[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, COM (2008) 450/5 2008/0149 (COD) . Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Įvadas 2007 ir 2008 m. didėjančios maisto kainos neigiamai paveikė daug besivystančių šalių ir jų gyventojų. Šimtai milijonų žmonių pateko į dar didesnį skurdą ir kyla pavojus, kad, nepaisant pastaruoju metu padarytos pažangos, tūkstantmečio vystymosi tikslai nebus pasiekti. Be to, dėl didėjančių maisto kainų keliose šalyse kilo riaušės ir neramumai bei padidėjo nestabilumas – tai kelia grėsmę, kad daugelį metų dėtos pastangos politikos, vystymosi ir taikos palaikymo srityse nueis perniek. Vis dėlto didėjančios maisto kainos taip pat galėtų teikti galimybių skatinant besivystančių šalių ūkininkus didinti gamybą. Didesnės kainos teikia naujų galimybių kaimo bendruomenėms gauti pajamų; jos galėtų padėti joms išbristi iš skurdo ir padidinti žemės ūkio reikšmę ekonomikos augimui skatinant investuoti ir didinti našumą. Europos Komisija nori pradėti vykdyti trumpalaikę greito reagavimo į pastaruoju metu pasaulyje sparčiai didėjančias maisto kainas priemonę (toliau – Priemonė), skirtą labiausiai šios problemos paveiktoms besivystančioms šalims, šiuo tikslu panaudojant finansinės programos 2 išlaidų kategorijos maržos dalį. Priemonė visų pirma remtų besivystančių šalių žemės ūkį sudarant sąlygas padidinti gamybos apimtis. Ji taip pat padės šioms šalims greitai sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį skurdžiausiems gyventojams. Taigi, ji padės sumažinti ypač didelį skurdą ir badą. Politinis atsakas 2008 m. gegužės 20 d. Komisija priėmė komunikatą „Didėjančių maisto kainų problemos sprendimas – ES veiksmų kryptys“[1]. Komunikate išdėstyta, kaip ES galėtų spręsti maisto kainų klausimą; jame taip pat pateikti pasiūlymai dėl veiksmų ES viduje bei tarptautinio masto veiksmų kovoti su krizės pasekmėmis. Gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją[2] dėl didėjančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse ir paragino Tarybą užtikrinti visų su maistu susijusių nacionalinių ir tarptautinių politikos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti gyventojų teisę į maistą, darną. Gegužės 27 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadose ES šalių ministrai taip pat išreiškė susirūpinimą didelėmis maisto kainomis besivystančiose šalyse ir įsipareigojo imtis bendrų veiksmų maisto kainų problemai spręsti trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, atsižvelgiant į galimybę paremti pačių šalių partnerių politiką ir strategijas. 2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Taryba iš naujo patvirtino, kad didelės maisto kainos labai blogina neturtingiausių pasaulio gyventojų padėtį ir kelia grėsmę pažangai siekiant visų tūkstantmečio vystymosi tikslų. Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityje. Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirto naujo fondo pagal dabartinę finansinę perspektyvą ir pareiškė, kad ES rems smarkiai žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse didinančius veiksmus, visų pirma finansuodama žemės ūkio žaliavų įsigijimą ir teikdama paramą pasinaudoti rinkos principais grindžiamomis rizikos valdymo priemonėmis. Vadovų Taryba taip pat pažymėjo, kad Europos Sąjungos reagavimo bus strategija grindžiama glaudžiu bendradarbiavimu su Jungtinėmis Tautomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, atsižvelgiant į pačių šalių partnerių politiką ir strategijas. Finansavimo poreikių siekiant spręsti didėjančių maisto kainų problemą apskaičiavimas Komisijos tarnybos apskaičiavo trumpalaikius (2008–2009 m.) labiausiai paveiktų besivystančių šalių finansavimo poreikius – jie siekia 18 mlrd. EUR. Ši suma paremta paskutinių šalių įvertinimų ekstrapoliacija. Ją taip pat patvirtino atlikti palyginimai su trumpalaikių priemonių kitose šalyse sąnaudomis. Be to, sumos dydį taip pat patvirtino JT Visuotinės maisto krizės aukšto lygio darbo grupės atliktas preliminarus sąnaudų apskaičiavimas[3], pagal kurį pagalbos teikėjai 2008 ir 2009 m. žemės ūkio vystymui visose besivystančiose šalyse papildomai turėtų skirti 18,0–25,0 mlrd. EUR. Ligšiolinis atsakas pagal esamas bendradarbiavimo priemones Bendrija gali naudotis šiomis išorės bendradarbiavimo priemonėmis: - neatidėliotino reagavimo į krizes priemonėmis (humanitarinės pagalbos priemonė[4], stabilumo priemonė[5]) ir - ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė[6] teminėms programoms, įskaitant aprūpinimą maistu, ir geografinėms programoms besivystančiose šalyse, įskaitant Pietų Afriką, tačiau ne kitose AKR šalyse, vykdyti bei Europos plėtros fondas (EPF) likusioms AKR šalims[7]). Ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo priemonės pastaruoju metu buvo suplanuotos atsižvelgiant į šalių partnerių vystymosi prioritetus, nenumatant jokių ar beveik jokių galimybių trumpalaikiams pakeitimams. Be to, visos esamos priemonės 2008 m. jau buvo kiek įmanoma panaudotos arba perprogramuotos siekiant spręsti padidėjusių maisto kainų problemą. Labai nedidele apimtimi tą patį galima būtų padaryti ir 2009 m., tačiau trumpalaikių išteklių toli gražu nepakaks. Tolesnis perprogramavimas užtruktų per ilgai trumpalaikiams veiksmams, taip pat kiltų pavojus, kad būtų paveikta esamų bendradarbiavimo programų su šalimis partnerėmis darna. Dabartinėmis sąlygomis, kai dėl didelių maisto kainų BŽŪP išlaidos yra mažesnės, Komisija siūlo dalį sutaupytų lėšų nukreipti į žemės ūkio gamybą besivystančiose šalyse. Priemonės teikiamas atsakas Šiame reglamente nurodyta suma nustatyta pagrindu imant trumpalaikio atsako į maisto kainų krizę Europos bendrijos 10 % dalį, kadangi vidutiniškai Bendrija finansuoja 10 % vystomojo bendradarbiavimo pasaulyje. Tai reiškia, kad Bendrija finansuotų apie 1,8 mlrd. EUR 2008 ir 2009 m. Kadangi šiuo metu turimomis EB priemonėmis būtų finansuojama 800 mln. EUR suma 2008–2009 m. (550 mln. EUR 2008 m. ir numatoma 250 mln. EUR suma 2009 m.), Priemonė padengs likusią 1 mlrd. EUR sumą. Reglamentas suteiks trumpalaikės Bendrijos pagalbos besivystančioms šalims, reaguojant į maisto kainų problemą, teisinį pagrindą. Priemonės veikimo laikas ribotas – ji veiks 2008–2009 m., panaudojant dalį finansinės programos 2 išlaidų kategorijos maržos. Ji papildys esamas reagavimo į krizes ir vystomojo bendradarbiavimo priemones tiek savo trukme (jos trukmė – tarp skubaus reagavimo į krizines padėtis ir ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo), tiek savybėmis (ji yra tiesiogiai susijusi su priemonėmis, kuriomis siekiama spręsti didėjančių maisto kainų priežastis ir pasekmes). Priemonės tikslai Pagrindinis šios priemonės tikslas – artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu skatinti ūkininkus besivystančiose šalyse didinti gamybą, kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi. Priemonė taip pat rems veiksmus, kuriais siekiama greitai ir tiesiogiai mažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų. Numatoma, jog pagalba, be kita ko, turėtų: i) padidinti žemės ūkio gamybą ir aprūpinimą maistu pagalbą gaunančiose šalyse, ii) sumažinti prastos mitybos rodiklius, visų pirma pažeidžiamų grupių ir iii) sumažinti maisto kainų infliaciją. Priemonės finansuojami tiksliniai veiksmai Komisija priima šį reglamentą įgyvendinančias priemones. Jomis remiamos pasaulinio masto iniciatyvos, atitinkančios šio reglamento tikslus ir įgyvendinamos per tarptautines organizacijas, įskaitant regionines organizacijas. Komisija šiuos sprendimus priims, kai tik šį reglamentą priims Europos Parlamentas ir Taryba ir jis bus paskelbtas. Nors potencialiai gauti paramą gali visos besivystančios šalys, pagalba bus teikiama toms besivystančioms šalims, kurias stipriai paveikė maisto kainų krizė socialine, ekonomine ir politine prasme, kuriose turi būti imtasi priemonių ir kurios be pagalbos neturi galimybių ar išteklių imtis atsakomųjų priemonių. Taigi, priemonėmis pagal šio reglamento priede pateikiamus orientacinius kriterijus – šalies priklausomybę nuo maisto importo, maisto kainų infliaciją ir socialinį bei fiskalinį pažeidžiamumą – bus sudarytas remtinų šalių sąrašas. Taip pat bus atsižvelgta į kitas pagalbą teikiančios bendruomenės šaliai skiriamo finansavimo galimybes bei šalies potencialą padidinti žemės ūkio produkciją. Priemone taip pat leidžiamos regioninės programos, skirtos visoms to regiono besivystančioms šalims. Pasaulinės iniciatyvos taip pat gali būti finansuojamos, kai jas įgyvendina regioninės ar tarptautinės organizacijos. Komisija priims sprendimus remdamasi informacija, įskaitant susijusia su šalių poreikiais, kurią ji visų pirma gavo iš savo delegacijų ir remdamasi atitinkamais tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, priklausančių JT sistemai, įvertinimais. Kartu su Komisijos sprendimais bus paskelbtas išsamus metodų, taikomų remtinoms šalims nustatyti, paaiškinimas. Bus naudojamasi informacija, kurią suteiks JT darbo grupė ir tarptautinės organizacijos (visų pirma JT agentūros – Maisto ir žemės ūkio organizacija (angl. FAO), Pasaulio maisto programa (angl. WFP), Pasaulio bankas ir Tarptautinis valiutos fondas (angl. IMP)); jei šios informacijos nepakaks, taip pat bus galima remtis Europos Komisijos delegacijų informacija apie konkrečią šalį. Tiesiogiai reaguojant į maisto krizę ir atsižvelgiant į kiekvienos šalies