LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 05 06  
SWD(2013) 166 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl oficialios kontrol ės ir kitos oficialios veiklos, kuri a siekiama užtikrinti maisto ir 
pašarų srities teis ės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerov ės, augalų sveikatos, augal ų 
dauginamosios medžiagos ir augal ų apsaugos produkt ų taisyklių taikymą, kuriuo iš 
dalies kei čiami reglamentai (EB) Nr. 999/2001,  1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 
834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, reglame ntai (ES) Nr. 1151/2012, [...]/2013 
[Office of Publications, please insert number of Re gulation laying down provisions for the 
management of expenditu re relating to the food chain, an imal health and animal welfare, 
and relating to plant health and plant reproductive material ] ir direktyvos 98/58/EB, 
1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB, 2008/120/EB ir 2009/128/EB (Oficialios kontrol ės 
reglamentas) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl oficialios kontrol ės ir kitos oficialios veiklos, kuri a siekiama užtikrinti maisto ir 
pašarų srities teis ės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerov ės, augalų sveikatos, augal ų 
dauginamosios medžiagos ir augal ų apsaugos produkt ų taisyklių taikymą, kuriuo iš 
dalies kei čiami reglamentai (EB) Nr. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 
834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, reglamenta i (ES) Nr. 1151/2012, [...]/2013 
[Office of Publications, please  insert number of Regulation la ying down provisions for the 
management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal welfare, 
and relating to plant health and plant reproductive material ] ir direktyvos 98/58/EB, 
1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB, 2008/120/EB ir 2009/128/EB (Oficialios kontrol ės 
reglamentas) 
1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Pagrindiniai faktai  
Valstybės narės yra atsakingos už Europos S ąjungos (ES) žem ės ūkio maisto 
grandinės srities teis ės aktų vykdymo užtikrinim ą, jų valdžios institucijos stebi, kad 
visoje ES b ūtų veiksmingai įgyvendinami susij ę reikalavimai. Taip jos patikrina, ar 
veiklos vykdytoj ų veikla ir ES rinkai pateiktos prek ės (pagamintos ES arba 
importuotos iš tre čiųjų šalių) atitinka susijusius žem ės ūkio maisto grandin ės 
standartus ir reikalav imus. Oficiali kontrol ė taikoma visiems ekonomin ės veiklos 
vykdytojams nepaisant j ų dydžio, priklausomai nuo rizikos, kuri ą įvairūs veiksmai 
gali kelti žem ės ūkio maisto grandin ės saugai. Iš ties ų, daugumoje valstybi ų narių 
daugiau nei pus ė visų veiklos vykdytoj ų yra mažesn ės įmonės, įskaitant labai mažas 
įmones; čia gali slyp ėti didelė rizika nepaisant to, kad toki ų įmonių veiksmų mastas 
nėra didelis (kaip antai pastaruoju E.Coli kriz ės atveju). 
Siekiant parengti integruot ą ir viening ą požiūrį į oficialią kontrolę žemės ūkio maisto 
grandinėje, Reglamente (EB) Nr. 882/2004 (t oliau – reglamentas) nustatytos 
suderintos ES taisykl ės valstybi ų narių vykdomai oficialios kontrol ės veiklai 
reglamentuoti. Reglamente nustatyta oficialios kontrol ės pašarų ir maisto srities 
teisės aktais reglamentuojamuose sektoriuose, taip pat gyv ūnų sveikatos ir 
gyvūnų gerovės taisykli ų bendra sistema, kuria nustatomos taisykl ės, 
reglamentuojan čios tokios kontrol ės organizavim ą ir finansavim ą.  
Nepaisant pirmiau min ėto integruoto poži ūrio, kontrol ė gyvūnų sveikatos srityje (tiek 
vietoje gamint ų, tiek importuot ų prekių) ir veterinarini ų vaistų likučių kontrolė dėl 
istorinių priežasčių buvo reglamentuojamos atskir ai. Be to, kai kurie su žem ės ūkio 
 
LT 3   LT maisto grandine susij ę sektoriai, t. y. augalų sveikata, augal ų dauginamoji 
medžiaga ir šalutiniai gyv ūniniai produktai , nebuvo priskirti reglamento taikymo 
sričiai, jiems buvo parengta konkreti sektori ų tvarka.  
Reglamentu numatyta gerokai pagerinti kompetenting ų institucij ų rengiam ą ir 
vykdomą oficialią kontrolę visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje ir nustatomas labiau 
integruoto ir horizontalaus poži ūrio pagrindas.  Tačiau iš per pastaruosius penkerius 
metus surinkt ų įrodymų (valstybi ų narių kompetenting ų institucij ų ir suinteresuot ųjų 
šalių atsiliepimai ir SANCO GD Maisto ir  veterinarijos tar nybos (toliau – MVT) 
auditai) matyti, kad yra tr ūkumų, kurie atsirado d ėl nevisapusiško tam tikr ų principų 
ar tikslų įgyvendinimo arba siekimo ir d ėl to, kad integruota oficialios kontrol ės 
metodika tik iš dalies konsoliduota.  
Reglamento perži ūra priklauso paketui, kuriam taip pat priskiriamos kitos trys 
didelės peržiūros dėl gyvūnų sveikatos, augal ų sveikatos ir augal ų dauginamosios 
medžiagos aquis  atnaujinimo1. Taigi oficialios kontrol ės sistemą siekiama atnaujinti 
ir integruoti, kad ji atitikt ų ES politikos šiose srityse atnaujinim ą.  
Problemos nustatymas  
Nors valstyb ės narės užtikrina ger ą oficialios kontrol ės visoje žem ės ūkio maisto 
grandinėje įgyvendinim ą ir padaryta pažanga naudojant reglamentu nustatytas 
reikalavim ų vykdymo užtikrinimo priemones, nustatyta tr ūkumų, atsiradusi ų dėl, 
viena vertus, oficialios kontrol ės sistemos sandaros  ir, kita vertus, d ėl neaiškum ų, 
susijusių su pakankam ų išteklių turėjimu tinkamam oficialios kontrol ės 
finansavimui .  
Oficialios kontrol ės sistemos sandara 
(1) Dar nepasiektas pagrindinis reglamento tikslas parengti integruot ą ir viening ą 
požiūrį į oficialią kontrolę: ES oficialios kontrol ės taisyklės sektoriams, kurie 
nepatenka į reglamento taikymo srit į, nėra visapusiškai suderintos su 
reglamente nustatytais principais ir reikalavimais. D ėl to atsirado 
nesuderinamum ų ir teisinių spragų, nes šiuose sektoriuose n ėra svarbi ų 
nuostatų, kuriomis b ūtų užtikrinta reikalavim ų vykdymo užtikrinimo 
atskaitomyb ė, patikimumas ir veiksmingumas (žr. ataskaitos p. 7 ir 8 pateiktus 
pavyzdžius). Tod ėl kontrolės institucijos veikia remdamosi įvairiais poži ūriais 
ir įvairiomis s ąlygomis, priklausomai nuo konkre čių žemės ūkio maisto 
grandinės taisyklių, kurių vykdymą jos turi užtikrinti, o ši ų požiūrių ir sąlygų 
skirtumai yra nepagr įsti.  
(2) Pagal reglament ą oficiali kontrol ė turi būti pagrįsta rizika , kad kontrol ės 
veiksmai b ūtų kuo veiksmingesni ir skirti svei katai apsaugoti. Šiuo metu šis 
požiūris vis dar n ėra taikomas dviejose srityse, t. y. atliekant oficiali ą tam 
tikrų iš trečiųjų šalių įvežamų prekių kontrol ę pasienyje  ir atliekant 
oficialią veterinarini ų vaistų likučių kontrolę (žr. ataskaitos p. 8 ir 9 pateiktus 
pavyzdžius). Pagrindin ė priežastis – ši ą kontrolę reikia vykdyti pagal ES 
                                                 
1 Prie gyv ūnų sveikatos ir augal ų sveikatos perži ūros pridedamus poveikio vertinimus Poveikio vertinimo 
valdyba jau įvertino teigiamai. Prie augal ų dauginamosios medžiagos perži ūros pridedamas poveikio 
vertinimas dar vyksta.  
 
