EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 30 SWD(2020) 308 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2020 m. teisinės vastybės principo taikymo ataskaita





Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Ispanijoje pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2020 m. teisinės vastybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje

{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Santrauka Ispanijos teisingumo sistemoje kyla veiksmingumo problemų, nes teismo procesų trukmė vis ilgėja. Siekiant išspręsti šią problemą, rengiamas naujas Baudžiamojo proceso kodeksas, kuriuo siekiama paspartinti baudžiamųjų bylų nagrinėjimą, taip pat rengiamas procesinių ir technologinių priemonių įstatymo projektas. Elektroninių priemonių naudojimas teisingumo sistemoje yra įprastas ir jos yra tobulinamos, tačiau vis dar yra tam tikrų problemų, visų pirma susijusių su skirtinguose šalies regionuose naudojamų sistemų sąveika. Dar viena problema yra Teismų tarybos padėtis, ypač atsižvelgiant į tai, kad jos nauji nariai dar nėra paskirti. Vyksta diskusijos dėl generalinio prokuroro ir įstatymų vykdomosios valdžios santykių, visų pirma generalinio prokuroro paskyrimo tvarkos ir kadencijos, taip pat bendravimo su teisingumo ministru registravimo. Pastaraisiais metais Ispanija sustiprino kovos su korupcija sistemą tiek prevencijos, tiek bausmių aspektais. Nors Ispanija neturi bendros kovos su korupcija strategijos, 2019 m. vasario mėn. priimta Nacionaline kovos su sunkiais ir organizuotais nusikaltimais strategija siekiama pagerinti tyrimo pajėgumus ir galimybę naudotis finansinėmis duomenų bazėmis bei tarpžinybinį bendradarbiavimą. 2019 m. vasario mėn. buvo peržiūrėtas Baudžiamasis kodeksas ir Baudžiamojo proceso kodeksas, tačiau rengiami nauji Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų projektai. Todėl Ispanija įdiegė patobulintą teisinę viešojo sektoriaus sąžiningumo užtikrinimo sistemą, sustiprindama sąžiningumo mechanizmus parlamente, taip pat sugriežtindama valstybės centrinės administracijos aukšto rango pareigūnų turto deklaravimo, informacijos apie interesų konfliktus ir nesuderinamumą atskleidimo tvarką. Dabar sunkiems nusikaltimams taikomas pailgintas senaties terminas, o už nusikaltimus, susijusius su korupcija, gali būti skiriamos griežtesnės sankcijos, įskaitant ilgesnį draudimą dirbti valstybės tarnyboje. Pateikti (bet dar nepriimti) pasiūlymai dėl teisės aktų pakeitimų, susijusių su lobizmu ir pranešėjų apsaugos stiprinimu, ir bendro kovos su korupcija teisės akto projekto. 2019 m. balandžio mėn. priimtas naujas parlamento narių etikos kodeksas, įsteigiant Parlamento interesų konfliktų biurą, kuriam pavesta prižiūrėti jo įgyvendinimą. Konstitucijoje yra įtvirtintos teisės į saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę, taip pat teisė į informaciją. Televizijos ir radijo sektoriams taikomi griežtesni nuosavybės skaidrumo reikalavimai, tačiau taip nėra spausdintinės žiniasklaidos sektoriuje. Įmonių registre (registro merkantil) pateikiama informacija yra tokia pati, kaip apie bet kurios kitos rūšies Ispanijos įmonę, ir yra sunkiai suprantama plačiajai visuomenei. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl naujų viešojo saugumo teisės aktų, kuriais, kaip įtariama, ribojama informacijos laisvė ir saviraiškos laisvė. Priimant teisės aktus užtikrinamas skaidrumas ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, visų pirma rengiant viešas konsultacijas. Toliau įgyvendinama skaidrumo sistema, o visi Ispanijos regionai jau turi savo šios srities teisinę sistemą. Vyriausybės teisėkūros iniciatyvą ir teisę leisti dekreto įstatymus kontroliuoja parlamentas ir Konstitucinis Teismas. Ombudsmenas turi didelius įgaliojimus, kuriais gali naudotis gindamas piliečių teises. Vyriausybė kuria atviro valdymo politiką, siekdama dar labiau įtraukti piliečius į viešosios politikos rengimą.

I.Teisingumo sistema Ispanijos teismų sistemą sudaro bendrosios kompetencijos teismai ir specializuoti teismai , o jos struktūra atitinka šalies teritorinį suskirstymą. Aukščiausiasis Teismas yra aukščiausia teisminė institucija visose teisės srityse. Konstitucinis Teismas yra kompetentingas nagrinėti konstitucinius klausimus, taip pat individualius skundus dėl deramos pagarbos pagrindinėms teisėms. Pagal Ispanijos Konstituciją įsteigta Generalinė teismų taryba yra teismų savivaldos institucija, užtikrinanti teismų ir teisėjų nepriklausomumą . Ji nėra teismų sistemos dalis. Ji taiko drausmines nuobaudas ir yra kompetentinga skirti, perkelti ir paaukštinti teisėjus, taip pat yra atsakinga už teisėjų mokymą ir įdarbinimą. Prokuratūra yra savarankiškai veikianti teismų sistemos dalis, kuri skatina teisingumo įgyvendinimą gindama teisės normas, piliečių teises ir bendrąjį interesą. Generalinį prokurorą vyriausybės teikimu skiria valstybės vadovas, pasikonsultavęs su Generaline teismų taryba . Vietos advokatūros yra viešosios teisės specialistų organizacijos, nepriklausomos nuo viešojo administravimo institucijų, jos nėra finansuojamos iš valdžios institucijų biudžeto, o jų turtas nėra viešas. Jos yra atsakingos už profesijos organizavimą ir profesinę etiką bei tvirtina savo etikos kodeksą. Nepriklausomumas Nuo 2018 m. gruodžio mėn. Teismų taryba savo funkcijas vykdo ad interim. Pagal Konstituciją Tarybą sudaro Aukščiausiojo Teismo pirmininkas (kuris jai pirmininkauja) ir 20 asmenų – 12 teisėjų ar magistratų ir 8 teisininkai ar kiti pripažintos kompetencijos teisės specialistai, turintys daugiau nei penkiolikos metų profesinę patirtį . Parlamentas yra atsakingas už Tarybos narių, kurie yra teisėjai, skyrimą , gavęs iš Tarybos kandidatų, gavusių teisėjų asociacijos arba 25 teisėjų paramą, sąrašą . Nauji Tarybos nariai skiriami kvalifikuota trijų penktadalių balsų dauguma. 