EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.19 
SEK(2011) 1559 galutinis 
  
BENDRAS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS,  
kuria iš dalies kei čiama Direktyva 2005/36/EB d ėl profesini ų kvalifikacij ų pripažinimo 
ir Reglamentas d ėl Reglamento d ėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus 
rinkos informacin ę sistemą 
{KOM(2011) 883 galutinis} 
{SEK(2011) 1558 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Profesinių kvalifikacij ų direktyvoje1 apibrėžiamos profesini ų kvalifikacij ų pripažinimo 
sąlygos siekiant įsisteigti kitoje valstyb ėje narėje, taip pat laikino persik ėlimo į kitą valstybę 
narę sąlygos.  
Profesinių kvalifikacij ų pripažinimo sistemos atnaujinimas yra vienas iš 12 Bendrosios rinkos 
akto, kuriuo siekiama skatinti augim ą ir padidinti pasitik ėjimą, svertų. Atnaujinimas pagr įstas 
išsamiu direktyvos vertinimu, atliktu 2010 m. kovo m ėn.–2011 m. geguž ės mėn. laikotarpiu. 
2. SUBSIDIARUMAS  
Profesinių kvalifikacij ų pripažinimo taisykl ės nustatytos Direktyvoje 2005/36/EB d ėl 
profesinių kvalifikacij ų pripažinimo. Šios aquis  dalies pakeitimai reiškia, kad bus pakeista ši 
direktyva ir nebus priimt a jokia nauja direktyva. 
3. TIKSLAI  
Remiantis kitame skyriuje pateikta problem ų analize, iniciatyvos pagrindinis tikslas yra 
palengvinti specialist ų judumą ir prekyb ą paslaugomis Europos S ąjungoje, spr ęsti aukštos 
kvalifikacijos specialist ų darbo viet ų užpildymo uždavin į ir suteikti daugiau galimybi ų darbo 
ieškantiems asmenims. 
4. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS , POLITIKOS ALTERNATYVOS IR J Ų POVEIKIS  
Problemų sritys nustatytos iš esm ės remiantis vertinimo rezultatais ir atsiliepimais, gautais po 
to, kai Komisija 2011 m. birželio 22 d. paskelb ė žaliąją knygą.  
4.1. Informacija ir e. valdžia pilie čiams 
Specialistams, siekiantiems, kad j ų kvalifikacijos b ūtų pripažintos, vis dar sunku suprasti, į 
kurią kompetenting ą valdžios institucij ą kreiptis ir kokius do kumentus pateikti.  
Kita problema – ribotas elektronini ų priemoni ų naudojimas atliekant pripažinimo proced ūras. 
Visų pirma, sveikatos prieži ūros specialistai ir darbo ieškantys asmenys nežino, kaip 
pasinaudoti kontaktini ų centrų, įsteigtų pagal paslaug ų direktyv ą, paslaugomis. Atliekant 
poveikio vertinim ą, buvo nustatytos 4 galimos alternatyvos:  1) ES lygmeniu nekeisti 
politikos;  2) sustiprinti nacionaliniu s kontaktinius centrus;  3) valstybės narės turėtų įsteigti 
centrinį internetin į kontaktin į centrą informacijai gauti ir pripažinimo proced ūroms atlikti;  4) 
išplėsti kontaktinio centro funkcijas. 
4 alternatyva yra labiausiai priimtina, nes, j ą pasirinkus, valstyb ės narės teiktų visą 
informacij ą ir atliktų procedūras per kontaktin į centrą, į kurį specialistai veikiausiai kreipt ųsi 
ne kartą.  
                                                 
1 2005 m. rugs ėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB d ėl profesini ų kvalifikacij ų 
pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22). 
