Be to, 2015 m. liepos mėn. Taryba paragino Euro grupę stebėti ir koordinuoti euro zonos valstybių narių fiskalinę politiką ir bendrą visos euro zonos fiskalinės politikos kryptį siekiant užtikrinti ekonomikos augimą skatinančią ir diferencijuotą fiskalinę politiką . Taryba rekomendavo, kad euro zonos valstybės narės, nedarydamos poveikio SAP reikalavimų laikymuisi, „koordinuotų fiskalinę politiką siekiant užtikrinti, kad bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptis atitiktų riziką tvarumui ir ciklo sąlygas“.

Be to, reikalaujama, kad Komisija pateiktų bendrą visos euro zonos biudžeto būklės ir perspektyvų vertinimą.

6.Euro zonos fiskalinės politikos kryptis, vertinant pagal bendro struktūrinio balanso pokytį, 2018 m. bus iš esmės neutrali. Palyginti su struktūriniu balansu, struktūrinis pirminis balansas rodo, kad 2018 m. politikos kryptis bus kiek labiau ekspansinė, kadangi į jį neįtrauktas dabartinis palūkanų išlaidų mažėjimas. Be to, diskrecinės fiskalinės pastangos, į Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų panašus rodiklis, rodo, kad politikos kryptis 2017 ir 2018 m. bus labiau ekspansinė tiek pagal BPP, tiek remiantis Komisijos prognoze.

4.Po nedidelio struktūrinio pagerėjimo 2017 m. BPP rodo nedidelį euro zonos struktūrinio deficito padidėjimą 0,1 % BVP 2018 m., o pagal naujausias stabilumo programas vis dar planuotas bendras 0,2 % BVP pagerėjimas. Komisija euro zonai taip pat numato 0,1 proc. punkto pagerėjimą 2018 m. Tačiau už to slypi labai dideli Komisijos prognozės ir atskirų valstybių narių BPP skirtumai.

Visos valstybės narės, išskyrus Prancūziją, 2017–2018 m. planuoja skolos santykio su BVP mažėjimą (žr. IV priedo 6 lentelę). Prancūzijos atveju tikimasi, kad skola stabilizuosis ties kiek mažesniu nei 97 % BVP dydžiu. Visos valstybės narės junta skolą mažinantį sniego gniūžtės poveikį, be to, mažinantį poveikį turi ir daugumos valstybių narių planuojamas pirminis perteklius (žr. IV priedo 6 diagramą). Apskritai 2018 m. skolos pokyčių skirtumai tarp Komisijos prognozės ir BPP yra santykinai nedideli, išskyrus Kiprą ir Slovėniją, kurių planai yra optimistiškesni, ir Vokietiją, dėl kurios Komisija pateikė optimistiškesnę prognozę. Italija ir Portugalija tebėra tos valstybės narės, kurių valdžios sektoriaus skola yra didžiausia, t. y. viršija 120 % BVP, o Belgijos, Kipro, Prancūzijos ir Ispanijos skola siekia maždaug 100 % BVP. Dešimčiai euro zonos valstybių narių, pateikusių BPP, šiuo metu taikomas skolos mažinimo kriterijus. Prima facie pagal Komisijos prognozę nenumatoma, kad 2018 m. Belgija ir Italija jo laikysis. Taip yra ir Prancūzijos atveju, kuriai nuo 2018 m. būtų taikoma pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė, jeigu jai pavyks laiku ir tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį.

