Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Bisau Gvinėjos Respublikos protokolo, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo /* COM/2012/0256 final - 2012/0132 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Remdamasi Tarybos suteiktu įgaliojimu[1], Europos Komisija derėjosi su Gvinėjos Bisau Respublika dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Šioms deryboms pasibaigus, 2012 m. vasario 10 d. buvo parafuotas naujasis protokolas. Naujasis protokolas apima 3 metų laikotarpį nuo jo pasirašymo dienos. Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas – atsižvelgiant į esamą perviršį pasiūlyti Europos Sąjungos laivams žvejybos galimybes Bisau Gvinėjos vandenyse. Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atlikto ex-post įvertinimo rezultatais bei pagal šį susitarimą įsteigto mokslinio komiteto nuomone. Protokolu siekiama sustiprinti Europos Sąjungos ir Bisau Gvinėjos Respublikos bendradarbiavimą, kad būtų sukurta partnerystės sistema tausios žuvininkystės politikai plėtoti ir žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti Bisau Gvinėjos Respublikos žvejybos zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Konkrečiau, protokole numatomos tokių kategorijų žvejybos galimybės: 1. 3 700 BRT krevečių traleriams šaldikliams, 2. 3 500 BRT žuvų ir galvakojų moliuskų traleriams šaldikliams, 3. 28 tunų žvejybos seineriai ir dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai, 4. 12 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Tuo remdamasi, Komisija siūlo, kad Taryba, Parlamentui pritariant, sprendimu patvirtintų šį naująjį protokolą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Derantis žuvininkystės sektorių ir nevyriausybines aplinkos apsaugos ir plėtros organizacijas jungiančioje Tolimojo plaukiojimo laivyno regioninės konsultacinės taryboje buvo konsultuojamasi su suinteresuotomis šalimis. Su valstybių narių ekspertais konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių konsultacijų padaryta išvada, kad reikia išlaikyti žuvininkystės protokolą su Bisau Gvinėja. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu Parlamentui pritariant sudaryti protokolą bei su Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių pasidalijimo tarp ES valstybių narių. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visas protokole numatyto finansinio įnašo dydis – 9.200.000 EUR visam laikotarpiui paskirstomas taip: a) ne daugiau kaip 40 leidimų tunų žvejybos laivams ir 7 200 BRT traleriams už 6 200 000 EUR finansinį įnašą ir b) 3 000 000 EUR parama Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės politikos plėtrai. Tokia parama dera su nacionalinės žuvininkystės politikos tikslais. 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS 2012/0132 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Bisau Gvinėjos Respublikos protokolo, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) 2008 m. kovo 17 d. Taryba priėmė Tarybos reglamentą (EB) Nr. 241/2008 dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo[2]; (2) šiuo metu galiojantis minėto Partnerystės susitarimo protokolas baigia galioti 2012 m. birželio 15 d.; (3) Sąjunga derėjosi su Bisau Gvinėjos Respublika (toliau – Bisau Gvinėja) dėl naujojo protokolo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Bisau Gvinėja turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai žuvininkystės srityje; (4) šioms deryboms pasibaigus, 2012 m. vasario 10 d. buvo parafuotas naujasis protokolas; (5) kad būtų užtikrintas Sąjungos laivų žvejybos veiklos tęstinumas, naujojo protokolo 18 straipsnyje numatytas laikinas taikymas nuo jo pasirašymo dienos; (6) naująjį protokolą reikėtų pasirašyti ir laikinai jį taikyti, kol bus baigtos oficialaus jo sudarymo procedūros, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Leidžiama pasirašyti Europos Sąjungos ir Bisau Gvinėjos protokolą, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, Europos Sąjungos vardu, su sąlyga, kad jis bus sudarytas. Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiama teisė Sąjungos vardu pasirašyti protokolą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas. 3 straipsnis Kol bus baigtos jo sudarymo procedūros, protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. 4 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PROTOKOLAS kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas 1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės 1. Europos Sąjungos laivams 3 metų laikotarpiui pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo 5 straipsnį suteiktos žvejybos galimybės nustatomos taip: – vėžiagyviai ir priedugnio rūšys: (a) krevečių traleriai šaldikliai: 3 700 BRT per metus; (b) žuvų ir galvakojų moliuskų traleriai šaldikliai: 3500 BRT per metus; – labai migruojančių žuvų rūšys (1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede išvardytos rūšys): (a) tunų seineriai šaldikliai ir ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai: 28 laivai; (b) tunus kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai – 12 laivų. 2. 1 dalis yra taikoma nepažeidžiant šio protokolo 7 ir 9 straipsnių nuostatų. 2 straipsnis Finansinis įnašas. Mokėjimo tvarka 1. Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo 7 straipsnyje nustatytas finansinis įnašas protokolo 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 9 200 000 EUR per metus. 2. Finansinis įnašas apima: (a) 6 200 000 EUR metinę sumą už galimybę naudoti žuvininkystės išteklius Bisau Gvinėjos IEZ ir (b) 3 000 000 EUR metinę specialią sumą, skirtą Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus politikai remti. 3. 1 dalis taikoma atsižvelgiant į šio protokolo 7, 9, 14, 15 ir 17 straipsnius. 4. Pirmaisiais metais finansinio įnašo pagal 2 dalies a ir b punktus mokėjimas atliekamas ne vėliau kaip praėjus 30 dienų po protokolo įsigaliojimo, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo sukakties dieną. 5. 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo paskirstymas yra išskirtinė Bisau Gvinėjos valdžios institucijų kompetencija. 6. Šiame straipsnyje numatytos sumos pervedamos į Bisau Gvinėjos centriniame banke atidarytą specialią Valstybės iždo sąskaitą, kurios duomenis kasmet pateikia Valstybės žuvininkystės sekretoriatas. 3 straipsnis Atsakingos ir tausios žuvininkystės skatinimas Bisau Gvinėjos vandenyse 1. Ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po šio protokolo įsigaliojimo, žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo 10 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete šalys susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir jos taikymo taisyklių, ypač dėl: (a) metinių ir daugiamečių gairių, kuriomis remiantis bus naudojamas 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas finansinis įnašas; (b) metinių ir daugiamečių tikslų, kuriuos įgyvendinant galiausiai būtų įdiegta tausi ir atsakinga žuvininkystė, atsižvelgiant į Bisau Gvinėjos nacionalinės žuvininkystės ir kitų sričių politikos, susijusios arba darančios poveikį atsakingos ir tausios žuvininkystės įdiegimui, prioritetus; (c) kasmetinio rezultatų vertinimo kriterijų ir tvarkos. 2. Visus daugiametės sektoriaus programos pakeitimus šalys turi patvirtinti jungtiniame komitete. 3. Jungtiniam komitetui pavedama prižiūrėti daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimą. Jei būtina, abi šalys toliau vykdo šią priežiūrą ir pasibaigus šio protokolo galiojimo laikotarpiui, kol bus visiškai išnaudotas 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas specialus finansinis įnašas. 4 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žuvininkystės 1. Šalys įsipareigoja Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje siekti atsakingos žuvininkystės, remdamosi tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų laivų nediskriminavimo principu ir pagrįstos tausojančiu ekosistemų ir gyvųjų jūros išteklių valdymu. 2. Per šio protokolo galiojimo laikotarpį ES ir Bisau Gvinėja bendradarbiaus stebėdamos išteklių būklės ir žvejybos raidą Bisau Gvinėjos IEZ. 3. Abi šalys įsipareigoja skatinti laikytis Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) rekomendacijų, taip pat skatinti bendradarbiavimą paregionio lygmeniu, siekdamos atsakingo žvejybos valdymo, visų pirma Žuvininkystės paregioninėje komisijoje. 4. Abi šalys tariasi jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu priima naujas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių valdymą. 5 straipsnis Bendras mokslinis komitetas 1. Bendrą mokslinį komitetą sudaro mokslininkai, kuriuos paskiria kiekviena šalis po lygiai. Abiems šalims nusprendus, moksliniame komitete galės dalyvauti ir stebėtojai, visų pirma regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (pvz., CECAF) atstovai. 2. Bendras mokslinis komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus, kaip nurodyta žuvininkystės susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje. Paprastai posėdžiai vyksta paeiliui Bisau Gvinėjoje ir Europos Sąjungoje. Kurios nors iš šalių prašymu gali būti sušaukti papildomi posėdžiai. Posėdžiams paeiliui pirmininkauja abi šalys. 