Įvadas

Pasaulyje smarkiai didėja sukuriamų duomenų kiekis ir įvairovė. Be duomenų, kuriuos sukuria skaitmeniniais prietaisais ir paslaugomis asmeninėms ir profesinėms reikmėms besinaudojantys milijardai žmonių, ir duomenų, kuriuos generuoja vis daugiau sujungtų objektų, dar yra duomenys, sukuriami atliekant mokslinius tyrimus, skaitmeninant literatūros kūrinius ir archyvus ir teikiant viešąsias, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir žemės kadastro, paslaugas. Šis didžiųjų duomenų reiškinys atveria naujų dalijimosi žiniomis, mokslinių tyrimų vykdymo ir viešosios politikos formavimo bei įgyvendinimo galimybių.

Be to, dėl debesijos tampa lengviau naudotis šiais duomenimis. Debesija gali būti suprantama kaip trijų tarpusavyje susijusių elementų – duomenų infrastruktūros, kurioje duomenys saugomi ir tvarkomi, plačiajuosčio ryšio tinklų, kuriais duomenys perduodami, ir vis galingesnių kompiuterių, kuriais galima apdoroti duomenis – derinys. Galimybė analizuoti šiuos didžiuosius duomenis ir jais naudotis daro poveikį pasaulio ekonomikai bei visuomenei ir atveria kelią labai svarbioms inovacijoms pramonėje ir socialinėje srityje. Šis poveikis visų pirma pastebimas mokslinių tyrimų srityje – keičiasi jų vykdymo būdas, nes sparčiai judame atvirojo mokslo link.

Debesija suteikia galimybę nenutrūkstamai perduoti duomenis, jais dalytis ir juos pakartotinai naudoti įvairiose pasaulio rinkose, valstybėse, institucijose ir mokslinių tyrimų srityse. Šiuo metu Europoje turimi pajėgumai nėra pakankami, todėl ES mokslinių tyrimų ir pramonės srityse sukuriami duomenys dažnai apdorojami kitur, o Europos mokslininkai ir novatoriai linksta keltis ten, kur esama geresnių galimybių nedelsiant naudotis dideliu duomenų perdavimo ir skaičiavimo pajėgumu. Kita vertus, Europa yra vieta, kurioje sukuriama daugiausia pasaulyje mokslinių žinių, ir turi puikias galimybes tapti pasauline mokslo debesijos kūrimo lydere.

Siekdama išnaudoti visą duomenų, kaip pagrindinės atvirojo mokslo ir 4-osios pramonės revoliucijos varomosios jėgos potencialą, Europa turi atsakyti į kelis konkrečius klausimus:

Kaip kuo labiau paskatinti dalytis duomenimis ir kaip padidinti naudojimosi jais pajėgumą?

Kaip užtikrinti, kad duomenis būtų galima naudoti kuo platesniu mastu nepaisant ribų tarp skirtingų mokslo sričių ir tarp viešojo bei privačiojo sektorių?

Kaip geriau tarpusavyje sujungti esamą ir naują duomenų infrastruktūrą visoje Europoje?

Kaip geriausia koordinuoti paramą, skirtą Europos duomenų infrastruktūrai plėtoti pereinant prie eksalygmens kompiuterijos?

Tai, kad šių uždavinių išsprendimas gali duoti naudos mokslo, technologijų ir inovacijų sritims, pabrėžė ne tik pati mokslininkų bendruomenė , bet ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) šalių vyriausybės . 2015 m. ES valstybės narės patvirtino, kad šių uždavinių išsprendimas yra svarbus visai ekonomikai ir visuomenei. Šiame komunikate kaip tiesioginis atsakas į šiuos uždavinius siūloma Europos debesijos iniciatyva, kuri gali padėti Europai įsitvirtinti pasaulinėje duomenimis grindžiamoje ekonomikoje.

Europos debesijos iniciatyva yra pagrįsta Bendrosios skaitmeninės rinkos strategija, kuria, inter alia, siekiama kuo labiau padidinti Europos skaitmeninės ekonomikos augimo potencialą. Šia iniciatyva siekiama sukurti Europos atvirojo mokslo debesiją – patikimą atvirą aplinką, kurioje mokslininkų bendruomenė galėtų saugoti mokslinius duomenis ir rezultatus, jais dalytis ir juos pakartotinai naudoti. Ja siekiama sukurti Europos duomenų infrastruktūrą, kuria būtų užtikrinta galimybė mokslininkams naudotis jiems reikalingu itin spartaus skaičiavimo pajėgumu, sparčiu ryšiu ir didelio pajėgumo debesijos sprendimais. Iš pradžių daugiausia dėmesio bus skiriama mokslininkų bendruomenei, bet vėliau naudotojų bazė bus išplėsta, kad apimtų ir viešąjį bei pramonės sektorius, ir bus sukurti visoms ekonomikos bei visuomenės sritims naudingi sprendimai ir technologijos. To siekiant reikės užtikrinti galimybę bendradarbiauti visiems subjektams, norintiems išnaudoti duomenų revoliucijos Europoje, kaip labai didelę reikšmę pasauliniam augimui turinčio veiksnio, teikiamas galimybes.

Europos debesijos iniciatyva parengta atsižvelgiant į rezultatus, pasiektus įgyvendinant Europos debesijos strategiją ir Itin našaus skaičiavimo (INS) strategiją. Ji bus pagrįsta tokiomis iniciatyvomis, kaip neseniai paskelbtas bendriems Europos interesams svarbus projektas (BEISP), susijęs su INS ir didžiaisiais duomenimis pagrįstomis taikomosiomis programomis. Šia iniciatyva tęsiama Komunikate dėl didžiųjų duomenų suformuota politika, remiama Europos atvirojo mokslo politikos darbotvarkė, kuria siekiama pagerinti mokslo kokybę ir padidinti jo poveikį, ir atsižvelgiama į atvirosios prieigos užtikrinimo srityje pasiektus rezultatus. Šiuo komunikatu pradedamas procesas, kurį vykdydama Komisija užmegs bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekdama užtikrinti galimybę įgyvendinti Europos debesijos iniciatyvos tikslus.

Kartu su Europos debesijos iniciatyva bus įgyvendinami tolesni su debesijos sutartimis su verslo srities naudotojais ir su debesijos paslaugų teikėjų keitimu susiję veiksmai pagal Bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, taip pat Laisvo duomenų judėjimo iniciatyva.

Penkios priežastys, dėl kurių Europa kol kas neišnaudoja visų duomenų teikiamų galimybių

Pirma, daugelis Europos įmonių, mokslinių tyrimų bendruomenių ir viešųjų įstaigų dar neišnaudoja visų duomenų teikiamų galimybių ir jų potencialo pakeisti tradicinius sektorius ir mokslinių tyrimų vykdymo būdą. Duomenys, gauti atliekant viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, ne visada yra laisvai prieinami. Be to, savo sukurtais ar surinktais duomenimis dažnai nesidalija ir įmonės – ir ne visada dėl komercinių priežasčių. Nors kai kas duomenis tebelaiko saugotinu turtu, daugelis verslo srities (ypač MVĮ), akademinio pasaulio ir viešojo sektoriaus atstovų tiesiog nežino, kad dalytis duomenimis – vertinga. Taip yra, be kita ko, dėl to, kad nėra nustatyta aiški paskatų ir atlygio už keitimąsi duomenimis struktūra (visų pirma akademiniame pasaulyje) ir aiškus teisinis pagrindas (visų pirma viešajame sektoriuje), ir dėl to, kad stinga su duomenimis susijusių įgūdžių ir nėra pakankamai pripažįstama jų vertė (visuose sektoriuose). ES duomenų apsaugos sistema užtikrinama, kad laisvas asmens duomenų judėjimas nebūtų apribotas dėl priežasčių, susijusių su privatumo ir asmens duomenų apsauga. Kitos teisinės ir techninės laisvo duomenų judėjimo kliūtys dar turės būti pašalintos Laisvo duomenų judėjimo iniciatyva, pasiūlysima pagal Bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją.

