[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.9.2008 KOM(2008) 579 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiančio Direktyvą 2002/21/EB, veikimo persvarstymo rezultatų {KOM(2008) 580 galutinis} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiančio Direktyvą 2002/21/EB, veikimo persvarstymo rezultatų(Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Įžanga 3 2. Bendroji informacija 3 2.1. Galiojantis reglamentas 3 2.2. Rinkos apžvalga 4 2.3. Pokyčiai priėmus reglamentą 4 2.4. Konsultacijų eiga 5 3. Persvarstymas 5 3.1. Tikslų įgyvendinimas 6 3.2. Konkretūs klausimai 6 3.3. Reglamento galiojimo pratęsimas ir jo taikymo srities išplėtimas 8 4. Išvada 10 1. Įžanga Kaip ir anksčiau Europos Komisijos siekių esmė – sukurti bendrąją rinką ir pasiekti Lisabonos strategijos tikslus: ES turi būti dinamiškiausia ir konkurencingiausia žinių ekonomika pasaulyje. Vienas iš pagrindinių veiksnių šiems tikslams pasiekti yra sudaryti geresnes tarptautinių komunikacijų sąlygas. 2007 m. birželio mėn. įsigaliojęs Reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiantis Direktyvą 2002/21/EB[1], (toliau – reglamentas) yra ryškus Komisijos politinės darbotvarkės („Rezultatų siekianti Europa“), pagrįstos iki šiol ES pasiektais laimėjimais ir įgyvendinamos siekiant naudos visiems Europos piliečiams, pavyzdys. Reglamentas galios iki 2010 m. birželio 30 d., jei Komisijai pasiūlius Europos Parlamentas ir Taryba jo galiojimo nepratęs. Todėl reglamente nustatyta, kad Komisija persvarsto šio reglamento veikimą ir teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 30 d.[2] Komisija įpareigota įvertinti, ar buvo pasiekti šiame reglamente nustatyti tikslai, taip pat persvarstyti tarptinklinio ryšio vartotojams teikiamų balso ir duomenų perdavimo paslaugų, įskaitant SMS ir MMS, didmeninių ir mažmeninių kainų pokyčius ir prireikus, atsižvelgiant į vartotojų interesus, pateikti rekomendacijų dėl būtinybės reguliuoti šias paslaugas. Komunikate pranešami Komisijos persvarstymo, kaip veikia reglamentas, rezultatai, paaiškinami pagrindiniai politikos pakeitimai, kuriuos ji siūlo remdamasi savo išvadomis, ir pridedamas siūlomo teisės akto, kuriuo reglamentas būtų atitinkamai iš dalies pakeistas, projektas. Išsami informacija ir pagrindiniai argumentai pateikiami siūlomo teisės akto projekte ir susijusiame poveikio vertinime. Kaip ir reglamentas, naujasis pasiūlymas pagrįstas EB sutarties 95 straipsniu. 2. Bendroji informacija 2.1. Galiojantis reglamentas Dėl ypatingo Bendrijos tarptinklinio ryšio vidaus rinkų tarpvalstybinio pobūdžio ir struktūros nacionalinėms reguliavimo institucijoms (NRI) ypač sunku veiksmingai spręsti nepakankamo konkurencinio poveikio ir dėl to didelių visos Bendrijos judriojo ryšio paslaugų kainų klausimus. Konsultuoti Komisiją reguliavimo bendrojoje rinkoje klausimais sukurta Europos reguliuotojų grupė (ERG) pripažino šią problemą ir paragino Komisiją imtis Europos lygmens veiksmų. 2006 m. liepos 12 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl viešųjų tinklų Bendrijoje reglamento[3]. 2007 m. birželio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė reglamentą, kuris padėjo užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir kartu pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygmenį, garantuoti judriojo ryšio operatorių konkurenciją bei išsaugoti ir inovacijų paskatas, ir vartotojų pasirinkimą. Komisija jau persvarstė, kaip reglamentas veikia, jame nustatytų tikslų (skatinti konkurenciją, konsoliduoti bendrąją rinką ir užtikrinti, kad užsienyje vartotojams netektų mokėti nepagrįstai didelių, palyginti su jų šalyse nustatytomis, kainų) požiūriu. Komisijai taip pat buvo skirta užduotis vertinant apsvarstyti, ar atsižvelgiant į pokyčius po reglamento įsigaliojimo reikėtų reguliuoti SMS ir duomenų perdavimo paslaugas. 