2019 m. buvo surengti dveji visuotiniai rinkimai, tačiau tokia balsų dauguma nebuvo pasiekta, o Tarybos nariai laikinai toliau eina pareigas, kol bus išrinkta nauja Taryba. Profesinės asociacijos paragino atnaujinti Tarybos sudėtį ir apskundė laikinosios Tarybos kompetenciją tęsti skyrimą į aukščiausias teisėjų pareigas . Nors teisės aktuose numatyta, kad Taryba atlieka visas funkcijas, kol bus sudaryta nauja , 2020 m. sausio mėn. Taryba nusprendė sustabdyti skyrimą į teisėjų pareigas . Tačiau 2020 m. gegužės mėn. Taryba atnaujino skyrimą . Laikinai einantis Tarybos pirmininko pareigas ne kartą atkreipė parlamento dėmesį į būtinybę toliau skirti Tarybos narius . Laikinai einantis pirmininko pareigas dabartines aplinkybes taip pat įvardijo kaip „institucinę anomaliją“ ir įspėjo, kad ši besitęsianti situacija gali diskredituoti Tarybą . Europos Taryba pažymėjo, kad šie įvykiai patvirtina, kaip svarbu užtikrinti, jog Taryba nebūtų suvokiama kaip esanti pažeidžiama dėl politizavimo . Teismų nepriklausomumas vertinamas vidutiniškai. Nuo 2016 m. teismų ir teisėjų nepriklausomumas piliečių ir įmonių vertinimu gerokai svyruoja. 2020 m. vertinimas šiek tiek pagerėjo, palyginti su ankstesniais metais, tiek tarp piliečių (44 proc. vertinimu jie yra „visiškai nepriklausomi“ arba „pakankamai nepriklausomi“), tiek tarp įmonių (42 proc. vertinimu jie yra „visiškai nepriklausomi“ arba „pakankamai nepriklausomi“) . Vyksta diskusijos dėl generalinio prokuroro ir įstatymų vykdomosios valdžios santykių. Generalinį prokurorą skiria valstybės vadovas vyriausybės teikimu iš žymiausių Ispanijos teisininkų, turinčių daugiau nei penkiolikos metų darbo patirtį. Prieš siūlydama kandidatą, vyriausybė turi būti išklausiusi Generalinę teismų tarybą, o kandidato tinkamumą turi būti įvertinęs atitinkamas Deputatų Rūmų komitetas . Aukščiausiasis Teismas gali vykdyti ex post paskyrimo teisėtumo kontrolę. Vyriausybė neturi įgaliojimų atleisti iš pareigų generalinio prokuroro. Tačiau generalinio prokuroro įgaliojimai baigiasi tuo pat metu, kaip ir vyriausybės įgaliojimai . Ši sistema sulaukė kritikos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad kadencijų sutapimas gali turėti įtakos nepriklausomumo vertinimui . Europos Taryba yra pabrėžusi, kad, norint užtikrinti visuomenės pasitikėjimą, svarbu, kad baudžiamasis persekiojimas ne tik būtų, bet ir atrodytų nešališkas, objektyvus ir jam nebūtų daroma jokia įtaka, ypač politinio pobūdžio . Europos Taryba pripažino, kad šis klausimas buvo tinkamai apsvarstytas, tačiau paragino valdžios institucijas atlikti labiau pagrįstus patobulinimus, kad būtų užtikrintas didesnis prokuratūros savarankiškumas, visų pirma bendravimo su vyriausybe skaidrumo atžvilgiu . Generalinis prokuroras veikia nepriklausomai ir nešališkai ir negali gauti nurodymų ar pavedimų iš vyriausybės ar kitų administracinių ar teisminių institucijų. Tačiau vyriausybė gali atkreipti generalinio prokuroro dėmesį į atitinkamus veiksmus ginant viešąjį interesą . Nors teisės aktuose nustatyta, kad visas įstatymų vykdomosios valdžios ir prokuratūros bendravimas turėtų vykti tarp teisingumo ministro ir generalinio prokuroro , juose nereikalaujama viešai skelbti šį bendravimą, taip pat nereikalaujama įpareigoti tokius pranešimus registruoti raštu. Susirūpinimą šiuo klausimu yra išreiškusi ir Kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) . Tačiau atrodo, kad yra praktika kai kuriuos iš šių pranešimų skelbti kaip pranešimus spaudai Teisingumo ministerijos svetainėje . Suinteresuotosios šalys atkreipia dėmesį į šio viešumo užtikrinimo svarbą, siekiant išsklaidyti bet kokį įspūdį, kad įstatymų vykdomoji valdžia vykdo politinį kišimąsi į prokuratūros veiklą, ir stiprinti visuomenės pasitikėjimą baudžiamuoju teisingumu . Kokybė Rengiami Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų teisės aktų projektai. 2020 m. balandžio mėn. Teisingumo ministerija pradėjo Baudžiamojo proceso kodekso peržiūros procedūrą. Visų pirma svarstomas reikšmingas tyrimo etapo pakeitimas numatant, kad teisminiam tyrimui vadovaus prokurorai. Pagal dabartinę sistemą tyrimą atliekančiam teisėjui suteikiami įgaliojimai vadovauti tyrimui, o prokurorai gali tik reikalauti, kad teisėjas imtųsi atsargumo ar tyrimo priemonių . Suinteresuotosios šalys kritikuoja dabartinę sistemą, susiedamos ją su nepakankamu baudžiamojo proceso veiksmingumu . 