo uždrausti ar apriboti importą, eksportą arba prekių gabenimą tranzitu, jeigu kyla grėsmė visuomenės dorovei, viešajai tvarkai ar visuomenės saugumui, žmonių ir gyvūnų gyvybės ir sveikatos apsaugai, augalų apsaugai, nacionalinių vertybių, turinčių meninę, istorinę arba archeologinę vertę, apsaugai, senkančių gamtos išteklių apsaugai, intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugai bei taisyklėms, susijusioms su auksu ir sidabru. Tačiau šie draudimai arba apribojimai nesukelia savavališkos Šalių tarpusavio prekybos diskriminacijos arba užslėpto jos apribojimo. 33 straipsnis Sąvoka „produktų kilmė“, reikalinga taikant šios antraštinės dalies nuostatas, ir su jomis susiję administracinio bendradarbiavimo metodai yra apibrėžti 6 protokole. 34 straipsnis Klasifikuojant į Bendriją importuoti skirtas prekes yra naudojama Kombinuotoji nomenklatūra. Klasifikuojant į Siriją importuoti skirtas prekes yra naudojamas Sirijos muitų tarifas. 35 straipsnis Sirija siekia pradėti derybas su šalimis, kurios su ES yra sudariusios muitų sąjungą, siekdama su šiomis šalimis visoms sritims, kurioms taikoma muitų sąjunga, nustatyti tokį pat prekybos režimą, koks yra nustatytas šiame Asociacijos susitarime. 3 SKYRIUS MUITINĖ IR SUSIJĘ KLAUSIMAI 36 straipsnis Uždaviniai Šalys pripažįsta, kad visišką prekybos nuostatų įgyvendinimą ir iš to gautą abipusę dėl tarifų liberalizavimo padidėjusių prekybos srautų naudą turėtų papildyti veiksmingos muitinių paslaugos. To siekdamos Šalys susitaria, kad muitinės teisės aktai ir procedūros bus paprastinami, derinami ir kompiuterizuojami bei grindžiami nediskriminavimo, skaidrumo ir poreikio išvengti nebūtinų procedūrinių kliūčių prekybai principais. Šiomis priemonėmis šalys įsipareigoja sudaryti sąlygas teisėtai prekybai ir veiksmingoms kovos su sukčiavimu ir nelegalios prekybos kontrolės priemonėms. 37 straipsnis Muitinių ir administracinis bendradarbiavimas 1. Siekdamos užtikrinti šios antraštinės dalies nuostatų laikymąsi ir veiksmingai spręsti 1 straipsnyje nustatytus uždavinius, Šalys savo bendradarbiavimą grindžia šiais principais ir įsipareigoja: a) keistis informacija apie muitinių teisės aktus ir procedūras; b) užtikrinti tinkamą dvišaliu arba daugiašaliu lygiu Šalių suderintų muitinių taisyklių ir procedūrų taikymą; c) bendradarbiauti dėl teisės aktų leidybos ir veiklos iniciatyvų, susijusių su importu, eksportu ir muitinių procedūromis, bei siekiant užtikrinti veiksmingas paslaugas verslininkams; d) bendradarbiauti dėl muitinių procedūrų kompiuterizavimo ir tam tikrais atvejais bendradarbiauti siekiant nustatyti bendruosius standartus; e) vadovaujantis GATT (1994 m.) V straipsniu suteikti ir užtikrinti krovinio perkėlimo į kitos rūšies transportą veiklos ir judėjimo tranzitu per atitinkamą jų teritoriją laisvę ir įgyvendinti suderintus atitinkamus tarptautinius ir (arba) regioninius tranzitui taikomus standartus bei priemones; f) vadovaujantis GATT (1994 m.) VIII straipsniu užtikrinti, kad visi administravimo mokesčiai ir rinkliavos, kuriais apmokestinamas importas ir eksportas, būtų paskelbti iš anksto ir atitiktų suteiktas paslaugas; g) kiek tai įmanoma, nustatyti bendras pozicijas tarptautinėse muitų srityje veikiančiose organizacijose, tokiose kaip PPO, PMO, JT ir UNCTAD; taip pat h) ir tam tikrais atvejais bendradarbiauti dėl techninės pagalbos, įskaitant seminarų ir stažuočių organizavimą. 2. Neatsižvelgdamos į šio straipsnio 1 dalį, vadovaudamosi 7 protokolo nuostatomis, abiejų Šalių administracijos teikia savitarpio administracinę pagalbą muitinių klausimais. 38 straipsnis Muitinių ir teisėkūros procedūros 1. Šalys susitaria, kad atitinkamos jų prekybos ir muitinių nuostatos ir procedūros yra grindžiamos: a) teisėtos prekybos apsauga, veiksmingu teisės aktų leidybos reikalavimų vykdymu ir laikymusi; b) teisės aktais, kuriais išvengiama nebūtino ūkio subjektų apsunkinimo, apsaugoma nuo sukčiavimo ir numatoma toliau sudaryti sąlygas kuo labiau jų laikytis; c) tuo, kad kiekviena Šalis turi vieną Muitinės kodeksą, taikomą visoje atitinkamoje jos teritorijoje; d) modernių muitinių darbo metodų, įskaitant rizikos vertinimą, supaprastintas prekių įvežimo ir išleidimo procedūras, išleidus prekes vykdomas kontrolės priemones, ir įmonių audito metodų taikymu; e) procedūromis, kurios yra skaidrios, veiksmingos ir supaprastintos, siekiant sumažinti sąnaudas ir padidinti galimybę ūkio subjektams, įskaitant mažas ir vidutines įmones, jas numatyti; f) informacinėmis technologijomis grindžiamų eksporto ir importo operacijų sistemų kūrimu naudojantis tarptautiniais standartais, siekiant jomis pakeisti procedūras, kurias atliekant naudojami rašytiniai dokumentai, ir suteikti galimybę prekybininkams ir muitinių administracijoms bei muitinėms ir kitoms institucijoms visais oficialiais duomenimis keistis elektroniniu būdu, kad būtų sudarytos sąlygos taikyti greito prekių išleidimo procedūras. Tokios sistemos taip pat gali suteikti galimybę muitus, mokesčius ir kitas rinkliavas mokėti elektroniniu pavedimu; g) taisyklėmis ir procedūromis, kuriomis numatomi išankstiniai privalomi sprendimai muitinių klausimais, būtent dėl tarifų klasifikacijos ir kilmės taisyklių. Sprendimas gali būti iš dalies pakeistas arba panaikintas bet kuriuo metu, bet tik pranešus subjektui, kuriam jis taikomas, ir netaikomas atgaline data, jei nebuvo priimtas remiantis pateikta neteisinga arba neišsamia informacija; h) supaprastintomis procedūromis, įgaliotiems prekybininkams taikomomis remiantis objektyviais ir nediskriminuojančiais kriterijais, kurias gali atlikti reikalavimus atitinkančios mažos ir vidutinės įmonės bei didesni subjektai; i) importo nuostatomis, kuriomis nenumatoma reikalavimų dėl patikrinimo prieš išsiuntimą, kaip apibrėžta PPO Susitarime dėl patikrinimo prieš išsiuntimą; taip pat j) ir taisyklėmis, kuriomis užtikrinama, kad už nedidelius muitinių taisyklių arba procedūrinių reikalavimų pažeidimus vadovaujantis GATT (1994 m.) VIII straipsniu skirtos baudos būtų proporcingos ir nediskriminuojančios, o jų taikymas nebūtų nepateisinamo vilkinimo priežastimi. 2. Siekdamos tobulinti darbo metodus, išvengti nereikalingų procedūrinių kliūčių prekybai ir atliekant operacijas užtikrinti nediskriminavimą, skaidrumą, veiksmingumą, vientisumą ir atsiskaitomumą, Šalys: a) supaprastina prekių išleidimo ir muitinių procedūrų reikalavimus bei formalumus; tai apima bendradarbiavimą rengiant procedūras, kuriomis sudaroma galimybė importo arba eksporto duomenis pateikti vienai institucijai; ir muitinių bei kitų kontrolės institucijų veiksmų koordinavimą, siekiant sudaryti galimybę oficialias importo arba eksporto kontrolės priemones kiek įmanoma vykdyti vienai institucijai. b) imasi tolesnių veiksmų, siekdamos sumažinti, supaprastinti ir standartizuoti muitinių ir kitų institucijų reikalaujamus duomenis bei dokumentaciją, įskaitant Bendrojo administracinio dokumento (SAD) ir duomenų pranešimo naudojimą, remiantis tarptautiniais standartais ir kiek įmanoma daugiau remiantis turima prekybos informacija. c) muitinės srityje taiko tarptautines taisykles ir standartus, įskaitant esmines patikslintos Kioto konvencijos dėl muitinių procedūrų supaprastinimo ir suderinimo nuostatas. d) numato veiksmingas, greitas ir nediskriminuojančias procedūras, suteikiančias teisę apskųsti muitinių ir kitų institucijų administracinius veiksmus, nutarimus ir sprendimus, turinčius įtakos prekių importui arba eksportui, laikantis GATT (1994 m.) X straipsnio. e) užtikrina, kad taikant priemones, atspindinčias atitinkamų tarptautinių konvencijų ir šios srities teisės aktų principus, būtų taikomi griežčiausi sąžiningumo standartai. 