3. Bendro mokslinio komiteto funkcijos yra tokios: (a) rinkti duomenis apie nacionalinio ir užsienio laivynų, vykdančių veiklą Bisau Gvinėjos IEZ ir žvejojančių rūšių, kurioms taikomas šis protokolas, žuvis, žvejybos pastangas ir sužvejotų žuvų kiekį; (b) siūlyti, stebėti ar tirti metines įvertinimo kampanijas, kuriomis prisidedama prie išteklių vertinimo proceso ir padedama nustatyti žvejybos galimybes ir naudojimo alternatyvas, užtikrinančias išteklių ir jų ekosistemos išsaugojimą; (c) tuo remiantis, parengti metinę mokslinę žvejybos, kuriai taikomas šis protokolas, ataskaitą; (d) savo iniciatyva arba jungtiniam komitetui ar vienai iš šalių prašant parengti bet kokią mokslinę nuomonę apie valdymo priemones, kurios būtų laikomos būtinomis tausiam šiame protokole numatytų išteklių naudojimui ir žvejybos vykdymui. 6 straipsnis Bisau Gvinėjos paskelbtas tam tikrų išteklių žvejybos draudimas 1. Jei Bisau Gvinėja, remdamasi bendro mokslinio komiteto nuomone, nusprendžia pritaikyti išteklių išsaugojimo priemonę ir uždrausti žvejoti kuriuos nors savo išteklius, jungtinis komitetas susirenka apsvarstyti tokio sprendimo pagrindų, įvertinti draudimo poveikį pagal šį susitarimą vykdomai ES laivų veiklai ir nuspręsti dėl galimų korekcinių priemonių. 2. 1 dalyje numatytais atvejais jungtinis komitetas susitaria dėl proporcingo pagal susitarimą ES mokamo finansinio įnašo sumažinimo ir, esant reikalui, dėl kompensacijų laivų savininkams. 3. Bet koks žvejybos draudimas, Bisau Gvinėjos paskelbtas remiantis moksline nuomone, taikomas nediskriminuojant jokių tą žvejybą vykdančių laivų, įskaitant nacionalinius ir su trečiųjų valstybių vėliava plaukiojančius laivus. 7 straipsnis Žvejybos galimybių koregavimas bendru sutarimu 1 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės gali būti koreguojamos bendru sutarimu jungtiniame komitete remiantis bendro mokslinio komiteto rekomendacija. Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis pakoreguojamas 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatytas finansinis įnašas, o šiame protokole ir jo priede atliekami reikalingi pakeitimai. 8 straipsnis Eksperimentinė žvejyba 1. Eksperimentinių žvejybos kampanijų tikslas – patikrinti naujų išteklių žvejybos techninį įgyvendinamumą ir ekonominį rentabilumą. 2. Bisau Gvinėjos valdžios institucijoms Europos Komisija perduoda eksperimentinės žvejybos licencijų paraiškas, sudarytas iš techninių dokumentų, kuriuose nurodoma: – techninės laivo charakteristikos, – laivo pareigūnų kompetencijos tos žvejybos srityje lygis, – pasiūlymas dėl reiso techninių detalių (trukmė, įrankiai, žvalgymo rajonas ir kt.). 3. Eksperimentinės žvejybos kampanijos vyksta ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Joms taikomas Bisau Gvinėjos nustatytas mokestis. 4. Per visą kampanijos laikotarpį laive būna vėliavos valstybės mokslinis stebėtojas ir Bisau Gvinėjos paskirtas mokslinis stebėtojas. 5. Per eksperimentinės žvejybos kampaniją leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį nustato Bisau Gvinėjos valdžios institucijos. Eksperimentinės žvejybos tikslus atitinkantis ir per ją sužvejotas žuvų kiekis lieka laivo savininko nuosavybė. Žuvys, kurių dydis neatitinka nustatytų reikalavimų arba kurių Bisau Gvinėjos teisės aktais žvejoti neleidžiama, negali būti laikomos laive ar parduodamos. 6. Išsamūs kampanijos rezultatai pateikiami nagrinėti jungtiniam komitetui ir bendram moksliniam komitetui. 9 straipsnis Naujos žvejybos galimybės Jei Europos žvejybos laivai susidomės šio protokolo 1 straipsnyje nenumatyta žvejybos veikla, šalys konsultuosis bendrame moksliniame komitete. Šalys susitaria dėl tokioms naujoms žvejybos galimybėms taikytinų sąlygų ir iš dalies pakeičia šį protokolą ir jo priedą. 10 straipsnis Ekonominė ES ūkinės veiklos vykdytojų integracija į Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių 1. Abi šalys įsipareigoja skatinti ekonominį Europos ūkinės veiklos vykdytojų integravimą į Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių, ypač Europos laivų frachtavimą ar bendrų įmonių kūrimą. 2. Abi šalys bendradarbiauja siekdamos sudominti privačius Europos ūkinės veiklos vykdytojus prekybinėmis ir pramoninėmis galimybėmis visame Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriuje, visų pirma tiesioginių investicijų srityje. 3. To paties tikslo vedina, Bisau Gvinėja galės taikyti skatinamąsias priemones ūkinės veiklos vykdytojams, kurie vykdys tokias investicijas. 4. Šalys nusprendžia iki 2012 m. pabaigos įsteigti svarstymų grupę, į kurią bus pakviesti ūkinės veiklos vykdytojai, kad būtų nustatyta, kas trukdo tiesioginėms investicijoms žuvininkystės sektoriuje ir kokių priemonių reikėtų imtis, siekiant tas kliūtis pašalinti. Grupė stengsis pasiūlyti įmanomas finansavimo formas, kad būtų įgyvendintos nustatytos priemonės. 11 straipsnis Keitimosi duomenimis kompiuterizavimas 1. Bisau Gvinėja ir ES įsipareigoja artimiausiu metu sukurti informacinę sistemą, skirtą keistis su susitarimo įgyvendinimu susijusiais elektroniniais duomenimis ir dokumentais. 2. Dokumento elektroninė versija bet kuriuo metu bus laikoma lygiaverte popierinei versijai. 3. Bisau Gvinėja ir ES nedelsdamos praneša viena kitai apie bet kokį informatikos sistemos sutrikimą. Tokiu atveju su susitarimo įgyvendinimu susiję elektroniniai duomenys ir dokumentai automatiškai pakeičiami jų popierinėmis versijomis remiantis priede nustatytomis taisyklėmis. 12 straipsnis Duomenų konfidencialumas Bisau Gvinėja įsipareigoja visus taikant susitarimą gautus su ES laivais ir jų žvejybos veikla susijusius asmens duomenis visada naudoti tiksliai laikantis konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų. 13 straipsnis Taikomos nacionalinės teisės nuostatos 1. Bisau Gvinėjos vandenyse veiklą vykdantiems Europos Sąjungos žvejybos laivams yra taikomos Bisau Gvinėjoje galiojančios teisės nuostatos, nebent žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime arba šiame protokole, jo priede ir priedėliuose yra numatyta kitaip. 2. Bisau Gvinėjos valdžios institucijos Europos Komisijai praneša apie visus su žuvininkystės sektoriumi susijusius teisės aktų pakeitimus arba naujus teisės aktus. 14 straipsnis Finansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir persvarstymas 1. Po konsultacijos jungtiniame komitete 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytas finansinis įnašas gali būti persvarstytas arba jo mokėjimas sustabdytas, jei: (a) žvejybos veiklai Bisau Gvinėjos IEZ vandenyse trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius; (b) jei smarkiai pakitus politinėms gairėms, sąlygojusioms šio protokolo sudarymą, viena iš šalių paprašo peržiūrėti jo nuostatas ir, jei reikia, jas pakeisti; (c) Europos Sąjunga konstatuoja, kad Bisau Gvinėja pažeidė esminius ir pamatinius žmogaus teisių principus ir demokratinius principus, kaip numatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje. 2. Europos Sąjunga pasilieka teisę persvarstyti arba iš dalies ar visiškai sustabdyti šio protokolo 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei: (a) jungtiniam komitetui atlikus įvertinimą, gauti rezultatai neatitinka programavimo tikslų, ir (arba) (b) jei šis finansinis įnašas nepanaudojamas. 3. Bendru šalių sutarimu finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai tik atstatoma ankstesnė prieš 1 dalyje numatytus įvykius buvusi padėtis, ir (arba) kai 2 dalyje minėti finansinio įgyvendinimo rezultatai tai pateisina. Tačiau 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimas negali būti atliktas praėjus daugiau kaip 6 mėnesiams po protokolo galiojimo pabaigos. 4. Europos Sąjungos laivams išduotų žvejybos leidimų galiojimas gali būti sustabdytas drauge su finansinio įnašo mokėjimo sustabdymu remiantis 2 straipsnio 2 dalies a punktu. Vėl pradėjus mokėti finansinį įnašą, žvejybos leidimų galiojimas pratęsiamas tiek, kiek buvo sustabdytas žvejybos veiklos vykdymas. 15 straipsnis Protokolo įgyvendinimo sustabdymas 1. Po konsultacijų jungtiniame komitete šio protokolo įgyvendinimas gali būti sustabdytas vienos iš šalių iniciatyva, jei: (a) žvejybos veiklai Bisau Gvinėjos IEZ vandenyse trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius; (b) jei smarkiai pakitus politinėms gairėms, sąlygojusioms šio protokolo sudarymą, viena iš šalių paprašo peržiūrėti jo nuostatas ir, jei reikia, jas pakeisti; (c) viena iš šalių pažeidžia esminius ir pamatinius žmogaus teisių principus ir demokratinius principus, kaip numatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje; (d) Europos Sąjunga neatlieka 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo mokėjimo dėl kitų priežasčių nei išvardytosios šio protokolo 14 straipsnyje; (e) tarp šalių vyksta ginčas, kurio nepavyksta išspręsti jungtiniame komitete; (f) viena iš šalių nesilaiko šio protokolo nuostatų. 