LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie pasi ūlymo dėl Tarybos rekomendacijos d ėl aplinkos be d ūmų 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Aplinkos ir sveikatos veiksm ų planu (2004–2010 m.) Komisija įsipareigojo gerinti patalp ų 
oro kokyb ę, visų pirma skatindama draudim ą rūkyti visose darbo vietose. Komisijos Žali ąja 
knyga „Europa be tabako d ūmų: politikos alternatyvos ES mastu“ prad ėtos konsultacijos 
parodė didelę paramą visapusiškai ner ūkymo politikai ir tolimesniems aplink ą be dūmų 
skatinantiems ES veiksmams. Bendrijos darbuotoj ų sveikatos ir saugos strategijoje (2007–
2012 m.) raginama d ėti daugiau pastang ų siekiant pagerinti darbuotoj ų saugą ir sveikatos 
apsaugą. Tarptautiniu lygmeniu PSO Tabako kontrol ės pagrindų konvencija (toliau – TKPK) 
šalys įsipareigoja spr ęsti tabako d ūmų poveikio uždarose darbo viet ose ir viešosiose vietose 
problemas. 
2. A PLINKYB ĖS IR PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
2.1. Aplinkyb ės 
2.1.1. Aplinkos tabako d ūmų poveikio gr ėsmė sveikatai 
Aplinkos tabako d ūmų (toliau – ATD), dar vadinam ų antriniais tabako d ūmais ar pasyviuoju 
rūkymu, poveikis yra pla čiai paplitusio mirtingumo, sergamumo ir ne įgalumo ES priežastis. 
ATD susij ę su suaugusi ųjų plaučių vėžiu, koronarine ši rdies liga, insultu, astma ir l ėtine 
obstrukcine plau čių liga. Be to, jie žalingi vaik ams, nes sukelia staigios k ūdikių mirties 
sindromą, ūmias kvėpavimo tak ų infekcijas, vidurin ės ausies uždegim ą ir sunkesn ę astmą. 
Remiantis ankstesniais skai čiavimais 2002 m. 25 ES valstyb ėse narėse nuo ATD poveikio 
darbo vietoje mir ė 7 300 suaugusi ųjų, iš kurių 2 800 nebuvo r ūkaliai. Dar 72 000 žmoni ų, iš 
kurių 16 400 nebuvo r ūkaliai, mirtys susijusios su ATD poveikiu namuose1. Šio poveikio 
vertinimo apskai čiavimais 2008 m. 27 ES valstyb ėse narėse nuo pasyviojo r ūkymo įstaigose, 
baruose ir (arba) restoranuose iš viso mir ė 6 000 žmoni ų, iš kurių 2 500 buvo ner ūkantys 
darbuotojai. Tik ėtina, kad d ėl poveikio ne darbuotojams, kaip antai bar ų ir restoran ų 
klientams, kyla dideli ų papildom ų sveikatos problem ų.  
                                                 
1 Kovos su r ūkymu partneryst ė (2006 m.), Pakeliant d ūmų priedang ą: 10 priežas čių, kodėl Europoje 
turėtų būti nerūkoma (angl.: The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons 
for a smoke-free Europe ), Briuselis, Belgija, Europos respiratolog ų draugija, p. 146. 
 