LT 4   LT taisykles, kurios galiojo jau iki priimant reglament ą ir juo nebuvo panaikintos 
ir kuriomis nebuvo parengtas tinkamas mechanizmas, skirtas atsižvelgti į 
faktinę riziką, kurią gali kelti tam tikra prek ė, verslo veikla ar tre čioji šalis. D ėl 
to visose valstyb ėse narėse ištekliai skiria mi kontrolei, kuri n ėra pagrįsta rizika, 
ir ypač švaistomi viešieji ištekliai (l aikas ir pinigai), kurie gal ėtų būti geriau 
panaudojami srityse, kuriose keliama didesn ė rizika. Neefektyviai naudojant 
išteklius taip pat užkraunama nereika linga našta veiklos vykdytojams (laikas, 
darbuotojai, įranga ir priemon ės kontrolei vykdyti).   
(3) Nereikalinga administracin ė našta  tenka valstybi ų narių kompetentingoms 
institucijoms. Taip atsitinka tuo atveju, kai valstyb ė narė metinį veterinarini ų 
vaistų likučių stebėsenos plan ų atnaujinim ą turi perduoti Komisijai 
patvirtinimui gauti. Toje pa čioje srityje yra perteklini ų konkrečių ataskaitų 
teikimo prievoli ų, nes dubliuojamas bendrasis reglamentu nustatytas ataskait ų 
teikimo reikalavimas. Ši našta tenka d ėl Direktyvoje 96/23/EB nustatyt ų 
valstybių narių prievolių.  
(4) Be to, kai reikalaujama oficiali ąsias laboratorijas akredituoti pagal standart ą 
EN ISO/IEC 17025, pagal reglament ą neleidžiama neatid ėliotinais atvejais 
arba kai laboratorijo s turi naudoti nauj ą metodą, kuris dar n ėra įtrauktas į 
akreditavimo proced ūras, imtis laikin ųjų priemoni ų (žr. ataskaitos p. 10 
pateiktus pavyzdžius). Panašiai ne numatyta jokio lankstumo mažoms 
laboratorijoms, kurios atlieka ypatingai el ementarius tyrimus (žr. ataskaitos 
p. 10 pateiktus pavyzdžius).  
(5) Reglamente nustatyti kai kurie svarb ūs principai ir mechanizmai, kuri ų 
vykdymą šiuo metu nevienodai užtikrina valstybi ų narių kompetentingos 
institucijos ar kurie valstyb ėse narėse taikomi skirtingai. Vis ų pirma tai 
prašymai d ėl administracinio bendradarbiavimo i) tarp valstybi ų narių 
tarpvalstybini ų reikalavim ų vykdymo užtikrinimo veiksmui ir ii) tarp 
sanitarijos institucij ų ir muitini ų administracij ų. Tačiau valstyb ės narės 
nepasinaudoja šia priemone visapusiškai  ir (arba) susiduria su sunkumais 
aiškinant jos taikymo s ąlygas (žr. ataskaitos p. 10 pateiktus pavyzdžius). Kitas 
reikalavimas, kuris valstyb ėse narėse taikomas skirtingai – valstybi ų narių 
kompetenting ų institucij ų prievolė užtikrinti aukšt ą kontrol ės veiksm ų 
skaidrumo lyg į veiklos vykdytoj ų ir visos visuomen ės atžvilgiu. Iš esm ės taip 
yra dėl to, kad reglamente nenumatyta išsami ų gairių dėl bendradarbiavimo 
eigos (laiko, informacijos, kuria reik ėtų keistis ir pan.) ir informacijos, kuri 
turėtų būti skelbiama visuomenei. Be to, Komisija n ėra įgaliota nustatyti 
išsamesni ų reikalavim ų ir vienod ų įgyvendinimo s ąlygų. 
Oficialios kontrol ės finansavimas 
(6) Valstybių narių prašoma užtikrinti, ka d oficialiai kontrolei b ūti skirti tinkami 
finansiniai ištekliai. Ta čiau iš valstybi ų narių informacijos ir MVT audit ų 
matyti, kad valstyb ėse narėse esama sunkumų skirti tinkam ų išteklių kontrolės 
veiksmams. XV priede (ataskaitos p. 132) išvardyti svarb ūs atvejai, kai per 
pastaruosius 4 metus ES in spektoriai ataskaitose nurod ė, kad nustatyt ų 
kontrolės veiksmų trūkumų ar nepatenkinamos arba nepakankamos kontrol ės 
priežastis – išteklių trūkumas  (žr. ataskaitos p. 11 pateiktus pavyzdžius). D ėl 
besitęsiančios ekonomikos ir finans ų krizės tokių sunkumų daugėja, be to, yra 
 
LT 5   LT rizikos, kad, toliau darant spaudim ą viešiesiems finansams ir oficialiai 
kontrolei skirtoms l ėšoms, gali b ūti neigiamai veikiami valstybi ų narių 
pajėgumai vykdyti veiksming ą oficialią kontrolę ir atitinkamai ES teise 
teikiamas apsaugos lygis.  
Norint sumažinti kontrol ės finansavimo priklausomyb ę nuo vieš ųjų finansų 
reglamente nustatomi įvairūs kontrol ės (daugiausia m ėsos, pieno, 
žuvininkyst ės produkcijos kontrol ės ir ES pasienyje vykdomos kontrol ės) 
veiksmai, kuriems valstyb ės narės turi iš veiklos vykdytoj ų rinkti mokest į 
(privalomą mokestį) kontrol ės išlaidoms padengti . Kitiems kontrol ės 
veiksmams valstyb ės narės gali rinktis: nustatyti mokest į veiklos vykdytojams 
arba ne. 
Tačiau šiuo metu reglamentuojamais privalomais mokes čiais kompetentingos 
institucijos negali padengti vis ų išlaidų ir užtikrinti stabilaus ištekli ų srauto 
kontrolės vykdymui finansuoti.  
Be to, dėl didelio sumos, kuri ą kiekviena valstyb ė narė susigrąžina už oficialios 
kontrolės veiksmus, skirtumo ES įmonės mano, kad oficialios kontrol ės 
veiksmų išlaidos žem ės ūkio maisto grandin ės veiklos vykdytojams ES 
paskirstomos nevienodai arba nes ąžiningai. Veiklos vykdytojai taip pat 
skundžiasi, kad pagal galiojan čią sistemą įmonėms, kurios laikosi reikalavim ų, 
nėra pakankamai atlyginama (ir ragina numatyti geresn į bonus malus  skyrimo 
metodą). 
(7) Jei veiklos vykdytojai turi mok ėti privalomus mokes čius, tokių mokesčių 
poveikis gali b ūti didesnis labai mažoms įmonėms, nes jų apyvarta (arba 
našumas) yra mažesn ė. Nors nėra įrodymų, kad dėl privalom ų mokesčių, kurie 
taikomi pagal galiojan čią sistemą, iš tiesų pradėtas daryti neigiamas ar 
neproporcingas poveikis labai mažoms įmonėms, poreikis sudaryti galimybes 
kontrolės institucijoms padengti išlaidas, kad gal ėtų užtikrinti pakankamus 
išteklius oficialiai kontrolei vykdyti, turi b ūti subalansuotas ir įvertintas 
atsižvelgiant į būtinybę sumažinti našt ą labai mažoms įmonėms, laikantis 
naujos Komisijos politikos „ Mažosioms ir vidutin ėms įmonėms tenkan čios 
reglamentavimo naštos mažinimas. ES reglamentavimo sistemos pritaikymas 
labai maž ų įmonių poreikiams “2. Pagal ši ą politiką labai mažos įmonės turėtų 
būti iš esmės atleistos nuo reglamentavimo naštos, nebent b ūtų įrodyta, kad 
joms tokie mokes čiai turi būti taikomi, ir tokio taikymo proporcingumas.  
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Suderinta ES teisin ė sistema oficialios kontrol ės žemės ūkio maisto grandin ėje 
rengimui ir vykdymui reglamentuoti b ūtina tam, kad b ūtų užtikrintas vienodas žem ės 
ūkio maisto grandin ės taisyklių įgyvendinimas visoje ES ir sklandus vidaus rinkos 
veikimas. Galiojan čios oficialios kontrol ės taisyklės pagrįstos šia pagrindine vis dar 
galiojančia priežastimi. Kadangi per ši ą peržiūrą nustatytos problemos yra susijusios 
su dabartiniu ES teisin ės sistemos modeliu, valstyb ės narės veikdamos vienos negali 
jo pertvarkyti. B ūtinas Europos teis ės aktų leidėjo dalyvavimas. 
                                                 