2.2. Rinkos apžvalga Europos Sąjungos tarptinklinio judriojo ryšio paslaugų rinką galima suskirstyti į balso paslaugų, SMS ir duomenų perdavimo paslaugų rinkas. Bendrai šiuose trijuose segmentuose 2007 m. gauta 6,54 mlrd. EUR pajamų[4]. Apytiksliai tai prilygsta 4,7 % ES visos judriojo ryšio rinkos. Nors pagal pajamas tarptinklinio ryšio paslaugos judriojo ryšio sektoriui mažiau svarbios nei šalies viduje teikiamos paslaugos, operatoriams tarptinklinio ryšio paslaugos yra svarbus ir paprastai, atsižvelgiant į pelno normą, gerokai patrauklesnis už kitas paslaugas pajamų šaltinis. Pagal pajamas 2007 m. tarptinklinio ryšio balso paslaugos sudarė 79,1 % visos tarptinklinio ryšio rinkos, o tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų perdavimo paslaugoms atitinkamai teko likę 12,3 % ir 8,6 %. Balso ir SMS paslaugų apimties augimas iš esmės reiškia, kad pasiekta šių rinkos segmentų branda, kita vertus, tarptinklinio duomenų perdavimo paslaugos auga dinamiškai ir bent jau atitinka valstybių judriojo ryšio duomenų perdavimo paslaugų nacionalinių rinkų augimą. Aplenkęs SMS paslaugas duomenų perdavimas per vienerius arba dvejus metus taps antru pagal dydį tarptinklinio ryšio segmentu. Priėmus reglamentą, tarptinklinio ryšio balso paslaugų kainos sumažintos, tačiau nematyti tokios pačios tarptinklinio ryšio SMS paslaugų tendencijos, nes per pastaruosius metus kainos apskritai mažai keitėsi, nors politinėmis priemonėmis operatoriai skatinti imtis veiksmų, kad išvengtų reguliavimo. Kita vertus, tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų kainos vis dar didelės, nors didmeniniu ir mažmeniniu lygmeniu pastebimos kainų mažinimo tendencijos. Tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų kainoms būdinga nepakankamo skaidrumo problema, dėl kurios gaunamos nelauktai didelės sąskaitos. Būtinai reikia tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų konkurencinių kainų, kad būtų pašalintos judriojo interneto prieigos užsienyje kliūtys. 2.3. Pokyčiai priėmus reglamentą Priėmus reglamentą, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su ERG ir stebėjo, kaip jis taikomas. ERG ėmėsi plačiai rinkti duomenis, kuriais pagrįstos dvi lyginamosios ataskaitos[5]. Be to, 2008 m. birželio 27 d. paskelbtas tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų tyrimas, kurį atliko nepriklausomi konsultantai Komisijai užsakius[6]. Savo iniciatyva Komisija surinko daugiau kaip 120 operatorių duomenis. 2.4. Konsultacijų eiga 2008 m. gegužės 7 d. pradėjusi išsamią viešąją konsultaciją Komisija prašė pateikti pastabų dėl reglamento persvarstymo ir dėl galimybių į jo taikymo sritį įtraukti tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų perdavimo paslaugas. Iškelti 39 klausimai dėl reglamento bendro veikimo, taip pat dėl konkrečių problemų, pavyzdžiui, dėl atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu, dėl poveikio mažesniems operatoriams ir nacionalinėms kainoms bei dėl faktinių ir apmokestinamųjų minučių palyginimo. Gauti 45 atsiliepimai. Nekonfidencialūs atsiliepimai paskelbti[7]. Į šiuos atsiliepimus, taip pat į ERG atsiliepimą atsižvelgta rengiant šį vertinimą. Viešosios