LT 3   LT Apskaičiuotas visos ES r ūkančių ir nerūkančių darbuotoj ų mirtingumas nuo ATD poveikio 2008 m.  
 Nerūkantieji  Rūkaliai Rūkaliai ir 
nerūkantieji  
 Įstaigos  Barai ir 
restoranai  Iš viso Įstaigos  Barai ir 
restoranai  Iš 
viso Iš viso  
Plaučių vėžys 387   156   542   600   161   761  1 303 
In-sultas   378  160  538   601   197   798  1 336 
Širdies ligos   384   138   522  612   159   771  1 293 
Lėtinės apatinių 
kvėpavimo tak ų 
ligos  565  332  897  881   296   1 176  2 073 
Iš viso   1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
Palyginus su mirties atvejais d ėl kitų sveikatos pavoj ų – būdingų darbo vietai ir pasitaikan čių 
bendrai visuomenei – ATD poveikio gr ėsmė sveikatai yra didel ė. 
2.1.2. Aplinkos tabako d ūmų poveikio našta ekonomikai 
ATD poveikis daro didel ę finansinę žalą. Apskaičiuota, kad makroekonomin ės ATD poveikio 
darbo vietoje išlaidos 27 ES valstyb ėse narėse – 2,46 milijardo eur ų per metus. Jas sudaro 
daugiau nei 1,3 milijardo eur ų medicinin ės išlaidos su tabaku susijusioms ligoms ( įskaitant 
560 milijon ų eurų, priskiriam ų nerūkantiems darbuotojams) ir daugiau nei 1,1 milijardo eur ų 
su produktyvumo praradimu susijusi ų nemedicinini ų išlaidų (įskaitant 480 milijon ų eurų, 
priskiriam ų nerūkantiems darbuotojams). Mikroe konominei ATD poveikio naštai 
priskiriamas mažesnis darbuotoj ų produktyvumas, d ėl rūkymo medžiag ų kilusio gaisro 
nuostoliai, taip pat su r ūkymu susijusio papildomo valymo ir remonto išlaidos. 
2.2. Problemos apibr ėžtis 
2.2.1. Nepakankamas Tabako kontrol ės pagrind ų konvencijos nustatyt ų tarptautini ų 
įsipareigojim ų laikymasis 
Tabako kontrol ės pagrind ų konvencija (TKPK), kuri ą ratifikavo Bendrija ir 26 valstyb ės 
narės, šalys teisiškai įpareigojamos apsaugoti žmones nuo antrini ų tabako d ūmų visose 
uždarose darbo vietose, viešajame transporte ir uždarose viešosiose vietose. 2007 m. liepos 
mėnesį Konvencijos šali ų antrojoje konferencijoje buvo priimtos „aukso standart ą“, kurio 
turėtų siekti kiekvien a šalis, nustatan čios gairės.  
Tačiau kol kas tik šiek tiek daugiau nei tre čdalyje valstybi ų narių priimta politika, kuria 
siekiama laikytis TKPK įsipareigojim ų. Daugelyje šali ų susidurta su dideliais sunkumais 
priimant ir (arba) vykdant visapusiškus teis ės aktus, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be 
dūmų. Paaiškėjo, kad barai ir restoranai – ypa č sunkiai reguliuojama sritis. Šiuo metu n ėra 
tikėtina, kad visos valstyb ės narės galėtų įvykdyti TKPK įsipareigojimus, nebent atsirast ų ES 
lygmens politin ė paskata ir steb ėsenos mechanizmas.  
Kol kas Bendrijoje imtasi tik dalini ų aplinkos be d ūmų skatinimo veiksm ų. Šis klausimas 
spręstas teisiškai neprivalomomis rezoliucijomis ir rekomendacijomis, ta čiau jose 
nepateikiamos išsamios gair ės, kaip sukurti aplink ą, kurioje visiškai neb ūtų dūmų. Be to, šis 
klausimas sprendžiamas keliose profesin ės sveikatos ir saugos dire ktyvose – keliais atvejais 
netiesiogiai, o kitais atvejais ap saugos lygmuo yra nevisapusiškas.  
 
