Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) /* KOM/2005/0440 galutinis - CNS 2005/0185 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 21.9.2005 KOM(2005) 440 galutinis 2005/0185 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–13 m.) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS (EB SUTARTIS) 1. PASIūLYMų APLINKYBėS Penkių specialių programų pasiūlymai paremti Komisijos pasiūlymu dėl Septintosios pagrindų programos (2007–13 m.), patvirtintos 2005 m. balandžio 6 d[1]. Pateiktą programą sudarė keturios pagrindinės specialios programos: „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“, kurių kiekviena atitinka pagrindinį Europos mokslinių tyrimų politikos tikslą, ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrimų centro tiesioginei veiklai. Komisija teiks Septintajai pagrindų programai taikomų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių“ pasiūlymus. Politinės aplinkybės ir tikslai išdėstyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti“[2]. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas reikės padvigubinti Komisijos pasiūlytą biudžetą. Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas būdas ilgam ir nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarbūs ekonominiam augimui, konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslinių tyrimų pagrindų programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovių diegimo srityse, siekiama pažangos į žinių ekonomiką ir visuomenę. Septintosios pagrindų programos specialiosios programos, derinant jas su būtina valstybės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais Europos mokslinių tyrimų lygio, kokybės ir poveikio trūkumais. Žinių skleidimas ir perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais. Tam, kad Europos Sąjunga darytų pažangą siekdama tikslo, kad iki 2010 m. jos investicijos į mokslinius tyrimus sudarytų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrindų programa padės siekti šio tikslo tiesioginiu finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildomų valstybės ir privačių investicijų. Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, kad padidintų ir pagerintų savo mokslinių tyrimų pastangas. Kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos mokslininkų chartija ir nacionalinės politikos priemonėmis, Septintoji pagrindų programa skirta paskatinti didesnį skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjerą ir dar kartą pritraukti talentingiausius mokslininkus į Europą. Europinio lygio finansinė parama atveria galimybes padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją ir veiksmingumą taip, kaip negalima būtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslinių tyrimų erdvę, naujose mokslinių tyrimų srityse sutelkdamos kritinę masę ir struktūras ir panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų judėjimą. Įgyvendinant specialiąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu didinti mokslinių tyrimų kompetenciją, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu, paremtus griežtu ir nepriklausomu pasiūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos Sąjungoje, taip pat bus kuriami būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumai. Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kitų Bendrijos politikų ir programų indėliu ir visų pirma struktūriniais fondais, švietimo programomis ir Konkurencingumo ir inovacijų programa. 2. IšANKSTINėS KONSULTACIJOS Rengiant specialiosios programos pasiūlymus buvo atsižvelgta į ES institucijų, visų pirma Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kitų suinteresuotų šalių, įskaitant mokslo darbuotojus ir mokslinių tyrimų rezultatų vartotojus, pareikštą nuomonę. Tai apima vis dar vykstančias diskusijas dėl Septintosios pagrindų programos sprendimų pasiūlymo ir dėl jo teikiamą informaciją, plačias konsultacijas ir informaciją, pateiktą rengiant tą pasiūlymą, bei tolesnį darbą nustatant būsimus mokslinių tyrimų prioritetus, panašų į tą, kuris dirbamas pagal Europos technologijų platformas. Specialiosios programos pasiūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu Septintosios pagrindų programos pasiūlymo tikslais[3] ir įrodžiusiu, kad kiekviena siūloma specialioji programa sukuria didelę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasiūlymuose atsižvelgta į Pagrindų programos penkerių metų vertinimo rezultatus[4]. 3. TEISINIAI ASPEKTAI Specialių programų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173 straipsniais ir visų pirma 166.3 straipsniu dėl Pagrindų programos įgyvendinimo pasitelkus specialias programas. 4. BIUDžETO VYKDYMAS Prie kiekvieno pasiūlyto sprendimo pridėtose teisinę ir finansinę galią turinčiose pažymose yra nurodomi padariniai biudžetui ir žmonių bei administraciniai ištekliai. Komisija ketina įkurti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų patikėtos tam tikros užduotys, reikalingos įgyvendinti specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant programą „Idėjos“ (žr. 7.2 skirsnį toliau). 5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS įGYVENDINIMAS 5.1. Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybių Be galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad išliktų mokslo ir technologijų raidos priešakyje ir tenkintų naujus mokslo, pramonės, politikos ar visuomenės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patiems mokslo darbuotojams pasirinkti temą, bus ypatingai svarbūs šiuo atžvilgiu. Kitų veiksmų atvejų tai bus pasiekta visų pirma darbo programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybių narių atstovų komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo dėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypač dėl nenumatytų politinių poreikių, programas bus galima greičiau peržiūrėti ir tikslinti. Prie šių daugiamečių programų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama veikla išliktų tiesiogiai susijusi su besivystančiais pramonės ir ES politikos mokslinių tyrimų poreikiais. Bus teiraujamasi patarimų iš išorės – taip pat ir kiekvienai specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugelį disciplinų ir išlaikant akademinės bendruomenės bei pramonės atstovų nuomonių pusiausvyrą. Programoje „Idėjos“ bus pritaikytas visiškai naujas metodas, pagal kurį rengti metinę darbo programą bus patikėta nepriklausomai mokslo tarybai, kuri yra savarankiškos Europos mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsnį toliau) dalis. Bus lengviau gauti išorės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, visų pirma dėl įvairiose srityse įsteigtų Europos technologijų platformų , kurioms turėtų tekti svarbus ir dinamiškas vaidmuo užtikrinant sąsajas su pramone. Platformose apibrėžtose strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėse nustatyti mokslinių tyrimų prioritetai gerai atspindėti specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus indėlis į daugiametes programas. Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijų forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialinės ar aplinkos politikos sritimis susijusias strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie naujus prioritetus tam tikrose srityse. Svarbi nauja galimybė, kurią atvers Pagrindų programa, yra novatoriškas finansavimo mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė , skirta skatinti privataus sektoriaus MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolų plataus masto europinei veiklai, kuriai kelių finansavimo šaltinių, įskaitant paskolas. Ši plataus masto europinė veikla yra „Bendros technologijų iniciatyvos“ ir stambūs bendradarbiavimo projektai, finansuojami tiesiogiai Pagrindų programos lėšomis pagal programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslinių tyrimų infrastruktūros projektai pagal programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali būti nagrinėjami ir kiti dideli europinio bendradarbiavimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas specialiųjų programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis lėšų, taip turėdamas reikšmingos įtakos privačioms investicijoms į MTTP. 5.2. Bendrieji klausimai Komisija užtikrins bendrą Septintosios pagrindų programos įgyvendinimo darną, visiškai atsižvelgdama į garantuotą Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumą ir nepriklausomumą programoje „Idėjos“. Darbų programos pagal kitas specialiąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad galima būtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų komitetams taip pat tenka svarbi atsakomybė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir koordinuoti šias specialiąsias programas vieną su kita ir kiekvieną atskirai. Tam reikia, kad valstybės narės ir įvairios sudėties komitetų atstovai gerai koordinuotų savo darbą. Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis specialiųjų programų „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis Šeštosios pagrindų programos patirtimi. Tai bus ypač svarbu mokslinių tyrimų temoms, priklausančioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ teminėms sritims, o tokie kvietimai bus aiškiai nurodyti darbo programoje. Toliau pateikti specialiosioms programoms “Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ bendri klausimai turi ypatingą svarbą, todėl numatomos ypatingos koordinuoto metodo priemonės: - Tarptautinis bendradarbiavimas : visos šios specialiosios programos yra atviros tarptautiniam bendradarbiavimui, jose numatyta tam skirta veikla. Visoje Pagrindų programoje bus laikomasi strateginio požiūrio metodo skatinti Europos mokslinių tyrimų kompetenciją ir konkurencingumą bei spręsti konkrečius visuotinius ar regioninius klausimus, keliančius bendrą susidomėjimą ir duodančius bendros naudos. Bus užtikrintas specialiosioms programoms bendras suderintas metodas, atitinkantis tokią strategiją, o programai „Pajėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo. - Mokslinių tyrimų infrastruktūros : pagrindinė parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms bus suteikta pagal programą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamumą su atitinkama mokslinių tyrimų veikla pagal kitas programas, ypač pagal programą „Bendradarbiavimas“. - Bendros politikos moksliniai tyrimai : bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnybų vidaus koordinavimo priemonės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitiktų ES politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, rengiant daugiametes programas, galima pasitelkti įvairių Komisijos tarnybų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis, pagalbą, tokiomis aplinkybėmis bus sukurta vidinė struktūra, užtikrinanti jūros mokslo ir technologijų koordinavimą visose susijusiose teminėse srityse. - MVĮ dalyvavimas : MVĮ dalyvavimas bus optimizuojamas visose specialiosiose programose. Be sustiprintos MVĮ specialios veiklos pagal programą „Pajėgumai“: į visą programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MVĮ mokslinių tyrimų interesai, o ypatingai svarbios MVĮ temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas, veikloje pagal programą „Žmonės“ ypatingai pabrėžiamas MVĮ įsitraukimas, MVĮ taip pat galės dalyvauti programoje „Idėjos“. Numatytos supaprastinimo priemonės ir padidintas lankstumas pasirenkant tinkamą finansavimo schemą bus ypač naudingi dalyvaujančioms MVĮ. - Informacijos skleidimas ir žinių perdavimas : poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą yra vienas pagrindinių bruožų, bendrų specialiosioms programoms, visų pirma akcentuojant žinių perdavimą tarp šalių, disciplinų ir iš universitetų pramonės įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotojų mobilumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad įsitrauktų galimi vartotojai, padėdami nustatyti prioritetus (ypač per Europos technologijos platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą taip pat pagerins mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą, naikindama kliūtis naujovėms diegti ir didindama inovacijų pajėgumus. - Mokslas visuomenėje : šiai veiklai pagal programą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo užtikrinant, kad visose specialiosiose programose būtų tinkamai atsižvelgta į visuomenės aspektus, ir kad būtų pagilinti mokslininkų ir plačiosios visuomenės tarpusavio ryšiai. 6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI Vykdant Septintąją pagrindų programą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento pagrindu vykusiu plačiu dialogu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis iš pasiūlytų priemonių turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse, ypač tam, kad būtų žymiai sumažintos biurokratinės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos bei atsiskaitymo reikalavimai. Tarp specialiosiose programose siūlomų patobulinimų yra šie: - Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant vykdomajai įstaigai. - Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvieną specialiąją programą bus pasinaudojama priemonėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti. - Aiškesnis vertinimo kriterijų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis kiekvienoje specialiojoje programoje išdėstytais principais. - Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencialūs dalyviai būtų gerai informuoti apie esamas galimybes, atitinkančias jų ypatingus poreikius ir interesus. Pavyzdžiui, tam tikrais atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabrėžiamos tos temos, kurios yra ypač svarbios MVĮ, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. - Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projektų patvirtinimo supaprastinimas, naujos finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomenų bazių ir informacijos priemonių naudojimas geresnei komunikacijai užtikrinti. 7. SPECIALIųJų PROGRAMų TURINYS 7.1. Bendradarbiavimas Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ skirta iškovoti pirmaujančias pozicijas pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse, remiant universitetų, pramonės įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Ankstesnių pagrindų programų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei paskirstant išteklius. Septintoji pagrindų programa šį poveikį paskirstys plačiau, o pasiūlytos devynios temos atitinka pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose turėtų būti atliekami intensyvesni aukštos kokybės moksliniai tyrimai, kad galima būtų spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos ir pramonės uždavinius. Šioje programoje aiškiai matomas ankstesnių pagrindų programų tęstinumas, remiantis įrodyta tokio tipo europinės paramos pridėtine verte. Be to, šioje specialiojoje programoje yra svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant programą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį: - Reaguojant į ambicingų visos Europos viešųjų ir privačiųjų partnerysčių poreikį pagrindinių technologijų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologijų iniciatyvos[5] . Nustatyta pirmoji iniciatyvų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistemų, vandenilio ir kuro elementų, aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse. Tai bus atskirų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos bendros technologijų iniciatyvos, pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos srityse. - Nuodugnesnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo metodas. Sėkminga ERA-NET schema bus tęsiama toliau ir įgyvendinama teminėse srityse. Šeštosios pagrindų programos metu sukurti ir tebeegzistuojantys ERA-NET tinklai galės teikti tolesnius pasiūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar plėsti konsorciumus priimant naujų partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika. Šia schema taip pat galės naudotis viešosios įstaigos, planuojančios mokslinių tyrimų programą, bet jos dar nepradėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti jungtinius kvietimus teikti paraiškas kelių šalių organizuojamiems tarptautiniams mokslinių tyrimų projektams. - Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsnį – Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169 straipsnį , glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos padedamo gyvenimo, Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsnio iniciatyva suburti kartu nacionalines mokslinių tyrimų programas, susijusias su MVĮ, minima programoje „Pajėgumai“. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos. - Kiekvienoje temoje ir visoms joms bendrai numatomas į tarptautinį bendradarbiavimą labiau sutelktas metodas, darbo programose nustatant konkrečią bendradarbiavimo veiklą, atitinkančią numatomą strateginį tarptautinio bendradarbiavimo metodą, ir užmezgant dialogus dėl politikos ir ryšius su įvairiais šalių partnerių regionais. - Programos dalis, skirta leisti lanksčiai reaguoti į iškylančius poreikius ir nenumatytas politikos reikmes bus remiama pagal kiekvieną iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Naujų ir besikuriančių mokslo sričių ir technologijų schemų patirtimi ir Ateities ir besikuriančių technologijų schemos IRT srityje patirtimi. 7.2. Idėjos Europai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas sparčiai besiplečiančias mokslo sritis. Programa „Idėjos“ užtikrins visai Europai skirtą mechanizmą remti tikrai kūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie dėl savo smalsumo ir žingeidumo greičiausiai gali padaryti neprognozuojamų ir įspūdingų atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaulį, ir atverti naujas technologijų pažangos perspektyvas bei išspręsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pakėlus bazinių mokslinių tyrimų kokybę visai Europai skirtais konkursais bus gauta reikšmingos socialinės ir ekonominės naudos[6]. Programoje „Idėjos“ įvedamas terminas „ netirtų sričių moksliniai tyrimai “, atspindintis naują fundamentaliųjų mokslinių tyrimų supratimą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirtų sričių moksliniai tyrimai iš esmės yra rizikingas užsiėmimas, apimantis pažangos fundamentaliuose mokslo, technologijų ir inžinerijos dalykuose siekimą, nepaisant nustatytų ribų tarp disciplinų ar valstybių sienų. Programoje bus taikomas „tyrinėtojų iniciatyvos“ metodas, suteikiantis mokslo darbuotojams erdvės siūlyti savo pačių keliamą problematiką. Atskiroms komandoms bus skiriamos stipendijos, todėl komandos savo sudėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas mokslo darbuotojų grupes iš vienos ar kelių įstaigų, vienoje ar keliose šalyse. Visais atvejais komandos turėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, o ne į administracinius reikalavimus. Nuo nacionalinės finansavimo veiklos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strateginiais tikslais ir europine dimensija. Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) sukūrimas programai „Idėjos“ įgyvendinti simbolizuoja naują pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindinės EMTT sudėtinės dalys – nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo struktūra, kurios veikla pagrįsta pasitikėjimo, patikimumo ir skaidrumo principais – ji turėtų užtikrinti pakankamas finansines priemones ir veikti labai našiai, bei garantuoti didelį savarankiškumą bei principingumą, tačiau paisyti ir atskaitomybės reikalavimų. Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikdami kaip individualūs asmenys, nepriklausomi nuo politinių ar bet kokių kitų interesų. Jos narius skirs Komisija po jų nepriklausomos atrankos procedūros. Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie: 1. Mokslo strategija: programos bendros mokslo strategijos nustatymas, atsižvelgiant į mokslui atsiveriančias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo programos ir reikalingų pakeitimų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasiūlymai turi būti finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslinių grupių (pvz. jaunų mokslininkų ar besikuriančios komandos) apibrėžimas. 2. Stebėsena ir kokybės kontrolė: pozicijos dėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, kolegų atliekamo vertinimo procedūrų, įskaitant ekspertų atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos dėl pasiūlymų vertinimo, pagal kurią bus atrenkami finansuotini pasiūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo požiūriu, taip pat ir pozicijos dėl bet kokių kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios programos poveikiui bei atliekamų mokslinių tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekimų vertinimas ir rekomendacijos dėl korekcijų ar būsimų veiksmų. 3. Keitimasis informacija ir skleidimas: keitimasis informacija apie programos veiklą ir pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis. Reguliarus atsiskaitymas Komisijai apie savo veiklą. Kaip numatyta metinėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo struktūrai teks atsakomybė už programos vykdymą. Visų pirma ši struktūra atliks vertinimo procedūras, kolegų vertinimą ir atrankos procedūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatytų principų ir užtikrins finansinį ir mokslinį finansinės paramos valdymą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai ketina įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai deleguos vykdomąsias užduotis. Įgyvendinimo struktūra visais programos vykdymo aspektais palaikys nuolatinius glaudžius ryšius su Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausomą EMTT struktūrų ir mechanizmų veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį. Europos Komisijai teks EMTT visiško savarankiškumo ir principingumo garanto vaidmuo. Tai reiškia, kad Komisijos atsakomybė už programos įgyvendinimą bus realizuota užtikrinant, kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo struktūra, ir kad EMTT vykdytų programą laikydamasi nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslinės kompetencijos reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikiančios Mokslo tarybos. Komisija turės oficialiai patvirtinti programos „Idėjos“ darbo programą. Ji tai atliks taikydama pirmiau aprašytą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos pasiūlytą darbo programą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasiūlytos darbo programos, pavyzdžiui, todėl, kad ji neatitinka programos tikslų ar kitų Bendrijos teisės aktų, Komisija turės viešai paskelbti priežastis, dėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta užtikrinti, kad EMTT visiškai ir skaidriai savo veikloje laikytųsi savarankiškumo ir sąžiningumo principų. 7.3. Žmonės Specialioji programa „Žmonės“ yra plačios ir integruotos MTTP žmonių išteklių Europoje kokybinio ir kiekybinio didinimo strategijos dalis. Programa skatins žmones pradėti ir tęsti mokslo darbuotojų karjeras, mokslo darbuotojus skatins pasilikti Europoje, o geriausius protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemonėmis paremta europinė veikla turi unikalią pridėtinę vertę, jos struktūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybių narių dvišalių susitarimų. Minėta veikla remiasi ilga ir sėkminga veiklos programa „Marie Curie“, skirta tenkinti mokslo darbuotojų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi užtikrinant tęstinumą, didesnis dėmesys skiriamas šiems aspektams: - Didesnis struktūrizuojamasis poveikis , pavyzdžiui, įvedant bendrą regioninių, nacionalinių ir tarptautinių programų finansavimą pagal veiklos kryptį „Mokymasis visą gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal kurią Europos lygiu prašoma stipendijų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kurią tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šeštąją pagrindų programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarpį. Tuo pačiu metu šalių pateiktuose šios srities pasiūlymuose nėra tikslų, vertinimo metodų ir darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas jų tarptautinis ar europinis matmuo. Todėl siūloma atvirų kvietimų teikti paraiškas pagrindu bendrai finansuoti tokias atrinktas programas, atitinkančias Pagrindų programos tikslus. Bus vertinama ir atrenkama vien pagal nuopelnus, netaikant jokių apribojimų dėl atrenkamų bendradarbių kilmės ir užtikrinant priimtinas samdos ir darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestį, socialinį draudimą, vadovavimą, profesinį ugdymą). - Pramonės įmonių dalyvavimas: nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pobūdis „iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pačiuose, ypač privačiame sektoriuje, bus labiau orientuojamasi į mokymą ir kilimą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant papildomų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekamų mokslinių tyrimų supratimui ir tų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokybė bus padidinta skatinant tarpsektorinę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir parengiant specialią schemą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, visų pirma įskaitant MVĮ, dalytis žiniomis. - Bus sustiprintas tarptautinis matmuo . Be išvykstantiems mokslininkams skiriamų stipendijų, su sąlyga, kad jie grįš, prisidedančių prie ES mokslo darbuotojų mokymosi visą gyvenimą programų bei jų kilimo tarnyboje, toliau plečiamas tarptautinis bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami papildomi bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir ES mokslo ir technologijų susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Europos mokslo darbuotojų „mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsienio mokslo darbuotojams Europoje. 7.4. Pajėgumai Specialioji programa „Pajėgumai“ visoje Europoje didins mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus. Pagal programą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrindų programas, taip pat įtrauktos svarbios naujovės. Vienas svarbiausių naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros statybai remti, kuris papildys nuolatinę paramą optimaliam esamos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui. Parama naujos infrastruktūros statybai bus realizuojama dviem etapais: parengiamuoju etapu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF (Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus, kuriems pagal Septintąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams Komisija atliks darbą palengvinančio tarpininko vaidmenį, visų pirma supaprastindama finansinių priemonių panaudojimo mechanizmus statybų etape, įskaitant lengvesnes galimybes gauti EIB paskolų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone. 1 priede pateiktas EMTISF „galimybių sąrašas“, kurį sudaro konkretūs naujų, didelio masto mokslinių tyrimų infrastruktūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reikės ateinančiame dešimtmetyje, pavyzdžiai. Šios dvi mokslinių tyrimų paramos MVĮ ir MVĮ asociacijų naudai schemos bus taikomos, skiriant padidintą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MVĮ poreikius pavesti mokslinius tyrimus trečiosioms šalims. Žinių regionų veikla pasirėmė sėkminga bandomąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams regionų tinklams galimybę visiškai išnaudoti savo stipriąsias mokslinių tyrimų puses, įvaldyti naujas mokslinių tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiimančių „sambūrių“, suburiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionines valdžios institucijas, kūrimąsi. Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti visą mokslinių tyrimų potencialą ES „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose. Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus geriau panaudotas didelis nepaliestas visos ES mokslinių tyrimų potencialas. Veikla leis samdyti kitų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekančius ir administracijos darbuotojus, organizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei plėtoti mokslinių tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali būti patenkinti pasitelkus struktūrinius fondus. „Mokslas visuomenėje“ žymiai išplečia ankstesnės Pagrindų programos veiklą. Jis skatins kokybiškesnį mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomenė – labiau susidomėjusi ir informuota. Svarbus Septintosios pagrindų programos tikslas yra siekis sukurti patvarią ir darnią tarptautinę mokslo ir technologijos politiką, o veikla pagal programą „Pajėgumai“ užtikrins paramą šiam metodui, visų pirma padėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus. Darnaus politikos kūrimo metu bus labiau pabrėžiamas nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant specialią rėmimo schemą valstybių narių ir regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau taikyti atvirą koordinavimo metodą mokslinių tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo. 7.5. Jungtinio tyrimų centro veikla Tęsdamas mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo orientaciją į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis plėtos savo veiklą ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkybėmis. JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvarkės kvietimą užtikrinti „geresnį reglamentavimą“. Nauji uždaviniai, susiję su augančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines situacijas ir politines būtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse plečiant pajėgumus ir priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankamą paramą. Integruotas mokslinės ir techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindinių šios specialiosios programos savybių. 8. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų žINIų ERDVėS KūRIMAS PLėTRAI UžTIKRINTI Siekiant greitos pažangos link žinių ekonomikos ir visuomenės, Europos moksliniams tyrimams reikia naujų ambicijų ir veiksmingumo. Visiems dalyviams Europos Sąjungoje – šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų įstaigoms, pramonės įmonėms šioje veikloje tenka savas vaidmuo. Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, skirtos iki maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaidų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveikį. Pagrindinės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemonės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele dalimi užtikrintas tęstinumas, kartu su svarbiais naujais metodais, nuolat į paramą esamai kompetencijai ir būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimą sutelktas dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastumą vartotojui ir rentabilumą, ir lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes. 1 priedas EMTISF „GALIMYBIŲ SĄRAŠAS“[7] - Antiprotonų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMTĮ) - Nestabiliųjų izotopų intensyvių antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II) - Europos giliavandenis neutrinių teleskopas (KM3NeT) - Nepaprastai didelis teleskopas (NDT) optinei astronomijai - Paneuropinė nanosandaros mokslinių tyrimų infrastruktūra (PNMTI) - Europos neutronų (skaldant atomo branduolį) tyrimų centras ( European Spallation Source – ESS) – neutronų šaltinis - Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams - IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudonųjų iki minkštųjų rentgeno spindulių - ESFR modernizacija – sinchrotronas - Didelio našumo kompiuteriai Europai (HPCEUR) - Pakrantės mokslinių tyrimų laivas – ypač Baltijos jūroje - Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“ - Europos daugiadisciplininė jūros dugno observatorija (EDJDO) - Europos biologinės įvairovės mokslinių tyrimų ir apsaugos infrastruktūra - Pažangi smegenų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastruktūra - Europos biologinės informatikos infrastruktūra - Europinis pažangių klinikinių mokslinių tyrimų centrų tinklas - Europos biologinių bankų ir genomo išteklių tinklas - Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomenės sveikatai tirti - Viso žinduolių genomo funkcinės analizės infrastruktūra - Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams - Europos humanitarinių ir visuomenės mokslų mokslinių tyrimų observatorija (EHVMMTO) - Europos visuomenės nuomonės apklausa (EVNA) „Visuotiniai projektai“ - ITER - Tarptautinė kosminė stotis (TKS) - Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG) - Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas - Tarptautinis sintezės medžiagų švitinimo įrenginys (TSMŠĮ) 2005/0185 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–13 m.) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[8], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[9], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10], kadangi: (1) Pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. .../EB dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrindų programa) turi būti įgyvendinamas vykdant specialiąsias programas, nustatančias išsamias jų įgyvendinimo taisykles, apibrėžiančias jų trukmę ir numatančias būtinomis laikomas priemones. (2) Pagrindų programa suskaidyta į keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“), mokymo ir kilimo tarnyboje paramą mokslo darbuotojams („Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti („Pajėgumai“). Programos „Bendradarbiavimas“ veikla, susijusi su netiesiogine veikla, turėtų būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. (3) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų rezultatų skleidimo taisyklės, skirtos Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės) turėtų būti taikomos šiai programai. (4) Septintoji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka. (5) Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, atliekamą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą. (6) Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali prireikti papildomų programų, kai dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kai Bendrija dalyvautų kelių valstybių narių vykdomose programose, arba kai kuriamos bendros įmonės ar kokios nors kitos struktūros, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose. (7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų. (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus, joje taip pat turėtų galėti – projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu – dalyvauti trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. (9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie yra pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. (10) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi propagavimo. (11) Patikimas Pagrindų programos finansų valdymas ir jos įgyvendinimas turėtų būti užtikrintas kuo veiksmingesniu ir vartotojui patogiu būdu, taip pat turėtų būti užtikrinta patogi galimybė ja pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose. (12) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigražinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais būsimais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentais (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[11], 1996 m. lapkričio 11 d. (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[12] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[13]. (13) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turi būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[14]. (14) Kiekvienai teminei sričiai Europos Bendrijų bendrajame biudžete turėtų būti skirta atskira biudžeto eilutė. (15) Įgyvendinant šią programą reikia skirti pakankamą dėmesį lyčių aspekto integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, samdos procedūrų skaidrumui ir kilimui tarnyboje, kiek tai susiję su mokslo darbuotojais, nusamdytais projektams ir programoms, finansuojamoms pagal šią programą, šiam tikslui 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso[15] suteikia orientacinį pagrindą. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Specialioji programa „Bendradarbiavimas“, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veiklą, toliau – specialioji programa, patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 2 straipsnis Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: 4. sveikata; 5. maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; 6. informacijos ir ryšių technologijos; 7. nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; 8. energetika; 9. aplinka (įskaitant klimato kaitą); 10. transportas (įskaitant aeronautiką); 11. socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; 12. saugumas ir erdvė. Įgyvendinant šią specialiąją programą gali prireikti papildomų programų, kai dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kai Bendrija dalyvautų kelių valstybių narių vykdomose programose, arba kai kuriamos bendros įmonės ar kokios nors kitos struktūros, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede. 3 straipsnis Pagal pagrindų programos II priedą, specialiajai programai įvykdyti reikia 44432 milijonų eurų, iš kurių mažiau nei 6 % bus skirta Komisijos administracinėms išlaidoms. Orientacinis šios sumos paskirstymas pateiktas II priede. 4 straipsnis 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų. 2. Pagal šią programą nefinansuojamos tokios mokslinių tyrimų sritys: - mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais, - moksliniai tyrimai, skirti žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie pakeitimai gali būti paveldimi[16], - moksliniai tyrimai, skirti žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tiktai atlikti tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant ir somatinių ląstelių branduolių perkėlimą. 3. Pagal šią programą nefinansuojami tokie moksliniai tyrimai: - mokslinių tyrimų veikla, uždrausta visose valstybėse narėse, - mokslinių tyrimų veikla, kuri turi būti atlikta valstybėje narėje, kurioje tokie moksliniai tyrimai yra uždrausti. 5 straipsnis 1. Specialioji programa įgyvendinama pasitelkus finansavimo schemas, nustatytas Pagrindų programos III priede. 2. Šios specialiosios programos III priede pateikiamas bendrų technologijų iniciatyvų rinkinys, dėl kurių bus priimami atskiri sprendimai, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį, ir nustatoma tvarka, kuria Europos investicijų bankui suteikiama dotacija rizikos pasidalijimo finansinei priemonei įsteigti. 3. IV priede pateikiamos kelios nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendro įgyvendinimo iniciatyvos, dėl kurių reikėtų priimti atskirą sprendimą remiantis Sutarties 169 straipsniu. 4. Šiai specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės. 6 straipsnis 1. Komisija sudaro specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, temos, dėl kurios kviečiama teikti pasiūlymus, finansavimo schema ir įgyvendinimo grafikas. 