KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos terorizmo finansavimo sekimo sistema (ES TFSS) /* COM/2013/0842 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos terorizmo finansavimo sekimo sistema (ES TFSS) 2011 m. liepos 13 d. komunikatu (COM(2011) 429) paremto šio komunikato tikslas – informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie atliktos analizės dėl Europos finansavimo sekimo sistemos (ES TFSS) sukūrimo galimybių rezultatus. 1. Kontekstas 1.1. Prašymo pateikimas ir apibrėžtis Per derybas iki sudarant ES ir JAV TFSP susitarimą[1] vyko diskusijos apie tai, kaip geriausiai apsaugoti asmens duomenis ir gerbti pagrindines teises pagal šį Susitarimą. Kai kurios šalys tvirtino, kad duomenų atrinkimas Europos teritorijoje apribotų į JAV perduodamų duomenų apimtį, todėl būtų užtikrintos aukštesnio lygio duomenų apsaugos garantijos. Kai kurios valstybės narės manė, kad ilguoju laikotarpiu būtų naudingiau sukurti nepriklausomą Europos terorizmo finansavimo sekimo sistemą. Europos Parlamentas kreipėsi į Tarybą ir Komisiją, prašydamas imtis visų priemonių, kurios yra būtinos siekiant sukurti ilgalaikį, teisiškai patikimą europinį sprendimą dėl prašomų duomenų atrinkimo ES teritorijoje. Taryba ir Europos Parlamentas, pritarę ES ir JAV TFSP susitarimui, paragino Komisiją per vienerius metus po Susitarimo įsigaliojimo dienos pateikti teisinį ir techninį duomenų atrinkimo ES teritorijoje pagrindą ir per trejus metus po Susitarimo įsigaliojimo dienos pateikti lygiavertės ES sistemos rengimo pažangos ataskaitą[2]. Be to, ES ir JAV TFSP susitarimo 11 straipsnyje teigiama, kad taikant Susitarimą Komisija atliks tyrimą dėl galimo lygiavertės ES sistemos, kuria būtų sudarytos tikslingesnio duomenų perdavimo galimybės, kūrimo. Šiame komunikate turėtų būti skiriama lygiavertė ES sistema ir duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistema. Duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistema yra laikoma sistema, pagal kurią ES teritorijoje galima vykdyti duomenų, kuriuos šiuo metu ES teikia į JAV, paieškas. Priešingai, lygiavertė ES sistema būtų nepriklausoma Europos terorizmo finansavimo sekimo sistema, suteikianti galimybę naudotis paskirtojo (-ųjų) paslaugų teikėjo (-ų) duomenimis, vykdyti tokių duomenų paieškas ir juos analizuoti. Siekiant sukurti bet kurią ES sistemą reikėtų iš dalies pakeisti ES ir JAV TFSP susitarimą. 1.2. Veiksmai, kurių imtasi 2010 m. gruodžio mėn. Komisija užsakė tyrimą, kuris 2011 m. liepos mėn. buvo išplėstas, kad apimtų papildomą saugojimo ir atrinkimo tvarkos galimybę. Atliekant šį tyrimą Komisija surengė keturis ekspertų susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai Europolu, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, TFSP paskirtuoju paslaugų teikėju[3] ir daugelio valstybių narių ekspertais, kurie atstovauja suinteresuotosioms ministerijoms, teisėsaugos ir žvalgybos agentūroms ir duomenų apsaugos institucijoms. 2011 m. liepos 13 d. Komisija komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – 2011 m. komunikatas) pateikė penkias pasirinkimo galimybes, kurias ji nustatė Europos terorizmo finansavimo sekimo sistemai (ES TFSS). Iš jų trys laikytos įmanomomis. 2011 m. komunikato tikslas buvo paskatinti diskusijas dėl tolesnių veiksmų ir prisidėti prie poveikio vertinimo, kuris turi būti atliktas. Šis klausimas buvo pristatytas 2011 m. spalio mėn. TVR Taryboje ir Europos Parlamento Piliečių laisvių komitete. Kadangi valstybės narės ir Europos Parlamentas nepareiškė aiškiai teikiantys pirmenybę kuriai nors galimybei, nuspręsta Komisijos poveikio vertinime atsižvelgti į jas visas ir jas toliau išplėtoti, parengiant jų skirtingus variantus. Šis komunikatas parengtas remiantis poveikio vertinimu[4]. 