Teismuose ir prokuratūroje įdiegta išplėtota Informacinė ir ryšių sistema, kuri šiuo metu toliau tobulinama diegiant e. bylų valdymo sistemą. Kalbant apie informacines ir ryšių technologijas (IRT), taikomas tokiose srityse kaip bylų valdymas ir teismų veiklos statistika, ryšių su teismo proceso šalimis palaikymas ir teismo sprendimų skelbimas internete, Latvijos teisingumo sistema yra viena iš pažangiausių Europos Sąjungoje. Be to, skelbiami teismo sprendimai yra geriausiai pritaikyti skaityti kompiuteriu ES . Kad galėtų įvertinti teismų darbą, Teismų administracija naudojasi verslo informacijos platforma ir tvarko duomenis, gaunamus iš tokių šaltinių kaip Teismų informacinė sistema, Bendras valstybinis kompiuterinis žemės registras ir išteklių valdymo sistema (finansiniai duomenys ir duomenys apie darbuotojus). Teismų informacinė sistema naudojama kaip teismų darbo apskaitos sistema, kurioje struktūruotai saugoma daug įvairios informacijos apie bylų eigą. 2019 m. buvo pradėtas kurti lyginamasis darbo krūvio modelis. Šis modelis grindžiamas teismo biudžeto duomenimis, siekiant juos susieti su rodikliais, kuriais apibūdinamas teismo darbas. Šiuo metu įgyvendinamas e. bylų valdymo sistemos diegimo projektas, ir pirmasis jo etapas apims tyrimą ir teismo procesą. Planuojama, kad šis projektas bus visapusiškai įgyvendintas 2023 m. Šio projekto tikslas yra modernizuoti tokius procesus kaip procesinių veiksmų registravimas ir apskaitos įrašų skaitmeninimas. Taip bus palengvinamas teisėsaugos institucijų, prokuratūros ir teismų darbas, o proceso dalyviai galės lengviau susipažinti su bylos medžiaga.

Teisėjų tarybai suteikta naujų įgaliojimų, susijusių su teisėjų karjera ir teismų sistemos valdymu, tačiau ji veiklą vykdo turėdama ribotus išteklius. Teisėjų taryba stengiasi gerinti teisingumo sistemos kokybę, tačiau dėl darbuotojų trūkumo (joje dirba tik maždaug keturi darbuotojai) jos pajėgumai yra riboti. Be to, ji yra viena iš mažiausiai aprūpintų tarybų Europos Sąjungoje . Padėtį dar labiau apsunkina tai, kad Teisėjų tarybai suteikta tam tikrų naujų įgaliojimų, susijusių su teisėjų karjera ir teisingumo sistemos organizaciniais aspektais, tačiau neskirta pakankamai papildomų žmogiškųjų išteklių . Teismų administracija, beveik šimtą darbuotojų turinti įstaiga, kuriai pavesta administruoti teismų darbą, tebėra pavaldi Teisingumo ministerijai ir jos kontroliuojama. Teismų administracija atsako į Teisėjų tarybos teikiamas užklausas dėl teisėjų karjeros, tačiau neturi atsakyti į kitas Teisėjų tarybos užklausas, pvz., susijusias su duomenimis apie teismų žemėlapio reformos poveikį.

Latvijos teisingumo sistemą sudaro trys pakopos. Pirmąją pakopą (instanciją) sudaro devyni (miesto) apylinkės teismai, kuriuose nagrinėjamos civilinės ir baudžiamosios bylos, ir vienas apylinkės administracinis teismas. Antrąją pakopą (instanciją) sudaro penki apygardos teismai, kuriuose nagrinėjamos civilinės ir komercinės bylos, ir vienas apygardos administracinis teismas. Trečiosios instancijos Aukščiausiajame Teisme nagrinėjamos baudžiamosios, civilinės ir administracinės bylos. Nepriklausomai Teisėjų tarybai pavesta dalyvauti plėtojant teismų sistemos politiką ir strategijas ir tobulinant jos organizavimą. Be to, Teisėjų taryba atrenka kandidatus eiti teisėjų pareigas, skiria ir iš pareigų atleidžia teismų pirmininkus, sudaro teismų žemėlapį ir tvirtina mokymo turinį. Kandidatai eiti teisėjų pareigas atrenkami surengiant atvirą konkursą, kurį organizuoja Teisėjų taryba. Paskui kandidatai nurodomi eilės tvarka ir įtraukiami į sąrašą, iš kurio teisingumo ministras daugiausia balų surinkusį kandidatą pasiūlo Parlamentui (Saeimai), kad šis jį paskirtų. Praėjus trejiems metams ir teisminei institucijai atlikus vertinimą, Parlamentas teisingumo ministro siūlymu teisėjus paskiria neribotam laikui. Prokuratūra yra nepriklausoma teisminė institucija, kuriai vadovauja generalinis prokuroras. Latvijos advokatų taryba yra nepriklausoma profesinė savivaldos organizacija.

