LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 18.9.2008 
SEC (2008) 2454 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie  
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI  IR EUROPOS PARLAMENTUI 
 
dėl 2009–2012 m. ES kovos su narkotikais veiksm ų plano 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{COM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
LT 2   LT Santrauka  
1.1. Įžanga 
Šio poveikio vertinimo tikslas – nustatyti tinkamiausi ą politikos priemoni ų variantą, skirtą 
2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijai1 įgyvendinti. Strategijos tikslas – apsaugoti 
visuomen ės sveikatą, apsaugoti ir pagerinti visuomen ės bei atskir ų asmenų gerovę, taip pat 
garantuoti pla čiajai visuomenei aukšto lygio saugum ą taikant suderint ą ir integruot ą metodą 
narkotikų problemai spr ęsti. Strategijoje nustatomi įgyvendintin ų ES vykdom ų su narkotikais 
susijusių veiksmų pagrindas, tikslai ir prioritetai, kurie įgyvendinami dviem nuosekliais ES 
kovos su narkotikais veiksm ų planais. Pirmasis ES kovos su narkotikais veiksm ų planas 
(2005–2008 m.)2 priimtas 2005 m. Pirm ąjį 2008 m. pusmet į Komisija pareng ė ex-post  
vertinimą, siekdama įvertinti jo poveik į ir pasiūlyti naują 2009–2012 m. ES kovos su 
narkotikais veiksm ų planą. Šis poveikio vertinimas daugiausia grindžiamas vertinimo 
rezultatais.  
Minėto vertinimo ir šio poveikio vertin imo tikslais Komisija konsultavosi su įvairiomis 
pagrindini ų suinteresuot ųjų šalių grupėmis. Be nuolatini ų konsultacij ų ir keitimosi 
informacija su Tarybos Narkotik ų horizontali ąja darbo grupe (toliau – HDG), sub ūrus Įvairių 
tarnybų iniciatyvin ę grupę iš Komisijos tarnyb ų gauta daug šiam poveikio vertinimui 
naudingos informacijos. Iniciatyvin ė grupė suburta konsultacijoms su ekspertais prieš 
pradedant ES kovos su narkotikais veiksm ų plano (2005–2008 m.) vertinimo proces ą ir jam 
vykstant. Dviem atskirais atvejais Komisija konsultavosi su Pilietin ės visuomen ės forumu 
narkotikų tema. Atvir ų konsultacij ų šio poveikio vertinimo tiksl ais nesurengta daugiausia d ėl 
laiko trūkumo.  
1.2. Problemos apibr ėžimas 
2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategija  ir ES kovos su narkotikais veiksm ų planas 
(2005–2008 m.) parengti pagrindiniais dviem kovos  su narkotikais politikos klausimais: 
narkotikų paklausos mažinimas  ir narkotikų pasiūlos mažinimas ; juos papildo trys 
kompleksin ės priemon ės: koordinavimas, tarptautinis bendradarbiavimas ir informacija, 
moksliniai tyrimai bei vertinimas .  
Veiksmų planas yra neprivaloma koordinavimo priemon ė, skirta vis ų pirma valstyb ėms 
narėms, kurios nepriklausomai įgyvendina jo tikslus ir uždavinius. Tam tikras uždavini ų ir 
veiksmų skaičius įgyvendintinas tik ES lygmeniu, t. y. Komisijai vykdant savo veikl ą. 
Veiksmų planu teikiamos gair ės nacionaliniam kovos su narkotikais politikos lygmeniui, bet 
dėl šios priežasties yra sud ėtingiau įvertinti tiesiogin į plano poveik į, nes didžioji dalis 
veiksmų plano uždavini ų ir veiksm ų įgyvendinama netiesiogiai: veiksm ų planu siekiama 
daryti įtaką kitų veiksmams.  
Iš ES kovos su narkotikais veiksm ų plano (2005–2008 m.) vertinimo matyti, kad jo uždaviniai 
perkelti į nacionalin ę politiką ir (arba) jau įtraukti į galiojan čius politikos dokumentus. 
