[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 16.5.2007

SEK(2007) 620 galutinis

Rekomendacija

TARYBOS SPRENDIMAS

panaikinantis Sprendimą 2004/917/EB dėl perviršinio deficito Graikijoje

(pateikta Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. Aplinkybės

Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra (PDP) išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valdžios sektoriaus deficito santykis su bendruoju vidaus produktu viršija 3 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai deficito santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei, arba antraip – pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, ir tas santykis išlieka artimas pamatinei vertei); b) ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu viršija tam tikrą pamatinę vertę – 60 % (išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai mažėja ir patenkinamai sparčiai artėja prie pamatinės vertės).

Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia perviršinio deficito procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93[2] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, skolą ir kitus susijusius rodiklius[3].

Komisija, remdamasi tuo, kad 2003 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas sudarė 3,2 % BVP, o valdžios sektoriaus skola – 103 % BVP, 2004 m. gegužės 19 d. pagal 104 straipsnio 3 dalį patvirtinusi pranešimą, pradėjo taikyti Graikijai perviršinio deficito procedūrą[4]. 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijos deficitas yra perviršinis[5]. Tuo pačiu metu, taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba pateikė Graikijai rekomendacijas[6], kaip ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėtį. 2005 m. sausio 18 d. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad per nurodytą laikotarpį nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į rekomendaciją, pateiktą pagal 104 straipsnio 7 dalį[7]. 2005 m. vasario 17 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 9 dalį[8] nusprendė įspėti Graikiją, kad ši imtųsi reikiamų priemonių deficitui sumažinti ir valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir vieneriais metais – iki 2006 m. – pratęsė padėties ištaisymo terminą.

Pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtame sprendime Taryba nusprendė, kad „Graikija turi kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip iki 2006 m. ištaisyti dabartinę perviršinio deficito padėtį šiais būdais: i) tiksliai laikydamasi 2005 m. biudžeto, kurį patvirtinto jos Parlamentas, ir ii) įgyvendindama ilgalaikes 2006 m. koregavimo priemones, kurias taikant deficitas būtų sumažintas ne mažiau kaip 0,6 procentinio punkto BVP“. Be to, Taryba pareikalavo, jog Graikija ir toliau stengtųsi „nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, turinčius įtakos skolos lygio pasikeitimams, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis pakankamai sumažėtų ir priartėtų prie pamatinės vertės reikiamu greičiu, atitinkančiu perviršinio deficito koregavimą“ ir „pagerintų bendrųjų valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą“ . Taryba pareikalavo, kad Graikija iki 2005 m. kovo 21 d. pateiktų ataskaitą, kurioje būtų nurodyti sprendimai, priimti Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti, ir kad vėliau periodiškai teiktų pažangos ataskaitas.

Be to, Taryba paragino „Graikiją imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas, siekiant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybės finansų būklė priartėtų prie beveik subalansuoto biudžeto ar biudžeto pertekliaus, būtų tvarus, mažinant pagal ciklą koreguojamą deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas“ .

1 lentelė. 2005 m. vasario 17 d. Komisijos patvirtintas koregavimo planas

% BVP, nebent nurodyta kitaip | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |

Bendras valdžios sektoriaus balansas pagal ciklą koreguojamo balanso pokytis struktūrinio balanso pokytis Bendroji valdžios sektoriaus skola (Simbolinis įrašas): Realaus BVP augimas (%) | -5,5 112 (apsk.) 3,8 | -3,6 +1,7 112 (apsk.) 3,3 | deficitas <3 +0,6 (ne mažiau) 110 (apsk.) 3,3 |

Pastaba. Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą koreguojamas balansas, sudaromas neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.

Šaltinis . Tarybos pranešimas Graikijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, kuriame pateikiama Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozė.

2005 m. balandžio 6 d., remdamasi persvarstyta ir atnaujinta 2005 m. kovo mėn. Graikijos stabilumo programa ir kovo 29 d. gavusi viešą Graikijos valdžios institucijų įsipareigojimą siekti, kad 2006 m. biudžeto projekte deficitas sudarytų mažiau kaip 3 % BVP, bei įvertinusi tai kaip įgyvendinimo ataskaitą, kurios reikalaujama Tarybos sprendime, Komisija patvirtino komunikatą Tarybai[9], kuriame daroma išvada, kad iki tol Graikijos priimti sprendimai atitiko Tarybos sprendimą ir kad kol kas nėra būtina imtis papildomų PDP numatytų priemonių. 2005 m. balandžio 12 d. posėdyje Taryba pritarė šiam vertinimui.

Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito, remiantis Komisijos rekomendacija, turi būti panaikintas, jei valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.

2. Naujausi deficito pokyčiai

Remiantis faktiniais Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais 2007 m. balandžio mėn. pagal Tarybos reglamentą Nr. 3605/93[10] gavus Graikijos ataskaitą, ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, nominalus bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. sudarė 2,6 % BVP[11]. Nustatant deficito dydį, buvo įtrauktos 0,6 % BVP laikinosios pajamos, konkrečiai – bankų atliekami mokėjimai ir atidėtieji mokėjimai, socialiniam draudimui vykdant pensijų įsipareigojimus. Toks rezultatas atitinka pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtą Tarybos sprendimą dėl nominalaus deficito sumažinimo, kad 2006 m. jis neviršytų 3 % pamatinės vertės, ir visiškai atitinka 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje nustatytą tikslą.

