LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.3.8 
SEK(2011) 280 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
Lydimasis dokumentas 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
  
2011 m. Europos efektyvaus energijos vartojimo planas  
 
   
SEK(2011) 277 galutinis SEK(2011) 275 galutinis SEK(2011) 276 galutinis SEK(2011) 278 galutinis SEK(2011) 279 galutinis 
KOM(2011) 109 galutinis 
 
LT 2   LT 2020 m. Europa gali sumažinti pirmin ės energijos suvartojim ą 20 % vien taikydama 
rentabilias1 energijos taupymo priemones. Tai pad ėtų padidinti ES ūkio konkurencingum ą, 
kurti darbo vietas ir suteikti nauj ų verslo galimybi ų. Sumažėtų ES piliečių energijos s ąskaitos, 
todėl sumažėtų namų ūkių, susidurian čių su energijos nepritekliaus problema. Be to, 
efektyvus energijos vart ojimas reiškia geresn į energijos ištekli ų naudojim ą ir mažesn ę 
priklausomyb ę nuo importo. Užtikrinus mažesn į energijos suvartojim ą, taip pat b ūtų mažiau 
išmetama CO 2 ir kitų kenksming ų teršalų, sumažėtų poveikis ekosistemai ir b ūtų užtikrinta 
geresnė žmonių gyvenimo kokyb ė. Efektyvus energijos vartoj imas ir energijos taupymas 
naudingas visam ES ūkiui, valstyb ėms narėms, įmonėms ir privatiems asmenims. 
1. KOKIA PROBLEMOS ESM Ė? 
2007 m. pavasario Vadov ų Taryboje ES valstybi ų ir vyriausybi ų vadovai pabr ėžė, kad būtina 
didinti ES energijos vartojimo efektyvum ą, kad, palyginti su 2020 m. prognoz ėmis, ES 
energijos b ūtų suvartojama 20 % mažiau2.  
Tačiau ES daroma pažanga nepakankama , kad būtų pasiektas min ėtas rentabilus energijos 
taupymo rodiklis. Remiantis PRIMES 2009 efek tyvaus energijos vartojimo scenarijumi, 
energijos paklausa nustos nuolat did ėti, tačiau vartojimas, palyginti su ankstesn ėmis 
prognozėmis, 2020 m. sumaž ės tik maždaug 9 %. Todėl, jei ES ned ės dvigubai daugiau 
pastangų efektyvaus energijos vartojimo srityje, nebus pasiektas 20 % planinis rodiklis ir 
nebus užtikrinta visa galima nauda ūkiui, visuomenei ir aplinkai.   
Nepakankamos pažangos priežas tys yra rinkos nepakankamumas (tokie kaip nepakankamai 
aiškūs sprendimai d ėl kainų, skirtingi interesai, asimetriška informacija, rink ų nebuvimas ar 
nepakankamai suformuotos rinkos ir didel ės pradinės sąnaudos) ir reguliavimo problemos 
(tokios kaip išsami ų politikos sistem ų nebuvimas, menkas vykdymo užtikrinimas ir 
nepakankamas veiksm ų užmojis). Dar vienas išš ūkis – grįžtamasis poveikis; ta čiau šią 
problemą ES lygmeniu spr ęsti sunku, nes ji susijusi su atskir ų žmonių elgesiu ir laisvu 
pasirinkimu. 
2. ESAMŲ POLITIKOS PRIEMONI Ų NEPAKANKA  
Siekiant šalinti pirmiau min ėtas kliūtis ir pasinaudoti efektyva us energijos vartojimo 
privalumais, ES ir nacionaliniu lygmeniu pr iimta keletas politikos priemoni ų.  
2006 m. Efektyvaus energijos vartojimo veiksm ų plane (EEVVP) numatyta išsami ES 
lygmens  85 politikos priemoni ų sistema; ja remiantis priimta daugiau kaip 20 teis ės 
priemonių ir įvairių privalomos teisin ės galios neturin čių iniciatyv ų. Remiantis EEVVP 
vertinimu, dauguma priemoni ų įgyvendintos arba įgyvendinamos. EEVVP tikslas pasiektas – 
ši priemon ė tapo svarbiu veiksniu priimant plataus užmojo politikos priemon ės ES, 
nacionaliniu ir vi etos lygmeniu. Ta čiau EEVVP nebuvo numatyta išnaudoti visas energijos 
taupymo galimybes, tod ėl jį reikia atnaujinti. 
                                                 
