LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 24.11.2005 
KOM(2005) 597 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Europos duomen ų bazių teisingumo ir vidaus reikal ų srityje geresni o veiksmingumo, 
didesnio s ąveikumo ir optimalios s ąveikos  
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Europos duomen ų bazių teisingumo ir vidaus reikal ų srityje geresni o veiksmingumo, 
didesnio s ąveikumo ir optimalios s ąveikos  
1. A PLINKYB ĖS 
Keletą kartų, taip pat kovos su terorizmu ir vidaus saugumo gerinimo kontekste tiek 
Europos Vadov ų Taryba, tiek Europos S ąjungos Taryba papraš ė Komisijos pateikti 
pasiūlymus d ėl Europos duomen ų bazių geresnio veiksmingumo, didesnio 
sąveikumo ir optimalios s ąveikos (2004 m. kovo 25 d. Deklaracija d ėl kovos su 
terorizmu1, Hagos programa2, 2005 m. liepos 13 d. Tarybos deklaracija po 
sprogdinim ų Londone).  
Europos Vadov ų Taryba ir Taryba taip pat ne kart ą yra pabr ėžusios biometrini ų 
duomenų naudojim ą duomenų bazėse ir kelion ės dokumentuose, siekiant sustiprinti 
saugumo lyg į Europos S ąjungoje.  
2. Š IAME KOMUNIKATE NAUDOJAM Ų SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI IR KOMUNIKATO TIKSLAS  
2.1. Šio komunikato tikslas 
Tai, kad Komisijos buvo paprašyta parengti š į komunikat ą kovos su terorizmu ir 
nusikalstamumu srityje, rodo, kad juo siekiama  žymiai daugiau nei vien tik iš esm ės 
pagerinti informacijos technologij ų (IT) sistem ų techninį sąveikumą ir optimali ą 
sąveiką teisingumo ir vidaus reikal ų srityje.  
Šio komunikato tikslas – pabr ėžti, kaip šios sistemos, be dabartini ų joms 
nubrėžtų tikslų, galėtų veiksmingiau remti su laisvu asmen ų judėjimu susijusios 
politikos kryptis ir pasitarnauti kovos su terorizmu ir sunkiomis 
nusikalstamumo formomis tikslui.  
Būtina rasti subtili ą pusiausvyr ą tarp šių tikslų siekio ir pagrindini ų laisvių apsaugos 
(būtent asmens duomen ų apsaugos), įtvirtintos Europos žmogaus teisi ų konvencijoje 
ir Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje. Taip pat b ūtina atminti, kad IT 
sistemos gali pasitarn auti ginant ir išple čiant pagrindines asmens teises.  
Šis komunikatas tur ėtų paskatinti nuodugnias diskusijas apie ilgalaik į IT sistem ų 
pavidalą ir struktūrą. Apibrėžiant galimus scenarijus, įskaitant tokius, kuriuos d ėl jų 
siekių ir poveikio galima laikyti toli siekian čiais, šiuo komunikatu nenorima sudaryti 
išankstinės nuomon ės dėl nuodugnios analiz ės rezultat ų priimant sprendim ą dėl to, 
ar, kada ir kokiomis aplinkyb ėmis šie scenarijai tur ėtų būti įgyvendinti. Taip pat, 
atsižvelgiant į politinį ir strategin į metodą, jis neapima ar išsamiai nevertina galim ų 
                                                 
1 Europos S ąjungos Tarybos 2004 m. kovo 29 d. Deklaracija 7906/04 d ėl kovos su terorizmu.  
2 Hagos programa: laisv ės, saugumo ir teisingumo stiprinimas Europos S ąjungoje, 2005 m. geguž ės 10 d. 
 
LT 3   LT sprendimo b ūdų teisinio3, techninio, organiz acinio arba visuomeninio poveikio. Prieš 
imantis bet koki ų teisės aktų leidybos veiksm ų, reikės atlikti nuodugnius vertinimus, 
visų pirma dėl proporcingumo principo. Tokie vertinimai taip pat tur ėtų būti skirti 
nustatyti poveik į valdžios institucij ų, atsaking ų už vidaus saugum ą (pvz., per 
Europolą), naudojamoms turimoms ar planuojamoms bendradarbiavimo 
priemonėms.  
Šis komunikatas pradedamas glaustu dabartin ės padėties, susijusios su turimomis ir 
būsimomis europin ėmis IT sistemos ir įgyvendinant j ų siekiamus tikslus pasteb ėtų 
spragų aprašymu. V ėliau bus pristatyti veiksmingesnio ši ų sistemų panaudojimo ir 
galimų būsimų sistemų sukūrimo scenarijai. Komunikato pabaigoje nagrin ėjama, ar 
techninės ir veiklos galimyb ės yra proporcingos ir suderi namos su poreikiu apsaugoti 
asmens teises.  
