Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir Socialinių Reikalų Komitetui ir Regionų Komitetui - Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje : 2006-2007 m. Europos veiksmų planas /* KOM/2005/0604 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.11.2005 KOM(2005) 604 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas TURINYS 1. Įvadas 3 2. Dabartinė padėtis 4 2.1. Apžvalga 4 2.2. Užimtumo skatinimas 6 2.3. Neįgalių asmenų integravimas į visuomenę 7 3. ES veiksmų planas dėl negalios (VPN) 8 3.1. Antro etapo prioritetinės sritys (2006 – 2007 m.) 8 4. Išvados 11 PRIEDAI 1. Įvadas Lygios galimybės yra Europos Sąjungos ilgalaikės strategijos dėl negalios, kuria siekiama suteikti neįgaliems asmenims galimybę naudotis savo teise į orumą, vienodą požiūrį, savarankišką gyvenimą ir dalyvavimą visuomenėje, tikslas. Europos Sąjungos pradėtais veiksmais remiamos bendros ES ekonominės ir socialinės vertybės suteikiant neįgaliems asmenims galimybę naudotis savo sugebėjimais ir dalyvauti visuomeniniame bei ekonominiame gyvenime. ES strategija paremta trimis ramsčiais: (1) ES antidiskriminacijos teisės aktais ir priemonėmis, suteikiančiomis galimybę naudotis asmeninėmis teisėmis; (2) kliūčių šalinimu aplinkoje, kurioje neįgalūs asmenys negali naudotis savo sugebėjimais, ir (3) klausimų, susijusių su negalia, įtraukimu į platų Bendrijos politikos sričių, kurios palengvina aktyvų neįgalių asmenų integravimą, spektrą. Europos Komisijos parengtas[1] ES veiksmų planas dėl negalios (VPN), kuriuo siekiama po Europos neįgaliųjų metų užtikrinti nuoseklius tolesnius politikos veiksmus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, suteikia dinamišką pagrindą plėtoti ES negalios strategiją. Besikeičiančioje ES ekonominėje ir socialinėje aplinkoje būtina sistemingai įtraukti su negalia susijusius klausimus į politikos sritis. Negalios politika iš esmės yra valstybių narių atsakomybė, bet Bendrijos politika ir veiksmai įvairiais būdais daro įtaką neįgalių asmenų padėčiai. Taryba tai pripažino[2] ir rekomendavo valstybėms narėms tinkamai atsižvelgti į Veiksmų planą dėl negalios (VPN) plėtojant nacionalinę negalios politiką. Esant tokioms aplinkybėms, Komunikate išskiriami antro VPN etapo (2006–2007 m.) prioritetiniai tikslai ir veiksmai, pagrindinį dėmesį skiriant aktyviam neįgalių asmenų integravimui. Atsižvelgiant į dabartinę demografinę padėtį ir remiantis 2005–2010 m. Socialinės politikos darbotvarke[3] turėtų būti aktyviau naudojamas ekonominis neįgalių asmenų potencialas bei jų galimas indėlis į ekonomikos ir užimtumo augimą. Be to, siekiant paremti persvarstytą Lisabonos strategiją, šiuo Komunikatu valstybės narės raginamos skatinti neįgalių asmenų integracijos būsimomis reformų programomis dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo[4]. Šis komunikatas taip pat yra pirmas ES pranešimas apie bendrą neįgalių asmenų padėtį, kurį Komisija įsipareigojo skelbti kas dvejus metus Europos neįgaliųjų dieną[5]. Jis bus negalios politikos formuotojų Europoje priemonė, kuri papildys bei suteiks daugiau vertės jų vykdomai politikai ir veiksmams. 