2020 m. liepos mėn. Baudžiamojo proceso kodekso 324 straipsnis jau buvo peržiūrėtas siekiant pratęsti tyrimų terminus. Suinteresuotosios šalys ragino atlikti šią peržiūrą, nes manė, kad trumpi tyrimo terminai yra nesuderinami su kruopštumu, kuris reikalingas tiriant sudėtingas bylas . Teisingumo sistemoje yra paplitęs IRT priemonių naudojimas, toliau investuojama į skaitmeninimą. Visų pirma, buvo visiškai įgyvendintas projektas „Justicia Digital“, daug dėmesio skiriant administraciniam modernizavimui ir skaitmeninių sprendimų naudojimui vykdant teisingumą. Tačiau išlieka skirtinguose autonominiuose regionuose naudojamų valdymo sistemų sąveikos problema. Projekte „Justicia 2030“ numatyta veiksmingiau integruoti IRT paslaugas teisingumo srityje . Šiuo projektu siekiama nustatyti naują bendravimo su piliečiais modelį, teikiant paslaugas automatiškai ir iniciatyviai. Taip pat numatyta, kad vykdant projektą bus kuriami alternatyvūs ginčų sprendimo būdai. Nors Ispanijoje reikia toliau tobulinti teisingumo skaitmeninę transformaciją, šalyje yra daug galimybių naudoti IRT byloms valdyti . Ispanija taip pat yra viena iš valstybių narių, įdiegusių daugumą teismų sprendimų rengimo kompiuterio skaitomu formatu priemonių . Ispanija gavo Europos Komisijos paramą, skirtą galimybėms kreiptis į teismą ir teisingumo sistemos kokybei gerinti skatinant kibernetinio teisingumo įgyvendinimą, pasitelkiant strateginį ir žiniomis grindžiamą metodą, taip pat iš esmės keičiant ir vienodinant atitinkamų Teisingumo ministerijos ir autonominių regionų sukurtas IRT sistemas arba užtikrinant visišką jų sąveiką. Ispanija taip pat gavo Europos Sąjungos ir Europos Tarybos paramą, skirtą teisminės statistikos rinkimui tobulinti, ir įstaigos, atsakingos už paramą nukentėjusiesiems, gebėjimams stiprinti (IRT ir institucinė parama) . Antrame ir dabartiniame projekto etape Europos Taryba teiks paramą kai kuriems „Justicia 2030“ projektams, pavyzdžiui, elektroninių procedūrinių normų galimybėms ir skaitmeninių projektų įgyvendinimo vadovui. COVID-19 pandemija turėjo poveikį teisingumo sistemos veikimui. Kovo 14 d. Ispanijoje buvo paskelbta padidintos parengties padėtis . Dėl to teismų darbas buvo ribojamas tris mėnesius, kol galiojo padidintos parengties padėtis, procesiniai veiksmai buvo atliekami tik priimant sprendimus skubos tvarka, o procesiniai terminai buvo sustabdyti. Suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą, kad šios priemonės gali turėti poveikį teisingumo sistemoje susikaupusių bylų skaičiui ir iš anksto numatomam teismo procesų skaičiaus padidėjimui, visų pirma atsižvelgiant į veiksmingumo problemas, kurios jau būdingos sistemai . Stengiamasi kuo labiau sumažinti COVID-19 pandemijos poveikį teisingumo sistemai. Visų pirma, priimti nauji teisės aktai, kuriuose numatytos specialios procesinės ir organizacinės priemonės , taip pat konkrečios bankroto procedūrų normos . Numatytos priemonės taip pat apima platesnį skaitmeninių technologijų naudojimą procedūriniams aktams. Veiksmingumas Ispanijoje ilgėja teismo procesų trukmė. Civilinių, komercinių ir administracinių bylų nagrinėjimo pirmosios instancijos teismuose trukmė ilgėja nuo 2016 m. Ypač ilgai trunka civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimas Aukščiausiajame Teisme – daugiau nei 600 dienų . Be to, mažėja ir bylų išnagrinėjimo rodiklis. 2018 m. civilinių ir komercinių ginčų bylų išnagrinėjimo rodiklis sumažėjo iki 86,7 proc. Taip pat mažėjo pirmosios instancijos administracinių teismų bylų išnagrinėjimo rodiklis, kuris sudaro mažiau nei 100 proc. Kai į sistemą patenka daugiau bylų nei yra išsprendžiama, susikaupusių bylų skaičius didėja . Ispanijos veiksmingumas kai kuriose konkrečiose ES teisės srityse yra geras. Visų pirma, 2018 m. perpus sumažėjo su ES prekių ženklu susijusių pažeidimų bylų nagrinėjimo trukmė . Vartotojų apsaugos srityje vidutinė teisminės peržiūros trukmė yra nedidelė ir išlieka stabili . Ispanija imasi priemonių teismų darbo veiksmingumui didinti. Visų pirma, rengiamas naujas Baudžiamojo proceso kodeksas, kuriuo siekiama paspartinti baudžiamąjį procesą. Teisingumo ministerija taip pat rengia įstatymo dėl procesinių ir technologinių priemonių bei alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrų įgyvendinimo projektą. Šiomis priemonėmis siekiama paspartinti teismo procesą, pagerinti jo efektyvumą ir įgyvendinti priemones, kurios leistų dabartinėje teisingumo vykdymo sistemoje tinkamai ir naudingai reaguoti į piliečių prašymus taikyti teisminę apsaugą . II. Kovos su korupcija sistema

Kelios teisėsaugos institucijos dalijasi kompetenciją ir atsakomybę už kovos su korupcija politikos rengimą ir įgyvendinimą, taip pat korupcijos prevenciją, išaiškinimą, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą. 2015 m. įsteigtas Interesų konfliktų biuras yra atsakingas už turto deklaravimo kontrolę, o 2014 m. įsteigta Skaidrumo ir gero valdymo taryba stebi galimybes susipažinti su informacija ir skaidrumo įsipareigojimų laikymąsi bei gerą valdymą. 2019 m. „Transparency International“ korupcijos suvokimo indekse Ispanija yra 62 vietoje iš 100 šalių, 10-a Europos Sąjungoje ir 30-a pasaulyje . 94 proc. respondentų, dalyvavusių 2020 m. specialiojoje „Eurobarometro“ apklausoje apie korupciją, vertina, kad korupcija yra paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.) , o 58 proc. mano, kad jų kasdieniniame gyvenime korupcija daro poveikį jiems asmeniškai (ES vidurkis – 26 proc.). 