39 straipsnis Santykiai su verslo bendruomene Šalys susitaria: 1) dėl poreikio su prekybos atstovais laiku konsultuotis dėl teisės aktų pasiūlymų ir bendrųjų procedūrų muitinių ir prekybos klausimais. To siekdamos, kiekviena Šalis sukuria tinkamus administracijų ir verslo bendruomenės konsultacijų mechanizmus; 2) kiek įmanoma daugiau elektroninėmis priemonėmis leisti ir viešai skelbti naujus teisės aktus ir bendrąsias procedūras muitinių ir prekybos klausimais, prieš pradedant taikyti tokius teisės aktus ir procedūras, bei tokių teisės aktų ir procedūrų pakeitimus ir aiškinimus. Jos taip pat viešai skelbia atitinkamus administracinio pobūdžio pranešimus, įskaitant institucijų reikalavimus ir patekimo į rinką procedūras, uostuose ir pasienio punktuose esančių muitinių darbo valandas, darbo tvarką ir nurodo, į ką kreiptis su informacijos užklausomis; 3) plėtoti subjektų ir atitinkamų administracijų bendradarbiavimą, taikant nesavavališkus ir viešai prieinamus supratimo memorandumus, pagrįstus PMO paskelbtais memorandumais; 4) užtikrinti, kad atitinkami jų muitinių ir su jais susiję reikalavimai bei procedūros toliau atitiktų prekybininkų bendruomenės poreikius, remtųsi geriausia praktika ir, jei dėl pakitusių aplinkybių atsiranda galimybė tų reikalavimų arba procedūrų tikslus pasiekti mažiau apsunkinančiu arba prekybą ribojančiu būdu, atitinkamai tikslinti tas procedūras. 40 straipsnis Muitinis vertinimas 1. Muitinio įvertinimo taisykles, taikomas Šalių tarpusavio prekybai, be išlygų ir pasirinkimo galimybių reglamentuoja PPO Susitarimas dėl muitinio įvertinimo. 2. Šalys, siekdamos suformuoti bendrą požiūrį su muitiniu įvertinimu susijusiais klausimais, visų pirma bendradarbiauja kurdamos su darbo metodais ir veiklos klausimais, orientacinių arba nuorodų indeksų naudojimu, muitinės vertės tikslumui patvirtinti tinkama dokumentacija ir garantų naudojimu susijusį „geros praktikos kodeksą“. 41 straipsnis Persvarstymas Asociacijos komitetas kasmet persvarsto 38–40 straipsnių nuostatas. 42 straipsnis Specialusis muitinių komitetas 1. Šalys įsteigia Specialųjį muitinių bendradarbiavimo ir kilmės taisyklių komitetą, kurį sudaro Šalių atstovai. Komitetas posėdžiauja Šalių iš anksto suderintą dieną ir pagal jų iš anksto suderintą darbotvarkę. Komitetui kiekviena Šalis pirmininkauja pakaitomis. Komitetas atsiskaito Asociacijos komitetui. 2. Komiteto funkcijos yra šios: a) stebėti šio skirsnio ir protokolo dėl kilmės taisyklių įgyvendinimą ir administravimą; b) būti forumu, kuriame konsultuojamasi visais muitinių klausimais ir kuriame jie yra aptariami, visų pirma įskaitant muitinių procedūras, muitinį įvertinimą, tarifų režimus, muitų nomenklatūrą, muitinių bendradarbiavimą ir savitarpio administracinę pagalbą muitinių klausimais; c) būti forumu, kuriame konsultuojamasi klausimais, susijusiais su kilmės taisyklėmis ir administraciniu bendradarbiavimu, ir kuriame jie yra aptariami; d) stiprinti bendradarbiavimą dėl muitinių procedūrų, savitarpio administracinės pagalbos muitinių klausimais, kilmės taisyklių ir administracinio bendradarbiavimo plėtojimo, taikymo ir vykdymo. 3. Šalys susitaria rengti ad hoc susitikimus dėl muitinių bendradarbiavimo arba kilmės taisyklių ir savitarpio administracinės pagalbos. III ANTRAŠTINĖ DALIS ĮSISTEIGIMO TEISĖ IR PASLAUGOS 1 SKYRIUS ĮSISTEIGIMO TEISĖ 43 straipsnis 1. a) Bendrija ir jos valstybės narės Sirijos bendrovių įsisteigimui taiko ne mažiau palankų režimą negu panašioms bet kurios trečiosios šalies bendrovėms; b) nepažeisdama III priede išvardytų išlygų, Bendrija ir jos valstybės narės kurioje nors valstybėje narėje įsisteigusių Sirijos bendrovių dukterinių įmonių veiklai taiko ne mažiau palankų režimą negu bet kuriai panašiai Bendrijos bendrovei; c) Bendrija ir jos valstybės narės kurioje nors valstybėje narėje įsisteigusių Sirijos bendrovių filialų veiklai taiko ne mažiau palankų režimą negu panašiems trečiosios šalies bendrovių filialams. 2. a) nepažeisdama IV priede išvardytų išlygų, Sirija Bendrijos bendrovių įsisteigimui savo teritorijoje taiko ne mažiau palankų režimą negu savo bendrovių arba bet kurios trečiosios šalies bendrovių įsisteigimui, atsižvelgdama į palankesnį režimą; b) Sirija Bendrijos bendrovių dukterinių įmonių, įsisteigusių jos teritorijoje, veiklai taiko ne mažiau palankų režimą negu savo bendrovėms; c) Sirijos Bendrijos bendrovių filialų, įsisteigusių jos teritorijoje, veiklai taiko ne mažiau palankų režimą negu bet kurios trečiosios šalies bendrovių filialams. 3. Šio straipsnio 1 dalies b punktas ir 2 dalies b punktas negali būti taikomi siekiant apeiti kurios nors Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, taikomus kitos Šalies bendrovių dukterinių įmonių arba filialų, įsisteigusių pirmosios Šalies teritorijoje, patekimui į konkrečius sektorius arba jų veiklai. Šio straipsnio 1 dalies b punkte, c punkte ir 2 dalies b punkte nurodytas režimas taikomas bendrovėms, dukterinėms įmonėms ir filialams, Bendrijoje ir Sirijoje įsisteigusiems atitinkamai šio Susitarimo įsigaliojimo dieną, ir po tos dienos įsisteigusioms bendrovėms, dukterinėms įmonėms bei filialams, kai jie yra įsteigiami. 44 straipsnis 1. 43 straipsnio nuostatos netaikomos oro transportui, vidaus vandenų transportui ir jūrų transportui. 2. Tačiau tais atvejais, kai kalbama apie laivybos kompanijų, teikiančių tarptautinio jūrų transporto paslaugas, įskaitant transporto priemonių su kroviniais gabenimą jūra, kiekviena Šalis leidžia kitos Šalies bendrovėms savo teritorijoje vykdyti komercinę veiklą, t. y. turėti dukterines įmones arba filialus, kuriems taikomos ne mažiau palankios įsisteigimo ir veiklos sąlygos negu savo bendrovėms arba bet kurios trečiosios šalies bendrovių dukterinėms įmonėms ar filialams, atsižvelgiant į geresnes sąlygas. Tokia veikla apima, bet ne tik: a) jūrų transporto ir susijusių paslaugų rinkodarą ir pardavimą naudojantis tiesioginiu ryšiu su klientais, pradedant kainų pateikimu ir baigiant sąskaitų išrašymu; šias paslaugas gali teikti arba siūlyti pats paslaugų teikėjas arba paslaugų teikėjai, su kuriais paslaugų pardavėjas yra sudaręs nuolatinius verslo susitarimus; b) bet kokių transporto ir susijusių paslaugų, apimančių vidaus transporto paslaugas, teikiamas bet kokių rūšių transportu, ypač vidaus vandenų kelių, sausumos kelių ir geležinkelių, kurios yra reikalingos integruotoms paslaugoms teikti, pirkimą ir naudojimąsi jomis savo ar klientų vardu (ir jų perpardavimą savo klientams); c) transporto dokumentų, muitinės dokumentų ar kitų su gabenamų prekių kilme ir pobūdžiu susijusių dokumentų rengimą; d) verslo informacijos teikimą bet kokiais būdais, įskaitant kompiuterizuotas informacijos sistemas ir keitimąsi elektroniniais duomenimis (laikantis nediskriminacinių apribojimų telekomunikacijų srityje); e) bet kokio verslo susitarimo sudarymą, įskaitant dalyvavimą bendrovės kapitale ir vietinio personalo priėmimą į darbą (arba užsienio personalo priėmimą į darbą pagal atitinkamas šio Susitarimo nuostatas), su bet kokia vietine laivybos kompanija; f) veikimą bendrovių vardu, organizuojant laivo įplaukimą į uostą arba, kai reikia, krovinių perėmimą. 