/* KOM/2010/0450 galutinis */ KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Devintasis komunikatas dėl Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 97/36/EB ir Direktyva 2007/65/EB, 4 ir 5 straipsnių taikymo 2007–2008 m. Europos ir nepriklausomų audiovizualinių kūrinių skatinimas





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.23 KOM(2010) 450 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Devintasis komunikatas dėl Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 97/36/EB ir Direktyva 2007/65/EB, 4 ir 5 straipsnių taikymo 2007–2008 m.Europos ir nepriklausomų audiovizualinių kūrinių skatinimas SEK(2010) 995 KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Devintasis komunikatas dėl Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 97/36/EB ir Direktyva 2007/65/EB, 4 ir 5 straipsnių taikymo 2007–2008 m.Europos ir nepriklausomų audiovizualinių kūrinių skatinimas ĮVADAS Šis komunikatas parengtas remiantis 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyvos 89/522/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo[1] (Televizijos be sienų direktyva) su pakeitimais, padarytais 1997 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/36/EB[2] ir 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/65/EB (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva)[3] (toliau – direktyva)[4], 4 straipsnio 3 dalimi. Šiuo komunikatu Komisija devintą kartą nuo tada, kai buvo priimta ši direktyva, informuoja apie jos 4 ir 5 straipsnių taikymą – šįkart 2007–2008 m. Komunikatas parengtas remiantis valstybių narių pateiktais statistiniais duomenimis, rodančiais, kaip vykdomi šiuose straipsniuose nurodyti reikalavimai, susiję su kiekvienos valstybių narių jurisdikcijai priklausančios televizijos programos transliavimu; jame taip pat pateikiama Komisijos nuomonė apie šių nuostatų taikymą, įskaitant pagrindines išvadas, darytinas įvertinus valstybių narių ataskaitas. Šios kas dvejus metus rengiamos ataskaitos tikslas dvejopas. Pirma, remiantis direktyvos 4 straipsnio 3 dalimi, kitos valstybės narės, Europos Parlamentas, Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas komunikatu supažindinami su valstybių narių pateiktais statistiniais duomenimis. Antra, juo siekiama patikrinti, ar valstybės narės tinkamai taiko Europos ir nepriklausomų kūrėjų kūrinių skatinimo priemones. Komisija ataskaitas rengiančioms visoms valstybėms narėms pateikė išankstinį kanalų sąrašą iš Europos audiovizualinės observatorijos MAVISE duomenų bazės[5]. Taip norėta užtikrinti, kad valstybių narių pateikiami statistiniai duomenys būtų nuoseklesni ir kad juos būtų lengviau lyginti. Pagal direktyvos nuostatas iš sąrašo buvo pašalinti vietiniai kanalai, nes jiems 4 ir 5 straipsniai netaikomi (9 straipsnis), kanalai, kurie netransliuoja viena iš ES kalbų (Direktyvos 97/36/EB 29 konstatuojamoji dalis), ir kanalai, kurie transliuojami tik už ES ribų ir kurių negalima žiūrėti ES (2 straipsnio 6 dalis). Kaip ir ankstesnėje ataskaitoje, visi tam tikros valstybės narės jurisdikcijai priklausantys kanalai turėjo būti įvertinti nepriklausomai nuo jų žiūrovų dalies. Papildomos informacijos galima rasti aiškinamuosiuose dokumentuose, įtrauktuose į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, kuris pateikiamas su komunikatu. Bulgarija