2. Dabartinė padėtis 2.1. Apžvalga Sunku apibrėžti neįgalių asmenų padėtį visoje Europoje. Negalios apibrėžimai ir kriterijai skiriasi priklausomai nuo politikos tikslų, teisės aktų ir administracinių standartų[6]. Gyventojų tyrimai suteikia subjektyvių duomenų, kuriems turi įtakos skirtingi kultūriniai įsitikinimai atskirose valstybėse narėse[7]. Be to, duomenys parodo darbingo amžiaus žmonių padėtį, o vaikai ir globos įstaigose gyvenantys asmenys tyrime nedalyvauja. Tačiau ES suderintos duomenų rinkimo metodologijos sistema[8], naudojama rengiant Europos statistiką apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (SILC) bei 2002 m. Europos darbo jėgos tyrimo (LFS) ad hoc modulyje dėl negalios[9], leidžia tinkamai išmatuoti padarytą pažangą[10] . Apie 44,6 milijonai žmonių nuo 16 iki 64 metų amžiaus, sudarantys apie 16 % visų ES darbingo amžiaus žmonių, teigia turintys ilgalaikių sveikatos problemų ar negalią[11]. Šie skaičiai gauti neskirstant žmonių į neįgaliuosius ir turinčius ilgalaikių sveikatos problemų. Be to, juos reikėtų vertinti atsargiai, nes jie pagrįsti tyrimu, o ne administraciniais duomenimis. Neįgalūs asmenys kartu su lankomosios priežiūros darbuotojais ir jiems paslaugas teikiančiais asmenimis ekonominiu požiūriu sudaro didelę gyventojų dalį; daug neįgalių asmenų yra pajėgūs dirbti, todėl yra labai svarbu atitinkamai pakoreguoti situaciją darbo rinkoje. Yra labai stiprus ryšys tarp negalios ir ilgėjančios gyvenimo trukmės. 2002 m. beveik 30 % žmonių 55–64 metų amžiaus grupėje atsakė turintys ilgalaikių sveikatos problemų ar negalią[12]. Dėl to šeimoms atsiranda naujų poreikių ir iškyla neatidėliotinų klausimų dėl neįgalių asmenų (įskaitant vyresnio amžiaus neįgalius ir ilgalaikių sveikatos problemų turinčius asmenis) priežiūros ir pagalbos paslaugų efektyvumo ir valdymo. Be to, „Share“ tyrimas[13] rodo, kad negalios sistema turi įtakos ankstyvam išėjimui į pensiją. Todėl būtina, kad neįgaliems asmenims skirtais veiksmais būtų labiau remiamas darbo jėgos aktyvumas ir būtų skatinamas aktyvus senėjimas, visų pirma siekiant užkirsti kelią ankstyvam išėjimui į pensiją. Skaičiai taip par rodo atotrūkį tarp neįgalių ir sveikų asmenų užimtumo: 2003 m. 40 % neįgalių asmenų turėjo darbą, palyginus su 64,2 % sveikų asmenų[14]. Asmenų, kurių santykinai nedidelis negalios laipsnis apriboja jų kasdieninės veiklos, santykis buvo 50 %[15]. Iš viso mažiau kaip pusė neįgaliųjų turi darbą. Toks santykinai mažas užimtumo lygis rodo, kad neįgalių asmenų nedarbui vis dar reikia skirti daug dėmesio. [pic] 1 lentelė: Užimtumo santykis tarp neįgalių ir „sveikų“ asmenų[16] Neįgalių asmenų neveiklumo lygis yra du kartus didesnis negu sveikų asmenų. Tai rodo žemą asmenų, kuriems atsirado ilgalaikių sveikatos problemų ar negalia, reintegracijos lygį bei palyginti žemą išsilavinimo ir profesinio rengimo lygį. Tokio didelio neveiklumo priežastys atskirose šalyse yra skirtingos. Pagrindiniai trukdžiai yra didelės pašalpos ir pavojus įsidarbinus jų netekti. Dar viena galima priežastimi galėtų būti darbdavių nenoras įdarbinti neįgalius darbuotojus baiminantis, kad darbo vietos pritaikymas pareikalaus daug išlaidų. Nepaisant to, 43,7 % respondentų mano, kad jie galėtų dirbti, jeigu jiems būtų suteikta tinkama pagalba. Nors šie skaičiai atskirose valstybėse narėse yra skirtingi, ir jie skiriasi pagal darbo pobūdį, tik 15,9 % neįgaliųjų, kuriems būtina pagalba tam, kad jie galėtų dirbti, ją gauna. Remiantis demografinėmis prognozėmis Europai, darbingo amžiaus gyventojų skaičius kaip viso gyventojų skaičiaus dalis mažėja. Dabar kaip niekada anksčiau yra svarbu, kiek įmanoma pasinaudoti esamais darbingo amžiaus žmonėmis, įskaitant neįgalius asmenis. Galiausiai, visose valstybėse narėse statistiniai duomenys rodo ryšį tarp ilgalaikių