konkrečią padėtį, priemone gali būti remiamos šios veiklos priemonės: i) priemonės pagerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis; ii) (e) saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius. Nedidelė Priemonės dalis (iki 1 %) bus panaudota paremti priemones, kurių reikia veiksmingam reglamento įgyvendinimui užtikrinti. Priemonės, kurių imamasi, turės būti vertinamos atsižvelgiant į pagalbą gaunančios šalies ilgalaikius vystymosi poreikius, jos turi būti tvarios (socialiniu, aplinkos ir ekonominiu požiūriu) ir padėti mažinti žemės ūkio kainų iškraipymus. Subsidijuojamam gamybos žaliavų tiekimui tai reiškia, kad, pavyzdžiui, jos turi būti tikslinės, atitinkančios vietos poreikius ir sąlygas ir prie jų pritaikytos, skatinančias rinkos vystymą, nustatytos trukmės, finansiškai tvarios ir prisidėti prie žemės ūkio gamybos sistemų tvarumo. Prireikus bus sustiprintos informacinės sistemos ir padidintas skaidrumas siekiant padidinti rinkos sistemų veiksmingumą, išvengti privilegijų ir sudaryti sąlygas smulkiems ūkininkams pasinaudoti priemonėmis. Finansavimo rūšys ir įgyvendinimo aspektai Pagalba per tarptautines ar regionines organizacijas bus teikiama šalims, kurias paveikė padidėjusios maisto kainos. Visa pagalba atitiks šalių poreikių įvertinimus ir planus. Dėl per regionines ir tarptautines organizacijas skiriamos pagalbos bus sprendžiama atsižvelgiant į šalių lyginamąjį pranašumą ir pasiūlytas bei įvertintas iniciatyvas. Tai galėtų būti taikoma, pavyzdžiui, FAO, IFAD, UNICEF, WFP ir Pasaulio bankui. Finansavimas taip pat galėtų būti nukreipiamas per regionines organizacijas. Trumpalaikiams veiksmams reaguojant į sparčiai didėjančias maisto kainas reikia, jog lėšos būtų skiriamos greitai, siekiant suteikti pagalbą po krizinės padėties ir paremti gamybą didinančias priemones ateinančiais žemės ūkio sezonais. Pagal reglamentą gali būti panaudotos greito sprendimų priėmimo ir išmokėjimo procedūros, panaudojant susitarimus dėl įnašų su tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant regionines organizacijas. Programavimas ir įgyvendinimas bus vykdomas vadovaujantis Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo principų, taip pat koordinuojant veiksmus su valstybėmis narėmis ir kitais pagalbos teikėjais siekiant užtikrinti, kad nė vienai šaliai nebūtų teikiama per daug pagalbos ir kad nė viena šalis nebūtų palikta be pagalbos. Parengiamieji darbai prasidės, kai tik siūlomą reglamentą priims Komisija, ir jie bus baigti laiku, siekiant užtikrinti, kad 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgyvendinimo sprendimai būtų priimti iš karto, kai tik reglamentas įsigalios. Kai įmanoma, tuo pat metu bus priimti finansavimo sprendimai (3 straipsnis), jei ne – kuo greičiau reglamentui įsigaliojus ir bet kuriuo atveju iki 2008 m. pabaigos, kai naudojamos 2008 m. lėšos. Priemonės biudžeto šaltiniai Dėl didelių žemės ūkio produktų kainų sumažėjo 2008 m. biudžeto rinkos išlaidos; taip pat sumažintos ir finansinės programos 2 išlaidų kategorijos 2009 m. biudžeto prognozės. Dabartiniai apskaičiavimai rodo didelę maržą šioje išlaidų kategorijoje 2008 m. ir mažesne apimtimi 2009 m. Siekiant užtikrinti, kad Bendrija galėtų įvykdyti įsipareigojimus dėl su rinka susijusių išlaidų ir tiesioginių išmokų ūkininkams, reglamente yra nuostata (10.4 straipsnis), kuria numatoma 2 išlaidų kategorijos marža, kurios suma – ne mažiau kaip 600 mln. EUR kiekvienais metais. Jei prognozuojama marža būtų mažesnė už šį garantuojamą lygį konkrečiais metais, maksimali suma, skiriama Priemonei tais metais, turės būti atitinkamai sumažinta. Dalinis finansavimas atgaline data Atsižvelgiant į tai, kad pagal šį reglamentą bus finansuojamos priemonės, pagal kurias parama per tarptautines ir regionines organizacijas bus teikiama atrinktoms šalims, taip pat priemonės, kurių jau imtasi prieš šio reglamento priėmimą, reglamente numatyta nuostata (6.2 straipsnis), kuria leidžiamas finansavimas atgaline data nuo 2008 m. birželio 20 d. – datos, kai paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados. Siūlomas tvarkaraštis Pasiūlymą priėmus Komisijai, jam bus taikoma Europos Parlamento ir Tarybos bendro sprendimo procedūra. Pasiūlymas pagal įprastą procedūrą, tačiau tik vieną kartą svarstant Parlamente, greičiausiai įsigalios lapkričio pabaigoje. Numatomas toks orientacinis tvarkaraštis: 2008 m. liepos – rugsėjo mėn.: techninis Komisijos sprendimų rengimas (atrenkamos tarptautinės ir regioninės organizacijos, pagalbą gaunančios šalys, nustatomos orientacinės skiriamų lėšų dalys ir veiksmai pagal šį reglamentą ir kitos priemonės papildomumui užtikrinti). 