Vienas iš svarbiausių Europos Komisijos prioritetų – užtikrinti socialiai atsakingesnę ir teisingesnę Europą. Europos socialinių teisių ramstis siūlomas kaip kelrodis, padėsiantis siekti naujosios socialinės ir ekonominės konvergencijos ir paskatinti reformas nacionaliniu lygmeniu. Pagal nustatomą sistemą įgyvendinti ramstį padeda pagrindinių socialinių rodiklių suvestinė, leidžianti įvertinti dalyvaujančiųjų valstybių narių pasiekimus užimtumo ir socialinės apsaugos srityje. Ši stebėsenos priemonė taip pat leidžia užfiksuoti gerus rezultatus kaip orientyrus, padėsiančius užtikrinti bendrą padėties gerėjimą.

Rodiklių suvestinė bus naudojama kaip piliečiams prieinama ir suprantama sistema, leidžianti realiai, kompleksiškai ir objektyviai stebėti daromą socialinę pažangą. Ji leidžia laiku nustatyti svarbiausias valstybių narių, ES ir euro zonos užimtumo ir socialines problemas bei įvertinti padarytą pažangą. Šioje suvestinėje sąvoka „socialinė pažanga“ apibrėžiama kaip gebėjimas didinti ir išlaikyti gerovės lygį ir galimybes, suteikiančias žmonėms galimybes panaudoti visą savo potencialą ir patenkinti pagrindinius poreikius.

Ši apibrėžtis apima tris plačius socialinės pažangos aspektus: 1) lygias galimybes ir galimybę įsidarbinti, 2) dinamiškas darbo rinkas ir sąžiningas darbo sąlygas ir 3) viešąją paramą / socialinę apsaugą ir įtrauktį.

1)Lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti aspektu vertinamas sąžiningumas švietimo, įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą, lyčių, nelygybės ir socialinio judumo, gyvenimo sąlygų ir jaunimo srityse.

2)Dinamiškų darbo rinkų ir sąžiningų darbo sąlygų aspektu vertinama, ar rinkos yra pakankamai veiksmingos ir laisvos, kad sudarytų palankias sąlygas darbo pakeitimui bei darbo paieškai konkurencingoje ekonomikoje. Šios antraštinės dalies rodikliai apima darbo rinkų veikimą, įsidarbinimo ir perėjimo paramą ir, kita vertus, darbo sąlygų ir darbo užmokesčio sąžiningumo aspektą.

3)Viešosios paramos / socialinės apsaugos ir įtraukties aspektu vertinamas sąžiningumas teikiant viešąją paramą ir (arba) socialinę apsaugą. Šie rodikliai visų pirma atspindi situaciją paslaugų teikimo ir socialinių apsauginių sąlygų srityse.

Rodiklių suvestinė leidžia palyginti ES valstybių narių pasiekimus ES ir euro zonos vidurkių atžvilgiu. Be to, ji sudaro galimybę bent tam tikrais aspektais palyginti ES ir kitų tarptautinių subjektų rezultatus. Toks palyginimas gali praversti kaip empirinis pagrindas atnaujintam savitarpio mokymosi keičiantis gerąja patirtimi procesui. Be to, rodiklių suvestinė leis grafiškai užfiksuoti ilgalaikes tendencijas. Kai tai įmanoma ir tikslinga, rodikliai išskaidyti pagal amžių, lytį ir (arba) įgytą išsilavinimą.

Atrinkta 12 sričių, kuriose gali būti vertinama socialinė pažanga vienoje iš trijų pirmiau nurodytų kategorijų. Rodikliai, kuriuos siūloma taikyti šiose srityse, grindžiami jau turimais kiekybiniais duomenimis, kuriuos surinko Eurostatas (visų pirma rengiant ES statistiką apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES SPGS), kas ketverius metus vykdant darbo užmokesčio struktūros tyrimą, įtraukiant nacionalinius metinius įvertinimus ir atliekant darbo jėgos tyrimą) ir EBPO.

Europos semestras, metinis ekonominės politikos koordinavimo ciklas, yra svarbi priemonė, leidžianti ES ir valstybių narių lygmenimis atidžiai stebėti pokyčius įvairiose srityse, kuriose taikomas Europos socialinių teisių ramstis. Todėl rodiklių suvestinė bus svarstoma atitinkamuose Tarybos komitetuose, kad vėliau galėtų būti panaudota įgyvendinant Europos semestrą ir įtraukta į kiekvienais metais rudenį skelbiamą metinę užimtumo ataskaitą ir metinę augimo apžvalgą. Pirmi (paryškintuoju šriftu) nurodyti kiekvienos srities rodikliai turėtų būti laikomi pagrindiniais suvestinės rodikliais, kurie bus įtraukiami į bendrą užimtumo ataskaitą, o kiti yra antriniai rodikliai, kurie pagal aktualumą bus aptariami bendros užimtumo ataskaitos tekste. Pastaraisiais metais užimtumo ir socialinių aspektų svarba įgyvendinant Europos semestrą išaugo, ir rodiklių suvestinė leis išsamiau aptarti užimtumo ir socialines problemas Europos semestre ir pagal jį rengiamose euro zonai bei konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kuriose, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, gali būti aptariamos ir skatinamos svarbios tikslinės reformos. Suvestinė taip pat gali būti pasitelkiama kaip atskaitos taškas planuojant socialinio matmens veiklą euro zonoje.