Pagrindinės su pajamomis susijusios 2006 m. įgyvendintos priemonės buvo kova su mokesčių vengimu, nuosavybės mokesčių reforma ir degalams bei tabakui taikomų akcizo mokesčių padidinimas. Be to, siekiant, kad būtų laikomasi 2006 m. biudžeto, antrojoje metų pusėje buvo įgyvendinta keletas kitų pajamų didinimo priemonių: įmonėms ir bankams padidinta iš anksto sumokamo pajamų mokesčio dalis, dar labiau padidintas akcizo mokestis degalams ir tabakui bei padidintas mobiliojo ryšio sąskaitoms taikomas mokestis. Kalbant apie išlaidas, pagrindinės priemonės buvo darbo užmokesčio fondo ir veiklos sąnaudų ribojimas, naujų viešosioms įmonėms ir įstaigoms skirtų viešųjų išlaidų pagrįstumo ir išteklių paskirstymo veiksmingumo didinimo gairių (DEKO) išleidimas ir naujų teisės aktų dėl valdžios ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo, padedančio investuoti į smulkius bei stambius infrastruktūros projektus neapsunkinant biudžeto, priėmimas. Manyta, kad pradžioje į biudžetą įtrauktos 0,4 % BVP laikinosios pajamos mažina deficitą. Tačiau paaiškėjo, kad jos neatitinka ESA95 sistemos ir nebuvo įtrauktos į Eurostato paskelbtus 2007 m. balandžio mėn. deficito duomenis. Dėl to deficitas būtų šiek tiek didesnis. Tačiau mažesnes laikinąsias pajamas visiškai kompensavo patikslinus padidėjusi apsikeitimo sandorių pajamų suma[12],[13].

Pajamų ir išlaidų pokyčiai beveik lygomis dalimis turėjo įtakos tam, kad būtų pasiektas nominalus BVP 3 procentinių punktų pokytis, palyginti su 2005 m. buvusiu 5,5 % BVP dydžio deficitu. Lyginant su BVP, bendros pajamos padidėjo 1,5 procentinio punkto BVP, iš jų 0,5 % BVP sudarė netiesioginiai mokesčiai. Likusį 1procentinį punktą sudarė socialinių įmokų padidėjimas ir kitos pajamos, įskaitant kapitalo pervedimus (ES pervedimai). Bendros išlaidos buvo sumažintos 1,25 procentinio punkto BVP, ir daugiausia įtakos tam turėjo pirminių išlaidų sumažinimas (0,5 % BVP) ir išlaidų palūkanoms sumažinimas (0,25 % BVP). Kapitalo išlaidos taip pat buvo sumažintos apie 0,5 procentinio punkto BVP. Struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą koreguojamo balanso, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės) pagerėjimas 2006 m. sudarė 2,25 procentinio punkto BVP, kaip ir buvo reikalaujama Tarybos sprendime.

Apskritai 2006 m. deficitas yra 3,5 procentiniais punktais BVP mažesnis nei 2003 m., kai dėl tuometinio deficito buvo pradėta PDP, ir 5,25 procentiniais punktais BVP mažesnis nei 2004 m., kai deficitas buvo didžiausias ir sudarė 7,9 % BVP. Atitinkamai pirminis balansas buvo pagerintas atitinkamai 2,75 ir 4,5 procentiniais punktais BVP. Nepaisant tuo laikotarpiu atliktų fiskalinių koregavimų, realaus BVP augimas buvo spartus. Vertinant pagal numatomą struktūrinio balanso pokytį, valdžios sektoriaus balansas pagerėjo – fiskalinių priemonių įtaka 2004–2006 m. padidėjo 4,5 procentiniais punktais BVP. Jei neatsižvelgtume į mažėjančią palūkanų naštą, fiskalinių priemonių įtaka sumažėtų iki 3,75 procentinių punktų BVP. Šie skaičiai gerokai viršija koregavimo dydį, rekomenduotą pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtame Tarybos sprendime, ir tokį rezultatą lėmė deficito rodiklių patikslinimas ir padidinimas po to, kai buvo priimtas Tarybos sprendimas.

Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus, deficito santykiai paprastai patikslinami – padidinami arba sumažinami. Visoms ES valstybėms narėms patikslinimai yra įprastas dalykas, dažniausiai jie būna gana nedideli ir vidutiniškai nedaug nukrypsta nuo nulio. Graikijoje dėl priemonių, skirtų valdžios sektoriaus finansinių statistinių duomenų rinkimui ir tvarkymui pagerinti, kaip reikalaujama 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje ir 2005 m. vasario 17 d. sprendime, atsižvelgiant į Eurostato išlygas dėl perduodamų duomenų kokybės, buvo padaryti reikšmingi valdžios sektoriaus sąskaitų patikslinimai (žr. apibrėžtą tekstą). Įgyvendinus šias priemones, Eurostatas patvirtino Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodiklius, gautus 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn. Nors negalima atmesti galimybės, kad Graikijos valdžios sektoriaus deficitas ateityje nebus patikslintas, atsižvelgiant į paskutinės faktinės deficito vertės bei pamatinės deficito vertės skirtumą, mažai tikėtina, kad dėl būsimų patikslinimų valdžios sektoriaus sąskaitos pasikeistų tiek, kad 2006 m. deficito santykis viršytų 3 % BVP ribą. Ši tikimybė bus dar mažesnė, jei patikslintus 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn. Graikijos perduotus BVP rodiklius vėliau šiais metais patvirtins Eurostatas.

