LT ECB -PUBLIC  
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ  
2015 m. rugsė jo 22 d.   
dėl Lietuvos banko paskyrimo pertvarkymo institucija  
(CON/2015/ 33) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2015  m. rugpjūčio 13 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos f inansų ministerijos 
prašymą (toliau – besikonsultuojanti institucija) pateikti nuomonę dėl Lietuvos banko įstatymo pakeitimo 
įstatymo projekto (toliau – įstatymo projektas).   
ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi bei Tarybos sprendimo 98/415/EB1 2 straipsnio 1 dalies trečia ir šešta 
įtraukomis, k adangi įstatymo projektas susijęs su Lietuvos banku ir taisyklėmis, taikomomis finansų 
įstaigoms tiek, kiek jos daro esminę įtaką finansų įst aigų ir rinkų stabilumui. Dėl įstatymo projekto 
nuostatų, kurių išimtinis tikslas yra Sąjungos teisės įgyvendinimas, ECB kompetencija teikti nuomonę 
grindžiama Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas)  
25 straipsnio 1 dalimi . Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies 
pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.  
 
1. Įstatymo projekto tikslas  
1.1. Įstatymo projekt u siekiama Lietuvos teisėje įgyvendinti Europos Parlament o ir Tarybos direktyvos 
2014/59/ES2 3 straipsnio 1 dalį, pagal kurią kiekviena valstybė narė privalo paskirt i vieną ar , 
išimties tvarka , daugiau pertvarkymo institucijų, įgaliotų taikyti pertvarkymo priemones ir naudotis 
pertvarkymo įgaliojimais  pagal tą direktyvą.  Visų pirma , įstatymo projekt u iš dalies keičia mas 
Lietuvos banko įstatym as3, įgaliojant Lietuvos bank ą vykdyti Lietuvos Respublikos įstatymais 
finansų sektoriaus subjektų (įskaitant kredito įstaigas, Centrinę kredito uniją, tam tikras finansų 
maklerio įmones, finansų kontroliuojančiąsias bendroves, mišrią veiklą vykdančias finansų 
kontroliuojančiąsias bendroves ir mišrią veiklą vykdančias kontroliuojančiąsias bendroves, 
trečiosiose šalyse įsteigt ų kredito įstaigų ir  finansų maklerio įmonių filialu s, įsteigtus Lietuvoje,  bei 
tam tikras specialias finansų įstaigas)  pertvarkymo institucijai priskirtas funkcijas . Tai netaikoma, 
                                                 
1  1998 m. birželio 29 d. Tarybos  sprendimas  98/415/EB  dėl nacionalinių institucijų  konsultavimosi  su Europos  
Centriniu Banku  teisės  akto projekto nuostatų klausimais  (OL L 189, 1998 7 3, p. 42; 2004 m. specialusis leidimas 
lietuvių k., 1 sk., 1 t., p. 446). 
2  2014 m. gegužės  15 d. Europos  Parlamento  ir Tarybos  direktyva 2014/59/ES,  kuria nustatoma kredito įstaigų ir 
investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema  ir iš dalies  keičiamos  Tarybos  direktyva 82/891/EEB,  direktyvos  
2001/24/EB,  2002/47/EB,  2004/25/EB,  2005/56/EB,  2007/36/EB,  2011/35/ES,  2012/30/ES  bei 2013/36/ES  ir 
Europos  Parlamento ir Tarybos  reglamentai  (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012  (OL L 173, 2014 6 12, 
p. 190).  
3  Valstybės žinios, 2001 03 30, Nr. 28- 890.  
ECB -PUBLIC  
2 kai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr.  806/20144 šias funkcijas atlieka 
Bendra pertvarkymo valdyba. Įstat ymo projekte taip pat nustat yta, kad Lietuvos bankas pagal 
Reglamentą (ES) Nr. 806/2014 atlieka nacionalinei pertvarkymo institucijai priskirtas funkcijas . Be 
to, įstatymo projekte nust atyta, kad Lietuvos bankas pagal Finansinio tvarumo įstatymą5 priima 
sprendimus dėl finansų sektoriaus subjektų pertvarkymo.  Šiuo aspektu įstatymo projektas yra 
teisės aktų projektų, parengtų siekiant į Lietuvos teisę perkelti Direktyvą 2014/59/ES ir Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES6, taip pat užtikrinti vei ksmingą Reglamento (ES) 
Nr. 806/2014 taikymą ir ratifikuoti tarpvyriausybinį susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo 
fondą pervedimo ir sujungimo, paketo dalis . Tačiau dėl Finansinio tvarumo įstatymo pakeitimo 
įstatymo projekto, kuriuo išsamiai perkeliam os Direktyvos 2014/59/ES  nuostat os ir apibrėžia mos 
pertvarkymo priemonė s, įgaliojim ai ir procesai , su ECB konsultuotasi nebuvo.  
