LT   LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2019 04 26  
COM(2019) 198 final  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ 
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI  
2019 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė   
 
2 
   
 
 
„Europos Sąjunga – teisinė bendrija.  Paisyti teisės normų ir teismo sprendimų – ne pasirinkimo 
reikalas, o prievolė.“   
Komisijos Pirmininkas Jeanas -Claude’as Junckeris, 2018  m. pranešimas apie Sąjungos padėtį  (1) 
 
„Pagarba teisinės valstybės principui – ne tik išankstinė visų ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų 
pagrindinių vertybių apsaugos sąlyga.  Tai reiškia ir visų teisių ir prievolių, kyla nčių iš Sutarčių, 
laikymąsi ir užtikrinimą, kad piliečiai, įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos pasitikėtų 
visų kitų valstybių narių teisės sistemomis.“  (2)  
Pirmasis Komisijos pirmininko pavaduotojas Fransas Timmermansas, EP 2018  m. vasario 28  d. 
plenarinio posėdžio diskusijos  
 
„Dirbame siekdami didinti pasitikėjimą teisingumu.  Pakankamų finansinių išteklių skyrimas 
teisingumo sistemai yra ne sąnaudos, o investicija.  <…> Gerai veikiančias teismines institucijas 
turinti valstybė yra patrauklesnė investuotojams.“  (3)  
Komisijos narė Věra  Jourová, 2018  m. lapkričio 30  d., Viena  
  
                                                           
1  2018  m. rugsėjo 12  d. Europos Parlamente skaitytas 2018  m. pranešimas apie Sąjungos padėtį: 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/soteu2018 -speech_lt_0.pdf .  
2  Komisijos pareiškimas, pirmojo jos pirmininko pavaduotojo F.  Timmermanso skaitytas per Europos 
Parlamento 2018  m. vasario 28  d. plenarinio posėdžio diskusijas svarstant Komisijos sprendimą dėl padėties 
Lenkijoje taik yti ES sutarties  7 straipsnio 1 dalį.  
3  Pranešimas, skaitytas 2018  m. lapkričio 30  d. Vienoje vykusioje konferencijoje dėl teisingumo sistemų 
veiksmingumo.  
 
3 
  1. ĮVADAS  
Nepriklausomumas, kokybė ir veiksmingumas yra esminiai veiksmingos teisingumo sistemos 
elementai, ypač svarbūs užtikrinant, kad būtų laikomasi teisinės valstybės  principo ir būtų 
gerbiamos pamatinės Sąjungos vertybės. Veiksmingos teisingumo sistemos yra būtinos 
įgyvendinant ES teisę. Nacionaliniai teismai, taikydami ES teisę, atlieka ES teismų funkcijas; 
būtent jie pirmiausia užtikrina, kad būtų veiksmingai ginamo s teisės ir vykdomos pareigos, 
nustatytos pagal ES teisę  (4). Kaip pažymi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, pats 
veiksmingos nepriklausomų teismų teisminės apsaugos teikimas yra neatsiejamas nuo teisinės 
valstybės egzistavimo  (5).  
2019  m. balandžio 3  d. priimtame komunikate „Tolesnis teisinės valstybės stiprinimas Sąjungoje. 
Esama padėtis ir galimi tolesni veiksmai“ ES teisingumo rezultatų suvestinė minima kaip viena iš 
priemonių, įtrauktų į ES priemonių, kuriomis siekiama stiprinti teisinės valstybės p rincipo 
laikymąsi, padedant skatinti teismų reformą ir teisinės valstybės standartų taikymą, rinkinį  (6). 
Pagarba teisinės valstybės principui, įskaitant teisingumo sistemų nepriklausomumą, daro 
reikšmingą poveikį investavimo sprendimams ir padeda pritrauk ti įmones. Dėl šios priežasties 
nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumo didinimas yra vienas iš Europos semestro  – ES 
metinio ekonominės politikos koordinavimo ciklo  – įgyvendinimo prioritetų. 2019  m. metinėje 
augimo apžvalgoje, kurioje nurodyti ES ir  jos valstybių narių ekonominiai ir socialiniai 
ateinančių metų prioritetai, dar kartą pripažintas teisinės valstybės principo ir veiksmingų 
teisingumo sistemų ryšys su verslui palankia aplinka ir ekonomikos augimu  (7).  
Siekiant stebėti teisingumo reforma s ir jų poveikį valstybėse narėse, nuo 2013  m. ES teisingumo 
rezultatų suvestinėje (toliau – rezultatų suvestinė) kasmet apžvelgiami rodikliai, svarbūs teisenos 
nepriklausomumui, kokybei ir veiksmingumui, kurie yra esminiai veiksmingos teisingumo 
sistemos kriterijai. 2019  m. rezultatų suvestinėje toliau vystomi visų trijų dalykų rodikliai ir 
pirmą kartą pateikiami rodikliai dėl:  
- detaliai analizuojamo finansinių išteklių panaudojimo kiekvienoje teisingumo sistemoje;  
- standartų, taikomų gerinant aukščiausiųjų teismų sprendimų kokybę;  
- valstybių prokuratūrų valdymo įgaliojimų ir valstybių prokurorų skyrimo ir atleidimo;  
- institucijų, dalyvaujančių drausminėse procedūrose dėl teisėjų;  
- gautų bylų ir susikaupusių bylų valdymo teismuose standartų ir praktikos.  
  
                                                           
4  Europos Sąjungos sutarties 19 straipsnis.  
5  2018  m. vasario 27  d. Teisingumo Teismo (didžioji k olegija) sprendimas Associação Sindical dos Juízes 
Portugueses  / Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117.  
6          COM(2019)  163. 
7  Komisijos komunikatas „2019  m. metinė augimo apžvalga“, 2018  11 21, COM(2018)  770 final, p. 12. 
 
4 
 Kas yra ES teisingumo rezultatų suvestinė?  
ES teisingumo rezultatų suvestinė – lyginamoji informacinė priemonė, kuria siekiama kasmet padėti ES ir 
valstybėms narėms užtikrinti didesnį nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą pateikiant 
objektyvius, patikimus ir palyginamus duomenis apie kelis rodiklius, svarbius vertinant visų valstybių 
narių teisingumo sistemų kokybę, nepriklausomumą ir veiksmingumą. Rezultatų suvestinė nėra bendra 
reitingavimo sistema – tai visų teisingumo sistemų veikimo apžvalga remiantis visoms valstybėms narėms 
aktualiais rodikliais.  
Rezultatų suvestine neskatinama jokia konkretaus tipo teisingumo sistema ir visos valstybės narės 
vertinamos vienodai.  
Kad ir koks būtų nacionalinės teisingumo sistemos modelis ar teisės tradicija, kuria ji pagrįsta, 
nepriklausomumas, kokybė ir veiksmingumas yra esminiai veiksmingos teisingumo sistemos kriterijai. Su 
šiais trimis kriterijais susiję duomenys turėtų būti nag rinėjami kartu, nes tam, kad teisingumo sistema būtų 
veiksminga, būtini visi trys elementai, kurie dažnai tarpusavyje yra susiję (iniciatyvos, kuriomis siekiama 
patobulinti vieną iš šių elementų, gali turėti įtakos kitam elementui).  
Rezultatų suvestinėje daugiausia dėmesio skiriama civilinėms ir komercinėms ginčo byloms, taip pat 
administracinėms byloms – taip remiamos valstybių narių pastangos kurti investicijoms, verslui bei 
piliečiams palankesnę aplinką. Rezultatų suvestinė yra lyginamoji priemonė, nuol at tobulinama palaikant 
dialogą su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu  (8). Jos tikslas – nustatyti esminius veiksmingos 
teisingumo sistemos kriterijus ir kasmet teikti aktualius duomenis.  
Kokia yra ES teisingumo rezultatų suvestinės sudarymo metodik a? 
Rezultatų suvestinei sudaryti naudojami įvairūs informacijos šaltiniai. Didelę kiekybinių duomenų dalį 
teikia Europos Tarybos įsteigta Europos veiksmingo teisingumo komisija (CEPEJ), su kuria Komisija 
sudarė sutartį dėl specialaus kasmetinio tyrimo. Tai  yra 2010 –2017  m. laikotarpio duomenys, kuriuos 
valstybės narės pateikė pagal CEPEJ metodiką. Tyrime taip pat pateikiama išsamių pastabų ir sudaromos 
konkrečių šalių informacijos suvestinės, kuriose geriau atskleidžiamos aplinkybės. Į jas reikėtų atsižvelg ti 
nagrinėjant šios rezultatų suvestinės diagramose pateiktus duomenis  (9). 
Iš CEPEJ surinktų duomenų apie procesų trukmę matyti, kokia yra bylų nagrinėjimo trukmė, t.  y. 
apskaičiuotoji teismo proceso trukmė (remiantis neišspręstų ir išspręstų bylų skaičia us santykiu). Iš 
duomenų apie tai, kiek veiksmingai teismai taiko ES teisę konkrečiose srityse, matyti, kokia yra vidutinė 
proceso trukmė, apskaičiuota remiantis faktine teismo bylų nagrinėjimo trukme. Reikėtų atkreipti dėmesį į 
tai, kad proceso trukmė gal i gerokai skirtis įvairiose vienos valstybės narės geografinėse vietovėse, visų 
pirma miestų centruose, kur dėl vykdomos komercinės veiklos gaunamų bylų skaičius gali būti didesnis, 
teismo.  
Kiti duomenų šaltiniai yra nacionalinių teisingumo sistemų kontakt inių asmenų grupė  (10), Europos teismų 
tarybų tinklas (ENCJ)  (11), ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (NPSJC)  (12), ES valstybių tarybų 
ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija („ACA -Europe“)  (13), Europos konkurencijos tinklas 
                                                           
8  Europos Parlamentas priėmė 2018  m. gegužės 29  d. Rezoliuciją dėl 2017  m. ES teisingumo rezultatų 
suvestinės (P8_TA(2018)0216), kuria remtasi rengiant 2018  m. suvestinę ir bus remiamasi rengiant būsimas 
ES teisingumo rezultatų suvestines.  
9 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_lt  
10  Siekdama parengti ES teisingumo  rezultatų suvestinę ir skatinti dalytis geriausia teisingumo sistemų 
veiksmingumo didinimo patirtimi, Komisija valstybių narių paprašė paskirti po du kontaktinius asmenis  – 
vieną iš teisminių institucijų, o kitą iš teisingumo misterijos. Reguliariai rengi ami šios neoficialios grupės 
posėdžiai.  
11 ENCJ vienija nuo įstatymų vykdomosios ir leidžiamosios valdžios nepriklausomas ES valstybių narių 
nacionalines institucijas, kurios yra atsakingos už paramą teismams, kad šie galėtų nepriklausomai vykdyti 
teisingum ą. https://www.encj.eu/  
12   NPSJC veikia kaip forumas, kuriame Europos institucijos gali prašyti aukščiausiųjų teismų pateikti nuomonę 
ir padėti jiems užmegzti glaudesnius ryšius, skatindamos diskusijas ir dalijimąsi  idėjomis. http://network -
presidents.eu/  
13 Asociacijos „ACA -Europe“ nariai – ES Teisingumo Teismas ir kiekvienos ES valstybės narės valstybės 
taryba arba aukščiausieji administraciniai teismai. http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
 
5 
 (EKT)  (14), Ryš ių komitetas (COCOM)  (15), Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos 
centras  (16), Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė (EGMLTF)  (17), 
Eurostatas  (18), Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT)  (19) ir Pasaulio ekonomiko s forumas (PEF)  (20). 
Rezultatų suvestinės rengimo metodika buvo dar patobulinta glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinių 
teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe, visų pirma pasitelkiant klausimyną ir renkant duomenis 
apie tam tikrus teisingumo siste mų veikimo aspektus.  
Toliau didėja duomenų, ypač apie teisingumo sistemų veiksmingumo rodiklius, prieinamumas, nes 
daugelis valstybių narių investavo į savo pajėgumus rengti geresnę teisingumo statistiką. Kai tebėra su 
duomenų rinkimu ar teikimu susijusių sunkumų, taip yra dėl statistinių pajėgumų trūkumo arba dėl to, kad 
nacionalinės kategorijos, pagal kurias renkami duomenys, tiksliai neatitinka rengiant rezultatų suvestinę 
naudojamų duomenų kategorijų. Tik labai retais atvejais duomenų spragų yra dėl kai  kurių nacionalinių 
institucijų nenoro bendradarbiauti. Komisija toliau skatina valstybes nares toliau šalinti šias duomenų 
spragas ir aktyviai dalyvauti dalijantis geriausia patirtimi.  
Kaip ES teisingumo rezultatų suvestinė prisideda prie Europos semestro  veiklos?  
Rezultatų suvestinėje pateikiama duomenų, svarbių vertinant nacionalinių teisingumo sistemų kokybę, 
nepriklausomumą ir veiksmingumą, taip siekiant padėti valstybėms narėms didinti savo nacionalinių 
teisingumo sistemų veiksmingumą. Dėl to yra leng viau nustatyti trūkumus ir geriausią patirtį, taip pat 
stebėti kylančius sunkumus ir padarytą pažangą. Vykdant Europos semestro veiklą ir palaikant dvišalį 
dialogą su nacionalinėmis institucijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, atliekami k onkrečių 
šalių vertinimai. Šis vertinimas aptariamas per Europos semestrą teikiamose metinėse šalių ataskaitose ir 
jame rezultatų suvestinės įžvalgos sujungiamos su kokybine analize, atsižvelgiant į teisinių sistemų 
ypatumus ir į bendras aplinkybes atitink amose valstybėse narėse. Remdamasi per Europos semestrą atlikta 
analize, Komisija Tarybai gali pasiūlyti priimti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl nacionalinių 
teisingumo sistemų gerinimo konkrečiose valstybėse narėse.  
Kodėl veiksmingos teisingu mo sistemos yra svarbios kuriant investicijoms palankią aplinką?  
Veiksmingos teisingumo sistemos, kuriomis įtvirtinamas teisinės valstybės principas, jau ilgą laiką 
pripažįstamos turinčiomis teigiamą ekonominį poveikį. Jeigu teismų sistemose garantuojamas teisių 
įgyvendinimas, labiau tikėtina, kad kreditoriai teiks paskolas, įmonės atgrasomos nuo oportunistinio 
elgesio, sumažinamos sandorių sąnaudos ir labiau tikėtina, kad novatoriškos įmonės investuos. Teigiamas 
gerai veikiančių nacionalinių teisingumo sis temų poveikis ekonomikai patvirtinamas įvairiuose tyrimuose 
                                                           
14 EKT sukurtas kaip forumas, kuriame Europos konkurencijos institucijos diskutuoja ir bendradarbiauja tais 
atvejais, kai taikomi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 1 02 straipsniai. EKT yra Tarybos 
reglamente (EB) Nr.  1/2003 nustatytų glaudaus bendradarbiavimo mechanizmų taikymo pagrindas. 
Pasitelkdama EKT Komisija bendradarbiauja su visų ES valstybių narių nacionalinėmis konkurencijos 
institucijomis. http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
15 COCOM sudaro ES valstybių narių atstovai. Jo pagrindinis vaidmuo – teikti nuomones dėl Komisijos 
planuojamų su skaitmenine rinka susijusių priemonių pro jektų. https://ec.europa.eu/digital -single -
market/en/communications -committee  
16 Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras yra ekspertų ir pr ofesionalių 
suinteresuotųjų subjektų tinklas. Jo nariai yra viešojo ir privačiojo sektorių atstovai, bendradarbiaujantys 
aktyviai veikiančiose darbo grupėse. https://euipo.europa .eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
17  EGMLTF reguliariai susitinka pasikeisti nuomonėmis ir padėti Komisijai nustatyti politiką bei rengti naujus 
kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktus. http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -
crime/index_en.htm  
18 Eurostatas yra ES statistikos tarnyba. http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview  
19 ETM T yra pagrindinė platforma, kurioje skatinama Europos teisminių institucijų teisėjų mokymo veikla ir jų 
žinių mainai. Šis tinklas rengia mokymo standartus ir mokymo programas, koordinuoja teisėjų mokymo 
mainus ir programas, skleidžia mokymo žinias ir skati na ES teisėjų mokymo įstaigų bendradarbiavimą. 
ETMT vienija maždaug 34 narius, atstovaujančius ES valstybėms ir ES tarptautinėms įstaigoms. 
http://www.ejtn.eu/  
20 PEF yra tarptautinė viešojo ir privačiojo sektorių bend radarbiavimo organizacija, kurios narės yra įmonės. 
https://www.weforum.org/  
 
6 
 ir akademinėje literatūroje, be kita ko, Tarptautinio valiutos fondo  (21), Europos Centrinio Banko  (22), 
EBPO  (23), Pasaulio ekonomikos forumo  (24) ir Pasaulio banko  (25). 
Neseniai atliktame tyrime nustatyta, kad jei teismo proceso trukmė sutrumpėtų 1  proc. (skaičiuojant pagal 
nagrinėjimo trukmę26), gali padidėti įmonių augimas  27, ir kad 1  proc. didesnė įmonių, vertinančių 
teisingumo sistemą kaip nepriklausomą, dalis padidintų apyvartą ir našumą  28. Kitame tyrime nustatyta 
teigiama koreliacija tarp to, kaip vertinamas teismų nepriklausomumas, ir tiesioginių užsienio investicijų 
srautų Vidurio ir Rytų Europoje  (29).  
Be to, keliuose tyrimuose pabrėžta nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumo svarba įm onėms. 
Pavyzdžiui, per vieną apklausą 93  proc. didelių įmonių atsakė, kad nuolat ir sistemingai vertina teisinės 
valstybės padėtį (įskaitant teismų nepriklausomumą) tose valstybėse, į kurias investuoja  (30), o per kitą 
apklausą daugiau kaip pusė mažųjų ir v idutinių įmonių atsakė, kad teismo proceso išlaidos ir per ilga jo 
trukmė buvo vienos svarbiausių priežasčių, kodėl nepradedamas teismo procesas dėl intelektinės 
nuosavybės teisių (INT) pažeidimo  (31). 
  
                                                           
21  IMF, „Regional Economic Outlook“, November 2017, Europe: Europe Hitting its Stride, pp. xviii, pp.  40, 70. 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22 ECB,  „Structural  policies  in the euro area“, June 2018,  ECB  Occasional  Paper  Series  No 210. 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651   
23 Žr., pvz., „What makes civil justice effective?“, OECD Economics Department Policy Notes , No.  18 June 
2013; „The Economics of Civil Justice: New Cross -Country Data and Empirics“, OECD Economics 
Department Working Papers , No.  1060.  
24 Pasaulio ekonomikos for umas, „The Global Competitiveness Report 2018“, October 2018. 
https://www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -report -2018   
25 Pasaulio bankas, „World Developm ent Report 2017: Governance and the Law, Chapter 3: The role of law“, 
pp. 83, 140. http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 . 
26  „Nagrinėjimo trukmės“ rodiklis yra neišspręstų bylų sk aičius, padalytas iš išspręstų bylų skaičiaus metų 
pabaigoje ir padaugintas iš 365 (dienų). Tai standartinis Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) 
nustatytas rodiklis. http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
27  Vincenzo Bove ir Leandro Elia, „The judicial system and economic development across EU Member States“, 
JRC Technical Report, EUR  28440  EN, Publications Office of the EU, Lu xembourg, 2017. 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104 594/jrc104594__2017_the_judicial_system_a
nd_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
28  Ten pat.  
29  „Effect of judicial independence to FDI into Eastern Europe and South Asia“; Bülent Dogru; 2012, MPRA 
Munich Personal RePEc Archive. https://mpra.ub.uni -muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf  Į šį 
tyrimą įtrauktos ES valstybės narės Bulgarija, Kroatija, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Rumunija, 
Slovakija ir S lovėnija.  
30  The Economist Intelligence Unit, „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law“, 2015, 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , p. 22. 
31  Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO), 2016  m. intelektinės nuosavybės MVĮ rezultatų 
suvestinė. https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
 
7 
 2. BENDROSIOS APLINKYBĖS . SVARBIAUSI ĮVYKIAI VY KDANT TEISINGUMO REFORMAS 
2018  M. 
2.1. Teisingumo reformų apžvalga  
2018  m. daug valstybių narių toliau stengėsi didinti savo teisingumo sistemų veiksmingumą. 
1 diagramoje apžvelgiamos priemonės, patvirtintos ir numatytos pagal įvairias valstybių narių 
teisingumo  sistemų funkcijų sritis.  
 1 diagrama. Su teisingumo sistemomis susijusi teisėkūros ir reguliavimo veikla 2018  m. 
(kiekvienoje valstybėje narėje patvirtintos priemonės ir svarstomos iniciatyvos)  (šaltinis – Europos 
Komisija  (32)) 
 
2018  m. daugelyje valstybių narių toliau buvo skiriama labai daug dėmesio proceso teisei ir 
imtasi (arba planuojama netolimoje ateityje imtis) nemažai teisėkūros veiklos. Taip pat vykdyta 
daugiau veiklos, susijusios su teisėjų statusu, teisės specialistų srities reformomis, IRT plėtra, 
teisine pagalba ir teismų žemėlapių tobulinimo priemonėmis. Palyginti su ankstesnėmis rezultatų 
suvestinėmis, matyti, kad toliau didėjo veiklos intensyvumas kai kuriose srityse, nes valstybės 
narės vykdė anksčiau paskelbtus reformų planus, o kai kuriose kitose srityse tikimasi tolesnių 
reformų netolimoje ateityje. Tai patvirtina pastebėtą tendenciją, kad teisingumo reformoms 
įvykdyti reikia laiko,  kartais nuo pirmo pranešimo apie reformas iki reikiamų teisėkūros ir 
reguliav imo priemonių patvirtinimo ir realaus jų įgyvendinimo praeina keleri metai.  
  
                                                           
32 Informacija surinkta bendradarbiaujant su 26  valstybių narių nacionalinių tei singumo sistemų kontaktinių 
asmenų grupe. Jungtinė Karalystė informacijos nepateikė. Vokietija paaiškino, kad šalyje įgyvendinama 
keletas su teisminėmis institucijomis susijusių reformų, tačiau reformų taikymo sritis ir proceso mastas 
16-oje federalinių že mių gali skirtis.  
BE BG CZ DK IE EL ES HR IT CY LT LV LU HU MT AT 
PL RO SK FI SE 
BE IE EL ES CY LT HU RO
BG CZ EL ES FR LV LT HU PL FI SE 
BE BG CZ DK HR IT HU MT NL AT SE
BE BG ES HR LV MT AT PT RO FI 
BG CZ HR LT HU AT
ES HR HU MT PL RO
BG EL HR IT LU HU MT NL PL RO SK SE
BG HR LV RO 
BE ES LU HU MT PT RO
BG CZ HR IT LV HU MT PL PT RO SE
BE IE ES LV MT PLBE CZ DK EE EL ES FR HR IT CY LV HU NL AT PL RO 
FI SE
ES FR HR IT CY LT LU NL PT SE
BE CZ FR HR MT NL PL FI 
BE CZ EE FR HR IT CY LV AT SK FI
EL FR HR IT PT
BE HR AT SK
BE EL ES FR HR CY HU RO FI
BE EE IE ES FR HR IT LV LT NL PT SI SK
BE IE FR HR LV LT NL PT RO FI
DK IE EL FR CY LV  NL
BE EL ES FR HR LV LU HU NL AT PL RO SI SK
EL CY LV PL 
0510152025
Patvirtintos Svarstomos
 
8 
 2.2. Teisingumo reformų stebėsena  
2018  m. Komisija toliau stebėjo valstybių narių pastangas vykdyti reformas.  
 2018  m. Europos semestro rezultatai – 
Teisingumo sistemų nepriklausomumo, kokybės ir veiksmingumo gerinimas yra aiškiai 
nustatytas struktūrinių reformų, kurias vykdyti raginama per Europos semestrą, prioritetas. 
Europos semestro ciklas pradedamas kiekvienų metų lapkričio  mėn., kai Komisija (komunikate 
dėl metinė s augimo apžvalgos) praneša apie savo kitų metų prioritetus. Vasario  mėn. Komisijos 
tarnybos pateikia konkrečių šalių vertinimus šalių ataskaitose, apimančiose visus per Europos 
semestrą nagrinėtus dalykus. Gegužės –birželio  mėn. Komisija pateikia savo pasi ūlymus dėl 
konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurios teikiamos valstybėms narėms. Po to, kai šioms 
rekomendacijoms pritaria Europos Vadovų Taryba, jas liepos  mėn. patvirtina Taryba.  
Įgyvendinant 2018  m. Europos semestrą, Taryba, remdamasi Komisijos p asiūlymu, penkioms 
valstybėms narėms pateikė konkrečias rekomendacijas, susijusias su jų teisingumo 
sistemomis  (33). Be valstybių narių, kurioms buvo pateiktos konkrečios rekomendacijos, tam tikrų 
problemų, susijusių su teisingumo sistemomis, įskaitant teis inės valstybės principo laikymąsi ir 
teismų nepriklausomumą, patiria dar 11 valstybių narių, o Komisija jas stebi, vykdydama 
Europos semestro veiklą  (34). 
 2018  m. ataskaitos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą – 
Bulgarijai ir Rumunijai stojant į Europos Sąjungą 2007  m. sukurtas bendradarbiavimo ir 
tikrinimo mechanizmas (toliau – BTM)  (35) siekiant pašalinti teismų reformos ir kovos su 
korupcija (Bulgarijos atveju – ir su organizuotu nusikalstamumu) trūkumus. Nuo tada BTM 
ataskaitose siekiama konk rečiomis rekomendacijomis padėti sutelkti Bulgarijos ir Rumunijos 
valdžios institucijų pastangas ir apžvelgiama padaryta pažanga  (36).  
2018  m. lapkričio  mėn. BTM ataskaitose Komisija įvertino pažangą, padarytą vykdant 
ankstesnėse ataskaitose pateiktas reko mendacijas. Ataskaitoje dėl Rumunijos pažymima, kad nors 
Rumunija ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama įvykdyti galutines rekomendacijas, pastarojo meto 
                                                           
33  Kroatijai, Italijai, Kiprui, Portugalijai, Slovakijai. Žr.  2018  m. liepos 13  d. Tarybos rekomendaciją dėl 
2018  m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018  m. Kroatijos 
konvergencijos programos (2018/C  320/10); 2018  m. liepos 13  d. Tarybos rekomendaciją dėl 2018  m. Italijos 
nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018  m. Italijos stabilumo programos 
(2018/C  320/11); 2018  m. liepos 13  d. Tarybos rekomendaciją dėl 2018  m. Kipro nacion alinės reformų 
programos su Tarybos nuomone dėl 2018  m. Kipro stabilumo programos (2018/C  320/12); 2018  m. liepos 
13 d. Tarybos rekomendaciją dėl 2018  m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone 
dėl 2018  m. Portugalijos stabilumo prog ramos (2018/C  320/21); 2018  m. liepos 13  d. Tarybos rekomendaciją 
dėl 2018  m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018  m. Slovakijos 
stabilumo programos (2018/C  320/24).  
34 Belgija, Bulgarija, Airija, Graikija, Ispanija, Latvija , Vengrija, Malta, Lenkija, Rumunija, Slovėnija. Į šiuos 
sunkumus atsižvelgta konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų konstatuojamosiose dalyse ir šalių 
ataskaitose, parengtose dėl tų valstybių narių. Naujausios 2019  m. šalių ataskaitos, paskelbtos 2019  m. vasario 
27 d., yra pateiktos https://ec.europa.eu/info/publications/2019 -european -semester -country -reports_lt . 
35  2006  m. spalio 17  d. Ministrų Tarybos išvados (13339/06); 2006  m. gruodžio 13  d. Komisijos sprendimas, 
nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir 
kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą (pranešta dokumentu 
Nr. C(2006)  6570).  
2006 m. spalio 17  d. Ministrų Tarybos išvados (13339/06); 2006  m. gruodžio 13  d. Komisijos sprendimas, 
nustatantis bendradar biavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir 
kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą (pranešta dokumentu Nr.  C(2006)  6569).  
36  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/rule -law/assistance -
bulgaria -and-romania -under -cvm/report s-progress -bulgaria -and-romania_en   
 
9 
 pokyčiai pakenkė jau padarytai pažangai, todėl dėl jų suabejota anksčiau, 2017  m. sausio  mėn., 
pateiktu tei giamu vertinimu. Bulgarijos ataskaitoje padaryta išvada, kad kelios rekomendacijos 
jau įgyvendintos, o kelios kitos baigiamos įgyvendinti. Komisija po abiejų ataskaitų ėmėsi 
atitinkamų tolesnių veiksmų.  
2.3. Parama teisingumo reformoms  
 Europos struktūri niai ir investicijų fondai  
Kai kurias teisingumo sistemų reformas Komisija finansiškai remia Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų (toliau – ESI fondai) lėšomis. Nuo 2007  m. 16 valstybių narių pasinaudojo 
Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos reg ioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis didindamos 
savo teisingumo sistemų veiksmingumą  (37). Nuo 2007 iki 2020  m. daugiau kaip 900  mln. EUR 
bus panaudota teisingumo sistemų veiksmingumui didinti ir kokybei gerinti nurodytose 
valstybėse narėse  (38). Finansuojam a veikla apima:  
 teismų darbo procesų plėtotę ir tobulinimą ir bylų valdymo sistemų įdiegimą arba 
žmogiškųjų išteklių valdymo procesų tobulinimą;  
 teismų paslaugų skaitmeninimą ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemų 
pirkimą;  
 teisėjų, prokurorų,  teismų darbuotojų, antstolių, notarų, advokatų mokymą ir piliečių 
informuotumo apie savo teises didinimą.  
Komisija skiria ypač daug dėmesio užtikrinimui, kad ES lėšos būtų tinkamai panaudotos 
reikiamoms reformoms, laikantis teisinės valstybės principo. Ko misija pabrėžia, kad 
įgyvendinant finansavimo prioritetus labai svarbu vadovautis į rezultatus orientuotu požiūriu, ir 
ragina valstybes nares įvertinti ESI fondų paramos poveikį.  
 Techninė parama  
Valstybės narės taip pat naudojasi Komisijos technine par ama per Paramos struktūrinėms 
reformoms tarnybą (PSRT) pagal struktūrinių reformų rėmimo programą  (39), kurios bendras 
biudžetas 2017 –2020  m. laikotarpiu yra 222,8  mln. EUR. Nuo 2017  m. 16 valstybių narių  (40) jau 
gavo techninę paramą arba paprašė ją suteikt i labai įvairiose srityse. Tai apima, pavyzdžiui, 
techninę paramą dėl teismų sistemos veiksmingumo didinimo, teismų žemėlapio pertvarkos, 
teismų organizavimo, e.  teisingumo programų rengimo ar įgyvendinimo ir kibernetinio 
teisingumo, bylų valdymo sistemų, teisėjų atrankos ir paaukštinimo tarnyboje proceso, teisėjų 
mokymo ir neteisminio vartotojų ginčų sprendimo. 2018  m. gegužės  mėn. Komisija taip pat 
pateikė savo pasiūlymus dėl kito daugiamečio finansavimo laikotarpio (2021 –2027  m.) ir visų 
pirma dėl naujos  reformų rėmimo programos, kurios bendras biudžetas yra 25  mlrd.  EUR, 
siekiant teikti visoms valstybėms narėms finansinę ir techninę paramą, kad jos galėtų pradėti ir 
                                                           
37  Bulgarija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Italija, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, 
Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija.  
38  Informacija pateikta remiantis 2017  m. rudenį surinktais ir 2018  m. birželio  mėn. atnaujintais duomenimis. 
Kadangi dabartinis 2014 –2020  m. programavimo laikotarpis dar nesibaigė, visos teisingumo sistemoms 
skirtos sumos gali būti toliau didinamos, o asignavimai įvairių rūšių veiklai gali būti keičiami iki 
progra mavimo laikotarpio pabaigos 2023  m. 
39 https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/fu nding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_lt  
40  Belgija, Bulgarija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Italija, Kipras, Latvija, Vengrija, Malta, Lenkija, 
Portugalija, Slovėnija i r Slovakija.  
 
