Jeigu trečioji šalis dėl ES eksporto pradeda prekybos apsaugos tyrimą, Komisijos pareiga yra aktyviai įsikišti, kai to reikia, kad būtų išspręstos atliekant tyrimą nustatytos nuolatinės problemos bei būtų užtikrintas PPO reikalavimų laikymasis. Pavyzdžiui, tai daroma teikiant rašytines pastabas tyrimą atliekančioms trečiųjų šalių institucijoms, taip pat reguliariai dalyvaujant klausymuose stengiantis užtikrinti, kad būtų gerbiamos ES eksportuotojų teisės ir interesai. Komisija taip pat įsikiša į tyrimus atsižvelgdama į savo dvišalius susitarimus ir daugiašalius įsipareigojimus.

ES tikisi, kad jos prekybos partnerės, naudodamosi priemonėmis, taip pat laikysis taikomų PPO standartų, ir toliau stengiasi skleisti geriausią patirtį: Komisija trečiųjų šalių tyrimus atliekančių institucijų pareigūnams kasmet organizuoja išsamų vienos savaitės trukmės seminarą prekybos apsaugos priemonių temomis. 2016 m. lapkričio mėn. organizuotuose mokymuose dalyvavo 20 pareigūnų iš 6 šalių (Egipto, Japonijos, Tailando, Tuniso, Turkijos ir Vietnamo) ir PPO sekretoriato. Be to, praėjusiais metais surengta dvišalių susitikimų su Indonezijos, Tailando, Kinijos ir Korėjos pareigūnais, atsakingais už prekybos apsaugos priemones, siekiant perduoti ES geriausią patirtį, taip pat buvo palaikoma daugiau neformalių ryšių su kitomis prekybos partnerėmis.

Kovodama su nesąžiningos prekybos praktika, kiekviena PPO narė turi teisę pasinaudoti prekybos apsaugos priemonėmis. Tačiau tai turi būti daroma visapusiškai laikantis PPO taisyklių, nes netinkamai naudojamos prekybos apsaugos priemonės tampa neteisėtomis ir nepagrįstomis neigiamą įtaką pasaulio prekybai ir ekonominei plėtrai darančiomis protekcionistinėmis priemonėmis. ES pati reguliariai taiko prekybos apsaugos priemones (išskyrus apsaugos priemones), tačiau tai daro nuosaikiai ir proporcingai. ES standartai iš tiesų yra net griežtesni už nustatytuosius PPO taisyklėse. Juose numatytos papildomos sąlygos, kurias būtina įvykdyti prieš nustatant bet kurias priemones. Pavyzdžiui, pagal PPO reikalavimus papildančias sąlygas (angl. „WTO plus elements“), prieš nustatant bet kurią priemonę, reikia atlikti privalomą patikrinimą, ar priemonės atitinka Sąjungos interesus, siekiant įvertinti, koks poveikis Europos ekonomikai būtų padarytas priemonę nustačius ir koks – jos nenustačius.

Antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis siekiama neutralizuoti dempingo ir (arba) subsidijuoto importo vidaus pramonei daromą materialinę žalą (arba jos grėsmę), o apsaugos priemonėmis vidaus gamintojai laikinai apsaugomi nuo nenumatyto ir labai didelio importo padidėjimo. Apsaugos priemonės be išimties (erga omnes) taikomos visų kilmės šalių importui, o antidempingo ir antisubsidijų priemonės – konkrečioms šalims arba net konkrečioms įmonėms.

Kaip paaiškinta pirmiau, apsaugos priemonė yra labiausiai prekybą ribojanti priemonė, nes taikoma visam importui, neatsižvelgiant į jo kilmę. Būtent dėl to ją reikėtų taikyti tik labai išimtinėmis aplinkybėmis, siekiant laikinai apsaugoti vidaus pramonės sektorių nuo staigaus ir itin didelio importo padidėjimo. Nors 2016 m. apsaugos priemonių skaičius ėmė mažėti, Komisija toliau sistemingai įsikiša beveik į visus tyrimus, nes, regis, daugelyje jų nesilaikoma PPO susitarime dėl apsaugos priemonių nustatytų griežtų taisyklių. Daugelyje apsaugos priemonių tyrimų faktiškai nurodomas tik vienos šalies kilmės importas, tad tikslingiau būtų taikyti antidempingo arba antisubsidijų priemones, nes taip problema būtų sprendžiama konkrečiau, nepagrįstai neribojant galimybių patekti į rinką. 2016 m. tai ypač buvo būdinga Pietryčių Azijai, kurioje apsaugos priemonių tyrimais siekta apsaugoti vidaus plieno rinkas nuo didėjančio plieno produktų importo, daugiausia iš Kinijos.