1.2. Įstatymo projekt e taip pat nustat yta, kad finansų rinkos priežiūra ir pertvarkymo institucijos veikla 
finansuojama iš finansų ri nkos dalyvių įmokų ir kitomis Lietuvos banko lėšomis. Įmokų bazė  ir 
maksimalūs įmokų dydžiai nustatyti į statymo projekto prieduose, o kiekvienų metų įmokų dydžius 
Lietuvos bankas  nustato pasikonsultavęs su atitinkamais finansų rinkos dalyviais . Įstatymo 
projekte paaiškinta, kad jeigu tam tikrais metais finansų rinkos dalyvių sumokėtų įmokų suma yra 
nepakankama išlaidoms, susijusioms su finansų rinkos priežiūra ar finansų sektoriaus subjektų 
pertvarkymo institucijos funkcijomis, padengti, Lietuvos bankas rei kiama suma padidina kitų metų 
planuojamas įmokas ir dalį įmokų panaudoja ankstesnių metų įsiskolinimui padengti.   
 
2. Bendrosios pastabos   
2.1. ECB pritaria įstatymo projektui, kadangi jis sustiprina priemones ir procedūras , kurių Lietuvos 
bankas gali imtis veiksm ingoms prevencijos priemonėms, ankstyvajai  intervencij ai ir veiksming am 
pertvarkym ui vykdyti , atsižvelgiant į Direktyvoje 2014/59/ES  nustatytą bendrą intervencijos 
įgaliojimų, taisyklių ir procedūrų sistemą. ECB pabrėžia, kad ši nuomonė skirta įstatymo projekto 
nuostatoms, kurios gali daryti poveikį Lietuvos banko,  kaip centrinio banko ir Europos centrinių 
bankų sistemos (ECBS) nario,  vaidmeniui ir užd aviniams . Atsižvelg damas  į tai, ECB taip pat turi 
išnagrinėti nuostatas, susijusias su Lietuvos banko nauj ais užd aviniais pagal Finansinio tvarumo 
įstatymo projektą, kuris minimas įstatymo projekt e. 2015 m. rugsėjo 2 d. Lietuvos Respublikos 
Vyriausybė pritarė Finansinio tvarumo įstatymo projekto pateikimui Lietuvos Respublikos Seimui . 
Tačiau ECB pažymi, kad ši nuomonė nėra vertin imas,  ar Lietuva veiksmingai įvykdė savo 
įsipareigoji mus perkelti  Direktyvą  2014/59/ES  į Lietuvos teis ę.  
2.2. ECB pabrėžia, kad, kai siūloma pavesti ECBS nariui vykdyti tam tikrus uždavinius, būtina įvertinti , 
ar tai neprieštarauja Sutarties 123 straipsnyje nustatyt am piniginio finansavimo draudim ui. ECB 
parengė gaires, kurios pateikiamos kaip bendr os ir konkrečios  pastabos ir kuriomis rem damasis 
                                                 
4  2014 m. liepos  15 d. Europos  Parlamento ir Tarybos  reglamentas  (ES) Nr. 806/2014,  kuriuo  nustatomos  kredito  
įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos  taisyklės ir vienoda procedūra,  kiek tai susiję su bendru  
pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu,  ir iš dalies  keičiamas  Reglamentas  (ES) Nr. 1093/2010 
(OL L 225, 2014 7 30, p. 1).  
5  Valstybės žinios, 2009 08 04, Nr. 93- 3985.  
6  2014 m. balandžio  16 d. Europos  Parlamento ir Tarybos  direktyva 2014/49/ES  dėl indėlių  garantijų  sistemų  
(OL L 173, 2014 6 12, p. 149).  
ECB -PUBLIC  
3 ECB gali nuspręsti, ar ECBS nacionaliniam centriniam bankui (NCB) pavestas naujas uždavinys 
laikytinas  centrinio  banko uždaviniu,  ar vyriausybės uždaviniu . Tai padeda įvertinti tok io uždavinio  
patikėj imą jo atitikties piniginio finansavimo draudim ui požiūriu . 
2.2.1. Bendr os pastabos  
Pirma , NCB pavedamų uždavinių priskyrimo prie centrinio banko ar vyriausybės užd avinių 
kategorij os vertinimas taikomas iš esmės naujiems uždaviniams , kurių nebuvo praeityje arba 
kurie nebuvo NCB jau pavestų centrinio banko uždavinių dalis . Pripažįstant valstybių narių teis ės 
sistem ų skirtumus , centrinės bankininkystės tradicijas ir nacionalin ių institucijų  struktūr os 
ypatumus , NCB jau vykdomi uždaviniai  kaip centrinio banko uždaviniai nėra peržiūrim i ir 
priskiriami prie kitos kategorij os, tačiau gali būti vertinam i iš naujo , jeigu daromi esminiai teisės 
aktų pakeitimai . 
Antra , vadovaujantis finansinio nepriklausomumo principu , valstybės narės negal i leisti savo NCB 
atsidurti tokioje padėtyje, k ad jie neturėtų pakankamų finansinių išteklių su ECBS ar Eurosistema 
susijusiems savo uždaviniams vykdyti.  
Trečia , centrinio  bank o uždaviniai pirmiausia apima t uos užd avinius , kuri e yra susij ę su Sutarties 
127 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyse nustatytais uždavinia is. 
Ketvirta , NCB pavesti  nauji uždaviniai , kuri e nėra tipiniai NCB uždaviniai arba kuri e aiškiai 
vykdom i vyriausybės arba kit ų viešųjų subjektų vardu ir išimtiniais interesais, turėtų būti laikom i 
vyriausybės uždaviniais . Atsižvelgiant į tai,  su likvidumu susijusius NCB uždavinius reikia atskirti 
nuo NCB uždavinių, susijusių su mokumu. P iniginio finansavimo draudimo požiūriu mokumo 
pagalba yra vyriausybės uždavinys , tačiau su likvidumu susij ę uždaviniai, kurių tikslas – 
finansuoti ekonomiką, yra centrin io bank o uždaviniai . 
2.2.2. Konkrečios  pastabos  
Centrinių bankų vykdom i pertvarkymo institucijos uždaviniai laikom i centrin io bank o uždaviniais , 
jei jie nekenkia NCB nepriklausomumui pagal Sutarties 130  straipsnį ir ECBS statuto 7 straipsnį7. 
Tačiau kai šiuos uždavinius vykdo centrini ai bank ai, jie negali apimti pertvarkymo fondų arba kitų 
pertvarkymo finansinių priemonių finansavim o, nes tai yra vyriausybės uždaviniai . Tai nedaro 
poveikio: i) galimyb ei centrinia ms banka ms, laikantis tam tikrų sąlygų8, teikti trumpalaikį 
finansavimą indėlių garantijų sistemoms ir ii) galimybei NCB teikti mokioms kredito įstaigoms  
skubią pagalbą likvidumui padidinti . 
Taigi s varbus kriterijus naują užd avinį priskiriant prie vyriausybės uždavini o yra jo poveikis NCB 
instituciniam, finansiniam ir asmeniniam nepriklausomumui. Ypač turi būti atsižvelgiama į  toliau 
nurodytas aplinkybes.  
Pirma , reikia  įvertin ti, ar naujo uždavinio vykdymas nesukuria interesų konflikt o su esam ais 
centrin io bank o uždaviniais, kuri o negalima tinkamai išspręsti, ir nebūtinai papildo t uos esam us 
centrin io bank o uždavinius . Jei kyla esamo ir naujo užd avinių interesų konfliktas , turi  būti 
numatytos pakankamos priemonės  tokiam konfliktui tinkamai išspręsti . Tačiau naujo ir esamo 
centrinio banko uždavinių tarpusavio papildomumas negali būti aiškinamas plečiamai, kad nebūtų 
                                                 
7  Žr. Nuomonę CON/2015/22.  Visos ECB nuomonės skelbiamos ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.  
8  Žr. 2014 m. ECB pranešimą apie konvergenciją, 30 p..  
ECB -PUBLIC  
4 kuriama begalinė papildomų užd avinių grandinė. Papildomumas taip pat turi būti išnagrinėtas 
tokių uždavinių finansavimo požiūriu . 
Antra , reikia  įvertin ti, ar be naujų finansinių išteklių naujo uždavinio vykdymas nėra 
neproporcingas NCB finansiniam ar organizaciniam pajėgumui ir negali daryti neigiam o poveikio 
jo pajėgum ui tinkamai vykdyti esam us centrinio  bank o uždavinius . 
Trečia , reikia  įvertin ti, ar naujo uždavinio vykdymas dera su institucin e NCB struktūr a, 
atsižvelgiant į centrinio banko nepriklausomum ą ir atskaitomybę . 
Ketvirta, reikia  įvertin ti, ar naujo uždavinio  vykdymas  nesukelia reikšmingos finansinės  rizikos. 
Penkta, reikia įverti nti, ar naujo užd avinio vykdymas nesukelia neproporcingos NCB sprendimus 
priimančių organų narių politinės  rizikos, kuri gali paveikti jų asmeninį nepriklausomumą, o  ypač  
kadencijos trukmės garantiją pagal ECBS statuto 14 straipsn io 2 dalį.  
2.3. Bet koks galutinis  vertinimas, ar  NCB paves tas uždavinys priskirtinas prie centrinio banko, ar prie 
vyriausybės uždavini ų, atliekamas siekiant užtikrinti nuoseklų piniginio finansavimo draudim o 
taikymą Eurosistemoje ir ECBS.  
 
3. Konkrečios pastabos  
3.1. Pertvarkymo užd avinių priskyrimas Lietuvos bankui  
Įstatymo projekt u Lietuvos bank as paskiriamas  pertvarkymo institucija. Taip išplečiamos jo 
dabartinės funkcij os ir veikl a – Lietuvos bankas priims sprendimus dėl atitinkamų subjektų 
pertvarkymo ir taikys tokiems subjektams pertvarkymo priemones , taigi, vykdys pertvarkymo 
uždavinius ir naudosi s pertvarkymo įgaliojimais.   
Atsižvelgiant į 2.2 dalyje išdėstytas gaires , reikia atidžiai įvertinti , ar nauji Lietuvos banko 
uždaviniai ir atsakomybė šioje srityje gali pažeisti piniginio finansavimo draudim ą. 
3.1.1.  Nauji uždaviniai  
Nors Lietuvos bankas jau vykdo funkcijas , susijus ias su sunkumų patiriančių finansų įstaigų 
problemų sprendimu, Finansinio tvarumo įstatymo projekt u Lietuvos bankui  priskiria mas naujas 
vaidm uo ir suteikiama galimybė taikyti speciali ąsias pertvarkymo priemones , pavyzdžiui, 
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę, kuri pasiūlyta forma šiuo metu Lietuvos teisėje 
neegzistuoja, ir suteikia mi nauji įgaliojimai pertvarkym o srityje . Įstatym ų projekt ais siūlomi 
esmini ai teisės aktų pakeitim ai, susij ę su Lietuvos banko esamais uždaviniais , todėl atitikties 
piniginio finansavimo draudimui požiūriu jie turėtų būti vertinami kaip nauj i uždaviniai . 
3.1.2.  Finansinio nepriklausomumo principas   
Vadovaujantis f inansinio nepriklausomumo princip u, NCB turi turėti pakankamai lėšų vykdyti ne 
tik su ECBS susijusius savo uždavinius veiklos ir finansiniu aspekt ais, bet ir savo nacionaliniu s 
uždavinius9. Įstatymo projekt e nustatyt a, kad išlaid os, susijusi os su Lietuvos banko,  kaip 
pertvarkymo institucijos , funkcijomis, finans uojamos iš finansų rinkos dalyvių įmokų ir kit omis  
Lietuvos banko lėš omis10. Nors iš prašymo pateikti nuomonę ECB supranta, kad ši nuostata yra 
                                                 
9  Žr. 2014 m. ECB pranešimą apie konvergenciją, 25 p.  
10  Žr. įstatymo projekto 4 straipsnį.  
ECB -PUBLIC  
5 skirta tik admin istracinėms išlaidoms, susijusioms su Lietuvos banko,  kaip pertvarkymo 
institucijos , funkcijomis, įstatymo projekto formul uotė to neapriboja. Todėl ji gali būti aiškinama 
plačiau, tarsi apim tų su pertvarkymo veiksmų finansavimu susijusias išlaidas . Pavyzdžiui, 
vadovaujantis Finansinio tvarumo įstatymo projekto 43 straipsnio 5 dalimi, jei pertvarkoma s 
subjektas  laiku nesumokėtų specialiajam valdytojui, Lietuvos bankas gali būti įpareigotas išmokėti 
speciali ajam valdytoj ui atlyginim ą ir apmokėti  išlaidas . 
Siekiant išvengti plataus aiškinimo, ką reiškia išlaidos, finansuojamos iš finansų rinkos dalyvių 
įmok ų ir kitomis Lietuvos banko lėšomis, ECB rekomenduoja aiškiai nustatyti, kad iš šių įmok ų 
finansuojamos tik Lietuvos banko,  kaip pertvarkymo institucijos , administravimo išlaid os. Vis ų 
kitų, ne administravimo išlaid ų, susijusi ų su pertvarkymo veiksmų finansavimu, Lietuvos bankas 
negali finansuoti  jokiomis aplinkybėmis . ECB siūl o atitinkamai patikslin ti nuostatas . 
Be to, ECB supranta, kad bendras principas yra visas išlaidas, susijusias su Lietuvos banko,  kaip 
pertvarkymo institucijos , funkcijų vykdymu, visiškai padeng ti iš finansų rinkos dalyvių įmok ų. Kitos 
Lietuvos banko lėšos b ūtų naudojamos tik ribotą laiką, bet koki ems trūkum ams, susijusi ems su 
einamaisiai s metais  patirtomis išlaidomis, padengti , ir šiam įsiskolinimui padengti Lietuvos bankas 
padidintų  kitų metų planuojamas įmokas.   
Galiausiai pagal Finansinio tvarumo įstatymo projekt ą Lietuvos bankas, kaip pertvarkymo 
institucija, turi siekti susigrąžint i visas pagrįstas išlaidas, faktiškai patirtas vykdant pertvarkymo 
veiksm us11.  
Vadovaujantis šiais argumentais, jeigu būtų patikslinta pirmiau nurodyta nuostata, Lietuvos 
bankui pavesti nauji uždaviniai nedarytų poveikio ištekliams, kuriuos jis šiuo metu ski ria savo 
pinigų politikos uždavinių vykdymui.  
3.1.3.  Ryšys su Sutarties 127 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyse nustatytais uždaviniais  
Administracin iai pertvarkymo uždaviniai laikom i uždaviniais , susijusi ais su Sutarties 
127 straipsnio 5  dalyje nustatytais už daviniais; tai grindžiama supratimu, kad administraciniai  
pertvarkymo uždaviniai ir priežiūros uždaviniai papildo viena s kitą, ypač, kaip ir šiuo atveju, kai 
NCB turi įgaliojimus finansų sistemos stabilum o srityje,  o paskirta pertvarkymo institucija jau 
vykdo tam tik rus užd avinius finansų rinkų priežiūr os srityje , įskaitant kredito įstaigų, mokėjimo 
įstaigų, vertybinių popierių ir draudimo rinkų priežiūrą.   
3.1.4.  Netipin iai uždaviniai  
Dalis valstybių narių savo NCB suteikė svarbų vaidmenį finansų įstaigų pertvarkymo srityje, 
paskirdamos juos pertvarkymo institucij a arba kompetenting a institucija pertvarkymo sprendimų 
priėmimo procese. ECB pritarė tokių uždavinių priskyrimui NCB, jei j ie netrukdo NCB vykdyti su 
ECBS susijusi ų savo  uždavinių veiklos ir finansiniu aspektais12. Todėl NCB pertvarkymo 
uždaviniai gali būti laikomi uždaviniais, kurie nėra netipiniai centrinio banko uždaviniai , ypač jei, 
                                                 
11  Finansinio tvarumo įstatymo projekto 42 straipsnio 12 dalyje nustatyta, kad pertvarkymo institucija ir Pertvarkymo 
fondas turi siekti susigrąžinti visas pagrįstas išlaidas, faktiškai patirtas vykdant pertvarkymo veiksmus bet kuriuo iš 
nustatytų būdų.  
12  Žr., pvz., Nuomonės CON/2015/25 2.3 dalį, Nuomonės CON/2015/22 2.1 ir 3.2.4 dalis, Nuomonės CON/2014/60 
4.1 dalį, Nuomonės CON/2013/73 2.1 dalį , Nuomonės CON/2011/72 2.3 dalį, Nuomonės CON/2011/83 2.2 dalį, 
Nuomonės CON/2011/39 2.2 dalį.  Taip pat žr. Bank of England vaidmenį specialioje pertvarkymo sistemoje pagal 
2009 m. Bankininkystės aktą.  
ECB -PUBLIC  
6 kaip ir Lietuvos banko atveju, įstatymuose įtvirtinta jo pareiga palaikyti visos  finans ų sistemos 
stabilumą ir patikimumą13. 
3.1.5.  Uždavinių  vykdymas vyriausybės arba kitų viešųjų subjektų vardu ir išimtiniais interesais  
Lietuvos bankas yra paskirtas vienintele pertvarkymo institucija ir imasi pertvarkymo priemonių, 
veikdamas kaip administravimo institucija , vykdanti  viešąsias funkcijas savo, o ne kokios nors 
kitos institucijos vardu. Pagal  Direktyv ą 2014/59/ES  Lietuvos bank as yra įpareigotas gauti 
išankstinį Finansų ministerijos pritarimą prieš įgyvendindamas  sprendimus, kurie daro tiesioginį 
fiskalinį poveikį ar  sukelia sisteminius padarinius . Nėra jokių prielaidų manyti, kad,  vykdydamas 
savo pertvarkymo funkciją,  Lietuvos bankas veikia Finansų ministerijos ar kito viešojo subjekto 
išimtiniais interesais.  
3.1.6.  Interesų konflikt o su esamais Lietuvos banko uždaviniais sprendimas  
3.1.6.1.  ECB jau ne kartą paž ymėjo14, kad pagal  Direktyv ą 2014/59/ES15 pertvarkymo institucijos 
funkcijas pagal šią direktyvą atliekantis personalas turi būti struktūriškai atskirtas nuo personalo, 
atliekančio prudencinės bankų priežiūros funkcijas pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus16, 
arba nuo kitas atitinkamos institucijos funkcijas  atliekančio personalo, taip pat turi būti numatyta 
atskira  atskaitomybė. ECB pastebi, kad Direktyv oje 2014/59/ES  „išimtinai“ leidžia ma vienai 
institucijai vykdyti ir pertvarkymo,  ir priežiūros funkcijas , jei yra nustatytos tinkamos struktūrinė s 
priemonės, užtikrinančios veiklos nepriklausomumą ir padedančios užkirsti kelią tos institucijos 
pertvarkymo funkcijos ir kitų jos funkcijų interesų konfliktui . 
