LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 274/1

GALUTINĖS METINĖS ATASKAITOS

2006 FINANSINIAI METAI

I tomas

Konsoliduota finansinė atskaitomybė ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos

(2007/C 274/01)

TURINYS

Konsoliduotų ataskaitų pastaba

Pagrindiniai įvykiai ir svarbiausi klausimai

I dalis: Europos Bendrijų konsoliduota finansinė atskaitomybė ir aiškinamosios pastabos

A. Balansas

B. Ekonominio rezultato ataskaita (įskaitant segmentų atskaitomybę)

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinės atskaitomybės pastabos

II dalis: Europos Bendrijų konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

A. Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos

B. Konsoliduotų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

KONSOLIDUOTŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Bendrijų 2006 m. konsoliduotos metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalimi. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal EB Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinės atskaitomybės priede.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina, norint parengti ataskaitas, kuriose nurodyti Europos Bendrijų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Bendrijų ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Bendrijų finansinė padėtis.

Brian Gray Europos Komisijos apskaitos pareigūnas

PAGRINDINIAI ĮVYKIAI IR SVARBIAUSI KLAUSIMAI

Europos Bendrijų 2006 m. metinės ataskaitos yra antrasis ataskaitų paketas, kuris bus rengiamas pagal 2005 m. Europos Bendrijų nustatytas kaupiamosios apskaitos taisykles. Kaip ir kalbant apie bet kurį ataskaitų paketą, Komisija stengiasi tobulinti tai, kas buvo paskelbta anksčiau, visų pirma siekdama pateikti skaitytojui suprantamesnę ir aktualesnę informaciją.

Kiek tai susiję su 2006 m. ataskaitų pateikimu, reikėtų pabrėžti šiuos pokyčius:

— 2007 m. gegužės 1 d. įsigaliojus atnaujintam Finansiniam reglamentui, Komisijos apskaitos pareigūnas pirmą kartą įtraukė šių ataskaitų pastabą, kurioje nurodyta, kad jis gavo pagrįstą patikinimą, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Bendrijų finansinė padėtis.

— Visi šiose ataskaitose konsoliduotų įstaigų apskaitos pareigūnai į savo atskiras ataskaitas įtraukė patvirtinimą, kuriame pareiškiama, kad jie gavo pagrįstą patikinimą, jog jų ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga institucijos ar agentūros finansinė padėtis.

— Dabar finansinės atskaitomybės sumos nurodomos milijonais eurų, t. y. aiškesne forma.

— Biudžeto vykdymo lentelės supaprastintos, kad jose nurodyta informacija būtų lengviau suprantama.

— Pateikiama papildoma informacija apie Komisijos išlaidų susigrąžinimą.

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad nuo 2005 m. padidėjo konsolidavimo mastas — šiuo metu yra 24 konsoliduotos agentūros, palyginti su 2005 m., kai jų buvo 16.

PAGRINDINIAI 2006 M. METINIŲ ATASKAITŲ KLAUSIMAI

— Biudžeto perteklius dar sumažėjo nuo 2,41 mlrd. EUR iki 1,85 mlrd. EUR.

— Ekonominis metų rezultatas iš 2005 m. 7,812 mln. EUR deficito tapo 197 mln. EUR pertekliumi 2006 m.

— Visas turtas padidėjo nuo 58,7 mlrd. EUR 2005 m. iki 67,3 mlrd. EUR, o visi įsipareigojimai padidėjo nuo 120,9 mlrd. EUR iki 131,6 mlrd. EUR. Skirtumas bus finansuojamas trumpuoju laikotarpiu iš biudžeto lėšų, už kurias jau nubalsuota, arba jį ilgesniu laikotarpiu užtikrins valstybės narės.

I DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTA FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

A. Balansas

B. Ekonominio rezultato ataskaita (įskaitant segmentų atskaitomybę)

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinės atskaitomybės pastabos

1. Apskaitos politika

2. Balanso pastabos

3. Ekonominio rezultato ataskaitos pastabos

4. Pinigų srautų lentelės pastabos

5. Nebalansiniai straipsniai ir pastabos

6. Finansinės rizikos valdymas

7. Susijusių šalių atskleidimas

8. Įvykiai po balanso datos

9. Konsoliduotos įstaigos

10. Nekonsoliduotos įstaigos

A. BALANSAS

Mln. EUR Pastaba 2006 12 31 2005 12 31 I. ILGALAIKIS TURTAS: 31 556 31 415 Ilgalaikis nematerialusis turtas 2.1 37 27 Ilgalaikis materialusis turtas 2.2 4 586 4141 Investicijos 2.3 2 157 1 874 Paskolos 2.4 2 023 2 397 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.5 22 425 22 732 Ilgalaikės gautinos sumos 2.6 328 244 II. TRUMPALAIKIS TURTAS: 35 776 27 291 Atsargos 2.7 115 126 Trumpalaikės investicijos 2.8 1 426 1 440 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.9 8 055 6 633 Trumpalaikės gautinos sumos 2.10 9 796 7 238 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.11 16 384 11 854 IŠ VISO TURTO 67 332 58 706 III. ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 37 071 38 026 Išmokos darbuotojams 2.12 32 200 33 156 Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai 2.13 989 1 097 Finansiniai įsipareigojimai 2.14 1 862 1 920 Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai 2.15 2 020 1 853 IV. TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 94 479 82 825 Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai 2.16 379 275 Finansiniai įsipareigojimai 2.17 20 22 Mokėtinos sumos 2.18 94 080 82 528 IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ 131 550 120 851 GRYNASIS TURTAS (64 218) (62 145) Rezervai 2.19 2 855 2 808 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: 2.20 (67 073) (64 953) Išmokos darbuotojams (ilgalaikės) (1) (32 200) (33 156) Kitos sumos (2) (34 873) (31 797) V. GRYNASIS TURTAS (3) (64 218) (62 145)

B. EKONOMINIO REZULTATO ATASKAITA (įskaitant segmentų atskaitomybę)

Mln. EUR Pastaba 2006 2005 VEIKLOS ĮPLAUKOS 3.1 113 486 107 890 Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų: 105 118 103 964 BNP ištekliai 70 134 70 861 PVM ištekliai 17 207 16 018 Tradiciniai nuosavi ištekliai 15 247 14 265 Biudžeto koregavimas 2 395 2 606 Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) 135 214 Veiklos įplau kos: 8 368 3 926 Baudos 2 217 719 Žemės ūkio mokesčiai 1 695 447 Išlaidų susigrąžinimas 1 296 939 Administracinės veiklos įplaukos 982 895 Kitos veiklos įplaukos 2 178 926 VEIKLOS IŠLAIDOS 113 422 107 597 Administracinės išlaidos: 3.2 6 619 6 127 Išlaidos darbuotojams 3 998 3 613 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 348 320 Kitos administracinės išlaidos 2 273 2 194 Veiklos išlaidos: 3.3 106 803 101 470 Tiesioginis centralizuotas valdymas 12 273 11 281 Netiesioginis centralizuotas valdymas 677 351 Decentralizuotas valdymas 1 809 1 733 Pasidalijamasis valdymas 90 828 86 925 Jungtinis valdymas 34 248 Kitos veiklos išlaidos 3.4 1 182 932 PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS 64 293 Finansinės veiklos įplaukos 3.5 621 399 Finansinės veiklos išlaidos 3.6 (331) (369) Ilgalaikių išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai 2.12 108 (8 044) NEPAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 398 (8 014) ASOCIJUOTOSIOMS ĮSTAIGOMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO (DEFICITO) DALIS 3.7 (265) (91) ĮPRASTINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 197 (7 812) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS 197 (7 812)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Šioje ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų paskirstymas pagal Komisijos politikos sritis, remiantis biudžeto pagal veiklos rūšis struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes kategorijas: Sąjungos vidaus veiksmai, Europos Sąjungos išorės veiksmai ir Tarnybos ir kita veikla.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima Europos Sąjungos išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus ir horizontalūs veiksmai, reikalingi Bendrijos institucijų ir įstaigų funkcionavimui.

Konsoliduotos agentūros įtraukiamos į skirtingas politikos sritis. Kitos institucijos, išskyrus Komisiją, yra suskirstytos pagal konkrečią politikos sritį. Įvairioms politikos sritims nurodomos bendros sumos prieš atliekant konsoliduojamų įstaigų tarpusavio operacijų eliminavimą, o eliminavimas atliekamas bendrai viename stulpelyje.

Reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis. Jie nurodomi, kad būtų galima palyginti grynąjį rezultatą su ekonominio rezultato ataskaita.

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ — SUVESTINĖ

Mln. EUR ES vidaus veiksmai ES išorės veiksmai Tarnybos ir kita veikla Likviduojama EAPB Kitos institucijos Konsolidacijos eliminavimas IŠ VISO Veiklos įplaukos: Baudos 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Žemės ūkio mokesčiai 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Išlaidų susigrąžinimas 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Administracinės veiklos įplaukos 44 48 702 0 275 (87) 982 Kitos veiklos įplaukos 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Administracinės išlaidos: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Išlaidos darbuotojams 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 62 55 102 0 129 0 348 Kitos administracinės išlaidos 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Veiklos išlaidos: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Tiesioginis centralizuotas valdymas 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Netiesioginis centralizuotas valdymas 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentralizuotas valdymas 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Pasidalijamasis valdymas 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Jungtinis valdymas 7 27 0 0 0 0 34 Kitos veiklos išlaidos 734 267 199 53 0 (71) 1 182 IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų 105 118 Pagrindinės veiklos perteklius 64 Grynosios finansinės įplaukos 290 Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai 108 Asocijuotosioms įmonėms ir (arba) bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis (265) Ekonominis metų rezultatas 197





SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ — ES VIDAUS VEIKSMAI

Mln. EUR Ekonomikos ir finansų reikalai Įmonės ir pramonė Konkurencija Užimtumas Žemės ūkis Transportas ir energetika Aplinka Moksliniai tyrimai Informacinė visuomenė Veiklos įplaukos: Baudos 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Žemės ūkio mokesčiai 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Išlaidų susigrąžinimas 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Administracinės veiklos įplaukos 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Kitos veiklos įplaukos 1 146 0 34 436 194 39 382 23 IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Administracinės išlaidos: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Išlaidos darbuotojams 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Kitos administracinės išlaidos 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Veiklos išlaidos: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Tiesioginis centralizuotas valdymas 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Netiesioginis centralizuotas valdymas 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentralizuotas valdymas 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Pasidalijamasis valdymas 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Jungtinis valdymas 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Kitos veiklos išlaidos 0 62 268 16 34 99 15 53 45 IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Jungtinis tyrimų centras Žuvininkystė Vidaus rinka Regioninė politika Mokesčiai ir muitai Švietimas ir kultūra Sveikatos ir vartotojų apsauga Teisingumas, laisvė ir saugumas Iš viso ES vidaus veiksmų Veiklos įplaukos: Baudos 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Žemės ūkio mokesčiai 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Išlaidų susigrąžinimas 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Administracinės veiklos įplaukos 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Kitos veiklos įplaukos 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Administracinės išlaidos: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Išlaidos darbuotojams 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Kitos administracinės išlaidos 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Veiklos išlaidos: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Tiesioginis centralizuotas valdymas 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Netiesioginis centralizuotas valdymas 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentralizuotas valdymas 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Pasidalijamasis valdymas 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Jungtinis valdymas 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Kitos veiklos išlaidos 6 1 37 0 0 55 23 20 734 IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ — ES IŠORĖS VEIKSMAI

Mln. EUR Išorės santykiai Prekyba Vystymasis Plėtra Humanitarinė pagalba Iš viso ES išorės veiksmų Veiklos įplaukos: Išlaidų susigrąžinimas 35 0 1 21 1 58 Administracinės veiklos įplaukos 48 0 0 0 0 48 Kitos veiklos įplaukos 69 0 13 250 0 332 IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ 152 0 14 271 1 438 Administracinės išlaidos: 632 51 125 71 20 899 Išlaidos darbuotojams 427 46 118 50 14 655 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 54 0 0 1 0 55 Kitos administracinės išlaidos 151 5 7 20 6 189 Veiklos išlaidos: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Tiesioginis centralizuotas valdymas 3 131 7 684 456 601 4 879 Netiesioginis centralizuotas valdymas 48 0 29 231 0 308 Decentralizuotas valdymas 203 0 78 1 166 0 1 447 Jungtinis valdymas 59 1 (62) 29 0 27 Kitos veiklos išlaidos 8 0 8 249 2 267 IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ 4 081 59 862 2 202 623 7 827 GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ — TARNYBOS IR KITA VEIKLA

Spauda ir komunikacija Kovos su sukčiavimu tarnyba Koordinavimas Personalas ir administracija Eurostatas Biudžetas Auditas Kita Iš viso tarnybų ir kitos veiklos Veiklos įplaukos: Išlaidų susigrąžinimas 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Administracinės veiklos įplaukos 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Kitos veiklos įplaukos 0 0 35 5 0 0 0 70 110 IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Administracinės išlaidos: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Išlaidos darbuotojams 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Su ilgalaikiu turtu susijusios išlaidos 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Kitos administracinės išlaidos 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Veiklos išlaidos: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Tiesioginis centralizuotas valdymas 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Netiesioginis centralizuotas valdymas 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Kitos veiklos išlaidos 0 0 2 15 1 56 0 125 199 IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

Mln. EUR Pastaba 2006 2005 ĮPRASTINĖS VEIKLOS PINIGŲ SRAUTAI Įprastinės veiklos perteklius (deficitas): 197 (7 812) Pagrindinė veikla: 4.2 Amortizacija 11 7 Nusidėvėjimas 306 278 Investicijų vertės sumažėjimas (3) (12) Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas 374 (99) Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas 307 (1 447) Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas (84) 64 Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas 11 (63) Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (1 422) 94 Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas (2 558) (99) Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) (108) 84 Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (58) 233 Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 167 9 Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) 104 35 Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (2) (130) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 11 552 8 287 2005 m. biudžeto perteklius, 2006 m. įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos (2 410) (2 737) Kiti nepiniginiai pokyčiai 140 2 Investicinė veikla: 4.3 Nematerialiojo ir materialiojo ilgalaikio turto (padidėjimas) sumažėjimas (772) (351) Investicijų (padidėjimas) sumažėjimas (4) (156) 13 Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas 14 3 Ilgalaikių išmokų darbuotojams pokyčiai: 2.12 (956) 7 144 ĮPRASTINĖS VEIKLOS GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI 4 654 3 503 GRYNASIS PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ PADIDĖJIMAS (SUMAŽĖJIMAS) (5) 4 654 3 503 PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (5) 2.11 12 170 8 667 PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE (5) 2.11 16 824 12 170

D. GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

Mln. EUR Rezervai (7)Sukauptas perteklius (deficitas) Metų ekonominis rezultatas (7) Iš viso Tikrosios vertės rezervas Kiti rezervai LIKUTIS 2004 M. GRUODŽIO 31 D. (perskaičiuotas) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Garantijų fondo rezervo pokytis 145 (145) 0 Tikrosios vertės pokyčiai (7) (7) Kita 9 9 2004 m. ekonominio rezultato paskirstymas 103 1 354 (1 457) 0 2004 m. biudžeto rezultatas, paskirtas valstybėms narėms (2 737) (2 737) Metų ekonominis rezultatas (7 812) (7 812) LIKUTIS 2005 M. GRUODŽIO 31 D. 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Garantijų fondo rezervo pokytis 22 (22) 0 Tikrosios vertės pokyčiai (77) (77) Kita 72 145 217 2005 m. ekonominio rezultato paskirstymas 30 (7 842) 7 812 0 2005 m. biudžeto rezultatas, paskirtas valstybėms narėms (2 410) (2 410) Metų ekonominis rezultatas 197 197 LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D. 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. FINANSINĖS ATSKAITOMYBĖS PASTABOS

1. Apskaitos politika

2. Balanso pastabos

3. Ekonominio rezultato ataskaitos pastabos

4. Pinigų srautų lentelės pastabos

5. Nebalansiniai straipsniai ir pastabos

6. Finansinės rizikos valdymas

7. Susijusių šalių atskleidimas

8. Įvykiai po balanso datos

9. Konsoliduotos įstaigos

10. Nekonsoliduotos įstaigos

1. APSKAITOS POLITIKA

1.1 TEISINĖS NUOSTATOS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. rugsėjo 16 d. OL L 248, p. 1 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, 2006 m. gruodžio 30 d. OL L 390) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. kovo 28 d.

Finansinio reglamento 133 straipsnyje numatoma, kad Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtina apskaitos taisykles ir metodus, kuriuos turi taikyti visos institucijos ir įstaigos. Taigi 2004 m. gruodžio 28 d. jis patvirtino dabartines Bendrijų apskaitos taisykles. Ši kaupiamosios apskaitos politika grindžiama Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai — Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS), paskelbtais atitinkamai Tarptautinės viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos ir Tarptautinės apskaitos standartų valdybos. Šias taisykles patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, gavęs Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės, teikiančios specialistų rekomendacijas, nuomonę. Apskaitos taisyklės reguliariai peržiūrimos ir prireikus atnaujinamos, paskutiniai pakeitimai padaryti 2006 m. spalio 18 d.

Visos ES institucijos ir įstaigos, kurių atskaitomybė šiuo metu patenka į konsoliduotą atskaitomybę, taiko Komisijos apskaitos pareigūno parengtas vertinimo ir apskaitos taisykles, kad būtų nustatytos vienodos apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisyklės, siekiant suderinti finansinės atskaitomybės parengimo ir konsolidavimo procesą.

Komisijos apskaitos pareigūnas iki kitų metų kovo 31 d. privalo pateikti preliminarias konsoliduotas ataskaitas Audito Rūmams auditui atlikti. Komisija galutines konsoliduotas ataskaitas turi patvirtinti iki liepos 31 d., tada jos iki lapkričio 15 d. paskelbiamos Oficialiajame leidinyje kartu su Audito Rūmų patikinimo pareiškimu. Tiek 2006 m. preliminarios ataskaitos, tiek galutinės metinės ataskaitos pateikiamos tokia forma: I tomą sudaro konsoliduotos ataskaitos, o II tomą — Komisijos ataskaitos.

1.2 APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinės atskaitomybės tikslas — pateikti informaciją apie įstaigos finansinę padėtį, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri būtų naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. Viešojo sektoriaus subjektų, pvz., Europos Bendrijų tikslai — pateikti konkretesnę informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitingumą už jam patikėtus išteklius.

Jeigu finansine atskaitomybe siekiama nurodyti tikrą ir teisingą padėtį, joje turi būti ne tik pateikta reikiama informacija apie institucijos ir agentūrų veiklos pobūdį ir apimtį, paaiškinta, kaip institucija finansuojama, ir pateikta galutinė informacija apie jos operacijas, bet tai padaryta aiškiai ir suprantamai, kad būtų galima palyginti finansinių metų rezultatus. Šis dokumentas buvo parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Europos institucijų ir agentūrų apskaitos sistemą sudaro bendrosios ataskaitos ir biudžeto ataskaitos. Šios ataskaitos rengiamos eurais pagal kalendorinius metus. Biudžeto ataskaitose išsamiai nurodyta biudžeto vykdymo padėtis. Jos grindžiamos modifikuotu pinigų apskaitos principu (8). Finansinė atskaitomybė rengiama remiantis bendrosiomis ataskaitomis, nes jose nurodytos visos finansinių metų sąnaudos ir pajamos, o šių ataskaitų paskirtis — nurodyti finansinę padėtį gruodžio 31 d. balanso forma.

Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansinę atskaitomybę:

— tęstinumo;

— atsargumo;

— apskaitos metodų nuoseklumo;

— informacijos palyginamumo;

— reikšmingumo;

— tarpuskaitos netaikymo;

— remiantis tuo, kas tikra, o ne tuo, kas atrodo;

— kaupiamosios apskaitos.

1.3 KONSOLIDAVIMAS

Europos Bendrijų konsoliduota atskaitomybė apima 34 kontroliuojamas įstaigas, vieną asocijuotąją įstaigą ir vieną bendrąją įmonę. Visą konsoliduotų įstaigų sąrašą galima rasti E9 pastaboje. Palyginti su 2005 m., į konsoliduotą atskaitomybę įtrauktos dar 8 agentūros.

Kontroliuojamos įstaigos

Kontroliuojamos įstaigos yra visos įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi teisę nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdamos gauti naudos iš šių įstaigų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti šiuo metu. Paprasčiausio kontrolės rodiklio — balsavimo teisių daugumos — Europos Bendrijose daugeliu atvejų negalima pritaikyti, kadangi paprastai tarp įstaigų nėra kapitalo ryšių.

Europos institucijos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, buvo įkurtos jų steigimo sutartimis. Jos sudaro Europos Bendrijų organizacinės struktūros pagrindą ir neginčijamai prisideda siekiant Europos Bendrijų tikslų. Todėl galima laikyti, kad Europos Bendrijos šių institucijų atžvilgiu turi išskirtinę kontrolę.