Apskritai valstybių narių pozicijos jų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų atžvilgiu vis dar labai skiriasi (žr. IV priedo 5 diagramą). Pagal Komisijos prognozę, šešios euro zonos valstybės narės 2017 m. laikosi savo vidutinio laikotarpio tikslo (Lietuva) arba jį viršija (Kipras, Vokietija, Liuksemburgas, Malta ir Nyderlandai). Numatoma, kad tokią padėtį jos išlaikys ir 2018 m., o kai kurios iš vidutinio laikotarpio tikslą viršijančių valstybių narių, kaip numatoma, pasinaudos kai kuriomis savo fiskalinio manevravimo galimybėmis. Remiantis Vokietijos pagal nesikeičiančios politikos scenarijų parengtu BPP, tikimasi, kad šalis pasinaudos kai kuriomis savo fiskalinio manevravimo galimybėmis. Numatoma, kad iš savo vidutinio laikotarpio tikslo dar nepasiekusių valstybių narių 2018 m. jį pasieks Airija, o Slovakija padarys esminę pažangą. Kita vertus, kai kurioms valstybėms narėms, kurios nuo savo vidutinio laikotarpio tikslo yra vis dar labai toli, Komisija šiuo metu beveik nenumato pagerėjimo (Ispanijai, Italijai, Portugalijai ir Slovėnijai) ar net numato pablogėjimą (Belgijai ir Prancūzijai). Išskyrus Slovėniją, šių valstybių narių skolos santykiai taip pat didžiausi (žr. toliau). Pagal (perskaičiuotus) BPP rodiklius planuojamas didesnis koregavimas, palyginti su šioms valstybėms narėms skirta prognoze, sudarantis nuo 0,0 % proc. punkto BVP Prancūzijos atveju iki 0,5 % BVP Slovėnijos atveju. Be to, numatoma, kad Estija, Austrija, Suomija ir Latvija taip pat kiek nutols nuo savo vidutinio laikotarpio tikslo, tačiau tas atotrūkis neviršys 1 proc. punkto BVP.

Vis dėlto bendra euro zonos situacija neparodo labai didelių skirtumų tarp valstybių narių: kai kurioms iš jų reikalingas konsolidavimas, o kitos turi fiskalinio manevravimo galimybių (žr. 2 ir 3 diagramas). Nors tikimasi, kad 2018 m. daugumoje valstybių narių gamybos apimties atotrūkis bus teigiamas, kelių valstybių narių ekonomika tebėra labai vangi. Kita vertus, kai kuriose valstybėse narėse kyla didelė rizika tvarumui. Remiantis 2017 m. Komisijos rudens prognoze, atliktas rizikos tvarumui vertinimas, atsižvelgiant, be kita ko, į dabartinius skolos lygius ir pirminį balansą, taip pat numatomą visuomenės senėjimo kainą. Trumpalaikė rizika tvarumui nekyla nė vienoje valstybėje narėje. Remiantis skolos tvarumo analize, taip pat rodiklio S1 apskaičiavimu, didelė vidutinio laikotarpio rizika kyla Belgijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Portugalijai ir Suomijai, o Kiprui, Lietuvai, Austrijai ir Slovėnijai kylanti vidutinio laikotarpio rizika įvertinta kaip vidutinė.

Kaip turėtų būti aiškinama ši diagrama:

tvarumo kriterijus yra grindžiamas rodikliu S1 ir juo daroma prielaida, kad 25–50 % nurodyto struktūrinio pirminio balanso pokyčio yra įgyvendinta 2017 m.; tai daugiau ar mažiau atitinka konsolidavimo pastangų sutelkimą laikotarpio pradžioje, jeigu S1 yra teigiamas. Toms šalims, kurių S1 yra neigiamas, tai reiškia, kad, atsižvelgiant į galimus stabilizavimo poreikius, yra galimybių vykdyti ekspansinę politiką.

Stabilizavimo kriterijus vertinamas kaip struktūrinio pirminio balanso pokytis, dėl kurio vykdant fiskalinę politiką gamybos apimties atotrūkis, kuris 2018 m. atsirastų pagal neutralios fiskalinės politikos scenarijų, sumažėja 25 % (trumpas mėlynas brūkšnys) arba 50 % (ilgas mėlynas brūkšnys). Kitaip tariant, gamybos apimties atotrūkio sumažėjimas 25 % arba 50 % papildo Komisijos 2017 m. rudens prognozėje numatytą neskatinamą gamybos apimties atotrūkio mažėjimą (pakoreguotą pagal neutralios fiskalinės politikos krypties prielaidą). Tai leidžia daryti prielaidą, kad fiskalinė politika visada atlieka anticiklinį vaidmenį, t. y. arba remia gamybos apimties atotrūkio mažėjimą, arba mažina jo didėjimą. Jeigu pagal neutralios fiskalinės politikos prielaidą matyti, kad gamybos apimties atotrūkis keičia kryptį į priešingą, tuomet nustačius stabilizavimo tikslą gamybos apimties atotrūkio sumažėjimas apribojamas ties 100 %, taip išvengiant procikliškumo.

