Briuselis, 7.7.2005 KOM(2005) 306 galutinis KOMISIJOS PRANEŠIMAS biudžeto valdymo institucijai dėl bendrajame biudžete numatytų garantijų padėties 2004 m. gruodžio 31 d. {SEC(2005)915} TURINYS Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2004 m. birželio 30 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 3 1. Įvadas: Operacijų rūšys 3 2. Pokyčiai nuo 2004 m. birželio 30 d. ataskaitos 3 3. Rizika 4 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. gruodžio 31 d. 4 3.2. Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos 2004 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A2 lentelę) 5 3.3. Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2004 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A3 lentelę) 5 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 4.1. Mokėjimai iš išteklių grynaisiais pinigais 5 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų valstybėms ne narėms analizė 5 6. Garantijų fondo padėtis 2004 m. gruodžio 31 d. 6 7. Santykinis vientisumas 6 Antra dalis: Galimos rizikos analizė: ekonominė ir finansinė valstybių ne narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 7 1. Įvadas 7 2. Šalys kandidatės 7 3. Vakarų Balkanų valstybės 7 4. Naujos nepriklausomos valstybės 8 Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2004 m. birželio 30 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas [1] 1. ĮVADAS: OPERACIJų RūšYS Sąjungos biudžetu mažinama rizika susidaro dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: Europos Bendrijų suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų (mokėjimų balanso paskolos valstybėms narėms ir makrofinansinės pagalbos paskolos valstybėms ne narėms) ir paskolos siekiant mikroekonominių tikslų (Euratomo ir EB naujosios Bendrijos priemonės (EB-NBP)[2] paskolos valstybėms narėms bei Euratomo ir Europos investicijų banko (EIB) paskolos[3] valstybėms ne narėms). 2. POKYčIAI NUO 2004 M. BIRžELIO 30 D. ATASKAITOS Dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims 2004 m. gruodžio 7 d. Taryba nusprendė išplėsti ankstesnių sprendimų taikymo sritį, numatydama teikti tolesnę makrofinansinę pagalbą Serbijai ir Juodkalnijai (2004/862/EB) ir Bosnijai ir Hercegovinai (2004/861/EB). Taryba nepriėmė jokio naujo sprendimo dėl Naujų nepriklausomų valstybių (NNV), tuo tarpu 2004 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo Armėnijoje, Tadžikistane ir Gruzijoje.[4] Dotacijų forma išmokėta suma iš viso siekė 22 mln. EUR: 10 mln. EUR – Serbijai ir Juodkalnijai, 5,5 mln. EUR – Armėnijai, ir 6,5 mln. EUR – Gruzijai. Remiantis galiojančiu sprendimu, Bulgarijai buvo išmokėta paskola (Kozloduy, 30 mln. EUR), susijusi su Euratomo sritimi. Buvo priimtas naujas Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis 2000 m. gruodžio 13 d. sprendimą (K(2000)3812), kuriuo sumažinta Euratomo paskolos Ukrainos K2R4 elektrinei suma, dėl kurios sprendimas jau buvo priimtas[5]. Dėl EIB įgaliojimų 2004 m. gruodžio 22 d.[6] Taryba nusprendė iš dalies pakeisti Sprendimą 2000/24/EB, taip atsižvelgdama į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką. Tą pačią dieną[7] Taryba nusprendė suteikti Bendrijos garantiją EIB dėl nuostolių, susijusių su paskolomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje; bendra didžiausia suma siekia iki 500 mln. EUR. Išimtinė Bendrijos garantija EIB yra 100 %. Garantija skirta paskoloms, suteiktoms iki 2007 m. sausio 31 d. (su galimybe pratęsti šešiems mėnesiams). Atsižvelgdama į dešimties naujųjų valstybių narių įstojimą 2004 m. gegužės 1 d., Taryba priėmė Reglamentą Nr. 2273/2004[8], iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą. Pagal Komisijos komunikatą dėl 2007–2013 m.