2 COM(2011) 803. 
 
LT 6   LT Bendro suvienodinto oficiali ą kontrolę reglamentuojan čių ES taisykli ų rinkinio 
pridėtinė vertė yra tai, kad juo nacionalin ėms vykdymo užtikrinimo institucijoms (ir 
jų veiklos vykdytojams) sukuriama sistema, kurioje kompetentingos institucijos gali 
pasikliauti kitos valstyb ės narės vykdymo užtikrinimo veiksmais ir kontrol ės 
rezultatų atkuriamumu bei moksliniu ir techni niu patikimumu. Be to, užtikrinama, 
kad skirtingose valstyb ėse narėse ir sektoriuose b ūtų vienodai ir nuosekliai taikomi 
bendrosios rinkos veikimui b ūtini ES žem ės ūkio maisto grandin ės standartai.  
Veiksminga ES oficialios kontrol ės sistema svarbi tiek ES eksporto, tik importo 
atžvilgiu. ES galimyb ės eksportuoti į trečiąsias šalis priklauso nuo aukšt ų gamybos 
standartų ir pridėtinės vertės, kuria, kaip galima įrodyti, pasižymi ES prek ės, 
palyginti su ne Europoje pagamintomis prek ėmis. Šių tikslų galima pasiekti tik 
parengus tikr ą ir patikim ą oficialios kontrol ės sistemą, kuria užtikrinama, kad b ūtų 
nuolatos užtikrinamas ES žem ės ūkio maisto grandin ės saugos ir kokyb ės standart ų 
laikymasis ir patenkinami atitinkami prekybos partneri ų lūkesčiai. Importo atveju 
labai svarbu, kad visi ma isto produktai ES rinkoje b ūtų saugūs. Valstybi ų narių 
kompetenting ų institucij ų vykdoma iš tre čiųjų šalių patenkan čių priekių kontrolė 
užtikrina, kad šios šalys suteikt ų tinkamas garantijas, jog jos atitinka reikiam ą saugos 
lygį. 
Kalbant apie kontrol ės finansavim ą, bendromis ES taisykl ėmis užtikrinama, kad 
kompetentingos institucijos gal ėtų tikėtis patikim ų išteklių kontrolei užtikrinti tokiu 
lygmeniu, kokio reikia atsižvelgiant į riziką ir vykdymo užtikrinimo poreikius (pvz., 
neatitikties lyg į). Nuostatomis d ėl mokesčių visų pirma užtikrinama, kad su pašar ų 
(arba maisto) tvarkymu susijusios įmonės, kurios gauna tiesiogin ės naudos iš 
veiksmingai atliktos kontrol ės, prisidėtų prie tokios kontrol ės finansavimo, kad jis 
kuo mažiau priklausyt ų nuo vieš ųjų finansų. Bendrų ES taisykli ų reikia ir tam, kad 
būtų išvengta veiklos vykdytoj ų, įsikūrusių valstybėje narėje, kurioje taikoma 
taisyklė „naudotojas moka“ ( įskaitant mokes čius), ir veiklos vykdytoj ų, įsikūrusių 
valstybėje narėje, kurioje tokia praktika netaikom a, diskriminacinio vertinimo. Tik 
bendromis ES taisykl ėmis galima užtikrinti viening ą požiūrį tokiam tikslui pasiekti. 
ES veiksmai netur ėtų viršyti to, kas b ūtina nustatytiems tikslams pasiekti. Per ši ą 
peržiūrą svarstytos įvairios pasirinktys, įskaitant valstybi ų narių mokesčių dydžio 
suderinim ą ir šios srities nereglamentavim ą. Analizuojant siekta priimti tinkamiausi ą 
sprendimą, kaip užtikrinti pakankamus ir pastovius paskirtuosius išteklius oficialiai 
kontrolei vykdyti, valstyb ėms narėms paliekant pakankamai laiko ir lankstumo 
pasirūpinti vidiniais susitarimais ir j ų verslo bendruomen ės specifiškumu.  
3. P OLITIKOS TIKSLAI  
Bendrieji  tikslai (iš esm ės sutampa su Sutarties tikslais): 
1. prisid ėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo skatinimo; 
2. užtikrinti aukšto lygio žmoni ų, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaug ą ir gyvūnų 
gerovę ir neleisti, kad tam pakenkt ų galimas ES teis ės aktų neįgyvendinimas; 
3. užtikrinti tinkam ą ir vienod ą ES teisės aktų įgyvendinim ą. 
 
LT 7   LT Konkretūs tikslai nustatyti si ekiant pašalinti konkre čias kliūtis, kurios buvo 
nustatytos atliekant analiz ę ir kurios neleidžia ar trukdo siekti bendr ųjų šios srities 
tikslų.  
1 lentelė. Konkret ūs tikslai ir j ų sąsaja su problemomis  
 Problema  Konkretūs tikslai  
Kontrolės reikalavim ų nenuoseklumas, spragos 
ir daliniai sutapimai  Užtikrinti išsam ų ir nuosekl ų požiūrį į oficialią 
kontrolę visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje 
Nenuoseklus rizika grindžiamo poži ūrio 
įgyvendinimas  Sudaryti s ąlygas veiksmingai naudoti 
nacionalinius kontrol ės išteklius  
Administracin ė našta ir neproporcingi 
reikalavimai  Mažinti administracin ę naštą ir panaikinti 
nereikalingus reikalavimus  
Didinti skaidrum ą Oficialios kontrol ės sistemos 
sandara  
Nevienodas bendradarbiavimo ir skaidrumo 
reikalavim ų vykdymo užtikrinimas  
Skatinti valstybi ų narių bendradarbiavim ą 
oficialios kontrol ės rezultatams gerinti  Oficialios 
kontrolės 
finansavimasSunkumai ir šališkumai finansuojant oficialios 
kontrolės veiksmus  – Užtikrinti, kad b ūtų prieinami tinkami ištekliai 
– Užtikrinti vienod ą ir sąžiningą oficialios 
kontrolės finansavim ą 
– Didinti oficialios kontrol ės finansavimo 
sistemos skaidrum ą 
4. P OLITIKOS PASIRINKTYS  
Turimos pasirinktys analizuotos dviem etapais:  
(1) pirma, svarstytas galimas dviej ų įmanomų esamos pad ėties pokyčių, t. y. siekti, 
kad oficialios kontrol ės finansavimo klausimas b ūtų nereglamentuojamas (1A 
pasirinktis), ir atleisti labai mažas įmones nuo mokes čių sistemos (1B 
pasirinktis) poveikis3; 
(2) 1 pasirinkties analiz ės išvados panaudotos rengi ant 2–4 pasirinktis, kurios 
apima šias dedam ąsias: i) reglamento taikymo srities išpl ėtimas maisto 
grandinės sektoriams, kurie šiuo metu nepatenka į reglamento taikymo srit į 
(t. y. augal ų sveikata, augal ų dauginamoji medžiaga ir šalutiniai gyv ūniniai 
produktai), ii) teisin ės sistemos gerinimas ir supaprastinimas, iii) vis ų išlaidų 
padengimo mokes čiais užtikrinimas, iv) kontrol ės veiksm ų, už kuriuos 
privaloma iš veiklos vykdytoj ų rinkti mokes čius, sąrašo išplėtimas. 
Pagrindinis scenarijus.  Oficiali kontrol ės sistema iš dalies integruojama žem ės ūkio 
maisto grandin ėje, kai kurie žem ės ūkio maisto grandin ės sektoriai ne įtraukiami į 
                                                 
3 Nors teoriškai 1A ir 1B pasirinktis b ūtų galima derinti su kitomis 2–4 pasirink čių dedamosiomis, jos 
pateikiamos ir vertinamos atskirai, atsižvelgiant į pokyčių, kuriuos ketinama padaryti, svarb ą. 
Pasirinkus bet kuri ą iš nurodyt ų pasirink čių gerokai pasikeist ų galiojanti sistema, susijusi su 
nacionalini ų kontrolės sistemų finansavimu, ir b ūtų suabejota įsitvirtinusiais principais. Be to, 1A ir 1B 
pasirinkčių derinimas su kitomis 2–4 pasirink čių dedamosiomis neduot ų didelės naudos, tod ėl 
apčiuopiamai nepakeist ų 2–4 pasirink čių išlaidų ir naudos analiz ės. 
 