10 
 įgyvendinti reformas, siekdamos modernizuoti savo ekonomiką, ypač pagal nustatytus Europo s 
semestro reformų prioritetus  (41). 
2.4. Teismų nepriklausomumo užtikrinimas  
Yra įvairių priemonių, kurias ES naudoja siekdama garantuoti pagarbą teismų nepriklausomumui 
valstybėse narėse, kad būtų užtikrintas Sąjungos veikimas.  
 Pažeidimų nagrinėjimo pr ocedūros ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimai – 
Komisija yra įsipareigojusi reaguoti į atvejus, kai nacionalinės teisės nuostatomis trukdoma 
nacionalinėse teismų sistemose užtikrinti veiksmingą ES teisės taikymą pagal teisinės valstybės 
reikala vimus ir ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį  (42). 
2018  m. rugsėjo  mėn. Komisija nusprendė iškelti Lenkijai bylą Europos Sąjungos Teisingumo 
Teisme dėl to, kad jos Aukščiausiojo Teismo įstatymu buvo pažeisti teisėjų nepašalinamumo ir 
nepriklausomumo principai  (43). Komisijai susirūpinimą kelia tai, kad buvo staiga paankstintas 
Aukščiausiojo Teismo teisėjų pensinis amžius, o Respublikos prezidentui suteikta diskrecija 
pratęsti aktyvią šių teisėjų tarnybą be jokių aiškių kriterijų ir neat likta jokia šio galutinio 
sprendimo teisminė peržiūra; Komisija mano, kad taip pažeista ES sutarties 19 straipsnio 1  dalis 
kartu su Chartijos 47 straipsniu  (44). 2018  m. gruodžio 17  d. Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismas nustatė Komisijos prašomas laikinąsi as priemones, įsakydamas Lenkijai atkurti iki 
2018  m. balandžio 3  d. buvusią Aukščiausiojo Teismo padėtį, iki bus priimtas galutinis 
sprendimas šioje byloje  (45). 2019  m. sausio 1  d. įsigaliojo Lenkijos parlamento priimtas 
įstatymas, kuriuo įgyvendinama ši Teismo nutartis. 2019  m. balandžio 11  d. Teisingumo Teismo 
generalinis advokatas padarė išvadą, jog Teismas turėtų nuspręsti, kad Lenkijos teisės aktų 
nuostatos dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų pensinio amžiaus paankstinimo prieštarauja ES teisei, 
nes taip  pažeidžiami teisėjų nepašalinamumo ir teismų nepriklausomumo principai  (46). 
2019  m. balandžio 3  d. Komisija, nusiųsdama Lenkijai oficialų pranešimą, pradėjo pažeidimo 
nagrinėjimo procedūrą dėl bendrosios kompetencijos teismų teisėjams taikomos naujos 
drausminės tvarkos, šį sprendimą argumentuodama tuo, kad taip pažeidžiamas jų, kaip teisėjų, 
nepriklausomumas, nes nesuteikiama būtinų apsaugos nuo politinės kontrolės garantijų  (47) . 
Valstybių narių nacionalinių teismų nepriklausomumo užtikrinimo, kaip ES tei sei svarbaus 
dalyko, svarba pabrėžiama naujoje Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje  (48). 
                                                           
41  Žr. 2018  m. gegužės 31  d. pranešimą spaudai IP/18/3972, paskelbtą http://europa.eu/rapid/press -release_IP -
18-3972_lt.htm .  
42 Komisijos komunikatas „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (2017/C  18/02) (OL  C 18, 
2017  1 19, p.  10–20). 
43  2017  m. gruodžio  mėn. Komisija nusprendė iškelti Lenkijos vyriausybei bylą Europos Sąjungos Teisingu mo 
Teisme dėl to, kad jos įstatymu dėl bendrosios kompetencijos teismų organizavimo pažeistos ES teisės 
nuostatos. Komisija mano, kad tuo įstatymu pažeidžiama ES sutarties 19 straipsnio 1 dalis kartu su 
Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsniu. Daugiau i nformacijos: http://europa.eu/rapid/press -release_IP -17-
5367_en.pdf .  
44  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -18-5830_lt.htm   
45  https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2018 -12/cp180204en.pdf   
46  Žr. 2019  m. balandžio 11  d. Generalinio advokato E.  Tanchev išvadą byloje Europos Komisija  / Lenkijos 
Respublika , ECLI:EU:C:2019:325.  
47  Žr. 2019  m. balandžio 3  d. pranešimą spaudai IP/19/1957, paskelbtą http://europa.eu/rapid/press -release_IP -
19-1957_en.pdf .  
48  Žr. visų pirma 2018  m. vasario 27  d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimą Associação Sindical 
dos Juízes Portugueses  / Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, paskelbtą 
https:/ /goo.gl/utc5GR ; 2018  m. liepos 25  d. Teisingumo Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimą  LM, C-
216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586: https://goo.gl/ty1fnk . 
 
11 
 Europos Sąjungos Teisingumo Teismas visų pirma išaiškino, jog teismų nepriklausomumo 
reikalavimas taip pat reiškia, kad asmenims, kuriems pavesta užduotis pri imti teismo sprendimus 
sprendžiant bylas, drausminė tvarka turi būti taikoma su reikiamomis garantijomis, kad nebūtų 
rizikos, jog ta tvarka galėtų būti naudojamasi kaip teismo sprendimų turinio politinės kontrolės 
sistema  (49).  
2018  m. keli nacionaliniai teismai kreipėsi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą pagal 
prašymo priimti prejudicinį sprendimą mechanizmą (SESV 267 straipsnis), prašydami išaiškinti 
ES teisės reikalavimus dėl teismų nepriklausomumo. Visų pirma, šešias tokias bylas Teismui 
perdavė Lenk ijos Aukščiausiasis Teismas  (50), vieną – Aukščiausiasis Lenkijos administracinis 
teismas (51) ir tris – bendrosios kompetencijos teismai  (52) (53). 
 ES sutarties 7 straipsnio procedūra ir teisinės valstybės priemonės  
ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nust atytas prevencinis mechanizmas, kurį galima taikyti tuo 
atveju, kai yra „aiškus pavojus, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai pažeisti“ ES sutarties 
2 straipsnyje nurodytas vertybes, o ES sutarties 7 straipsnio 2 dalyje nustatytas sankcijų 
mechanizm as, taikomas tik tuo atveju, kai „valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia“ tas 
vertybes. 2014  m. Komisija nustatė teisinės valstybės priemones  (54), ir Teismas pripažino jų 
svarbą  (55). Tose priemonėse numatytas kelių etapų dialogas su valstybe nare, gr indžiamas 
Komisijos nuomonėmis ir rekomendacijomis. Jomis siekiama užkardyti sisteminę grėsmę teisinei 
valstybei, o jai kilus reikėtų taikyti ES sutarties 7 straipsnyje nustatytą procedūrą. Pirmas ir 
kol kas vienintelis kartas, kai buvo taikomos teisinės v alstybės priemonės, buvo 2016  m. sausio 
mėn. pradėjus dialogą su Lenkija  (56). Nors dialogas padėjo nustatyti problemas ir tinkama 
linkme pakreipti diskusijas, jis nepadėjo išspręsti nustatytų teisinės valstybės principo 
nesilaikymo problemų, taigi 2017  m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo procedūrą pagal ES 
sutarties 7 straipsnio 1 dalį  (57). 2018  m. birželio 26  d., rugsėjo 18  d. ir gruodžio 11  d. Taryba 
surengė tris svarstymus dėl Lenkijos pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį.  
2018  m. rugsėjo 12  d. Europos P arlamentas pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį Tarybai pateikė 
pagrįstą pasiūlymą nustatyti, kad iškilo aiškus pavojus, jog Vengrija gali šiurkščiai pažeisti 
pagrindines ES vertybes  (58). 
  
                                                           
49  2018  m. liepos 25  d. Teisingumo Teismo (didžiosios kolegijos) s prendimas  LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, 67 punktas: https://goo.gl/ty1fnk . 
50  Bylos C -522/18; C -537/18; C -585/18; C -624/18; C -625/18; C -668/18.  
51  Byla C -824/18.  
52  Bylos C -558/18; C -563/18; C -623/18.  
53  Šie prašymai priimti prejudicinius sprendimus yra, be kita ko, dėl to, ar naujoji teisėjams taikoma drausminė 
tvarka, Nacionalinės teismų tarybos sudėtis ir naujai įsteigta Aukščiausiojo Teismo drausmės taryba atitinka 
ES teismų nepriklausomumo reikalavimus.  
54  2014  m. kovo 11  d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES priemonės teisinei 
valstybei stiprinti“, COM(2014)  158 final/ 2. Taip pat žr. 2014  m. kovo 11  d. pranešimą spaudai IP -14-237, 
paskelbtą http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-237_lt.htm . 
55  Žr. 2018  m. gruodžio 17  d. Teismo nutartį Komisija  / Lenkija , C-619/18  R. 
56  Dialogas v yko nuo 2016  m. sausio mėn. iki 2017  m. gruodžio mėn. Komisija priėmė vieną nuomonę 2016  m. 
birželio 1  d. ir keturias rekomendacijas 2016  m. liepos 27  d., 2016  m. gruodžio 21  d., 2017  m. liepos 26  d. ir 
2017  m. gruodžio 20  d. 2017  m. gruodžio 20  d. Komisij a padarė išvadą, jog esama aiškios rizikos, kad 
Lenkijoje gali būti šiurkščiai pažeistas teisinės valstybės principas, todėl pasiūlė Tarybai priimti sprendimą 
pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį.  
57  COM(2017)  835 final. 
58  http://www.europarl.europa.eu/news/lt/press -room/20180906IPR12104/europos -parlamentas -ragina -es-imtis -
veiksmu -del-vengrijos    
 
12 
 3. 2019  M. ES TEISINGUMO REZULTATŲ  SUVESTINĖS PAGRINDIN ĖS IŠVADOS  
Pagrindiniai veiksmingos teisingumo sistemos kriterijai yra veiksmingumas, kokybė ir 
nepriklausomumas; šioje rezultatų suvestinėje pateikiami visų šių trijų dalykų vertinimo rodikliai.  
3.1. Teisingumo sistemų veiksmingumas  
Rezultatų suvestinėje pat eikiami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas proceso veiksmingumas 
plačiose civilinių, komercinių ir administracinių bylų srityse, taip pat konkrečiose srityse, kuriose 
administracinės institucijos ir teismai taiko ES teisę  (59). 
3.1.1. Gaunamų bylų skaičiau s pokyčiai  
Valstybių narių teisingumo sistemose gaunamų bylų skaičius yra didelis ir tebėra pastovus, nors 
ir nemažai skiriasi įvairiose valstybėse narėse (2 diagrama). Iš to matyti, kaip svarbu toliau 
stengtis užtikrinti teisingumo sistemos veiksmingumą.  
2 diagrama. Gautų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  skaičius  (*) (pirmosios 
instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas  (60)) 
 (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas. SK: atlikta metodikos pakeitimų.  
 
                                                           
59  Kad teisingumo sistema būtų veiksminga, taip pat svarbu užtikrinti teismo sprendimų vykdymą. Tačiau 
daugumoje valstybių narių lyginamųjų duomenų nėra.  
60  ES valstybių narių teismų sistemų veikimo 2019  m. tyrimas, kurį Komisijai parengė CEPEJ sekretoriatas. 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_lt  
05101520253035404550
DKATSIPLHREESKCZLTFIHURONLPTELITBGIEESBEDELVFRCYSELUMTUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.N
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
 
13 
 3 diagrama. Gautų civilinių ir komercinių ginčo bylų  skaičius  (*) (pirmosios instancijos 
teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl 
sutarčių. Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, 
pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. NL: duomenys apima ir ne ginčo 
bylas.  
4 diagrama. Gautų administracinių bylų  skaičius  (*) (pirmosios instancijos teismuose, 
100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) Pagal CEPEJ metodiką  administracinės teisės bylos yra susijusios su piliečių ginčais su vietos, regioninės ar 
nacionalinės valdžios institucijomis. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. DK ir IE: administracinės bylos atskirai 
neregistruojamos.   
012345678
ROLTSKPLCZCYHRPTIEESITFRSIBEELHULVMTDEEEATNLLUDKSEFIBGUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
0,00,20,40,60,81,01,2
SEDEATRONLELFIBGLTESFRHRPTEECYLUSIPLBEHULVCZSKITMTDKIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
 
14 
 3.1.2. Bendrieji veiksmingumo  duomenys  
Teismo proceso veiksmingumas plačiose civilinių, komercinių ir administracinės teisės bylų 
srityse apibūdinamas šiais rodikliais: proceso trukme (nagrinėjimo trukme); bylų išnagrinėjimo 
rodikliu; neišnagrinėtų bylų skaičiumi.  
 Proceso trukmė – 
Proceso trukmė yra apytikriai įvertintas laikotarpis (dienomis), kurio reikia bylai išspręsti teisme, 
t. y. per kokį laikotarpį teisme priimamas pirmosios instancijos sprendimas. „Nagrinėjimo 
trukmės“ rodiklis yra neišspręstų bylų skaičius, padalytas iš išs pręstų bylų skaičiaus metų 
pabaigoje ir padaugintas iš 365 (dienų)  (61). Diagramose daugiausia pateikti pirmosios instancijos 
teismų proceso duomenys, kai įmanoma, palyginti su 2010, 2015, 2016 ir 2017  m. 
duomenimis  (62). Dviejose diagramose parodyta civilin ių ir komercinių ginčo bylų ir 
administracinių bylų nagrinėjimo trukmė 2017 m. visų instancijų teismuose.  
5 diagrama. Civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  nagrinėjimo trukmė  (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, ne ginčo žemės 
kadastro ir įmonių registro bylas, kitas registro bylas, kitas ne ginčo bylas, administracinės teisės bylas ir kitas 
nebaudžiamąsias bylas. SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016 m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima 
visų instancijų teismų bylas.  
                                                           
61 Proceso trukmė, bylų išnagrinėjimo rodiklis ir neišnagrinėtų bylų skaičius yra standartiniai CEPEJ nustatyti 
rodikliai: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evalu ation/default_en.asp . 
62 Tie metai pasirinkti siekiant išlaikyti septynerių metų perspektyvą, pradedant nuo 2010  m., tačiau kad 
nereikėtų į diagramas įtraukti per daug duomenų. 2012, 2013 ir 2014  m. duomenys pateikti CEPEJ 
ataskaitoje.  
02004006008001.0001.200
DKEELTATHUSIPLNLBGSKHRFISEROCZLVESFRMTITELPTCYBEDEIELUUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
 
15 
 6 diagrama. Civilinių ir komercinių ginčo bylų  nagrinėjimo trukmė  (*)  
(pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) Pagal CEPEJ metodiką civilinės ir komercinės ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl 
sutarčių. Civilinės ir komercinės ne ginčo bylos yra susijusios su neginč ytinais procesiniais veiksmais, 
pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016  m.) SK: 
neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas.  NL: duomenys apima ir ne ginčo bylas.  
7 diagrama. Civilinių ir komercinių ginčo bylų  nagrinėjimo trukmė  (*) visų instancijų 
teismuose 2017  m. (pirmosios, antrosios ir trečiosios instancijų teismuose, dienomis) (šaltinis – 
CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Šalių eilės tvarka diagramoje nustatyta pagal tai, kokios instancijos teismo proceso trukmė yra ilgiausia 
kiekvienoje valstybėje narėje. Neturima duomenų dėl BE, BG ir IE pirmosios ir antrosios instancijų teismų, NL ir 
AT antrosios ir trečiosios instan cijų teismų ir HR trečiosios instancijos teismų. MT: trečiosios instancijos teismo 
nėra. Kai kuriose valstybėse narėse galimybės kreiptis į trečiosios instancijos teismą gali būti ribotos.  
0100200300400500600700800900
LTBELUNLEEATCZSEROSKDKHUDEPLPTFISIESLVFRHRMTELCYITBGIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA
DUOMENŲ
02004006008001.0001.2001.400
NLEEATSEBGSKCZDKROLTIEPLHUPTFIDESILVHRBELUFRELESMTITCYUK
Pirmosios instancijos teismai (2017 m.) Antrosios instancijos teismai (2017 m.)
Trečiosios instancijos teismai (2017 m.)NĖRA 
DUOMENŲ
 
16 
 8 diagrama. Administracinių bylų  nagrinėjimo trukmė  (*) (pirmosios instancijos teismuose, 
dienomis) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką administracinės teisės bylos yra susijusios su piliečių ginčais su vietos, regioninės ar 
nacionalinės valdžios institucijomis. EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016 m.) SK: neišnagrinėtų 
bylų skaičius apima visų instancijų teismų bylas. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.  
9 diagrama. Administracinių bylų  nagrinėjimo trukmė  (*) visų instancijų teismuose 2017  m.  
(pirmosios ir, kai tinka, antrosios ir trečiosios instancijų teismuose, dienomis) (šaltinis – CEPEJ 
tyrimas)  
 
(*) Šalių eilės tvarka diagramoje nustatyta pagal tai, kokios instancijos teismo proceso trukmė yra ilgiaus ia 
kiekvienoje valstybėje narėje. Neturima duomenų dėl LU pirmosios instancijos teismų, MT ir RO antrosios 
instancijos teismų ir NL trečiosios instancijos teismo. CZ, IT, CY, AT, SI ir FI: aukščiausiasis teismas ar kitas 
aukščiausio rango teismas yra vieni ntelė apeliacinė instancija. HR, LT, LU, ir MT: šių rūšių bylos nenagrinėjamos 
trečiosios instancijos teisme. BE: aukščiausiasis administracinis teismas yra pirmoji ir vienintelė instancija 
nagrinėjant kai kurias bylas. Kai kuriose valstybėse narėse galimybės kreiptis į trečiosios instancijos teismą gali būti 
ribotos. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregis truojamos.  
 Bylų išnagrinėjimo rodiklis – 
Bylų išnagrinėjimo rodiklis yra išspręstų bylų ir gaunamų bylų skaičiaus santykis. Pagal jį 
vertinama, ar teismas spėja išnagrinėti gaunamas bylas. Kai bylų išnagrinėjimo rodiklis yra apie 
100 proc. ar didesnis, t ai reiškia, kad teismų sistema yra pajėgi išnagrinėti bent tiek bylų, kiek 
05001.0001.5002.0002.5003.000
LTEEROHUBGPLSENLLULVFIHRFRSKESCZDEATSIBEELITPTMTCYDKIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
05001.0001.5002.0002.500
SEBGEEROHULUFIHRSKFRLTLVCZDENLATSIBEPLESITPTELMTCYDKIEUK
Pirmoji instancija (2017 m.) Antroji instancija (2017 m.) Trečioji instancija (2017 m.)NĖRA 
DUOMENŲ
 
17 
 gauna. Kai bylų išnagrinėjimo rodiklis yra mažesnis nei 100  proc., tai reiškia, kad teismai 
išsprendžia mažiau bylų negu gauna.  
10 diagrama. Civilinių, kome rcinių, administracinių ir kitų bylų  išnagrinėjimo rodiklis  (*)  
(pirmosios instancijos teismuose, proc.; didesnės negu 100  proc. vertės reiškia, kad 
išsprendžiama daugiau bylų negu gaunama, o mažesnės nei 100  proc. vertės – kad išnagrinėjama 
mažiau bylų negu gaunama) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) SK: atlikta metodikos pakeitimų. IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl taikomos metodikos gali 
būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų.  
11 diagrama. Civilinių ir komercinių ginčo bylų  išnagrinėjimo rodiklis  (*) (pirmosios 
instancijos teismuose, proc.) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. IE: manoma, kad nurodytas išspręstų bylų skaičius dėl taikomos 
metodikos gali būti mažesnis, negu yra iš tikrųjų. NL: duomenys apima ir ne ginčo bylas.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
CYSKEESIFRITBELTHRCZATPLDKNLROHULULVBGFISEPTMTESIEELDEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKPTBEFIHRSIITFRDKLTCZDELVSEEERONLATMTHULUELPLESCYIEBGUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA
DUOMENŲ
 
18 
 12 diagrama. Administracinių bylų  išnagrinėjimo rodiklis  (*) (pirmosios instancijo s teismuose, 
proc.) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje ( MT 2015  m. = 
411 proc.;  IT 2010  m. = 316  proc.); EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. DK ir IE: administracinės bylos atskirai 
neregistruojamos.  
 Neišnagrinėtos bylos – 
Neišnagrinėtų bylų skaičius yra gautų, bet neišspręstų bylų skaičius atitinkamų metų pabaigoje. 
Jis taip pat turi įtakos bylų nagrinėjimo trukmei.  
13 diagram a. Neišnagrinėtų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų  skaičius  (*) 
(pirmosios instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016 m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų 
teismų bylas.  
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITMTHRSKLTFIPLNLPTESROFRHUBELVEEBGLUSECZDEATCYSIDKIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
02468101214161820
SELTBGEEHUNLLVMTDKFRFIESROCZSKELSIATPLCYITHRPTBEDEIELUUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA DUOMENŲ
 
19 
 14 diagrama. Neišnagrinėtų civilinių ir komercinių ginčo bylų  skaičius  (*) (pirmosios 
instancijos teismuose, 100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 (*) EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016 m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų instancijų 
teismų bylas. NL: duomenys apima ir ne ginčo bylas.  
15 diagrama. Neišnagrinėtų administracinių bylų  skaičius  (*) (pirmosios instancijos teismuose, 
100 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
(*) Kai kurių valstybių narių ankstesnės vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje ( EL 2010  m. 
vertė = 3,7). EL ir SK: atlikta metodikos pakeitimų. CZ ir (iki 2016 m.) SK: neišnagrinėtų bylų skaičius apima visų 
instancijų teismų bylas. DK ir IE: administracinės bylos atskirai neregistruojamos.  
  
01234567
FILUSENLDKATEEDEHULTCZLVBEMTSIESPLSKPTELFRROHRCYITBGIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
0,00,51,01,52,02,53,0
LUHUEEPLLVMTSKLTCZBGSIFRBEROHRNLITESSEFIPTATCYDEELDKIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.NĖRA 
DUOMENŲ
 
20 
 3.1.3. Veiksmingumas konkrečiose ES teisės srityse  
Šiame skirsnyje papildomi bendrieji teisingumo sistemų veiksmingumo duomenys ir nurodoma 
vidutinė proceso trukmė  (63) konkrečiose srityse, kai taikoma ES teisė. 2019 m. rezultatų 
suvestinė parengta remiantis ankstesniais konkurencijos, elektroninių ryšių, ES prekių ženklo ir 
kovos su pinigų plovimu sričių duomenimis. Šios sritys pasirinktos dėl jų svarbos bendrajai rinkai  
ir verslo aplinkai. Apskritai ilgi vėlavimai per teismo procesus gali turėti neigiamą poveikį ES 
teisėje nustatytoms teisėms, pvz., kai nebėra galimybių pasinaudoti tinkamomis teisių gynimo 
priemonėmis arba nebeįmanoma atlyginti didelių finansinių nuostol ių. 
– Konkurencija – 
Veiksmingai užtikrinant konkurencijos teisės vykdymą, užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, 
todėl tai ypač svarbu kuriant patrauklią verslo aplinką. Toliau 16 diagramoje parodyta vidutinė 
bylų, kuriose užginčyti nacionalinių konkurenc ijos institucijų sprendimai, priimti taikant SESV 
101 ir 102 straipsnius  (64), nagrinėjimo trukmė.  
                                                           
63  Proceso trukmė konkrečiose srityse skaičiuojama kalendorinėmis dienomis nuo ieškinio arba apeliacinio 
skundo pateikimo teismui (arba oficialaus galutinio kaltinimo pareiškimo) dienos ik i teismo sprendimo 
priėmimo dienos (18 –21, 23 ir 24  diagramos). Nustatytos vertės diagramose išdėstytos eilės tvarka pagal 
duomenų svertinį vidurkį: 18 –21 diagramose – 2013, 2014, 2015 ir 2016  m. duomenų, 23 diagramoje – 2015 
ir 2016  m. duomenų, 22 ir 24 d iagramose – 2014, 2015 ir 2016  m. duomenų. Tais atvejais, kai gauti ne visų 
metų duomenys, vidurkis apskaičiuotas remiantis turimais duomenimis – visų bylų ar atrinktų bylų imties 
duomenimis arba apytikriais skaičiavimais.  
64  Žr. https://eur -lex.europa.eu/legal -content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=LT . 
 
21 
 16 diagrama. Konkurencija. Vidutinė teisminės peržiūros trukmė  (*) (pirmosios instancijos 
teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Ko misija ir Europos konkurencijos tinklas)  
 (*) EE: bylų nėra. IE ir AT: šis scenarijus netaikomas, nes šių šalių institucijos neturi įgaliojimų priimti atitinkamų 
sprendimų. AT: duomenys apima Kartelių teismo išspręstas bylas dėl SESV 101 ir 102 straipsnių pažeidimo, kurios 
nėra pagrįstos apeliaciniais skundais prieš nacionalinę konkurencijos instituciją. BG, IT: proceso trukmė 
apskaičiuota apytikriai. Jei tam tikro stulpelio nėr a, tai gali reikšti, kad ta valstybė narė tais metais nepateikė 
duomenų apie bylas. Daugelyje valstybių narių tokių bylų yra nedaug (mažiau nei 5 per metus), todėl viena ypač 
ilgai arba trumpai nagrinėjama byla gali turėti didelės įtakos metiniams duomenim s. Kelių ilgiausių į šį duomenų 
rinkinį įtrauktų bylų trukmė apima laikotarpį, kuris buvo įtrauktas, kad būtų galima kreiptis į Europos Sąjungos 
Teisingumo Teismą (pvz., LT), atlikti konstitucinę peržiūrą (pvz.,  SK), arba dėl konkrečių proceso atidėjimų 
(pvz., CZ, EL, HU). 
 