sveikatos problemų ar negalios dažnumo ir išsilavinimo lygio[17]. [pic] 2 lentelė: Negalios pasiskirstymas pagal išsilavinimo lygį[18] Šaltinis: Darbo jėgos tyrimas ( 2002 m. darbo jėgos tyrimo ad hoc modulis dėl negalios) 2.2. Užimtumo skatinimas Pirmas Veiksmų plano dėl negalios etapas skirtas neįgalių asmenų galimybei patekti į darbo rinką ir naudotis su užimtumu susijusiomis priemonėmis, pavyzdžiui, dalyvauti visą gyvenimą trunkančiame mokymesi, naudotis informacinėmis technologijomis ir turėti galimybę naudotis statinių infrastruktūra. Dėl to veiksmais Europos lygmeniu buvo padaryta tam tikra pažanga. ES antidiskriminacijos teisės aktai sudaro vienodų sąlygų taikymo užimtumo ir profesinėje srityje teisinį pagrindą[19]. Direktyva dėl lygių užimtumo galimybių draudžia tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją bei priekabiavimą ir nurodymus diskriminuoti dėl įvairių priežasčių, įskaitant negalią[20]. Be to, yra konkrečios nuostatos dėl vienodo požiūrio į neįgalius asmenis. Privataus ir viešojo sektoriaus darbdaviai ir kiti subjektai, kuriems taikoma ši direktyva, pavyzdžiui, mokymo paslaugų teikėjai, privalo suteikti neįgaliems asmenims adekvačią gyvenamąją vietą. Jie turi imtis tinkamų priemonių tam, kad neįgaliesiems būtų sudarytos sąlygos gauti darbą, dirbti, kilti tarnyboje arba mokytis. Todėl veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant skatinti neįgaliųjų užimtumą. Šioje direktyvoje pateikiamos naujos teisinės sąvokos, todėl jos įgyvendinimas bus nelengvas uždavinys[21]. Beveik visa Europos užimtumo strategija[22] skirta neįgalių asmenų padėčiai darbo rinkoje. 2004 m. Komisijos tarnybos pateikė Užimtumo komitetui darbo dokumentą[23], kuriame analizuojamas negalios klausimų įtraukimas į Europos užimtumo strategiją. Komisijos reglamentu dėl valstybės pagalbos užimtumui[24] valstybėms narėms leidžiama skatinti darbdavius ir kurti specialias dirbtuves, kuriose neįgalieji gali būti įdarbinti ir palikti dirbti. Plėtodama ES socialinį dialogą Komisija skatina socialinius partnerius, visų pirma iš skirtingų pramonės šakų, įgyvendinti jų deklaracijose dėl neįgalių asmenų užimtumo[25] esančias rekomendacijas. 2004 m. socialinių partnerių veiksmų ataskaitoje paminėta keletas su neįgaliais asmenimis susijusių iniciatyvų[26]. Švietimo ir profesinio rengimo srityje aktyvios pilietybės, lygių galimybių ir socialinės sanglaudos darbo grupės įgaliojimų tikslas yra parengti rekomendacijas įvairiose politikos srityse ir konkrečią medžiagą apie socialiai remtinų asmenų grupes. Rekomendacijos bus įtrauktos į Komunikatą dėl veiksmingumo ir teisingumo klausimų švietimo ir profesinio mokymo srityje 2006 m. O dėl konkrečių veiksmų, Bendrijos kovos su diskriminavimu veiksmų programa remia gebėjimų stiprinimą ir supažindina visuomenę su neįgalių asmenų teisėmis, pavyzdžiui, nauju Komisijos politikos konferencijų, skirtų Europos neįgaliųjų dienai, ciklu. Europos socialinis fondas ir kitos Komisijos iniciatyvos nuolat remia neįgalių asmenų integravimą į darbo rinką. 2.3. Neįgalių asmenų integravimas į visuomenę Europos neįgaliųjų metai paskatino pažangą, dėl kurios pagerėjo neįgalių asmenų pragyvenimo lygis ir visuomenės informuotumas apie šių žmonių pagrindines teises ir poreikius. Plačiu iniciatyvų spektru, įskaitant bandomuosius projektus ir tyrimus, Komisija prisidėjo prie to, kad padidėjo neįgaliųjų galimybės. Keletas dalinai Komisijos finansuojamų projektų skirti profesionalių statybininkų keitimuisi žiniomis ir profesinio rengimo priemonių kūrimui (Europos specialiųjų poreikių ugdymo plėtros agentūra). 