Tradicinės taisyklės dažnai nėra pritaikytos technologijų pažangai ir rinkimų kampanijoms ir kai kuriais atvejais gali būti apeinamos dėl to, kad internetas yra be sienų, taip pat dėl reglamentavimo spragų. Didėjantis skaitmeninės reklamos naudojimas politinėse kampanijose ir tarpvalstybinis pagrindinių politinių uždavinių aspektas – nuo klimato kaitos ir migracijos iki kovos su COVID-19 pandemija – susijusias problemas paaštrino dar labiau. Akivaizdu, kad politinės reklamos rinka, kuri 2019 m. ES buvo vertinama daugiau nei 100 mln. EUR, didėja ir tampa vis sudėtingesnė ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų. Nevienodas reglamentavimas valstybėse narėse ir įvairiose žiniasklaidos priemonėse (pavyzdžiui, televizijai ir radijui taikomos skirtingos taisyklės) daro poveikį įmonėms, veikiančioms tarpvalstybiniu mastu arba rengiančioms reklamos kampanijas įvairiose platformose, kurios turi atitikti daugybę dažnai neaiškių skaidrumo reikalavimų, o dėl pastarųjų atsiranda teisinis netikrumas ir susidaro susijusių reikalavimų vykdymo sąnaudų.

2019 m. Europos Parlamento rinkimuose agituoti tarpvalstybiniu mastu norėjusioms Europos politinėms partijoms kilo sunkumų, todėl Europos Parlamentas paragino imtis reformos. Spartus politinių diskusijų perkėlimas į internetinę aplinką taip pat paskatino internetinės politinės reklamos rinkos, kurioje Europos politikos subjektai 2019 m. Europos Parlamento rinkimams Europoje išleido 23 mln. EUR, augimą. ES piliečiams, norintiems pasinaudoti savo teise balsuoti kitose valstybėse narėse, taip pat kilo kliūčių tiek per Europos Parlamento, tiek per vietos savivaldos rinkimus.

Skaitmeninė pertvarka šią padėtį pakeitė. Ji suteikė beprecedenčių priemonių ne tik susisiekti su žmonėmis, įskaitant gyvenančius užsienyje, bet ir pritaikyti pranešimus jų asmeniniams pomėgiams ir propaguoti idėjas peržengiant tradicines ribas. Be to, skaitmeninės priemonės panaikino ribą tarp tikros informacijos ir politinės agitacijos, taip pat atvėrė kelią naujiems primestiems ir neskaidriems atrankiojo adresavimo ir amplifikacijos metodams, kurie daro paslėptą įtaką rinkėjams. Dėl šių pokyčių mažėja galimybių susipažinti su nuomonių įvairove, vyksta demokratinių diskusijų fragmentacija ir didėja manipuliavimo rizika. Dabar politinėse kampanijose svarbus vaidmuo tenka daugybei naujų subjektų: internetinėms platformoms, socialiniams tinklams, duomenų tvarkymo įmonėms. Dėl šių pokyčių kilo daugybė problemų – nuo netinkamo piliečių duomenų naudojimo iki internetinių platformų negalėjimo arba nenoro įgyvendinti kovos su dezinformacija politiką. Šioje sudėtingoje aplinkoje paslaugas siūlantys asmenys susiduria su kliūtimis, įskaitant teisinį netikrumą. Jei dėl tokios padėties nebus imtasi priemonių, pagal dabartines augančios internetinės politinės reklamos rinkos prognozes minėtos problemos ilgainiui tik didės.

Anksčiau politiniai kandidatai vykdydami kampaniją daugiausiai su agitacija vaikščiodavo nuo durų prie durų, rengdavo susitikimus, taip pat platindavo lankstinukus arba duodavo interviu televizijai ir radijui. Atskaitomybė už politinę reklamą ir jos skaidrumas buvo užtikrinami nacionaliniu lygmeniu taikant aiškias taisykles. Pavyzdžiui, buvo galima aiškiai nustatyti, kokios taikomos radijo eterio laiko arba atsakomybės už spaudinius taisyklės ir kokie yra pagrindiniai veikiantieji subjektai, visų pirma politinės partijos. Be to, politinės diskusijos ir veikiantieji subjektai iš esmės buvo nacionalinio lygmens.