Vertinime pažym ėta, kad veiksm ų planas paskatino imtis įvairių veiklos r ūšių ir 
bendradarbiavimo. Praktiškai visais specifiniais tikslais ir veiksmais pasiekta pažangos, nors 
ši pažanga nevienoda. Vertinime taip pat nustatyta keletas svarbi ų problemų. Veiksmų plane 
                                                 
1 CORDROGUE 77, 2004 11 22 . 
2 OL C 168, 2005 7 8. 
LT 3   LT yra keletas vidini ų prieštaravim ų, numatyta pernelyg daug uždavini ų ir veiksm ų, taip pat 
trūksta jų išdėstymo pagal svarb ą.  
Galima b ūtų gerinti veiksm ų plano įgyvendinimo koordinavim ą Komisijoje, be kita ko, 
nustatant aiškesnius priorite tus ir gerinant komunikacij ą ES kovos su narkotikais politikos 
tikslų klausimais visose politikos srityse.  
Narkotikų paklausos mažinimo  srityje vos kelios valstyb ės narės pradėjo taikyti bendr ąsias 
prevencijos, žalos mažinimo ir gydymo kokyb ės gaires. Be to, reikia pabr ėžti gydymo ir žalos 
mažinimo paslaug ų veiksmingumo, galimyb ės jomis naudotis, j ų buvimo ir apr ėpties svarb ą. 
Valstybės narės taip pat turi investuoti į adaptavim ąsi ir (arba) prisitaikym ą prie nauj ų 
gydymo poreikio tendencij ų. Labai svarbu teikti kaliniams prevencijos, žalos mažinimo ir 
gydymo paslaugas, kurios atitikt ų paslaugas, teikiamas už kal ėjimų ribų, kad sumaž ėtų su 
narkotikų vartojimu susijusi ų užkrečiamųjų ligų plitimas ir su narkotikais susijusi ų mirčių 
skaičius, kurių plitimo koeficientai yra gerokai didesni kal ėjimuose, nei už j ų ribų. 
Narkotikų pasiūlos mažinimo  srityje valstybi ų narių teisėsaugos institucij ų bendradarbiavimas 
kovos su narkotikais srityje ple čiasi, bet esam ų priemoni ų, pvz., jungtini ų tyrimo grupi ų ir 
bendrų muitinių organizacij ų, teikiamos galimyb ės iki galo neišnaudojamos. Taip pat 
valstybėms narėms reikėtų gerokai aktyviau dalyvauti Eur opolo veikloje, pvz ., dalijantis 
informacija ir renkant žvalgybinius duomenis, teis ėsaugos institucijoms glaudžiau 
bendradarbiaujant nacionaliniu  lygmeniu. Neseniai vykdyt ų tarpvalstybini ų teisėsaugos 
projektų (pvz., MAOC-N) teigiami rezultatai liudija, kad sv arbu stiprinti žvalgybini ų 
duomenų rinkimą ir dalijim ąsi jais, kaip pažangesn ės žvalgybos informacija grindžiamos 
teisėsaugos pagrind ą. Kovos su narkotikais strategijo s uždavinys – tiksliau pamatuoti 
narkotikų pasiūlos mažinim ą ir teisėsaugos rezultatus ir už juos deramai atsiskaityti – yra 
sudėtingas, nes n ėra standartizuot ų pagrindini ų šios srities rodikli ų.  
Tarptautinio bendradarbiavimo srityje, valstybi ų narių nuomone, veiksm ų planas yra svarbus 
siekiant ES darnos ir sutarimo tarp tautiniu lygmeniu. ES vis dažniau veik ė kaip viena bendra 
jėga, ypač Jungtinių Tautų Narkotini ų medžiag ų kontrolės komisijoje (toliau – CND), bet 
reikia tolesni ų veiksmų, kad ES pasisakyt ų vieningai CND plenariniuose pos ėdžiuose. Šalys 
kandidatės ir Europos kaimynyst ės politikos šalys naudoja ES integruot ą ir suderint ą kovos su 
narkotikais metod ą kaip model į plėtodamos savo nacionalines kovos su narkotikais strategijas 
ir veiksmų planus.  
Pastaraisiais metais pare mta daug pagalbos projekt ų, vykdom ų kartu su šalimis kandidat ėmis 
bei stabilizacijos ir asoc iacijos procese dalyvaujan čiomis šalimis. Tuo pa čiu metu tiek EB, 
tiek valstybi ų narių išorinio finansavimo pr ogramos ir projektai tur ėtų būti aiškiau siejami su 
ES kovos su narkotikais priori tetais. Kadangi randasi nauj ų neteisėtos prekybos narkotikais 
kelių, reikia lankstesnio ir plat esnio bendradarbiavimo su šalimis paveiktuose regionuose.  