Antra, sąveikumo stoka trukdo spręsti svarbius visuomenės uždavinius, kurie gali būti išspręsti tik veiksmingai dalijantis duomenimis ir laikantis požiūrio, kad šiame procese turi dalyvauti įvairių sričių atstovai, pavyzdžiui, klimato kaitos problemos negali išspręsti vien klimatologai. Nors sąveikumo ir dalijimosi duomenimis klausimai kai kuriuose sektoriuose jau išspręsti (pavyzdžiui, INSPIRE direktyva išspręsti su vietovių duomenimis, o Pacientų teisių direktyva – su sveikatos duomenimis susiję klausimai), daugelis duomenų rinkinių ir toliau yra neprieinami mokslininkams, pramonės subjektams, viešojo administravimo institucijoms ir politikos formuotojams. Norint užtikrinti administracinių duomenų sąveikumą iš esmės pakanka nustatyti minimaliuosius standartus, užtikrinti teisinį tikrumą dėl prieigos ir naudojimo sąlygų ir teikti praktinę pagalbą, tačiau dalytis mokslinių tyrimų duomenimis trukdo ir kitos kliūtys, tokios kaip duomenų rinkinių dydis, įvairūs jų formatai, jiems analizuoti būtinos programinės įrangos sudėtingumas ir skirtingas mokslo sritis skiriančios sunkiai įveikiamos sienos. Kad duomenys būtų plačiai prieinami ir kad juos būtų galima apdoroti įprastomis atvirojo kodo duomenų analizės priemonėmis, duomenims identifikuoti turi būti naudojami paprasti metaduomenys ir turi būti nustatytos keitimosi duomenimis specifikacijos. Be to, turi būti išspręsti ilgalaikio duomenų išsaugojimo ir priežiūros klausimai. Šiuo metu jau vykdomos kelios su tuo susijusios pasaulinės visuomeninės iniciatyvos, be to, šioje srityje pažangą daro ir kelios valstybės narės, tačiau Europos dalyvavimas šiose iniciatyvose menkas, ir šie veiksmai labai padriki.

Trečia, duomenimis pagrįsto mokslo raidą stabdo susiskaidymas. Duomenų infrastruktūra yra susiskaidžiusi pagal mokslo ir ekonomikos sritis, šalis ir valdymo modelius. Skiriasi su tinklų kūrimu, duomenų saugojimu ir skaičiavimo paslaugomis susijusi prieigos politika. Su kita infrastruktūra nesujungta ir lėtai veikianti duomenų ir skaičiavimo infrastruktūra trukdo daryti mokslo atradimus, sukelia izoliacijos problemų ir stabdo žinių sklaidą. Galimybė naudotis besidalijamais mokslinių tyrimų duomenimis, atvirųjų duomenų analizės priemonėmis ir sujungtais skaičiavimo įrenginiais turi būti suteikta ne tik svarbiausiose mokslinių tyrimų įstaigose dirbantiems geriausiems pagrindinių mokslo sričių mokslininkams, bet daugumai Europos mokslininkų. Be to, Europos universitetų ir mokslinių tyrimų centrų veikla dažnai neperžengia nacionalinių struktūrų ribų, ir nėra sukurta skaičiavimo, duomenų saugojimo ir jų analizės veiklos vykdymo europiniu mastu sistema. Tai apsunkina mokslinį bendradarbiavimą, visų pirma duomenimis pagrįstą įvairias mokslo sritis apimantį bendradarbiavimą, Europos Sąjungoje. Per neseniai įvykusias viešas konsultacijas dauguma respondentų sakė, kad Europos atvirojo mokslo debesija padėtų pasiekti geresnių rezultatų mokslo srityje, nes būtų geriau dalijamasi ištekliais nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis.

Ketvirta, Europos mokslo ir inžinerijos srityse jaučiamas vis didesnis pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo (INS) infrastruktūros, skirtos duomenims apdoroti, poreikis. Norint sumodeliuoti visą naujos kartos lėktuvą, modeliuoti klimato kaitą, nustatyti genomo ir sveikatos sąsajas, perprasti, kaip veikia žmogaus smegenys, vykdyti in silico metodu pagrįstus kosmetikos bandymus siekiant sumažinti bandymų su gyvūnais, būtini eksalygmens kompiuterijos pajėgumai. Nors sunkumus, su kuriais susiduriama skaičiavimo srityje ir kuriems įveikti nebepakanka dabartinių superkompiuterių pajėgumo, ilgainiui turėtų padėti įveikti kvantinė kompiuterija, ES konkurencingumas priklauso ir nuo to, kiek visa Europos duomenų infrastruktūra bus remiama INS sistemomis.