Panašiai laikoma, kad Europos Bendrijos turi išskirtinę kontrolę visų Bendrijų įstaigų ir vykdomųjų agentūrų, įkurtų antrinės teisės aktais, atžvilgiu ir todėl jos taip pat įtraukiamos į konsoliduotą atskaitomybę. 2006 m. šešių naujai įkurtų agentūrų atskaitomybė konsoliduota pirmą kartą. Be to, Vidaus rinkos derinimo biuras (Alikantėje) ir Bendrijos augalų įvairovės biuras (Anžė), kurie negauna jokių subsidijų iš bendrojo Bendrijų biudžeto, pirmą kartą įtraukti į 2006 m. ataskaitas. Pirmą kartą konsolidavus šių 8 agentūrų atskaitomybę 2006 m. ataskaitose, gautas toks rezultatas:

Ilgalaikis turtas : 32 mln. EUR Trumpalaikis turtas : 413 mln. EUR Įsipareigojimai : 168 mln. EUR Grynasis turtas : 277 mln. EUR

Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojama įstaiga.

Kontroliuojamos įstaigos konsoliduojamos pagal visiško konsolidavimo metodą. Visos Europos Bendrijų kontroliuojamų įstaigų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš įstaigų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuojami.

Asocijuotosios įstaigos

Asocijuotosios įstaigos — tai įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi didelę įtaką, bet kurių nekontroliuoja ir paprastai turi akcijų paketą su 20–50 % balsavimo teisių. Investicijos į asocijuotąsias įstaigas apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti jų asocijuotųjų įstaigų po įsigijimo gauto pelno arba patirtų nuostolių dalis pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje, o po įsigijimo įvykusių rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Po įsigijimo įvykusių pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę. Paskirstytas asocijuotosios įstaigos pelnas sumažina investicijos apskaitinę vertę.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų asocijuotųjų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įstaigos gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio asocijuotųjų įstaigų finansinės atskaitomybės, rengtos taikant nuosavybės metodą, koregavimo.

Tais atvejais, kai Europos Bendrijos turi 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, Europos Bendrijos nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai yra klasifikuojami kaip pardavimui turimas turtas ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė — tai įstaiga, kurios ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Bendrijos ir viena ar daugiau šalių (toliau — dalininkai). Bendra kontrolė — sutartimi įteisintas ūkinės veiklos kontrolės pasidalijimas. Investicijos į bendrai kontroliuojamas įstaigas apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti bendrai kontroliuojamų įstaigų pelno arba nuostolių dalis parodoma ekonominio rezultato ataskaitoje, o joms tenkanti rezervų pokyčių dalis nurodoma rezervuose. Pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų bendrai kontroliuojamų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrai kontroliuojamos įstaigos gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio bendrų įmonių finansinės atskaitomybės, rengtos taikant nuosavybės metodą, koregavimo.

Nekonsoliduotos įstaigos

Į konsoliduotą Europos Bendrijų atskaitomybę neįtraukiamos lėšos, kurias Europos Bendrijų darbuotojų bendrosios sveikatos draudimo sistemos ir Europos plėtros fondo vardu valdo Bendrijos. 2006 m. gruodžio 31 d. šių subjektų bendras turtas atitinkamai buvo 279 mln. EUR ir 3,3 mlrd. EUR — žr. E 10 pastabą.

1.4 VALIUTA IR KONVERTAVIMO PAGRINDAS

Funkcinė ir apskaitos valiuta

Konsoliduota finansinė atskaitomybė pateikiama eurais, t. y. Europos Bendrijų funkcine ir apskaitos valiuta.

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijos dieną galiojančius valiutų kursus.

Valiutos keitimo pelnas arba nuostoliai, patirti atliekant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus, taikant šiuos 2006 m. gruodžio 31 d. galiojusius valiutų kursus:

EURO keitimo kursas 2006 m. gruodžio 31 d. CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Šioms kategorijoms taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

— materialiajam ir nematerialiajam turtui, kurio vertė eurais lieka išreikšta tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną; ir

— išankstiniam finansavimui, išmokėtam pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrių, kuris perskaičiuojamas taikant valiutos kursus, galiojančius kito mėnesio po jo suteikimo dešimtą dieną.

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip pardavimui turimi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai skirstomi į konvertavimo skirtumus, atsirandančius dėl vertybinio popieriaus amortizuotos savikainos pokyčių, ir kitus vertybinio popieriaus apskaitinės vertės pokyčius. Konvertavimo skirtumai nurodomi ekonominio rezultato ataskaitoje, o kiti apskaitinės vertės pokyčiai nurodomi tikrosios vertės rezerve. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, konvertavimo skirtumai pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip pardavimui turimas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.5 BALANSAS

1.5.1 Ilgalaikis nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos kapitalizuojamos remiantis konkrečios programinės įrangos įsigijimo ir pritaikymo naudojimui sąnaudomis. Šios sąnaudos yra amortizuojamos per numatytą įrangos naudingo tarnavimo laiką (4 metus). Pačių sukurtas nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonominio rezultato ataskaitoje.

Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos išlaidomis tada, kai patiriamos.

1.5.2 Ilgalaikis materialusis turtas

Nekilnojamasis turtas, statiniai ir įranga

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai yra parodomi įsigijimo savikaina, atėmus nusidėvėjimą (išskyrus žemę, meno kūrinius ir statomą (gaminamą) turtą) ir jo vertės sumažėjimą. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su konkretaus materialiojo turto įsigijimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba, jei taikytina, pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Bendrijos ateityje gaus su turtu susijusios ekonominės naudos ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Visos kitos remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kada jos buvo patirtos, ekonominio rezultato ataskaitoje.

Žemės, meno kūrinių ir gaminamo (statomo) turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas yra skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudingo tarnavimo laikotarpį, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo normos Nematerialusis turtas 25 % Pastatai 4 % Įranga, mechanizmai ir įrengimai 10–25 % Baldai 10–25 % Įrenginiai ir įtaisai 10–33 % Transporto priemonės 25 % Kompiuterinė techninė įranga 25 % Kitas ilgalaikis turtas 10–33 %

Turto likutinė vertė ir naudingo tarnavimo laikas peržiūrimi ir, jei reikia, koreguojami kiekvieną balanso datą. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės.

Realizavus turtą gautas pelnas arba patirti nuostoliai apskaičiuojami, lyginant įplaukas su apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominio rezultato ataskaitoje.

Nuoma

Materialiojo turto nuomos rūšis, kai Europos Bendrijos iš esmės perima visą riziką ir naudą, susijusią su nuosavybe, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominio rezultato ataskaitoje per visą nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turtas, įsigytas finansinės nuomos būdu, nudėvimas per turto naudingo tarnavimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per visą nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominio rezultato ataskaitoje.

1.5.3 Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudingo tarnavimo laikas yra neribotas, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, siekiant išsiaiškinti, ar ji nesumažėjo, yra tikrinama tik tada, kai dėl tam tikrų pokyčių arba aplinkybių jo apskaitinė vertė mažesnė už atsiperkamąją vertę. Nuostolis dėl vertės sumažėjimo pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo sąnaudas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

1.5.4 Investicijos

Investicijos į asocijuotąsias įstaigas ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

Investicijos į asocijuotąsias įstaigas ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje apskaitomi taikant nuosavybės metodą.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip pardavimui turimas turtas ir atitinkamai turėtų būti parodytos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolį, atsirandantį dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant konvertavimo skirtumus), pripažįstamų tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje ir nėra jokio kito patikimo vertinimo metodo, šios investicijos kiekviename balanso straipsnyje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo ataskaitoje iki balanso sudarymo datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kuris gali būti atitinkamame investicijų portfelyje. Investicijos į rizikos kapitalo fondus, kurie balanso datą veikia trumpiau kaip dvejus metus, vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai tokiame ankstyvame atitinkamo investicijų portfelio etape į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Reikėtų pažymėti, kad Europos investicijų fondas pagal 39 TAS sukūrė tikrosios vertės metodą, kuris buvo taikytas Europos Komisijos investicijoms į rizikos kapitalo fondus 2005 m. pabaigoje. Šis perėjimas nuo dabartinio vertinimo metodo prie tikrosios vertės metodo įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d. Komisijos sąskaitose, o atitinkamas koregavimas buvo nurodytas tikrosios vertės rezerve.

Pagal šį metodą investicijų į rizikos kapitalo fondus tikroji vertė apskaičiuojama taikant suminės grynosios turto vertės metodą, pagal kurį daroma prielaida, kad jeigu fondų GTV galima laikyti atitinkančiomis 39 TAS, tai ir pati visų fondų GTV suma atitinka 39 TAS.

Pagal šį metodą fondai skirstomi į tris kategorijas:

— I kategorija — fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS.

— II kategorija — fondai, kuriems pritaikytos kitos vertinimo rekomendacijos (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo rekomendacijos) arba standartai, kuriuos galima laikyti atitinkančiais 39 TAS.

— III kategorija — fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS arba jokios kitos 39 TAS atitinkančios vertinimo rekomendacijos.

I ir II kategorijų atžvilgiu nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti nuostoliai dėl vertės sumažėjimo yra įvertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip nuostoliai dėl vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Bendrijų nuosavybės procentine dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia akcijos verte tą pačią dieną.

III kategorijai priklausančios investicijos yra vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimą (nors šiuo metu nėra šios rūšies investicijų).

Kitos investicijos

Klasifikavimas

Europos Bendrijos skirsto savo investicijas į šias kategorijas: tikrąja verte vertinamą finansinį turtą kaip pelną arba nuostolį; paskolas ir gautinas sumas; investicijas, laikomas iki išpirkimo termino ir pardavimui turimą finansinį turtą. Dėl investicijų klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo datą.

i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Yra dvi šios kategorijos subkategorijos: prekybai laikomas finansinis turtas ir turtas, iš pradžių nurodytas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Bendrijos. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos prekybai laikomo finansinio turto kategorijai, išskyrus tuos atvejus, kai jos atitinka apsidraudimo sandorių apskaitos kriterijus. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per dvylika mėnesių nuo balanso datos.

ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos — neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos pripažįstamos, kai Bendrijos tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii) Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Europos Bendrijos ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Bendrijos neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv) Pardavimui turimas finansinis turtas

Pardavimui turimas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis nurodomas kaip ilgalaikis turtas, išskyrus atvejus, kai Bendrijos ketina realizuoti investicijas per 12 mėnesių nuo balanso datos.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino arba turimo pardavimui, pirkimas ir pardavimas į apskaitą įtraukiamas prekybos dieną — tą dieną, kai Europos Bendrijos įsipareigoja pirkti arba parduoti tą turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Investicijos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sudarymo sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sudarymo sąnaudos pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Pirminio pripažinimo metu finansinio turto tikrąja verte iš pradžių paprastai laikoma sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra žemesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Likviduojamos EAPB paskolų, suteiktų pareigūnams, atveju įgyvendinamumo ir reikšmingumo sumetimais sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

Investicijų pripažinimas panaikinamas, kai baigiasi teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas arba šios teisės perduodamos, arba kai Europos Bendrijos iš esmės perduoda visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlyginimą.

Tolesnis vertinimas

Pardavimui turimas finansinis turtas ir finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, vėlesniais laikotarpiais parodomi tikrąja verte.

Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl „finansinio turto tikrąja verte kaip pelno arba nuostolio“ kategorijai priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominio rezultato ataskaitą.

Piniginio finansinio turto užsienio valiuta, klasifikuojamo kaip pardavimui turimas finansinis turtas, tikrosios vertės pokyčiai skirstomi į konvertavimo skirtumus, atsirandančius dėl turto amortizuotos savikainos pokyčių, ir kitus turto apskaitinės vertės pokyčius. Konvertavimo skirtumai nurodomi ekonominio rezultato ataskaitoje, o kiti apskaitinės vertės pokyčiai nurodomi tikrosios vertės rezerve. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip turimas pardavimui turtas, tikrosios vertės pokyčiai yra nurodomi tikrosios vertės rezerve.

Kai finansinis turtas, klasifikuojamas kaip turimas pardavimui turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės koregavimai, anksčiau parodyti tikrosios vertės rezerve, turėtų būti parodyti ekonominio rezultato ataskaitoje.

Pardavimui turimo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, nurodomos ekonominio rezultato ataskaitoje. Dividendai už pardavimui turimas nuosavybės priemones yra pripažįstami, jeigu yra numatyta Europos Bendrijų teisė gauti tokius mokėjimus.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūloma kaina. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Bendrijos tikrąją vertę nustato taikydamos vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirinkimo sandorių įkainojimo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai taiko rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimą.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Bendrijos kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir nuostoliai dėl vertės sumažėjimo patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo, ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto įvertintus būsimuosius pinigų srautus, kurie gali būti patikimai įvertinti.

i) Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad patirtas nuostolis dėl to, jog sumažėjo paskolų ir gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, vertinamų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir dabartinės įvertintų būsimųjų pinigų srautų (neįskaitant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė yra sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi dabartinei faktinių palūkanų normai, nustatytai sutartyje.

Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinė vertė skaičiuojama, įvertinant pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeisto turto gavimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne.

Jeigu vėliau sumažėja nuostolio dėl vertės sumažėjimo suma, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas nuostolis dėl vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje panaikinamas.

ii) Tikrąja verte apskaitomas turtas

Nuosavybės vertybinių popierių, klasifikuojamų kaip pardavimui turimas turtas, atveju reikšmingas arba ilgalaikis vertybinio popieriaus tikrosios vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad vertybiniai popieriai yra nuvertėję. Jeigu yra tokių įrodymų apie pardavimui turimą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominio rezultato ataskaitoje, yra atimami iš rezervų ir pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje. Ekonominio rezultato ataskaitoje pripažinti nuostoliai dėl nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau pardavimui turimos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuostolį dėl vertės sumažėjimo, nuostolis dėl vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje panaikinamas.

1.5.5 Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (darant prielaidą, kad pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Išimtiniais atvejais galima taikyti svertinio vidurkio formulę. Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos sukūrimo sąnaudos, žaliavos, tiesioginio darbo, kitos tiesioginės sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis normaliu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė — įvertinta pardavimo kaina, esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas.

Kai atsargos laikomos realizavimui be papildomų mokesčių arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atstatymo savikaina, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atstatymo savikaina — tai sąnaudos, kurias patirtų Europos Bendrijos, jeigu įsigytų turtą atskaitomybės dieną.

1.5.6 Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas — tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pinigų srautas. Jis gali būti padalytas į kelis mokėjimus per išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Suteiktos lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo sumokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti Europos Bendrijoms. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias sąnaudas ir grąžinus sumas, mažinama (visiškai arba iš dalies) išankstinio finansavimo suma.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtoms sumoms, atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas, ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą. Garantijos, susijusios su išankstinio finansavimo sumomis, yra pateikiamos nebalansiniuose straipsniuose kaip neapibrėžtasis turtas.

1.5.7 Gautinos sumos

Gautinos sumos paskaitomos pradine suma, atėmus nurašymą dėl vertės sumažėjimo. Gautinų sumų nurašymas dėl vertės sumažėjimo atliekamas tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Bendrijos negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Nurašymo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atsiperkamosios vertės, įvertintos būsimų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Nurašymo suma pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje. Be to, per metus paprastai nurašoma 20 % neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti bendros vertės, neįskaitant jau nurašytų konkrečių sumų.

Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą rasite tolesnėje 1.5.13 pastaboje.

1.5.8 Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai apibrėžiami kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes ir itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko overdraftus. Banko overdraftai nurodomi balanso trumpalaikių įsipareigojimų finansiniuose įsipareigojimuose.

1.5.9 Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Europos Bendrijos tvarko nustatytus pensijų išmokų planus. Nustatytas išmokų planas yra pensijų planas, kuriame bendrai apibrėžiama pensijų išmokų suma, kurią darbuotojas gaus išėjęs į pensiją ir kuri paprastai priklauso nuo vieno ar daugiau veiksnių, pvz., amžiaus, tarnybos metų ir kompensacijos. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami.

Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytais pensijų išmokų planais, yra lygus dabartinei nustatyto išmokų įsipareigojimo vertei balanso datą, atėmus bet kokią plano turto tikrąją vertę. Nustatytą išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarijai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatyto išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant aukštos kokybės įmonių obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, patiriami dėl praktinių koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje.

Ankstesnės tarnybos sąnaudos yra iš karto pripažįstamos pajamomis, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių perdavimo laikotarpis). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių perdavimo laikotarpį.

Ligos išmokos išėjus į pensiją

Europos Bendrijos rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdieninei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas (RCAM). Tiek dabartiniams darbuotojams, pensininkams, našliams ir našlėms, tiek jų naudos gavėjams ši sistema yra naudinga. Dabartiniams darbuotojams mokamos išmokos klasifikuojamos kaip išlaidos personalui, o per ataskaitinį laikotarpį sumokėtos sumos pripažįstamos išlaidomis ekonominio rezultato ataskaitoje.

Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip „išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui“. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikėjo atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.10 Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai

Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai yra pripažįstami tuomet, kai Europos Bendrijos turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą, atsiradusį dėl praeities įvykių, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami.

Atidėjinio suma yra geriausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos atskaitomybės dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug straipsnių, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

Kai pinigų laiko vertės poveikis yra reikšmingas, atidėjinio suma yra įsipareigojimui padengti reikalingų tikėtinų išlaidų dabartinė vertė. Taikoma diskonto norma — tai norma, parodanti dabartinį pinigų laiko vertės ir įsipareigojimui būdingos rizikos (bet ne rizikos, pagal kurią pakoreguoti būsimų pinigų srautų įverčiai) rinkos įvertinimą.

1.5.11 Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai apima įsiskolinimus ir prekybai laikomus įsipareigojimus.

Įsiskolinimus sudaro įsiskolinimai iš kredito įstaigų ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Įsiskolinimai iš pradžių pripažįstami tikrąja verte, lygia įplaukoms iš emisijos (gautų pajamų tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomi amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą; bet koks pajamų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas yra pripažįstamas ekonominio rezultato ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Įsiskolinimai klasifikuojami kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurios turi būti grąžintos greičiau kaip per 12 mėnesių nuo balanso datos.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Prekybai laikomi įsipareigojimai apima išvestines priemones, neatitinkančias apsidraudimo sandorių apskaitos reikalavimų, kai jų tikroji vertė yra neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir prekybai laikomo turto, žr. 1.5.4 pastabą.

1.5.12 Mokėtinos sumos

Didžioji Bendrijų mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio Bendrijų finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti sąnaudas. Jos yra nurodomos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomoms sumoms, kai gaunamas prašymas kompensuoti sąnaudas, o atlikus patikrinimą, atitinkamų finansų specialistų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, yra pripažįstamos pradine suma gavus sąskaitą, o susijusios išlaidos įtraukiamos į apskaitą, kai prekės yra pristatytos ar paslaugos suteiktos ir Europos Bendrijos tai patvirtina.

1.5.13 Ataskaitinių laikotarpių atskyrimas — sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Vienas svarbus perėjimo prie kaupiamosios apskaitos aspektų — užtikrinti, kad per metus įvykę sandoriai būtų įrašyti į teisingus apskaitos metus — vadinamoji atskyrimo užduotis: sandoriai turi būti pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję.

Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas patyrė Bendrijų lėšų gavėjai, nors Bendrijoms apie jas dar nepranešė (sukauptos sąnaudos). Siekiant kuo tiksliau įvertinti šias sumas, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Kai kurios išlaidos, atvirkščiai, įtraukiamos į einamuosius metus, nors jos susijusios su vėlesniais laikotarpiais (būsimųjų laikotarpių sąnaudos); tokios sumos turi būti nustatytos ir įtrauktos į atitinkamą laikotarpį.

Pagal naująsias apskaitos taisykles sandoriai ir įvykiai yra įtraukiami į apskaitos sistemas ir pripažįstami finansinėje atskaitomybėje tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Jeigu sumos negali būti pripažintos per laikotarpį, reikalingą parengti finansinę atskaitomybę, sumos, kurios tikrai yra žinomos prieš baigiant rengti finansinę atskaitomybę, turėtų būti pripažįstamos sukauptomis išlaidomis. Pripažinimo kriterijuose numatoma, kad Europos Bendrijos pripažįsta išlaidų sumą lygia įvertintai pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, sumai. Siekdamos kuo tiksliau apskaičiuoti sukauptas sąnaudas, Bendrijos atlieka visų aspektų, susijusių su viešojo subjekto apskaitinių laikotarpių atskyrimu, analizę. Bendrijos sudarė išsamų taikytinų taisyklių sąrašą ir numatė paskelbti jį finansinėje atskaitomybėje. Galutinis tikslas — užtikrinti, jog pasiūlyta metodika būtų sumažinta rizika, kad finansinėje atskaitomybėje nebus nurodyta tikra ir teisinga padėtis. Po to Bendrijos, remdamosi šia sukurta ataskaitinių laikotarpių atskyrimo strategija, parengė veiklos ir praktines instrukcijas, įskaitant rekomenduojamą metodiką ir galimų metodų aprašymą pagal temas.