34 proc. žmonių mano, kad pakanka sėkmingo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn atvejų, kad žmones atgrasytų nuo korupcijos (ES vidurkis – 36 proc.). Beveik devynios iš dešimties Ispanijos įmonių (88 proc.) mano, kad korupcija yra labai arba pakankamai paplitusi (ES vidurkis – 63 proc.) . Daugiau nei pusė apklausoje dalyvavusių įmonių (52 proc.) vertina, kad korupcija yra kliūtis verslui (ES vidurkis – 37 proc.), o 21 proc. įmonių mano, kad nustačius, jog asmuo ar įmonė papirko vyresnįjį pareigūną, skiriama tinkama bausmė (ES vidurkis – 31 proc.). Ispanija sustiprino savo teisinę sistemą, kad ji išsamiai apimtų su korupcija susijusių nusikaltimų kriminalizavimą ir baudžiamąjį persekiojimą, taip pat juridinių asmenų baudžiamąją atsakomybę už kyšininkavimą ir korupciją vykdant tarptautinius komercinius sandorius. Per pastaruosius penkerius metus įvykdytos dvi esminės Baudžiamojo kodekso pakeitimų reformos. Iš dalies pakeista prekybos poveikiu užsienio valstybės tarnautojų atžvilgiu apibrėžtis, o privataus komercinio kyšininkavimo nusikaltimo apimtis išplėsta įtraukiant ir tuos asmenis, kurie priėmė pažadą gauti naudos ar įgyti pranašumą . Be to, įmonių baudžiamoji atsakomybė išplėsta įtraukus viešųjų lėšų pasisavinimo nusikaltimą , taigi ji taikoma ir tiems juridiniams asmenims, kurie valdo viešąsias lėšas arba yra atsakingi už tokias viešąsias lėšas. Dabar sunkiems nusikaltimams taikomas pailgintas senaties terminas, o už nusikaltimus, susijusius su korupcija, gali būti skiriamos griežtesnės sankcijos, įskaitant ilgesnį draudimą dirbti valstybės tarnyboje. Nėra įgyvendinama speciali bendra kovos su korupcija strategija. Tačiau 2019 m. vasario mėn. priimtoje Kovos su organizuotais ir sunkiais nusikaltimais strategijoje kova su korupcija įvardyta kaip vienas iš prioritetų. Strategijoje, be kita ko, nustatytas poreikis stiprinti prieigą prie finansinių duomenų, įvairių kovos su šiais nusikaltimais dalyvių bendradarbiavimą ir koordinavimą bei įgyvendinti priemones, numatytas Baudžiamosios teisės konvencijoje dėl korupcijos. Šią problemą taip pat pabrėžė GRECO, pažymėdama, kad teisėsaugos institucijos, ypač policija ir civilinė gvardija, galėtų sustiprinti koordinavimą ir kartu parengti kovos su korupcija strategiją, skirtą vidaus rekomendacijų įgyvendinimo mechanizmams sustiprinti . Korupcinių nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą vykdo kelios teisėsaugos institucijos. Specialiajai kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu prokuratūrai (ACPO), kuri yra prokuratūros dalis, tenka pagrindinė atsakomybė tirti visas svarbias bylas, susijusias su ekonominiais nusikaltimais ar bet kuriais su korupcija susijusiais nusikaltimais, kuriuos valstybės pareigūnai padarė eidami oficialias pareigas . Be prokuratūros tyrimų, ACPO gali tiesiogiai įstoti į baudžiamąjį procesą nagrinėjant konkrečias korupcinių nusikaltimų bylas, pavyzdžiui, dėl viešųjų lėšų pasisavinimo, prekybos poveikiu nusikaltimų, kyšininkavimo užsienyje, kurios priskiriamos jos jurisdikcijai . Prie tiriamojo darbo svariai prisidedama keturių padalinių, kuriuose dirba mokesčių inspektoriai, kontrolieriai, teisėsaugos pareigūnai ir specializuoti policijos pareigūnai, analitiniais pajėgumais. Likusias bylas nagrinėja kiti prokuratūros departamentai ir teritoriniai padaliniai . Kalbant apie išteklius, ACPO dirba 29 prokurorai, įskaitant vyriausiąjį prokurorą. Atsižvelgdama į 2018 m. metinėje ataskaitoje įvardytą išteklių trūkumą , vyriausybė sustiprino ACPO pajėgumus 2019 m. balandžio mėn. sukurdama devynias naujas pareigybes . Dėl darbuotojų paskirstymo GRECO išreiškė susirūpinimą dėl prokuratūros ir Kovos su korupcija prokuratūros savarankiškumo, nes sprendimus dėl darbuotojų paskirstymo priima Teisingumo ministerija . Remiantis Generalinės teismų tarybos paskelbtais duomenimis, 91 (71 proc.) iš 2019 m. nagrinėtų bylų dėl korupcinių nusikaltimų buvo priimti apkaltinamieji nuosprendžiai, o 26 (29 proc.) – išteisinamieji nuosprendžiai. Įvairių lygmenų valdžios institucijoms ir pareigūnų kategorijoms taikomos nevienodos turto deklaravimo, interesų konfliktų ir nesuderinamumo taisyklės. Korupcijos prevencijos srityje regioniniu ir vietos lygmenimis trūksta specialiai sukurtų prevencijos strategijų. Yra taikoma turto deklaravimo tvarka, o vyresniųjų pareigūnų ir vyriausybės narių turto deklaravimo, informacijos apie interesų konfliktus ir nesuderinamumą atskleidimo reikalavimai nustatyti 2015 m. kovo 30 d. Įstatyme Nr. 3/2015. Interesų konfliktų biuras (Oficina de Conflictos de Intereses) įsteigtas 2006 m. ir sustiprintas 2015 m. Jis yra atsakingas už politinio pasitikėjimo pareigūnų turto deklaravimo, nesuderinamumo ir interesų konfliktų kontrolę, taip pat už valstybės tarnautojų nesuderinamumo tvarkos valdymą. Interesų konfliktų biuras yra pavaldus Teritorinės politikos ir valstybės tarnybos ministerijai ir pagal teisės aktus veiklą vykdo visiškai savarankiškai . Ilgainiui Interesų konfliktų biuro įgaliojimai didėjo. Nėra nuolatinio reguliaraus bendradarbiavimo su panašiomis regioninio lygmens struktūromis mechanizmo. Tačiau Interesų konfliktų biuras, pateikus prašymą, teikia pagalbą regioniniams biurams . Skaidrumo ir gero valdymo taryba stebi galimybes susipažinti su informacija ir skaidrumo įsipareigojimų laikymąsi bei gerą valdymą. Taryba susiduria su finansinių ir žmogiškųjų išteklių problemomis, kaip pažymėjo GRECO . Kai kuriuose regioniniuose teisės aktuose nustatyta, kad aukšto rango pareigūnai turi skelbti savo darbotvarkes. Nustatytos vyriausybės narių ir vyresniųjų pareigūnų etikos ir interesų konfliktų nuostatos. Tačiau be šių nuostatų , visiems išrinktiems pareigūnams nėra taikomas atskiras kodeksas. Šiuo atžvilgiu GRECO pažymėjo, kad reikia sukurti bendrą elgesio kodeksą, su kuriuo galėtų susipažinti visuomenė ir kuriame, be kita ko, būtų numatytos praktinės įgyvendinimo priemonės . 