Pagal Tinkamumo skraidyti reglamento 4 straipsnį Tarybai turi būti pateikiama reglamento taikymo ataskaita, grindžiama iš valstybių narių gauta informacija. Šioje ataskaitoje, remiantis iš valstybių narių gauta informacija, siekiama pateikti nustatytus faktus ir išvadas apie Tinkamumo skraidyti reglamento įgyvendinimą per trejų 2014–2016 m. laikotarpį (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.1Reglamento reikalingumas

Kaip nurodyta 1.3 dalyje, siekiant nustatyti galimus Tinkamumo skraidyti reglamento patobulinimus, 2014 m. atlikta valstybių narių apklausa. Valstybių narių atsiliepimuose pateikta svarbios informacijos apie reglamento įgyvendinimą ir naudingų rekomendacijų dėl tam tikrų sričių, tobulintinų siekiant atsižvelgti į teisinius arba technologinius pokyčius.

Atsakydamos į apklausą, valstybės narės nurodė reglamento svarbą, nes juo mažinama administracinė našta muitinės pareigūnams, kurie, užuot teikę galutinio vartojimo leidimus, ėmęsi tolesnių veiksmų dėl kitų specialiųjų (pvz., laikinojo įvežimo perdirbti, sandėliavimo) muitinės procedūrų ir jas prižiūrėję, gali taikyti alternatyvias muitinės procedūras.

Vis dėlto kelios valstybės narės atkreipė dėmesį į tai, kad Tinkamumo skraidyti reglamente reikia išsamesnio paaiškinimo dėl reikalavimus atitinkančių oficialių pažymėjimų, pagal kuriuos galima sustabdyti autonominių bendrojo muitų tarifo muitų taikymą. Jų nuomone, užtikrinus aiškumą šioje srityje, neliktų netikrumo dėl to, kokių pažymėjimų reikia, o orlaivių naudotojai būtų paskatinti naudotis Tinkamumo skraidyti reglamentu suteiktomis galimybėmis. Jos taip pat prašė toliau tobulinti remontuotinoms prekėms skirtas procedūras.

Be to, valstybės narės buvo pasirengusios toliau paprastinti orlaivių naudotojų padėtį, leisdamos neapmuitinti importo ir pagal kariniams orlaiviams išduotus pažymėjimus. Neapmuitinti būtų galima todėl, kad labai dažnai dalis galima naudoti abiejų tipų orlaiviams, o importuojant ne visada žinoma, koks yra galutinis naudojimo tikslas. Tai taip pat derėtų su Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 324 straipsnio 1 dalies c punktu, pagal kurį, supaprastintai pripažįstant laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą įvykdyta, nedaromas skirtumas tarp civilinių ir necivilinių orlaivių. Tai taip pat atitiktų ir papildytų Reglamentą (EB) Nr. 150/2003, sustabdantį importo muitus už kai kuriuos ginklus ir karinę įrangą.

Atsakymai dėl prekių, atitinkančių muitų taikymo sustabdymo reikalavimus pagal Tinkamumo skraidyti reglamentą, sąrašo sudarymo skyrėsi. Kai kurios valstybės narės pirmenybę teikė status quo, o kitos pasisakė už išsamų sąrašą Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN) pozicijų arba subpozicijų lygmeniu su sąlyga, kad jį būtų galima sparčiai iš dalies keisti. Šiuo atžvilgiu taip pat būtina priminti, kad Tinkamumo skraidyti reglamentas į TARIC integruotas ne dėl visų KN 25–97 skirsnių KN kodų, – kodų sąrašas sutrumpintas per Muitinės ekspertų grupės TARIC klausimais svarstymus.

Atsižvelgdama į šiuos klausimus, Komisija Tarybai rengia pasiūlymą – juo bus pakeistas Tinkamumo skraidyti reglamentas ir atnaujintos, racionalizuotos bei dar labiau supaprastintos neapmuitinamo tam tikrų prekių, kurios gali būti įmontuojamos arba naudojamos orlaiviuose, importo procedūros. Šis procesas turėtų būti baigtas iki 2017 m. pabaigos.

2.2Veiksmingumas

Vertinant Tinkamumo skraidyti reglamento veiksmingumą, valstybėms narėms užduoti trys klausimai, kuriais siekta išsiaiškinti, kiek padėta pasiekti reglamento tikslą, supaprastinus ekonominės veiklos vykdytojams ir muitinėms skirtas muitinės procedūras. Atsakymai pateikiami tolesnėse diagramose.

1 klausimas. Kiek Tinkamumo skraidyti reglamentu pasiektas jo tikslas supaprastinti neapmuitinamo dalių, komponentų ir kitų prekių, naudojamų orlaiviams gaminti, remontuoti, prižiūrėti, rekonstruoti, modifikuoti ir perdirbti, importo muitinės procedūras?

1 lentelė