2008 m. rugsėjo mėn. : 2008 m. biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto projektas ir 2009 m. biudžeto pakeitimo raštas siekiant įtraukti naujas biudžeto eilutes. 2008 m. lapkričio mėn. : teisėkūros institucijos bendro sprendimo tvarka priima reglamentą, jis paskelbiamas ir įsigalioja. 2008 m. gruodžio mėn. : Komisija priima pirmuosius įgyvendinimo sprendimus. Dėl ex-ante įvertinimų, jie bus atliekami vykdant techninį pasirengimą šiems įgyvendinantiems Komisijos sprendimams. 2008 m. gruodžio mėn. : biudžetinių įsipareigojimų pradžia. 2009 m. pradžia: pirmųjų priemonių vykdymo pradžia. Komisija iki 2012 m. gruodžio 31 d. Tarybai ir Europos Parlamentui pateiks priemonių įgyvendinimo ataskaitą, kurioje, kiek įmanoma, bus pateikti pagrindiniai pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos rezultatai ir poveikio sritys. Joje restropektyviai bus įvertinti skirti žmogiškieji ir finansiniai ištekliai ir atsižvelgiant į reglamento tikslus pasiekti rezultatai. (9 straipsnis). Todėl Komisijai siūloma priimti pridedamą siūlomą reglamentą. 2008/0149 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[8], laikydamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[9], kadangi: (1) Dėl pastaruoju metu sparčiai didėjančių maisto kainų daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė kritinėje padėtyje. Kadangi yra pavojus, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, būtina labiau solidarizuotis su šiais gyventojais. (2) Todėl šiuo reglamentu turėtų būti sukurta greito reagavimo į didelių maisto kainų besivystančiose šalyse sukeltą krizinę padėtį finansavimo priemonė. (3) Europos konsensuse dėl vystymosi[10], kurį 2005 m. lapkričio 22 d. priėmė Taryba, Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama, kad Europos bendrija (toliau – Bendrija) toliau dirbs, kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis – šis reglamentas turėtų padėti siekti šio tikslo. (4) 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl didėjančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse[11] ir paragino Tarybą užtikrinti visų su maistu susijusių nacionalinių ir tarptautinių politikos priemonių darną, siekiant užtikrinti gyventojų teisę į maistą. (5) 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse. Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą. (6) Be to, Europos Vadovų Tarybos išvadose pažymėta, kad ES skatins imtis geriau koordinuotų ir ilgalaikių tarptautinių veiksmų dabartinei maisto krizei spręsti, ypač JT ir tarptautinėse finansų institucijose; ES taip pat gerai įvertino tai, kad JT Generalinis Sekretorius sukūrė Pasaulinės aprūpinimo maistu krizės aukšto lygio darbo grupę ir ketina įgyvendinti deklaraciją, dėl kurios susitarta 2008 m. birželio 5 d. Romoje įvykusioje aukšto lygio konferencijoje aprūpinimo maistu pasaulyje klausimais. JT darbo grupė rengia išsamų veiksmų planą, o FAO pradėjo iniciatyvą didėjančių maisto kainų klausimui spręsti. Kitos tarptautinės organizacijos, kaip antai IFAD, Pasaulio bankas ir regioninės organizacijos, pradėjo savo iniciatyvas. (7) Siekiant visapusiškai spręsti artimiausias didelių maisto kainų pasekmes, reikia labai daug lėšų. Prisidėti sprendžiant šią problemą turi visa tarptautinė bendruomenė; Europos bendrija stengėsi įnešti deramą indėlį. (8) Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža. (9) Bendrijos atsako strategija turėtų būti siekiama artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu stipriai padidinti gamybą besivystančių šalių žemės ūkio sektoriuje, tuo pat metu taip pat gerokai sumažinant neigiamą padidėjusių maisto kainų poveikį skurdžiausiems šių šalių gyventojams. Gamybos padidėjimas taip pat naudingas Bendrijos interesams – tai mažintų dabartinį žemės ūkio produktų kainų spaudimą. (10) Bendrija turi kelias priemones, skirtas ilgalaikiam vystomajam bendradarbiavimui, visų pirma 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę[12], ir Europos plėtros fondą, teikiantį oficialią vystymosi pagalbą AKR šalims ir UŠT (toliau – EPF) – jos neseniai buvo suplanuotos atsižvelgiant į remtinų šalių vidutinės trukmės ir ilgalaikius vystymosi prioritetus. Šių priemonių didelės apimties perprogramavimas reaguojant į trumpalaikę krizę statytų į pavojų esamų bendradarbiavimo strategijų su šiomis šalimis pusiausvyrą ir darną. Bendrijoje taip pat veikia 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos[13] neatidėliotinai pagalbai teikti ir 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę[14]. (11) Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti didelių maisto kainų padėties besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotai galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to