 
– Elektroniniai ryšiai – 
ES elektroninių ryšių teisės aktais siekiama tikslo didinti konkurenciją, prisidėti prie bendrosios 
rinkos plėtros, skatinti investicijas, inovacijas ir ekonomikos augimą. Veiksmingai užtikrinus šių 
teisės aktų vykdymą, galima pasiekti teigiamą poveikį vartotojams: gali sumažėti galutinio 
vartojimo kainos ir pagerėti paslaugų kokybė. Toliau 17 diagramoje parodyta vidutinė teisminės 
peržiūros bylų, kuriose užginčyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimai,  priimti taikant 
ES elektroninių ryšių teisės aktus, nagrinėjimo trukmė  (65). Tai labai įvairios bylos – nuo 
sudėtingesnių „rinkos analizės“ peržiūrų iki konkrečių vartotojų problemų sprendimo.  
17 diagrama. Elektroniniai ryšiai. Vid utinė teisminės peržiūros bylų trukmė  (*)  
(pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Ryšių komitetas)  
                                                           
65  Duomenys apskaičiuoti remiantis tuo, kiek laiko truko apeliacinės bylos, iškeltos po nacionalinių  reguliavimo 
institucijų sprendimų, priimtų taikant nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama ES elektroninių ryšių 
reguliavimo sistema – Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Direktyva 2002/20/EB (Leidimų 
direktyva), Direktyva 2002/21/EB (Pagri ndų direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų 
direktyva) – ir kiti susiję ES teisės dokumentai, tokie kaip radijo spektro politikos programa ir Komisijos 
sprendimai dėl radijo spektro, išskyrus Direktyvą 2002/58/EB dėl privatumo ir elektroni nių ryšių.  
0500100015002000250030003500
UKHRATPTLTITNLFRROSKFILVLUELSEHUDESIESBEPLCYMTBGCZDK
2013 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. 2013, 2015 –2017 m. vidurkis
 
22 
  (*) Bylų skaičius kiekvienoje valstybėje narėje yra skirtingas. Jei tam tikro stulpelio nėra, tai reiškia, kad ta valstybė 
narė tais metais nepateikė duomenų apie bylas (išskyrus PT 2017  m. – nėra duomenų). Kai kurių teismų atvejais, kai 
susijusių bylų skaičiu s yra nedidelis ( LV, LT, MT, SK, SE), viena ypač ilgai arba trumpai nagrinėjama byla gali 
turėti didelės įtakos metiniams duomenims ir gali būti didelių skirtumų iš metų į metus. DK: apeliacinius skundus 
pirmąja instancija nagrinėja kvaziteisminė instituci ja. ES, AT ir PL: priklausomai nuo dalyko, bylas nagrinėja 
įvairūs teismai. MT: 2016 m. pranešta apie neįprastai ilgai (2 500 dienų) trukusią bylą, kurioje spręstas sudėtingas 
klausimas pagal vietos valdžios institucijos kartu su keliais gyventojais pateik tą ieškinį dėl įtarimų dėl kenksmingos 
spinduliuotės iš bazinių judriojo radijo ryšio stočių.  
– ES prekių ženklas – 
Veiksmingai ginti intelektinės nuosavybės teises ypač svarbu skatinant investicijas į inovacijas. 
ES teisės aktais dėl ES prekių ženklų  (66) nacionaliniams teismams suteiktas svarbus vaidmuo – 
jie veikia kaip ES teismai ir priima sprendimus, darančius poveikį bendrajai rinkai. Toliau 
18 diagramoje parodyta vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjimo bylų, 
kuriose bylinėjasi pri vačios šalys, trukmė.  
 
  
                                                           
66  2017  m. birželio  14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)  2017/1001 dėl Europos Sąjungos 
prekių ženklo (OL  L 154, 2017  6 16, p.  1–99). 
05001000150020002500
EEDKHUROBGIEUKSILVLTFRLUPLSEFIHRSKELNLESDEBEMTITATCZCYPT
2013 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. 2013, 2015 –2017 m. vidurkis
 
23 
 18 diagrama. ES prekių ženklas. Vidutinė su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų 
nagrinėjimo bylų trukmė  (*) (pirmosios instancijos teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos 
intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centras)  
 (*) FR, IT, LT, LU: kai kurių metų duomenys gauti iš atrinktų bylų imties.  BG: naudojami 2016 m. duomenys yra 
apytikriai apskaič iuoti teismų. PL: naudojami 2015 m. duomenys yra apytikriai apskaičiuoti teismų. EE, IE, LV ir 
SE: pateiktam vidurkiui turėjo įtakos ypač ilgai trukusios bylos. EL: duomenys pagrįsti dviejų teismų nagrinėtų bylų 
trukmės svertiniu vidurkiu. ES: apskaičiuojant vidutinę bylų trukmę įtrauktos bylos ir dėl kitų ES intelektinės 
nuosavybės teisių. DK: duomenys iš visų su prekių ženklais (ne tik ES) susijusių bylų, nagrinėjamų komercinių ir 
jūrų bylų aukštuosiuose teismuose.  
– Pinigų plovimas – 
Veiksmingai kovoti su pinigų plovimu svarbu ne tik todėl, kad taip padedama kovoti su 
nusikalstamumu, – tai taip pat būtina siekiant finansų sektoriaus patikimumo, vientisumo ir 
stabilumo, pasitikėjimo finansų sistema ir sąžiningos konkurencijos bendrojoje  rinkoje  (67). 
Tarptautinis valiutos fondas pabrėžė, kad pinigų plovimas gali atgrasyti užsienio investuotojus ir 
iškreipti tarptautinį kapitalo judėjimą, tai gali kenkti šalies makroekonominiams rodikliams, todėl 
gali mažėti gerovė ir gali būti eikvojami i štekliai, kuriuos būtų galima skirti produktyvesnei 
ekonominei veiklai  (68). Kovos su pinigų plovimu direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės 
kauptų statistinius duomenis apie savo kovos su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu 
sistemų veiksmingumą  (69). Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, buvo atnaujintas 
klausimynas ir surinkti duomenys apie nacionalinių kovos su pinigų plovimu sistemų teisminius 
etapus. 19 diagramoje parodyta pirmosios instancijos teismų bylų dėl nusikalstamų veikų, 
susijusi ų su pinigų plovimu, vidutinė trukmė.  
                                                           
67 2015  m. gegužės 20  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES)  2015/849 dėl finansų sist emos 
naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos 2  konstatuojamoji dalis.  
68  IMF Factsheet , 2016  m. spalio 6  d. http://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism  
69  Direktyvos (ES)  2015/849 44 straipsnio 1 dalis. Taip pat žr.  Direktyvos (ES)  2018/843, kuri įsigaliojo 
2018  m. birže lio mėn. ir kurią valstybės narės turi įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2020  m. sausio  mėn., pakeistą 
44 straipsnį.  
020040060080010001200
MTHUDEELLTBGPLROFIESNLLVLUPTHRSECZEEATDKSIFRITIESKBECYUK
2013 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. 2013, 2015 –2017 m. vidurkisNĖRA
DUOMENŲ
 
24 
 19 diagrama. Pinigų plovimas. Vidutinė teismo bylų trukmė  (*) (pirmosios instancijos 
teismuose, dienomis) (šaltinis – Europos Komisija ir Kovos su pinigų plovimu ir teroristų 
finansavimu eksper tų grupė)  
 
(*) LU, AT, CY, PL ir FR: nėra 2017  m. duomenų. ES: apytikriai apskaičiuota trukmė. LV: 2016  m. buvo gana 
mažai bylų, tad proceso trukmei galėjo turėti įtakos įvairūs veiksniai, pvz., vienos bylos nagrinėjimo atidėjimas dėl 
objektyvių priežasčių. PL: 2016 m. bylų trukmė apskaičiuota remiantis atsitiktine tvarka atrinktų bylų imtimi. SE: 
2017  m. skaičiavimas atliktas remiantis išspręstų bylų imtimi.  IT: duomenys gauti iš atitinkamų teismų ir apima apie 
91 proc. visų teismo procesų 2015  m. ir apie 99  proc. procesų 2016 ir 2017  m.; duomenys apima ir bylos 
nagrinėjimo teisme, ir parengtinio teism o posėdžio duomenis.  
 
02004006008001000120014001600
LUEEBGATBECZSEPLFIHRSKNLCYIEPTLTROFRESITSIHULVMTDKDEELUK
2014 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. 2014 –2017 m. vidurkisNĖRA 
DUOMENŲ
3.1.4.  Išvados dėl teisingumo sistemų veiksmingumo  
Veiksmingoje teisingumo sistemoje gautos ir susikaupusios bylos tvarkomos ir teismų sprendimai 
priimami be nepagrįsto delsimo. Todėl pagrindiniai ES  teisingumo rezultatų suvestinės ro dikliai, 
naudojami stebint teisingumo sistemų veiksmingumą, yra proceso trukmė  (apytikriai 
apskaičiuotas arba vidutinis laikotarpis (dienomis), per kurį išsprendžiama byla), bylų 
išnagrinėjimo rodiklis (išspręstų bylų ir gautų bylų skaičiaus santykis) ir neišnagrinėtų bylų  
skaičius (metų pabaigoje likusios neišnagrinėtos bylos).  
Bendrieji veiksmingumo duomenys  
2019 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiami duomenys apie teisingumo sistemų 
veiksmingumą aštuonerių metų (2010 –2017 m.) laikotarpiu. Per šį laikotarpį galima nustatyti 
tam tikras tendencijas ir atsižvelgti į tai, kad teisingumo reformų poveikis dažnai išaiškėja tik per 
ilgesnį laiką.  
Iš turimų civilinių, komercinių ir administracinių bylų duomenų nuo 2010  m. matyti, kad 
teisingumo sistemų v eiksmingumas padidėjo arba liko nepakitęs vienuolikoje valstybių narių, o 
sumažėjo (nors daugeliu atvejų labai nedaug) dešimtyje valstybių narių.  
 
25 
                                                            
70  Žr. 2 skirsnį [Kroatija, Italija, Kipras, Portugalija, Slovakija, kurios gavo konkrečioms šalims skirtų 
rekomendacijų per 2018  m. Europos semestrą, ir Belgija, Bulgarija, Airija, Graikija, Ispanija, Latvija, 
Vengrija, Malta, Lenkija, Rumunija ir Slovėnija, į kurių problemas atsižvelgta 2018  m. konkrečioms šalims 
skirtų rekomendacijų konstatuojamosiose dalyse ir 2019  m. Europos semestro šalių  ataskaitose dėl tų 
valstybių narių].  
Rezultatų kaitą per aštuonerius tirtus metus galima paaiškinti susijusiomis aplinkybėmis (gautų bylų skaičiaus 
pokytis daugiau kaip 10  proc. nėra neįprastas reiškinys) arba sisteminiais trūkumais (lankstumo ir reagavi mo 
stoka arba nenuosekliai vykdomas reformų procesas).  Teigiamų pokyčių nustatyta daugumoje tų valstybių narių, kurios per Europos semestrą išskirtos 
kaip patirianči os konkrečių sunkumų  (70): 
 nuo 2010  m. beveik visose tose valstybėse narėse pirmosios instancijos teismų procesų 
trukmė  – tiek bendrosios „visų bylų“ kategorijos (5 diagrama), tiek civilinių ir komercinių 
ginčo bylų (6 diagrama) – sutrumpėjo arba liko nepak itusi. Daugumoje iš šių valstybių narių 
administracinių bylų (8  diagrama) proceso trukmė nuo 2010 m. sutrumpėjo arba liko 
nepakitusi. Vis dėlto keliose valstybėse narėse, kurios patiria didžiausių sunkumų, proceso 
trukmė 2017  m. pailgėjo;  
 rezultatų suvestinėje pateikta duomenų apie visų instancijų teismų proceso trukmę  
nagrinėjant civilines ir komercines ginčo bylas (7 diagrama) ir administracines bylas 
(9 diagrama). Pateikti duomenys rodo, kad keliose valstybėse narėse, kuriose, kaip nusta tyta, 
patiriama sunkumų dėl pirmosios instancijos teismų proceso trukmės, aukštesnių instancijų 
teismai dirba veiksmingiau. Kita vertus, kai kuriose kitose valstybėse narėse, kurios patiria 
sunkumų, vidutinė proceso trukmė aukštesnių instancijų teismuose y ra dar ilgesnė negu 
pirmosios instancijos teismuose;  
 vertinant bendrąją „visų bylų“ kategoriją ir civilinių bei komercinių ginčo bylų kategoriją 
(10 ir 11 diagramos), bendras valstybių narių, kurių bylų išnagrinėjimo rodiklis  nesiekia 
100 proc., skaičius n uo 2010  m. sumažėjo. 2017  m. beveik visos valstybės narės, įskaitant 
tas, kurios patiria sunkumų, pranešė apie aukštą bylų išnagrinėjimo rodiklį (aukštesnį kaip 
97 proc.) – tai reiškia, kad teismai apskritai yra pajėgūs išnagrinėti gaunamas šių kategorijų 
bylas. Administracinių bylų (12 diagrama) išnagrinėjimo rodiklis, kaip matyti, labiau kinta iš 
metų į metus ir nors apskritai jis tebėra žemesnis negu kitų kategorijų bylų, kai kurios 
valstybės narės padarė didelę pažangą;  
 nuo 2010  m. beveik visose valstyb ėse narėse toliau daroma pažanga sprendžiant didžiausias 
susikaupusių bylų  (bet kurios kategorijos bylų) valdymo problemas. Reikšminga pažanga, 
mažinant neišnagrinėtų bylų skaičių, dažnai yra padaryta tvarkant tiek civilines ir komercines 
ginčo bylas (14 d iagrama), tiek administracines bylas (15 diagrama). Vis dėlto, nepaisant šios 
pažangos, tebėra reikšmingų skirtumų tarp tų valstybių narių, kuriose neišnagrinėtų bylų yra 
gana nedaug, ir tų, kuriose neišnagrinėtų bylų skaičius tebėra didelis.  
Veiksmingumas  konkrečiose ES teisės srityse  
Iš duomenų apie vidutinę proceso trukmę konkrečiose ES teisės srityse (16 –19 diagramos) galima 
įgyti įžvalgų, kaip veikia teisingumo sistemos sprendžiant šių tipų ginčus, susijusius su verslu.  
Duomenys apie veiksmingumą konk rečiose teisės srityse renkami remiantis tam tikrais siaurai 
apibrėžtais scenarijais, o susijusių bylų skaičius gali atrodyti nedidelis. Vis dėlto, lyginant su 
apskaičiuota proceso trukme, nurodyta pateikiant bendruosius veiksmingumo duomenis, šie 
skaičiai  parodo realią vidutinę visų susijusių bylų trukmę konkrečiose srityse tam tikrais metais. 
Todėl vertėtų pažymėti, kad kelios valstybės narės, iš kurių bendrųjų veiksmingumo duomenų 
neatrodo, kad jos patiria sunkumų, praneša apie kur kas ilgesnę vidutinę b ylų trukmę konkrečiose 
ES teisės srityse. Be to, bylų trukmė įvairiose konkrečiose srityse ir toje pačioje valstybėje narėje 
 
26 
 3.2. Teisingumo sistemų kokybė  
Teisingumo sistemų kokybės vertinimo būdų yra ne vienas. 2019 m. ES teisingumo rezultatų 
suvestinėje toliau nagrinėjami veiksniai, kurie paprastai laikomi svarbiais gerinant teisingumo 
kokybę. Kaip ir ankstesniais metais, jie skirstomi į keturias kategorij as: 
1) teisingumo prieinamumas piliečiams ir įmonėms;  
2) pakankami materialiniai ir žmogiškieji ištekliai;  
3) vertinimo priemonių taikymas;  
4) kokybės standartų naudojimas.  
3.2.1. Prieinamumas  
Prieinamumą būtina užtikrinti visoje teisingumo grandinėje, kad  būtų sudarytos palankesnės 
sąlygos gauti atitinkamą informaciją apie teisingumo sistemą, apie tai, kaip pareikšti ieškinį, ir 
                                                           
71  2018  m. spalio 23  d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES)  2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu 
baudžiamosios teisės priemonėmis bus panaikintos teisinės kliūtys, dėl kurių gali būti vilkinamas 
baudžiamasis persekiojimas, pavyzdžiui, nuostata, kad baudžiamasis persekiojimas dėl pinigų plovimo gali 
būti pradedamas tik tada, kai baigiamas procesas dėl atitinkamos pagrindinės nusikalstamos veikos. Valstybės 
narės direktyvą turi perkelti į  nacionalinę teisę iki 2020  m. gruodžio 8  d. gali būti skirtinga.  
Konkrečių ES teisės sričių duomenys rodo tokias tendencijas:  
 su konkurencijos bylomis  (16 diagrama) susijęs be ndras teismų darbo krūvis valstybėse 
narėse labai sumažėjo: septyniose valstybėse narėse teisminės peržiūros trukmė sutrumpėjo, 
o septyniose kitose valstybėse narėse liko nepakitusi arba pailgėjo. Padėties pagerėjimą rodo 
tai, kad 2017  m. tik trys valstybė s narės pranešė apie vidutinę teisminės peržiūros trukmę, 
ilgesnę nei 1  000 dienų (prieš metus tokių valstybių narių buvo aštuonios).  
 elektroninių ryšių  srityje (17 diagrama), nepaisant to, kad labai padidėjo teismų darbo 
krūvis, visoje ES pastebėta teigia ma tendencija: teismo procesas sutrumpėjo, kai kada 
reikšmingai, ir tik nedaugelis valstybių narių nesugebėjo sutrumpinti ankstesnės vidutinės 
proceso trukmės ar bent pasiekti, kad ji liktų nepakitusi;  
 dėl su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų nagrinėjim o bylų  (18 diagrama) pažymėtina, 
kad kai kurių valstybių narių teismai 2017  m. geriau valdė darbo krūvį ir sutrumpino laiką, 
per kurį išsprendžiamos bylos, o kitose valstybėse narėse vidutinė proceso trukmė gana 
reikšmingai pailgėjo;  
 veiksmingai kovoti su pinigų plovimu  yra būtina siekiant apsaugoti finansų sistemą, 
užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir išvengti neigiamų padarinių ekonomikai.  Nuo sunkumų, 
susijusių su teismo procesų trukme, kai nagrinėjamos bylos dėl su pinigų plovimu susijusių 
nusikalstamų  veikų, gali priklausyti kovos su pinigų plovimu veiksmingumas. 2019 m. ES 
teisingumo rezultatų suvestinėje pateikti atnaujinti duomenys apie tai, kiek laiko trunka 
teismo procesai dėl su pinigų plovimu susijusių nusikalstamų veikų (19 diagrama); iš jų 
matyti, kad nors maždaug pusėje valstybių narių pirmosios instancijos teismų procesai 
vidutiniškai trunka iki metų, keliose valstybėse narėse, kurios patiria sunkumų, šie procesai 
trunka vidutiniškai maždaug dvejus metus  (71).  
 
27 
 susijusius finansinius aspektus, apie bylos eigą, iki ji bus išnagrinėta, ir kad galiausiai internete 
būtų galima greitai susipaž inti su teismo sprendimu  (72). 
– Informacijos apie teisingumo sistemą teikimas – 
Kad teisingumas būtų palankus piliečiams, informacija apie teismų sistemą turi būti teikiama taip, 
kad būtų ne tik lengvai prieinama, bet ir specialiai pritaikyta konkrečioms v isuomenės grupėms, 
kurioms kitaip būtų sunku tą informaciją gauti. 20 diagramoje parodytas informacijos apie 
konkrečius teismų sistemos aspektus ir konkrečioms visuomenės grupėms skirtos informacijos 
prieinamumas internetu.  
  
                                                           
72  Pažymėtina, kad Valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija (ACA) paskelbė visoms 
sritims aktualų tyrimą Access to administrative supreme courts and to their decisions  (Teisė kreiptis į 
vyriausiuosius administracinius teismus ir susipažinti su jų sprendimais). 
http://www.juradmin.eu/images/media_kit/aca_surveys/Transversal -Analysis ---Annex -1.pdf  
 
28 
 20 diagrama.  Informacijos apie teismų sistemą prieinamumas plačiajai visuomenei 
internetu  (*) (šaltinis – Europos Komisija  (73)) 
 (*) DE: kokią informaciją reikia teikti internetu, sprendžiama kiekvienoje federalinėje žemėje ir federaliniu 
lygmeniu.  
– Teisinė  pagalba ir teismo mokesčiai – 
Galimybė gauti teisinę pagalbą yra viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų Pagrindinių teisių 
chartijoje  (74). Daugumoje valstybių narių teisinė pagalba teikiama atsižvelgiant į prašytojo 
pajamas  (75).  
21 diagramoje parodyta g alimybė gauti visą ar iš dalies teikiamą teisinę pagalbą pagal tokį 
scenarijų, kai ieškinio vertė yra 6  000 EUR, atsižvelgiant į pajamas ir gyvenimo sąlygas 
kiekvienoje valstybėje narėje  (76). Joje palygintos pajamų ribos, taikomos teikiant teisinę pagalbą,  
išreikštos kaip skurdo ribos (Eurostato nustatytos kiekvienoje valstybėje narėje) procentinė dalis. 
Pavyzdžiui, jei nurodyta teisinės pagalbos teikimo riba yra 20  proc., tai reiškia, kad teisinę 
pagalbą vis dar gali gauti prašytojas, kurio pajamos 20  proc. viršija Eurostato nustatytą skurdo 
ribą jo valstybėje narėje. Ir priešingai, jei nurodyta teisinės pagalbos riba yra žemesnė už 0, tai 
reiškia, kad teisinė pagalba gali būti neprieinama asmeniui, kurio pajamos yra mažesnės nei 
skurdo riba.  
                                                           
73 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teising umo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
74  ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 3 dalis.  
75  Valstybės narės teisinės pagalbos teikimo ribą nustato įvairiais metodais, pvz., pagal skirtingus atskaitos 
laikotarpius (mėnesio arba metų pajamas). Maždaug  pusėje valstybių narių taip pat nustatyta teisinės pagalbos 
prašytojo asmeninio kapitalo dydžio riba. Šioje diagramoje į tai neatsižvelgiama. BE, IE, ES, FR, HR, HU, 
LT, LV, LU ir NL: kai  kurių kategorijų asmenims (pvz.,  asmenims, gaunantiems tam tikras p ašalpas) 
automatiškai suteikiama teisė gauti teisinę pagalbą civilinių ar komercinių ginčų atvejais. Šioje diagramoje 
neatsižvelgiama į papildomus kriterijus, kuriuos gali taikyti valstybės narės, pvz.,  dėl bylos esmės. Nors tai 
tiesiogiai nesusiję su šia diagrama, reikėtų pažymėti, kad kai kuriose valstybėse narėse (AT, CZ, DE, DK, EE, 
ES, FR, IT, NL, PL, PT, SI, UK(EW)) teisinė pagalba teikiama ne tik fiziniams asmenims.  
76  Siekiant rinkti palyginamus duomenis, atitinkama Eurostato nustatyta skurdo riba k iekvienoje valstybėje 
narėje perskaičiuota į mėnesio pajamas. Nustatyta skurdo rizikos lygio (AROP) riba yra lygi 60  proc. 
nacionalinės ekvivalentinių disponuojamųjų namų ūkio pajamų medianos. Europos pajamų ir gyvenimo 
sąlygų tyrimas, Eurostato lentelė il c_li01, paskelbta http://ec.europa.eu/eurostat/web/income -and-living -
conditions/data/database . 
BGIELVLTSIITNLATPTROFIDEEEHUBEDKESSEFRMTPLSKCZELHRCYLUUK
Švietimas apie juridines teises interaktyviomis mokymosi priemonėmis
Teismuose įrengti vieši kompiuterių terminalai su interneto ryšiu
Interaktyvus modeliavimas internetu siekiant įvertinti tinkamumą gauti teisinę pagalbą
Interneto svetainė su visuomenei ir įmonėms skirtomis elektroninėmis formomis
Regos ar klausos sutrikimų turintiems asmenims pritaikyta informacija
Vaikams pritaikyta informacija
Asmenims, kurių gimtoji kalba nėra tos šalies kalba, pritaikyta informacija
 
29 
 Kai kuriose valstybėse narėse galioja teisinės pagalbos sistema, pagal kurią atlyginama 100  proc. 
su bylinėjimusi susijusių išlaidų (visiška teisinė pagalba), ir ją papildo sistema, pagal kurią 
atlyginama dalis išlaidų (iš dalies teikiama teisinė pagalba) ir taikomi kitokie tinkamumo gauti 
pagalbą kriterijai nei pagal pirmąją sistemą. Kitose valstybėse narėse veikia tik visiškos teisinės 
pagalbos arba tik iš dalies teikiamos teisinės pagalbos sistema.  
21 diagrama. Konkrečioje vartotojo byloje teikiant teisinę pagalbą taikoma pajamų riba  (*) 
(procentiniai skirtumai nuo Eurostato nustatytos skurdo ribos) (šaltinis – Europos Komisija ir 
Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba, CCBE  (77)) 
 
(*) LV: pajamų ribų neįmanoma pal yginti su praėjusių metų duomenimis dėl pakeistos skaičiavimo metodikos. EE: 
sprendimas teikti teisinę pagalbą nepriklauso nuo prašytojo finansinių išteklių dydžio. IE: pajamų ribos, iki kurios 
teikiama visiška teisinė pagalba, neįmanoma palyginti su praėj usių metų duomenimis dėl pakeistos skaičiavimo 
metodikos; iš dalies teikiant teisinę pagalbą turi būti atsižvelgiama ir į prašytojo disponuojamą turtą.  
Daugumoje valstybių narių reikalaujama, kad pradėdamos teismo procesą bylos šalys sumokėtų 
teismo mokestį. Teisinės pagalbos gavėjai dažnai atleidžiami nuo teismo mokesčių mokėjimo. 
Teisinės pagalbos gavėjas turi mokėti teismo mokestį tik Estijoje, Airijoje, Nyderlanduose ir 
Slovėnijoje. Čekijoje teismas individualiu atveju sprendžia, ar atleisti teisi nės pagalbos gavėją 
nuo teismo mokesčių. 22 diagramoje pagal minėtus du scenarijus palyginti teismo mokesčio 
dydžiai, išreikšti kaip atitinkamo ieškinio sumos dalis. Pavyzdžiui, jei tolesnėje diagramoje 
parodyta, kad teismo mokestis sudaro 10  proc. ieškini o dėl  6 000 EUR sumos, tai reiškia, kad 
pradėdamas teismo procesą vartotojas turi sumokėti 600  EUR teismo mokestį. Ieškinio dėl 
nedidelės sumos dydis nustatytas remiantis skurdo riba, Eurostato nustatyta kiekvienoje 
valstybėje narėje.  
  
                                                           
77  2018 m. duomenys  surinkti iš CCBE narių atsakymų į klausimyno k lausimus remiantis konkrečiu  vartotojo 
ginčo su įmone  scenarijumi (nurodytos dvi skirtingos ieškinio sumos: 6  000 EUR ir suma, atitinkanti 
Eurostato nustatytą skurdo ribą kiekvienoje valstybėje narėje). Kadangi teisinės pagalbos teikimo sąlygos 
priklauso n uo prašytojo padėties, naudotas toks scenarijus: pagalbos prašytojas yra nesusituokęs 35 metų 
amžiaus darbuotojas, neturintis išlaikytinių ir nedraustas teisinių išlaidų draudimu, gaunantis reguliarias 
pajamas ir gyvenantis nuomojamame bute.  
-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES PT EL LV ITNL SE IE SILTDE FR BE FISK LU HR RO HU CZ EE AT PL CY UK
(EN+
WL)BG MT
Visa teisinė pagalba Dalinė teisinė pagalbaTEISMO 
NUOŽIŪRA
ESANT ŠIAM 
SCENARIJUI, TEISINĖ 
PAGALBA NETEIKIAMA
NĖRA 
DUOMENŲ
 
30 
 22 diagrama. Teismo mokestis pradedant teismo procesą konkrečioje vartotojo byloje  (*) 
(teismo mokesčio dydis, išreikštas ieškinio sumos dalimi ) (šaltinis – Europos Komisija ir 
CCBE  (78)) 
 
(*) Ieškinys dėl nedidelės sumos – tai ieškinys dėl sumos, ku ri atitinka Eurostato kiekvienoje valstybėje narėje 
nustatytą vieno asmens skurdo ribą, perskaičiuotą į mėnesio pajamas (pvz.,  2018  m. ši suma buvo nuo 110  EUR 
(RO) iki 1  716 EUR ( LU)). BE ir RO: nepateikta informacijos apie teismo mokesčius tuo atveju, kai pateikiamas 
ieškinys dėl nedidelės sumos. LU: bylos šalis, pradedanti teismo procesą kaip ieškovė, turi sumokėti mokesčius 
teismo antstoliui; jų nereikia mokėti tuo atveju, kai teikiama teisin ė pagalba. NL: teismo mokesčiai, kai pajamos 
didesnės nei 2  242 EUR/mėn.  
– Ieškinio pateikimas ir jo nagrinėjimo eigos stebėjimas internetu – 
Galimybė atlikti tam tikrus teismo proceso veiksmus elektroninėmis priemonėmis yra svarbus 
teisingumo sistemų kok ybės aspektas, nes teikiant ieškinius elektroninėmis priemonėmis ir turint 
galimybę internetu stebėti ir spartinti procesą galima lengviau kreiptis į teismą, mažėja vėlavimų 
ir išlaidų. IRT sistemos teismuose taip pat vis daugiau naudojamos tarpvalstybinia m teisminių 
institucijų bendradarbiavimui ir palengvina ES teisės aktų įgyvendinimą, pavyzdžiui, taikant 
ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūras.  
  