Įplaukos taip pat turėtų būti apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu sąskaita nėra išsiųsta, o paslauga buvo suteikta arba prekės pristatytos, arba buvo sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), suma turėtų būti įvertinta ir nurodyta finansinėje atskaitomybėje kaip sukauptos įplaukos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu yra išsiųsta su ataskaitiniu laikotarpiu nesusijusi sąskaita, suma turėtų būti atidėta ir pripažinta kaip įplaukų sumažėjimas. Taip siekiama sumažinti įplaukas suma, lygia būsimųjų laikotarpių įplaukoms.

1.6 EKONOMINIO REZULTATO ATASKAITA

1.6.1 Įplaukos

Įplaukos iš pardavimų

Įplaukos iš prekių pardavimo pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui.

Įplaukos iš sandorio, kuriuo teikiamos paslaugos, yra pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Jos sudaro didžiąją Bendrijų įplaukų dalį ir daugiausia apima tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių Europos Bendrijos taip pat gali gauti mokėjimus iš kitų šalių, kaip antai: rinkliavas, baudas ir dovanas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Europos Bendrijos išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos nurodomos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, kadangi prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis, sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus mokesčius ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Atskaitomybės dieną valstybių narių surinktos, bet dar Europos Bendrijoms nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (įskaitant mokesčius, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominio rezultato ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažinimas, lygus numatomam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, turėtų būti pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas.

Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

— arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta),

— arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę).

Tačiau pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacija nesustabdo sprendimo galiojimo (EB sutarties 242 straipsnis). Skolininkai turi dvi galimybes: sumokėti baudą laikinai arba pateikti banko garantiją sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau kadangi adresato apeliacija dėl Bendrijų sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami padengti gautiną sumą. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma, o garantija parodoma kaip neapibrėžtasis turtas.

Jeigu yra rizikos, kad Pirmosios instancijos teismas gali priimti Bendrijoms nepalankų sprendimą, tais atvejais, kai jau gautas laikinas mokėjimas, tokiai rizikai pripažįstamas atidėjinys. Jeigu vietoj to pateikiama garantija, neapmokėta gautina suma yra nurašoma laikantis reikalavimų. Bankų sąskaitose, kuriose laikomi gauti mokėjimai, sukauptas palūkanas Europos Bendrijos pripažįsta įplaukomis ir atitinkama suma padidina neapibrėžtąjį įsipareigojimą.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms bei išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Faktinė palūkanų norma — tai norma, kuria tiksliai diskontuojamos apskaičiuotos būsimos piniginės išmokos arba įplaukos iki finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo grynosios apskaitinės vertės per numatomą finansinės priemonės laikotarpį (arba prireikus per trumpesnį laikotarpį). Apskaičiuodamos faktinių palūkanų normą, Europos Bendrijos įvertina pinigų srautus, atsižvelgdamos į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgdamos į būsimus kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos, ir kurios yra neatskiriama faktinių palūkanų normos dalis, taip pat sandorio išlaidos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertės sumažėjimo nuostolio įvertinimo tikslais palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2 Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes, yra pripažįstamos, kai prekes pristato ir priima Europos Bendrijos. Jos parodomos pradine sąskaitoje nurodyta suma.

Europos Bendrijoms yra būdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais naudos gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinio reglamento, Tarnybos nuostatų arba kitų teisės aktų) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; ir galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti sąnaudas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Metų pabaigoje patirtos reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti sumokėtos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7 NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas atskleidžiamas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

Neapibrėžtas turtas yra nuolat vertinamas, siekiant užtikrinti, kad pasikeitimai bus tinkamai parodyti finansinėje atskaitomybėje. Jeigu iš esmės neabejojama, kad bus gauta ekonominės naudos arba padidės naudojimo galimybės, o turto vertė gali būti patikimai įvertinta, turtas ir su juo susijusios įplaukos pripažįstamos to laikotarpio, kuriuo atsiranda šių pokyčių, finansinėje atskaitomybėje.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba dabartinis įsipareigojimas, kuris atsiranda dėl praeities įvykių, bet nepripažįstamas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės arba, ypač retais atvejais, kai įsipareigojimo sumos negalima pakankamai patikimai nustatyti.

Neapibrėžtasis įsipareigojimas atskleidžiamas išskyrus atvejus, kai ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų tikimybė yra maža.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai vertinami nuolat, siekiant nustatyti, ar galima tikėtis ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių. Jeigu tampa tikėtina, kad straipsniui, kuris vertinamas kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, prireiks ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių, tikimybės atsiradimo laikotarpio finansinėje atskaitomybėje padaromas atidėjinys.

Būsimo finansavimo įsipareigojimai

Būsimo finansavimo įsipareigojimas yra teisinis arba konstruktyvus įsipareigojimas, paprastai įformintas Europos Bendrijų sutartimi, kuriam įvykdyti ateityje gali prireikti išteklių išmokų.

Garantijos

Garantijos yra dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas arba įsipareigojimai, kurių buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus garantuojamam įvykiui. Todėl garantijos laikomos neapibrėžtuoju turtu arba įsipareigojimais. Garantijos galiojimas baigiasi, kai nebelieka garantuojamo įvykio. Ji pradedama vykdyti, kai išpildomos sąlygos, leidžiančios pateikti garantui prašymą atlikti mokėjimą.

1.8 ĮVERČIŲ TAIKYMAS

Pagal bendruosius apskaitos principus finansinėje atskaitomybėje pateikiamos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstomis patikimiausia turima informacija. Svarbūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: pensijoms skirtas sumas, būsimų sąnaudų atidėjinius, leidinių atsargų vertę, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus ir ilgalaikio turto vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

2. BALANSO PASTABOS

I. ILGALAIKIS TURTAS

2.1 ILGALAIKIS NEMATERIALUSIS TURTAS

Ilgalaikis nematerialusis turtas — tai atpažįstamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio turinio. Norint jį priskirti turtui balanse, jį turi kontroliuoti ūkio subjektas ir Europos Bendrijoms ateityje teikti ekonominę naudą.

Ilgalaikis nematerialusis turtas

Mln. EUR Suma Bendroji apskaitinė vertė 2005 m. gruodžio 31 d. 65 Įsigijimai per metus 15 Perleidimai (3) Perkėlimas iš vienos išlaidų kategorijos į kitą (5) Kiti pokyčiai 10 Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. 82 Sukauptas nusidėvėjimas 2005 m. gruodžio 31 d. 38 Nusidėvėjimo sąnaudos per metus 11 Perleidimai 0 Perkėlimas iš vienos išlaidų kategorijos į kitą (2) Kiti pokyčiai (2) Sukauptas nusidėvėjimas 2006 m. gruodžio 31 d. 45 GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2006 M. GRUODŽIO 31 D. 37

2.2 ILGALAIKIS MATERIALUSIS TURTAS

2.2.1 Žemė ir pastatai

Kai kuriose šalyse negalima atskirti delegacijų užimamos žemės vertės nuo pastato vertės. Komisija ketina įvertinti tokį turtą kiekvienoje šalyje, kad nustatytų neamortizuojamos žemės kainą.

Didžiausi Komisijos įsigijimai susiję su dviem nusipirktais pastatais Briuselyje, kurie iš viso kainavo 201 mln. EUR (įskaitant 47 mln. EUR už žemę), ir žeme Tokijuje, kuri kainavo 34 mln. EUR. Keturi Komisijos pastatai, kurių įsigijimo vertė iš viso sudaro 300 mln. EUR, perkelti į šią išlaidų kategoriją (iš finansinės nuomos išlaidų kategorijos), kadangi Komisija pasinaudojo galimybe juos išpirkti ir todėl jie daugiau nebelaikomi nuomojamu turtu. 2006 m. Parlamentas papildomai įsigijo tris pastatus Strasbūre, kurie kainavo 143 mln. EUR.

Į eilutę „kiti pokyčiai“ įtrauktas dviem naujai konsoliduotoms agentūroms: Vidaus rinkos derinimo tarnybai ir Bendrijos augalų veislių tarnybai, priklausantis turtas.

2.2.2 Įranga ir įrenginiai

Delegacijų sandorius tiesiogiai įtraukiant į centrinę apskaitos sistemą, iki 2006 m. gruodžio 31 d. visos 132 delegacijos įvedė informaciją apie savo ilgalaikį turtą į Komisijos centrinę apskaitos sistemą. 2007 m. toliau tobulinant IT, bus galima geriau kontroliuoti šios informacijos kokybę ir išsamumą.

Tiesiogiai su projektu „ABAC Assets“ ir atitinkamomis delegacijos turto atsargomis susijęs koregavimas parodytas lentelėje, išlaidų kategorijoje „kiti pokyčiai“. Į šią eilutę taip pat įtrauktas dviem naujai konsoliduotoms agentūroms: Vidaus rinkos derinimo tarnybai ir Bendrijos augalų veislių tarnybai, priklausantis turtas.

2.2.3 Finansinė nuoma (ir panašios teisės)

Pagrindinis Leidinių biuro užimamas pastatas neįtrauktas į balansą, nes jis klasifikuojamas kaip veiklos nuoma. Nors Leidinių biuras turi pirkimo rinkos kaina galimybę (galioja nuo 2006 m. spalio mėn. iki 2010 m.), nelaikoma, kad su turto nuosavybe siejama rizika ir nauda yra iš esmės perduota Leidinių biurui. Atlikta pirkimo analizė, bet sprendimas dar nepriimtas.

2006 m. Parlamentas įsikūrė naujame išnuomotame pastate Briuselyje, kurio vertė 34 mln. EUR.

2.2.4 Statomas ilgalaikis turtas

2003 m kovo mėn. Taryba pasirašė sutartį LEX pastatui Briuselyje statyti ir įsigyti finansinės nuomos būdu. 2003–2006 m. Taryba atliko kelis banko garantija užtikrintus išankstinius mokėjimus, kurių kapitalizuota vertė 2006 m. gruodžio 31 d. buvo 224 mln. EUR (2005 m. 123 mln. EUR). 2007 m. vasario 1 d. Taryba pasirašė sutartį LEX pastatui įsigyti už 262 mln. EUR preliminarią sutartinę pirkimo kainą. Tą dieną Taryba sumokėjo šios preliminarios sutartinės pirkimo kainos ir kapitalizuotos išankstinių mokėjimų vertės skirtumą. Galutinė savikaina bus nustatyta 2007 m.