2. Jei protokolo įgyvendinimas sustabdomas dėl kitų nei 1 dalies c punkte išvardytų priežasčių, suinteresuotoji šalis apie tai raštu turi pranešti ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki planuojamo sustabdymo dienos. Jei protokolo įgyvendinimas sustabdomas dėl 1 dalies c punkte nurodytų priežasčių, sustabdymas įsigalioja iš karto priėmus sprendimą. 3. Jei protokolo taikymas sustabdomas, šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje, siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Kai toks sprendimas randamas, protokolas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės. 16 straipsnis Trukmė Šis protokolas ir jo priedas taikomi trejus metus nuo laikino taikymo pradžios, kaip numatyta 18 straipsnyje, nebent jie denonsuojami pagal 17 straipsnį. 17 straipsnis Denonsavimas 1. Norėdama denonsuoti šį protokolą, atitinkama šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki numatytos denonsavimo įsigaliojimo dienos. 2. Po ankstesnėje dalyje numatyto pranešimo išsiuntimo šalys pradeda konsultacijas. 18 straipsnis Laikinas taikymas Šis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. 19 straipsnis Įsigaliojimas Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja nuo šalių pranešimo viena kitai apie šiam tikslui skirtų procedūrų baigimą dienos. I PRIEDAS EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS BISAU GVINĖJOS ŽVEJYBOS ZONOJE SĄLYGOS I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1. Kompetentingos institucijos skyrimas 1. Jei nėra nurodyta kitaip, bet kokia nuoroda į Europos Sąjungos (ES) arba į Bisau Gvinėjos kompetentingą instituciją šiame priede reiškia: i. ES atveju: Europos Komisiją, esant reikalui, tarpininkaujant ES delegacijai; ii. Bisau Gvinėjos atveju: už žuvininkystę atsakingas vyriausybės padalinys. 2. Nacionalinė IEZ Prieš įsigaliojant protokolui Bisau Gvinėja ES praneša geografines savo IEZ koordinates ir bazines linijas. 3. Vietinis agentas Bet kuriam ES laivui, išskyrus tunų žvejybos laivus, norinčiam gauti žvejybos leidimą pagal šį protokolą, turi atstovauti Bisau Gvinėjoje reziduojantis agentas. 4. Banko sąskaita Prieš įsigaliojant protokolui Bisau Gvinėja ES praneša banko sąskaitos (-ų), į kurią (-ias) turės būti pervedamos žvejybos laivų vadovaujantis susitarimu mokamos sumos, rekvizitus. Banko pavedimų išlaidas sumoka laivų savininkai. II SKYRIUS Žvejybos leidimai 1. Būtina sąlyga žvejybos leidimui gauti. Reikalavimus atitinkantys laivai Susitarimo 6 straipsnyje numatyti žvejybos leidimai išduodami su sąlyga, kad laivas įtrauktas į ES žvejybos laivų registrą ir kad įvykdytos visos ankstesnės laivo savininko, kapitono ar su pačiu laivu susijusios prievolės, atsiradusios dėl susitarimu remiantis vykdytos žvejybos veiklos Bisau Gvinėjoje. 2. Žvejybos leidimo paraiška 2.1 Europos Sąjunga Bisau Gvinėjai pateikia paraiškas dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal susitarimą, ne vėliau kaip likus 20 dienų iki prašomos leidimo galiojimo pradžios dienos; tam naudojama priedėlyje esanti forma. 2.2 Teikiant žvejybos leidimo paraišką pagal galiojantį protokolą pirmą kartą arba atitinkamame laive atlikus techninio pobūdžio pakeitimus kartu su paraiška pateikiama: i. dokumentas, patvirtinantis nustatyto mokesčio sumokėjimą už prašomo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį; ii. vietinio laivo agento, jei toks yra, pavardė ir adresas; iii. tralerių atveju – išankstinio nustatyto mokesčio stebėtojo išlaidoms padengti sumokėjimo įrodymas; iv. tralerių atveju – vėliavos valstybės išduotas dokumentas, kuriuo patvirtinama laivo talpa; v. tralerių atveju – atitikties sertifikatas, kurį išdavė Bisau Gvinėja po techninės laivo apžiūros; vi. bet koks kitas dokumentas, kurio reikalaujama pagal susitarimą. 2.3 Pagal galiojantį protokolą pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą laivui, kurio techninės savybės nebuvo pakeistos, kartu su paraiška turi būti pateikti tik įrodymai apie sumokėtą mokestį ir, esant reikalui, nustatyto dydžio mokestį už stebėtojus. 3. Nustatyto dydžio išankstinis mokestis 3.1 Nustatyto dydžio mokestis yra nustatomas remiantis šio priedo priedėlyje esančių techninių duomenų lentelėse esančiu metiniu kiekiu, nustatytu kiekvienai laivų kategorijai. Į jį įskaičiuoti visi vietiniai ir nacionaliniai mokesčiai, išskyrus uosto mokesčius ir mokesčius už paslaugas. 3.2 Jei žvejybos leidimas galioja trumpiau nei metus, nustatyto dydžio mokestis proporcingai pakoreguojamas prašomam laikotarpiui. Esant reikalui, jis padidinamas tam tikra suma už ketvirtinį laikotarpį ar už pusmetį pagal atitinkamose techninių duomenų lentelėse nustatytus įkainius. 4. Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, laikinas sąrašas 4.1 Gavusi žvejybos leidimų paraiškas, Bisau Gvinėja nedelsdama sudaro laikiną leidimų prašančių kiekvienos kategorijos laivų sąrašą. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir Europos Sąjungai. 4.2 ES laikiną sąrašą perduoda laivo savininkui ar agentui. Jei ES įstaiga nedirba, Bisau Gvinėja laikiną sąrašą gali perduoti tiesiai laivo savininkui ar jo agentui ir nusiųsti kopiją ES. 5. Žvejybos leidimo išdavimas 5.1 Gavusi visus reikalingus paraiškos dokumentus, Bisau Gvinėja Europos Sąjungai žvejybos leidimą išduoda per 20 dienų. 5.2 Pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą protokolo galiojimo laikotarpiu, naujajame žvejybos leidime turi būti aiški nuoroda į pirminį žvejybos leidimą. 5.3 ES žvejybos leidimą perduoda laivo savininkui ar agentui. Jei ES įstaiga nedirba, Bisau Gvinėja žvejybos leidimą gali perduoti tiesiai laivo savininkui ar jo agentui ir nusiųsti kopiją ES. 6. Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašas Išdavęs žvejybos leidimus, Bisau Gvinėja nedelsdama sudaro galutinį kiekvienos kategorijos laivų, kuriems leista žvejoti Bisau Gvinėjos vandenyse, sąrašą. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir Europos Sąjungai, juo pakeičiamas prieš tai minėtas laikinas sąrašas. 7. Žvejybos leidimų galiojimo laikotarpis 7.1 Žvejybos leidimai išduodami ketvirčiui, pusmečiui ar metams. 7.2 Nustatant galiojimo pradžią, metiniu laikotarpiu laikomas: i. pirmaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo jo įsigaliojimo iki tų pačių metų gruodžio 31 d.; ii. po to – kiekvieni kalendoriniai metai; iii paskutiniaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki protokolo galiojimo pabaigos. 7.3 Ketvirtinis ar pusmetinis galiojimo laikotarpis prasideda kiekvieno mėnesio pirmąją dieną. Žvejybos leidimų galiojimo laikotarpis bet kokiu atveju baigiasi jų išdavimo metų gruodžio 31 d. 8. Žvejybos leidimo laikymas laive 8.1 Žvejybos leidimas nuolat turi būti laive. 8.2 Tačiau tunų žvejybos laivams ir dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti nuo to momento, kai jie įtraukiami į prieš tai minėtą laikiną sąrašą. Tokiuose laivuose iki žvejybos leidimų išdavimo nuolat turi būti laikinas sąrašas. 9. Žvejybos leidimo perleidimas 9.1 Leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiamas. 9.2 Tačiau force majeure atveju ir Europos Sąjungai paprašius vieno laivo leidimas pakeičiamas nauju kitam panašių savybių laivui skirtu leidimu. 9.3 Atliekant perleidimą, laivo savininkas ar jo agentas keistiną žvejybos leidimą atiduoda Bisau Gvinėjai , o Bisau Gvinėja kuo greičiau parengia pakeistą žvejybos leidimą. Pakeistas žvejybos leidimas nedelsiant išduodamas laivo savininkui ar agentui, kai tik grąžinamas keistinas žvejybos leidimas. Pakeistas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai grąžinamas keistinas žvejybos leidimas. 9.4 Tralerių atveju, jei pakeičiančio laivo talpa (BRT) didesnė už keičiamojo, proporcingai nuo talpos skirtumo ir likusio galiojimo laikotarpio apskaičiuojamas mokesčio padidinimas. Šį papildomą mokestį laivo savininkas sumoka, kai perduodamas žvejybos leidimas. 9.5 Bisau Gvinėja nedelsdama atnaujina laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. Naujasis sąrašas nedelsiant pateikiamas nacionalinei už žvejybos kontrolę atsakingai institucijai ir Europos Sąjungai. 10. Pagalbiniai laivai 10.1 ES prašant, Bisau Gvinėja leidžia, kad žvejybos leidimus turintiems ES laivams padėtų pagalbiniai laivai. Pagalbiniai laivai turi plaukioti su ES valstybės narės vėliava ar priklausyti ES įmonei, juose negali būti žvejoti skirtos įrangos. 10.2 Bisau Gvinėja parengia ir nedelsdama už žvejybos kontrolę atsakingai nacionalinei institucijai ir Europos Sąjungai perduoda pagalbinių laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą, sąrašą. 10.3 Pagalbiniai laivai turi turėti tam skirtą leidimą, išduotą laikantis Bisau Gvinėjos įstatymų. 11. Techninė apžiūra (traleriai) 11.1 Kartą per metus arba pakeitus laivo talpą, arba ėmus naudoti kitokio tipo žvejybos įrankius, dėl kurių pakinta žvejybos kategorija, ES traleriai turi prisistatyti į Bisau Gvinėjos uostą, kur atliekama jų techninė apžiūra, numatyta galiojančiais Bisau Gvinėjos teisės aktais. 11.2 Techninė apžiūra reikalinga siekiant patikrinti, ar techninės laivo ir laive esančių žvejybos įrankių savybės atitinka reikalavimus ir ar laikomasi su vietinių jūreivių įdarbinimu susijusių nuostatų. 11.3 Tokį patikrinimą Bisau Gvinėja atlieka ne vėliau kaip per 48 valandas po tralerio atvykimo į uostą. 11.4 Atlikus apžiūrą, Bisau Gvinėja kapitonui nedelsdama išduoda atitikties sertifikatą, o jo kopiją nusiunčia ES. 11.5 Atitikties sertifikatas galioja 1 metus. Tačiau, pakeitus žvejojamus išteklius ar jei pasirenkama krevečių žvejybos kategorija, būtina gauti naują atitikties sertifikatą. Taip pat naują atitikties sertifikatą gauti būtina, jei laivas iš Bisau Gvinėjos IEZ išplaukia ilgesniam nei 45 dienų laikotarpiui. 11.6 Atitikties sertifikatas laive turi būti nuolat. 11.7 Su technine apžiūra susijusias išlaidas sumoka laivo savininkas, jos lygios įkainiams, kurie nustatyti Bisau Gvinėjos įstatymuose. Šios išlaidos negali būti didesnės už sumą, kurią už tą pačią paslaugą moka nacionaliniai ar su trečiųjų valstybių vėliava plaukiojantys laivai. III SKYRIUS Techninės priemonės 1. Žvejybos leidimus turintiems laivams taikomos techninės priemonės, susijusios su zona, žvejybos įranga ir priegauda kiekvienai laivų kategorijai yra nustatytos šio priedo priedėlyje esančiose techninių duomenų lentelėse. 2. Tunų žvejybos laivai ir dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai laikosi ICCAT priimtų rekomendacijų. IV SKYRIUS Sužvejotų žuvų kiekio deklaravimas 1. Žvejybos žurnalas 1.1 Pagal šį susitarimą žvejojančio ES laivo kapitonas pildo žvejybos žurnalą, kurio modelis kiekvienai laivų kategorijai yra pateikiamas šio priedo priedėlyje. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną dieną, kurią laivas praleidžia Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. 1.2 Kiekvieną dieną kapitonas į žvejybos žurnalą įrašo gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi išreikštą kiekvienos sužvejotos ir laive laikomos rūšies žuvų kiekį, žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos FAO alfa 3 kodu. Jei pagrindinių rūšių žuvų nesužvejota, kapitonas tai taip pat nurodo. 1.3 Reikalui esant, kapitonas taip pat kiekvieną dieną žvejybos žurnale įrašo atgal į jūrą išmestą kiekvienos rūšies kiekį, išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi. 1.4 Žvejybos žurnalas pildomas įskaitomai, didžiosiomis raidėmis; jį pasirašo kapitonas. 1.5 Už duomenų, įrašytų į žvejybos žurnalą, tikslumą atsako laivo kapitonas. 2. Sužvejotų žuvų kiekio deklaravimas 2.1 Kapitonas deklaruoja laivo sužvejotų žuvų kiekį Bisau Gvinėjai pateikdamas laikotarpio, kurį laivas praleido Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, žvejybos žurnalus. 2.2 Žvejybos žurnalai pateikiami laikantis šių taisyklių: i. jei atplaukiama į kurį nors Bisau Gvinėjos uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas perduodamas vietiniam Bisau Gvinėjos atstovui, kuris raštu šį faktą patvirtina; ii. jei iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos išplaukiama neužsukant į kurį nors Bisau Gvinėjos uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas išsiunčiamas per 14 dienų nuo atvykimo į bet kurį kitą uostą; bet kokiu atveju, jis išsiunčiamas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo išplaukimo iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos; (a) Bisau Gvinėjai siunčiami paštu; (b) arba faksu, kurio numerį nurodo Bisau Gvinėja; (c) arba elektroniniu paštu. 2.3 Jei Bisau Gvinėja gali priimti sužvejotų žuvų kiekio deklaracijas elektroniniu paštu, kapitonas žvejybos žurnalus Bisau Gvinėjai perduoda Bisau Gvinėjos nurodytu elektroninio pašto adresu. Bisau Gvinėja nedelsdama elektroniniu paštu patvirtina gavimą. 2.4 Vieną visų žvejybos žurnalų kopiją kapitonas nusiunčia ES. Tunų žvejybos seinerių ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų kapitonai vieną visų žvejybos žurnalų kopiją nusiunčia vienam iš nurodytų mokslo institutų: i. IRD (Institut de recherche pour le développement) ii. IEO (Instituto Español de Oceanografia) arba iii. INIAP (Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas). 2.5 Jei laivas sugrįžta į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną nepasibaigus žvejybos leidimo galiojimui, vėl reikia pildyti veiklos ir sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą. 2.6 Jei šio skyriaus nuostatų nesilaikoma, Bisau Gvinėja gali sustabdyti laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus pateiktos trūkstamos sužvejotų žuvų kiekio deklaracijos, ir nubausti laivo savininką remdamasi nacionaliniuose teisės aktuose esančiomis tos srities nuostatomis. Pažeidimui pasikartojus, Bisau Gvinėja gali atsisakyti pratęsti žvejybos leidimą. Bisau Gvinėja nedelsdama praneša ES apie bet kokias šiomis aplinkybėmis pritaikytas nuobaudas. 3. Perėjimas prie elektroninės sistemos Nuo 2013 m. sausio 1 d. ES laivai pagal šį susitarimą vykdomos žvejybos veiklos duomenis registruos ir Bisau Gvinėjai pateiks elektroniniu būdu, kaip nurodyta šio priedo priedėlio nuostatose. 4. Tunų žvejybos seinerių ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų mokesčių ataskaita 4.1 ES sudaro kiekvieno tunų žvejybos seinerio ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivo galutinę mokėtinų mokesčių už praėjusius kalendorinius metus ataskaitą, remdamasi tų laivų parengtomis ir minėtų mokslo institutų patvirtintomis sužvejotų žuvų kiekio deklaracijomis. 4.2 Šią ataskaitą ES perduoda Bisau Gvinėjai ir laivo savininkui iki metų, einančių po tų metų, kai buvo sužvejotos žuvys, birželio 15 d. 4.3 Jei galutinės ataskaitos suma didesnė už nustatyto dydžio mokestį, sumokėtą už žvejybos leidimo išdavimą, laivo savininkas mokėtiną likutį nedelsdamas perveda Bisau Gvinėjai. Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra mažesnė už nustatyto dydžio išankstinį mokestį, likutis laivo savininkui negrąžinamas. V SKYRIUS Iškrovimas ir perkrovimas 1. Bisau Gvinėjos uostuose iškrauti ar perkrauti Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje sužvejotų žuvų kiekį norinčio ES laivo kapitonas likus ne vėliau kaip 24 val. iki iškrovimo ar perkrovimo Bisau Gvinėjai turi nurodyti: (a) perkrovime ar iškrovime dalyvaujančio žvejybos laivo pavadinimą, (b) iškrovimo arba perkrovimo uostą, (c) numatomą iškrovimo arba perkrovimo datą ir laiką, (d) iškraunamų ar perkraunamų kiekvienos rūšies žuvų kiekį (žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos FAO alfa 3 kodu ir išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi), (e) jei perkraunama – laivo, į kurį perkraunama, pavadinimą. 2. Perkraunant kapitonas turi įsitikinti, kad laivas, į kurį perkraunama, turi kompetentingų institucijų išduotą leidimą tokiai veiklai. 3. Perkraunama turi būti Bisau Gvinėjos uosto akvatorijoje. Perkrauti jūroje draudžiama. 4. Šių nuostatų nesilaikymas užtraukia Bisau Gvinėjos įstatymuose numatytų nuobaudų taikymą. VI SKYRIUS Palydovinė laivų stebėjimo sistema (VMS) 1. Laivų buvimo vietos pranešimai. VMS sistema 1.1 Būdami Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje žvejybos leidimus turintys ES laivai turi būti aprūpinti palydovine laivų stebėjimo sistema (Vessel Monitoring System – VMS), kuri užtikrina automatinį ir nuolatinį duomenų apie laivų buvimo vietą perdavimą kas valandą jų vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui (Fisheries Monitoring Center – FMC). 1.2 Kiekviename buvimo vietos pranešime i. nurodoma (a) laivo identifikavimo duomenys; (b) paskutinė geografinė laivo buvimo vieta (ilguma, platuma), nurodoma ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu; (c) buvimo vietos nustatymo data ir laikas; (d) laivo greitis ir kursas. ii. jis turi būti priedėlyje nurodyto formato. 1.3 Buvimo vieta, užregistruota įplaukiant į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną, žymima kodu „ENT“. Visos vėlesnės buvimo vietos žymimos kodu „POS“, išskyrus pirmąją buvimo vietą, užregistruotą išplaukus iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos – ji žymima kodu „EXT“. 1.4 Vėliavos valstybės FMC užtikrina automatinį duomenų apdorojimą, ir, reikalui esant, elektroninį buvimo vietos pranešimų perdavimą. Buvimo vietos pranešimai registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus metus. 2. Laivo pranešimai sugedus VMS sistemai 2.1 Kapitonas nuolat turi būti tikras, kad jo laivo VMS sistema veikia ir kad vėliavos valstybės FMC tinkamai perduodami buvimo vietos pranešimai. 2.2 Sugedusi laivo VMS sistema turi būti pataisyta ar pakeista per vieną mėnesį. Praėjus šiam laikotarpiui ir gedimo nepašalinus laivui nebus leidžiama žvejoti Bisau Gvinėjos zonoje. 2.3 Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje žvejojantys laivai, kurių VMS sistema neveikia, buvimo vietos pranešimus vėliavos valstybės FMC ne rečiau kaip kas keturias valandas perduoda elektroniniu paštu, radijo ryšiu ar faksu ir pateikia visą 1.2 punkte nurodytą informaciją. 