 
LT 3   LT 4.2. Pripažinimo proced ūrų veiksmingumas 
4.2.1.  Pripažinimo proced ūrų trukmė 
Direktyvoje numatyti konkret ūs pripažinimo prašym ų nagrinėjimo terminai (3 arba 4 
mėnesiai). Neatrodo, kad šie terminai b ūtų suderinti su darbo rinkos poreikiais. Be to, panašu, 
kad dažnai j ų nėra laikomasi. Prad ėjus vis dažniau naudoti Vidaus rinkos informacin ę sistemą 
(VRI), kompetentingoms institucijoms tapo lengviau keistis informacija, ta čiau neatrodo, kad 
procedūrų trukmė piliečiams būtų sutrumpėjusi.  
Išnagrinėtos keturios alternatyvos: 1) nekeisti politi kos; 2) nustatyti, kad atskirais atvejais 
Komisija griežtesn ėmis priemon ėmis siektų reikalavim ų vykdymo užtikrinimo; 3) direktyvoje 
sutrumpinti terminus visoms profesijoms; 4) įtraukti kilm ės valstybes nares ir sukurti Europos 
profesinio judumo pažym ėjimą. 
4 alternatyva b ūtų labiausiai priimtina, nes j ą taikant problema sprendžiama „iš apa čios į 
viršų“ ir sukuriamos palankios s ąlygos pripažinimo proced ūrai pagreitinti. Joje numatyti 
griežtesni terminai, ta čiau pateikiamos reikalingos priemon ės (profesinis pažym ėjimas) 
siekiant tų terminų laikytis. Pagal ši ą alternatyv ą reikalingos nedidel ės Komisijos investicijos 
ir tai turėtų teigiamą poveikį sąnaudų pripažinimui valstyb ėse narėse. Tačiau reikėtų kai kurių 
valstybių narių papildom ų pastangų.  
4.2.2.  Kompensacini ų priemoni ų pagrindimas ir organizavimas 
Problemos šioje srityje yra iš esm ės susijusios su kompetenting ų valdžios institucij ų priimtų 
sprendimų pagrindimo stoka ir kompensacini ų priemoni ų organizavimu.  
Poveikio vertinime nustatytos tokios alternatyv os: 1) nekeisti politikos ; 2) sukurti išsamias 
rekomendacijas d ėl kompensacini ų priemoni ų naudojimo ir organizavimo; 3) optimaliai 
panaudoti kompensacines priemone s; 4) taikyti 3 alternatyv ą ir užtikrinti reguliar ų 
kompensavimo priemoni ų organizavim ą. 
Išvada: veiksmingiausia yra 4 alternatyva, nes j ą pasirinkus sprendžiamos visos nustatytos 
problemos.  
4.2.3.  Bendrųjų platformų nebuvimas 
Bendrosios platformos buvo sukurtos siekiant palengvinti bendrosios pripažinimo sistemos 
įgyvendinim ą. Nepaisant pastang ų, nė viena bendroji platforma iki šiol nebuvo įdiegta.  
Poveikio vertinime nagrin ėjamos tokios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) panaikinti 
bendrųjų platform ų koncepcij ą; 3) perži ūrėti bendrųjų platform ų koncepcij ą; 4) suderinti 
naujų profesijų būtiniausius rengimo reikalavimus. 
3 alternatyva – geriausias sprendimas specialistams, kuri ų profesin ės kvalifikacijos bus 
pripažįstamos netaikant kompensacini ų priemoni ų.  
 
LT 4   LT 4.3. Automatinio pripažinimo sistemos veikimas 
4.3.1.  Pranešimas apie naujai išduotus diplomus 
Atlikus vertinim ą nustatyta, kad pranešimas apie na ujai išduotus diplomus architekt ūros 
srityje ir j ų tikrinimas – pernelyg sud ėtingi. Be to, gali b ūti, kad visoms valstyb ėms narėms 
privalomi taikyti šeši ų sveikatos sektoriaus profesij ų būtiniausi rengimo reikalavimai iš 
tikrųjų ne visada yra taikomi.  
Poveikio vertinime nustatytos tokios politikos alternatyvos : 1) nekeisti politikos; 2) 
reikalavim ų laikymosi užtikrinimo funkcij ą vykdyti nacionaliniu lygmeniu; 3) nustatyti 
reikalavim ų laikymas į užtikrinan čią įstaigą ES lygmeniu.  