2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią atlieka valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama. 3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas pasiūlymai ir atrenkami projektai. Tokie kriterijai bus nustatomi kompetencijai, poveikiui ir įgyvendinimui, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės. 4. Darbo programoje gali būti nurodoma: 13. organizacijos, gaunančios įmokų narystės mokesčio forma; 14. paramos veiksmai ypatingų juridinių asmenų veiklai. 7 straipsnis 1. Už specialiosios programos įgyvendinimą atsako Komisija. 2. 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka taikoma patvirtinant: 15. 6 straipsnio 1 dalyje minėtą darbo programą; 16. bet kokį II priede pateikto sumos orientacinio paskirstymo pakeitimą. 3. 8 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka taikoma tvirtinant MTTP veiklą, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir kamieninės žmogaus embriono ląstelės. 8 straipsnis 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra ir laikomasi jo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų. 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. 4. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra du mėnesiai. 5. Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą. Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS KRYPTYS Pagal šią specialiąją programą bus remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai turi būti skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos ir pramonės uždavinius. Bendras tikslas yra prisidėti prie darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus. Yra nustatytos devynios ES veiklos temos: 17. sveikata; 18. maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; 19. informacijos ir ryšių technologijos; 20. nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; 21. energetika; 22. aplinka (įskaitant klimato kaitą); 23. transportas (įskaitant aeronautiką); 24. socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; 25. saugumas ir erdvė. Kiekviena tema aprašyta turint galvoje tikslą, įgyvendinimo metodą ir veiklą, įskaitant tokią, kuriai reikia plataus masto iniciatyvų (kaip numatyta III ir IV prieduose), tarptautinį bendradarbiavimą, naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius. Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi principą ir lyčių lygybę. Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos. Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo sritis, pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Daugiadiscipliniškumas bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi: - skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų; - „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus; - sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų atstovų konsultacijas ir turimas žinias; - su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis. Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija. Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa. Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūros reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, susijusiais su kokybės standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis. Pagal kiekvieną temą be nustatytos veiklos laisvai ir lanksčiai bus atliekama speciali veikla reaguojant į „naujus poreikius“ ir „nenumatytus politinius poreikius“. Šių veiksmų įgyvendinimas užtikrins paprastą, darnų ir koordinuotą metodą visai specialiajai programai ir kelioms disciplinoms bendrų mokslinių tyrimų, susijusių ar nesusijusių su minėtomis temomis, finansavimą. - Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma turinčias reikšmingų atradimų perspektyvų. Tai bus įgyvendinama pasitelkus: - atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga)); - iniciatyvas, sutelktas į ypatingus, didelių pastangų reikalaujančius tikslus naujose mokslo ir technikos srityse, atveriančiose didelės pažangos perspektyvas ir didelio galimo poveikio ekonomikos ir visuomenės raidai tikimybę, į tokias iniciatyvas taip pat gali būti įtraukti papildomi projektai (veikla Pathfinder (Pionierius)). - Nenumatyti politiniai poreikiai: lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, iškylančius vykdant Pagrindų programą, pavyzdžiui, į nenumatytus greitų atsakomųjų veiksmų reikalaujančius pokyčius ar įvykius – epidemijas, naujus rūpesčius dėl maisto saugos, stichines nelaimes ir solidarumo veiksmų reikalingas situacijas. Tai bus įgyvendinama užtikrinant glaudžias sąsajas su atitinkama Europos Sąjungos politika. Atsiradus skubiems mokslinių tyrimų poreikiams metinė darbo programa gali būti pakeista. - Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir pritaikymą, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas[17], taip pat ir už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama: - į projektus ir konsorciumų veiklą atitinkamomis finansavimo schemų nuostatomis ir atsiskaitymo reikalavimais įtraukiant informacijos skleidimo ir žinių perdavimo veiklą; - projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami; - vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas galimais vartotojais laikomiems konkretiems sektoriams ar suinteresuotų šalių grupėms; - skleidžiant informaciją už politikos formavimą atsakingiems asmenims, įskaitant standartizacijos įstaigas, kad atitinkamos įstaigos tarptautiniu, europiniu, nacionaliniu ar regioniniu lygiu galėtų lengviau pritaikyti su politika susijusius rezultatus; - pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; - pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų. Visoje Pagrindų programoje bus užtikrintas informacijos skleidimo koordinavimas ir žinių perdavimas. Pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą bus atliekama papildoma veikla inovacijoms remti. Bus išnaudota galima švietimo ir mokslinių tyrimų sąveika ir nustatyta geriausia darbo tvarka, visų pirma propaguojant mokslininko karjerą. MVĮ dalyvavimas Visose teminėse srityse bus sudaromos kuo geresnės sąlygos įsitraukti mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), visų pirma patobulinus finansinę ir administracinę tvarką ir leidus lanksčiau pasirinkti tinkamą finansinę schemą. Be to, rengiant šios specialiosios programos teminių sričių turinį deramai atsižvelgta į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą, o darbo programoje bus įvardytos ypatingą MVĮ susidomėjimą keliančios sritys. Speciali veikla moksliniams tyrimams, atliekamiems MVĮ ar MVĮ asociacijų naudai, remti yra įtraukta į specialiąją programą „Pajėgumai“, o veikla, skatinanti MVĮ dalyvavimą visoje Pagrindų programoje, bus finansuojama pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą. Etiniai aspektai Vykdant šią specialiąją programą ir atliekant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Tarp jų inter alia yra principai, išdėstyti ES pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant šiuos: žmogaus orumo ir gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisės aktus ir naujausius atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių bei elgesio kodeksų variantus, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas. Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones. Atsižvelgdami į subsidiarumo principą ir Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kuriuo atveju, taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstybėje narėje ar kitoje šalyje, toje valstybėje narėje ar šalyje nebus finansuojami Bendrijos lėšomis. Tam tikrais atvejais mokslinius tyrimus atliekantys asmenys turi prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų pritarimo, prieš imdamiesi MTTP veiklos. Komisija taip pat įdiegs sistemingą etinį svarstymą tais atvejais, kai pasiūlymai susiję su etikos požiūriu opiais klausimais arba kai etiniams aspektams nebuvo skirtas pakankamas dėmesys. Tam tikrais atvejais etinį svarstymą galima atlikti projekto įgyvendinimo metu. Remiantis šio sprendimo 4 straipsnio 3 dalimi, joks finansavimas nebus skiriamas visose valstybėse narėse uždraustai mokslinių tyrimų veiklai. Prie Sutarties pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad Bendrija formuluodama ir įgyvendindama Bendrijos politiką, įskaitant ir mokslinių tyrimų politiką, iki galo atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos reikalaujama, kad visi eksperimentai būtų planuojami taip, kad būtų išvengta bandomųjų gyvūnų baimės, nereikalingo skausmo bei kančių, kad būtų naudojamas minimalus gyvūnų skaičius, kad būtų naudojami mažiausiai neurofiziologiškai jautrūs gyvūnai, kad būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančių, baimės ar ilgalaikės žalos. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir jų klonavimas gali būti svarstomi tik tokiu atveju, jei tikslai yra etiškai pateisinami, o sąlygos užtikrina gyvūnų gerovę ir biologinės įvairovės principų laikymąsi. Įgyvendinant šią programą, Komisija nuolat stebės mokslo pažangą ir nacionalines bei tarptautines nuostatas, kad būtų atsižvelgta į bet kokius pokyčius. Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“. Bendri moksliniai tyrimai Bendriems moksliniams tyrimams bus skiriama didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams numatytų ES lėšų dalis. Pagrindinėse žinių pažangos srityse siekiama nustatyti aukščiausios kokybės mokslinių tyrimų projektus ir tinklus, pajėgius pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio, ir taip sustiprinti ES pramonės ir technologijų bazę bei palaikyti ES politiką. Tai bus pasiekta remiant bendrus mokslinius tyrimus, į kuriuos aktyviai įsitrauks pramonės įmonės, taikant pačias įvairiausias finansavimo schemas: bendrus projektus, kompetencijos tinklus ir koordinavimą ar paramos veiklą. Bendros technologijų iniciatyvos Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto reikia steigti viešąsias ir privačias partnerystes bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir dirbančios vienu ar keliais rinktiniais savo mokslinių tyrimų srities klausimais, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų pagrindų programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimas dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimamas remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu). Bendros technologijų iniciatyvos nustatomos pagal tam tikrus kriterijus, tarp jų pagal: - europinio masto įsikišimo pridėtinę vertę; - siektino tikslo apibrėžimo laipsnį ir aiškumą; - pramonės įmonių skiriamo finansavimo ir išteklių dydį; - poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastą; - įnašo į platesnius politikos tikslus svarbą; - pajėgumą pritraukti papildomos valstybinės pagalbos ir įtaką esamam ar būsimam pramonės skiriamam finansavimui; - esamų priemonių nepajėgumą pasiekti šį tikslą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas visa apimančiam bendrų technologijų iniciatyvų, nacionalinių programų ir projektų tose pačiose srityse derinimui ir koordinavimui. Tam tikrais atvejais taip pat bus skatinamos įsitraukti ir MVĮ. Pirmas bendrų technologijų iniciatyvų rinkinys išvardytas III priede, kai kuriais atvejais dėl jų bus teikiami atskiri pasiūlymai (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą, remiantis minėtais kriterijais gali būti atrinktos ir pasiūlytos kitos bendros technologijų iniciatyvos. Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas Šios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas Pagrindų programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų komandų koordinavimo ir informacijos keitimosi. Į vienos iš temų sritį patenkanti veikla bus remiama kaip sudėtinė veiklos pagal tą temą dalis. Kai veikla yra horizontalaus pobūdžio, ji bus remiama bendrai visose atitinkamose temose. Į kitos specialiosios programos, kuria įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, sritį patenkanti veikla bus remiama pagal tą specialiąją programą. Schema ERA-NET plėtos ir stiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą: - Suteikdama pagrindą viešųjų mokslinių tyrimų programų įgyvendintojams, skirtą veiklos koordinavimui pagerinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET tinklams, taip pat esamų ERA-NET apimties plėtrai ir didinimui, pvz., plėtojant jų partnerystę ir atveriant vieni kitiems savo programas; - Suteikdama papildomą ES finansinę paramą tiems dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas sukuria bendrą fondą atitinkamoms savo nacionalinėms ir regioninėms programoms („ERA-NET+“). Bendrijos dalyvavimas nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, įgyvendinamose bendrai pagal 169 straipsnį, ypač svarbus europiniam didelio masto „kintamos geometrijos“ valstybių narių, turinčių bendrų poreikių ir (arba) interesų, bendradarbiavimui. Tokios 169 straipsnio iniciatyvos bus pradėtos srityse, nustatytose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įskaitant galimą bendradarbiavimą su tarpvyriausybinėmis programomis, remiantis sprendime dėl Septintosios pagrindų programos apibrėžtais kriterijais. IV priede pateiktame aprašyme nustatytos kelios bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyvos, dėl kurių remiantis Sutarties 169 straipsniu, bus priimtas atskiras sprendimas. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatomos ir siūlomos kitos iniciatyvos. Tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausančius tikslus: - remti ir skatinti Europos konkurencingumą kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotus ir naujus ūkius, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su ja. - spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims, arba kurios yra visuotinės, abipusio intereso ir abipusės naudos pagrindu. ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į šalies, regiono ir socialines-ekonomines aplinkybes ir šalių partnerių žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir visuotinį darnų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, remiantis abipusiu interesu ir nauda. Šiuo tikslu ES kaip pasaulinio lygio dalyvės vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis Europos vertybėmis, konkurencingumu, socialine-ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai suvokiamais kaip visuotinis darnus vystymasis. Tarptautinis bendradarbiavimas pagal šios specialiosios programos kiekvieną teminę sritį atskirai ir visose srityse vyks: - Atveriant visą veiklą , atliekamą teminėse srityse, visų šalių tarptautinio bendradarbiavimo partnerių ir pramoninių šalių mokslo darbuotojams ir mokslo įstaigoms[18]. Be to, trečiosios šalys bus ypatingai skatinamos dalyvauti nustatytose abipusio intereso srityse. - Kiekvienoje teminėje srityje atliekant specialią bendradarbiavimo veiklą , skirtą trečiosioms šalims abipusio intereso bendradarbiauti konkrečiais klausimais atveju. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, darnios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą veikloje. Ši veikla bus atliekama koordinuojant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla pagal specialiąsias programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. TEMOS 1. Sveikata Tikslas Gerinti Europos piliečių sveikatą ir didinti su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumą, tuo pat metu sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant ir naujas epidemijas. Bus akcentuojami pritaikymo moksliniai tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymo klinikinėje praktikoje), naujų gydymo metodų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatinimo ir ligų prevencijos metodai, diagnostikos priemonės ir technologijos, taip pat darnios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos. Metodas Šie moksliniai tyrimai didins mūsų supratimą, kaip veiksmingiau propaguoti gerą sveikatą, gydyti pagrindines ligas ir užkirsti joms kelią bei kaip teikti medicinos priežiūros paslaugas. Jie padės sujungti į visumą didžiulį kiekį genomo duomenų, kad jais remiantis galima būtų kurti naujas žinias ir medicinos bei biotechnologijos taikymus. Jie skatins tarptautinius sveikatos mokslinius tyrimus, labai svarbius užtikrinant praktinę biomedicininių mokslinių tyrimų naudą. Jie leis Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinių pastangų kovojant su visuotinį susirūpinimą keliančiomis ligomis, kaip tai rodo dabar vykdoma programa dėl „Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystės“ (EBŠKBP), skirta kovai su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze (169 straipsnis)[19]. Jie suteiks tvirtesnį pagrindą su sveikatos politika susijusiems moksliniams tyrimams Europos lygiu ir ypač modelių, sistemų ir nacionalinių duomenų bazių duomenų palyginimams. Šie tyrimai padės gerinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorių, kuriuose pagrindinė varomoji ekonominė jėga yra MVĮ, ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. Visų pirma numatoma remti naujų vaistų Europos technologijų platformą[20], siekiančią įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mažinant mokslinių tyrimų veiklos ir panaudojimo atotrūkį, remiant idėjos pagrindimo ir klinikinio patvirtinimo veiklą. Šie moksliniai tyrimai taip pat padės rengti naujų pažangių gydymo metodų (pvz., regeneracinės medicinos), kurių reikia, kad ES pramonė galėtų lengviau konkuruoti pasaulyje, normas ir standartus. Tinkamais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta[21]. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad rezultatai bus plačiai paskleisti ir panaudoti. Pasitelkus tris pagrindines, toliau nurodytas veiklos grupes bus sprendžiami du strateginės svarbos klausimai – vaikų sveikata[22] ir senėjančių gyventojų sveikata, darbo programoje nustatant prioritetus. Taip pat bus įtrauktos kitos daugiadisciplininės sritys. Tai užtikrins aiškų ir darnų šių temos klausimų sprendimo metodą, nedubliuojant pastangų. Veiklos sritys: - Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti Šios veiklos tikslas – rengti ir patvirtinti būtinas priemones ir technologijas, kurios leis kurti naujas žinias ir jas praktiškai taikyti sveikatos ir medicinos srityje. - Didelio našumo moksliniai tyrimai: kurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms. - Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai. - Novatoriški gydymo metodai ir intervencijos: konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo metodų ir technologijų, turinčių didelį pritaikymo potencialą, raidą. Didžiausias dėmesys bus skiriamas genų ir ląstelių terapijai, regeneracinei medicinai, transplantacijoms, imunoterapijai ir vakcinoms bei kitiems vaistams. Taip pat bus tiriamos atitinkamos technologijos, pavyzdžiui, pažangios kryptingo poveikio sistemos, pažangūs implantai ir protezai bei neinvazinės ar minimaliai invazinės technologinės intervencijos. - Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų[23] atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico , in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo . - Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai Šios veiklos tikslas - plėsti žinias apie biologinius procesus ir mechanizmus, vykstančius ir veikiančius esant normaliai sveikatos būklei ir sergant konkrečia