Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Kodifikuota redakcija) /* KOM/2007/0737 galutinis - COD 2007/0257 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.11.2007 COM(2007) 737 galutinis 2007/0257 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Kodifikuota redakcija) (pateiktas Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė nurodyti savo padaliniams[1] kodifikuoti visus teisės aktus ne vėliau kaip po dešimto jų pakeitimo ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos. 2. Komisija pateikė pasiūlymą kodifikuoti 1998 m. kovo 17 d. Tarybos direktyvą 98/18/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų[2]. Nauja direktyva turėjo pakeisti įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į ją įtrauktos[3]. 3. Per tą laiką 1999 m. birželio 28 d. Sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[4], buvo iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB, kuriuo nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu, taikytina bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas, inter alia išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba įrašant naujas neesmines nuostatas. 4. Pagal bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą[5] dėl Sprendimo 2006/512/EB tam, kad ši procedūra būtų taikoma jau galiojantiems Sutarties 251 straipsnyje nurodyta tvarka priimtiems dokumentams, jie turi būti pataisyti laikantis taikomų procedūrų. 5. Todėl siekiant įtraukti pakeitimus, susijusius su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kodifikuotą Direktyvos 98/18/EB redakciją reikia pakeisti naujai išdėstyta redakcija. ê 98/18/EB (pritaikytas) 2007/0257 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 80 Õ straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[6], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[7], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[8], laikydamiesi Sutarties Ö 251 Õ straipsnyje nustatytos tvarkos[9], kadangi: ò naujas 1. 1998 m. kovo 17 d. Tarybos direktyva 98/18/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų[10] buvo keletą kartų iš esmės pakeista[11]. Kadangi šią direktyvą reikia keisti dar kartą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. ê 98/18/EB 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 2. Pagal bendrą transporto politiką turi būti priimtos priemonės jūrų transporto saugai užtikrinti. ê 98/18/EB 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 3. Keleivinių laivų avarijos kelia Bendrijai didelį susirūpinimą, ypač tos avarijos, kurių metu žūva daug žmonių. Visoje Bendrijoje keleiviniais laivais ir greitaeigiais keleiviniais laivais besinaudojantys asmenys turi teisę tikėtis atitinkamo laivų saugos lygio ir juo pasikliauti. ê 98/18/EB 3 konstatuojamoji dalis 4. Darbo įrangai ir darbuotojų asmeninės apsaugos priemonėms ši direktyva netaikoma dėl to, kad jūriniais vidaus keliais plaukiojančiuose keleiviniuose laivuose naudojamai įrangai taikomos 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo[12] ir atitinkamų su ja susijusių atskirų direktyvų nuostatos. ê 98/18/EB 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 5. Keleivių vežimo tarp valstybių narių jūrų transportu paslaugas jau liberalizavo 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių[13]. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3577/92[14], Ö yra numatytas Õ laisvės teikti paslaugas Ö principas Õ valstybių narių jūrų transporte (jūrų kabotažas). ê 98/18/EB 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 6. Siekiant užtikrinti aukštą saugos lygį ir pašalinti prekybos kliūtis, vietines paslaugas teikiantiems keleiviniams laivams ir laivams būtina nustatyti atitinkamo lygio suderintus saugos standartus. Tarptautiniais maršrutais plaukiojančių laivų standartus kuria Tarptautinė jūrų organizacija (TJO). Ö Turėtų būti nurodyta tvarka Õ, pagal kurią prašoma TJO imtis veiksmų tarptautinių maršrutų standartus suderinti su šios direktyvos standartais. ê 98/18/EB 7 konstatuojamoji dalis 7. Visų pirma, atsižvelgiant į keleivinio jūrų transporto vidaus rinkos mastą, bendrą laivų saugos lygį visoje Bendrijoje galima nustatyti tik veiksmais Bendrijos lygiu. ê 98/18/EB 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 8. Atsižvelgiant į proporcingumo principą direktyva yra tinkamas teisinis dokumentas, numatantis vienodo ir privalomo saugos standartų taikymo valstybėse narėse sistemą, palikdamas kiekvienai valstybei narei teisę pasirinkti jos vidaus sistemai geriausiai tinkančias įgyvendinimo priemones. ê 98/18/EB 9 konstatuojamoji dalis 9. Siekiant tobulinti saugą ir vengti konkurencijos iškraipymų bendrus saugos reikalavimus reikėtų taikyti visiems Bendrijoje jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams ir greitaeigiams laivams, neatsižvelgiant į vėliavą, su kuria jie plaukioja. Vis dėlto, šių reikalavimų reikėtų netaikyti tam tikrų kategorijų laivams, kuriems šios direktyvos taisyklės netinka techniškai arba jos ekonomiškai neperspektyvios. ê 98/18/EB 10 konstatuojamoji dalis 10. Keleivinius laivus reikėtų priskirti skirtingoms klasėms atsižvelgiant į nuotolius ir sąlygas jūros zonose, kuriose jie plaukioja. Greitaeigiai laivai turėtų būti skirstomi kategorijomis pagal TJO parengto Greitaeigių laivų kodekso nuostatas. ê 98/18/EB 11 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 11. Pagrindinė referencinė saugos standartų bazė turėtų būti 1974 m. Ö Konvencijos Õ dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje Ö (1974 m. SOLAS konvencija) naujausia redakcija Õ, apimanti tarptautiniu mastu suderintus tarptautiniais maršrutais plaukiojančių keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų standartus ir atitinkamas TJO rezoliucijas bei kitas Ö tą Õ konvenciją papildančias ir aiškinančias priemones. ê 98/18/EB 12 konstatuojamoji dalis 12. Reikia laikytis skirtingo požiūrio rengiant naujų ir eksploatuojamų skirtingos klasės keleivinių laivų saugos reikalavimus, užtikrinančius lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į šių atskirų klasių konkrečius poreikius ir apribojimus. Naujų ir eksploatuojamų laivų saugos reikalavimų skirtumus tikslinga išsaugoti, nes naujų laivų taisykles taikant eksploatuojamiems laivams pastarųjų konstrukciją tektų gerokai pertvarkyti ir jie pasidarytų ekonomiškai neperspektyvūs. ê 98/18/EB 13 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 13. Eksploatuojamų laivų modernizavimo pagal šioje direktyvoje numatytus standartus finansiniai ir techniniai padariniai pateisina tam tikrus pereinamuosius laikotarpius. ê 98/18/EB 14 konstatuojamoji dalis 14. Atsižvelgiant į greitaeigių keleivinių laivų ir tradicinių keleivinių laivų koncepcijos, konstrukcijos ir naudojimo esminius skirtumus turėtų būti reikalaujama, kad šie laivai atitiktų specialias taisykles. ê 98/18/EB 15 konstatuojamoji dalis 15. Jūrinė borto aparatūra, atitinkanti 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/98/EEB dėl laivų įrenginių[15] nuostatas, ją instaliuojant keleiviniame laive neturėtų būti papildomai bandoma, nes šiems įrenginiams jau taikomi pirmiau minėtos direktyvos standartai ir procedūros. ê 2003/24/EB konstatuojamosios dalys 4 ir 5 (pritaikytas) 16. 2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų[16] Ö įdiegė Õ sugriežtintus reikalavimus tarptautiniais maršrutais iš ir į Bendrijos uostus plaukiojantiems keleiviniams automobilių gabenimo laivams ir tokia sugriežtinta priemonė turėtų taip pat būti taikoma tam tikrų kategorijų tokiems laivams, plaukiojantiems vietiniais reisais tokiomis pačiomis jūrinėmis sąlygomis. Tokių stabilumo reikalavimų nesilaikymas turi būti palaipsnio ro-ro keleivinių laivų atsisakymo po tam tikro plaukiojimo metų skaičiaus priežastis. Atsižvelgiant į konstrukcines modifikacijas, kurias gali reikėti atlikti esamiems ro-ro keleiviniams laivams, kad jie atitiktų specialius stabilumo reikalavimus, tie reikalavimai turi būti įdiegti per kelerių metų laikotarpį, kad susijusiai pramonės daliai būtų pakankamai laiko persitvarkyti pagal reikalavimus – todėl reikia numatyti esamų laivų palaipsnio pertvarkymo tvarkaraštį. Toks palaipsnio pertvarkymo tvarkaraštis neturi turėti įtakos specialiems stabilumo reikalavimams, taikomiems jūrų zonose, kurioms taikomi 1996 m. vasario 28 d. Stokholmo susitarimo priedai. ê 2003/24/EB 8 konstatuojamoji dalis 17. Svarbu taikyti reikiamas priemones, užtikrinančias ribotos judėsenos asmenų saugų patenkamumą į valstybių narių vietiniais reisais plaukiojančius laivus ir greitaeigius laivus. ê 98/18/EB 17 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 18. Ö Vykdydamos kontrolę pagal komiteto procedūrą, valstybės narės gali priimti vietinėmis sąlygomis pagrįstus papildomus saugos reikalavimus, leisti naudoti lygiaverčius standartus ar esant tam tikroms veikimo sąlygoms šios direktyvos nuostatoms taikyti išlygas arba susiklosčius ypač pavojingoms aplinkybėms imtis apsaugos priemonių. Õ ê 2002/84/EB 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 19. 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus[17], Ö centralizavo Õ pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl jūrų saugumo, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos įsteigtų komitetų uždavinius. ê 20. Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[18]. ê 98/18/EB 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ð naujas 21. Ö Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, visų pirma, pritaikyti šios Õ direktyvos ir I priedo atitinkamas nuostatas Ö atsižvelgiant Õ į tarptautinius pokyčius, ypač į tarptautinių konvencijų pakeitimus. ð Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ï ê 98/18/EB 20 konstatuojamoji dalis 22. Siekiant kontroliuoti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir vykdymą, turi būti tiriami nauji ir eksploatuojami keleiviniai laivai bei kiti laivai. Šios direktyvos nuostatų laikymąsi turėtų patvirtinti vėliavos valstybės administracijos arba jos vardu išduodamas sertifikatas. ê 98/18/EB 16 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 23. Siekdamos užtikrinti šios direktyvos visapusišką taikymą valstybės narės už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šios direktyvos reikalavimus, pažeidimą turėtų nustatyti baudų sistemą ir gali kontroliuoti, ar laikomasi šios direktyvos nuostatų Ö, sukurtų pagal Õ, 1995 m. birželio 19 d. Tarybos Ö direktyvą Õ 95/21/EB dėl laivo saugumo, taršos prevencijos ir darbo bei gyvenimo sąlygų laivuose tarptautinių standartų taikymo laivams, atplaukiantiems į Bendrijos uostus ir plaukiojantiems valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse (uosto valstybės kontrolės)][19]. ò naujas 24. Naujos į šią direktyvą įtrauktos nuostatos susijusios tik su komiteto procedūromis. Todėl valstybėms narėms nereikia jų perkelti į nacionalinę teisę. ê 25. Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais IV priedo B dalyje, ê 98/18/EB PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Paskirtis Šios direktyvos paskirtis - naujuose ir eksploatuojamuose keleiviniuose laivuose bei greitaeigiuose keleiviniuose laivuose diegti vienodą gyvybės ir turto saugos lygį, kai abiejų kategorijų laivai plaukioja jūriniais vidaus maršrutais, ir nustatyti tarptautinio lygmens derybų, skirtų tarptautiniais maršrutais plaukiojančių keleivinių laivų taisyklėms suderinti, darbo tvarką. 