Nustatyta, kad labiausiai tikt ų 2 alternatyva, nes j ą pasirinkus b ūtų sukuriamos geresn ės 
sąlygos laiku pranešti apie di plomus, sumažinta su diplom ų tikrinimu susijusi našta ir 
užtikrintas b ūtiniausių rengimo reikalavim ų laikymasis.  
4.3.2.  Būtiniausių rengimo reikalavim ų pakeitimai 
Direktyvoje nustatyti b ūtiniausi rengimo reikalavimai  ne visada atspindi mokslin ę ir technin ę 
pažangą ir naujausias švietimo reformas. 
a) Gydytoj ų, slaugytoj ų ir akušeri ų būtiniausių rengimo laikotarpi ų išaiškinimas: b ūtiniausias 
rengimo laikotarpis išreiškiamas me tais arba rengimo valandomis. D ėl to atsirado skirting ų 
aiškinimų: ar du kriterijai – tai dvi  alternatyvos, ar jie tur ėtų būti vertinami bendrai. 
Apsvarstytos šios alternatyvos: 1) ne keisti politikos; 2)  panaikinti vien ą iš dviejų kriterijų; 3) 
suderinti abu kriteriju s ir pakeisti gydytoj ų rengimo met ų skaičių; 4) pasirinkti 3 alternatyv ą ir 
pateikti nuorod ą į ECTS (Europos aukštojo mokslo kredit ų perkėlimo ir kaupimo sistem ą).  
Labiausiai pritariama 4 alternatyvai, nes pagal j ą išaiškinamos teisin ės nuostatos (met ų ir 
valandų skaičius taikomi kartu) ir suteikiamas re ikalingas lankstumas gydytojams (rengimo 
valandų skaičius, paskirstytas per mažiausiai penkerius metus).  
b) Reikalavimai, siekiantiems įgyti slaugytojo arba akušerio profesij ą: siekiant b ūti priimtam į 
slaugytojų ar akušeri ų rengimo program ą, būtina būti baigusiam mažiausiai 10 met ų bendrojo 
lavinimo kurs ą. Suinteresuotieji subjektai, atsižvelgdami į šių profesijų raidą, reikalavo, kad 
bendrojo lavinimo trukm ė būtų pailginta iki 12 met ų – taip jau yra 24 valstyb ėse narėse. 
Apsvarstytos šios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) abiej ų profesijų atveju taikyti 12 met ų 
bendrojo lavinimo reikalavim ą; 3) pakeisti reikalavim ą tik akušeri ų atžvilgiu; 4) abiej ų 
profesijų atžvilgiu reikalauti 12 met ų bendrojo lavinimo ir numatyti reikalavimo taikymo 
pereinamąjį laikotarp į.  
Pirmenyb ė teikiama 4 politikos alternatyvai. J ą pasirinkus, valstyb ės narės galės rengti 
aukštesnės kvalifikacijos ir sa varankiškai veikl ą vykdančius slaugytojus ir akušerius ir 
išlaikyti pasitik ėjimą ES valstyb ėje narėje įgytomis slaugytoj ų ir akušeri ų kvalifikacijomis.  
c) Naujų vaistinių įsteigimas: 1985 m. priimta leidžian čia nukrypti nuostata valstyb ėms 
narėms leidžiama nepripažinti vaisti ninko kvalifikacijos naujos vaistin ės įsteigimo ar valdymo 
tikslais. Tai ES pilie čių diskriminacija. Poveikio vertinime nagrin ėtos tokios alternatyvos: 1) 
nekeisti politikos; 2) panaikinti ši ą nuostatą. Pritariama 2 alternatyvai, nes j ą pasirinkus 
panaikinama esama diskriminacija užsienyje įgytos kvalifikacijos atžvilgiu. 