toli gražu nepakaktų poreikiams patenkinti. (12) Dabartinėmis sąlygomis, kai dėl didelių maisto kainų BŽŪP išlaidos yra mažesnės, Komisija siūlo dalį sutaupytų lėšų nukreipti į žemės ūkio gamybą besivystančiose šalyse. (13) Vis dėlto būtina apsaugoti Europos ūkininkų interesus ir užtikrinti, kad šis pasiūlymas jokiomis aplinkybėmis nepaskatintų finansinės drausmės mechanizmo, nustatyto Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1782/2003[15] ir (EB) Nr. 1290/2005[16], taikymo. (14) Dėl to riekia priimti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas vystymosi priemones ir humanitarinės pagalbos priemonę, priimti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai sprendžiamos šiuo metu besivystančiose šalyse didėjančių maisto kainų pasekmės. (15) Pagal šią Priemonę priimtos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai spręsti neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius ir imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimas maistu, taip pat padėti sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant skurdžiausiems žmonėms, tačiau taip pat Europos vartotojams ir ūkininkams. (16) Dėl paties šiuo reglamentu nustatomų priemonių pobūdžio reikia sukurti veiksmingas, lanksčias, skaidrias ir greitas finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti įmanoma nuo 2008 m. birželio 20 d. – datos, kai paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados, finansuoti jau pradėtas priemones, kurias tarptautinės organizacijos remia arba yra pasirengusios paremti, prieš šio reglamento priėmimą. (17) Būtina įtraukti nuostatas, užtikrinančias Bendrijos finansinių interesų apsaugą pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[17], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[18] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[19]. (18) Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl šių veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. (19) Siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu nustatytos priemonės būtų veiksmingos, ir atsižvelgiant į jų skubumą šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Bendrija finansuoja priemones, skirtas paremti greitus ir tiesioginius veiksmus reaguojant į padidėjusias maisto kainas besivystančiose šalyse; šios priemonės apima laikotarpį tarp skubios pagalbos ir vidutinės trukmės ir ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo. 2. Priemonės, remiantis šiomis nuostatomis, turi būti skirtos besivystančioms šalims, kaip apibrėžta EBPO/VPK, ir jų gyventojams. Komisija priima 1 dalyje minėtas priemones. Jomis turi būti finansuojamos tarptautinės iniciatyvos, kuriomis remiami šio reglamento tikslai ir siekiai ir kurios įgyvendinamos per regionines ir pasaulines tarptautines organizacijas. Komisija apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. 3. Priemonėse bus nurodytas pagal priede pateikiamus orientacinius kriterijus nustatytų remtinų šalių sąrašas; jos bus nustatytos remiantis informacija, įskaitant dėl dabartinių šalių poreikių, gauta visų pirma iš Europos Komisijos delegacijų ir remiantis atitinkamais tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, priklausančių JT sistemai, įvertinimais. 4. Siekiant užtikrinti Bendrijos pagalbos darną ir veiksmingumą, kai įgyvendinama programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio, Bendrija gali nuspręsti, kad atitinkama programa taip pat gali būti naudinga kitų besivystančių šalių, kurios nepriklauso tam regionui, gyventojams. 5. Tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas (toliau – tarptautinės organizacijos) bus atrinktos remiantis jų gebėjimu greitai vykdyti aukštos kokybės veiksmus atsižvelgiant į konkrečius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais. 2 straipsnis Tikslai ir principai 1. Pagrindiniai pagalbos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai – skatinti žemės ūkio sektoriaus remtinose šalyse ir regionuose pasiūlos didinimą, kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi, ir remti veiksmus siekiant greitai ir tiesiogiai sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų. 2. Turi būti taikomi skirtingi metodai, kuriuose atsižvelgiama į vystymosi kontekstą ir didėjančių maisto kainų poveikį, kad remtinoms šalims ar regionams bei jų gyventojams būtų teikiama tikslinė, specialiai joms sukurta ir pritaikyta parama, atsižvelgiant į jų poreikius, strategijas, prioritetus ir atsakomųjų veiksmų galimybes. 3. Nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1717/2006, jei numatomos priemonės atitinka šio reglamento 1 straipsnio 1 dalį ir 3 straipsnio 2 dalį, jos finansuojamos pagal šį reglamentą. Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši Priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo veiksmų reaguojant į krizinę situaciją prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų. 4. Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimtos priemonės atitiktų Bendrijos bendrą politikos strategiją susijusios pagalbą galinčios gauti šalies ar šalių atžvilgiu. 3 straipsnis Įgyvendinimas 1. Bendrijos parama ir bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinami remiantis šio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais priemones remiančiais finansavimo sprendimais, kuriuos priima Komisija. 2. Atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos šalies sąlygas, gali būti įgyvendinamos tokios paramos priemonės: 1. priemonės pagerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis; 2. saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius. 3. Pagalbos priemonėms, kurios atitinka šio reglamento tikslus, gali būti teikiamas ne didesnis nei 1 % nuo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos finansavimas. 4 straipsnisAtitik tis reikalavimams Subjektai, galintys teikti finansavimą, yra tarptautinės organizacijos, atitinkančios Komisijos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002[20] 43 straipsnio sąlygas. 5 straipsnisFinansavimo ir valdymo procedūros 1. Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės įgyvendinamos laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[21], reikiamais atvejais atsižvelgiant į priimamų priemonių reagavimo į krizinę padėtį pobūdį. 2. Bendrijos finansavimas iš principo nenaudojamas reikalavimus pagalbai gauti atitinkančių šalių mokesčiams, muitams ar rinkliavoms sumokėti. 3. Teisę dalyvauti atitinkamose sutartinėse procedūrose turi visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus šaliai, kurioje vykdomi veiksmai, taikomą geografinę vystymosi priemonę, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal įgyvendinančios tarptautinės organizacijos taisykles, užtikrinant, kad visiems pagalbos teikėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms ir medžiagoms. Ekspertai gali turėti bet kurios šalies pilietybę. 6 straipsnis Biudžetiniai įsipareigojimai 1. Biudžetiniai įsipareigojimai įgyvendinami remiantis Komisijos priimtais sprendimais. 2. Priemonėmis, priimtomis pagal šį reglamentą, gali būti finansuojama remtinose šalyse arba 4 straipsnyje nurodytų organizacijų vykdoma veikla, pradėta prieš šio reglamento įsigaliojimą nuo 2008 m. birželio 20 d. 7 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga 1. Visuose finansiniuose susitarimuose, sudarytuose įgyvendinant šį reglamentą, turi būti nuostatos, kuriomis užtikrinama finansinių Bendrijos interesų apsauga, visų pirma nuo pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1073/1999. 2. Į finansinius susitarimus turi būti įtrauktos nuostatos, kuriomis Komisijai ir Audito Rūmams suteikiama teisė gauti jų užduotims atlikti reikiamą informaciją, prireikus, vietoje, pagal su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis sudarytus tikrinimo susitarimus. 8 straipsnis ES paramos matomumas Pagal šį reglamentą sudarytose sutartyse turi būti specialios nuostatos, kuriomis užtikrinamas tinkamas Europos Sąjungos matomumas visuose pagal tas sutartis vykdomuose veiksmuose. 9 straipsnisAtskaitomybė Komisija ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai praneša apie pagal šį reglamentą priimtas priemones. Komisija ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia joms priemonių įgyvendinimo ataskaitą apie paramos įgyvendinimą ir, kiek įmanoma, pagrindinius pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos rezultatus ir poveikį. 10 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR. 2. Orientacinė suma 2008 m. – 750 mln. EUR. 3. Maksimali orientacinė suma 2009 m. – 250 mln. EUR. 4. Kiekvienais metais finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje skiriamoje sumoje turi būti palikta bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą. 11 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas iki 2009 m. gruodžio 31 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS Orientacinių kriterijų remtinoms šalims atrinkti sąrašas Orientaciniai kriterijai remtinoms šalims atrinkti: - Maisto kainų infliacija ir jos galimas socialinis, ekonominis ir politinis poveikis: - Maisto kainų infliacijos lygis (palyginti su bendru infliacijos lygiu) - Priklausomybė nuo maisto importo, įskaitant pagalbą maistu - Socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas - Pagaminamo maisto dalis, kurią suvartoja patys ūkininkai - Potencialių reikalavimus gauti pagalbą atitinkančių šalių gebėjimai įgyvendinti tinkamas reagavimo į krizę priemones - Priemonės, kurių imasi vyriausybė, įskaitant į pasiūlą orientuotas ir prekybos priemones - Pajamos iš eksporto - Fiskalinis pažeidžiamumas Taip pat bus atsižvelgta į šalies galimybes, reaguojant į maisto krizę, trumpuoju laikotarpiu gauti pagalbą teikiančios bendruomenės finansavimą iš kitų šaltinių, bei šalies potencialą ilgalaikiu laikotarpiu tvariai padidinti žemės ūkio produkciją. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi(os) veiklos rūšis (-ys): 21 (Vystymasis) 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: Siūlomos eilutės: 21.02.03 (greitas atsakas į didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse) 21.01.04.40 (administracinės paramos išlaidos) 3.2. Veiksmų trukmė ir finansinis poveikis: Trukmė: 2008–2009 biudžetiniai metai; numatyta suma: 1,0 mlrd. EUR. 3.3. Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 21.02.03 | NPI | Dif.[22] | TAIP | NE | NE | Nr. 2 | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[23] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 750,00 | 240,00 | 990,000 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 890,000 | 100,000 | 990,000 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[24] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | 10,000 | 10,000 | BENDRA ORIENTACINĖ SUMA | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 750,000 | 250,000 | 1000,000 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[25] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų | IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 750,000 | 250,000 | 1000,000 | IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą: Netaikoma Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[26] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu) Prieš veiksmą [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Poreikiai nustatyti numatant, kad dalyvauti galės tik tarptautinės ir regionines organizacijos (reglamento projekto 4 straipsnis). 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir vidutinės trukmės poreikiai Šia Priemone siekiama reaguoti į gyventojų besivystančiose šalyse, paveiktų padidėjusių maisto kainų, poreikius: ūkininkų poreikius, kad jie galėtų padidinti gamybą, ir vartotojų poreikius, kad jie galėtų įsigyti maisto kainomis, atitinkančiomis jų perkamąją galią. 5.2. Bendrij os dalyvavimu sukuriama pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Pasiūlymu sukuriama nustatytos trukmės priemonė trumpalaikei pagalbai teikti, kuri apima laikotarpį tarp skubios pagalbos ir vidutinės trukmės bei ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo. Ši priemonė papildo esamas Bendrijos išorės bendradarbiavimo priemones, visų pirma skubaus reagavimo į krizes priemones (humanitarinės pagalbos priemonę ir stabilumo priemonę) ir ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo priemones (Vystomojo bendradarbiavimo priemonę teminėms programoms, įskaitant dėl aprūpinimo maistu, ir geografinėms programoms besivystančiose šalyse, įskaitant Pietų Afriką, tačiau ne kitose AKR šalyse, vykdyti bei 10-ąjį Europos plėtros fondą 2008–2013 m. (EPF) likusioms AKR šalims). Sinergija bus pasiekta užtikrinant, kad įgyvendintos priemonės atitinka EB šalies pagalbos strategijas. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Pasiūlymo tikslai – skatinti ūkininkus remtinose šalyse ir regionuose didinti gamybą, kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi, ir remti veiksmus greitai ir tiesiogiai sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį siekiant sumažinti prastos mitybos rodiklius ir atsižvelgiant į aprūpinimo maistu tikslus. Numatomi rezultatai : - Padidėjusi žemės ūkio gamyba remtinose šalyse (didesnė gamyba 2009 ir 2010 m., palyginti su vidutine gamyba 2005–2007 m.) - Mažesnis maisto kainų infliacijos lygis (mažesnis maisto kainų infliacijos lygis 2010 m., palyginti su bendru infliacijos lygiu) Stebėsenai ir įvertinimui taikomi rodikliai : - Visos žemės ūkio gamybos didėjimas per metus - Vidutinio remiamų ūkininkų derliaus didėjimas per metus - Prastos mitybos lygio remiamose grupėse mažėjimas, ypatingą dėmesį skiriant ypač prastai mitybai ir jaunesnių nei 5 metų vaikų, kurių svoris nepakankamas, daliai - Maisto kainų infliacijos lygis, palyginti su bendru infliacijos lygiu remiamose šalyse 5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai) ( centralizuotas valdymas ( tiesioginis, vykdomas Komisijos ( netiesioginis, įgaliojant: ( vykdomąsias agentūras ( Europos Bendrijų įkurtas įstaigas, nurodytas finansinio reglamento 185 str. ( nacionalines viešojo sektoriaus įstaigas ar įstaigas, teikiančias viešąsias paslaugas Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis kartu su trečiosiomis šalimis ( bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos: pirmumas teikiamas bendram valdymui. Tačiau kai kurios programos gali būti vykdomos centralizuotai valdant Komisijai. 