2 straipsnis Apibrėžimai ê 98/18/EB (pritaikytas) Šioje direktyvoje : ê 2002/84/EB 7 str. 1 punktas a) «Tarptautinės konvencijos» - tai 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (1974 m. SOLAS konvencija) ir 1966 m. Tarptautinės konvencijos dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo kartu su jų protokolais ir pakeitimais naujausios redakcijos; b) «Neapgadinto laivo stovumo kodeksas» - tai «Visų tipų laivų, kuriems galioja TJO dokumentai, neapgadinto laivo stovumo kodekso», išdėstyto 1993 m. lapkričio 4 d. TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.749 (18), naujausia redakcija; c) «Greitaeigių laivų kodeksas» - tai «Tarptautinio greitaeigių laivų saugos kodekso», išdėstyto TJO Saugos jūroje komiteto 1994 m. gegužės 20 d. rezoliucijoje MSC 36 (63), naujausia redakcija; d) «GMDSS» - tai globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos, apibrėžtos 1974 m. SOLAS konvencijos IV skyriuje, naujausia redakcija; ê 98/18/EB e) «keleivinis laivas» - tai daugiau kaip 12 keleivių vežantis laivas; ê 2003/24/EB 1 str. 1 punktas f) «ro-ro keleivinis laivas» - tai laivas, gabenantis daugiau kaip 12 keleivių, turintis erdves ro-ro kroviniams arba specialių kategorijų erdves, kaip apibrėžta I priede esančioje II-2/A/2 taisyklėje; ê 2002/84/EB 7 str. 1 punktas (pritaikytas) g) «greitaeigis keleivinis laivas» - tai greitaeigis laivas, apibrėžtas naujausios redakcijos 1974 m. SOLAS konvencijos X skyriaus 1 taisyklėje, vežantis daugiau kaip 12 keleivių Ö, išskyrus Õ jūriniais vidaus maršrutais B, C arba D klasės jūros rajonais Ö plaukiojančius keleivinius laivus Õ, jeigu: ê 2002/84/EB 7 str. 1 punktas i) jų vandentalpa iki konstrukcinės vaterlinijos mažesnė kaip 500 m3 ir ii) jų didžiausias greitis, apibrėžtas Greitaeigių laivų kodekso 1.4.30 dalyje, mažesnis kaip 20 mazgų; ê 98/18/EB (pritaikytas) h) «naujas laivas» - tai laivas, pradėtas statyti Ö 1998 m. liepos 1 d. Õ ar po šios datos, arba kurio statybos etapas yra panašus. Panašus statybos etapas - tai etapas, kai: ê 98/18/EB i) pradedama konkretaus laivo statyba ir ii) pradedamas pirmiau minėto laivo surinkimas, kuriam sunaudota bent 50 tonų arba 1 % apskaičiuotų visų konstrukcinių medžiagų masės (iš šių dviejų naudojamas mažesnis dydis); i) «eksploatuojamas laivas» - tai nenaujas laivas; ê 2003/24/EB 1 str. 1 punktas j) «amžius» - tai laivo amžius metais po jo pristatymo datos; ê 98/18/EB k) «keleivis» - tai bet kuris asmuo, išskyrus: i) kapitoną, įgulos narius arba kitus pasamdytus ar einančius kokias nors pareigas su laivo eksploatavimu susijusias pareigas; ir ii) jaunesnį kaip vienerių metų vaiką; l) «laivo ilgis» - jeigu specialiai nenumatyta kitaip - tai ne mažesniame kaip 85 % teoriniame borto aukštyje nuo kilio viršaus 96 % išmatuoto visos vaterlinijos ilgio arba ilgis išilgai pirmiau minėtos vaterlinijos nuo forštevenio priešakio iki vairo ašies, jeigu šis ilgis yra didesnis. Su kilio nuosvyriu laivagalyje suprojektuotuose laivuose, matuojant laivo ilgį, vaterlinija yra lygiagreti skaičiuojamai vaterlinijai; m) «laivapriekio aukštis» - tai 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos 39 taisyklėje apibrėžtas laivapriekio aukštis kaip priekiniame statmenyje nuo nustatyto antvandeninio borto aukštį vasarą atitinkančios vaterlinijos ir konstrukcinis diferento bei laivo šone išmatuoto viršutinio denio aukščiausio taško išmatuojamas vertikalus atstumas; n) «laivas ištisiniu deniu» - tai laivas su įrengtu oro sąlygų ir jūros veikiamu ištisu deniu, turinčiu oro sąlygų ir jūros veikiamos savo dalies visų angų stacionarias uždarymo priemones, po kuriuo visoms laivo šonų angoms sumontuotos stacionarios, bent jau vandeniui nelaidžios, uždarymo priemonės. Ištisas denis gali būti vandeniui nelaidus denis arba lygiavertė struktūra, sudaryta iš vandenį praleidžiančio denio, visiškai uždengto vandens nepraleidžiančia pakankamo tvirtumo apsauga nuo vandens užtikrinančia konstrukcija su vandeniui nelaidžiomis uždarymo priemonėmis; o) «tarptautinis maršrutas» - tai jūros maršrutas iš valstybės narės uosto į uostą už valstybės narės ribų arba atvirkščiai; p) «jūrinis vidaus maršrutas» - tai jūros zonų maršrutas iš valstybės narės uosto į tą patį arba kitą tos valstybės narės uostą; q) «jūros zona» - tai pagal 4 straipsnio 2 dalies nuostatą nustatyta zona; Tačiau taikant nuostatas dėl radijo ryšio galioja 1974 m. SOLAS konvencijos IV skyriaus 2 taisyklėje pateikti jūros zonų apibrėžimai; r) «uosto akvatorija» - tai ne jūros zona, o valstybės narės apibrėžtas kitas plotas, apimantis atokiausius stacionarius uosto statinius, sudarantis vientisą uosto sistemos dalį arba plytintis iki gamtinėmis aplinkos ypatybėmis, saugančiomis upės žiotis ar panašų apsaugotą plotą, apibrėžtų ribų; s) «prieglobsčio vieta» - tai gamtinėmis ar dirbtinėmis priemonėmis apsaugota zona, kurioje prieglaudą gali rasti laivai, susiklosčius jų saugumui pavojų keliančioms sąlygoms; t) «vėliavos valstybės administracija» - tai valstybės, su kurios vėliava suteikta teisė plaukioti laivui, kompetentingos institucijos; u) «priimančioji valstybė» - tai valstybė narė, į kurios uostą (-us) arba iš kurios uosto (-ų) su kitos valstybės narės vėliava plaukiojantis laivas išplaukia į jūrinius vidaus maršrutus ar sugrįžta iš jų; v) «pripažinta organizacija» - tai pagal [1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyvos 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų[20] 4 straipsnį] pripažinta organizacija; w) «mylia» - tai 1 852 metrai; x) «didelis bangų aukštis» - tai per nustatytą laikotarpį trečdalio didžiausių pastebėtų bangų vidutinis aukštis; ê 2003/24/EB 1 str. 1 punktas y) «ribotos judėsenos » - tai bet kuris asmuo, turintis tam tikrų sunkumų naudojantis viešuoju transportu, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgalius asmenis, asmenis su jusliniais sutrikimais ir besinaudojančiuosius neįgaliųjų vežimėliais, nėščias moteris ir asmenis, lydinčius mažus vaikus. ê 98/18/EB (pritaikytas) 3 straipsnis Taikymo sritis 1. Ši direktyva taikoma Ö šiems keleiviniams laivams nepaisant jų vėliavos, kai jie plaukia jūriniais vidaus maršrutais Õ: ê 98/18/EB a) naujiems keleiviniams laivams; b) 24 metrų ir ilgesniems eksploatuojamiems keleiviniams laivams; c) greitaeigiams keleiviniams laivams. Kiekviena valstybė narė, kaip priimančioji valstybė, užtikrina, kad keleiviniai laivai ir greitaeigiai laivai, plaukiojantys su valstybės, kuri nėra valstybė narė, vėliava prieš leidžiant toje valstybėje narėje jiems plaukioti jūriniais vidaus maršrutais visiškai atitiktų šios direktyvos reikalavimus. 2. Ši direktyva netaikoma: a) keleiviniams laivams, kurie yra: i) karo laivai ir kariniai transporto laivai, ii) ne mechaninėmis priemonėmis varomi laivai, iii) iš kitos, o ne iš plieno ar jam lygiavertės medžiagos, pagaminti laivai, kuriems netaikomi greitaeigių laivų (Rezoliucija MSC 36 (63)) ar laivų su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais (Rezoliucija A.373 (X)) standartai, iv) paprastos konstrukcijos mediniai laivai, v) suprojektuoti iki 1965 m., pastatyti daugiausia iš originalių medžiagų, originalūs ir atskiros istorinių keleivinių laivų kopijos, vi) pramoginės jachtos, jeigu jos be įgulos ar su įgula nebus samdoma ir jeigu komerciniais tikslais šios jachtos veža daugiau kaip 12 keleivių, vii) vien uosto rajone plaukiojantys laivai; b) greitaeigiams keleiviniams laivams, kurie yra: i) karo laivas arba karinis transporto laivas, ii) pramoginiai laivai, jeigu jie be įgulos ar su įgula nebus samdomi ir jeigu komerciniais tikslais šie laivai neveža daugiau kaip 12 keleivių, iii) vien uosto rajone plaukiojantys laivai. 4 straipsnis Keleivinių laivų klasės 1. Pagal jūros zoną, kurioje plaukioja, keleiviniai laivai priskiriami šioms klasėms: «A klasė» | tai jūriniais vidaus maršrutais, neskirtais B, C ir D klasės keleiviniams laivams, plaukiojantis keleivinis laivas. | «B klasė» | tai jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas, nuo kranto, kuriame, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos keleiviai gali išsilaipinti, nenutolstantis toliau kaip 20 mylių. | «C klasė» | tai jūros zonų, kuriose vienerių metų laikotarpį plaukiojant visus metus arba tiksliai apibrėžtą metų laikotarpį, kai laivai plaukioja tik nustatytą laiką (pvz., vasarą) didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė mažesnė nei 10 %, jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas, kuris šiais maršrutais plaukdamas nuo prieglobsčio vietos nutolsta ne toliau kaip 15 mylių, o nuo kranto linijos, kur, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai - ne toliau kaip 5 mylias. | «D klasė» | tai jūros rajonų, kuriuose vienerių metų laikotarpį plaukiojant visus metus arba tiksliai apibrėžtą metų laikotarpį, kai laivai plaukioja tik nustatytą laiką (pvz., vasarą) didesnių kaip 2,5 metrų aukščio bangų tikimybė mažesnė nei 10 %, jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantis keleivinis laivas, kuris šiais maršrutais plaukdamas nuo prieglobsčio vietos nutolsta ne toliau kaip 6 mylias, o nuo kranto linijos, kur, atsižvelgiant į vidutinį jūros potvynio aukštį, po laivo avarijos gali išsilaipinti keleiviai - ne toliau kaip 3 mylias. | ê 2003/24/EB 1 str. 2 punktas 2. Kiekviena valstybė narė: a) įdiegia ir prireikus atnaujina jos jurisdikcijai priklausančių jūrų zonų sąrašą, nustatydama visus metus naudojamų zonų ribas ir, kai taikytina, apribojimus dėl periodinio laivų klasių naudojimo pagal šio straipsnio 1 dalyje nustatytus klasių kriterijus; b) skelbia sąrašą viešoje duomenų bazėje, kurią galima rasti kompetentingos jūreivystės institucijos interneto svetainėje; c) praneša Komisijai apie tokios informacijos vietą ir apie sąrašo pakeitimus. ê 98/18/EB 3. Greitaeigiams keleiviniams laivams taikomos Greitaeigių laivų kodekso 1 skyriaus (1.4.10) ir (1.4.11) apibrėžtos kategorijos. 5 straipsnis Taikymas 1. Jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantys nauji ir eksploatuojami keleiviniai laivai bei greitaeigiai keleiviniai laivai atitinka atitinkamas šioje direktyvoje nustatytas saugos taisykles. 2. Remdamosi šia direktyva grindžiamomis priežastimis valstybės narės nedraudžia plaukioti jūriniais vidaus maršrutais keleiviniams laivams arba greitaeigiams keleiviniams laivams, atitinkantiems šios direktyvos reikalavimus, įskaitant valstybės narės pagal 9 straipsnio 1 dalies nuostatas nustatytus kokius nors papildomus reikalavimus. Kiekviena valstybė narė, naudodamasi savo kaip priimančiosios valstybės įgaliojimais, pripažįsta jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančiam greitaeigiam keleiviniam laivui kitos valstybės narės išduotą greitaeigio laivo saugos sertifikatą ir leidimą plaukioti arba 13 straipsnyje nurodytą jūriniais vidaus maršrutais plaukiojantiems keleiviniams laivams kitos valstybės narės išduotą keleivinio laivo saugos sertifikatą. 3. Priimančioji valstybė, laikydamasi [Direktyvos 95/21/EB] nuostatų, gali apžiūrėti jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančius keleivinius laivus arba greitaeigius keleivinius laivus ir patikrinti jų dokumentus. ê 98/18/EB (pritaikytas) 4. Direktyvos 96/98/EB A. 1 priede išvardyti visi laivo įrenginiai, atitinkantys jos nuostatas, laikomi atitinkančiais šios direktyvos nuostatas neatsižvelgiant į tai, ar pagal Ö šios direktyvos Õ I priedo nuostatas reikalaujama tokius įrenginius patvirtinti ir išbandyti patenkinant vėliavos valstybės administracijos reikalavimus. ê 98/18/EB è1 2002/84/EB 7 str. 2 punktas 6 straipsnis Saugos reikalavimai 1. Naujų ir eksploatuojamų A, B, C ir D klasės keleivinių laivų: a) korpuso, pagrindinių ir pagalbinių mechanizmų, elektros energijos ir automatinių įrenginių konstrukcija ir priežiūra atitinka standartus, kuriais būtina remtis atliekant klasifikavimą pagal pripažintų organizacijų taisykles arba pagal joms lygiavertes taisykles, kurias administracija taiko laikydamasi [Direktyvos 94/57/EB 14 straipsnio 2 dalies nuostatų]; b) pirmiau išvardytų klasių keleiviniams laivams taikoma 1974 m. SOLAS konvencijos IV, įskaitant 1988 m. GMDSS pakeitimus, V ir VI skyrių nuostatų è1 naujausia redakcija ç; ê 98/18/EB (pritaikytas) è1 2002/84/EB 7 str. 2 punktas c) pirmiau išvardytų klasių keleiviniuose laivuose instaliuotai navigacinei įrangai taikoma 1974 m. SOLAS konvencijos V skyriaus 12 taisyklės nuostatų è1 naujausia redakcija ç. Direktyvos 96/98/EB A.1 priede išvardyta laivo navigacinė įranga ir atitinkanti pastarosios nuostatas, laikoma atitinkančia Ö 1974 m. SOLAS konvencijos V skyriaus Õ 12 taisyklės tipo tvirtinimo reikalavimus. ê 98/18/EB 2. Naujų keleivinių laivų: a) bendrieji reikalavimai: ê 98/18/EB (pritaikytas) è1 2002/84/EB 7 str. 2 punktas i) nauji A klasės keleiviniai laivai visiškai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijos reikalavimų è1 naujausią redakciją ç ir konkrečius atitinkamus Ö šios direktyvos pagrindinėse nuostatose bei jos I priede Õ nurodytus reikalavimus; taisykles, kurias SOLAS leidžia administracijai aiškinti savo nuožiūra, vėliavos valstybės administracija aiškina taip, kaip išdėstyta šios direktyvos I priede; ii) nauji B, C ir D klasės keleiviniai laivai atitinka konkrečius Ö šios direktyvos pagrindinėse nuostatose bei jos I priede Õ nurodytus reikalavimus; ê 98/18/EB b) krovos žymių reikalavimai: i) visi nauji 24 metrų ilgio arba ilgesni keleiviniai laivai atitinka 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos reikalavimus; ii) 24 metrų arba trumpesnių naujų keleivinių laivų ilgiui ir klasei taikomi 1966 m. Tarptautinės krovos žymių konvencijos saugos lygį atitinkantys kriterijai; iii) nepaisant i ir ii papunkčių nuostatų, naujiems D klasės keleiviniams laivams netaikomi 1966 m. Tarptautinėje krovos žymių konvencijoje nustatyti reikalavimai dėl mažiausio laivapriekio aukščio; iv) statant naujus A, B, C ir D klasės keleivinius laivus jiems įrengiamas ištisinis denis. 