2019 m. vasario 28 d. Deputatų Rūmai patvirtino savo pirmąjį Elgesio kodeksą . Elgesio kodekse nustatyti principai, reglamentuojantys deputatų elgesį, ir numatyta, kad deputatai turi imtis visų būtinų priemonių, kad išvengtų interesų konfliktų. Parlamentinis interesų konfliktų biuras yra atsakingas už pareiškimų, įtrauktų į interesų registrą, turinio patikrinimą. Vienas iš pakeitimų, įtrauktų į šį Elgesio kodeksą, yra reikalavimas, kad kiekvienas deputatas paskelbtų savo institucinę darbotvarkę Deputatų Rūmų skaidrumo portale. Turi būti skelbiama informacija apie susitikimus su bet kurio subjekto, turinčio interesų grupės statusą, atstovais. Kodekse taip pat nustatyta sankcijų skyrimo deputatams už pažeidimus tvarka. Reikia skirti dėmesio pranešėjų apsaugai ir lobizmo reguliavimui. Nors pagal liudytojų ir ekspertų apsaugą numatytos asmenų, kurie jaučia fizinę grėsmę, apsaugos priemonės , Ispanijoje trūksta bendros pranešėjų apsaugos sistemos, nepaisant tam tikro reguliavimo atskiruose sektoriuose. 2019 m. buvo numatytas naujas pasiūlymas dėl teisės akto, kuriuo buvo siekiama pašalinti kai kuriuos sistemos trūkumus priėmus Pranešėjų apsaugos įstatymą, tačiau jis dar nėra priimtas. 2020 m. birželio mėn. vyriausybė pradėjo rengti naują pranešėjų apsaugos teisės akto projektą. Ispanijoje nėra konkrečių teisės aktų, kuriais reglamentuojamas lobizmas. Tačiau kai kurie autonominiai regionai ir savivaldybės priėmė konkrečias lobistinės veiklos taisykles . GRECO taip pat atkreipė dėmesį į šią problemą . III.Žiniasklaidos pliuralizmas Konstitucijoje yra įtvirtintos teisės į saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę. Be to, Ispanija priėmė pažangius teisės aktus ir sukūrė išsamią teisinę sistemą žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti. Nepriklausoma daugelio sričių reguliavimo institucija atlieka audiovizualinio sektoriaus reguliavimo institucijos funkciją. Ispanija turi Nacionalinį audiovizualinių pranešimų paslaugų teikėjų registrą, su kuriuo visuomenė gali susipažinti nemokamai ir kuriame pateikiama informacija apie savininkus, valdančius didelę paslaugų teikėjų kapitalo dalį . Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo įgaliojimai patikėti Nacionalinei rinkų ir konkurencijos komisijai (CNMC). CNMC yra 2013 m. įstatymu įsteigta „daugelio sričių reguliavimo institucija“, sukurta siekiant sujungti keletą esamų reguliavimo institucijų į vieną subjektą, atsakingą už kelių sričių (konkurencijos, energetikos, telekomunikacijų, pašto paslaugų, audiovizualinės žiniasklaidos, taip pat geležinkelių ir oro uostų) priežiūrą. Pagrindinė šio sujungimo priežastis buvo siekis sustiprinti atitinkamų institucijų nepriklausomumą ir suteikti teisinį tikrumą bei institucinį pasitikėjimą laikantis integruoto požiūrio reguliavimo ir konkurencijos aspektais, siekiant skatinti ekonomikos modernizavimą vartotojų naudai. CNMC turi keturis tyrimo direktoratus (konkurencijos, energetikos, telekomunikacijų ir audiovizualinio sektoriaus bei transporto ir pašto sektoriaus), kurie atsiskaito pirmininkui. Atitinkamas tyrimų direktoratas sprendžia praktinius audiovizualinės žiniasklaidos klausimus. CNMC sudaro du valdymo organai: taryba ir pirmininkas, kuris pirmininkauja tarybai. Taryba yra CNMC kolektyvinis sprendimų priėmimo organas. Ją sudaro 10 vyriausybės skiriamų narių, kurie yra pripažintos reputacijos asmenys, turintys profesinės kompetencijos komisijos veiklos srityse. Jų paskyrimą turi patvirtinti parlamentas, įvertinęs jų tinkamumą ir galimus interesų konfliktus. Jų kadencija trunka šešerius metus, ji nėra pratęsiama ir jai taikomi griežti tinkamumo reikalavimai. Įgaliojimų nutraukimo priežastys išvardytos 2013 m. įstatymo 23 straipsnyje . Pagal 2013 m. įstatymą reguliavimo institucija yra savarankiška ir visiškai nepriklausoma nuo vyriausybės, valdžios institucijų ir visų verslo bei komercinių interesų . CNMC yra pelniusi gerą reputaciją ir yra laikoma, kad ji veikia visiškai efektyviai ir savarankiškai. Atitinkamai Ispanijai skirtoje Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje teigiama, kad žiniasklaidos institucijos nepriklausomumui ir veiksmingumui kyla nedidelė rizika. Nuostatos dėl žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo yra įtvirtintos Bendrajame audiovizualinių pranešimų įstatyme . Šiuo įstatymu sukurtas Nacionalinis audiovizualinių pranešimų paslaugų teikėjų registras , su kuriuo visuomenė gali susipažinti nemokamai . Dėl akcininkų šio įstatymo 33 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad didelę paslaugų teikėjų kapitalo dalį valdantys savininkai taip pat turėtų būti įtraukiami į registrą, nurodant valdomo kapitalo procentinę dalį. Informacija pateikiama ir Įmonių registre (registro merkantil), tačiau nėra išsami. 