45 straipsnis Šiame Susitarime: a) „Bendrijos bendrovė“ arba „Sirijos bendrovė“ – tai bendrovė, įsteigta atitinkamai pagal valstybės narės arba pagal Sirijos įstatymus, turinti registruotą buveinę, centrinę administraciją arba pagrindinę veiklos vietą atitinkamai Bendrijos arba Sirijos teritorijoje. Tačiau jeigu atitinkamai pagal valstybės narės arba Sirijos įstatymus įsteigta bendrovė atitinkamai Bendrijos arba Sirijos teritorijoje turi tik savo registruotą buveinę, bendrovė laikoma atitinkamai Bendrijos arba Sirijos bendrove, jeigu jos veikla turi realų ir nuolatinį ryšį atitinkamai su vienos iš valstybių narių arba su Sirijos ūkiu. b) „bendrovės dukterinė įmonė“ – tai bendrovė, kurią kontroliuoja pirmoji bendrovė; c) bendrovės „filialas“ – tai verslo vieta, kuri neturi juridinio asmens statuso, bet yra pastovaus pobūdžio, tokia kaip patronuojančios bendrovės atšaka, turinti valdymo struktūrą ir esanti materialiai aprūpinta tam, kad galėtų derėtis dėl verslo su trečiosiomis šalimis, kad jos, nors ir žinodamos, jog prireikus yra juridinis ryšys su patronuojančia bendrove, kurios pagrindinė buveinė yra užsienyje, neturi bendrauti tiesiogiai su tokia patronuojančia bendrove, bet gali verslo reikalus tvarkyti su verslo vietoje esančia patronuojančios bendrovės atšaka; d) „įsisteigimas“ – tai a punkte nurodytų Bendrijos ar Sirijos bendrovių teisė užsiimti ūkine veikla atitinkamai Sirijoje arba Bendrijoje steigiant dukterines įmones ir filialus; e) „veikla“ – tai ūkinės veiklos vykdymas; f) „ūkinė veikla“ – tai pramoninio, komercinio ir profesinio pobūdžio veikla; g) „valstybės narės arba Sirijos pilietis“ – tai fizinis asmuo, kuris yra atitinkamai vienos iš valstybių narių arba Sirijos pilietis; h) tarptautinio jūrų transporto srityje, įskaitant transporto priemonių su kroviniais gabenimą jūra, valstybių narių arba Sirijos piliečiams, įsisteigusiems atitinkamai už Bendrijos arba Sirijos ribų, bei už Bendrijos arba Sirijos ribų įsteigtoms laivybos kompanijoms, kurias kontroliuoja atitinkamai valstybės narės arba Sirijos piliečiai, taip pat taikomos šio skyriaus ir 2 skyriaus nuostatos, jei jų laivai yra įregistruoti atitinkamai toje valstybėje narėje arba Sirijoje pagal atitinkamus jų teisės aktus. 46 straipsnis 1. Šalys stengiasi nesiimti jokių priemonių ar veiksmų, kurie labiau ribotų bendrovių įsisteigimą tarpusavyje ir veiklą, palyginti su ta padėtimi, kuri yra dieną prieš Susitarimo pasirašymo dieną. 2. Šio straipsnio nuostatos nepažeidžia 57 straipsnio nuostatų. 57 straipsnyje nurodyti atvejai reglamentuojami tik šio straipsnio nuostatomis, neatsižvelgiant į jokias kitas nuostatas. 47 straipsnis 1. Bendrijos arba Sirijos bendrovė, įsisteigusi atitinkamai Sirijos arba Bendrijos teritorijoje, turi teisę pagal priimančiojoje įsisteigimo šalyje galiojančius teisės aktus vienai iš savo dukterinių įmonių ar filialų atitinkamai Sirijos ir Bendrijos teritorijoje įdarbinti arba leisti įdarbinti darbuotojus, kurie yra atitinkamai Bendrijos valstybių narių ir Sirijos piliečiai, jei tie darbuotojai yra pagrindinis personalas, kaip apibrėžta šio straipsnio 2 dalyje, ir jei juos įdarbino tik šios bendrovės, dukterinės įmonės arba filialai. Tiems darbuotojams leidimai gyventi ir darbo leidimai išduodami tik tokio įdarbinimo laikotarpiui. 2. Pagrindinis pirma minėtų bendrovių (toliau – organizacijos) personalas yra „asmenys, perkeliami bendrovės viduje“, jei atitinkami asmenys buvo joje įdarbinti arba buvo jos partneriai (išskyrus akcijų daugumą turinčius akcininkus) ne trumpiau kaip metus iki prasidedant tokiam judėjimui: a) asmenys, kurie organizacijoje eina aukštesnes pareigas, visų pirma tiesiogiai vadovaujantys įmonei ir tie, kuriems bendrąją veiklos kryptį dažniausiai nurodo arba kurių priežiūrą vykdo direktorių valdyba arba bendrovės akcininkai ar jų atitikmuo, įskaitant: vadovaujančius įmonei arba įmonės departamentui ar padaliniui; prižiūrinčius ir kontroliuojančius kitų kontroliuojančių, profesinių ar vadovaujančių darbuotojų darbą; turinčius įgaliojimus asmeniškai įdarbinti, atleisti arba rekomenduoti įdarbinti, atleisti darbuotojus ar atlikti kitus su personalu susijusius veiksmus; b) asmenys, dirbantys organizacijoje ir disponuojantys ypatingomis žiniomis, turinčioms esminę svarbą įmonės paslaugoms, tyrimo įrenginiams, metodams ar valdymui. Tokių žinių įvertinimas kartu su tai įmonei būdingomis žiniomis gali atspindėti aukšto lygio kvalifikaciją, susijusią su darbo rūšimi arba profesija, kuri reikalauja specialių techninių žinių, įskaitant narystę pripažintos profesijos atžvilgiu; c) „bendrovės viduje perkeliamas asmuo“ – tai fizinis asmuo, dirbantis Šalies teritorijoje esančioje organizacijoje ir laikinai perkeltas užsiimti ekonomine veikla kitos Šalies teritorijoje; tokios organizacijos pagrindinė verslo vieta turi būti Šalies teritorijoje, o asmuo turi būti perkeliamas į tos organizacijos įmonę (filialą, dukterinę bendrovę), iš tikrųjų užsiimančia panašia ūkine veikla kitos Šalies teritorijoje. 3. Valstybių narių ir atitinkamai Sirijos piliečiams leidžiama atvykti į Sirijos ir atitinkamai į Bendrijos teritoriją ir laikinai būti joje, jeigu bendrovių atstovai bendrovėje eina aukštesnes pareigas, kaip apibrėžta šio straipsnio 2 dalies a punkte, ir atsako už Sirijos arba Bendrijos bendrovės steigimą Bendrijoje arba atitinkamai Sirijoje, kai: a) tie atstovai tiesiogiai neužsiima pardavimu arba neteikia paslaugų, b) ir bendrovė neturi jokios kitos atstovybės, būstinės, filialo arba dukterinės įmonės Bendrijos valstybėje narėje arba atitinkamai Sirijoje. 48 straipsnis Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas Bendrijos ir Sirijos piliečiams pradėti reguliuojamą profesinę veiklą ir verstis ja Sirijoje ir atitinkamai Bendrijoje, Asociacijos taryba svarsto, kokių veiksmų būtina imtis abipusiam kvalifikacijų pripažinimui. 49 straipsnis 43 straipsnio nuostatos netrukdo Šaliai taikyti tam tikrų taisyklių, kurios reglamentuoja kitos Šalies bendrovių filialų, neįregistruotų pirmosios Šalies teritorijoje, įsisteigimą ir veiklą jos teritorijoje ir kurias pateisina teisiniai ar techniniai skirtumai, egzistuojantys tarp tokių filialų ir jos teritorijoje įregistruotų filialų, arba finansinių paslaugų atveju – dėl riziką ribojančių priežasčių. Taikomas režimas skiriasi tik tiek, kiek būtina dėl tų teisinių arba techninių skirtumų, o finansinių paslaugų atveju – dėl riziką ribojančių priežasčių. 