LT 8   LT reglamento taikymo srit į. ES išor ės pasienyje vykdoma tam tikr ų iš trečiųjų šalių 
patenkančių prekių oficiali kontrol ė ir oficiali veterinarini ų vaistų likučių kontrolė 
nesuderintos su rizika grindžiamu poži ūriu. Taip bus toliau patiriama išlaid ų, kurių 
būtų galima išvengti (vykdant griežtai paskirt ą rizika nepagr įstą kontrolę). Neturint 
vienodų gairių dėl administracinio bendradarbiavimo įgyvendinimo ir aukšto 
skaidrumo lygio užtikrinimo, nacionalini ų institucij ų pastangos ( įskaitant ši ų 
institucijų tarpusavio bendradarbiavimo pasta ngas) paskirstomos nenuosekliai ir 
neveiksmingai. Nenumatomos nuo re ikalavimo akredituoti oficiali ąsias laboratorijas 
leidžiančios nukrypti nuostatos.  
Mokesčius privalu rinkti už tam tikr ą nedidelį kontrolės veiksmų skaičių. Valstybė 
narė gali pasirinkti taikyti šiame reglamente nustatyt ą standartin į ES mokest į, kuris 
neatitinka faktini ų kontrolės išlaidų. Dėl to gali pritr ūkti ištekli ų ir kilti rizika, kad 
kontrolės sistema neapsaugot ų nuo rizikos sveikatai žem ės ūkio maisto grandin ėje ir 
tos rizikos nesustabdyt ų. 
1A pasirinktis. Panaikinti S ąjungos taisykles d ėl kontrolės mokesčių. Kiekviena 
valstybė narė nuspręstų dėl požiūrio, kurio ji laikyt ųsi dėl oficialios kontrol ės 
veiksmų finansavimo, jei ji užtikrint ų tinkamą kontrolės išteklių lygį. Tam reik ėtų 
panaikinti  reglamento 27–29 straipsnius  ir ypač privalom ą mokesčių rinkimą tam 
tikrose srityse.  
1B pasirinktis. Privalomas labai maž ų įmonių atleidimas nuo taikom ų mokesčių. Šiai 
pasirinkčiai, kuri pasirinkta atsižvelgiant į Komisijos nuolatines pastangas skatinti 
labai maž ų įmonių konkurencingum ą, įgyvendinti reik ėtų tinkamai apriboti veiklos 
vykdytojų, iš kurių renkami privalomi mokes čiai, skaičių, kad būtų išbrauktos labai 
mažos įmonės. 
2 pasirinktis. Supaprastinimas . Gerinti teisin ę sistemą supaprastinant taisykles, kurios 
taikomos ES išor ės pasienyje vykdomai tam tikr ų prekių iš trečiųjų šalių 
kontrolei  ir veterinarini ų vaistų likučių kontrolei, jas suderinant  su rizika 
grindžiamu poži ūriu. Būtų nustatyta galimyb ė sukurti kontrol ės koordinavimo 
mechanizmus su kitomis nacionalin ėmis institucijomis (pasienyje ir kitur), kad b ūtų 
panaudotos visos įmanomos veiklos s ąveikos . Nuostatos d ėl oficiali ųjų 
laboratorij ų būtų supaprastintos  ir prireikus b ūtų numatytos nukrypti leidžian čios 
nuostatos. Pertekliniai (arba pasen ę) prieš priimant reglament ą galioję teisės aktai  
būtų panaikinti , siekiant pašalinti dalinius sutapimus ir administracin ę naštą. 
Komisija  būtų įgaliota  deleguotaisiais (arba įgyvendinimo) aktais nustatyti tam tikr ų 
reikalavim ų, kurių vykdymui reikia išsamesni ų taisykli ų, sąlygas (pvz., 
administracinis bendradarbiavimas  ir skaidrumas ). 
Privalomi mokes čiai būtų toliau taikomi tose srityse, kuriose buvo seniau 
reikalaujama taikyti, o esamos kli ūtys padengti visus išteklius (pvz., ES suderinti 
standartiniai mokes čiai) būtų panaikintos. Valstyb ėms narėms būtų nustatyta 
galimybė labai mažas įmones atleisti nuo mokes čių. Visų išlaidų padengimo sistemos 
taikymui b ūtų numatytas 2 metų pereinamasis laikotarpis.  
3 pasirinktis. Supaprasti nimas ir integravimas . Be to, kas numatyta pagal 2 pasirinkt į, 
pagal 3 pasirinkt į reglamento taikymo sritis b ūtų išplėsta sektoriams, kurie dabar į 
ją nepatenka (augal ų sveikata, augal ų dauginamoji medžiaga ir šalutiniai gyv ūniniai 
produktai), ir b ūtų baigtas oficialios kontrol ės integravimas. Kalbant apie oficialios 
 
LT 9   LT kontrolės finansavim ą, į veiksmų, kuriems taikomi privalomi mokes čiai, sąrašą būtų 
įtraukta su augalų paso  prievolėmis ir sertifikavimu  augalų dauginamosios 
medžiagos srityje susijusi oficiali kontrol ė4.  
4 pasirinktis. Supaprastinimas, in tegravimas ir didesnis išlaid ų kompensavimas . Be 
to, kas numatyta pagal 3 pasirinkt į, pagal 4 pasirinkt į būtų išplėstas privalom ų 
inspektavimo mokes čių sąrašas  ir į jį būtų traukta kontrol ė, kurią atlieka pašar ų ir 
maisto srities įmonės, kurioms registracijos  reikalavimas nustatytas pagal maisto ir 
pašarų saugos srities taisykles . Visų išlaidų padengimo sistemos (kurios taikymo 
sritis išplėsta) taikymui b ūtų numatytas 3 metų pereinamasis laikotarpis. 
2 lentelė. Analizuot ų pasirink čių santrauka  
 Reglamento 
taikymo sritis  Teisinė sistema  Išlaidų padengimas  Privalom ų mokesčių 
taikymo sritis  
Pagrindinis scenarijus
 Dalinė (augalų 
sveikata, augal ų 
dauginamoji 
medžiaga ir 
šalutiniai 
gyvūniniai 
produktai 
nepatenka)  Trūkumai ir 
spragos  Dalinis  Dalinė (mėsa, pienas, 
žuvininkyst ės produktai, 
importas)  
1A pasirinktis
 Status quo.  Status quo.  Nėra 
(nereglamentuojama)/ 
1B 
pasirinktis  Status quo.  Status quo.  Status quo.  Labai maž ų įmonių 
atleidimas nuo mokes čių 
2 
pasirinktis  Status quo.  Geresnė Visiškas  Status quo.  
3 
pasirinktis  Priskiriama augal ų 
sveikata ir augal ų 
dauginamoji 
medžiaga  Geresnė Visiškas  Priskiriamos augal ų 
sveikatos ir augal ų 
dauginamosios medžiagos 
sritys 
4 
pasirinktis  Priskiriama augal ų 
sveikata ir augal ų 
dauginamoji 
medžiaga  Geresnė Visiškas  Visi registruoti maisto ir 
pašarų srities veiklos 
vykdytojai  
5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
Poveikio vertinime analizuojamas įvairių politikos pasirink čių tikėtinas tiesioginis ar 
netiesioginis socialinis, ekonominis poveik is ir poveikis aplinkai. Kiekviena 
pasirinktis buvo vertinama lyginant su teorine nieko nedarymo galimybe, tod ėl 
nurodytas poveikis lygi namas su dabartine status quo . Ekonominis poveikis 
vertinamas vadovaujantis tokiais kriterijais: konkurencingumas, inovacijos, 
tvarumas, paprastinimas ir administracin ės naštos mažinimas. Vienodai svarbi yra 
socialinio poveikio analiz ė (ypač saugos , taip pat atskaitomyb ės). Kiekvien ą 
pasirinktį įvertinus atsižvelgiant į poveikį aplinkai ir užimtumo rodiklius, 
nenustatytas reikšmingas poveikis (n ei neigiamas, nei teigiamas). 
                                                 
4 Taip b ūtų padaryta atsižvelgiant į pasirinkt į, pasirinkt ą vykdant poveikio vertinim ą, kuris pridedamas 
prie augal ų sveikatos ir augal ų dauginamosios medžiagos tvarkos perži ūros. 
 
LT 10   LT 1A pasirinktis. Panaikinti S ąjungos taisykles d ėl kontrolės mokesčių 
Panaikinus esam ą ES inspektavimo mokes čių sistemą veikiausiai atsirast ų dar 
daugiau nacionalini ų požiūrių skirtumų ir, gali b ūti, sumaž ėtų kontrolei skirt ų 
išteklių. 
Nors poveikis šiuo metu skiriamiems faktiniams ištekliams priklausyt ų nuo 
kiekvienos valstyb ės narės politikos pasirinkimo, tod ėl jo nebūtų galima visapusiškai 
numatyti ir išanalizuoti, su dabartine mokes čių tvarka susijusios nustatytos 
problemos, pavyzdžiui, tinkamo išlaid ų padengimo užtikrinimas ir vykdomos 
kontrolės priklausomyb ė nuo biudžeto politikos , veikiausiai neb ūtų išspręstos. 
Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos kriz ę tikėtina, kad problemos pasunk ėtų, jeigu 
dėl valstybi ų narių sprendim ų sumažėtų nacionalini ų kontrolės sistemų veikimui 
skirtų išteklių. Tai savo ruožtu apsunkint ų kompetenting ų institucij ų darbą 
veiksmingai priži ūrint atitikt į saugos reikalavimams visoje žem ės ūkio maisto 
grandinėje ir užkertant keli ą didelio masto kriz ėms ir jas sprendžiant. 
ES sistemos panaikinimas lemt ų sudėtingesnę teisinę aplinką, nes veikiausiai 
padaugėtų kontrolės finansavimo nacionalini ų taisyklių skirtumų. Tai gali lemti 
konkurencijos iškraipym ą, jeigu veiklos vykdytojai vienoje valstyb ėje narėje būtų 
apmokestinti kontrol ės mokesčiais, o konkurentai kitoje valstyb ėje narėje nebūtų, ir 
turėtų neigiamą poveikį bendrai rinkai. 
1B pasirinktis. Privalomas labai maž ų įmonių atleidimas nuo taikom ų mokesčių 
Privalomas labai maž ų įmonių atleidimas nuo mokes čių mažinant joms finansin ę 
naštą turėtų neigiamo poveikio įgyvendinant tiksl ą užtikrinti kontrol ės sistemos 
tvarumą ir per tai žem ės ūkio maisto grandin ės saugą. 
16 iš 23 valstybi ų narių, kurių duomenys yra prieinami, labai mažos įmonės sudaro 
daugiau nei pus ę visų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų, o 9 valstyb ėse narėse (AT, BE, 
CY, FI, IT, NL, PL, SE, SI) labai mažos įmonės sudaro du tre čdalius (ar daugiau) 
visų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų. Jei labai mažos įmonės sudaro didži ąją 
ekonomin ės veiklos vykdytoj ų, kurie turi mok ėti mokesčius, dalį, jų atleidimas nuo 
mokesčių turės didelį neigiam ą poveikį kompetenting ų institucij ų susigrąžinamų 
išlaidų daliai. Tvaraus kontrol ės finansavimo susigr ąžinant visas išlaidas tikslo 
įgyvendinimas b ūtų apsunkintas, nes vis tiek tekt ų vykdyti vis ų veiklos vykdytoj ų 
kontrolę tokiu dažnumu, kokio reik ėtų dėl galimos rizikos.  
Nors kompetenting ų institucij ų prarandamos pajamos d ėl tos išimties gal ėtų būti 
kompensuojamos bendro biudžeto skiriamais asignavimais, tai v ėl lemtų didelę 
kontrolės veiksmų priklausomyb ę nuo vieš ųjų išteklių ir taip sudaryt ų (ypač krizės 
laikotarpiu ir esant biudžeto apribo jimams) finansinio netikrumo pad ėtį, kuri 
neatitinka tikslo užtikrinti nuosekli ą, veiksming ą ir rizika grindžiam ą kontrolės 
veiklą visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje. Mažesn ės kompetenting ų institucij ų 
pajamos reikšt ų mažiau kontrol ės veiksm ų, didesnę neatitikties ES žem ės ūkio 
maisto grandin ės teisės aktams tikimyb ę ir galim ų žemės ūkio maisto grandin ės 
saugos pažeidim ų dėl padidėjusios maisto krizi ų rizikos.  
Kita vertus, jeigu pajam ų praradimas b ūtų kompensuojamas didesniais mokes čiais, 
taikomais didesniems ekonomin ės veiklos vykdytojams, privalomas labai maž ų 
 