konsultacijos atsiliepimuose aiškiai pritarta nuomonei, kad balso paslaugos turėtų būti reguliuojamos ir po 2010 m. ERG, pavienės nacionalinės reguliavimo institucijos, valstybės narės ir vartotojų organizacijos pasisakė už tai, kad būtų išlaikytas ir didmeninių, ir mažmeninių kainų reguliavimas. Mažesni operatoriai taip pat pritarė, kad reglamento galiojimas būtų pratęstas bent didmeniniu lygmeniu. Panašiai pasisakyta už tarptinklinio ryšio SMS paslaugų reguliavimą, ypač trūkstant mažmeninių kainų pokyčių. Nors GSM asociacija ir dauguma judriojo ryšio operatorių paprastai pasisakė prieš tai, kad tarptinklinio ryšio balso paslaugos būtų toliau reguliuojamos ir būtų pradėtos reguliuoti tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų perdavimo paslaugos, kai kurie operatoriai parėmė didmeninių tarptinklinio ryšio SMS paslaugų reguliavimą. Aptariant tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas, beveik visuotinai sutarta dėl būtinybės išspręsti nelauktai didelių sąskaitų problemą, ir pareikštas susirūpinimas dėl didelių kainų. 3. Persvarstymas Komisijos prašyta ne tik įvertinti reglamento tikslus ir nuspręsti, ar siūlyti tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų perdavimo paslaugų reglamentą, bet ir apsvarstyti, ar dėl rinkos pokyčių bei, atsižvelgiant į konkurenciją ir vartotojų apsaugą, reglamento galiojimą reikėtų pratęsti, ar reglamentą reikėtų iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į balso ir duomenų perdavimo judriuoju ryšiu nacionalinio lygmens kainas ir į reglamento poveikį konkurencinei mažesnių, nepriklausomų arba naujų operatorių padėčiai. Jei Komisija manytų, kad tai būtina, pagal reglamentą ji turi pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai. 3.1. Tikslų įgyvendinimas Reglamentu siekta nustatyti bendrą metodą užtikrinti, kad Bendrijoje keliaujantys tarptinklinio ryšio vartotojai nemokėtų pernelyg didelių kainų už skambinimą arba priimamus skambučius ir taip padėti užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą kartu užtikrinant vartotojų aukšto lygmens apsaugą, judriojo ryšio operatorių konkurenciją bei naujovių paskatas ir vartotojų pasirinkimą. Išskyrus kelis nacionalinių reguliavimo institucijų nustatytus atvejus, Europos tarifas įgyvendintas ir prie jo pereita ypač sklandžiai. Stebėdama įgyvendinimą Komisija nustatė, kad reglamente nustatytų įpareigojimų laikomasi, o vartotojams suteikiamas pagal reglamentą leistinoms didžiausioms kainoms lygus arba už jas mažesnis Europos tarifas. Vartotojams buvo naudingi mažesni skambinimo ir skambučių priėmimo tarptinkliniu ryšiu tarifai. Visų pirma todėl, kad prieš reglamentui įsigaliojant vidutinė skambinimo kaina buvo 0,7692 EUR, o priimamas skambutis kainavo 0,417 EUR. Reglamentui įsigaliojus, vartotojams nustatyti skambinimo ir skambučių priėmimo tarifai sumažinti, nes nustatytos didžiausios „Europos tarifo“ skambinimo ir skambučių priėmimo kainų ribos: atitinkamai, 0,49 EUR (be PVM) ir 0,24 EUR (be PVM). Vėliau šie tarifai sumažinti, atitinkamai, iki 0,46 EUR (be PVM) ir 0,22 EUR (be PVM). Reglamentui įsigaliojus, standartiniu automatiškai suteikiamu Europos tarifu galėjo naudotis 400 mln. vartotojų. Vartotojams naudingi ir specialūs pasiūlymai, nors jais naudodamiesi už minutę jie moka vidutiniškai maždaug tiek pat, kiek ir vartotojai, kuriems suteiktas Europos tarifas. Todėl Europos tarifu besinaudojantys vartotojai vidutiniškai sutaupė 36,4 % skambinimo kainos ir 42,9 % priimamų skambučių kainos, palyginti