EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.23 
SEK(2011) 1403 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
 
Pasiūlymas 
  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
 
 
kuriuo sukuriama be ndra švietimo, mokymo, jaunimo  ir sporto programa (2014–2020)
  
SANTRAUKA IR SUSIJUSIOS IŠVADOS 
   
{KOM(2011) 788 galutinis} 
{SEK(2011) 1402 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Pagrindin ė tarnyba:  Švietimo ir kult ūros GD (EAC) kartu su Švietimo, garso ir vaizdo bei 
kultūros vykdom ąja įstaiga (EACEA) 
Atsakomyb ės apribojimas: Už šią ataskaitą atsakingos tik j ą rengusios Komisijos tarnybos, 
iš jos negalima iš anksto spr ęsti, koks bus galutinis Komisijos sprendimas. 
 
LT 3   LT TURINYS 
Įvadas ......................................................................................................................... ............. 4 
1. Problemos aprašymas................................................................................................... 4 2. ES paramos pagrindas.................................................................................................. 6 3. B ūsimos paramos tikslai .............................................................................................. 7 
4. Variantai................................................................................................................... .... 9 
5. Pagrindinis variant ų poveikis..................................................................................... 12 
6. Variant ų palyginimas ................................................................................................. 14 
7. Palankiausiai įvertinto varianto  aprašymas................................................................ 21 
8. Steb ėsena ir vertinimas .............................................................................................. 24 
 
LT 4   LT ĮVADAS  
Šiame dokumente pateikiama keturi ų poveikio vertinimo ataskait ų, apimančių švietimą, mokym ą, 
jaunimą ir sportą, santrauka. 
Keturiose poveikio vertinimo ataskaitose nagrin ėta, kaip taikomos trys dabartin ės programos, o sporto 
atveju – parengiamieji veiksmai, d ėl kurių nusprend ė biudžeto valdymo institucija. Iš viso nuodugniai 
išnagrinėti keturi variantai: nutraukti taikom us veiksmus arba programas; t ęsti juos toliau, nieko 
nekeičiant; stiprinti dabartini ų program ų tikslus; siekiant sustiprinti tikslus ir poveik į taikyti bendr ą 
švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto program ą, sutelkiant pastangas ir taikant racionalesn ę struktūrą. 
Kiekvienu poveikio vertin imo atveju palankiausiai įvertintas variantas – suj ungti dabartines programas 
į bendrą programą, atitinkan čią 2011 m. birželio 29 d. priimt ą Komisijos sprendim ą dėl daugiamet ės 
finansinės programos. Šis palankiausiai įvertintas variantas b ūtų racionaliausias ir ekonomiškiausias 
dėl tokių pagrindini ų priežasčių: 
1. jis geriausiai atitinka didesni ų ES investicij ų švietimo ir mokymo srityse poreik į finansų ir 
ekonomikos kriz ės metu, nes ekonomikos augimas pr iklauso nuo aukštos kvalifikacijos 
darbuotoj ų pasiūlos ir nedirban čiųjų įgūdžių ir gebėjimų sutelkimo; 
2. pagal jį daugiausia d ėmesio skiriama veiksmams, kurie dabartin ėse programose įvardyti kaip 
sukuriantys didžiausi ą papildom ą Europos naud ą ir turintys didžiausi ą poveikio stiprinimo 
potencialą, dėl kurio daromas akivaizdus poveikis Eur opos švietimo ir mokymo sistemoms ir 
todėl labai padid ėja investicij ų grąža;  
3. pagal nauj ą racionalesn ę programos strukt ūrą sutelktos pastangos sudarys s ąlygas didesnei 
skirtingų švietimo sektori ų program ų sinergijai, taip sustiprinant paskatas mokytis vis ą 
gyvenimą, padidinant nuoseklum ą ir pagerinant prieig ą potencialiems naudos gav ėjams, 
taikant racionalesnius kelet ą sričių apimančius veiksmus; 
4. be pačių švietimo institucij ų bendradarbiavimo, didesnis d ėmesys skiriamas labai svarbiam 
švietimo ir žmogiškojo kapitalo vaidmeniui  skatinant švietimo ir verslo partneryst ę ir taip 
remiant inovacijas, siekiant geriausi ų mokymo(si), užimtumo ir verslumo rezultat ų; 
5. galiausiai, racionalizuojam os ir supaprastinamos įgyvendinimo ir valdymo proced ūros, 
suteikiant galimyb ę sumažinti įgyvendinimo s ąnaudas – iki 40 proc. – palyginti su dabartini ų 
programų (t. y. Mokymosi vis ą gyvenim ą, „Veiklaus jaunimo“ ir bendradarbiavimo aukštojo 
mokslo srityje su tre čiosiomis šalimis) įgyvendinimo s ąnaudomis. 
Šioje santraukoje pateikiami pagrindiniai keturi ų poveikio vertinimo ataskait ų elementai; 
išsami informacija pateikiama atsk irose poveikio vertinimo ataskaitose.  
1. PROBLEMOS APRAŠYMAS  
Be svaresni ų investicij ų į žmogišk ąjį kapitalą, švietimą ir Europos pilie čių gebėjimus, nė vienas iš 
strategijos „Europa 2020“ tiksl ų ir pagrindini ų siekių nebus įgyvendintas. Dabartin ėmis ekonomikos 
sąlygomis, did ėjant aukštos kvalifikacijos darbuotoj ų konkurencijai pasaulio mastu, naudos k ūrimui ir 
augimui b ūtina radikali ir visa apimanti švietimo ir mokymo sistem ų reforma, kurioje daugiausia 
dėmesio būtų skiriama geb ėjimams.  
 
LT 5   LT Tarybai pirmininkaujan čios Lenkijos pranešime d ėl augimo šaltini ų1 rekomenduojama padidinti 
programų, kuriomis remiamas student ų, jaunųjų mokslinink ų ir darbuotoj ų judumas (pvz., „Erasmus“, 
„Marie Curie“), finansavim ą; pranešime nurodyta, kad padidinus aukšt ąjį išsilavinim ą įgijusių žmonių 
dalį iki 40 proc., vienam ES gyventojui tenkantis BVP padid ėtų 4 proc. 
Taikant dabartines programas įgyta patirtis rodo, kad ES biud žeto parama gali labai prisid ėti gerinant 
ES piliečių pasirengim ą darbo rinkai ir karjerai bei sprendžiant pagrindines švietimo ir mokymo 
sistemų problemas: didel į mokyklos nebaigian čių asmenų skaičių, pagrindini ų įgūdžių ir gebėjimų 
trūkumą, nepakankam ą aukštąjį mokslą ir profesin į rengimą pasirinkusi ųjų skaičių, nepakankam ą 
suaugusiųjų švietimą ir mokym ą, nepakankamas švietimo srities darbuotoj ų tobulinimosi galimybes ir 
neaukštą jaunuolių verslumo ir k ūrybingumo lyg į. ES parama taip pat gali pad ėti mažinti mokymo 
pasiūlos ir galimybi ų mokytis neatitikim ą, ypač nepalankioje socialin ėje padėtyje esan čių ir 
specialiųjų poreikių turinčių asmenų atveju, ir spr ęsti lyčių nelygybės švietimo ir mokymo srityje 
klausimą. Atitinkamai ES parama gali prisid ėti prie jaunimo socialinio kapitalo pl ėtotės, jaunimo gali ų 
ir jo galimybi ų aktyviai dalyvauti visuomen ės veikloje didinimo, kaip nustatyta naujoje sutartyje.  
Atsižvelgiant į patirtį, sukauptą įgyvendinant dabartines programas, ES kompetencij ą ir privalumus bei 
ES finansini ų priemoni ų paramos ribotum ą, taip pat į konsultacijose suinteresuot ųjų subjektų išreikštą 
nuomonę, 2014 –2020 m. daugiamet ėje finansin ėje programoje numatyta ES parama švietimui, 
mokymui, jaunimui ir sportui tur ėtų visų pirma b ūti orientuota į toliau nurodytus pagrindinius 
uždavinius ir problemas.  
– Reikia plėtoti tarptautin į judumą ir Europos švietimo ir mokymo erdv ę: 
 kvalifikacij ų ir gebėjimų pripažinimo ir perk ėlimo sistema, b ūtina Europos švietimo ir 
mokymo erdvei kurti, išvystyta nepakankamai. Dalyvavimas švietimo ir mokymo programos judumo veiksmuose n ėra visiškai susietas su švietimo ir mokymo politikos prioritetais, kaip 
apibrėžta strategijoje „Europa 2020“ ir švietimo ir mokymo strategijoje „ET 2020“, pvz., su 
poreikiu remti mokymosi rezultat ų pripažinimo ir perk ėlimo priemoni ų įgyvendinim ą. Be to, 
nepakankamas judumo ir institucin ės sandaros ryšys, kuris, be kita ko, yra 
internacionalizavimo pastang ų dalis. Yra ir kit ų judumo mokymosi tikslais kli ūčių, visų 
pirma susijusi ų su kalbų mokėjimu. Be to, neformaliojo mokymosi ir darbo su jaunimu 
srityje jaunuoliams teikiamos galimyb ės yra fragmentiškos ir nelygios;
 
– Reikia skatinti institucij ų bendradarbiavim ą ir stiprinti Europos pozicij ą pasaulyje siekiant 
meistriškumo ir lygi ų galimybi ų švietimo ir mokymo srityje: 
 jungtini ų tarptautini ų švietimo ir mokymo institucij ų programų rengimas yra nepakankamas. 
ES yra nepakankamai patraukli vieta atvykti studijuoti – ji pralaimi konkurencin ę kovą su 
kitomis išsivys čiusiomis ir spar čiai augan čios ekonomikos šalimis. Nepakankamai 
pripažįstamas neformalusis mokymasis ir darbas su jaunimu ir j ų rezultatai, be to šioje srityje 
mažai dalijamasi patirtimi. Pedagogin ės inovacijos ir geriausios patirties mainai, įskaitant ES 
mokslinių tyrimų ir plėtros programose generuojam ų idėjų įgyvendinim ą, yra nepakankami. 
Verslas ir moksliniai tyrimai yra nepakankamai susieti su švietimo ir mokymo sistemomis, 
kad būtų abipusiškai prisidedama prie švie timo politikos formavimo ir priemoni ų; 
– Reikia remti kit ų šalių universitet ų modernizavimo proces ą: 
 ES b ūtina, kad jos partner ės būtų produktyvios ir tinkamai veikian čios ekonomikos šalys, 
kurios yra ne tik inovacij ų šaltinis, bet ir rinka, į kurią galima eksportuoti Europos prekes ir 
paslaugas. Žema ši ų šalių aukštojo mokslo sistem ų kokybė riboja augimo ir 
bendradarbiavimo su ES galimybes; 
                                                 
1 „Siekiant Europos bendro sutarimo augimo srityje“, 2011 m. spalio m ėn. 
 
LT 6   LT – Reikia atlikti įrodymais grindžiam ą analizę, siekiant remti švietimo sistem ų pertvarkym ą ir 
modernizavim ą bei darbo su jaunimu pl ėtotę: 
 duomen ų rinkimas, analiz ė ir panaudojimas, įskaitant taikant atvir ąjį koordinavimo metod ą ir 
įgyvendinant strategij ą „Europa 2020“, yra nepakankami, kad juos b ūtų galima taikyti 
įrodymais grindžiamos politikos formavimui ir reformoms. Politikos priemon ės ir pažangi ų 
švietimo, mokymo ir jaunimo srities investicij ų program ų tarpusavio palyginimas bei 
spaudimas investuoti yra nepakankami; 
– Reikia sumažinti mokymo pasi ūlos ir galimybi ų mokytis neatitikim ą lyties, nepalankioje 
socialinėje padėtyje esančių ir speciali ųjų poreikių turinčių asmenų poreikiais; 
– Reikia užtikrinti, kad jaunuoliai aktyviai ir konstruktyviai dalyvaut ų visuomen ės ir 
demokratin ėje veikloje;   
– Reikia geriau informuoti ir geriau dalytis žiniomis, kaip spr ęsti su sportu susijusias 
problemas, daugiausia vietos ir m ėgėjiško sporto lygmeniu, ypa č siekiant gero valdymo, 
fizinės sveikatinimo veiklos, socialin ės įtraukties, smurto ir netolerancijos mažinimo, 
dvikryptės sportinink ų karjeros ir kovoti su dopingu. 
Paminėtosios reikm ės iš esmės yra susijusios su ES paramos mastu ir turiniu, ta čiau labai svarbu tuo 
pačiu metu siekti  papildomos Europos naudos, tinkamo valdymo ir supaprastinimo . Nors 
dabartinių program ų tarpinių vertinim ų ir interneto konsultacij ų su suinteresuotaisiais subjektais 
rezultatai atspindi palyginti aukšt ą pasitenkinimo lyg į, sistemą būtina ir toliau tobulinti, ypa č 
atsižvelgiant į dabartinį biudžeto suvaržym ą.  
Dabartinės švietimo, mokymo ir jaunimo programos yra pernelyg sud ėtingos, nustatyta per daug tiksl ų 
ir veiksm ų, ribojančių sistemin į poveikį ir tuo pa čiu papildom ą Europos naud ą bei potenciali ą ES 
paramos investicij ų naudą. Pavyzdžiui, dabartin ę Mokymosi vis ą gyvenim ą program ą sudaro šešios 
paprogram ės, daugiau kaip 50 tiksl ų ir per 60 veiksm ų. Jaunuoli ų judumui ir (neformaliajam) 
mokymuisi skatinti yra skirta „Veiklaus jaunimo“ programa, be to, jaunimui skiriama maždaug 
80 proc. vis ų Mokymosi vis ą gyvenim ą programos l ėšų. Kai kuri ų veiksmų rezultatai yra per menki, 
kad būtų užtikrintas ilgalaikis poveikis. Tarptautiniam be ndradarbiavimui aukštojo mokslo srityje taip 
pat būdinga įvairių ES priemoni ų, kuriomis siekiama panaši ų tikslų ir įgyvendinami panaš ūs veiksmai, 
fragmentacija.  
Tokia dabartinės ES paramos fragmentacija  trukdo siekti įvairiomis politin ėmis priemon ėmis 
pagrįstos ir veiksm ų sinergijos ir kelia dubliavimo pavoj ų, tiek skirtinguose švietimo sektoriuose 
atsižvelgiant į mokymosi vis ą gyvenim ą perspektyv ą, tiek pačiuose švietimo, mokymo ir jaunimo 
sektoriuose arba jaunimo sektoriaus ir kit ų svarbiausi ų politikos sri čių bei finansavimo šaltini ų, kaip 
antai užimtumo, mokslini ų tyrimų ir inovacij ų ir struktūrinių fondų. Tai taip pat be reikalo didina 
sudėtingumą ir tiek suinteresuotiesiems subj ektams, tiek ES institucijoms tenkan čią administracin ę 
naštą ir tuo pačiu mažina supaprastinimo galimybes ir masto ekonomij ą.  
2. ES PARAMOS PAGRINDAS  
ES veiksmai švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse yra pagr įsti Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 165 ir 166 straipsniais. 
Nepažeidžiant subsidiarumo principo, ES parama tur ėtų būti siekiama papildyti valstybi ų narių 
veiksmus remiant politines reformas ir modernizavim ą bei siekiant sisteminio poveikio pagal 
strategijose „Europa 2020“ ir „ET 2020“ nustatytus tikslus . Šiuo atžvilgiu naujos ES švietimo, 
mokymo, jaunimo (taip pat ir sporto) r ėmimo programos papildoma Europos nauda grindžiama 
keturiais pagrindiniais aspektais:  
 
LT 7   LT – tarptautinis ir inovacinis Programos veiksm ų ir rezultat ų, kurių ji padės pasiekti, 
pobūdis: dabartiniai valstybi ų narių veiksmai išliks nacionalinio lygmens. Papildoma ES 
nauda grindžiama tuo, kad Bendrijos biudžeto l ėšomis skatinamas ir remiamas pavieni ų 
asmenų judumas, bendradarbiavimas ir partneryst ė dalyvaujan čiose šalyse ir su ne ES 
šalimis partner ėmis (ypač aukštojo mokslo srities bendradarbiavimas ir judumas), sudarant 
sąlygas mokytis ir perduoti žinias bei inovacijas švietimo, mokymo ir jaunimo sri čių 
suinteresuotiesiems subjektams, institucijoms, organizacijoms ir sistemoms;  
– remiamas valstybi ų narių bendradarbiavimas , ypač taikant atvir ąjį koordinavimo metod ą. 
ES remia ES strategijose išd ėstytus prioritetus, siekdama įvairių suinteresuot ųjų subjektų 
sutarimo d ėl švietimo, mokymo ir jaunimo vaidmens remiant ekonomin ę ir socialin ę raidą, ir 
prisidėdama prie politikos formuotoj ų bei švietimo ir mokymo specialist ų žinių, susijusių su 
tarptautine ger ąja patirtimi, įskaitant sporto srityje, geri nimo. Siekiant daryti poveik į 
švietimo ir mokymo srities sisteminiams poky čiams, Programa tur ėtų būti bendrųjų Europos 
judumo ir kvalifikacijos pripažinimo priemoni ų2 įgyvendinimo varom ąja jėga;  
– programa papildo nacionalines, tarptautines ir ES programas:  ES paramos konkreti 
papildoma nauda, palyginti su kit ų (nacionalini ų ir tarptautini ų) program ų papildoma nauda, 
atsiranda d ėl didesnės jos veiksm ų geografin ės aprėpties ir d ėl to, kad ja skatinamas 
nuoseklus bendradarbiavimas švietimo, mokymo, ja unimo ir sporto srityse, taip pat judumas 
ir švietimo bei mokymo internacionalizavimas. Kit ų ES program ų, ypač ES strukt ūrinių 
fondų, švietimo ir mokymo sri čių iniciatyvos yra kiek kitokios. Europos socialinio fondo  
veikla yra daugiausia susijusi su  pagalbos teikimu, didžiausi ą dėmesį skiriant darbo viet ų 
kūrimui ir dalyvi ų integracijai į darbo rink ą, o būsima programa bus sudaroma judumo, 
naujų projektų, idėjų ir metod ų plėtotės galimybi ų, kurias gali remti ir ESF. Europos 
regioninės plėtros fondas  gali investuoti į švietimo infrastrukt ūrą; tai padeda stiprinti 
bendruomenes ir pagerina prieig ą. Socialini ų, ekonomini ų ir humanitarini ų mokslų tyrimų 
programa (Mokslini ų tyrimų ir inovacij ų GD – Septintoji bendroji programa) atlieka svarb ų 
vaidmenį remiant mokslinius tyrimus švietimo srityje, finansuojant mokymosi vis ą 
gyvenimą, įgūdžių poreikio, švietimo, jaunimo ir socialin ės įtraukties mokslini ų tyrimų 
projektus, kuriuose dalyvauja visos Europos ir kit ų šalių mokslininkai. Nors tai atskiros 
programos, yra sinergijos ir bendradarbiavimo galimybi ų; 
– programa prisideda siekiant sisteminio poveikio: ES masto priemone galima padaryti 
didelį sistemin į poveikį, ypač išbandant naujus metodus , kuriais remiantis gali b ūti 
plėtojamos nacionalin ės arba regionin ės sistemos, kurios ilgainiui gali išaugti iki 
tarptautini ų. 
ES parama tur ėtų atitikti  Sutartyje nustatyt ą proporcingumo princip ą, ji neturėti viršyti to, 
kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti. Ji tur ėtų būti įgyvendinta pagal valstybi ų narių 
politikos nuostatas.  
3. BŪSIMOS PARAMOS TIKSLAI  
Skirtingose vertinimo ataskaitose pabr ėžiama, kad Europos S ąjunga ir jos valstyb ės narės nustatė 
aiškius bendrus švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto sri čių tikslus ir politikos procesus, nustatytus 
švietimo ir mokymo srities strategin ėje programoje („ET 2020“), 2010–2018 m. Europos 
bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje atnaujintoje sistemoje ir 2011 m. komunikate „ES lygmens 
veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“. Šis politin is pagrindas visiškai tinkamas taip pat ir 
2014–2020 m. DFP, tod ėl ES biudžeto parama šiose srityse tur ėtų būti siekiama bendrai prisid ėti prie 
                                                 
2 Pvz., „Europass“, „Youthpass“, Europos kvalifikacij ų sandara (EKS), Europos profesinio mokymo 
kreditų perkėlimo sistema (ECVET). 
 
LT 8   LT šių ES strategij ų įgyvendinimo. Pagrindiniai poveikio rodikliai tur ėtų būti atitinkami pagrindiniai 
strategijos „Europa 2020“ tikslai.  
 
LT 9   LT Bendrieji tikslai  
Bendrasis Programos tikslas – prisid ėti prie strategijos „Europa 2020“ ir švietimo ir mokymo srities 
strateginės programos „ET 2020“ tiksl ų, įskaitant atitinkamus kiekybinius siekius, taip pat prie 2010–
2018 m. Europos bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje atnaujintos sistemos, tvarios tre čiųjų šalių 
aukštojo mokslo sistem ų ir sporto europinio matmens pl ėtotės. 
Atskirose poveikio vertinimo ataskaitose nustatyti tokie bendrieji b ūsimos paramos tikslai: 
Mokymasis vis ą gyvenim ą ir švietimas bei mokymas : prisidedant prie švietimo ir mokymo sistem ų 
kokybės gerinimo, suteikti daugiau galimybi ų pavieniams įvairių amžiaus grupi ų ir skirtingos 
socialinės padėties asmenims – taip b ūtų siekiama strategijos „Europa 2020“ pažangaus, integracinio ir 
tvaraus augimo ir strategijos „ET 2000“ tiksl ų; 
Tarptautinis bendradarbiavimas aukštojo mokslo srityje : sustiprinti atvirum ą, inovacijas ir 
meistriškum ą švietimo srityje, siekiant ilgalaikio sisteminio poveikio, didinant paj ėgumus ir remiant 
aukštojo mokslo institucij ų reformas ES ir šalyse partner ėse. 
Neformalusis jaunimo švietimas : prisidėti prie jaunimo užimtumo, ak tyvaus dalyvavimo visuomen ės 
gyvenime ir priklausymo ES poj ūčio, taip skatinant žmogiškojo ir socialinio kapitalo vystym ą ir 
augimą bei socialin ę sanglaud ą remiant strategij ą „Europa 2020“ ir ES jaunimo strategij ą. 
Sportas : plėtoti sporto europin į matmenį. 
Susiję konkretieji ir veiklos tikslai išpl ėtoti kiekvienoje poveikio vertinimo ataskaitoje, nurodant 
skirtingų lygių rodiklius. Vienas iš pavyzdži ų – Mokymosi vis ą gyvenim ą vertinimo ataskaitos priede 
pateiktų rodiklių santrauka.  
4. VARIANTAI  
Rengiant poveikio vertinimo ataskaitas atlikti tyrimai parod ė, kurie dabartiniai veiksmai yra efektyv ūs 
ir kurie ne. Į tuos rezultatus atsižvelgta renkantis palankiausi ą variantą ir skirstant veiksm ų 
finansavim ą pagal Komisijos pasi ūlymą dėl 2014–2020 m. daugiamet ės finansavimo programos.  
Kalbant apie dabartini ų Mokymosi vis ą gyvenim ą ir jaunimui skirt ų program ų poveikio vertinimo 
ataskaitas, nagrin ėti toliau pateikiami keturi variantai. Dviejose poveikio vertinimo ataskaitose – 
tarptautinio bendradarbiavimo aukštojo m okslo ir sporto srityje – atsižvelgta į kitų dviejų poveikio 
vertinimo ataskait ų struktūrą, ypač į palankiausiai įvertinto varianto (t. y. bendros švietimo, mokymo, 
jaunimo ir sporto programos) tikslus ir racionalesn ę sandarą. 
3 variante ir – kiek labiau – 4 variante si ūloma galimyb ė pasiekti didel ę naudos gav ėjų kritinę masę ir 
sisteminį poveikį nutraukiant dabartinius veiksmus, kuri ų papildoma ES nauda nepakankama. 
Pasirinkus 4 variant ą būtų daromas dar didesnis potencialus poveikis, kur į galim pasiekti išskiriant tris 
pagrindinius veiksmus ir visapusiškai išnaudojant švie timo ir jaunimo sektori ų sinergiją. 
Šiame kontekste išnagrin ėtos tam tikros politin ės turinio pasirinkimo galimyb ės, bet kadangi jos 
prieštaravo tyrim ų išvadoms ir (arba) neatitiko valstybi ų narių ir ES prioritet ų, buvo atmestos. Be to, 
šioje srityje b ūtų galima parengti teorini ų kitomis politikos priemon ėmis grįstų modelių. Tačiau tai 
viršytų ES kompetencij ą šioje srityje, tod ėl toks variantas buvo iš anksto atmestas.  
 
LT 10   LT 1 politikos variantas : išlieka esama pad ėtis (bazinis variantas) 
Dabartinėse programose ir paprogram ėse didžiąja dalimi išlikt ų dabartiniai, atskiri tikslai, veiksmai, 
struktūra ir valdymo sistemos bei dabartinis biudžeto paskirstymas. Tod ėl šios programos iš esm ės 
būtų tokios pa čios, kaip ir šios:  
• Mokymosi vis ą gyvenim ą programa; 
• „Erasmus Mundus“ programa ir kitos bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis aukštojo 
mokslo srityje programos;  
• „Veiklaus jaunimo“ programa. 
Nebūtų specialios sportui skirtos programos.  
2 politikos variantas:  nesiimama joki ų veiksmų 
Pagal šį variantą po 2013 m. susijusioms sritims neb ūtų taikomos ES finansavimo programos. 
Politikos koordinavimas ir tarpusavio mokymosi procesai (t. y. švietimo ir jaunimo politikos sri čių 
atvirasis koordinavimo metodas, sporto srities politikos koordinavimas) b ūtų tęsiami. ES toliau 
vykdytų savo prievoles pagal Sutarties 165 ir 166 straipsnius, kurioms įgyvendinti prireikt ų lėšų 
informacijai, analizei ir žmogiškiesiems ištekliams. Kai kurie su sportu susij ę projektai gali b ūti 
finansuojami pagal kitas ES programas ir su sijusias priemones, kaip antai visuomen ės sveikatos 
priemones arba ESF. Kita vertus, švietimo, mokymo ir judumo neformaliojo mokymosi tikslais, darbo 
su jaunimu ir tarptautin ės bendradarbiavimo veiklos išlaidos b ūtų finansuojamos iš šaltini ų, 
nesusijusi ų su ES (vis ų pirma valstybi ų narių lėšomis).  
3 politikos variantas:  dabartini ų program ų tikslų stiprinimas  
Remiantis dabartini ų program ų privalumais ir pašalinus j ų trūkumus, taikant š į variantą būtų 
persvarstyti dabartini ų atskirų programų tikslai, siekiant geriau paremti strategin ę programą „Europa 
2020“ ir nauj ą ES politin į kontekst ą, susijusį su švietimu, mokymu ir jaunimu. Skirting ų švietimo, 
mokymo ir jaunimo program ų ir paprogrami ų administracin ės struktūros ir sandara siekiant t ęstinumo 
nebūtų keičiamos. Būtų sukurta nedidel ės apimties ir mažo biudžeto „Sporto“ programa. Dabartini ų 
programų pokyčiai būtų grindžiami tokiais principais:  
(a) kiekvienoje atskiroje programoje daugiausia d ėmesio skiriama veiksmams, turintiems 
didžiausią papildom ą naudą ir galintiems sutelkti didžiausi ą kritinę masę, ir svarbioms 
sąlygoms bei paskatoms, kad b ūtų pasiekti politiniai S ąjungos politikos tikslai, susij ę su 
sisteminiais poky čiais; 
(b) supaprastinami ir racionalizuojami pagal at skiras programas remiami veiksmai, tuo pa čiu 
atsižvelgiama į programų suskirstym ą pagal naudos gav ėjų kategorijas, skirtingus j ų tikslus, 
veiklą ir t. t. 
Dalis šiuo metu pagal programas finansuojam ų veiksmų, nepakankamai atspindin čių politikos 
prioritetus, besidubliuojan čių su kitomis ES finansin ėmis priemon ėmis, pasižymin čių didelėmis 
valdymo s ąnaudomis ir nepakankama  papildoma ES nauda, b ūtų nutraukti. Konkre čiau, programomis 
būtų siekiama:  
• gerinti judumo finansavim ą, įskaitant:  
o didinimo poveik į darantį judumą (darbuotoj ų, mokytoj ų, su jaunimu dirban čių 
asmenų);  
 
LT 11   LT o didesnį dėmesį judumui, kurio sisteminis poveikis didžiausias, ypa č aukštųjų 
mokyklų studentams;  
o stažuotes įmonėse, lengvinant patekim ą iš švietimo sistemos į darbo rink ą ir 
skatinant verslum ą; 
• remti tarpusavio mokym ąsi, pagrįstą meistriškumu ir sistem ų modernizavimu tiek ES šalyse, tiek 
šalyse partner ėse, įskaitant:  
o mokymosi vieniems iš kit ų veiklą;  
o gerosios patirties mainus;  
o bendrų projektų ir inovacini ų metodų plėtotę;  
o geresnius ryšius su darbo rinka;  
o paskatas už meistriškum ą švietimo srityje siekiant inovacij ų ir verslumo; 
• remti atvirojo koordinavimo me todo politikos tinklus valstyb ėse narėse ir drauge išbandyti 
inovacinius politikos metodus, kaip antai:  
o ES kvalifikacij ų skaidrumo, perk ėlimo ir pripažinimo priemoni ų plėtotę;  
o analizę, tiesiogiai susiet ą su strategijos „Europa 2020“ ir Metin ės augimo 
apžvalgos prioritetais, taip pat su Bolonijos ir Kopenhagos procesais; 
o švietimo įstaigų ir kitų suinteresuot ųjų subjektų dalijimąsi modernizavimo 
darbotvark ės politine patirtimi;  
o jaunimo organizacij ų kitų suinteresuot ųjų subjektų dalijimąsi Europos 
bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje programos politine patirtimi; 
o politinį dialogą su trečiosiomis šalimis, daugiausia d ėmesio skiriant 
strateginiams partneriams. 
Atskira „Sporto“ programa sudaryt ų geresnes s ąlygas nustatyt ų sričių žinių ir gerosios patirties 
generavimui, mainams ir  sklaidai bei padidint ų informuotum ą aktualiausiais klausimais. Ji taip pat 
būtų politikos formavimo pagrindas ir sudaryt ų sąlygas didinti sporto organizacij ų pajėgumus.  
4 politikos variantas:  Bendra švietimo, mokymo, jaunimo  ir sporto programa – tiksl ų ir poveikio 
stiprinimas sutelkiant veikl ą ir nustatant racionalesn ę struktūrą.  
Šiuo, į trečiąjį panašiu variantu žengiamas dar vienas žingsni s, sutelkiant ir supaprastinant dabartines 
programas ir įvairias kitas programas, kuri ų tikslai, veiksm ų pobūdis ir įgyvendinimo mechanizmai 
yra iš esm ės panašūs. Todėl pasirinkus š į variantą patobulinim ų potencialas b ūtų dar didesnis nei 
pasirinkus tre čiąjį: integravus  visą švietimo, mokymo ir jaunimo veikl ą į bendrą program ą, išaugtų 
papildoma ES nauda ir sisteminis veiklos pove ikis. Tai galima paaiškinti tuo, kad tokio pob ūdžio 
veiksmai, šiuo metu remiami pagal atsk iras programas ir paprogrames, gali b ūti suderinti ir 
racionalesni, nes j ų pobūdis yra panašus, o veiksm ų ir įgyvendinimo supaprastinimas gali padidinti ES 
paramos poveik į ir išlaidų efektyvum ą.  
Programoje taip pat b ūtų numatytas atskiras skyrius ir biudžetas sporto veiklai. Taip b ūtų išvengta 
kelių teisinių pagrindų (tai atitinka bendr ą DFP nuostat ą dėl racionalizavimo ir supaprastinimo), b ūtų 
 
LT 12   LT siekiama bendr ųjų tikslų, išnaudojamas masto ekonomijos ir administracini ų bei valdymo proced ūrų 
suderinimo potencialas.  
Bendra programa b ūtų toliau didinama sisteminio poveikio apr ėptis ir investicij ų grąža, koncentruojant 
papildom ą Europos naud ą turinčią veiklą ir padidinant sinergij ą bei mažinant veiklos dubliavim ą 
sektorių ar politikos atžvilgiu. Programos strukt ūra ir dalyvavimo s ąlygos bus labai supaprastintos; bus 
nustatyti trij ų tipų svarbiausi veiksmai – judumas, bendradarbiavimas ir politin ės reformos. Didžiausi 
privalumai b ūtų tokie:  
(a) kaip ir tre čiojo varianto atveju, daugiausia d ėmesio skiriant veiksmams, turintiems didžiausi ą 
papildom ą naudą ir galintiems sutelkti didžiausi ą kritinę masę, ir svarbioms s ąlygoms bei 
paskatoms, kad b ūtų pasiekti politiniai S ąjungos politikos tikslai, susij ę su sisteminiais 
pokyčiais;  
(b) nustatant tas veiklos sritis, kuriose Programa turi konkurencin į pranašum ą, palyginti su 
kitomis ES priemon ėmis arba iniciatyvomis, ir nustatant bei taikant jau pl ėtojamas skirting ų 
sektorių, politikos sri čių ir finansavimo šaltini ų sinergijos ir papildymo galimybes; 
(c) gerokai supaprastinant program ų struktūrą, siekiant masto ekonomijos, supaprastinant 
Programos valdym ą bei didinant Programos patrauklum ą.  
Kalbant apie įgyvendinimo mechanizm ą, būtų atsižvelgiama į esamus nacionalini ų agentūrų sistemos 
privalumus, kaip nurodyta šio dokumento 6 dalyje. 
Šiuo politikos variantu b ūtų siekiama sukurti daugiau lankstumo ir suteikti paskat ų kurti papildom ą ES 
naudą, kad skirstant biudžet ą veiksmams, naudos gav ėjams ir šalims b ūtų geriau įvertinami faktiniai 
kiekybiniai ir kokybiniai rezu ltatai. Tai taip pat leist ų geriau panaudoti mokslini ų tyrimų rezultatus ir 
perduoti patikrintas inovacijas ir geriausi ą patirtį, kurias galima perduoti žemesnio lygio programoms.  
Su sportu susijusiems programos veiksmams b ūtų galima taikyti dabartinius įgyvendinimo 
mechanizmus – tai užtikrint ų masto ekonomij ą (be dabartini ų program ų būtų sukurta nauja atskira 
programa) ir naudojim ąsi gerąją patirtimi.  
5. PAGRINDINIS VARIANT Ų POVEIKIS  
Dėl iniciatyvos pob ūdžio poveikis aplinkai la ikomas nereikšmingu vis ų išnagrinėtų variantų atveju, 
todėl toliau nagrin ėjamas nebuvo. 
1 variantas: išlieka esama pad ėtis 
Socialinis poveikis 
Programos ir toliau b ūtų Europos priemoni ų, skirtų judumui, darbo su jaunimu r ėmimui, švietimo ir 
mokymo internacionalizavimui, varom ąja jėga. Jas įgyvendinant b ūtų tęsiama parama tokiai politinei 
veiklai kaip Bolonijos ir Kopenha gos procesai, Europos jaunimo reikal ų srities bendradarbiavimo 
programa ir, mažesniu mastu, atvirojo koordinavimo metodo taikymas.  
Tačiau naudos gaut ų tik nedaugelis nepalankioje socialin ėje padėtyje esan čioms socialin ėms 
ekonomin ėms grupėms priklausan čių asmenų, nes dėl judumo s ąnaudų jų galimyb ė įgyti judumo 
patirties b ūtų gana ribota.  
Ekonominis poveikis 
Programos taip pat iš dalies pagerint ų bendrosios rinkos funkcionavim ą padidindamos pageidaujan čių 
dirbti užsienyje žmoni ų skaičių ir sudaryt ų geresnes s ąlygas kvalifikacij ų skaidrumui. Vidutiniu ir ilgu 
 
LT 13   LT laikotarpiu tai daryt ų teigiamą poveikį konkurencingumui Europos lygmeniu, nes pakilt ų gyventoj ų 
įgūdžių lygis, o d ėl judumo Europoje geriau paskirstyt ų žmogiškasis kapitalas.  
Pagrindin ės teisės 
Programos daryt ų teigiamą poveikį, susijusį su daugeliu pagrindini ų teisių, kaip antai teise į švietimą ir 
judėjimo laive. Judumo veikla, kurioje dalyvaut ų ir tos šalys, kuri ų kalbomis kalba nedaug žmoni ų, 
padėtų remti kalb ų įvairovę. 
2 variantas: nesiimama joki ų veiksmų 
Socialinis poveikis 
Būsimi judumo, bendradarbiavimo ir politikos formavimo sri čių pokyčiai būtų daug labiau 
fragmentiški ir dvišaliai, jie vykt ų mažesniu mastu ir raida valstyb ėse narėse nebūtų tokia nuosekli.  
Tai reikšt ų prarastas galimybes pl ėtoti Europos pilietiškum ą ir viešinti Europos integracijos procesus. 
Nutraukus, pilie čių nuomone, populiariausius ES veiksmus, S ąjungos įvaizdis suprast ėtų. 
Ekonominis poveikis 
Tai galėtų ateityje padidinti su darbo rinka susijusi ų įgūdžių, kaip antai kalbos, komunikacijos ir 
techninių įgūdžių, trūkumą; dėl to sumaž ėtų produktyvumas ir konkurencingumas. 
Nutraukus programas neb ūtų prisidedama prie s ąlygų, būtinų Europos pilie čiams aktyviai naudotis 
judumo teise ir dirbti visoje ES, k ūrimo. 
Pagrindin ės teisės 
Nebūtų prisidedama prie s ąlygų, būtinų Europos pilie čiams aktyviai naudotis judumo teise ir dirbti 
visoje ES, k ūrimo. Būtų mažiau prisidedama prie kalb ų įvairovės plėtotės, nes tos šalys, kuri ų 
kalbomis kalba nedaug žmoni ų, menkiau dalyvaut ų judumo veikloje.  
3 politikos variantas : dabartini ų program ų stiprinimas  
Socialinis poveikis 
Socialinis poveikis b ūtų daromas tose srityse, kur Europai iškyla didžiausi ų įgūdžių ugdymo 
problemų. Kalbant apie socialin ę sanglaud ą, tikėtina, kad veiklos sutelkimas b ūtų naudingas toms 
šalims ir grup ėms, kurių įgūdžiai neišpl ėtoti, ypač dar kartą pabrėžiant pagrindini ų įgūdžių svarbą.  
Kiek svarbesnis poveikis b ūtų padarytas vos kelioms svarbiausi oms sritims, kaip antai jaunimo 
užimtumui. Tai padidint ų programų poveikio svarb ą platesnės politikos formavimui ir lyginamiesiems 
standartams. Vykt ų geresnis bendradarbiavimas su kitomi s organizacijomis ir ne švietimo, pvz., 
gamybos ir savanoriškos veiklos, sektoriais.  
Tikimasi, kad taikant š į variantą padidės įgūdžių pasiūla trumpuoju laikotarpiu (d ėl judumo) ir 
vidutiniu laikotarpiu (d ėl specialist ų ir politik ų tarptautinio mokymosi). Tai sustiprint ų naudos gav ėjų 
suvokimą, kad jie yra Europos pilie čiai, ir suteikt ų jiems galimyb ę prisidėti prie ekonominio ir 
socialinio gyvenimo. D ėmesys sunkiai pasiekiamoms ir socialiai nuskriaustoms grup ėms taip pat 
padėtų didinti tarptautin ėje veikloje paprastai nedalyvaujan čių asmenų suvokim ą, kad jie yra Europos 
piliečiai. Be to, sustiprintas bendradarbiavimas skatinant dalyvavim ą sporto veikloje taip pat gal ėtų 
daryti poveik į, pvz., sveikatos srityje.  
Ekonominis poveikis 
 
LT 14   LT Tikėtina, kad ekonominis poveikis bus teigiamas, nes b ūsima programa b ūtų veiksmingiau 
sprendžiamos problemos, d ėl kurių patiriamos didel ės sąnaudos dėl nedarbo pašalp ų ir aktyvi ų darbo 
rinkos priemoni ų bei dėl netiesiogini ų produktyvumo sumaž ėjimo sąnaudų. Nors būsimos programos 
indėlis sprendžiant šias problemas b ūtų nedidelis, b ūtų nemažai sutaupoma ir skatinamas augimas 
ilguoju laikotarpiu. Didindama įgūdžių pasiūlą Europa tapt ų verslui patrauklesne vieta, o tai turi 
teigiamos įtakos pažangiam Europos ekonomikos augimui.  
Pagrindin ės teisės 
Palyginus su 1 variantu (išliekan čia esama pad ėtimi), pasirinkus š į variantą toliau b ūtų daromas 
teigiamas poveikis pagrindin ėms teisėms, nes daugiau d ėmesio būtų skiriama teisei į švietimą visiems 
ES piliečiams, ypa č sunkioje pad ėtyje esančioms grup ėms, užtikrinti. 
4 politikos variantas : bendra švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa – poveikio 
stiprinimas sutelkiant veikl ą ir nustatant racionalesn ę struktūrą.  
Socialinis poveikis 
3 varianto socialinis poveikis pasireikšt ų ir pasirinkus š į variantą, bet būtų dar didesnis, atsižvelgiant į 
tai, kad d ėl program ų ir veiksm ų fragmentacijos galimyb ės padidinti dabartini ų program ų poveikį, 
supaprastinti veikl ą ir padidinti veiksmingum ą yra ribotos. Be to, integr acija ir aiškus programos 
supaprastinimas daryt ų teigiamą poveikį administracin ėms išlaidoms ir dalyvavimo galimyb ėms: 
pritaikius „vieno langelio“ princip ą judumo srityje (integruotos nacionalin ės agentūros), dėl 
finansavimo gal ėtų kreiptis daugiau pavieni ų asmenų, švietimo ir mokymo institucij ų bei jaunimo 
organizacij ų. Dėl naujos programos strukt ūros būtų sudaromos geresn ės sąlygos vystyti veikl ą 
skirtinguose švietimo sektoriuose, tod ėl mokymasis vis ą gyvenim ą būtų skatinamas veiksmingiau.  
Sujungus dabartin ę „Erasmus“ programos veikl ą su panašia veikla, vykdoma atskiromis 
bendradarbiavimo aukštojo mokslo sr ityje su ne ES šalimis partner ėmis programomis („Erasmus 
Mundus“, „Tempus“ ir t. t.), bendradarbiavimas su tokiomis šalimis b ūtų nuoseklesnis; tai paskatint ų 
aukštojo mokslo internacionalizacij ą ir labai supaprastint ų valdymą ir proced ūras. Naudos b ūtų 
gaunama ir d ėl „Veiklaus jaunimo“ programos integracijos – taip b ūtų skatinamas bendradarbiavimas 
su kitais neformaliojo švietimo sektoriaus dalyviais ir b ūtų siekiama, kad švietimo ir mokymo srities 
suinteresuotieji subjektai ir darbdaviai geriau pripažint ų neformaliojo mokymosi b ūdu įgytas žinias, 
įgūdžius ir geb ėjimus.  
Ekonominis poveikis 
Tiek ekonominis, tiek socialinis poveikis b ūtų kaip ir 3 varianto atveju, bet didesnio masto. Be to, 
skirtingų programų integracija reikšt ų didelę masto ekonomij ą, palyginus su dabartin ėmis Mokymosi 
visą gyvenim ą, „Erasmus Mundus“ ir „Veiklaus jaunimo“ program ų valdymo strukt ūromis; tai leist ų 
tikslingiau ir naudingiau skirti l ėšas toms sritims, kuriose papildoma Europos nauda didžiausia.  
Pagrindin ės teisės 
Poveikis toks pats kaip ir 3 varianto atveju. 
6. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
Toliau pateikiamoje lentel ėje palyginami min ėti variantai. 
 
LT 15   LT  Variantų palyginimas 
Sutartiniai ženklai: 
 ++ + 0 - -- 
Palyginimas su baziniu scenarijumi  Teigiamas  Iš dalies teigiamas  Neutralus  Iš dalies neigiamas  Neigiamas  
 
Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
Veiksmingumas siekiant konkre čių tikslų: 
1. Sudaryti galimybes pavieniams 
įvairių amžiaus grupi ų ir skirtingos 
socialinės padėties asmenims, 
prisidedant prie švietimo ir mokymo sistemų kokybės gerinimo, kuris yra 
strategijos „Europa 2020“ 
pažangaus, tvaraus ir integracinio 
augimo ir strategijos „ET 2000“ 
dalis.
 0 -- + ++ 1 variantas : Pritraukti pavykt ų tik nedaugel į socialiai nuskriaust ų grupių atstovų. Kai 
kurios šalys ir toliau menkai dalyvaut ų iniciatyvoje. Dabartin ė ES veiksm ų fragmentacija 
ir dėmesio bei kritin ės masės trūkumas neišnykt ų. 
2 variantas : Nustatytos problemos neb ūtų sprendžiamos, tod ėl pasireikšt ų fragmentacija 
ir sumažėtų ES konkurencingumas.  
3 variantas : Didesnis d ėmesys įgūdžiams ir papildomai naudai pad ėtų didinti ES 
konkurencingum ą. Dėl aktyvesn ės veiklos b ūtų galima sutelkti kritin ę masę ir daryti 
 
LT 16   LT Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
pageidaujam ą poveikį. Į nustatytas bazin ės padėties problemas b ūtų tinkamai 
atsižvelgiama, bet skirting ų atskirų programų sinergijos potencialas b ūtų neišnaudotas.  
4 variantas : Žr. 3 variant ą. Be to, sujungus programas į vieną būtų veiksmingiau 
skatinamas mokymasis vis ą gyvenimą. 
2. Sustiprinti atvirum ą ir 
meistriškum ą siekiant ilgalaikio 
sisteminio poveikio; didinti 
pajėgumus ir remti aukštojo mokslo 
institucijų reformas ES ir šalyse 
partnerėse. 0 -- + ++ 1 variantas : ES veiksmai išlikt ų fragmentiški, tod ėl ES nepakankamai prisid ėtų prie 
aukštojo mokslo kokyb ės didinimo ir Europos aukštojo mokslo erdv ės kūrimo. Tam 
tikros šalys partner ės nebūtų pajėgios aukštojo mokslo srityje bendradarbiauti su ES ir 
gauti abipus ės naudos.  
2 variantas : Nustatytos problemos neb ūtų sprendžiamos, tod ėl pasireikšt ų fragmentacija 
ir sumažėtų ES konkurencingumas.  
 
3 variantas : Būtų mažinama įvairių ES išorės bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje 
programų atskirtis; tai (drauge su didesniu veiklos mastu) labai pad ėtų stiprinti sistemin į 
poveikį. 
4 variantas : Be 3 variante nurodytos naudos, šis variantas toliau didint ų „Erasmus“ ir 
tarptautini ų bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje program ų sinergiją, todėl poveikis 
būtų didesnis.  
 
LT 17   LT Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
3. Prisidėti prie jaunimo užimtumo, 
aktyvaus dalyvavimo visuomen ės 
gyvenime ir priklausymo ES poj ūčio, 
taip skatinant žmogiškojo ir socialinio kapitalo vystym ą, augimą 
bei socialin ę sanglaud ą remiant 
strategiją „Europa 2020“ ir ES 
jaunimo strategij ą.
 0 -- + ++ 1 variantas : Šiuo variantu neb ūtų veiksmingiausiai atsižvelgiama į naujo politinio 
konteksto prioritetus ir tarpinio programos „Veiklus jaunimas“ vertinimo rekomendacijas, 
ypač kiek tai susij ę su galimybe daugiau d ėmesio skirti jaunimo užimtumui ir jo 
dalyvavimui; poreik į nustatyti aiškesnes sunkioje pad ėtyje esan čių jaunuoli ų rėmimo 
sąlygas; poreik į gerinti ir racionalizuoti programos login į pagrindą ir struktūrą; galimyb ę 
supaprastinti administracinius reikalavimus.  
2 variantas : Nustatytos problemos neb ūtų sprendžiamos, tod ėl pasireikšt ų fragmentacija 
ir sumažėtų ES konkurencingumas.  
 
3 variantas : Šiuo variantu d ėmesys būtų skiriamas didžiausios papildomos naudos ir 
didžiausią poveikį darantiems veiksmams. Be to, b ūtų pasiekta geresn ė darna su politikos 
prioritetais. Ta čiau pažanga b ūtų daroma tik pavieni ų programų lygmeniu.  
4 variantas : Be 3 variante nurodytos naudos, šiuo variantu b ūtų užtikrinta didesn ė 
sinergija ir id ėjų sklaida formaliojo švietimo srityje, o tai daryt ų teigiamą poveikį 
skatinant ir pripaž įstant darb ą su jaunimu ir mokymosi galimybi ų įvairovę.  
4. Plėtoti sporto europin į matmenį. 0 N ėra 
duomenų + + 1 variantas : Nustatytos informuotumo ir dalijimosi žiniomis problemos neb ūtų 
išspręstos. 
 
LT 18   LT Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
2 variantas : Nėra duomen ų (nauji veiksmai, žr. 1 variant ą). 
3 variantas : Nustatytos problemos b ūtų sprendžiamos skatinant suinteresuot ųjų subjektų 
bendradarbiavimo siekiant spr ęsti esmines sporto srities problemas, kaip antai dopingas 
ar menkas dalyvavimas sportin ėje veikloje, programas. Tikimasi, kad numatytos 
priemonės turės didelį sverto efekt ą ir didelę papildom ą ES naudą. 
4 variantas : Žr. 3 variant ą. 
5. Veiksmingumas ir išlaid ų efektyvumas, vertinant pagal:  
A) įgyvendinimo s ąnaudas 
(atsižvelgiant į supaprastinimo 
priemones);  0 N ėra 
duomenų + ++ 1 variantas : Su dabartini ų programų struktūra ir jų valdymo strukt ūromis ir s ąnaudomis 
susijęs veiksmingumas gal ėtų būti padidintas; išlaid ų efektyvumas yra vidutiniškas.  
2 variantas : Nors šio varianto įgyvendinimo s ąnaudos b ūtų nereikšmingos, 
veiksmingumas b ūtų toks nedidelis, kad išlaid ų efektyvumo vertinimas yra bergždžias ir 
labai sudėtingas.  
3 variantas : Išlaidų efektyvumas, susij ęs su įgyvendinimo s ąnaudomis, b ūtų gana didelis, 
nes, palyginti su bazine pad ėtimi, veiksmingumas yra padidinamas. Ta čiau kadangi 
fragmentiška valdymo strukt ūra didele dalimi išlikt ų (išskyrus išor ės bendradarbiavimo 
programų integravim ą), ją reikėtų ir toliau tobulinti.  
 