Pirma, siūlomomis taisyklėmis bus įtvirtintas teisėtas poreikis užtikrinti už atlygį teikiamų politinės reklamos paslaugų skaidrumą, kad būtų galima apsaugoti ir plėtoti ES vidaus rinką laikantis pagrindinių teisių, proporcingumo ir subsidiarumo principų. Jomis bus siekiama spręsti problemas, susijusias su pagrindinės informacijos, tokios kaip politinių pranešimų kilmė, tikslai, šaltiniai ir finansavimas, slėpimu ir klaidingu pateikimu, taip pat su pranešimo politinio pobūdžio atskleidimu – tai būtina, kad būtų galima priimti pagrįstus politinius sprendimus. Naujos taisyklės padėtų užtikrinti, kad piliečiai galėtų aiškiai atpažinti politinės reklamos skelbimą. Jie matys aiškiai pateiktą užsakovo pavadinimą, taip pat iš skaidrumo pranešimo galės sužinoti politinės reklamos skelbimui išleistas sumas, panaudotų lėšų šaltinius ir sąsają tarp reklamos skelbimo ir atitinkamų rinkimų ar referendumų. Reglamente taip pat atsispindi dinamiškas skaitmeninės politinės reklamos procesas, nes reklamos gamybos grandinėje šiuos procesus gali valdyti vienas ar keli paslaugų teikėjai.

Antra, siekiant išsaugoti demokratinį procesą ir kartu užtikrinti aukšto lygio duomenų apsaugą, siūlomu reglamentu bus siekiama mažinti riziką, kylančią taikant tam tikrus atrankiojo adresavimo, amplifikacijos ir optimizavimo metodus. Be to, reglamentas padės išvengti naujo suderintos politinės reklamos rinkos suskaidymo dėl galimų būsimų taisyklių. Europos demokratijos veiksmų plane Komisija pateikė pirmąjį iššūkių, susijusių su politine reklama, ir klausimų, susijusių su naujais metodais, kuriuos taikant reklama adresuojama remiantis vartotojų asmens duomenimis, įvertinimą. Tokie politinėje reklamoje naudojami atrankiojo adresavimo, amplifikacijos ir optimizavimo metodai sudaro sąlygas pritaikyti politinės reklamos skelbimus pagal konkrečius asmens ar grupės profilius, dažnai jiems to nežinant ir remiantis, pavyzdžiui, duomenimis grindžiamu elgesio profiliavimu. Nepriklausomai nuo to, ar duomenys buvo gauti tinkamai, šiais metodais gali būti piktnaudžiaujama siekiant išnaudoti piliečių pažeidžiamumą.

Be to, ES piliečiai turi teisę gauti objektyvią, atvirą ir įvairiapusišką informaciją, o tai savo ruožtu yra viena iš būtinų klestinčios demokratijos sąlygų. Tam gali turėti įtakos atrankiojo adresavimo, amplifikacijos ir optimizavimo metodų naudojimas, nes šie metodai gali būti pasitelkiami siekiant orientuoti žmones į tam tikrą turinį ir padaryti taip, kad gauti tuos pranešimus, kuriuos demokratinėje valstybėje jie turi teisę išgirsti ir komentuoti, arba jų ieškoti jiems būtų sunkiau arba ne taip įdomu. Tai prieštarauja atvirų demokratinių diskusijų, kuriose susiduriama su įvairiomis idėjomis, principams. Be to, taip ribojamos politinių subjektų galimybės tokiose diskusijose reaguoti į pranešimus, įskaitant kaltinimus.

Todėl siūlomu reglamentu bus draudžiama naudoti tokius atrankiojo adresavimo ir amplifikacijos metodus, jei jiems netaikomi tikro skaidrumo reikalavimai. Juo taip pat bus ribojamas ir reglamentuojamas tam tikrų neskelbtinų asmens duomenų naudojimas, įskaitant tuos atvejus, kai duomenų tvarkymas susijęs su žmonių grupavimu pagal saugomas interesų kategorijas, pavyzdžiui, religiją ar seksualinę orientaciją, arba pagal numanomus interesus. Todėl fiziniai asmenys turės dar daugiau galimybių nustatyti, ar apskritai ir kokiu būdu jie yra pasirinkti kaip politinės reklamos adresatai, ir nuspręsti, ar jie to nori, ar ne. Be to, fiziniai asmenys galės gauti svarbios informacijos apie tai, koks atrankiojo adresavimo metodas naudojamas ir kodėl, kam ir kokiu tikslu jis taikytas (pavyzdžiui, dėl to, kad jie gyvena tam tikroje vietoje ir kad artėja vietos rinkimai), kokie naudojami duomenų šaltiniai, taip pat koks tikslinės auditorijos dydis. Be to, bus galima susipažinti su veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant laikytis pasiūlymo reikalavimų dėl atrankiojo adresavimo, aprašu.

