Tačiau reikia sustiprinti pastangas, kad būtų pasiektas 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Naujausia analizė rodo, kad 2007–2014 m. laipsniškai mažėjęs suvartojamos energijos kiekis pastaraisiais metais pradėjo didėti ir dabar yra šiek tiek didesnis negu pagal 2020 m. tikslus nustatyta linijinė trajektorija. Tai lėmė oro sąlygų svyravimai, visų pirma šaltesni 2015 ir 2016 m., taip pat išaugusi ekonominė veikla ir žemos naftos kainos. Energijos suvartojimo intensyvumas pramonėje 2005–2017 m. sumažėjo 22 proc., o sutaupyta energija iš tiesų padėjo kompensuoti dalį to padidėjimo poveikio. Tačiau to nepakako tam, kad visas suvartojamas energijos kiekis ir toliau būtų mažėjęs. Nors 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą vis dar galima pasiekti, toliau didėjant energijos suvartojimui gali kilti rizika, kad to padaryti nepavyks. Todėl Europos Komisija su valstybėmis narėmis sudarė darbo grupę, kad būtų sutelktos pastangos ir visapusiškai išnaudotas energijos vartojimo efektyvumo potencialas.

Be energetikos ir klimato politikos, energetikos sąjungos tikslas – struktūrinis Europos ekonomikos modernizavimas. Ji skatina energijos ir išteklių naudojimo struktūrines reformas visuose svarbiausiuose sektoriuose: energetikos (čia jai tenka pagrindinis vaidmuo), pastatų, transporto, pramonės, žemės ūkio ir žemės naudojimo apskritai. Be to, energetikos sąjunga yra investavimo strategija, kuri turi teigiamą poveikį ekonomikai ir užimtumui ir kurią vykdant atsižvelgiama poveikį pažeidžiamiems regionams ir žmonėms. Daug dėmesio skiriant efektyvumui ir vietos energijos ištekliams, ji padės sustiprinti ES poziciją pasaulio rinkose.

Šią modernią klimato ir energetikos politikos valdymo sistemą įtvirtinus Europos lygmeniu, dabar valstybės narės dirba siekdamos integruoti ir atnaujinti savo nacionalinę politiką. Energetikos sąjunga užtikrinama, kad visos valstybės narės į priekį žengtų drauge, nes jos susitarė nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus užbaigti iki 2019 m. pabaigos. Šie planai bus parengti remiantis nacionalinėmis viešomis konsultacijomis ir iš Europos Komisijos gautomis pastabomis dėl pradinių projektų, kuriuos visos valstybės narės jau yra oficialiai pateikusios. Bendra sistema skatinamas tarpusavio mokymasis ir užtikrinama kuo daugiau regioninio bendradarbiavimo galimybių. Be to, pradedama patirtinio mokymosi iniciatyva, nes energetikos sąjungoje planuojami reguliarūs kontrolės punktai politikai peržiūrėti ir jai tobulinti bendromis jėgomis. Šio kartotinio dialogo valdymas bus pagrindinis 2019 m. uždavinys ir svarbus elementas užtikrinant, kad visa energetikos sąjunga suteiktų galimybę naudotis visa jos teikiama nauda.

Ketvirta, svarbiausias energetikos sąjungos elementas yra stipresnė energijos vidaus rinka, nes tai yra būtina siekiant visiems piliečiams užtikrinti saugios, tvarios, konkurencingos ir įperkamos energijos tiekimą. Dėl investicijų į pažangiąją infrastruktūrą, įskaitant tarpvalstybines tinklų jungtis, ir dėl bendrų susitarimų, kuriais siekiama užkirsti kelią galimiems tiekimo sutrikimams ir juos valdyti, padidėjo energijos tiekimo saugumas ir sustiprėjo bendras ES energetikos sistemos atsparumas išorės sukrėtimams energetikos srityje. Be to, dėl šių investicijų ES tinklas yra paruoštas energetikos sistemos pokyčiams. Tuo pat metu dėl naujausių elektros energijos rinkos modelio pokyčių patekimas į šią rinką taps konkurencingesnis, bus užtikrintas ekonomiškai efektyvus atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimas ir didesnė vertė vartotojams, kurie galės pasiūlyti savo pagamintą energiją ir suteikti rinkai lankstumo.