Šiuo komunikatu nesi ūlomos tolesnio s ąveikumo ir optimalios s ąveikos priemon ės 
šalies lygmeniu. Nors yra tik ėtina, kad Europos lygmeniu priimtos priemon ės darys 
poveikį nacionalin ėms sistemoms, kiekvienai valstybei narei teks pa čiai išnagrin ėti, 
kaip pagerinti nacionalini ų sistemų sąveiką.  
2.2. S ąvokos 
Prieš pereinant prie išsamesn ės analizės reikėtų išaiškinti toliau pateikiamas s ąvokas.  
„Sąveikumas“  – tai „IT sistem ų ir jų remiamų verslo proces ų gebėjimas keistis 
duomenimis ir s ąlygų sudarymas keistis informacija ir žiniomis“4; „Sąveikumas“ yra 
greičiau technin ė nei teisin ė ar politin ė sąvoka. Tai atsiejama nuo klausimo, ar 
duomenų mainai vyksta teis ėtai ar yra politiškai įmanomi, ar b ūtini5.  
„Sujungimas“ yra bendrinis te rminas, reiškiantis prietais ų sujungim ą duomenims 
perduoti.  
„Optimali s ąveika“ apima techninius, ekonominius ir  organizacinius elementus. 
Technine prasme „optimali s ąveika“ reiškia abipusiškai nauding ą kelių elementų 
derinį. Ekonomine prasme ji reiškia turto vert ės padidėjimą arba masto ekonomik ą. 
Organizacine prasme „optimali s ąveika“ reiškia anks čiau išskirtini ų išteklių 
sujungimą arba turimo organizavimo racionalizavim ą veiksmingumui padidinti.  
„Prieinamumo principas“ reiškia, kad valdžios instit ucijos, atsakingos už vidaus 
saugumą vienoje valstyb ėje narėje, arba Europos pareig ūnai, kuriems informacija 
reikalinga j ų pareigoms atlikti, tur ėtų gauti šią informacij ą iš kitos valstyb ės narės, 
jeigu pastaroji turi toki ą informacij ą.  
                                                 
3 Įskaitant šali ų, (visapusiškai) nedalyvaujan čių įgyvendinant Šengeno acquis , dalyvavimo mast ą. 
4 Europos s ąveikumo sistema europin ėms e. vyriausyb ės paslaugoms, Europos Bendrij ų oficialiųjų 
leidinių biuras, 2004 m., 1.1.2 punktas.  
5 Organizacij ų susitarimo palaikyti technin ę tarpusavio s ąveiką vykdant duomen ų mainus detal ės 
paprastai išd ėstomos sąveikumo sistemoje, kuri ą galima apibr ėžti kaip standart ų ir gairių grupę, žr. 
Europos s ąveikumo sistema europin ėms e. vyriausyb ės paslaugoms, Europos Bendrij ų oficialiųjų 
leidinių biuras, 2004 m., 1.1.2 punktas.  
 
LT 4   LT 3. T URIMŲ IR BŪSIMŲ IT SISTEM Ų STATUSAS IR TIKSLAS  
Šiame komunikate orientuojamasi į SIS II, VIS ir EURODAC sistemas, kurias 
konkrečiai pabrėžė Europos Vadov ų Taryba ir Taryba j ų įgaliojimuose. Kiekviena 
sistema siekiama konkre čių tikslų; jose apdorojami duomenys neb ūtinai yra tie patys, 
nes paprastai jose apsiribojama konkre čios sistemos tikslui ak tualiais duomenimis. 
Atitinkamai valdžios institucijos, turin čios teisę naudotis asmens duomenimis, 
nebūtinai visada yra tos pa čios.  
3.1. SIS II 
Antros kartos Šengeno informacin ė sistema (SIS II) palengvins sienos kirtim ą 
išsiplėtusioje Europos S ąjungoje, nekeldama gr ėsmės saugumui. Ji leidžia valstybi ų 
narių valdžios institucijoms bendradarbiauti ir keistis informacija, taip siekiant 
sukurti erdv ę be vidaus sien ų kontrolės. Gauta informacija bus naudojama asmenims 
prie išorini ų sienų arba šalies te ritorijoje kontroliuoti, arba viz ų ir leidim ų gyventi 
išdavimo tikslu, taip pat policijos ir teismini ų institucij ų bendradarbiavimo 
baudžiamosiose bylose tikslais6.  
3.2. VIS 
Vizų informacin ė sistema (VIS) pasitarnaus bona fide keliautojams, patobulindama 
vizų išdavimo proced ūras. Ji patobulins bendros viz ų politikos vykdym ą ir konsulin į 
bendradarbiavim ą siekiant: užkirsti keli ą vidaus saugumui kylan čiai grėsmei ir viz ų 
geriausiomis s ąlygomis paieškoms; palengvinti kov ą su sukčiavimu; pad ėti nustatyti 
ir grąžinti neteis ėtus imigrantus ir pad ėti taikyti Dublino II reglament ą7.  