2004 m. spalio mėn. Parlamentas pasirašė pastatų komplekso Briuselyje finansinės nuomos sutartį su išpirkimo galimybe, o komplekso statyba prasidėjo 2004 m. 2004 m. lapkričio mėn. buvo sumokėtas pirmasis 40 mln. EUR išankstinis mokėjimas. Iki preliminarios patvirtinimo sutarties pasirašymo Parlamentas turi teisę atlikti papildomus išankstinius mokėjimus; 2006 m. gruodžio 31 d. buvo sumokėta 253 mln. EUR suma už iki tos dienos atliktus darbus (2005 m. gruodžio 31 d. sumokėta 196 mln. EUR).

Ilgalaikis materialusis turtas

Mln. EUR Žemė ir pastatai Įranga ir įrenginiai Baldai ir transporto priemonės Kompiuterinė techninė įranga Kitas ilgalaikis materialusis turtas Finansinė nuoma ir panašios teisės Statomas turtas IŠ VISO Bendroji apskaitinė vertė 2005 m. gruodžio 31 d. 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Įsigijimai per metus 423 32 13 56 14 37 156 731 Perleidimai (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Perkėlimas iš vienos išlaidų kategorijos į kitą 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Kiti pokyčiai 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bendroji apskaitinė vertė 2006 m. gruodžio 31 d. 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Sukauptas nusidėvėjimas 2005 m. gruodžio 31 d. 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Nusidėvėjimo sąnaudos per metus 124 26 14 62 13 70 309 Nusidėvėjimo atstatymas 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Perleidimai (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Vertės sumažėjimas 0 0 0 0 0 0 0 Vertės sumažėjimo atstatymas 0 0 0 0 0 0 0 Perkėlimas iš vienos išlaidų kategorijos į kitą 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Kiti pokyčiai 5 (1) 30 26 0 0 60 Sukauptas nusidėvėjimas 2006 m. gruodžio 31 d. 1 354 265 130 314 77 312 2 452 GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2006 M. GRUODŽIO 31 D. 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Mokėtinos finansavimo sąnaudos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis, parodomos balanse kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai. Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

Finansinė nuoma ir panašios teisės

Mln. EUR Apibūdinimas Sukauptos sąnaudos (A) Ateityje mokėtinos sumos Vertė iš viso Darbų įsigijimo vertė Turto vertė Nusidėvėjimas Grynoji apskaitinė vertė =A+B+C+E < 1 metus > 1 metus > 5 metai Iš viso įsipareigojimų (B) A+B (C) A+B+C (E) Žemė ir pastatai 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Kitas ilgalaikis materialusis turtas 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Iš viso 2006 12 31 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 INVESTICIJOS

Ši išlaidų kategorija apima investicijas, padarytas siekiant užmegzti nuolatinius ryšius ir (arba) kurios laikomos remiančiomis Europos Bendrijų veiklą. Ji taip pat apima Garantijų fondo grynąjį turtą.

Investicijos

Mln. EUR Likutis 2006 12 31 Likutis 2005 12 31 Investicijos į asocijuotąsias įstaigas: EIF 208 186 Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje: „Galileo“ 62 141 Garantijų fondas 1 371 1 309 Pardavimui turimas turtas 495 211 Prekybai laikomas turtas 21 27 Iš viso investicijų 2 157 1 874

2.3.1 Investicijos į asocijuotas įstaigas ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

Asocijuotosios įstaigos ir bendrosios įmonės

Mln. EUR Investicijos į asocijuotąsias įstaigas: EIF Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje: „Galileo“ Suma 2005 m. gruodžio 31 d. 186 141 Įsigijimai 0 212 Perleidimai ir panaikinimai 0 (12) Pelno (nuostolio) dalis 14 (279) Koregavimas dėl EIF perėjimo prie TFAS, pripažįstamas nepaskirstytajame pelne 7 0 Tikrosios vertės pokyčiai, pripažįstami nuosavybėje 6 0 Kiti nuosavybės pokyčiai (dividendai) (5) 0 Suma 2006 m. gruodžio 31 d. 208 62

Europos investicijų fondas (EIF)

EIF yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija — rizikos kapitalas ir garantijos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Remdamosi 1994 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimu, Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos pasirašė 600 mln. ekiu vertės EIF kapitalo, kurį sudaro 600 akcijų, dalį. Tai sudaro 30 % EIF kapitalo. Komisija apmokėjo visą pareikalautą kapitalą, kuris siekia 20 %. Neapmokėto nepareikalauto kapitalo dalis (80 %) lygi 480 mln. EUR.

Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasirašytą susitarimą Komisija turi teisę bet kuriuo metu parduoti savo akcijas EIB tokia kaina, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleistų akcijų skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vertė beveik lygi nuliui, nes formulė, taikoma akcijų pardavimo kainai nustatyti, atitinka EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formulę.

Remiantis apskaitos taisyklėmis, Bendrijoms tenkančiai EIF akcijų daliai įvertinti taikomas nuosavybės metodas. Akcijų paketas vertinamas 30 % EIF nuosavo kapitalo, kuris 2006 m. gruodžio 31 d. yra 208 mln. EUR (2005 m. 186 mln. EUR), iš kurio 14 mln. EUR suma susijusi su 2006 m. rezultatu. 2006 m. buvo gauta 5 mln. EUR dividendų už 2005 finansinius metus.

EIF pranešė, kad rengdamas 2005 m. sausio 1 d. balansą pirmą kartą taikė TFAS standartus. Perėjimo prie TFAS poveikį EIF pripažino savo pradinio balanso nepaskirstytajame pelne. Bendrijos pripažino joms tenkančią šios sumos dalį (7 mln. EUR) 2006 m. gruodžio 31 d. nepaskirstytajame pelne. Nuosavybėje pripažįstami tikrosios vertės pokyčiai yra susiję su EIF pardavimui turimu portfeliu. Įvertinti EB apskaitos taisyklių ir dabartinių EIF apskaitos standartų skirtumai. Poveikis laikomas nereikšmingu.

Programa „Galileo“

Siekiant įgyvendinti programos „Galileo“ rengimo etapą, Tarybos reglamentu 876/2002 ketverių metų laikotarpiui (2002–2006 m.) įsteigta bendroji įmonė, kaip apibrėžta Sutarties 171 straipsnyje. Šio juridinio asmens tikslas — rengiant programą „Galileo“, užtikrinti jos administravimo ir finansinės kontrolės vieningumą ir šiuo tikslu mobilizuoti tai programai skirtas lėšas. Nariai steigėjai yra Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos ir Europos kosmoso agentūra (ESA). Pasitelkdama dotacijas iš transeuropinių tinklų (TEN) biudžeto, Komisija skiria bendrajai įmonei „Galileo“ (GJU) reikiamų lėšų, kad būtų galima bendrai finansuoti atitinkamą rengimo etapo veiklą.

2006 m. gruodžio 31 d. Komisija pasirašė ir apmokėjo šios įmonės 650 mln. EUR kapitalą. Iki metų pabaigos Europos Bendrijoms buvo padengta 12 mln. EUR įmokėto kapitalo suma. Ši suma sudarė dalį 70 mln. EUR piniginio pervedimo GNSS agentūrai, dalį GJU veiklos perdavimo šiai GNSS agentūrai. 2007 m. sausio 1 d. buvo pradėtas GJU likvidavimo procesas. 2007 m. GJU turtas ir įsipareigojimai bus perduoti GNSS agentūrai, kuri toliau vykdys projektą.

„Galileo“ apskaitoma taikant nuosavybės metodą. 2006 m. Komisijai tenkanti bendrosios įmonės nuostolių dalis buvo 279 mln. EUR. Taigi investicijos vertė 2006 m. gruodžio 31 d. buvo 62 mln. EUR, t. y. ją sudarė 637 mln. EUR investicijos ir 575 mln. EUR sukauptos nuostolių dalies skirtumas.

2.3.2 Garantijų fondas

1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 buvo įkurtas Išorės veiksmų garantijų fondas, kurio paskirtis — atsiskaityti su Bendrijų kreditoriais, jeigu Bendrijų suteiktų ar garantuotų paskolų gavėjai neįvykdytų savo įsipareigojimų. Ši priemonė apima pagal Tarybos sprendimą Bendrijų garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos Sąjungos ribų ir makrofinansinės pagalbos paskolas (MFP paskolas) bei Euratomo paskolas už Europos Sąjungos ribų.

Vadovaudamasi Reglamento 6 straipsniu, Komisija patikėjo Fondo finansinį valdymą Europos investicijų bankui (EIB) pagal 1994 m. lapkričio 23 d. Briuselyje ir 1994 m. lapkričio 25 d. Liuksemburge Bendrijų ir EIB pasirašytą susitarimą.

Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiančiame Išorės veiksmų garantijų fondą, su pakeitimais, padarytais 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1149/1999, nustatyta, kad nuo 2000 m. sausio 1 d. Fondą sudaro įmokos iš bendrojo Bendrijų biudžeto, atitinkančios 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, išieškotos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantijas. Tame pačiame reglamente nustatyta planuojama suma, lygi 9 %. Remiantis reglamentu, „jei metų pabaigoje planuojama suma viršijama, perviršis grąžinamas į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, įrašant į jo įplaukų suvestinės specialią išlaidų kategoriją“.

1999 m. gegužės 6 d. tarpinstituciniame susitarime dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto procedūros tobulinimo numatyta, kad Europos Bendrijų bendrajame biudžete turėtų būti numatytas garantijų rezervas paskoloms trečiosioms šalims padengti. Šio rezervo paskirtis — padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto.

Šis 1 253 mln. EUR rezervas atitinka Garantijų fondo planuojamą sumą (9), apskaičiuotą remiantis 2006 m. gruodžio 31 d. neapmokėtomis sumomis. 1 379 mln. EUR suma Komisijos balanso turto dalyje prieš MFP skolos pažymėjimų eliminavimą rodo grynąjį Fondo turtą 2006 m. gruodžio 31 d. Fondo sumos, nurodytos turto pusėje, ir rezervo sumos skirtumas atitinka perteklių, kuris turi būti grąžintas į biudžetą, t. y. 126 mln. EUR.