                                                           
78  Šie duomeny s atitinka 201 8 m. taikytas pajamų ribas ir yra surinkti iš CCBE narių atsakymų į klausimyno 
klausimus pagal konkretų  vartotojo  ginčo su įmone scenarijų  (nurodytos dvi skirtingos ieškinio sumos: 
6 000 EUR ir suma, lygi Eurostato nustatytai skurdo ribai ati tinkamoje valstybėje narėje).  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
ESFREL IEHRDK PL ITSK LTLUNL SEUK
(EN+
WL)ATCZ SIDEHU LVEEPT FICYRO BEBGMT
Teismo mokestis, kai ieškinio vertė 6 000 EUR (proc.)
Teismo mokestis, kai ieškinio vertė maža* (proc.)N
Ė
R
ANĖRA 
DUOMENŲ
 
31 
 23 diagrama. Elektroninių priemonių prieinamumas  (*) (0 = prieinama 0 proc. teismų, 4 = 
prieinama 100  proc. teismų  (79)) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) DK ir RO: bylos gali būti teikiamos teismams el. paštu.  
– Informacijos teikimas bylų šalims – 
24 diagramoje parodyti standartai, susiję su būdais, kaip šalims pranešama ap ie jų bylos 
nagrinėjimo eigą, ir su informacijos, kurią jos gauna, rūšimi, daugiau dėmesio skiriant 
elektroninių arba automatizuotų metodų taikymui. Tam tikrose valstybėse narėse veikia 
automatinio pranešimo el.  paštu arba trumpąja žinute sistema, kurioje teikiama informacija apie 
vėlavimą, tvarkaraščius ar bendrą bylos nagrinėjimo eigą. Kitose suteikiama galimybė su 
informacija apie vykstantį bylos nagrinėjimą susipažinti internete, o kai kuriose leidžiama, kad šį 
klausimą savo nuožiūra spręstų teismai.  
24 diagrama. Standartai dėl informavimo apie bylos nagrinėjimo eigą (šaltinis – Europos 
Komisija  (80)) 
 
                                                           
79  Pateikti 2017  m. duomenys. Įrangos rodiklis nuo 100  proc. (priemonė visiškai įdiegta) iki 0  proc. (priemonės 
nėra) šioje diagramoje parodo atitinkamos priemonės naudojimą teismuose pagal šią skalę: 100  proc. = 4 
taškai, jeigu taikoma visoms byloms / 1,33 taško už kiekvieną konkrečią bylą; 50 –99 proc. = 3 taškai, jeigu 
taikoma visoms byloms / 1 taškas už kiekvieną konkrečią bylą; 10 –49 proc. = 2 taškai, jeigu taikoma visoms 
byloms / 0,66 taško už kiekvieną konkrečią bylą; 1–9 proc. = 1 taškas, jeigu taikoma visoms byloms / 0,33 
taško už kiekvieną konkrečią bylą. Byla yra susijusi su nagrinėjamo ginčo rūšimi (civilinis  / komercinis, 
baudžiamasis, administracinis ar kitoks ginčas).  
80 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujan t su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
01234
CZEELVLTHUROSKPTESITATFISIDEPLMTSEIEFRBEBGDKNLELHRCYLUUK
Pateikti bylą Perduoti teismo šaukimą Stebėti proceso etapus
NĖRAN
Ė
R
AD
U
O
M
E
N
Ų
0246810121416
BGEELVLTHUESITPLPTDKMTSIELBEDEATLUNLFISECZHRROSKIEFRCYUK
Teismo posėdžių tvarkaraštis Informacija apie vėlavimo atvejus
Informacija apie bylos nagrinėjimo pažangą Kita
NĖRA
NĖRA DUOMENŲ
 
32 
 (*) Didžiausias galimas balas – 16 taškų. Taškai valstybėms narėms skirti pagal tai, kokiu būdu teikiama kiekvienos 
rūšies informacija. 1,5 taško – už automatinį pranešimą el. paštu arba trumpąja žinute, 1 taškas – už galimybę visą 
laiką, kol vyksta bylos nagrinėjimas, gauti prieigą prie bylos internetu ir po 0,5 taško – už informavimą šalių 
prašymu, teismo nuožiūra ar bet kokį kitą naudojamą metodą. LU: komunikacija el.  paštu teisiškai neprivaloma (dar 
tebėra diegimo etape). SI: Naujosiomis teismų taisyklė mis teismai įpareigoti leisti internete peržiūrėti į bylų registro 
sistemas įrašytus duomenis. Tai dar neįgyvendinta.  
– Galimybė susipažinti su teismų sprendimais – 
Užtikrinant, kad teismų sprendimai būtų prieinami internete, didinamas teisingumo sistemų 
skaidrumas, piliečiams ir įmonėms tampa aiškesnės jų teisės, taip pat gali padidėti teismų 
praktikos nuoseklumas. Teismų sprendimų skelbimo internete tvarka yra labai svarbi kuriant 
naudotojams patogias paieškos priemones  (81), kad teismų praktika būtų prieinamesnė teisės 
specialistams ir plačiajai visuomenei. Skelbiant teismų sprendimus internete, būtina derinti 
įvairius interesus ir laikytis teisės ir politikos priemonėmis nustatytų ribų  (82). Europos Komisija 
remia viešojo sektoriaus, įskaitant teismų sistemą, duomenų atvirumo iniciatyvas (83). 
25 diagrama. Paskelbtų teismų sprendimų prieinamumas plačiajai visuomenei internetu  (*) 
(civilinių, komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų, visų instancijų teismų) (šaltinis – 
Europos Komisija  (84)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas – 9 taškai. Kiekvienai teismų instancijai skirta po vieną tašką, jeigu yra prieinami visi 
tos instancijos, atitinkamai civilinių ir komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų sprendimai (0,5 taško, je i 
prieinami tik kai kurie sprendimai). Jeigu valstybėje narėje yra tik dviejų instancijų teismai, taškai skirti kaip už trijų 
instancijų teismus – už tą atitinkamą instanciją, kurios nėra, skirta tiek pat taškų kiek už atitinkamos aukštesnės 
instancijos te ismus. Tose valstybėse narėse, kuriose abi teisės sritys (civilinė ir  komercinė teisė ir administracinė 
teisė) neskiriamos, vienodas taškų skaičius skirtas už abi sritis. BG: skelbiami visi Kasacinio teismo baudžiamųjų 
bylų sprendimai, išskyrus tuos, kuriu ose yra įslaptintos informacijos. LU ir SE: teismų sprendimai nėra reguliariai 
skelbiami internete (skelbiami tik sprendimai svarbiausiose bylose). LV: kai teismo sprendimas priimamas 
                                                           
81  Žr. Best practice guide for managing Supreme Courts  (Aukščiausiųjų teismų valdymo geriausios praktikos 
vadovas) pagal projektą Supreme Courts as guarantee for effectiveness of judicial syste ms (Aukščiausieji 
teismai kaip teismų sistemų veiksmingumo garantija), p.  29. 
82  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl geriausios praktikos, 
susijusios su teismų sprendimų paskelbimu internete (OL  C 362, 2018  10 8, p. 2).  
83  https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/open -data  
84 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
0123456789
EELVLTHUMTROSKLUIEESITSIATBGCZDKHRNLDECYPTBEPLSEELFIFR
Pirmosios instancijos teismai Pirmosios instancijos baudžiamieji teismai
Antroji instancija Antrosios instancijos baudžiamieji teismai
Aukščiausios instancijos teismai Aukščiausios instancijos baudžiamieji teismai
 
33 
 neviešame posėdyje, tik paviešintos jo dalys skelbiamos internete. DE: kiekvienoje federalinėje žemėje 
nusprendžiama, ar pirmosios instancijos teismų sprendimai turi būti prieinami internetu. IE: baudžiamosiose bylose, 
kurios nagrinėjamos supaprastinto proceso tvarka, paprastai priimamas ne rašytinis sprendimas. CY: 
administ racinių ir baudžiamųjų bylų teisėjai sprendžia, kurie skelbimai turi būti paskelbti. NL: teismai sprendžia dėl 
sprendimų paskelbimo pagal paskelbtus kriterijus. PL: dėl administracinių bylų sprendimų paskelbimo sprendžia 
kiekvieno teismo padalinio vadovas.  PT: dėl civilinių ir baudžiamųjų bylų sprendimų paskelbimo sprendžia teisme 
sudaryta komisija.  
  
 
34 
 26 diagrama. Visų instancijų teismų sprendimų skelbimo internete būdai  (*) (civilinių, 
komercinių, administracinių ir baudžiamųjų by lų, visų instancijų) (šaltinis – Europos 
Komisija  (85)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas – 45 taškai. Už kiekvieną iš trijų instancijų gali būti skiriami trys taškai, jei šis rodiklis 
apima civilines ir komercines, administracines ir baudžiamąsias bylas; o jeigu, pavyzdžiui, jis apima tik vienos iš šių 
trijų kategorijų bylas, už vieną instanciją skiriamas tik vienas taškas. Jeigu valstybėje narėje yra tik dviejų instancijų 
teismai, taškai skirti kaip už tris instancijas – už tą atitinkamą instanciją, kurios nėra, skirta tiek pat taškų kiek už 
atitinkamą aukštesnę instanciją.  Tose valstybėse narėse, kuriose administracinės ir civilinės bei komercinės bylos 
neskiriamos, vienodas taškų skaičius skirtas už abi teisės sritis. CZ: kai kurie antrosios instancijos sp rendimai 
civilinėse ir komercinėse bylose yra ženklinami ECLI identifikatoriumi. IE: pagal Airijos teisinę tvarką 
administracinės bylos faktiškai priskiriamos civilinių ir komercinių bylų kategorijai. NL: reikšminiai paieškos 
žodžiai nevartojami, bet prie kiekvieno skelbiamo teismo sprendimo pridedamas jo turinio aprašymas.  
– Galimybė naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo būdais – 
27 diagramoje parodytos valstybių narių pastangos skatinti savanoriškai naudotis alternatyvaus 
ginčų sprendimo būdais, tam tei kiant konkrečių nuo atitinkamos teisės srities  priklausančių 
įvairių paskatų (86).  
  
                                                           
85 2018 m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
86  Prie naudojimosi AGS rėmimo ir skatinimo metodų nepriskiriami privalomi reikalavimai naudotis AGS prieš 
kreipiantis į teismą, nes manoma, kad tokie r eikalavimai gali būti nesuderinami su ES pagrindinių teisių 
chartijoje įtvirtinta teise į veiksmingą teisinę gynybą teisme.  
051015202530354045
ATDEESROSKEEHRLVITLUMTNLPTHUSILTPLBEBGCYFIIEDKSEFRCZELUK
Nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų
Teismų sprendimai pažymimi reikšminiais paieškos žodžiais
Teismų sprendimams priskiriamas Europos teismų praktikos identifikatorius (ECLI)
Svetainė atnaujinama bent kartą per mėnesį
Svetainė nemokamai prieinama plačiajai visuomenei
NĖRA DUOMENŲ
 
35 
 27 diagrama. Alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) būdų rėmimas ir paskatos jais 
naudotis  (*) (šaltinis – Europos Komisija  (87)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas – 48 taškai. Suvestiniai duomenys gauti remiantis šiais rodikliais: 1) svetainė, kurioje 
teikiama informacija apie AGS; 2)  viešinimo kampanijos žiniasklaidoje; 3) plačiajai visuomenei skirtos brošiūros; 
4) gavęs prašymą teisma s organizuoja specialius informavimo apie AGS renginius; 5) teismuose dirbantis AGS 
(tarpininkavimo) koordinatorius; 6) viešas pranešimas apie vertinimus, kaip naudojamasi AGS; 7) naudojimosi AGS 
statistikos skelbimas; 8) teikiant teisinę pagalbą (visiškai  arba iš dalies) padengiamos patirtos AGS išlaidos; 9) 
visiškai arba iš dalies grąžinami teismo mokesčiai (įskaitant žyminius mokesčius), jei AGS procedūra atliekama 
sėkmingai; 10) dalyvaujant AGS procedūroje nereikia samdyti advokato; 11) teisėjas gali ve ikti kaip tarpininkas; 
12) ginčo šalių pasiektas susitarimas tampa vykdytinas teisme. Už kiekvieną iš šių 12 rodiklių kiekvienoje teisės 
srityje skirta po vieną tašką. DK: kiekvienas teismas turi atstovą, atsakingą už skatinimą naudotis tarpininkavimu. 
Administraciniai teismai gali pasiūlyti bylos šalims naudotis tarpininkavimu. IE: administracinės bylos priskiriamos 
civilinių ir komercinių bylų kategorijai. EL: AGS galima naudotis viešųjų pirkimų srityje, prieš kreipiantis į 
administracinius apeliacinius t eismus. ES: AGS yra privalomas bylose pagal darbo teisę. LT: Nacionalinės teismų 
administracijos sekretorius koordinuoja teisminio tarpininkavimo procesus teismuose. PT: civilinių ir komercinių 
ginčų atvejais teismo mokesčiai grąžinami tik tada, kai byla i šsprendžiama taikiai. SK: pagal Slovakijos teisinę 
tvarką AGS negali būti naudojamasi sprendžiant administracinius klausimus. SE: teisėjai turi procesinę diskreciją 
naudotis AGS. Teisėjui iš tiesų yra privaloma siekti, kad ginčas būtų išspręstas taikiai, j ei tai nėra netinkama.  
3.2.2. Ištekliai  
Kad teisingumo sistema gerai veiktų, būtina turėti pakankamai išteklių (įskaitant reikalingas 
investicijas į fizinę ir techninę infrastruktūrą) ir kvalifikuotų, išmokytų bei tinkamai apmokamų 
visų kategorijų darbuotojų. Neturint tinkamos infrastruktūros, priemonių ar darbuotojų, turinčių 
reikiamą kvalifikaciją, įgūdžių ir galimybių toliau mokytis, kyla grėsmė teismų procesų ir 
sprendimų kokybei.  
– Finansiniai ištekliai – 
Tolesnėse diagramose parodytos faktinės  valdžios sektoriaus išlaidos teisingumo sistemai 
(išskyrus kalėjimus), tenkančios vienam gyventojui (28 diagrama) ir kaip bendrojo vidaus 
produkto (BVP) dalis (29 diagrama), finansinių išteklių nustatymo kriterijai (30 diagrama) ir, 
galiausiai, pagrindinė s išlaidų teismams kategorijos (31 diagrama)  (88). 
                                                           
87 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
88   Bendrosios (faktinės)  valdžios sektoriaus išlaidos administracinių, civilinių ir baudžiamųjų teismų ir visos 
teismų sistemos administravimui, valdymui arba rėmimui, įskaitant užtikrinimą, kad būtų sumokamos baudos 
ir įvykdomi teismuose priimti teisminiai susitarimai, ir lygtin io atleidimo nuo laisvės atėmimo bausmės prieš 
terminą ar lygtinio nuteisimo sistemų veikimą bei teisinės pagalbos teikimą, taip pat teisinį atstovavimą ir 
konsultavimą valdžios institucijų ar kitų asmenų vardu, kuriuos valdžios institucijos finansuoja pin igais arba 
 
04812162024283236404448
DEDKNLHUESPTLTBEELEEHRROFIBGLVPLSISEATFRSKCZCYMTIEITLUUK
Civiliniai ir komerciniai ginčai Darbo ginčai Vartotojų ginčai Administraciniai ginčai
NĖRA DUOMENŲ
 
36 
 28 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams  (*) (eurais, vienam gyventojui) 
(šaltinis – Eurostatas)  
 
(*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal  išlaidų dydį 2017 metais (nuo didžiausių iki mažiausių). ES, FR, 
HR, NL ir SK: 2017  m. duomenys negalutiniai.  
29 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams  (*) (kaip BVP procentinė dalis) 
(šaltinis – Eurostatas)  
 
(*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka pagal išlaidų dydį 2017 metais (nuo didžiausių iki mažiausių). ES, FR, 
HR, NL ir SK: 2017  m. duomenys negalutiniai.  
  
                                                                                                                                                                                            
teikia kaip paslaugas; tai neapima kalinimo įstaigų administracijos (nacionalinių sąskaitų duomenys, valstybės 
funkcijų klasifikatorius (COFOG), 03.3 grupė), Eurostato lentelė  gov_10a_exp, 
http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . 
050100150200
LUDEUKIESEATNLBEITSIFIESFRDKPTMTPLLVELCZEEHRHUBGROSKLTCY
2010 m. 2015 m.
0,00,10,20,30,40,50,60,70,8
BGPLROSIHRHULVDEUKESITPTELCZEEATSENLBESKLTMTFILUFRIEDKCY
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.
 
37 
 30 diagramoje parodyta, kuri valdžios šaka (teismų, teisėkūros ar vykdomoji) nustato kriterijus, 
pagal kuriuos nustatomi teisminėms institucijoms skiriami finansiniai ištekliai, ir kokio pobūdžio 
kriterijai taikomi.  
30 diagrama. Kriterijai, pagal kuriuos nustatomi teisminėms institucijoms sk iriami 
finansiniai ištekliai  (*) (89) 
 
 
(*) DK: atsižvelgta į pirmosios instancijos teismų gautų ir išspręstų bylų skaičių. DE: tik Aukščiausiojo federalinio 
teismo biudžetas – pirmosios ir antrosios instancijų teismams. Įvairių federalinių žemių teismų sistemos yra 
skirtingos. EE: pirmosios ir antrosios instancijų teismų gautų ir išspręstų bylų skaičius.  FR: visų instancijų teismų 
gautų ir išspręstų bylų skaičius.  Atsižvelgta į išspręstų bylų skaičių remiantis teismų išlaidų įvertinimu. IT: 
civiliniams ir baudžiamiesiems teismams skirtus kriterijus nustato teisingumo ministerija, o administraciniams 
teismams skirtus kriterijus – Teismų taryba (CPGA). HU: pagal įstatymus teisėjų darbo užmokestis turi būti 
nustatomas teisės aktu dėl nacionalinio biudžeto ir jo dydis negali būti mažesnis negu praėjusiais metais. NL: 
atsižvelgta į išspręstų bylų skaičių remiantis teismų išlaidų įvertinimu.  FI: atsižvelgta į išspręstų bylų skaičių 
remiantis teismų išlaidų įvertinimu.  
31 diagramoje pirmą kartą parodytos pagrindinės ekonominės kategorijos, pagal kurias 
skirstomos valdžios sektoriaus išlaidos teismams: 1) teisėjų ir te ismų darbuotojų darbo 
užmokestis, įskaitant socialines įmokas (atlygis darbuotojams  (90)), 2) teismų veiklos išlaidos 
vartojamoms prekėms ir paslaugoms: pastatų nuomai, raštinės reikmenims, energijai ir teisinei 
pagalbai (tarpinis vartojimas  (91)), 3) invest icijos į ilgalaikį turtą, tokį kaip teismo pastatai ir 
programinė įranga (bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas  (92)), ir 4) kitos išlaidos.  
                                                           
89 Duomenys surinkti naudojant atnaujintą klausimyną, Komisijos parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su 
Europos teismų tarybų tinklu (ENCJ). Teismų tarybų neturinčių valstybių narių atsakymai gauti 
bendradar biaujant su ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklu.  
90  Atlygį darbuotojams sudaro darbo užmokestis pinigais arba natūra (D.11) ir darbdavio socialinės įmokos 
(faktinės ir sąlyginės) (D.121 ir D.122). Žr.  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Glossary:Compensation_of_employees . 
91  Tarpinis vartojimas – nacionalinių sąskaitų sąvoka, vartojama nustatant prekių  ir paslaugų, kurios 
suvartojamos gamybos procesams, vertę. Jis neapima ilgalaikio turto , kurio vartojimas įrašomas į apskaitą 
kaip pagrindinio kapitalo  vartojimas. Prekės ir paslaugos gamybos procese transformuojamos arba visiškai 
suvartojamos.  
Žr. https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -explained/index.php?title=Glossary:Intermediate_consumption . 
92  Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimą (BPKF) sudaro gaminto jų rezidentų investicijos į ilgalaikį turtą per 
tam tikrą laikotarpį, atėmus pardavimus ir perleidimus ir pridėjus tam tikrus nesukurto turto vertės 
padidė jimus dėl gamintojo arba institucinių vienetų gamybinės veiklos. Ilgalaikis turtas – materialusis arba 
nematerialusis turtas, sukurtas gamybos procesų metu, kuris yra pakartotinai arba nuolat naudojamas ilgiau 
kaip vienerius metus. Žr.  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Glossary:Gross_fixed_capital_formation_(GFCF) . 
BEBG CZDK DE EE IEELES FRHR ITCY LV LTLUHU MT NL AT PL PTRO SISK FISEUK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Kriterijus nustato teisminės institucijos Kriterijus nustato vykdomosios valdžios institucijos
Kriterijus nustato parlamentas Kriterijus nustato kita įstaiga
Suma remiantis ankstesnėmis / patirtomis išlaidomis Gautų bylų, į kurias atsižvelgta, skaičius
Išspręstų bylų, į kurias atsižvelgta, skaičius Numatomos projektų, investicijų sąnaudos
Teismų poreikiai / prašymai
 
38 
 31 diagrama. Visos valdžios sektoriaus išlaidos teismams (2017  m., kaip išlaidų procentinė 
dalis) (šaltinis – Eurostatas)  
 
– Žmogiškieji ištekliai – 
Pakankami žmogiškieji ištekliai yra labai svarbūs teisingumo sistemos kokybei. Kai palaikoma 
teisėjų įvairovė, įskaitant lyčių pusiausvyrą, tai reiškia papildomas žinias, įgūdžius ir patirtį ir 
atspindi realią padėtį visuomenėje.  
32 diagrama. Teisėjų skaičius  (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką ši kategorija apima visą darbo laiką dirbančius teisėjus. Ji neapima vadinamųjų 
„Rechtspfleger“ (teismo tarnautojų), kurių pareigybės yra kai kuriose valstybėse narėse. AT: duomenys apie 
administracinę teiseną pirmą kartą įtraukti per 2016  m. ciklą. EL: bendras profesionalių teisėjų skaičius įvairiais 
metais, įtrauktais į šią diagramą, apima skirtingas teisėjų kategorijas ir tai yra viena iš priežasčių, kodėl jų skaičius 
kinta. Nuo 2016  m. duomenys apie profesionalių teisėjų skaičių  apima visų rangų politinės ir baudžiamosios teisenos 
bei administracinių bylų teisėjus. IT: neatsižvelgta į regioninius administracinius teismus, regionines audito 
komisijas, vietos mokesčių komisijas ir karo teismus. UK: pateiktas visų trijų jurisdikcijų  svertinis vidurkis. 2010 m. 
duomenys apima 2012 m. UK (NI)  duomenis. LU: skaičiai patikslinti pagal patobulintą metodiką.  
  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Kita
Ilgalaikis turtas (pvz., teismo pastatai ir programinė įranga)
Veiklos išlaidos (pvz., pastatų nuomai, teisinei pagalbai, energijai)
Teisėjų ir teismo darbuotojų darbo užmokestis
05101520253035404550
HRSILUBGHUCZATLTELPLSKLVDEROPTFIEENLCYBESEESITFRMTDKIEUK
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.
 
39 
 33 diagrama.  Profesionalių teisėjų moterų dalis pirmosios ir antrosios instancijų teismuos e 
2017  m. (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) EL: 2016  m. duomenys.  
34 diagrama. Profesionalių teisėjų moterų dalis aukščiausiuosiuose teismuose 2017 ir 
2018  m. (*) (šaltinis – Europos Komisija  (93)) 
 
(*) Valstybių narių eilės tvarka tokia pati kaip 33 diagramoje.  
  
                                                           
93  2018  m. duomenys. Europos l yčių lygybės institutas, lyčių statistikos duomenų bazė: 
http://eige.europa.eu/lt/gender -statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt _supcrt . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
LVSIROEL*HUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
Pirmosios instancijos teismuose Antrosios instancijos teismuoseNĖRA 
DUOMENŲ
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
LVSIROELHUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
2017 m. 2018 m.
 
40 
 35 diagrama.  Advokatų skaičius  (*) (100 000 gyventojų) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
 
(*) Pagal CEPEJ metodiką advokatas – tai asmuo, kvalifikuotas ir įgaliotas pagal nacionalinę teisę daryti 
pareiškimus ir veikti savo klientų vardu, verstis teisininko praktika, dalyvauti teismo procese ar konsultuoti savo 
klientus ir jiems atstovauti teisi niais klausimais (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija (Rec  (2000)21) 
dėl laisvės verstis advokato profesija). DE: Vokietijoje neskiriamos įvairios advokatų grupės, kaip antai solisitoriai 
ir baristeriai. FI: nuo 2015  m. teikiamas advokatų skaič ius apima ir privačiajame sektoriuje dirbančių advokatų, ir 
viešajame sektoriuje dirbančių advokatų skaičių.  UK: 2010 ir 2014  m. duomenys.  
– Mokymas – 
Teisėjų mokymas yra svarbus, nes padeda gerinti teismų sprendimų ir piliečiams teikiamų su 
teisingumo vykdymu susijusių paslaugų kokybę. Toliau pateikti duomenys apima teisėjų 
mokymą labai įvairiose srityse, įskaitant mokymą tinkamai bendrauti su bylos šal imis ir spauda ir 
teisėjų įgūdžių lavinimą.  
36 diagrama. Teisėjai, dalyvaujantys su ES teise ar kitos valstybės narės teise susijusio 
tęstinio mokymo veikloje  (*) (kaip visų teisėjų procentinė dalis) (šaltinis – Europos 
Komisija  (94)) 
 
(*) Kai kurių valstybių narių rodiklio vertės sumažintos, kad būtų galima jas pateikti diagramoje (SI = 257 proc.). Keliose 
valstybėse narėse mokymo dalyvių dalis viršija 100  proc. – tai reiškia, kad kai kurie iš jų dalyvavo ne vienos, o kelių rūšių 
mokymo  veikloje. DK: įtraukti ir teismų darbuotojai. IT: neatsižvelgta į regioninius administracinius teismus, regionines audito 
komisijas, vietos mokesčių komisijas ir karo teismus. AT: įtraukti ir prokurorai. UK: 2016  m. duomenys.  
                                                           
94 2017  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su Europos teisėjų mokymo tinklu ir CEPEJ.  
050100150200250300350400450
CYLUELITMTESPTUK*IEDEBGBEPLROHRHUDKSKCZNLFRSILTEEATLVFISE
2010 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m.
0%20%40%60%80%100%120%140%
SIHULVMTDKITIEEECYLTSEBGDECZESROHRFRBENLATPLPTSKUKELFILUN
Ė
R
A
 
41 
 37 diagrama. Su įvairių įgūdžių lavinimu susijusio tęstinio teisėjų mokymo dalis  (*) (kaip 
visų šių rūšių mokymo veikloje dalyvaujančių teisėjų skaičiaus procentinė dalis) (šaltinis – 
Europos Komisija  (95)) 
 
(*) Lentelėje parodytas tęstinio mokymo veikloje (t . y. po pirminio teisėjų rengimo laikotarpio) dalyvaujančių teisėjų 
pasiskirstymas kiekvienoje iš keturių nurodytų sričių, kaip visų šių rūšių mokymo veikloje dalyvavusių teisėjų bendro skaičia us 
procentinė dalis. Į teisės mokymo veiklą neatsižvelgta.  EL, CY, LU ir MT: teisėjų mokymo institucijos nepateikė informacijos 
apie konkrečią mokymo veiklą, skirtą pasirinktiems įgūdžiams lavinti. DK: įtraukti ir teismų darbuotojai. AT: įtraukti ir 
prokurorai. UK duomenys yra Anglijos ir Velso duomenys.  
38 diagrama. Teisėjų komunikacijos mokymo galimybės  (*) (šaltinis – Europos Komisija  (96)) 
 
(*) Didžiausias galimas balas – 12 taškų. Valstybėms narėms skirtas 1 taškas, jeigu jose vykdomas pirminis rengimas, ir 
1 taškas, jeigu  jose vykdomas tęstinis mokymas (daugiausia 2 taškai už kiekvieno tipo rengimą  / mokymą). DK: nesiūloma jokio 
mokymo tinkamai bendrauti su regos ar klausos sutrikimų turinčiais asmenimis, nes valstybė šiems asmenims teikia pagalbą jiem s 
skirtomis priemonėm is arba skiria jiems pagalbininką teisme, pvz., gestų kalbos vertėją kurtiesiems.   
3.2.3. Vertinimo priemonės  
Stebint ir vertinant teismų veiklą padedama nustatyti jų trūkumus ir poreikius, taigi padedama 
gerinti teisingumo sistemos kokybę. Reguliariai atl iekant vertinimą teisingumo sistemoje galima 
geriau reaguoti į esamas ir būsimas problemas. Tinkamomis IRT priemonėmis galima sukurti 
                                                           
95 2017  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su Europos teisėjų mokymo tinklu ir CEPEJ. Su teisėjų 
profesiniais įgūdžiais susijusi tokia veikla kaip vadovavimas teismo posėdžiams, sprendimų rašymas arba 
retorikos mokymasis.  
96 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEESFRHRITLVLTHUNLATPLPTROSISKFISEUKELCYLUMT
Teisėjų profesiniai įgūdžiai IT įgūdžiai Teismo valdymas Teisėjo etikaNĖRA
024681012
PTITBGATPLSEDESKLVHUIEESEERONLELLUBESILTDKCZHRFRMTFICYUK
Informuotumas ir kova su melagingomis naujienomis ir dezinformacijos kampanijomis naujojoje žiniasklaidoje
Dėmesio skyrimas lyčių aspektui teismo proceso praktikoje
Bendravimas su smurto dėl lyties (įskaitant smurtą šeimoje) aukomis
Bendravimas su prieglobsčio prašytojais
Bendravimas su regos ir klausos sutrikimų turinčiais asmenimis
Bendravimas su vaikaisNĖRA
 