ir Rumunija, kurios į ES įstojo 2007 m. sausio 1 d. ir savanoriškai pateikė 2005–2006 m. statistinius duomenis, pirmą kartą įvykdė įsipareigojimą pranešti apie 4 ir 5 straipsnių taikymą 2007–2008 m. Todėl komunikate pirmą kartą atsižvelgta į visų 27 ES valstybių narių privalomas ataskaitas. KOMISIJOS NUOMONĖ APIE 4 IR 5 STRAIPSNIŲ TAIKYMĄ Bendrosios pastabos 4 ir 5 straipsnių taikymas Europos audiovizualiniame sektoriuje Kaip ir 2005–2006 m., apžvelgiamu laikotarpiu Europos audiovizualinis sektorius toliau augo. Transliuotojų ir kanalų kasmet daugėja, visų pirma dėl to, kad pereinant prie skaitmeninės technologijos sudaromos palankios sąlygos diegti naujas platformas ir kurti daug įvairių specializuotų kanalų. Dėl to žiūrovai dar labiau pasiskirstė, kaip jau pabrėžta Aštuntajame komunikate[6]. Europos audiovizualinės observatorijos pateiktais duomenimis, kanalų ES-27 padaugėjo nuo 5 151 2006 m. iki 6 067 2008 m., t. y. 17,8 %. Nacionalinių kanalų padaugėjo nuo 1 967 2006 m. iki 2 702 2008 m., t. y. 37,36 proc. Per tą patį laikotarpį bendro kanalų, įtrauktų[7] į valstybių narių ataskaitas, skaičiaus padidėjimas buvo didesnis nei registruotasis rinkoje – jų padaugėjo nuo 1 107 2006 m. (ES-27[8]) iki 1 590 2007 m. ir 1 679 2008 m. Todėl 2008 m., palyginti su 2006 m., tokių kanalų padaugėjo 51,6 %. Skirtumą tarp rinkoje registruoto padidėjusio skaičiaus ir įtrauktų kanalų padidėjusio skaičiaus galima paaiškinti tuo, kad naudojamas išankstinis kanalų sąrašas, kuris yra išsamesnis vertinimo pagrindas nei naudotasis ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais. Valstybių narių taikomi įgyvendinimo ir stebėjimo metodai Stebėjimo metodika nesuderinta ir kiekvienoje valstybėje narėje smarkiai skiriasi. Kaip ir rengiant ankstesnes ataskaitas, daugumoje valstybių narių transliuotojai teikia duomenis kompetentingoms institucijoms. Kai kuriose iš jų surinktus duomenis analizuoja nacionalinės valdžios institucijos arba privačios mokslinių tyrimų bendrovės. Vienu atveju pateikti kasdienių programų stebėjimo duomenys, paimti iš kompetentingos institucijos duomenų bazės. Metodų skirtumus gali lemti ir transliuotojų tipas (viešieji ar komerciniai transliuotojai). Stebimi atrinkti pavyzdžiai arba visas transliavimo laikas. Vienoje valstybėje[9] renkami tik antžeminėmis priemonėmis transliuojamų kanalų statistiniai duomenys, nes teisės aktai nacionalinėms valdžios institucijoms nesuteikia teisės reikalauti duomenų iš kitų kategorijų kanalų. Verta pažymėti, kad 2008 m. viena nacionalinė valdžios institucija (Portugalijoje) savo stebėjimo metodą patobulino – siekiant įvertinti kanalų veiklą, buvo atsisakyta pavyzdžių atrankos ir imta vertinti visų metų visą transliavimo laiką. Kadangi atsiskaitant naudotas išankstinis sąrašas, tai, nacionalinėms valdžios institucijoms iš sąrašo pašalinus keletą kanalų, prireikė paaiškinimų iš beveik visų valstybių narių. Pagal Komisijos parengtas direktyvos 4 ir 5 straipsnių įgyvendinimo stebėjimo gaires[10] buvo nurodyta, kaip vertinti skirtingų kategorijų kanalus. Dviem atvejais[11] Komisija oficialiai pakartojo, kad direktyvos 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas įpareigojimas teikti ataskaitas taikomas kiekvienai televizijos programai, kuri priklauso atitinkamų valstybių narių jurisdikcijai, išskyrus 