2005 m. Komunikatas dėl e. prieinamumo[27] skatina nuoseklų požiūrį į e. prieinamumo savanoriškas iniciatyvas valstybėse narėse bei pramonės savikontrolę. Per dvejus metus bus parengti tolimesni veiksmai dėl e. prieinamumo situacijos. Tuomet Komisija gali nuspręsti imtis papildomų priemonių, įskaitant naujus teisės aktus, jeigu bus nuspręsta, kad tai yra būtina. Pradėta iniciatyva, kuria siekiama ES lygiu suderinti viešiesiems pirkimams taikomus prieigos reikalavimus IRT srityje naudojant ES standartą. Buvo padaryta pažanga įgyvendinant ir išbandant internetinės prieigos gaires bei plėtojant Europos mokymo programą „Dizainas visiems“. Be to, pagal Šeštosios mokslinių tyrimų pagrindų programos IRT prioritetą[28], keletui projektų dėl e. prieinamumo skirtas 30 milijonų eurų finansavimas. 2005 m. buvo paskelbtas naujas kvietimas teikti paraiškas, kurio biudžetas siekia 29 milijonus eurų. Buvo suteiktas naujas pagreitis moksliniams išlaidų efektyvumu pagrįstų alternatyvų tyrimams siekiant padėti neįgaliems asmenims gyventi savarankiškai bendruomenėje arba šeimoje, o ne uždarose globos įstaigose[29]. Deinstitucionalizavimas duoda geriausių rezultatų, kai bendruomenei suteikiamos adekvačios sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pagalbos paslaugos tam, kad būtų patenkinta auganti tokių paslaugų paklausa. 2004 Europos švietimo per sportą metai buvo skirti aktyviam socialiniam integravimui. 1 priede pateikta ES veiksmų apžvalga. 3 priede parodyta padėtis valstybėse narėse. 3. ES veiksmų planas dėl negalios (VPN) Yra trys pagrindiniai VPN veiklos tikslai: 1) visiškas Direktyvos dėl lygių užimtumo galimybių įgyvendinimas; 2) sėkmingas su negalia susijusių klausimų įtraukimas į atitinkamas Bendrijos politikos sritis; 3) prieinamumo visiems gerinimas. VPN apima 2004–2010 m. laikotarpį, sudarytą iš keleto etapų, ir kiekvienas iš jų išryškina keletą tarpusavyje susijusių prioritetų. Pirmas etapas vyksta nuo 2004 m. iki 2005 m., antras – nuo 2006 m. iki 2007 m. Išankstinė pirmo etapo analizė rodo, kad su negalia susijusių aspektų įtraukimas į kai kurias sritis, visų pirma užimtumo, IRT ir švietimo (e. mokymosi) sritis, buvo sėkmingas. Apjungiant su negalia susijusių klausimų įtraukimo koncepciją ir konkrečius su negalia susijusius veiksmus, pasiekiama daugiau rezultatų ir sėkmingiau vyksta neįgalių asmenų integravimas į darbo rinką. Komisijos narių, atsakingų už pagrindines teises, antidiskriminaciją ir lygias galimybes, grupė, palaikoma Komisijos tarnybų grupės dėl negalios, suteiks VPN politinį stimulą. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis bus stiprinamas plėtojant teminį dialogą su ES aukšto lygio grupe dėl negalios, Europos užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Remdamasi pagrindų strategija dėl nediskriminavimo ir lygių galimybių visiems[30], Komisija rems ir atidžiai stebės Direktyvos dėl lygių užimtumo galimybių[31] įgyvendinimą. 