42 
 bylų valdymo tikruoju laiku sistemas ir padėti teikti nacionalinę standartizuotą teismų statistiką. 
Be to, šias priemones galima panaudoti susikaupusioms byloms ir automatinėms išankstinio 
perspėjimo sistemoms valdyti. Vertinant teisingumo sistemų veikimą iš teisės specialistų ir 
teismo proceso dalyvių perspektyvos, labai svarbu atlikti apklausas. Po apklausų būtina imtis 
tinkamų tolesnių veiksmų siekiant gerinti teisingumo sistemų kokybę.  
39 diagrama. Galimybės stebėti ir vertinti teismų veiklą  (*) (šaltinis – CEPEJ tyrimas  (97)) 
 
(*) Vertinimo sistemoje vertinamas teismų sistemų veikimas naudojant rodiklius ir tikslinius rodiklius. 2018 m. visos 
valstybės narės pranešė, kad taiko sistemą, kurioje gali stebėti gaunamų bylų ir priimamų sprendimų skaičių, 
taip pat proceso trukmę, todė l tų kategorijų šioje diagramoje atskirai pateikti nereikia. Panašiai ši vertinimo 
kategorija nebėra svarbi ir dėl nuodugnesnio darbo, susijusio su kokybės standartais. „Kiti duomenys“ apima, pvz., 
bylų išnagrinėjimo rodiklį ( AT, FR), bylų, kuriose sprendi mai apskųsti, ir sprendimų vykdymo užtikrinimo procedūrų 
skaičių ( ES), bylų skaičių pagal ginčų tipus ( SK), bylos rezultatą, pvz., bylos šalių visišką ar dalinį pasitenkinimą 
rezultatu ( SK), galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius ir sustabdytas bylas ( RO) ir teismų posėdžių skaičių ( PL). 
40 diagrama. Bylų valdymo ir teismo veiklos statistikai skirtų IRT priemonių 
prieinamumas  
(0 = prieinama 0  proc. teismų, 4 = prieinama 100  proc. teismų (98)) (šaltinis – CEPEJ tyrimas)  
                                                           
97  2017  m. duomenys.  
98  2017  m. duomenys. Įrangos rodiklis nuo 100  proc. ( priemonė visiškai įdiegta) iki 0  proc. (priemonės nėra) 
šioje diagramoje parodo atitinkamos priemonės naudojimą teismuose pagal šią skalę: (100 proc. = 4 taškai, 
jeigu taikoma visoms byloms / 1,33 taško už kiekvieną konkrečią bylą; 50 –99 proc. = 3 taškai, jeigu taikoma 
visoms byloms / 1 taškas už kiekvieną konkrečią bylą; 10 –49 proc. = 2 taškai, jeigu taikoma visoms byloms / 
0,66 taško už kiekvieną konkrečią bylą; 1 –9 proc. = 1 taškas, jeigu taikoma visoms byloms / 0,33 taško už 
kiekvieną konkrečią bylą. By la yra susijusi su nagrinėjamo ginčo rūšimi (civilinis  / komercinis, baudžiamasis, 
administracinis ar kitoks ginčas).  
PTSISKESFRLVLTHUATPLRODKEEELHRITCYMTNLFIBGCZSEDELUBEIEUK
Kiti dalykai Specializuotas kokybės kontrolės personalas teisme
Reguliaraus vertinimo sistema Veiklos ir kokybės rodikliai
Bylų trukmė Atidėtų bylų skaičius
Metinė veiklos ataskaitaN
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
 
43 
  
41 diagrama. Teismo proceso dalyvių arba teisės specialistų apklausų temos  (*) (šaltinis – 
Europos Komisija  (99)) 
 
(*) Valstybėms narėms skirta po vieną tašką už kiekvieną iš nurodytų apklausos temų, nepriklausomai nuo to, ar 
apkla usa atlikta nacionaliniu, ar regioniniu, ar teismo lygmeniu. „Kitos temos“ apima fizinį prieinamumą ( MT); 
interneto portalo, kuriame skelbiama teismo informacija, naudingumą ( DK); prieigą prie teismo informacijos ( PT), 
taip pat formų prieinamumą, įskaitomu mą ir nurodymus, kaip jas pildyti ( PL). Ši kategorija apima ir teismų 
darbuotojų apklausas, pvz., dėl teisėjų sąžiningumo ( HU), teismo tarnautojų žinių ir asmeninės kultūros lygio ( PL) ir 
teisėjų turtinės padėties ( AT), taip pat kokybinių aspektų, kaip antai pasitenkinimo ( AT), nuosprendžių kokybės 
(MT), lojalumo teismams ( PT) ir tinkamos bausmės sampratos ( FI).  
 
                                                           
99 2017  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
01234
BGCZEEESHRLVLTHUMTATPLPTROSISEDKIENLFIDEBEITFRELLUSKCYUK
Bylų valdymo sistemos Teismų veiklos statistikos rengimo priemonės
NO DATANĖRAN
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
LVHUMTSIBGEEPTNLSEESPLATDKFIBECZIEELFRHRITCYLTLUROSKUK
Kitos temos Informuotumas apie teises
Bendras pasitikėjimas teisingumo sistema Reg./ klaus. sutrik. turinčių asm. poreikiai / pasitenkinimas
Vaikų poreikiai / pasitenkinimas Asm., kalbančių kitos šalies kalba, poreikiai / pasitenkinimas
Teismo sprendimas / nutartis Teismo posėdžio eiga
Teismo aptarnavimo kultūra Galimybė naudotis teismo paslaugomisN
Ė
R
A
D
U
O
M
E
N
Ų
 
44 
 42 diagrama. Tolesni veiksmai po teismo proceso dalyvių arba teisės specialistų 
apklausų  (*) (šaltinis – Europos Komisija  (100)) 
 
(*) Valstybėms narėms už kiekvienos rūšies tolesnius veiksmus skirta po vieną tašką. „Kitų konkrečių tolesnių 
veiksmų“ kategorija apėmė gaires ir pagrindus naujam interneto portalui ( DK), gaires dėl politikos ir veiklos 
krypties ( MT), visuomenės nuomonės apie teisingumo sistemą gerinimą ( PT) ir plačiajai visuomenei skirtų 
informacinių priemonių paskelbimą. IE: duomenys gauti iš 2016  m. atliktos paveldėjimo reikalų tarnybų apklausos.  
  
                                                           
100 2017  m. duomenys surinkti ben dradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
SILVDEIEHUNLPTEEATESMTFIDKSEBGPLBECZELFRHRITCYLTLUROSKUK
Kiti konkretūs tolesni veiksmai
Teisėjų ir teismo darbuotojų mokymo poreikių nustatymas
Teismų veiklos keitimas / gerinimas
Išvadomis remiamasi atliekant vertinimą arba nustatant poreikį keisti teisės aktus
Išvadomis remiamasi rengiant metinę ar specialią ataskaitą vietos arba nacionaliniu lygmeniu
Visi rezultatai viešai skelbiami internete
 
45 
 3.2.4.  Standartai  
Standartais galima padėti gerinti teisingumo sistemų kokybę. 2019  m. ES teisingumo rezultatų 
suvestinėje pirmą kartą, remiantis ES valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų 
asociacijos („ACA -Europe“) ir ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) duomenimis, 
apžvelgiam a aukščiausiųjų ir žemesniųjų instancijų teismų praktika, kuri prisideda prie priimamų 
teismo sprendimų kokybės (43 diagrama).  
Po ankstesnėje rezultatų suvestinėje atliktos su terminais ir bylų šalių informavimu susijusių 
standartų priemonių peržiūros 201 9 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje skiriama daugiau 
dėmesio terminams, susikaupusių bylų valdymui ir tvarkaraščiams kaip valdymo priemonei 
teisminėse institucijose  (101). 44  diagramoje apžvelgiama, kurios valstybės narės taiko standartų 
priemones dėl t erminų, tvarkaraščių ir susikaupusių bylų tvarkymo. Terminai – tai kiekybiškai 
nustatyti laikotarpiai iki galutinių terminų, pvz.,  didžiausias leidžiamas dienų skaičius nuo bylos 
užregistravimo iki pirmojo teismo posėdžio. Susikaupusios bylos – tai senesnė s nei tam  tikro 
nustatyto laikotarpio bylos. Tvarkaraštis yra išmatuojamas tikslinis rodiklis  / praktika, kai, pvz., 
nurodoma iš anksto nustatyta bylų, kurios turi būti išspręstos per tam tikrą laikotarpį, dalis. 
45 diagramoje parodyta, kurios įstaigos nus tato ir stebi susikaupusių bylų standartus ir imasi 
tolesnių veiksmų, o 46 diagramoje detaliau parodyti kai kurie su tvarkaraščiais susiję aspektai.  
– Teismų sprendimų kokybė – 
Aukštos kokybės teismų sprendimais apskritai laikomi tie sprendimai, kurie yra  aiškiai 
suformuluoti, struktūrizuoti ir kuriuose tinkamai dera samprotavimo aiškumas ir glaustumas, taigi 
juos galima lengvai suprasti ir vykdyti. Teismų sprendimų teksto formuluotės ir struktūra taip pat 
gali turėti įtakos tam, kaip lengvai juos galima a pdoroti programine įranga, visų pirma 
natūraliosios kalbos apdorojimo (NKA) taikomosiomis programomis. Šį galutinį rezultatą 
pasiekti įmanoma tik tinkamai derinant įvairius ir sudėtingus elementus, tokius kaip aukštos 
kokybės profesinis teisėjų mokymas, ge roji sprendimų rengimo praktika ir sprendimų kokybės 
stebėsena, kartu užtikrinant pagarbą teismų nepriklausomumui. ES valstybių tarybų ir 
aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija („ACA -Europe“) parengė klausimyną, į kurio 
klausimus atsakė aukščiausi eji administraciniai teismai ir aukščiausieji teismai (ES aukščiausiųjų 
teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) nariai). Nenagrinėjant atskirų sprendimų esmės, 43 diagramoje 
parodyti valstybinių narių patvirtinti standartai dėl pasirinktų rodiklių, kurie laikomi 
prisidedančiais prie bendros teismų sprendimų kokybės.  
  
                                                           
101  ES teisingumo rezultatų suvestinėje apžvelgiamuose su terminais ir tvarkaraščiais susijusiuose standartuose 
neapsiribojama reikalavimais, susijusiais su teise į bylos išnagrinėj imą per pagrįstą laiką, įtvirtinta ES 
pagrindinių teisių chartijos 47  straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje.  
 
46 
 43 diagrama. Standartai, taikomi gerinant aukščiausiųjų teismų sprendimų kokybę  (*) 
(šaltinis – Europos Komisija kartu su „ACA -Europe“ ir NPSJC)  
 
(*) Diagramoje kiekvienos valstybės narės kairiajame stulpelyje parodyta aukščiausiųjų teismų praktika, 
dešiniajame stulpelyje – aukščiausiųjų administracinių teismų praktika (stulpelis, pažymėtas raide A). Valstybės 
narės šioje diagramoje išvardytos jų ge ografinių pavadinimų (originalo kalba) abėcėlės tvarka. Valstybėms narėms 
už kiekvieną teismų sprendimų kokybės rodiklį skirta po vieną tašką. Mokymas apima teisinį teisėjų mokymą apie 
rašytinių sprendimų struktūrą (0,25 taško), teisinį aukščiausiųjų teism ų teisėjų mokymą apie rašytinių sprendimų 
samprotavimo stilių, teisinį žemesnių instancijų teismų teisėjų mokymą apie rašytinių sprendimų samprotavimo stilių 
(0,25 taško) ir mokymą rengti sprendimus (universitete, teisėjų mokykloje arba darbe) (0,25 taško) . Jei tai privaloma 
pagal įstatymą, kitą teisės aktą ar profesinę praktiką, laikoma, kad taikomas reikalavimas vartoti aiškią ir paprastą 
kalbą (1 taškas). Glaustumo reikalavimas laikomas taikomu tada, kai yra nustatytas įstatymu ar teismų darbo 
taisyklėse  arba praktikoje (1 taškas). Sprendimų kokybės vertinimas – aukščiausiojo teismo lygmeniu nustatytas 
vidaus mechanizmas, kurį taikant vertinama bendra jo sprendimų kokybė (1 taškas). IT, Corte Suprema di 
Cassazione: nors procesinės teismo sprendimų aiškini mo priemonės nėra, kai kuriais atvejais tam tikri bylos 
aspektai gali būti išaiškinti spendimo vykdymo etape, dalyvaujant kompetentingam teisėjui. DK ir RO: nėra 
duomenų. Dalyvaujantys teismai: BE: Cour de Cassation (Aukščiausiasis Teismas) ir Conseil d’Et at (Valstybės 
Taryba). BG: Върховен касационен съд (Aukščiausiasis Teismas) ir Върховен административен съд 
(Aukščiausiasis administracinis teismas). CZ: Nejvyšší soud (Aukščiausiasis Teismas) ir Nejvyšší správní soud 
(Aukščiausiasis administracinis teisma s). DE: Bundesverwaltungsgericht (Federalinis administracinis teismas). EE: 
Riikohus (Aukščiausiasis Teismas). IE: Chúirt Uachtarach (Aukščiausiasis Teismas). EL: Συμβούλιο της 
Επικρατείας (Valstybės Taryba). ES: Tribunal Supremo (Aukščiausiasis Teismas). FR: Cour de Cassation 
(Aukščiausiasis Teismas) ir Conseil d’Etat (Valstybės Taryba). HR: Vrhovni sud (Aukščiausiasis Teismas) ir Visoki 
upravni (Aukščiausiasis administracinis teismas). IT: Corte Suprema di Cassazione (Aukščiausiasis Teismas) ir 
Consiglio de Stato (Valstybės Taryba). CY: Ανώτατο Δικαστήριο (Aukščiausiasis Teismas). LV: Augstākā tiesa 
(Aukščiausiasis Teismas). LT: Vyriausiasis administracinis teismas. LU: Cour de Cassation (Aukščiausiasis 
Teismas). HU: Kúria (Aukščiausiasis Teismas). MT: Apeliacinis teismas. NL: Hoge Raad (Aukščiausiasis Teismas) 
ir Raad van State (Valstybės Taryba). AT: Oberster Gerichtshof (Aukščiausiasis Teismas) ir Verwaltungsgerichtshof 
(Aukščiausiasis administracinis teismas). PL: Sąd Najwyższy (Aukščiausiasis Teismas) ir Naczelny Sąd 
Administracyjny (Aukščiausiasis administracinis teismas). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Aukščiausiasis 
administracinis teismas). SI: Vrhovno sodišče (Aukščiausiasis Teismas). SK: Najvyšší súd (Aukščiausiasis Teismas). 
FI: Korkein hal linto-oikeus (Aukščiausiasis administracinis teismas). SE: Högsta domstolen (Aukščiausiasis 
Teismas) ir Högsta förvaltningsdomstolen (Aukščiausiasis administracinis teismas). UK: Supreme Court 
(Aukščiausiasis Teismas).  
  
Nustatyti samprotavimo ar struktūros elementai Mokymas
Reikalavimas vartoti aiškią ir paprastą kalbą Teismo sprendimų išaiškinimo mechanizmas
Glaustumo reikalavimas Sprendimų kokybės vertinimasNĖRA DUOMENŲAA
AA
AA
A
A
AA
A
A
ANĖRA DUOMENŲ
 
47 
 44 diagram a. Terminų standartai  (*) (šaltinis – Europos Komisija  (102)) 
 
(*) Valstybėms narėms skirtas 1 taškas, jeigu jose yra nustatyti standartai (bet kurios srities – civilinės, komercinės, 
administracinės teisės ar kt.).  
45 diagrama skirta standartams dėl susikaupusių bylų tvarkymo, kurie susideda iš vėlavimo 
mažinimo priemonių, siekiant gerinti bylinėjimosi baigimo tempą. Šioje diagramoje parodyta 
įvairių valstybių narių valdžios šakų kompetencija nustatyti susikaupusių b ylų tvarkymo 
standartus, juos stebėti ir imtis tolesnių veiksmų. 46 diagrama skirta tvarkaraščiams, kurie 
teisminėse institucijose gali būti veiksminga darbo valdymo priemonė, nes gali padėti nustatyti 
galimus veiksmingumo trūkumus ir atrasti tinkamus prob lemų sprendimo būdus (pvz., skiriant 
papildomų žmogiškųjų ar finansinių išteklių, pertvarkant teismo valdymo procesą, teikiant 
teismui laikiną pagalbą).  
45 diagrama. Susikaupusių bylų tvarkymo standartų nustatymas ir stebėsena  (*) (šaltinis – 
Europos Komisija  (103)) 
 
(*) „Vykdomosios valdžios“ sąvoka apima vyriausybės tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas institucijas. 
„Kita“ – Nacionalinė teismų tarnyba (HU), kurios pirmininką iš teisėjų kvalifikuota balsų dauguma išrenka  
parlamentas devynerių metų laikotarpiui. „Teisminės institucijos“ apima tokius organus kaip teismų pirmininkai, 
teismų tarybos, teisėjų organizacijos. HU: Nacionalinė teismų tarnyba dalyvauja nustatant ir stebint susikaupusių 
bylų tvarkymo standartus ir i mantis tolesnių veiksmų.  
  
                                                           
102 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
103 2018  m. duom enys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
BEEEITLTHUATROSIFISEDKDEESHRCYLVNLSKCZIEELFRMTPLPTBGLUUK
Terminai Tvarkaraščiai Susikaupusių bylų tvarkymasN
Ė
R
A
NĖRA DUOMENŲ
 
 
Tolesni veiksmai  
Vykd. valdžia / kita  
Stebėsena  
Nustatymas  
Teism. institucijos  
Teism. institucijos  
Vykd. valdžia / kita  
Vykd. valdžia / kita  
Teism. institucijos  
NĖRA 
NĖRA DUOMENŲ  
 
48 
 46 diagrama. Tvarkaraščiai: nustatymas, automatinė stebėsena ir tolesni veiksmai  (*) 
(šaltinis – Europos Komisija  (104)) 
 
 
3.2.5.  Išvados dėl teisingumo sistemų kokybės  
Lengvas prieinamumas, pakankami ištekliai, veiksmingos vertinimo priemonės ir tinkami 
standartai bei praktika yra veiksniai, padedantys užtikrinti gerą teisingumo sistemų kokybę. 
Piliečiai ir įmonės iš veiksmingos teisingumo sistemos tikisi aukštos kokybės sprendi mų (105). 
2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje parengtas lyginamasis šių veiksnių vertinimas.  
Prieinamumas  
Šioje rezultatų suvestinėje apžvelgiami elementai, kurie yra svarbūs, kad teisingumo sistema būtų 
palanki piliečiams:  
 beveik visose valstybėse narėse apie teismų sistemą teikiama kokios nors informacijos 
internetu , įskaitant centralizuotą interneto portalą su pateiktomis internetu pildomomis 
formomis ir interaktyvų švietimą apie juridines teises (20 diagrama). Yra skirtum ų, susijusių 
su tokios informacijos turiniu ir su tuo, kaip ji atitinka žmonių poreikius. Pavyzdžiui, jau 
daugiau valstybių narių (13), suteikdamos internetinių modeliavimo priemonių, kuriomis 
naudojantis galima apskaičiuoti teisinės pagalbos dydį, teikia galimybę žmonėms sužinoti, ar 
jie gali gauti teisinę pagalbą. Nors daugumoje valstybių narių teikiama informacijos asmenims, 
kurių gimtoji kalba nėra tos šalies kalba, ne visada teikiama specialiai vaikams ir regos ar 
klausos sutrikimų turintiems asmenims pritaikytos informacijos;  
 žmonių, ypač skurstančių, galimybė kreiptis į teismą labai priklauso nuo teisinės pagalbos 
prieinamumo ir teismo mokesčių dydžio . 21 diagramoje parodyta, kad kai kuriose valstybėse 
narėse tie vartotojai, kurių pajamos yra mažesnės  negu Eurostato nustatyta skurdo riba, teisinės 
pagalbos negautų. Vis dėlto, palyginti su praėjusiais metais, dviejose iš tų valstybių narių 
teisinė pagalba tapo prieinamesnė; tačiau metams bėgant teisinė pagalba tampa mažiau 
                                                           
104 2018  m. duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe.  
105       Aktualia tema tapo dirbtinio intelekto naudojima s teisingumo sistemose. 2018  m. balandžio  mėn. Komisija 
priėmė komunikatą „Dirbtinis intelektas Europai“ (COM(2018)237  final), kuriame pabrėžta investicijų į 
svarbiausias dirbtinio intelekto taikymo sritis svarba; tarp šių sričių yra ir viešasis administra vimas, įskaitant 
teisingumo sistemą. Ateinančiais metais ES teisingumo rezultatų suvestinėje būtų galima apžvelgti su tuo 
susijusią padėtį valstybėse narėse. 26 ir 43 diagramose (teismų sprendimų skelbimo internete būdai ir 
sprendimų kokybės gerinimo prakt ika) jau pateikti duomenys apie veiksnius, kurie yra svarbiausi vystant 
stiprią teisės srities technologijų pramonę Europoje.  
BELVHUNLESITATROSEBGEELTSIDKFRFICYCZDEIEPTELHRLUMTPLSKUK
Galima tolesnė priemonė: teisėjo ataskaita
Galima tolesnė priemonė: teismo valdymo proceso pertvarkymas
Galima tolesnė priemonė: laikina specialių teisėjų pagalba
Galima tolesnė priemonė: papildomi ištekliai
Tęstinė tvarkaraščių stebėsena tikruoju laiku
Tvarkaraščių standartų nustatymasNĖRAN
Ė
R
AD
U
O
M
E
N
Ų
 
49 
 prieinama kai kuriose valstybė se narėse. Teismo mokesčių dydis (22 diagrama) nuo 2016  m. iš 
esmės nepakito, nors keliose valstybėse narėse teismo mokesčiai padidinti proporcingai 
ieškinio sumai, ypač ieškiniams dėl nedidelių sumų; tai siejama su mažiausio taikytino teismo 
mokesčio padi dinimu. Tai, kad yra sunku gauti teisinę pagalbą, kartu su gana dideliais teismų 
mokesčiais kai kuriose valstybėse narėse gali atgrasyti skurstančius žmones nuo noro kreiptis į 
teismą;  
 galimybės naudotis elektroninėmis priemonėmis  per teismo procesą palengvina kreipimąsi į 
teismą, sumažėja vėlavimų ir išlaidų. 23 diagramoje parodyta, kad daugiau kaip pusėje 
valstybių narių neįmanoma pateikti ieškinių elektroninėmis priemonėmis arba tai įmanoma tik 
iš dalies ir kad ne visose valstyb ėse narėse galima stebėti teismo proceso eigą internetu;  
 dauguma valstybių narių yra nustačiusios šalių informavimo apie jų bylos nagrinėjimo eigą , 
teismo tvarkaraštį arba galimą vėlavimą standartus (24 diagrama). Palyginti su ankstesniais 
metais, kelios v alstybės narės labai patobulino šiuos standartus. Valstybių narių skirtumai 
daugiausia yra susiję su taikomais metodais. Kai kuriose valstybėse narėse veikia automatinio 
pranešimo el.  paštu arba trumpąja žinute sistema, kurioje teikiama informacija apie vė lavimą, 
tvarkaraščius ar bendrą bylos nagrinėjimo eigą, kitose paprastai galima internetu susipažinti su 
informacija apie bylą, o kai kuriose šį klausimą paliekama spręsti teismams;  
 palyginti su ankstesniais metais, padaugėjo galimybių internetu susipažin ti su teismų 
sprendimais  (25 diagrama), ypač skelbiant aukščiausios instancijos teismų sprendimus: 19 -oje 
valstybių narių skelbiami visi civilinių, komercinių ir administracinių bylų sprendimai. Šioje 
ES teisingumo rezultatų suvestinėje pirmą kartą pateiki ami duomenys apie baudžiamųjų bylų 
nuosprendžių skelbimą; jie rodo, kad 19 -oje valstybių narių skelbiami visi aukščiausios 
instancijos teismų sprendimai baudžiamosiose bylose.  Šie teigiami pokyčiai skatina visas 
valstybes nares toliau gerinti padėtį, nes a ukščiausios instancijos sprendimai yra svarbūs 
teismų praktikos nuoseklumui. Kadangi sprendimų skelbimas internete įvairiais būdais 
(26 diagrama) gali palengvinti aktualios teismų praktikos paiešką, būtų galima toliau plėtoti 
sprendimų ženklinimą reikšmini ais paieškos žodžiais ir daugiau naudotis Europos teismų 
praktikos identifikatoriumi (ECLI);  
 palyginti su ankstesniais metais, toliau daugėja valstybių narių, skatinančių savanoriškai 
naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) būdais  (27 diagrama) spren džiant privačius 
ginčus. Tai pasiekiama daugiausia suteikiant daugiau paskatų naudotis AGS įvairiose teisės 
srityse. Taip pat atsižvelgta į administracinius ginčus; šioje srityje naudotis AGS leidžia 
mažiau nei pusė valstybių narių.  
Ištekliai  
Aukštos kokyb ės teisingumo sistemoms valstybėse narėse yra reikalingi pakankami finansiniai ir 
žmogiškieji ištekliai (įskaitant būtinas investicijas į fizinę ir techninę infrastruktūrą), tinkamas 
pirminis rengimas ir tęstinis mokymas, taip pat teisėjų įvairovė, įskaita nt lyčių pusiausvyrą. 
2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nustatyta, kad:  
 finansinių išteklių  duomenimis, bendros valdžios sektoriaus išlaidos teismams 2017  m. 
daugumoje valstybių narių apskritai liko daugiausia nepakitusios, nors nemažai skiriasi 
faktinės jų sumos įvairiose valstybėse narėse – tiek eurais vienam gyventojui, tiek kaip BVP 
procentinė dalis (28 ir 29 diagramos). Vis dėlto 2017  m. buvo mažiau valstybių narių, kurių 
išlaidos padidėjo, palyginti su 2016  m. Nustatydamos teisminėms institu cijoms skiriamus 
finansinius išteklius valstybės narės daugiausia remiasi ankstesnėmis arba faktinėmis 
išlaidomis, ir tik kelios valstybės narės remiasi realiu darbo krūviu ar teismų prašymais 
(30 diagrama);  
 2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje pirm ą kartą, remiantis Eurostato surinktais 
duomenimis, bendros išlaidos taip pat pateiktos išskaidytos pagal įvairias kategorijas . 
31 diagramoje parodyti reikšmingi įvairių valstybių narių išlaidų pobūdžio skirtumai. 
 