2. Komisijos pagrindiniai principai ir nustatytos galimybės 2.1. Informacijos valdymo strategijos, priimtos pirmininkaujant Švedijai, principai Analizuodama pasiūlytus tolesnius veiksmus, Komisija atsižvelgia į pagrindinius principus, nustatytus 2009 m. Informacijos valdymo strategijoje[5] ir vėliau įtrauktus į Komisijos komunikatus „Informacijos valdymo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje apžvalga“ (2010 m.)[6] ir dėl Europos keitimosi informacija modelio (2012 m.)[7], ir toliau juose išplėtotus. Šiuo atžvilgiu ypač svarbūs pagrindinių teisių apsaugos, būtinumo, proporcingumo ir išlaidų veiksmingumo principai. Svarbiausias Komisijos rūpestis rengiant naujus pasiūlymus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu vidaus saugumo srityje – užtikrinti Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas pagrindines teises, visų pirma teisę į privatumą ir asmens duomenų apsaugą. Chartijos 7 ir 8 straipsniuose skelbiama kiekvieno asmens teisė į „tai, kad būtų gerbiamas jo privatus ir šeimos gyvenimas“ ir „į savo asmens duomenų apsaugą“. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, kuri yra privaloma valstybėms narėms, Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, 16 straipsnyje dar kartą patvirtinama kiekvieno asmens teisė į „savo asmens duomenų apsaugą“. Pagal Chartijos 52 straipsnį, remiantis proporcingumo principu, Chartijos pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimo apribojimai galimi tik tuo atveju, kai jie būtini ir tikrai atitinka Sąjungos pripažintus bendrus interesus arba reikalingi kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti. Kišimasis į teisę į privatų gyvenimą yra laikomas būtinu, jeigu juo siekiama atsižvelgti į didelę būtinybę, jeigu jis proporcingas siekiamam tikslui ir jeigu valdžios institucijos nurodytos priežastys jam pagrįsti yra tinkamos ir pakankamos. Nors sunku įvertinti visas terorizmo išlaidas finansiniu požiūriu, išlaidų veiksmingumo principas tebegalioja. Laikantis išlaidų veiksmingumo principo atsižvelgiama į ankstesnius sprendimus, siekiant sumažinti dubliavimąsi ir kuo geriau išnaudoti galimą sąveiką. Reikalaujama įvertinti, ar pasiūlymo tikslus būtų galima pasiekti geriau panaudojant esamas priemones. 2.2. Požiūris Atsižvelgiant į minėtus principus, Komisija išnagrinėjo, ar ES TFSS būtų būtina ir proporcinga, atsižvelgiant į jos išlaidas, naudą ir poveikį pagrindinėms teisėms, palyginti su dabartine padėtimi. Vertinant naudą, ES sistema galėtų padidinti ES ir jos valstybių narių pajėgumus naudotis atitinkamais duomenimis ir galėtų sustiprinti jų analitinius gebėjimus sekti ir nustatyti teroristus stebint finansinius sandorius. Kadangi finansiniai sandoriai gali suteikti vertingos informacijos, kuri gali būti neprieinama iš kitų šaltinių, ši priemonė būtų ypač vertinga teroristinei veiklai ir susijusiems subjektams aptikti. Todėl ES TFSS galėtų būti papildoma žvalgybos ir tyrimo priemonė kovojant su terorizmu ir padidinti saugumą ES, ypač jei tokia sistema apimtų įvairius finansinių duomenų teikėjus ir įvairių rūšių sandorius. ES TFSS nauda turi būti subalansuota su apskaičiuotomis tokios sistemos įdiegimo ir išlaikymo išlaidomis, įskaitant ES, valstybėms narėms ir susijusių duomenų paskirtiesiems paslaugų teikėjams tenkančią finansinę naštą. 2.3. Galimybių pristatymas Apsvarstytos kelios galimybės, tiek dėl duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistemos, tiek dėl ES lygiavertės sistemos. 