Stabdžių ir atsvarų sistema grindžiama, be kita ko, ombudsmeno tarnyba, kuri taip pat atlieka lygybės įstaigos funkcijas, ir konstitucine peržiūra Konstituciniame Teisme, be kita ko, gavus individualų konstitucinį skundą. Be to, Ministrų kabineto posėdžiai yra vieši, ir tokiuose posėdžiuose gali dalyvauti žiniasklaidos ir nevyriausybinių organizacijų atstovai. Be to, pagal Konstituciją, norint nustatyti, kad atitinkamas įstatymas yra skubus, reikalinga ne mažiau kaip dviejų trečdalių Parlamento narių balsų dauguma. Šiuo metu, konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, rengiamos naujos Darnios ir aktyvios pilietinės visuomenės 2021–2027 m. gairės.

Latvijoje veikia vienų rūmų parlamentinė valdymo sistema, pagal kurią Konstitucinis Teismas, be kita ko, konkrečiais atvejais, kai pateikiamas konstitucinis skundas, gali atlikti ex post konstitucinę peržiūrą. Įstatymų projektus Parlamentui gali teikti Prezidentas, Vyriausybė, Parlamento komitetai, ne mažiau negu penki Parlamento nariai arba dešimtadalis rinkėjų. Be teisingumo sistemos, stabdžių ir atsvarų sistemoje svarbų vaidmenį taip pat atlieka ombudsmeno tarnyba ir pilietinė visuomenė.

Latvijoje taip pat įdiegta visapusiška žurnalistų apsaugos sistema. Pastaraisiais mėnesiais prieš žurnalistus neįvykdyta jokių fizinių išpuolių. Vis dėlto, kaip pranešama Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje ir organizacijos „Žurnalistai be sienų“ dokumentuose, žurnalistai vis dažniau įžeidinėjami ir susiduria su kitais žodiniais išpuoliais, ypač internetinėje aplinkoje. Pasak organizacijos „Žurnalistai be sienų“, politikai arba politinės komunikacijos įmonės dažnai užsipuola žurnalistus ir juos traukia į teismą, visų pirma rinkimų laikotarpiu . 2019 m. ir 2020 m. Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti nepateikė nė vieno su Latvija susijusio įspėjimo.

Sukurta žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo teisinė sistema. Kalbant apie žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą, įstatymuose reikalaujama teikti informaciją apie esamus tikruosius savininkus ir jų pasikeitimus. EŽĮ reikalaujama, kad nauji audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai, prašydami išduoti transliavimo licenciją, pateiktų informaciją apie savo tikruosius savininkus. Esami paslaugų teikėjai taip pat turi pateikti informaciją EŽĮ apie bet kokį tikrojo savininko pasikeitimą. Be to, į Spaudos ir kitų žiniasklaidos priemonių įstatymą įtraukta nuostata, kuria žiniasklaidos įmonių, kurios yra kapitalo bendrovės, steigėjai ir savininkai įpareigojami „teikiant registracijos paraišką informuoti Prekybos registro instituciją apie tikruosius jų naudos gavėjus“ . Informacija apie nuosavybę viešai skelbiama Įmonių registro interneto svetainėje. Žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumas yra svarbus klausimas, turint omenyje Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje padarytą išvadą, kuri buvo patvirtinta vizito į šalį metu ir kurioje pabrėžiama naujienų žiniasklaidos priemonių nuosavybės koncentracija Latvijoje, nes didžioji dalis naujienų žiniasklaidos priemonių priklauso vos kelioms įmonėms . 2020 m. liepos mėn. NEŽT kelioms televizijos stotims uždraudė vykdyti veiklą Latvijoje, nes jų tikrasis savininkas buvo įtrauktas į ES sankcijų sąrašą .

Latvijoje teisinė sistema, kuria reglamentuojamas žiniasklaidos pliuralizmas, grindžiama konstitucinėmis apsaugos priemonėmis ir sektorių teisės aktais. Konstitucija užtikrinama žodžio ir informacijos laisvė ir draudžiama cenzūra. Elektroninės žiniasklaidos įstatymu (toliau – EŽĮ) jo taikymo srityje užtikrinama saviraiškos laisvė ir visuomenės galimybės susipažinti su jai svarbia informacija. Spaudos ir kitų žiniasklaidos priemonių įstatymu nustatyta spaudos organizacijų teisė susipažinti su valstybės ir viešųjų organizacijų informacija. Be to, šiuo įstatymu draudžiama cenzūra ir spaudos bei kitų žiniasklaidos priemonių monopolizacija. Galimybės susipažinti su vieša informacija taip pat užtikrinamos Informacijos laisvės įstatymu, kuriuo valstybinės ir kitos administracines funkcijas atliekančios institucijos įpareigojamos savo iniciatyva arba privataus asmens prašymu teikti informaciją. Latvijos žiniasklaidos reguliavimo institucija, Nacionalinė elektroninės žiniasklaidos taryba (toliau – NEŽT), prižiūri, ar žiniasklaidos paslaugų teikėjų veikla atitinka Konstituciją, EŽĮ ir kitus susijusius teisės aktus .