su 2007 m. pradžioje Europos Sąjungoje vyravusiomis tarptinklinio ryšio kainomis. Reglamentu pavyko pasiekti daugiau skaidrumo vartotojams, nepaisant to, kad kai kurie operatoriai negalėjo laiku išspręsti su skaidrumo nuostatomis susijusių techninių problemų. Tačiau dauguma operatorių reikalavimus įvykdė laiku; jei operatoriai turėjo įgyvendinimo sunkumų, situaciją stebėjo nacionalinės reguliavimo institucijos, kad būtų laiku imtasi taisomųjų priemonių. Tačiau išliko tarptinklinio ryšio balso paslaugų rinkoje vyravusi operatorių keitimo kainos ir nepakankamų pakeitimo galimybių problema, konkurencija nesusiformavo ir dažniausiai nustatomos ribinėms kainoms artimos kainos. Todėl kyla nemenkas pavojus, kad kainos bus padidintos, jei reglamento galiojimas nebus pratęstas. 3.2. Konkretūs klausimai Atsitiktinis naudojimasis tarptinkliniu ryšiu Atsitiktinis naudojimasis tarptinkliniu ryšiu pasienio regionuose vis dar kelia daug ginčų. Šiuo požiūriu, įpareigojimas skaidriai pranešti vartotojams tarptinklinio ryšio kainas padėjo informuoti vartotojus, kad jie atsitiktinai naudojasi tarptinkliniu ryšiu. Abipusėmis nacionalinių reguliavimo institucijų ir valstybių narių valdžios institucijų pastangomis šis klausimas išspręstas ir pasiekti keli susitarimai. Komisija ir toliau stebės situaciją, kad užtikrintų sklandų bendrosios rinkos veikimą. Poveikis mažesniems operatoriams Mažesniems operatoriams šiuo reglamentu užtikrinti žemesni didmeniniai tarptinklinio ryšio tarifai. Tai teigiamai paveikė mažesnius operatorius, nes jie galėjo rinkoje pateikti vienus iš pigiausių mažmeninių pasiūlymų. Vykdant viešąją konsultaciją išsiaiškinta, kad naujiems operatoriams kyla sunkumų laiku sudaryti naujus tarptinklinio ryšio susitarimus su visais operatoriais. Tai svarbu, nes abonentai tarptinkliniu ryšiu negali SMS žinutėmis susirašinėti su judriojo ryšio tinklo abonentais kitoje valstybėje narėje, jei nėra tokių žinučių persiuntimo susitarimo. Pagal Prieigos direktyvos[8] 5 straipsnį Nacionalinės reguliavimo institucijos gali savo iniciatyva imtis veiksmų, kad užtikrintų teisės aktų laikymąsi. Srautų valdymas Persvarstydama šio reglamento veikimą Komisija nenustatė atvejų, kad srautai būtų valdomi darant žalą vartotojams, ir jai tokių atvejų nepranešta. Kadangi operatorių Europos tarifai negali viršyti didžiausios kainos ribos, dauguma operatorių nusprendė siūlyti vienodą nuo užsienyje pasirinkto tinklo nepriklausomą tarifą, todėl vartotojams, kuriems nebereikia rūpintis rankiniu būdu perjungti telefono aparatų prie pigesnio tinklo, kainos tapo skaidresnės. Atokiausi regionai Iš Komisijos atlikto persvarstymo paaiškėjo, kad atokiausiems regionams nebuvo jokio neigiamo poveikio. Vykdant viešąją konsultaciją ir Komisijai bendraujant su Prancūzijos valdžios institucijomis išsiaiškinta, kad Prancūzijos klausimas išspręstas, nes priimti teisės aktai, kuriais užtikrinama, kad atokiuose regionuose gyvenantiems piliečiams netektų skambinti į pagrindinę Prancūzijos teritoriją nepalankiomis sąlygomis. Nacionalinės kainos Komisija taip pat domėjosi, ar buvo nacionalinių kainų padidinimas, kurį būtų galima konkrečiai susisieti su reglamentu. Išsiaiškinta, kad būtų labai sunku tiesiogiai susieti bet kokį nacionalinių tarifų didinimą su priimtu reglamentu. ERG pažymi, kad nacionalinės judriojo ryšio kainos turbūt nebus didinamos, nes jos yra pagrindinė konkurencinės kovos už vartotojus priemonė. 