3. Eksploatuojami keleiviniai laivai: ê 98/18/EB (pritaikytas) è1 2002/84/EB 7 str. 2 punktas a) eksploatuojami A klasės keleiviniai laivai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijoje apibrėžtas eksploatuojamų keleivinių laivų taisyklių è1 naujausią redakciją ç ir konkrečius atitinkamus šios direktyvos Ö pagrindinių nuostatų Õ ir Ö jos Õ I priedo reikalavimus; Taisykles, kurias SOLAS leidžia administracijai aiškinti savo nuožiūra, vėliavos valstybės administracija aiškina taip, kaip išdėstyta šios direktyvos I priede; b) eksploatuojami B klasės keleiviniai laivai atitinka konkrečius šios direktyvos Ö pagrindinių nuostatų Õ ir Ö jos Õ I priedo reikalavimus; c) eksploatuojami C ir D klasių keleiviniai laivai atitinka konkrečius šios direktyvos Ö pagrindinių nuostatų Õ ir Ö jos Õ I priedo III skyriaus reikalavimus, o dėl sąlygų, kuriems netaikomi pirmiau minėti reikalavimai, - atitinka vėliavos valstybės administracijos reikalavimus; šios taisyklės užtikrina I priedo II-1 ir II-2 skyriuose išdėstytą lygiavertį saugos lygį, atsižvelgiant į tų jūros rajonų, kuriuose pirmiau minėtos klasės laivai gali plaukioti, vietines konkrečias plaukiojimo sąlygas. ê 98/18/EB Prieš leidžiant eksploatuojamiems C ir D klasės laivams priimančioje valstybėje reguliariai plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybė dėl pirmiau minėtų taisyklių gauna priimančiosios valstybės sutikimą; ê 98/18/EB (pritaikytas) d) jeigu valstybė narė laikosi nuomonės, kad priimančiosios valstybės administracijos pagal c punktą reikalaujamos taisyklės nepagrįstos, ji nedelsdama apie tai praneša Komisijai; Komisija imasi veiksmų, kad laikantis 11 straipsnio 2 dalyje Ö nurodytos Õ tvarkos būtų priimtas sprendimas; ê 98/18/EB e) esminis laivo remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija ir vėlesnis jo įrengimas atitinka 2 dalies a punkte nurodytus reikalavimus; eksploatuojamo laivo modifikavimas, skirtas pagerinti laivo patvarumą, nelaikomas esminiu laivo modifikavimu; f) a punkto nuostatos, jeigu ankstesnė data nenurodyta 1974 m. SOLAS konvencijoje bei b ir c punktų nuostatose, jeigu ankstesnė data nenurodyta šios direktyvos I priede, netaikomos laivams, pradėtiems statyti arba kurių statyba buvo pasiekusi panašų etapą: i) anksčiau kaip 1940 m. sausio 1 d.: iki 2006 m. liepos 1 d.; ii) 1940 m. sausio 1 d. arba po jos, tačiau iki 1962 m. gruodžio 31 d.: iki 2007 m. liepos 1 d.; iii) 1963 m. sausio 1 d. arba po jos, tačiau iki 1974 m. gruodžio 31 d.: iki 2008 m. liepos 1 d.; iv) 1975 m. sausio 1 d. arba po jos, tačiau iki 1984 m. gruodžio 31 d.: iki 2009 m. liepos 1 d.; ê 98/18/EB (pritaikytas) v) 1985 m. sausio 1 d. arba po jos, tačiau iki Ö 1998 m. liepos 1 d. Õ: iki 2010 m. liepos 1 d. ê 98/18/EB 4. Greitaeigiai keleiviniai laivai: a) 1996 m. sausio 1 d. ar po šios datos pastatyti arba iš esmės suremontuoti, rekonstruoti ar modifikuoti greitaeigiai keleiviniai laivai atitinka 1974 m. SOLAS konvencijos X/3 taisyklės reikalavimus, jeigu ê 98/18/EB (pritaikytas) - jie pradėti statyti arba Ö jie Õ buvo Ö pasiekę Õ panašų etapą ne vėliau kaip Ö iki 1998 m. liepos 4 d. Õ ir - jie Ö turėjo Õ būti pristatyti ir pradėti eksploatuoti ne vėliau kaip po Ö 1998 m. gruodžio 4 d. Õ ir ê 98/18/EB - jie visiškai atitinka 1977 m. lapkričio 14 d. TJO asamblėjos A.373(X) rezoliucijoje išdėstyto Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso (DSC kodeksas) su pakeitimais, padarytais Saugos jūroje komiteto 1994 m. gegužės 19 d. rezoliucija MSC 37(63), reikalavimus; b) iki 1996 m. sausio 1 d. pastatyti greitaeigiai keleiviniai laivai, atitinkantys Greitaeigių keleivinių laivų kodekso reikalavimus, toliau gali plaukioti gavę pagal to kodekso reikalavimus išduotą sertifikatą; ê 98/18/EB (pritaikytas) Iki 1996 m. sausio 1 d. pastatyti greitaeigiai keleiviniai laivai, neatitinkantys Greitaeigių keleivinių laivų kodekso reikalavimų, negali plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, nebent Ö 1998 m. liepos 4 d. Õ jie jau plaukiojo valstybės narės jūriniais vidaus maršrutais, o tokiu atveju jiems gali būti leista toje valstybėje narėje ir toliau plaukioti jūriniais vidaus maršrutais; šie laivai atitinka DSC kodekso reikalavimus su pakeitimais; ê 98/18/EB c) greitaeigių keleivinių laivų ir jų įrenginių statyba bei gamyba ir priežiūra atitinka pripažintų organizacijų taikomas greitaeigių laivų klasifikavimo arba lygiavertes taisykles, kurias, laikydamasi [Direktyvos 94/57/EB 14 straipsnio 2 dalies] nuostatų, taiko administracija. ê 2003/24/EB 1 str. 3 punktas (pritaikytas) 7 straipsnis Ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimai ir palaipsnis atsisakymas 1. Visi A, B ir C klasių ro-ro keleiviniai laivai, kurių kilis Ö buvo Õ pastatytas arba kurių statyba Ö buvo Õ pasiekusi panašų etapą ne anksčiau kaip 2004 m. spalio 1 d., turi atitikti Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius. 2. Visi A ir B klasių ro-ro keleiviniai laivai, kurių kilis Ö buvo Õ pastatytas arba kurių statyba Ö buvo Õ pasiekusi panašų etapą ne vėliau kaip 2004 m. spalio 1 d., turi atitikti Direktyvos 2003/25/EB 6, 8 ir 9 straipsnius iki 2010 m. spalio 1 d., nebent jų būtų atsisakyta tą dieną arba vėliau, kai jie pasiekia 30 metų amžių, tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip 2015 m. spalio 1 d. 8 straipsnis Ribotos judėsenos asmenų saugos reikalavimai 1. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų priemonių, kai tai yra realu, pagrįstų III priedo nurodymais, jog ribotos judėsenos asmenys galėtų saugiai patekti į visus A, B, C ir D klasių keleivinius laivus ir greitaeigius keleivinius laivus, naudojamus viešajam transportui, kurių kilis Ö buvo Õ pastatytas arba kurių statyba Ö buvo Õ pasiekusi panašų etapą ne anksčiau kaip 2004 m. spalio 1 d. ê 2003/24/EB 1 str. 3 punktas 2. Valstybės narės bendradarbiauja ir konsultuojasi su ribotos judėsenos atstovaujančiomis organizacijomis dėl III priede pateiktų nurodymų įgyvendinimo. ê 2003/24/EB 1 str. 3 punktas (pritaikytas) 3. A, B, C ir D klasių keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų, naudojamų viešajam transportui, kurių kilis Ö buvo Õ pastatytas arba kurių statyba Ö buvo Õ pasiekusi panašų etapą ne anksčiau kaip 2004 m. spalio 1 d., modifikavimą valstybės narės reglamentuoja pagal III priedo nurodymus, jei tai yra pagrįsta ir praktiškai įmanoma ekonomine prasme. Valstybės narės parengia nacionalinių veiksmų planą dėl nurodymų taikymo tokiems laivams. Jos pateikia tokį planą Komisijai ne vėliau kaip 2005 m. gegužės 17 d. 4. Valstybės narės Ö ne vėliau kaip iki 2006 m. gegužės 17 d. Õ teikia Komisijai ataskaitas apie šio straipsnio įgyvendinimą dėl visų šio straipsnio 1 dalyje nurodytų keleivinių laivų, 3 dalyje nurodytų keleivinių laivų, kuriems leista gabenti daugiau kaip 400 keleivių, ir visų greitaeigių keleivinių laivų. ê 98/18/EB (pritaikytas) 9 straipsnis Papildomi saugos reikalavimai, atitikmenys, išimtys ir saugos priemonės ê 98/18/EB 1. Jeigu valstybė narė arba valstybių narių grupė mano, kad taikomus saugos reikalavimus, atsižvelgiant į konkrečias vietines sąlygas, atitinkamais atvejais reikėtų patobulinti, ir jeigu tokio tobulinimo būtinybė pagrindžiama, laikydamosi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybės narės gali priimti saugos reikalavimų tobulinimo priemones. ê 98/18/EB 2. Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, leidžiančias taikyti I priede išdėstytų taisyklių atitikmenis, jeigu jie bent jau ne mažiau veiksmingi kaip to priedo taisyklės. ê 98/18/EB (pritaikytas) 3. Laikydamasi 4 dalyje nustatytos tvarkos valstybė narė gali priimti priemones, jeigu jos nesumažina saugos lygio, šios direktyvos atitinkamų konkrečių reikalavimų netaikyti laivams, kurie toje valstybėje narėje turi plaukioti jūriniais vidaus maršrutais, įskaitant jos salinguose jūros rajonuose, nuo atviros jūros poveikio apsaugotuose tam tikromis plaukiojimo sąlygomis, pavyzdžiui, mažesniu bangų aukščiu, apribotu metų laikotarpiu, plaukiojimu tik šviesiuoju paros metu arba susiklosčius tik tinkamoms klimato ar orų sąlygoms, apribota reiso trukme arba gelbėjimo tarnybų artumu. 4. 1, 2 ir 3 dalių nuostatomis besinaudojanti valstybė narė imasi veiksmų Ö laikydamasi antros – šeštos pastraipos Õ: Valstybė narė praneša Komisijai apie priimti ketinamas jos priemones, įskaitant tiek būtinų detalių, kad jomis būtų galima patvirtinti, kad išlaikomas pakankamas saugos lygis. Jeigu per šešis mėnesius nuo pranešimo perdavimo laikantis 11straipsnio 2 dalyje Ö nurodytos Õ tvarkos nusprendžiama, kad siūlomos priemonės nepagrįstos, minėtoji valstybė narė prašoma iš dalies pataisyti siūlomas priemones arba jų nepriimti. ê 98/18/EB Priimtos priemonės aiškiai apibrėžiamos atitinkamuose nacionaliniuose įstatymuose ir perduodamos Komisijai, kuri apie visas šių priemonių detales praneša kitoms valstybėms narėms. Kiekviena iš šių priemonių taikoma visiems plaukiojantiems vienodomis konkrečiomis sąlygomis tos pačios klasės keleiviniams laivams arba laivams, nediskriminuojant jų dėl vėliavos, registravimo valstybės arba dėl jų operatoriaus įsisteigimo vietos. 3 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tol, kol laivas plaukioja konkrečiomis sąlygomis. 5. Jeigu valstybė narė mano, kad jos jūriniu vidaus maršrutu plaukiojantis keleivinis laivas, nors ir atitinkantis šios direktyvos nuostatas, kelia didelį pavojų gyvybės saugai, turtui arba aplinkai, to laivo plaukiojimas gali būti laikinai sustabdytas ar nustatytos papildomos saugos priemonės tol, kol tas pavojus bus pašalintas. Susiklosčius pirmiau minėtoms aplinkybėms, taikoma tokia nustatyta tvarka: a) valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie savo sprendimą ir nurodo pagrįstas jo priežastis; b) Komisija nagrinėja, ar laikino sustabdymo arba papildomos priemonės pagrįstos dideliu pavojumi saugai ir aplinkai; ê 98/18/EB (pritaikytas) c) laikantis 11 straipsnio 2 dalyje Ö nurodytos Õ tvarkos sprendžiama, ar valstybės narės sprendimas laikinai nutraukti tokio laivo plaukiojimą arba nustatyti papildomas priemones, pagrįstas dideliu pavojumi gyvybės saugai, turtui arba aplinkai ir, jeigu laikinas laivo plaukiojimo nutraukimas ar papildomos priemonės nepagrįstos, kad iš atitinkamos valstybės narės būtų reikalaujama atšaukti laikiną nutraukimą ar priemones. ê 2002/84/EB 7 str. 3 punktas (pritaikytas) 10 straipsnis Adaptacijos Ö 1. Siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniame lygyje, visų pirma į TJO, galima pritaikyti Õ: a) 2 straipsnio a, b, c, d ir v punktų apibrėžimus; b) 12 straipsnyje nurodytų tyrimų atlikimo tvarkos ir jų rekomendacijų nuostatas; c) nuostatas dėl SOLAS konvencijos ir Greitaeigių laivų kodekso, įskaitant jų vėlesnius pakeitimus, nustatytus 4 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje; d) konkrečias nuorodas į «tarptautines konvencijas» ir TJO rezoliucijas, minimas 2 straipsnio g, m ir q punktuose, 3 straipsnio 2 dalies a punkte, 6 straipsnio 1 dalies b ir c punkte, 6 straipsnio 2 dalies b punkte bei 13 straipsnio 3 dalyje, Ö 2. Õ Priedus galima iš dalies pakeisti, kad: ê 2002/84/EB 7 str. 3 punktas a) šios direktyvos nuostatoms būtų taikomi tarptautinių konvencijų pakeitimai; b) būtų pagerintos jų techninės specifikacijos, atsižvelgiant į įgytą patirtį. ò naujas 3. 1 ir 2 straipsniuose nurodytos priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti šios direktyvos neesmines nuostatas, patvirtinamos taikant 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. ê 2002/84/EB 7 str. 3 punktas (pritaikytas) Ö 4. Õ 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimai gali būti pašalinti iš šios direktyvos taikymo srities laikantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnio. ê 2002/84/EB 7 str. 4 punktas (pritaikytas) ð naujas 11 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos Komitetas (COSS), įsteigtas pagal Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 3 straipsnio nuostatas. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra du mėnesiai. 3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. ò naujas 3. Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1 - 4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. ê 98/18/EB 12 straipsnis Apžiūros 1. Kiekvieną naują keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nurodyta a-c punktuose: a) prieš pradedant laivą eksploatuoti; b) periodiškai vieną kartą per dvylika mėnesių; c) papildomai, jeigu iškyla reikalas. 2. Kiekvieną eksploatuojamą keleivinį laivą vėliavos valstybės administracija apžiūri, kaip nurodyta a–c punktuose: ê 98/18/EB (pritaikytas) a) atlikdama pirminę apžiūrą prieš pradedant laivui plaukioti priimančios valstybės jūriniais vidaus maršrutais, o valstybės narės jūriniais vidaus maršrutais plaukiojančius eksploatuojamus laivus, kuriems suteikta teisė plaukioti su tos valstybės narės vėliava; ê 98/18/EB b) periodiškai vieną kartą per dvylika mėnesių; c) papildomai, jeigu iškyla reikalas. 3. Kiekvieną greitaeigį keleivinį laivą, pagal 6 straipsnio 4 dalies nuostatas turintį atitikti Greitaeigių laivų kodekso reikalavimus, vėliavos valstybės administracija apžiūri taip, kaip tai numatyta tame kodekse. Greitaeigį keleivinį laivą, pagal 6 straipsnio 4 dalies nuostatas turintį atitikti Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekso reikalavimus su paskutiniais pakeitimais, vėliavos valstybės administracija apžiūri taip, kaip tai numatyta Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais saugos kodekse. ê 98/18/EB (pritaikytas) 4. Apžiūrint laivą, ar jis atitinka Keleivinio laivo saugos sertifikato reikalavimus, laikomasi 1993 m. lapkričio 4 d. TJO asamblėjos rezoliucijoje A.746(18) dėl apžiūros, atliekamos pagal suderintą apžiūrų ir sertifikavimo sistemą, apibrėžtos atitinkamos tvarkos ir rekomendacijų arba tam pat tikslui pasiekti nustatytos tvarkos. 5. 1, 2 ir 3 dalyse minėtas apžiūras atlieka tik pačios vėliavos valstybės administracijos Ö arba Õ pripažintos organizacijos Ö , Õ arba vėliavos valstybės, turinčios atlikti apžiūras, įgaliotos valstybės narės inspektoriai, siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi visų pagal šią direktyvą taikytinų reikalavimų. 13 straipsnis Sertifikatai 1. Visiems naujiems ir eksploatuojamiems keleiviniams laivams laikantis šios direktyvos nuostatų išduodamas keleivinio laivo saugos sertifikatas. Sertifikato forma pateikta II priede. Šį sertifikatą po pirminės apžiūros, aprašytos 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalies a punkte, išduoda vėliavos valstybės administracija. 2. Keleivinio laivo saugos sertifikatas išduodamas ne ilgesniam kaip dvylikos mėnesių laikotarpiui. Vėliavos valstybė sertifikato galiojimo laiką, įrašytą sertifikate, jam pasibaigus gali pratęsti ne ilgiau kaip vienam mėnesiui. Pratęsus sertifikato galiojimą naujas sertifikato galiojimo laikas skaičiuojamas nuo naudojamo sertifikato galiojimo pabaigos, kol šis galiojimas nebuvo pratęstas. Naujas keleivinio laivo saugos sertifikatas išduodamas po 12 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalies b punkte aprašytos periodiškos apžiūros. 3. Greitaeigių laivų kodekso reikalavimus atitinkančiam greitaeigiam keleiviniam laivui greitaeigio laivo sertifikatą ir greitaeigio laivo leidimą plaukioti, laikydamasi greitaeigių laivų kodekso nuostatų, išduoda vėliavos valstybės administracija. Greitaeigiam keleiviniam laivui, atitinkančiam Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais kodekso reikalavimus su pakeitimais, Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais statybos ir įrangos sertifikatą bei Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais leidimą plaukioti, laikydamasi Laivo su oro pagalve ar su povandeniniais sparnais kodekso nuostatų, išduoda vėliavos valstybės administracija. Prieš išduodama leidimą greitaeigiam keleiviniam laivui plaukioti priimančiosios valstybės jūriniais vidaus maršrutais, vėliavos valstybės administracija susitaria su priimančiąja valstybe dėl visų laivų plaukiojimo sąlygų toje valstybėje. Visas šias sąlygas vėliavos valstybės administracija įrašo leidime plaukioti. 4. Apie laivams pagal 9 straipsnio 3 dalies nuostatas padarytas išimtis įrašoma laivo sertifikate. 14 straipsnis SOLAS konvencijos taisyklės 1. Dėl tarptautiniais maršrutais plaukiojančių laivų Bendrija pateikia TJO Ö prašymus Õ: a) paspartinti TJO atliekamą 1974 m. SOLAS konvencijos II-1, II-2 ir III skyrių taisyklių, kuriose išdėstyti administracijos nuožiūrai palikti klausimai, peržiūrą, parengti suderintus tų taisyklių aiškinimus ir atitinkamai priimti jų pakeitimus; b) priimti priemones dėl privalomų principų, išdėstytų Saugos jūroje komiteto Aplinkraščio Nr. 606 dėl valstybės, kuriai priklauso laivas, pritarimo SOLAS išimtims nuostatose; ê 98/18/EB (pritaikytas) 2. 1 dalyje nurodytus Ö prašymus Õ įteikia Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija, remdamosi I priede nustatytomis suderintomis taisyklėmis. Visos valstybės narės daro viską, kas įmanoma, siekdamos užtikrinti, kad TJO imtųsi sparčiai tobulinti pirmiau minėtas taisykles ir priemones. ê 98/18/EB 15 straipsnis Nuobaudos Valstybės narės už priimtų pagal šią direktyvą nacionalinių nuostatų pažeidimą nustato nuobaudų sistemą ir imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios nuobaudos būtų taikomos. Tokiu būdu numatomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios nuobaudos. 16 straipsnis ê 98/18/EB (pritaikytas) Ö Pranešimas Õ Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai visas šios direktyvos taikymo srityje priimtų Ö pagrindinių Õ nacionalinės teisė aktų nuostatas. Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms narėms. ê 17 straipsnis Panaikinimas Direktyva 98/18/EB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis IV priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais IV priedo B dalyje. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikmenų lentelę. ê 98/18/EB (pritaikytas) 18 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja Ö dvidešimtą Õ dieną Ö nuo Õ jos paskelbimo Europos Ö Sąjungos Õ oficialiajame leidinyje . ê 98/18/EB 19 straipsnis Adresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] ê 2002/25/EB 1 str. ir priedas I PRIEDAS VIDAUS VANDENS MARŠRUTAIS PLAUKIOJANČIŲ NAUJŲ IR EKSPLOATUOJAMŲ KELEIVINIŲ LAIVŲ SAUGOS REIKALAVIMAI Turinys I SKYRIUS - BENDROSIOS NUOSTATOS | II-1 SKYRIUS - KONSTRUKCIJA - DALIJIMAS, STOVUMAS, MECHANIZMAI IR ELEKTROS ĮRANGA | A DALIS - BENDROJI DALIS | 1. B (R 2) dalies apibrėžimai | 2. C, D ir E (R 3) dalių apibrėžimai | B DALIS - NEAPGADINTO LAIVO STOVUMAS, DALIJIMAS IR AVARINIS STOVUMAS | 1. Neapgadinto laivo stovumas (A.749 rezoliucija (18)) | 2. Laivo dalijimas vandeniui nelaidžiais skyriais | 3. Leistinasis užtvindymo ilgis (R 4) | 4. Leistinasis laivo skyrių ilgis (R 6) | 5. Skyriaus užtvindymo koeficientas (R 5) | 6. Dalijimo skyriais koeficientas | 7. Ypatingieji laivo dalijimo skyriais reikalavimai (R 7) | 8. Apgadinto laivo stovumas (R 8) | 8-1. Apgadinto keleivinio laivo, vežančio krovinius su riedmenimis, stovumas (R 8-1) | 8-2. Ypatingieji reikalavimai keleiviniams laivams, vežantiems krovinius su riedmenimis ir 400 arba daugiau keleivių (R 8-2) | 8-3. Ypatingieji reikalavimai keleiviniams laivams, vežantiems 400 arba daugiau keleivių, išskyrus keleivinius laivus, vežančius krovinius su riedmenimis | 9. Laivagalio ir mašinų skyriaus pertvaros (R 10) | 10. Dvigubi dugnai (R 12) | 11. Krovininės markės linijų nustatymas, ženklinimas ir jų duomenų registravimas (R 13) | 12. Vandeniui nelaidžių pertvarų statymas, pirminis bandymas ir kt. (R 14) | 13. Vandeniui nelaidžių pertvarų angos (R 15) | 14. Krovininius automobilius ir lydinčiuosius asmenis vežantys laivai (R 16) | 15. Korpuso apkalos angos žemiau leistinosios grimzlės linijos (R 17) | 16. Keleivinių laivų hermetiškumas virš leistinosios grimzlės linijos (R 20) | 17. Krovinių angos durų uždarymas (R 20-1) | 17-1. Hermetiškumas tarp krovinio su riedmenimis denio (pagrindinio denio) ir apatinių patalpų (R 20-2) | 17-2. Patekimas į krovinio su riedmenimis denį (R 20-3) | 17-3. Krovinio su riedmenimis denio pertvarų uždarymas (R 20-4) | 18. Laivo stovumo informacija (R 22) | 19. Įgulos veiksmų planas avarijos metu kovojant dėl laivo gyvybingumo (R 23) | 20. Laivo korpuso ir antstatų vientisumas, apsauga nuo pažaidos ir įgulos veiksmų planas avarijos metu kovojant dėl laivo gyvybingumo (R 23-2) | 21. Laivo pertvarų vandeniui nelaidžių durų ženklinimas, periodinis jų veikimo tikrinimas, apžiūra ir kt. (R 24) | 22. Įrašai laivo žurnale (R 25) | 23. Pakeliamosios automobilių platformos ir pandusai | 24. Turėklai | C DALIS - MECHANIZMAI | 1. Bendroji dalis (R 26) | 2. Vidaus degimo varikliai (R 27) | 3. Triumo sausinimo sistema (R 21) | 4. Triumo siurblių skaičius ir tipas (R 21) | 5. Atbulinės eigos priemonės (R 28) | 6. Vairo pavara (R 29) | 7. Papildomieji reikalavimai dėl vairo elektrinės ir elektrohidraulinės pavarų (R 30) | 8. Mašinų skyriaus ventiliacijos sistemos (R 35) | 9. Pranešimų iš navigacinio tiltelio perdavimas į mašinų skyrių ir atvirkščiai (R 37) | 10. Laivo mechaniko iškvietimas dėl signalizacinio ryšio (R 38) | 11. Avarinės įrangos išdėstymas (R 39) | 12. Mechanizmų valdymo įtaisai (R 31) | 13. Garatiekio sistemos (R 33) | 14. Oro slėgio sistemos (R 34) | 15. Apsauga nuo triukšmo (R 36) | 16. Liftai | D DALIS - ELEKTROS ĮRANGA | 1. Bendroji dalis (R 40) | 2. Pagrindinis elektros energijos šaltinis ir apšvietimas (R 41) | 3. Avarinis elektros energijos šaltinis (R 42) | 4. Laivų, vežančių krovinius su riedmenimis, papildomas avarinis apšvietimas (R 42-1) | 5. Atsargumo priemonės nuo elektros smūgio, gaisro ar kitų elektros srovės keliamų pavojų (R 45) | E DALIS - PAPILDOMIEJI REIKALAVIMAI DĖL NEPERIODIŠKAI PRIŽIŪRIMŲ MAŠINŲ SKYRIAUS PATALPŲ | Ypatingasis svarstymas (R 54) | 1. Bendroji dalis (R 46) | 2. Atsargumo priemonės nuo gaisro (R 47) | 3. Apsauga nuo užtvindymo (R 48) | 4. Pagrindinio mechanizmo valdymas iš navigacinio tiltelio (R 49) | 5. Pranešimų perdavimas (R 50) | 6. Pavojaus signalizacijos sistema (R 51) | 7. Saugos sistemos (R 52) | 8. Ypatingieji reikalavimai dėl mechanizmų, katilų ir elektros įrenginių (R 53) | 9. Automatinės valdymo ir pavojaus signalizacijos sistemos (R 53.4) | II-2 SKYRIUS - APSAUGA NUO GAISRO, GAISRO APTIKIMAS IR GAISRO GESINIMAS | A DALIS - BENDROJI DALIS | 1. Pagrindiniai principai (R 2) | 2. Apibrėžimai (R 3) | 3. Gaisriniai siurbliai, gaisriniai vamzdynai, hidrantai, žarnos ir antgaliai (R 4) | 4. Stacionariosios gaisro gesinimo sistemos (R 5 + 8 + 9 + 10) | 5. Gesintuvai (R 6) | 6. Mašinų skyrių gaisro gesinimo įranga (R 7) | 7. Specialieji mašinų skyrių įrenginiai (R 11) | 8. Automatiniai purkštuvai, gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemos (R 12) | 9. Stacionariosios gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemos (R 13) | 10. Skystojo kuro, alyvos ir kitų degiųjų alyvų įrenginiai (R 15) | 11. Gaisrininkų įranga (R 17) | 12. Įvairūs nurodymai (R 18) | 13. Priešgaisrinių priemonių planai (R 20) | 14. Eksploatacinė parengtis ir priežiūra | 15. Instrukcijos, mokymai ir pratybos laive | 16. Operacijos | B DALIS - APSAUGOS NUO GAISRO PRIEMONĖS | 1. Struktūra (R 23) | 2. Pagrindinės vertikaliosios ir horizontaliosios zonos (R 24) | 3. Pagrindinės vertikaliosios zonos pertvaros (R 25) | 4. Naujų laivų, vežančių daugiau kaip 36 keleivius, pertvarų ir denių atsparumas ugniai (R 26) | 5. Naujų laivų, vežančių ne daugiau kaip 36 keleivius, ir eksploatuojamų B klasės laivų, vežančių daugiau kaip 36 keleivius, pertvarų ir denių atsparumas ugniai (R 27) | 6. Evakuavimo priemonės (R 28) | 6-1. Evakuavimo maršrutai iš keleivinių laivų, vežančių krovinius su riedmenimis (R 28-1) | 7. A ir B klasės pertvarose įrengtos perėjimų vietos ir angos (R 30, 31) | 8. Gyvenamųjų ir tarnybinių patalpų trapų ir liftų apsauga (R 29) | 9. Ventiliacijos sistemos (R 32) | 10. Langai ir bortiniai iliuminatoriai (R 33) | 11. Ribotas degiųjų medžiagų naudojimas (R 34) | 12. Konstrukcijos detalės (R 35) | 13. Stacionariosios gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos sistemos bei kitos automatinių purkštuvų, gaisro aptikimo ir priešgaisrinės signalizacijos istemos (R 14) (R 36) | 14. Specialiosios paskirties skyrių apsauga (R 37) | 