3.1. Antro etapo prioritetinės sritys (2006 – 2007 m.) Antras VPN etapas skirtas aktyviam neįgalių asmenų integravimui, remiantis piliečių supratimu apie negalią, kuris atspindėtas ES Pagrindinių teisių chartijoje[32], ir vertybėmis, įtvirtintomis būsimoje JT Konvencijoje dėl neįgalių asmenų teisių ir orumo apsaugos ir įtvirtinimo. Piliečių supratimas apie negalią reiškia, kad neįgalūs asmenys priima tokius pačius sprendimus ir lygiai taip pat tvarkosi savo kasdieniniame gyvenime kaip ir sveikieji. Taip pabrėžiama, kad reikalinga aplinka, kuri suteiktų neįgaliems asmenims daugiau savarankiškumo. Todėl yra labai svarbu atsižvelgti į neįgalius asmenis ir jų poreikius teikiant priežiūros ir pagalbos paslaugas. Šiais 2 priede aprašytais keturiais prioritetais ir veiksmais siekiama skatinti savarankišką neįgalių asmenų gyvenimą . - Veiklumo skatinimas Svarbiausias persvarstytos Lisabonos strategijos uždavinys užimtumo srityje yra „ pritraukti į darbo rinką ir joje išlaikyti daugiau žmonių, didinti darbo jėgos pasiūlą ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas“. Todėl neįgalių asmenų užimtumo ir veiklumo lygio didinimas išliks prioritetine sritimi. Komisijos tarnybų darbo dokumentas dėl su negalia susijusių klausimų įtraukimo į Europos užimtumo strategiją yra vertingas neįgalių asmenų integravimo į atvirą darbo rinką vadovas. Naujos integruotos gairės apima nacionalinių tikslų nustatymą, tačiau pats procesas turi būti susietas su statistiniais duomenimis ir jais paremtas. Be kitų problemų, šiame dokumente išskiriama ir tai, kad tik maža dalis žmonių, kuriems atsirado ilgalaikių sveikatos problemų ar negalia, sugrįžta į darbą, o tai užkerta kelią jų savarankiškam gyvenimui. Bus skatinamos neįgaliais tapusių darbingo amžiaus asmenų prisitaikymo ir reintegravimo į darbinį gyvenimą strategijos. Taip pat bus skatinamos ir reabilitacijos paslaugos, individualizuota pagalba bei finansinė darbo nauda. Europos socialinis fondas remia ir toliau rems aktyvų neįgaliųjų integravimą į visuomenę ir darbo rinką. Kitame programavimo etape (2007–2013 m.) Komisijos pasiūlyta viena prioritetinė veiklos sritis yra socialiai remtinų žmonių, pvz., neįgalių asmenų ir besirūpinančių išlaikomais asmenimis žmonių „integravimo ir sugrįžimo į darbą galimybės“. - Galimybių gauti kokybiškas pagalbos ir priežiūros paslaugas skatinimas Pagrindinis su negalia susijusių klausimų įtraukimo ES veiksmų uždavinys bus kokybiškų, nebrangių ir prieinamų socialinių paslaugų ir pagalbos neįgaliems asmenims skatinimas pasitelkiant konsoliduotas nuostatas dėl socialinės apsaugos ir integravimo. Visuomenėje įvyko daug pokyčių, darančių poveikį namų ūkių struktūrai ir sukuriančių naujus šeimų poreikius, todėl iškyla daug klausimų apie geriausią politiką ir geriausius veiksmus siekiant suteikti ilgalaikės priežiūros ir pagalbos paslaugas taip pat ir vyresnio amžiaus neįgaliems asmenims. Baltojoje knygoje dėl bendrojo intereso paslaugų[33] Komisija paskelbė, kad ji ketina 2005 m. priimti Komunikatą dėl bendrojo intereso sveikatos ir socialinių paslaugų bei nustatyti konkrečius bendro intereso sveikatos ir socialinių paslaugų rodiklius ir išsamiau paaiškinti jų taikymo sferą. Taip pat bus tyrinėjami su negalia susijusių socialinių paslaugų kokybės aspektai, įskaitant būtinybę skatinti koordinuotą paslaugų teikimą. Be to, Komisija pateiks pasiūlymą dėl įvairių Atviro koordinavimo metodų (AKM) optimizavimo socialinės apsaugos ir socialinio integravimo srityje ir plėtos bendradarbiavimą politikos srityje sveikatos ir ilgalaikės priežiūros klausimais bei tęs pradėtą darbą socialinio integravimo ir pensijų srityje. Tai leis aprėpti susijusius socialinės apsaugos politikos aspektus, pavyzdžiui, galimybę naudotis inegruotomis priežiūros ir pagalbos sistemomis. Ir toliau bus remiamas didelėse nuolatinės globos įstaigose gyvenančių