Kompetencija kovoti su korupcija padalyta kelioms teisėsaugos institucijoms. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuras (KNAB) yra nuo 2003 m. vasario mėn. veikianti specializuota kovos su korupcija įstaiga. Jam suteikta kompetencija ir vykdyti korupcijos prevenciją, ir atlikti su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimus. Be to, KNAB yra atsakingas už Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija gairių įgyvendinimo stebėseną ir ataskaitų teikimą. 2019 m. KNAB, bendradarbiaudamas su Konkurencijos taryba, pradėjo baudžiamąjį procesą ir atliko daug atgarsio sulaukusius nusikalstamos veikos pažeidžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų savivaldybėse arba kartelių statybos pramonės sektoriuje, tyrimus. Iš 2019 m. rezultatų matyti, kad, palyginti su ankstesniais metais, atvejų, kai buvo pradėtas baudžiamasis procesas, skaičius padidėjo 24 proc. Buvo pradėti 47 baudžiamieji procesai, t. y. daugiausia per pastaruosius dešimt metų. Naujausiame Vyriausybės korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija veiksmų plane numatyta stiprinti KNAB pajėgumus žmogiškųjų ir materialių išteklių srityje didinant šios įstaigos biudžetą, taip pat 23 proc. padidinant etatų skaičių (bus sukurtos 35 papildomos pareigybės). Vis dėlto iki šiol ši priemonė neįgyvendinta . Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl nepakankamų KNAB išteklių ir ekspertinių žinių.

2020 m. pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Latvija iš 100 balų surinko 56 balus ir Europos Sąjungoje užima 13 vietą, o pasaulyje – 44 vietą. 84 proc. Latvijos respondentų, dalyvavusių naujausioje „Eurobarometro“ apklausoje apie korupciją, mano, kad korupcija jų šalyje yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.), 19 proc. respondentų teigia, kad dėl korupcijos pakankamai sėkmingai traukiama baudžiamojon atsakomybėn, kad žmonės būtų atgrasomi nuo tokios praktikos (ES vidurkis – 36 proc.), o 18 proc. asmenų mano, kad asmeniškai susiduria su korupcija kasdieniame gyvenime (ES vidurkis – 26 proc.) . Be to, 77 proc. įmonių mano, kad korupcija yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 63 proc.), 17 proc. įmonių teigia, kad asmenims ir įmonėms už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkimą skiriamos tinkamos bausmės (ES vidurkis – 31 proc.), o 19 proc. įmonių mano, kad dėl korupcijos kyla problemų vykdant verslo veiklą (ES vidurkis – 37 proc.) .

Europos Tarybos Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL) (2019), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia first enhanced follow-up report.

Europos Tarybos Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL) (2018), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia fifth round mutual evaluation report.

Europos teismų tarybų tinklas (2020), iš Europos teismų tarybų tinklo gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

GRECO (2012), Ketvirtasis vertinimo etapas. Latvijos vertinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija.

GRECO (2015), Ketvirtasis vertinimo etapas. Latvijos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija.

GRECO (2016), Ketvirtasis vertinimo etapas. Latvijos tarpinė rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija.

GRECO (2017), Ketvirtasis vertinimo etapas. Latvijos antroji tarpinė rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija.

GRECO (2018), Penktasis vertinimo etapas. Latvijos vertinimo ataskaita. Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

GRECO (2019), Ketvirtasis vertinimo etapas. Latvijos antroji rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija.

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Šalies ataskaita. Latvija 2020 m.“, pridedamas prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui ir Euro grupei „2020 m. Europos semestras. Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“, SWD(2020) 513 final.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslas ir korupcija“.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“.

Latvijos teisėjų taryba (2019), The Council for the Judiciary does not support the establishment of a specialised economic court in Latvia, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-does-not-support-the-establishment-of-a-specialized-economic-court-in-latvia-9632?year=2019& .

Latvijos teisėjų taryba (2019), The Council for the Judiciary repeatedly rejects the establishment of the Economic Court, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-repeatedly-rejects-the-establishment-of-the-economic-court-9848?year=2019 .

Latvijos teisėjų taryba (2020), The administrative immunity of judges is waived, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-administrative-immunity-of-judges-is-waived-10088?year=2020&month=6& .

Latvijos teisėjų taryba (2020), The Judicial Council will evaluate the candidates for the position of Prosecutor General, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-will-evaluate-the-candidates-for-the-position-of-prosecutor-general-10077?year=2020& .

Latvijos teisėjų taryba (2020), The new procedure for selection of judges is approved, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-new-procedure-for-selection-of-judges-is-approved-10018?year=2020& .

Latvijos teisėjų taryba (2020), The selection of candidates for the position of the Prosecutor General will henceforth be the responsibility of the Judicial Council, http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-selection-of-candidates-for-the-position-of-the-prosecutor-general-will-henceforth-be-the-responsibility-of-the-judicial-council-10023?year=2020& .

„Transparency International“ (2020), Korupcijos suvokimo indeksas 2019 m.

Virtualus vizitas į Latviją rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2019), Decriminalisation of Defamation, https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .