Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse /* KOM/2011/0659 galutinis - 2011/0301 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Fiskalinių suvaržymų laikotarpiu skubiai reikalingi naujoviški sprendimai siekiant pritraukti daugiau privačių santaupų ir padidinti finansinių priemonių, kurios gali būti naudojamos infrastruktūros projektams, ypač energetikos, transporto ir IRT sektorių projektams, finansuoti. Esant mažesnėms galimybėms gauti finansavimą infrastruktūros projektams įgyvendinti, reikia ieškoti alternatyvių skolos finansavimo šaltinių. Įgyvendinant komercinį potencialą turinčius infrastruktūros projektus turėtų būti įprasta ES lėšas derinti su kapitalo rinkos ir bankininkystės sektorių finansavimu sudarant partnerystes, ypač per Europos investicijų banką (EIB), kaip Sutartimi įsteigtą finansų instituciją. a) Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (2014–2020 m.) įgyvendinama strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos. Vienas iš svarbiausių sprendimų buvo įtraukti transporto, energetikos ir IRT infrastruktūrai teikiamą finansinę pagalbą į bendrą teisės aktų sistemą – Europos infrastruktūros tinklų priemonę: „Siekdama paspartinti ES reikalingos infrastruktūros plėtrą Komisija nusprendė pasiūlyti sukurti Europos infrastruktūros tinklų priemonę. (...) Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę bus finansuojamos iš anksto nustatytos ES svarbos transporto, energetikos ir IRT infrastruktūros bei fizinės ir informacinių technologijų infrastruktūros, atitinkančios tvaraus vystymosi kriterijus.“[1] Priėmus šį sprendimą, Komisija pateiks naujo reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė, pasiūlymą. Be nuosavybės priemonių ir dotacijų, strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva taps viena iš skolos priemonių, kurią bus galima naudoti infrastruktūros tinklų priemonei finansuoti. Ši priemonė taps ilgesniam laikotarpiui skirta sistema, kuria bus užtikrinama, kad energetikos, transporto ir telekomunikacijų projektai būtų įgyvendinami laiku ir veiksmingai. Išsami pagal prioritetus suskirstytų infrastruktūros projektų galimybių strategija[2] turi nemažą potencialą pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus finansavimo ir kartu padėti baigti kurti vidaus rinką. Finansinės priemonės reikalingos siekiant sumažinti tam tikras kliūtis, kurios užkerta kelią skolos ir nuosavo kapitalo finansavimo srautams. Pagrindinė jų paskirtis – pritraukti ir palengvinti privačiojo sektoriaus vykdomą projektų finansavimą. Tuo pat metu didėjančiomis investicijomis į infrastruktūros projektus stimuliuojama visuotinė pokrizinių finansų rinkų plėtra, spartinamas ekonomikos atsigavimas ir skatinamas augimas. 2014–2020 m. laikotarpiu strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva taps neatskiriama Europos infrastruktūros tinklų priemonės rizikos pasidalijimo priemonių dalimi. Europos infrastruktūros tinklų priemonės finansavimo priemonės gali būti taikomos ir kitiems sektoriams, pavyzdžiui, socialinės infrastruktūros, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams arba tam tikriems kosmoso projektams finansuoti, jei tokie projektai atitinka tam tikrus ekonominius ir finansinius kriterijus. Komisija sieks pritraukti įvairių partnerių (įskaitant tarptautines finansų institucijas arba valstybių narių finansų įstaigas, vykdančias viešosios politikos misiją), kurie dalyvautų įgyvendinant finansines priemones po 2013 m. b) Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos įgyvendinimo 2012–2013 m. bandomasis etapas Pagrindinis 2012–2013 m. bandomojo etapo tikslas – pasirengti iniciatyvos įgyvendinimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę 2014–2020 m. etapui ir neatidėliojant suteikti paramą infrastruktūros projektams. Yra pavojus, kad dėl valstybėse narėse taikomos ribojamosios fiskalinės politikos ES svarbos infrastruktūros projektai nėra įgyvendinami tokiu tempu, kokio reikia norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir dėl to lėtėja ES ekonomikos atsigavimas ir augimas. Be to, į finansinės krizės metu kylančias likvidumo ir rizikos problemas bankai reagavo sutrumpindami paskolų grąžinimo terminus bei didindami infrastruktūros projektų kainą ir užstato reikalavimus. Nors bankų skolos vertybinių popierių rinkos rodo atsigavimo požymius, infrastruktūros projektams ir toliau labai sunku gauti ilgalaikį skolų finansavimą. Todėl padidėjo potenciali obligacijų rinkų, kaip finansavimo šaltinio, svarba. Tačiau, kadangi nėra viešųjų kredito vertės didinimo priemonių, TEN-T, TEN-E ar plačiajuosčio ryšio sektoriuose per pastaruosius kelerius metus nebuvo išleista jokių projektų obligacijų. Kol infrastruktūros projektams būdingos tokios savybės ir rizika, kaip visiškai naujos („plyno lauko“) infrastruktūros kūrimas, neaiškumai dėl būsimų įplaukų srautų, regioniniai aspektai, įskaitant valstybės skolos krizę, ir tarpvalstybinis poveikis, dėl kurių projektų rengimas ir įgyvendinimas reikalauja daug laiko ir pastangų, tokie projektai ir toliau bus nepatrauklūs kapitalo rinkų investuotojams. Atsižvelgiant į tai ir siekiant padėti baigti kurti vidaus rinką, siūloma pradėti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą transporto, energetikos ir IRT srityse. Šia iniciatyva siekiama sutelkti investicijas tokiose srityse, kuriose bus skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos. Atsižvelgiant į didelių ir skubių investicijų į infrastruktūrą poreikį bei ilgus projektų parengiamuosius laikotarpius, reikia nedelsiant imtis veiksmų siekiant išspręsti finansavimo stokos problemą bei pasinaudoti viešųjų konsultacijų rezultatais ir taip padidinti investuotojų pasitikėjimą. Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos tikslas – padidinti kredito vertę, kad būtų galima pritraukti kapitalo rinkų investuotojus. Ji taip pat padėtų sukurti naują turto kategoriją – infrastruktūros projektų obligacijas. Ekonomikos atsigavimo ir augimą skatinančių paramos veiksmų įgyvendinimo aplinkybėmis iniciatyvą būtina pradėti įgyvendinti tuo laikotarpiu, kai kapitalo rinkų investuotojai pradeda ieškoti alternatyvių ilgalaikių investavimo galimybių, kurios užtikrintų stabilias įplaukas. Siekiant užtikrinti efektyvesnį finansinių priemonių įgyvendinimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę reikalingas bandomasis etapas – tiek priemonės modeliui optimizuoti, tiek investuotojų susidomėjimui skatinti laikotarpiu po 2013 m. Nors bandomuoju etapu taikymo sritis, turimas biudžetas ir projektų, kuriuos galima remti, skaičius bus riboti, tikimasi, kad jis paskatins rinkas palankiau žvelgti į kapitalo rinkų skolos finansavimą, skirtą infrastruktūros projektams, ir taip bus sukurtas pagrindas, kuriuo remiantis iniciatyva būtų visapusiškai įgyvendinama 2014–2020 m. Ši iniciatyva padėtų išvengti rinkos susiskaldymo problemų, su kuriomis tokia iniciatyva susidurtų valstybių