2.3.1. Duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistema Duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistemą būtų galima įgyvendinti įdiegus paskirtojo paslaugų teikėjo turimų duomenų saugojimo ir atrinkimo sistemą, suteikiant galimybę tiesiogiai naudotis duomenimis, kuri šiuo metu pagal TFSP suteikiama JAV. Ši tiesioginė prieiga būtų suteikiama JAV analitikams arba ekspertams, kuriems šiuo tikslu būtų suteikti įgaliojimai. Pasirinkus šią galimybę būtų galima tam tikrą laiką duomenis saugoti paskirtojo paslaugų teikėjo serveryje ir paieškas vykdyti tiesiogiai šiame serveryje. Tačiau dabartinis paskirtasis paslaugų teikėjas pagal ES ir JAV TFSP susitarimą nustatė griežtas duomenų apsaugos ir saugumo priemones, kurios neleidžia nustatyti asmenų, paminėtų pranešimo duomenų turinyje, todėl jo dabartinėje duomenų bazėje negalima vykdyti paieškų pagal asmens duomenis. Todėl reikėtų sukurti atskirą duomenų bazę. Kitas būdas būtų duomenis atrinkti ir laikyti kitoje saugioje vietoje Europos Sąjungoje. JAV analitikai arba ekspertai, įgalioti vykdyti paieškas, galėtų būti fiziškai įsikūrę paskirtojo paslaugų teikėjo patalpose arba turėti nuotolinę prieigą prie duomenų. Visais atvejais ir neatsižvelgiant į tai, kur yra duomenys, reikėtų įdiegti pakankamas ir patikimas apsaugos priemones, pritaikytas prie konkrečios sistemos struktūros. 2.3.2. ES lygiavertė sistema Įvertintos įvairios ES lygiavertės sistemos (kaip aprašyta 2011 m. komunikate) galimybės, įskaitant visiškai centralizuotą sistemą ES lygmeniu, decentralizuotą sistemą valstybių narių lygmeniu ir tris mišrias sistemas, kuriose tam tikrą vaidmenį atliktų tiek ES, tiek valstybės narės. Pagal kiekvieną galimybę yra keletas variantų dėl ES sistemos masto. Būtų galima rinktis pranešimų tipus ir paskirtuosius paslaugų teikėjus, kurie būtų įtraukti. ES lygiavertėje sistemoje galėtų būti toliau laikomasi šiuo metu ES ir JAV TFSP susitarime numatyto finansinių pranešimų tipo ir paskirtojo paslaugų teikėjo arba pasirinkti kiti tipai ir teikėjai. Visiškai centralizuotos sistemos ES lygmeniu galimybė reikštų, kad viena ES įstaiga galėtų vykdyti visas pagrindines sistemos funkcijas: reikalauti atrinkti duomenis, juos saugoti, vykdyti jų paiešką, atlikti žvalgybos analizę, apsaugoti bei stebėti sistemą ir siųsti žvalgybinius pranešimus valstybėms narėms. Ši galimybė yra teisiškai nepagrįsta, nes ji neatitiktų SESV 72 straipsnio, kuriuo patvirtinama, kad visų pirma atsakomybė palaikyti viešąją tvarką ir užtikrinti vidaus saugumą tenka valstybėms narėms. Tokia sistema būtų nei įmanoma, nei priimtina valstybėms narėms, nes reikėtų sukurti tam tikrus centralizuotus žvalgybos pajėgumus ES lygmeniu. Visiškai decentralizuota sistema valstybių narių lygmeniu reikštų, kad sistema būtų valdoma valstybių narių kompetentingų institucijų, ES lygmeniu nevykdant jokių funkcijų. Tai reikštų, kad duomenys paraleliai galėtų būti perduoti visoms 28 valstybėms narėms ir jos visos galėtų vykdyti jų paiešką. Taikant šią galimybę padaugėtų duomenų srautų ir labai išaugtų išlaidos. Taip pat padidėtų pavojus, kad duomenys būtų tvarkomi nevienodai ir būtų sukurti netolygūs duomenų apsaugos mechanizmai. Todėl ši galimybė laikoma netinkama. Taigi šios dvi galimybės išsamiau nevertintos. Pagal likusias tris ES lygiavertės sistemos galimybes skirtingos funkcijos būtų paskirstytos skirtingoms ES ir nacionalinio lygmens organizacijoms (mišrios sistemos). Visose šiose mišriose sistemose paskirtojo (-ųjų) paslaugų teikėjo (-ų) turėtų būti nuolat ir pakartotinai prašoma duomenų, jie atrenkami ir saugomi duomenų bazėje saugioje