6. STEBĖSENA IR ĮVERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Priemonių įgyvendinimą stebės Komisija, naudodama ir EK delegacijų ir JT išsamų veiksmų planą įgyvendinančių agentūrų gauta informacija. 6.2. Įvertinimas 6.2.1. Ex-ante įvertinimas 2008 m. balandžio mėn. pradėti išsamūs besivystančių šalių finansavimo poreikių įvertinimai. Šiuos darbus koordinuoja JT pasaulinės maisto krizės darbo grupė. Įvertinimai bus tęsiami 2008 m. birželio – rugsėjo mėn. Tuo pat metu Komisijos tarnybos (centrinės ir delegacijos) pradėjo išsamią kiekybinę ir kokybinę 110 šalių analizę. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post įvertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma 6.2.3. Būsimų įvertinimų sąlygos ir dažnumas 2011 m. bus atliktas pagal Priemonę vykdytų veiksmų poveikio išorės įvertinimas. 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Taikomos įprastos vystomojo bendradarbiavimo pagalbai taikomos kovos su sukčiavimu priemonės. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Kiti darbuotojai[31], finansuojami pagal XX 01 04/05 straipsnį | IŠ VISO | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Poreikiai nustatyti numatant, kad dalyvauti galės tik tarptautinės ir regionines organizacijos (reglamento projekto 4 straipsnis). 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Sprendimų rengimas, sutarčių rengimas, mokėjimų rengimas, tyrimų, audito ir vertinimų organizavimas, ataskaitų teikimas. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Šiuo metu programos valdymui skirtos darbo vietos, kurias reikia pakeisti arba pratęsti ( Darbo vietos, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtos n metams ( Darbo vietos, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu. ( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) ( Darbo vietos, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS ir (arba) PBP 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos) Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros | - extra muros | Iki 10,000 | Iš viso techninė ir administracinė pagalba | Administracinėms išlaidoms, kaip antai įvertinimams, tyrimams ir konsultacijoms, susirinkimams ir konferencijoms bei informacinėms sistemoms, reikės iki 10 mln. EUR. 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 straipsnį 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,050 | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[33] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [1] COM (2008)321. [2] P6_TA(2008)0229. [3] 2008 m. birželio 13 d. dokumento projektas. [4] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96. [5] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006. [6] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006. [7] Vidaus susitarimas, OL L 247, 2006 9 9, p. 32. [8] OJ C , , p. . [9] OJ C , , p. . [10] OL C 46, 2006 2 24, p. 1. [11] P6_TA(2008)0229. [12] OL L 378, 2006 12 27, p. 41. [13] OL L 163, 1996 7 2, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [14] OL L 327, 2006 11 24, p. 1. [15] OL L 94, 2004 3 31, p. 70. [16] OL L 209, 2005 8 11, p. 1. [17] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1233/2007 (OL L 279, 2007 23 10, p. 10). [18] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [19] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [20] 2002 m. gruodžio 23 d. KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002 (pakeisto reglamentais Nr. 1261/2005, Nr. 1248/2006 ir Nr. 478/2007), nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (pakeisto reglamentais Nr. 1996/2006 ir Nr. 1525/2007) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1). [21] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9). [22] Diferencijuotieji asignavimai. [23] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [24] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [25] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [26] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [27] Jei priemonė trunka ilgiau nei 6 metus, reikėtų įterpti papildomų skilčių. [28] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [29] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [30] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [31] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [32] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą. [33] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.