Atlikus tyrimą priemonių reikėtų imtis tik tada, jeigu tiksliai įvykdomos atitinkamos PPO sąlygos; deja, taip būna ne visada. Komisija dažnai nustato atvejus, kai analizė būna nepakankama ir yra daug abejonių, ar tarp tariamo importo dempingo kaina ir vidaus pramonės patirtos žalos yra akivaizdus priežastinis ryšys. Jeigu ryšio tarp šių dviejų dalykų nustatyti neįmanoma, net jei pripažįstama, kad žala patirta, pagal PPO taisykles laikoma, kad nėra pakankamų priežasčių bet kokiai priemonei nustatyti. Svarbu priminti, kad žala vidaus pramonei gali būti padaryta dėl daugelio priežasčių: dėl neveiksmingai panaudojamų jos pajėgumų, sumažėjusios vidaus paklausos, padidėjusių žaliavų bei energijos kainų ir kt. Jokios dėl kitų veiksnių padarytos žalos negalima priskirti importui dempingo kaina ir dėl jos gali nutrūkti priežastinis ryšys. Komisija ypač daug dėmesio skiria per trečiųjų šalių tyrimus atliekamai žalos ir priežastinio ryšio analizei, nes nesant priežastinio ryšio visos priemonės viršija tai, ko reikia importo dempingo kainomis ir (arba) subsidijuojamo importo padarytai žalai ištaisyti, ir gali lengvai virsti protekcionizmu.

Pagal sektorius, kaip ir 2015 m., 2016 m. trečiosios šalys daugiau naujų tyrimų dėl ES inicijavo plieno sektoriuje. Kaip parodyta toliau pateiktoje diagramoje, naujų tyrimų plieno sektoriuje dalis viršijo bendrą visuose kituose sektoriuose pradėtų tyrimų skaičių. Išties 2016 m. 17 iš 30 naujų tyrimų dėl ES pradėta dėl plieno produktų. Nuo 2015 m. plieno sektoriuje visame pasaulyje buvo pradėta daug prekybos apsaugos tyrimų ir dažnai taikytos prekybos apsaugos priemonės. Taip yra daugiausia dėl Kinijos perteklinių pajėgumų ir perprodukcijos, nes dėl to labai didelė produktų dalis eksportuojama dempingo kainomis. Nors ES perteklinių plieno gamybos pajėgumų nėra, ES pramonės įmonėms taip pat dažnai taikomos trečiųjų šalių nustatytos prekybos apsaugos priemonės plieno importui. Tai ypač pasakytina apie apsaugos priemones, kurios taikomos neatsižvelgiant į kilmės šalį. Tačiau trečiosios šalys ES pramonės įmones kartais taip pat įtraukia į antidempingo tyrimus, kurie šiaip jau daugiausia vykdomi dėl plieno produktų iš Azijos.

Dėl naujų tyrimų pažymėtina, kad 2016 m. jų skaičius labai sumažėjo: visos trečiosios šalys, paėmus kartu, dėl ES pradėjo iš viso 30 naujų tyrimų, t. y. septyniais mažiau negu 2015 m. Taip daugiausia yra dėl to, kad pradedama vis mažiau naujų apsaugos priemonių tyrimų: 2015 m. vykdyta 18 tyrimų, o 2016 m. jų skaičius sumažėjo iki 12 (−6). Antidempingo ir antisubsidijų tyrimų skaičius, palyginti su 2015 m., išliko santykinai pastovus, t. y. pradėta 18 naujų antidempingo tyrimų, o naujų antisubsidijų tyrimų nepradėta.

2016 m. rugpjūčio 22 d. Kinija nustojo taikyti antidempingo priemones tam tikriems ES ir Japonijos kilmės labai atspariems nerūdijančiojo plieno besiūliams vamzdžiams. Šis sprendimas – PPO apeliacinės tarybos 2015 m. spalio mėn. ataskaitos, kurioje padaryta išvada, kad Kinijos 2012 m. nustatytomis antidempingo priemonėmis pažeistos PPO taisyklės (taip pat žr. 5 punktą), įgyvendinimas. Šis atvejis yra nepagrįsto Kinijos prekybos apsaugos priemonių taikymo pavyzdys, kai priemonės taikytos kaip atsakomasis veiksmas, nesilaikant PPO taisyklių. Tyrimas inicijuotas netrukus po to, kai ES pradėjo tirti Kinijos plieno importą. Tiksliau, PPO apeliacinė taryba nustatė, kad Kinijos prekybos ministerija neatliko importo dempingo kaina poveikio Kinijos vidaus pramonės sektoriui analizės pagal segmentus, neužtikrino, kad dėl kitų veiksnių atsiradusi žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina, taip pat nustatė, kad suinteresuotosioms šalims nebuvo leista tinkamai naudotis savo teisėmis į gynybą.