neįgalių asmenų deinstitucionalizavimas. Bus skatinama pasiekti tokį paslaugų lygį, kuris leistų išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp saugumo, laisvės ir savarankiškumo. - Prekių ir paslaugų prieinamumo skatinimas Darbas paslaugų, transporto ir didesnio IRT prieinamumo srityje, įskaitant galimybę naudotis naujos kartos pagalbinėmis sistemomis, papildys dabartinius veiksmus dėl viešųjų pastatų prieinamumo. Prieinamos transporto sistemos yra svarbus savarankiško gyvenimo koncepcijos elementas – prieinamas viešasis transportas ir prieinama viešoji aplinka papildo ir bendrai sustiprina pasiekimus kiekvienoje srityje. Jos bus skatinamos miesto vietovėse ir vietovėse tarp miestų. Transporto paslaugų srityje neįgalių ir judėjimo negalią turinčių asmenų teisės negali apsiriboti transporto priemonių prieinamumu, nes jos taip pat apima ir nediskriminavimą, ir reikiamos pagalbos gavimą. Priimdama politikos dokumentus ir teisės aktų pasiūlymus Europos Komisija imasi konkrečių priemonių tam, kad būtų skatinamos šios teisės. Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas apsispręsti[34]“ Komisija numato visų transporto rūšių keleivių teisių nustatymą. 2005 m. vasario 16 d. Komisijos komunikate dėl keleivių teisių stiprinimo Europos Sąjungoje[35] nustatytos tam tikros veiklos sritys, iš kurių didžiausia pirmenybė teikiama nediskriminavimui ir pagalbos teikimui judėjimo negalią turintiems asmenims visose transporto rūšyse. 2004 m. Komisijos reglamento pasiūlyme dėl tarptautinio geležinkelio transporto keleivių teisių ir pareigų[36] nustatytas geležinkelio transportu keliaujančių judėjimo negalią turinčių asmenų nediskriminavimas bei pagalbos teikimas prieš kelionę ir kelionės metu. Komisijos reglamento pasiūlymas dėl oro transportu keliaujančių judėjimo negalią turinčių asmenų teisių[37] garantuoja privalomą pagalbą tokiems keleiviams oro uostuose ir orlaiviuose bei oro uostų teikiamos pagalbos kokybės standartus. Šiuo metu Komisija svarsto, kaip būtų galima išplėsti tokių keleivių teises, kad jos galiotų keliaujant jūrų transportu ir naudojantis tarptautiniais maršrutais kursuojančių autobusų paslaugomis. Šiuo tikslu 2005 m. liepos mėn. Komisija pradėjo viešąją konsultaciją dėl tarptautiniais maršrutais kursuojančių autobusų keleivių teisių ir ketina pradėti konsultaciją dėl jūrų transportu keliaujančių asmenų teisių. Kompetentingos nacionalinės teisėsaugos institucijos geriausiai užtikrintų priimtų priemonių veiksmingumą judėjimo negalią turinčių asmenų atžvilgiu. Daug reikšmės turi ir naujų technologijų galimybės sukurti visa apimančią Europą. Prieinamos pagrindinės IRT technologijos, suderinamos su Europos standartais paremtomis pagalbinėmis technologijomis, vartotojų paklausa ir kiti vystymo aspektai atveria naujas rinkas. Skatinant didžiausiam įmanomam vartotojų skaičiui skirtų produktų vystymą panaudojant viešuosius pirkimus, galima atverti naujas rinkas ir į jas prasiskverbti. Tai jau vyksta JAV ir prasideda Japonijoje. Todėl pagrindinis iniciatyvos i. 2010 tikslas yra visa apimančios žinių visuomenės skatinimas. Ji skelbia „skatinamąsias priemones, skirtas palengvinti naudojimąsi IRT sistemomis, kad jos būtų prieinamos platesniam žmonių ratui“ ir „politikos gaires e. prieinamumo klausimu“. Ji atkreipia dėmesį į savarankiškam gyvenimui reikalingas technologijas ir į Komunikatą dėl e. prieinamumo, kuris skatina tris Europoje dar plačiai nevartojamus metodus: viešuosius