narių lygmeniu, todėl ES gautų papildomos naudos. Ją taikant bus papildyta, o ne išstumta bankų skolinimo veikla, ir taip infrastruktūros projektams suteiktas alternatyvus ir konkurencingas ilgalaikio skolos finansavimo šaltinis. Sutelkus privačiojo sektoriaus lėšas naudojant ES finansines priemones, projektai, pritraukiantys nepakankamai privačių lėšų, ir toliau bus menkai finansuojami. Bandomuoju etapu Komisija dirbs visų pirma su EIB siekdama optimizuoti iniciatyvos modelį, kad nuo 2014 m. būtų galima ją įgyvendinti optimaliai. Bandomuoju etapu įgyta patirtis investuotojams ir projektų rėmėjams suteiktų galimybę susipažinti su projektų obligacijų struktūra, ir prireikus į ją būtų atsižvelgta įgyvendinant tolesnes iniciatyvas. Norint pasiekti didžiausią poveikį ši iniciatyva refinansavimo tikslais taip pat galėtų būti taikoma projektams, esantiems tolesniame pasiūlymų teikimo etape, baigiant įrengti infrastruktūrą arba netrukus po baigimo. Nors bandomuoju laikotarpiu iniciatyva būtų įgyvendinama kartu su EIB, etapui po 2013 m. bus ieškoma daugiau įgyvendinančiųjų partnerių. Pagal dabartinę daugiametę finansinę programą ES kartu su EIB jau įgyvendino rizikos pasidalijimo priemonę – TEN transporto projektams skirtą paskolų garantijų priemonę (angl. Guarantee instrument for TEN-Transport projects, LGTT). Iniciatyvos rizikos pasidalijimo ir darbo metodai bus suderinti su LGTT, kurios taikymo sritis bus išplėsta, kad apimtų energetiką ir telekomunikacijas, metodais. Panašiai kaip LGTT, ES įnašas taip pat būtų naudojamas siekiant pasidalyti rizika su EIB. Dėl šio panašumo projektų obligacijų iniciatyvai numatomas maždaug 15–20 dauginamasis poveikis. Atsižvelgiant į laiko stoką, Komisija ragina Parlamentą ir Tarybą priimti pasiūlymą dėl bandomojo etapo kuo greičiau. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2011 m. vasario 28 d. surengta vieša konsultacija dėl pagrindinių iniciatyvos principų. Be to, 2011 m. balandžio 11 d. konferencijoje aptarti planuojamos iniciatyvos pranašumai ir trūkumai. Pasibaigus konsultavimosi laikotarpiui iš įvairių sektorių gauta daugiau kaip 100 atsiliepimų. Suinteresuotosios šalys palankiai įvertino projektų obligacijų iniciatyvą. Atsiliepimai apie iniciatyvos tikslus buvo teigiami. Suinteresuotosios šalys manė, kad ji padidins ir palengvins infrastruktūros finansavimą atverdama obligacijų rinkas kaip institucinius investuotojus dominantį skolintojo kapitalo šaltinį. Siūlomas mechanizmas ir numatytas kredito reitingas A/A- laikyti tinkamais. Iniciatyvos poveikis finansavimo išlaidoms ir paskolų grąžinimo terminams laikomas gana palankiu, t. y. manyta, kad išlaidos mažės, o paskolų grąžinimo terminai bus pratęsti – tik 2 % respondentų manė, kad iniciatyva nesumažins finansavimo išlaidų, o likusieji – kad blogiausiu atveju ji turės neutralų, geriausiu – teigiamą poveikį. Dauguma į klausimą dėl kredito vertės didinimo lygio atsakiusių suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad pakanka taikyti priemones, kuriomis kredito vertė didinama 20-čia proc. pirmaeilės skolos sumos, o kai kurie aptariamiems sektoriams, t. y. TEN-T, TEN-E ir IRT, šį procentą apribojo iki 10–20 %. Beveik visos suinteresuotosios šalys mano, kad daugiausia turėtų būti finansuojami šių trijų sektorių projektai. Be to, ketvirtadalis respondentų mano, kad reikėtų įtraukti ir socialinę infrastruktūrą, o penktadalis – kad atsinaujinantieji energijos ištekliai taip pat turėtų atitikti finansavimo reikalavimus. Tačiau tokie projektai nepatenka į TEN-T, TEN-E ir IRT sritį ir bus svarstomi vėliau. Nuomonės dėl to, ar reikalingas vienas bendras kontroliuojantysis kreditorius, skyrėsi. Todėl šiuo klausimu Komisija nepriims jokių teisės aktų, o paragins investuotojus, projektų rėmėjus ir kitus dalyvius sudaryti abipusiškai priimtinus susitarimus. Daugiausiai teigiami atsiliepimai patvirtina, kad Komisija ir EIB projektų finansavimo srityje nustatė svarbų rinkos poreikį, ir užtikrina, kad iniciatyva, tinkamai ją parengus, bus įgyvendinta sėkmingai. Poveikio vertinime nurodomos tam tikros galimos su pirkimų ir kapitalo rinkų reglamentavimu susijusios kliūtys. Prireikus Komisija toliau nagrinės šias problemas siekdama rasti tinkamus sprendimus. Tačiau manoma, kad šios problemos nesutrukdys įgyvendinti bandomojo etapo, tačiau gali jį sulėtinti. Atsižvelgdami į tai, kad Europoje faktiškai nevykdoma jokia projektų obligacijų rinkos veikla, suinteresuotosios šalys pabrėžė būtinybę kuo greičiau pradėti įgyvendinti iniciatyvą. Atsižvelgiant į tai, kad Europos lygmeniu dar nėra tarpsektorinės projektų obligacijų tipo infrastruktūrai skirtos finansinės priemonės, 2012–2013 m. bandomuoju laikotarpiu bus galima išbandyti jos modelį ir įvertinti rinkos palankumą jos atžvilgiu, kad būtų galima pagerinti tokios priemonės veiksmingumą įgyvendinant ją pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) 2014–2020 m. laikotarpiu. Bandomuoju laikotarpiu, siekiant paspartinti įgyvendinimą ir palengvinti projektų paketo sukūrimą, daugiausia dėmesio bus skiriama projektams, kurių įgyvendinimas yra palyginti gerokai pasistūmėjęs į priekį[3]. Siekdamas įgyti atitinkamos patirties, kad užtikrintų spartų iniciatyvos įgyvendinimą po 2013 m., EIB, kol vyksta teisėkūros procesas, nori dirbti su konkrečiomis operacijomis, kad pirmieji sandoriai būtų įvykdyti jau 2012 m. Po 2011 m. rugpjūčio 31 d. vykusio Poveikio vertinimo valdybos posėdžio 2011 m. rugsėjo 2 d. valdyba pateikė savo nuomonę. Remiantis gautomis rekomendacijomis ataskaitos projektas parengtas iš naujo pagal toliau pateiktas gaires. Poveikio vertinime apžvelgiama dabartinė rinkos padėtis ir atsižvelgiama į poveikio vertinimą, pridėtą prie EITP pasiūlymo. Į tą poveikio vertinimą įtraukta daugiau aiškinamosios informacijos apie galimas EITP priemones, finansavimo trūkumus ir rinkos netobulumus, turinčius įtakos dabartiniam investavimo į infrastruktūrą lygiui. Pirmoji įvertinta pasirinktis susijusi su status quo, t. y. toliau taikyti dabartines energetikos ir transporto subsidijų programas bei dabartines transporto subsidijų programas ir finansines priemones. Antroji pasirinktis susijusi su reguliavimo paskatomis, o trečioji – su pasiūlymu įgyvendinti projektų obligacijų iniciatyvą. Esant tokioms aplinkybėms įvertinta galima rizika, trukdanti įgyvendinti iniciatyvą, ir kaip dauginamasis poveikis pateiktas kiekybiškai įvertintas numatomas poveikis. Vertinime taip pat nurodomos problemos, susijusios su ilgalaikių investicijų, pvz., pirkimo, projekto „Mokumas II“ ar kapitalo reikalavimų, reguliavimo sistema. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Kadangi pasiūlymas pirmiausia taikomas Europos transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklams ir juo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, jis pagrįstas to reglamento teisiniu pagrindu, t. y. Sutarties dėl ES veikimo 172 straipsniu ir 173 straipsnio 3 dalimi. 