4 straipsnio 1 dalyje aiškiai nurodytus atvejus[12]. Apskritai nacionalinių ataskaitų, kuriose pateikiami visų įtrauktų kanalų duomenys, šiek tiek sumažėjo – 2007 m. 12 ataskaitų iš 25[13] pateikti visų įtrauktų kanalų statistiniai duomenys apie Europos kūrinių transliavimą, o 2008 m. tokių ataskaitų buvo 11[14], palyginti su 14 ataskaitų ankstesnį ataskaitinį laikotarpį. Dar svarbiau tai, kad tose valstybėse narėse, kurios nepateikė visų reikiamų duomenų, padaugėjo kanalų, kurių duomenys nebuvo pateikti. Pagal Aštuntąjį komunikatą 2005 m. nebuvo pateikti 13 Čekijos kanalų, o 2006 m. – 10 Italijos kanalų duomenys apie Europos kūrinius. Vertinant ataskaitinį laikotarpį, 2007 m. nebuvo gauta 97 Italijos kanalų (2008 m. – 83), 2007 ir 2008 m. – 47 Vokietijos kanalų ir 2007 m. – 34 Prancūzijos kanalų (2008 m. – 35) duomenų apie Europos kūrinių transliavimą. Tokią tendenciją galėjo lemti ne tik tai, kad rinkoje labai padaugėjo mažų kanalų, todėl rinkti duomenis tapo sunkiau, bet ir tai, kad naudotas išankstinis kanalų sąrašas. Galima nustatyti ir kitų skirtumų, susijusių su direktyvos 4 ir 5 straipsnių taikymu valstybėse narėse. Kaip jau pabrėžta Aštuntajame komunikate, pagal direktyvos 5 straipsnį reikalaujama, kad mažiausia privaloma transliuoti nepriklausomų kūrėjų kūrinių dalis būtų siejama su kanalų transliavimo laiku arba jų programų biudžetu[15]. Skaičiavimo pagrindo skirtumus gali lemti ir kanalo tipas[16]. Be to, keletas valstybių narių, naudodamosi direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje aiškiai numatyta galimybe, parengė išsamesnių ar griežtesnių taisyklių (taikytinų visiems ar tik viešiesiems transliuotojams). Atsižvelgiant į tai, kad direktyva suteikta tam tikra galimybė ją įgyvendinti lanksčiai, nacionalinius duomenis visapusiškai lyginti sudėtinga. Tačiau, remdamasi komunikate pateiktais duomenimis, Komisija iš nacionalinių ataskaitų gali daryti patikimas išvadas apie 4 ir 5 straipsnių taikymą ES lygmeniu. Analizės ir vertinimo priemonės Pagal direktyvos 4 straipsnio 3 dalį Komisija užtikrina, kad 4 ir 5 straipsniai būtų taikomi pagal Sutarties nuostatas. Kad valstybėms narėms būtų lengviau vykdyti įsipareigojimus, susijusius su stebėjimu ir ataskaitų teikimu, parengtas dokumentas, kuriame pateiktos gairės[17]. Šiame dokumente apibrėžta keletas sąlygų ir paaiškintos tam tikros sąvokos. Be to, nustatyta keletas rodiklių[18], kad būtų galima pateikti objektyvios analizės priemonę valstybių narių pateiktiems statistiniams duomenims vertinti. 4 straipsnio taikymas Šioje dalyje nagrinėjama, kaip laikomasi įpareigojimo taikant atitinkamas priemones didžiąją transliavimo laiko dalį skirti, jei įmanoma, Europos kūriniams, kaip nustatyta direktyvos 4 straipsnyje. Europos Sąjungoje visi į 27 ES valstybių narių ataskaitas įtraukti kanalai 2007 m. Europos kūriniams vidutiniškai skyrė 62,64 %, o 2008 m. – 63,21 % transliavimo laiko, tad per ataskaitinį laikotarpį ši laiko dalis padidėjo 0,57 procentinio punkto[19]. Praėjusį ataskaitinį laikotarpį užfiksuotas didėjimas, o 2008 m. Europos kūriniams skirta transliavimo laiko dalis sumažėjo iki 2005 m. lygio (vidutiniškai 63,21 %). Vidutinės trukmės laikotarpiu (2004[20]–2008) padėtis buvo gana stabili – 2008 m. vidurkis (63,40%), palyginti su 2004 m. vidurkiu (63,52 %), sumažėjo tik 0,12 procentinio punkto. Vertinant tris skirtingas valstybių narių grupes[21], rezultatai yra tokie: bendras 15 valstybių narių grupės vidurkis per ketverių metų laikotarpį padidėjo (nuo 63,10 % 2005 m. iki 64,19 % 2008 m., t. y. 1,09 procentinio punkto), o per tą patį laikotarpį ES-10 vidurkis sumažėjo 2,04 procentinio punkto (nuo 64,15 % 2005 m. iki 62,11 % 2008 m.). Dviejose valstybėse narėse, kurios į ES įstojo 2007 m. (Bulgarija ir Rumunija), transliuotų Europos kūrinių vidurkis padidėjo, palyginti su ankstesniu laikotarpiu – nuo 59,40 % 2005 m. iki 61,40 % 2008 m. (dviem procentiniais punktais). Atsižvelgiant į tai, kad į ES jos įstojo neseniai, jų rezultatai verti pagyros ir leidžia tvirtinti, kad šios valstybės narės be problemų ėmė visapusiškai taikyti direktyvos nuostatas, susijusias su Europos kūrinių skatinimu. Todėl 2005–2008 m. bendras rodiklis buvo palyginti stabilus ir gerokai didesnis nei 4 straipsniu nustatyta 50 % riba. Vertinant atskirų valstybių narių rezultatus ataskaitiniu laikotarpiu, vidutinė Europos kūriniams skirta transliavimo laiko dalis 2007 m. svyravo nuo 27,90 % (Kipras) iki 85,00 % (Lenkija), o 2008 m. – nuo 30,00 % (Kipras) iki 83,11 % (Lenkija). Vertinant to paties laikotarpio vidutinę transliavimo laiko dalį, rezultatas pagerėjo 14 valstybių narių, pablogėjo 11 valstybių narių, o dviejose nepakito. 2008 m. rezultatus lyginant su 2005 m. rezultatais, vidutinės trukmės laikotarpiu 16 valstybių narių rezultatai pagerėjo, nors dažniausiai gana nedaug (11 valstybių narių – 5 % ar mažiau). Antra vertus, 11 valstybių narių rezultatai pablogėjo (mažiau kaip 10 % 8 valstybėse narėse). Europos kūriniams skirto transliavimo laiko pokyčiai per ketverių metų laikotarpį (2005–2008) pavaizduoti kiekvienos valstybės narės diagramose[22]. 2007 ir 2008 m. valstybių narių lygmeniu reikalavimus atitiko nuo 12,5 % (Kipre) iki 100 % (Estijoje) visų įtrauktų kanalų. Ataskaitiniu laikotarpiu reikalavimus atitinkančių kanalų padaugėjo dvylikoje valstybių narių, liko tiek pat devyniose, o sumažėjo šešiose valstybėse narėse. Verta pažymėti, kad reikalavimų atitiktis atspindi ne tik tai, ar kanalai vykdė 4 straipsnyje nustatytus reikalavimus, susijusius su Europos kūrinių transliavimu, bet ir tai, kiek duomenų perduota ar neperduota[23]. Trims valstybėms narėms[24] visą ataskaitinį laikotarpį kilo sunkumų užtikrinti, kad Europos kūrinių būtų transliuojama pakankamai; antra vertus, visais trimis atvejais blogiausi rezultatai buvo 2007 m., o 2008 m. padėtis pagerėjo (dviem atvejais nežymiai). Dvi[25] iš šių valstybių narių jau vienais iš dvejų ankstesnio ataskaitinio laikotarpio metų neužtikrino, kad Europos kūrinių būtų transliuojama pakankamai. Komisija ragina šias valstybes nares paremti jų jurisdikcijai priklausančių kanalų pastangas gerinti padėtį ir užtikrinti, kad per artimiausius metus padėtis nuolat gerėtų. Šie rezultatai rodo, kad ataskaitiniu laikotarpiu bendra padėtis buvo gana stabili, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, todėl galima teigti, kad 4 straipsnis visoje ES iš esmės buvo taikomas tinkamai. Tiesa, 2007–2008 m. ES-10 padėtis ėmė blogėti – iš dalies dėl to, kad neseniai atsirado daug specializuotų kanalų, kurių žiūrovų dalis maža, todėl gali prireikti tam tikro prisitaikymo laikotarpio, kad Europos kūrinių būtų pradėta transliuoti pakankamai. Nepaisant to, valstybės narės raginamos atidžiai stebėti visų jų jurisdikcijai priklausančių kanalų veiklos rezultatus ir skatinti juos užtikrinti, kad Europos kūrinių būtų transliuojama bent tiek, kiek reikalaujama 4 straipsnyje. 