liga, pritaikyti šias žinias klinikinėje praktikoje ir užtikrinti, kad tolesni moksliniai tyrimai būtų atliekami vadovaujantis klinikiniais duomenimis. - Biologinių duomenų ir procesų integravimas: didelio masto duomenų rinkimas, sistemų biologija. - Didelio masto duomenų rinkimas : naudoti didelio našumo technologijas kuriant duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai, proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai. - Sistemų biologija : pagrindinis dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams moksliniams tyrimams, kurių metu į vieną visumą bus sujungti patys įvairiausi biologiniai duomenys ir sukurti bei pritaikyti sisteminiai metodai, skirti biologiniams procesams suvokti ir modeliuoti. - Smegenų ir su jomis susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo moksliniai tyrimai. - Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti smegenų ligas bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams – nuo molekulių lygmens iki pažinimo, taip pat neurologinių ir psichiatrinių ligų ir sutrikimų tyrimams, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus. - Žmogaus vystymasis ir senėjimas : geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos ir lyties veiksniais. - Pritaikymo moksliniai tyrimai pagrindinių užkrečiamųjų ligų srityje: atremti didžiausias grėsmes visuomenės sveikatai. - Atsparumas antibiotikams: pagrindinis dėmesys bus skiriamas molekulinių atsparumo mechanizmų, mikrobų ekologijos ir šeimininko organizmo ir patogeno sąveikos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų ir naujų intervencijos būdų klinikinių tyrimų derinimui, siekiant sumažinti naujų daugeliui vaistų atsparių infekcijų skaičių ir paplitimą. - ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkuliozė : pagrindinis dėmesys bus skiriamas kurti naujus gydymo metodus, diagnostikos priemones, prevencines vakcinas ir chemines perdavimo užtvaras, pavyzdžiui, ŽIV mikrobicidus. Moksliniai tyrimai bus nukreipti kovai su minėtomis trimis ligomis pasauliniu lygiu, tačiau taip pat bus atsižvelgiama į Europai būdingus aspektus. Bus akcentuojama ikiklinikinė ir ankstyvoji klinikinė mokslinių tyrimų veikla, taip pat prireikus tokia veikla, kai numatomas atitinkamas bendradarbiavimas (pvz., dėl ŽIV/AIDS vakcinų) su pasaulinėmis iniciatyvomis. - Naujos epidemijos : pagrindinis dėmesys bus skirtas kovai su naujais patogenais, turinčiais pandemijos potencialą, įskaitant zoonozes (pvz., SŪRS ir labai patogeninį gripą). Tam tikrais atvejais bus numatyta greitai inicijuoti bendrus mokslinius tyrimus, kurių tikslas – operatyviai sukurti naujas diagnostikos priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas naujų užkrečiamųjų ligų prevencijai, gydymui ir kontrolei. - Pritaikymo moksliniai tyrimai kitų pagrindinių ligų srityje. - Vėžys : pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui. - Širdies ir kraujagyslių liga : pagrindinis dėmesys bus skiriamas širdies ir kraujo indų ligų (įskaitant kraujagyslių aspektus insulto atveju) diagnozavimui, prevencijai, gydymui ir stebėsenai, taikant plačius daugiadisciplininius metodus. - Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, gyvenseną ir epidemiologiją. - Retos ligos : pagrindinis dėmesys bus skiriamas visoje Europoje atliekamiems gamtos mokslų, patofiziologijos tyrimams ir prevencinių, diagnostinių ir terapinių intervencijų kūrimui. Šis sektorius apims retus įprastinių ligų Mendelio fenotipus. - Kitos lėtinės ligos : pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms ligoms (pvz., reumatoidinėms ligoms). - Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas Šia veikla siekiama parengti informuotai priimamų politinių sprendimų sveikatos priežiūros sistemų klausimais ir veiksmingesnių sveikatos propagavimo, ligų prevencijos, diagnozės ir gydymo strategijų būtinąją bazę. - Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones – gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai. - Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje , įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus atkreiptas į pacientų saugą – nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką, suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą ir propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui, įvairių intervencijų, įskaitant vaistus, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą. - Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas : suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius. Tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinis bendradarbiavimas yra sudėtinė šios temos dalis ir ypač svarbus sritims, susijusioms su visuotinėmis sveikatos problemomis, pavyzdžiui, atsparumu antibiotikams, ŽIV/AIDS, maliarija, tuberkulioze ir naujomis pandemijomis. Dėl to taip pat gali prireikti nustatyti tarptautinių iniciatyvų, pvz., Global HIV Vaccine Enterprise (tarptautinė iniciatyva, skirta sukurti vakciną nuo ŽIV) prioritetus. Konsolidavus ilgalaikę darnią Europos ir besivystančių šalių klinikinių mokslinių tyrimų partnerystę toliau bus teikiama parama[24] Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystei (EBŠKBP), atsižvelgiant į jos pasiekimus ir būsimus poreikius. EBŠKBP programa ir toliau bus iš esmės orientuota į pažangius klinikinius bandymus kuriant naujas vakcinas, mikrobicidus ir vaistus nuo minėtų trijų ligų Afrikoje į pietus nuo Sacharos. Dviejų regionų dialogais trečiosiose šalyse ar regionuose ir tarptautiniuose forumuose apibrėžtose srityse, taip pat atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus bus atliekama speciali bendradarbiavimo veikla. Tokios prioritetinės sritys yra pritaikytos vietos poreikiams ir, pasitelkus partnerystes, gali apimti: sveikatos politikos mokslinius tyrimus, sveikatos priežiūros sistemų ir sveikatos priežiūros paslaugų mokslinius tyrimus, motinystę ir vaiko sveikatą, reprodukcinę sveikatą, negydytų užkrečiamųjų ligų kontrolę ir stebėjimą ir nenumatytus politinius poreikius tuose regionuose. Užsirašymas į tarptautinę žmogiškųjų ribų mokslo programos organizaciją ( Human Frontier Science Programme Organisation – HSFPO )[25] bus atliekamas kartu su tema „Informacijos ir ryšių technologijos“. Tai leis į G8 grupę neįeinančioms valstybėms narėms iki galo pasinaudoti žmogiškųjų ribų mokslo programa ir labiau atkreipti dėmesį į europinius mokslinius tyrimus. Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius Naujų poreikių moksliniai tyrimai bus įgyvendinami pagal principą „iš apačios į viršų“ ir remiantis „sutelktomis“ iniciatyvomis, derinant juos su kitomis temomis ir įtraukiant plačių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų portfelį. Teikiant paramą nenumatytiems Europos Sąjungos politiniams poreikiams gali būti atsižvelgiama, pavyzdžiui, į darbuotojų sveikatą ir saugą darbe, poveikio sveikatai įvertinimą, rizikos įvertinimą, statistinius rodiklius, valdymą ir informavimą visuomenės sveikatos srityje, taip pat į įsipareigojimus pagal tarptautines sveikatos priežiūros sutartis, įskaitant Tabako kontrolės pagrindų konvenciją[26] ir Tarptautines sveikatos taisykles[27]. Tai papildys pirmiau paremtus su sveikatos politika susijusius mokslinius tyrimus. 2. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos Tikslas Sukurti Europos žiniomis paremtą biologinę ekonomiką[28] , sutelkiant mokslo, pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių pastangas išnaudoti naujas ir atsiveriančias mokslinių tyrimų galimybes, leidžiančias spręsti socialinius ir ekonominius uždavinius: augančią saugesnio, sveikesnio ir aukštesnės kokybės maisto paklausą, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo vietovių sąlygas, darnią gamybą ir atsinaujinančių biologinių išteklių naudojimą, augančią epizootinių ir zoonozinių ligų ir su maistų susijusių sutrikimų riziką, pavojus žemės ūkio ir žuvininkystės gamybos ilgalaikiškumui ir saugumui, kylančius visų pirma dėl klimato kaitos. Metodas Ši tema sutvirtins žinių bazę, užtikrins naujovių diegimą ir teiks politinę paramą kuriant ir plėtojant Europos žiniomis paremtą biologinę ekonomiką (ŽPBE). Moksliniai tyrimai bus sutelkti į darnų biologinių išteklių valdymą, gaminimą ir panaudojimą, visų pirma pasitelkus gyvosios gamtos mokslus ir biotechnologijas bei suartėjimą su kitomis technologijomis, siekiant, kad Europos žemės ūkio, žuvininkystės, akvakultūros, maisto[29], sveikatos priežiūros, miškininkystės ir kita atitinkama pramonė gamintų naujus, ekologiškus ir konkurencingus produktus. Moksliniai tyrimai įneš svarbų indėlį įgyvendinant ir formuluojant ES politiką ir taisykles, taip pat jų metu bus išskirtinai nagrinėjama ar remiama: bendroji žemės ūkio politika, žemės ūkio ir prekybos klausimai, maisto saugos taisyklės, Bendrijos gyvūnų sveikatos politika, ligų kontrolės ir gerovės standartai, aplinka ir biologinė įvairovė, ES miškininkystės strategija ir bendrosios žuvininkystės politika, kuria siekiama užtikrinti darnų žuvininkystės ir akvakultūros vystymąsi. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus siekiama plėtoti naujus ir esamus rodiklius, padedančius analizuoti, plėtoti ir stebėti minėtas politikas. Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse. Kelios Europos technologijų platformos, apimančios augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir miškininkyste paremtos pramonės, visuotinės gyvūnų gerovės, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto, akvakultūros ir pramonės biotechnologijų sritis, padės nustatyti bendrus šios temos mokslinių tyrimų prioritetus, nustatydamos galimas didelės apimties būsimas iniciatyvas, pavyzdžiui, didmeninės cheminių medžiagų gamybos iš biomasės (augalų ląstelių sienelės, biokuras, biopolimerai) demonstravimo projektus, taip pat padės užtikrinti platų visų suinteresuotų šalių dalyvavimą ir integravimą. Kai tik reikės, bus atliekama nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo veikla, glaudžiai ją derinant su ERA-NET projektais, technologijų platformomis ir kitais atitinkamais subjektais, pvz., Žemės ūkio tyrimų nuolatiniu komitetu (ŽŪTNK) ar kuria nors kita būsima Europos jūrų mokslinių tyrimų koordinavimo struktūra. Atitinkamais atvejais atliekant veiklą bus atsižvelgiama į mokslo ir technologijų plėtros socialinius, etinius, lyčių, teisinius, aplinkos, ekonominius ir platesnius kultūrinius aspektus bei galimą riziką ir poveikį (numatymas). Veikla - Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas[30] - Sudaryti sąlygas darnios biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų) gamybos ir valdymo ilgalaikių varomųjų jėgų, įskaitant biologinės įvairovės ir naujų biologiškai aktyvių molekulių šiose biologinėse sistemose panaudojimą, moksliniams tyrimams. Bus tiriama genomika, proteomika, metabolomika ir suartėjimo technologijos, taip pat jų integravimas į sistemų biologijos metodus, be to, bus kuriamos pagrindinės priemonės ir technologijos, įskaitant bioinformatiką ir atitinkamas duomenų bazes, bei rūšių grupių variacijų nustatymo metodikos. - Padidintas darnumas ir konkurencingumas, mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės vadybos mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos, pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai. Augalų sveikata bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų kontrolės priemones ir technologijas. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos. - Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose inter alia pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą. - Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros poreikius. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus. - „Nuo šakutės iki ūkio“: maistas, sveikata ir gerovė - Suprasti vartotojų elgseną, kaip vieną iš pagrindinių maisto pramonės konkurencingumo veiksnių, ir maisto įtaką Europos piliečių sveikatai ir gerovei. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tam, kaip vartotojas suvokia maistą ir kokių nuostatų dėl jo laikosi, taip pat bus siekiama perprasti socialines tendencijas ir nustatyti maisto pasirinkimo ir vartotojo galimybių gauti maisto veiksnius. - Suprasti raciono veiksnius ir mitybos įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su racionu susijusių ligų ir sutrikimų skaičius. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją bei tirti mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. - Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos. - Užtikrinti Europos maisto pasiūlos cheminę ir mikrobiologinę saugą bei gerinti jos kokybę. Tam reikės perprasti mikrobų ekologijos ir maisto saugos sąryšius, sukurti maisto tiekimo grandinių vientisumo metodus ir modelius, naujus aptikimo metodus ir rizikos vertinimo, valdymo bei informacijos teikimo technologijas ir priemones, taip pat išplėsti rizikos suvokimo supratimą. - Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. - Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos ekologiškiems ne maisto produktams ir procesams - Stiprinti žinių bazę ir kurti pažangias iš žemės ar jūros gaunamos biomasės gamybos technologijas, taikomas energetikoje ar pramonėje taikymams. Tam reikės tirti augalų, gyvūnų ir mikrobų genomiką ir metabolomiką siekiant pagerinti žaliavų ir biomasės pašarų produktyvumą ir sudėtį optimizuotam jų perdirbimui į aukštos pridėtinės vertės produktus, tuo pačiu metu tiriant natūralius ar patobulintus žemės ir vandenų organizmus, kaip naujus šaltinius. Tam reikės atlikti visą ūkininkavimo būdų, biologinių produktų transportavimo, sandėliavimo ir pateikimo į rinką ciklo analizę. Atitinkamai bus nagrinėjamas pramoninių biotechnologijų taikymas visoje pasėlių grandinėje, siekiant suvokti visą biologinio perdirbimo metodo potencialą, įskaitant socialinius ir ekonominius, agronominius, ekologinius ir su vartotojais susijusius aspektus. Tam padės geresnis augalų ir mikrobų metabolizmo ląstelių ir poląsteliniu lygmeniu supratimas ir kontrolė gaminant vertingas prekes, pasitelkus didesnę išeigą, kokybę ir perdirbtų produktų švarumą užtikrinančius biologinius procesus, įskaitant biologinės katalizės proceso schemą. Be to, bus taikomos ar sukurtos naujų ar pagerintų aukštos kokybės, aukštos pridėtinės vertės ir atnaujinamų miško produktų ir procesų biotechnologijos, siekiant padidinti miško ir miško produkcijos, įskaitant medienos ir atsinaujinančios bioenergijos atsargas, tvarumą. Galiausiai bus nagrinėjamos biotechnologijų galimybės aptikti ir stebėti taršą, užkirsti jai kelią, kovoti su ja ir ją šalinti, akcentuojant ekonominės atliekų ir šalutinių produktų vertės maksimizavimą pasitelkus naujus biologinius procesus, pavieniui ar derinant juos su augalų sistemomis ir (arba) cheminiais katalizatoriais. Tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis. Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka). Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius Naujų poreikių mokslinių tyrimų metu, pavyzdžiui, gali būti kuriamos naujos idėjos ir technologijos, skirtos krizių valdymo sistemoms ir maisto grandinės vientisumui. Lanksčiai reaguojant į nenumatytus politinius poreikius ypatingas dėmesys bus atkreipiamas į atitinkamą Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos kūrimo politiką. 3. Informacijos ir ryšių technologijos Tikslas Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti inovacijas, pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms. Įžanga Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi valdyti ir formuoti būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms. Tai iniciatyvoje i2010 apibrėžti Sąjungos informacinės visuomenės politikos tikslai, kuriais Europoje siekiama sukurti konkurencingą konvertuojančią informacijos ekonomiką, žymiai padidinti Europos investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas ir sukurti labai plačias prieigos galimybes informacinėje visuomenėje. Naujos IRT technologijos atvers daug naujų galimybių gauti vertingesnių produktų ir paslaugų, daugelis jų priklauso sritims, kuriose Europa jau užima pirmaujančias pramonės ir technologijų pozicijas. Partnerių paieška Europos lygiu – tai optimalus investavimo į IRT būdas. Labiau nei kada nors anksčiau tokių pastangų reikia siekiant šiais visuotinės konkurencijos laikais žengti koja kojon su vis brangstančiais moksliniais tyrimais ir vis sudėtingesnėmis ir tarpusavyje susietomis technologijomis. IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visaapimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei pagerinti verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys visuomenės ir socialiniams poreikiams tenkinti pasitelkus IRT. Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle, paramą bendroms technologijų iniciatyvoms, įskaitant rinktinius mokslinių tyrimų nanoelektronikos technologijų ir įterptųjų skaičiavimo sistemų srityse aspektus, bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas, įskaitant aplinkos padedamo gyvenimo sritį. Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis. Iš esmės yra svarbus mažų ir vidutinių įmonių bei kitų mažų subjektų dalyvavimas šioje veikloje, atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas. Jų vaidmuo gyvybiškai svarbus kuriant ir puoselėjant naujas IRT ir jų taikymo vizijas ir paverčiant jas vertingomis verslo priemonėmis. Veikla - IRT technologijų ramsčiai : - Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos : procesų, prietaisų ir konstrukcijų technologijos siekiant geriau suplanuoti sudėtinių dalių, lustuose sumontuotų sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų, įvairiausiems taikymams skirtų bazinių fotoninių sudėtinių dalių, gerų eksploatacinių savybių ir talpių duomenų saugojimo sistemų, labai didelio ploto ar labai integruoto vaizdavimo sprendimų, jutimo, sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginių, labai mažai energijos naudojančių sistemų, alternatyvių energijos šaltinių ar akumuliatorių, integruotų heterogeninių technologijų ar sistemų, daugiafunkcinių integruotų mikro-nano-bio-infosistemų, didelio ploto elektroninių sistemų, integravimo į įvairias medžiagas ar objektus, sąsajų su gyvais organizmais, savaiminio molekulių ar atomų susijungimo į stabilias struktūras dydį ir tankumą, patobulinti jų veikimą, energijos suvartojimo našumą, sumažinti gamybos sąnaudas ir išlaidas. - Visur esantys ir neribotų pajėgumų ryšių tinklai : rentabilios mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos ir sistemos, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus, įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio, susiliejimas, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. - Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė : galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą, sistemų modeliavimo, projektavimo ir inžinerijos metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti, atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė. - Programinė įranga, tinkleliai, saugumas ir patikimumas : technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių, tinklo operacinių sistemų virtualizavimas tinkleliuose, atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant programinę įrangą, paslaugas ir sistemas, surinkimo priemonės, naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas, didelio masto paski