3.2. Subsidiarumas ir proporcingumas Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes ES reglamentas dėl transeuropinių tinklų projektų finansavimo projektų obligacijomis geriausiai tinka norint suteikti administracinės naštos atžvilgiu efektyvų būdą pritraukti didelį finansavimą iš privačiojo sektoriaus, o dauginamasis poveikis ES biudžeto įnašo, palyginti su visu finansavimu, atžvilgiu turėtų būti apytiksliai 15–20. Daugiausia dėmesio skiriant ES lėšų panaudojimui optimizuoti, iniciatyva bus siekiama padidinti ir ES, ir valstybių narių veiksmų veiksmingumą. Pasiūlymas taip pat atitinka proporcingumo principą, nes reglamento projektu neviršijama tai, kas būtina jo tikslams pasiekti. Nors LGTT taikoma tik transporto projektams, strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva bus pirmoji ES finansinė priemonė, kuri bus naudinga kelių sektorių su panašiais finansavimo poreikiais infrastruktūros projektams, taigi duos didesnės naudos – pagerės poveikis rinkai, administracinis veiksmingumas ir išteklių panaudojimas. Tai bus nuosekli ES finansinė priemonė, skirta infrastruktūros plėtra suinteresuotiems subjektams, pvz., rėmėjams, valdžios institucijoms, statybos bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams. 3.3. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Kad vykdant dabartinę daugiametę finansinę programą būtų galima pradėti įgyvendinti bandomąjį etapą, reikėtų atlikti toliau nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.)[4] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 680/2007, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse[5], pataisymus. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB įsteigiama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, kuri apima IRT. Jį reikia iš dalies pakeisti, kad būtų galima pradėti įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą IRT, ypač sparčiojo plačiajuosčio ryšio, srityje. Šio pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalyje į esamo sprendimo dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos 26 straipsnio 2 dalies b punkto tekstą įterpiamas žodis „plačiajuostis“. Manoma, jog būtina tai pabrėžti, nes numatoma, kad pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą įgyvendinami infrastruktūros projektai turi būti skirti sparčiojo plačiajuosčio ryšio plėtrai. 1 straipsnio 2 dalimi pakeičiama Sprendimo dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos 31 straipsnio 2 dalis. Ja siekiama įterpti projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės apibrėžtį. Tai leis pasinaudoti iniciatyvos teikiamomis galimybėmis įgyvendinant IRT projektus bandomuoju laikotarpiu. Priemone turėtų būti galima naudotis iki 2014 m. gruodžio 31 d. ES biudžeto įsipareigojimai griežtai apribojami biudžeto asignavimais, o likusią riziką prisiima EIB. 1 straipsniu taip pat bus leista iki 20 mln. EUR iš IRT biudžeto perkelti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos naudai. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007 nustatytos bendrosios taisyklės dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse ir sukurta rizikos pasidalijimo priemonė – TEN transporto projektams skirta paskolų garantijų priemonė (LGTT). Analogiškai Reglamentą (EB) Nr. 680/2007 reikia iš dalies pakeisti, kad ES galėtų pakoreguoti esamo ES ir EIB partnerystės susitarimo dėl rizikos pasidalijimo pagal LGTT taikymo sritį, o EIB galėtų paremti pagal iniciatyvą įgyvendinamą finansavimą obligacijomis. Taigi šio pasiūlymo 2 straipsnio 1 dalimi, kuria iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 680/2007 2 straipsnis, siekiama įterpti projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės ir kredito vertės didinimo apibrėžtį. Tai sudarys sąlygas transporto ir TEN-E projektams gauti naudos iš iniciatyvos jos bandomuoju etapu. Pasiūlymo 2 straipsnio 2 dalimi iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 680/2007 4 straipsnis ir numatoma, kad projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės paraiškos teikiamos EIB, kaip šiuo metu daroma pagal LGTT. Pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalimi bus sudarytos sąlygos strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos naudai perkelti iki 200 mln. EUR iš TEN transporto projektams skirtos paskolų garantijų priemonės (LGTT) biudžeto, o iš TEN-E biudžeto – iki 10 mln. EUR. ES biudžeto įsipareigojimai bus griežtai apribojami biudžeto asignavimais, o likusią riziką prisiims EIB. Kad būtų galima nedelsiant pradėti įgyvendinti iniciatyvą, pasiūlymo 3 straipsnyje nurodoma, kad siūlomas reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visa iniciatyva bus finansuojama 2012 ir 2013 m. perskirsčius esamų programų biudžeto asignavimus. Reglamentu (EB) Nr. 680/2007 LGTT jau numatyta 500 mln. EUR suma, iš kurios iki 200 mln. EUR gali būti perkelta projektų obligacijoms naudoti transporto srityje bandomuoju laikotarpiu: 06 03 03 Transeuropinis transporto tinklas iki 200 mln. EUR 2012–2013 m. 10 mln. EUR ir 20 mln. EUR atitinkamai gali būti perkelta iš TEN-E ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos biudžeto eilučių: 32 03 02 Transeuropinis energetikos tinklas iki 10 mln. EUR TEN-E projektams 2012–2013 m. 09 03 01 Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa iki 20 mln. EUR IRT ir plačiajuosčio ryšio projektams 2013 m. Šis biudžeto asignavimų perskirstymas nurodytas prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje. ES biudžetui nebūtų taikomi jokie neapibrėžtieji įsipareigojimai, nes ES įnašas neviršytų sumos, kuri šiam tikslui bus skirta pagal atitinkamas biudžeto eilutes. 2011/0301 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį ir 173 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB[8] sukuriama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, apimanti skirtingas įgyvendinimo priemones, kurios taikomos pagal specialiąsias programas, – iš jų pagal „Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) politikos rėmimo programą“ teikiama parama IRT produktų ir paslaugų bei IRT grindžiamų produktų ir paslaugų vidaus rinkai stiprinti, o tos programos tikslas – skatinti inovacijas plačiau taikant IRT ir investuojant į IRT; (2) 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007[9] nustatytos Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse bendrosios taisyklės ir sukurta rizikos pasidalijimo priemonė – TEN transporto projektams skirta paskolų garantijų priemonė (angl. Guarantee instrument for TEN-Transport projects, LGTT); (3) siekiant paremti strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas bei sukurti pažangią, atnaujintą ir visiškai sujungtą infrastruktūrą, kuri padėtų baigti kurti vidaus rinką, per artimiausią dešimtmetį Europos transporto, energetikos, informacijos ir ryšių tinklams reikės milžiniškų investicijų. Apskaičiuota, kad TEN-T tinklui reikia maždaug 500 mlrd. EUR investicijų. Dėl