Kad vidutinis pasaulio temperatūros padidėjimas būtų mažesnis kaip 1,5 °C, ateinančiais dešimtmečiais reikės smarkiai sumažinti pasaulyje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį. Siekdami šio tikslo, pirmiausia turime didinti savo pastatų, įvairių rūšių transporto ir pramonės efektyvumą, pereiti prie žiedinės ekonomikos ir smarkiai padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo mastą. Antra, turime regeneruoti anglį iš atliekų srautų, išgauti ją iš tvarių biomasės išteklių arba tiesiai iš atmosferos ir naudoti vietoj iškastinių anglies išteklių tuose ekonomikos sektoriuose, kurie neišvengiamai išliks priklausomi nuo anglies; pavyzdžiui, turime taikyti anglies dioksido surinkimo ir naudojimo (toliau – CCU) sprendinius bei naudoti tvarų sintetinį kurą. Be to, tam, kad būtų pasiektas Europos klimato teisės akte nustatytas tikslas iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą, vis didesnis CO2 kiekis turės būti kasmet surenkamas ir absorbuojamas iš atmosferos vykdant sekvestruojamojo ūkininkavimo ir pramoninio absorbavimo veiklą (tai pabrėžia ir Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija). Kad šis tikslas būtų pasiektas, tiek natūralios ekosistemos, tiek pramoniniai sprendiniai turėtų padėti iš atmosferos absorbuoti kelis šimtus milijonų tonų CO2 per metus. Šiuo tikslu Komisijos komunikate dėl tvarių anglies ciklų pabrėžiama, kad svarbu sudaryti sąlygas plėtoti verslo modelį, pagal kurį žemės valdytojams būtų atlyginama už deramu ekologijos principų taikymu grindžiamą anglies dioksido sekvestraciją (sekvestruojamąjį ūkininkavimą), ir sukurti į naujoviškų technologijų naudojimą orientuoto pramoninio CO2 surinkimo, naudojimo, saugojimo ir transportavimo ES rinką.

Todėl pagal šią iniciatyvą nustatoma anglies dioksido absorbavimo sertifikavimą reglamentuojanti sistema. Didžioji dalis (89 proc.) suinteresuotųjų šalių, pateikusių atsiliepimus per viešas konsultacijas (gauta 400 atsakymų ir 140 pozicijos dokumentų), sutiko, kad „tvirtos ir patikimos anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo sistemos sukūrimas yra pirmas esminis žingsnis siekiant užtikrinti, kad anglies dioksido būtų absorbuojama daugiau negu išmetama, ir taip prisidėti prie ES poveikio klimatui neutralumo tikslo įgyvendinimo“. Šioje poveikio vertinimo ataskaitoje analizuojamos su tokia ES sertifikavimo sistema susijusios politikos galimybės spręsti tris pagrindines problemas, darančias poveikį būsimai anglies dioksido absorbavimo raidai.

Pirmoji problema – sunku įvertinti ir palyginti anglies dioksido absorbavimo kokybę, o tai reiškia, kad anglies dioksido absorbavimo finansuotojai patiria didelių su paieška susijusių sąnaudų. Tai yra tipinis rinkos nepakankamumo atvejis, dėl kurio kyla rizika, kad finansinė parama bus skiriama anglies dioksido absorbavimo veiklai, kuri negali būti laikoma veiksminga klimato kaitos švelninimo veikla. Šią problemą lemia du veiksniai. Pirmasis veiksnys – anglies dioksido absorbavimo sertifikavimas yra kur kas mažiau įprastas nei išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo sertifikavimas, be to, jis susijęs su keliais metodiniais iššūkiais; įvairiose sertifikavimo schemose siūlomos skirtingos metodikos, kurias taikant nustatomas bendras ir papildomas absorbuotas anglies dioksido kiekis, skatinamas ilgalaikis anglies dioksido saugojimas ir integruojamas bendresnio pobūdžio anglies dioksido absorbavimo veiklos poveikis tvarumui (pvz., biologinei įvairovei). Antrasis veiksnys – anglies dioksido absorbavimo sprendiniai (t. y. anglies dioksido saugojimo geologinėse formacijose sprendiniai, pavyzdžiui, bioenergijos gamyba surenkant ir saugant anglies dioksidą arba tiesioginis anglies dioksido surinkimas iš oro ir saugojimas, sekvestruojamasis ūkininkavimas ir anglies dioksido saugojimas produktuose) yra susiję su įvairiais sertifikavimo sunkumais ir labai skiriasi jų parengtumas, ekonominis efektyvumas ir susijusios stebėsenos išlaidos.

Siekiant spręsti tą problemą, šia iniciatyva siekiama užtikrinti, kad Europos Sąjungoje sertifikuota visų rūšių anglies dioksido absorbavimo veikla būtų kokybiška: būtų taikomos sertifikavimo metodikos, pritaikytos specifinėms įvairių rūšių anglies dioksido absorbavimo veiklos vykdymo aplinkybėms. Šiuo tikslu Komisija siūlo anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo srityje taikyti ES kokybės standartą, grindžiamą keturiais kokybės kriterijais (jiems įvardyti vartojamas akronimas QU.A.L.ITY): kiekybinis vertinimas (angl. QUantification), papildomumas (angl. Additionality) ir baziniai kiekiai, ilgalaikis saugojimas (angl. Long-term storage) ir tvarumas (angl. sustainabilITY). Siūlomame reglamente nurodoma su kiekvienu iš tų kriterijų susijusi geriausia praktika, grindžiama atitinkamais teisės aktais, o kartu pripažįstamas faktas, kad pagrindiniai elementai, būtini norint užtikrinti atitiktį QU.A.L.ITY kriterijams, priklausys nuo anglies dioksido absorbavimo sprendinio. Antruoju etapu reikės parengti išsamias sertifikavimo metodikas, kurias taikant bus užtikrinama įvairių rūšių anglies dioksido absorbavimo veiklos atitiktis QU.A.L.ITY kriterijams. Šiuo etapu konkrečios taisyklės bus pritaikytos skirtingų rūšių anglies dioksido absorbavimo veiklos charakteristikoms, pavyzdžiui, taisyklėmis bus pripažįstamos tvirtos ilgaamžiškumo garantijos, kurias suteikia anglies dioksido saugojimo geologinėse formacijose sprendiniai, ir bus aiškiau išdėstyti sekvestruojamojo ūkininkavimo veiklai taikomi būtinieji tvarumo reikalavimai. Šiuo atžvilgiu poveikio vertinime lyginamos dvi su kokybe susijusios galimybės: pasirinkus pirmąją galimybę (Q1 galimybę), sertifikavimo schemų valdytojai parengtų ES QU.A.L.ITY kriterijus atitinkančias metodikas ir pateiktų jas pripažinti atsakingai valdžios institucijai; pasirinkus antrąją galimybę (Q2 galimybę) Komisija parengtų metodikas, glaudžiai konsultuodamasi su ekspertų grupe.

Remiantis šiame poveikio vertinime pateiktos analizės rezultatais daroma išvada, kad pasirinkus Q2 galimybę geriausiai pavyktų užtikrinti anglies dioksido absorbavimo sertifikatų kokybę ir padidinti jų palyginamumą, be to, būtų kuo labiau sumažintos sertifikavimo schemų metodikų rengimo ar tvirtinimo administracinės išlaidos.

Antroji problema yra ta, kad daugelis suinteresuotųjų šalių nepasitiki anglies dioksido absorbavimo sertifikatais, nes sertifikatai gali būti išduodami taikant nepatikimas sertifikavimo procedūras, pagal kurias patvirtinama veikla, neduodanti realios naudos klimatui ir tvarumui. Siekiant spręsti šią problemą, pagal sertifikavimo schemas turėtų būti nustatytos skaidrios ir patikimos taisyklės bei procedūros, galinčios sumažinti šių rūšių riziką: taikant sertifikavimo procedūrą nepavyks aptikti prastos kokybės absorbavimo veiklos; vykdant anglies dioksido absorbavimo projektus nebus absorbuotas numatytas anglies dioksido kiekis; tas pats projektas bus sertifikuotas du kartus arba tas pats sertifikatas bus išduotas du kartus.

Trečioji problema yra ta, kad anglies dioksido absorbavimo veiklos vykdytojai susiduria su kliūtimis gauti finansavimą. Šią problemą lemia tai, kad anglies dioksido absorbavimo sertifikatų naudojimo sritys yra labai įvairios, pavyzdžiui, savanoriškos anglies dioksido rinkos, viešasis finansavimas, tvarumo integravimas į įmonių ataskaitas ir susitarimus, savanoriški ženklai. Dėl šios įvairovės pageidaujantieji sertifikuoti savo anglies dioksido absorbavimo veiklą patiria sandorio sąnaudų, pavyzdžiui, su paieška susijusių sąnaudų (laiko ir pastangų, sugaištamų siekiant suprasti konkrečios schemos sertifikavimo procedūrų kokybę) ir keitimo sąnaudų (sąnaudų, susijusių su bandymu pritraukti kitą papildomą arba alternatyvų finansavimą, dėl kurio greičiausiai reikės pakeisti jų veiklą ir pateikti kitokį įrodymų ir informacijos rinkinį).

Siekiant išspręsti antrąją ir trečiąją problemas, sertifikavimo schemos turėtų atitikti tris skaidrumo reikalavimus: schemos valdymo (sertifikavimo schemos turėtų būti administruojamos laikantis patikimų ir skaidrių procedūrų, pavyzdžiui, vidaus valdymo ir stebėsenos, apeliacinių ir kitų skundų administravimo, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, skaidrumo ir informacijos skelbimo ir t. t.); nepriklausomo tikrinimo (anglies dioksido absorbavimo atitiktis QU.A.L.ITY kriterijams turėtų būti tikrinama trečiosios šalies auditorių); ir visiško informacijos atskleidimo (visa informacija apie sertifikuotą anglies dioksido absorbavimo veiklą turėtų būti viešai prieinama ir atsekama per viešuosius registrus). Laikantis tų skaidrumo kriterijų nustatytas sertifikavimo schemų pripažinimo procesas, o anglies dioksido absorbavimo paslaugų teikėjai, norėdami įrodyti atitiktį QU.A.L.ITY kriterijams ir atitinkamoms sertifikavimo metodikoms, gali naudotis tik pripažintomis sertifikavimo schemomis.

Šiame kontekste poveikio vertinime lyginamos dvi valdymo galimybės, susijusios su subjektu, kuris būtų atsakingas už sertifikavimo schemų pripažinimą: valstybės narės (G1 galimybė) arba Komisija (G2 galimybė). Analizėje daroma išvada, kad pasirinkus G2 galimybę geriausiai pavyktų užtikrinti patikimą ir suderintą sertifikavimo procesą ir paskatinti kurti anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo vidaus rinką; be to, būtų kuo labiau sumažintos valdžios institucijų administracinės išlaidos.

Apibendrinant, tinkamiausia politikos galimybė yra tokia, kai Komisija: i) konsultuodamasi su ekspertais ir suinteresuotosiomis šalimis parengia sertifikavimo metodikas ir ii) užtikrina darnų sertifikavimo sistemos ir QU.A.L.ITY kriterijų taikymą pagal pripažintas sertifikavimo schemas.