2005 m. kovo 7 d. Taryba pri ėmė išvadą, kad už vidaus saugum ą atsakingos valdžios 
institucijos tur ėtų turėti teisę naudotis VIS. Komisija pateiks pasi ūlymą, pagal kur į 
Europolui ir kitoms už vidaus saugum ą atsakingoms valdžios  institucijoms bus 
leidžiama naudotis VIS aiškiai apibr ėžtais tikslais. 
3.3. EURODAC 
EURODAC tikslas – pad ėti nustatyti atsaking ą valstybę narę pagal Dublino II 
reglament ą ir palengvinti jo taikym ą. EURODAC yra ypa č svarbi užtikrinant 
Europos prieglobs čio sistemos veiksmingum ą.  
4. N USTATYTI TR ŪKUMAI  
Nors šis komunikatas skirtas SIS II, VIS ir EURODAC, jame taip pat aptariami kiti 
klausimai, susij ę su kova su terorizmu ir nusikalstamumu.  
                                                 
6 Asmens duomen ų apdorojim ą reguliuojan čios taisykl ės bus apibr ėžtos SIS II reglamentuojan čiose 
teisinėse priemon ėse.  
7 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstyb ės narės, atsakingos 
už trečiosios šalies pilie čio vienoje iš valstybi ų narių pateikto prieglobs čio prašymo nagrin ėjimą, 
nustatymo kriterijus ir mechanizmus, OL L 50, 2003 2 25. 
 
LT 5   LT 4.1. Nepakankamas turim ų sistemų panaudojimas 
Šiuo metu visos turimos sistemos n ėra panaudojamos visapus iškai. Pavyzdžiui, tai 
yra pasakytina apie kai kurias pavojaus signal ų kategorijas SIS, tarkim pavojaus 
signalus d ėl atsargaus sekimo ar konkre čių patikrinim ų, naudojam ų ribotai ir 
nevienodai. Dažnesnis ir nuoseklesnis ši ų pavojaus signal ų naudojimas gal ėtų 
sustiprinti kov ą su terorizmu. Galiausiai be bendrosiose sistemose apdorojam ų 
duomenų daugelis valstybi ų narių tuo pačiu tikslu, pavyzdžiui, d ėl atsisakymo leisti 
atvykti, tvarko atskirus s ąrašus, dėl ko dubliuojamos daugelio valstybi ų narių 
pastangos.  
EURODAC reglamente numatytos galimyb ės taip pat n ėra visapusiškai 
išnaudojamos. Nors EURODAC reglamentas įpareigoja valstybes nares imti vis ų 
neteisėtai sieną kirtusių jaunesni ų nei 14 met ų amžiaus asmen ų, kurių negalima 
išsiųsti atgal, piršt ų atspaudus, EURODAC išsiun čiamų tokių duomenų kiekis yra 
stebėtinai mažas, palyginti su bendrais migracijos srautais.  
4.2. Raidini ų skaitmenini ų paieškų ribotumas 
Raidinė skaitmenin ė paieška negali b ūti sėkminga neturint pakankamai tikslios 
informacijos. Kalbant apie asmenis pažym ėtina, kad tikimyb ė negauti tiksli ų 
rezultatų didėja sulig duomen ų bazės dydžiu. Kuo daugiau vard ų yra duomen ų 
bazėje, tuo sunkiau surasti asmen į ir tuo labiau tik ėtina, kad asmuo bus nustatytas 
neteisingai. D ėl klaidingos informacijos (pvz., suklastotuose dokumentuose nurodyto 
vardo arba gimimo datos, arba skirtingos to paties vardo transl iteracijos) bus gauti 
neteisingi rezultatai. Be to, ne su  unikaliais duomenimis atliekama raidin ė 
skaitmenin ė paieška taps tuo nepatikimesn ė, kuo daugiau duomen ų bus saugoma 
duomenų bazėje, dėl ko bus gaunami ilgi paieš kos kriterijus atitinkan čių duomenų 
sąrašai, kuriems patikrinti prireiks įdėti daug darbo, kas kartais ne įmanoma sienos 
kontrolės sąlygomis.  
4.3. Jokios naudos dažnai keliauja ntiems bona fide asmenims  
Iš visų asmenų, prašančių gauti Šengeno viz ą, apytikriai 20% yra reguliariai 
keliaujantys asmenys, t. y. re guliariai besikreipiantys d ėl vizos suteikimo. Konkre čiai 
dėl šių keliautoj ų vargu ar galima pagreitinti prašymo suteikti viz ą nagrinėjimą. 
Pametę ar vagyst ės metu netek ę kelionės dokument ų bona fide keliautojai privalo 
dalyvauti komplikuotame pr ocese naujiems kelion ės dokumentams gauti.  
4.4. Sunku nustatyti neteis ėtus imigrantus 
Daugelis sulaikyt ų neteisėtų imigrant ų neturi su savimi tapatyb ės dokument ų arba 
naudojasi padirbtais ar s uklastotais dokumentais. Tokiais atvejais tapatyb ės 
nustatymo procesas reikalauja daug laiko ir yra brangus. Jeigu kelion ės dokumentai 
buvo sunaikinti, valdžios institucijos šiuo me tu neturi sistemos tapatybei nustatyti. 