3. Saugus buvimo vietos pranešimų siuntimas Bisau Gvinėjos FMC 3.1 Kai tik Bisau Gvinėjoje ims veikti FMC, vėliavos valstybės FMC automatiškai perduos atitinkamų laivų buvimo vietos pranešimus Bisau Gvinėjos FMC. Vėliavos valstybės ir Bisau Gvinėjos FMC pasikeičia elektroniniais kontaktiniais adresais ir nedelsdami vienas kitą informuoja apie tokių adresų pasikeitimus. 3.2 Buvimo vietos pranešimais tarp vėliavos valstybės ir Bisau Gvinėjos FMC keičiamasi elektroniniu būdu, naudojama saugi perdavimo sistema. 3.3 Bisau Gvinėjos FMC ir vėliavos valstybės FMC vienas kitam nedelsdami praneša apie bet kokį pertrūkį gaunant vienas paskui kitą einančius kurio nors laivo, turinčio leidimą žvejoti ir nepranešusio apie išplaukimą iš žvejybos zonos, pranešimus. 4. Pranešimų sistemos sutrikimai 4.1 Bisau Gvinėja įsitikina, kad jos elektroninė įranga suderinama su vėliavos valstybės FMC turima įranga ir nedelsdama praneša ES apie bet kokį sutrikimą perduodant ir priimant buvimo vietos pranešimus, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. Kilus galimiems ginčams, kreipiamasi į jungtinį komitetą. 4.2 Esant patvirtintiems įrodymams, kad su laivo VMS sistema buvo atliekamos manipuliacijos, kuriomis siekta sutrikdyti jos veikimą ar suklastoti buvimo vietos pranešimus, atsakingu už tai bus laikomas laivo kapitonas. Už bet kokį pažeidimą bus taikomos Bisau Gvinėjos įstatymuose numatytos nuobaudos. 5. Buvimo vietos pranešimų siuntimo dažnumo persvarstymas 5.1 Remdamasi pagrįsta medžiaga, leidžiančia įtarti pažeidimą, Bisau Gvinėja vėliavos valstybės FMC gali paprašyti (prašymo kopiją nusiųsdama ir ES) nustatytam tyrimo laikotarpiui sumažinti kurio nors laivo buvimo vietos pranešimų siuntimo intervalą iki 30 minučių intervalo. Tokią medžiagą Bisau Gvinėjos FMC turi pateikti vėliavos valstybės FMC ir ES. Vėliavos valstybės FMC Bisau Gvinėjos FMC nedelsdamas siunčia buvimo vietos pranešimus sumažintu intervalu. Apie užbaigtą tyrimo procedūrą Bisau Gvinėja nedelsdama praneša vėliavos valstybės FMC ir ES. 5.2 Pasibaigus tyrimo laikotarpiui Bisau Gvinėja vėliavos valstybės FMC ir ES praneša apie bet kokius tolesnius reikalingus veiksmus. VII SKYRIUS Kontrolė 1. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos 1.1 Apie ES laivo, turinčio žvejybos leidimą, įplaukimą į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną ir išplaukimą iš jos Bisau Gvinėjai turi būti pranešta per 24 valandas iki įplaukimo ar išplaukimo. Šis terminas sutrumpinamas iki 6 valandų tunų žvejybos seineriams ir dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams. 1.2 Pranešdamas apie įplaukimą ar išplaukimą, laivas nurodo: i. numatytą įplaukimą (išplaukimo) datą, valandą ir tašką; ii laive esančių kiekvienos rūšies žuvų kiekį, žymimą Maisto ir žemės ūkio organizacijos FAO alfa 3 kodu ir išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi; iii produktų pateikimą. 1.3 Pranešama elektroniniu paštu (pageidautina) arba, jei tai neįmanoma, faksu ar radijo ryšiu, naudojant Bisau Gvinėjos nurodytą e. pašto adresą, fakso numerį arba radijo dažnį. Bisau Gvinėja atitinkamiems laivams ir ES nedelsdama praneša apie bet kokius elektroninio adreso, numerio ar radijo dažnio pasikeitimus. 1.4 Bet kuris Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje aptiktas žvejybos veiklą vykdantis ir apie tai iš anksto Bisau Gvinėjai nepranešęs laivas laikomas be leidimo žvejojančiu laivu. 2. Tikrinimai 2.1 Bisau Gvinėjos vandenyse žvejybos veiklą vykdančių Europos Sąjungos laivų kapitonai sudaro galimybę ir padeda už žvejybos veiklos patikrinimus atsakingiems Bisau Gvinėjos pareigūnams patekti į laivą ir atlikti savo užduotis. 2.2 Pareigūnai laive praleidžia ne daugiau laiko nei yra būtina atlikti užduotims. 2.3 Atlikus patikrinimą, kapitonui įteikiama oficiali ataskaita. VIII SKYRIUS Pažeidimai 1. Pažeidimų nagrinėjimas 1.1 Bet koks ES laivo, turinčio žvejybos leidimą, padarytas pažeidimas pagal šio priedo nuostatas turi būti pažymėtas tikrinimo ataskaitoje. 1.2 Faktas, kad kapitonas pasirašo tikrinimo ataskaitą, nepažeidžia laivo savininko teisių į gynybą nustatyto pažeidimo atveju. 2. Laivo sulaikymas. Informacinis susirinkimas 2.1 Jei esant nustatytam pažeidimui nacionaliniuose įstatymuose tai numatyta, bet kuris ES laivas-pažeidėjas gali būti priverstas nutraukti žvejybos veiklą ir, jei jis tuo metu yra jūroje, grįžti į kurį nors Bisau Gvinėjos uostą. 2.2 Ne vėliau kaip per 48 valandas Bisau Gvinėja ES praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio ES laivo sulaikymą. Prie pranešimo pridedami nustatyto pažeidimo įrodymai. 2.3 Prieš imdamasis bet kokių priemonių prieš laivą, kapitoną ar krovinį – išskyrus įrodymams išsaugoti reikalingas priemones – Bisau Gvinėja, ES prašant, per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą organizuoja informacinį susirinkimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, patikslinti ir galimiems tolesnių veiksmų variantams pateikti. Šiame informaciniame susirinkime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. 3. Nuobauda už pažeidimą. Kompromiso procedūra 3.1 Nuobaudą už nustatytą pažeidimą Bisau Gvinėja skiria remdamasi galiojančiais nacionaliniais įstatymais. 3.2 Jei pažeidimo atveju reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant Bisau Gvinėja ir ES taiko kompromiso procedūros, kad būtų nustatytos nuobaudos sąlygos ir dydis. Šioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip praėjus 4 dienoms po pranešimo apie laivo sulaikymą. 4. Teisminė procedūra. Banko užstatas 4.1 Jei kompromiso procedūra rezultatų neduoda ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, laivo-pažeidėjo savininkas Bisau Gvinėjos nurodytam bankui pateikia banko užstatą, o užstato suma, kurią nustato Bisau Gvinėja, turi padengti su laivo sulaikymu, numatoma bauda ir galimomis kompensacinėmis sumomis susijusias išlaidas. Banko užstatas užšaldomas iki teisminės procedūros pabaigos. 4.2 Paskelbus nuosprendį, banko užstato užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui jis grąžinamas nedelsiant: (a) visas, jei nepritaikoma jokia nuobauda; (b) grąžinamas užstato likutis, jei nuobaudos suma mažesnė už banko užstato dydį. 4.3 Bisau Gvinėja praneša ES apie teisminės procedūros rezultatus per 8 dienas po nuosprendžio paskelbimo. 5. Laivo suvaržymo panaikinimas Laivui ir jo kapitonui leidžiama palikti uostą tada, kai sumokama kompromiso procedūros metu paskirta nuobauda arba kai pateikiamas užstatas. IX SKYRIUS Jūreivių priėmimas į laivą 1. Priimamų jūreivių skaičius 1.1 Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpiu kiekvienas ES traleris įdarbina Bisau Gvinėja jūreivius kaip nurodyta toliau: i. 4 jūreivius, jei laivo talpa mažesnė nei 250 BRT, ii. 5 jūreivius, jei laivo talpa 250–400 BRT, iii. 6 jūreivius, jei laivo talpa 400–650 BRT, iv. 7 jūreivius, jei laivo talpa didesnė nei 650 BRT. 1.2 ES laivų savininkai stengiasi priimti papildomų Bisau Gvinėjos jūreivių. 2. Laisvas jūreivių pasirinkimas 2.1 Bisau Gvinėja yra sudariusi jūreivių, kurie gali būti įdarbinami ES laivuose, sąrašą. 2.2 Laivo savininkas ar jo agentas iš šio sąrašo gali pasirinkti jūreivius, kuriuos priims į laivą, ir Bisau Gvinėjai praneša apie jų įtraukimą į įgulos sudėtį. 3. Sutartys 3.1 Laivo savininkas ar jo agentas sudaro darbo sutartį su jūreiviu, kuriam gali atstovauti jo profsąjunga, ir apie tai praneša Bisau Gvinėjai. Joje taip pat nurodoma įlaipinimo į laivą data ir uostas. 3.2 Sutartyje užtikrinama, kad jūreivis gali naudotis Bisau Gvinėjoje taikomu socialiniu draudimu. Draudimas galioja mirties, ligos ir nelaimingo atsitikimo atvejais. 3.3 Sutarties kopija duodama ją pasirašiusiems asmenims. 3.4 Bisau Gvinėjos jūreiviams taikomos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracijoje išvardytos pagrindinės darbo teisės. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 4. Jūreivių atlyginimas 4.1 Atlyginimą Bisau Gvinėjos jūreiviams moka laivų savininkai. Susitarimą dėl atlyginimų, prieš išduodant žvejybos leidimus, kartu priima laivų savininkai arba jų agentai ir Bisau Gvinėja. 4.2 Atlyginimas negali būti mažesnis nei už Bisau Gvinėjos laivų įgulų atlyginimus, nei už TDO standartus. 5. Jūreivių įsipareigojimai Jūreivis jam paskirto laivo kapitonui turi prisistatyti sutartyje nurodytos įlaipinimo dienos išvakarėse. Kapitonas jūrininkui praneša įlaipinimo datą ir valandą. Jei jūreivis neatvyksta numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir valandą, tokio jūreivio darbo sutartis laikoma negaliojančia. Jis pakeičiamas kitu Bisau Gvinėjos jūreiviu, nepavėlinant laivo išvykimo. X SKYRIUS Stebėtojai 1. Žvejybos veiklos stebėjimas 1.1 Turintiems žvejybos leidimus laivams taikomas jų žvejybos veiklos pagal susitarimą stebėjimo režimas. 1.2 Tunų žvejybos laivų ir dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų atveju šalys kuo skubiau konsultuojasi tarpusavyje ir su suinteresuotosiomis šalimis dėl regiono stebėtojų sistemos nustatymo ir kompetentingos žuvininkystės organizacijos parinkimo. 