3. 2007 M. IR TOLESNIų METų DEFICITO PROGNOZėS

Remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. sudarys 2,4 % BVP[14], o realus BVP augs 3,75 %. Šis santykis apskaičiuotas įtraukiant papildomas ilgalaikes išlaidų taupymo priemones, sudarančias 0,25 % BVP, taip pat papildomas vienkartines tokio paties dydžio pajamas, ir apie abu šiuos veiksnius finansų ministras paskelbė prieš pasibaigiant Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės rengimo terminui[15]. Pagal 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintą Graikijos stabilumo programą oficialus 2007 m. deficito tikslas buvo toks pats – 2,4 % BVP. Tačiau šis oficialus deficitas apskaičiuotas neįtraukiant pirmiau minėtų priemonių. Iš viso vienkartinės 2007 m. pavasario prognozėje numatytos pajamos sudarė apie 0,5 % BVP, o stabilumo programoje jų išvis nebuvo numatyta. Be vienkartinių priemonių, 2007 m. deficitas pagal pavasario prognozę vis tiek būtų mažesnis už pamatinę vertę ir sudarytų 2,9 % BVP. 2008 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, deficitas šiek tiek padidės ir sudarys 2,75 % BVP, tačiau vienkartinės priemonės daugiau nebus taikomos. Iš deficito prognozių matyti, kad perviršinio deficito padėtis patikimai ir tvariai ištaisoma.

Nepaisant balandžio mėn. paskelbtų papildomų ilgalaikių ir vienkartinių priemonių, pavasario prognozėje numatytas 2007 m. deficitas atitinka stabilumo programoje nustatytą tikslą, bet jo neviršija. Pirmiausia prognozuojama, kad šių naujų priemonių poveikį atsvers i) atsargesnės pavasario prognozėje taikytos augimo prielaidos ir ii) tai, kad stabilumo programoje numatytų nuolatinių priemonių, Komisijos nuomone, nepakanka vienkartinių pajamų sumažėjimui nuo 0,6 % BVP 2006 m. iki 0,5 % (neįskaitant balandžio mėn. paskelbtų pajamų) 2007 m. kompensuoti.

Pagrindinės 2007 m. biudžete numatytos priemonės pajamų dalyje yra fizinių asmenų pajamų mokesčio reforma ir tolesnis degalams taikomo akcizo mokesčio didinimas 2007 m., be to, valdžios institucijos ir toliau siekia aktyviau kovoti su mokesčių vengimu. Išlaidų dalyje numatomas metinis pirminių išlaidų augimas turėtų būti šiek tiek mažesnis už nominalaus BVP augimą, taip pat toliau mažės palūkanų išlaidos, ir dėl šių priežasčių BVP dalimi išreikštos bendrosios išlaidos turėtų sumažėti. Prie šio mažėjimo prisidės lėtesnis valdžios sektoriaus darbo užmokesčio fondo (sudarančio apie 25 % visų pirminių išlaidų) augimas, kuris pagal biudžetą bus ne didesnis kaip 6 %, taip pat bus gerokai sumažintos tarpinės valdžios sektoriaus išlaidos (daugiausia administravimo ir pirkimų išlaidos).

Iš 2007 m. deficito prognozės matyti, kad nominalus deficitas sumažės 0,25 procentinio punkto BVP, palyginti su 2006 m. Tikimasi, kad šį pokytį daugiausia lems nuolatinės priemonės, apie kurias buvo pranešta iki Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozių rengimo termino pabaigos. Prognozuojama, kad bendros pajamos sumažės mažiau nei 0,25 procentinio punkto BVP; didesni netiesioginiai mokesčiai tik iš dalies kompensuos pajamų sumažėjimą dėl pensijų fondų perėmimo ir dar mažiau – tiesioginių mokesčių pajamų sumažėjimą, susijusį su fizinių asmenų pajamų mokesčio mažinimu. Planuojama, kad bendrosios išlaidos sumažės 0,5 procentinio punkto BVP, daugiausia dėl mažesnių palūkanų išlaidų, mažesnio viešojo vartojimo ir mažesnių bendrųjų pagrindinio kapitalo formavimo išlaidų. Struktūrinių rodiklių pagerėjimas sudarys apie 0,25 % BVP, ir dėl to struktūrinis deficitas 2007 m. sudarys apie 3,75 % BVP.

Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę 2007 m. koregavimo tempas yra mažesnis už 0,5 % BVP minimalų struktūrinio pagerinimo rodiklį, pagal 104 straipsnio 9 dalį Tarybos sprendime nustatytą laikotarpiui po padėties ištaisymo, ir neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Savo nuomonėje dėl 2006 m. atnaujintos stabilumo programos[16] Taryba pažymėjo, kad programoje nebuvo numatyta per programos laikotarpį (kuris baigiasi 2009 m.)[17]pasiekti biudžeto padėties vidutinės trukmės laikotarpio tikslo (VTLT) (Graikijai šis tikslas yra subalansuoti padėtį struktūriniu požiūriu). Ji pridūrė, kad po perviršinio biudžeto padėties ištaisymo einančiais metais koregavimo pagal programoje nustatytą VTLP siekimo tempas turėtų būti spartesnis, ypač po 2007 m., ir turėtų atitikti Stabilumo ir augimo paktą.

4. Skolos pokyčiai ir prognozės

2003–2006 m. bendrosios skolos santykio pokyčiai ne visiškai atitiko bendrojo valdžios sektoriaus balanso ir apskritai ekonomikos rodiklių pokyčius. Nors nominalus BVP sparčiai didėjo (vidutiniškai daugiau nei 7,5 % per metus, t. y. sparčiau nei ilgametis ES vidurkis), išlaidos palūkanoms mažėjo, o pirminių balansų padėtis gerėjo, skolos santykis 2003–2006 m. sumažėjo tik 3,75 procentinio punkto.