4.5. Dublino II reglamento ta ikymo neefektyvumas  
Šiame reglamente apibr ėžiami už prašym ų suteikti prieglobst į nagrinėjimą 
atsakingos valstyb ės nustatymo kriterijai. Pagrindinis kriterijus yra tas, ar valstyb ė 
narė yra išdavusi ar prat ęsusi vizą prieglobs čio prašytojui. Šiuo metu valstyb ės narės 
 
LT 6   LT neturi veiksming ų priemoni ų patikrinti, ar prieglobs čio prašytojas turi kitos valstyb ės 
narės išduotą vizą, patikrinti asmens tapatyb ę ir nustatyti, ar viza yra galiojanti. 
4.6. Joki ų galimybi ų naudoti prieglobs čio, imigracijos ir viz ų duomenis vidaus 
saugumo tikslais 
Dėl kovos su terorizmu ir nusikalstamumu pažym ėtina, kad Taryba nurod ė, jog tai, 
kad vidaus saugumo institucijos neturi teis ės prieiti prie VIS duomen ų, jos nuomone 
yra trūkumas. Tas pats pasakytina apie visus SIS II imigracijos ir EURODAC 
duomenis. Teis ėsaugos institucij ų pareigūnai šiuo metu tai laiko vienu rim čiausių 
spragų nustatant sunkius nusikaltimus įvykdžiusius įtariamuosius asmenis.  
4.7. Tikrinami ne vis ų kategorij ų trečiųjų šalių piliečiai 
Šiuo metu VIS kaupia duo menis tik apie vizos įpareigojim ų saistomus tre čiųjų šalių 
piliečius. Kitų kategorij ų dažnai sien ą kertančių trečiųjų šalių piliečių tapatybės ar 
atvykimo teis ėtumo kontrol ė, pvz., ilgalaikes vizas ar leidimus gyventi turin čių 
asmenų, arba vizos įpareigojim ų nesaistom ų trečiųjų šalių piliečių kontrolė galėtų 
būti veiksmingesn ė. Vidaus saugumo ir žvalgybos institucijos nurod ė tai kaip 
trūkumą.  
4.8. Nepakankama tre čiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo steb ėsena  
Nors naudojantis VIS bus galima patikrinti prašymo išduoti viz ą istoriją ir ar 
pasienyje viz ą pateikiantis asmuo yra tas pats asmuo, kuriam ji buvo išduota, VIS 
negali nei atsekti įvestų duomenų apie viz ą turinčius trečiųjų šalių piliečių, nei 
patikrinti, ar tre čiųjų šalių piliečiai išvyksta prieš baigiantis j ų teisės pasilikti 
galiojimui. Kitaip tariant nei VIS (nei šiuo atveju SIS II) negali nustatyti asmen ų, 
neteisėtai pasiliekan čių ES.  
4.9. Biometrini ų tapatybės nustatymo priemoni ų stoka  
Pagrindinis reikalavimas su nusikalstamumu ir terorizmu kovojan čioms valdžios 
institucijoms – nustatyti asmen ų, apie kuriuos turima toki ų biometrini ų duomenų, 
kaip pvz., fotografija, piršt ų atspaudas arba DNR kodas, tapatyb ę. Automatizuota 
pirštų atspaudų atpažinimo sistema ir DNR duomen ų bazės leidžia nustatyti asmens 
tapatybę. Kadangi tokias duomen ų bazes turi dauguma valstybi ų narių, Komisijos 
tarnybos šiuo metu rengia pasi ūlymą, kaip b ūtų galima tarpusavyje susieti 
nacionalines DNR duomen ų bazes. Kitais metais Komisija taip pat ketina pristatyti 
teisinę priemonę dėl pirštų atspaudų. Dabartin ė sukurta SIS II leidžia įvesti pavojaus 
signalą tik tada, jeigu į sistemą galima įvesti bent jau pagrindin ę raidinę skaitmenin ę 
informacij ą. Šią spragą pabrėžia ir tai, kad pagal 2005 m. geguž ės 27 d. septyni ų 
valstybių narių pasirašyt ą Priumo konvencij ą bus įvestas keitimasis piršt ų atspaudų ir 
DNR duomenimis dvišaliais pagrindais, su s ąlyga, kad tokia priemon ė bus priima 
Europos lygmeniu.  
4.10. Jokios ES pilie čių registracijos Europos lygmeniu 
Greitai ES pilie čių tapatybės nustatymas pagal kelion ės ir tapatyb ės dokumentus bus 
patobulintas įvedus biometrinius identifikatorius.  Visgi, nepaisant to, kad dauguma 
valstybių narių turės su konkre čiu asmeniu susiet ų išduotų dokument ų ir biometrini ų 
 
LT 7   LT identifikatori ų centrinę saugyklą, užklausa tokioje centrin ėje saugykloje tik leis 
patikrinti, ar toje pa čioje valstyb ėje narėje tam pa čiam asmeniui anks čiau nebuvo 
išduotas dokumentas kitu va rdu. Be to, šiuo metu ne įmanoma atlikti užklaus ų dėl 
asmens, kuris, pavyzdžiui, yra ieškomas d ėl teroristinio nusikaltimo, pagal tai, ar 
šiam asmeniui kada nors buvo išduotas kelion ės ar tapatyb ės dokumentas.  
Tai taip pat buvo pripaž inta kovos su tapatyb ės vagyste spraga, kuri kelia vis didesn į 
susirūpinimą už vidaus saugum ą atsakingoms valdžios institucijoms ir daro didel ę 
žalą Europos ekonomikai.  
4.11. Nelaim ės aukų ir neatpažint ų aukų kūnų tapatybės nustatymas 
Šiuo metu n ėra visapusiškos duomen ų bazės, kuri leist ų nustatyti nelaim ės aukų ar 
neatpažint ų aukų kūnų tapatybę. Taryboje buvo aptarta galimyb ė šiuo tikslu 
pasinaudoti Interpolo duomen ų baze. Ta čiau net ir tokia duomen ų bazė negalės 
padėti visais atvejais.  
5. T OLIMESNI GALIMI PATOBULINIMAI  
5.1. Geresnis turim ų sistemų panaudojimas 
Galima geriau pasinaudoti turimomis sistemomis vis ų pirma labiau išnaudojant visas 
esamas galimybes: vykdant geresn ę įvedamų duomenų kokybės kontrolę, siekiant 
didesnio nuoseklumo d ėl įvedamų duomenų kategorij ų ir tobulinant naudojimosi 
sąlygas. Šiuo poži ūriu galėtų praversti išsamesnis ir labiau tiesioginis 
konsultavimasis su valstyb ėmis narėmis ir gerosios praktikos mainai. Nors toks 
konsultavimasis vis ų pirma tur ėtų vykti su jau veikian čiomis darbo grup ėmis ir 
komitetais, gal ėtų praversti ir reguliar ūs pasitarimai su naudotojais. Ši ų papildom ų 
konsultacij ų metu būtų galima nustatyti tobulintinas sritis, o į jų rezultatus b ūtų 
galima atsižvelgti rengiant teis ės aktus ir (arba) kasdieniniame darbe.  
Be to, valstyb ės narės turėtų nuosekliau naudoti tam tikrus duomenis (pavyzdžiui, 
SIS II pavojaus signalus apie asmenis, kurie gali įvykdyti sunkias nusikalstamas 
veikas, ir EURODAC duomenis apie neteis ėtai sieną kertančius asmenis ir pan.).  
5.2. Turim ų ir planuojam ų sukurti sistem ų tolesnis pl ėtojimas 
5.2.1. Biometrin ės paieškos SIS II sistemoje 
Asmens tapatyb ės nustatymo remiantis duomen ų bazėmis, talpinan čiomis milijonus 
įvestų duomenų, problem ą išsprend ė EURODAC. Išeities taip pat ieškos ir VIS, 
pasitelksianti biometrines paieškas, kuri os leis pasiekti precedento neturint į tikslumą. 
Pasiūlytos SIS II teisin ės priemon ės leidžia apdoroti biometrin ę informacij ą 
(fotografijas ir piršt ų atspaudus). Ta čiau, atsižvelgiant į tai, kad SIS II šiuo metu t ėra 
kuriama, biometriniai duomenys bus pasitelkiami tik ieškom ų asmenų tapatybei 
patvirtinti (ieškomus asmenis apibr ėžiant kaip „asmenis, d ėl kurių buvo paskelbtas 
pavojaus signalas“, įskaitant asmenis, kuriems tur ėtų būti draudžiama atvykti), 
remiantis raidine skaitmenine paieška.  
 
LT 8   LT Turint biometrini ų duomenų, biometrin ės paieškos leist ų tiksliau nustatyti ieškom ų 
asmenų tapatybę. Tačiau SIS II b ūtų renkama tik ta biometrin ė informacija, kuri ą 
būtų galima teis ėtai susieti su pavojaus signalu SIS II sistemoje. 
5.2.2. Visapusiškesn ės teisės prieglobs čio ir imigracijos valdžios  institucijoms naudotis VIS 
ir SIS II  
Teisės aktų pasiūlymuose numatyta suteikti teis ę naudotis VIS ir SIS II prieglobs čio 
srityje veikian čioms institucijoms. Viena vertus, VIS ir SIS II bus įtraukti duomenys, 
kurie galės parodyti, kad yra tenkinamas vienas iš kriterij ų atsakingajai valstybei 
narei nustatyti: vizos išdavimas arba neteis ėtas pasilikimas valstyb ėje narėje. Kita 
vertus, VIS ir SIS II gali b ūti duomen ų, kurie užbaigia prašymo suteikti prieglobst į 
vertinimą: vizos duomenys gali pad ėti įvertinti prieglobs čio prašymo patikimum ą, o 
SIS II duomenys gali parodyti, ar prieglobs čio prašytojas kelia gr ėsmę viešajai 
tvarkai ar nacionaliniam saugumui. Patikrinimas EURODAC, SIS II ir VIS leist ų 
prieglobsčio srityje veikian čioms institucijoms patikrinti duomenis lygiagre čiai 
trijose sistemose.  