Raudoni kryželiai rodo planuojamus struktūrinio pirminio balanso pokyčius, kuriuos valstybės narės nurodė savo 2017 m. biudžeto planų projektuose, o Komisija perskaičiavo taikydama bendrai sutartą metodiką pagal potencialią gamybos apimtį. Žali taškai rodo struktūrinio pirminio balanso pokytį pagal Komisijos 2017 m. pavasario prognozę, kuri parengta pagal nesikeičiančios politikos prielaidą.



3. Biudžeto planų projektų apžvalga

Komisijos nuomonėse dėl BPP daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip laikomasi SAP ir tuo pagrindu pateiktų rekomendacijų. Valstybėms narėms, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra (PDP), skirtose Komisijos nuomonėse įvertinama pažanga, padaryta taisant perviršinio deficito padėtį, kiek tai susiję tiek su nominalaus deficito, tiek su struktūrinių pastangų tikslais. Valstybėms narėms, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis, skirtose Komisijos nuomonėse vertinama, kaip jos atitinka vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą arba kokią pažangą padarė siekdamos savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų, taip pat ar laikosi skolos taisyklės, siekiant patikrinti, ar planai atitinka SAP ir Tarybos 2017 m. liepos 11 d. pateiktas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas.

Visos programoje nedalyvaujančios euro zonos valstybės narės savo BPP pateikė laiku, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 473/2013 6 straipsniu. Vadovaudamosi dviejų dokumentų rinkinio elgesio kodekso nuostatomis dvi šalys, Austrija ir Vokietija, pateikė pagal nesikeičiančios politikos scenarijų parengtus BPP, nes jose veikė laikinosios vyriausybės. Tikimasi, kad naujosios vyriausybės visą BPP pateiks, kai tik pradės kadenciją. Ispanija taip pat pateikė pagal nesikeičiančios politikos scenarijų parengtą BPP, nors šalies vyriausybė nėra laikina. 2017 m. spalio 27 d. raštu Komisija paragino Ispaniją kuo greičiau pateikti atnaujintą BPP. Kadenciją baigianti Nyderlandų vyriausybė BPP pateikė laiku, o kadenciją pradedanti vyriausybė BPP papildė informacija apie naujas priemones. Į papildymą neįtrauktos lentelės, kurios atitiktų Elgesio kodekso reikalavimus, todėl valdžios institucijos turėtų nedelsdamos pateikti atnaujintas lenteles.

Nė vieno BPP atveju nebuvo nustatyta, kad tai būtų „itin rimtas [SAP nustatytų] įpareigojimų nevykdymo atvejis“, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 473/2103 7 straipsnio 2 dalyje. Vis dėlto keli pateikti planai kelia susirūpinimą. 2017 m. spalio 27 d. Komisija nusiuntė raštus Belgijai, Prancūzijai, Italijai ir Portugalijai, kuriuose paprašė papildomos informacijos ir pateikė kelias su biudžeto plano projektu susijusias preliminarias pastabas. Spalio mėn. pabaigoje atitinkamos valstybės narės į šį prašymą atsakė. Į raštuose pateiktą informaciją atsižvelgta Komisijos atliktame biudžeto pokyčių ir rizikos vertinime. Italijos atveju susirūpinti verčia 130 % BVP viršijantis skolos santykis. Gerėjančios makroekonominės ir finansinės sąlygos suteikia unikalią progą paspartinti valdžios sektoriaus skolos mažinimą. Vis dėlto reikia daugiau informacijos apie vyriausybės bendrą strategiją ir konkrečius žingsnius, kuriais planuojama užtikrinti tvirtą skolos santykio mažėjimo tendenciją, kuri užtikrintų, kad būtų laikomasi skolos kriterijaus. 2017 m. fiskalinė perspektyva vis dar labai neaiški, todėl Komisija ketina 2018 m. pavasarį iš naujo įvertinti Italijos atitiktį skolos kriterijui, remdamasi 2017 m. rezultatų duomenimis ir galutiniu biudžetu, kurį parlamentas turi priimti 2017 m. gruodžio mėn.