leidimų išdavimo, reguliavimo ir finansavimo kliūčių ES svarbos energetikos infrastruktūros projektams rizikuojama negauti apie 100 mlrd. EUR investicijų, o dar 100 mlrd. skirs pats sektorius. Investicijų poreikis, norint įgyvendinti skaitmeninės darbotvarkės tikslą teikti sparčios interneto prieigos paslaugas visiems Europos piliečiams ir verslo įmonėms, siekia 181–273 mrld. EUR – numatoma, kad privačiojo sektoriaus investicijos turėtų sudaryti 30–100 mlrd. EUR šios sumos; (4) savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį – nauja daugiametė finansinė programa (DFP) konkurencingai, tvariai ir glaudžiai Europai“[10] Europos Parlamentas pabrėžė, kad Sąjunga turėtų imtis veiksmų, visų pirma užtikrinti, kad būtų geriau naudojamos Sąjungos lėšos, ir taip sudaryti palankias sąlygas pritraukti papildomą finansavimą iš Europos investicijų banko (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), kitų tarptautinių finansų institucijų ir privačiojo sektoriaus; taip pat jis palankiai įvertino strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą kaip rizikos pasidalijimo su EIB priemonę, pagal kurią iš ES biudžeto teikiama nustatyto dydžio parama ir kuri Sąjungos lėšoms turėtų daryti sverto poveikį bei didinti privačių investuotojų suinteresuotumą dalyvavimu įgyvendinant prioritetinius Sąjungos projektus pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus; (5) taikant finansines priemones galima padidinti biudžeto lėšų panaudojimo efektyvumą ir pasiekti didelio dauginamojo poveikio privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo ir investicijų apimties srityje. Numatomas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos dauginamasis poveikis – 15–20; (6) 2011 m. liepos 12 d. Taryba priminė, kad naujas finansines priemones reikia įvertinti pagal sverto poveikį, palyginti su esamomis priemonėmis, papildomą valstybių balansams tenkančią riziką ir galimą privačių įstaigų išstūmimą. Šie klausimai nagrinėjami viešų konsultacijų rezultatais grindžiamame Komisijos komunikate[11] dėl strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo ir jo poveikio vertinime; (7) strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos tikslas yra dvejopas: pirma, padėti finansuoti pagal Europos politikos prioritetus įgyvendinamus projektus ir, antra, skatinti aktyvesnį privačiojo sektoriaus dalyvavimą teikiant ilgalaikį kapitalo rinkų finansavimą infrastruktūros projektams. Pagal šią iniciatyvą dalis ES biudžeto lėšų, laikantis Sąjungos biudžetinės drausmės ir pagal dabartinę daugiametę finansinę programą nustatytų viršutinių ribų, bus perskirstyta augimą skatinančioms sritims; (8) tai pirmoji finansinė priemonė, kuri bus naudinga kelių sektorių su panašiais finansavimo poreikiais infrastruktūros projektams, taigi duos didesnės naudos – pagerės poveikis rinkai, administracinis veiksmingumas ir išteklių naudojimas. Tai bus nuosekli finansinė priemonė, skirta infrastruktūros plėtra suinteresuotiems subjektams, pvz., rėmėjams, valdžios institucijoms, statybos bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams; (9) taikant strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą projektų bendrovės leistų obligacijas, o Sąjungos biudžetas kartu su finansų partnerio teikiamu finansavimu būtų naudojamas obligacijų kredito kokybei gerinti siekiant pritraukti skolos kapitalo rinkų investuotojus, pvz., pensijų fondus ir draudimo įmones; (10) Sąjungos parama projektų obligacijoms būdingą riziką turėtų sumažinti tiek, kad kapitalo rinkų dalyviai noriai investuotų į didesnio masto infrastruktūros projektų obligacijas nei būtų įmanoma be Sąjungos paramos; (11) dėl sunkumų, susijusių su galimybėmis gauti ilgalaikį privatų ar viešąjį infrastruktūros projektų finansavimą, didėjančios transporto spūstys, trūkstamos energijos tinklų jungtys ir plačiajuosčio ryšio skvarbos lėtėjimas neturėtų trukdyti Europos ekonomikai atsigauti; (12) pakartotinis investicijų į infrastruktūrą programų vertinimas, atliekamas valstybėse narėse dėl nacionalinės ribojamosios fiskalinės politikos taikymo ir struktūrinių reformų, nepadės paspartinti investicijų į infrastruktūrą tempo. Be to, ilgalaikis bankų skolinimas infrastruktūros projektams tebėra nepakankamas ir brangus, todėl reikalingi alternatyvūs ir konkurencingi skolų finansavimo šaltiniai; (13) tačiau infrastruktūros projektams Sąjungoje nėra lengva gauti skolos kapitalo rinkų finansavimą. Tai, kad dėl ES obligacijų rinkų susiskaldymo, taip pat dėl infrastruktūros projektų, kuriems parengti reikia daug laiko, apimties ir sudėtingumo ši problema bus sprendžiama skubiai ir gerokai anksčiau nei bus pradėta taikyti Europos infrastruktūros tinklų priemonė, yra laiku priimtas ir tinkamas sprendimas; (14) todėl, siekiant apskritai išplėsti skolos kapitalo rinkų teikiamą finansavimą infrastruktūros srityje ir padidinti finansinių priemonių, kurios gali būti naudojamos transporto projektams finansuoti, įvairovę, strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas turėtų būti pradėtas įgyvendinti pagal dabartinę finansinę programą; (15) siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą, Sprendimas Nr. 1639/2006/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007 turėtų būti iš dalies pakeisti. Šio bandomojo etapo tikslas – remti komercinį potencialą turinčius infrastruktūros projektus transporto, energetikos ir IRT sektoriuose, o po 2013 m. iniciatyva galės būti būt taikoma ir kituose sektoriuose; (16) atsižvelgdama į didelę EIB patirtį, jo, kaip pagrindinio infrastruktūros projektų rėmėjo, statusą ir tai, kad EIB yra Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo įsteigta ES finansų institucija, Komisija turėtų EIB įtraukti į šio bandomojo etapo įgyvendinimą. Konkrečios bendradarbiavimo nuostatos ir sąlygos, įskaitant rizikos pasidalijimą ir EIB atlygį, turėtų būti nustatytos Komisijos ir EIB susitarimu; (17) strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas turėtų būti pradėtas siekiant pasirengti siūlomos Europos infrastruktūros tinklų priemonės įgyvendinimui. Šiuo bandomuoju etapu bus sudarytos sąlygos taikyti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę įgyvendinamą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę; (18) Paramos paraiškų teikimas, visų projektų atranka ir įgyvendinimas grindžiami Sąjungos teise, visų pirma valstybės pagalbą reglamentuojančia teise, be to, vengiama sukelti ar padidinti rinkos iškraipymus; (19) bandomasis etapas turėtų finansuojamas 2012 ir 2013 m. perskirstant esamų transporto, energetikos ir telekomunikacijų programų biudžeto asignavimus. Šiuo tikslu šiai iniciatyvai įgyvendinti gali būti perkelta iki 200 mln. EUR iš TEN-T biudžeto, iki 20 mln. EUR – iš Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos biudžeto ir iki 10 mln. EUR – iš TEN-E biudžeto. dėl turimo biudžeto ribojama iniciatyvos taikymo sritis ir projektų, kuriuos galima remti, skaičius; (20) biudžeto lėšų EIB turėtų prašyti atsižvelgdamas į projektų, kuriuos jis laikytų tinkamais ir galimais įgyvendinti, rinkinį. Tokie prašymai turėtų būti pateikiami prieš 2013 m. gruodžio 31 d. Dėl didelių infrastruktūros projektų sudėtingumo faktinis patvirtinimas gali būti suteiktas vėliau, bet ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.; (21) kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Sprendimo Nr. 1639/2006/EB pakeitimai Sprendimas Nr. 1639/2006/EB iš dalies keičiamas taip: 1. 