2014–2017 m. viešosios investicijos (nacionalinės ir ES) į Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetus buvo palyginti stabilios. Per šį laikotarpį viešosios investicijos į šiuos prioritetus vidutiniškai sudarė apie 5,3 mlrd. EUR per metus (8 pav.) . Nacionalinis finansavimas siekė vidutiniškai 4,1 mlrd. EUR per metus , taigi ES mokslinių tyrimų programa „Horizontas 2020“ ir sanglaudos politikos fondai buvo labai svarbūs siekiant išlaikyti stabilų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas lygį. Europos Komisija pasirengusi 2020 m. investuoti beveik 2 mlrd. EUR į švarios energijos mokslinius tyrimus ir inovacijas, vykdydama savo įsipareigojimą padvigubinti viešąsias investicijas į šios srities mokslinius tyrimus ir inovacijas nuo 2015 m. kaip iniciatyvos „Misija – inovacijos“ dalyvė. Tačiau pagrindinis tokių investicijų teikėjas išlieka privatusis sektorius – jo investicijos nuolat sudaro daugiau nei 75 proc. ES investicijų į švarios energijos mokslinius tyrimus ir inovacijas, o metinės joms skiriamos lėšos per dešimtmetį išaugo nuo maždaug 10 mlrd. EUR iki 16 mlrd. EUR. Viešajam finansavimui ir toliau teks svarbus vaidmuo koordinuojant mokslinius tyrimus ir skatinant privačiojo sektoriaus investicijas į prioritetus, atitinkančius mūsų ilgalaikę strateginę viziją, be kita ko, taikant pažangiąją specializaciją. Tai padės sumažinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir komercinio diegimo bei pritraukti naujų privačiojo sektoriaus investicijų taikant rizikos mažinimo technologijas. Tvirta politika ir prognozuojamos kainų tendencijos yra inovacijoms švarios energijos ekosistemoje skatinti būtinos sąlygos, o tai galiausiai paskatins investicijas į švarios energijos technologijų mokslinius tyrimus.

Oro kokybė pagerėjo, tačiau ją reikia toliau gerinti. Bendromis ES ir valstybių narių pastangomis išmetamųjų oro teršalų (išskyrus amoniaką) kiekis per pastaruosius dešimtmečius Europos Sąjungoje sumažėjo (6 pav.). Tai prisidėjo prie geresnės oro kokybės. Dėl to taip pat sumažėjo oro kokybės zonų, kuriose viršijamos ES nustatytos kietųjų dalelių ribinės vertės, o numatomas ankstyvos mirties dėl oro taršos atvejų skaičius, remiantis naujausiais skaičiavimais, sumažėjo iki maždaug 400 000 . Prognozuojama, kad valstybėms narėms įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama vykdyti 2020 m. ir vėlesnius 2030 m. prasidėsiančio laikotarpio nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, ES išmetamas oro teršalų kiekis ir toliau mažės . Sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį lengviau ir mažesnėmis sąnaudomis padeda kelios įgyvendinamos energetikos sąjungos politikos priemonės, pavyzdžiui, anglių naudojimo mažinimas, energijos vartojimo efektyvumo priemonės neefektyviems šildymo įrenginiams pakeisti, tvaresnių transporto priemonių kūrimas .

Siekdamos 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų ir užtikrindamos, kad nuo 2021 m. šis lygis būtų laikomas atskaitos tašku , valstybės narės turėtų dar labiau stengtis tiek naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, tiek mažinti energijos suvartojimą. Be to, siekdamos užtikrinti, kad trūkumo atveju tikslas būtų pasiektas, arba parduoti galimą perteklių kitoms valstybėms narėms, visos valstybės narės turėtų apsvarstyti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje numatytą statistinio perdavimo galimybę. Komisija pasirengusi padėti valstybėms narėms šiuo klausimu.