Daugiausia įtakos skolos santykio mažėjimui turėjo nominalaus BVP augimas, ir ši įtaka kompensavo skolos didėjimą dėl išlaidų palūkanoms. Dėl bendro nominalaus BVP augimo ir išlaidų palūkanoms poveikio („sniego gniūžtės“ efektas) skola sumažėjo 8,75 procentiniais punktais BVP. Iki 2005 m. įtakos skolos didėjimui turėjo pirminis balansas (3 procentiniais punktais BVP), o 2006 m., pirmą kartą nuo 2003 m., pirminis balansas tapo perteklinis, ir dėl to skolos santykis sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais.

Tačiau dėl didelių atsargų ir srautų korekcijų (ASK), kurios 2004–2006 m. iš viso sudarė apie 4,25 procentinio punkto, skola ėmė mažėti sparčiau, nepaisant įplaukų iš privatizacijos, sudariusių 1,5 % BVP. Bet kuriuo atveju ASK per paskutinius kelerius metus buvo gerokai mažesnis nei prieš kelerius metus. Be to, dabar apie kiekvieną sudedamąją ASK dalį yra gerokai daugiau informacijos, ši informacija statistiniu požiūriu yra tikslesnė, todėl pateikiamų duomenų patikimumas didėja. 2004 m. atlikta skolą didinanti 1 % BVP atsargų ir srautų korekcija buvo daugiausia susijusi su centrinės valdžios bankų indėliais; 2005 m. perviršinį deficitą lėmęs skolinamasis buvo daugiausia susijęs su sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidomis įsiskolinimui padengti. 2006 m. 2,3 % BVP dydžio ASK daugiausia susijusios su tolesniu indėlių bankuose kaupimu (0,6 % BVP), su tuo, kad didelė pajamų, susijusių su minėtų pensinių įsipareigojimų perdavimu socialinės apsaugos sistemai, dalis grynaisiais pinigais dar nebuvo gauta (0,5 % BVP),[18] su numatomomis ES biudžeto mokėjimais (0,6 % BVP), mokėjimais, susijusiais su karinės technikos įsigijimu, dėl kurio deficitas padidės pristačius šią techniką (0,4 % BVP), nuosavybės pardavimu (-1,4 % BVP), statistiniais neatitikimais (0,6 % BVP), taip pat su įvairiais kitais ne tokiais svarbiais veiksniais[19].

2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje numatoma siekti, kad nuo 2006 m. skolos ir BVP santykis mažėtų žymiai sparčiau ir iki 2009 m. sumažėtų 12,75 procentinio punkto. Pagrindinė varomoji jėga būtų bendras pirminio pertekliaus didėjimo (7,25 procentinio punkto) ir skolos mažėjimo „sniego gniūžtės“ efektas (arba panašia suma dėl spartaus nominalaus BVP augimo). Be to, atnaujintoje programoje numatoma, kad gerokai sumažės skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimai, ir 2007–2009 m. jie sudarys 1,75 % BVP. Pareikšdama savo nuomonę dėl programos, Komisija pažymėjo, kad skolos santykio pokyčiai po 2007 m. gali būti ne visai tokie, kokie numatomi programoje, atsižvelgiant į geras augimo prognozes ir riziką, susijusią su tikslinių deficito rodiklių siekimu. Ji pridūrė, kad, nepaisant to, programos laikotarpiu skolos santykio mažėjimo iki pamatinės vertės tempai, regis, yra pakankami.

Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozes skolos mažėjimo tempas turėtų būti šiek tiek mažesnis už numatytą stabilumo programoje ir, jei politika nesikeis, 2008 m. jis turėtų pasiekti apie 97,5 %. Atsižvelgiant į šias skolos kitimo tendencijas, skolos santykio mažėjimo iki pamatinės vertės tempai, regis, yra pakankami.

5. GRAIKIJOS STATISTINIų DUOMENų PATIKIMUMAS

Pagal 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją ir 2005 m. vasario 17 d. sprendimą Graikija turėtų pagerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą.

Graikijos nacionalinė statistikos tarnyba (GNST) ėmėsi įvairių priemonių, kad pagerintų Komisijai pateikiamų duomenų apie deficitą ir skolą kokybę. Viena iš šių priemonių buvo naujos apklausos, skirtos duomenims iš socialinės apsaugos, vietos ir centrinės valdžios institucijų, išskyrus valstybės institucijas, gauti, atlikimas laiku kas ketvirtį; ankstesnė apklausa buvo metinė, o jos rezultatai dažnai būdavo pateikiami po dvejų ar trejų metų. Be to, šios apklausos finansinės dalies rezultatai buvo periodiškai lyginami su turima bankų sektoriaus statistika, kurią kaupia Graikijos bankas. GNST taip pat atliko išsamesnę kapitalo injekcijų į viešąsias įmones analizę, kad pagal Eurostato kriterijus teisingai įtrauktų šias injekcijas apskaičiuodama deficitą arba įregistruotų kaip finansinius sandorius. Sveikatos priežiūros išlaidų apskaitoje vietoj anksčiau taikyto pinigų srautų principo buvo pradėtas taikyti kaupimo principas. Atsižvelgdama į Eurostato rekomendacijas, GNST taip pat pakeitė karinių išlaidų, pervedimų iš ES biudžeto, mokesčių ir vidinių valdžios sektoriaus pervedimų apskaitos tvarką. Be to, Graikijos statistikos institucijos įgyvendino keletą kitų techninių Eurostato rekomendacijų, išvardytų metodinių vizitų ataskaitoje. Įdiegus šiuos patobulinimus, gerokai sumažėjo 2002–2005 m. statistinių duomenų neatitikimo atvejų. Todėl 2006 m. spalio 23 d. Eurostatas panaikino savo išlygas dėl Graikijos pateiktų valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodiklių kokybės ir patvirtino šiuos rodiklius. Šis patvirtinimas buvo įteisintas 2007 m. balandžio mėn. Nors neišaiškintų neatitikimo atvejų vis dar pasitaiko, šie nesutapimai gerokai mažesni nei praeityje.