LT 19   LT Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
4 variantas : Valdymo strukt ūros supaprastinimas padidint ų masto ekonomij ą ir labai 
sumažintų sąnaudas, tod ėl pasirinkus š į variantą išlaidų efektyvumas b ūtų labai didelis.  
B) ES biudžet ą 0 N ėra 
duomenų + ++ 1 variantas : Atsižvelgiant į ES veiksm ų fragmentiškum ą, atskaitin ės padėties išlaid ų 
efektyvumas ES biudžeto atžvilgiu yra tik vidutiniškas.  
2 variantas : Nors šio varianto įgyvendinimo s ąnaudos b ūtų nereikšmingos, jo 
veiksmingumas b ūtų toks nedidelis, kad išlaid ų efektyvumo vertinimas yra bergždžias ir 
labai sudėtingas.  
3 variantas : Turint omenyje didesn į dėmesį didelės papildomos naudos veiksmams ir 
kritinės masės sutelkim ą dėl didesnio ši ų veiksmų masto, ES biudžeto išlaid ų 
efektyvumas yra didelis.  
4 variantas : Be 3 variante nurodytos naudos, jaunimo ir mokymosi vis ą gyvenim ą 
veiklos, taip pat Mokymosi vis ą gyvenim ą („Erasmus“) programos bei dabartini ų ES 
tarptautinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje program ų sinergija leist ų 
supaprastinti valdym ą ir pasinaudoti įgyvendinimo mechanizm ų masto ekonomija, tod ėl 
ES biudžeto išlaid ų efektyvumas b ūtų didesnis.  
6. Nuoseklumas  (siekiant strategini ų 
tikslų ir t. t.)  0 -- + ++ 1 variantas : Nieko nekei čiant išlikt ų tam tikr ų ES politikos tiksl ų ir valstybi ų narių 
veiksmų neatitikim ų. 
 
LT 20   LT Kriterijai  1 variantas 
Išlieka 
esama 
padėtis  2 
variantas 
Nesiimam
a jokių 
veiksmų 3 variantas 
3 politikos 
variantas: 
dabartini ų 
program ų 
stiprinimas  
  
4 politikos 
variantas: 
bendra 
švietimo, 
mokymo, 
jaunimo ir 
sporto 
programa  
 Vertinimo paaiškinimas  
2 variantas : Nuoseklumas labai sumaž ėtų: valstybės narės turėtų pačios spręsti, kaip jos 
įgyvendins strategij ų „Europa 2020“ ir „ET 2020“ strateginius tikslus ir prioritetus. Be to, 
šis variantas sunkiai įgyvendinamas, nes prieštarauja daugumos suinteresuot ųjų subjektų 
požiūriui. 
3 variantas : ES politikos prioritetai ir valstybi ų narių veiksmai b ūtų nuoseklesni.  
4 variantas : Žr. 3 variant ą. Be to, dėl keturių programų integracijos ir veiklos dubliavimo 
sumažinimo b ūtų gerokai sustiprintas vidinis nuoseklumas; tai atitikt ų Komisijos 
strategiją supaprastinti ES program ų struktūrą. 
 
LT 21   LT Išvada : Remiantis lentel ėje pateiktu palyginimu, 4 variantas  yra akivaizdžiai geriausias. Išsamus jo 
aprašymas pateiktas kitoje dalyje.  
7. PALANKIAUSIAI ĮVERTINTO VARIANTO APRAŠYMAS  
Mokymosi vis ą gyvenim ą programa, dabartin ės tarptautin ės aukštojo mokslo bendradarbiavimo 
programos, kaip antai „Erasmus Mundus“, „Tempus“,  „Alfa“ ir „EduLink“ bei „Veiklus jaunimas“, 
remia formal ųjį ir neformal ųjį mokymąsi. Tai daroma įgyvendinant įvairius veiksmus, projektus ir t. t., 
kuriuos galima sugrupuoti pagal trij ų tipų pagrindinius veiksmus:  
• pavienių asmenų judumo mokymosi tikslais r ėmimas;  
• institucijų bendradarbiavimo inovacij ų ir gerosios patirties sklaidos tikslais r ėmimas ir  
• politinių reformų rėmimas.  
Įgyvendinant dabartinius sporto  srities veiksmus daugiausia d ėmesio skirta politiniam dialogui ir – 
pastaruoju metu – bendradarbiavimo projektams  pagal vykdomus pare ngiamuosius veiksmus. 
Visų dabartini ų fragmentišk ų ES program ų sujungimas į bendrą, paprastesn ę, skaidrią program ą 
suteiks galimyb ę kurti didesn ę formaliojo ir neformaliojo vis ų lygmenų švietimo sinergij ą ir taip 
sustiprinti mokymosi vis ą gyvenim ą perspektyv ą, įskaitant sinergij ą su kitomis politikos sritimis. 
Integruota programa, pagal kuri ą būtų įgyvendinami vos keli tarpsektoriniai veiksmai (t. y. d ėmesys 
būtų sutelkiamas į didelės papildomos naudos veikl ą), padidint ų sisteminį poveikį ir investicij ų grąžą. 
Ši programa tur ės svarbų tarptautin į matmenį ir padės viešinti Europ ą kaip meistriškumo pavyzd į, 
sistemų ir institucij ų modernizavimo iniciator ę, svarbią švietimo srities veik ėją visame pasaulyje, bei 
skatins Europos integracijos studijas ir mokslinius tyrimus. Programa taip pat bus remiami sporto 
srities veiksmai; šioje srityje bus teikiama nauda d ėl tolesnio dabartini ų valdymo strukt ūrų taikymo ir 
mokslinės informacijos.  
Kaip išsamiai išd ėstyta poveikio vertinimo ataskaitoje, sus ijusioje su švietimu ir mokymu pagal 
dabartinę Mokymosi vis ą gyvenim ą programą, pagal būsimą programą turėtų būti įgyvendinami trij ų 
tipų pagrindiniai veiksmai, kaip antai: pavieni ų asmenų judumas mokymosi tikslais, su inovacijomis ir 
gerąja patirtimi susij ęs bendradarbiavimas ir politini ų reformų rėmimas.  
Visa susijusi veikla, finansuojama pagal da bartines programas, kurias ketinama sujungti į bendrą 
programą, patenka į vieną iš šių trijų kategorij ų3. Jas sujungus ES parama bus paprastesn ė ir 
skaidresn ė. Pavyzdžiui, universitetas, kuris įgyvendina Europos ir tre čiųjų šalių studentų ir dėstytojų 
atvykstamojo ir išvykstamojo judumo program ą, galės pateikti vien ą dokument ų rinkinį, parengtą 
pagal vien ą vadovą ir taisykli ų rinkinį, vietoje šiuo metu taikom ų keturių ar penkių. 
Taikant š į variantą taip pat b ūtų užtikrinta didžiausia ekonomin ė nauda, nes sumaž ėtų programos 
valdymo administracin ės sąnaudos. Kumuliacinis pakeist ų prioritet ų, racionalizavimo ir masto 
ekonomijos poveikis padidint ų įgyvendinimo sistemos našum ą ir veiksmingum ą visoje naudos 
grandinėje – pradedant Komisija, nacionalin ėmis agent ūromis, vykdom ąja įstaiga ir baigiant 
galutiniais naudos gav ėjais. Palyginti su dabartine pad ėtimi, Komisija ir nacionalin ės agentūros 
administracines išlaidas gal ėtų iš viso sumažinti net 40 proc.  
Supaprastint ą ir racionalesn ę struktūrą būtų galima nesunkiai ir nedidel ėmis išlaidomis keisti, o 
maždaug 70 proc. didesn į biudžetą, kaip siūloma Komisijos komunikate d ėl DFP, b ūtų galima 
                                                 
3 Išskyrus sporto veikl ą, kuri šiuo metu įtraukta į parengiamuosius veiksmus, ir iniciatyv ą „Jean 
Monnet“, kuri ų struktūra bus nustatyta atskirai. 
 
LT 22   LT užtikrinti ir dabartinio lygmens ištekliais. Dabartin ėse programose vienas asmuo (skai čiuojant visos 
darbo dienos ekvivalentais) va ldo maždaug 20 mln. EUR. Sujungus  programas ir atlikus numatytus 
patobulinimus, toks asmuo gal ėtų valdyti 32 mln. EUR l ėšų. Kiekvienam iš numatyt ų veiksmų turėtų 
būti taikomi tokie principai:  
1. Pavienių asmenų judumas mokymosi tikslais 
• Judumo veikla bus siek iama remti besimokan čių asmenų ir mokymo paslaug ų teikėjų judumą 
(įskaitant į ES nepriklausan čias šalis ir iš j ų) siekiant studijuoti, mokyti(s), d ėstyti, dalyvauti 
savanoriškoje arba jaunimo veikloje bendradarbiaujan čioje užsienio įstaigoje arba organizacijoje.  
• Švietimo ir mokymo institucijos ir jaunimo organizacijos paraišk ą dėl judumo dotacij ų teiks savo 
šalies nacionalinei agent ūrai4. Nacionalin ės agentūros teiks judumo dotacij ą per institucijas, o ne 
pavieniams darbuotojams ar studentams. Dotac ija apims faktines judumo veiklai skirtas l ėšas ir 
paramą institucijai, kad ši gal ėtų plėtoti kokybišk ą judumo veikl ą. 
• Dotacijos prašanti organizacija tur ės įrodyti, kad ji sudaro kokybiško judumo s ąlygas.  
• Tarpinstitucinio judumo dalyvaujan čioje ir tre čiojoje šalyje dotacij ą valdys dalyvaujan čios šalies 
institucija; tai taikoma tiek atvykstamojo , tiek išvykstamojo judumo atveju. Tre čiosiose šalyse 
nacionalin ės agentūros nesteigiamos.  
Nauda :  
o nacionalin ės agentūros taps „vienu langeliu“ – judumo veikla ES taps 
suprantamesn ė ir prieinamesn ė.  
o nacionalin ės agentūros tvarkys tik sutartis su institucijomis (priešingai nei 
dabar, kai tvarkomos sutartys  su pavieniais asmenimis). 
o naudą gaunančios institucijos tur ės įrodyti judumo kokyb ę, nes tai taps 
dalyvavimo s ąlyga. 
2. Institucij ų bendradarbiavimas inovacij ų ir gerosios patirties sklaidos tikslais 
• Tarptautinio bendradarbiavimo projektais bus siekia ma: 1) vystyti inovacijas ir (arba) 2) perduoti 
ir įgyvendinti inovacin ę patirtį, įskaitant interneto platform ų kūrimą remiantis s ėkmingu mokykl ų 
iniciatyvos „e twinning“ pavyzdžiu ir (arba) 3) modernizuoti sistemas ir institucijas, ypa č aukštojo 
mokslo srities, ES ir už jos rib ų. 
• Paraišką dėl dotacijos vis ų partneryst ės dalyvių vardu teiks koordinuojanti organizacija savo šalies 
nacionalinei agent ūrai ar vykdomajai įstaigai. Iš dotacijos bus finans uojama parengiamoji veikla ir 
judumas, išskyrus judum ą studijų, mokymosi, mokymo ir stažuo čių tikslais (žr. 1 dal į „Pavieni ų 
asmenų judumas mokymosi tikslais“)  
• Koordinuojanti organizacija, kad gaut ų projekto dotacij ą, turės įrodyti, kad: 1) yra sudariusi 
reikiamus bendradarbiavimo susitarimus su organizacijomis partner ėmis; 2) yra paj ėgi įgyvendinti 
projekte numatyt ą veiklą. 
• Priklausomai nuo sektoriaus, dalyvavimui gali b ūti keliama verslo, regionini ų institucij ų ir kitų 
veiklos vykdytoj ų bendradarbiavimo s ąlyga. Pirmenyb ė bus teikiama skirting ų sektorių 
bendradarbiavimui. Bus skatinamas tre čiųjų šalių partnerių dalyvavimas.  
                                                 
4 Nacionalin ės agentūros jau įsteigtos visose dalyvaujan čiose šalyse. 
 
LT 23   LT • Valdymas tur ėtų vykti nacionalini ų agentūrų ir ES lygmeniu, sudarant galimyb ę perduoti valdym ą 
vykdomajai įstaigai. 
Nauda : 
o lengva prieiga d ėl veiksmų, kurie skirti tai pa čiai tikslinei auditorijai (pvz., 
universitetams) ir kuriuos šiuo metu tvarko skirtingos įstaigos pagal skirtingas 
taisykles ir priemones, suderinimo; 
o trečiųjų šalių organizacij ų dalyvavimas užtikrins, ka d švietimas ir mokymas 
ES gautų didžiausi ą naudą iš pasaulini ų inovacij ų ir gerosios patirties. 
Intensyvus bendradarbiavimas su verslu pad ės institucijoms parengti mokymo 
programas, padedan čias ugdyti darbo rinkoje aktualius įgūdžius ir geb ėjimus.  
3. Politinių reformų rėmimas 
• Politikos r ėmimo veiksmais bus siekiama: 1) pl ėtoti ir formuoti politik ą ir inovacijas 
vadovaujantis „iš viršaus į apačią“ principu; 2) pl ėtoti ir išbandyti ES politikos r ėmimo priemones 
ir 3) sudaryti galimybes tarptautiniu mastu palyginti geriausi ą patirtį ir ja dalytis.  
• Politikos r ėmimo veiksmais bus remiami atvirojo koordinavimo metodo veiksmai ir politin ės 
iniciatyvos, kaip antai Bolonijos ir Kopenhagos procesai, „Jaunimo“ strategija, taip pat remiamos 
tokios priemon ės kaip ECTS, ECVET, „Youthpass“, ES masto tinklai ir t. t. 
• Finansinė parama bus teikiama sudarant paslaug ų sutartis arba dotacijomis. Tiek paslaug ų 
sutartys, tiek dotacijos gali b ūti sudaromos (suteikiamos) konsorciumams (partneryst ėms) ir 
atskiroms organizacijoms.  
• Valdymas bus centralizuotas ES lygmeniu, sudarant galimyb ę perduoti valdym ą vykdomajai 
įstaigai. 
Sverto efekto taikymas magistrantams skirtomis novatoriškomis finansin ėmis priemon ėmis  
Išsamiai įvertinus specifin ę magistrant ų padėtį valstybėse narėse, išnagrin ėjus ES ir ne ES 
magistrant ūros studij ų finansavimo sistemas bei atlikus išsami ą nepriklausom ą galimybi ų studiją, 
nustatyta galimyb ė parengti nauj ą novatorišk ą finansin ę priemon ę pagal palankiausiai vertinam ą 
bendros programos variant ą.  
Taikant ES student ų paskolų garantijų sistemą, aprašyt ą Mokymosi vis ą gyvenim ą programos 
poveikio vertinimo ataska itos priede, labai pad ėtų investicij ų sverto efektas (apskai čiuota, kad jos 
padidėtų 6–8 kartus). Pavyzdžiui, 100 mln. EUR per metus iš ES biudžeto gal ėtų sugeneruoti bent 
600 mln. EUR paskol ų, suteiktų maždaug 55 000 paskol ų gavėjų. Svarbiausias bet kurios paskol ų 
schemos s ėkmės rodiklis tiek nacionaliniu, tiek ir tarptautiniu mastu yra gr ąžinimo rodiklis, o d ėl 
studentų judumo did ėja judumas profesiniais tikslais ir skolininkui išvykus iš paskol ą suteikusios 
valstybės atgauti paskolintas l ėšas tampa sunkiau. Siekiant kuo labiau sumažinti įsipareigojim ų 
nevykdym ą, priemon ė būtų skirta tik magistrant ūros studentams (t. y. turintiems didesnes galimybes 
uždirbti) ir b ūtų taikomas „grupinis spaudimas“ (centrinis registras ir (arba) absolvent ų asociacijos) ir 
(arba) iniciatyvos skatin imas (pranešimas pagrindin ėms nacionalin ėms kredito įstaigoms).  
Supaprastinta bendros programos strukt ūra palengvint ų sklandų administracin į paskolų garantijų 
sistemos įgyvendinim ą. 
 
LT 24   LT 8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Stebėsena ir vertinimas tur ėtų būti svarbiais b ūsimos programos elementais, pabr ėžiančiais papildom ą 
ES naudą ir rezultatus. Tod ėl, siekdama užtikrinti programos papildom ą ES naudą, visu programavimo 
laikotarpiu Komisija, bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis, turėtų reguliariai steb ėti ir vertinti 
rezultatus ir j ų atitiktį tikslams.  
Kalbant apie steb ėseną, ketinama skelbti kasmetin ę veiklos ataskait ą, kurioje b ūtų įtraukti statistiniai 
duomenys ir kokybinis vertinimas, pagr įstas rezultat ų rodikliais. Mokymosi vis ą gyvenim ą programos 
poveikio vertinimo ataskaitos priede pateikti universal ūs rodikliai. Remiantis naudos gav ėjų 
ataskaitomis ir išsamiomis apklausomis, rezulta tai bus vertinami trimis lygmenimis: pavieni ų asmenų 
(įgūdžių gerinimas), institucij ų (internacionalizacija) ir sistem ų (kokybės gerinimas, įskaitant ES 
pripažinimo ir skaidrumo priemoni ų įgyvendinim ą). 
Be nuolatin ės stebėsenos Komisija reguliariai or ganizuos neprik lausomus išor ės vertinimus, siekdama 
įvertinti Programos veiksmingum ą ir našum ą. Vertinimai taip pat tur ėtų padėti įvertinti programos 
papildom ą ES naud ą ir indėlį siekiant bendr ų ir konkre čių tikslų. Laikotarpio vidurio vertinimas, 
įskaitant dabartini ų programų ex post  vertinimus, tur ėtų būti atliekamas ES lygmeniu. Valstyb ės narės 
Komisijai pateiks bent dvi programos įgyvendinimo ir poveikio ataskaitas (2016 m. ir 2019 m.).