5 straipsnio taikymas Antroje komunikato dalyje pateikiami Europos lygmens rezultatai, susiję su direktyvos 5 straipsnyje nurodyta nepriklausomų kūrėjų sukurtų Europos kūrinių (nepriklausomų kūrėjų kūrinių) dalimi. Visų ES valstybių narių visi į ataskaitas įtraukti kanalai 2007 m. nepriklausomų kūrėjų kūriniams vidutiniškai skyrė 35,26 %, o 2008 m. – 34,90 % transliavimo laiko, tad per ataskaitinį laikotarpį ši laiko dalis sumažėjo 0,36 procentinio punkto. Prieš šį nedidelį sumažėjimą nepriklausomų kūrėjų kūriniams skirta transliavimo laiko dalis nuo 2003 m. didėjo. Vertinant ketverių metų laikotarpį (2005–2008)[26], 2008 m. vidurkių rodiklis buvo 0,83 procentinio punkto mažesnis nei 2005 m. Todėl valstybės narės turėtų skatinti jų jurisdikcijai priklausančius transliuotojus padidinti nepriklausomų kūrėjų kūriniams skiriamą transliavimo laiką, kad būtų pasiektas bent ankstesnio ataskaitinio laikotarpio lygis. 2007–2008 m. 13 valstybių narių padėtis pagerėjo, o 14 – pablogėjo. Ataskaitiniu laikotarpiu visos valstybės narės užtikrino, kad nepriklausomų kūrėjų kūrinių dalis sudarytų bent 10 %. Ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu viena valstybė narė[27] šio reikalavimo neįvykdė. Per ketverių metų laikotarpį (2005–2008) aštuoniose valstybėse narėse nepriklausomų kūrėjų kūrinių dalis didėjo – nuo 1,40 procentinio punkto (JK) iki 32.20 procentinio punkto (Kipras). Apskritai, palyginti su 2005 m., 19 valstybių narių nepriklausomų kūrėjų kūrinių dalis mažėjo – nuo 0,20 procentinio punkto (Portugalija) iki 16,80 procentinio punkto (Švedija). Palyginti su 2005 m., 2008 m. registruota nepriklausomų kūrėjų kūrinių dalis sumažėjo 4,36 procentinio punkto ES-15, padidėjo 4,56 procentinio punkto ES-10 ir sumažėjo 1,35 procentinio punkto dviejose naujausiose valstybėse narėse. ES-10 2008 m. vidurkis (35,10 %) nedaug skyrėsi nuo tų pačių metų ES-15 vidurkio (36,02 %). Visose valstybėse narėse reikalavimus atitinkančių kanalų ES vidurkis 2007 m. buvo 70,39 %, o 2008 m. – 72,35 %. Per ketverių metų laikotarpį ES-25[28] reikalavimus atitinkančių kanalų nuo 2005 iki 2008 m. sumažėjo 1,06 procentinio punkto. Palyginti su 2004 m. rezultatais, rodiklis sumažėjo 7,06 procentinio punkto. Tokį mažėjimą iš dalies galėjo lemti tai, kad padaugėjo ataskaitiniu laikotarpiu įtrauktų kanalų ir kad neperduotas tam tikras kiekis duomenų, susijusių su nepriklausomų kūrėjų kūrinių transliavimu[29]. Atskirų valstybių narių reikalavimų atitikties vidurkis svyravo nuo 35,13 % Bulgarijoje iki 100 % keturiose valstybėse narėse (Estijoje, Lietuvoje, Liuksemburge ir Maltoje) 2007 m. ir nuo 35,12 % Italijoje iki 100 % trijose valstybėse narėse (Estijoje, Lietuvoje ir Maltoje) 2008 m. Ataskaitiniu laikotarpiu reikalavimų atitikties vidurkis padidėjo 10 valstybių narių, liko nepakitęs aštuoniose valstybėse narėse ir sumažėjo devyniose valstybėse narėse. ES-10, kuriose reikalavimų atitikties vidurkis 2007 m. buvo 78,67 %, o 2008 m. – 83,30 %, padėtis buvo geresnė nei ES-15 (2007 m. 