Apibrėžtas tekstas. Graikijos fiskalinių sąskaitų tikslinimas nuo 2004 m.

2004 m. rugsėjo mėn., praėjus dviem mėnesiams nuo to, kai Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas, Graikijos valdžios institucijos naujame pranešime pateikė patikslintus duomenis, rodančius, kad Graikijos valdžios sektoriaus deficitas buvo perviršinis nuo 2000 m. Pirmiausia buvo patikslinti ir daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP padidinti visų 2000–2003 m. laikotarpio metų deficito rodikliai (žr. lentelę). Skolos rodikliai patikslinus taip pat buvo padidinti daugiau kaip 7 procentiniais punktais BVP. Taigi planuojami 2004 m. deficito ir skolos rodikliai patikslinus buvo padidinti atitinkamai 2,3 % ir 14 % BVP[20].

Šis duomenų patikslinimas buvo atliktas remiantis nauja Eurostatui paprašius Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija apie 2000–2003 m. ir buvo pagrįstas tikslesniu ESA95 apskaitos sistemos taikymu. Kruopščiai išnagrinėjęs gautus duomenis, 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostatas patvirtino naujuosius 2000–2003 m. duomenis[21].

2005 m. kovo mėn. pranešime duomenys buvo dar labiau patikslinti, ypač 2002–2003 m. deficitas. Pagrindinės to priežastys: i) numatomos apmokėti sveikatos priežiūros išlaidos buvo neteisingai įregistruotos, patyrus šias išlaidas, ir ii) patikslinus sumažinti socialinės apsaugos sektoriaus pertekliai: 2002 m. – 0,1 %, 2003 m. – 0,2 %. 2002 ir 2003 m. skolos rodikliai patikslinus irgi buvo šiek tiek sumažinti – daugiausia dėl socialinės apsaugos sektoriaus savitarpio investicinio fondo klasifikacijos pakeitimo. Nepaisant sėkmingo pateiktų deficito ir skolos duomenų patikslinimo, Eurostatas nepatvirtino 2005 m. kovo mėn., 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. balandžio mėn. pateiktų duomenų[22].

2006 m. gegužės 29 – birželio 2 d. ir rugsėjo 27–29 d. Eurostatas surengė vizitą metodologiniais tikslais[23] į Graikiją. Po šio vizito Eurostatas ir Graikijos valdžios institucijos pasirašė susitarimą, kuriame išsiaiškinti 2005 m. rugsėjo 26 d. ir 2006 m. balandžio 24 d. Eurostato pranešimuose spaudai minėti klausimai dėl ES biudžeto sandorių, dėl socialinės apsaugos sąskaitų ir kitų gautinų bei mokėtinų sumų 2002–2005 m. 2006 m. rugsėjo 29 d. Eurostatas pritarė Graikijos valdžios institucijoms dėl centrinės valdžios įstaigų ir socialinės apsaugos fondų pertekliaus sumažinimo (2002–2005 m. iš įprasto biudžeto gautų sumų koregavimas ir duomenų šaltinių pasikeitimas 2005 m.). Patikslinimai sudarė po 0,75 procentinio punkto 2004 ir 2005 m. BVP. Ypač buvo sumažinti socialinės apsaugos sektoriaus pertekliai – po 0,25 % BVP kasmet. Dėl to buvo dar patikslinti deficito ir skolos duomenys; Eurostatas panaikino savo išlygas dėl Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos bei patvirtino pateiktus duomenis[24].

2007 m. balandžio mėn. pranešime 2004 ir 2005 m. deficitas patikslinus buvo dar labiau padidintas. 2004 m. padidėjimas buvo daugiausia susijęs su nauja informacija dėl ES biudžeto sandorių registravimo laiko, ir šį padidėjimą iš dalies kompensavo gautinų mokesčių sumų patikslinimas ir padidinimas. 2005 m. padidėjimą daugiausia lėmė kitų centrinės valdžios institucijų pertekliaus sumažėjimas.

[pic]

6. Išvados

Bendrasis valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo didžiausios vertės – 7,9 % BVP – 2004 m. iki 2,6 % BVP 2006 m., t. y. tapo mažesnis už pamatinę 3 % BVP vertę. Deficito mažinimo šiuo laikotarpiu priemonės daugiausia yra ilgalaikio pobūdžio, tačiau 2006 m. buvo taikomos vienkartinės priemonės, kurios sudarė 0,6 % BVP. Struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas be vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, 2006 m., palyginti su 2004 m., pagerėjo 4,5 % BVP, t. y. daugiau nei rekomendavo Taryba, ir tai buvo pasiekta dėl Graikijos deficito rodiklių padidinimo juos patikslinus po to, kai Taryba pateikė savo rekomendacijas. Remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario rekomendacijomis, tikimasi, kad 2007 m. nominalus deficitas sumažės iki 2,4 % BVP (vis dar taikant ir vienkartines priemones, sudarančias 0,5 % BVP, be kurių deficitas vis tiek būtų mažesnis kaip 3 %), o 2008 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, šiek tiek padidės iki 2,7 % BVP, tačiau vienkartinės priemonės jau nebus taikomos, o struktūrinis balansas šiek tiek pagerės. Tai reiškia, kad biudžeto deficitas patikimai ir tvariai sumažėjo iki mažesnės nei viršutinės 3 % BVP ribos.

Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 108,5 % BVP 2004 m. iki 104,5 % BVP 2006 m., ir remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėmis, tikimasi, kad ji mažės toliau ir 2008 m. sudarys apie 97,5 % BVP (laikantis prielaidos, kad politika nesikeis). Galima teigti, kad skolos santykio mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai yra pakankami.

Graikijos statistikos institucijos patobulino savo procedūras, ir tai leido žymiai sumažinti statistinių duomenų neatitikimus ir apskritai pagerinti duomenų kokybę. Todėl Eurostatas panaikina savo išlygas dėl teikiamų faktinių duomenų kokybės.

Atlikus bendrą įvertinimą, daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Graikijoje yra ištaisyta. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti savo sprendimą dėl perviršinio deficito Graikijoje.

3 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2008 m.

Bendras valdžios sektoriaus balansas | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |

– iš viso pajamų | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |

– iš viso išlaidų | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |

iš jų: | – išlaidos palūkanoms | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |

– bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

Pirminis balansas | -0,7 | -2,4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |

Vienkartinės ir laikinosios priemonės | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Struktūrinis balansas(1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |

Pirminis struktūrinis balansas(2) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |

Bendroji valdžios sektoriaus skola(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |

Skolos santykio pokytis (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |

Įmokos: | – pirminis balansas (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |

– „sniego gniūžtės“ efektas (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |

– atsargų ir srautų koregavimas (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |

(Simbolinis įrašas) Realaus BVP augimas (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |

(Simbolinis įrašas) Gamybos apimties atotrūkis | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |

(1) Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių (2) Pagal ciklą pakoreguoti ir struktūriniai balansai bei gamybos apimties atotrūkiai pagal programą, apskaičiuoti Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija. 2007 m. į programą nebuvo įtrauktos vienkartinės priemonės, sudariusios 0,25 procentinio punkto BVP, ir ilgalaikės priemonės, taip pat sudariusios 0,25 procentinio punkto 2007 m. balandžio mėn. paskelbto BVP. Bendrosios pajamos ir bendrosios išlaidos buvo pakoreguotos atsižvelgiant į suderintąsias ESA95 apibrėžtis. (3) Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis. (4) Bendrojo skolos santykio pokytis gali būti išskaidytas taip: [pic] kur t žymi laiką; D, PD, Y ir SF atitinkamai žymi valdžios sektoriaus skolos dydį, pirminį deficitą, nominalųjį BVP ir atsargų ir srautų koregavimą, o i ir y rodo vidutinę skolos ir nominaliojo BVP augimo kainą. Laužtiniuose skliaustuose esanti išraiška rodo „sniego gniūžtės” efektą. Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozė (COM) ir 2006 m. gruodžio mėn. atnaujinta stabilumo programa |

Rekomendacija

TARYBOS SPRENDIMAS

panaikinantis Sprendimą 2004/917/EB dėl perviršinio deficito Graikijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

(1) Tarybos sprendime 2004/917/EC[25], priimtame Komisijai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį pateikus rekomendaciją, nuspręsta, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas, Taryba nurodė, kad 2003 m. bendrasis valdžios sektoriaus deficitas sudarė 3,2 % BVP, taigi viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 3 % BVP vertę, o bendroji valdžios sektoriaus skola sudarė 103 % BVP, taigi gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę[26].

(2) 2004 m. liepos 6 d., vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[27] 3 straipsnio 4 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos parengta rekomendacija, pateikė Graikijai rekomendaciją, kaip ne vėliau nei iki 2005 m. panaikinti deficito perviršį. Rekomendacija buvo paskelbta viešai.

(3) 2005 m. sausio 19 d., vadovaudamasi 104 straipsnio 8 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė jokių veiksmingų priemonių, kad įgyvendintų pagal 104 straipsnio 7 dalį parengtą Tarybos rekomendaciją[28]. 2005 m. vasario 17 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 9 nusprendė[29] įspėti Graikiją, kad ši imtųsi reikiamų priemonių deficitui sumažinti ir susidariusiai valdžios sektoriaus paviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir vieneriais metais – iki 2006 m. – pratęsė terminą padėčiai ištaisyti.

(4) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas, jei valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.

(5) Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[30] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo perduoti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, skolą ir kitus susijusius rodiklius.

(6) Remiantis Komisijos (Eurostato) pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį pateiktais duomenimis, 2007 m. balandžio 1 d. pateiktu Graikijos pranešimu ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, daromos šios pagrįstos išvados:

- Bendrasis valdžios sektoriaus deficitas sumažintas nuo 7,9 % BVP[31] 2004 m. iki 2,6 % BVP 2006 m., t. y. tapo mažesnis už pamatinę 3 % BVP deficito vertę. Tai visiškai atitinka 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nustatytą tikslą.

- Pajamų ir išlaidų pokyčiai beveik lygiomis dalimis turėjo įtakos tam, kad būtų pasiektas nominalus 3 procentinių punktų BVP pokytis, palyginti su 2005 m. buvusiu 5,5 % BVP dydžio deficitu. Palyginti su BVP, bendros pajamos padidėjo 1,5 procentinio punkto BVP, iš jų 0,5 procentinio punkto BVP sudarė netiesioginiai mokesčiai. Likusį 1 procentinį punktą BVP sudarė socialinių išmokų padidėjimas ir kitos pajamos, įskaitant kapitalo pervedimus (ES pervedimai). Bendros išlaidos buvo sumažintos 1,25 procentinio punkto BVP, ir daugiausia įtakos tam turėjo pirminių išlaidų sumažinimas (0,5 % BVP) ir palūkanų išlaidų sumažinimas (0,25 % BVP). Kapitalo išlaidos taip pat buvo sumažintos apie 0,5 procentinio punkto BVP. Pritaikius vienkartinę priemonę pajamos pasiekė 0,6 % BVP. Struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą koreguojamo balanso, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės) pagerėjimas 2006 m. sudarė 2,25 % BVP.