2 SKYRIUS TARPTAUTINIS PASLAUGŲ TEIKIMAS 50 straipsnis 1. Šalys stengiasi Bendrijos ar Sirijos bendrovėms, įsisteigusioms Šalyje, kitoje negu asmenys, kuriems tos paslaugos skirtos, palaipsniui leisti teikti paslaugas, atsižvelgiant į Šalių paslaugų sektoriaus plėtrą. 2. Asociacijos tarybos teikia rekomendacijas dėl šio straipsnio 1 dalyje minimo tikslo įgyvendinimo. 51 straipsnis Siekiant užtikrinti Šalių transporto koordinuotą plėtrą, pritaikytą jų komerciniams poreikiams, abipusio rinkų prieinamumo sąlygos ir kelių, geležinkelio, vidaus vandenų transporto ir prireikus – oro transporto paslaugų teikimas gali būti aptartas konkrečiuose susitarimuose, kuriuos Šalys tam tikrais atvejais sudaro įsigaliojus šiam Susitarimui. 52 straipsnis 1. Jūrų transporto srityje Šalys įsipareigoja veiksmingai taikyti neribojamo tarptautinės rinkos prieinamumo ir judėjimo principą, paremtą komerciniais tikslais. a) Šalys toliau veiksmingai taiko neribojamo tarptautinės jūrų rinkos ir prekybos prieinamumo principą komercinėmis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis; b) Šalys patvirtina savo įsipareigojimą užtikrinti laisvos konkurencijos sąlygas kaip pagrindinę sąlygą prekiauti sausais ir skystais piltiniais kroviniais. 2. Šalys, taikydamos šio straipsnio 1 dalyje nustatytus principus: a) nenumato krovinių pasidalijimo tvarkos būsimuose dvišaliuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis dėl prekybos sausais ir skystais piltiniais kroviniais bei linijinės prekybos. Tačiau dėl to nepanaikinama galimybė taikyti priemones dėl linijinių krovinių tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis, kai vienos ar kitos šio Susitarimo Šalies linijinės laivybos bendrovės neturi kitos galimybės užsiimti prekyba su atitinkama trečiąja šalimi; b) įsigaliojus šiam Susitarimui, panaikina visas vienašales priemones, administracines, technines ir kitas kliūtis, kurios galėtų riboti laisvą paslaugų teikimą tarptautinio jūrų transporto srityje arba turėtų jam diskriminacinį poveikį, ir susilaiko nuo jų taikymo. Kiekviena Šalis laivams, naudojamiems prekių, keleivių arba ir prekių, ir keleivių vežimui ir plaukiantiems su kitos Šalies vėliava arba valdomiems kitos Šalies piliečių arba bendrovių, taiko inter alia ne mažiau palankų režimą negu savo laivams, kuris apima naudojimąsi uostais, uostų infrastruktūra ir papildomomis tų uostų jūrų transporto paslaugomis, susijusius mokesčius ir rinkliavas, muitinės priemones, laivo švartavimo vietos ir įrenginių suteikimą kroviniui pakrauti ir iškrauti. 3 SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 53 straipsnis 1. Šalys įsipareigoja išplėsti šią antraštinę dalį, siekdamos sudaryti „ekonominės integracijos susitarimą“, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) V straipsnyje. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatytą tikslą Asociacijos taryba pirmą kartą svarsto ne vėliau kaip po penkerių metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo. 3. Asociacijos taryba, svarstydama šį klausimą, atsižvelgia į pažangą, padarytą derinant Šalių teisės aktus atitinkamos veiklos srityse. 54 straipsnis 1. Šios antraštinės dalies nuostatų taikymas ribojamas viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar visuomenės sveikatos sumetimais. 2. Jos netaikomos veiklai, kuri bet kurios Šalies teritorijoje yra susijusi, nors ir retai, su valdžios institucijų funkcijų vykdymu. 55 straipsnis Šioje antraštinėje dalyje nė viena šio Susitarimo nuostata nedraudžia Šalims taikyti savo įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių fizinių asmenų atvykimą ir buvimą, darbą, darbo sąlygas, įsikūrimą ir paslaugų teikimą, jei Šalys jų netaiko taip, kad nauda, tenkanti kuriai nors Šaliai pagal Susitarimo konkrečios nuostatos sąlygas, būtų panaikinta ar sumažinta. Ši nuostata nepažeidžia 54 straipsnio taikymo. 56 straipsnis Šios antraštinės dalies nuostatos taip pat galioja bendrovėms, kurias kartu kontroliuoja Sirijos ir Bendrijos bendrovės ir kurios yra vienintelės jų savininkės. 57 straipsnis Režimas, kurį viena Šalis pagal šį Susitarimą taiko kitai Šaliai GATS nurodytų sektorių ir priemonių atžvilgiu, jokiu būdu negali būti palankesnis už režimą, kurį pirmoji Šalis pagal GATS nuostatas taiko kiekvienam paslaugų sektoriui, sektoriaus daliai ir teikimo rūšiai. 58 straipsnis Šioje antraštinėje dalyje neatsižvelgiama į režimą, kurį Bendrija, jos valstybės narės arba Sirija taiko vykdydamos įsipareigojimus, prisiimtus pagal ekonominės integracijos susitarimus, vadovaujantis GATS V straipsnio principais. 59 straipsnis 1. Neatsižvelgiant į visas kitas Susitarimo nuostatas, Šaliai nedraudžiama taikyti priemonių dėl riziką ribojančių priežasčių, įskaitant priemones, skirtas investuotojams, indėlininkams, draudėjams arba asmenims, kuriems finansinės paslaugos teikėjas yra įsipareigojęs kaip patikėtinis, apsaugoti arba finansų sistemos vientisumui ir stabilumui užtikrinti. Jeigu tokios priemonės neatitinka Susitarimo nuostatų, jomis nesinaudojama kaip būdu Šalies įsipareigojimams pagal Susitarimą išvengti. 2. Nė viena Susitarimo nuostata nereiškia reikalavimo, kad Šalis atskleistų su atskirų klientų reikalais ir sąskaitomis susijusią informaciją arba bet kokią valstybės institucijų turimą slaptą ar nuosavybės teise priklausančią informaciją. 60 straipsnis Šio Susitarimo nuostatos netrukdo kiekvienai Šaliai taikyti priemonių, kurios užkirstų kelią priemonių, susijusių su trečiųjų šalių patekimu į rinką, apėjimui pasinaudojant šio Susitarimo nuostatomis. IV ANTRAŠTINĖ DALIS MOKĖJIMAI, KAPITALO JUDĖJIMAS IR KITI EKONOMINIAI KLAUSIMAI 1 SKYRIUS MOKĖJIMAI IR KAPITALO JUDĖJIMAS 61 straipsnis Pagal 63 straipsnio nuostatas Šalys įsipareigoja leisti einamuosius mokėjimus pagal einamuosius sandorius atlikti laisvai konvertuojama valiuta. 62 straipsnis 1. Dėl sandorių dėl mokėjimų balanso kapitalo apskaitos įsigaliojus šiam susitarimui Bendrija ir Sirija užtikrina, kad kapitalas, susijęs su tiesioginėmis užsienio investicijomis Sirijoje į įmones, įsteigtas pagal galiojančius įstatymus, ir investicijos, padarytos pagal antraštinės dalies dėl įsisteigimo ir paslaugų nuostatas, gali laisvai judėti ir kad iš tokių investicijų gautos pajamos ir pelnas gali būti laisvai sumokėti ir repatrijuoti. 2. Šalys viena su kita konsultuojasi, siekdamos sudaryti sąlygas kapitalo judėjimo liberalizavimui ir labiau jį liberalizuoti. 63 straipsnis Kai viena ar kelios Bendrijos valstybės narės arba Sirija susiduria arba gali susidurti su dideliais mokėjimų balanso sunkumais, atitinkamai Bendrija ir Sirija, vadovaudamosi GATT nustatytomis sąlygomis ir Tarptautinio valiutos fondo susitarimo VIII ir XIV straipsniais, gali imtis einamuosius mokėjimus ribojančių priemonių, jeigu tokios priemonės yra tikrai būtinos. Atitinkamai Bendrija arba Sirija nedelsdamos apie tai informuoja kitą Šalį ir kuo greičiau nurodo terminus, kada tos priemonės bus panaikintos. 