2017 m. 11 valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis jau viršijo joms nustatytus 2020 m. tikslus. Be to, 21 valstybės narės rodikliai atitiko arba viršijo kiekvienai jų Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje nustatytą vidutinę orientacinę dvejų metų (2017–2018 m.) laikotarpio trajektoriją. Likusioms 7 valstybėms narėms reikėjo dėti daugiau pastangų, kad jos laikytųsi vidutinės 2020 m. tikslo įgyvendinimo trajektorijos 2017–2018 m.

Naujoji valdymo sistema padės įgyvendinti ir toliau plėtoti energetikos sąjungą . Valstybių narių integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato sričių veiksmų planuose bus nurodytas nacionalinis įnašas siekiant bendrų ES tikslinių rodiklių (taip pat būtinos politikos kryptys ir priemonės šiems rodikliams pasiekti) dešimties metų laikotarpiams. Valstybės narės savo planus rengs vykstant nuolatiniam, kartotiniam dialogui su Europos Komisija. Be to, jos užtikrins visuomenės dalyvavimą ir konsultuosis su kitomis valstybėmis narėmis laikydamosi regioninio bendradarbiavimo principo. Taip valstybės narės turės daugiau bendradarbiavimo galimybių, o suinteresuotiesiems subjektams bus užtikrintas didesnis reglamentavimo tikrumas. Nacionaliniai energetikos ir klimato sričių veiksmų planai leis lengviau nustatyti dominančias sritis būsimoms investicijoms, taip pat ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo ir socialinės sanglaudos galimybes.

Pažanga padaryta ir dujų rinkoje, visų pirma susitarus dėl Dujų direktyvos persvarstymo, ir dabar dujotiekiai, kuriais dujos atiteka į Europos dujų vidaus rinką arba iš jos išteka, turės atitikti ES taisykles. Be to, dabar Europos Komisija gali užtikrinti, kad valstybių narių susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis atitiktų ES teisę prieš juos sudarant. Šie pasiekimai padės užtikrinti didesnį bendrosios rinkos nuspėjamumą investuotojams.

Taip pat didelė pažanga padaryta tobulinant elektros energijos rinkos modelį. Yra parengtas labiau integruotas elektros energijos rinkos modelio taisyklių rinkinys . Šiomis taisyklėmis užtikrinant didesnę kainų konvergenciją ir tarpvalstybinius mainus didinamas elektros energijos rinkos efektyvumas. Be to, jomis nustatyta bendra pajėgumų mechanizmų sistema siekiant užtikrinti, kad jie būtų suderinami tiek su vidaus rinka, tiek su ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais. Buvo atliktas išsamus valstybės pagalbos sektoriaus tyrimas dėl pajėgumų mechanizmų , o valstybės pagalbos kontrolė ir antimonopolinės taisyklės padeda užtikrinti, kad mūsų plataus užmojo energetikos ir klimato politikos tikslai būtų pasiekti mažiausiomis sąnaudomis ir nederamai neiškreipiant konkurencijos. Apskritai Europos Komisijos pastangomis sudaromos sąlygos elektros energijai laisviau tekėti ten, kur jos labiausiai reikia, ir palengvinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas, reguliavimas apkrova ir saugyklų naudojimas rinkoje mažiausiomis sąnaudomis. Komisija taip pat prisidės prie didesnio sektoriaus skaitmeninimo ir skatins didesnių galių vartotojams suteikimą.

Ši išsami teisės aktų sistema yra patikimas pagrindas, leisiantis ES įgyvendinti 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio klimato ir energetikos politiką. Ši sistema leis spręsti tokius būsimus uždavinius, kaip skaitmeninimas, atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimas į rinką ir labiau į vartotojus orientuota energetikos politika. Teisės aktuose numatyti horizontalieji elementai, kuriais siekiama skatinti klimato ir energetikos politikos veiksmus, ir konkrečios nuostatos, susijusios su sektoriams skirtais veiksmais, jei reikia. Be to, ES aiškiai parodė kitoms pasaulio šalims, kad ji ketina ir toliau rodyti pavyzdį. Taigi ES imasi konkrečių ir ryžtingų veiksmų siekdama įvykdyti savo įsipareigojimus ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus pagal Paryžiaus susitarimą. Suderinta ES sistema taip pat apima neatsiejamas peržiūros nuostatas ir tas nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad šie įsipareigojimai būtų įvykdyti. Ši sistema nukreipia ES tinkamu keliu, kad ekonomika iki 2050 m. taptų neutralizuoto poveikio klimatui ekonomika.

Vadovaujant šios kadencijos Europos Komisijai, ES sėkmingai priėmė visiškai naują energetikos ir klimato politikos teisės aktų sistemą . Europos Parlamentas ir Taryba susitarė persvarstyti ES klimato teisės aktus, įskaitant Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvą (tiek stacionariesiems įrenginiams, tiek aviacijos veiklai taikomas nuostatas), Reglamentą dėl pastangų pasidalijimo ir Reglamentą dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės . Be to, susitarta dėl aštuonių teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymų, įtrauktų į dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ , ir dėl dešimties judumo pasiūlymų, parengtų įgyvendinant Europos mažataršio judumo strategiją .

Europa turi vieną patikimiausių ir labiausiai išplėtotų elektros energijos ir dujų tinklų pasaulyje. Pagrindinis Europos Komisijos tikslas buvo prireikus stiprinti šį tinklą siekiant išspręsti likusius energijos tiekimo saugumo klausimus, sujungti energetines salas ir spręsti uždavinius, su kuriais susiduriama pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

Pagrindinis energetikos sąjungos prioritetas buvo nutraukti neprijungtų regionų energetinę izoliaciją. Didelė pažanga pasiekta Baltijos valstybėse. Anksčiau buvusios ES energetinė sala, dabar šios valstybės yra gerai sujungtos su likusia ES dalimi, o tarpvalstybinių tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo rodiklis sudaro 23,7 proc. Tai pavyko įgyvendinti nutiesus naujas jungiamąsias linijas, jungiančias su Švedija, Suomija ir Lenkija. Dabar darbas sutelktas į Baltijos valstybių elektros energijos sistemos sinchronizavimą su kontinentinės Europos tinklu ne vėliau kaip iki 2025 m. Taip pat skatinamas didesnis Iberijos pusiasalio integravimas – Europos Komisija teikia paramą projektui INELFE ir Biskajos įlanką kertančiai elektros energijos linijai. Šiomis pastangomis iki 2025 m. bus padvigubintas Prancūzijos ir Ispanijos elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumas – tai leis Ispanijai priartėti prie 10 proc. jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinio rodiklio, o visas Iberijos pusiasalis bus vis labiau integruojamas į elektros energijos vidaus rinką. Europos Komisija taip pat remia tolesnes pastangas integruoti Iberijos pusiasalio ir likusios Europos dalies dujų rinkas. Šios pastangos, rodančios Europos solidarumo ir regioninės vienybės vertę, buvo aptartos reguliariuose Prancūzijos, Portugalijos ir Ispanijos aukščiausiojo lygio susitikimuose su Europos Komisija .