- Kalbant apie 2007 m., Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės projektuose numatomas tolesnis biudžeto deficito mažinimas iki 2,4 % BVP. Tai atitinka oficialų biudžeto deficito tikslą – 2,4 % BVP, nustatytą 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje. Tačiau Komisijos tarnybos prognozės parengtos įtraukiant papildomas vienkartines pajamas, sudarančias 0,25 % BVP, taip pat į ilgalaikes išlaidų taupymo priemones, sudarančias 0,25 % BVP, ir apie abu šiuos veiksnius paskelbta prieš pasibaigiant Komisijos tarnybų 2007 m, pavasario prognozių rengimo terminui, taigi į juos nebuvo atsižvelgta 2006 m. gruodžio mėn. nustatant oficialų tikslą. Nepaisant to, 2007 m. pavasario prognozėse numatomas deficitas neviršija tikslo, nes šių naujų priemonių poveikį atsveria i) atsargesnės augimo prielaidos ir ii) tai, kad, Komisijos nuomone, ilgalaikės 2007 m. skirtos priemonės visiškai kompensuos kitų vienkartinių pajamų sumažėjimo. Be vienkartinių priemonių deficitas vis tiek būtų mažesnis už pamatinę vertę ir sudarytų 2,9 % BVP. 2008 m. pavasario prognozių projektuose, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, numatytas 2,7 % BVP deficitas (į 2008 m. prognozes neįtrauktos vienkartinės priemonės). Tai reiškia, kad biudžeto deficitas patikimai ir tvariai sumažėjo iki žemesnės nei viršutinės 3 % BVP ribos. 2007 m. struktūrinio balanso projekte numatytas apie 0,25 procentinio punkto BVP mažesnis deficitas, o 2008 m., jei nesikeis politika, jis bus dar šiek tiek mažesnis. Šiuos pasiekimus reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad būtina siekti biudžeto padėčiai keliamo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo (VTLT), kuris Graikijai yra padėties subalansavimas struktūriniu požiūriu.

- Valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 108,5 % BVP 2004 m. iki 104,5 % 2006 m. 2007 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis toliau mažės ir 2008 m. pabaigoje sudarys 97,5 % BVP, tačiau vis tiek bus gerokai didesnis už pamatinę 60 % BVP vertę. Galima teigti, kad skolos santykio mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai yra pakankami.

(7) Graikijos statistikos institucijos patobulino savo procedūras, ir tai leido žymiai sumažinti statistinių duomenų neatitikimą ir apskritai pagerinti duomenų kokybę. Todėl Eurostatas panaikina savo išlygas dėl teikiamų faktinių duomenų kokybės.

(8) Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Graikijoje buvo ištaisytas, todėl Sprendimas 2004/917/EB turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Atlikus bendrą įvertinimą, daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Graikijoje yra ištaisyta.

2 straipsnis

Sprendimas 2004/917/EB panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).

[2] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

[3] Paskutinis Graikijos pranešimas pateiktas tinklavietėje:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEK(2004) 623. 2003 m. valdžios sektoriaus bendrojo deficito ir bendrosios skolos rodikliai buvo keletą kartų tikslinami (žr. apibrėžtą tekstą). Remiantis naujausiais duomenimis, 2003 m. deficitas ir skola atitinkamai sudarė 6,2 % ir 107,8 % BVP.

[5] OL L 389, 2004 12 30, p. 25.

[6] Visi su PDP susiję Graikijai skirti dokumentai pateikti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] OL L 107, 2005 4 28, p. 24.

[8] OL L 153, 2005 6 16, p. 29.

[9] SEK(2005) 443.

[10] 2007 m. balandžio 23 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2007.

[11] Šiame dokumente BVP pateiktas remiantis nepatikslintais BVP rodikliais, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė 2007 m. balandžio mėn. pranešimo dėl PDP priede, o ne „patikslintais“ BVP duomenimis, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė 2006 m. spalio mėn. ir kuriais remiantis nuo 2000 m. nominalus BVP kiekvienais metais galėjo būti apytikriai 26 % didesnis. Dėl tikslinimo svarbos ir sudėtingumo šiuos duomenis dar turėtų išanalizuoti Eurostatas.

[12] Pagal ESA95 sistemą apsikeitimo sandoriai yra sutartimi pagrįsti susitarimai tarp dviejų šalių, kurios susitaria ateityje ir pagal iš anksto nustatytas taisykles apsikeisti mokėjimais ta pačia įsiskolinimo suma. Labiausiai paplitę variantai yra palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, užsienio valiutų apsikeitimo sandoriai ir valiutos apsikeitimo sandoriai (dar vadinami kryžminių kursų apsikeitimo sandoriais). Nė vienas atitinkamas mokėjimas nelaikomas turto įplaukomis ir mokėjimai registruojami finansinėje sąskaitoje.

[13] Pagal Reglamentą Nr. 2558/2001 (OL L 344, 2001 12 28, p. 1), kuriuo buvo padaryti ESA95 pakeitimai, su apsikeitimo sandoriais susiję srautai laikomi finansiniais sandoriais, todėl jie neįtraukiami apskaičiuojant valdžios sektoriaus deficitą. Tačiau, vadovaujantis tuo pačiu reglamentu, išskirtinai perviršinio deficito procedūros tikslais šie srautai vis tiek registruojami kaip palūkanos. Kalbant apie Graikiją, dėl su apsikeitimo sandoriais susijusių srautų 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas, dėl kurio pradėta taikyti perviršinio biudžeto procedūra, sumažėjo 0,29 % BVP.