68,92 % ir 2008 m. 69,24 %), todėl akivaizdu, kad ES-10 valstybėse narėse 5 straipsnis įgyvendintas sėkmingai. ES vidutinė transliavimo laiko dalis, skirta naujiems nepriklausomų kūrėjų sukurtiems Europos kūriniams (nauji kūriniai[30]), 2007 m. sudarė 62,99 %, o 2008 m. – 63,88 % visų nepriklausomų kūrėjų Europos kūrinių, t. y. ta dalis ataskaitiniu laikotarpiu šiek tiek padidėjo (0,89 procentinio punkto). Tačiau, palyginti su 2005 m. vidurkiu[31] (68,75 %), 2008 m. vidurkis buvo 4,87 procentinio punkto mažesnis. Vidutinės trukmės laikotarpiu rodikliai blogėjo – 2008 m. ES-25[32] pasiektas 64,88 % vidurkis, t. y. jis sumažėjo 4,21 procentinio punkto, palyginti su 2004 m. rezultatu (69,09 %). Šį mažėjimą reikia palyginti su 4,97 procentinio punkto didėjimu 2001–2006 m., kaip nurodyta Aštuntajame komunikate. Vertinant 2005–2008 m. laikotarpį, ES-10 grupėje 2008 m. registruotų naujų kūrinių vidurkis (65,39 %) buvo 6,90 procentinio punkto mažesnis nei 2005 m. (72,29 %). ES-15 vidurkis buvo mažesnis nei ES-10 grupės tiek 2008 m. (64,53 %), tiek 2005 m. (66,23 %), tačiau 2005–2008 m. ES-15 vidurkis sumažėjo (1,69 procentinio punkto) mažiau nei ES-10. Todėl vertinant ES-10 rezultatus galima dar kartą patvirtinti, kad šios šalys 5 straipsnį įgyvendino sėkmingai, tačiau jos, kaip ir ES-15, turėtų dėti pastangas, kad mažėjimas būtų sustabdytas. Dviejų naujausių valstybių narių rodikliai apžvelgiamu laikotarpiu buvo labai geri (56,7 % 2007 m. ir 51,35 % 2008 m.), todėl galima tvirtinti, kad jos 5 straipsnį ėmė taikyti sklandžiai. Turimais duomenimis, 5 straipsnio reikalavimų, susijusių su nepriklausomų kūrėjų kūrinių transliavimu (įskaitant reikiamą naujų kūrinių dalį), ES lygmeniu laikomasi gerai, tačiau ataskaitiniu laikotarpiu atitikties rodiklis, palyginti su 2005 m. lygmeniu, ėmė mažėti. Todėl valstybės narės raginamos stebėti, kaip jų jurisdikcijai priklausantys transliuotojai taiko 5 straipsnį, ir skatinti, kad į televizijos programas įtraukiamų nepriklausomų kūrėjų Europos kūrinių ir naujų kūrinių dalis vėl imtų didėti. IŠVADOS Valstybių narių pateiktais statistiniais duomenimis, ataskaitiniu laikotarpiu ES lygmeniu į televizijos programas įtraukiamų Europos kūrinių dalis šiek tiek sumažėjo. 2005–2008 m. padėtis buvo stabili, nors 2005–2007 m. buvo tam tikrų svyravimų (iš pradžių didėjimas, o 2007 m. – mažėjimas). Tačiau 2008 m. į televizijos programas įtraukiamų Europos kūrinių dalis vėl pasiekė 2005 m. lygį (63,2 % ES-27). Tai reiškia, kad nusistovėjo palyginti geri rodikliai – daug geresni nei reikalaujama 4 straipsnyje. Be to, šį rezultatą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad rinkoje nuolat daugėjo kanalų ir atsirado mažų specializuotų kanalų, kuriems iš pat pradžių gali būti sudėtinga transliuoti pakankamai Europos kūrinių. Į šį aspektą, kuris jau pabrėžtas Aštuntajame komunikate, turėtų būti atsižvelgta vertinant šio ataskaitinio laikotarpio bendrus rezultatus, susijusius su Europos kūrinių įtraukimu į televizijos programas visoje Europos Sąjungoje. Nors apskritai padėtis yra nebloga, ją dar galima gerinti. Pirma, trys valstybės narės, kuriose 2007 ir 2008 m. netransliuota pakankamai Europos kūrinių, turėtų labiau stengtis pagerinti rezultatus ir užtikrinti, kad rezultatai gerėtų sparčiau (rezultatai gerėja nuo 2008 