50 
 Viena  vertus, daugumoje valstybių narių di džiausią išlaidų dalį sudaro teisėjų ir teismų 
darbuotojų darbo užmokestis (įskaitant socialines įmokas), tačiau labai nedaug investuojama 
(o kai kuriais atvejais visai neinvestuojama) į ilgalaikį turtą, tokį kaip teismo pastatai ir 
programinė įranga. Kita  vertus, kai kuriose valstybėse narėse patiriama kur kas daugiau 
veiklos išlaidų (pvz., pastatų nuomai, teisinei pagalbai ir kitiems reikmenims) (31 diagrama);  
 didelė teisėjų dalis yra moterys . Daugumoje valstybių narių jos sudaro daugumą pirmosios ir 
antrosios instancijų teismų teisėjų (33 diagrama). Tačiau aukščiausiuosiuose teismuose padėtis 
kitokia – daugumoje valstybių narių moterys sudaro mažiau nei 50  proc. šių teismų teisėjų 
(34 diagrama). Vis dėlto aukščiausiųjų teismų teisėjų moterų dalis nuo 201 0 m. padidėjo 
daugumoje valstybių narių;  
 dėl teisėjų mokymo  pažymėtina, kad nors daugumoje valstybių narių vyksta tęstinis 
mokymas, susijęs su ES teise, kitos valstybės narės teise ir teisėjo profesinių įgūdžių lavinimu, 
mažiau valstybių narių teikia galim ybių lavinti IT įgūdžius, mokytis teismų valdymo ir teisėjo 
etikos (37 diagrama). Mokant teisėjus tinkamai bendrauti su bylų šalimis, kurios priskiriamos 
pažeidžiamoms grupėms, gerėja padėtis, susijusi su mokymu bendrauti su vaikais, regos ar 
klausos sutri kimų turinčiais asmenimis ir smurto dėl lyties aukomis (38 diagrama), kiek 
mažiau – su prieglobsčio prašytojais. Mažiau negu pusėje valstybių narių organizuojamas 
mokymas, kuriuo didinamas teisėjų informuotumas ir gebėjimas spręsti melagingų naujienų ir 
socialinių tinklų klausimus.  
Vertinimo priemonės  
 Teismų veiklos stebėsena ir vertinimas  (39 diagrama) vykdomi visose valstybėse narėse. 
Paprastai tai apima įvairius veiklos ir kokybės rodiklius ir reguliariai teikiamas ataskaitas. 
Beveik visose valstybėse narėse stebimas teismų bylų skaičius ir trukmė ir veikia reguliaraus 
vertinimo sistemos . Palyginti su ankstesniais metais, kelios valstybės narės išplėtė stebėseną, į 
ją įtraukdamos daugiau konkrečių dalykų, o kai kurios iš jų į vertinimą įtraukė daugiau už 
kokybę atsakingų teismų specialistų;  
 daugelyje valstybių narių dar nevisiškai įdiegto s IRT bylų valdymo sistemos  ir, palyginti su 
ankstesniais metais, nepadaryta jokios pažangos (40 diagrama). Šios sistemos atlieka įvairias 
funkcijas, įskaitant statistikos rengimą, ir turi būti nuosekliai diegiamos visoje teisingumo 
sistemoje. Kai kuriose valstybėse narėse veikia išankstinio perspėjimo sistemos, padedančios 
nustatyti trūkumus arba bylų nagrinėjimo standartų nesilaikymo atvejus ir laiku rasti problemų 
sprendimo būdus. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar neįmanoma užtikrinti duomenų apie 
visas teisingumo sritis rinkimo nacionaliniu lygmeniu;  
 sumažėjo teismo proceso dalyvių ir teisės specialistų apklausų naudojimas  (41 diagrama); 
vis daugiau valstybių narių renkasi neatlikti jokių apklausų. Svarbiausios apklausų temos 
tebebuvo teisingumo prieinamumas, klientų aptarnavimas, teismų posėdžiai ir sprendimai, 
taip pat bendras pasitikėjimas teisingumo sistema, bet tik kel iose valstybėse narėse užduota 
klausimų dėl ypatingų poreikių turinčių grupių pasitenkinimo ir informuotumo apie teises. 
Beveik visos valstybės narės, kurios naudojo apklausas, taip pat užtikrino, kad būtų imtasi 
tinkamų tolesnių veiksmų (42 diagrama), nor s tokių tolesnių veiksmų mastas tebebuvo labai 
skirtingas. Apklausų rezultatai daugeliu atvejų buvo paviešinti ir įtraukti į ataskaitas; 
daugumoje valstybių narių apklausų rezultatai parodė, kuriuos teisės aktus būtina keisti.  
Standartai  
Standartai gali pa dėti gerinti teisingumo sistemų kokybę. Šioje rezultatų suvestinėje toliau 
išsamiau tiriami kai kurie standartai, kuriais siekiama gerinti procesų terminus ir bylų šalims 
teikiamą informaciją. Į 2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinę taip pat pirmą kart ą įtraukti 
duomenys apie teismų sprendimų kokybės standartus.  
 Remiantis „ACA -Europe“ ir NPSJC surinktais duomenimis, 43 diagramoje parodyta, kad 
 
51 
 teismų sprendimų kokybės  standartai labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse, o kai kuriose 
valstybėse narėse  – net tarp atskirų nagrinėtų teismų. Vis dėlto daugumoje valstybių narių 
teikiamas koks nors teisėjų profesinis mokymas apie teismo sprendimų struktūrą, 
samprotavimo stilių ir šių sprendimų rengimą.  
Daugumoje valstybių narių sprendimų struktūra ir samprot avimas  apima iš anksto 
nustatytus elementus. Be to, kai kuriose valstybėse narėse teismo proceso dalyviai turi 
galimybę naudotis teismų sprendimų išaiškinimo mechanizmais; tai verta dėmesio praktika, 
kaip kurti piliečiams palankesnes teisingumo sistemas.  
Aukščiausiųjų teismų, naudojančių savo sprendimų kokybės savarankiško vertinimo 
priemones , tebėra nedaug, nors tokia praktika, taikoma gerbiant teismų nepriklausomumą, 
galėtų padėti daryti pažangą.  
 Dauguma valstybių narių taiko su terminais susijusius stan dartus . Tačiau kai kuriose 
valstybėse narėse, kurios patiria ypatingų su veiksmingumu susijusių sunkumų, tokie 
standartai šiuo metu nenaudojami. Standartai dėl susikaupusių bylų vis dar nėra taip plačiai 
taikomi kaip tie standartai, kuriais nustatomi termi nai (pvz., nustatytas laikotarpis nuo bylos 
registracijos iki pirmojo teismo posėdžio) ir tvarkaraščiai (pvz., nurodoma iš anksto nustatyta 
bylų, kurios turi būti išspręstos per tam tikrą laiką, dalis) (44 diagrama).  
 Standartai dėl susikaupusių bylų tvarky mo yra naudinga priemonė, galinti padėti geriau 
valdyti bylas ir didinti veiksmingumą. 45 diagramoje parodyta, kad susikaupusių bylų 
tvarkymą paprastai nustato teisminė institucija savarankiškai ar bendradarbiaudama su 
vykdomosios valdžios institucijomis. Už stebėseną ir tolesnius veiksmus daugiausia atsakingos 
teisminės institucijos, o kai kuriose valstybėse narėse stebėsenos ir tolesnių veiksmų etapuose 
dalyvauja ir vykdomosios valdžios institucijos.  
 Dauguma valstybių narių yra nustačiusios standartus dėl  tvarkaraščių  (46 diagrama), tačiau 
tik kelios valstybės narės taiko iš anksto nustatytų tvarkaraščių nuolatinės stebėsenos 
mechanizmus. 2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nustatyta, kad dauguma valstybių 
narių skiria papildomų išteklių tolesnėms priemonėms, tačiau skiriasi šių priemonių taikymo 
mastas. Dažniausiai taikoma tolesnė priemonė yra teismo valdymo proceso reorganizavimas, 
tačiau tik keliose valstybėse yra numatyta galimybė teikti laikiną specialiųjų teisėjų pagalbą.  
 
  
 
52 
 3.3. Nepriklausomumas  
Teismų nepriklausomumo reikalavimas grindžiamas veiksmingos teisminės apsaugos principu, 
kuris nurodytas ES sutarties 19 straipsnyje, ir teise į veiksmingą teisinę gynybą teisme, kuri 
įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijoje (47 straips nis) (106). Juo užtikrinamas teisinės sistemos 
sąžiningumas, nuspėjamumas ir tikrumas, o tai yra esminiai teisinės valstybės elementai ir 
svarbūs patrauklios investicijų aplinkos aspektai.  Jei teisminės institucijos suvokiamos kaip 
nepriklausomos, skatinamas  ekonomikos augimas, o numanoma nepriklausomumo stoka gali 
atgrasyti nuo investicijų. Rezultatų suvestinėje pateikiama ne tik iš įvairių šaltinių gautų rodiklių 
apie teismų nepriklausomumo vertinimą, bet ir pateikiami keli rodikliai, kaip teisingumo sistem os 
organizuojamos siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą tam tikromis aplinkybėmis, kai 
nepriklausomumui gali kilti pavojus. Remiantis iš Europos teismų tarybų tinklo (ENCJ), ES 
aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo (NPSJC) ir ES valstybių tarybų ir au kščiausiųjų 
administracinių teismų asociacijos („ACA -Europe“) gautais duomenimis, 2019  m. ES teisingumo 
rezultatų suvestinėje pateikti nauji arba atnaujinti rodiklių duomenys dėl teisinių apsaugos 
priemonių, susijusių su teisėjams taikomomis drausminėmis p rocedūromis, teismų tarybų narių 
teisėjų skyrimu ir prokuratūrų darbo organizavimu.  
3.3.1. Kaip vertinamas teismų nepriklausomumas  
47 diagrama. Kaip plačioji visuomenė vertina teismų ir teisėjų nepriklausomumą  (*) 
(šaltinis – „Eur obarometras“  (107), šviesios spalvos – 2016, 2017 ir 2018  m., tamsios spalvos – 
2019  m.) 
 
(*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka visų pirma pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra 
visiškai nepriklausomi arba pakankamai nepriklausomi (visi geri vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų 
procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra iš d alies 
priklausomi arba visiškai priklausomi  (visi prasti vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų ir visų prastų vertinimų 
procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visi škai 
nepriklausomi; jei kai kurių valst ybių narių visų gerų vertinimų, visų prastų vertinimų ir labai gerų vertinimų procentai vienodi, 
jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai priklausomi.  
                                                           
106  Žr. https://eur -lex.europa. eu/legal -content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=LT . 
107  2019  m. sausio 9 –11 d. atlikta „Eurobarometro“ apklausa FL474, atsakymai į klausimą „Iš to, ką žinote, kaip 
įvertintumėte teisingumo sistemą (savo šalyje), kiek tai susiję su teismų ir teisėjų n epriklausomumu? Ar 
teigtumėte, kad jie visiškai nepriklausomi, pakankamai nepriklausomi, iš dalies priklausomi ar visiškai 
priklausomi?“ Žr. https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -
justice -scoreboard_lt . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK FI AT SE IE DE NL LU UK BE CY FR EL MT EE CZ LT LV HU PT RO SI PL IT ES BG SKHR
Visiškai nepriklausomi Pakankamai nepriklausomi Iš dalies priklausomi
Visiškai priklausomi Nežino
 
53 
 48 diagramoje parodytos pagrindinės respondentų nurodytos priežastys, kodėl teismai ir teisėjai 
laikomi nepakankamai nepriklausomais. Plačiosios visuomenės respondentai, kurie teisingumo 
sistemą įvertino kaip „iš dalies priklausomą“ arba „visiškai priklausomą“, savo pasirinkimą 
galėjo pagrįs ti kuria nors iš trijų nurodytų priežasčių. Valstybės narės šioje diagramoje išdėstytos 
ta pačia eilės tvarka kaip ir 47 diagramoje.  
48 diagrama. Pagrindinės priežastys, kodėl plačioji visuomenė laiko teismus nepakankamai 
nepriklau somais (visų respondentų dalis; didesnė vertė reiškia didesnę įtaką  teismams) (šaltinis 
– „Eurobarometras“ (108)) 
 
49 diagrama. Kaip įmonės vertina teismų ir teisėjų nepriklausomumą  (*) (šaltinis – 
„Eurobarometras“  (109), šviesios spalvos – 2016, 2017 ir 2018  m., tamsios spalvos – 2019  m.) 
 
                                                           
108  „Eurobarometro“ a pklausa FL474, atsakymai į klausimą „Ar galėtumėte nurodyti, kiek svarbi kiekviena iš 
toliau nurodytų priežasčių, kuria pagrindžiate teisingumo sistemos (savo šalyje) nepriklausomumo vertinimą: 
labai svarbi, iš dalies svarbi, nesvarbi, visiškai nesvarbi?“.  
109  2019  m. sausio 7 –16 d. atlikta „Eurobarometro“ apklausa FL475, atsakymai į klausimą „Iš to, ką žinote, kaip 
įvertintumėte teisingumo sistemą (savo šalyje), kiek tai susiję su teismų ir teisėjų nepriklausomumu? Ar 
teigtumėte, kad jie visiškai nepriklaus omi, pakankamai nepriklausomi, iš dalies priklausomi ar visiškai 
priklausomi?“ Žr. https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -
justice -scoreboard_lt . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKFIATSEIEDENLLUUKBECYFRELMTEECZLTLVHUPTROSIPLITESBGSKHR
Teisėjų statusas ir pareigos nepakankamai garantuoja jų nepriklausomumą
Kišimasis ar daromas spaudimas dėl ekonominių arba kitų konkrečių interesų
Valdžios ir politikų kišimasis arba spaudimas
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK LU FI AT IE NL DE RO SE BE UK MT LT FR EL CY LV CZ BG EE IT ES PT PL SI SK HUHR
Visiškai nepriklausomi Pakankamai nepriklausomi Iš dalies priklausomi
Visiškai priklausomi Nežino
 
54 
 (*) Valstybės narės išdėstytos eilės tvarka visų pirma pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra v isiškai 
nepriklausomi arba pakankamai nepriklausomi (visi geri ve rtinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų vertinimų procentas vienodas, jos 
išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra iš dalies priklausomi arba v isiškai priklausomi (visi 
prasti vertinimai); jei kai kurių valstybių narių visų gerų ir visų prastų vertinimų procentas vienodas, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, k iek 
procentų respondentų nurodė, kad teismai ir teisėjai yra visiškai nepriklausomi; jei kai kurių valstybių narių visų gerų vert inimų, visų prastų 
vertinimų ir labai gerų vertinimų procentai vienodi, jos išdėstytos eilės tvarka pagal tai, kiek procentų respondentų nurodė,  kad teismai ir teisėjai 
yra visiškai priklausomi.  
50 diagramoje parodytos pagrindinės respondentų nurodytos priežastys, kodėl teismai ir teisėjai 
laikomi nepakankamai nepriklausomais. Įmonių respondentai, kurie teisingumo sistemą įvertino 
kaip „iš dalies priklausomą“ arba „visiškai priklausomą“, savo pasirinkimą galėjo pagrįsti kuria 
nors iš trijų nurodytų priež asčių. Valstybės narės šioje diagramoje išdėstytos ta pačia eilės tvarka 
kaip ir 49 diagramoje.  
50 diagrama. Pagrindinės priežastys, kodėl įmonės laiko teismus nepakankamai 
nepriklausomais (visų respondentų dalis;  didesnė vertė rei škia didesnę įtaką teismams) (šaltinis 
– „Eurobarometras“  (110)) 
 
51 diagrama. PEF tyrimas, kaip įmonės vertina teismų nepriklausomumą (subjektyvus 
vertinimas: didesnė vertė reiškia geresnį vertinimą) (šaltinis – Pasaulio ekonomikos  
forumas  (111)) 
                                                           
110  „Eurobarometro“ apklausa FL475, atsakymai į klausimą „Ar galėtumėte nurodyti, kiek svarbi kiekviena iš 
toliau nurodytų priežasčių, kuria pagrindžiate teisingumo sistemos (savo šalyje) nepr iklausomumo vertinimą: 
labai svarbi, iš dalies svarbi, nesvarbi, visiškai nesvarbi?“.  
111 Šis Pasaulio ekonomikos forumo (PEF) rodiklis pagrįstas apklausos respondentų atsakymais į klausimą „Kiek 
jūsų šalies teismų sistema yra nepriklausoma nuo valdžios, asm enų ar įmonių įtakos? (1 – visiškai 
priklausoma, 7 – visiškai nepriklausoma)“. Atsakymus į apklausą pateikė visų atitinkamų valstybių narių 
pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose (žemės ūkio, gamybos pramonės, ne gamybos pramonės ir paslaugų) 
veikiančių įmo nių atstovai. Apklausa atliekama įvairiomis formomis, įskaitant tiesioginius pokalbius ar 
pokalbius telefonu su įmonių vadovais, paštu siunčiamas popieriuje pildomas formas ir apklausas internetu. 
Žr. https://www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -report -2018 .  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKLUFIATIENLDEELROFRSEBEUKMTLTCYLVCZBGEEITESPTPLSISKHUHR
Teisėjų statusas ir pareigos nepakankamai garantuoja jų nepriklausomumą
Kišimasis ar daromas spaudimas dėl ekonominių arba kitų konkrečių interesų
Valdžios ir politikų kišimasis arba spaudimas
 
55 
  
3.3.2. Struktūrinis nepriklausomumas  
Siekiant užtikrinti struktūrinį teismų nepriklausomumą turi būti nustatytos taisyklės, visų pirma 
dėl teismo sudėties, taip pat dėl jo narių skyrimo, tarnybos trukmės ir pagrįsto nusišalinimo, 
atmetimo bei atleidimo atvejų, kad asmenims nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl to, ar teismui 
nedaro įtakos išorės veiksniai, ir dėl jo neutralumo jo nagrinėjamos bylos interesų atžvilgiu  (112).  
Yra parengti Europos (visų pirma Europos Tarybos) standartai, pvz., 2010 m. Europos Tarybos 
rekomendacija dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės  (113). Rezultatų 
suvestinėje pateikiami keli rodikliai dėl teismų sistemų organizavimo siekiant apsaugoti teismų 
nepriklausomumą.  
Į šią rezultatų suvestinę pirmą kar tą įtraukti rodikliai dėl įstaigų ir institucijų, dalyvaujančių 
drausminėse procedūrose dėl teisėjų (52 ir 53 diagramos), ir, kaip ir praėjusiais metais, joje 
pateiktas rodiklis dėl teismų tarybų narių teisėjų skyrimo (54 diagrama)  (114). 2019  m. ES 
teisingu mo rezultatų suvestinėje plačiau apžvelgta, kaip valstybėse narėse valdomas ir 
                                                           
112  Žr. 2018  m. liepos 25  d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, 66 punktą. Taip pat žr.  Rekomendacijos CM/Rec(2010)12 dėl teisėjų 
nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės (kurią 2010  m. lapkričio 17  d. priėmė Europos Tarybos 
Ministrų Komitetas) 46 ir 47 punktus ir aiškinamąjį memorandumą, kuriuose nustatyta, kad sprendimus dėl 
teisėjų atrankos ir karjer os priimanti institucija turėtų būti nepriklausoma nuo įstatymų vykdomosios ir 
leidžiamosios valdžios institucijų. Siekiant užtikrinti jos nepriklausomumą, ne mažiau kaip pusė šios 
institucijos narių turėtų būti savo kolegų išrinkti teisėjai. Tačiau tais a tvejais, kai Konstitucijos arba kito teisės 
akto nuostatose numatyta, kad sprendimus dėl teisėjų atrankos ir karjeros priima valstybės vadovas, 
vyriausybė arba įstatymų leidžiamoji valdžia, iš teisminių institucijų atstovų daugiausia sudaryta 
nepriklausoma  ir kompetentinga institucija (neprieštaraujant teismų taryboms taikomoms taisyklėms, 
pateiktoms IV skyriuje), turėtų būti įgaliota teikti rekomendacijas arba reikšti nuomones, kuriomis praktiškai 
vadovautųsi atitinkama skiriančioji institucija.   
113 Žr. 2010 m. lapkričio 17  d. priimtą Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)12 dėl 
teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės, taip pat jos aiškinamąjį memorandumą (toliau – 
Rekomendacija CM/Rec(2010)12).  
114  Diagramos sudarytos remia ntis atsakymais į atnaujinto klausimyno, kurį Komisija parengė glaudžiai 
bendradarbiaudama su ENCJ, klausimus. Valstybių narių, kurios neturi teismų tarybų, nėra ENCJ narės arba 
kurių narystė ENCJ yra sustabdyta (Čekijos, Vokietijos, Estijos, Kipro, Liukse mburgo, Austrijos, Lenkijos ir 
Suomijos), atsakymai į atnaujinto klausimyno klausimus gauti bendradarbiaujant su ES aukščiausiųjų teismų 
pirmininkų tinklu.  
012345678
FINLLUDKIEUKBESEATEEDEFRPTCYCZROLTMTESITLVELSIBGHUPLSKHR
2010 –2012 m. 2015 –2016 m. 2016 –2017 m. 2017 –2018 m. Apklausa atlikta :
 
56 
 organizuojamas prokuratūrų darbas (55, 56 ir 57 diagramos)  (115). Diagramose parodyta 
nacionalinių sistemų padėtis 2018  m. gruodžio mėn.  
Rezultatų suvestinės diagramose pateikti d uomenys nėra vertinimai, taip pat jose nepateikta 
kiekybinių duomenų dėl apsaugos priemonių veiksmingumo. Nesiekiama atskleisti taikomų 
apsaugos priemonių sudėtingumo ir detaliai jų apibūdinti. Vien tai, kad taikoma daugiau 
apsaugos priemonių, neužtikrina teisingumo sistemos veiksmingumo. Be to, reikėtų atkreipti 
dėmesį į tai, kad įgyvendinamos politikos ir praktinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti 
sąžiningumą ir užkirsti kelią korupcijai teismuose, taip pat yra itin svarbios užtikrinant teismų 
neprik lausomumą. Galiausiai, kad teismų nepriklausomumo apsauga būtų veiksminga, turi būti 
puoselėjama sąžiningumo ir nešališkumo kultūra, bendra visiems teismų pareigūnams ir gerbiama 
plačiosios visuomenės.  
  
                                                           
115  Diagramos sudarytos remiantis atsakymais į atnaujinto klausimyno, Komisijos parengto glaudžiai 
bendradarbiaujant su Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupe, klausimus.  
 
57 
 – Apsaugos priemonės, susijusios su drausminėmis pro cedūromis dėl teisėjų – 
Teisėjams taikant drausmines procedūras kyla didžiausia grėsmė teismų nepriklausomumui. 
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, „[n]epriklausomumo reikalavimas taip pat 
reiškia, kad asmenims, kuriems pavesta užduotis priimti s prendimus, taikoma drausminė tvarka 
užtikrina garantijas, reikalingas, kad būtų išvengta bet kokio tokios tvarkos naudojimo kaip 
teismo sprendimų turinio politinės kontrolės sistemos“. (116) Teisingumo Teismo nustatytos 
garantijos, būtinos siekiant išsaugoti  teismų nepriklausomumą, apima taisykles, kuriomis 
apibrėžiamos ir drausmės pažeidimus sudarančios veikos, ir konkrečiai taikomos sankcijos, 
taisykles, kuriomis vadovaudamasi nepriklausoma instancija gali įsikišti taikydama procedūrą, 
visapusiškai garantuo jančią Chartijos 47 ir 48 straipsniuose įtvirtintas teises, visų pirma teises į 
gynybą, ir taisykles, kuriomis suteikiama galimybė teisme ginčyti drausmės priežiūros institucijų 
sprendimus  (117). Teisingumo Teismas nusprendė, kad „SESV 267 straipsniu naciona liniams 
teismams suteikiama plačiausia galimybė kreiptis į Teisingumo Teismą <...> bet kuriuo, kaip jie 
mano, tinkamu proceso momentu“  (118). Teismas pridūrė, kad bet kokia nacionalinė taisyklė, 
kuria ši diskrecija ribojama siekiant „išvengti <...> drausmini ų nuobaudų“, „pažeidžia SESV 267 
straipsnyje pripažintas nacionalinių teismų prerogatyvas ir atitinkamai kenkia Teisingumo 
Teismo ir nacionalinių teismų bendradarbiavimo, numatyto pagal kreipimosi dėl prejudicinio 
sprendimo mechanizmą, veiksmingumui“  (119). Vėliau Teismas nusprendė, kad „[s]u teisėjų 
nepriklausomumu neatsiejamai susijusi garantija yra tai, kad netaikomos drausminės nuobaudos 
už naudojimąsi teise <...> pateikti Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį 
sprendimą“  (120). 
Pagal Europos Tarybos standartus drausminių procedūrų dėl teisėjų gali būti imamasi tada, kai jie 
veiksmingai ir tinkamai neatlieka savo pareigų (121). Dėl teisės aiškinimo ar faktų ir įrodymų 
vertinimo, kurį teisėjai atlieka spręsdami bylas, neturėtų būti civilinės ar dr ausminės 
atsakomybės, nebent tai būtų tyčinio kenkimo ar didelio aplaidumo atvejis  (122). Be to, 
drausmines procedūras turėtų atlikti nepriklausoma institucija, veikianti kaip teismas ir suteikianti 
visas teisingo bylos nagrinėjimo garantijas. Teisėjas, kuri am taikoma drausminė procedūra, turėtų 
turėti teisę apskųsti sprendimą ir taikomą sankciją. Drausminės sankcijos turėtų būti 
proporcingos  (123). 
52 diagramoje apžvelgiamos institucijos, priimančios sprendimus dėl bendrosios kompetencijos 
teismų teisėjams tai komų drausminių sankcijų. Jos gali būti a) įprastos nepriklausomos 
institucijos, kaip antai teismai (aukščiausiasis teismas, administracinis teismas ar teismo 
pirmininkas) ar teismų tarybos arba b) kitos institucijos, kurių narius, priimančius sprendimus, 
kai taikomos drausminės procedūros, dėl teisėjų, specialiai skiria teismų taryba, teisėjai arba 
vykdomosios valdžios institucijos.  
  
                                                           
116  Žr. 2018  m. liepos 25  d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, 67 punktą.  
117  Žr. 2018  m. liepos 25  d. Europos Są jungos Teisingumo Teismo sprendimą LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, 67 punktą.  
118  Žr. 2016 m. liepos 5  d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Ognyanov , C-614/14, 
ECLI:EU:C:2016:514, 17 punktą.  
119  Žr. 2016 m. liepos 5  d. Europos Sąjungos Teis ingumo Teismo sprendimą Ognyanov , C-614/14, 
ECLI:EU:C:2016:514, 25 punktą.  
120  Žr. 2019  m. vasario 12  d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nutartį RH, C-8/19, ECLI:EU:C:2019:110, 
47 punktą.  
121  Rekomendacija CM/Rec(2010)12, 69 punktas.  
122  Rekomendacija CM/Rec(2010)12, 66 punktas.  
123  Rekomendacija CM/Rec(2010)12, 69 punktas.  
 
58 
 52 diagrama. Institucija, priimanti sprendimus dėl teisėjams taikomų drausminių 
sankcijų  (*) (124) 
 
(*) BG: mažiau griežtas drausmines sankcijas gali nustatyti teismo pirmininkas. CZ: drausmės bylas nagrinėja Aukščiausiojo 
administracinio teismo drausmės kolegijos. Jų narius siūlo šio teismo pirmininkas iš teisėjų sąrašo; jie išrenkami burtų keli u. DK: 
sprendimus priima Apkaltos ir revizijos teismas, kurio narius siūlo keli subjektai (teisminė institucija, teisės paslaugų įmo nė ir 
viešoji organizacija) ir skiria teisingumo ministras remdamasis Teisėjų skyrimo tarybos (nepriklausomos įstaigos) rekomendac ija. 
DE: drausmines priemones, taikydami oficialias drausmines procedūras (Vokietijos teismų įstatymo 63 skyrius), gali taikyti 
tarnautojų teismai („Dienstgerichte der Länder“ – dėl federalinių žemių teismų teisėjų ir „Dienstgericht des Bundes“ – dėl 
feder alinių teismų teisėjų), kurie yra specialūs bendrosios kompetencijos teismų padaliniai. Šių padalinių narius skiria atitinkam o 
teismo (aukštesniojo regioninio teismo, regioninio teismo ar Federalinio teisingumo teismo) teisėjai („Präsidium“). Mažiau 
griežt os drausminės priemonės, tokios kaip papeikimas, gali būti nustatomos teismo pirmininko arba teisingumo ministro (tiek 
federalinių žemių lygmeniu, tiek federaliniu lygmeniu) drausminiu sprendimu (Vokietijos teismų įstatymo 64 skyrius). EE: 
drausmės bylas n agrinėja Teisėjų drausmės kolegija, paskirta Aukščiausiojo Teismo ir visų Estijos teisėjų generalinės 
asamblėjos. IE: nėra jokios teisėjams skirtos drausmės priežiūros įstaigos ar drausminės tvarkos, tik pagal Konstituciją nustatyta 
procedūra, kurią taikan t teisėją galima pašalinti iš pareigų už nustatytą netinkamą elgesį arba negalėjimą atlikti pareigų abiems 
parlamento (Oireachtas) rūmams priėmus rezoliucijas dėl teisėjo pašalinimo. EL: pirmosios ir antrosios instancijų teismų teisėjų 
drausminę priežiūrą vykdo tarybos, sudarytos iš bendrosios kompetencijos teismų aukštesnio rango teisėjų, renkamų burtų keliu. 
Aukšto rango teisėjų drausminę priežiūrą vykdo Aukščiausioji drausmės taryba. LV: drausmės bylas nagrinėja Teisėjų drausmės 
komitetas, kurio nariai s kiriami visuotiniame teisėjų susirinkime. ES: drausminius sprendimus dėl nesunkių drausmės pažeidimų 
priima atitinkamo apygardos teismo, kuriame eina pareigas drausminamas teisėjas, valdymo organas (Aukštasis teismas, 
Nacionalinis teismas ir Aukščiausiasis  Teismas). LT: sprendimus dėl pirmosios instancijos teismų teisėjų priima Teisėjų garbės 
teismas, kurio nariai ir pirmininkas (teisėjas, renkamas Teisėjų tarybos) skiriami Teisėjų tarybos sprendimu. Jį sudaro šeši 
Teisėjų tarybos renkami ir skiriami teisėj ai, du Lietuvos Respublikos Prezidento skiriami nariai ir du Seimo Pirmininko skiriami 
nariai. Sprendimus dėl antrosios instancijos teismų teisėjų priima Aukščiausiasis Teismas. HU: drausmės bylas nagrinėja 
Tarnautojų teismas, kurį skiria Teismų taryba. MT: sprendimus priima Teisingumo vykdymo komisija. PL: drausmės bylų teisėjus 
išrenka teisingumo ministras po konsultacijos (kurios išvadų laikytis neprivaloma) su Nacionaline teismų taryba. SI: drausmės 
teismo narius skiria Teismų taryba iš savo narių ir iš  Aukščiausiojo Teismo pasiūlytų teisėjų. SK: drausmės tarybas skiria Teismų 
taryba. Drausmines procedūras dėl Aukščiausiojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo yra įgaliotas taikyti Konstitucin is 
Teismas. SE: nuolatinis teisėjas gali būti pašalinta s iš pareigų tik tuo atveju, jei įvykdo sunkų nusikaltimą ar pakartotinai nevykdo 
savo pareigų ir taip parodo, kad yra aiškiai netinkamas šioms pareigoms. Jei sprendimą pašalinti teisėją iš pareigų priima ne  
teismas, o kita institucija (praktiškai tai atli eka Nacionalinė drausmės pažeidimų nagrinėjimo taryba), atitinkamas teisėjas gali 
prašyti teismo peržiūrėti tą sprendimą. UK (EN ir WL):  lordas vyriausiasis teisėjas, lordui kancleriui sutikus, įgaliojamas duoti 
teisėjui oficialų patarimą, oficialų įspėjim ą ar papeikimą arba, tam tikromis aplinkybėmis, laikinai nušalinti jį nuo pareigų. UK 
(NI):  drausmės bylose sprendimus priima lordas vyriausiasis teisėjas ir teisėjų skyrimo ombudsmenas.  
53 diagramoje apžvelgiamos tyrimo įstaigos, atliekančios oficialius t yrimus, kai taikomos 
drausminės procedūros dėl teisėjų. Joje neatsižvelgiama į parengtinius tyrimus, atliekamus 
siekiant nuspręsti, ar reikia pradėti oficialią drausminę procedūrą. Tyrimo etapas yra ypač 
atsakingas drausminės procedūros etapas, kai gali ki lti grėsmė teismų nepriklausomumui. Tyrimo 
įgaliojimus gali vykdyti: a) įprastos nepriklausomos institucijos, kaip antai teismų pirmininkai ar 
teisėjų tarybos, arba b) kiti tyrėjai, kuriuos teismų taryba, teisėjai arba kitos institucijos specialiai 
skiria teisėjams taikomų drausminių procedūrų tyrimams atlikti.  
53 diagrama. Tyrėjas, atsakingas už oficialias drausmines procedūras dėl teisėjų  (*) (125) 
                                                           