3.1.6.2.  Finansinio tvarumo įstatymo projekt e nustatyta, kad Lietuvos bank as užtikri na pertvarkymo 
institucijos funkcijas vykdančio struktūrinio padalinio veiklos nepriklausomumą, įskaitant atskirą 
atskaitomybę, užkertantį kelią pertvarkymo institucijos funkcijų ir kitų teisės aktais Lietuvos bankui 
priskirtų funkci jų interesų konfliktui17. Be to, pagal Finansinio tvarumo įstatymo projekt ą Lietuvos 
bankas turi patvirtinti ir viešai skelbti šį funkcijų atskyrimą reglamentuojančias vidaus taisykles, 
kuriose taip pat nustat yta profesinės paslapties saugojimo ir keitimosi  informacija, susijusia su 
skirtingomis funkcinėmis sritimis, tvark a. ECB pritaria šioms nuostatoms, kuriomis, panašu, 
tinkamai spr endžiami galim i pertvarkymo ir kitų Lietuvos banko uždavinių ir funkcijų  interesų 
konfliktai . Informaciniais tiksliais ECB norėtų iš anksto susipažinti su šias nuostatas 
įgyvendinančiomi s vidaus taisyklėmi s. 
3.1.7.  Uždavinių vykdym o proporcingum as Lietuvos banko finansiniam ir veiklos pajėgumui ir jo 
galimybei vykdyti su ECBS susijusi us savo uždavinius  
Kaip jau pažymėta, kad išsaugot ų savo  finansinį nepriklausomumą, NCB privalo turėti 
pakankamai  priemonių  ne tik su ECBS susijusi ų savo uždavinių vykdymui veiklos ir finansiniu 
                                                 
13  Lietuvos banko įstatymo 8 straipsnio 4 dalis . 
14  Pavyzdžiui , žr. Nuomonės CON/2015/2 4.3 dalį , Nuomonės CON/2015/3 5.1 ir 5.2 dalis ir Nuomonės CON/2014/67 
3.3 dalį . 
15  Žr. Direktyvos 2014/59/E S 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą.  
16  Žr. 2013 m. birželio 26 d. Europos  Parlamento  ir Tarybos  reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų  
kredito įstaigoms  ir investicinėms  įmonėms  ir kuriuo iš dalies  keičiamas  Reglamentas  (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 
2013 6 27, p. 1) ir 2013 m. birželio  26 d. Europos  Parlamento ir Tarybos  direktyvą 2013/36/ES  dėl galimybės  verstis 
kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios  kredito įstaigų ir investicinių  įmonių priežiūros,  kuria  iš dalies  keičiama  
Direktyva 2002/87/EB  ir panaikinamos  direktyvos  2006/48/EB  bei 2006/49/EB  (OL L 176, 2013 6 27, p.  338).  
17  Žr. Finansinio tvarumo įstatymo projekto 44 straipsnio 2 dalį. Taip pat žr. įstatymo projekto aiškinamąjį raštą (p.  4). 
ECB -PUBLIC  
7 aspektais , bet ir savo nacionalinių  uždavinių vykdymui . Atsižvelgiant į tai, jeigu bus padaryti 
reikiami pakeitim ai, patikslinantys ketinimus, kurių siekiama įstatymo projekt u, ECB pritaria  tam, 
kad Lietuvos bankas galėtų  iš atitinkamų įstaigų susigrąžinti administracines išlaidas, patirtas 
vykdant jo pertvarkymo funkcijas.  
3.1.8.  Uždavinių  vykdym as Lietuvos banko instituci nėje struktūr oje, atsižvelgiant į centrinio banko 
nepriklausomum ą ir atskaitomybę  
Kaip jau pažymėta, prieš įgyvendindamas  sprendimus, kurie daro tiesioginį fiskalinį poveikį ar 
sukelia sisteminius padarinius, Lietuvos bank as turi gauti išankst inį Finansų m inisterijos pritarimą. 
Be to, Lietuvos bankas turi pareigą  pranešti , inter alia , Finansų ministerijai, ka i jis nustato, kad 
tenkinamos pertvarkymo sąlygos , ir po to, kai atliekamas pertvarkymo veiksm as. ECB nuomone, 
pertvarkymo uždaviniai , kuri ų Lietuvos bankas imsis  pagal įstatymo projektą, apims gerokai 
glaudesnį bendradarbiavimą su Finansų ministerija, kai bus daromas poveikis  fiskalinėms lėšoms 
ar kils sisteminių  padarini ų, nei vykdant priežiūros ar kitas funkcijas.  
3.1.9.  Uždavinių  vykdym o sukeliama  reikšming a finansin ė rizika 
3.1.9.1.  Finansinio tvarumo įstatymo projekt e nėra nuostatų, pašalinančių ar sumažinančių Lietuvos 
banko,  kaip pertvarkymo institucijos , atsakomybę už aplaidumą, kai taikom os pertvarkymo 
priemonės arba naudojam asi pertvarkymo įgaliojimai s. Bet ko kiai žalai, atsiradusiai dėl Lietuvos 
banko ar jo tarnautojų neteisėtų veiksmų, susijusių su pertvarkymo funkcijų atlikimu, taikoma 
bendra Lietuvos banko atsakomybės tvarka: žala atlyginama tik tuo atveju, jeigu nukentėjęs 
asmuo įrodo, kad žala padaryta dėl Lietuvos banko ar jo tarnautojų kaltės. Tai yra visiška 
priešingybė aiškiai apribojamai viešajam sektoriui priklausančių pertvarkymo įmonių atsakomyb ei, 
pavyzdžiui, laikin osios  įstaig os, kurios atsakomybė kyla tik tuo atveju, kai žala padaryta dėl tyčios  
ar didelio neatsargumo18. 