LT 4   LT 2.2.2. Didelis aplinkos tabako d ūmų paplitimo 27 Europos S ąjungos valstyb ėse narėse 
mastas ir netolygumas 
Šalyse, kuriose n ėra visapusišk ų teisės aktų, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be dūmų, 
daugelyje vieš ųjų vietų, kurių dauguma yra kažkieno darbo vieta, yra r ūkomas tabakas. 
Remiantis 2006 m. pabaigos Eurobarometro duomenimis, apskai čiuota, kad 28 % ES 
darbuotoj ų kasdien patiria ATD poveik į uždarose darbo vietose ir įstaigose, ir atitinkamai, 
2008 m. pabaigos duomenimis – 39 % darbuotoj ų – baruose ir restoranuose. Be to, bar ų ir 
restoranų klientams kyla ypa č didelio ATD poveikio ir su tuo susijusi ų pavojų sveikatai 
grėsmė.  
Valstybių narių ATD poveikio paplitimas labai sk iriasi – nuo 3 % Airijoje iki 85 % 
Graikijoje. Nacionalini ų teisės aktų, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be dūmų, taikymo 
sritis ir griežtumas – esminis veiksnys, nuo kurio priklauso ATD poveikio skirtumai ES.  
Be to, žemesni ų socialinių ir ekonomini ų grupių gyventojams pavojus patirti ATD poveik į yra 
daug didesnis ir didina esamus sveikatos apsaugos netolygumus. 
2.2.3. Nepakankama vaik ų ir jaunimo apsauga nuo tabako d ūmų 
Tabako d ūmų poveikis vaikams ir paaugliams – ypati nga sveikatos problema. Vaikai beveik 
negali arba visiškai ne gali kontroliuoti suaugusi ų rūkalių sukelto ATD poveikio. Be to, ATD 
poveikis vaik ų sveikatai ypa č žalingas. ATD poveikis pavoji ngas ne tik sveikatai, nes b ūdami 
aplinkoje, kurioje yra tabako d ūmų, vaikai gali susidaryti nuomon ę, kad rūkymas – įprastas 
suaugusiųjų elgesys, ir d ėl to paauglyst ėje patys prad ėti rūkyti.  
Dažniausiai ATD poveik į vaikai patiria d ėl namuose r ūkančių tėvų. Naujausiais 
Eurobarometro duomenimis, per tre čdalį rūkalių pripažino, kad r ūko namuose matant 
vaikams. PSO visuotinio jaunimo tabako va rtojimo tyrimo duomenimis, dvylikoje ES 
valstybių narių 40–90 % paaugli ų patyrė ATD poveik į namuose. Be to, t ėvų rūkymas ne tik 
namuose, bet ir automobilyje – ypa č didelio masto ATD poveikio šaltinis.  
Vaikai taip pat nuolatos mato suaugusi ųjų pavyzdį, kai jie r ūko atvirose vietose, kaip antai 
viešose žaidim ų aikštelėse, atvirose mokykl ų, ligoninių ir kitų vaikams paslaugas teikian čių 
įstaigų teritorijose ir per atvirus sporto ar kult ūros renginius.  
3. ES  VEIKSM Ų PAGRINDAS  
EB sutarties 137 ir 152 straipsniais nus tatytas aiškus ap saugos nuo tabako d ūmų srities ES 
priemonės teisinis pagrindas. Ši ES lygmens parama prisid ėtų prie nuoseklaus TKPK nuostat ų 
įgyvendinimo laiku pagal tarptautiniu s valstybi ų narių ir ES įsipareigojimus. Be to, parama 
padėtų mažinti apsaugos nuo ATD poveikio skirtumus valstyb ėse narėse ir jų viduje, taip pat 
su tuo susijusius sveikatos netolygumus ir neigiamus tarptautinius aspektus. Parengdama 
duomenų bazę, palengvindama valstybi ų narių dalijimąsi veiklos ir ger ąja patirtimi, teikdama 
įgyvendinimo gaires (tik ėtina, kartu su minimaliais ES darbuotoj ų apsaugos standartais) toms 
valstybėms narėms, kuriose visapusiški teis ės aktai, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be 
dūmų, dar ne įgyvendinti, ir steb ėdama visos ES pažang ą, Bendrija savo veiksmais 
nacionalin ėms pastangoms suteikt ų aiškios papildomos naudos. 
 