Informacijos, mokslini ų tyrimų ir vertinimo  klausimais vertinime daroma išvada, kad turimos 
informacijos apie su narkotikais susijusi ą padėtį Europoje kokyb ė pastaraisiais metais 
pagerėjo, bet galima b ūtų apsvarstyti tolesnius veiksmus, kad b ūtų mokslini ų tyrimų 
institucijų ir jas finansuojan čių struktūrų darbas b ūtų geriau koordinuojamas ir jos papildyt ų 
viena kitą nacionaliniu ir ES lygmeniu. Galimyb ė, kad nacionalin ės vyriausyb ės gali mažiau 
remti pagrindinius nacionalinius centrus, kelia vis didesn į susirūpinimą, nes jie yra Europos 
narkotikų ir narkomanijos steb ėsenos centro (toliau – EMCDDA) informacin ės infrastrukt ūros 
kertinis akmuo. Yra nepaprastai sv arbu ir toliau vertinti kovos su narkotikais politikos kryptis.  
LT 4   LT 1.3. Dabartin ė padėtis 
Kanapės yra dažniausiai vartojamas neteis ėtas narkotikas ES; pra ėjusiais metais ši ą narkotinę 
medžiagą vartojo 17,5 mln. europie čių. Kokain ą praėjusiais metais va rtojo 4,5 mln. 
europiečių – tam tikrose valstyb ėse narėse skaičius nepaprastai išaugo,  o ekstazio bendras 
vartojimas palyginti sumaž ėjo. Heroino ir intravenini ų narkotikų vartojimas išliko stabilus. 
Pagrindiniai prevencijai ir gydym ui kylantys uždaviniai susij ę su mažėjančiu jaunuoli ų 
„pirmojo bandymo“ amžiumi ir didesniu kombinuotu narkotik ų vartojimu.  
Europos S ąjungoje iš 1000 gyventoj ų nuo 1 iki 8 yra probleminiai narkotik ų vartotojai. 
Kiekvienais metais užregistruojama nuo 7500 iki 8000 su narkotikais susijusi ų mirčių. Apie 
100 000–200 000 europie čių gyvenime vartojusi ų intraveninius narkotikus užsikr ėtę ŽIV, o 
apytiksliai 1 mln. – hepatitu C. Užsik ėtimo rizika yra ypa č didelė tam tikromis aplinkyb ėmis, 
kai naudojama viena adata, pvz., kal ėjimuose. 2005 m. 21 ES valstyb ė pranešė apie 326 000 
naujų pacientų, kuriems taikomas priklausomyb ės nuo narkotik ų gydymas. Apie 525 000 
narkotikus vartojan čių asmenų ES taikomas pakaitinis gydymas. 
Narkotikų gamyba ir prekyba ir to liau yra vienos svarbiausi ų organizuot ų nusikalstam ų tinklų, 
kurių veikla nukreipta į Europos S ąjungą arba kurie veikia ES, pirmini ų veiklos r ūšių. Vyksta 
vis didesnis į ES nukreipt ų nelegalios prekybos narkotikais keli ų, narkotik ų gamybos ES 
viduje ir j ų įvežimo į ES vietų diversifikavimas, taip pat vyksta stambi neteis ėta prekyba 
narkotikais ES viduje. 
Opiatų nelegaliam įvežimui į ES naudojamas pagrindinis ke lias prasideda Afganistane ir 
driekiasi per Vidurin ės Azijos valstybes. Didžioji dalis heroino pasiekia Vakar ų Europą 
Balkanų maršrutais , kurie prasideda Turkijoje, bet vis dažniau naudojamas centrinis Balkan ų 
maršrutas  iš Turkijos, kuris driekiasi per Balkan ų valstybes į Italiją arba Slov ėniją. Taip pat 
vis svarbesnis tampa maršrutas per Ukrain ą ir Rumunij ą. Kokainas vežamas į Europą trimis 
pagrindiniais j ūrų keliais. Šiaurės maršrutas driekiasi  iš Karibų jūros regiono per Azor ų salas 
į Portugalij ą ir Ispanij ą. Centinis maršrutas  eina iš Piet ų Amerikos per Žali ąjį Kyšulį arba 
Madeirą ir Kanarų salas į Europą. Pastaruoju metu išaišk ėjo naujas Afrikos maršrutas , kuris 
driekiasi iš Piet ų Amerikos į Vakarų Afriką, o iš ten į Portugalij ą ir Ispanij ą. Europos S ąjunga 
yra didelis sintetinių narkotik ų, visų pirma amfetamin ų ir MDMA (ekstazio), gamybos 
regionas.  