26 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip: „b) skatinti inovacijas plačiau taikant IRT bei plačiajuostį ryšį ir investuojant į šias sritis;“ 2. 31 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalis pakeičiama taip: „2. „Projektais siekiama skatinti inovaciją, technologijų perdavimą ir naujų technologijų, kurias jau galima pateikti rinkai, sklaidą. Sąjunga gali suteikti dotaciją, kuri papildytų 1 dalies a punkte minimų projektų biudžetą. Taip pat Sąjunga gali EIB suteikti finansinį įnašą, skirtą atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui paskoloms ar garantijoms, kurias iš nuosavų išteklių taikant 2a–2d dalyse nurodytą projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę suteikia EIB. b) Įterpiami 2a–2d punktai: „2a. Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė – tai kredito vertės didinimas, atitinkantis šiuos kriterijus: a) tai yra EIB teikiama paskola ar garantija, skirta IRT ir plačiajuosčio ryšio projektams finansuoti; b) apima projekto skolos tvarkymo riziką ir mažina obligacijų turėtojų kredito riziką; c) taikoma tik tiems projektams, kurių finansinis perspektyvumas grindžiamas projekto pajamomis. 2b. Sąjungos rizika, susijusi su projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone, įskaitant valdymo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, griežtai apribojama projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei numatyta Sąjungos įnašo suma, o Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių papildomų įsipareigojimų. Likusią visų veiksmų riziką prisiima EIB. 2c. Išsamios projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos stebėseną ir kontrolę, nuostatos ir sąlygos išdėstomos Komisijos ir EIB delegavimo susitarime. 2d. 2013 m. pagal I priedo b punkte nustatytą taisyklę iš biudžeto, skirto IRT ir plačiajuosčio ryšio politikai įgyvendinti, gali būti panaudota iki 20 mln. EUR. Taikant rizikos pasidalijimo priemonę visos investavimo laikotarpiu gautos įplaukos gali būti vėl panaudotos naujoms paskoloms ir garantijoms finansuoti.“ 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 680/2007 pakeitimai Reglamentas (EB) Nr. 680/2007 iš dalies keičiamas taip: 1) 2 straipsnyje įterpiami 14 ir 15 punktai: „14. projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė – tai bendro intereso projektams taikomas kredito vertės didinimas. Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė apima projekto skolos tvarkymo riziką ir mažina obligacijų turėtojų kredito riziką. Ji taikoma tik tiems projektams, kurių finansinis perspektyvumas grindžiamas projekto pajamomis. 15. kredito vertės didinimas – tai EIB paskolos ar EIB garantijos naudojimas siekiant pagerinti projekto skolos kredito kokybę.“ 2) 4 straipsnio pirmoje pastraipoje įterpiamas šis sakinys: „Projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės paraiškos pagal 6 straipsnio 1 dalies g punktą adresuojamos EIB laikantis EIB standartinės paraiškų teikimo procedūros.“ 3) 6 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: a) d punkte įterpiamas šis sakinys: „2012 ir 2013 m. projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei transporto sektoriuje gali būti perkelta iki 200 mln. EUR.“ b) įterpiamas g punktas: „g) finansinis įnašas Europos investicijų bankui, skirtas atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui paskoloms ar garantijoms, kurias iš nuosavų išteklių taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę suteikia EIB TEN-T ir TEN-E srityse. Sąjungos rizika, susijusi su projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone, įskaitant valdymo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, griežtai apribojama projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei numatyta Sąjungos įnašo suma, o Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių papildomų įsipareigojimų. Likusią visų veiksmų riziką prisiima EIB. Projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos stebėseną ir kontrolę, išsamios nuostatos ir sąlygos išdėstomos Komisijos ir EIB delegavimo susitarime. 2012 ir 2013 m. 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei įgyvendinti gali būti perkelta iki 210 mln. EUR – iki 200 mln. EUR transporto projektams ir iki 10 mln. EUR energetikos projektams – atitinkamai iš TEN-T (LGTT) ir TEN-E biudžeto eilučių. Taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos pasidalijimo priemonę visos investavimo laikotarpiu gautos įplaukos gali būti vėl panaudotos naujoms paskoloms ir garantijoms finansuoti.“ 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse, pasiūlymas. 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[12] Politikos sritis: Ekonomikos ir finansų reikalai VGB veikla: Finansinės operacijos ir priemonės Politikos sritis: Mobilumas ir transportas VGB veikla: Transeuropiniai tinklai Politikos sritis: Informacinė visuomenė ir žiniasklaida Veiklos rūšys: IRT diegimas (0903) Politikos sritis: Energetika VGB veikla: Transeuropiniai tinklai (3203) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Parengti EITP Remti energetikos infrastruktūrų, kuriomis užtikrinamas energijos tiekimo tęstinumas ir sauga, taigi ir deramas ekonomikos veikimas, plėtrą Užtikrinti transporto tinklų jungtis ir sąveiką. Remti IRT diegimą 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas – finansuotų transporto, energetikos ir plačiajuosčio ryšio projektų skaičius. VGB veikla: Ekonomikos ir finansų reikalai – finansinės operacijos ir priemonės Mobilumas ir transportas – tinklų tarpusavio jungtys ir sąveika šalinant transporto spūstis Informacinė visuomenė ir žiniasklaida – IRT diegimas (0903) Energetika – didinti energijos tiekimo per infrastruktūrą saugumą 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (grupėms). Iniciatyvos tikslas – remti Europos projektų obligacijų rinkų atkūrimą ir pagerinti galimybes gauti lėšų infrastruktūros projektams įgyvendinti. Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva yra nauja finansinė rizikos pasidalijimo priemonė, kurią ketinama pradėti taikyti įgyvendinant transeuropinių transporto, energetikos ir telekomunikacijų, ypač plačiajuosčio ryšio, tinklų politiką. Ja siekiama paskatinti privatųjį sektorių daugiau skolų finansavimo teikti su Europos infrastruktūros projektais susijusiems veiksmams. Kaip TEN-T, TEN-E ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos biudžeto dalis, užuot teikiant jas kaip dotaciją, ES biudžeto lėšos į Europos investicijų banką (EIB) įnešamos kaip atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui skirtos lėšos siekiant padengti dalį rizikos, kurią EIB prisiima finansuodamas infrastruktūros projektus pagal šią iniciatyvą. Įgyvendinant šią priemonę turėtų būti sudarytos sąlygos: a) EIB teikti daugiau paskolų infrastruktūros projektams ir rizikingesniems, bet vis dėlto finansiškai naudingiems infrastruktūros projektams; b) ES biudžeto lėšoms daryti dauginamąjį poveikį privačiam investavimui į infrastruktūrą, kad vienam iniciatyvai skirtų ES lėšų eurui tektų 15–20 į Europos infrastruktūros projektus investuotų eurų. Tačiau, atsižvelgiant į biudžeto eilutėse numatytas sumas ir jų nepakeičiamumą bandomuoju etapu, apskaičiuota, kad galima paremti ne daugiau kaip 5–14 infrastruktūros projektų. Numatomas projektų skaičius iš esmės priklausys nuo jų apimties ir rinkos palankumo. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Siekiama padidinti kapitalo rinkų skolos finansavimą, teikiamą infrastruktūros projektams, kurie atitinka reikalavimus paramai gauti pagal Reglamentą Nr. 690/2007 ir Sprendimą Nr. 1639/2006/EB. Taigi bus taikomi šie rodikliai: – TEN-T, TEN-E ir plačiajuosčio ryšio projektų, kuriems pagal iniciatyvą skirtas EIB finansavimas, skaičius; – pasiektas dauginamasis poveikis – bendras ir konkrečiam sektoriui. Numatomas dauginamasis poveikis ES biudžeto įnašo, palyginti su visa pagal iniciatyvą remiamiems projektams skirtų investicijų suma, ir sandorių sąlygų atžvilgiu yra iki 15–20; – šiems projektams gauto kapitalo rinkų skolos finansavimo apimtis – bendra ir konkrečiam sektoriui. Rezultatų stebėsena bus pagrįsta EIB ataskaitomis ir rinkų tyrimais. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Yra pavojus, kad dėl ribojamosios fiskalinės politikos ES svarbos infrastruktūros projektai nebus įgyvendinami tokiu tempu, kokio reikia norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir dėl to sulėtėtų ES ekonomikos atsigavimas ir augimas. Be to, į finansinės krizės metu kylančias likvidumo ir rizikos problemas bankai reagavo sutrumpindami paskolų grąžinimo terminus bei didindami infrastruktūros projektų kainą ir užstato reikalavimus. Nors bankų skolos vertybinių popierių rinkos rodo atsigavimo požymius, infrastruktūros projektams ir toliau sunku gauti ilgalaikį skolų finansavimą. Todėl padidėjo potenciali obligacijų rinkų, kaip finansavimo šaltinio, svarba. Tačiau, kadangi nėra nuolatinių viešųjų kredito vertės didinimo priemonių, TEN-T, TEN-E ir plačiajuosčio ryšio sektoriuose per pastaruosius kelerius metus nevykdyta jokių projektų obligacijų operacijų. Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos tikslas – padidinti kredito vertę, kad būtų galima pritraukti kapitalo rinkų investuotojus. Ji taip pat padėtų sukurti naują turto kategoriją – infrastruktūros projektų obligacijas. Ekonomikos atsigavimo ir augimą skatinančių paramos veiksmų įgyvendinimo aplinkybėmis iniciatyvą būtina pradėti įgyvendinti tada, kai kapitalo rinkų investuotojai pradeda ieškoti alternatyvių ilgalaikių ir pakankamai saugių investavimo galimybių. Siekiant skatinti palankesnį rinkų požiūrį ir užtikrinti veiksmingesnį finansinių priemonių įgyvendinimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę reikalingas bandomasis etapas – jo metu bus galima atlikti ir rinkos tyrimus, kurie suteiktų galimybę optimizuoti priemonės modelį laikotarpiui po 2013 m. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Taikant iniciatyvą bus papildyta, o ne išstumta bankų skolinimo veikla, ir taip projektams suteiktas alternatyvus ir konkurencingas ilgalaikio skolos finansavimo šaltinis. Panašių priemonių, kurios pagrindiniams ES infrastruktūros projektams pritrauktų kapitalo rinkų finansavimą, nėra. Norint skubiai pritraukti daugiau privačių ES ir užsienio santaupų infrastruktūros projektams ir palengvinti nacionalinių biudžetų naštą reikalingi naujoviški sprendimai. Pagal strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą įgyvendinamomis EIB finansavimo operacijomis bus papildyta veikla, vykdoma įgyvendinant dabartines nuosavybės ir skolos priemones – „Marguerite“ fondą ir TEN transporto projektams skirtą paskolų garantijų priemonę (LGTT). EIB finansavimo operacijos yra labai svarbi ir veiksminga transporto, energetikos ir IRT sričių infrastruktūros projektų, kurie turi didelę reikšmę įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, rėmimo priemonė. EIB perduoda visą su ES parama susijusią finansinę naudą ir patrauklias EIB finansavimo kainas galutiniams naudos gavėjams konkurencingų palūkanų normų forma. Šia rizikos pasidalijimo priemone užtikrinama reikiama finansinė ES parama projektams, kurie įprastomis sąlygomis neatitiktų standartinių EIB rekomendacijų ir kriterijų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Nustatyti faktai apibendrinami ir analizuojami prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime. TEN transporto projektams skirtos paskolų garantijų priemonės (LGTT) taikymo patirtis rodo, jog norint, kad finansų rinkos, patarėjai finansų ir teisės klausimais, valdžios institucijos, projektų rėmėjai ir vykdytojai priimtų naujas idėjas ir suvoktų teigiamą LGTT poveikį projektų finansinei struktūrai, reikia nemažai laiko. LGTT pradėta įgyvendinti 2007 m., ir tuo metu tai buvo naujovė, speciali priemonė, skirta operacinei rizikai po transporto infrastruktūros projektų statybos laikotarpio padengti. Todėl svarbu pradėti įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą, kad nebūtų prarastas palankiai šią iniciatyvą vertinančių suinteresuotųjų šalių entuziazmas. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Ši iniciatyva yra suderinta su strategija „Europa 2020“, pasiūlymu įgyvendinti Europos tinklų infrastruktūros priemonę ir metine augimo apžvalga. Europos tinklų infrastruktūros priemonė taps ilgesniam laikotarpiui skirta sistema, kuria bus užtikrinama, kad energetikos, transporto ir telekomunikacijų sričių projektai būtų įgyvendinami laiku ir veiksmingai. Komisijos 2011 m. birželio 29 d. pasiūlyta išsami pagal prioritetus suskirstytų infrastruktūros projektų galimybių strategija[13] turi nemažą potencialą pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus finansavimo ir kartu padėti baigti kurti vidaus rinką. Strategija, kuri apima ir tinkamų finansuoti projektų atranką, yra skaidri, ir taip visoms suinteresuotosioms šalims užtikrinamas didelis tikrumo lygis. Pagal šią strategiją, norint sudaryti bendras sąlygas investavimui į infrastruktūrą, užtikrinti suinteresuotųjų šalių elgsenos pokyčius ir paspartinti intervenciją, būtinas politikos prioritetų, taisyklių nustatymas, skatinimo sistemų įdiegimas, glaudus suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas, informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos. Koordinuotai bus teikiamos dotacijos ir įgyvendinamos finansinės priemonės kiekvienai iš jų taikant atskiras finansines taisykles. Finansinės priemonės reikalingos siekiant sumažinti tam tikras kliūtis, kurios užkerta kelią skolos ir nuosavo kapitalo finansavimo srautams. Pagrindinė jų paskirtis – pritraukti ir palengvinti privačiojo sektoriaus vykdomą projektų finansavimą. Tuo pat metu didėjančiomis investicijomis į infrastruktūros projektus stimuliuojama visuotinė pokrizinių finansų rinkų plėtra, spartinamas ekonomikos atsigavimas ir skatinamas augimas. 