3.1.9.2.  ECB pažymi, kad pagal Lietuvos Respublikos c ivilinį kodeksą valstybė yra tiesiogiai atsakinga už 
bet kokią žalą, atsiradusią dėl viešosios teisės subjekto ar asmens, atliekančio valdžios funkcijas, 
neteisėt ų veiksmų ar netinkam ų administracinių  aktų19. Pertvarkymo funkcijų atlikimas aiškiai yra 
valdžios funkcijų atlikimas. Taigi , atsižvelgiant į šias aplinkybes,  viešosios teisės subjektas ar 
asmuo, atliekantis valdžios funkcijas, yra Lietuvos bankas. Nepaisant šios nuostatos, Lietuv os 
banko įstatym e aiškiai įtvirtinta , kad valstybė neatsak o už Lietuvos banko prievoles ir Lietuvos 
bankas neatsak o už valstybės prievoles20. Tai rodo, kad, priešingai Civiliniame kodekse įtvirtintai 
taisykl ei, Lietuvos bankas yra visapusiškai atsakingas už  savo pertvarkymo funkcijų atlikimą. 
Neaišk u, kodėl tik Lietuvos bankas turėtų prisiimti visišką tokios galimos atsakomyb ės naštą, kai 
pagal įstatymo projekt ą, prieš įgyvendindamas sprendimus, kurie daro tiesioginį fiskalinį poveikį 
ar sukelia sistemini ų padarini ų, Lietuvos bankas turi gaut i išankstinį Finansų ministerijos 
pritarimą. ECB pastebi, kad Sutartyje įtvirtinto piniginio finansavimo draudimo kontekste 
nacionalin ės teisės akt uose negali būti reikalaujama, kad NCB finansuot ų viešojo sektoriaus 
įsipareigojim us trečiųjų šalių atžvilgiu21. Kadangi  galimos atsakomybės klausimai  kelia reikšmingą 
                                                 
18  Žr. Finansinio tvarumo įstatymo projekto 70 straipsnį.  
19  Žr. Civilinio kodekso 6.271 straipsnį.  
20  Žr. Lietuvos banko įstatymo 2 straipsnio 4 dalį.  
21  Žr. 2014 m. ECB pranešimą apie konvergenciją, 29 p.  
ECB -PUBLIC  
8 finansinę riziką Lietuvos bank ui22, į tai turėtų būti atsižvelgiama nustatant įstaigą, kuri turėtų 
atlyginti žalą trečiosioms šalims , ir vertinant Lietuvos banko galimybę susigrąžinti su pertvarkymu 
susijusias savo išlaidas. ECB nuomone, šį aspektą būtų naudinga patikslinti.  
3.1.10.  Išvada  
ECB nuomone, yra argumentų, pagrindžiančių Lietuvos bank o pertvarkymo uždavinių priskyrimą 
prie centrin io bank o uždavini ų, kadangi  jie papildo esamus Lietuvos banko priežiūros uždavinius . 
Tai, kad Lietuvos banko administracinės pertvarkymo funkcijos bus finansuojamos iš finansų 
rinkos dalyvių įmokų , taip pat turėtų teigiam ą poveikį jo finansiniam  pajėgum ui vykdyti šiuos 
uždavinius . Tačiau , ECB nuomone, įstatymų proj ektai gali suk elti reikšmingą finansinę riziką  
Lietuvos bankui, nes jie ne apriboja Lietuvos banko atsakomybės už žalą, kilusią dėl aplaidumo 
atliekant pertvarkymo funkcijas . Be to, n eaišku, kas turėtų atlyginti trečiosioms šalims žalą, 
atsiradusią dėl Lietuvos bank o ar jo tarnautojų neteisėt ų veiksmų . Galiausiai , jeigu tik Lietuvos 
bankas bus  atsakingas  už savo  pertvarkymo funkcijų vykdymą pagal Lietuvos banko įstatymą, 
neaišku, kodėl tik Lietuvos bankas turėtų prisiimti visišką to kios galimos atsakomybės naštą, kai, 
prieš įgyvendindamas sprendimus, kurie daro tiesioginį fiskalinį poveikį ar sukelia sisteminių  
padarini ų, Lietuvos bankas turi gauti išankstinį Finansų ministerijos pritarimą.  