15. Priešgaisriniai patruliai, gaisro aptikimas, pavojaus signalizacijos ir masinio informavimo sistemos (R 40) | 16. Eksploatuojamų B klasės laivų, vežančių daugiau kaip 36 keleivius, modernizavimas (R 41-1) | 17. Ypatingi reikalavimai dėl pavojingus krovinius vežančių laivų (R 41) | 18. Ypatingieji reikalavimai dėl sraigtasparnių platformų | III SKYRIUS - GELBĖJIMOSI PRIEMONĖS | 1. Apibrėžimai (R 3) | 2. Ryšio priemonės, plūdriosios gelbėjimo priemonės ir avarinio gelbėjimo kateriai, asmeninės gelbėjimosi priemonės (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22) | 3. Pavojaus signalizacija, eksploatavimo taisyklės, mokymo žinynas, laivo įgulos sąrašas ir nurodymai dėl laive susiklosčiusios avarinės padėties (R 6 + 8 + 9 + 19 + 20) | 4. Plūdriųjų gelbėjimo priemonių įgulų komplektavimas ir priežiūra (R 10) | 5. Priemonės keleiviams sutelkti ir įlaipinti į gelbėjimo priemones (R 11 + 23 + 25) | 5-1. Reikalavimai dėl krovinius su riedmenimis vežančių keleivinių laivų (R 26) | 5-2. Sraigtasparnio leidimosi ir keleivių įsodinimo vietos (R 28) | 5-3. Sistema, padedanti kapitonui priimti sprendimą (R 29) | 6. Nuleidimo postai (R 12) | 7. Plūdriųjų gelbėjimo priemonių išdėstymas (R 13 + 24) | 8. Avarinio gelbėjimo katerių išdėstymas (R 14) | 8a. Evakuacijos jūroje sistemų išdėstymas (R 15) | 9. Plūdriųjų gelbėjimo priemonių nuleidimo ir kėlimo į laivą įrenginiai (R 16) | 10. Žmonių įlaipinimas į avarinio gelbėjimo katerį, katerio nuleidimas į vandenį ir jo iškėlimas iš vandens (R 17) | 11. Nurodymai susiklosčius avarinei padėčiai (R 19) | 12. Eksploatacinė parengtis, priežiūra ir tikrinimai (R 20) | 13. Mokymasis palikti skęstantį laivą ir kiti mokymai (R 19 + R 30) | I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS Jeigu aiškiai numatyta, šio priedo taisyklės taikomos naujiems ir eksploatuojamiems vidaus vandens maršrutais plaukiojantiems A, B, C ir D klasės keleiviniams laivams. ê 2002/25/EB 1 str. ir priedas (pritaikytas) Nauji trumpesni kaip 24 metrų ilgio B, C ir D klasės laivai turi atitikti Ö šiame priede išdėstytų Õ II-1 skyriaus B dalies 2-8 ir II-1 skyriaus B dalies 10 taisyklių reikalavimus tuo atveju, jeigu vėliavos valstybė, su kurios vėliava suteikta teisė plaukioti šiems laivams, neužtikrina, kad jie atitiktų vėliavos valstybės nacionalines taisykles, ir jeigu pirmiau minėtos taisyklės neužtikrina lygiaverčio saugos lygio. Jeigu šio priedo taisyklės naujiems trumpesniems kaip 24 metrų ilgio laivams netaikomos, vėliavos valstybė turi užtikrinti, kad valstybės nacionalinių taisyklių laikymasis garantuotų lygiavertį tokių laivų saugos lygį. Eksploatuojami C ir D klasės laivai gali neatitikti šio priedo II-1 ir II-2 skyrių taisyklių tuo atveju, jeigu vėliavos valstybė, su kurios vėliava suteikta teisė plaukioti šiems laivams, užtikrina, kad jie atitinktų vėliavos valstybės nacionalines taisykles, ir jeigu pirmiau minėtos taisyklės užtikrina lygiavertį saugos lygį. Visais atvejais, kai šiame priede reikalaujama taikyti TJO rezoliuciją eksploatuojamiems laivams, tie laivai, kurie pastatyti ne vėliau kaip dveji metai po to, kai šią rezoliuciją priėmė TJO, gali neatitikti pirmiau minėtos rezoliucijos reikalavimų, jeigu jie atitinka pirmesnės (-ių) rezoliucijos (-ų), jeigu ji (-os) buvo priimta (-os), nuostatas. «Kapitalinis» remontas, modifikavimas ar rekonstrukcija - tai, pavyzdžiui: - bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiami laivo matmenys, pavyzdys: pailginimas įmontuojant papildomą vidurinę laivo dalį, - bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pakeičiamas didžiausias leistinas vežti laivu keleivių skaičius, pavyzdys: transporto priemonių denis pertvarkomas į gyvenamąsias patalpas keleiviams, - bet koks pertvarkymas, kuriuo labai pailginama laivo eksploatavimo trukmė, pavyzdys: suremontuojamos visos vieno denio keleivių gyvenamosios patalpos. Po keleto šiame priede nurodytų taisyklių pavadinimų einantis indeksas «(R…)» nurodo 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais taisykles, kuriomis grindžiamos Ö šiame priede išdėstytos Õ taisyklės. II-1 SKYRIUS KONSTRUKCIJA - DALIJIMAS, STOVUMAS, MECHANIZMAI IR ELEKTROS ĮRANGA A DALIS BENDROJI DALIS 1 B (R 2) dalies apibrėžimai NAUJI B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMI B KLASĖS LAIVAI: .1 .1 Krovininė vaterlinija - tai laivo vaterlinija, naudojama jį skirstant skyriais. .2 Krovininės vaterlinijos viršutinė linija - tai didžiausią leistinąją grimzlę, iki kurios laivas gali panirti pagal taikomus laivo dalijimo skyriais reikalavimus, atitinkanti vaterlinija. .2 Laivo ilgis - tai atstumas, išmatuotas tarp laivo statmenų, išvestų per krovininės vaterlinijos viršutinės linijos kraštinius taškus. .3 Laivo plotis - tai didžiausias plotis krovininės vaterlinijos viršutinės linijos aukštyje arba žemiau jos nuo kairiojo iki dešiniojo špantų išorinių kraštų. .4 Grimzlė - tai vertikalus atstumas laivo viduryje nuo laivo pagrindinės plokštumos linijos iki atitinkamos krovininės vaterlinijos. .5 Dedveitas - tai 1,025 tankio vandenyje iki krovininės markės, atitinkančios nustatytą antvandeninio borto aukštį vasarą, panirusio laivo vandentalpos ir tuščio laivo vandentalpos tonomis išreikštas skirtumas. .6 Tuščio laivo vandentalpa - tai laivo vandentalpa tonomis be krovinio, degalų, alyvos, balasto vandens, geriamojo ir technologinio tankuose laikomo vandens, vartojimo atsargų, be keleivių, įgulos ir jų asmeninių daiktų. .7 Pagrindinis denis - tai viršutinis denis, prie kurio tvirtinamos skersinės vandeniui nelaidžios medžiagos pertvaros. .8 Ribinės grimzlės linija - tai mažiausiai 76 mm atstumu žemiau viršutinio denio viršutinio paviršiaus laivo borte nubrėžta linija. .9 Skyriaus užtvindymo koeficientas - tai procentais nurodyta ta skyriaus dalis, kurią gali užtvindyti vanduo. Skyriaus tūris virš ribinės grimzlės linijos matuojamas ne aukščiau kaip iki šios linijos. .10 Mašinų skyrius - apibrėžiamas kaip vieta nuo pagrindinės laivo plokštumos linijos iki ribinės grimzlės linijos ir tarp kraštinių pagrindinių skersinių vandeniui nelaidžių pertvarų, apimanti tą erdvę, kurioje yra pagrindiniai ir pagalbiniai laivo mechanizmai ir laivo varymui naudojami katilai. .11 Keleivių patalpos - tai keleiviams apgyvendinti ir jų reikmėms skirtos patalpos, išskyrus bagažo, sandėlio, maisto produktų laikymo ir pašto patalpas. .12 Vandeniui nelaidus (kai kalbama apie konstrukciją) - tai tikėtino vandens slėgio normaliomis arba avarinėmis laivo eksploatavimo sąlygomis veikiama konstrukcija, neleidžianti skverbtis vandeniui jokia kryptimi. .13 Nelaidus purslams - tai reiškia, kad vanduo neprasiskverbia į laivą jokiomis oro sąlygomis. .14 Keleivinis laivas, vežantis krovinį su riedmenimis - tai keleivinis laivas, kuriame įrengtos vietos kroviniams su riedmenimis arba II-2 skyriaus A dalies 2 taisyklėje apibrėžtos specialiosios kategorijos vietos. 2 C, D ir E (R 3) dalių apibrėžimai NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: .1 .1 Vairo pavaros valdymo sistema - tai įranga, kuria iš navigacinio tiltelio perduodamos komandos vairo pavaros valdymo galios agregatams. Į vairo pavaros valdymo sistemą įeina siųstuvai, imtuvai, hidrauliniai valdymo siurbliai, jų varikliai, variklių sukimosi dažnio reguliatoriai, vamzdynas ir laidai. .2 Pagrindinė vairo pavara - tai mechanizmai, vairo pavara, vairo pavaros galios agregatai ir, jeigu yra, pagalbinė įranga bei sukimo judesio perdavimo vairo ašigaliui priemonės (pavyzdžiui, rumpelis arba skritulio formos vairalazdė), būtinos varikliui sukti, kad normaliomis eksploatavimo sąlygomis būtų galima vairuoti laivą. .2 Vairo pavaros galios agregatas - tai: .1 elektrinės vairo pavaros dalys - elektros variklis ir jo elektrinė įranga; .2 elektrohidraulinės vairo pavaros dalys - elektros variklis, jo elektros įranga ir prijungtas siurblys; .3 kitokios hidraulinės vairo pavaros dalys - variklis ir prijungtas siurblys. .3 Pagalbinė vairo pavara - tai ne kuri nors pagrindinės vairo pavaros sudedamoji dalis, o kita įranga, būtina laivui vairuoti tuomet, kai sugenda pagrindinė vairo pavara, tačiau šiai įrangai nepriskiriama vairalazdė, sektoriaus formos rumpelis arba kitos tokiais pat tikslais naudojamos sudedamosios dalys. .4 Normalios laivo eksploatavimo ir tinkamumo gyventi sąlygos - tai sąlygos, kuriomis pats laivas ir mechanizmai turi varomąją galią, tarnybos turi galimybę vairuoti laivą, plaukimas saugus, yra priešgaisrinė sauga ir apsauga nuo užtvindymo, vidinių ir išorinių pranešimų bei signalų perdavimą užtikrinančios priemonės bei įranga, evakuavimo priemonės, avarinio gelbėjimo valčių keltuvai parengti eksploatuoti ir galintys veikti be sutrikimų, taip pat yra galimybė naudotis pagal laivo projektą numatytomis patogiomis gyvenimo jame sąlygomis. .5 Avarinės sąlygos - tai sąlygos, kuriomis kurių nors įprastam laivo eksploatavimui arba normalioms gyvenimo sąlygoms jame užtikrinti būtinų tarnybų veikla sutrinka dėl sugedusio pagrindinio elektros energijos šaltinio. .6 Pagrindinis elektros energijos šaltinis - tai šaltinis, elektros energiją tiekiantis pagrindiniam skirstikliui, šią energiją skirstančiam visoms tarnyboms, būtinoms normalioms laivo ir gyvenimo jame sąlygoms užtikrinti. .7 Laivas sugedusia jėgaine - tai tokios sąlygos, kai pagrindinė jėgainė, katilai ir pagalbiniai mechanizmai neveikia dėl to, kad netiekiama energija. .8 Pagrindinio generatoriaus skyrius - tai pagrindinio elektros energijos šaltinio vieta. .9 Pagrindinis skirstiklis - tai iš pagrindinio elektros energijos šaltinio energiją tiesiogiai gaunantis skirstomasis skydas, elektros energiją skirstantis laivo tarnyboms. .10 Avarinis skirstiklis - tai iš avarinio ar tais atvejais, kai sugenda pagrindinė elektros energijos tiekimo sistema, laikinojo avarinio elektros energijos šaltinio energiją tiesiogiai gaunantis skirstiklis, elektros energiją skirstantis avarinėms tarnyboms. .11 Avarinis elektros energijos šaltinis - tai avariniam skirstomajam skydui elektros energiją tiekiantis šaltinis tada, kai nutrūksta jos tiekimas iš pagrindinio elektros energijos šaltinio. .12 Didžiausias eksploatacinis greitis - tai didžiausias greitis, kurį laivas suprojektuotas išlaikyti, plaukdamas jūra paniręs iki didžiausios grimzlės. .13 Didžiausias atbulinės eigos greitis - tai apskaičiuotasis greitis, kurį paniręs iki didžiausios grimzlės ir plaukdamas jūra maksimalia konstrukcine atbulinės eigos galia gali išvystyti laivas. .14a) Mašinų skyriai - tai visi A kategorijos mašinų skyriai, visos kitos pagrindinių variklių, katilų, skystojo kuro agregato, garo ir vidaus degimo variklių, generatorių ir pagrindinių elektros variklių, degalų pylimo agregatų, šaldymo, stabilizavimo, ventiliacijos, oro kondicionavimo mechanizmų ar panašios patalpos ir pirmiau minėtų skyrių ventiliacijos vamzdžiai. .14b) A kategorijos mašinų skyriai - tai tokie skyriai bei jų ventiliacijos vamzdžiai: .1 su tais vidaus degimo varikliais, kuriais sukami laivo varytuvai; arba .2 su vidaus degimo varikliais, naudojamais kitais tikslais nei sukti laivo varytuvus, jeigu tų vidaus variklių jungtinė bendra išėjimo galia nėra mažesnė kaip 375 kW; arba .3 su skystuoju kuru kūrenamu kuriuo nors katilu ar skystojo kuro agregatu. .15 Galios perdavimo sistema - tai iš vairo pavaros galios agregato arba agregatų, su jais sujungtų vamzdžių bei įtaisų ir vairo pavaros sudaryta hidraulinė įranga, skirta galiai, būtinai pasukti vairo ašigalį, perduoti. Galios perdavimo sistemose gali būti bendrų mechaninių sudedamųjų dalių, kaip antai: vairalazdė, sektoriaus formos rumpelis ir vairo ašigalis arba kitos šiais tikslais naudojamos sudedamosios dalys. .16 Valdymo punktai - tai laivo radijo, laivo navigacinės įrangos, avarinio elektros energijos šaltinio arba centralizuotos gaisrą registruojančios ar priešgaisrinės saugos įrangos patalpos. B DALIS NEAPGADINTO LAIVO STOVUMAS, LAIVO DALIJIMAS SKYRIAIS IR AVARINIS LAIVO STOVUMAS 1 Neapgadinto laivo stovumas (A.749 rezoliucija (18)) A, B, C IR D KLASIŲ 24 METRŲ IR ILGESNI NAUJI LAIVAI: Visų klasių 24 metrų ir ilgesni nauji laivai atitinka 1993 m. lapkričio 4 d. TJO asamblėjos 18 sesijoje priimto Neapgadinto laivo stovumo kodekso, išdėstyto A.749 (18) rezoliucijoje, atitinkamas keleiviniams laivams skirtas nuostatas. Jeigu valstybės narės mano, kad TJO A.749 (18) rezoliucijos Smarkaus vėjo ir laivo supimo skalės kriterijus neturi būti