LT 11   LT įmonių atleidimas nuo mokes čių lemtų nevienodas s ąlygas didesniems veiklos 
vykdytojams ir galimus konkurencijos iškraipymus.  
Remiantis pirmiau min ėta analize, kuriai visiškai pr itaria kompetentingos institucijos 
ir pramon ės atstovai, su kuriais konsultuot asi, laikoma, kad labai mažas įmones (arba 
MVĮ apskritai) automatiš kai atleidus nuo mokes čių būtų sunkiau užtikrinti 
nacionalini ų kontrolės sistemų tvarumą ir atsirast ų konkurencijos iškraipym ų5. Todėl 
kitose pasirinktyse labai maž ų įmonių atleidimas nuo mokes čių pakeičiamas 
mechanizmu, kuriuo tokie tr ūkumai ištaisomi. 
2 pasirinktis. Supaprastinimas  
Didesnis rizika grindžiam ų kontrolei skirt ų išteklių naudojimo efektyvumas ir tam 
skirtų finansini ų išteklių sutelkimas mažinant spaudim ą nacionaliniams finansams 
leis siekti pirminio tikslo – užtikrinti veiksming ą kontrolę ir žemės ūkio maisto 
grandinės saugą. Valstybės narės gali iš dalies arba visišk ai atleisti labai mažas 
įmones nuo mokes čių, laikydamosi valstyb ės pagalbos taisykli ų.  
2 pasirinktis leist ų visiškai įgyvendinti rizika grindžiam ą požiūrį į oficialią 
kontrolę tuose sektoriuose, kur valstybi ų narių kompetentingoms institucijoms n ėra 
leidžiama pritaikyti j ų kontrolės veiklos prie faktin ės rizikos (t. y. ES pasienyje 
atliekama oficiali tam tikr ų prekių iš trečiųjų šalių kontrolė ir oficiali veterinarini ų 
vaistų likučių kontrolė). Tai leist ų geriau paskirstyti kontrol ės išteklius ir taip sukurti 
veiksmingesn ę kontrolės sistemą. Be to, nacionalin ėms institucijoms sudarius 
galimybių sutelkti j ų kontrolės pastangas ten, kur neatitik tis ir rizika yra didesn ė, 
oficialios kontrol ės našta reikalavim ų besilaikantiems ekonomin ės veiklos 
vykdytojams b ūtų sumažinta iki minimumo ir taip b ūtų padarytas teigiamas poveikis 
jų konkurencingumui. 
Tačiau nauda d ėl didesnio veiksmingumo ir konkurencingumo b ūtų tik dalin ė, nes 
augalų sveikata, augal ų dauginamoji medžiaga ir šalutiniai gyv ūniniai produktai n ėra 
įtraukti į šio reglamento taikymo srit į. Iš esm ės geriausiai kontrol ės išteklius 
paskirstyti galima tik užtikrinant, kad kompetentingos institucijos visuose žem ės 
ūkio maisto grandin ės sektoriuose, įskaitant pirmiau min ėtus, prioritetus nustatyt ų 
atsižvelgdamos į riziką. To negalima pasiekti esant dabartiniam oficialios kontrol ės 
teisės aktų suskaidymui. 
Kalbant apie oficialios kontrol ės finansavim ą, reikalavimas valstyb ėms narėms 
visiškai susigr ąžinti kontrol ės išlaidas, kai naudojami privalomi mokes čiai, užtikrint ų 
stabilesnį finansini ų išteklių, surenkam ų per šiuos mokes čius, sraut ą ir taip 
sumažintų spaudimą nacionaliniams biudžetams. 
Daugumoje valstybi ų narių kontrolės išlaidos yra tik iš dalies susigr ąžinamos per 
mokesčius, susigr ąžinama dalis siekia nuo 20 iki daugiau nei 80 proc., o 8 valstyb ėse 
narėse susigrąžinamos visos išlaidos. Taigi, nusta čius, kad turi b ūti padengtos visos 
išlaidos, kai kuriais atvejais papildoma kontrol ės išlaidų dalis būtų perkelta ir 
                                                 
5 Ši išvada teisinga ir tais atvejais, kai privalomi mokes čiai taikomi visiems registruotiems maisto ir 
pašarų sričių veiklos vykdytojams (4 pasirinktis), nes labai maž ų įmonių dalis skirtingose žem ės ūkio 
maisto grandin ės srityse yra labai reikšminga ( FooddrinkEurope  2012 m. balandžio m ėn. paskelbti 
duomenys rodo, kad 79 proc. veiklos vykdytoj ų maisto ir g ėrimų pramonėje yra labai mažos įmonės). 
 
LT 12   LT paskirstyta žem ės ūkio maisto grandin ės veiklos vykdytojams. Padidinti privalomi 
mokesčiai, kurių dydis priklausyt ų nuo dabartinio susigr ąžinamos išlaid ų dalies 
dydžio, netur ėtų būti didelė papildoma našta veiklos vykdytojams, netgi sektoriuose, 
kur kontrol ės išlaidų dydis labiausiai pa veikia veiklos vykdytoj ų bendras gamybos 
išlaidas, o tai yra m ėsos inspektavimas (naudodami 6 langelio skai čius p. 31, galime 
laikyti, kad priklausomai nuo dabartin ės valstybi ų narių susigrąžinamų išlaidų 
procentin ės dalies papildomi mokes čiai siektų apytiksliai 0,2–0,8 proc. tipinio 
apmokestinto veiklos vykdytojo metin ės produkcijos vert ės). Savo ruožtu, tai 
garantuot ų apytiksliai 0,9–3,4 mlrd. EUR nauj ų lėšų per metus oficialiai kontrolei 
visose valstyb ėse narėse.6 
Atsisakant ES standartini ų mokesčių naudojimo ir reikalaujant visus mokes čius 
pagrįsti išlaidomis pagal 2 galimyb ę būtų sudarytos vienodos galimyb ės visiems 
veiklos vykdytojams, kurie apm okestinti privalomais mokes čiais. Naujos nuostatos 
užtikrins, kad valstyb ės narės kontrol ės finansavimo mechanizm ą galėtų naudoti 
siekdamos paskatinti gerai veikian čius nedidel ę riziką keliančius ekonomin ės veiklos 
vykdytojus taip pat tada, kai fiksuoto dydžio mokes čiai taikomi visiems veiklos 
vykdytojams neatsižvelgiant į tai, ar jie faktiškai inspektuojami atskaitiniu 
laikotarpiu, ar ne (apmokestinant juos mažesnio dydžio mokes čiais nei tie, kurie 
taikomi reikalavim ų nesilaikantiems veiklos vykdytojams). 
Reikalavimas apskai čiuoti visus mokes čius remiantis išlaidomis tur ėtų sudaryti 
nedidelę papildom ą administracin ę naštą toms valstyb ėms narėms, kurios šiuo metu 
nenustato mokes čių pagal patirtas išlaidas, kadangi gali reik ėti pakeisti j ų 
administracines proced ūras. Nors dauguma valstybi ų narių bent dal į privalom ų 
mokesčių renka pagal faktines išlaidas, d ėl visų išlaidų susigrąžinimu grindžiamos 
sistemos gali reik ėti pritaikyti esamas išlaid ų apskaičiavimo sistemas. Tik ėtina, kad 
papildomas išlaidas viešojo sektoriaus biudžetams bus įmanoma padengti  (pagal 
2 valstybi ų narių pateiktus skai čiavimus papildomos išlaidos joms sudarys nuo kelių 
tūkstančių EUR per metus , išreikštų visos darbo j ėgos ekvivalento (FTE) laiku, 
reikalingu surinkti ir apibendrinti apskai čiavimui reikalingus duomenis, ir daugiau 
(0,5 mln. EUR dydžio vienkartin ės išlaidos) , jeigu bus sukurta tam skirta IT 
priemonė, galinti registruoti kiekvieno inspektavimo laik ą ir išlaidas, žr. ataskaitos 6 
langelį, p. 31). Pagal 2 pasirinkt į atsižvelgiama į šio patikslinimo poreik į ir 
valstybėms narėms suteikiami 2 metai j ų administracin ėms sistemoms pritaikyti prie 
naujo išlaid ų apskaičiavimo (apmokestinimo) modelio. 
Pagal 2 pasirinkt į pagerėtų kontrolės veiklos atskaitomyb ė, nes padidinus mokes čių 
mechanizm ų skaidrum ą būtų sustiprinta išlaid ų ir mokes čių sąsaja (veiklos 
vykdytojai gal ėtų aiškiai matyti, už k ą jie turi mok ėti mokest į, ir kaip 
apmokestinimas yra siejamas su kompetenting ų institucij ų išlaidomis). Toks didesnis 
aiškumas skatint ų gerinti oficialios kontrol ės sistemų veiksmingum ą ir leistų 
Komisijai geriau priži ūrėti įgyvendinim ą. Be to, padidinus skaidrum ą būtų prisidėta 
prie tikslo užtikrinti, kad mokestin ės pajamos neb ūtų netinkamai apskai čiuojamos 
atsižvelgiant į numatom ą jų naudojimo paskirt į (kompensuoti kontrol ės išlaidas).  
                                                 