Naudojimasis VIS ir tam tikrais biometriniais SIS II duomenimis tur ėtų didelį 
poveikį kovai su neteis ėta migracija. B ūtų lengva nustatyti dokument ų neturinčius 
neteisėtus migrantus. Tai pad ėtų patikrinti, ar asmenys teis ėtai atvyko, taip pat 
išduoti išsiuntimo dokumentus.  
5.2.3. Už vidaus saugum ą atsakingoms institucijoms suteikta naudojimosi teis ė  
Dėl VIS pažym ėtina, kad Komisija šiuo metu rengiasi pateikti teisin ės priemon ės 
projektą, kuriuo siekiama išpl ėsti naudojimosi teises už vidaus saugum ą atsakingoms 
institucijoms teroristini ų nusikaltim ų prevencijos, nustatymo ir tyrimo tikslais.  
Dėl SIS II duomen ų, susijusių su atsisakymu atvykti, pažym ėtina, kad tur ėtų būti 
numatyta išpl ėsti už vidaus saugum ą atsaking ų institucij ų naudojimosi teises su 
nusikaltim ų prevencija, nustatymu ir tyrimu  susijusiais tikslais. Tai tur ėtų būti aiškiai 
apibrėžta atsižvelgiant į kitas turimas galimybes duomenims, susijusiems su gr ėsmę 
saugumui kelian čiais asmenimis, apdoroti. Taip pat reik ėtų spręsti abipusiškumo 
klausimą dėl valstybi ų narių, nevisapusiškai dalyvaujan čių įgyvendinant su laisvu 
asmenų judėjimu susijusi ą politiką.  
Dėl EURODAC pažym ėtina, kad vienintele turima informacija asmens tapatybei 
nustatyti gali b ūti EURODAC sistemoje saugoma biometrin ė informacija, jeigu 
asmuo, įtariamas įvykdęs nusikaltim ą ar teroro akt ą, buvo užregistruotas prieglobs čio 
prašytoju, ta čiau nėra įtrauktas į jokią kitą duomenų bazę arba yra užregistruoti tik jo 
raidiniai skaitmeniniai, be t neteisingi duomenys (pavyz džiui, jeigu tas asmuo nurod ė 
neteisingą tapatybę arba pasinaudojo suklastotais  dokumentais). Už vidaus saugum ą 
atsakingos institucijos gal ėtų turėti teisę naudotis EURODAC tiksliai apibr ėžtais 
atvejais, esant pagr įstam įtarimui, kad d ėl prieglobs čio suteikimo kreip ėsi sunkų 
nusikaltim ą įvykdęs asmuo. Šis naudojimasis tur ėtų vykti ne tiesiogiai, bet per 
institucijas, atsakingas už EURODAC.  
Naudojimasis šiomis sistemomis taip pat gal ėtų prisidėti nustatant nelaim ės aukų ir 
neatpažint ų aukų kūnų tapatybę. 
 
LT 9   LT 5.3. Ilgalaikiai scenarijai ir tolesni patobulinimai 
5.3.1. Europos automatizuotos nusikalt ėlių pirštų atspaudų atpažinimo sistemos (angl. 
AFIS) suk ūrimas  
Be jau min ėto pasiūlymo sulyginti DNR duomenis, gal ėtų būti sukurta Europos AFIS 
sistema, apjungianti visus piršt ų atspaud ų duomenis, kurie yra prieinami tik 
nacionalin ėms baudžiamosioms AFIS sistemoms. Ši AFIS gal ėtų būti arba 
centralizuoja Europos AFIS arba decentraliz uota sistema (sujungian ti turimas AFIS). 
Ji būtų naudojama policijos tyrim ų tikslais ir leist ų daugiau pasiekti nei pirmiau SIS 
II aprašyta biometrin ė paieška iš kriterijus atitinkan čių (neatitinkan čių) rezultatų.  
Ji vėlgi prisidėtų nustatant nelaim ės aukų ir neatpažint ų aukų kūnų tapatybę. 
5.3.2. Atvykimo ir išvykimo sistemos suk ūrimas ir sienos kirtim ą palengvinan čios sistemos 
įdiegimas dažnai sien ą kertantiems asmenims  
Pagrindinis atvykimo ir išvykimo sistemos suk ūrimo tikslas – užtikrinti, kad 
atvykstantys ir išvykstantys asmenys b ūtų patikrinami, siekiant sukaupti informacijos 
apie jų imigracin į ir gyvenamosios vietos status ą. Atvykdami į Europos S ąjungą ir 
išvykdami iš jos tre čiųjų šalių piliečiai registruot ųsi naudodamiesi biometriniais 
identifikatoriais. Ta čiau tokios atvykimo ir išvykimo sistemos taikymo išpl ėtimo ES 
gyventojams neb ūtų galima numatyti, nes ji b ūtų nesuderinama su laisvo asmen ų 
judėjimo principu.  