2 SKYRIUS KONKURENCIJA 64 straipsnis 1. Tai, kas nurodyta toliau, yra nesuderinama su tinkamu Susitarimo veikimu, nes gali turėti įtakos Bendrijos ir Sirijos tarpusavio prekybai: a) visi įmonių susitarimai, įmonių asociacijų sprendimai ir įmonių suderinti veiksmai, kurių objektas arba padarinys yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas; b) vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi visoje Bendrijos arba Sirijos teritorijoje ar didelėje jos dalyje. 2. Šalys bendradarbiauja vykdydamos atitinkamus savo konkurencijos teisės aktus ir keičiasi informacija, atsižvelgdamos į apribojimus, kuriuos nustatyto profesinio ir verslo slaptumo reikalavimai. Šio bendradarbiavimo ypatumai yra išdėstyti V priede. 3. Jeigu Bendrija arba Sirija mano, kad tam tikri veiksmai yra nesuderinami su šio straipsnio 1 dalies nuostatomis, ir jei tokie veiksmai daro arba gali daryti didelę žalą kitai Šaliai, ši po konsultacijų Asociacijos komitete arba po trisdešimt darbo dienų nuo kreipimosi dėl tokios konsultacijos gali imtis tinkamų priemonių. 65 straipsnis Valstybės narės ir Sirija, nepažeisdamos savo įsipareigojimų, atitinkamai prisiimtų arba prisiimsimų pagal GATT, palaipsniui pertvarko valstybės komercinio pobūdžio monopolius taip, kad užtikrintų, jog iki penktų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo pabaigos nebus valstybių narių ir Sirijos piliečių diskriminacijos prekių pirkimo ir pardavimo sąlygų atžvilgiu. Asociacijos komitetas bus informuotas apie priemones, patvirtintas šiam tikslui pasiekti. 66 straipsnis Asociacijos taryba užtikrina, kad nuo penktųjų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos valstybinėms bendrovėms ir įmonėms, kurioms yra suteiktos specialios arba išimtinės teisės, nebus įvesta arba taikoma jokia priemonė, Bendrijos ir Sirijos tarpusavio prekybą iškraipanti taip, kad tai prieštarautų Šalių interesams. Ši nuostata nei teisiškai, nei faktiškai neturėtų trukdyti tokioms įmonėms atlikti tam tikrų joms patikėtų uždavinių. 3 SKYRIUS VYRIAUSYBĖS VIEŠIEJI PIRKIMAI 67 straipsnis Vyriausybės viešieji pirkimai 1. Šalys nusistato tikslą iš tiesų abipusiškai ir palaipsniui atverti vyriausybės viešųjų pirkimų rinkas. 2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos subjektų, kuriems taikomas VII priedas, pirkimai vyksta skaidriai, taikant pagrįstas ir nediskriminuojančias sąlygas, pagal VII priede pateiktą apibrėžimą, bet kurios iš Šalių teikėjui taikant vienodas sąlygas ir užtikrinant atviros ir veiksmingos konkurencijos principą. 3. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikomų vyriausybės viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriems taikomas šis Susitarimas, kiekviena Šalis kitos šalies prekėms, paslaugoms ir teikėjams taiko ne mažiau palankų režimą negu jos savo prekėms, paslaugoms ir teikėjams taikomas režimas. 4. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikomų vyriausybės viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriems taikomas šis Susitarimas, kiekviena Šalis užtikrina, kad VII priede išvardyti jos subjektai: a) netaikytų vietoje įsisteigusiam teikėjui mažiau palankių sąlygų negu kitam vietoje įsisteigusiam teikėjas dėl to, kad jis yra užsienio bendrovės filialas arba kad jo savininkas – kitos šalies asmuo; taip pat b) ir nediskriminuoja vietoje įsisteigusio teikėjo dėl to, kad to teikėjo konkrečiam pirkimui siūlomos prekės arba paslaugos yra kitos šalies prekės arba paslaugos. 5. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikomų vyriausybės viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriuose leidžiama dalyvauti trečiųjų šalių prekėms, paslaugoms ir teikėjams, Sirija kitos šalies prekėms ir teikėjams taiko ne mažiau palankų režimą negu trečiosios užsienio šalies prekėms, paslaugoms ir teikėjams. Laikydamosi visų įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikomų vyriausybės viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriems taikomas Vyriausybės viešųjų pirkimų susitarimas (VVPS), Europos Bendrijos nedelsdamos ir besąlygiškai Sirijos prekėms, paslaugoms ir teikėjams taiko ne mažiau palankų režimą negu VVPS šalių prekėms, paslaugoms ir teikėjams. 6. Šalys nuolat persvarsto faktinį pirkimų rinkų atvėrimą ir ne vėliau negu per trejus metus pradeda derybas, siekdamos išplėsti VII priede išvardytų subjektų sąrašą. 7. Nė viena šio straipsnio nuostata neaiškinama: kaip reikalaujanti iš Šalies pateikti informaciją, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu jos esminiam saugumo interesui; kaip draudžianti Šaliai imtis veiksmų, kuriuos ji laiko būtinus savo esminiam saugumo interesui, susijusiam su vyriausybės viešaisiais pirkimais, būtinai reikalingais nacionaliniam saugumui arba nacionalinei gynybai, apsaugoti. 8. Šis straipsnis netaikomas sutartims, sudarytoms remiantis: tarptautiniu susitarimu, kuriuo Susitariančiosios Šalys siekia bendrai įgyvendinti arba naudoti projektą; tarptautiniu susitarimu, susijusiu su karinių pajėgų dislokavimu; tam tikromis tarptautinės organizacijos procedūromis; ne sutartiniu susitarimu arba pagal pagalbos ar bendradarbiavimo programas teikiama bet kokios formos vyriausybės pagalba ir vykdomais pirkimais. 68 straipsnis Vyriausybės viešųjų pirkimų skaidrumas 1. Kiekviena Šalis nedelsdama atitinkamuose VII priede nurodytuose leidiniuose, įskaitant oficialiai paskirtas elektronines informavimo priemones, skelbia bendrojo taikymo ir tvarkos įstatymus, kitus teisės aktus, teismo nutarimus ir administracinius sprendimus, įskaitant tipinius sutarčių straipsnius, dėl pirkimų, kuriems taikoma ši antraštinė dalis. 2. Kiekviena Šalis nedelsdama tokiu pat būdu skelbia visus tokių priemonių pakeitimus. 3. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos subjektai veiksmingai platintų informaciją apie galimybes dalyvauti konkurse, kurias suteikia atitinkami vyriausybės viešųjų pirkimų procesai, suteikdami kitos šalies teikėjams visą informaciją, reikalingą norint dalyvauti atliekant tokius pirkimus. 4. Skelbiant apie pirkimų galimybes yra nurodoma informacija, kaip išdėstyta VII priede, ir ji skelbiama tinkamu laiku tokiomis priemonėmis, kurios suteiktų galimybę ją gauti kuo daugiau Šalių teikėjų, kuriuos ji domina, ir kurios jų nediskriminuotų. Šios priemonės yra nurodytos VII priede. 69 straipsnis Vyriausybės viešųjų pirkimų terminai 1. Visi subjektų nustatyti ų ir prašymų dalyvauti konkurse gavimo terminai turi būti pakankami, kad kitos Šalies teikėjai bei savo valstybės teikėjai galėtų parengti ir pateikti pasiūlymus ir tam tikrais atvejais – prašymus dalyvauti konkurse arba paraiškas dalyvauti kvalifikacinėje atrankoje. Nustatydami tokius terminus, subjektai, paisydami savo pačių pagrįstų poreikių, atsižvelgia į tokius veiksnius kaip numatomų pirkimų sudėtingumas ir laikas, paprastai reikalingas pasiūlymams iš užsienio bei jų šalies vietovių atsiųsti. 2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad, nustatydami paskutinę pasiūlymų arba prašymų dalyvauti konkurse arba dalyvauti kvalifikacinėje atrankoje į teikėjų sąrašą gavimo dieną, jos subjektai tinkamai atsižvelgtų į paskelbimo vėlavimą. 3. Trumpiausi pasiūlymų gavimo terminai yra nurodyti VII priede. 