6 Sektoriaus produkcijos vert ė 400 mlrd. EUR per metus. Įmonių skaičius – 60 000 (Eurostatas, 2008 m.). 
Vidutinės su vienu veiklos vykdytoju susijusios metinio inspektavimo išlaidos, kai susigr ąžinamos 
visos išlaidos, yra apytiksliai 80 000 EUR per metus (pramon ės duomenys). 
 
LT 13   LT Galimybė valstybėms narėms sušvelninti vis ų išlaidų susigrąžinimo poveik į labai 
mažoms įmonėms jas visiškai arba iš dalies atleidžiant nuo mokes čių mokėjimo su 
sąlyga, kad tokia pati suma kompetentingoms institucijoms bus pervesta iš bendro 
biudžeto, nesumažina kompetenting ų institucij ų išteklių, kurie būtini jų kontrolės 
užduotims atlikti.  
3 pasirinktis. Supaprastinimas ir integravimas  
Visiškai integruota kontrol ės visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje sistema labai 
padidintų vykdymo užtikrinimo efektyvum ą dėl supaprastinimo ir s ąveikų teikiamų 
privalumų, o tai pad ėtų įvykdyti žem ės ūkio maisto grandin ės teisės aktų tikslus. 
Valstybės narės gali iš dalies arba visiškai atleisti nuo mokes čių labai mažas įmones 
su sąlyga, kad tokia pati suma b ūtų pervesta kompetentingoms institucijoms iš 
bendro biudžeto asignavim ų.  
Be poveikio, nurodyto pagal 2 pasirinkt į, išplečiant reglamento taikymo srit į ir 
įtraukiant augal ų sveikatą, augalų dauginam ąją medžiag ą ir šalutinius gyv ūninius 
produktus pagal 3 pasirinkt į būtų užtikrintas suderintas poži ūris į oficialią kontrolę 
visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje ir prireikus atsižvelgta į kiekvieno sektoriaus 
ypatumus. Bendra sistema b ūtų nuoseklesn ė ir patikimesn ė, kadangi visuose 
sektoriuose b ūtų taikomi tie patys mechanizmai ir keliamos tokios pa čios užduotys. 
Pradines naujos akreditavimo prievol ės augalų sveikatos laboratorijoms išlaidas 
padengtų ES (žr. XIX priedo p. 194), be to, numatytas 5 met ų pereinamasis 
laikotarpis sklandžiam naujos prievol ės įdiegimui palengvinti . 
4 pasirinktis. Supaprastinimas, integravimas ir didesnis išlaid ų kompensavimas  
Pagal šią pasirinkt į išplėtus privalom ų mokesčių taikymo srit į ir į ją įtraukus vis ą 
pagrindin ę žemės ūkio maisto grandin ės srities veikl ą būtų pagerintas kontrol ės 
sistemos tvarumas apskritai ir sumaži ntas jos priklausomumas nuo biudžeto 
sprendimų. Taip pat b ūtų užtikrintas teisingesnis inspektavimo mokes čių taikymas, 
nes būtų pašalintas galiojan čios sistemos tr ūkumas, susij ęs su tuo, kad 
apmokestinami tik kai kuri ų kategorij ų veiklos vykdytojai. Valstyb ės narės gali iš 
dalies arba visiškai atleisti nuo mokes čių labai mažas įmones su s ąlyga, kad tokia 
pati suma b ūtų pervesta kompetentingoms inst itucijoms iš bendro biudžeto 
asignavim ų. 
Vis sunkiau pagr įsti tradicin į privalom ų mokesčių taikymą (daugiausia) tik m ėsos ir 
pieno sektoriams ir gyv ūninių produktų pasienio kontrolei, kur į apmokestinami 
veiklos vykdytojai vertina kaip nes ąžiningą. Vis dėlto priimant š į reglament ą ir 
nustatant reikalavim ą kompetentingoms institucijoms vertinti rizik ą ir planuoti bei 
vykdyti kontrol ę visoje žem ės ūkio maisto grandin ėje, tik ši ų sektorių 
apmokestinimas neb ėra racionalus. Pagal 4 pasirinkt į būtų užtikrinta, kad privalomi 
mokesčiai taip pat b ūtų taikomi pagrindiniams žem ės ūkio maisto grandin ės 
sektoriams, o maisto ir pašar ų veiklos vykdytojai tur ėtų tiesiogin ės naudos iš 
veiksmingai vykdomos oficialios kontrol ės, kuri pad ėtų jiems tiekti rinkai saug ų 
maistą ir pašarus. Išlaid ų susigrąžinimo reikalavimo išpl ėtimas įtraukiant vis ą 
kontrolės veiklą, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašar ų saugą, užtikrint ų, kad 2 
pasirinkties teigiamas poveikis d ėl didesnio kontrol ės tvarumo pasiekt ų platesnį 
mastą.  
 
LT 14   LT Ekonominis poveikis kiekvienai valstybe i narei ir veiklos vykdytojams priklausyt ų 
nuo to, ar (ir kokiu mastu) valstyb ė narė jau apmokestina sektorius, kuriems n ėra 
taikomi privalomi mokes čiai. Turimi duomenys iš valstybi ų narių, kurios tai daro, 
rodo, kad sumos yra įvairios, priklausomai nuo verslo dydžio ir apyvartos, ir sudaro 
nedidelę gamybos s ąnaudų dalį. Pavyzdžiui, kasmet taikomi mokes čiai nepaisant 
to, ar faktiškai buvo vykdyt as inspektavimas tais metais, ar ne, gali svyruoti nuo 
nedidelių (84,5 EUR per metus mažiausiems Be lgijos restoranams) iki didesni ų, 
nors ir nelabai reikšming ų, sumų (1 500 EUR per metus didžiausioms 
pramonin ėms Italijos kepykloms) .  
Valstybėse narėse, kur apmokestinamos kie kvieno inspektavimo faktin ės išlaidos, 
sumos skiriasi priklausomai nuo kontrol ės veiklos darbo valandos kainos. Oficialios 
kontrolės dažnumas priklauso nuo rizikos, veiklos vykdytoj ų atitikties istorijos, j ų 
savikontrol ės tikslais atliekam ų tikrinim ų patikimumo ir pan., ir skiriasi pagal 
sektorius ir verslo kategorijas. Tipinis  iliustracinis pavyzdys  būtų maisto srities 
mažmenininko atvejis: 1 inspektorius, vykdydamas kasmetin ę kontrolę, praleidžia 
1,5 valandos tikrinimams ir 1,5 valandos tikrinimams pasiruošti ir ataskaitai parengti. Tokios hipotetin ės kontrol ės išlaidos , kai apmokestinama kontrol ės trukmės 
pagrindu, 
siektų apie 50 EUR  per metus Lenkijoje ir 150 EUR  per metus Italijoje. 
Restorano inspektavimo dažnumas b ūtų panašus, bet pats inspektavimas trukt ų 
ilgiau, o išlaidos b ūtų 30–40 proc. didesn ės (65 EUR per metus Lenkijoje ir iki 210 
EUR per metus Italijoje). Gl obaliu mastu tai garantuot ų nuo 2,3 mlrd. EUR iki kelis 
kartus didesn ės sumos (iki 37 mlrd. EUR hipotetiniu vis ų veiklos vykdytoj ų 
apmokestinimo dydžiu, kuris dabar taikom as didžiausiems maisto ekonominiams 
veiklos vykdytojams, t. y. apie 1 500 EUR, atveju)7. 
Kaip ir pagal 2 pasirinkt į, 4 pasirinktis lemt ų ribotą papildom ą administracin ę naštą 
kompetentingoms institucijoms sukuriant mokes čių rinkimo sistem ą, kurios mastas, 
palyginti su pagal 2 pasirinkt į tenkančia našta, b ūtų nežymiai didesnis d ėl platesnės 
skaičiavimų aprėpties. Tokios išlaidos ilgainiui sumaž ėtų, nes mokes čių rinkimo 
mechanizmai tapt ų paprastesni ir veiksmingesni. Valstyb ėms narėms būtų suteiktas 3 
metų pereinamasis laikotarpis.  
                                                 