 
LT 5   LT d) Būtiniausi rengimo reikalavimai architektams: jie nebeatspindi vyraujan čio architekt ūrinio 
lavinimo standarto. Be  to, reikalavimai d ėl visateis ės architekto kvalifikacijos įgijimo, 
konkrečiai, praktin ė patirtis, n ėra įtraukti į šios direktyvos taikymo srit į. Apsvarstytos šios 
alternatyvos: 1) nieko ne keisti; 2) padidinti b ūtiniausią rengimo laikotarp į nuo 4 iki 5 met ų; 3) 
padidinti b ūtiniausią rengimo laikotarp į iki 5 met ų ir įtraukti reikalavim ą dėl 2 metų 
prižiūrimos praktin ės patirties; 4) nustatyti 6 met ų architekt ų rengimo trukm ę, iš kurios 
mažiausiai 4 metai b ūtų universitetinis rengimas ir mažiausiai 1 metai – praktin ė patirtis.  
Labiausiai pritariama 4 alternatyvai, nes j ą taikant direktyvos reikal avimai labiau dera su 
bendrai taikomais standartais.  
4.3.3.  Automatinis pripažinimas, pagr įstas profesine patirtimi 
Remiantis informacija, gauta iš kompetenting ų valdžios institucij ų, 1958 m. Tarptautinis 
standartinis gamybinis vis ų ekonomin ės veiklos r ūšių klasifikatorius (IS IC), kuris yra IV 
priedo pagrindas, ne visada padeda  nustatyti profesijas, kurioms gal ėtų būti taikomas 
automatinis pripažinimas. Tai sukuria teisin į netikrum ą specialistams.  
Atliekant poveikio vertinim ą svarstytos šios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) nedelsiant 
pakeisti 1958 m. IS IC klasifikacij ą kita klasifikacija; 3) atnau jinti 1958 m. ISIC klasifikacij ą 
pagal naujausi ą 2008 m. ISIC klasifikacij ą; 4) padaryti klasifikacij ą lankstesn ę, kad ją būtų 
galima atnaujinti ateityje. 
Labiausiai priimtina b ūtų 4 alternatyva: j ą pasirinkus, veiklos r ūšių klasifikacij ą būtų galima 
peržiūrėti vėlesniame etape, atsižvelgiant į tyrimo, kuriuo bus vertinamas poveikis įvairiems 
suinteresuotiesiems subjektams, rezultatus. 
4.4. Įsisteigimas kitoje valstyb ėje narėje 
4.4.1.  Kvalifikacijos lygiai 
Jei pareišk ėjo kvalifikacija ir priiman čiojoje valstyb ėje narėje reikalaujama kvalifikacija 
skiriasi dviem ar daugi au kvalifikacijos lygi ų, pareiškėjui direktyvoje nu matytos lengvatos, 
pavyzdžiui, proced ūrinės apsaugos priemon ės, negali b ūti taikomos. Buvo abejojama 
direktyvoje nurodyt ų kvalifikacijos lygi ų pagrįstumu, daugiausiai d ėl to, kad direktyva n ėra 
visai suderinta su Europos kvalifikacij ų sąranga2.  
Atliekant poveikio vertinim ą svarstytos šios alternatyvos: 1) . ES lygmeniu nekeisti politikos; 
2). supaprastinti lavinimo lygi ų klasifikacij ą; 3). panaikinti direktyvoje pateikiam ą 
klasifikacij ą. 
Labiausiai priimtina yra 2 alternatyva, nes j ą pasirinkus b ūtų sumažintas dabartinis teisinis 
neaiškumas d ėl paraišk ų, nagrinėjamų pagal Sutart į. Esama klasifikacija b ūtų toliau 
naudojama kaip atskaitos taškas kvalifikacijoms palyginti.  
                                                 
2 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija d ėl Europos mokymosi vis ą 
gyvenimą kvalifikacij ų sąrangos kūrimo, OL 2008/C 111/01. 