70 straipsnis Kainos pasiūlymų ginčijimas 1. Kiekviena Šalis numato nediskriminuojančias, laiku vykdomas, skaidrias ir veiksmingas procedūras, suteikiančias teikėjams galimybę ginčyti įtariamus šio Susitarimo pažeidimus, susijusius su pirkimais, kuriais jie yra ar buvo suinteresuoti. 2. Ginčus nagrinėja nešališka ir nepriklausoma ginčų nagrinėjimo institucija. Ginčų nagrinėjimo institucijai, kuri nėra teismas, taikoma teismo priežiūra arba ji turi procesines garantijas, panašias į teismo garantijas. 71 straipsnis Bendradarbiavimas ir pagalba vyriausybės viešųjų pirkimų klausimais 1. Šalys bendradarbiauja vyriausybės viešųjų pirkimų srityje keisdamosi patirtimi ir informacija apie geriausią praktiką ir normines sistemas. 2. Šalys stengiasi bendradarbiauti siekdamos įgyti geresnį supratimą apie atitinkamas jų vyriausybės viešųjų pirkimų sistemas bei užtikrinti didesnes galimybes patekti į atitinkamas jų rinkas. 3. Techninė pagalba teikiama pateikus deramai pagrįstą prašymą, visų pirma bendrai rengiamomis mokymo programomis. 4 SKYRIUS KITI EKONOMINIAI KLAUSIMAI 72 straipsnis Intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisės 1. Vadovaudamosi šio straipsnio ir VI priedo nuostatomis, šalys suteikia ir užtikrina tinkamą ir veiksmingą intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugą[9], remdamosi aukščiausiais tarptautiniais standartais, įskaitant taisykles, nustatytas Susitarime dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), Pasaulio prekybos organizacijos steigimo susitarimo IC priedu, bei veiksmingomis tokių teisių užtikrinimo priemonėmis. 2. Šalys reguliariai persvarsto šio straipsnio ir VI priedo įgyvendinimą. 73 straipsnis Standartai, techniniai reikalavimai ir atitikties vertinimo procedūros 1. Taikomi su standartais, techniniais reikalavimais ir atitikties vertinimo procedūromis susijusios teisės ir įsipareigojimai pagal PPO susitarimą dėl techninių kliūčių prekybai, įskaitant nuostatą, pagal kurią „nariai užtikrina, kad nėra rengiami, tvirtinami arba taikomi techniniai reikalavimai, kuriais siekiama sukurti arba kurie sukuria nebūtinas kliūtis tarptautinei prekybai“. 2. Šalys imasi tinkamų veiksmų skatinti Siriją pramoniniams produktams ir sertifikavimo procedūroms taikyti Bendrijos technines taisykles ir Europos standartus. 3. Kaip pagrindu remdamosi šio straipsnio 2 dalyje išdėstytais principais, susidarius tinkamoms aplinkybėms Šalys sudaro susitarimus dėl atitikties vertinimo. 4. Bendradarbiavimu siekiama padėti Sirijai šioje srityje suartinti savo teisės aktus su Bendrijos teisės aktais. V ANTRAŠTINĖ DALIS GINČŲ SPRENDIMAS I SKYRIUS TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS 74 straipsnis Tikslas Šios antraštinės dalies tikslas – spręsti Šalių prekybos ginčus, siekiant, jei įmanoma, tarpusavio sutarimu rasti sprendimus. 75 straipsnis Taikymo sritis Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos nesutarimams dėl II–V antraštinių dalių aiškinimo ir taikymo, įskaitant atvejus, kai Šalis mano, kad kitos Šalies priemonė pažeidžia šias antraštines dalis, išskyrus atvejus, kai aiškiai yra numatyta kitaip. II SKYRIUS GINČŲ VENGIMAS KONSULTACIJOS IR TARPININKAVIMAS 76 straipsnis Konsultacijos 1. Šalys stengiasi nesutarimus dėl II–V antraštinių dalių aiškinimo ir taikymo išspręsti pradėdamos sąžiningas konsultacijas, kurių tikslas – tarpusavio sutarimu rasti sprendimą. 2. Šalis konsultacijų prašo raštišku prašymu kitai Šaliai, kurio kopija pateikiama Prekybos komitetui, nurodydama, kokį neigiamą poveikį priemonė daro jos teisėms. Svarbios šių antraštinių dalių nuostatos taip pat turi būti cituojamos. 3. Konsultacijos įvyksta per 30 dienų nuo prašymo pateikimo ir, jei Šalys nesusitaria kitaip, jos vyksta Šalies atsakovės teritorijoje. Konsultacijos laikomos baigtomis per 60 kalendorinių dienų nuo konsultacija prašymo dienos, jei abi Šalys nesusitaria tęsti konsultacijų. Visa konsultacijų metu atskleista informacija laikoma slapta. 4. Jei konsultacijos neįvyksta per šio straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą ir tarpusavio sutarimu nepasiekiama susitarimo dėl sprendimo, Šalis ieškovė gali tuojau pat prašyti vadovaujantis 78 straipsniu sudaryti arbitražo kolegiją. 77 straipsnis Tarpininkavimas 1. Jei konsultacijose nepavyksta tarpusavio sutarimu rasti sprendimo, Šalys gali tarpusavio sutarimu dėl tarpininkavimo pagalbos kreiptis į Prekybos komiteto paskirtą tarpininką. Prašymas tarpininkauti turi būti pateikiamas raštu, jame turi būti nurodyta priemonė, dėl kurios vyko konsultacijos, bei tarpusavio sutarimu nustatyti tarpininkavimo įgaliojimai. 2. Prekybos komiteto pirmininkas per 10 dienų nuo prašymo gavimo paskiria tarpininką, burtais pasirinktą iš asmenų, įrašytų į, 79 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, kuris nėra nė vienos iš Šalių pilietis. Tarpininkas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo jo paskyrimo sušaukia posėdį su Šalimis. Abi Šalys ne vėliau kaip 15 dienų prieš posėdį tarpininkui pateikia dokumentus, ir jis ne vėliau kaip per 45 dienas nuo jo paskyrimo pateikia nuomonę. Tarpininko nuomonėje gali būti pateikiama šias antraštines dalis atitinkanti rekomendacija dėl veiksmų, kuriais būtų galima išspręsti ginčą. Tarpininko nuomonė bus neprivaloma. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodyti terminai abiejų Šalių sutikimu gali būti iš dalies pakeisti, jei to prireiktų dėl aplinkybių. Abi Šalys apie pakeitimus turi raštu pranešti Prekybos komitetui. 4. Jei su tarpininko pagalba Šalių tarpusavio sutarimu ginčas išsprendžiamas, abi Šalys apie tai turi raštu pranešti Prekybos komitetui. III SKYRIUS GINČŲ SPRENDIMO TVARKA 78 straipsnis Arbitražo kolegijos steigimo inicijavimas 1. Jei Šalims nepavyko ginčo išspręsti pasinaudojant konsultacijomis, kaip išsamiai numatyta 76 straipsnyje, arba jei Šalys kreipėsi dėl tarpininkavimo pagalbos, kaip išsamiai numatyta 77 straipsnyje, ir jei apie tarpusavio sutarimu pasiektą sprendimą nebuvo pranešta per 15 dienų nuo tarpininko nuomonės pateikimo arba jei Šalis nesilaiko tarpusavio sutarimu pasiekto sprendimo, Šalis ieškovė gali prašyti sudaryti arbitražo kolegiją, Šaliai atsakovei ir kartu komitetui pateikusi raštišką prašymą. 2. Šalis ieškovė savo prašymo rašte nurodo, kas, jos nuomone, pažeidžia šias antraštines dalis, ir svarbiomis laikomas nuostatas. 79 straipsnis Arbitrų skyrimas 1. Arbitražo kolegija sudaroma iš trijų arbitrų. 2. Prekybos komitetas ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo sudaro 15 asmenų, pageidaujančių ir galinčių būti arbitrais, sąrašą. Kiekviena iš Šalių gali pasirinkti 5 asmenis būti arbitrais. Abi Šalys susitaria dėl 5 asmenų, kurie nėra nė vienos iš Šalių piliečiai. Prekybos komitetas užtikrina, kad sąraše visuomet būtų tiek asmenų. 3. Arbitrai turėtų turėti specialiųjų teisės ir (arba) tarptautinės prekybos žinių arba patirties. Jie turėtų būti nepriklausomi, dalyvauti kaip asmenys, nebūti susiję su jokia organizacija ar vyriausybe arba gauti jų nurodymus[10] ir laikytis VIII priede pateikto Elgesio kodekso. 