1.3 Kiti laivai įlaipina Bisau Gvinėjos paskirtą stebėtoją. 2. Paskirti laivai ir stebėtojai 2.1 Išduodama žvejybos leidimą, Bisau Gvinėja praneša ES ir laivo savininkui ar jo agentui, į kuriuos laivus yra paskirti stebėtojai ir tų stebėtojų pavardes; taip pat laiką, kurį stebėtojas bus laive. Bisau Gvinėja ES, laivo savininkui ar jo agentui nedelsdama praneša apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su paskirtais laivais ir stebėtojais. 2.2 Stebėtojo buvimas laive neturi viršyti laiko, reikalingo jo pareigoms atlikti. 3. Nustatyto dydžio finansinis įnašas Mokėdamas mokestį, laivo savininkas Bisau Gvinėjai už kiekvieną laivą perveda nustatytą 6 000 EUR už metus sumą, kuri proporcingai koreguojama, atsižvelgiant į paskirtųjų laivų žvejybos leidimų galiojimą. 4. Stebėtojo atlyginimas Už stebėtojų darbo atlyginimą ir socialinio draudimo įmokas atsako Bisau Gvinėja. 5. Įlaipinimo sąlygos 5.1 Stebėtojo priėmimo į laivą sąlygas bendru sutarimu nustato laivo savininkas arba jo atstovas ir Bisau Gvinėja. 5.2 Su stebėtoju laive elgiamasi kaip su pareigūnu. Tačiau stebėtojo apgyvendinimas laive priklauso nuo techninių laivo savybių. 5.3 Apgyvendinimo ir maitinimo laive išlaidas sumoka laivo savininkas. 5.4 Kapitonas imasi visų jam įgaliojimais suteiktų priemonių, siekdamas užtikrinti stebėtojo fizinį ir psichologinį saugumą. 5.5 Stebėtojui suteikiama visa reikalinga įranga pareigoms vykdyti. Stebėtojas gali naudotis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, ir patekti į laivo dalis, būtinas jo pareigoms vykdyti. 6. Stebėtojų įsipareigojimai Būdami laive stebėtojai: (a) imasi visų reikiamų priemonių, kad žvejybos operacijos nebūtų nutrauktos ar kad joms nebūtų trukdoma; (b) tausoja laive esančias priemones ir įrangą; (c) laikosi konfidencialumo bet kokių laive esančio dokumentų atžvilgiu. 7. Stebėtojo įlaipinimas ir išlaipinimas 7.1 Stebėtojas įlaipinamas laivo savininko pasirinktame uoste. 7.2 Laivo savininkas ar jo atstovas Bisau Gvinėjai praneša stebėtojo įlaipinimo datą, valandą ir uostą likus ne mažiau kaip 10 dienų iki įlaipinimo. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio šalyje, jo kelionės išlaidas į įlaipinimo uostą padengia laivo savininkas. 7.3 Jei stebėtojas išlaipinamas ne Bisau Gvinėjos uoste, laivo savininkas užtikrina kuo greitesnį stebėtojo grįžimą į Bisau Gvinėją ir padengia jo kelionės išlaidas. 8. Stebėtojo užduotys Stebėtojas atlieka tokias užduotis: (a) stebi laivo žvejybos veiklą, (b) tikrina žvejybos operacijas vykdančio laivo buvimo vietą, (c) atlieka operacijas pagal mokslo programas, įskaitant biologinių bandinių ėmimą, (d) registruoja naudojamą žvejybos įrangą, (e) tikrina laivo žurnale įregistruotus duomenis apie Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje sužvejotų žuvų kiekį; (f) tikrina priegaudos procentinę dalį remdamasis kiekvienos žvejybos kategorijos lentelių duomenimis ir įvertina į jūrą išmetamą sužvejotų žuvų kiekį; (g) radijo ryšiu ne rečiau kaip kartą per savaitę praneša savo pastabas, įskaitant laive esančių sužvejotų žuvų kiekį ir priegaudą. 9. Stebėtojo ataskaita 9.1 Prieš palikdamas laivą, stebėtojas laivo kapitoną supažindina su stebėjimų ataskaita. Laivo kapitonas į stebėtojo ataskaitą turi teisę įrašyti savo pastabas. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas vieną ataskaitos kopiją palieka kapitonui. 9.2 Savo ataskaitą stebėtojas pateikia Bisau Gvinėjai. Su sužvejotų žuvų kiekiu ir su išmetamu į jūrą žuvų kiekiu susiję duomenys pateikiami moksliniam Bisau Gvinėjos institutui (CIPA), kuris juos apdorojęs ir išanalizavęs pateikia bendram moksliniam komitetui. Priedėliai 1 – Žvejybos licencijos paraiškos forma 2 – Sužvejotų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų statistiniai duomenys 3 – Tunų žvejybos laivo žurnalas 4 – Elektroninis pranešimas apie žvejybos operacijas 5 – VMS pranešimų Bisau Gvinėjai perdavimas 6 – Techninių duomenų lentelės kiekvienai žvejybos kategorijai 1 priedėlis ŽVEJYBOS LICENCIJOS PARAIŠKOS FORMA Užpildo administracija || Pastabos Pilietybė…………………………………….. Licencijos numeris ……………………………. Data ir parašas ……………………………… Išdavimo data …………………. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... PAREIŠKĖJAS Bendrovės pavadinimas........................................................................................................................................................ Prekybos registro numeris.................................................................................................................................................... Atsakingo asmens vardas ir pavardė.................................................................................................................................. Gimimo data ir vieta:............................................................................................................................................................... Profesija................................................................................................................................................................................... Adresas................................................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Darbuotojų skaičius............................................................................................................................................................... Agento vardas, pavardė ir adresas..................................................................................................................................... LAIVAS Laivo tipas.......................................................................... Registracijos numeris.............................................................. Naujas pavadinimas.......................................................... Ankstesnis pavadinimas........................................................ Laivo pastatymo data ir vieta............................................................................................................................................... Pirmoji registravimo valstybė............................................................................................................................................... Ilgis......................................................... Plotis.............................................................. Gylis............................................... Bruto talpa............................................. Neto talpa..................................................... Laivo statybinė medžiaga..................................................................................................................................................... Pagrindinio variklio modelis................................... Tipas................................. Galia (AG)............................................... Sraigtas Stacionarusis ¨ Keičiamasis ¨ Movinis ¨ Greitis....................................................................................................................................................................................... Radijo šaukinys................................................................. Dažniai....................................................................................... Žuvų aptikimo, navigacijos ir ryšio priemonių sąrašas Radaras ¨ Sonaras ¨ Prie viršutinės dalies pritvirtintas echolotas, tinklo zondas ¨ Labai aukšto dažnio (VHF) ¨ Vienos šalinės juostos (VŠJ, angl. SSB).................. ¨ Hidroakrytinių tinklo zondų palydovas ¨ Kiti Jūreivių skaičius..................................................................................................................................................................... KONSERVAVIMO BŪDAS Ledas ¨ Ledas ir atšaldymas ¨ Užšaldymas: Sūryme: ¨ sausai ¨ atšaldytame jūros vandenyje ¨ Bendra atšaldymo galia......................................................................................................................................................... Užšaldymo pajėgumas, t per 24 val..................................................................................................................................... Talpyklos tūris........................................................................................................................................................................ ŽVEJYBOS TIPAS A. Priedugnio rūšių žvejyba Pakrantės priedugnio rūšių žvejyba ¨ Giliavandenė priedugnio rūšių žvejyba ¨ Tralo tipas galvakojų moliuskų ¨ krevečių ¨ žuvų ¨ Tralo ilgis.................................................................. Viršutinės tralo pavaros ilgis........................................... Tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis............................................................................................................ Tralo sparnų tinklinio audeklo akių dydis.......................................................................................................... Tralo traukimo greitis............................................................................................................................................. B. Stambiųjų pelaginių rūšių žvejyba (tunų žvejyba) Kartinėmis ūdomis ¨ Kartinių ūdų skaičius ¨ Velkamaisiais tinklais ¨........ Tinklo ilgis........... Tinklo statymo gylis........................................ Cisternų skaičius.................................................................. Talpa tonomis........................................................ C. Žvejyba ilgosiomis ūdomis ir dugninėmis gaudyklėmis: Paviršiuje ¨ priedugnyje ¨ Ūdos ilgis............................................................................... Kabliukų skaičius.................................................. Ūdų skaičius............................................................................................................................................................ Dugninių gaudyklių skaičius................................................................................................................................ ĮRENGINIAI KRANTE Adresas ir leidimo numeris................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Bendrovės pavadinimas........................................................................................................................................................ Veiklos rūšys:......................................................................................................................................................................... Vidaus didmeninė prekyba žuvimi ¨ Eksportas ¨ Didmeninės prekybos licencijos tipas ir numeris.............................................................................................................. Perdirbimo ir laikymo įrenginių aprašymas .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Darbuotojų skaičius............................................................................................................................................................... N.B. Pažymėkite tinkamo atsakymo langelius. Techninės pastabos Valstybinės ministerijos leidimas 2 priedėlis ŽUVININKYSTĖS MINISTERIJA SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO IR ŽVEJYBOS PASTANGŲ STATISTINIAI DUOMENYS Mėnuo Metai Laivo pavadinimas || || || Variklio galia || || || Žvejybos būdas || Pilietybė: || || || Bruto talpa (t) || || || Iškrovimo uostas || Data || Žvejybos zona || Žvejybos įrankio panaudojimų skaičius || Žvejybos valandų skaičius || Žuvų rūšys Ilguma || Platuma || || || || || || || || Iš viso 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || IŠ VISO || || || || || || || || || || 3 priedėlis || Žvejybos būdas || || TUNŲ ŽVEJYBOS LAIVO ŽURNALAS || || Ilgoji ūda || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Gaubiamasis tinklas || || Laivo pavadinimas: Vėliavos valstybė: Registracijos numeris: Laivo savininkas: Adresas: || Bruto talpa: Tūris (TM): Kapitonas: ………………………………………… Įgulos narių skaičius: ……………….. Įrašo data: …………………………………. Duomenis pateikęs asmuo: …………………………………. || || || Mėnuo || Diena || Metai || Uostas || || || Tralas || || || || || Laivas išplaukė: || || || || || || || || || Kitas || || || || || Laivas grįžo: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Dienų skaičius jūroje: || || ……… || Žvejybos dienų skaičius: Žvejybos įrankio panaudojimų skaičius: || ……………. .…………….. || Žvejybos reiso numeris || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Data || Sektorius || || || Sugauti kiekiai || Naudotas jaukas Diena/mėnuo || Žvejybos įrankio panaudojimų skaičius || Platuma Š/P || Ilguma R/V || Vandens paviršiaus temperatūra (°C) || Žvejybos pastangos Kabliukų skaičius || Australinis tunas Thunnus maccoyi || Gelsvauodegis tunas Thunnus albacares || Didžiaakis tunas Thunnus obesus || Ilgapelekis tunas Thunnus alalunga || Durklažuvė Xiphias gladius || Dryžasis marlinas Tetrapturus audax || Juodasis marlinas Makaira indica || Buriažuvės Istiophorus spp. || Dryžasis tunas Katsuwonus pelamis || Mišrūs || Iš viso per dieną || Lydekinės skumbrės || Kalmarai || Gyvas jaukas || Kitas || || || || || || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || Vnt. || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Iškrautas kiekis (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 4 priedėlis Elektroninis pranešimas apie žvejybos operacijas Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema 1. Visi ES laivai, kurie žvejoja pagal šį protokolą, turi būti aprūpinti veikiančia elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema, toliau vadinama ERS (ERS – Electronic Reporting System), kuria galima visu laivo buvimo Bisau Gvinėjos vandenyse laikotarpiu registruoti ir perduoti su žvejybos veikla susijusius duomenis, toliau vadinamus ERS duomenimis. Europos laivui, kuris neturi ERS arba kurio ERS neveikia, Bisau Gvinėjos vandenyse pradėti kokias nors žvejybos operacijas draudžiama. 2. Vėliavos valstybė narė ir Bisau Gvinėja pasirūpina, kad jų nacionaliniai žvejybos stebėjimo centrai (FMC) turėtų kompiuterinę ir programinę įrangą, reikalingą automatiniam ERS duomenų perdavimui XML formatu (žr. http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm) ir elektroniniam ERS duomenų saugojimui ne trumpiau kaip [3] metus. Bet koks formato pakeitimas ar atnaujinimas turi būti pažymimas ir datuojamas; jis įsigalios praėjus 6 mėnesiams. 3. ERS duomenų perdavimui naudojamos elektroninės ryšio priemonės, kurias ES vardu administruoja Europos Komisija. 4. Šalys užtikrina, kad ERS duomenys būtų registruojami nuosekliai. 5. Vėliavos valstybė narė ir Bisau Gvinėja užtikrina, kad jų FMC vienas kitam perduotų reikalingas pavardes, el. pašto adresus ir telefonų bei faksų numerius. Jei vėliau šie duomenys pasikeičia, pakeitimai nedelsiant perduodami. ERS duomenų perdavimas 6. Kiekvienas pagal šį protokolą žvejojantis ES laivas: (a) kiekvieną Bisau Gvinėjos vandenyse praleistą dieną pildo elektroninį laivo žurnalą. Prie kiekvienos rūšies nurodomas jos FAO triraidis kodas, gyvojo svorio kilogramai, arba, jei reikia, sužvejotų egzempliorių kiekis; (b) nepažeisdamas VII skyriaus nuostatų kiekvieną kartą įplaukdamas į Bisau Gvinėjos vandenis ar išplaukdamas iš jų nurodo jame laikomą kiekvienos rūšies, nurodytos žvejybos leidime, žuvų kiekį; (c) registruoja Bisau Gvinėjos vandenyse sužvejotų žuvų kiekį jį išskirstydamas pagal rūšis ir pagal kiekvieną žvejybos įrankių panaudojimą; taip pat nurodo sužvejotų žuvų kiekį ir į jūrą išmestų žuvų kiekį. Jei žvejybos leidime nurodytų rūšių žuvų sužvejota nebuvo, kapitonas taip pat turi tai nurodyti; (d) nepažeisdamas V skyriaus nuostatų, registruoja perkraunamą ir (arba) iškraunamą žuvų kiekį, jį išskirstydamas pagal rūšis; (e) elektroniniu būdu perduoda ERS duomenis savo vėliavos valstybės FMC iki 23:59 val. (UTC). 7. Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų ERS duomenų tikslumą. 8. Vėliavos valstybė užtikrina, kad jos FMC laikydamasis 2 dalyje nurodytos tvarkos ir formato ERS duomenis nedelsdamas perduotų Bisau Gvinėjos FMC. 9. Bisau Gvinėjos FMC: a. visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai; b. ERS duomenis perduoda laivo valstybės narės FMC ne vėliau kaip per 48 val. po kiekvienos perkrovimo ir (arba) iškrovimo operacijos. Techninis gedimas 10. ES laivo vėliavos valstybė užtikrina, kad kapitonas, savininkas ar jo atstovas būtų nedelsiant informuojami apie bet kokį techninį laive įrengtos ERS sistemos gedimą. 11. Esant techniniam ERS sistemos gedimui, kapitonas ir (arba) savininkas užtikrina, kad ERS sistema būtų pataisyta ar pakeista per [vieną mėnesį]. 12. Kiekvienas ES laivas, žvejojantis su sugedusia ERS sistema, savo vėliavos valstybės FMC ERS duomenis perduoda kasdien iki 23:59 val (UTC laiku) naudodamas bet kokias kitas elektronines ryšio priemones. ERS duomenų negavimas 13. Bisau Gvinėjos FMC nedelsdamas praneša atitinkamos vėliavos valstybės FMC ir ES apie bet kokį pertrūkį pagal šį protokolą žvejojantiems ES laivams perduodant ERS duomenis. 14. Gavęs tokį pranešimą, vėliavos valstybės FMC nedelsdamas nustato priežastis, dėl kurių ERS duomenys nebuvo pateikti, ir imasi atitinkamų priemonių problemai pašalinti. Vėliavos valstybės FMC nedelsdamas praneša Bisau Gvinėjos FMC ir ES nustatytas priežastis ir atitinkamas priemones, kurių imtasi. 15. Vėliavos valstybės FMC Bisau Gvinėjos FMC nedelsdamas nusiunčia trūkstamus duomenis. 16. Jei Bisau Gvinėjos FMC neveikia, Europos Sąjunga surinktus Bisau Gvinėjos vandenyse žvejojusių laivų ERS duomenis Bisau Gvinėjai perduoda kas mėnesį. 