124  Duomenys surinkti naudojant atnaujintą klausimyną, Komisijos parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su 
Europos teismų tarybų tinklu (ENCJ). Valstybių narių, kurios neturi teismų tary bų, nėra ENCJ narės arba 
kurių narystė ENCJ yra sustabdyta, atsakymai į atnaujinto klausimyno klausimus gauti bendradarbiaujant su 
NPSC.  
125  Duomenys surinkti naudojant atnaujintą klausimyną, Komisijos parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su 
Europos teismų tarybų tinklu (ENCJ). Valstybių narių, kurios neturi teismų tarybų, nėra ENCJ narės arba 
 
IEBEDKDELUNLATFISEUKBGESFRHR ITCYMTPTROLTHU SISKCZEEELLVPL
Specialus teismas, kurio teisėjus išrenka teisingumo ministras
Specialus teismas, kurio teisėjus išrenka kiti teisėjai
Specialus teismas, kurio narius išrenka teismų tarybaSPRENDIMUS PRIIMA 
BENDROSIOS KOMPETENCIJOS 
TEISMAS / TEISMO PIRMININKASSPRENDIMUS PRIIMA TEISMŲ 
TARYBAN
Ė
R
A
 
59 
  
(*) BG: tyrimą atlieka atitinkamas teismo administracijos vadovas arba Teisėjų kolegija prie Bulgarijos aukščiausiosios teismų 
tarybos. CZ: teisingumo ministras taip pat gali atlikti tam tikrus preliminarius tyrimus siekdamas parengti pasiūlymą pradėti 
drausminę procedūrą; paprastai jis tai atlieka konsultuodamasis su teismo, kuriame eina pareigas atitinkamas teisėjas, 
pirmininku.  DK: tyrimus atlieka valstybės prokuratūros direktorius. DE: oficialaus parengtinio tyrimo etapo nėra. Priimant 
drausmines nutartis dėl mažiau griežtų drausminių priemonių, tokių kaip papeikimas, faktus vertina teismo pirmininkas ir 
aukščiausia tarnybinė institucija (paprastai teisingumo ministerija – tiek federalinių žemių lygmeniu, tiek federaliniu lygmeniu). 
Ši aukščiausia tarnybinė ins titucija sprendžia, ar reikia pradėti drausminę procedūrą teisme. Tada teismas atlieka oficialius 
tyrimus.  EE: tyrimą gali atlikti teismo pirmininkas arba teisingumo kancleris (ombudsmenas). IE: nėra jokios teisėjams skirtos 
drausmės priežiūros įstaigos ar  drausminės tvarkos, tik pagal Konstituciją nustatyta procedūra, kurią taikant teisėją galima 
pašalinti iš pareigų už nustatytą netinkamą elgesį arba nepajėgumą atlikti pareigas abiem parlamento (Oireachtas) rūmams 
priėmus rezoliucijas dėl teisėjo pašalini mo. EL: civilinių ir baudžiamųjų bylų teismuose – Teismų inspekcija, kurios nariai burtų 
keliu renkami iš teisėjų. Administracinių bylų teismuose – tyrėjas burtų keliu išrenkamas iš Valstybės tarybos narių. ES: 
drausminių priemonių vykdytoją skiria General inė teismų taryba; šis vykdytojas išrenkamas iš Aukščiausiojo Teismo teisėjų ir 
magistratų, turinčių daugiau kaip 25 metų teisinio darbo patirtį, sąrašo, ir savo įgaliojimų laikotarpiu atlieka tik šio vykd ytojo 
funkcijas. IT: atlikti tyrimą turi teisę Aukš čiausiojo Teismo generalinis prokuroras (kuris yra Teismų tarybos narys). CY: tyrimus 
atlieka tiriantysis teisėjas, paskirtas Aukščiausiojo Teismo. LV: tyrimus atlieka Teisėjų drausmės komitetas. HU: tyrimus atlieka 
drausmės komisaras, paskirtas Tarnautojų  teismo (drausmės teismo). LT: tyrimus atlieka Teisėjų etikos ir drausmės komisija, 
kurios nariai ir pirmininkas (renkami Teisėjų tarybos) yra nustatyti Teisėjų tarybos sprendimu ir kurią sudaro keturi Teisėjų  
tarybos skiriami teisėjai, du Lietuvos Respubl ikos Prezidento skiriami nariai ir vienas Seimo Pirmininko skiriamas narys. Teisėjų 
etikos ir drausmės komisijos pirmininkas turi teisę pavesti teismo, kuriame dirba atitinkamas teisėjas, pirmininkui arba 
aukštesnės instancijos teismo pirmininkui atlikti t yrimą ir pateikti šio tyrimo rezultatus. MT: tyrimus atlieka Teisingumo vykdymo 
komisija. NL: tyrimus atlieka generalinis prokuroras. PL: teisingumo ministras skiria bendrosios kompetencijos teismų teisėjų 
drausmės priežiūros pareigūną ir du savo pavaduoto jus (kurie savo ruožtu gali skirti savo pavaduotojus iš teisėjų pasiūlytų 
kandidatų, bet tam tikromis aplinkybėmis gali skirti ir savo pasirinktus pavaduotojus) tyrimams atlikti. Teisingumo ministras  gali 
perimti bet kokio tyrimo vykdymą, paskirdamas speci alų drausmės priežiūros pareigūną, kuris pavaldus teisingumo ministrui. PT: 
Teismų taryba skiria Teismų inspekciją, kuri atlieka tyrimus. RO: tyrimus atlieka Teismų inspekcija. SI: Teismų taryba skiria 
drausmės bylų prokurorą iš Aukščiausiojo Teismo pasiūlytų kandidatų, kuris atlieka tyrimus.  SK: tyrimus atlieka Teismų tarybos 
paskirta Drausmės taryba. SE: sunkių nusižengimų atvejais kaip prokurorai dalyvauja parlamento ombudsmenas ir teisingumo 
kancleris. UK (EN ir WL):  priklausomai nuo bylos pobūdžio ir drausminio proceso etapo, įvairiais drausminio proceso etapais 
pateiktus skundus nagrinėja skirtingos institucijos: pirmosios instancijos bylų dokumentus nagrinėja Teisėjų elgesio i r tyrimų 
tarnyba; paskirti lordo vyriausiojo teisėjo išrinkti teisėjai paprastai priima sprendimus remdamiesi tik bylos dokumentais ir  turi 
įgaliojimus apklausti bylos šalis; lordo vyriausiojo teisėjo ir lordo kanclerio išrinktos drausmės tarybos paprastai  nagrinėja bylos 
dokumentus ir ima asmeninius subjekto, dėl kurio pateiktas skundas, parodymus; lordo vyriausiojo teisėjo išrinkti tiriantieji  
teisėjai paprastai apklausia subjektą, dėl kurio pateiktas skundas, ir gali apklausti kitas bylos šalis. Pažymėti na, kad ne 
kiekvienas skundas nagrinėjamas visais šiais procedūros etapais. UK (NI):  Šiaurės Airijos lordas vyriausiasis teisėjas.  
– Apsaugos priemonės skiriant teismų tarybų narius teisėjus – 
Teismų tarybos yra labai svarbios įstaigos užtikrinant teisingu mo sistemos nepriklausomumą. 
Valstybės narės pačios nustato savo teisingumo sistemų santvarką ir nusprendžia, ar reikia įsteigti 
teisėjų tarybą, ar ne. Tačiau įtvirtintuose Europos standartuose, visų pirma Rekomendacijoje 
CM/Rec(2010)12, rekomenduojama, ka d „ne mažiau kaip pusę [teismų tarybų] narių turėtų 
sudaryti teisėjai, išrinkti savo kolegų iš visų lygių teismų, paisant pliuralizmo pačioje teismų 
sistemoje“  (126). Tolesnėje diagramoje parodyta, ar teisminės institucijos dalyvauja skiriant 
teismų tarybų n arius teisėjus.  
                                                                                                                                                                                            
kurių narystė ENCJ yra sustabdyta, atsakymai į atnaujinto klausimyno klausimus yra gauti bendradarbiaujant 
su NPSC.  
126  Rekomendacija CM/Rec(2010)12, 27 punktas; taip pat žr.  2016  m. Europos Tarybos veiksmų plano C dalies 
ii punktą; Europos teisėjų konsultacinės tarybos (CCJE) nuomonės Nr.  10(2007), skirtos Europos Tarybos 
Ministrų Komitetui, dėl teismų tarybos tarnavimo vi suomenei, 27 punktą; ENCJ, Councils for the Judiciary 
Report 2010 -11, 2.3 punktą.  
IE FIBE BG CZ DE EE FR LU NL AT UK
(SC)UK
(NI)DK HR ITMT RO SK SE ES LT PT SI EL CY LV HU UK
(EN&
WL)PL
Teismų tarybos išrinktas tyrėjas Teisėjų išrinktas tyrėjas
Teisingumo ministro išrinktas tyrėjasTYRIMĄ ATLIEKA TEISMO PIRMININKASTYRIMĄ ATLIEKA TEISMŲ 
TARYBA / KITA 
NEPRIKLAUSOMA ĮSTAIGANĖRA
 
60 
 54 diagrama. Teismų tarybų narių teisėjų skyrimas: teisminių institucijų 
dalyvavimas  (*) (127) 
 
(*) Valstybės narės šioje diagramoje išvardytos jų geografinių pavadinimų (originalo kalba) abėcėlės tvarka. 
Diagramoje parodyta nacionalinių sistemų padėtis 2017 m. gruodžio mėn. DK: tarybos nariai teisėjai yra renkami 
teisėjų. Visus narius oficialiai ski ria teisingumo ministras. EL: Teismų tarybos nariai teisėjai išrenkami burtų keliu. 
ES: tarybos narius teisėjus skiria parlamentas – pati taryba pateikia parlamentui kandidatų, kurių kandidatūroms 
pritarė teisėjų asociacija arba 25 teisėjai, sąrašą. NL: Teismų tarybos narius teisėjus išrenka teisminės institucijos ir 
jie skiriami pačios tarybos pasiūlymu, remiantis, be kita ko, atrankos komiteto (sudaryto daugiausia iš teisėjų ir 
teismų darbuotojų) rekomendacija. Visi Teismų tarybos nariai oficialiai skiria mi karališkuoju dekretu – 
administraciniu aktu, kuriuo nepaliekama jokios diskrecijos vykdomosios valdžios institucijoms. PL: teisėjų 
kandidatūras į Teismų tarybos narius siūlo bent 2  000 piliečių arba 25 teisėjų grupės. Šios atstovų grupės iš 
pasiūlytų ka ndidatų išrenka daugiausia iki devynių kandidatų, iš kurių parlamento (Seimo) žemesniųjų rūmų 
komitetas sudaro galutinį 15 kandidatų sąrašą; juos paskiria Seimas. RO: Teismų tarybos narių teisėjų rinkimų 
kampaniją ir pačius rinkimus organizuoja Aukščiausio ji magistratų taryba. Kai tik patvirtinama, kad parengtas 
galutinis išrinktų narių teisėjų sąrašas, senatas patvirtina jį visą („en bloc“). Senatas gali atsisakyti patvirtinti šį 
sąrašą tik jei per tarybos narių rinkimo procedūrą nustatoma įstatymų pažeidi mų ir tik jei tas pažeidimas turi įtakos 
rinkimų rezultatui. Senatas neturi diskrecijos dėl kandidatų pasirinkimo. UK: Teismų tarybos nariai teisėjai yra 
renkami teisėjų.  
– Apsaugos priemonės dėl ES valstybių prokuratūrų darbo – 
Prokuratūra atlieka svarbų vaidmenį baudžiamosios teisenos sistemoje, taip pat bendradarbiaujant 
baudžiamosiose bylose. Tinkamai veikianti valstybės prokuratūra yra svarbi kovai su pinigų 
plovimu ir korupcija. Pagal Teisingumo Teismo praktiką, atsižvelgiant į Pagrindų sprendimą dėl 
Europos arešto orderio(128), prokuratūrą galima laikyti už baudžiamosios teisenos vykdymą 
atsakinga valstybės narės teismine institucija tada, kai ją galima atskirti nuo vykdomosios 
valdžios pagal valdžios galių atskyrimo principą, būdingą teisinei valstybei (129). 
Valstybės prokuratūrų darbas visoje ES organizuojamas įvairiai ir nėra vienodo modelio visose 
valstybėse narėse, tačiau yra paplitusi tendencija siekti labiau nepriklausomos, o ne pavaldžios ar 
susietos su vykdomąja valdžia prokuratūros(130). Valstybės prokurorų valdymo įgaliojimai kartu 
su prokurorų skyrimo ir atleidimo procedūromis gali turėti įtakos prokuratūros 
                                                           
127  Duomenys surinkti naudojant atnaujintą klausimyną, Komisijos parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su 
Europos teismų tarybų tinklu (ENCJ).  
128  OL L 190, 2002  7 18, p.  1. 
129  2016  m. lapkričio 10  d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas Openbaar Ministerie  / Ruslanas 
Kovalkovas, C-477/16  PPU, ECLI:EU:C:2016:861, 34 ir 36 punktai; 2016  m. lapkričio 10  d. Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas Openbaar Ministerie  / Halil Ibrahim Özçelik , C-453/16  PPU, 
ECLI:EU:C:2016:860, 32 ir 34 punktai. Taip pat žr.  Europos prokurorų konsultacinės tarybos (CCPE) priimtą 
Nuomonę Nr.  13(2018) dėl prokurorų nepriklausomumo, atskaitomybės ir etikos, xii rekomendaciją.  
130  CDL -AD(2010)0 40-e. Ataskaita dėl Europos standartų dėl teismų sistemos nepriklausomumo, II dalis 
(Prokuratūra), patvirtinta Venecijos komisijos 85 -osios plenarinės sesijos metu (2010  m. gruodžio 17 –18 d., 
Venecija), 26 punktas.  
 
Siūlo ne tik teis ėjai, o skiria 
parlamentas  
Siūlo teis ėjai, o skiria parlamentas  
Siūlo ir atrenka / i šrenka teis ėjai, o 
formaliai patvirtina parlamentas / vykd. 
vald žia (neturi diskrecijos d ėl kandidat ų 
pasirinkimo)  
Siūlo ir atrenka / i šrenka teis ėjai 
 
61 
 nepriklausomumui. Kad ir koks būtų nacionalinės teisingumo sistemos modelis arba teisės 
tradicija, kuria ji pagrįsta, pagal Europos standartu s valstybės narės privalo imtis veiksmingų 
priemonių užtikrinti, kad prokurorai galėtų vykdyti savo profesines pareigas ir užduotis, už kurias 
yra atsakingi, tinkamomis teisinėmis ir organizacinėmis sąlygomis (131) ir nepatirdami nepagrįsto 
kišimosi į jų dar bą (132). Ypač kai vyriausybė duoda bendro pobūdžio nurodymą, pavyzdžiui, dėl 
kovos su nusikalstamumu politikos, tokie nurodymai turi būti išdėstomi raštu ir tinkamai 
paviešinami  (133). Kai vyriausybė turi galią nurodyti pradėti baudžiamąjį persekiojimą 
konkrečioje byloje, kartu su tokiais nurodymais turi būti suteiktos atitinkamos garantijos  (134). 
Pagal 2000  m. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją turėtų būti uždrausta duoti 
nurodymus nevykdyti baudžiamojo persekiojimo  (135). Suinteresuotosios ša lys (įskaitant 
nusikaltimų aukas) turėtų turėti galimybę apskųsti prokuroro sprendimą nepradėti baudžiamojo 
persekiojimo tam tikroje byloje  (136). 
55 diagramoje apžvelgtas valstybių prokurorų valdymo pagrindinių įgaliojimų paskirstymas 
įvairioms institucijom s. Šioje diagramoje parodyta, kuri institucija – generalinis prokuroras, 
teismų taryba (prokuratūros taryba), teisingumo ministras, vyriausybė, prezidentas ar parlamentas 
– turi šiuos valdymo įgaliojimus:  
1) teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekioji mo politikos,  
2) duoti nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose,  
3) įvertinti prokurorą,  
4) paaukštinti prokurorą tarnyboje,  
5) atsiimti atskirą prokurorui paskirtą bylą (perduoti bylą kitam prokurorui),  
6) nuspręsti dėl drausminės priemonės taikymo prokurorui,  
7) perkelti prokurorus be jų sutikimo.  
Be šių išrinktų pagrindinių valdymo įgaliojimų, tos pačios arba kitos institucijos gali turėti 
papildomų įgaliojimų valstybės prokuratūrų atžvilgiu (pvz., įg aliojimą spręsti valstybių narių 
prokuratūrų kompetencijos kolizijas; gauti duomenis ir informaciją iš žemesnio lygmens 
prokuratūrų). Pažymėtina, kad vykdant pirmiau išvardytus valdymo įgaliojimus gali dalyvauti ir 
kitos institucijos (pvz., sprendimus dėl tam tikrų drausminių priemonių gali priimti drausmės 
teismas).  
55 diagramoje apžvelgti tik kai kurie faktiniai prokuratūrų darbo organizavimo aspektai, 
nevertinamas jų darbo veiksmingumas – tuo tikslu reikėtų atlikti kokybinį vertinimą atsižvelgiant 
į kon krečias kiekvienos valstybės narės aplinkybes.   
Pateiktas procentinis dydis parodo minėtų septynių valdymo įgaliojimų paskirstymą keturioms 
galimoms institucijoms, niekaip nevertinant kiekvieno iš šių punktų svarbos.  
                                                           
131  Rekomendacija Rec(2000)19 dėl prokurat ūros vaidmens baudžiamosios teisenos sistemoje, Europos Tarybos 
Ministrų Komiteto priimta 2000 m. spalio 6 d. (2000 m. rekomendacija), 4 punktas.  
132  2000 m. rekomendacija, 11 ir 13 punktai. Taip pat žr.  Europos prokurorų konsultacinės tarybos (CCPE) 
priimt ą Nuomonę Nr.  13 (2018) dėl prokurorų nepriklausomumo, atskaitomybės ir etikos, i ir iii 
rekomendacijas.  
133  2000 m. rekomendacija, 13 punkto c papunktis.  
134  2000 m. rekomendacija, 13 punkto d papunktis.  
135  2000 m. rekomendacija, 13 punkto f papunktis. Taip  pat žr.  Europos prokurorų konsultacinės tarybos (CCPE) 
priimtą Nuomonę Nr.  13 (2018) dėl prokurorų nepriklausomumo, atskaitomybės ir etikos, iv rekomendaciją.  
136  2000  m. rekomendacija, 34 punktas.  
 
62 
 55 diagrama. V alstybių prokuratūrų valdymo pagrindinių įgaliojimų paskirstymas  (*) 
(šaltinis – Europos Komisija ir Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė)  
 
(*) Valstybės narės šioje diagramoje išvardytos jų geografinių pavadinimų (originalo kalba) abėcėlės tvarka. Pagrindiniai 
generalinio prokuroro turimi valdymo įgaliojimai apibūdinti 56 diagramoje. BE: Teismų taryba yra įgaliota priimti sprendimus 
dėl proku rorų paaukštinimo tarnyboje. Teisingumo ministras yra įgaliotas teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo 
politikos, remdamasis Generalinių prokurorų tarybos rekomendacijomis, ir duoti nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo 
konkrečiose bylose (tei sė priimti teigiamą sprendimą pradėti baudžiamąjį persekiojimą yra numatyta Baudžiamojo proceso 
kodekso 364 straipsnyje ir Konstitucijos 151 straipsnio 1 dalyje). BG: Teismų taryba (Aukščiausiosios teismų tarybos Prokurorų 
kolegija) yra įgaliota priimti sp rendimus dėl drausminės priemonės taikymo prokurorui, dėl individualaus vertinimo ir dėl 
prokurorų paaukštinimo tarnyboje. Teisingumo ministras gali siūlyti skirti, paaukštinti, pažeminti tarnyboje, perkelti ir atl eisti iš 
pareigų teisėjus, prokurorus ir t yrimus atliekančius teismo pareigūnus. CZ: teisingumo ministras yra įgaliotas priimti sprendimus 
dėl prokurorų paaukštinimo tarnyboje; taip pat yra įgaliotas perkelti prokurorus be jų sutikimo – tik tuo atveju, kai pagal 
įstatymus atliekami organizacinės s istemos pokyčiai. DK: teisingumo ministras yra įgaliotas priimti sprendimus dėl drausminių 
priemonių taikymo prokurorams ir dėl prokurorų paaukštinimo tarnyboje. DE: teisingumo ministras yra įgaliotas teikti bendras 
gaires dėl baudžiamojo persekiojimo poli tikos ir duoti nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose. EE: 
drausmines procedūras dėl generalinio prokuroro, vyriausiojo valstybės prokuroro arba vyriausiojo prokuroro pradeda 
teisingumo ministras suinteresuoto asmens prašymu arba savo in iciatyva. EL: Aukščiausioji teismų taryba turi įgaliojimus 
paaukštinti tarnyboje ir perkelti prokurorus; tai vykdoma prezidento dekretu.  Teisingumo ministras išimties tvarka gali teikti 
prokurorams bendras informacines gaires dėl Europos Sąjungos Tarybos t eisės aktų, priimtų dėl valstybių narių teisminio 
bendradarbiavimo tam tikrų rūšių nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais srityse, taikymo. ES: Fiskalinė taryba (Prokuratūros 
taryba) yra įgaliota įstatymų nustatytais atvejais peržiūrėti generalinio proku roro priimtus sprendimus. FR: teisingumo ministras 
turi įgaliojimus teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos; įgaliojimus priimti sprendimus dėl drausminių 
priemonių taikymo prokurorams, remiantis Aukščiausiosios teismų tarybos (Conseil  Supérieur de la Magistrature) nuomone 
(Prancūzijos Konstitucijos 65 straipsnis ir atitinkamo įstatyminio potvarkio 48, 58 -1 ir 59 straipsniai). Jeigu ministras ketina 
priimti griežtesnį sprendimą nei tas, kurį siūlo Aukščiausioji teismų taryba, būtina dar  kartą konsultuotis su šia taryba 
(įstatyminio potvarkio 58  straipsnio 1 dalis). Respublikos Prezidentas priima dekretą dėl prokuroro paaukštinimo tarnyboje, 
remdamasis Teismų tarybos nuomone. Aukščiausioji teismų taryba teikia nuomonę dėl drausminių priem onių, perkelia 
prokurorus be jų sutikimo ir paaukština prokurorus tarnyboje. HR: Valstybės prokurorų taryba yra įgaliota priimti sprendimus 
dėl drausminių priemonių ir paaukštinti prokurorus tarnyboje. IT: Teismų taryba yra įgaliota priimti sprendimus dėl drausminių 
priemonių taikymo prokurorams, perkelti prokurorus be jų sutikimo, nuspręsti dėl individualaus prokuroro vertinimo ir 
paaukštinti prokurorą tarnyboje. CY: generalinį prokurorą iš pareigų atleidžia Teismų taryba. LV: Generalinio prokuroro 
taryba:  pagal Prokuratūros įstatymo 29 straipsnio 2  dalį ši taryba, kaip kolegiali patariamoji institucija, svarsto svarbiausius su 
prokuratūros organizacija ir veikla susijusius klausimus ir atlieka kitas funkcijas pagal įstatymus (pvz., rengia ir patvirti na 
nuostatus dėl kandidatų į prokuroro pareigas atrankos, stažuotės ir kvalifikacinių egzaminų ir nuostatus dėl prokurorų profesinė s 
veiklos rezultatų vertinimo). LT: parlamentas (Seimas) nustato prokuratūros darbo prioritetus ir atlieka neprocesinių veiksmų 
parlamentinį tikrinimą. LU: teisingumo ministras gali nurodyti prokuratūroms vykdyti baudžiamąjį persekiojimą konkrečioje 
byloje (tačiau negali įsakyti baudžiamojo persekiojimo nevykdyti); vis dėlto jau daugiau kaip 20 metų nėra duota jokių nurody mų. 
Nėra tei sinio reikalavimo tartis su prokuroru ar prašyti generalinio prokuroro pateikti nuomonę dėl tokio nurodymo. Didysis 
hercogas, kaip valstybės vadovas, turi kompetenciją spręsti dėl prokurorų paaukštinimo tarnyboje, remdamasis palankia 
valstybės prokuroro (g eneralinio prokuroro) nuomone.  MT: policija turi išimtinę kompetenciją inicijuoti ir vykdyti baudžiamąjį 
procesą ir atlikti prokuroro pareigas žemesniuosiuose teismuose; generalinis prokuroras atlieka prokuroro pareigas 
aukštesniuosiuose teismuose, kai bai giami rinkti bylos įrodymai žemesniuosiuose teismuose. NL: Generalinio prokuroro taryba 
(College van procureurs -generaal) yra įgaliota teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos. Teisingumo 
ministras yra įgaliotas teikti bendras gaires dė l baudžiamojo persekiojimo politikos ir spręsti dėl tam tikrų drausminių priemonių 
taikymo prokurorams; jis gali nurodyti prokuratūroms vykdyti arba nevykdyti baudžiamąjį persekiojimą konkrečioje byloje, 
tačiau prieš tai turi gauti raštu išdėstytą pagrįstą  Generalinio prokuroro tarybos (College van procureurs -generaal) nuomonę dėl 
siūlomų nurodymų, ir apie tai privaloma pranešti parlamentui. Vis dėlto iki šiol yra buvęs tik vienas toks atvejis prieš daug iau 
kaip dvidešimt metų. Apygardos, kurioje dirba atit inkamas prokuroras, prokuratūros vadovas yra įgaliotas priimti sprendimus dėl 
drausminių priemonių taikymo ir dėl prokurorų vertinimo. AT: teisingumo ministras yra įgaliotas teikti bendras gaires dėl 
baudžiamojo persekiojimo politikos ir duoti nurodymus dė l baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose, gavus nepriklausomo 
0%50%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Generalinis prokuroras Teismų taryba / Prokuratūros taryba
Teisingumo ministras / Vyriausybė / Prezidentas Parlamentas
NĖRA DUOMENŲ
 
63 
 organo (Weisungsrat), sudaryto Generalinėje prokuratūroje, pritarimą. Kaip parodyta šioje diagramoje, generalinio prokuroro 
įgaliojimai neapima tiesioginio prokuratūros valdymo. Kitus diagr amoje nurodytus valdymo įgaliojimus turi vyresnysis 
prokuroras arba nepriklausoma Personalo komisija (Personalkommission), sudaryta iš keturių narių, kurie turi būti valstybės 
prokurorai (žr.  pastabas po 56 diagrama). Dėl prokuroro paaukštinimo tarnyboje t uri būti pateiktas prašymas perkelti jį į 
aukštesnes pareigas, ir tai atliekama pagal taikomas prokuroro paskyrimo taisykles (t.  y. pasiūlymą pateikia nepriklausoma 
Personalo komisija (Personalkommission), o prokurorą paskiria Federacijos Prezidentas; šie jo įgaliojimai perduoti teisingumo 
ministrui). Drausmės teismai yra įgalioti spręsti dėl drausminės priemonės taikymo prokurorui; jie taip pat turi įgaliojimus 
perkelti prokurorą dėl jam taikomos sankcijos. PL: generalinis prokuroras taip pat yra teisingum o ministras. PT: Teismų taryba 
yra įgaliota priimti sprendimus dėl drausminių priemonių taikymo prokurorams, perkelti prokurorus į kitas pareigas be jų 
sutikimo, nuspręsti dėl individualaus prokuroro vertinimo ir dėl prokuroro paaukštinimo tarnyboje. Parla mentas gali teikti 
bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos. RO: Teismų taryba yra įgaliota spręsti dėl drausminės priemonės taikymo 
prokurorui ir dėl prokuroro paaukštinimo tarnyboje (pagal Įstatymo Nr.  317/2004 40 straipsnio 2 dalies i punkt ą Aukščiausiosios 
magistratų tarybos Prokuratūros padalinys teikia sprendimą dėl prokurorų paaukštinimo tarnyboje, tačiau dėl paaukštinimo 
nusprendžiama tik po konkurso (Įstatymo Nr.  303/2004 43 straipsnis)). Teisingumo ministras pagal neseniai iš dalies p akeistą 
Įstatymo Nr.  304/2004 dėl teismų darbo organizavimo 69  straipsnį gali prašyti generalinės prokuratūros, veikiančios prie 
Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo, generalinio prokuroro arba, atitinkamu atveju, Nacionalinės kovos su korupcija 
prokuratūros generalinio prokuroro suteikti informacijos apie atitinkamų prokuratūrų darbą ir gali raštu pateikti gairių dėl 
nusikaltimų prevencijos ir kontrolės veiksmų, kurių reikia imtis. Pagal Įstatymo Nr.  317/2004 dėl Aukščiausiosios magistratų 
tarybos 40 straipsnio 2 dalies h punktą šios tarybos Prokuratūros padalinys yra kompetentingas priimti sprendimus nagrinėjant 
skundus dėl vertinimo komiteto galutinio sprendimo (įvertinimo). Pagal Įstatymo Nr.  303/2004 dėl teisėjų ir prokurorų darbo 
nuostatų 39 st raipsnio 3 dalį individualų prokurorų vertinimą atlieka specialūs Aukščiausiosios magistratų tarybos sprendimu 
sudaryti komitetai. SI: Valstybės prokuratūros taryba yra įgaliota perkelti prokurorus be jų sutikimo, spręsti dėl individualaus 
prokuroro vertin imo, spręsti dėl prokuroro paaukštinimo tarnyboje. Be to, Valstybės prokuratūros taryba yra atsakinga už 
apygardų prokuratūrų vadovų skyrimą ir atleidimą, darbo rezultatų vertinimą ir paaukštinimą tarnyboje, prokurorų perkėlimą, 
komandiruotes ir dalyvavimą  valstybės prokurorų skyrimo procedūroje, nuomonių teikimą dėl baudžiamojo persekiojimo 
politikos, darbo rezultatų vertinimą ir prokuratūrų darbo veiksmingumo vertinimą, prokuratūros darbo nepriklausomumo 
apsaugą ir kitų užduočių vykdymą pagal Valstybės pr okuratūros įstatymą. SK: kaip parodyta šioje diagramoje, Prokuratūros 
tarybos (Prokurorų tarybos) įgaliojimai neapima tiesioginio prokuratūros valdymo. Prokurorų taryba turi kitus įgaliojimus (pv z., 
priima sprendimus dėl prokuroro prieštaravimo, susijusio su atlikto jo vertinimo turiniu, į kurį neatsižvelgė atitinkamos 
prokuratūros vadovas, ir išreiškia savo nuomonę dėl prokuroro laikino paskyrimo į kitą prokuratūrą). SE: vyriausybė gali teikti 
bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos.  
56 diag ramoje apžvelgti faktiniai generalinio prokuroro turimi svarbiausi prokurorų valdymo 
įgaliojimai: 1) teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos, 2) duoti nurodymus 
dėl baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose, 3) įvertinti prokurorą, 4 ) paaukštinti prokurorą 
tarnyboje, 5) atsiimti atskirą prokurorui paskirtą bylą (perduoti bylą kitam prokurorui), 
6) nuspręsti dėl drausminės priemonės taikymo prokurorui ir 7) perkelti prokurorus be jų 
sutikimo. Kartu su šiais įgaliojimais generalinis pro kuroras gali turėti ir kitų įgaliojimų, kurie 
neparodyti šioje diagramoje  (137). 
  