80 straipsnis Arbitražo kolegijos sudėtis 1. Šalys per 10 dienų nuo prašymo sudaryti kolegiją pateikimo Prekybos komitetui konsultuojasi, kad pasiektų susitarimą dėl arbitražo kolegijos sudėties. Jei Šalys per šį terminą negali susitarti dėl jos sudėties, bet kuri iš Šalių arba jų atstovas gali prašyti Prekybos komiteto pirmininko visus tris narius atrinkti burtais, ištraukiant po vieną vardą iš kiekvienos iš trijų kolegijos sąrašo dalių (t. y. kiekvienos Šalies pateikto sąrašo, sudaryto iš jų pačių piliečių, ir bendro sąrašo asmenų, kurie nėra nė vienos iš Šalių piliečiai). Jei Šalys susitaria dėl vieno ar kelių arbitražo kolegijos narių, likę nariai paskiriami iš atitinkamo sąrašo burtais. Arbitražo kolegiją visuomet sudaro kiekvienos iš Šalių pilietis ir nė vienos iš Šalių piliečiu nesantis asmuo, kuris pirmininkauja kolegijai. 2. Arbitražo kolegijos įsteigimo diena – tai diena, kurią yra atrenkami trys arbitrai. 3. Jei Šalis mano, kad arbitras neatitinka Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys konsultuojasi ir, jei susitaria, pakeičia arbitrą bei vadovaudamosi šio straipsnio 4 dalimi atrenka kitą. Jei šalys nesusitaria dėl poreikio pakeisti arbitrą, klausimas perduodamas arbitražo kolegijos pirmininkui[11], kurio sprendimas yra galutinis. 4. Jei arbitras negali dalyvauti svarstyme, atsistatydina arba yra pakeičiamas pagal šio straipsnio 3 dalį, jį pakeičiantis arbitras per 5 dienas atrenkamas taikant atrankos procedūras, kurių buvo laikomasi skiriant pirmąjį arbitrą. Šios procedūros vykdomo laikotarpiui Kolegijos svarstymas sustabdomas. 81 straipsnis Darbo tvarkos taisyklės 1. Prekybos komitetas arbitražo kolegijos posėdžių eigai taiko darbo tvarkos taisykles, dėl kurių Šalys susitarė ir kurios pridedamos prie šio Susitarimo. 2. Arbitražo kolegijos posėdžiuose pagal darbo tvarkos taisyklės gali dalyvauti visuomenė, jei arbitražo kolegija savo siūlymu arba Šalių prašymu nenusprendžia kitaip. 82 straipsnis Informacija ir techninės konsultacijos Kolegija Šalies prašymu arba savo iniciatyva gali gauti informaciją iš bet kurio šaltinio, kurį ji laiko tinkamu kolegijos svarstymui. Jei mano, kad tai tinkama, Kolegija taip pat turi teisę prašyti ekspertų nuomonės. Taip gauta informacija turi būti atskleista abiem Šalims. Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklėmis suinteresuotoms šalims leidžiama arbitražo kolegijoms pateikti trumpą amicus curiae informaciją. 83 straipsnis Taikoma teisė Arbitražo kolegija šių antraštinių dalių nuostatas aiškina vadovaudamasi įprastomis tarptautinės viešosios teisės, įskaitant Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės, aiškinimo taisyklėmis. 84 straipsnis Arbitražo kolegijos sprendimas 1. Arbitražo kolegija savo sprendimą Šalims ir Prekybos komitetui pateikia per devyniasdešimt dienų nuo kolegijos įsteigimo. Jei ji mano, kad to padaryti iki šio termino negalima, kolegijos pirmininkas turi raštu apie tai pranešti Prekybos komitetui ir Šalims, nurodydamas užtrukimo priežastis. Jokiomis aplinkybėmis sprendimas neturėtų būti pateikiamas vėliau negu po šimto dvidešimties dienų nuo kolegijos įsteigimo. 2. Sprendime išdėstomi nustatyti faktai, atitinkamų šių antraštinių dalių nuostatų taikomumas ir nustatytų faktų bei daromų išvadų išdėstymas iš esmės. 3. Skubos atvejais, įskaitant su greitai gendančiomis prekėmis susijusius atvejus, arbitražo kolegija deda visas pastangas, kad sprendimas būtų priimtas per septyniasdešimt penkias dienas nuo kolegijos įsteigimo. Jokiomis aplinkybėmis tai neturėtų trukti ilgiau negu vieną šimtą dienų nuo kolegijos įsteigimo. Arbitražo kolegija per dešimt dienų juo jos įsteigimo gali priimti preliminarų sprendimą, jei, jos nuomone, atvejis yra skubus. 4. Visi arbitražo kolegijos sprendimai, įskaitant sprendimo tvirtinimą, tvirtinami balsų dauguma. 5. Šalis ieškovė bet kuriuo metu prieš sprendimo pateikimą Šalims ir Prekybos komitetui gali atsiimti savo skundą, Arbitražo kolegijos ir Prekybos komiteto pirmininkams bei kitoms Šalims pateikdama raštišką pranešimą. Toks skundo atsiėmimas nepažeidžia jos teisės vėliau pateikti naują skundą tuo pačiu klausimu. 6. Abiejų Šalių reikalavimu arbitražo kolegija bet kuriuo metu gali sustabdyti savo darbą ne ilgesniam kaip dvylikos mėnesių laikotarpiui. Viršijus dvylikos mėnesių laikotarpį, įgaliojimas sudaryti kolegiją netenka galios, nepažeidžiant Šalies ieškovės teisės vėliau prašyti sudaryti kolegiją dėl to paties objekto. 85 straipsnis Sprendimo laikymasis 1. Kiekviena Šalis imasi priemonių, būtinų laikytis arbitražo kolegijos sprendimo, ir Šalys stengiasi susitarti dėl termino, reikalingo sprendimui įgyvendinti. 2. Ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sprendimo pateikimo Šalims Šalis atsakovė Šaliai ieškovei praneša terminą (toliau – pagrįstos trukmės laikotarpis), kurio jai reikia sprendimui įgyvendinti. Abi Šalys turėtų siekti susitarti dėl pagrįstos trukmės laikotarpio. 3. Jei Šalys nesutaria dėl pagrįstos trukmės laikotarpio arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, Šalis ieškovė Prekybos komiteto prašo vėl sušaukti pirmąją arbitražo kolegiją jo trukmei nustatyti. Prekybos komiteto sušaukta arbitražo kolegija sprendimą priima per 20 dienų nuo jos pakartotinio įsteigimo dienos. Jei pirmoji kolegija arba kai kurie iš jos narių negali toliau dirbti, taikomos 80 straipsnyje išsamiai nurodytos procedūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui priimti ir toliau yra 20 dienos nuo kolegijos įsteigimo dienos. 4. Atitinkama Šalis kitai Šaliai ir Prekybos komitetui iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos praneša apie įgyvendinimo priemones, kurias ji patvirtino arba numato patvirtinti siekdama laikytis arbitražo kolegijos sprendimo. 5. Jei Šalys nesutaria dėl su šiomis antraštinėmis dalimis susijusių priemonių, apie kurias buvo pranešta pagal šio straipsnio 4 dalį, atitikties toms dalims, Šalis ieškovė, pateikusi raštišką paraišką Prekybos komitetui, gali kreiptis į pirmąją arbitražo kolegiją su prašymu priimti spendimą šiuo reikalu, nurodydama, kodėl priemonė neatitinka šių antraštinių dalių. Prekybos komiteto sušaukta arbitražo kolegija sprendimą priima per 45 dienas nuo jos pakartotinio įsteigimo dienos. 6. Jei pirmoji arbitražo kolegija arba kai kurie iš jos narių negali toliau dirbti, taikomos 80 straipsnyje išsamiai nurodytos procedūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui priimti ir toliau yra 45 dienos nuo kolegijos įsteigimo dienos. 7. Jei atitinkama Šalis apie įgyvendinimo priemones nepraneša iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos, Šalis atsakovė Šalis ieškovės prašymu pateikia pasiūlymą dėl laikinos kompensacijos. Jei dėl kompensacijos nesusitariama per 30 dienų nuo pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos, Šalis ieškovė įgyja teisę, apie tai pranešusi Prekybos komitetui, sustabdyti pagal II–V antraštines dalis suteiktų palankių sąlygų taikymą, toks sustabdymas prilygsta palankių sąlygų panaikinimui ir pabloginimui dėl priemonės, kuri, kaip buvo nustatyta, pažeidžia šias antraštines dalis. Pranešimas tuo pat metu pateikiamas kitoms Šalims. Šalis ieškovė palankias sąlygas gali sustabdyti po dešimties dienų nuo pranešimo dienos, jei Šalis atsakovė pagal šio straipsnio 8 dalį nepaprašo arbitražo kolegijos nagrinėjimo. 