[14] 2006 m. Graikijos valdžios institucijos perdavė patikslintus, 26 % didesnius nominalaus BVP rodiklius. Tokio patikslinimo pasekmė gali būti tokia, kad dėl didesnio BVP pasikeitęs vardiklis lemtų, jog biudžeto deficitas sumažėtų ir būtų šiek tiek mažesnis nei 2 %. Tačiau, remiantis išankstiniais vertinimais, tuo pat metu patikslinus bendrąsias nacionalines pajamas, galėtų ilgam padidėti Graikijos įnašų į ES biudžetą suma, sudaranti mažiau kaip 0,25 % BVP, taip pat gali reikėti atlikti apie 0,75 % BVP dydžio vienkartinį mokėjimą minėtų įnašų įsiskolinimams padengti, ir šis mokėjimas galėtų būti pridėtas prie 2007 m. balanso. Dėl to gali būti, kad deficitas sudarys beveik 3 % BVP, bet šios ribos neviršys. Tačiau reikia pažymėti, kad šie vertinimai pagrįsti tik Graikijos pranešimu. 2006 m. spalio mėn. BNP komitetas susilaikė nuo išvados dėl Graikijos pateiktų patikslintų rodiklių ir pateiks savo išvadą vėliau 2007 m., kai Eurostatas nuodugniai išanalizuos Graikijos duomenis. Tik tada Komisija galės nustatyti santykį su BVP ir konkrečias pasekmes, susijusias su Graikijos įnašu į ES biudžetą.

[15] Laikantis pagal 104 straipsnio 9 dalį pateiktos Komisijos rekomendacijos, šios priemonės 2007 m. balandžio 30 d. buvo patvirtintos Graikijos pateiktoje PDP ataskaitoje.

[16] OL C 70, 2007 3 27, p. 9.

[17] Balandžio 24 d. Graikijos finansų ministras viešai paskelbė, kad Graikijos vyriausybė nusprendė pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – subalansuoti biudžetą arba pasiekti, kad jis būtų perteklinis ne 2012 m., o 2010 m., t. y. dvejais metais anksčiau, nei suplanuota 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos Stabilumo ir augimo programoje. Šis įsipareigojimas buvo patvirtintas 2007 m. balandžio 30 d. PDP ataskaitoje, kurią Graikija pateikė laikydamasi Tarybos rekomendacijos, parengtos pagal 104 straipsnio 9 dalį.

[18] Ši suma bus sumokėta dešimčia metinių įmokų.

[19] Žr. Eurostato dokumentą „Valstybių narių, euro zonos ir ES 27 2003–2006 m. duomenų apie atsargas ir srautus koregavimas (ASK), apie kurį pranešta 2007 m. balandžio mėn. PDP ataskaitoje“, pateiktą tinklavietėje: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Taip pat žr.: Europos Komisija , EPS viešieji finansai – 2005, Europos ekonomika, 3, ypač šio leidinio I.1 apibrėžtą tekstą.

[21] Eurostato pranešimas spaudai Nr. 117/2004.

[22] Eurostato pranešimai spaudai Nr. 39/2005, 120/2005 ir 48/2006.

[23] Vizitai metodologijos tikslais buvo įvesti Tarybos reglamento Nr. 3605/93 8 straipsnio d ir e punktais. Šie vizitai „skirti stebėti procesus ir valdžios sektoriaus sąskaitas, kuriomis pagrindžiami pateikti faktiniai duomenys, ir padaryti išsamias išvadas dėl pateikiamų duomenų kokybės“; jie rengiami „tik tais atvejais, kai Komisija (Eurostatas) nustato rimtą pavojų ar galimas problemas dėl duomenų kokybės, ypač susijusias su metodais, sąvokomis ir klasifikatoriais, taikomais duomenims, kuriuos valstybės narės įpareigotos pateikti“. Vizito metodologiniais tikslais ataskaita pateikta tinklavietėje: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostato pranešimas spaudai Nr. 139/2006.

[25] OL L 389, 2004 12 30, p. 25.

[26] 2003 m. bendrojo valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodikliai buvo keletą kartų tikslinami. Remiantis naujausiais duomenimis, deficitas ir skola atitinkamai sudarė 6,2 % ir 107,8 % BVP.

[27] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).

[28] OL L 107, 2005 4 28, p. 24.

[29] OL L 153, 2005 6 16, p. 29.

[30] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

[31] Šiame sprendime remiamasi nepatikslintais BVP rodikliais, o ne „patikslintais“ BVP duomenimis, kuriuos Graikijos valdžios institucijos perdavė 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn.

2 lentelė. Pagal PDP 2004 m. ir 2006 m. Graikjos pateiktų duomenų tikslinimas |

2004 m. kovas |106,1 |106,6 |104,6 |102,6 | | | | |2004 m. rugsėjis |114,0 |114,7 |112,5 |109,9 | | | | |2005 m. kovas | |114,8 |112,2 |109,3 |110,5 | | | |2005 m. rugsėjis | |114,4 |111,6 |108,8 |109,3 | | | |2006 m. balandis | | |110,7 |107,8 |108,5 |107,5 | | |2006 m. spalis | | |110,7 |107,8 |108,5 |107,5 | | |2007 m. balandis | | | |107,8 |108,5 |107,5 |104,6 | |