2014–2020 m. laikotarpiu strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva taps neatskiriama Europos infrastruktūros tinklų priemonės rizikos pasidalijimo priemonių dalimi. Pagrindinis 2012–2013 m. bandomojo etapo tikslas – neatidėliojant suteikti paramą infrastruktūros projektams ir pasirengti iniciatyvos vykdymo 2014–2020 m. etapui. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis Įgyvendinimas: veiklos pradžios laikotarpis – nuo 2012 iki 2013 m. 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)[14] Bendras valdymas vykdymo užduotis perduodant EIB. Pagal esamas nuostatas pasiūlyme numatyta, kad EIB finansuoja investicinius projektus pagal savo taisykles ir procedūras. Komisija yra atsakinga už biudžeto asignavimų administravimą. EIB ir Komisija sudaro susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su siūlomo sprendimo įgyvendinimu. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės, valdymas ir kontrolė EIB finansavimo operacijas EIB administruos pagal savo taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir stebėsenos priemones. EIB statute numatyta, kad EIB audito komitetas, kuriam padeda išorės auditoriai, yra atsakingas už EIB operacijų ir sąskaitų tvarkingumo tikrinimą. EIB sąskaitas kiekvienais metais tvirtina valdytojų taryba. Be to, EIB valdytojų taryba, kurioje Komisijai atstovauja direktorius ir pakaitinis direktorius, tvirtina kiekvieną EIB finansavimo operaciją ir stebi, kad EIB valdymas atitiktų statutą ir valdytojų tarybos bendruosius nurodymus. 2003 m. spalio mėn. Komisijos, Audito Rūmų ir EIB trišaliame susitarime, kuris 2007 m. buvo pratęstas ketverių metų laikotarpiui, išdėstytos išsamios taisyklės, pagal kurias Audito Rūmai turi atlikti EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija, auditą. Tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnyje numatyta, kad Komisija biudžeto valdymo institucijai kasmet teikia EIB vykdomos veiklos ataskaitą. Be to, apie kiekvieną savo finansavimo operaciją EIB Komisijai teikia statistinius, finansinius ir apskaitos duomenis, kurie Komisijai būtini, kad ji galėtų atlikti su ataskaitų rengimu susijusias savo pareigas arba kad galėtų atsakytų į Europos Audito Rūmų prašymus, taip pat pateikia neišmokėtų sumų pagal EIB finansavimo operacijas audito pažymą. Pagal patikimo finansų valdymo principą Komisijos vykdoma stebėsena apima reguliarių iniciatyvos įgyvendinimo pažangos ataskaitų, kurios grindžiamos finansinio įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodikliais, rengimą. Į tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnį, kuriame nustatyta atskaitomybės tvarka, bus įtrauktas skirsnis apie šią iniciatyvą. Galiausiai Komisija ketina 2013 m. antrojoje pusėje atlikti bandomojo etapo vertinimą, kad įvertintų jo sėkmę trumpu jo įgyvendinimo laikotarpiu ir įgytą patirtį, kuria būtų galima pasinaudoti įgyvendinant iniciatyvą pagal EITP po 2013 m. 2.2. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Kadangi šios iniciatyvos įgyvendinimą administruoja EIB, ją įgyvendinant remiamasi kontrolės ir stebėsenos sistema, kuri jau taikoma TEN transporto projektams skirtai paskolų garantijų priemonei. EIB tenka pagrindinė atsakomybė už kovos su sukčiavimu priemonių priėmimą, visų pirma finansinėms operacijoms taikant 2008 m. balandžio mėn. priimtą „EIB korupcijos, sukčiavimo, slaptų susitarimų, prievartos, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo vykdant Europos investicijų banko veiklą prevencijos ir atgrasymo nuo jų politiką“. EIB taisyklėse ir procedūrose, be išsamių kovos su sukčiavimu ir korupcija priemonių, numatyta, kad OLAF yra kompetentinga vykdyti vidaus tyrimus. 2004 m. liepos mėn. EIB valdytojų taryba patvirtino sprendimą „dėl vidaus tyrimų, susijusių su Bendrijų finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų“. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) · Esamos biudžeto išlaidų eilutės. Priemonės finansavimas bus užtikrintas perskirsčius dabartinėms programoms, susijusioms su tomis pačiomis politikos sritimis (mobilumas ir transportas, energetika, informacinė visuomenė ir žiniasklaida), kurioms taikoma naujoji priemonė, skirtas ES biudžeto lėšas tose pačiose biudžeto eilutėse. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA/NDA ([15]) || ELPA [16]šalių || šalių kandidačių[17] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1A || 06.03.03 TEN-T || DA || NE || NE || NE || NE Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1A || 32.03.02 TEN-E || DA || NE || NE || NE || NE Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas || || || || Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1A || 09.03.01 Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa – Informacinių ir ryšių technologijų politikos rėmimo programa || DA || TAIP || TAIP || TAIP || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Šį sprendimą dėl šiam veiksmui įgyvendinti skirtų lėšų taikydama metinę procedūrą priims biudžeto valdymo institucija. Todėl įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų skirtumas per tuos metus yra tik orientacinis. Bet kuriuo atveju visas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvai skirtas ES biudžetas negali viršyti 230 mln. EUR. Tikimasi, kad Mobilumo ir transporto GD ir TEN-T vykdomojoje įstaigoje administracinių pajėgų poreikis išliks stabilus – ne didesnis nei šiuo metu reikia TEN transporto projektams skirtai paskolų garantijų priemonei administruoti. Todėl tiesioginio poveikio personalui nėra. Energetikos bei Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generaliniams direktoratams tai yra naujas veiksmas, o Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniam direktoratui iniciatyvai įgyvendinti ir pažangai stebėti reikalingos administracinės pajėgos. Taigi personalo pokyčiai, nors ir skirtingi, numatomi visuose šiuose generaliniuose direktoratuose ir yra susiję su skirtingomis jų užduotimis. mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1A || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti Mobilumo ir transporto, Energetikos ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD || || || 2012 metai[18] || 2013 metai || 2014 metai || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || 06.03.03 || Įsipareigojimai || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Mokėjimai || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Įsipareigojimai || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Mokėjimai || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Įsipareigojimai || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Mokėjimai || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų paketo lėšomis[19] || 0 || 0 || 0 || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || || || || IŠ VISO asignavimų, skirtų Mobilumo ir transporto, Energetikos ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Mokėjimai || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Mokėjimai || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Mokėjimai || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Mobilumo ir transporto, Energetikos, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD bei TEN-T vykdomoji įstaiga ||  Žmogiškieji ištekliai || 0,5 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) || 0,1 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER)+ 0,5 personalo (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) || 0,1 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) || || || || ||  Kitos administracinės išlaidos || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || IŠ VISO GD <…….> || Asignavimai || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2012 metai[20] || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ) || || || || || 230,1905 Mokėjimai || 40,0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) || || || || || 230,1905 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami. – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami, kaip paaiškinta toliau. Tačiau šie poreikiai bus finansuojami perskirsčius kitų programų asignavimus. Be to, nėra nustatytų vieno projekto išlaidų, nes reikiama ES biudžeto lėšų suma priklausys nuo projekto dydžio ir kitų sąlygų. Todėl toliau pateikiami skaitiniai duomenys yra tik prognozės ir orientacinio pobūdžio, siekiant parodyti, kad remtinų projektų skaičius bus ribotas. – Rezultatai yra projektų, kuriems suteikta parama, skaičius ir biudžeto įnašas, kurį ES turi skirti EIB. Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || N+3 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[21] || Vidutinės rezultato išlaidos priklausys nuo projekto dydžio, rizikos klasifikacijos, užbaigtumo ir t. t. || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Iš viso rezultatų || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[22]… || Finansuotų transporto, energetikos ir plačiajuosčio ryšio projektų skaičius - Mobilumo ir transporto GD rezultatai || Projektų skaičius projects || Numatyta 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 - Energetikos GD rezultatai || Projektų skaičius || Numatyta 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 - Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD rezultatai || Projektų skaičius || Numatyta 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || 2 KONKRETUS TIKSLAS… || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami. – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: || 2012 metai[23] || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[24] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || IŠ VISO || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: || || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) ||  Personalo plano etatai (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[25] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy[26] || - at būstinėje[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || - in delegacijose || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || IŠ VISO || || || || || || Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniuose direktoratuose, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Kadangi atsakomybė už veiksmų vykdymą tenka EIB, Komisijos personalas vykdys šias užduotis: – derybas dėl sutarčių ir kt.; – biudžetinės procedūros administravimą (remiantis EIB pateiktų projektų paketu); – EIB reguliariai teikiamos informacijos vertinimą ir ataskaitų biudžeto valdymo institucijai – tokiai, kaip nurodyta tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnyje, rengimą; – dalyvavimą iniciatyvinių grupių posėdžiuose siekiant stebėti įgyvendinimą; – apskaitą; – ryšių su Audito Rūmais, Parlamentu ir Taryba palaikymą; – tinkamumo gairių teikimą EIB individualiems projektams. Išorės personalas || Nėra 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – - Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. Šios sumos bus gautos perskirsčius esamų programų asignavimus. 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms Palūkanos ir kitos įplaukos, pvz., naudos gavėjų mokami mokesčiai, gautos įgyvendinant priemonę iki 2013 m. gruodžio 31 d., gali būti pridedamos prie iniciatyvos lėšų. Po 2014 m. sausio 1 d. pajamos grąžinamos Sąjungos biudžetui. Šiame etape neįmanoma apskaičiuoti galimų įplaukų srauto ir gavimo laiko. – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. – X Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – X įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė: || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[28] 2012 metai || 2013 metai || 2013 metai || N+3 metai || … įterpti tiek stulpelių, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Nurodyti įvairių įplaukų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es). Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] COM(2011) 500 galutinis. [2] COM(2011) 500 „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ ir atitinkami Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai. [3] Pvz., projektai, kuriems įgyvendinti jau atrinktas pageidaujamas konkurso dalyvis, ir (arba) projektų refinansavimas vykdant įrengimo darbus. [4] OL L 310, 2006 11 9, p. 15. [5] OL L 162, 2007 6 22, p. 1. [6] OL C , , p. . [7] OL C , , p. . [8] OL L 310, 2006 11 9, p. 15. [9] OL L 162, 2007 6 22, p. 1. [10] COM(2011) 500. [11] COM(2011) 660. [12] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [13] COM(2011) 500 Strategijos „Europa 2020“ biudžetas ir atitinkami Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai. [14] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [16] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [17] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [18] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [19] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [20] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [21] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [22] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [23] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [24] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [25] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [26] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [27] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [28] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.