Sąjungos muitinės kodeksas (SMK), kuris yra pagrindinis ES muitų teritorijoje taikomų muitinės taisyklių ir procedūrų teisinis pagrindas, įpareigoja pereiti prie visiškai kompiuterizuotos muitinės formalumų tvarkymo aplinkos. Bet kokiai ekonominės veiklos vykdytojų ir muitinių sąveikai naudojant elektronines sistemas mažėja administracinės išlaidos bei biurokratija ir stiprėja muitinių vaidmuo remiant Europos verslo konkurencingumą. Be to, automatizavus elektroninių sistemų procesus muitinės gali glaudžiau bendradarbiauti ir gali gerėti įvairių elektroninių sistemų sąveikumas, o tai turėtų užtikrinti geresnę finansinių ir ekonominių interesų apsaugą ir didesnę apsaugą nuo sukčiavimo, saugumo ir saugos rizikos ir palankiausios įvežimo vietos paieškų.

2.Bendrosios aplinkybės

2016 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiame SMK nustatytas pirminis terminas, 2020 m. gruodžio 31 d., iki kurio turi būti laipsniškai užbaigti IT pertvarkos ir įgyvendinimo darbai. SMK 278 straipsnyje nustatyta, kad muitinės formalumams atlikti gali būti toliau naudojamos esamos elektroninės ir popierinių dokumentų sistemos (vadinamosios pereinamojo laikotarpio priemonės), kol pradės veikti atitinkamos SMK numatytos naujos arba patobulintos elektroninės sistemos.

2019 m. pradžioje Taryba ir Europos Parlamentas priėmė reglamentą, kuriuo nustatomi nauji pereinamojo laikotarpio susitarimų taikymo nutraukimo terminai – 2020, 2022 ir 2025 m., todėl iki tų pačių terminų turi būti įdiegtos atitinkamos elektroninės sistemos. 278a straipsniu Europos Komisija įpareigojama teikti metinę likusių sistemų diegimo pažangos ataskaitą.

Kadangi pirmoji metinė ataskaita turi būti pateikta iki 2019 m. gruodžio 31 d., Komisija nusprendė rinkti informaciją apie tokią pažangą iš 1) ataskaitų, kurias valstybės narės privalo pateikti du kartus per metus, ir pasinaudodama 2) apklausa, kurioje dalyvavo jos tarnybos ir valstybės narės. Apklausos formoje gavėjų paprašyta nurodyti visus žinomus atvejus, kai vėluojama įgyvendinti elektroninių sistemų planavimo tvarkaraščius. Nacionaliniai planai ir per apklausą valstybių narių pateikta informacija apie pažangą daugiausia atspindi padėtį 2019 m. birželio mėn. pabaigoje. Per apklausą gauti duomenys yra ir kiekybiniai (t. y. terminai, kurių laikytasi ar nesilaikyta, ir pasiekti arba nepasiekti orientyrai), ir kokybiniai (t. y. išsamūs kylančių sunkumų, numatomos rizikos ir apskaičiuoto projektų sudėtingumo aprašymai).

3.Sąjungos muitinės kodekso elektroninių sistemų kūrimo pažangos apžvalga

IT sistemų kūrimo darbai vyksta keliais etapais. Pirma, parengiamas aiškinamasis dokumentas, kuriame išdėstomas projekto pagrindimas ir apibrėžiami biudžeto poreikiai. Paprastai aiškinamajame dokumente apibūdinamos darbinės aplinkybės, pateikiamas problemų aprašymas, projekto aprašymas bei apimtis, nurodomi galimi alternatyvūs sprendimai, sąnaudos ir trukmė. Paskui parengiamas vizijos dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė informacija apie projektą, susijusi su jo struktūra, sąnaudomis, trukme ir rizika, taip pat informacija apie orientyrus, siektinus rezultatus ir projekto organizavimą. Po to, siekiant padėti parengti sistemų funkcines specifikacijas, taikomas veiklos procesų modeliavimas, t. y. tokia praktika, kai teisės aktuose nustatyti veiklos procesai grafiškai vaizduojami kaip procesų srautai arba procesų modeliai. Grafinis procesų modelių vaizdavimas atveria didesnes bendro supratimo ir analizės galimybes. Tokiomis aplinkybėmis rengiamos techninės specifikacijos, kuriose išsamiau nurodoma, kaip bus konstruojama sistema, kokia struktūra bus naudojama, kokius pranešimus teiks ekonominės veiklos vykdytojai, kokios bus sąsajos su kitomis sistemomis, bandymų planai ir t. t.