pirkimus, sertifikavimą, geresnį galiojančių teisės aktų panaudojimą stiprinant ir tęsiant jau pradėtus veiksmus. - ES analitinių gebėjimų stiprinimas Patikimi ir palyginami duomenys yra būtini siekiant suprasti besikeičiančią neįgalių asmenų padėtį, ir kokia yra šios srities pokyčių ir kitų politikos sričių tarpusavio įtaka. Bus pradėti tyrimai, skirti išanalizuoti ankstesnių Eurostato tyrimų ir Darbo jėgos tyrimo ad hoc modulio dėl neįgalių asmenų užimtumo duomenis bei valstybių narių administracinių registrų duomenis. Naudojant Europos statistikos sistemą (ESS) ir pagal 2002–2007 m. Bendrijos statistikos programą bus parengti nuoseklūs statistiniai duomenys apie neįgalių asmenų integravimą į visuomenę. Eurostatas rengia specifinį „modulį dėl socialinės neįgalių asmenų integracijos“ remiantis pokalbiais pagrįstu Europos sveikatos tyrimu. Šeštoji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir demonstravimo veiksmų pagrindų prgrama (2002–2006 m.) bei būsima Septintoji mokslinių tyrimų pagrindų programa (2007–2013 m.) ir toliau rems mokslinius tyrimus negalios srityje. Šeštosios pagrindų programos vykdymo metu buvo apibrėžtos negalios politikos rėmimui skirtų mokslinių tyrimų temos ir nustatyti prioritetai politiniu lygmeniu. Remiantis nauja ES pagrindų strategija dėl nediskriminavimo ir lygių galimybių visiems, bus atkreipiamas dėmesys į įvairias diskriminavimo formas neįgalių asmenų atžvilgiu. 4. Išvados Šis komunikatas parodo platų sutarimą Europos Sąjungoje dėl būtinybės spręsti su negalia susijusius klausimus. Akcentuojamas orumas, pagrindinės teisės, apsauga nuo diskriminavimo, sąžiningumas ir socialinė sanglauda. Neįgaliesiems skirti veiksmai yra daugiausia valstybių narių atsakomybė, ir jie veiksmingiausiai vykdomi nacionaliniu lygmeniu. Padidėjęs su negalia susijusių klausimų įtraukimas pagal ES veiksmų planą gaunant operatyvinę paramą iš Europos socialinio fondo prisideda prie lygių galimybių skatinimo išsiplėtusioje Europoje. Pozityvus Komisijos ir valstybių narių bei neįgalių asmenų ir pagrindinių suinteresuotųjų šalių dialogas leidžia daryti pažangą sukuriant palankias sąlygas, kurios leistų remti aktyvią neįgaliųjų socialinę ir ekonominę integraciją. Todėl dabar plačiai pripažįstama, kad su negalia susijusių klausimų įtraukimas yra labai svarbus veiksnys juos sprendžiant. Dėl šios priežasties persvarstytoje Lisabonos strategijoje skiriama žymiai daugiau dėmesio su negalia susijusių klausimų įtraukimui valstybių narių lygmeniu. Antrame VPN etape numatytais naujais veiksmais bus skatinamas veiklumas ir galimybės gauti socialines paslaugas bei prieinamas prekes ir paslaugas. Be to, bus renkami patikimi ir palyginami statistiniai duomenys apie negalią ir informacija apie įvairias diskriminavimo formas. Komisija prižiūrės pasiūlytų veiksmų įgyvendinimą plėtodama nuolatinį dialogą su visomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis. Kaip ir planuota, 2008 m. bus atliktas vidurio laikotarpio Veiksmų plano vertinimas. [1] KOM(2003)650 galutinis, 2003 10 30. [2] 2003 m. gruod˛io 1 d. Tarybos išvados, Tarybos dokumentas 15 206/03. [3] KOM(2005)33 galutinis, 2005 2 9. [4] KOM(2005)24. [5] ˇr. 1. [6] Komisijos studija „Negalios apibrėžimai Europoje: lyginamoji analizė“, Brunelio universitetas, 2002 m. rugsėjis. [7] Žmonių prašoma nurodyti, ar, jų nuomone, jie turi ilgalaikių sveikatos problemų ar negalią. [8] Eurostato statistikos santrauka, tema 3-26/2003. [9] Pagrindinis