LT 5   LT 4.
 T IKSLAI
 
 
Bendras tikslas 
 
 
Konkretūs tikslai  
 
 
Konkretūs tikslai 
  
 Gerinti pilie čių ir darbuotoj ų sveikatą pagal EB 
sutarties 152 ir 137 straipsnius, mažinant su tabaku 
susijusių ligų paplitimą ir mirtingum ą nuo jų 
TKPK nuostatas pritaikyti 
ES situacijai Stebėti aplinkos be d ūmų 
siekimo pažang ą  Padėti valstyb ėms nar ėms 
pasiekti, kad darbo vietose ir 
(arba) viešosiose vietose ATD 
poveikio nelikt ų ir skatinti, kad 
namuose neb ūtų rūkoma Atitikti ES ir valstybi ų 
narių įsipareigojimus 
pagal TKPK  
 
5. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
1) Jokių dabartin ės padėties pakeitim ų  
Pasirinkusi ši ą galimyb ę ES nesiimt ų jokių naujų veiksmų, bet tęstų esamus su ATD 
susijusius darbus pagal įvairias Bendrijos programas, informavimo ir švietimo kampanijas ir 
tinklų kūrimo iniciatyvas. 
2) Atvirasis koordinavimo metodas (AKM)   
Pagal šią galimybę valstybės narės būtų skatinamos bendradarbiauti aplinkos be d ūmų srityje 
siekiant dalytis informacija, susitarti d ėl bendrų tikslų ir rodikli ų ir reguliariai atlikti perži ūrą. 
Reikėtų įkurti koordinavimo institucij ą, kuri koordinuot ų valstybi ų narių ir Europos 
Komisijos veikl ą. Šios galimyb ės turinys priklausyt ų nuo valstybi ų narių tarpusavio 
susitarimų, tačiau teoriniu aspektu gal ėtų būti visapusiškai taikomas ir apimti daugiau, nei 
nurodyta TKPK gair ėse, kuriose didžiausias d ėmesys skiriamas apsaugai nuo ATD uždarose 
viešosiose vietose ir darbo vietose. 
3) – 4) Komisijos arba  Tarybos rekomendacija  
152 straipsniu pagr įsta Komisijos ar Tarybos rekomendacija valstyb ės narės būtų skatinamos 
bei joms b ūtų teikiama pagalba priimti visapusišk ą strategiją, kuria siekiama užtikrinti aplink ą 
be dūmų, pagal TKPK įsipareigojimus, nustatant visoms ES šalims vienod ą galutinį 
įgyvendinimo termin ą ir aiškius ataskait ų teikimo ir steb ėsenos mechanizmus. Be TKPK 
gairių nuostatų tokia Rekomendacija tur ėtų apimti priemones, kuriomis b ūtų siekiama spr ęsti 
ATD poveikio vaikams ir paaugliams problemas, taip pat pagalbines priemones, kaip antai 
informavimo kampanijas ir param ą atsisakantiems r ūkalų. 
 