                                                           
137  Pavyzdžiui, generalinis prokuroras gali dalyvauti įstai gų, atsakingų už sprendimų dėl prokurorų priėmimą, 
darbe, net jei tiesiogiai nepriima tokių sprendimų.  
 
64 
 56 diagrama. Generalinio prokuroro turimi valdymo įgaliojimai  (*) (šaltinis – Europos 
Komisija ir Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė)  
 
(*) Valstybės narės šioje diagramoje išvardytos jų geografinių pavadinimų (originalo kalba) abėcėlės tvarka. BE: dėl įgaliojimų 
duoti nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose pažymėtina, kad Baudžiamojo proceso kodekso 36 4 straipsniu 
karališkajam prokurorui suteikta teisė inicijuoti baudžiamąjį persekiojimą. Civilinio proceso kodekso 150 straipsnio 2 dalyje  ir 
138 straipsnio 2 dalyje nustatyta bendroji teisė naudotis karališkajam prokurorui suteiktais įgaliojimais. CZ: įgaliojimus duoti 
nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose turi tik Generalinė prokuratūra ir duoti juos gali tik 
aukštesniosioms prokuratūroms. EL: Aukščiausiojo Teismo prokuroras (t.  y. generalinis prokuroras) turi teisę teikti visiems šali es 
prokurorams bendras gaires ir rekomendacijas dėl jų pareigų vykdymo, tačiau tų gairių ir rekomendacijų adresatai nėra 
įpareigoti griežtai laikytis jo suformuluotos ir išreikštos nuomonės. ES: generalinis prokuroras teikia tinkamus (bendro pobūdžio 
ar su  konkrečiais dalykais susijusius) vidaus įsakymus ir nurodymus dėl prokuroro tarnybos ir jo funkcijų vykdymo. Bendrosios 
gairės yra būtinos tam, kad būtų užtikrinamas veiksmų vieningumo principo laikymasis; jos iš esmės nustatomos aplinkraščiuose , 
nurodymu ose bei konsultacijose.  Prokurorai be jų sutikimo perkeliami tik didelio darbo krūvio atvejais. IT: generaliniai 
prokurorai Apeliaciniame teisme turi įgaliojimus atsiimti atskirą teritorinės prokuratūros prokurorui paskirtą bylą, jei jis nesiima 
veiksmų; p apildomai jie yra įgalioti gauti duomenis ir informaciją iš apygardų (ar teritorinių) prokuratūrų ir nusiųsti ją 
Kasacinio teismo generaliniam prokurorui, kad būtų patikrinta ir įsitikinta, kad prokuratūros tinkamai ir vienodai atlieka sa vo 
darbą ir laikos i tinkamo proceso taisyklių. Kasacinio teismo generalinis prokuroras yra pagal įstatymus įgaliotas kontroliuoti 
Nacionalinį kovos su mafija direktoratą; be to, jis yra atsakingas už dviejų ar daugiau teritorinių prokuratūrų kompetencijos  
kolizijų sprendimą . CY: generalinis prokuroras yra įgaliotas priimti sprendimus dėl drausminių priemonių taikymo prokurorams 
nesunkių drausmės pažeidimų atvejais. Sunkių drausmės pažeidimų atveju generalinis prokuroras nesiūlo sankcijų, tačiau 
rekomenduoja, kad drausminių p riemonių imtųsi Valstybės tarnybos komisija. LT: dėl įgaliojimų duoti nurodymus konkrečiose 
bylose pažymėtina, kad generalinis prokuroras negali nurodyti, kokį sprendimą reikia priimti; dėl įgaliojimų priimti sprendim us 
dėl prokurorų paaukštinimo tarnyboje  pažymėtina, kad generalinis prokuroras priima sprendimą dėl Prokurorų atrankos 
komisijos arba Vyriausiųjų prokurorų atrankos komisijos išvadų. LU: generalinis prokuroras gali nurodyti prokuratūroms vykdyti 
baudžiamąjį persekiojimą konkrečioje byloje (tači au negali įsakyti baudžiamojo persekiojimo nevykdyti). Dėl prokuroro 
paaukštinimo tarnyboje pažymėtina, kad valstybės prokuroras (generalinis prokuroras), turėdamas palankią nuomonę, pasiūlymą 
dėl paaukštinimo pateikia vykdomajai valdžiai, o skyrimą į aukš tesnes pareigas pasirašo valstybės vadovas. AT: kaip parodyta 
šioje diagramoje, generalinio prokuroro įgaliojimai neapima tiesioginio prokuratūros valdymo. Vyresnieji prokurorai turi šiuo s 
įgaliojimus: teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo pol itikos savo atitinkamose apygardose, duoti nurodymus dėl 
baudžiamojo persekiojimo konkrečiose bylose, perkelti prokurorus be jų sutikimo dėl organizacinių priežasčių (pvz., kai to re ikia 
dėl per didelio darbo krūvio ar dėl ilgų laikinojo nedarbingumo atost ogų kurioje nors prokuratūroje – tik toje pačioje apygardoje 
ir tik ribotam laikotarpiui). Atitinkamos prokuratūros vadovas yra įgaliotas duoti nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo 
konkrečiose bylose ir atsiimti atskirą prokurorui paskirtą bylą (perduoti  bylą kitam prokurorui). Iš keturių narių (kurie turi būti 
prokurorai) sudaryta nepriklausoma Personalo komisija (Personalkommission) turi įgaliojimus vertinti prokurorą. PL: 
generalinis prokuroras taip pat yra teisingumo ministras. RO: generalinis prokuroras yra įgaliotas perduoti konkrečią bylą iš 
vienos prokuratūros į kitą prokuratūrą ir teikti bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos (rekomendacijas), kad būtų 
užtikrintas vienodas požiūris į baudžiamųjų bylų tyrimus. SI: ir generalinis prokuroras, ir prokuratūrų vadovas yra įgalioti teikti 
bendras gaires dėl baudžiamojo persekiojimo politikos ir atsiimti atskirą prokurorui paskirtą bylą.  
57 diagramoje apžvelgiamos institucijos (Teismų taryba  / Prokuratūros taryba  / teisma s, 
teisingumo ministras, generalinis prokuroras  / prokuratūra), kurios skiria ir atleidžia valstybės 
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Perkėlimas be sutikimo
Sprendimai dėl drausminių priemonių
Konkrečios prokurorui paskirtos bylos atsiėmimas
Paaukštinimas
Individualus vertinimas
Nurodymai konkrečiose bylose
Bendros gairės dėl baudžiamojo persekiojimo politikos
NĖRA DUOMENŲ
 
65 
 prokurorus, tačiau joje neparodyta, kas skiria ir atleidžia generalinius prokurorus arba kitų 
susijusių pareigybių vadovaujančius darbuotojus. Šioje diagra moje parodyti įvairūs prokuratūrų 
darbo organizavimo modeliai valstybėse narėse, pagrįsti vykdomąja arba teismų valdžia. Šioje 
diagramoje taip pat parodytas generalinio prokuroro ir teismų tarybų ar prokuratūros tarybų 
vaidmuo – jie yra svarbūs dalyviai ti ek skiriant, tiek atleidžiant iš pareigų prokurorus.  
57 diagrama. Valstybių prokurorų skyrimas ir atleidimas  (*) (šaltinis – Europos Komisija ir 
Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupė)  
 
(*) BE: pasiūlymą dėl skyrimo teikia Teismų taryba. Sprendimą dėl skyrimo priima valstybės vadovas, remdamasis teisingumo 
ministro rekomendacija. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia drausmės teismas. Sprendimą dėl atleidimo priima valstybės vadovas, 
remdamasis teising umo ministro rekomendacija. BG: sprendimą dėl skyrimo ir atleidimo priima Teismų tarybos Prokurorų 
kolegija. CZ: pasiūlymą dėl skyrimo teikia generalinis prokuroras. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia generalinis prokuroras, 
vyriausieji prokurorai ir teisingum o ministras. Sprendimą dėl atleidimo priima teismas. DK: pasiūlymas dėl skyrimo teikiamas 
taip: generalinis prokuroras pasiūlo galutinius kandidatus į prokurorų stažuotojų pareigas (kurių trukmė – maždaug treji metai) 
teisingumo ministrui, kuris tuos kandi datus paskiria. Jei prokuroras stažuotojas išlaiko egzaminą ir sėkmingai baigia mokymą, jis 
iš kandidato tampa prokuroru. EE: pasiūlymą dėl skyrimo teikia prokurorų konkurso komitetas – dėl specialiųjų prokurorų, 
apygardų prokurorų ir prokurorų padėjėjų; v yriausieji prokurorai – dėl vyresniųjų prokurorų. Sprendimą dėl skyrimo ir atleidimo 
priima generalinis prokuroras. IE: pasiūlymas dėl skyrimo teikiamas taip: personalo atrankos konkursą pagal personalo 
atrankos leidimą, išduotą Skyrimo į valstybės tarnybą  komisijos (CPSA), paprastai organizuoja Prokuratūrų direktoriaus tarnyba 
(arba galbūt Valstybės tarnautojų skyrimo tarnyba). Sprendimą dėl skyrimo priima prokuratūrų direktorius. Pasiūlymą dėl 
atleidimo teikia Prokuratūrų direktoriaus tarnyba pagal finans ų, viešųjų išlaidų ir reformų ministro nuostatas ir sąlygas. 
Sprendimą dėl atleidimo priima prokuratūrų direktoriaus pavaduotojas (arba prokuratūrų direktorius – dėl prokurorų, kurie eina 
vyresniųjų pareigūnų ir aukštesnes pareigas). ES: pasiūlymą dėl skyr imo teikia aukščiausiasis valstybės prokuroras, gavęs 
Fiskalinės tarybos ataskaitą, atsižvelgdamas į atitinkamos autonominės bendruomenės Aukštesniosios fiskalinės tarybos nuomonę  
tuo atveju, kai kandidatuojama į pareigas prokurorų tarnybose, esančiose jos  teritorijoje. Sprendimą dėl skyrimo priima 
vyriausybė. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia generalinis prokuroras. Sprendimą dėl atleidimo priima teisingumo ministras, gavęs  
palankią Fiskalinės tarybos ataskaitą. EL: pasiūlymas dėl skyrimo teikiamas taip: teis ingumo ministras kasmet priima 
ministerijos sprendimą dėl kandidatų, norinčių tapti prokurorais, priėmimo į Valstybinę teisėjų mokyklą egzaminų. Penkių nari ų 
komiteto vykdomas atrankos procesas šiuo metu susideda iš egzaminų užduočių raštu ir žodžiu. Į Gra ikijos valstybinę teisėjų 
mokyklą priimti kandidatai pradeda 16 mėnesių trukmės studijas, susidedančias iš teorijos ir praktikos. Po šio mokymo vyksta 
egzaminas, kuriuo nustatomas jų rangas pagal nuopelnus. Priklausomai nuo šio rango, jie skiriami į kompet entingą teismą. 
Sprendimas dėl skyrimo priimamas taip: kandidatai prokurorais skiriami prezidento dekretu. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia 
teisingumo ministras. Sprendimas dėl atleidimo – teismo sprendimas, kurį priima Konstitucijos 91 straipsnio 2 dalyje n urodytos 
drausmės tarybos, sudarytos iš profesionalių teisėjų. FR: pasiūlymą dėl skyrimo teikia teisingumo ministras, remdamasis 
neprivaloma Teismų tarybos rekomendacija. Sprendimą dėl skyrimo priima Respublikos Prezidentas. Pasiūlymą dėl atleidimo 
teikia teisingumo ministras, remdamasis neprivaloma Teismų tarybos rekomendacija. Sprendimą dėl atleidimo priima 
Respublikos Prezidentas. IT: sprendimas dėl skyrimo priimamas taip: gavęs tarybos pasiūlymą, teisingumo ministras paskelbia 
ministro potvarkį. Jis net uri diskrecijos rinktis neskirti pasiūlyto kandidato arba skirti kitą kandidatą nei tas, kuris pasiūlytas. CY: 
pasiūlymą dėl skyrimo ir atleidimo teikia generalinis prokuroras. Sprendimą dėl skyrimo ir atleidimo priima Valstybės tarnybo s 
komisija, remdamas i generalinio prokuroro nuomone. LT: pasiūlymą dėl skyrimo teikia Prokurorų atrankos komisija (sudaryta iš 
dviejų prokurorų, kuriuos skiria Prokuratūros kolegija, ir dviejų prokurorų, kuriuos skiria generalinis prokuroras, taip pat po 
vieną narį skiria Res publikos Prezidentas, Seimo Pirmininkas ir Ministras Pirmininkas). Sprendimą dėl skyrimo priima 
generalinis prokuroras. Sprendimą dėl atleidimo priima Prokurorų etikos komisija (kurios sudėtis tokia pati kaip Prokurorų 
atrankos komisijos). LU: pasiūlymas d ėl skyrimo teikiamas taip: teisingumo ministras, gavęs palankią generalinio prokuroro 
nuomonę, pasiūlo prokuroro kandidatūrą Didžiajam hercogui. Sprendimą dėl skyrimo priima valstybės vadovas. Pasiūlymą dėl 
atleidimo teikia generalinis prokuroras. Sprendim ą dėl atleidimo priima teismas. HU: pasiūlymą dėl skyrimo teikia ir sprendimą 
priima vyresnysis prokuroras. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia vyresnysis prokuroras. Sprendimą dėl atleidimo priima generalini s 
BEBGCZDKEEIEESELFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEDEUK
Teismų taryba / Prokuratūros taryba / teismas / kita nepriklausoma įstaiga
Teisingumo ministras / vyriausybė / valstybės vadovas
Generalinis prokuroras / vyresnysis prokuroras / prokuratūros tarnyba
Teisingumo ministras, remdamasis Teismų tarybos nuomone/ Prokuratūros taryba / generalinis prokuroras / vyresnysis prokurorasSKIRIA
SIŪLO 
KANDIDATUSATLEIDŽIA
SIŪLO ATLEISTIN
Ė
R
AD
U
O
M
E
N
Ų
 
66 
 prokuroras. MT: policija turi išimtinę kompetenciją  inicijuoti ir vykdyti baudžiamąjį procesą ir atlikti prokuroro pareigas 
žemesniuosiuose teismuose; generalinis prokuroras atlieka prokuroro pareigas aukštesniuosiuose teismuose, kai baigiami rinkti  
bylos įrodymai žemesniuosiuose teismuose. NL: pasiūlymą d ėl skyrimo teikia teisingumo ministras. Sprendimas dėl skyrimo 
priimamas karališkuoju dekretu (skiriančioji institucija yra pagal konstitucinę praktiką įpareigota vykdyti pasiūlymą skirti 
kandidatą į prokuroro pareigas). Pasiūlymą dėl atleidimo teikia teis ingumo ministras, remdamasis prokuratūros vadovo 
rekomendacija. Sprendimas dėl atleidimo priimamas karališkuoju dekretu. AT: pasiūlymą dėl skyrimo teikia nepriklausoma 
Personalo komisija (Personalkommission), sudaryta iš keturių narių, kurie turi būti prok urorai. Sprendimas dėl skyrimo 
priimamas taip: Federacijos Prezidentas paveda šį sprendimą priimti teisingumo ministrui. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia ir 
sprendimą priima Drausmės teismas. PL: pasiūlymą dėl skyrimo teikia ir sprendimą priima generalinis p rokuroras, kuris taip pat 
yra teisingumo ministras, aukščiausiojo valstybės prokuroro iniciatyva. Kompetentingos prokuratūros valdyba pateikia nuomonę 
dėl kandidato į prokuroro pareigas. Pasiūlymą dėl atleidimo teikia aukščiausiasis valstybės prokuroras. S prendimą dėl atleidimo 
priima Drausmės teismas; labai ribotais atvejais generalinis prokuroras taip pat gali atleisti prokurorą aukščiausiojo valsty bės 
prokuroro prašymu. Nuomonė dėl prokuroro atleidimo pateikiama Nacionalinės prokuratūros prokurorų arba k ompetentingos 
regioninės prokuratūros prokurorų susirinkime. RO: pasiūlymą dėl skyrimo teikia Aukščiausioji magistratų taryba. Sprendimą 
dėl skyrimo priima Prezidentas (skiriančioji institucija yra pagal įstatymus įpareigota vykdyti pasiūlymą skirti kandid atą į 
prokuroro pareigas). SI: pasiūlymą dėl skyrimo teikia teisingumo ministras, remdamasis Prokuratūros tarybos nuomone. 
Sprendimą dėl skyrimo priima Prokuratūros taryba (skiriančioji institucija neprivalo atsižvelgti į pasiūlymą skirti kandidatą  į 
proku roro pareigas). Pasiūlymą dėl atleidimo teikia Prokuratūros taryba. Sprendimą dėl atleidimo priima vyriausybė teisingumo 
ministro pasiūlymu. SK: pasiūlymą dėl skyrimo teikia Generalinės prokuratūros Atrankos komisijos pirmininkas. Prokurorus 
skiria ir atle idžia generalinis prokuroras. FI: prokurorus skiria ir atleidžia generalinis prokuroras. SE: pasiūlymą dėl skyrimo 
teikia ir sprendimą priima Švedijos prokuratūros žmogiškųjų išteklių direktorius, remdamasis generalinio prokuroro nuomone. 
Pasiūlymą dėl atl eidimo teikia Švedijos prokuratūros žmogiškųjų išteklių direktorius. Sprendimą dėl atleidimo priima teismas, 
remdamasis generalinio prokuroro nuomone.  
 
3.3.3.  Išvados dėl teismų nepriklausomumo  
Teismų nepriklausomumas yra vienas iš veiksmingos teisingumo sistemos pagrindų, jis yra 
būtinas užtikrinant teisinės valstybės principo laikymąsi, teismo procesų teisingumą ir piliečių bei 
įmonių pasitikėjimą teisės sistema, todėl vykdant bet kokią teising umo sistemos reformą turėtų 
būti laikomasi teisinės valstybės principo ir Europos teismų nepriklausomumo standartų. Rezultatų 
suvestinėje pristatomos tendencijos, susijusios su tuo, kaip teismų nepriklausomumą vertina 
plačioji visuomenė ir įmonės. Šioje re zultatų suvestinėje taip pat pateikiami kai kurie pasirinkti 
rodikliai dėl teisinių apsaugos priemonių, susijusių su drausminėmis procedūromis dėl teisėjų ir su 
prokuratūrų valdymu. Vien iš šių struktūrinių rodiklių neįmanoma daryti išvadų dėl valstybių na rių 
teismų sistemų nepriklausomumo, tačiau tai yra galimi elementai, kuriais remiantis būtų galima 
pradėti tokią analizę.  
 2019  m. rezultatų suvestinėje apžvelgti nepriklausomumo vertinimo  pokyčiai, apie kuriuos 
sužinota iš piliečių („Eurobarometro“) ir įmonių („Eurobarometro“ ir Pasaulio ekonomikos 
forumo) apklausų:  
 apskritai visų apklausų  rezultatai yra panašūs , visų pirma valstybės narės skirstomos į 
dvi grupes: tas valstybes nares, kuri ose teismų nepriklausomumas vertinamas geriausiai, 
ir tas, kuriose teismų nepriklausomumas vertinamas prasčiausiai;  
 iš septintą kartą pateiktos Pasaulio ekonomikos forumo apklausos (51 diagrama) matyti, 
kad maždaug trijuose penktadaliuose valstybių narių į monės nepriklausomumą ėmė 
vertinti geriau  arba jį  vertina taip pat , palyginti su 2010  m. Taip pat nepriklausomumą 
imta vertinti geriau  arba jis vertinamas taip pat  tose valstybėse narėse, kurios patiria 
konkrečių sunkumų  (138): su tuo susijusi padėtis per aš tuonerių metų laikotarpį pagerėjo 
beveik trijuose penktadaliuose iš tų šalių. Vis dėlto, palyginti su 2016 –2017  m., įmonės 
ėmė prasčiau  vertinti nepriklausomumą maždaug trijuose penktadaliuose visų valstybių 
narių;   
 iš ketvirtą kartą pateiktos „Eurobarome tro“ plačiosios visuomenės apklausos 
(47 diagrama) matyti, kad maždaug dviejuose trečdaliuose valstybių narių 
nepriklausomumą imta vertinti geriau , palyginti su 2016  m. Per ketverių metų laikotarpį 
plačioji visuomenė ėmė geriau  vertinti nepriklausomumą dau giau kaip dviejuose 
trečdaliuose tų valstybių narių, kurios patiria konkrečių sunkumų. Vis dėlto, palyginti su 
                                                           
138  Žr. 70 išnašą.  
 
67 
 praėjusiais metais, plačioji visuomenė ėmė prasčiau  vertinti nepriklausomumą maždaug 
trijuose penktadaliuose visų valstybių narių (ir daugiau kai p dviejuose trečdaliuose tų 
valstybių narių, kurios patiria konkrečių sunkumų, taip pat maždaug pusėje kitų valstybių 
narių);  
 iš ketvirtą kartą pateiktos „Eurobarometro“ įmonių apklausos (49 diagrama) sužinota, 
kad nepriklausomumą imta geriau  vertinti maž daug dviejuose trečdaliuose valstybių 
narių, palyginti ir su 2016  m., ir su praėjusiais metais (lyginant su praėjusiais metais, 
taip buvo daugiau kaip dviejuose trečdaliuose tų valstybių narių, kurios patiria konkrečių 
sunkumų, ir maždaug trijuose penktada liuose kitų valstybių narių);  
 iš priežasčių, kodėl teismų ir teisėjų nepriklausomumas laikomas nepakankamu, 
dažniausiai minėtas vyriausybės ir politikų kišimasis arba spaudimas , kiek rečiau – dėl 
ekonominių ar kitų konkrečių interesų daromas spaudimas. Abi  šios priežastys tebėra 
svarbios keliose valstybėse narėse, kuriose nepriklausomumas vertinamas labai prastai 
(48 ir 50 diagramos);  
 iš priežasčių, dėl kurių teismų ir teisėjų nepriklausomumas vertinamas gerai, beveik 
keturi penktadaliai įmonių ir piliečių (atitinkamai 40 proc. ir 44 proc. visų respondentų) 
paminėjo garantijas, kurias užtikrina teisėjų statusas ir pareigos . 
 2019  m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje apžvelgtos drausmės priežiūros institucijos, 
vykdančios procedūras dėl teisėjų; taip pat tei sminių institucijų, vykdomosios valdžios ir 
parlamento kompetencija išrinkti teismų tarybų narius teisėjus, ir kai kurie prokuratūrų darbo 
valdymo bei organizavimo aspektai:  
 52 diagramoje apžvelgtos institucijos, įgaliotos vykdyti drausmines procedūras dėl  
teisėjų . Daugumoje valstybių narių atitinkama institucija, priimanti sprendimus dėl 
drausminių sankcijų, yra nepriklausoma institucija, tokia kaip teismas (Aukščiausiasis 
Teismas, administracinis teismas ar teismo pirmininkas) arba teismų taryba, o kai ku riose 
valstybėse narėse tai yra specialus teismas, kurio nariai yra specialiai išrenkami arba 
skiriami (teismų tarybos arba teisėjų, o vienoje valstybėje narėje – teisingumo ministro) 
vykdyti drausmines procedūras;  
 53 diagramoje apžvelgta, kas atlieka tyrėjo, įgalioto atlikti drausminių procedūrų 
tyrimus dėl teisėjų , funkciją. Daugumoje valstybių narių šis tyrėjas yra teismo 
pirmininkas arba teismų taryba. Kai kuriose valstybėse narėse šį tyrėją specialiai išrenka 
teisėjai arba teismų taryba, o vienoje vals tybėje narėje – teisingumo ministras;  
 54 diagramoje parodytas teisminių institucijų dalyvavimas skiriant teismų tarybos narius 
teisėjus . Valstybės narės pačios nustato savo teisingumo sistemų santvarką ir sprendžia, ar 
įsteigti teisėjų tarybą, ar ne. Tačia u kai valstybėje narėje yra įsteigta teisėjų taryba, šios 
tarybos nepriklausomumas turi būti užtikrinamas pagal Europos standartus. Beveik visose 
valstybėse narėse šių tarybų narius teisėjus siūlo ir išrenka arba atrenka teisėjai;  
 55 diagramoje apžvelgtas valstybių prokurorų valdymo pagrindinių įgaliojimų  
paskirstymas įvairioms institucijoms. 56 diagramoje apžvelgti faktiniai generalinio 
prokuroro turimi svarbiausi prokurorų valdymo įgaliojimai. Šiose diagramose parodyta, 
kad kai kuriose valstybėse narėse p agrindiniai prokuratūrų valdymo įgaliojimai yra iki 
tam tikro lygio sutelkti vienoje institucijoje. 57 diagramoje apžvelgtos institucijos, 
dalyvaujančios taikant valstybių prokurorų skyrimo ir atleidimo procedūras . Nors su 
tuo susijusi padėtis labai skiria si įvairiose valstybėse narėse, daugumoje šalių tai atliekant 
dalyvauja teismų taryba, prokuratūros taryba arba atitinkama prokuratūra.  
 4. IŠVADOS  
Šioje septintojoje ES teisingumo rezultatų suvestinėje parodyta, kad daug valstybių narių toliau 
stengiasi  didinti savo nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą. Vis dėlto tebėra sunkumų, 
 
68 
 kuriuos reikia įveikti siekiant užtikrinti visišką piliečių pasitikėjimą teisės sistemomis tose 
valstybėse narėse, kuriose gali nepakakti su teisėjų statusu ir pareigomis  susijusių garantijų, taigi 
gali kilti grėsmė jų nepriklausomumui. Komisija ėmėsi būtinų veiksmų ir toliau stebi padėtį 
valstybėse narėse. Ji yra įsipareigojusi užtikrinti, kad bet kokia teisingumo reforma atitiktų ES 
teisę ir Europos standartus, kuriais į tvirtinamas teisinės valstybės principas.