Pastaraisiais metais narkotik ų konfiskavimas stabilizavosi, išskyrus kokain ą – jo 
konfiskuojama gerokai daugiau. Ne paisant to, pagal infliacij ą pakoreguota vis ų minėtų 
narkotikų „gatvės kaina“ 2000–2006 m. sumažėjo, o kanapi ų, amfetamin ų ir kokaino 
stiprumas išliko stabilus arba sumaž ėjo.  
Dėl neteisėtų narkotik ų vartojimo ES valstyb ės narės patiria dideli ų socialini ų išlaidų. Iš 
neseniai atliktos EMCDDA apklausos, kuri apima informacij ą, gautą iš šešių ES valstybi ų 
narių, matyti, kad su narkotikais susi jusios viešosios išlaidos sudar ė nuo 0,05 % iki 0,46 % ši ų 
valstybių BVP. Remdamasi šiomis ataskaitomis EMCDDA apskai čiavo, kad bendros 27 ES 
valstybių narių ir Norvegijos su narkotikais susijusios viešosios išlaidos yra nuo 13 iki 36 
mlrd. EUR per metus, t. y. 0,33 % ES valstybi ų narių BVP.  
1.4. Subsidiarumas ir prid ėtinė vertė 
ES valstyb ės narės atlieka pagrindin į vaidmen į kovos su narkotikais srityje, o kovos su 
narkotikais teis ės aktai yra pirmiausia nacionalin ės kompetencijos klausimas. Ta čiau sutartyse 
aiškiai pripaž įstama, kad narkotik ų klausimus reikia spr ęsti ES lygmeniu, ypa č teisingumo, 
LT 5   LT vidaus reikal ų3 ir visuomen ės sveikatos4 srityse. 2005–2012 m.  ES kovos su narkotikais 
strategija parengta remiantis galiojan čia teisės sistema, nustatyta ES ir EB sutartyse, 
atitinkama Europos S ąjungos, Bendrijos ir atskir ų valstybių narių kompetencija, tinkamai 
atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus.  
ES kovos su narkotikais veiksm ų plano (2005–2008 m.) vertinimas liudija, kad praktiškai 
visos valstyb ės narės mano, jog ES lygmeniu kovos su narkotikais veiksm ų planu sukuriama 
pridėtinė vertė. Valstyb ės narės nurodo, kad veiksm ų planu formuluojami aišk ūs Europos 
lygmens uždaviniai ir gair ės, skirti nacionaliniams prioritetams nustatyti, tod ėl įvairų šalių 
kovos su narkotikais politikos kryptys savano riškai geriau suderinamos ir siekiama j ų 
vienodumo. Taip pat teikiamos gair ės, susijusios su dalijimusi ger ąja patirtimi ir daugelio 
sričių bendrų standartų, skirtų narkotik ų paklausai ir pasi ūlai mažinti, rengimu. Veiksm ų 
plane numatyta išsami kovos su narkotikais po litikos sistema, juo raginama rengti pla čias 
aukštos kokyb ės nacionalines strategijas ir veiksm ų planus visoje ES.  
Daugelis valstybi ų narių nurodė, kad ES veiksm ų planas yra svarbus tarptautiniam 
bendradarbiavimui ir kad ES tapo įtakingesn ė tarptautin ėje erdvėje kovos su narkotikais 
srityje, nes ji gali dirbti sutarimo principu, kuris numatyt as strategijoje ir veiksm ų plane. ES 
veiksmų planas yra svarbus, kadangi juo pristato mas Europos kovos su narkotikais modelis, 
kurio kertiniai akmenys – sude rintas metodas ir pagrindin ės teisės. Svarbi nacionalini ų kovos 
su narkotikais politikos kryp čių pridėtinė vertė – praktiniais duomenimis pagr įstas politikos 
formavimas, kontrol ė, vertinimas ir informacija, tod ėl daugiau d ėmesio skiriama efektyvumui 
ir veiksmingumui nacionaliniu lygmeniu ir tendencij ų nustatymui bei palyginimui.  