Gali kilti klausimas, ar toks sprendimas yra įmanomas, turint omenyje didel į skaičių 
keliaujančių asmenų, kasdien kertan čių Europos S ąjungos sienas. Siekiant sumažinti 
tokių patikrinim ų skaičių, galėtų būti įdiegta programa žinomiems bona fide  
keliautojams (t. y. pirmyn ir atgal važin ėjantiems asmenims) sienos kirtimo procesui 
palengvinti ir automatizuoti. Panaši pr ograma šiuo metu vykdoma tarp Jungtini ų 
Amerikos Valstij ų, Kanados ir Meksikos, pagal kuri ą bona fide keliautojams po ypa č 
nuodugnaus patikrinimo išduodama „patikimo keliautojo kortel ė“, leidžianti kirsti 
sieną beveik visiškai automatiška i. Išvykimo registracija gal ėtų vykti pagal 
savarankiškos registracijos proced ūrą; tokio registravimosi stimulu b ūtų tai, kad 
neužregistravus išvykimo leidimas atvykti v ėliau nebūtų suteikiamas arba b ūtų 
suteikiamas tik atlikus tam tikr ą procedūrą.  
Nors atvykimo ir išvykimo sistema leist ų užtikrinti veiksmingesn ę ir efektyvesn ę 
sienos kontrol ę, ji reikštų didelius organizacinius poky čius, todėl jos įgyvendinimas 
galėtų būti rizikingas ir brangus. Ta čiau ši situacija gal ėtų būti peržiūrėta pradėjus 
veikti VIS. 
Bet kuriuo atveju reik ės atlikti poveikio vertinimus ar imtis panaši ų priemoni ų šio ir 
kitų pateiktų scenarijų proporcingumui įvertinti. 
5.3.3. Kelion ės dokument ų ir tapatyb ės kortelių Europos registras (-ai) 
Daugelis valstybi ų narių sukurs savo nuosavas išduot ų kelionių dokument ų ir 
tapatybės kortelių duomenų bazes, kuriose taip pat bus saugomi paraiškos metu 
užregistruoti biometrini ai identifikatoriai. Ši ų duomenų bazių efektyvumas gal ėtų 
būti iš esmės sustiprintas, jeigu Europos mastu b ūtų įdiegtas indeks ų registras; arba 
 
LT 10   LT būtų galima tarpusavyje susieti nacionalines duomen ų bazes. Kad ir koks beb ūtų 
pasirinktas sprendimas, šiuose registruose gal ėtų būti saugomas tik labai ribotas 
duomenų rinkinys (dokumento numeris ir biom etriniai duomenys), kurie visgi leist ų 
patikrinti valstyb ėje narėje išduoto kiekvieno kelion ės ar tapatyb ės dokumento 
autentiškum ą, o pasitelkus biometrin ę informacij ą – nustatyti kiekvieno asmens, 
kuriam buvo išduoti kelion ės arba tapatyb ės dokumentai, tapatyb ę. 
Šis metodas taip pat gal ėtų prisidėti nustatant nelaim ės aukų ir neatpažint ų aukų 
kūnų tapatybę. 
5.4. Strukt ūriniai ir organizaciniai poky čiai 
Nesiimant pirmiau min ėtiems scenarijams įgyvendinti b ūtinų technini ų ir 
organizacini ų pokyčių išsamios analiz ės, į tarnybų poreikius orientuoti Europos IT 
sistemų struktūriniai plėtojimai pad ėtų siekti optimalios s ąveikos ir daryti realias 
investicijas. Į tarnybų poreikius orientuota strukt ūra – tai b ūdas lanks čiu ir 
ekonomiškai pagr įstu būdu pasidalyti funkcijomis nesujungiant turim ų sistemų. 
Konkrečiai tariant, vienas pavyzdys gal ėtų būti puikiai veikian čios VIS b ūsimos 
AFIS dalies naudojimas su AFIS susiju sioms paslaugoms teikti (t. y., vykdyti 
biometrines paieškas kitoms taikomosioms  sistemoms, pavyzdžiui EURODAC, arba, 
pagal galimybes pas ų biometriniam registrui). Duomen ų saugojim ą ir srautus vis tiek 
būtų galima griežtai atskirti.  