8. Jei Šalis atsakovė mano, kad palankių sąlygų sustabdymas neprilygsta palankių sąlygų panaikinimui ir pabloginimui dėl priemonės, Prekybos komitetui iki dešimties dienų laikotarpio pirmajai arbitražo kolegijai sušaukti, nurodyto šio straipsnio 7 dalyje, pabaigos pateikiamas raštiškas prašymas. Prekybos komitetas per 30 dienų nuo prašymo ją sudaryti dienos yra informuojamas apie arbitražo kolegijos sprendimą dėl palankių sąlygų sustabdymo masto. Palankios sąlygos nesustabdomos, kol arbitražo kolegijos nepateikia sprendimo. Sustabdymas turi atitikti arbitražo kolegijos sprendimą. 9. Palankios sąlygos sustabdomos laikinai ir tik tol, kol priemonė, kuri, kaip buvo nustatyta, pažeidžia II–V antraštines dalis, yra atšaukiama arba iš dalies pakeičiama taip, kad atitiktų šias antraštines dalis, arba jei Šalys susitaria dėl ginčo pernagrinėjimo. Jei Šalis atsakovė mano, kad ji ėmėsi priemonių sprendimui įgyvendinti, tačiau palankios sąlygos toliau lieka sustabdytos, šalis atsakovė gali kreiptis į pirmąją arbitražo kolegiją, prašydama priimti sprendimą dėl to, ar toks sustabdymas turėtų būti nutrauktas arba iš dalies pakeistas. Sprendimas priimamas per 45 dienas nuo raštiško prašymo ją pakartotinai sudaryti pateikimo. 10. Jei pirmoji arbitražo kolegija arba kai kurie iš jos narių negali toliau dirbti, taikomos 80 straipsnyje išsamiai nurodytos procedūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui priimti ir toliau yra 45 dienos nuo kolegijos įsteigimo dienos. 11. Visi šiame straipsnyje numatyti sprendimai yra galutiniai ir privalomi, jie yra pateikiami Prekybos komitetui, kuris juos skelbia viešai, jei bendru sutarimu nenusprendžiama to nedaryti. 12. Sirijos Arabų Respublikai įstojus į Pasaulio prekybos organizaciją, nė viena šio Susitarimo nuostata netrukdo šaliai sustabdyti palankių sąlygų, kurias sustabdyti leido Pasaulio prekybos organizacijos Ginčų sprendimo institucija. IV SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 86 straipsnis 1. Pagal šią antraštinę dalį sudaryta arbitražo kolegija nenagrinėja klausimų, susijusių su kiekvienos Šalies teisėmis ir įsipareigojimais pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo susitarimą. 2. Pasinaudojimas šių antraštinių dalių nuostatomis ginčams spręsti nepažeidžia galimo ieškinio pagal PPO nuostatas, įskaitant ieškinį dėl ginčų sprendimo. Tačiau jei Šalis pradėjo ginčo dėl tam tikros priemonės sprendimo procesą pagal šios antraštinės dalies 78 straipsnio 1 dalį arba pagal PPO susitarimą, ji nepradeda ginčo dėl tos pačios priemonės sprendimo proceso kitame teisme, kol nebus baigtas pirmasis procesas. Pagal šią straipsnio dalį laikoma, kad ginčo sprendimo procesą pagal PPO susitarimą Šalis pradeda prašymu sudaryti kolegiją pagal PPO susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos 6 straipsnį. 3. Kol Sirijos Arabų Respublika įstos į Pasaulio prekybos organizaciją, arbitražo kolegijos pateikia aiškinimą, kuris visiškai atitinka tam tikrus Pasaulio prekybos organizacijos Ginčų sprendimo institucijos sprendimus, jei sprendime dėl įtariamo šio Susitarimo II–V antraštinių dalių nuostatos pažeidimo atsižvelgiama į Pasaulio prekybos organizacijos steigimo susitarimo nuostatą arba į ją daroma nuoroda. Sirijos Arabų Respublikai įstojus į Pasaulio prekybos organizaciją, arbitražo kolegijos sustabdo nagrinėjimą, jei mano, kad jos sprendimo dėl ginčo negali priimti nepateikdamos PPO nuostatos aiškinimo, jei į tokią nuostatą daroma nuoroda šio Susitarimo II–V antraštinėse dalyse. Jei nagrinėjimas sustabdomas, bet kuri iš šalių gali pasinaudoti ginčų sprendimo pagal PPO nuostatas procesu. 87 straipsnis 1. Visi pagal šią antraštinę dalį nustatyti terminai skaičiuojami kalendorinėmis dienomis nuo kitos dienos po veiksmo arba fakto, kurio atžvilgiu jie nustatyti. 2. Kiekvienas šioje antraštinėje dalyje minimas terminas gali būti pratęstas Šalių tarpusavio susitarimu. 88 straipsnis Šioje antraštinėje dalyje numatytam svarstymui pateikti dokumentai laikomi slaptais, išskyrus arbitražo kolegijos sprendimus. 89 straipsnis Sirijos Arabų Respublikos informaciją raštu ir žodžiu pateikia arabų kalba, o Europos Bendrijos – bet kuria iš oficialių Europos Sąjungos kalbų. VI ANTRAŠTINĖ DALIS EKONOMINIS BENDRADARBIAVIMAS 90 straipsnis Uždaviniai 1. Šalys įsipareigoja stiprinti ekonominį bendradarbiavimą abipusiai naudingu būdu ir laikydamosi bendrų Susitarimo tikslų. 2. Ekonominio bendradarbiavimo tikslas – remti Sirijos pastangas siekti tvaraus ekonominio ir socialinio vystymosi. 91 straipsnis Taikymo sritis 1. Bendradarbiavimas pirmiausia orientuotas į sektorius, kurie patiria vidaus sunkumų arba kuriuos yra paveikęs bendras Sirijos ekonomikos liberalizavimo procesas ir ypač Sirijos ir Bendrijos tarpusavio prekybos liberalizavimas. 2. Bendradarbiaujant daugiausia dėmesio taip pat skiriama sritims, kurios galėtų suartinti Bendrijos ir Sirijos ekonomiką, ypač į tas jos sritis, kurios plėsis ir kuriose didės užimtumas. 3. Šalys skatina ekonominį Sirijos ir kitų regiono šalių bendradarbiavimą. 4. Atsižvelgiant į Šalių ekonominio ir socialinio išsivystymo lygio skirtumą įgyvendinant ekonominį bendradarbiavimą įvairiuose sektoriuose, kuriems tai svarbu, atsižvelgiama į aplinkos išsaugojimą ir ekologinės pusiausvyros išlaikymą 5. Šalys gali susitarti dėl ekonominio bendradarbiavimo taikymo kitiems sektoriams, nenurodytiems šios antraštinės dalies nuostatose. 92 straipsnis Metodai ir ypatumai Ekonominis bendradarbiavimas visų pirma įgyvendinamas tokiais būdais: a) palaikant nuolatinį Šalių ekonominį dialogą, kuris apima visas makroekonomikos politikos sritis; b) nuolat kiekviename bendradarbiavimo sektoriuje keičiantis informacija ir idėjomis, įskaitant pareigūnų ir ekspertų susitikimus; c) perduodant patarimus, žinias ir mokant; d) įgyvendinant bendrą veiklą, pavyzdžiui, rengiant seminarus ir praktinius užsiėmimus; e) teikiant techninę, administracinę ir reguliavimo pagalbą; f) skatinant bendrųjų įmonių kūrimą; naudojant mokslinių tyrimų rezultatus taikant technologijas, diegiant jų naujoves ir jas plėtojant. 93 straipsnis Regioninis bendradarbiavimas Remdamos regionų bendradarbiavimą, Šalys skatina veiksmus, kurie darytų poveikį regionams arba susietų kitas regiono šalis. Tokie veiksmai gali apimti: a) prekybą tarp regionų; b) investicijas; c) aplinkosaugos klausimus; d) ekonominės infrastruktūros plėtrą; e) mokslinius ir technologinius tyrimus; f) kultūrą; g) muitinės reikalus; h) informacinę technologiją; i) vandentvarkos klausimus, įskaitant drėkinimą; j) decentralizuotą vietos administracijų bendradarbiavimą; k) visuomenės sveikatą. 94 straipsnis Švietimas ir mokymas Šalių bendradarbiavimo tikslas – nustatyti veiksmingiausius būdus iš esmės pagerinti padėtį Sirijos švietimo ir profesinio mokymo srityje ir juos pritaikyti pirmiausia valstybės ir privačioms įmonėms, su prekyba susijusioms paslaugoms,