2a ir 2b lentelėse apibendrinami atskirų valstybių narių BPP vertinimai remiantis lapkričio 22 d. Komisijos priimtomis nuomonėmis ir pateikiamas pažangos vykdant fiskalines struktūrines reformas vertinimas. Šie vertinimai pagrįsti Komisijos 2017 m. rudens prognoze. Kad būtų lengviau lyginti, planų vertinimas apibendrinamas pagal tris plačias kategorijas, kurios turi skirtingas reikšmes priklausomai nuo to, ar valstybei narei taikoma PDP.

·Atitinka. Pagal Komisijos prognozę biudžeto planų vykstant nacionalinei biudžeto procedūrai pritaikyti, kad 2018 m. biudžetas atitiktų SAP taisykles, nereikia.

·Iš esmės atitinka. Remiantis Komisijos prognoze dėl 2018 m. tikimasi, kad BPP bus iš esmės užtikrintas SAP taisyklių laikymasis.

Valstybės narės, kurioms taikoma PDP: nors Komisijos prognozėje dėl 2018 m. numatoma, kad tarpinis nominalaus deficito tikslas bus pasiektas arba kad perviršinio deficito padėtis bus ištaisyta laiku, fiskalinių pastangų lygis, palyginti su rekomenduojamu lygiu, yra akivaizdžiai nepakankamas, todėl gali būti nesilaikoma PDP rekomendacijos.

Valstybės narės, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: Komisijos prognozėje dėl 2018 m. numatomas tam tikras nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio tikslo arba jam pasiekti skirto koregavimo plano, tačiau, palyginti su reikalavimu, nukrypimas nuo rekomenduojamo koregavimo nebus didelis. Pagal vertinimą šios valstybės narės laikosi skolos mažinimo kriterijaus, jei jis taikomas.

·Gali neatitikti. Remiantis Komisijos prognoze dėl 2018 m., BPP greičiausiai nebus užtikrintas SAP taisyklių laikymasis.

Valstybės narės, kurioms taikoma PDP: Komisijos prognozėje dėl 2018 m. numatoma, kad rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis arba tarpinis nominalaus deficito tikslas nebus pasiektas arba kad perviršinio deficito padėtis nebus ištaisyta laiku.

Valstybės narės, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: Komisijos prognozėje dėl 2018 m. numatoma, kad bus labai nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo arba jam pasiekti skirto reikalaujamo koregavimo plano ir (arba) nebus laikomasi skolos mažinimo kriterijaus, jei jis taikomas.

Nė viena valstybė narė nepaprašė papildomo lankstumo pagal Bendrai sutartą poziciją dėl lankstumo taikant Stabilumo ir augimo paktą, kurią 2016 m. vasario 12 d. patvirtino Taryba. Primenama, kad 2017 m. Taryba leido taikyti lankstumą Suomijai, Latvijai ir Lietuvai pagal struktūrinės reformos išlygą, o Suomijai taip pat pagal investicijų išlygą. Suomijai lankstumas suteiktas, atsižvelgiant į įgyvendinamas svarbias struktūrines reformas, turinčias teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, ir į nacionalines išlaidas projektams, kuriuos ES bendrai finansuoja iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų. Latvijai lankstumas suteiktas dėl sveikatos priežiūros reformos. Lietuva naudojasi lankstumu, atsižvelgiant į svarbias struktūrines darbo rinkos ir pensijų sistemos reformas, turinčias teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui.