Europos Komisijos pastangos užtikrinti dujų tiekimo įvairinimą taip pat duoda konkrečių rezultatų. Šiomis pastangomis mažinama priklausomybė nuo vieno tiekėjo tam tikrose valstybėse narėse, stiprinamas valstybių narių energetikos sistemų atsparumas, didinama konkurencija ir mažinamos kainos. Todėl visos valstybės narės, išskyrus vieną, turi prieigą prie dviejų nepriklausomų dujų šaltinių, ir jeigu visi vykdomi projektai bus įgyvendinti laiku, visos valstybės narės, išskyrus Maltą ir Kiprą, iki 2022 m. turės prieigą prie trijų dujų šaltinių, o 23 valstybės narės turės prieigą prie pasaulinės suskystintų gamtinių dujų rinkos. Rytiniam Baltijos jūros regionui bei Vidurio ir Pietryčių Europai ypač svarbios vykdomos įvairinimo iniciatyvos, pagrįstos suskystintomis gamtinėmis dujomis ir pietiniu dujų koridoriumi. Šios sritys buvo istoriškai priklausomos nuo vieno dujų tiekėjo. Jeigu bus išlaikytas būtinas įsipareigojimas ir jeigu nebus vėluojama įgyvendinti pagrindinių projektų, iki 2020 m. ar šiek tiek vėliau Europoje turėtų būti sukurtas gerai tarpusavyje sujungtas ir visiškai sukrėtimams atsparus dujų tinklas.

Europos Komisija taip pat remia projektus, kuriais siekiama pagerinti ES elektros energijos tinklą ir sudaryti sąlygas daugiau energijos gaminti iš atsinaujinančiųjų išteklių. Nepaisant pažangos, daug didesnių investicijų reikia į elektros energijos tinklus (perdavimo ir skirstymo). Numatoma, kad 2021–2030 m. į elektros energijos perdavimo tinklus reikės investuoti daugiau kaip 150 mlrd. EUR . Šios naujos investicijos turėtų būti susietos su tolesniu tinklų skaitmeninimu ir pažangumo didinimu, taip pat naujų saugyklų naudojimu.

ES transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) politika prisidėjo prie ES infrastruktūros atnaujinimo. TEN-E politika buvo skatinama tikslingai nustatyti ir įgyvendinti bendro intereso projektus (BIP), kurie būtini siekiant sukurti gerai sujungtus tinklus visoje Europoje. Iki šiol įgyvendinta per 30 BIP, dar apie 75 BIP projektai turėtų būti įgyvendinti iki 2022 m. Sudarius keturias aukšto lygio regionines grupes , kurioms vadovauja Europos Komisija, BIP projektų įgyvendinimas paspartėjo. Be to, BIP buvo skirta ES finansinė parama, o tai paskatino privačiojo sektoriaus investicijas. Nuo 2014 m. 91 BIP skirta 3,2 mlrd. EUR parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programą ir 1,3 mlrd. EUR parama iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF). Tai leido pritraukti iš viso apie 50 mlrd. EUR investicijų. Be to, pagal ES sanglaudos politikos priemones 2,8 mlrd. EUR buvo skirta iki 2018 m. pabaigos atrinktiems gamtinių dujų ir elektros energijos infrastruktūros projektams.

Finansavimo Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) lėšomis lygis pagal sektorius

Galingesni ir geriau tarpusavyje sujungti tinklai valstybėse narėse leido veiksmingiau taikyti energijos vidaus rinkos taisykles. Dėl to išaugo konkurencingumas, sumažėjo sąnaudos ir padidėjo saugumas. Iki šiol 26 šalys – jose suvartojama daugiau nei 90 proc. Europoje suvartojamos elektros energijos ir gyvena per 400 mln. žmonių – yra susiejusios savo kitos paros elektros energijos rinkas. Per pastaruosius 7 metus vien dėl kitos paros prekybos rinkų susiejimo Europos vartotojai per metus gavo maždaug 1 mlrd. EUR naudos . Prie didesnės gerovės gerokai prisidėjo ir einamosios paros rinkų integravimas bei tarpvalstybinių rinkų balansavimas, dėl to per metus sutaupyta keletas milijardų eurų. Rinkų susiejimas pastaraisiais metais taip pat skatino kainų konvergenciją įvairiuose regionuose (pvz., 80 proc. ir 41 proc. kainų konvergenciją atitinkamai Baltijos bei Vidurio ir Vakarų Europos regionuose). Be to, Europos Komisija palaikė regioninio bendradarbiavimo centrų steigimą, nes tai padėtų integruoti tarpvalstybinius elektros energijos srautus ir kintamuosius elektros energijos srautus visoje Europos elektros energijos sistemoje. Skaitmeninant elektros energijos infrastruktūrą reikės daugiau dėmesio skirti kibernetinio saugumo didinimui ir ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugai.