Komisija ir valstybės narės reguliariai susitinka, kad apibrėžtų ir suderintų šiuos kiekvienos transeuropinės sistemos projektų dokumentus, nuolat konsultuodamosi su prekybos bendruomene per Prekybos ryšių grupę. Pagrindinis uždavinys – užtikrinti sklandų tolesnį esamų sistemų veikimą, kol kuriamos naujos, ir sklandų IT perėjimą nuo esamų prie patobulintų sistemų. Tai gyvybiškai svarbu siekiant, kad nesustotų prekybos ir muitinės operacijos.

Komisija sėkmingai patobulino arba įdiegė šešias centrines sistemas ir iki 2020 m. gruodžio 31 d. užbaigs rengti dar dvi centrines sistemas. Taigi iki 2020 m. pabaigos Komisija užbaigs rengti iš viso aštuonias iš keturiolikos transeuropinių sistemų, už kurias ji yra atsakinga. Likę šeši transeuropiniai projektai, iš kurių trys yra decentralizuoti ir apima pagrindinius komponentus, kuriuos turi užbaigti rengti valstybės narės, yra vykdomi laikantis terminų, dėl kurių susitarta SMK, SMK DP ir 2019 m. muitinės daugiamečio strateginio plano kontekste. Iki šiol Komisija atliko apie 62 proc. kūrimo darbų, kuriuos turi baigti iki 2025 m., kaip parodyta toliau pateikiamoje diagramoje.

1 pav. Įgyvendinant SMK DP Komisijos įvykdytų užduočių procentinė dalis.

Valstybės narės turi iki 2022 m. patobulinti tris nacionalines sistemas (kalbama ne apie nacionalinių specialiųjų procedūrų sistemos eksporto komponentą, kuris yra glaudžiai susijęs su transeuropine automatizuota eksporto sistema ir todėl turėtų būti diegiamas tuo pačiu metu kaip ir pastaroji).

Šešios užbaigtos rengti transeuropinės centrinės sistemos (naujos ir patobulintos):

·SMK registruotųjų eksportuotojų sistema – REX (nauja): ši sistema suteikia prieigą prie naujausios informacijos apie registruotuosius eksportuotojus, įsisteigusius BLS šalyse (šalyse, kurios naudojasi ES bendrąja lengvatų sistema, kurią taikant suteikiama galimybė lengvatinėmis sąlygomis patekti į ES rinką) ir Europos Sąjungos veiklos vykdytojus, eksportuojančius prekes į BLS šalis ir tam tikras kitas šalis. Pirmo etapo sistema, REX1, buvo įdiegta 2015 m., dar prieš įsigaliojant SMK, o visa sistema, REX2, buvo sėkmingai įdiegta 2018 m.

·SMK muitinės sprendimai – CDS (nauja): tikslas – visoje Sąjungoje suderinti su muitų teisės aktų taikymu susijusius muitinės sprendimų procesus, suteikiant galimybę prašymus teikti elektroniniu būdu per vienintelį Europos muitinės verslininkų portalą, sudarant palankesnes sąlygas muitinėms tarpusavyje konsultuotis sprendimų priėmimo laikotarpiu ir palengvinant leidimų išdavimo proceso valdymą. Ši sistema buvo sėkmingai įdiegta 2017 m.

·Tiesioginė verslininkų prieiga prie Europos informacinių sistemų – UUM&DS (liet. vienodas naudotojų valdymas ir skaitmeninis parašas) (nauja): tikslas – suteikti ekonominės veiklos vykdytojų tapatybės nustatymo ir vartotojų valdymo techninę priemonę ir sudaryti sąlygas įgyvendinti ES suderintą verslininkų prieigą prie įvairių SMK numatytų elektroninių muitinės sistemų. Ši sistema buvo sėkmingai įdiegta 2017 m.

·SMK ekonominės veiklos vykdytojų registracijos ir identifikavimo sistemos tobulinimas – EORI (patobulinimas): siekiama šiek tiek patobulinti esamą sistemą, kurioje galima registruoti ir identifikuoti Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojus ir trečiųjų šalių asmenis, veikiančius Sąjungos muitų srityje. Šis esamos sistemos patobulinimas buvo sėkmingai įdiegtas 2018 m.