 
LT 6   LT 4.4.2.  Teisė iš dalies užsiimti profesine veikla 
Su konkre čia profesija susijusi ekonomin ė veikla valstyb ėse narėse gali iš esm ės skirtis. Ne 
visada pavyksta šiuos skirtumus pašalinti taikant tinkamumo testus ir adaptacin į laikotarp į. 
Kaip alternatyv ą naujo rengimo kurso užbaigimui priiman čiojoje valstyb ėje narėje Europos 
Teisingumo Teismas nustat ė teisės iš dalies užsiimti profesine veikla princip ą3.  
Poveikio vertinime svarstytos tokios alternat yvos: 1) nekeisti politi kos; 2) direktyvoje vis ų 
profesijų atžvilgiu numatyti teis ės iš dalies užsiimti profesine veikla galimyb ę; 3) direktyvoje 
numatyti teis ės iš dalies užsiimti profesine veikla galimyb ę, tačiau tokios galimyb ės netaikyti 
profesijų, turinčių poveikį visuomen ės sveikatai, atžvilgiu. 
Labiausiai priimtina yra 3 alternatyva. J ą taikant, gali b ūti pašalintos judumo kli ūtys ir tuo 
pačiu atsižvelgiama į vartotojų apsaugą ir pacient ų saugumą.  
4.4.3.  Judėjimas iš valstybi ų narių, kuriose atitinkama profesija n ėra reglamentuojama, į 
valstybę narę, kurioje ji yra reglamentuojama ( įsisteigimas) 
Iš šalių, kuriose atitinkama profesija n ėra reglamentuojama, atvyk ę specialistai, dabar privalo 
įrodyti per paskutinius 10 met ų 2 metus dirb ę pagal specialyb ę arba įrodyti, kad jie konkre čią 
profesiją įgijo užbaigdami reglamentuojam ą lavinimą ir rengim ą.  
Poveikio vertinime svarstytos tokios al ternatyvos: 1) nekeis ti politikos; 2) išpl ėsti 
reguliuojamo lavinimo ir rengimo koncepcij ą; 3) panaikinti visus specifinius reikalavimus. 
Labiausiai priimtina yra 3 alternatyva, nes j ą pasirinkus b ūtų supaprastinti administraciniai 
reikalavimai specialistams, atvykstantiems iš šali ų, kuriose j ų profesija n ėra reglamentuojama.  
4.5. Laikinas persik ėlimas 
Specialios tvarkos įvedimas d ėl laisvo tarpvalstybinio paslaug ų teikimo yra pagrindin ė 
2005 m. Profesini ų kvalifikacij ų direktyvoje įvesta naujov ė. Tačiau kompetentingos valdžios 
institucijos praneš ė, kad ja buvo retai naudojamasi. To priežastis gali b ūti specialistams 
taikomi teisiniai reikalavimai ir neaiškios kai kurios nuostatos.  
4.5.1.  Specialistams iš valstybi ų narių, kuriose j ų profesija n ėra reglamentuojama, taikomi 
reikalavimai 
Apsvarstytos šios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) išpl ėsti reguliuojamo lavinimo ir 
rengimo koncepcij ą; 3) netaikyti reikalavim ų specialistams, lydintiems klientus.  
Pasirinkus 3 alternatyv ą, būtų įgyjamas didesnis lankstumas ir sprendimas, nors ir taikomas 
mažesnei specialist ų daliai, b ūtų veiksmingesnis. 3 alternatyva neb ūtų taikoma veiklai, 
turinčiai poveik į visuomen ės sveikatai ir saugumui. 
                                                 
3 2006 m. sausio 19 d. byla C-330/03, Europos Teisingumo Teismo 2006 m. ataskaitos, puslapis I-801. 
 
LT 7   LT 4.5.2.  Laikinas persik ėlimas taikant išankstin į kvalifikacij ų patikrinim ą 
Apsvarstytos kelios alternatyvos: 1)  nekeisti politikos; 2) valstyb ės narės pateiktų sąrašą 
profesijų, turinčių poveikį visuomen ės sveikatai ir saugai; 3). Komisija pateikt ų sąrašą 
profesijų, turinčių poveikį visuomen ės sveikatai ir saugai.  