Australija – sumažinti muitai perdirbtų pomidorų eksportuojantiems gamintojams

2013 m. Australijos institucijos inicijavo antidempingo tyrimą dėl perdirbtų pomidorų produktų iš Italijos (šio produkto eksportas iš ES į Australiją sudaro 48 mln. EUR). Keletą kartų įsikišus, tyrimas dėl dviejų pagrindinių eksportuotojų, kurių eksportuojami produktai sudaro apie 45 proc. viso ES eksporto, buvo baigtas, nes įrodymų, kad importas vykdytas dempingo kaina, nenustatyta. Muitai kitiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams buvo palyginti maži (vidutiniškai 4 proc.).

2015 m. Australija inicijavo naują antidempingo tyrimą dėl šių dviejų eksportuojančių gamintojų, dėl kurių ankstesnis tyrimas buvo baigtas. Nepaisant techninio ir politinio įsikišimo kelis kartus ir įvairiais lygmenimis, 2016 m. pradžioje Australijos institucijos nustatė 4,5–8,4 proc. priemones. Šios priemonės buvo pagrįstos metodika, dėl kurios taikymo kilo didelė sisteminė grėsmė, nes antidempingo tyrimas buvo netiesiogiai nukreiptas prieš ES žemės ūkio sektoriaus „žaliosios dėžės“ išmokas (kurios yra leidžiamos pagal PPO taisykles). 2016 m. balandžio mėn. Italijos įmonių ir valdžios institucijų prašymu Australijos antidempingo peržiūros komisija inicijavo priemonių peržiūrą. Komisija, derindama veiksmus su pramonės sektoriumi, operatyviai įsikišo į tyrimą ir įrodė, kad nė vieno iš šių dviejų eksportuotojų pirktų žaliavinių pomidorų kainai ES „žaliosios dėžės“ išmokos įtakos neturėjo. Taigi, sąnaudų koregavimo, dėl kurio susidarė dirbtinai dideli dempingo skirtumai, atlikti nereikėjo. Šis argumentas pasitvirtino ir 2017 m. sausio 5 d. Australijos institucijos sumažino abiem eksportuojantiems gamintojams taikomo muito normą (vienam eksportuotojui iki 0, kitam – iki 4,6 proc.), pripažindamos, kad sąnaudų koregavimo metodika buvo netinkama.

Tuo pat metu, 2016 m. gegužės mėn., Australijos institucijos taip pat inicijavo tarpinę kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems priemonės jau buvo taikomos, peržiūrą, siekdamos pritaikyti sąnaudų koregavimo metodiką, iš pradžių taikytą dviem Italijos įmonėms, ir jų dempingo skirtumus taip pat padidinti. Tačiau 2017 m. sausio mėn., atsižvelgdamas į dviejų Italijos eksportuotojų (aprašytų pirmiau) pateiktą metodikos apžvalgą, Australijos antidempingo komitetas peržiūrėjo savo išvadas ir nusprendė nebetaikyti sąnaudų koregavimo metodikos bei sumažinti muito normas visiems susijusiems eksportuotojams.

Brazilija – antidempingo tyrimas dėl rentgeno aparatų baigtas nenustačius priemonių

2017 m. vasario mėn. Brazilija baigė antidempingo tyrimą dėl stomatologinių rentgeno aparatų importo iš Vokietijos (šio produkto eksportas iš ES į Braziliją sudaro apie 5 mln. EUR). Atsižvelgdamas į Komisijos ir pramonės sektoriaus argumentus (trys įsikišimai dėl didelių trūkumų, susijusių su kiekio ir kainos poveikio, žalos ir priežastinio ryšio analize), Brazilijos prekybos teisių gynimo priemonių departamentas (DECOM) panaikino savo pirmines išvadas ir padarė išvadą, kad dėl tiriamo importo žala vidaus pramonės sektoriui nebuvo padaryta.