[9] finansinės perspektyvos, ateityje finansavimo iš Garantijų fondo suma teoriškai nebus ribojama, nes finansavimas iš Garantijų fondo bus vykdomas iš biudžeto eilutės 4 antraštinėje dalyje (Išorės santykiai), o ne kaip šiuo metu – iš paskirto rezervo. 3. RIZIKA Toliau pateikiamoje rizikos analizėje atsižvelgta į nustatytas priemones dėl neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų, Bendrijos biudžeto didžiausios metinės rizikos ir didžiausios teorinės metinės rizikos (metodika paaiškinta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Patikslinti skaičiai pateikiami atitinkamose priedo A1, A2 ir A3 lentelėse. 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. gruodžio 31 d. 2004 m. gruodžio 31 d. bendra rizika siekė 15 284 mln. EUR, palyginti su 15 519 mln. EUR 2003 m. birželio 30 d. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomos operacijos, kurios po paskutinės ataskaitos pateikimo turėjo poveikio neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų sumoms. 1 lentelė: Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. gruodžio 31 d.* | mln. EUR (suapvalinta) | Mokėtina suma 2004 m. birželio 30 d. | 15 519 | Paskolų grąžinimas | Euratomas NBP Makrofinansinė pagalba EIB | 0 -18 -145 -747 | Išmokėtos paskolos | Euratomas Makrofinansinė pagalba EIB | 30 0 1 265 | EUR ir kitų valiutų keitimo kurso skirtumai | - 621 | Mokėtina suma 2004 m. gruodžio 31 d. | 15 284 | * visos paskolos su garantija (valstybių narių ir valstybių ne narių), išskyrus mokėtinas palūkanas ir negrąžintas skolas. | Su valstybių narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. gruodžio 31 d. buvo 3 360 mln. EUR, palyginti su 3 635 mln. EUR 2004 m. birželio 30 d. Su valstybių ne narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. gruodžio 31 d. buvo 11 924 mln. EUR, palyginti su 11 885 mln. EUR 2004 m. birželio 30 d. 3.2. Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos 2004 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A2 lentelę) - 2005 m. bendra didžiausia metinė rizika siekia 1 848 mln. EUR. - Rizika dėl valstybių narių siekia 544 mln. EUR. - Rizika dėl valstybių ne narių siekia 1 304 mln. EUR. 3.3. Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2004 m. gruodžio 31 d. (žr. priedo A3 lentelę) - 2005 m. didžiausia teorinė rizika siekia 1 957 mln. EUR, o pagal apskaičiavimus 2013 m. ji sieks 3 546 mln. EUR. - Didžiausia teorinė rizika dėl valstybių narių yra ta pati kaip ir didžiausia metinė rizika, kuri nurodyta 3.2 pastraipoje. - Dėl valstybių ne narių 2005 m. ji siekia 1 413 mln. EUR. Apskaičiuota, kad rizika 2013 m. sieks 3 324 mln. EUR. 4. BIUDžETO GARANTIJOSE NUMATYTų įSIPAREIGOJIMų VYKDYMAS 4.1. Mokėjimai iš išteklių grynaisiais pinigais Komisija naudojasi savo grynųjų pinigų ištekliais[10] siekdama išvengti vėlavimų ir dėl to susidarančių išlaidų aptarnaujant savo skolinimosi operacijas, kai skolininkas vėluoja sumokėti Komisijai. 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 su pakeitimais įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas. Jei gavėjas vėluoja grąžinti paskolą, kurią suteikė arba kuriai garantiją suteikė Bendrija, kreipiamasi į Garantijų fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kada skola turėjo būti grąžinta. 5. BENDRIJOS TEORINIO SKOLINIMO IR GARANTIJų SUTEIKIMO PAJėGUMų VALSTYBėMS NE NARėMS ANALIZė Iš tikrųjų Garantijų fondo mechanizmas apriboja Bendrijos skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumus valstybėms ne narėms, nes asignavimus, kurie gali būti skirti fondo atidėjimams, riboja suma, kuri garantiniam rezervui numatyta dabartinėse finansinėse perspektyvose[11]. A4 lentelėje pateikiama 2005–2006 m. Bendrijos skolinimo pajėgumų valstybėms ne narėms sąmata, kuri yra suderinta su Garantijų fondo mechanizmu. Priede išsamiau paaiškinamas apskaičiavimo metodas ir nuorodos į teisinius tekstus. 2 lentelėje parodomos neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos valstybėms ne narėms, kurių bendra suma 2004 m. gruodžio 31 d. buvo 12 068 mln. EUR. 2 lentelė: Neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos valstybėms ne narėms, mln. EUR (suapvalinta) | 1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EB (makrofinansinė pagalba), Euratomas 2. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EIB 3. Negrąžintos skolos 4. Delspinigiai 5. Mokėtinos palūkanos1 | 1 384 10 540 0 1 143 | Mokėtina suma 2004 m. gruodžio 31 d. | 12 068 | 1 Mokėtinos palūkanos pagal reglamento, įsteigiančio garantijų fondą, apibrėžimą | Fondo išteklių ir neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų santykis pagal reglamentą, įsteigiantį fondą, buvo 10,55 %, o tai yra didesnis negu 9 % – planuojamas skaičius, nustatytas Reglamente Nr. 1149/1999, iš dalies keičiančiame Reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį fondą. Taisyklėse nurodoma, kad metų pabaigoje perteklius bus grąžintas į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukų suvestinės specialiąją antraštinę dalį. 6. GARANTIJų FONDO PADėTIS 2004 M. GRUODžIO 31 D. 2004 m. gruodžio 31 d. Garantijų fondą sudarė 1 612,09 mln. EUR. 2004 m. pirmąjį pusmetį buvo nustatyti šie judėjimai: - Pirmasis ir antrasis pervedimai: 181 875 mln. EUR. - Fondo perteklius 2003 m. siekė 223,16 mln. EUR. - 2004 m. rugpjūčio 27 d. mokėjimas pagal pareikalavimą: 2 687 444,26 USD (2 230 059,13 EUR) - Susigrąžinti įsiskolinimai 2004 m. gruodžio 21 d.: iš Argentinos Respublikos 10 013 111,37 USD (7 456 334,33 EUR). - Iš viso įsiskolinimų 2004 m. gruodžio 31 d., t. y. baudos palūkanos Argentinos Respublikai, – 1 718 492,13 USD (1 261 649,75 EUR). - Grynosios įplaukos, kurias sudaro 28,9 mln. EUR, iš investicijų iš fondo turto 2004 m. gruodžio 31 d. 7. SANTYKINIS VIENTISUMAS Apskaičiuota, kad sumos fonde 2004 m. gruodžio 31 d. (1 612,09 mln. EUR), sumažintos 338 831 402,07 EUR suma pagal Reglamentą Nr. 2273/2004, ir didžiausios teorinės metinės rizikos dėl paskolų valstybėms ne narėms 2005 m. (1 413 mln. EUR) santykis yra 90 % (žr. priedo A3 lentelę). Antra dalis: Galimos rizikos analizė: ekonominė ir finansinė valstybių ne narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 1. Įvadas Pirmoje dalyje pateikti skaičiai suteikia informacijos apie bendrajam biudžetui tenkančios rizikos kiekybinius aspektus. Tačiau šie duomenys turėtų būti papildyti rizikos, kuri priklauso nuo operacijų rūšies ir skolininko padėties, kokybės analize. Lentelės su šalies rizikos įvertinimu pateikiamos atskirai Komisijos tarnybų darbiniame dokumente[12]. Toliau pateikiama glausta šios analizės santrauka. Skirsnį apie kitų valstybių ne narių padėties analizę galima rasti priedo 3.1 punkte. 2. Šalys kandidatės Bulgarijoje BVP ir toliau tvirtai augo – 5,6 % per pirmuosius tris 2004 m. ketvirčius, palyginti su praėjusiais metais. 2004 m. einamosios sąskaitos deficitas buvo didelis – apie 7,5 % BVP, bet mažesnis negu 2003 m., o jį iš dalies kompensavo grynosios tiesioginės užsienio investicijos (TUI). Užsienio skola, palyginti su BVP, nesikeitė – buvo šiek tiek didesnė negu 60 % BVP, o valstybės skolai mažėjant ir privataus sektoriaus skolai didėjant, šios skolos dalys dabar sudaro beveik vienodą bendros užsienio skolos dalį. Per 2004 m. pirmuosius tris ketvirčius Rumunijos realusis BVP išaugo 8,1 %. Augimą skatino didelė vidaus paklausa, dėl kurios susidarė itin neigiamas grynasis eksportas ir didelis einamosios sąskaitos deficitas, BVP esant 6 %. Žymiai išaugus TUI, bendras užsienio skolos ir BVP santykis išliko stabilus ir siekė 34 % BVP. Per 2004 m. pirmuosius tris ketvirčius Turkijos BVP išaugo 8,7 %, palyginti su praėjusiais metais – augimą lėmė didelis privataus vartojimo augimas ir didelės vidaus investicijos. Dėl didelio vidaus paklausos augimo ir aukštesnių tarptautinių naftos kainų 2004 m. labai išaugo importas, lengvai atsverdamas didesnes įplaukas iš eksporto ir dėl rekordiško turizmo sezono. Todėl einamosios sąskaitos deficitas apytikriai išaugo iki 5,2 % BVP. Skola labai sumažėjo. Užsienio skola 2004 m. pabaigoje siekė 53 % BVP. 3. Vakarų Balkanų valstybės 2004 m. Albanijos BVP apytikriai išaugo 6,2 % – augimą lėmė pagerėjusi žemės ūkio gamyba, klestintis paslaugų sektorius ir statybų augimas. Numatoma, kad einamosios sąskaitos deficitas 2004 m. bus pasiekęs 5,8 %, o užsienio skola išliks santykinai nedidelė – skolos ir BVP santykis sieks apytiksliai 22,4 %. Bosnijoje ir Hercegovinoje 2004 m. BVP išaugo apytikriai iki 5 % daugiausiai dėl didėjančios pramonės produkcijos ir vidaus paklausos, ir planuojama, kad 2005 m. ekonomika toliau augs tuo pačiu tempu. Nepaisant 2004 m. rekordiškai didelių TUI ir didėjančio eksporto, dėl didelio importo einamosios sąskaitos deficitas išliko virš 18 % BVP. Užsienio skola per pastaruosius metus mažėjo ir 2004 m. siekė 34 % BVP. Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje per 2004 m. pirmuosius tris ketvirčius BVP augimas sumažėjo 0,5 % daugiausiai dėl besitęsiančio menko gamybos augimo. Tačiau 2004 m. apskritai tikimasi teigiamo augimo, o 2005 m. jis turėtų siekti 2,5 %. 2004 m. einamosios sąskaitos deficitas pasiekė beveik 7 % dėl didelio prekybos deficito bei mažų privačių ir oficialių pervedimų. Užsienio valiutos atsargos sumažėjo iki 3,5 mėnesių importo per antrąjį 2004 m. pusmetį nuo 4 mėnesių 2003 m. pabaigoje. 2004 m. užsienio skolos ir BVP santykis šiek tiek padidėjo nuo 35,2 % 2003 m. pabaigoje iki 35,7 % 2004 m. pabaigoje. Serbijoje ir Juodkalnijoje BVP vėl pradėjo augti, ir numatoma, kad 2004 m. jis pasieks 7,2 % – pramonės produkcijos ir žemės ūkio produkcijos augimo atspindys. Išorės disbalansas, kuriam įtaką darė ir menkas eksporto augimas, išlieka didelis. 2004 m. numatoma, kad einamosios sąskaitos deficitas pasieks apie 12 % BVP. Tačiau skolos ir BVP santykis sumažėjo iki 57 % dėl restruktūrizavimo sutarties su Londono kreditorių klubu. 4. Naujos nepriklausomos valstybės Armėnijoje , kur produkcijos augimas 2004 m. išliko virš 10 %, daug perlaidų ir kitų pervedimų padėjo 2004 m. sumažinti einamosios sąskaitos deficitą iki mažiau negu 5 % BVP. Centrinio banko tarptautinės atsargos yra gana didelės ir jų užtektų beveik keturiems mėnesiams importo. Valstybės užsienio skola siekia apie 1,1 mlrd. USD arba 33 % BVP (sumažėjo nuo apytiksliai 39 % 2003 m.). Gruzijos einamosios sąskaitos deficitas iš dalies padidėjo, nes didelė importo paklausa dėl BTC vamzdynų statybos lėmė perlaidų ir oficialių pervedimų augimą. Vis dėlto nacionalinis bankas pajėgė padidinti tarptautines atsargas iki beveik dviejų mėnesių importo. Gruzijos valstybės užsienio skola nominaliais dydžiais išliko beveik nepakitusi, bet sumažėjo, palyginti su BVP nuo 46 % 2003 m. iki 37 %. Per antrąjį 2004 m. pusmetį pagal 2004 m. liepos mėn. susitarimą Gruzija sudarė dvišales sutartis su dauguma Paryžiaus klubo kreditorių. Ukrainoje BVP augimas pasiekė rekordiškai didelę normą – 12 %. Tuo pačiu metu 12,3 % siekianti infliacija viršijo visas projekcijas. Ukrainos nacionalinis bankas palaipsniui griežtino pinigų politiką, bet naujoji vyriausybė dar turės spręsti fiskalinio disbalanso (valdžios sektoriaus deficitas 2004 m. viršijo 4 %) klausimą. Einamosios sąskaitos perteklius – daugiau negu 10 % BVP. Užsienio valiutos atsargos padidėjo iki daugiau negu trijų mėnesių importo. BVP augimui stiprėjant, valstybės užsienio skolos ir BVP santykis ir toliau mažėjo iki 19 % BVP. Baltarusijos ekonomikai teigiamą naudą darė augimas Rusijoje – pagrindinėje jos prekybos partnerėje (2004 m. BVP augimas siekė 11 %). Infliacija sumažėjo nuo 28 % 2003 m. iki 14 % 2004 m., bet išliko didžiausia regione – silpnos finansų politikos atspindys. Tačiau valdžios sektoriaus sąskaitoje buvo perteklius – pirmą kartą po kelerių metų. Užsienio skola išliko nedidelė, o skolos ir BVP santykis sumažėjo iki mažiau negu 20 %. Tačiau nepaisant pagerėjimo, Baltarusijos ekonomika išlieka suvaržyta keliais požiūriais; visų pirma, labai mažos užsienio valiutos atsargos. Moldovoje 2004 m. BVP išaugo daugiau negu 7 %, bet infliacija išliko dviženklė – didelės vidaus paklausos, kurią lemia spartus pinigų augimas (sparčiai augančių perlaidų), atspindys. 2004 m. žymiai susilpnėjo fiskalinė pozicija. Moldova užsitikrino atleidimą nuo tam tikrų skolų privatiems kreditoriams ir vėl pradėjo mokėti palūkanas Paryžiaus klubo kreditoriams. Todėl skolos ir BVP santykis sumažėjo iki mažiau negu 40 %. Tačiau ekonomika išlieka labai trapi. Einamosios sąskaitos deficitas pasiekė 7 % BVP, o tiesiogines užsienio investicijas sulaikė tai, kad anksčiau valstybė kišosi į ekonomiką. Tadžikistano ekonomika ir toliau tvirtai auga – 2004 m. realus BVP augimas siekė apie 10,5%. Einamosios sąskaitos deficitas padidėjo nuo 1,3 % iki beveik 2 %, nes didėjančios įplaukos iš eksporto ir migrantų perlaidos itin stipriai atsvėrė su augimu siejamą importo padidėjimą. Importo padengimas iš bendrųjų oficialių atsargų viršijo 2 mėnesius metų pabaigoje. 2003 m. pabaigoje bendra užsienio skola siekė 1 mlrd. USD (73 % BVP), iš kurių 300 mln. USD turi būti grąžinti Rusijai. 2004 m. spalio mėn. buvo pasirašytas susitarimas su Rusija, pagal kurį nurašyta 80 % Tadžikistano dvišalės skolos, pakeičiant likutį akcijomis (iki 2008 m. pabaigos). [1] Atkreipkite dėmesį, kad priede pateikiamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas ir išsamios lentelės bei šios ataskaitos aiškinamosios pastabos. [2] Naujoji Bendrijos priemonė, nuo 1995 m. nebegalioja. Visa paskutinė paskola buvo grąžinta iki 2004 12 17. [3] Išsami informacija apie EIB įgaliojimus pateikiama priedo A1 lentelėje. [4] KOM(2004) 793 galutinis. [5] K(2004)2817/3, 2004 7 20, (83 000 000 USD eurais). [6] OL L 21, 2005 1 25, p. 9. [7] OL L 21, 2005 1 25, p. 11. [8] OL L 396, 2004 12 31, p. 28. [9] KOM(2004) 487. [10] Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 su pakeitimais, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [11] Metinė suma, kuri yra įrašyta į 2000–2006 m. finansines perspektyvas, yra 200 mln. EUR 1999 m. kainomis; 2004 m. suma buvo 221 mln. EUR, o 2005 m. – 223 mln. EUR. [12] SEK(2005)...