1.5. Tikslai 
Kadangi 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais st rategija išlieka pa grindine politikos 
kryptimi rengiant nauj ą ES kovos su narkotikais veiksm ų planą, strategijoje apibr ėžti tikslai ir 
prioritetai tebegalioja. Į ES kovos su narkotikais veiksm ų planą (2005–2008 m.) įtraukti 46 
uždaviniai ir 86 operatyviniai veiksmai. Šiame poveikio vertinime ne įmanoma apsvarstyti 
visų galimų naujo veiksm ų plano nauj ų uždavinių ir veiksm ų arba išnagrin ėti kiekvien ą iš 30 
arba daugiau išvad ų, kaip nurodyta problemos apibr ėžime.  
Priešingai, šio poveikio vertinimo pagrindinis d ėmesys sutelkiamas į keletą vertinimo išvad ų, 
kiek jos susijusios su galimais naujais ope ratyviniais uždaviniai s. Numatomas bendras 
veiksmų plano poveikis ir kiekvieno iš atrinkt ų pavyzdži ų poveikis nagrin ėjami kiekvieno 
politikos priemoni ų varianto atžvilgiu. Toliau 3 ataskaitos dalyje pateikiami bendri strategijos 
uždaviniai, skirti kiekvienam iš pagrindini ų narkotikų paklausos ir pasi ūlos mažinimo aspekt ų 
ir kompleksin ėms priemon ėms: koordinavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui ir 
informacijai, moksliniams tyrimams bei vertinimui. Apsvarstyti du operatyvini ų tikslų, skirtų 
kiekvienam bendros strategi jos tikslui, pavyzdžiai.  
1.6. Politikos priemoni ų nustatymas ir vertinimas 
Kadangi yra pagrindin ė nepertraukiamai vykdoma 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais 
strategija, n ė vienu iš ši ų variantų nesiūloma esmini ų politikos krypties pakeitim ų. Šiame 
poveikio vertinime apsvarsty ti šeši politikos priemoni ų variantai. Toliau pateikiami trys 
vykdyti tinkami variantai.  
                                                 
3 Europos S ąjungos sutarties VI antraštin ės dalies 29 straipsnis ir 31 straipsnio 1 dalies e punktas. 
4 EB sutarties 152 straipsnis. 
LT 6   LT 1 politikos priemoni ų variantas – Nesiimti joki ų veiksmų (pirminis scenarijus): pagal šį 
politikos priemoni ų variantą nesiūloma jokio veiksm ų plano antrai 2005–2012 m. ES kovos su 
narkotikais strategijos daliai įgyvendinti. Strategija ir toliau bus pagrindin ė su narkotikais 
susijusios veiklos sistema ES, bet nebus nustatoma joki ų operatyvini ų uždavinių arba veiksm ų, 
jokių įgyvendinimo rodikli ų, nenustatoma veiksm ų įgyvendinimo galutini ų terminų.  
2 politikos priemoni ų variantas – Atnaujinti ES kovos su narkotikais veiksm ų planą 
(2005–2008 m.) dar ketveri ų metų laikotarpiui: pagal šį variantą ES kovos su narkotikais 
veiksmų planas (2005–2008 m.) tur ėtų būti atnaujintas. Nepert raukiamai vykdomi veiksmai 
tęsiami. Įvykdyti veiksmai panaikinami. Ne įtraukiama joki ų naujų veiksmų. 
3.2. politikos priemoni ų variantas – Pateikiamas išsamus 2009–2012 m. ES kovos su 
narkotikais veiksm ų planas, į kurį įtraukti ES ir valstybi ų narių lygmens operatyviniai 
tikslai ir veiksmai. Šis variantas pagr įstas pagrindine ES kovo s su narkotikais veiksm ų plano 
(2005–2008 m.) galutinio vertinimo patirtimi. Į naujo išsamaus ES ir valstybi ų narių lygmens 
veiksmų plano pasi ūlymą bus įtrauktos vertinimo išvados, j į bus galima adaptuoti 
atsižvelgiant į paskutinius ES su narkotikais susijusios pad ėties poky čius ir naujausias 
įžvalgas.  