taikomas, tuomet gali būti laikomasi kitų nuostatų, užtikrinsiančių pakankamą saugos lygį. Komisijai turi būti pateikta atitinkamų įrodymų, kuriuos įvertinusi ji patvirtina, kad pasiektas lygiavertis saugos lygis. A ir B KLASĖS 24 METRŲ IR ILGESNI EKSPLOATUOJAMI LAIVAI: Visi eksploatuojami A ir B klasės laivai bet kokiomis krovinio išdėstymo laive sąlygomis pagal TJO A.749 (18) rezoliucijos 3 punkto 3 dalies arba lygiaverčio dokumento prielaidas, taip pat padarytas atitinkamas pataisas dėl bakuose esančio skysčio laisvojo paviršiaus poveikio atitinka toliau išdėstytus stovumo kriterijus: a) Atstatomojo momento peties kreive (statinio stovumo diagrama) apribotas plotas nėra mažesnis kaip: i) 0,055 rad/m, kai laivo posvyris į šoną ne didesnis kaip 30°; ii) 0,09 rad/m, kai laivo posvyris į šoną ne didesnis kaip 40° arba ne didesnis už užtvindymo kampą, t. y. kai laivo posvyrio į šoną kampas toks, kad tų laivo korpuso, antstatų arba kabinų angų, kurių negalima sandariai uždaryti, apatiniai kraštai panyra į vandenį, jeigu pirmiau minėtas kampas yra mažesnis kaip 40°; iii) 0,03 rad/m, kai laivo posvyrio į šoną kampas yra 30-40° arba ne mažesnis kaip 30° užtvindymo kampo, jeigu šis kampas mažesnis kaip 40°; b) kai laivo posvyrio į šoną kampas yra 30° arba didesnis, o statinio stovumo diagramos atstatomojo momento petys yra mažiausiai 0,20 metro; c) statinio stovumo diagramos didžiausias atstatomojo momento petys yra tada, kai laivo posvyrio į šoną kampas didesnis kaip 30 laipsnių, tačiau ne mažesnis kaip 25°; d) pirminis skersinis metacentrinis aukštis nėra mažesnis kaip 0,15 metro. Į tas krovinio išdėstymo laive sąlygas, į kurias atsižvelgiama tikrinant, ar laikomasi pirmiau išdėstytų stovumo reikalavimų, įtraukiamos TJO A.749 (18) rezoliucijos 3 straipsnio 5 dalies 1 punkto 1 papunktyje išvardytos sąlygos. Visi eksploatuojami 24 metrų ir ilgesni A bei B klasės laivai taip pat atitinka TJO A.749 (18) rezoliucijos 3 straipsnio 1 dalies 2 punkto 6 papunktyje išdėstytus papildomuosius kriterijus (papildomuosius keleiviniams laivams taikomus kriterijus) ir 3 straipsnio 2 dalyje pateiktos Smarkaus vėjo ir laivo supimo skalės kriterijų. Jeigu valstybės narės mano, kad TJO A.749 (18) rezoliucijos Smarkaus vėjo ir laivo supimo skalės kriterijus neturi būti taikomas, gali būti laikomasi kitų nuostatų, užtikrinsiančių pakankamą saugos lygį. Komisijai turi būti pateikta atitinkamų įrodymų, kuriuos įvertinusi ji patvirtina, kad pasiektas lygiavertis saugos lygis. 2 Laivo dalijimas vandeniui nelaidžiais skyriais NAUJI B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMI B KLASĖS LAIVAI: Visi laivai iki pat viršutinio denio skirstomi vandeniui nelaidžiomis pertvaromis, kurių didžiausias ilgis apskaičiuojamas laikantis čia toliau pateikiamų atitinkamų reikalavimų. Vietoj šių reikalavimų galima taikyti keleivinių laivų dalijimo ir stovumo taisykles, lygiavertes tarptautinės 1960 m. Konvencijos dėl žmonių gyvybės apsaugos jūroje II skyriaus B dalies taisyklėms, išdėstytoms TJO A.265 (VIII) rezoliucijoje, tačiau su sąlyga, kad taikomos visos taisyklės. Bet kuri kita vidinės konstrukcijos dalis, turinti poveikį laivo dalijimo vandeniui nelaidžiais skyriais veiksmingumui, yra nelaidi vandeniui. 3 Leistinasis užtvindymo lygis (R 4) NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ IR EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: .1 Leistinasis užtvindymo lygis tam tikrame taške - tai didžiausia laivo ilgio dalis, kurios vidurys sutampa su nurodytu tašku ir kurią, atsižvelgiant į skyriaus užtvindymo koeficientą, galima užtvindyti, kad laivas panirtų ne giliau kaip iki ribinės grimzlės linijos. .2 Laivo, kurio pagrindinis denis nėra ištisinis, leistinasis užtvindymo ilgis bet kuriame taške gali būti apibrėžiamas kaip tariama ištisinė leistinosios grimzlės linija, jokiame taške negalinti būti mažiau kaip 76 mm žemiau denio viršaus toje pusėje, kurioje atitinkamos pertvaros ir korpusas sujungti vandeniui nelaidžiu būdu. .3 Jeigu tariamosios linijos dalis atsiduria gerokai žemiau to denio, prie kurio tvirtinamos pertvaros, vėliavos valstybės administracija gali leisti šiek tiek sumažinti virš leistinosios grimzlės linijos ir tiesiai po viršutiniu deniu esančių pertvarų tokių dalių hermetiškumo reikalavimus. 4 Leistinasis laivo skyrių ilgis (R 6) NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: Didžiausias leistinasis to laivo skyriaus, kurio vidurys yra atitinkamame laivo ilgio taške, ilgis gaunamas leistinąjį užtvindymo ilgį dauginant iš atitinkamo koeficiento, vadinamo dalijimo skyriais koeficientu. 5 Skyriaus užtvindymo koeficientas (R 5) NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: 3 taisyklėje apibrėžtos sąlygos taikomos žemiau leistinosios grimzlės linijos esančių laivo skyrių užtvindymo koeficientui. Nustatant leistinąjį užtvindymo ilgį, naudojamas nustatytasis žemiau leistinosios grimzlės linijos esančių laivo skyrių užtvindymo koeficiento vidurkis, nurodytas 8.3 taisyklės lentelėje. 6 Ö Dalijimo koeficientas Õ Dalijimo koeficientas yra toks: NAUJŲ B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMŲ B KLASĖS KELEIVINIŲ LAIVŲ, VEŽANČIŲ KROVINIUS SU RIEDMENIMIS: 1,0 - jeigu laivu leidžiama vežti mažiau kaip 400 žmonių, ir 0,5 - jeigu laivu leidžiama vežti 400 arba daugiau žmonių. Eksploatuojami B klasės laivai turi atitikti šį reikalavimą ne vėliau kaip nuo II-1 skyriaus B dalies 8-2 taisyklės 2 dalyje nustatytos datos. EKSPLOATUOJAMIEMS B KLASĖS NE RO-RO TIPO KELEIVINIAMS LAIVAMS: 1,0 7 Ypatingieji laivo dalijimo skyriais reikalavimai (R 7) NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: .1 Jeigu laivo dalies arba dalių vandeniui nelaidžios pertvaros, lyginant su kita laivo dalimi, sujungtos su didesniame aukštyje esančiu deniu ir jeigu skaičiuojant leistinąjį užtvindymo ilgį pageidaujama naudoti šį didesnį pertvarų aukštį, kiekvienai tokiai laivo daliai galima naudoti skirtingą ribinės grimzlės liniją, jeigu: .1 laivo bortai per visą jo ilgį siekia su viršutine ribinės grimzlės linija sutampantį denį, o visos borto apkalos angos per visą laivo ilgį yra žemiau šio denio, taikant 15 taisyklę, laikomos esančiomis žemiau ribinės grimzlės linijos; ir .2 kiekvienas iš greta pagrindinio denio «pakopos» esančių dviejų skyrių, atsižvelgiant į atitinkamas jų ribinės grimzlės linijas, yra leistinojo ilgio ir, be to, šių abiejų skyrių bendras ilgis apatine ribinės grimzlės linija pagrįstą leistinąjį ilgį viršija ne daugiau kaip du kartus. .2 Pagal 4 taisyklės nuostatas nustatomas laivo skyriaus ilgis už leistinąjį gali būti didesnis, jeigu greta nurodytojo esančių dviejų skyrių bendras ilgis neviršija leistinojo užtvindymo ilgio arba du kartus to leistinojo ilgio, kuris iš šių dviejų dydžių yra mažesnis. .3 Pagrindinė skersinė pertvara gali būti su recesu, jeigu abiejuose laivo šonuose visos receso dalys išsitenka vertikaliuose paviršiuose, nuo laivo borto apkalos nutolusiuose per laivo pločio vieną penktąją dalį, ir jei šis atstumas krovininės vaterlinijos viršutinės linijos aukštyje matuojamas stačiu kampu į ašinę liniją. Bet kurios receso dalys, atsidūrusios už pirmiau minėtų ribų, pagal 6 dalies nuostatas laikomos pakopa. .4 Jeigu pagrindinė skersinė pertvara yra su recesu arba pakopinė, nustatant laivo dalijimą skyriais naudojama lygiavertė plokščia pertvara. .5 Jeigu pagrindiniame skersiniame vandeniui nelaidžiame skyriuje įrengtos mažesnės patalpos ir vėliavos valstybės administracija yra įsitikinusi, kad, tariamai kaip nors pažeidus 3,0 metrus (pridedama 3 % laivo ilgio) laivo borto arba 11,0 metrų, arba 10 % laivo ilgio (imamas mažesnis dydis), pagrindinio skyriaus visas tūris nebūtų užtvindytas, tam leistinajam ilgiui, kurį tokiam skyriui kitu atveju reikėtų išlaikyti, gali būti taikoma leistinoji proporcinga nuokrypa. Tokiu atveju plūdrumo atsarga, priskiriama neapgadintam laivo šonui, nėra didesnė kaip priskirtoji apgadintam šonui. Šio papunkčio leistinoji nuokrypa taikoma tik tada, jeigu taikant ją nebūtų pažeidžiamos 8 taisyklės nuostatos. NAUJUOSE B, C ir D KLASIŲ LAIVUOSE: .6 Pagrindinė skersinė pertvara gali būti pakopinė, jeigu ji atitinka vieną iš šių sąlygų: .1 nurodytos pertvaros atskirtų dviejų skyrių bendras ilgis leistinojo užtvindymo ilgio neviršija daugiau kaip 90 % arba skyriaus leistinąjį ilgį viršija ne daugiau kaip du kartus, išskyrus tuos laivus, kuriuose, esant jų dalijimo skyriais koeficientui 1, nurodytų dviejų skyrių bendras ilgis nėra didesnis už skyriaus leistinąjį ilgį; .2 papildomai laivas dalijamas įrengiant pakopinę pertvarą, kad būtų išlaikytas toks pat saugos lygis, kurį užtikrintų paprasta pertvara; .3 skyriaus, virš kurio įrengta pakopinė pertvara, ilgis nėra didesnis nei tas leistinasis ilgis, kuris matuojamas 76 mm žemiau pertvaros pakopos pagal ribinės grimzlės liniją. .7 100 metrų ir ilgesniuose laivuose viena iš pagrindinių skersinių pertvarų už laivagalio montuojama ne didesniu atstumu nuo priekinio statmens kaip skyriaus leistinasis ilgis. .8 Jeigu atstumas tarp gretimų dviejų pagrindinių skersinių pertvarų, joms lygiaverčių plokščiųjų pertvarų arba tarp skersinių plokštumų, kertančių pertvarų artimiausias nišas, yra mažesnis kaip 3,0 metrai (pridedama 3 % laivo ilgio) arba 11,0 metrų, arba 10 % laivo ilgio (imamas mažesnis dydis), tik viena iš šių pertvarų laikoma laivo skyriaus sudedamąja dalimi. .9 Jeigu privalomasis dalijimo skyriais koeficientas yra 0,50, abiejų gretimų skyrių bendras ilgis neviršija leistinojo užtvindymo ilgio. 8 Apgadinto laivo stovumas (R 8) NAUJŲ B, C IR D KLASIŲ BEI ESKPLOATUOJAMŲ B KLASĖS LAIVŲ: .1.1 Pakankamas neapgadinto laivo stovumas bet kokiomis laivo eksploatavimo sąlygomis užtikrinamas taip, kad laivas išsilaikytų vandens paviršiuje tuo atveju, jeigu visiškai užtvindomas kuris nors iš tų pagrindinių jo skyrių, kurio ilgis turi atitikti leistinąjį užtvindymo ilgį. .1.2 Jeigu du pagrindinius gretimus skyrius skiria pagal 7.6.1 taisyklę įstatyta pakopinė pertvara, neapgadinto laivo stovumas yra toks, kad užtvindžius tuos du gretimus skyrius laivas išsilaiko vandens paviršiuje. .1.3 Jeigu privalomasis dalijimo skyriais koeficientas yra 0,50, neapgadinto laivo stovumas yra toks, kad užtvindžius bet kuriuos du gretimus skyrius laivas išsilaiko vandens paviršiuje. .2.1 1 papunkčio reikalavimai nustatomi pagal .3, .4 ir .6 dalių nuostatas atliktais skaičiavimais, kuriuos atliekant atsižvelgiama į laivo proporcijų ir projekto ypatumus bei apgadintų skyrių išdėstymą ir jų formą. Skaičiuojant daroma prielaida, kad laivas, vertinant stovumo požiūriu, plaukia blogiausiomis tikėtinomis eksploatavimo sąlygomis. .2.2 Jeigu siekiant gerokai riboti vandens tekėjimą siūloma montuoti pakankamo sandarumo denius, vidaus apkalą arba išilgines pertvaras, skaičiuojant turi būti deramai atsižvelgiama į tokius apribojimus. NAUJŲ B, C IR D KLASIŲ LAIVŲ BEI EKSPLOATUOJAMŲ B KLASĖS RO-RO KELEIVINIŲ LAIVŲ, IR EKSPLOATUOJAMŲ B KLASĖS NE RO-RO TIPO KELEIVINIŲ LAIVŲ, PASTATYTŲ 1990 M. BALANDŽIO 29 D. ARBA VĖLIAU: .2.3 Galutinės laivo būklės po jo apgadinimo ir, jeigu numatyta, po laivo išlyginimo privalomas stovumas nustatomas taip: .2.3.1 Teigiamos liekamosios statinio stovumo kreivės kitimo sritis yra ne mažesnė kaip 15° virš pusiausvyros kampo. Šią kitimo sritį galima sumažinti iki 10° tuo atveju, jeigu statinio stovumo diagramos plotas yra .2.3.2 papunktyje apibrėžtas plotas, padaugintas iš santykinio dydžio 15/kitimo sritis, kitimo sritį nurodant laipsniais. .2.3.2 Statinio stovumo kreive apribotas plotas nėra mažesnis kaip 0,015 rad/m, nuo pusiausvyros matuojant į mažesnio dydžio pusę: .1 laipsniško užtvindymo kampo link; .2 22° (matuojama vertikaliai) link, jeigu užtvindomas vienas skyrius, arba 27° (matuojama vertikaliai) link, jeigu vienu metu užtvindomi du gretimi skyriai. .2.3.3 Liekamasis atstatomojo momento petys apskaičiuojamas laikantis teigiamo stovumo ribų ir atsižvelgiant į didžiausią iš šių svirimo momentų: .1 visi keleiviai susitelkia prie kurio nors vieno laivo borto; .2 nuo vieno laivo borto valčių keltuvais nuleidžiamos visos plūdriosios gelbėjimo priemonės, į kiekvieną iš jų įlaipinus tiek keleivių, kiek jos gali plukdyti; .3 dėl vėjo slėgio; skaičiuojamo pagal šią formulę: [pic] Atstatomojo momento petys vis dėlto niekada negali būti mažesnis kaip 0,10 m. .2.3.4 Skaičiuojant .2.3.3 dalyje nurodytus svirimo momentus, daromos šios prielaidos: .1 Momentas, sukuriamas susitelkus keleiviams: .1.1 viename kvadratiniame metre keturi žmonės; .1.2 kiekvieno keleivio svoris 75 kg; .1.3 keleiviai prieinamuose denių plotuose prie vieno laivo borto ir tuose deniuose, kuriuose yra keleivių susirinkimo vietos, paskirstomi taip, kad jie sukurtų patį nepalankiausią svirimo momentą. .2 Momentas, sukuriamas nuo vieno laivo borto valčių keltuvais leidžiant visas plūdriąsias gelbėjimo priemones, į kiekvieną iš jų įlaipinus tiek keleivių, kiek jos gali plukdyti: .2.1 laikoma, kad visos gelbėjimo valtys ir avarinio gelbėjimo kateriai, pritvirtinti prie to laivo borto, į kurio pusę svyra neatitaisomai apgadintas laivas, yra pakabinti trosais, į juos įlaipinus tiek keleivių, kiek jie gali plukdyti, ir parengti nuleisti; .2.2 kai nuleidžiamos dar prieš laivui išplaukiant parengtos gelbėjimo valtys, prieš tai į jas įlaipinus tokį skaičių keleivių, kiek jos turi plukdyti, imamas didžiausias nuleidžiant valtis laivo posvyrio į šoną momentas; .2.3 daroma prielaida, kad prie visų keltuvų toje laivo pusėje, į kurią svyra nepataisomai apgadintas laivas, tvirtinami gelbėjimo plaustai, kurie nuleidžiami keltuvais, ir kad jie yra pakabinami įlaipinus į juos tiek keleivių, kiek jie gali plukdyti; .2.4 žmonės, nesantys trosais pakabintose gelbėjimo priemonėse, svirimo arba papildomo atstatomojo momento nesukuria; .2.5 gelbėjimo priemonės, esančios kitoje nei laivo posvyrio į šoną pusėje, laikomos parengtomis dar prieš laivui išplaukiant. .3 Vėjo sukuriami momentai: .3.1 B klasė: imamas 120 N/m2 vėjo slėgio dydis; C ir D klasės: imamas 80 N/m2 vėjo slėgio dydis; .3.2 imamas neapgadinto laivo kyšančio šoninio paviršiaus plotas virš vaterlinijos; .3.3 jėgų dvejeto petys - tai vertikalus atstumas nuo neapgadinto laivo vidutinės grimzlės vidurinio taško iki laivo kyšančio šoninio paviršiaus ploto svorio centro. .2.4 Prasidėjus sparčiam laipsniškam užtvindymui, t. y. tuomet, kai atstatomojo momento petys dėl šio užtvindymo staigiai sumažėja 0,04 metro arba daugiau, statinio stovumo diagrama turi būti laikoma užbaigta tada, kai susidaro laipsniško užtvindymo pradžios kampas, o .2.3.1 bei .2.3.2 nurodyta kitimo sritis ir plotas matuojami tuo kampu. .2.5 Jeigu laipsniškas užtvindymas yra riboto pobūdžio, ilgainiui silpsta ir atstatomojo momento petį priimtinai lėtai mažina ne daugiau kaip 0,04 metro, likusioji kreivė iš dalies trumpinama laikant, kad laipsniškai užtvindomas skyrius yra taip užtvindomas nuo pat pradžios. .2.6 Didžiausias tarpinės užtvindymo pakopos atstatomojo momento petys yra mažiausiai 0,05 metro, o teigiamų atstatomojo momento pečių zona - mažiausiai 7. Visais atvejais turi būti laikoma, kad laivo bortas įlaužiamas tik vienoje vietoje ir kad yra tik vienas laisvasis paviršius. NAUJI B, C ir D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMI B KLASĖS LAIVAI: .3 Skaičiuojant apgadinto laivo stovumą taikomi tokie skyriaus ir paviršiaus užtvindymo koeficientai: Skyriai | Užtvindymo koeficientas (%) | Skirti kroviniui arba atsargoms | 60 | Gyvenamosios patalpos | 95 | Mašinų skyrius | 85 | Skirti skysčiams | 0 arba 95(*) | (*) Imamas tas dydis, kurį taikant keliami griežtesni reikalavimai. | Greta vaterlinijos įlaužtos plokštumos esantiems skyriams su nedaug gyvenamųjų patalpų arba mechanizmų ir tiems skyriams, kuriuose paprastai laikoma mažai krovinių ar atsargų, turi būti taikomi didesni paviršiaus užtvindymo koeficientai. .4 Skaičiuojamasis apgadinimo lygis yra toks: .1 horizontalusis ilgis: 3,0 metrai (pridedama 3 % laivo ilgio) arba 11,0 metrų, arba 10 % laivo ilgio (imamas mažesnis dydis); .2 skersinis ilgis (matuojamas laivo viduje stačiais kampais į ašinę liniją krovininės vaterlinijos viršutinės linijos lygyje): laivo pločio vienai penktajai lygus atstumas; ir .3 vertikalusis ilgis: nuo bazinės linijos į viršų (neribojama); .4 jeigu laivą apgadinus mažiau, nei nurodyta .4.1, .4.2, .4.3 papunkčiuose, jo būklė dėl kilio padėties ar sumažėjusio metacentrinio aukščio būtų kur kas blogesnė, toks apgadinimas įvertinamas skaičiavimais. .5 Mažiausią netolygiojo užtvindymo srautą reikia veiksmingomis priemonėmis išlaikyti pastovų. Jeigu būtina lyginti didelius kilio svirimo kampus, įrengiami, jeigu tai įmanoma, automatiškai suveikiantys įrenginiai, tačiau bet kokiu atveju, jeigu montuojami kompensuojamojo užtvindymo įrenginiai, jie turi būti valdomi iš viršutinio denio. Naujų B, C ir D klasės laivų didžiausias kilio kampas po užtvindymo, tačiau laivo dar neišlyginus, yra ne didesnis kaip 15°. Jeigu reikalaujama įrengti kompensuojamojo užtvindymo įrenginius, laivo išlyginimo laikas neviršija 15 minučių. Laivo kapitonui pateikiama atitinkama kompensuojamojo užtvindymo įrenginių naudojimo informacija. .6 Apgadinto laivo galinė padėtis, tolygiai ar netolygiai užtvindyto, po laivo išlyginimo yra tokia: .1 tolygiai užtvindyto laivo teigiamas liekamasis metacentrinis aukštis, apskaičiuotas pastovios vandentalpos metodu, yra mažiausiai 50 mm; .2a jeigu kitaip nenumatyta .6.2 b punkte, netolygiai užtvindyto laivo tada, kai užtvindomas vienas skyrius, statinio posvyrio kampas B klasės laivų (naujų ir eksploatuojamų) yra ne didesnis kaip 7°, o C bei D klasės laivų (naujų) – kaip 12°. Vienu metu užtvindžius du gretimus skyrius, eksploatuojami ir nauji B klasės laivai gali pasvirti 12°, jeigu dalijimo skyriais koeficientas nė vienoje iš užtvindytų laivo dalių nėra didesnis kaip 0,50; .2b netolygiai užtvindytų eksploatuojamų B klasės keleivinių laivų, nevežančių krovinių su riedmenimis, ir pastatytų iki 1990 m. balandžio 29 d., statinio posvyrio kampas turi būti ne didesnis kaip 7°, išskyrus ypatingus atvejus, kai administracija gali nustatyti papildomą kampą dėl netolygaus momento, tačiau visais atvejais galutinis posvyrio kampas negali būti didesnis kaip 15°. .3 užtvindymo pabaigoje ribinės grimzlės linija jokiu būdu negali panirti į vandenį. Jeigu manoma, kad ribinės grimzlės linija gali panirti, užtvindymui pasiekus tarpinį lygį, vėliavos valstybės administracija gali reikalauti atlikti tokius tyrimus ir imtis tokių priemonių, kuriuos ji laiko būtinais, kad būtų užtikrinta laivo sauga. .7 Laivo kapitonui turi būti teikiami tie būtini duomenys, kad kaip įmanoma būtų išlaikytas atitinkamas neapgadinto laivo stovumas, kad laivo eksploatavimo sąlygų požiūriu pavojingai apgadintą laivą kaip įmanoma būtų galima išlaikyti vandens paviršiuje. Tų laivų, kuriems būtinas kompensuojamasis užtvindymas, kapitonams pranešama apie tuos stovumo reikalavimus, kuriais grindžiamas kilio skaičiavimas, taip pat laivų kapitonai įspėjami, kad, laivui pernelyg pasvirus, nepalankesnėmis eksploatavimo sąlygomis jis gali būti nepataisomai apgadintas. .8 Į .7 dalyje nurodytus duomenis, leidžiančius kapitonui išlaikyti atitinkamą neapgadinto laivo stovumą, įtraukiama informacija, nurodanti skirtingų grimzlių arba vandentalpų bet kokiomis laivo eksploatavimo sąlygomis didžiausią leistinąjį laivo svorio centro aukštį virš kilio (KG) arba mažiausią leistinąjį metacentrinį aukštį (GM). Atitinkamai pagal laivo eksploatavimo apribojimus informacija rodo skirtingų diferentų įtaką. .9 Visų laivų priekyje ir laivagalyje aiškiai užrašomos grimzlės markės. Jeigu krovininės markės užrašytos sunkiai įžvelgiamoje vietoje arba jas perskaityti sunku dėl tam tikros veiklos ribojimų, tokiame laive jo priekio ir laivagalio grimzlei nustatyti dar įmontuojama patikima grimzlės parodymo sistema. .10 Pakrovus laivą ir prieš išplaukiant kapitonas nustato laivo diferentą, stovumą ir pasitikrinęs užrašo, kad laivas tenkina atitinkamose taisyklėse pateiktus stovumo kriterijus. Laivo stovumas visada nustatomas skaičiavimais. Laivo stovumui nustatyti galima naudoti laivo pakrovimo ir stabilumo kompiuterinę programą arba jai lygiavertes priemones. .11 Vėliavos valstybės administracija apgadinto laivo stovumo reikalavimų švelninimo svarstyti negali, jeigu neįrodoma, kad neapgadinto laivo metacentrinis aukštis tam tikromis eksploatavimo sąlygomis buvęs būtinas, siekiant laikytis pirmiau minėtų reikalavimų ir teikiant numatomas paslaugas, yra pernelyg didelis. .12 Apgadinto laivo stovumo reikalavimus galima švelninti tik išskirtiniais atvejais ir laikantis tokios sąlygos, kad vėliavos valstybės administracija yra įsitikinusi, jog laivo proporcijos, jo dalijimas ir kitos charakteristikos, kurias išskirtinėmis aplinkybėmis būtinai ir pagrįstai galima priimti, labiausiai tinka apgadinto laivo stovumui išlaikyti. 8-1 Apgadinto keleivinio laivo, vežančio krovinius su riedmenimis, stovumas (R 8-1) EKSPLOATUOJAMI KELEIVINIAI B KLASĖS LAIVAI, VEŽANTYS KROVINIUS SU RIEDMENIMIS: .1 Eksploatuojami B klasės keleiviniai laivai, vežantys krovinius su riedmenimis, 8 taisyklės reikalavimus atitinka pagal A/Amax dydį, apibrėžtą Eksploatuojamų keleivinių laivų, vežančių krovinius su riedmenimis, patvarumo charakteristikų, naudojant 1991 m. birželio mėnesį (MSC/Circ. 574) Saugos jūroje komiteto 59 sesijoje parengta A.265 (VIII) rezoliucija pagrįstą supaprastintą metodą, pateiktą skaičiavimo tvarkos priede, taikomą ne vėliau kaip po pirmo periodiško tyrimo, atliekamo po toliau nurodytos reikalavimų laikymosi dienos: A/Amax dydis | Reikalavimų laikymosi data | mažiau kaip 85 % | 1998 m. spalio 1 d. | 85 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 90 % | 2000 m. spalio 1 d. | 90 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 95 % | 2002 m. spalio 1 d. | 95 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 97,5 % | 2004 m. spalio 1 d. | 97,5 % arba daugiau | 2005 m. spalio 1 d. | 8-2 Ypatingieji reikalavimai keleiviniams laivams, vežantiems krovinius su riedmenimis ir 400 arba daugiau keleivių (R 8-2) NAUJI B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMI B KLASĖS KELEIVINIAI LAIVAI, VEŽANTYS KROVINIUS SU RIEDMENIMIS: Nepaisant II-1 skyriaus B dalies 8 taisyklės ir II-1 skyriaus B dalies 8-1 taisyklės nuostatų: .1 nauji keleiviniai laivai, vežantys krovinius su riedmenimis ir turintys leidimą plukdyti 400 arba daugiau žmonių, pripažįstami atitinkantys II-1 skyriaus B dalies 8 taisyklės .2.3 dalies nuostatas, jeigu daroma prielaida, kad laivas buvo apgadintas kurioje nors jo ilgio L vietoje; ir .2 eksploatuojami keleiviniai laivai, vežantys krovinius su riedmenimis, turintys leidimą plukdyti 400 arba daugiau žmonių, pripažįstami atitinkantys 1 dalies reikalavimus ne vėliau kaip po pirmo periodiško tyrimo, atliekamo po .2.1, .2.2 arba .2.3 papunkčiuose nurodytos reikalavimų laikymosi dienos, bet ne vėliau kaip: .2.1 A/Amax dydis | Reikalavimų laikymosi data | mažiau kaip 85 % | 1998 m. spalio 1 d. | 85 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 90 % | 2000 m. spalio 1 d. | 90 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 95 % | 2002 m. spalio 1 d. | 95 % arba daugiau, tačiau mažiau kaip 97,5 % | 2004 m. spalio 1 d. | 97,5 % arba daugiau | 2010 m. spalio 1 d. | .2.2 Leidžiamų plukdyti žmonių skaičius: | 1 500 arba daugiau | 2002 m. spalio 1 d. | 1 000 arba daugiau, tačiau mažiau kaip 1 500 | 2006 m. spalio 1 d. | 600 arba daugiau, tačiau mažiau kaip 1 000 | 2008 m. spalio 1 d. | 400 arba daugiau, tačiau mažiau kaip 600 | 2010 m. spalio 1 d. | .2.3 Laivo amžius 20 arba daugiau kaip 20 metų: laivo amžius skaičiuojamas nuo jo statybos pradžios arba nuo tos dienos, kada jo statyba buvo pasiekusi atitinkamą panašų etapą, arba nuo laivo pertvarkymo į keleivinį laivą, vežantį krovinį su riedmenimis, dienos. 8-3 Ypatingieji reikalavimai keleiviniams laivams, vežantiems 400 arba daugiau keleivių, išskyrus keleivinius laivus, vežančius krovinius su riedmenimis B, C IR D KLASIŲ LAIVAI, PASTATYTI 2003 M. SAUSIO 1 D. ARBA VĖLIAU, IŠSKYRUS KELEIVINIUS LAIVUS, VEŽANČIUS KROVINIUS SU RIEDMENIMIS: Nepaisant II-1 skyriaus B dalies 8 taisyklės nuostatų, keleiviniai laivai, išskyrus keleivinius laivus, vežančius krovinius su riedmenimis, turintys leidimą plukdyti daugiau kaip 400 žmonių, II-1 skyriaus B dalies 8 taisyklės .2.3 ir .2.6 punktų nuostatas atitinka, jeigu daroma prielaida, kad laivas yra apgadintas kurioje nors jo ilgio L vietoje. 