3.2. Laikinos ios įstaigos ir turto valdymo įmonės steigimas  
Finansinio tvarumo įstatymo projekt e nustatyta , kad laikinąją  įstaigą  arba turto valdymo įmonę 
steigia  pertvarkymo institucij a arba Lietuvos Respublikos Vyriausybė23. Nors tokio subjekto 
nuosavybės teisė priklauso valstybei , bet kokiu atveju tuos subjekt us kontroliuoja pertvarkymo 
institucija . Tais atvejais, kai centrinis bankas atlieka pertvarkymo institucij os funkcijas , siekiant 
išvengti abejonės , turi būti aiškiai nurodyta, kad centrinis bankas jokiomis aplinkybėmis 
neprisiims ir nefinansuos j okių tų subjektų įsipareigojimų24. Bet kuriuo atveju c entrinio banko,  kaip 
tokio subjekto steigėjo,  vaidmuo turi atitikti piniginio finansavimo draudim ą, įtvirtintą Sutarties 
123 straipsnyje ir papildyt ą Tarybos reglamentu (EB) Nr.  3603/9325. Centriniam bank ui 
draudžiama finans uoti viešojo sektoriaus įsipareigojim us trečiųjų šalių atžvilgiu. Be to, tok s 
subjekto steigėjo vaidmuo turi būti vykdomas nepažeidžiant centrinio banko nepriklausomumo, 
ypač finansinio ir institucinio. Pagal f inansinio nepriklausomumo princip ą NCB turi turėti 
pakankamai lėšų ne tik su ECBS susijusi ų savo uždavinių vykdymui veiklos ir finansiniu 
aspektais , bet ir savo  nacionalin ių uždavinių vykdymui26. Todėl , jeigu Lietuvos bankas , kaip 
pertvarkymo institucija,  nuspręstų įsteigti tokį subjekt ą, turi būti užtikrinta, kad jis būtų aprūpint as 
pakankamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais su tuo susijusiai veiklos naštai palengvinti.  
3.3. Jokio Lietuvos bank o vaidmens finansuojant  Pertvarkymo fondą   
Remdamasis teisės aktų projektų, įskaitan t įstatymo projektą, paketu,  ECB supranta, kad 
Lietuvos bank as jokiomis aplinkybėmis neįpareigojamas teikti jokių paskolų ar finansavimo 
                                                 
22  Žr. Nuomonės CON/2015/22 3.2.9.3 dalį.  
23  Žr. Finansinio tvarumo įstatymo projekto 66 straipsnio 1 dalį ir 72 straipsnį.  
24  Žr. Nuomonės CON/2015/25 3.4.3 dalį . 
25  1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos  reglamentas  (EB) Nr. 3603/93,  nustatantis  apibrėžimus,  susijusius  su Sutarties 
104 ir 104b (1) straipsniuose numatytų draudimų taikymu (OL L 332 , 1993 12 31, p. 1).  
26  Žr. 2014 m. ECB pranešimą apie konvergenciją, 25 p.  
ECB -PUBLIC  
9 Pertvarkymo fondui, įsteigtam pagal Finansinio tvarumo įstatymo projektą. Tok s Pertvarkymo 
fondo finansavim as būtų laikomas vyriausybės uždaviniu, todėl bet kokios Lietuvos banko 
paskolos ar finansavimas pažeistų Sutartyje nustatytą piniginio finansavimo draudimą27.  
3.4. Pertvarkymo planavimas  
Finansinio tvarumo įstatymo projekt e nustatyta,  kad parengtame gaivinimo plane  ir per tvarkymo 
plane neturi būti numatoma galimybė pasinaudoti jokia viešąja finansine  param a, išskyrus 
Pertvarkymo fondo lėšas28. Tačiau šiuose planuose turi būti nurodyta, kokiomis aplinkybėmis 
įstaiga galėtų kreiptis į centrin į bank ą dėl centrinio banko priemonių panaudojimo, ir nurodytas 
turtas, kuris, tikėtina, atitiktų įkaitui keliamas sąlygas29. Nors tokios nuostatos suderintos su 
Direktyvos 2014/59/ES  reikalavimais, ECB pabrėžia, kad jos jokiu būdu nedaro poveikio 
Eurosistemos kompetencij ai savarankiškai ir  savo nuožiūra priimti sprendimus dėl centrinio 
banko likvidumo teikimo, vadovaujantis galiojančia is teisės aktais ir atsižvelgiant į apribojimus, 
kylančius iš Sutartyje30 įtvirtinto piniginio finansavimo draudimo.  
 
Ši nuomonė bus skel biam a ECB interneto sv etainėje.  
 
 
Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. rugs ėjo 22 d.  
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininkas  
Mario DRAGHI  
                                                 
27  Ibid. 
28  Žr. Finansinio tvarumo įstatymo projekto 5 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 3 dalį.  
29  Žr. Finansinio tvarumo įstatymo projekto 5 straipsnio 2 dalies 2 punktą ir 13 straipsnio 2 dalies 17 punktą.  
30  Žr. Nuomonės CON/2012/99 3.2 dalį, Nuomonės CON/2014/67 3.3 dalį ir Nuomonės CON/2015/22 3.4 dalį.