m., nors vienu atveju labai mažai). Kadangi dvi iš šių valstybių narių priklauso ES-10, jų Europos kūrinių dalies vidurkio padidėjimas turėtų teigiamos įtakos visos ES-10 grupės rezultatams, kuriuos taip pat reikėtų gerinti (2005–2008 m. ES-10 vidurkis mažėjo). Be to, verta atkreipti dėmesį į tai, kad ataskaitiniu laikotarpiu dviejose naujausiose valstybėse narėse Europos kūrinių dalis televizijose programose buvo didelė, ir į tai, kad tokia dalis 2005–2008 m. padidėjo. Vertinant direktyvos 5 straipsnio įgyvendinimą, ataskaitiniu laikotarpiu su nepriklausomais darbais susiję atitikties rodikliai šiek tiek suprastėjo. Remiantis valstybių narių pateiktomis statistinėmis ataskaitomis, sumažėjimas nustatytas tiek ataskaitiniu laikotarpiu, tiek 2005–2008 m. Nors sumažėjimas nėra didelis (nuo 2005 iki 2008 m. – 0,83 procentinio punkto), teigiamą ankstesnio laikotarpio pokytį pakeitė neigiamas. Reikėtų pažymėti, kad ES-10 pagerino nepriklausomų kūrėjų kūrinių transliavimo rodiklius. 2005–2008 m. kiek labiau sumažėjo nepriklausomų kūrėjų naujų kūrinių dalis. Valstybės narės raginamos skatinti jų jurisdikcijai priklausančius kanalus užtikrinti, kad nepriklausomų kūrėjų kūrinių ir naujų kūrinių dalis imtų didėti. Tačiau vertinant ataskaitinio laikotarpio rezultatus galima teigti, kad 5 straipsnis įgyvendinamas sėkmingai – rezultatai gerokai pranoksta tai, ko reikalaujama. Aštuntajame komunikate jau minėta, kad, valstybių narių pateiktų ataskaitų analizės duomenimis[33], 2007–2008 m. direktyvos 4 ir 5 straipsnio reikalavimai įgyvendinti gerai, kaip galima spręsti iš toliau pateiktų diagramų. Pagrindiniai rodikliai 2005-2008 m. (ES-27) [pic] [1] OL L 298, 1989 10 17. [2] OL L 202, 1997 7 30. [3] OL L 332, 2007 12 18. [4] Pasibaigus Direktyvos 2007/65/EB perkėlimo laikotarpiui, šios trys direktyvos buvo kodifikuotos Direktyva 2010/13/ES. Kodifikuojant buvo pakeista straipsnių numeracija. Buvę 4 ir 5 straipsniai pakeisti 16 ir 17 straipsniais, nors straipsnių turinys nepakito. [5] http://mavise.obs.coe.int/. [6] http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/tvwf/implementation/promotion/index_en.htm. [7] 1 priedo – Tarnybų darbinio dokumento – 1 rodiklyje pateikta tokia įtrauktų kanalų apibrėžtis: bendras nustatytų kanalų skaičius atėmus neveikiančių kanalų ir dėl programų pobūdžio arba dėl teisinių išimčių neįtrauktų kanalų skaičių. [8] Palyginimo tikslais Bulgarijos ir Rumunijos savanoriškai pateikti 2005 ir 2006 m. duomenys įtraukti apskaičiuojant bendrą abejų metų kanalų skaičių. [9] Žr. 3 priedą, p. 120 (Kipras). Teisinė padėtis turėtų pasikeisti artimiausiais mėnesiais. [10] Žr. http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/reg/tvwf/eu_works/controle45_en.pdf. 4 ir 5 straipsniai netaikomi tik vietiniams (subregioniniams) kanalams, ne ES oficialiąja kalba transliuojamiems kanalams ir kanalams, kurie transliuojami už ES ribų ir kurių negalima žiūrėti ES. [11] Komisija raštuose Vokietijai ir Portugalijai nurodė, kad 4 ir 5 straipsnius būtina taikyti atitinkamai regioniniams kanalams ir kino filmų kanalams – iki tol nacionalinės valdžios institucijos manė, kad jie neturi būti neįtraukti. Gavusi Komisijos raštą, Portugalija jau pateikė 2008 m. kino filmų kanalų duomenis, o Vokietija įsipareigojo pradėti rinkti kito ataskaitinio