Siūlomas reglamentas grindžiamas atitinkamais ES teisės aktais, įskaitant Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR) ir siūlomą Skaitmeninių paslaugų aktą (DSA), ir juos papildo. Priėmus šį reglamentą bus nustatytos išsamios skaidrumo, atskaitomybės ir sistemų kūrimo taisyklės, taikomos reklamai internetinėse platformose, taip pat ir politinei reklamai. Siūlomą reglamentą taip pat papildys atnaujintas savireguliacinis Kovos su dezinformacija praktikos kodeksas, pagrįstas neseniai paskelbtomis Komisijos gairėmis.

Kadangi Europos politinės partijos remia tarpvalstybines komunikacijos kampanijas, tai, siekiant skatinti atskaitomybę, šioms kampanijoms taip pat turėtų būti taikomi aukšti skaidrumo standartai. Todėl Europos politinėms partijoms, kurios naudojasi politine reklama, taip pat bus nustatyti konkretūs skaidrumo reikalavimai, iš dalies keičiant (pagal kitą toliau 4 skirsnyje aprašytą iniciatyvą) Reglamentą dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo.

Bus sukurta speciali Europos politinių partijų politinės reklamos saugykla, siekiant piliečiams suteikti informaciją apie tokius politinės reklamos skelbimus, jiems išleistas lėšas, taip pat konkrečios reklamos tikslinę auditoriją. Europos politinės partijos taip pat pasirūpins, kad informacija apie jų politinės reklamos praktiką ir politiką būtų skaidriai pateikiama tiesiogiai jų svetainėse. Siūlomu reglamentu dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo taip pat bus reglamentuotas Europos politinių partijų atrankiojo adresavimo metodų taikymas.

Atsižvelgiant į tai, kad nacionalinėms politinėms partijoms taikytinų taisyklių nustatymas yra nacionalinės kompetencijos sritis, valstybės narės raginamos užtikrinti, kad Europos politinėms partijoms taikomi skaidrumo standartai būtų taikomi ir nacionalinėms politinėms partijoms ir kad naudodamosi politine reklama jos laikytųsi didelio skaidrumo reikalavimų ir Europos politinėms partijoms taikomų taisyklių. ES skaidrumo reikalavimų taikymas labai padėtų spręsti nustatytas problemas.

Vadovaudamiesi šiame dokumentų rinkinyje aprašytose iniciatyvose siūlomomis konkrečiomis ir tikslingomis nuostatomis, politinės reklamos paslaugų teikėjai vidaus rinkoje galės vykdyti savo veiklą tokioje teisinėje aplinkoje, kuri bus tinkama, suderinta, aiškesnė ir labiau prognozuojama. Kartu ES piliečiai galės gauti skaidrią politinę informaciją, kad geriau suprastų politinio diskurso svarbą ir niuansus. Priėmus siūlomą reglamentą dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo, bus prisidedama prie paslaugų vidaus rinkos plėtros, o ES piliečiams bus užtikrintas didelis politinės reklamos skaidrumas pagal Sąjungos vertybes.

Naujų politinės reklamos skaidrumo reikalavimų taikymą Komisija įvertins po 2024 m. Europos Parlamento rinkimų.

3.Judžių ES piliečių rinkimų teisės

13,5 mln. ES piliečių gyvena ne savo kilmės valstybėje narėje. Tai – judūs ES piliečiai. Šie piliečiai turi teisę balsuoti ir būti kandidatais Europos Parlamento rinkimuose ir vietos savivaldos rinkimuose savo gyvenamojoje valstybėje narėje. Vis dėlto jų aktyvumas neretai yra mažesnis nei priimančiosios valstybės piliečių.