Labiausiai b ūtų priimtina 2 alternatyva, nes j ą pasirinkus esamos nuostatos tapt ų aiškesnės be 
didelių papildom ų sąnaudų.  
4.5.3.  Nepakankamai aiški tvarkos taikymo sritis 
Poveikio vertinime svarstytos tokios alte rnatyvos: 1) nekeisti po litikos; 2) parengti 
kompetentingoms valdžios institucijoms rekomendacin į dokument ą; 3) nustatyti laikinai ir 
vienkartinai teikiam ų paslaugų ilgiausią trukmę ir (arba) didžiausi ą dažnumą.  
Nustatyta, kad labiausiai priimtina 2 alternatyva , nes ja suteikiamas neprivalomas ir lankstus 
sprendimas, derantis su Teismo praktika, ir kartu nustatomos ko mpetentingoms valdžios 
institucijoms reikalingos gair ės.  
4.6. Direktyvos taikymo sritis 
Direktyva tik iš dalies taikoma asmenims, įgijusiems kvalifikacij ą trečiojoje šalyje, ir neapima 
iš dalies kvalifikuot ų specialist ų ir notarų.  
4.6.1.  Iš dalies kvalifikuoti specialistai 
Apsvarstytos šios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) išpl ėsti šios direktyvos taikymo srit į; 
3) pasirinkti 2 alternatyv ą ir išaiškinti pad ėtį kilmės valstybėje narėje.  
3 alternatyva yra veiksmingiausia, nes j ą pasirinkus ne tik orga nizuojamas specialisto 
persikėlimas į priimančiąją valstybę narę, bet ir jo sugr įžimas į kilmės valstybę narę. 
4.6.2.  Kvalifikacijos, įgytos trečiojoje šalyje 
Apsvarstytos trys alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) 3 met ų profesinės patirties reikalavim ą 
sutrumpinti iki 2 met ų; 3) išplėsti direktyvos taikymo srit į įtraukiant tre čiojoje šalyje įgytų 
kvalifikacij ų pripažinim ą (pirmasis pripažinimas). 
Labiausiai b ūtų pritariama 1 alternatyvai, nes dviem kitoms alternatyvoms valstyb ės narės 
nepritaria, ir atrodo, kad šiuo metu jas taikyti b ūtų pernelyg ambicinga.  
4.6.3.  Notarai 
Poveikio vertinime svarstytos tokios a lternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) ne įtraukti notar ų į 
direktyvos taikymo srit į; 3) išplėsti direktyvos taikymo srit į įtraukiant įsisteigimo atvejus; 4) 
leisti įsisteigti apribojant teikiam ų paslaugų apimtį; 5) taikyti vis ą direktyvą.  
Padaryta išvada, kad 4 a lternatyva geriausiai tikt ų siekiant atsižvelgti į profesijos 
specifiškum ą. 
4.7. Pacientų apsauga 
Vertinant direktyv ą, itin svarbus klausimas buvo visuomen ės sveikata.  
 
LT 8   LT 4.7.1.  Specialist ų statuso garantijos 
Kai kurie suinteresuotieji subjektai, net kelios vyriausyb ės, siūlė, kad direktyva sveikatos 
apsaugos specialistams b ūtų nustatytas privalomas nuolatin is profesinis tobulinimasis. 
Kompetentingoms valdžios institucijoms taip pat r ūpi situacijos, kai gydytojai arba 
slaugytojai daug met ų neužsiėmė profesine veikla arba galb ūt jiems buvo uždrausta ja 
užsiimti taikomais drausminiais veiksmais arba baudžiamosiomis sankcijomis.  