laikotarpio regioninių kanalų statistinius duomenis. [12] Tik specializuoti žinių, sporto, žaidimų, reklamos, teleparduotuvių ir teleteksto paslaugų kanalai atleisti nuo įpareigojimo taikyti 4 ir 5 straipsnius. [13] Šiuo atveju apžvelgiant 2007–2008 m. laikotarpį vertinta ES-25 informacija, kad duomenis būtų galima palyginti su ankstesnio ataskaitinio laikotarpio duomenimis. Bet kuriuo atveju 2007–2008 m. laikotarpio ES-27 skaičiai yra tokie pat. [14] Estijos, Airijos, Graikijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Maltos, Austrijos, Lenkijos, Suomijos ir Jungtinės Karalystės. Jungtinė Karalystė 2007 m. pateikė visų 396 kanalų duomenis, o 2008 m. – visų, išskyrus du. [15] Prancūzija ir Italija jau ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais paskelbė, pasirinkusios antrąjį variantą. Žr. Aštuntąjį komunikatą. [16] Tai taikoma Prancūzijos skaitmeniniams antžeminiams kanalams. Procentinė dalis apskaičiuojama atsižvelgiant į pastarųjų metų apyvartą – tai aukštesnis vertinimo pagrindas nei nustatytasis direktyva. Prie Aštuntojo komunikato pridedamame Tarnybų darbiniame dokumente Komisija jau ragino Prancūziją pateikti duomenys taip, kad būtų tiksliai atspindėta, kaip Prancūzijos kanalai atitinka direktyvos 5 straipsnį. [17] Žr. 10 išnašą. [18] Žr. 1 priedą – Tarnybų darbinį dokumentą. [19] ES lygmeniu pateikti rodikliai pagrįsti visų nacionalinių vidurkių, apskaičiuojamų pagal valstybių narių perduotus statistinius duomenis, matematiniu vidurkiu. Šie rodikliai neįvertinti, nes yra ne visi tinkamai visus kanalus įvertinti reikalingi parametrai . [20] 2004 m. yra pirmieji metai, kai duomenys (25 ES valstybių narių) gali būti lyginami su 2007–2008 m. laikotarpio duomenimis. Palyginimui 2008 m. apskaičiuotas ES-25 vidurkis (be Bulgarijos ir Rumunijos). [21] ES-15 (valstybės narės senbuvės), ES-10 (2004 m. į ES įstojusios valstybės narės) ir dvi naujausios valstybės narės (Bulgarija ir Rumunija), kurios į ES įstojo 2007 m. [22] Žr. Tarnybų darbinio dokumento 2 punkte pateiktas diagramas. 4 ir 5 straipsnių taikymas – išsami analizė. [23] Žr. 1 priedo – Tarnybų darbinio dokumento – 3 rodiklį. [24] Kiprui (2007 m. Europos kūriniams skirtas transliavimo laikas sudarė 27,9 %, 2008 m. – 30 %), Švedijai (2007 m. – 45,1 %, 2008 m. – 45,5 %) ir Slovėnijai (2007 m. – 34,1 %, 2008 m. – 44,6 %) [25] Slovėnija 2005 m. ir Švedija 2006 m. [26] Kad būtų galima palyginti, į 2005 ir 2006 m. vidurkius įtraukti duomenys, kuriuos savanoriškai pateikė Bulgarija ir Rumunija, į ES įstojusios 2007 m. sausio 1 d. [27] Kipre nepriklausomų kūrėjų kūriniams skirto transliavimo laiko vidurkis sudarė 9,7 % 2005 m. ir 6,5 % 2006 m., o ataskaitiniu laikotarpiu vidurkis buvo 39,6 % 2007 m. ir 41,9 % 2008 m. [28] ES-25 pasirinkta, kad būtų galima lyginti su 2004–2008 m. laikotarpiu. [29] Taikant šį rodiklį laikoma, kad kanalai, apie kuriuos nepateikta jokių duomenų, nesilaiko reikalavimų, žr. 1 priedą. Veiklos rezultatų rodikliai – 5 rodiklis. [30] T. y. kūriniai, transliuoti per penkerius metus nuo sukūrimo. [31] Kad būtų galima palyginti, skaičiai buvo apskaičiuoti remiantis ES-27 duomenimis. [32] ES-25 duomenys pasirinkti tam, kad būtų galima lyginti su 2004 m. duomenimis. [33] Žr. Tarnybų darbinio dokumento 2 punktą. 4 ir 5 straipsnių taikymas – išsami analizė.