Garantijų fondo grynasis turtas

Mln. EUR Likutis 2006 12 31 Likutis 2005 12 31 Trumpalaikis turtas 1 380 1 325 Po eliminavimo 1 372 1 310 Trumpalaikės investicijos: Pardavimui turimas turtas 940 1 009 Po eliminavimo 932 994 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 440 316 Trumpalaikiai įsipareigojimai (1) (1) Grynasis turtas 1 379 1 324 Po eliminavimo 1 371 1 309

2006 m. gruodžio 31 d. Garantijų fondas (GF) turėjo dvi Europos Bendrijų išleistas 8 mln. EUR vertės, įskaitant sukauptas palūkanas, kintamų palūkanų obligacijas (2005 m. 15 mln. EUR). Šios obligacijos išleistos pagal nebiudžetinę makrofinansinės pagalbos (MFP) priemonę. Apskaitos požiūriu tiek turtas (GF), tiek įsipareigojimai (MFP) turi būti eliminuojami Bendrijų lygmeniu. Pardavimui turimo skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai sudarė (32) mln. EUR ir 2006 m. pripažinti nuosavybėje. 2005 m. atitinkama suma buvo (11) mln. EUR.

Garantijų fondo rizikos valdymo politika aprašyta E 6 skirsnyje.

2.3.3 Kitos investicijos

2.3.3.1 Pardavimui turimas turtas

Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti gavėjams plėtoti veiklą.

Ilgalaikis pardavimui turimas turtas

Mln. EUR ERPB Rizikos kapitalo operacijos ETP steigimo programa EFSE Kita Iš viso Sumos 2005 12 31 157 0 48 0 6 211 Perkėlimai 0 224 0 0 0 224 Įsigijimai 0 15 24 46 1 86 Perleidimai ir (arba) panaikinimai 0 (17) (8) 0 (2) (27) Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę 0 (4) 11 3 0 10 Nuostolis dėl vertės sumažėjimo 0 (7) (1) 0 (1) (9) Sumos 2006 12 31 157 211 74 49 4 495

Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) investicijos

ERPB buvo suteiktas pradinis 10 mlrd. EUR kapitalas, kurio 3 % pasirašė Bendrijos. Šio kapitalo pareikalautoji dalis yra 30 %. 1996 m. balandžio 15 d. Banko valdytojai savo metiniame susirinkime nusprendė padvigubinti įstatinį kapitalą. Pagal šį sprendimą Bendrijos papildomai pasirašė dar 30 000 akcijų, kurių kiekvienos nominali vertė buvo 10 000 EUR. Ši operacija apima pareikalautąsias akcijas ir išpirktinas (iki pareikalavimo) akcijas, kurios buvo išleistos tokiomis dalimis: 22,5 % pasirašytųjų akcijų yra pareikalautosios akcijos, o likusios — išpirktinos (iki pareikalavimo) akcijos.

Balanso sudarymo dieną Komisijos pasirašyta ERPB kapitalo dalis siekė 157 mln. EUR, iš kurios 151 mln. EUR buvo pareikalauta ir iš dalies apmokėta. Neapmokėta pareikalauto kapitalo dalis (6 mln. EUR) priskiriama ilgalaikiams įsipareigojimas ir parodoma amortizuota savikaina. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis siekia 443 mln. EUR ir yra įtraukta į nebalansinius straipsnius kaip neapibrėžtieji įsipareigojimai.

Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), 3 % Europos Bendrijų akcijų dalis ERPB parodoma savikaina, atėmus nurašymus dėl sumažėjusios vertės.

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo investicijoms finansuoti. Šios finansinės sutartys neturi pagrindinių ir sudėtinių paskolos savybių, nes nenustatytas nei paskolos sumos grąžinimo tvarkaraštis, nei sutarta palūkanų norma, todėl jos priskiriamos netiesioginėms kapitalo investicijoms. Taigi nuspręsta, kad 2006 m. ir vėlesnių metų ataskaitose šios operacijos turėtų būti nurodomos kaip investicijos šioje išlaidų kategorijoje — anksčiau jos buvo nurodomos kaip paskolos, žr. E 2.4.1 pastabą.

Jos vertinamos įsigijimo savikaina, atėmus atidėjinius vertės sumažėjimui, kadangi jų kainos aktyvioje rinkoje nenurodytos, o jų tikrosios vertės šiuo metu negalima patikimai nustatyti. Atidėjiniai vertės sumažėjimui balanso sudarymo dieną yra pagrįsti finansinio sandorio šalių praneštomis preliminariomis arba galutinėmis nurašomomis sumomis.

ETP steigimo programa

Augimo ir užimtumo programa bei daugiamete programa, kurias patikos principu valdo EIF, remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus.

ETP steigimo programos investicijoms 2006 m. pirmą kartą buvo taikytas tikrosios vertės metodas. Jeigu jis būtų buvęs taikytas 2005 m. gruodžio 31 d., likutis būtų buvęs 70 mln. EUR (vietoj 48 mln. EUR). Perkainojimo pertekliaus (deficito) pokyčiai 2006 m. apima tiek vertės koregavimą, tiek užsienio valiutos kursų pokyčius tikrosios vertės rezerve.

Europos fondas Pietryčių Europai (EFSE)

Europos fondas Pietryčių Europai įsteigtas 2005 m., jo pradinis akcinis kapitalas buvo 147 mln. EUR. Šio fondo struktūra panaši į kintamo akcinio kapitalo investicinės bendrovės struktūrą. Bendras EFSE tikslas — skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti, ypač mažųjų ir labai mažų įmonių sektoriui ir privatiems namų ūkiams per vietos finansų tarpininkus.

Europos Bendrijos įsigijo 17,9 % (balsavimo teisių) EFSE fondo akcijų paketą.

2.3.3.2 Prekybai laikomas turtas

Europos Bendrijos apsidrausdamos naudoja išvestines priemones valiutų apsikeitimo ir palūkanų normų apsikeitimo sandorių forma. Valiutų apsikeitimo ir palūkanų normų apsikeitimo sandoriai — tai įsipareigojimai vieną pinigų srautą keisti kitu. Apsikeitimo sandoriais vienos valiutos arba palūkanų normos gali būti keičiamos kitomis (pavyzdžiui, fiksuota palūkanų norma gali būti keičiama kintama palūkanų norma) arba jų deriniu (t. y. kryžminiai valiutų ir palūkanų normų apsikeitimo sandoriai). Kaip išdėstyta toliau, apsikeitimo sandoriai naudojami paskolų pinigų srautams sulyginti su susijusių pasiskolintų sumų pinigų srautais.

Dėl rinkos palūkanų normų arba užsienio valiutos keitimo kursų, atsižvelgiant į jų terminą, svyravimų šios išvestinės priemonės gali tapti teigiamomis (turtu) arba neigiamomis (įsipareigojimais). Išvestinio finansinio turto ir įsipareigojimų tikroji vertė kartais gali stipriai svyruoti, atsižvelgiant į šių priemonių teigiamus arba neigiamus vertės pokyčius.

Likviduojama EAPB (EAPB) įtraukta į palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą ir į palūkanų normų apsikeitimo sandorio bei kryžminio valiutų ir palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą. Šių palūkanų normų apsikeitimo sandorių tikroji vertė gauta diskontuojant grynuosius fiksuotus pinigų srautus, taikant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorio palūkanų normą balanso sudarymo dieną. Šių apsikeitimo sandorių, kurių galutinis terminas yra ilgesnis nei vieneri metai nuo balanso sudarymo dienos, tikroji vertė (įskaitant sukauptas palūkanas) pateikiama lentelėje.

Prekybai laikomas turtas

Mln. EUR Išvestinė priemonė Likutis 2006 12 31 Likutis 2005 12 31 Likviduojamos EAPB apsikeitimo sandoriai 21 27

2.4 PASKOLOS

Šioje išlaidų kategorijoje parodytos Europos Bendrijoms mokėtinos paskolos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai.

2.4.1 Paskolos, suteiktos iš Europos Bendrijų biudžeto ir likviduojamos EAPB

Šis punktas apima specialiomis sąlygomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis, suteiktas paskolas bei iš likviduojamos EAPB nuosavų išteklių suteiktas būsto paskolas. Visos sumos tampa mokėtinomis, praėjus daugiau kaip 12 mėnesių pasibaigus metams.

Paskolos, suteiktos iš Europos Bendrijų biudžeto ir likviduojamos EAPB

Mln. EUR Paskolos su specialiomis sąlygomis Rizikos kapitalo operacijos Likviduojama EAPB Iš viso Iš viso 2005 12 31 170 224 44 438 Perkėlimai 0 (224) 0 (224) Naujos paskolos 0 0 0 0 Grąžintos sumos (26) 0 (8) (34) Valiutų keitimo kursų skirtumai 0 0 0 0 Apskaitinės vertės pokyčiai 17 0 3 20 Nuostoliai dėl vertės sumažėjimo 0 0 0 0 Iš viso 2006 12 31 161 0 39 200

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Paskolos su specialiomis sąlygomis — tai paskolos, suteikiamos lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 7,39–12,36 %.

Rizikos kapitalo operacijos

Šios sumos perkeltos į pardavimui turimų investicijų išlaidų kategoriją — žr. E 2.3.3.1 pastabą.

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Būsto paskolos — tai iš EAPB nuosavų išteklių suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota palūkanų norma, todėl laikomos paskolomis lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės palūkanų normos yra 2,806–22,643 %.

2.4.2 Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Remdamasi Bendrijų sutartimis, vieningai veikdama Taryba gali priimti garantijų arba skolinimosi programas, jei mano tai esant reikalinga, siekiant Bendrijų tikslų. Bendrijų skolinimasis tiesiogiai įpareigoja Bendrijas, o ne kurią nors atskirą valstybę narę. Šis straipsnis apima makrofinansinės pagalbos (MFP), Euratomo ir likviduojamos EAPB paskolas.

Remiantis E 1.5.4 pastaboje aprašyta apskaitos politika, iš pradžių paskolos pripažįstamos tikrąja verte, o vėliau vertinamos amortizuota savikaina. Pirminio pripažinimo metu finansinės priemonės tikroji vertė paprastai yra sandorio kaina. Tačiau jeigu sumokėto arba gauto atlygio dalis yra už ką nors kitą, o ne finansinę priemonę, finansinės priemonės tikroji vertė nustatoma, taikant vertinimo metodą.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Mln. EUR Makrofinansinė pagalba (MFP) Euratomo paskolos Likviduojama EAPB Iš viso Iš viso 2005 12 31 1 086 389 508 1 983 Naujos paskolos 19 51 0 70 Grąžintos sumos (130) 0 (2) (132) Valiutų keitimo kursų skirtumai 0 0 (4) (4) Apskaitinės vertės pokyčiai 2 2 (3) 1 Nuostoliai dėl vertės sumažėjimo 0 0 0 0 Iš viso 2006 12 31 977 442 499 1 918 Mokėtina suma per < 1 metus 20 0 75 95 Mokėtina suma per > 1 metus 957 442 424 1 823

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra nepriklausomo mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ji teikiama vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikių paskolų ar dotacijų arba tinkamo jų derinio forma ir paprastai papildo pagal TVF remiamo koregavimo ir reformų programos suteiktą finansavimą.