5 priedėlis VMS pranešimų Bisau Gvinėjai perdavimas Duomenys || Srities kodas || Privaloma (P) ar neprivaloma (N) || Pastabos Pranešimo perdavimo pradžia || SR || P || Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pradžia Adresas || AD || P || Pranešimo duomenys; paskirties Šalies Alfa–3 ISO šalies kodas Siuntėjas || LT || P || Pranešimo duomenys; siuntimo Šalies Alfa–3 ISO šalies kodas Pranešimo numeris || RN || N || Pranešimo duomenys; (įrašo eilės numeris atitinkamais metais) Pranešimo perdavimo data || RD || N || Pranešimo duomenys; pranešimo perdavimo data Pranešimo perdavimo laikas || RT || N || Pranešimo duomenys; pranešimo perdavimo laikas Pranešimo tipas || TM || P || Pranešimo duomenys; pranešimo tipas – ENT, POS arba EXI Laivo pavadinimas || NA || N || Laivo pavadinimas Išorės registravimo numeris || XR || N || Laivo duomenys; numeris ant laivo borto Radijo šaukinys || RC || P || Laivo duomenys; laivo tarptautinis radijo šaukinys Kapitono vardas, pavardė || MA || P || Laivo kapitono pavardė Valstybės narės kiekvienam savo laivui suteiktas numeris || IR || P || Laivo duomenys; unikalus laivo numeris (vėliavos valstybės triraidis ISO kodas ir numeris) Platuma || LT || P || Laivo buvimo vietos duomenys; buvimo vieta ±99.999 (WGS 84) Ilguma || LG || P || Laivo buvimo vietos duomenys; buvimo vieta ±999 999 (WGS 84) Greitis || SP || P || Laivo buvimo vietos duomenys; laivo greitis dešimtosiomis mazgo dalimis Kursas || CO || P || Laivo buvimo vietos duomenys; laivo kursas 360° skalėje Data || DA || P || Laivo buvimo vietos duomenys; data UTC (metai, mėnuo, diena) Valanda || TI || P || Laivo buvimo vietos duomenys; laikas UTC (valandos, minutės) Registravimo pabaiga || ER || P || Sistemos duomenys; nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga Nurodymai dėl formato Pateikiami duomenys išdėstomi taip: - dvigubas įstrižas brūkšnys (//) ir raidės "SR" žymi pranešimo pradžią, - dvigubas įstrižas brūkšnys (//) ir srities kodas žymi duomenų elemento pradžią, - viengubu pasviru brūkšniu (/) yra atskiriami kodai ir duomenys, - duomenų poros atskiriamos tarpeliu, - raidės ER ir dvigubas įstrižas brūkšnys (//) žymi pranešimo pabaigą. 6 priedėlis 1 LENTELĖ. 1 ŽVEJYBOS KATEGORIJA. ŽUVŲ IR GALVAKOJŲ MOLIUSKŲ TRALERIAI ŠALDIKLIAI 1. Žvejybos zona Už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos, įskaitant Bisau Gvinėjos ir Senegalo bendro valdymo zoną, kuri tęsiasi į šiaurę iki 268° azimuto. 2. Leidžiami žvejybos įrankiai 2.1 Leidžiama žvejoti tradiciniais tralais su kėtoklėmis ir kitais atrankiais įrankiais. 2.2 Leidžiami ir autrigeriniai tralai. 2.3 Žvejojant visais žvejybos įrankiais draudžiama naudoti bet kokias tinklo akių užkimšimo arba įrankių atrankumo mažinimo priemones arba prietaisus. Tačiau siekiant išvengti įrankio nudėvėjimo arba suplėšymo prie dugninio tralo maišo apatinės dalies galima pritvirtinti tinklines arba kitokios medžiagos apsaugas. Šios apsaugos tvirtinamos tik prie priekinių ir šoninių tralo maišo kraštų. Viršutinei tralo daliai apsaugas galima naudoti tik su sąlyga, kad jas sudarytų vientisas tokios pat medžiagos kaip ir maišas gabalas, kurio akių dydis būtų ne mažesnis kaip 300 mm. 2.4 Draudžiama padvigubinti tralo maišo verpalą, tiek vientisą, tiek sudėtinį. 3. Mažiausias leidžiamas tinklo akių dydis 70 mm 4. Priegauda Pagal Bisau Gvinėjos teisės aktus. 4.1 Žuvų žvejybos laivuose vėžiagyviai ir galvakojai moliuskai kiekvieni atskirai negali sudaryti daugiau nei 9 % viso kiekio, sugauto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje ir turimo laive žvejybos reiso pabaigoje. 4.2 Galvakojų moliuskų gaudymo laivuose vėžiagyviai negali sudaryti daugiau nei 9 % viso kiekio, sugauto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje ir turimo laive žvejybos reiso pabaigoje. 4.3 Viršijus nustatytą priegaudos procentinę dalį taikomos Bisau Gvinėjos teisės aktais nustatytos sankcijos. 4.4 Dėl leidžiamo kiekio abi šalys konsultuojasi jungtiniame komitete remdamosi bendro mokslinio komiteto rekomendacijomis. 5. Leidžiamas kiekis, mokestis 5.1 Leidžiama talpa (BRT) || 3 500 BRT per metus 5.2 Mokesčiai EUR už BRT || 256 EUR už vieną BRT per metus Mokesčiai už trijų ir šešių mėnesių licencijas skaičiuojami proporcingai pagal jų galiojimo laikotarpį, pridedant atitinkamai [4] % ar [2,5] %. 2 LENTELĖ. 2 ŽVEJYBOS KATEGORIJA. KREVEČIŲ TRALERIAI 1. Žvejybos zona Už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos, įskaitant Bisau Gvinėjos ir Senegalo bendro valdymo zoną, kuri tęsiasi į šiaurę iki 268° azimuto. 2. Leidžiami žvejybos įrankiai 2.1 Leidžiama žvejoti tradiciniais tralais su kėtoklėmis ir kitais atrankiais įrankiais. 2.2 Leidžiami ir autrigeriniai tralai. 2.3 Žvejojant visais žvejybos įrankiais draudžiama naudoti bet kokias tinklo akių užkimšimo arba įrankių atrankumo mažinimo priemones arba prietaisus. Tačiau siekiant išvengti įrankio nudėvėjimo arba suplėšymo prie dugninio tralo maišo apatinės dalies galima pritvirtinti tinklines arba kitokios medžiagos apsaugas. Šios apsaugos tvirtinamos tik prie priekinių ir šoninių tralo maišo kraštų. Viršutinei tralo daliai apsaugas galima naudoti tik su sąlyga, kad jas sudarytų vientisas tokios pat medžiagos kaip ir maišas gabalas, kurio akių dydis būtų ne mažesnis kaip 300 mm. 2.4 Draudžiama padvigubinti tralo maišo verpalą, tiek vientisą, tiek sudėtinį. 3. Mažiausias leidžiamas tinklo akių dydis 50 mm. 4. Priegauda Pagal Bisau Gvinėjos teisės aktus. 4.1 Krevečių traleriuose galvakojai moliuskai ir žuvys atskirai negali sudaryti daugiau nei 50 % viso kiekio, sugauto Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje ir turimo laive žvejybos reiso pabaigoje. 4.2 Viršijus nustatytą priegaudos procentinę dalį taikomos Bisau Gvinėjos teisės aktais nustatytos sankcijos. 4.3 Dėl leidžiamo kiekio abi šalys konsultuojasi jungtiniame komitete remdamosi bendro mokslinio komiteto rekomendacijomis. 5. Leidžiamas kiekis, mokestis 5.1 Leidžiama talpa (BRT) || 3 700 BRT per metus 5.2 Mokesčiai EUR už BRT || 344 EUR už vieną BRT per metus Mokesčiai už trijų ir šešių mėnesių licencijas skaičiuojami proporcingai pagal jų galiojimo laikotarpį, pridedant atitinkamai [4] % ar [2,5] %. 3 LENTELĖ. 3 ŽVEJYBOS KATEGORIJA. TUNUS KARTINĖMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI 1. Žvejybos zona 1.1 Už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos, įskaitant Bisau Gvinėjos ir Senegalo bendro valdymo zoną, kuri tęsiasi į šiaurę iki 268° azimuto. 1.2 Tunus kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama gaudyti gyvą jauką savo žvejybos sezonui Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje. 2. Leidžiama naudoti įranga 2.1 Kartinės ūdos. 2.2 Gaubiamieji tinklai su gyvu jauku: 16 mm 3. Priegauda 3.1 Remiantis Migruojančių rūšių konvencija ir ICCAT rezoliucijomis, draudžiama žvejoti milžinryklius (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), Sphyrnidae šeimos kūjaryklius (išskyrus mažuosius kūjaryklius tiburo), ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). Draudžiama žvejoti australinius smėlryklius (Carcharias taurus) ir paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus). 3.2 Dėl šio sąrašo atnaujinimo remiantis mokslinėmis rekomendacijomis šalys tariasi jungtiniame komitete. 4. Leidžiamas kiekis, mokestis 4.1 Papildomas mokestis už sužvejotą toną || 25 EUR už toną 4.2 Nustatyto dydžio metinis mokestis || 550 EUR už 22 tonas vienam laivui 4.3 Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 12 laivų 4 LENTELĖ. 4 ŽVEJYBOS KATEGORIJA. TUNŲ SEINERIAI ŠALDIKLIAI IR ILGOSIOMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI 1. Žvejybos zona Už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos, įskaitant Bisau Gvinėjos ir Senegalo bendro valdymo zoną, kuri tęsiasi į šiaurę iki 268° azimuto. 2. Leidžiama naudoti įranga Gaubiamieji tinklai ir dreifinės ilgosios ūdos. 3. Priegauda Remiantis Migruojančių rūšių konvencija ir ICCAT rezoliucijomis, draudžiama žvejoti milžinryklius (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), Sphyrnidae šeimos kūjaryklius (išskyrus mažuosius kūjaryklius tiburo), ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). Draudžiama žvejoti australinius smėlryklius (Carcharias taurus) ir paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus). Dėl šio sąrašo atnaujinimo remiantis mokslinėmis rekomendacijomis šalys tariasi jungtiniame komitete. 4. Leidžiamas kiekis, mokestis 4.1 Papildomas mokestis už sužvejotą toną || 35 EUR už toną 4.2 Nustatyto dydžio metinis mokestis || 3 500 EUR už 100 tonų vienam laivui 4.3 Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 28 laivai Reiso sąvoka: Europos laivo reiso trukmė šiame priedėlyje reiškia: - laikotarpį nuo įplaukimo į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną iki išplaukimo iš jos, - arba laikotarpį nuo įplaukimo į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną iki perkrovimo į kitą laivą, - arba laikotarpį nuo įplaukimo į Bisau Gvinėjos žvejybos zoną iki iškrovimo Bisau Gvinėjoje. [1] Priimtas 2011 m. spalio 20 d. Žemės ūkio ir žuvininkystės taryboje [2] OL L 75, 2008 3 18, p. 49.