Turkija – mažiau ribojančios formos apsaugos priemonės

Turkija nustatė apsaugos priemones tapetų importui, įskaitant ES kilmės tapetus (šio produkto eksportas iš ES į Turkiją sudaro apie 13 mln. EUR). Komisija įsikišo keliais lygmenimis, be kita ko, kreipdamasi į PPO apsaugos priemonių komitetą Ženevoje. Aktyviai palaikant ryšius 2017 m. balandžio mėn. Turkijos institucijos galiausiai sutiko nustatyti tarifinę kvotą, kuri būtų taikoma nuo 2016 m. rugpjūčio mėn., gerokai sumažindama neigiamą ekonominį poveikį ES eksportuotojams.

Marokas – mažiau ribojančios formos apsaugos priemonė

Marokui inicijavus apsaugos priemonių tyrimą dėl ritininio popieriaus ir popieriaus pakuotėse (šio produkto eksportas iš ES į Maroką sudaro apie 20 mln. EUR), Komisija iš karto įsikišo. Nustatyta, kad žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo neišsami ir kad dėl kokybės, turimo kiekio ir pristatymo laiko problemų kilo tik vienam vidaus gamintojui. Tada pasiūlyta sumažinti ad valorem muitą, bet Komisijos ir pramonės sektoriaus bendromis pastangomis bei keletą kartų įsikišus ES eksportuotojams nustatyta mažiau ribojanti tarifinė kvota.

Tunisas – atlikus tris apsaugos priemonių tyrimus priemonių nenustatyta

Keliais pastaraisiais metais Tunisas inicijavo tris apsaugos priemonių tyrimus: 2014 m. – dėl stiklinių butelių ir plaušų plokščių, 2015 m. – dėl keraminių plytelių (šių gaminių eksportas iš ES į Tunisą sudaro apie 70 mln. EUR). Komisija aktyviai įsikišo, nes visi trys tyrimai inicijuoti remiantis labai netvirtais motyvais. Pirmiausia pažymėtina, kad vidaus pramonei didelė žala nebuvo daroma: sunkumų kilo dėl kitų veiksnių, tokių kaip žaliavų ir energijos pabrangimas. Komisijai įsikišus bendradarbiaujant su pramonės sektoriumi, kol kas priemonių nenustatyta. Komisija toliau primygtinai siekia, kad šie tyrimai būtų baigti ir oficialiai.

Egiptas – apsaugos priemonių tyrimas baigtas nenustačius priemonių

2015 m. gruodžio mėn. inicijuotas apsaugos priemonių tyrimas dėl polietileno tereftalato (PET) importo. Komisija keletą kartų įsikišo nurodydama reikšmingus trūkumus. Pirmiausia pažymėtina, kad pramonės sektoriaus veikla buvo pradiniame etape, o prasidėjus gamybai, importas ne padidėjo, bet faktiškai sumažėjo. Be to, iš daugelio rodiklių buvo matyti, kad tendencija teigiama, ypač kalbant apie rinkos dalį (gamintojai vos per vienus gamybos metus užėmė 60 proc. rinkos) ir kad visi sunkumai, kurių patyrė pareiškėjas, buvo susiję su veiklos pradžios etapu, o ne su importo padidėjimu. Tyrimas baigtas 2016 m. rugpjūčio mėn. nenustačius priemonių.

Turkija – du apsaugos priemonių tyrimai baigti nenustačius priemonių

Dviejuose apsaugos priemonių tyrimuose dėl plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno ir mobiliųjų telefonų, po to, kai Komisija, bendradarbiaudama su pramonės sektoriumi, keletą kartų pateikė pastabų, Turkijos institucijos galiausiai pripažino, kad skundai nepagrįsti. Tad abu tyrimai baigti nenustačius muitų.

Pietų Afrika – mažesnės apsaugos priemonės šaldytai vištienai

2016 m. gruodžio mėn. Pietų Afrika nustatė laikinąsias 13,9 proc. apsaugos priemones (ad valorem muitus) užšaldytai vištienai (šio produkto eksportas iš ES į Pietų Afriką sudaro apie 200 mln. EUR). Tam pačiam produktui nuo 2015 m. jau buvo taikomos antidempingo priemonės. Komisijai keletą kartų įsikišus, nustatytas laikinasis muitas buvo gerokai mažesnis už muitą, kurį iš pradžių siūlė pareiškėjas. Tačiau tyrimas tebevyksta, o tuo metu, kai rengta ši ataskaita, vienu metu vis dar taikyti du muitai.

Naujoji Zelandija – panaikintos Ispanijos konservuotiems persikams taikytos antidempingo priemonės