Remiantis reikšmingumo sumetimais, faktinių palūkanų normos metodas netaikomas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms. Sandorio išlaidos yra įtraukiamos tiesiogiai į ekonominių rezultatų ataskaitą.

Euratomo paskolos

Euratomas yra atskiras Europos Sąjungos judrinis asmuo, kuriam atstovaujama Europos Komisija. Šios įstaigos finansinis tikslas yra teikti paskolas valstybėms narėms ir ES nepriklausančioms valstybėms.

— Euratomo paskolos valstybėms narėms teikiamos siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais.

— Euratomo paskolos ES nepriklausančioms valstybėms teikiamos, siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą.

Remiantis reikšmingumo sumetimais, faktinių palūkanų normos metodas netaikomas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms. Sandorio išlaidos yra įtraukiamos tiesiogiai į ekonominių rezultatų ataskaitą.

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis punktas iš esmės apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei dvi Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą.

Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorių sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinių palūkanų normų metodu. Faktinės palūkanų normos pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų faktinių palūkanų normos

Pasiskolintos sumos 2006 12 31 2005 12 31 Makrofinansinė pagalba (MFP) 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratomas 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % Likviduojama EAPB 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Išankstinis finansavimas — tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pinigų srautas. Jis gali būti padalytas į kelis mokėjimus per išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Srautas arba avansas yra naudojamas tam tikslui, kuriam jis buvo suteiktas susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžintas, t. y. jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo Europos Bendrijoms grąžinti išankstinio finansavimo sumą. Taigi sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra išpildomos atitinkamos sutarties sąlygos, ir todėl balanse priskiriamas turtui, kai atliekamas pradinis mokėjimas. Kai pripažįstamos reikalavimus atitinkančios sąnaudos ir gaunamos grąžintos sumos, išankstinio finansavimo turto suma sumažinama (visiškai arba iš dalies). Bendrijoms išanalizavus gautame prašyme kompensuoti išlaidas pateiktas sumas ir pripažinus visą arba dalį išankstinio finansavimo sumos, pripažinta reikalavimus atitinkančių išlaidų suma yra pašalinama iš balanso ir parodoma kaip išlaidos ekonominio rezultato ataskaitoje. Tokiu būdu tarpiniai arba galutiniai mokėjimai yra skiriami gavėjo patirtoms išlaidoms kompensuoti, remiantis išlaidų suvestine. Tai gali visiškai arba iš dalies padengti išankstinio finansavimo sumą.

Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkamąja verte. Bendrijos analizuoja išankstinio finansavimo sumų vertės sumažėjimo galimumą, kai tam tikri įvykiai, aplinkybės ar informacija rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti neatgautina. Atliekant įvertinimą atsižvelgiama, ar išankstiniam finansavimui suteikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio finansavimo suma arba suma, kurios atgaunamumas nebėra tikėtinas, ekonominio rezultato ataskaitoje pripažįstama vertės sumažėjimu arba sąnaudomis. Atitinkama suma balanse pripažįstama kaip išankstinio finansavimo apskaitinės vertės sumažėjimas.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtoms sumoms, atėmus grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas, ir vertės sumažėjimą. Garantijos, susijusios su išankstinio finansavimo sumomis, yra pateikiamos nebalansiniuose straipsniuose kaip neapibrėžtasis turtas.

Palūkanos paprastai yra uždirbamos nuo visos išmokėtos išankstinio finansavimo sumos, išskyrus valstybėms narėms išmokėtų sumų arba pasirengimo narystei pagalbos atveju. Šios palūkanos pripažįstamos tada, kai uždirbamos, remiantis atitinkamo susitarimo nuostatomis. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą. Nuo šių palūkanų nuosavybės priklauso dvi esamo išankstinio finansavimo kategorijos, t. y. išankstinis finansavimas gali būti Europos Bendrijų arba trečiųjų šalių. Šių dviejų kategorijų skirtumas toks, kad palūkanos, gautos už Europos Bendrijų išankstinio finansavimo sumas, yra Bendrijų nuosavybė ir turi būti grąžintos Bendrijoms, tuo tarpu palūkanos, gautos iš „trečiųjų šalių“ išankstinio finansavimo, priklauso gavėjui.

Ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos

Mln. EUR Valdymo rūšis Likutis 2006 12 31 Likutis 2005 12 31 Europos Bendrijų išankstinis finansavimas: 920 3 Tiesioginis centralizuotas valdymas 300 3 Netiesioginis centralizuotas valdymas 549 0 Decentralizuotas valdymas 50 0 Kita 21 0 Trečiųjų šalių išankstinis finansavimas: 21 505 22 729 Tiesioginis centralizuotas valdymas 57 145 Netiesioginis centralizuotas valdymas 30 0 Decentralizuotas valdymas 224 106 Pasidalijamasis valdymas 20 744 22 478 Jungtinis valdymas 450 0 Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo 22 425 22 732

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su struktūrinių fondų veiksmais. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais būtų galima naudotis ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Priėmus programą, Komisija iš anksto atlieka su struktūriniais fondais susijusį mokėjimą. Po to Komisija atlieka tarpinius mokėjimus valstybės narės patvirtintoms faktinėms išlaidoms kompensuoti. 5 % likutis išmokamas užbaigus programą, kai Komisijai yra pateikti visi reikiami dokumentai ir kai ji juos patvirtina. Mokėjimai priskiriami anksčiausiam nepanaudotam įsipareigojimui. 2005 m. tik struktūriniams veiksmams numatytos išankstinio finansavimo sumos buvo suskirstytos į ilgalaikes ir trumpalaikes.

2.6 ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

Ilgalaikės gautinos sumos

Mln. EUR Likutis 2006 12 31 Likutis 2005 12 31 Įnašas pastatams 24 42 Iš valstybių narių gautinos sumos 272 135 EAPB paskolos darbuotojams 17 20 ERPA kreditų sistema 10 40 Garantijos ir indėliai 5 7 Iš viso 328 244

Pastatui skirtas įnašas — tai visų pirma Belgijos valstybės 176 mln. EUR finansinis įnašas Parlamento D3 pastatui pirkti ir rekonstruoti, kuris turi būti sumokėtas per dešimt metų iki 2008 m. pabaigos. Metų pabaigoje suma, mokėtina per daugiau kaip vienerius metus, buvo lygi 22 mln. EUR (2005 m. 42 mln. EUR), o dar 20 mln. EUR (2005 m. 21 mln. EUR) mokėtina per vienerius metus.

Iš valstybių narių gautinos sumos — tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos. Bendras įnašas sudaro 170 mln. EUR ir turi būti sumokėtas per keturis kartus pirmąją kiekvienų metų darbo dieną, pradedant 2006 m., tokiomis dalimis: 15 %, 20 %, 30 % ir 35 %. Grynoji dabartinė šių įnašų vertė metų pabaigoje buvo 138 mln. EUR (2005 m. 159 mln. EUR), kuri buvo padalyta į ilgalaikes gautinas sumas — 104 mln. EUR (2005 m. 135 mln. EUR) ir trumpalaikes gautinas sumas — 34 mln. EUR (2005 m. 24 mln. EUR).

Į 2006 m. gruodžio 31 d. valstybių narių mokėtinas sumas taip pat įskaičiuota 168 mln. EUR suma, susijusi su 2005 m. Komisijos sprendimu, kuriuo sumažinama pagalba, suteikta iš ERPF vienai valstybei narei. 2005 m. gruodžio 31 d. mokėtina suma neįtraukta į 2005 m. ataskaitas, todėl tą dieną šios išlaidų kategorijos suma sumažinta 318 mln. EUR (taip pat žr. E 2.10.2 ir E 3.1.4 pastabas).

Į šią kategoriją taip pat įtraukiama 17 mln. EUR suma, susijusi su paskolomis, kurias likviduojama EAPB suteikė Europos Bendrijų pareigūnams. Šias paskolas iš nuosavų lėšų finansavo likviduojama EAPB ir šiuo metu jas valdo Komisija. Europos rekonstrukcijos ir plėtros agentūros (ERPA) kreditų sistemos visų pirma reiškia partnerių fondus ir kredito linijų sistemas, kurioms suteiktas išankstinis finansavimas.

II. TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7 ATSARGOS

ATSARGOS

Mln. EUR Apibūdinimas Įsigijimo vertė Vertės sumažėjimas Grynoji apskaitinė vertė 2006 12 31 Grynoji apskaitinė vertė 2005 12 31 Mokslinė įranga: Mokslinės veiklos medžiagos 11 0 11 11 Skiliosios medžiagos ir sunkusis vanduo 30 0 30 32 Perpardavimui skirtos mokslinės veiklos medžiagos 60 0 60 64 Vakcinos 7 0 7 7 Gamybos medžiagos 7 0 7 7 Leidiniai ir perpardavimui skirtos prekės 16 (16) 0 5 IŠ VISO 131 (16) 115 126

Komisija turi 7 mln. EUR vertės gamybos medžiagų atsargų, kurias daugiausia sudaro pastatų priežiūros medžiagos ir Jungtinio tyrimų centro naudojamos atsarginės dalys. Leidinių biuro turimos ir (arba) administruojamos mokamų leidinių atsargos (pelningos atsargos) visiškai nurašytos dėl mažos apyvartos. Nemokamai dalijami leidiniai taip pat visiškai nurašyti, nes jų realizacijos vertė mažesnė už savikainą.

2.8 TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikes investicijas sudaro pardavimui turimi vertybiniai popieriai, įsigyti dėl jų investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomi siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduoti, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius.

2.8.1 Trumpalaikis pardavimui turimas turtas

Trumpalaikis pardavimui turimas turtas

Mln. EUR MVĮ garantijų priemonė ETP steigimo programa TEN skirtas EIB rizikos kapitalas Likviduojama EAPB Iš viso Sumos 2005 12 31 22 4 3 1 411 1 440 Įsigijimai 0 0 0 521 521 Perleidimai ir panaikinimai 0 (4) 0 (490) (494) Amortizuotos savikainos koregavimas 0 0 0 (3)