Kelios valstybės narės paminėjo padidėjusio atvykstančių pabėgėlių srauto ir papildomų saugumo priemonių poveikį biudžetui. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas leidžiama laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų užtikrintos lėšos tokioms papildomoms išlaidoms, jeigu pabėgėlių srautas, taip pat grėsmės saugumui, yra išskirtiniai įvykiai, jų poveikis viešiesiems finansams yra reikšmingas ir nebūtų pažeistas tvarumas. Komisija 2015 ir 2016 m. svarstė laikino nuokrypio taikymo galimybę (Belgijai, Italijai, Austrijai, Slovėnijai ir Suomijai) dėl su pabėgėliais susijusių išlaidų. 2017 m. Austrijai, Italijai ir Slovėnijai ex ante leista taikyti papildomą nuokrypį dėl su pabėgėliais susijusių išlaidų. Nors su pabėgėliais susijusios išlaidos taip pat minimos Italijos 2018 m. BPP ir atsakyme į Komisijos prašymą paaiškinti Italijos planuojamas fiskalines pastangas, papildomo lankstumo prašyta nebuvo. Lankstumas dėl su saugumu susijusių išlaidų 2016 ir 2017 m. suteiktas Belgijai, Italijai ir Austrijai; 2018 m. BPP papildomo lankstumo neprašyta. Komisija galutinį vertinimą, be kita ko, reikalavimus atitinkančių sumų, atliks remdamasi stebėtaisiais duomenimis; juos valdžios institucijos pateiks 2018 m. pavasarį. 2017 m. pavasarį Komisija preliminariai laikė, kad dėl prevencinio investicijų plano, skirto nacionalinės teritorijos apsaugai nuo seisminės rizikos, poveikio biudžetui Italija atitinka reikalavimus, kad jai būtų galima leisti nuokrypį remiantis neįprasto įvykio išlyga. Šį poveikį biudžetui patvirtina 2018 m. BPP. Vis dėlto 2018 m. pavasarį nuokrypis bus ex post vertinamas iš naujo, remiantis Italijos valdžios institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis, visų pirma atsižvelgiant į su investicijų plano įgyvendinimu susijusį neapibrėžtumą.

Kai kurių valstybių narių (Kipro, Suomijos, Italijos ir Slovėnijos) 2017 m. gamybos apimties atotrūkio rodikliai, apskaičiuoti taikant bendrai sutartą metodiką, yra susiję su ypatingu neapibrėžtumu, kaip rodo Komisijos tikėtinumo vertinimo priemonė. Tokiais atvejais, atsižvelgdama į 2016 m. balandžio mėn. Amsterdame vykusiame neformaliame ECOFIN tarybos posėdyje pateiktą prašymą patobulinti metodiką, vertindama BPP Komisija išsamiau išanalizavo gamybos apimties atotrūkio įverčius pagal vadinamąjį riboto vertinimo metodą. Komisijos taikytas metodas yra toks pat, kaip ir taikytas vertinant 2017 m. biudžeto planų projektus ir 2017 m. stabilumo ir konvergencijos programas. Dėl Kipro ir Suomijos Komisija, atsižvelgusi į visus svarbius veiksnius, neturėjo pakankamo pagrindo nukrypti nuo įverčių, apskaičiuotų taikant bendrą metodiką, nors tikėtinumo vertinimo priemonė parodė ypatingo neapibrėžtumo požymių. Riboto vertinimo metodą taikant Italijai būtų padaryta išvada, kad gamybos apimties atotrūkis yra neigiamas, palyginti su teigiamu gamybos apimties atotrūkiu, apskaičiuotu taikant bendrą metodiką. Dėl Slovėnijos nustatyta, kad dėl labiau tikėtino įverčio 2018 m. ji priartėtų prie ribos tarp palankių ir įprastų ekonominių sąlygų. Nė vienai iš šių dviejų valstybių narių ši išvada neturėtų poveikio prevencinės dalies reikalavimų laikymuisi. Taigi ji nedarytų poveikio jų BPP vertinimui.