7 Nauj ų mokesčių taikymas sektoriams, kurie apmokestinami privalomais mokes čiais (t. y. m ėsos 
sektoriaus mokes čių didinimas pagal 2 pasirinkt į), ir tam tikr ų veiklos vykdytoj ų apmokestinimas pirm ą 
kartą pagal 4 pasirinkt į. Įmonių skaičius – 25 mln. (Eurostatas, 2008 m.). Tipinis mokes čių, taikomų 
pagal 4 pasirinkt į, dydis – 85–1 500 EUR ( ˛r. pirmiau). 
 
LT 15   LT 6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
3 lentelė. Pasirinktys, lyginamos pagal tikslus  
Bendrieji tikslai  1A pasirinktis  1B 
pasirinktis2 pasirinktis  3 pasirinktis  4 pasirinktis  
Prisidėti prie sklandaus vidaus 
rinkos veikimo skatinimo  (--) Valstybi ų narių 
skirtumai, tik ėtina, 
padidėtų ir paveikt ų 
konkurencingum ą  (0) (+)Iškraipymai d ėl 
skirtingos praktikos 
(mokesčių) b ūtų 
pašalinti (kur privalomi mokes čiai 
taikomi šiuo metu) (++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį, be to, 
supaprastintos 
oficialios kontrol ės 
taisyklės b ūtų 
taikomos visose 
žemės ūkio maisto 
grandinės srityse  (+++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį, be to, su 
mokesčiais susij ę 
iškraipymai b ūtų pašalinti 
ir naujose srityse, kuriose 
taikomi privalomi 
mokesčiai  
Užtikrinti aukšto lygio žmoni ų, 
gyvūnų ir augal ų sveikatos 
apsaugą ir gyv ūnų gerovę ir 
neleisti, kad tam pakenkt ų 
galimas ES teis ės aktų 
neįgyvendinimas  (-) Galimas kontrol ės 
veiksmų skaičiaus ir 
galimybių reaguoti į 
riziką sumažėjimas (0) (+) Labiau rizika 
grindžiama kontrol ė 
padidintų reagavimo į 
riziką veiksmingum ą ir 
pajėgumą  (++) Kontrol ės 
veiksmingumas 
maksimaliai padidinamas ir 
sumažinama ne visai 
optimalios apsaugos rizika
 (++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį 
Užtikrinti tinkam ą ir vienod ą ES 
teisės aktų įgyvendinim ą (-) Galimas ne visai 
optimalus įstatymų 
vykdymo 
užtikrinimas, jei 
sumažėtų ištekliai  (0) (+) Aiškesnis 
apmokestintin ų 
veiksmų ir išlaid ų 
sąrašas; tik išlaidomis 
grindžiami mokes čiai  (+++) Tie patys 
reikalavimai ir tos 
pačios užduotys 
visuose  žemės ūkio 
maisto grandin ės 
sektoriuose  (++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį 
Užtikrinti išsam ų ir nuosekl ų 
požiūrį į oficialią kontrolę visoje 
žemės ūkio maisto grandin ėje (0) (0) (+) Nuoseklus rizika 
grindžiamos kontrol ės 
principo taikymas   (++) Tos pa čios 
užduotys ir 
mechanizmai visuose 
sektoriuose   (++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį 
Sudaryti s ąlygas veiksmingiau 
naudoti nacionalinius kontrol ės 
išteklius  (0) (0) (+) Vien tik rizika 
grindžiamas poži ūris  (++) Visų žemės ūkio 
maisto grandin ės 
sričių įtraukimas leist ų 
visuose sektoriuose prioritetą suteikti 
rizikai  (++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį 
Mažinti administracin ę naštą ir 
panaikinti nereikalingus 
reikalavimus  (0) Pašalinama ES 
mokesčių taisykli ų 
administracin ė našta, 
bet valstyb ės narės 
administruot ų savo 
sistemas  (0) (+) Pasenusi ų planų ir 
ataskaitų atsisakyta  (+) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį (+) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį 
Skatinti valstybi ų narių glaudesn į 
bendradarbiavim ą oficialios 
kontrolės rezultatams gerinti  (0) (0) (+) Gali b ūti priimtos 
administracinio 
bendradarbiavimo 
taisyklės, vystomos 
sąveikos (invazin ės 
svetimos r ūšys) (++) Galimos s ąveikos 
ir su augal ų sveikatos, 
augalų dauginamosios 
medžiagos sektoriais   (++) Kaip ir pagal 3 
pasirinktį 
Užtikrinti, kad b ūtų prieinami 
tinkami ištekliai  (-) Pakankamas finansavimas 
priklausyt ų nuo 
biudžeto paskirstymo 
pasirinkim ų – išlaid ų 
susigrąžinimą 
veikiausiai b ūtų 
sunkiau užtikrinti krizės laikotarpiu  
 (- -) 
Nepakanka
mos lėšos, 
nes 
neapmokestintos labai 
mažos 
įmonės (++) Išlaidos b ūtų 
susigrąžinamos per 
mokesčius, tod ėl 
priklausomumas nuo 
nacionalini ų biudžet ų 
ir spaudimas jiems 
sumažėtų (++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį (+++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį, bet platesniu 
mastu 
Užtikrinti vienod ą ir sąžiningą 
oficialios kontrol ės finansavim ą (-) Neužtikrinamos 
vienodos s ąlygos, nes 
požiūriai į mokesčius 
veikiausiai skiriasi   (-) 
Nevienodos 
sąlygos, nes 
labai mažos 
įmonės turi 
pranašum ą  (++) Visi privalomais 
mokesčiais 
apmokestinti veiklos 
vykdytojai padengt ų 
faktines kontrol ės 
išlaidas  (+) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį (++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį, be to, visi 
veiklos vykdytojai, 
turintys daugiausia 
naudos iš kontrol ės, būtų 
apmokestinti  
 
LT 16   LT Didinti skaidrum ą, taip pat ir 
oficialios kontrol ės finansavimo 
sistemos  (0)  (++) Gali b ūti nustatyti 
išsamesni didelio 
skaidrumo reikalavimai; 
mokesčio mechanizmo 
skaidrumas padid ėtų  (++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį  (++) Kaip ir pagal 2 
pasirinktį 
 
 
LT 17   LT   1A 
pasirinktis.  
Nereglamentu
oti mokes čių 1B 
pasirinktis
. Atleisti 
nuo 
mokesčių 
labai 
mažas 
įmones  2 pasirinktis. 
Supaprastinimas  3 pasirinktis. 
Supaprastinimas ir 
integravimas8 4 pasirinktis. 
Supaprastinimas, 
integravimas ir 
didesnis išlaid ų 
kompensavimas  
  Veiksmas  EUR Veiksmas  EUR Veiksmas  EUR Veiksmas EUR 
Išlaido
s Pranešimų 
sistemos d ėl 
mokesčių 
apskaičiavi
mo ir 
apmokestini
mo jais 
sukūrimas ir 
veikimas  0,5 mln. 
EUR 
vienkartin ės 
išlaidos  
+ 
2 000 EUR 
per metus  
(vienai 
valstybei 
narei)  Taip pat 
(kaip pagal 2 
pasirinktį + 
augalų 
sveikata ir 
augalų 
dauginamoji 
medžiaga)  Taip 
pat  Taip pat kaip pagal 
2 ir 3 pasirinktisTaip pat 
 