Buvo investuojama siekiant sudaryti sektorių integravimo sąlygas. Tačiau norint susieti elektros energijos gamybos ir galutinio vartojimo sektorius reikia nuveikti daugiau. Tai būtina siekiant į energetikos sistemą integruoti didėjančią kintančiųjų atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį; šildymą ir vėsinimą bei elektra varomas transporto priemones. Nuo 2016 m. pabaigos beveik 400 mln. EUR Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) dotacijų buvo suteikta daugiau nei 50 projektų skatinant alternatyviųjų degalų naudojimą, o iš viso sutelkta per 3 mlrd. EUR investicijų. Siekiama, kad 2019 m. iš EITP derinimo priemonės lėšų būtų skirta papildomi 350 mln. EUR. Ateityje šiam klausimui bus skiriama labai daug dėmesio. Būsima elektra varomų transporto priemonių paklausa įvairiuose ES regionuose bus skirtinga ir priklausys nuo daugelio veiksnių, įskaitant alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą. Be to, ES sanglaudos politika tebėra svarbus ES bendro finansavimo šaltinis diegiant netaršų transportą, pvz., apie 12 mlrd. EUR planuojama skirti tvariam judumui mieste.

2.Bandomi būdai, kaip užtikrinti socialiai teisingą pertvarką

Energetikos pertvarka ir prisitaikymas prie klimato kaitos jau palankiai veikia ekonomiką ir prisideda prie darbo vietų kūrimo, tačiau poveikis gali būti dar didesnis. 2000–2014 m. užimtumas ekonomikos aplinkosaugos sektoriuose augo gerokai sparčiau (+49 proc.) negu užimtumas visoje ekonomikoje (+6 proc.) . Šiandien ES yra 4 mln. žaliųjų darbo vietų. Iš jų apie 1,4 mln. darbo vietų energetikos sektoriuje, susijusiame su atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijomis , ir 900 000 darbo vietų, susijusių su energijos vartojimo efektyvumo veikla . Tikimasi, kad ėmusis tolesnių energetikos ir klimato politikos veiksmų šie skaičiai didės, kai investicijos Europoje pakeis iškastinio kuro importą, Europos pramonės šakos dėl pradininko pranašumo taps konkurencingesnės, o prisitaikymas prie klimato kaitos padės apsaugoti darbo vietas ir užimtumo galimybes.

Nors ši pertvarka naudinga didžiajai daugumai žmonių ir regionų, kai kuriais atvejais gali kilti socialinių problemų. Pavyzdžiui, reguliavimo ar fiskalinės priemonės gali turėti nenumatytą regresyvų poveikį, dėl kurio gali padidėti energijos nepriteklius. Be to, pertvarkos nauda gali būti netolygiai pasiskirsčiusi. Dauguma sektorių, regionų ir gyventojų grupių patirs šios pertvarkos paskatintą reikšmingą augimą, o kitiems gali prireikti paramos prisitaikyti prie pokyčių. O dėl energijos nepritekliaus, nors jis ir mažėja iki prieš krizę buvusio lygio, tarp valstybių narių vis dar išlieka didelių skirtumų . Nacionaliniu lygmeniu įgyvendinama daug politikos priemonių šioms problemoms spręsti, visų pirma švietimo ir mokymo, taip pat socialinės ir fiskalinės politikos priemonės. Kad būsimos kartos turėtų kintančios ekonomikos sąlygomis reikalingų įgūdžių, būtinos reikšmingos ir ilgalaikės investicijos į žmogiškąjį kapitalą.