9 Laivagalio ir mašinų skyriaus pertvaros (R 10) NAUJUOSE B, C IR D KLASIŲ BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: .1 Laivagalio arba taraninė pertvara montuojama taip, kad būtų nelaidi vandeniui iki pagrindinio denio. Pertvara nuo priekinio statmens statoma ne mažesniu kaip 5 % laivo ilgį atitinkančiu atstumu ir ne toliau kaip už 3 metrų, prie kurių pridedami 5 % laivo ilgio. .2 Jeigu kuri nors laivo dalis žemiau vaterlinijos išsikiša už priekinio statmens, pavyzdžiui, gumbinis laivo priekis, pirmoje dalyje nustatyti atstumai matuojami: .1 nuo pirmiau minėtų iškyšų vidurio arba .2 iš taško, už priekinio statmens esančio 1,5 % laivo ilgio atstumu; arba .3 iš taško, už priekinio statmens esančio 3 metrų atstumu, ir atsižvelgiama, kuriuo būdu matuojant gaunamas mažiausias atstumas. .3 Jeigu montuojamas ilgas priekinis antstatas, laivagalio arba taraninė pertvara iki kito ištisinio denio, esančio virš pagrindinio, pratęsiama taip, kad būtų nelaidi purslams. Pertvaros tęsinys išdėstomas taip, kad, apgadinus laivapriekio lacportą arba jam atsiskyrus, jis nesugadintų pertvaros. .4 Pagal .3 dalies nuostatas privalomo pertvaros tęsinio nebūtina montuoti tiesiai virš apatinės pertvaros, jeigu jokia tęsinio dalis nekyšo už .1 arba .2 dalyje nurodytos priekinės ribos. Tačiau eksploatuojamuose B klasės laivuose: .1 nuožulnioji pakrovimo aparelė yra taraninės pertvaros tęsinys virš pagrindinio denio, todėl aukščiau kaip 2,3 metro virš pagrindinio denio iškylanti panduso dalis už .1 ir .2 dalyje nurodytų ribų gali kyšoti ne daugiau kaip 1 metrą; .2 tais atvejais, jeigu esamas pandusas neatitinka reikalavimų, pagal kuriuos būtų laikomas taraninės pertvaros tęsiniu, o panduso padėtis neatitinka .1 ir .2 dalyje apibrėžtų apribojimų, tęsinį laivagalio link ribotu atstumu galima statyti už .1 arba .2 dalyje apibrėžtų apribojimų. Ribotas atstumas laivagalio link neturėtų būti didesnis už būtiną užtikrinti, kad pertvara nesusidurtų su pandusu. Taraninės pertvaros tęsinys, statomas jai iš priekio pagal .3 dalies reikalavimus ir įrengiamas taip, kad pandusas neapgadintų jo, kai pats pandusas yra apgadinamas arba kai atsiskiria. .5 Pandusai, neatitinkantys pirmiau išdėstytų reikalavimų, nelaikomi taraninės pertvaros tęsiniu. ê 2002/25/EB 1 str. ir priedas (pritaikytas) .6 Eksploatuojamuose B klasės laivuose .3 ir .4 dalies reikalavimai taikomi Ö nuo Õ pirmo reguliaraus tikrinimo, atliekamo po Ö 1998 m. liepos 1 d. Õ. ê 2002/25/EB 1 str. ir priedas .7 Achterpiko pertvara ir pertvaros, mašinų skyrių nuo krovinio ir keleivių skyrių skiriančios iš priekio ir iš galo, taip pat montuojamos vandeniui nelaidžiu būdu iki pagrindinio denio. Achterpiko pertvara po pagrindiniu deniu gali būti pakopinė, jeigu dėl to nemažėja laivo saugos laipsnis, įvertintas pagal laivo dalijimą skyriais. .8 Visais atvejais deidvudo vamzdžiai apsupami vandeniui nelaidžiais skyriais. Laivagalio riebokšlis statomas vandeniui nelaidžiame veleno tunelyje arba kitame nuo deidvudo vamzdžio patalpos atskirtame vandeniui nelaidžiame tokio tūrio skyriuje, kurį užtvindžius per nesandarų laivagalio riebokšlį ribinės grimzlės linija nepanirtų į vandenį. 10 Dvigubi dugnai (R 12) NAUJI B, C IR D KLASĖS LAIVAI, EKSPLOATUOJAMI B KLASĖS LAIVAI IR NAUJI 24 METRŲ ARBA ILGESNI LAIVAI, PASTATYTI 2003 M. SAUSIO 1 D. ARBA VĖLIAU: .1 Naujuose B, C ir D klasės laivuose, eksploatuojamuose B klasės laivuose ir naujuose 24 metrų arba ilgesniuose laivuose, pastatytuose 2003 m. sausio 1 d. arba vėliau, dvigubas dugnas tarp laivagalio pertvaros iki achterpiko pertvaros montuojamas kuo didesniame plote, kuriame dvigubą dugną galima įrengti taip, kad būtų atsižvelgta į laivo projektą ir užtikrintas tinkamas laivo eksploatavimas. .1 50 metrų arba ilgesniuose, tačiau trumpesniuose kaip 61 metras laivuose dvigubas dugnas įrengiamas bent jau nuo mašinų skyriaus iki laivagalio pertvaros arba taip arti jos, kaip tik arti galima tokį dvigubą dugną įrengti. .2 61 metro arba ilgesniuose, tačiau trumpesniuose kaip 76 metrai laivuose dvigubas dugnas įrengiamas bent jau už mašinų skyriaus iki laivapriekio ir laivagalio pikinių pertvarų arba taip arti jų, kaip tik arti galima tokį dvigubą dugną įrengti. .3 76 metrų arba ilgesniuose laivuose dvigubas dugnas įrengiamas laivo midelyje iki laivagalio ir laivapriekio pikinių pertvarų arba taip arti jų, kaip tik arti galima tokį dvigubą dugną įrengti. .2 Jeigu reikalauja įrengti dvigubą dugną, tarpdugninė jo erdvė turi atitikti pripažintų organizacijų standartus, o vidinis dugnas įstatomas iki laivo bortų taip, kad dugnas būtų apsaugotas iki apvalios korpuso briaunos. Tokia apsauga laikoma atitinkančia reikalavimus, jeigu kraštinio tarpdugninio lakšto išorinio krašto ir triumo apkalos kirtimosi linija niekur neatsiduria žemiau kaip horizontali plokštuma, einanti per kirtimosi su teorine španto linija tašką, esantį skersinės įstrižainės, su pagrindo linija sudarančios 25 laipsnių kampą, viduryje, ir kertančios ją 1/5 laivo pločio atstumu nuo vidurio linijos. .3 Dvigubame dugne įrengti maži šuliniai, sujungti su triumų ir kt. sausinimo įrenginiais, žemyn tęsiasi tiek, kiek būtina. Šulinio gylis jokiu būdu negali būti didesnis už dvigubo dugno tarpdugninės erdvės mažesnį kaip 460 mm plotį ties vidurine linija ir šulinys negali kirsti .2 dalyje nurodytosios horizontalios plokštumos. Išorinį dugną siekiantį šulinį galima įrengti veleno tunelio gale. Įrengti kitus šulinius (pavyzdžiui, alyvai po pagrindiniais varikliais) gali leisti vėliavos valstybės administracija, jeigu ji įsitikina, kad priemonės užtikrina lygiavertę saugą, kurią suteikia pagal šios direktyvos nuostatas įrengtas dvigubas dugnas. .4 Dvigubo dugno nebūtina įrengti kaip vandeniui nelaidžių vidutinio dydžio skyrių, naudojamų tik skysčiams vežti, jeigu apgadinus laivo dugną arba bortą laivo sauga, vėliavos valstybės administracijos nuomone, dėl to nemažėja. .5 Nepaisant šios 10 taisyklės .1 dalies nuostatų, vėliavos valstybės administracija gali leisti to laivo, kurio dalijimo skyriais koeficientas ne didesnis kaip 0,5, kurioje nors dalyje neįrengti dvigubo dugno, jeigu ji įsitikina, kad dvigubo dugno montavimas toje laivo dalyje būtų nesuderinamas su laivo projektu ir tinkamu laivo veikimu. 11 Krovininės vaterlinijos nustatymas, jos ženklinimas ir jos duomenų įrašymas (R 13) NAUJŲ B, C IR D KLASĖS BEI EKSPLOATUOJAMŲ B KLASĖS LAIVŲ: .1 Siekiant išlaikyti būtiną laivo neskęstamumą, nustatoma leistinąją dalijimo skyriais grimzlę atitinkanti krovininė markė, kuri žymima laivo viduryje ant jo bortų. Laivas su specialiai pritaikytomis patalpomis arba keleiviams, arba kroviniui vežti, jeigu pageidauja jo savininkas, gali būti su viena ar keliomis nustatytomis ir užrašytomis krovininės markės papildomomis linijomis, atitinkančiomis leistinosios dalijimo skyriais grimzlės linijas, kurias vėliavos valstybės administracija gali patvirtinti kitokioms eksploatavimo sąlygoms. .2 Apie nustatytas ir užrašytas krovinines vaterlinijas daromas įrašas Keleivinio laivo saugos sertifikate, o jeigu yra tik viena krovininė vaterlinija, ji identifikuojama pagal ženklą C.1. Jeigu yra daugiau kaip viena krovininė vaterlinija, kitos laivo eksploatavimo sąlygos identifikuojamos ženklais C.2, C.3, C.4 ir t. t.[21]. .3 Kiekvieną iš šių krovininių markių atitinkantis antvandeninio borto aukštis matuojamas toje pat vietoje ir nuo tos pat denio linijos, kaip ir pagal galiojančios Tarptautinės konvencijos dėl krovos žymių nuostatas nustatytas antvandeninio borto aukštis. .4 Kiekvieną iš patvirtintųjų krovininių vaterlinijų atitinkantis antvandeninio borto aukštis ir tos eksploatavimo sąlygos, kurioms jis patvirtintas, aiškiai nurodomi Keleivinio laivo saugos sertifikate. .5 Jokiu būdu kokia nors krovininės vaterlinijos linija negali būti žymima virš jūrinės krovininės markės viršutinės linijos, nustatytos pagal laivo korpuso stiprumą arba pagal galiojančios Tarptautinės konvencijos dėl krovos žymių nuostatas. .6 Kad ir kur būtų pažymėtos krovininės vaterlinijos, laivo jokiu būdu negalima krauti taip, kad panirtų atitinkamas metų laikui ir plaukiojimo rajonui pagal galiojančios Tarptautinės konvencijos dėl krovos žymių nuostatas nustatytas krovininės markės ženklas. .7 Laivo jokiu būdu negalima krauti taip, kad panirtų atitinkamam reisui ir eksploatavimo sąlygoms nustatyta krovininė vaterlinija. 12 Vandeniui nelaidžių pertvarų statymas, pirminis jų bandymas ir kt. (R 14) NAUJUOSE B, C IR D KLASĖS BEI EKSPLOATUOJAMUOSE B KLASĖS LAIVUOSE: .1 Visos skersinės arba išilginės vandeniui nelaidžios pagrindinės pertvaros statomos taip, kad su pakankama atsparumo atsarga atremtų tokį didžiausią vandens slėgį, kurį pertvara turėtų išlaikyti apgadinus laivą, bent jau mažiausiai iki ribinės grimzlės linijos pakilusio vandens slėgį. Šių pertvarų konstrukcija atitinka pripažintų organizacijų standartus. .2.1 Pertvarų recesai ir pakopos yra vandeniui nelaidūs ir tokie pat stiprūs, kaip ir tos pertvarų vietos, kur jie yra įrengti. .2.2 Jeigu per vandeniui nelaidų denį arba pertvarą yra prakišti špantai ar bimsai, toks denis ar pertvara sandarinami nenaudojant medinių detalių ir cemento. .3 Norint išbandyti pagrindinius skyrius, nebūtina užtvindyti juos vandeniu. Jeigu neatliekamas užtvindymo bandymas ir jeigu tai įmanoma, turi būti atliktas nelaidumo vandeniui bandymas, liejant vandenį žarna; šis bandymas atliekamas beveik užbaigus įrengti laivą. Jeigu nelaidumo vandeniui bandymo atlikti neįmanoma todėl, kad gali būti apgadinti mechanizmai, elektros energijos įrenginių izoliacija arba užtvindymo įrengimai, vietoj šio bandymo galima atlikti atidžią vaizdinę suvirintų sujungimų apžiūrą ir, jeigu tai manoma esant reikalinga, taip pat atlikti dažų prasiskverbimo, ultragarso skverbimosi ar lygiavertį bandymą. Bet kuriuo atveju atidžiai apžiūrimos visos vandeniui nelaidžios pertvaros. .4 Laivagalis, dvigubi dugnai (įskaitant dėžinį kilį) ir vidaus apkala bandomi vandeniui pakilus iki .1 dalyje nurodyto lygio. .5 Tų skysčiams laikyti skirtų bakų, kurie naudojami laivą dalijant skyriais, sandarumas bandomas vandens slėgiu, kurį sukuria iki krovininės vaterlinijos viršutinės linijos pakilęs arba du trečdalius aukščio nuo kilio viršaus iki ribinės grimzlės linijos užtvindęs vanduo (imamas didesnis vandens slėgis), jeigu bandymo metu vanduo tankų viršų apsemia ne plonesniu kaip 0,9 m sluoksniu; jeigu atlikti bandymo naudojant vandenį negalima, leidžiama atlikti sandarumo bandymą naudojant oro slėgį, kurio metu tankai veikiami ne didesniu kaip 0,14 baro oro slėgiu. .6 .4 ir .5 dalyje nurodytais bandymais užtikrinamas laivo dalijimo skyriais konstrukcinių priemonių sandarumas ir jie nelaikytini bandymais, patvirtinančiais kurio nors skyriaus tinkamumą laikyti skystąjį kurą arba naudoti kuriais nors tokiais kitais tikslais, kuriems patvirtinti patalpos tinkamumą, atsižvelgiant į tankų ar jų jungių užtvindymo skysčiu aukštį, gali būti reikalingi sudėtingesni bandymai. 13 Vandeniui nelaidžių pertvarų angos (R 15) NAUJŲ B, C IR D KLASĖS BEI EKSPLOATUOJAMŲ B KLASĖS LAIVŲ: .1 Vandeniui nelaidžiose pertvarose angų skaičius mažinamas tiek, kad jis būtų suderinamas su laivo projektu ir tinkamu laivo eksploatavimu; numatomos patikimos šių angų uždarymo priemonės. .2.1 Jeigu per vandeniui nelaidžias skyrių pertvaras vedami kokie nors vamzdžiai, drenažo vamzdžiai, elektros laidai ir kt., imamasi priemonių pertvarų sandarumui užtikrinti. .2.2 Vandeniui nelaidžiose skyrių pertvarose neleidžiama montuoti vožtuvų ir ne vamzdynų sistemos sudedamųjų dalių. .2.3 Per vandeniui nelaidžias skyrių pertvaras vedamose sistemose negalima naudoti švino arba kitų žemos lydymosi temperatūros medžiagų, nes kilus gaisrui šios sistemos būtų sugadintos ir dėl to sumažėtų pertvarų sandarumas. .3.1 Durų, bet kokių angų arba perėjimo ar patekimo angų negalima įrengti: .1 taraninėje pertvaroje žemiau ribinės grimzlės linijos; .2 vandeniui nelaidžiose skersinėse pertvarose, krovinių skyrių skiriančiose nuo gretimo krovinių skyriaus, išskyrus .10.1 dalyje ir 14 taisyklėje numatytą atvejį. .3.2 Išskyrus .3.3 dalyje numatytą atvejį, per taraninę pertvarą žemiau ribinės grimzlės linijos galima tiesti ne daugiau kaip vieną vamzdį laivagalio tanko skysčiui, jeigu tame vamzdyje sumontuotas nuo pagrindinio denio valdomas nusuktas žemyn vožtuvas, jo korpusas prisuktas laivagalyje prie taraninės pertvaros. Šį vožtuvą prie taraninės pertvaros išorinės pusės galima tvirtinti, jeigu vožtuvas bet kokiomis eksploatavimo sąlygomis lengvai pasiekiamas ir jeigu jis pritvirtintas ne krovinių skyriuje. .3.3 Kai laivagalis padalytas dviejų skirtingų rūšių skysčiams laikyti, per taraninę pertvarą žemiau ribinės grimzlės linijos galima vesti