1.Įvadas

Europa diskutuoja apie savo ateitį. Po metų Europos lyderiai susitiks Rumunijos mieste Sibiu, kad padarytų šių diskusijų, kurias Komisija pradėjo 2017 m. kovo mėn. paskelbusi Baltąją knygą dėl Europos ateities, išvadas.

Vienas pagrindinių uždavinių – atsižvelgti į piliečių lūkesčius ir pateikti atsaką į jiems kylantį susirūpinimą dėl ateities sparčiai besikeičiančiame pasaulyje, kuris ne tik teikia naujų galimybių, bet ir atneša neužtikrintumo. Daugybei žmonių kelia nerimą tai, kaip vystysis darbo rinka, kokia bus gerovės valstybės ateitis, kaip vystysis mūsų demokratinės ir įvairialypės bendruomenės ir kokia bus Europos vieta pasaulyje. Europa turi suteikti galių savo piliečiams, ypač jaunimui, kad jie kuo prasmingiau išnaudotų galimybes, kurias teikia naujosios technologijos ir pasaulinės tendencijos. Švietimas ir mokymas, taip pat investavimas kuria geresnės ateities sąlygas tiek paskiriems asmenims, tiek visai visuomenei.

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta nuostata, kad Sąjunga visų pirma yra vertybių Sąjunga, o švietimas, mokymas ir kultūra atlieka lemiamą vaidmenį, siekiant perduoti ir propaguoti bendras vertybes ir kurti tarpusavio supratimą.

Žvelgiant iš ekonomikos perspektyvos, nors krizė paveikė darbo rinkas ir visuomenes, Europos socialinės rinkos ekonomika padėjo atsilaikyti per didžiausią mūsų laikų ekonomikos krizę. Veikla, vykdoma tam, kad būtų baigta kurti ekonominė ir pinigų sąjunga, dar labiau sustiprins ekonominį Europos pagrindą.

Socialinių prioritetų klausimu Sąjunga aiškiai parodė, kad Europos projektas yra gerokai daugiau nei tik ekonomika. 2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė Europos socialinių teisių ramstį. Šis ramstis įtvirtina principus ir teises, susijusius su užimtumo ir socialine sritimi, kuria yra pagrįsta Sąjunga; kaip pagrindinis principas jame nustatoma teisė į kokybišką švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą .

Didesnis jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo

2017 m. kovo mėn. Romos deklaracijoje ES lyderiai ragino siekti Sąjungos, „kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti ir rasti darbą visame žemyne; Sąjungos, kuri saugo mūsų kultūros paveldą ir skatina kultūrų įvairovę.“ Jei norime sukurti stipresnę Europą, Europos projekte svarbų vaidmenį turi atlikti jaunimo, kultūros, švietimo ir mokymo politika.

Ši Komisija anksti ėmėsi priemonių jaunimo, kuris turėjo atlaikyti pačią sunkiausią krizę, padėčiai gerinti ir tam, kad suteiktų jam daugiau galimybių aktyviai dalyvauti Europos projekte. Nuveikta jau nemažai. Norint užtikrinti Europos ateitį, būtina remti ir įtraukti jaunimą. Dėl to Komisija drauge su Taryba ypač daug dėmesio skiria jaunimui.

Būtina daugiau dėmesio skirti švietimui, mokymui ir kultūrai, kad jaunimas galėtų atskleisti visą savo potencialą ir taip paremti Europos projektą. Norint padidinti Europos atsparumą, ypač svarbu investuoti į įgūdžius, gebėjimus ir žinias. Tokios investicijos į žmones skatina inovacijas, produktyvumą ir konkurencingumą, kartu padeda išlaikyti įsidarbinimo galimybes, išvengti įgūdžių neatitikties sparčiai besikeičiančioje darbo rinkoje, kurią paveikė globalizacija ir technologiniai pokyčiai.

Kitas aspektas – įvairovė, kuri yra skiriamasis Europos požymis ir inovacijų bei kūrybiškumo šaltinis. Švietimas ir kultūra didina mūsų informuotumą apie turtingą Europos kultūros paveldą, istoriją, patirtis, įsitikinimus ir vertybes ir moko juos geriau suprasti ir vertinti. Tai vienija skirtingose šalyse gyvenančius žmones, padeda skatinti vyrų ir moterų lygybę, suteikia tarpusavio bendrystės jausmą. Švietimas, mokymas ir kultūra gali padėti atrasti ir patirti tai, ką reiškia būti europiečiu.

2017 m. lapkričio mėn. vykusiame Geteborgo aukščiausiojo lygio susitikime ES lyderiai pagal Vadovų darbotvarkę pasirinko diskutuoti švietimo ir kultūros klausimais. Paskatą lyderių diskusijai suteikė Komisijos pranešimas „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“, kuriame Komisija išdėstė savo viziją dėl veiklos, skirtos Europos švietimo erdvei sukurti. Diskusijose švietimas ir kultūra iškelti kaip politinės darbotvarkės prioritetai. Europa susiduria su įvairiausiomis problemomis, tarp kurių – populizmas, ksenofobija, netolerancija, diskriminacija ir dezinformacija. Be to, nedaug ES šalių gali pasigirti aukštais rezultatais visose švietimo ir mokymo srityse. Todėl Sąjungoje reikia sustiprinti švietimo ir kultūros matmenį.

2017 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba paragino valstybes nares, Tarybą ir Komisiją

-imtis veiksmų, susijusių su dalimi pagrindinių iniciatyvų, tarp kurių – programa „Erasmus+“, Europos universitetai, kalbų mokymasis, Europos studento pažymėjimas, abipusis diplomų pripažinimas ir Europos kultūros paveldo metai;

-ištirti, kokių priemonių galima imtis, siekiant šalinti įgūdžių trūkumo problemas, susijusias su skaitmeninimu, kibernetiniu saugumu, gebėjimu naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir dirbtiniu intelektu; atsižvelgti į būtinybę švietimo ir mokymo srityje taikyti įtraukų, mokymusi visą gyvenimą grindžiamą ir į inovacijas orientuotą požiūrį ir nustatyti kultūros ir kūrybos pramonės plėtojimo ir kultūros sektoriaus specialistų judumo teisines ir finansines bendrąsias sąlygas.

Reaguodama į tai, 2018 m. sausio 17 d. Komisija pristatė pirmą priemonių rinkinį, skirtą uždaviniams, susijusiems su pagrindiniais gebėjimais, skaitmeniniais įgūdžiais, taip pat su bendromis vertybėmis ir įtraukiu švietimu, spręsti.

Šis komunikatas yra Europos Vadovų Tarybos paskatinto antrojo iniciatyvų rinkinio dalis. Jis apima įvairias jaunimo, kultūros, švietimo ir mokymo politikos iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti užtikrinti didesnį Europos konkurencingumą, įtraukumą ir sanglaudą.

·Komisija, remdamasi ankstesniais investavimo į jaunimą veiksmais, pateikia 2019–2027 m. jaunimo strategiją. Daugiausia dėmesio skiriama tam, kad Europos jaunimui būtų suteikta daugiau galių ir jis galėtų labiau prisidėti formuojant ES politiką.