užduodamas klausimas buvo, ar asmuo turėjo ilgalaikių sveikatos problemų ar negalią daugiau kaip 6 mėnesius (arba manė, kad ilgalaikės sveikatos problemos ar negalia truks daugiau negu 6 mėnesius). Ilgalaikių sveikatos problemų ir negalios sąvoka apima bet kokio laipsnio sutrikimą, kuris turi įtakos asmenų darbingumui. Ši sąvoka paremta principu, pagal kurį kasdieninių veiksmų atlikimui įtakos turintys sutrikimai nelaikomi ilgalaikėmis sveikatos problemomis ar negalia. [10] 2001 m. liepos 12 d. Komisijos reglamentas 1566/2001. [11] 2002 m. Europos darbo jėgos tyrimo ad hoc modulis dėl negalios. [12] 2002 m. Darbo jėgos tyrimo ad hoc modulis dėl negalios. [13] „Share“ projektas: http://www.share-project.org. [14] 2003 m. Kok’o ataskaita „Darbai, darbai, darbai“. [15] Žr. 9 pastabą. [16] Kreivės, rodančios „neįgalių“ ir „sveikų“ asmenų užimtumo santykį, yra panašios, jeigu šalyje neįgalių asmenų santykis didėja, tuomet taip pat padidės ir sveikų asmenų santykis. [17] Įgimta negalia arba įgyta vaikystėje ar paauglystėje gali apriboti mokymosi galimybes. Taip pat gali būti, kad žemą išsilavinimo lygį turintys asmenys dirba nekvalifikuotą darbą pavojingoje aplinkoje. Kol kas neįmanoma nustatyti, ar vienas iš šių poveikių yra svarbesnis už kitą, ar jie yra vienodo svarbumo. [18] Kuo ˛emesnis išsilavinimo lygis, tuo didesnis ilgalaikių sveikatos problemų ar negalios dažnumas. ISCEDO_2 apima visus žemesnįjį vidurinį išsilavinimą turinčius asmenis, ISCED3_4 rodo (aukštesnįjį) vidurinį išsilavinimą turinčius asmenis, o ISCED5_6 apima asmenis, įgijusius povidurinį neuniversitetinį arba universitetinį išsilavinimą. [19] 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyva 2000/78 [20] 2005 m. Lygybės ir nediskriminavimo metinės ataskaitos 5–11 psl. [21] 2005 m. Lygybės ir nediskriminavimo metinės ataskaitos 5–11 psl. [22] 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. [23] Su negalia susijusių klausimų įtraukimas į Europos užimtumo strategiją:http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm [24] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2204/2002. [25] Socialinių partnerių deklaracija dėl neįgalių asmenų užimtumohttp://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1123&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null ir UNI- Europa Commerce ir EUROCommerce ataskaita dėl neįgalių asmenų užimtumo ir integracijos į Europos komercijos ir platinimo sektorių http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1088&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null. [26] 2004 m. CEEP, UNICE/UEAPME ir ETUC ataskaita dėl socialinių partnerių veiksmų siekiant įgyvendinti užimtumo gaires. [27] KOM(2005) 425 galutinis, 2005 9 13. [28] Šeštoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2002–2006 m.), priritetinė IRT – informacinės visuomenės technologijos; buvo atrinkta 14 projektų, kurie šiuo metu yra vykdomi. [29] Kvietimas teikti paraiškas VT/2005/0344. [30] KOM(2005) 2005 m. bir˛elis. [31] 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyva Nr. 2000/78/EB (OL L 303, 2000 12 2, p. 16). [32] 26 straipsnis. „Sąjunga pripažįsta ir gerbia neįgaliųjų teisę naudotis priemonėmis, užtikrinančiomis jų savarankiškumą, socialinį bei profesinį integravimą ir dalyvavimą bendruomenės gyvenime“. [33] 2004 m. gegužės 12 d. KOM(2004) 374. [34] KOM(2001) 370 galutinis. [35] KOM (2005) 46 galutinis. [36] KOM (2004) 143 galutinis. [37] KOM (2005) 47 galutinis.