Iš dalies taip yra dėl sudėtingų registracijos procesų jų gyvenamojoje valstybėje narėje. Judūs ES piliečiai ne visada gauna aiškią informaciją apie konkrečius rinkimus arba tą informaciją gali gauti kalba, kurios nemoka. Taip pat pasitaiko atvejų, kai ES piliečiai, užsiregistravę Europos Parlamento rinkimuose arba savivaldos rinkimuose vienoje valstybėje narėje, gali būti išregistruoti iš savo kilmės valstybės narės balsavimo sąrašų. Visa tai apsunkina judžių ES piliečių galimybę naudotis savo balsavimo teisėmis ir taip pažeidžiamos jų demokratinės teisės.

Be to, yra atvejų, kai ES piliečiai gali balsuoti du kartus per tuos pačius Europos Parlamento rinkimus: vieną kartą – savo gyvenamojoje valstybėje narėje, o kitą – savo kilmės valstybėje narėje („daugkartinis balsavimas“), o tai yra neteisėta.

Siekdama išspręsti šias problemas, Komisija siūlo atnaujinti atitinkamą dabar galiojančią teisinę sistemą. Kaip vieną iš teisėkūros priemonių Komisija siūlo teikti konkrečią informaciją judiems ES piliečiams apie jų rinkimų teises, be kita ko, apie draudimą balsuoti kelis kartus ir apie tokio balsavimo pasekmes. Todėl informacijos teikimas ir naudojamos komunikacijos priemonės turėtų būti pritaikyti konkrečioms rinkėjų grupėms, pavyzdžiui, jauniems rinkėjams. Siekdama dar labiau sumažinti galimybę tuose pačiuose rinkimuose balsuoti kelis kartus, Komisija siūlo apibrėžti bendrą duomenų rinkinį, kurį kauptų ir kuriuo keistųsi valstybių narių administracijos. Kartu Komisija siūlo uždrausti judžius ES piliečius išregistruoti iš kitų jų kilmės valstybėje narėje rengiamų rinkimų sąrašų remiantis vien šiais duomenų mainais.

Komisija taip pat siūlo įdiegti standartizuotus visomis ES kalbomis prieinamus rinkėjo ar kandidato registracijos šablonus, kad judūs ES piliečiai galėtų lengvai užsiregistruoti savo gyvenamojoje valstybėje narėje. Valstybės narės bus prašomos judiems ES piliečiams informaciją pateikti aiškiai ir paprastai, bent jau priimančiosios valstybės narės oficialiąja kalba arba kalbomis ir kita oficialiąja Sąjungos kalba, kurią supranta kuo daugiau jos teritorijoje gyvenančių Europos Sąjungos piliečių. Šios siūlomos teisėkūros priemonės pagerins vietos savivaldos rinkimų ir Europos Parlamento rinkimų duomenų rinkimą.

Be to, Komisija įsteigs Komisijos lygmens informacijos centrą rinkimų teisių klausimais, siekdama glaudžiau susieti ir sustiprinti „Europe Direct“ kontaktinį centrą ir tarnybą „Jūsų Europos patarėjas“. Tai taip pat padės ES piliečiams ir vietos valdžios institucijoms rasti sprendimus aktualiais klausimais laikotarpiu, kai ES piliečiai gali registruotis į Europos Parlamento rinkimus, nes bus užtikrintas geresnis informavimas, geresnė paslaugų kokybė ir greitesni atsakymai į judžių ES piliečių užklausas.

Pagal dabartines teisines nuostatas valstybėms narėms leidžiama nustatyti, kad tik jų piliečiai vietos savivaldos rinkimuose gali kandidatuoti į kai kurias pareigas, pavyzdžiui, į renkamo pagrindinio vietos savivaldos administracinio vieneto vykdomosios valdžios valdančiosios kolegijos vadovo, pavaduotojo ar nario pareigas. Kelios valstybės narės pasinaudojo šia nuostata ir taip apribojo judžių ES piliečių galimybes dalyvauti politiniame tos vietovės, kurioje jie gyvena, gyvenime. Iš dalies pakeistose taisyklėse bus reikalaujama, kad valstybės narės reguliariai praneštų apie tokių priemonių taikymą, kad būtų galima įvertinti poreikį jas ir toliau taikyti. Komisija toliau skatins keitimąsi geriausia patirtimi šiuo klausimu ES bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinkle, siekdama paraginti valstybes nares apsvarstyti, ar negalėtų būti sudarytos vienodos galimybės naudotis tokiomis funkcijomis vietos savivaldos rinkimuose.