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos vertinimu, net ekspertams sunku aiškiai suprasti, kas būtent stovi už kiekvienos įmonės, ir pagal šį rodiklį nustatyta, kad rizika žiniasklaidos pliuralizmui yra vidutinė . Teisės aktų nuostatomis reglamentuojamos valstybės reklamos ir institucijų kampanijų vykdymas . Komunikacijos valstybės sekretorius tikrina, ar žiniasklaidos planai atitinka objektyvius skirtingų žiniasklaidos priemonių paskirstymo ir įtakos kriterijus. Finansų ministerijos Viešųjų pirkimų racionalizavimo ir centralizavimo generalinis direktoratas centralizuotai sudaro žiniasklaidos planų ir kampanijų sutartis, kurias siūlo įvairios valstybės centrinės administracijos įstaigos ir agentūros. Kartais, vadovaujantis Konstitucinio Teismo 2014 m. nutarimuose Nr. 104 ir 130 nustatyta doktrina, gali būti nustatyti kitokie kriterijai, atsižvelgiant į tikslinę auditoriją ar kampanijos tikslus, jeigu jais nesukuriama nelygybė. Žiniasklaidos laisvę saugo įstatymai. Konstitucija yra žurnalistų apsaugos sistemos pagrindas, nes joje įtvirtinta spaudos laisvė, teisė į saviraiškos laisvę ir teisė susipažinti su valdžios institucijų turimais dokumentais. Be to, Ispanija priėmė pažangius teisės aktus ir sukūrė išsamią teisinę sistemą žiniasklaidos pliuralizmui užtikrinti. Laisvės atėmimas yra viena iš sankcijų, numatytų už kai kurių karališkosios šeimos narių garbės ir orumo įžeidimą einant pareigas . Be to, pastaraisiais metais registruojamas priešiškumas žurnalistams, įskaitant aplinkybes, kai žurnalistai tapo grasinimų ar smurto taikiniais . Pilietinė visuomenė išreiškė susirūpinimą dėl informacijos laisvės apsaugos. Kai kuriuos 2015 m. Baudžiamojo kodekso , Pagrindinio įstatymo Nr. 2/2015, taip pat Pagrindinio viešojo saugumo apsaugos įstatymo pertvarkymo aspektus NVO įvardija kaip informacijos laisvės apribojimus . Be to, organizacija „Žurnalistai be sienų“ pabrėžia, kad teisminės institucijos ir policija vis labiau linksta nepaisyti žurnalistų šaltinių apsaugos ir trukdyti tiriamajai žurnalistikai . Kliūtys susipažinti su informacija, pavyzdžiui, tikslinis politinės partijos atsisakymas akredituoti žurnalistus, ir atvejai, kai buvo pakenkta žurnalistų saugumui, pavyzdžiui, dėl fizinės agresijos, atsispindi ir perspėjimuose dėl Ispanijos, paskelbtuose Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti . Šeši perspėjimai paskelbti 2019 m., trys – 2020 m. IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Ispanija yra parlamentinė monarchija, turinti dviejų rūmų parlamentą (Cortes Generales) . Ispanija yra decentralizuota unitarinė valstybė, kurioje valstybė ir autonominiai regionai (Comunidades Autónomas) turi tiek išimtinę, tiek pasidalijamąją kompetenciją . Konstitucinis Teismas yra kompetentingas peržiūrėti teisės aktų atitiktį konstitucijai. Abu parlamento rūmai – Deputatų Rūmai ir Senatas – turi teisėkūros kompetenciją, kurią, taikant tam tikrus apribojimus, jie gali perduoti vyriausybei . Teisę inicijuoti teisės aktus turi vyriausybė, abu parlamento rūmai, autonominių regionų asamblėjos ir ne mažiau kaip 500 000 piliečių grupė. Ispanijos įstatymų konstitucinė peržiūra yra nevienoda. Konstitucinis Teismas turi išimtinę kompetenciją peržiūrėti teisės aktų atitiktį konstitucijai. Paprastai Konstituciniam Teismui pripažinus, kad teisės aktas prieštarauja konstitucijai, jis netenka galios erga omnes atgaline data. Bendrosios kompetencijos teismai taip pat gali vykdyti antrinės teisės aktų, pavyzdžiui, vyriausybės nutarimų, atitikties konstitucijai kontrolę. Pastaruoju atveju peržiūros poveikis yra ribotas – pripažįstama, kad norma yra netaikoma konkrečiu atveju. Tačiau yra ir speciali teismų procedūra, kurią taikant norma gali būti pripažinta negaliojančia tam tikromis aplinkybėmis. Vyriausybės vadovas, ombudsmenas, 50 deputatų, 50 senatorių, prokuratūra, autonominiai regionai ir teismai turi teisę kreiptis į Konstitucinį Teismą dėl konstitucinės peržiūros. Fiziniai asmenys gali kreiptis į Konstitucinį Teismą, tačiau jie negali apskųsti teisės aktų . 2020 m. gegužės mėn. galimybe kreiptis dėl konstitucinės peržiūros pasinaudojo daugiau kaip 50 deputatų grupė, kuri Konstituciniam Teismui apskundė keletą teisės nuostatų, priimtų paskelbus padidintos parengties padėtį, siekiant suvaldyti COVID-19 pandemijos sukeltą sveikatos krizę, dėl jų neatitikties konstitucijai . Suinteresuotosios šalys dalyvauja teisėkūros procedūroje, yra numatytos skaidrumo apsaugos priemonės. Visų pirma, teisės aktuose nustatyta pareiga rengti viešas konsultacijas, kurių minimalus laikotarpis – 15 dienų . Be to, prie teisės aktų projektų turi būti pridedama reglamentavimo poveikio vertinimo ataskaita, kurioje turi būti pateikiama viešų konsultacijų metu gautos informacijos santrauka. Teisės aktuose taip pat nustatyti konkretūs atvejai, kai teisėkūros proceso metu būtina konsultuotis su Generaline teismų taryba ir prokuratūros taryba. Deputatų Rūmai ir Senatas visą informaciją apie teisėkūros iniciatyvas ir pasiūlymus skelbia atitinkamuose portaluose. Visi Ispanijos regionai turi atskiras skaidrumo teisines sistemas .