Organizaciniu lygmeniu, savaime suprantama, sujungus ši ų sistemų kasdien į 
valdymą (t. y., neb ūtinai strategin į ar politin į valdymą) vienoje organizacijoje taip 
pat būtų stebimas stiprios s ąveikos poveikis. Taikom ųjų programų valdymas vienoje 
organizacin ėje aplinkoje yra vienas variantas, kur į reikėtų išnagrinėti kaip ilgalaik į 
tikslą. Atsižvelgiant į pasiūlytos Laisvi ų programos8 tikslus, su didelio masto IT 
sistemų (EURODAC, SIS II, VIS) valdymu susijusi ų užduočių pavedimas Europos 
išorės sienų valdymo agent ūrai vėlesniame etape yra viena nagrin ėtinų alternatyv ų. 
6. G ALIMŲ PRIEMONI Ų SUDERINAMUMAS SU ŽMOGAUS TEIS ĖMIS, ĮSKAITANT 
DUOMEN Ų APSAUG Ą 
Dėl geresnio ieškom ų asmenų tapatybės nustatymo – nors asmens duomen ų 
saugojimas teis ėsaugos institucij ų duomen ų bazėse pateisinamas (ir privalo b ūti 
atitinkamai pagr įstas) dėl asmens ankstesnio ir realaus ar įtariamo elgesio, taip n ėra 
EURODAC ar VIS atveju. Nei prašymas suteikti prieglobst į, nei kreipimasis d ėl 
vizos jokiu b ūdu neparodo, kad iki šiol nenusikalt ęs asmuo įvykdys nusikalstam ą 
veiką ar teroro akt ą.  
Todėl proporcingumo principas reikalauja, kad paieškos šiose duomen ų bazėse būtų 
vykdomos tik siekiant užkirsti keli ą ir tirti sunkius baudžiamuosius ar teroristinius 
nusikaltimus ir nustatyti įtariamos baudžiamosios veikos ar teroro akto vykdytojo 
tapatybę, iškilus rimtam susir ūpinimui visuomen ės saugumu, t. y., jeigu nustatytino 
nusikaltėlio ar teroristo įvykdytas aktas yra toks smerktin as, kad pateisina paieškos 
vykdymą duomen ų bazėje, registruojan čioje anks čiau nusikaltim ų nepadariusius 
                                                 
8 Pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo d ėl 2008–2013 m. Europos pab ėgėlių fondo 
pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją programą steigimo. 
 
LT 11   LT asmenis. Už vidaus saugum ą atsakingoms institucijoms nustatyta riba vykdyti 
paieškas EURODAC, SIS II imigracijos duomenyse ar VIS visada privalo b ūti 
ganėtinai aukštesn ė nei riba, leidžianti  vykdyti paieškas teis ėsaugos institucij ų 
duomenų bazėse. Siekiant užtikrinti visišk ą pagarbą Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisių chartijos 6, 7, 8, 48 ir 49 straipsniuose įtvirtintoms teis ėms, naudojimosi teisi ų 
suteikimas tur ėtų būti apribotas teroristiniams  nusikaltimams, kaip apibr ėžta Tarybos 
pamatiniame sprendime 2002/475/TVR, ir Europolo kompetencijai priskirtiems 
nusikaltimams.  
Dėl DNR duomen ų palyginimo pažym ėtina, kad paieška iš kriterijus atitinkan čių 
(neatitinkan čių) rezultatų vadovaujantis tik DNR duomenimis (raidine skaitmenine 
seka be jokios kitos asmenin ės informacijos) leidžia visapusiškai laikytis 
proporcingumo principo.  
Proporcingumo principas yra ypa č svarbus svarstant Europos kelioni ų dokument ų ir 
tapatybės korteli ų registro įsteigimo galimyb ę. Būtina pasteb ėti, kad visos 
atitinkamos duomen ų apsaugos institucijos, įskaitant pritarusias nacionalini ų registrų 
steigimui, patar ė nesteigti Europos registro d ėl galimo piktnaudžiavimo. Tokio 
registro įsteigimą reikėtų numatyti tik tada, jeigu naudojimosi juo teis ės būtų griežtai 
ribojamos ir jeigu registre vykdom ą paiešką galima pateisinti visuotina ir primygtina 
būtinybe užtikrinti visuomen ės saugum ą.  
Ne mažiau svarbus aspektas svarstant galimas priemones yra tas, kad b ūtina pabrėžti, 
jog visais atvejais bus b ūtinai reikalinga visapusiš ka kompetentingos duomen ų 
apsaugos institucij ų vykdoma prieži ūra. Bet kuriuo atveju, pateikdama b ūsimus 
pasiūlymus Komisija, vadovaudamasi Komunikatu KOM (2005) 1729, atliks 
specialius poveikio pagrindin ėms teisėms vertinimus.  
                                                 
9 2005 m. balandžio 27 d. Komunikatas KOM (2005) 172 galutinis, „Pagrindini ų teisių chartijos 
laikymasis Komisijos teis ės aktų pasiūlymuose“ (išd ėstantis pagrindini ų teisių vidaus kontrol ės, jų 
įtraukimo atliekant poveikio vertinimus, atsižvelgiant į tikėtino poveikio mast ą, ir standartin ės 
konstatuojamosios dalies apie Chartij ą įtraukimo metodik ą).