Pertvarkomų anglių pramonės ir daug anglies dioksido išskiriančių regionų iniciatyva padeda sušvelninti socialines perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų pasekmes. Šiuo metu 12 valstybių narių yra 41 anglių gavybos regionas, o juose vis dar yra apie 185 000 darbo vietų anglių gavybos srityje. Europos Komisija šiems regionams padeda rengti perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų strategijas, kuriomis galimas neigiamas socialinis ir ekonominis poveikis sprendžiamas dvejopai, kaip nurodyta toliau.

1.Pirma, Europos Komisija sukūrė atvirą platformą, kuri suburia visus poveikį patiriančius suinteresuotuosius subjektus (nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, įmones, pilietinės visuomenės organizacijas ir kt.) keistis geriausia patirtimi, skatinti tarpusavio mokymąsi ir gauti informaciją apie galimas ES paramos priemones.

2.Antra, Europos Komisija teikia tikslinę paramą pasitelkdama operatyvines šalių grupes arba rengdama dvišales diskusijas su Komisijos ekspertais. Ši parama gali padėti nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms nustatyti būdus, kaip pradėti pertvarką ir jai vadovauti. Ši parama teikiama kartu su esamų ES fondų, finansavimo priemonių ir programų parama. Šiuo metu šia parama naudojasi 18 regionų 8 valstybėse narėse . Ankstesnė patirtis rodo, kad regionų pertvarka turi būti planuojama aktyviai palaikant visiems suinteresuotiesiems subjektams. Ankstesnė patirtis taip pat rodo, kad Europos lygmens dalyvavimas yra veiksmingas sutelkiant suinteresuotuosius subjektus ir nustatant investavimo galimybes, kurios kitu atveju gal nebūtų svarstomos.

Iniciatyva dėl švarios energijos ES saloms siekiama paspartinti per 1000 Europos gyvenamų salų perėjimą prie švarios energijos. Siekiama padėti šioms saloms pasinaudoti vietiniais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos vartojimo efektyvumo potencialu ir novatoriškomis saugojimo bei transporto technologijomis ir savarankiškai apsirūpinti energijos ištekliais, taip sumažinant sąnaudas, aplinkos taršą ir priklausomybę nuo mazuto elektros energijai gaminti, kartu skatinant augimą ir kuriant vietines darbo vietas.

Reikia dėti daugiau pastangų siekiant įveikti energijos nepriteklių, kurį Europos Sąjungoje vis dar patiria beveik 50 mln. gyventojų. Svarbiausias būdas tai padaryti – daugiau investuoti į namų ūkių energijos vartojimo efektyvumo didinimą. Taip gerinamos gyvenimo sąlygos ir mažiau reikia mokėti už energiją. 2014–2020 m. maždaug 840 000 namų ūkių renovuoti skirta beveik 5 mlrd. EUR iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų. Be to, savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose valstybės narės įvertins, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių. Jei jų skaičius bus didelis, valstybės narės nustatys politiką ir priemones šiam energijos nepritekliui sumažinti. Šiems procesams palengvinti Europos Komisija įsteigė Europos energijos nepritekliaus observatoriją , kurios užduotis – rinkti duomenis, teikti rekomendacijas ir skleisti geriausią patirtį.

2016 m. Europos Komisija įsteigė Europos solidarumo korpusą, kuris jaunimui suteikia galimybių dirbti savanoriais, stažuotis arba dirbti įvairiuose projektuose , įskaitant klimato kaitos mažinimo ir energetikos projektus, kurie yra naudingi bendruomenėms visoje Europoje. Iki šiol dalyvauti šioje iniciatyvoje užsiregistravo apie 120 000 jaunuolių, o 13 000 iš jų savo solidarumo veiklą jau yra baigę arba šiuo metu ją vykdo.

Pasaulio mastu Europos Komisija pritarė tam, kad labai svarbu spręsti socialinę problemą, kuri yra susijusi su būtinybe užtikrinti tinkamą pereinamąjį laikotarpį darbuotojams, užtikrinti tinkamą darbą ir kokybiškas darbo vietas, ir su kuria susiduria pasaulis kovodamas su klimato kaita .

3.Galių suteikimas miestams ir vietos bendruomenėms