Prasidėjus COVID-19 pandemijai, buvo pasinaudota įgaliojimais skelbti nepaprastąją padėtį. Padidintos parengties padėtį paskelbė vyriausybė , kuri apie tai vėliau pranešė Deputatų Rūmams . Deputatų Rūmai leido šešis kartus pratęsti padidintos parengties padėtį . Be to, Konstitucijoje vyriausybei suteikta teisė priimti dekreto įstatymus ypatingo ir skubaus poreikio atvejais nustatytoje materialinėje taikymo srityje . Vyriausybė yra įpareigota pateikti tokį dekreto įstatymą Deputatų Rūmams, kurie turi išimtinę teisę nuo jo nukrypti. Konstitucinis Teismas taip pat gali kontroliuoti, ar vyriausybė, nustatydama skubų poreikį, kuriuo rėmėsi, viršijo savo diskrecijos ribas, ir įvertinti atitinkamų aplinkybių ir priimtų priemonių ryšį. Pagrindinių teisių apsaugą užtikrina nepriklausomos įstaigos. Ombudsmenas (Defensor del Pueblo) yra nacionalinė žmogaus teisių institucija Ispanijoje. 2018 m. Pasaulinis nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljansas (GANHRI) ombudsmenui iš naujo suteikė „A“ statusą dėl jo atitikties JT Paryžiaus principams . Ombudsmeną, kuris užtikrina visų piliečių pagrindinių teisių apsaugą santykiuose su valdžios institucijomis, skiria parlamentas . Ombudsmenas yra nepriklausoma įstaiga; jis negauna jokios valdžios institucijos nurodymų ir savo pareigas vykdo savarankiškai. Kiekvienais metais jis pateikia parlamentui savo veiklos ataskaitą , taip pat gali teikti ataskaitas bet kuria tema, kuri jam atrodo ypač rimta ar skubi. Ombudsmenas taip pat yra kompetentingas pradėti konstitucinę peržiūrą ir habeas corpus procesą . Siekiant skaidrumo, visi atitinkami tyrimai ir skundai skelbiami ombudsmeno svetainėje tikruoju laiku. Ispanija parengė vadinamuosius „atviro valdymo planus“. Nuo 2013 m. vyriausybė įgyvendina atviro valdymo normas , siekdama stiprinti piliečių ir valdžios institucijų ryšius ir plėtoti nuolatinį dialogą, kad piliečiai būtų labiau įtraukti į viešosios politikos rengimą. Šiuo tikslu Ispanija parengė „atviro valdymo planus“ . Šiais planais buvo siekiama supaprastinti procedūras, pagerinti informacijos skaidrumą ir piliečiams sudaryti galimybes susipažinti su kokybiškesne informacija įvairiose politikos srityse, įskaitant teisingumą. Ypatinga šiuo atžvilgiu įgyvendinama iniciatyva buvo „Atviro valdymo forumo“ sukūrimas. Šiuo forumu, kurį sudaro viešojo administravimo institucijų ir pilietinės visuomenės atstovai, siekiama palaikyti dialogą su pilietine visuomene ir sudaryti galimybes piliečiams susipažinti su informacija. Visi šio forumo posėdžių susitarimai, protokolai ir kiti dokumentai skelbiami Skaidrumo portale . Ketvirtu atviro valdymo veiksmų planu, kurį numatyta patvirtinti 2020 m. trečią ketvirtį, siekiama išsamiau supažindinti visuomenę su atviro valdymo vertybėmis, prisidedant prie Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų įgyvendinimo . Ši iniciatyva taip pat svarbi atsižvelgiant į tai, kad Ispanijos pilietinės visuomenės erdvė įvertinta kaip susiaurinta . I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas *. * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje). „Asociación de Fiscales“ (2020), Contestación de la Asociación de Fiscales a la consulta realizada por la Comisión Europea para el ‘Annual Rule of Law Report - stakeholder consultation’ (Informe Anual sobre el Estado de Derecho), http://asociaciondefiscales.es/images/Pdf/200521%20-%20Cuestionario%20Unión%20Europea.pdf . „Asociación de Fiscales“ (2020 m. sausio 13 d.), pranešimas spaudai, http://asociaciondefiscales.es/index.php/general/actividades-a-f/comunicados?start=14 . CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CIVICUS (2020), Spain country profile, https://monitor.civicus.org/country/spain/ . „Consejo General de la Abogacia Española“ (2020), atsakymas, gautas per konsultacijas internetu su suinteresuotosiomis šalimis dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos. Deputatų Rūmai (2019 m. balandžio 2 d.), pranešimas spaudai, http://www.congreso.es/portal/page/portal/Congreso/Congreso/SalaPrensa/NotPre?_piref73_7706063_73_1337373_1337373.next_page=/wc/detalleNotaSalaPrensa?idNotaSalaPrensa=32975&mostrarvolver=N . EBPO (2008), Specialised Anti-Corruption Institutions – Review of Models, Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia. „El Pais“(2020 m. vasario 20 d.), Los jueces exigen al ministro la renovación cuanto antes del Poder Judicial, https://elpais.com/politica/2020/02/19/actualidad/1582142956_826283.html . „Europapress“ (2019 m. lapkričio 13 d.), Vox mantendrá el veto a medios en sus sedes y, si le obligan a rectificar, suspenderá las ruedas de prensa, https://www.europapress.es/nacional/noticia-vox-mantendra-veto-medios-sedes-si-le-obligan-rectificar-suspendera-ruedas-prensa-20191113140316.html . Europos Komisija (2013–2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė – Kiekybinės informacijos suvestinė. Europos Komisija (2020), Šalies ataskaita. Ispanija, SWD/2020/508 final. Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklas (2020), The rule of law in the European Union – Reports from National Human Rights Institutions. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (2020), Europos Komisijai pateikta informacija rengiant pirmąją metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Europos Taryba (1999), Baudžiamosios teisės konvencija dėl korupcijos.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2000), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2000)19 valstybėms narėms dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios teisenos sistemoje. Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)12 valstybėms narėms dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės. Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2016), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2016)4 valstybėms narėms dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos veiklos vykdytojų saugumo. Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti. Ispanija, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain . Europos teismų tarybų tinklas (2020), iš Europos teismų tarybų tinklo gauti atsakymai per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Finansinių veiksmų darbo grupė (2014), Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures, Mutual Evaluation Report on Spain, 2014, http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/mer4/Mutual-Evaluation-Report-Spain-2014.pdf . Generalinė teismų taryba (2019 m. gruodžio 23 d.), pranešimas spaudai, http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-de-nuevo-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces . Generalinė teismų taryba (2020 m. sausio 16 d.), pranešimas spaudai, http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-CGPJ-decide-paralizar-temporalmente-el-nombramiento-de-cargos-judiciales-en-la-confianza-de-una-pronta-renovacion-de-la-institucion . Generalinė teismų taryba (2020 m. liepos 15 d.), pranešimas spaudai, http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/En-Portada/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-por-cuarta-vez-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces- . GRECO (2013), Ketvirtasis vertinimo etapas. Ispanijos vertinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. GRECO (2019), Ketvirtasis vertinimo etapas. Antroji tarpinė Ispanijos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. GRECO (2019), Penktasis vertinimo etapas. Ispanijos vertinimo ataskaita. Korupcijos prevencija ir sąžiningumo skatinimas centrinės valdžios institucijose (aukščiausiose vykdomosiose pareigose) ir teisėsaugos institucijose. Ispanijos Aukščiausiasis Teismas, Civilinių bylų skyrius (2019 m. birželio 5 d.), nutartis, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ES/TXT/PDF/?uri=CELEX:82019ES0605(53)&from=EN . Ispanijos Konstitucinis Teismas (2020 m. gegužės 8 d.), nutarimas dėl priimtinumo dėl Recurso de inconstitucionalidad n.º 2054-2020, contra los artículos 7, 9, 10 y 11 del Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis ocasionada por el COVID-19; el Real Decreto 465/2020, de 17 de marzo; el Real Decreto 476/2020, de 27 de marzo; el Real Decreto 487/2020, de 10 de abril; el Real Decreto 492/2020, de 24 de abril; y la Orden SND/298/2020, de 29 de marzo, por la que se establecen medidas excepcionales en relación con los velatorios y ceremonias fúnebres para limitar la propagación y el contagio por el COVID-19, https://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2020-4875 . Ispanijos vyriausybė (2020), iš Ispanijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. „Juezas y Jueces para la Democracia“ (2020 m. gegužės 18 d.), pranešimas spaudai, http://www.juecesdemocracia.es/2020/05/18/comunicado-jjpd-reclama-la-inmediata-reanudacion-la-actividad-judicial/ . Komunikacijos generalinis direktoratas (2016–2020), „Eurobarometro“ apklausa: kaip ES visuomenė vertina nacionalinės teisingumo sistemos nepriklausomumą. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502: korupcija. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482: verslo subjektų požiūris į korupciją ES. Kovos su korupcija prokuratūra (2018), 2018 m. metinė ataskaita, https://www.fiscal.es/documents/20142/183863/memoria2018_fiscalia_anticorrupcion.pdf/f6fb3789-9dde-d9cf-eb39-c7223e13794f .

„Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksas (2019), https://www.transparency.org/en/cpi/2019/results/esp . „Union Progresista de Fiscales“ (2020), atsakymas, gautas per konsultacijas internetu su suinteresuotosiomis šalimis dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos. Virtualus vizitas į Ispaniją rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . „Žurnalistai be sienų“ (2019), Alarm about growing violence against reporters in Catalonia, https://rsf.org/en/reports/alarm-about-growing-violence-against-reporters-catalonia . „Žurnalistai be sienų“ (2020), 2020 RSF Index: Europe’s journalists face growing dangers, https://rsf.org/en/2020-rsf-index-europes-journalists-face-growing-dangers .

II priedas. Vizitas į Ispaniją 2020 m. birželio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Akademiniais ekspertais ·Asociacija „Abogados del Estado“

·Prokurorų asociacija ·Teismo kanclerių kolegija ·Nacionaline rinkų ir konkurencijos komisija ·Audito institucija ·Europos žurnalistų asociacija ·FEPA ·Generaline notarų taryba ·Ispanijos teisininkų generaline taryba ·Generaline teismų taryba ·Nepriklausomu teisėjų forumu ·Teisėjų ir magistratų asociacija „Francisco de Vitoria“ ·Asociacija „Teisėjai už demokratiją“ ·Madrido spaudos asociacija ·Užsienio reikalų ministerija ·Teisingumo ministerija ·Generaline prokuratūra ·Informacijos laisvės gynimo platforma ·Profesine ir nepriklausoma prokurorų asociacija ·Profesine magistratų asociacija ·Progresyvia prokurorų sąjunga

·Prokuratūros taryba ·Aukščiausiuoju Teismu ·Generalinės prokuratūros techniniu kabinetu ·Skaidrumo taryba ·„Transparency International“ Ispanijos skyriumi * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis: ·„Amnesty International“ ·„Civil Liberties Union for Europe“ ·Europos pilietinės visuomenės tinklu ·Europos Bažnyčių konferencija ·„EuroCommerce“ ·Europos ne pelno teisės centru ·Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centru ·Europos piliečių forumu ·„Free Press Unlimited“ ·„Front Line Defenders“ ·Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos Europos skyriumi ·Tarptautine teisininkų komisija ·Tarptautine žmogaus teisių federacija