13-ojoje 2007 m. bendrojoje Europos elektroninių ryšių rinkoje pasiektos pažangos ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad 2007 m. toliau tęsėsi judriojo ryšio paslaugų kainų mažėjimo tendencija[9]. Apskaitomasis vienetas Nors reglamente didžiausios kainos nustatytos „už minutę“, įsitikinta, kad reglamento poveikis silpnėja dėl kai kurių operatorių taikomų apmokestinimo metodų (kai balso skambučių kaina skaičiuojama mažiausiu apmokestinimo laikotarpiu pasirinkus 60 sekundžių, o ne tikrąją pokalbio trukmę sekundėmis) ir kad kai kurie operatoriai pakeitė savo apmokestinimo tvarką po reglamento priėmimo ir dar labiau susilpnino jo poveikį. ERG apskaičiavo, kad įprasta mažmeninė sąskaita padidėja apytiksliai 24 % už skambinimą ir 19 % už priimtus skambučius, jei taikant „Europos tarifą“ apmokestinamos pokalbių minutės. 3.3. Reglamento galiojimo pratęsimas ir jo taikymo srities išplėtimas Balso paslaugos Iš pirmiau išdėstytų dalykų aiškėja, kad prieš reglamento priėmimą buvusios esminės problemos vis dar išlieka. Nors vyksta tam tikra konkurencija, tačiau šie pasiūlymai rinkoje nepaplito. Judriojo ryšio operatoriui tarptinklinio ryšio paslaugos gali būti svarbus pajamų ir pelno šaltinis, tačiau, vartotojų požiūriu, tarptinklinių pokalbių kainos yra tik viena didesnio judriojo ryšio paslaugų paketo dalis, kuri gerokai mažiau svarbi nei, pavyzdžiui, nacionalinės balso, SMS paslaugos arba mobiliųjų telefonų subsidijos. Todėl operatorių galimybė patraukliomis kainomis naudotis kaip veiksminga klientų patraukimo priemone yra ribota. Be to, silpnesnę nei tikėtasi konkurenciją lemia operatorių keitimo kainos bei tinkamų tarptinklinio ryšio balso paslaugų pakaitalų trūkumas klientams esant užsienyje. Iš pirmiau aprašytos apskaitomojo vieneto problemos (minutės apmokestinimas) įsitikinta, kad operatoriai pasinaudojo tariamai plačia reglamento formuluote, kad kitų operatorių (didmeniniu lygmeniu) ir vartotojų nenaudai kuo daugiau padidintų savo pajamas. Siekiant labiau sustiprinti bendrąją rinką ir užtikrinti vienodą vartotojų apsaugą, reikia bendrai nustatyti, kokių apskaitomųjų vienetų pagrindu turi būti skaičiuojamos Europos tarifo sąskaitos. Pasiūlymas 1. Didmeninę ir mažmeninę balso paslaugų rinką reguliuoti iki 2013 m. Komisija siūlo reglamento galiojimą pratęsti dar trimis metais, nuo 2010 iki 2013 m., siekiant užtikrinti, kad vartotojams netektų mokėti per didelių kainų ir suteikti pakankamai laiko konkurencijai sustiprėti. Skambinimo ir priimamų skambučių Europos tarifas bus kasmet tolygiai mažinamas per pratęstą reglamento galiojimo laikotarpį[10]. Kad paskatintų ir palengvintų konkurenciją, Komisija, drastiškiau mažindama didmeninius tarifus, siekė pelningesnių mažmeninio lygmens tarifų. Tai turėtų padidinti operatorių galimybes mažmeniniu lygmeniu konkuruoti kainomis ir sukurti geriausias prielaidas tikrai konkurencingai rinkai atsirasti. Kad būtų išspręstas apskaitomojo vieneto klausimas, mažmeniniu lygmeniu operatoriai bus įpareigoti vartotojus apmokestinti už sekundes nustačius, kad pirmųjų 30 sekundžių apmokestinamoji trukmė gali būti taikoma tik skambinimui. Priimamų skambučių atveju, jokia pradinė apmokestinamoji trukmė nepateisinama. Panašiai ir operatoriai vienas kitą turėtų apmokestinti už reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių sekundes. SMS Nors imtasi politinių priemonių, tarptinklinio ryšio SMS paslaugų kainos per pastaruosius metus mažai keitėsi. Vidutinė ES tarptinkliniu ryšiu išsiųstos SMS kaina sumažinta visai nežymiai: nuo 29 centų 2007 m. trečiame