LT 6   LT 3+ – 4+ Komisijos arba Tarybos rekomenda cijos ir atvirojo ko ordinavimo metodo 
derinys  
Komisijos arba Tarybos rekomendacija gal ėtų būti glaudesnio valstybi ų narių 
bendradarbiavimo paskata. Pagal š į scenarijų rekomendacijos tekstas tapt ų pagrindu ir 
atskaitos tašku, o valstyb ės narės dalytųsi informacija ir ger ąja patirtimi apie jos 
įgyvendinim ą, priimtų bendrus tikslus ir lyginam uosius standartus, kad atitikt ų, ir, galbūt, 
viršytų, jos reikalavimus ir rengt ų bendrus pažangos steb ėsenos rodiklius. 
5) Privalomi teis ės aktai   
Peržiūrėtų galiojančių sveikatos ir saugos direktyv ų (visų pirma Direktyva 89/654/EEB d ėl 
būtiniausių darbovietei taikom ų saugos ir sveikatos reikalavim ų ir (arba) Kancerogen ų ir 
mutagenų direktyva 2004/37) arba 137 straipsniu pagr įstos atskiros direktyvos d ėl rūkymo 
darbo vietoje įsigaliojimo pagrindu gal ėtų būti priimtos privalomos teisin ės priemon ės. Ši 
galimybė būtų taikoma ribotai – tik darbo vietos ap linkai, ir netaikoma nei viešosioms 
vietoms, kurios n ėra darbo vietos, nei savaranki škai dirbantiems asmenims. 
6. G ALIMYBI Ų VERTINIMAS  
Nustatytos politikos galimyb ės nagrinėtos pagal penkis pagrindinius parametrus: papildom ą 
ES dalyvavimo naud ą, tikėtiną numatytos politikos priemon ės priėmimo greit į, tikėtiną 
politikos galimyb ės turinį, politinio ar teisinio įsipareigojimo, kurio valstyb ės narės turi 
laikytis, lygmen į ir galimas nenumatytas pasekmes . Remiantis šia kokybine analize ir 
prognozuojamomis permainomis valstyb ėse narėse padarytos šios sa ntykinio kiekvienos 
politikos galimyb ės veiksmingumo, siekiant iki 2013 m. (t. y. iki paskutini ų dabartin ės 
sveikatos strategijos galiojimo met ų) sumažinti ATD paplitim ą, prielaidos: 
Pasirinkus 1 galimyb ę (dabartin ę padėtį), mažiausias ATD paplitimo dydžio sumaž ėjimas 
labai atitikt ų situaciją, kurioje šalys, turin čios pažangius ar pakankamai pažangius teis ės aktų, 
kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be dūmų, pasiūlymus, iki 2013 m. įgyvendint ų pasiūlytas 
politikos galimybes. Tik ėtina, kad esama tendencija  siekti aplinkos be d ūmų bus tęsiama, 
tačiau lėčiau. 
Tikėtina, kad penki ų neteisinio pob ūdžio galimybi ų poveikis bus panašus, nes jomis si ūloma 
politikos k ūrimo parama, ta čiau valstyb ės narės nėra įpareigojamos priimti ir vykdyti teis ės 
aktus, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be dūmų. Tikimasi, kad jas taikant, ATD paplitimas 
palyginti su dabartine pad ėtimi galėtų sumažėti nuo dviej ų iki keturi ų kartų. Tikėtina, kad 
2 galimyb ė (AKM) ir 3 galimyb ė (Komisijos rekomendacija) – mažiausiai veiksmingos 
neteisinio pob ūdžio galimyb ės. Įgyvendinti AKM trukt ų gana ilgai, ir nepanašu, kad jis tikt ų 
spręsti tokią sudėtingą problemą kaip ATD. Kita vertus, Komisijos rekomendacijos poveik į 
riboja tai, kad valstyb ės narės nebūtų įpareigojamos. 4 galimyb ė (Tarybos rekomendacija) 
būtų daug veiksmingesn ė, visų pirma d ėl to, kad ja sukuriamas savarankiškumo poj ūtis. 
Tikėtina, kad 3+ galimyb ės (Komisijos rekomendaci ja ir AKM) poveikis b ūtų panašus. 
Tikimasi, kad 4+ galimyb ė (Tarybos rekomendacija ir AKM) b ūtų veiksmingiausia neteisinio 
pobūdžio galimyb ė. Ja valstyb ėms narėms, turin čioms priimti rekomendacijos tekst ą ir 
parengti jos įgyvendinimo lyginamuosius standartus ir rodiklius, b ūtų suteiktas didžiausias 
savarankiškumo poj ūtis. 
Tikėtina, kad 5 galimybe (privalomais teis ės aktais) b ūtų geriausiai sumažintas ATD 
paplitimas. B ūtų galima tik ėtis, kad geriausiai susiklos čius aplinkyb ėms, visoje ES j ą priėmus 
iš esmės darbo vietoje neb ūtų patiriamas aplinkos tabako d ūmų poveikis. Ta čiau, palyginti su 
 
LT 7   LT neteisinio pob ūdžio galimyb ėmis, ji b ūtų taikoma siauriau, nes teis ės aktai neapimt ų 
savarankiškai dirban čių asmenų ir pagalbini ų priemoni ų. Be to, tik ėtina, kad nauja teisine 
priemone sukurtos naudos įgyvendinimas trukt ų gana ilgai. 
6.1. Galimybi ų palyginimas 
Tikėtinas kiekvienos politikos galimyb ės socialinis ir ekonominis poveikis bei poveikis 
aplinkai paremtas j ų ATD poveikio paplitimo mažinimo galimybi ų prielaidomis. Tod ėl 
tikimasi, kad 5 politikos galimyb ės (privalomi teis ės aktai) poveikis b ūtų didžiausias, 
4+ galimyb ės (Tarybos rekomendacija + AKM), 4–3+ galimyb ės (Tarybos rekomendacija 
arba Komisijos rekomendacija + AKM ) ir 2–3 politikos galimyb ės (AKM arba Komisijos 
rekomendacija) poveikis – mažesnis, o dabartin ės padėties pokyčiai – mažiausi. 
6.1.1. Socialinis poveikis 
Tikėtina, kad ES iniciatyva, mažinant ATD poveikio paplitim ą, bus sumažintas sergamumas 
dauguma su ATD susijusi ų ligų (plaučių vėžiu, insultu, širdies ligomis ir l ėtinės apatinių 
kvėpavimo tak ų liga) ir mirtingumas nuo j ų. Be to, d ėl tabako vartojimo mažinimo ir r ūkalių 
skatinimo atsisakyti tabako, galimas ne tiesioginis jos poveikis su aktyviu r ūkymu siejamam 
sergamumui ir mirtingumui. Tikimasi, kad ES iniciatyva bus ypa č naudinga labiausiai 
pažeidžiamoms socialin ėms grupėms. Ji gal ėtų padėti didinti param ą nerūkymo politikai, taip 
pat ir namuose. G ėdos ir šalinimosi poj ūtis rūkaliams gal ėtų tapti galimomis nenumatytomis 
pasekmėmis. 
 Pradi-
nis 
taškas 1 gali-
mybė 2 gali-
mybė– 
3 gali-
mybė 3+ gali-
mybė– 
4 gali-
mybė 4+ gali-
mybė 5 gali-
mybė 
Socialinis poveikis  
Mažesnis metinis mirtingumas d ėl 
ATD poveikio darbuotojams   6 007  -386 -774 nuo -774 
iki -1 550 -1 550 -4 884 
Mažesnis sergamumas d ėl ATD 
poveikio   + ++ +++ ++++ +++++ 
Mažesnis mirtingumas d ėl mažesnio 
aktyvaus r ūkymo  + ++ +++ ++++ +++++ 
 Mažesnis sergamumas d ėl mažesnio 
aktyvaus r ūkymo  + ++ +++ ++++ +++++ 
Mažiau ATD namuose.  + ++ ++ ++ +++ 
Mažesnė socialin ė ir ekonomin ė 
nelygybė  + ++ ++ ++ ++++ 
Didesnė parama ner ūkymo politikai  + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Ekonominis poveikis 
Makroekonominiu poži ūriu tikėtina, kad d ėl ES iniciatyvos pager ėjus sveikatai labai sumaž ės 
medicinin ės ir nemedicinin ės išlaidos d ėl daugumos su ATD siejam ų ligų. Nėra tikėtina, kad 
laukiamas aktyvaus r ūkymo sumaž ėjimas tur ėtų didelės įtakos valstybi ų narių tabako 
apmokestinimo pajamoms. Mikroekonominis poveikis apima mažesnes valymo, prieži ūros, 
remonto ir su gaisro nuostoliais susijusias išlaidas. 
Didžiausi ą rūpestį kelia viešbu čių, maitinimo įstaigų ir tabako pramon ės sektoriai. Remiantis 
literatūroje nurodytais duomenimis, poveikis  užimtumui ir pajamoms viešbu čių ir maitinimo 
įstaigų sektoriuje gali b ūti ir teigiamas, ir neigiamas. Iš esm ės, didelio ekonominio poveikio 
 