Apsvarstytos šios alternatyvos: 1) nekeisti poli tikos; 2) nustatyti papildomus reikalavimus d ėl 
privalomo nuolatinio profesinio to bulinimosi ir naujausios profesin ės patirties; 3) nustatyti 
papildomus reikalavimus d ėl naujausios profesin ės patirties; 4) įdiegti įspėjimo mechanizm ą, 
kuris būtų derinamas su padidintu skaidrumu tarp valstybi ų narių dėl privalomo nuolatinio 
profesinio tobulinimosi.  
Labiausiai pritariama 4 alternatyvai, nes j ą pasirinkus yra veiksmingai sumažinama rizika, kad 
sveikatos specialistai, kuriems uždrausta užsiimti profesine veikla, persikels iš vienos valstybės narės į kitą.  
4.7.2.  Garantijos d ėl kalbos įgūdžių  
Pacientams specialist ų kalbos mok ėjimas yra svarbus klausimas. Direktyvoje nustatytas 
įpareigojimas specialistams, ta čiau nepateikiama joki ų konkrečių
 priemoni ų, kuriomis 
valstybės narės užtikrint ų to įpareigojimo laikym ąsi. Šiuo klausimu susir ūpinimas buvo 
išreikštas sveikatos ap saugos specialistams.  
Poveikio vertinime nagrin ėjamos tokios alternatyvos: 1) nekeisti politikos; 2) įvesti 
sisteming ą sveikatos apsaugos specialist ų kalbos įgūdžių patikrą ir ją suderinti ES lygmeniu. 
3) išaiškinti kiekvienu atveju atskirai specialist ų kalbos įgūdžių tikrinimo užtikrinimo 
taisykles.  
Labiausiai priimtina 3 alternatyva, nes j ą pasirinkus užtikrinama, kad bus išlaikyta 
pusiausvyra tarp poreikio užtikrinti paciento saug ą ir reikalingo pripažinimo proced ūrų 
veiksmingumo.  
4.8. Kvalifikacini ų reikalavim ų skaidrumo ir pagr įstumo stoka reglamentuojam ų 
profesijų atvejais  
ES reglamentuojamos 800 kategorij ų profesijos. Reglamentuojam oms profesijoms priskirtina 
veikla, taip pat reikalaujamos kvalifikacijos tipas valstyb ėse narėse gali labai skirtis.  
Atsižvelgiant į dabartines diskusijas d ėl reglamentuojam ų profesijų skaičiaus (ir į Europos 
Parlamento prašym ą jį sumažinti), atrodo, kad vis ų pirma yra b ūtina padidinti 
reglamentuojam ų profesijų skaidrum ą ir pagrįstumą.  
Poveikio vertinime nagrin ėtos tokios alternatyvos: 1) ES lygmeniu nekeisti politikos; 2) 
užtikrinti didesn į profesijų reglamentavimo skaidrum ą; 3) taikyti 2 alternatyv ą ir įdiegti 
abipusio vertinimo praktik ą; 4) pasirinkti 2 alternatyv ą ir nustatyti speciali ą tvarką 
profesijoms, kurios yra reglamentuojamos tik vienoje valstyb ėje narėje.  
Labiausiai priimtina 3 alternatyva, nes j ą pasirinkus b ūtų veiksmingai padidintas skaidrumas 
ir valstyb ės narės būtų skatinamos įvertinti ir palyginti na cionalines nuostatas. 
 
LT 9   LT 5. BENDRAS PASI ŪLYMO PAKETO POVEIKIS  
Politikos alternatyvos derinamos taip, kad b ūtų užtikrinta vidin ė iniciatyvos darna. Visada 
atsižvelgiama į poveikį suinteresuotiesiems subjektams, taip pat į tinkamiausi ų politikos 
alternatyv ų sukuriam ą administracin ę naštą ir jų lemiamas atitikties užtikrinimo s ąnaudas.  
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Buvo nustatyti special ūs pažangos, daromos įgyvendinant direktyv ą, stebėsenos rodikliai. 
Taip pat buvo numatytas įpareigojimas teikti ataskaitas, kad b ūtų galima įvertinti įvairių 
pripažinimo sistem ų veikimą.