ketvirtyje iki 28,5 cento pirmajame 2008 m. ketvirtyje. Be to, sprendžiant iš operatorių viešosios konsultacijos atsiliepimų mažai tikėtina, kad ateityje kainos būtų gerokai sumažintos vien tik sektoriaus pastangomis. Persvarsčiusi reglamento veikimą Komisija nusprendė, kad nei didmeninių, nei mažmeninių kainų lygmenų negalima pateisinti susijusiomis sąnaudomis ir kad, lygiai kaip ir tarptinklinio ryšio balso paslaugų atveju, operatoriai greičiausiai turi per mažai konkurencinių paskatų, kad sumažintų kainas. Pasiūlymas 2. Didmeninę ir mažmeninę tarptinklinio ryšio SMS rinką reguliuoti iki 2013 m. ir gerinti skaidrumą Komisija siūlo išplėsti reglamento taikymo sritį nustačius didžiausias didmeninių ir mažmeninių tarptinklinio ryšio SMS kainų ribas[11]. Komisija taip pat siūlo, kad į kitą valstybę narę atvykusiems vartotojams būtų automatiškai žinutėmis pranešamos toje valstybėje narėje jiems nustatytos SMS žinučių siuntimo kainos. Tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugos Tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų kainos jau buvo didelės, kai 2006 m. Komisija pasiūlė reglamentą. Tačiau, per pastaruosius metus problema tapo tik akivaizdesnė, paplitus sparčiajai interneto prieigai arba atsiradus daugiau galimybių, ypač nešiojamųjų kompiuterių turėtojams, naudotis plačiajuosčiu judriuoju ryšiu. Dėl to atsirado nelauktai didelių sąskaitų problema, kai savo šalyse prie vienodo dydžio mokesčių įpratę vartotojai už tarptinklinį ryšį gali būti apmokestinami pagal megabaitus. Atsižvelgiant į susirūpinimą tokių paslaugų kainų dydžiu, ne vien vartotojų, bet ir judriojo ryšio operatorių labui reikia imtis priemonių siekiant daugiau skaidrumo ir siekiant išvengti nelauktai didelių sąskaitų. Be to, dėl srautų valdymo problemų tokių paslaugų nepirmenybiniuose tinkluose kainos ypač didelės, todėl operatoriai neturi paskatų vienašališkai mažinti didmeninės kainos, nes srautai bus vis tiek gaunami nepriklausomai nuo nustatytos kainos. Tai varžo operatorių galimybes numatyti savo didmenines sąnaudas ir pateikti vartotojams skaidrius ir konkurencinius kainų pasiūlymus. Todėl turėtų būti nustatyta apsauginė didmeninių kainų riba, dėl kurios milžiniškos didmeninės kainos sumažėtų, bet liktų pakankamai didelės, kad nebūtų iškreipta konkurencija arba kad nebūtų stabdoma konkurencijos raida. Pasiūlymas 3. Siekti daugiau skaidrumo ir iki 2013 m. taikyti didmeninį apsaugos mechanizmą, kad būtų išvengta nelauktai didelių sąskaitų už tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas Komisija siūlo priemones užtikrinti, kad automatiškai siunčiamomis žinutėmis klientai būtų tinkamai informuojami apie tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų kainas. Ne vėliau kaip iki 2010 m. liepos 1 d. operatoriai privalo suteikti klientams galimybę iš anksto nusistatyti didžiausią už tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas mokamą sumą. Komisija taip pat siūlo, kad tarp dviejų operatorių nustatoma apsauginė didmeninės tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo kainos vidutinė riba neturėtų būti didesnė kaip 1 EUR už MB tam, kad operatoriai galėtų laikytis skaidrios apmokestinimo tvarkos tvirtai žinodami, kokių didmeninių sąnaudų jie turės. 