vietoje Europos Sąjungoje. Faktinės paieškos tuomet būtų vykdomos šioje centrinėje duomenų bazėje. Panašiai visų galimybių atveju, reikėtų įdiegti tinkamas duomenų apsaugos priemones. A) Pasirinkus pirmą mišrią sistemą, ES TFSS koordinavimo ir analizės tarnybą, turėtų būti sukurtas ES centrinis padalinys. Jam būtų pavesta prašyti duomenų iš paskirtojo (-ųjų) paslaugų teikėjo (-ų), vykdyti paieškas, analizuoti žvalgybinę informaciją ir perduoti rezultatus. Skirtumas palyginti su visiškai centralizuota sistema būtų, kad valstybės narės turėtų tiesioginę prieigą prie sistemos ir galėtų prašyti, kad paieškas jų vardu vykdytų centrinis padalinys arba jų pačių analitikai. B) Pasirinkus antrą mišrią sistemą, ES TFSS atrinkimo tarnybą, taip pat reikėtų sukurti ES centrinį padalinį. Tačiau pagal šią galimybę ES įstaiga vykdytų paieškas valstybių narių prašymu ir perduotų rezultatus valstybėms narėms žvalgybinės informacijos neanalizavusi. Tačiau ES įstaiga turėtų galimybę pati vykdyti paieškas ir analizuoti tokių paieškų rezultatus. C) Pasirinkus paskutinę mišrią sistemą, finansinės žvalgybos padalinio[8] (FŽP) koordinavimo tarnybą, būtų sukurta ad hoc ES platforma. Tai būtų ne nuolatinė įstaiga, o finansinės žvalgybos ekspertų, dalyvaujančių posėdžiuose, grupė. Šiuo tikslu galbūt būtų galima modernizuoti FŽP platformą. Kiekviena valstybė narė paskirtų po vieną atstovą, kuris veiktų jos vardu. Ši ad-hoc institucija priimtų prašymus iš kiekvienos valstybės narės FŽP ir, remdamasi šiais valstybių narių prašymais, pateiktų duomenų prašymus paskirtajam (-iesiems) paslaugų teikėjui (-ams). Kiekvienos valstybės narės atstovas būtų atsakingas už paieškų vykdymą, analizę ir rezultatų valdymą savo valstybės narės vardu. Tada valstybių narių kompetentingos institucijos pasinaudotų žvalgybiniais pranešimais ir juos toliau perduotų nacionaliniu lygmeniu. 2.3.3. Status quo. ES ir JAV TFSP susitarimas Šiuo metu ES ir valstybės narės gali reikalauti, kad paieškas pagal ES ir JAV TFSP susitarimą, kuriuo reglamentuojamas finansinių mokėjimų pranešimų duomenų tvarkymas ir perdavimas iš Europos Sąjungos į JAV Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP) tikslais, vykdytų Jungtinės Amerikos Valstijos. TFSP yra kovos su terorizmu priemonė, kurią sukūrė JAV po rugsėjo 11-osios teroristų išpuolių. Ji grindžiama paskirtojo paslaugų teikėjo pateiktų duomenų, įskaitant iš ES perduotus duomenis, paieška. ES ir JAV TFSP susitarimas išsamiai reglamentuoja JAV valdžios institucijų teikiamus duomenų prašymus. Europolas tikrina, kad iš JAV gauti duomenų prašymai atitiktų Susitarimą, ir, visų pirma, kad jie būtų kuo siauriau parengti, kad būtų sumažintas perduodamų duomenų kiekis. Daug nuostatų reglamentuoja saugų duomenų tvarkymą, saugojimą ir ištrynimą. Pateikti duomenys laikomi fiziškai saugioje aplinkoje ir saugomi atskirai nuo visų kitų duomenų. Susitarime nustatyta, kad duomenys saugomi penkerius metus, ir nustatyta prievolė reguliariai vertinti poreikį išsaugoti duomenis. Tarp nepriklausomų JAV įsikūrusių prižiūrėtojų yra du ES pasirinkti prižiūrėtojai. Jie vykdo nuolatinę sistemos valdymo kontrolę ir gali patikrinti kiekvieną JAV iždo departamento atliktą paiešką, kad užtikrintų, jog paieškos subjektas yra susijęs su terorizmu arba jo finansavimu. Į Susitarimą taip pat įtrauktos nuostatos dėl teisių naudotis asmens duomenimis ir juos ištaisyti, taip pat nuostatos dėl žalos atlyginimo procedūrų. Susitarime numatyta, kad kiekvienas asmuo, manantis, kad jo asmens duomenys buvo tvarkomi pažeidžiant Susitarimą, gali administracine ar teismine tvarka siekti veiksmingo žalos atlyginimo pagal atitinkamai ES, jos valstybių narių ir Jungtinių Valstijų teisės aktus. Susitarime numatyta, kad visi asmenys, neatsižvelgiant į pilietybę ar gyvenamosios vietos šalį, gali pagal JAV teisę pasinaudoti galimybe siekti žalos atlyginimo teismine tvarka dėl nepalankių administracinių veiksmų. Atitinkami įstatymai, taikomi siekiant žalos atlyginimo dėl nepalankių Iždo departamento administracinių veiksmų, susijusių su asmens duomenimis, gautais pagal šį Susitarimą, yra Administracinės teisenos aktas ir Informacijos laisvės aktas. Pagal Administracinės teisenos aktą asmenys, kurie patyrė žalą dėl JAV vyriausybės veiksmų, gali kreiptis dėl tų veiksmų teisminės peržiūros. Pagal Informacijos laisvės aktą asmenys gali naudotis administracinėmis bei teisminėmis teisių gynimo priemonėmis, kad gautų vyriausybės įrašus. Galiojančia vienoda asmens duomenų naudojimo ir (arba) ištaisymo, ištrynimo arba blokavimo tvarka, dėl kurios susitarė Komisija, JAV ir pagal 29 straipsnį sudaryta darbo grupė, siekiama ES piliečiams sudaryti palankias sąlygas pasinaudoti šiomis teisėmis. Šio Susitarimo įgyvendinimas ir jo apsaugos ir kontrolės priemonės yra nuolat peržiūrimos pagal susitarimo 13 straipsnį. Dvi tokios peržiūros atliktos 2011 m.[9] ir 2012 m.[10], po kurių padarytos išvados, jog susitarimas buvo įgyvendintas tinkamai. Surengti trečią peržiūrą numatyta 2014 m. pavasarį. Bendroje ataskaitoje dėl pateiktų duomenų vertės, parengtoje pagal susitarimo 6 straipsnį, įrodyta, kokią naudą teikia TFSP užkertant kelią terorizmui bei jo finansavimui ir kovojant su jais, ir aprašyta, kaip TFSP pasinaudojo kelios valstybės narės. TFSP informacija ir jos tikslumas leidžia nustatyti ir sekti teroristus bei jų paramos tinklus visame pasaulyje. Ji parodo esamas teroristų organizacijų finansines struktūras ir leidžia nustatyti naujus finansinės paramos srautus ir susijusius subjektus. 3. Vertinimas Vertinant, ar siūlyti sukurti ES TFSS, Komisija turi suderinti skirtingas nuomones bei lūkesčius dėl ES sistemos siekiamo lygio. Skirtingi suinteresuotieji subjektai ir sprendimų priėmėjai ES TFSS tikslus vertina skirtingai. Komisija išnagrinėjo abiejų scenarijų galimybes ir pasekmes pagal pirmiau aprašytus naujų politikos iniciatyvų rengimo ir įgyvendinimo principus. Visų pirma kiekviena galimybė įvertinta atsižvelgiant į būtinumą, proporcingumą ir išlaidų veiksmingumą. 3.1. Duomenų atrinkimo ES teritorijoje sistema Kaip aprašyta 2.3.1 skirsnyje, saugojimo ir atrinkimo tvarkos galimybė būtų naudojama kaip būdas duomenims, kurie šiuo metu yra perduodami į JAV pagal ES ir JAV TFSP susitarimą, rinkti, saugoti ir vykdyti jų paieškas ES teritorijoje. Taigi, palyginti su dabartine padėtimi, ES arba valstybės narės negaus papildomos žvalgybos naudos. Atvirkščiai, TFSP duomenis saugant Jungtinėse Valstijose ir Europos Sąjungoje, paieškų, kurios šiuo metu vykdomos remiantis vienoje vietoje saugomais TFTP duomenimis, susiskaldymas gali turėti neigiamo poveikio žvalgybinių pranešimų kokybei bei skaičiui ir pabloginti bendrą TFSP veiksmingumą. Taip pat galėtų labai sulėtėti analizės procesas, nes siekiant toliau tirti žvalgybinį pranešimą tektų vykdyti kelias dviejose vietose laikomų TFSP duomenų paieškas iš eilės. Atliekant su terorizmu susijusius tyrimus greitis dažnai vaidina lemiamą vaidmenį. Duomenų atrinkimas ne JAV, o Europos teritorijoje savaime neužtikrintų geresnės asmens duomenų apsaugos. Siekiant užtikrinti tinkamą duomenų tvarkymą, nepriklausomai nuo duomenų buvimo vietos labai svarbu apsaugoti prieigą prie duomenų. Siekiant šio tikslo reikėtų įdiegti patikimas apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad apdorojant ir tvarkant duomenis būtų laikomasi būtinų reikalavimų. Įdiegiant sistemą reikėtų sukurti kontrolės funkciją, skirtą patikrinti prašymus atlikti paieškas ir jų pagrindimus. Siekiant užtikrinti, kad duomenys būtų naudojami ribotais tikslais, apibrėžtais steigimo susitarime, labai svarbus vaidmuo tektų nepriklausomiems prižiūrėtojams. Turėtų būti imtasi priemonių, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam naudojimuisi duomenimis arba duomenų atskleidimui, pavyzdžiui, duomenys turėtų būti laikomi saugioje fizinėje aplinkoje. Reikėtų nustatyti naudojimosi asmens duomenimis ir jų ištaisymo procedūras, taip pat būtinas žalos atlyginimo procedūras. Siekiant užtikrinti tinkamą sistemos veikimą, reikėtų užsakyti išorės auditą. Pagal ES ir JAV TFSP susitarimą JAV neturi galimybės naudotis visais paskirtojo paslaugų teikėjo duomenimis, bet tik tais duomenų rinkiniais, kurių JAV paprašė ir kuriuos patvirtino Europolas, atsižvelgiant į ankstesnes ir esamas terorizmo pavojaus analizes. Jei nebus įdiegtas panašus pradinio duomenų prašymų susiaurinimo mechanizmas, sudarius sąlygas vykdyti tiesiogines visų paskirtojo paslaugų teikėjo duomenų paieškas dar labiau padidėtų duomenų atskleidimo pavojus ir poveikis duomenų apsaugos teisėms. Tam reikėtų iš esmės pakeisti paskirtojo paslaugų teikėjo veikimo ir jo duomenų saugojimo būdą. Šiuo metu finansiniai pranešimai, kuriems taikomas Susitarimas, yra laikomi tokia forma, kad nebūtų galima nustatyti asmenų, nurodytų pranešimo duomenų turinyje. Kiekvienas finansinis pranešimas yra užšifruotas ir jo paiešką galima vykdyti tik pagal metaduomenis, t. y., datą, kai pranešimas buvo išsiųstas, pranešimo tipą ir susijusius siuntimo bei gavimo bankus. Kad apsaugotų savo klientų visame pasaulyje duomenis, paskirtasis paslaugų teikėjas nustatė griežtas duomenų apsaugos ir saugumo priemones. Todėl, kad būtų galima vykdyti paieškas tiesiogiai dabartinio paskirtojo paslaugų teikėjo serveryje, visus šiuos pranešimus pirmiausia reikėtų iššifruoti. Toks darbas būtų pernelyg didelis ir neproporcingas, nes paskirtojo paslaugų teikėjo serveryje yra daugiau pranešimų negu reikia kovai su terorizmo finansavimu. Be to, tiesioginė prieiga paieškos tikslais būtų pernelyg intervencinė kasdienėms paskirtojo paslaugų teikėjo operacijoms ir keltų didelį veiklos, saugumo ir sisteminį pavojų. Todėl tam reikėtų sukurti atskirą duomenų bazę ES teritorijoje, kurioje būtų laikomi reikiami paskirtojo paslaugų teikėjo duomenys. Prireiktų didelių investicijų sistemai įdiegti ir užtikrinti jos visišką atitiktį saugumo apsaugos priemonėms. Paskirtojo paslaugų teikėjo patalpas arba kitą saugią vietą reikėtų pritaikyti prie konkrečių reikalavimų, turėtų būti parengti ir prižiūrimi IT bei techniniai sprendimai, taip pat reikėtų pasamdyti ir apmokyti tinkamai kvalifikuotus darbuotojus, kurie valdytų ir prižiūrėtų sistemą. Pasirinkus šią galimybę visi nepatogumai ir išlaidos, susiję su mechanizmu, sukurtu vien vykdant TFSP, trečiajai šaliai priklausančią priemonę, tektų Europos Sąjungai ir valstybėms narėms. Šiuo metu ši galimybė neatrodo būtina, proporcinga ar ekonomiškai efektyvi, nes ji neatneštų papildomos žvalgybos naudos, būtų brangi, ją būtų sunku įgyvendinti ir ji galėtų kelti pavojų asmens duomenų apsaugai. 3.2. ES lygiavertė sistema Visiškai centralizuotos ES TFSS nuspręsta išsamiau nevertinti dėl to, kad trūksta teisinio pagrindo, ir dėl mažos tikimybės, kad valstybės narės sutiktų su centralizuotu ES vaidmeniu srityje, kuri priklauso valstybių narių kompetencijai. Visiškai decentralizuotos sistemos nuspręsta nevertinti dėl labai didelių išlaidų ir didelio poveikio duomenų apsaugos teisėms. Pasirinkus kurią nors iš trijų įvertintų mišrių sistemų valstybės narės galėtų skirtingu lygmeniu kontroliuoti jų ir centralizuotos ES įstaigos vykdomas paieškas. Išplėtus ES lygiavertės sistemos taikymo sritį, į ją įtraukiant automatizuotus tarpuskaitos namus, elektroninius pinigus ir kitus ne FIN (Finansinių įstaigų pervedimų) duomenis, būtų sukurta žvalgybos nauda, padidinant ES gebėjimus atsekti ES vidaus mokėjimus, taip pat būtų sukurta ir ateityje veiksminga sistema, priešingai nei vien FIN pranešimais grindžiama sistema. Tačiau su kiekvienu papildomu paskirtuoju paslaugų teikėju padidėtų duomenų apsaugos teisių pažeidimų pavojus, todėl reikėtų nustatyti griežtas sąlygas, apsaugos ir kontrolės priemones. Dėl to taip pat padidėtų paskirtiesiems paslaugų teikėjams tenkanti administracinė našta. Pridėjus įvairius duomenų teikėjus ir pranešimus, kad būtų sukurta tokia paini, organizaciniu ir techniniu požiūriu sudėtinga sistema, taip pat labai padidėtų išlaidos. Todėl remiantis šia analize, bet kokia įmanoma ES TFSS bus paremta tik FIN pranešimų duomenimis, nes, Komisijos nuomone, papildoma nauda, naudojant įvairias duomenų rūšis ir paslaugų teikėjus, nenusveria didelių sąnaudų privačioms bendrovėms ir tokios sistemos daromos žalos privatumo ir duomenų apsaugos teisėms. Taigi, kadangi ES sistema apimtų tik tą patį paskirtąjį paslaugų teikėją ir pranešimo tipą kaip ir TFSP, gautų žvalgybinių pranešimų kokybė ir kiekis, taip pat duomenų atskleidimo pavojus būtų panašūs kaip ES ir JAV TFSP. Kaip nurodyta pirmiau, yra trys šios ES lygiavertės sistemos galimybės: A) ES TFSS koordinavimo ir analizės tarnyba, B) ES TFSS atrinkimo tarnyba ir C) FŽP koordinavimo tarnyba. Tikėtina, kad A galimybė turėtų teigiamo poveikio terorizmo prevencijai ir saugumo Europos Sąjungoje stiprinimui. Tiek Europos Sąjungai, tiek valstybėms narėms vykdant paieškas ir analizuojant rezultatus, būtų geriau užtikrinta, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į konkrečius ES ir valstybių narių žvalgybos reikalavimus, o sistema būtų orientuota į konkrečią „ES keliamą grėsmę“. Tačiau šis pagerėjimas priklauso nuo vis didesnio valstybių narių noro ir gebėjimų dalytis informacija ir analizės rezultatais vidurio ir ilguoju laikotarpiais. Neaišku, kokiu mastu galima remtis šiuo padidėjusiu informacijos srautu. Be to, kadangi valstybės narės išlaikys kompetenciją prašyti JAV vykdyti paieškas pagal TFSP, šiai sistemai reikės didelio valstybių narių pritarimo ir bendradarbiavimo, jei ji būtų naudojama nuoseklesniam ES vaizdui pateikti. B galimybė galėtų turėti teigiamo poveikio užkertant kelią terorizmui ir didinant saugumą ES. Sistema geriau tiktų ES grėsmių analizei, nes paieškos būtų vykdomos pagal konkrečius valstybių narių žvalgybos reikalavimus. Tačiau centralizuotos ES įstaigos vaidmuo būtų tik vykdyti paieškas ir perduoti susijusius duomenis jų prašiusiai valstybei narei. Ji veiktų daugiau kaip užkarda. Dėl šios priežasties nebūtų ES lygmens analizės, ir jei reikėtų sukurti nuoseklų ES žvalgybos vaizdą, sistema būtų visiškai priklausoma nuo valstybių narių dalijimosi analize už sistemos ribų. Sistemos nesugebėjimas užtikrinti vienodą požiūrį į paieškų apibrėžtis padidintų apgaulingų teigiamų rezultatų riziką, o tai turėtų neigiamo poveikio duomenų apsaugai ir teisėms į privatų gyvenimą. C galimybė būtų pritaikyta prie konkrečių valstybių narių žvalgybos poreikių, todėl turėtų teigiamo poveikio užkertant kelią terorizmui ir didinant saugumą ES. Tačiau kadangi FŽP būtų atsakingi už savo valstybių narių paieškas ir analizę, ši galimybė turi tų pačių trūkumų, kaip ir B galimybė – aiškų vaizdą būtų galima susidaryti tik valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant už sistemos ribų. Be to, FŽP susitelkę tik į finansinę žvalgybą ir dėl atotrūkio tarp šios informacijos ir platesnio žvalgybos vaizdo galėtų būti sunkiau pastebėti ryšius ir terorizmo finansavimą. Taip pat pasirinkus šią galimybę ES dalyvavimo lygis būtų labai žemas, o pajėgumai būtų visų pirma padidinti nacionaliniu lygiu. Visoms šioms galimybėms įgyvendinti reikėtų didelių ES, valstybių narių ir paskirtojo paslaugų teikėjo išlaidų, įskaitant, inter alia, parengti IT infrastruktūrai, saugiai įrangai ir dešimtims, jei ne šimtams, darbuotojų, atsakingų už sistemos valdymą ir apsaugos bei kontrolės priemonių įgyvendinimą. Tačiau kiekviena iš šių galimų sistemų gali padėti sustiprinti Europos saugumo padėtį, nes būtų naudojami konkrečius Europos poreikius atitinkantys grėsmių įvertinimai. Turint nepriklausomą žvalgybos ir tyrimo priemonę Europoje, būtų panaikintas reikalavimas perduoti duomenis į JAV. Tačiau bet kuriai ES TFSS vis tiek reikės plataus masto duomenų apsaugos ir kontrolės priemonių, panašių į tas, kurios jau galioja pagal ES ir JAV TFSP susitarimą, ir bet kuriuo atveju tokia sistema turės atitikti ES ir valstybių narių duomenų apsaugos teisyną. Visi prašymai vykdyti duomenų paieškas ES sistemose turėtų būti patikrinti, ar atitinka griežtą tikslo apribojimą – yra skirti kovai su terorizmu ir jo finansavimu, taip pat ar duomenų perdavimas yra pagrįstas. Visų pirma kvalifikuoti nepriklausomi prižiūrėtojai turėtų patikrinti, ar kiekviena ES ir kiekviena valstybių narių paieška buvo tinkamai pagrįsta ir būtina kovos su terorizmu ir jo finansavimu tikslui. Reikėtų užtikrinti saugų duomenų tvarkymą ir saugojimą, ir užkirsti kelią neteisėtam duomenų naudojimui. Reikėtų atlikti tinkamo sistemos veikimo ir visų apsaugos priemonių išorės auditą. Sistemoje reikėtų įdiegti visas reikiamas naudojimosi asmens duomenimis ir jų ištaisymo procedūras, taip pat būtinas žalos atlyginimo procedūras. Užbaigiant, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus, Komisija įvertino ES TFSS galimybes, įskaitant atrinkimo ir saugojimo tvarką. Šiame vertinime atsižvelgiama į Informacijos valdymo strategijos, priimtos pirmininkaujant Švedijai, principus. Bet kokia sistema privalo būti būtina, proporcinga, ekonomiškai efektyvi, ir privalo gerbti pagrindines teises. Iš Komisijos atliktos analizės, kaip paaiškinta pirmiau ir poveikio vertinime, matyti, kad visos įmanomos galimybės turi privalumų ir trūkumų. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, Komisija neatsižvelgė į tas galimybes, kurios yra neįmanomos. Atsižvelgiant į surinktą informaciją, nėra aiškiai įrodyta, kad šiuo metu reikėtų pateikti ES TFSS pasiūlymą. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą pareikšti nuomonę dėl šio komunikato. [1] OL L 195, 2010 7 27, p. 5. [2] 2010 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas, OL L 195, 2010 7 27, p. 3. [3] Pasaulinė tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacija (SWIFT). [4] Tarnybų darbinis dokumentas 2013 (xx). [5] 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvados dėl ES vidaus saugumo srities informacijos valdymo strategijos, 16637/09. [6] COM(2010) 385, 2010 m. liepos 20 d. [7] COM(2012) 735, 2012 m. gruodžio 7 d. [8] 2000 m. spalio 17 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija. [9] 2011 m. kovo 30 d. SEC(2011) 438. [10] 2012 m. gruodžio 14 d. SWD(2012) 454.