1.7. Poveikio analiz ė ir palyginimas 
Prielaida, kuria grindžiama kovos su narkotikais strategija ir jos veiksm ų planai, yra tas, kad 
integruotas ir tarpdiscipli ninis politikos metodas, į kurį įtrauktos įvairios kovos su narkotikais 
sritys ir kuriuo vienu metu įgyvendinama daug tiksl ų, sudarys s ąlygas sąveikai ir tur ės didesnį 
poveikį.  
Palyginus variantus paaišk ėjo, kad pasirinkus 1 variant ą – pirmin į scenarijų – kovos su 
narkotikais politikai ES lygmeniu pritr ūktų varomosios j ėgos ir dinamiškumo. 2005–2012 m. 
ES kovos su narkotikais strategija tebegaliot ų, bet be veiksm ų plano, kuriuo j į būtų 
įgyvendinama, politikos veiksmai b ūtų ad hoc  pobūdžio, būtų menkiau suderinti, neb ūtų 
atsižvelgiama į naujas su narkotikais susijusios pad ėties tendencijas ir raid ą. Neturint tvirto 
ES politinio pagrindo šioje srityje gali padid ėti nacionalini ų politikos kryp čių skirtumai, o ES 
lygmens veikla apsiribot ų esama kompetencija ir vykdomomis programomis.  
Pasirinkus 2 variant ą, galiojančio ES kovos su narkotikais veiksm ų plano (2005–2008 m.) 
trūkumai neb ūtų pašalinti ir juo neb ūtų konkrečiai atsižvelgiama į naujas tendencijas ir raid ą. 
Neturint atnaujintos bendros veiksm ų sistemos, narkotik ų keliami klausimai ES ir valstybi ų 
narių lygmeniu b ūtų menkiau matomi, j ų prioritetiškumas sumaž ėtų. Šį variantą galima b ūtų 
laikyti tinkamu, nes d ėl uždavini ų ir veiksm ų susitarta anks čiau.  
Pasirinkus 3.2. variant ą, dėmesys būtų sutelktas į ES kovos su narkotikais veiksm ų plano 
(2005–2008 m.) vertinimu nustatytas problemas. Į naują veiksmų planą galėtų būti įtraukti 
pastarųjų metų pasikeitimai, galima b ūtų pakeisti veiksm ų plano uždavini ų dėmesio centr ą, 
kad veiksmai b ūtų veiksmingesni ir juos b ūtų galima tiksliau pamatuoti. Šis variantas labiau 
atitiktų ES kovos su narkotikais strategij ą, kurioje aiškiai numatyti du ES kovos su 
narkotikais veiksm ų planai, kuriais b ūtų įgyvendinami jos uždaviniai.  
Trumpiau tariant, 1 variantas  būtų žingsnis atgal. Iš vertinimo aiškiai matyti, kad reikia 
glaustesnio veiksm ų plano, kuriuo b ūtų nustatyti prioritetai ir kuriuo b ūtų atsižvelgta į naujas 
įžvalgas ir uždavinius. Tod ėl 2 variant ą rinktis nerekomenduotina. 3.2. variante  minimu 
nauju 2009–2012 m. ES kovos su narkotikais veiksm ų planu sudaromos tokios galimyb ės ir 
todėl šiam variantui teikiama pirmenyb ė.  
LT 7   LT 1.8. Kontrol ė ir vertinimas 
3.2. variante  aprašytu nauju veiksm ų planu nustatomas kiekvieno veiksmo rodiklis ir 
laikotarpis, taip pat nurodomos už įgyvendinim ą atsakingos šalys. Komisija ir toliau rengs 
metines pažangos apžvalgas. 2009–2012 m. ES kovos su narkotikais veiksm ų plano ir 2005–
2012 ES kovos su narkotikais strategijos be ndras vertinimas bus atliktas 2012 m. 
EMCDDA ir Europolas ir toliau rengs j ų kompetencijos sri čių narkotikų problemos pad ėties 
ataskaitas. Pasi ūlytu nauju veiksm ų planu bus pabr ėžiama, kad svarbu tiksliau matuoti 
politikos poveik į su narkotikais susijusiai pad ėčiai ir siūlyti pasiūlos mažinimo ir teis ėsaugos 
rodiklius.