4. Išvada Nors taikant reglamentą pasiekta rezultatų, po jo priėmimo tarptinklinio ryšio rinkos varomosios jėgos nepakito tiek, kad Komisija galėtų rekomenduoti netęsti reglamento galiojimo po 2010 m. Siekiant pagerinti sklandų bendrosios rinkos veikimą, siūloma į reglamento taikymo sritį įtraukti tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų perdavimo paslaugas. Tarptinklinio ryšio SMS kainos mažai keitėsi per pastaruosius metus, ir mažai tikėtina, kad ateityje kainos būtų gerokai sumažintos vien tik sektoriaus pastangomis. Atsižvelgiant į susirūpinimą tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo kainų lygmeniu, reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo ir išvengti nelauktai didelių sąskaitų. Komisija siūlo reguliuoti didmenines ir mažmenines tarptinklinio ryšio balso ir SMS paslaugas. Šiuo pasiūlymu siekiama sukurti geriausias prielaidas konkurencinei rinkai didinant mažmeninių ir didmeninių tarifų pelningumo skirtumą. Be to, siūloma geresnė vartotojų, kurie permoka dėl minutėmis pagrįsto apmokestinimo, apsauga. Tačiau, atsižvelgiant į specifinį nustatytos problemos pobūdį, tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugoms siūloma taikyti kitokį principą. Visų pirma, nuspręsta, kad nelauktai didelės sąskaitos yra nepriimtinos, todėl nedelsiant būtina imtis veiksmų siekiant padidinti skaidrumą ir sumažinti milžiniškas didmenines kainas, dėl kurių gerokai iškreipiama konkurencija. Tarptinklinio ryšio rinkos turi specifinių savybių, kuriomis galima pateisinti ypatingas priemones. Atsižvelgiant į jų ypatingą pobūdį, turėtų būti nustatyta šias priemones taikyti laikinai iki 2013 m. birželio 30 d. Komisija toliau stebės Bendrijos tarptinklinio ryšio vidaus rinkos pokyčius ir siūlo tolesnio persvarstymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti 2011 m. Komisija pasirengusi visokeriopai padėti Europos Parlamentui ir Tarybai kuo skubiau susitarti dėl pirmiau išdėstytų klausimų, kad Europos judriojo ryšio paslaugų vartotojai nuo 2009 m. vasaros gautų šio pasiūlymo naudos. Tai svarbu siekiant pateisinti piliečių lūkesčius dėl ES ir užtikrinti, kad Europos veiksmai yra naudingi jos piliečiams. [1] OL L 171, 2007 6 29, p. 32. [2] Reglamento 11 straipsnis. [3] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiantis Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, COM (2006) 382, 2006 7 12. [4] Ši suma apskaičiuota remiantis nacionalinių reguliavimo institucijų ir Europos Komisijos surinktais išsamiais duomenimis. 27 nacionalinės reguliavimo institucijos pranešė pavienių operatorių duomenis, kurie buvo sudedami laikantis metodo „nuo atskiro prie bendro“. [5] http://www.erg.eu.int/documents/docs/index_en.htm. [6] http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/docs/study_data_roaming.pdf. [7] Interneto svetainė http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/regulation/consult08/contributions/index_en.htm. [8] OL L 108, 2002 4 24, p. 7. [9] COM(2008) 153, 2008 3 19. [10] 2010 m. liepos 1 d. galiosianti didmeninė 26 centų skambinimo kaina bus mažinama iki, atitinkamai, 23 centų, 20 centų ir 17 centų. Didžiausias skambinimo Europos tarifas bus mažinamas, atitinkamai, nuo 43 iki 40 centų bei nuo 37 iki 34 centų, o didžiausia priimamų skambučių kaina bus mažinama, atitinkamai, nuo 19 iki 16 centų bei nuo 13 iki 10 centų. [11] Nuo 2009 m. liepos 1 d. tarptinklinėms SMS taikytina vidutinė didmeninė kaina neturėtų būti didesnė kaip 4 centai už vieno operatoriaus bet kuriam kitam operatoriui siunčiamą žinutę; tai atitiktų faktiškai patiriamas didmenines sąnaudas. Nuo tos pačios dienos mažmeninė tarptinklinės SMS kaina neturėtų būti didesnė kaip 11 centų – taip būtų užtikrintas teisingas operatorių uždarbis ir vartotojų apsauga.