LT 8   LT nesitikima. Galimas tabako pramon ės pelno sumaž ėjimas ir, atitinkamai, sumaž ėjęs 
užimtumas su tabaku susijusioje srityje. 
 Pradinis 
taškas 1 galimy-
bė 2 gali-
mybė– 
3 gali-
mybė 3+ gali-
mybė– 
4 gali- 
mybė 4+ gali-
mybė 5 galimyb ė 
Ekonominis poveikis  
Mažesnės metinės medicinin ės 
išlaidos d ėl mažesnio ATD 
poveikio darbuotojams   1 336 
mln EUR -85 mln 
EUR -172 mln 
EUR nuo -172 
mln EUR iki 
-344 mln 
EUR -344 mln 
EUR -1 073 mln 
EUR 
 Mažesn ės metin ės 
nemedicinin ės išlaidos d ėl 
mažesnio ATD poveikio 
darbuotojams 1124 
mln EUR -73 mln -144 mln nuo -144 
mln iki -290 mln -290 mln -893 mln 
Mažesnės tabako 
apmokestinimo pajamos  - -- --- ---- ----- 
Su rūkymo pertrauk ėlėmis 
susijęs darbuotoj ų 
produktyvumas  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Mažesnės gaisrų, valymo ir 
remonto išlaidos  + ++ +++ ++++ +++++ 
965 mln EUR 
Metinis viešbu čių ir maitinimo 
įstaigų sektoriaus pajam ų 
pokytis 114 mlrd 
EUR  
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
nuo -11 mlrd 
EUR iki +10 
mlrd EUR 
Viešbučių ir maitinimo įstaigų 
sektoriaus užimtumo pokytis 6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
nuo -265 000 
iki +271 000  
Prarastos metin ės tabako 
pramonės pajamos 
 67 mlrd 
EUR - -- --- ---- ----- 
-3,3 mlrd 
EUR 
Prarastos darbo vietos tabako 
pramonėje 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Įgyvendinimo ir vykdymo 
išlaidos  - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Poveikis aplinkai 
Didžiausias poveikis aplinkai – daug geresn ė patalpų oro kokyb ė. Galimas neigiamas poveikis 
– didesnis lauko šildytuv ų naudojimas ir didesn ė gatvių tarša nuor ūkomis. Ta čiau tikėtina, 
kad šis poveikis bus gana nedidelis. 
 Pradinis 
taškas 1 galimy-
bė 2 gali-
mybė– 
3 gali-
mybė 3+ gali-
mybė– 
4 gali- 
mybė 4+ gali-
mybė 5 galimyb ė 
Poveikis aplinkai  
Mažesnė patalpų oro tarša   + ++ ++ +++ ++++ 
Didesnė gatvių tarša ir daugiau 
naudojami oro šildytuvai  - - - -- --- 
 
LT 9   LT 6.2. Tinkamiausia galimyb ė 
Nors privalomais teis ės aktais b ūtų geriausiai sumažintas ATD paplitimas ir pasiekta su tuo 
susijusi nauda sveikatai bei ekonomin ė nauda, ta čiau, palyginti su rekomendacija, j ų 
įgyvendinimas trukt ų ilgiau ir taikymo sritis b ūtų siauresn ė. Nustatyta, kad Tarybos 
rekomendacija su AKM elementais trum puoju laikotarpiu yra tinkamiausia galimyb ė, nes tai 
greičiausia ir visapusiškiausia priemon ė, kuria valstyb ėms narėms padedama įgyvendinti 
griežtus teis ės aktus, kuriais siekiama užtikrinti aplink ą be dūmų, pagal TKPK įsipareigojimus 
ir suteikiant proporcing ą problemos sprendimo b ūdą. 
7. STEB ĖSENA  IR VERTINIMAS 
Į rodiklius, kurie naudojami steb ėti pasirinktos politikos galimyb ės poveikį, turi būti įtrauktas 
nacionalini ų politikos strategij ų vyravimas ir kokyb ė, tabako d ūmų poveikis skirtingose 
aplinkose, tabako vartojimas, su tabaku (jo d ūmais) susijusios žinios ir poži ūris į tai, taip pat 
su tabaku susijusi ų ligų paplitimas ir mirtingumas nuo j ų. Bendrą iniciatyvos poveik į 
numatyta įvertinti Komunikate d ėl tabako kontrol ės strategijos, kur į planuojama priimti 
2010 m. ar 2011 m.