Valstyb
ės narės 
kompete
ntinga 
instituci
ja 
Nauda  Priklausys nuo kiekvienos 
valstybės narės pasirinkimo, 
ar apmokestinti ar ne oficiali ą 
kontrolę (1A), ar susigr ąžinti 
labai maž ų įmonių kontrolės 
išlaidas iš kit ų ekonomin ės 
veiklos vykdytoj ų, taip pat 
nuo tokio susigr ąžinimo 
procentin ės dalies (1B)  
Stabilus 
finansavima
s jau 
apmokestin
amose 
srityse, t. y. 
mėsos 
sektoriuje 
(susigrąžin
amos 
išlaidų 
procentin ės 
dalies 
didinimas 
siekiant 
visų išlaidų 
susigrąžini
mo) Priklauso nuo 
susigrąžinam
ų išlaid ų 
procentin ės 
dalies 
valstybėse 
narėse. 
Apytiksliai 
0,9–3,4 
mlrd. EUR 
naujų lėšų 
per metus 
visose ES 
valstybėse 
narėse910 Taip pat  Taip 
pat  Visos 
oficialios 
kontrolės 
visų 
išlaidų 
susigrąžin
imas 
apmokesti
nant visus 
registruot
us veiklos 
vykdytoju
s + 
mokesčių 
didinimas 
pagal 2 
pasirinktį  Apytikslė 
bendra 
suma iš 
naujų 
mokesčių 
2,3–37 
mlrd. 
EUR  
visose ES 
valstybės
e narėse11 
+ 0,9–3,4 
mlrd. 
EUR per 
metus  
 
Ekonom
inės 
veiklos 
vykdyto
jai Išlaido
s Priklausys nuo kiekvienos valstybės narės pasirinkimo, 
ar apmokestinti ar ne oficiali ą 
kontrolę (1A), ar susigr ąžinti 
labai maž ų įmonių kontrolės 
išlaidas iš kit ų ekonomin ės 
veiklos vykdytoj ų, taip pat 
nuo tokio susigr ąžinimo 
procentin ės dalies (1B) Esamų 
mokesčių 
didinimas 
(mėsos 
sektoriui) 
siekiant 
susigrąžinti 
visas 
išlaidas  Priklauso nuo 
susigrąžinam
ų išlaid ų 
procentin ės 
dalies 
valstybėse 
narėse. 
Apytikriai 
0,9–3,4 
mlrd. EUR 
iš nauj ų 
mokesčių Taip pat 
(kaip pagal 2 
pasirinktį + 
augalų 
sveikata ir 
augalų 
dauginamoji 
medžiaga)  Taip pat  Naujos 
išlaidos 
neapmoke
stintiems 
veiklos 
vykdytoja
ms (ne 
mėsos 
sektorius) 
+ 
mokesčių 
didinimas Apytiksli
ai iš viso 
naujų 
mokesčių 
2,3–37 
mlrd. 
EUR per 
metus 
visose ES 
valstybės
e narėse 
+ 0,9–3,4 
                                                 
8 Pagal 3 pasirinkt į išlaidos ir (arba) nauda yra susijusios su augal ų sveikatos, augal ų dauginamosios 
medžiagos ir šalutini ų gyvūninių produktų įtraukimu į taikymo srit į, šių sričių poveikis šiems 
sektoriams įvertintas atitinkamuose Poveikio vertinimuose, kurie čia nėra įtraukti. 
9 Sektoriaus produkcijos vert ė 400 mlrd. EUR per metus ( Įmonių GD). Įmonių skaičius – 60 000 
(Eurostatas, 2008 m.). Vidutin ės su vienu veiklos vykdytoju susijusios metinio inspektavimo išlaidos, 
kai susigr ąžinamos visos išlaidos, yra apytiksliai 80 000 EUR per metus (Poveikio vertinimo XI 
priedas). 
10 Dauguma veiklos vykdytoj ų atskirose valstyb ėse narėse šiuo metu apmokestinami nuo 30 iki 80 proc. 
inspektavimo išlaid ų, kai kuriems mokant 100 proc. 
11 Nauji mokes čiai tuose sektoriuose, kurie bus apmokestinti pagal 4 pasirinkt į pirmą kartą. Šie skai čiai 
atitinka dvi kraštutines hipotezes, pagal kurias visi veiklos vykdytojai apmokestinami mokes čių dydžiu, 
šiuo metu taikomu mažiausiems ir didžiausiems ekonomin ės veiklos vykdytojams. Šiuo metu 
neapmokestint ų veiklos vykdytoj ų skaičius – 25 mln. (Eurostatas, 2008 m.). 
 
LT 18   LT (visose ES 
valstybėse 
narėse) 
(apytiksliai 
0,2–0,8 proc.  
metinės 
produkcijos 
vertės mėsos 
sektoriuje12 pagal 2 
pasirinktį mlrd. 
EUR per 
metus 
Nauda  Rizika 
grindžiamas 
požiūris į 
veterinarini
ų vaist ų 
kontrolę ES mastu 
būtų 
sutaupyta 
12,4–98,5 
mln. EUR 
per metus  
(padengtų 
mokesčiais) Taip pat  Taip 
pat  Taip pat kaip pagal 
2 ir 3 
pasirinktisTaip pat  
                                                                                                                                                         
12 Remiantis JK pramon ės apskaičiavimais. 
 
LT 19   LT Pasirinktas variantas  
Laikoma, kad tikslai geriausiai įgyvendinami pagal 4 pasirinkt į (žr. suvestin ę 
pirmiau pateiktoje lentel ėje). Faktiškai, nors į bendrą teisės aktų sistemą įtraukus 
visus žem ės ūkio maisto grandin ės sektorius susidaryt ų nedidelės susijusios išlaidos, 
tai būtų geriausias b ūdas siekti supaprastinimo, aiškumo, der ėjimo ir administracin ės 
naštos mažinimo. Kalbant apie kontrol ės finansavim ą, pagal 4 pasirinkt į 
užtikrinamas ilgalaikis nacionalini ų kontrolės sistemų tvarumas mažinant j ų 
priklausomum ą nuo vieš ųjų finansų ir mažinant rizik ą, kad ekonomikos ir finans ų 
krizė paveiktų esamų kontrolės išteklių lygį. Nedideles papildomos veiklos 
vykdytojų išlaidas kompensuot ų veiksmingesn ė kontrolė, atitikties skatinimo 
mechanizmai ir geresn ė kontrolės tarnybų atskaitomyb ė. 
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
ES teisės aktų sistemos, taikomos oficialiai kontrolei visoje žem ės ūkio maisto 
grandinėje, persvarstymu siekiama gerinti sistemos veiksmingum ą ir nuoseklum ą ir 
užtikrinti ilgalaik į tvarumą. Laikoma, kad įgyvendinant bet kuri ą pasirinkt į būtų 
patikslintos galiojan čios taisykl ės, kurias valstybi ų narių kompetentingoms 
institucijoms b ūtų lengviau taikyti. Siekiant įvertinti si ūlomų priemoni ų sėkmę 
nustatyti tokie pagrindiniai pažangos r odikliai, suderinti su politikos veiksm ų veiklos 
tikslais: 
Veiklos tikslai  Rodikliai  
Nustatyti bendr ą paprastesn ę oficialios kontrol ės teisės 
aktų sistemą – Komisijos gautas teisinio paaiškinimo prašym ų 
skaičius  
– ES lygmens teis ės aktų, taikomų oficialiai kontrolei 
kiekviename sektoriuje ir (arba) kiekvienam 
produktui, skai čius 
– Praneštas deklaruojamos vidutin ės administracin ės 
naštos pramonei ir valstyb ėms narėms pasikeitimas  
Visa kontrol ė, įskaitant kontrol ę pasienyje, grindžiama 
rizika Valstybių narių priežiūra, ar po šio persvarstymo atsirad ę 
ištekliai naudojami kontrolei didesn ės rizikos srityse atlikti  
Didesnis atvej ų skaičius, kai tarpvalstybinio vykdymo 
užtikrinimo klausimai išsprendžiami teikiant 
administracin ę pagalbą ir bendradarbiaujant  – Kontakt ų per Reglamento 35 straipsnyje numatytus 
administracin ės pagalbos kontaktinius centrus skai čius 
– Ekonomin ės veiklos vykdytoj ų skundų dėl valstybi ų 
narių neatliekam ų koordinuojam ų tyrim ų 
tarpvalstybiniais neatitikties atvejais skai čius  
Didesnis formali ų priemoni ų, skirtų kompetentingoms 
institucijoms ir muitin ėms bendradarbiauti vykdant 
oficialią kontrolę, skaičius Kompetenting ų institucij ų ir kitų institucij ų, įskaitant 
muitines, įformintų susitarim ų dėl paslaugų lygio skai čius 
Mažesnis nepatenkinam ų vykdymo užtikrinimo rezultat ų 
skaičius Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitose, 
susijęs su ištekli ų trūkumu Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskait ų, kuriose 
nurodomas ištekli ų trūkumas valstyb ėse narėse, skaičiaus 
kitimo tendencijos