1 Pavyzdžiui, Fraunhofer ISI  et al.  2009 m. – Energijos taupymo potencialo ES valstyb ėse narėse, šalyse 
kandidatėse ir EEE šalyse tyrimas. Efekty vaus energijos vartojimo veiksm ų planas: Poveikio 
vertinimas, SEC(2006) 1174. S. Le chtenböhmeris ir S. Thomas, Vupe rtalio institutas. 2005 m. –ES 
paklausos srities efektyvaus energijos vartojimo galimyb ės laikotarpio viduryje. 
2 7224/1/07, REV 1. 
LT 3   LT Keletas politikos priemoni ų priimta ir valstybių narių lygmeniu, ta čiau jų nepakaks, kad b ūtų 
užtikrinta reikiama pažanga. Pi rmuosiuose nacionaliniuose efek tyvaus energijos vartojimo 
veiksmų planuose (NEEVVP), privaloma tvar ka pateiktuose pagal Energetini ų paslaugų 
direktyvą, išsamiai apib ūdinama daugelis politikos priemoni ų, kurių valstybės narės ėmėsi, 
siekdamos išnaudoti efektyvaus energijos va rtojimo ir energijos taupymo galimybes3. 
Komisijos atliktame NEEVVP vertinime nustatyta kiekvienos valstyb ės narės pažanga. Prieita 
prie išvados, kad daugelyje NEEVVP jau nustatytos darnios ir išsamios tarpini ų ir bendrų 
planinių rodiklių įgyvendinimo strategijos, ta čiau kai kuriuose planuose tr ūksta nuoseklumo ir 
pateikiamos tik atskiros efektyvaus energijos vartojimo skatinimo priemon ės.  
3. ES TENKA SVARBUS VAIDMUO  
ES teisė imtis veiksm ų efektyvaus energijos vartojimo ir energijos taupymo srityje nustatyta 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 194 straipsnio 1 dalyje. Nors didel ė atsakomyb ės 
dalis tenka valstyb ėms narėms, ES teisė imtis veiksm ų nustatyta atsižvelgiant į efektyvaus 
energijos vartojimo ir energijos taupymo reikšm ę įgyvendinant ES  klimato kaitos, 
energijos tiekimo saugumo, konkurencing umo ir aplinkos apsaugos tikslus . Norint 
įgyvendinti šiuos tikslus, b ūtini koordinuoti veiksmai ir darni efektyvaus ener gijos vartojimo 
ir energijos taupymo politika. Tod ėl ES tenka tam tikras vaidmuo imantis veiklos, kuria 
siekiama: 
– nustatyti minimalius reikalavimus sr ityse, kuriose vidaus rinka gali b ūti iškreipta, jei 
valstybės narės priemoni ų imtųsi atskirai;  
– sukurti bendr ą sistemą, kuri tapt ų darnių ir viena kit ą stiprinan čių priemoni ų pagrindu, ir 
kartu numatyti, kad valstyb ės narės ir toliau pa čios turėtų skaidriai ir palyginamai nustatyti, 
kokių konkrečių rezultatų reikėtų siekti;  
– sukurti sistem ą, kad būtų galima keistis geriausia patirtimi ir skatinti geb ėjimų kūrimą;  
– naudoti ES priemones efektyviam energijos va rtojimui skatinti (pvz., skiriant finansavim ą) 
ir efektyvaus energijos vartojimo nuostatas įtraukti į kitas politikos sritis;  
– tarptautiniu mastu informuoti apie ES, ka ip vienos iš šios srities pradininki ų, veiklą – tai 
būtų naudinga ir ES įmonėms.  
4. SVARBIAUSI POLITIKOS TIKSLAI  
ES vadov ų nustatytas bendras ES politikos tiksl as – ES didinti energijos vartojimo 
efektyvum ą, kad, palyginti su 2020 m. prognoz ėmis, ES energijos b ūtų suvartojama 20 % 
mažiau, kaip apskai čiuota Komisijos Žaliojoje knygoje ap ie energijos vartojimo efektyvum ą4. 
Šis tikslas atitinka bendr ą ES energetikos politik ą. Efektyvesnis energijos vartojimas – vienas 
iš svarbiausi ų naujos 2020 m. Europos en ergetikos strategijos aspekt ų5. 
                                                 
3 Iš pradži ų NEEVVP tur ėjo būti pateikti 2007 m. viduryje, ta čiau daugelis j ų pavėlavus pateikti iki 
2008 m. vidurio. 
4 COM(2005) 265. 2020 m. b ūtų sutaupyta 370 Mtne pirmin ės energijos, palyginti su pagrindiniu 
scenarijumi, pagal kur į apskaičiuotas pirmin ės energijos vartojimo lygis. Pagrindinis scenarijus 
atnaujintas 2007 m., siekiant atsižvelgti į dvi naujas valstybes nares.  
5 COM(2010) 639 galutinis. 
LT 4   LT Apskritai efektyvus energijos vartojimas pa deda vykdyti platesnes iniciatyvas, kuriomis 
siekiama įgyvendinti klimato kaitos po litikos tikslus ir ska tinti ekonomikos atsigavim ą ir 
pažangų, tvarų ir integracin į augimą, kaip apibr ėžta dokumente „2020 m. Europa. Pažangaus, 
tvaraus ir integracinio augimo strategija6.  
5. ANALITINIS POŽI ŪRIS  
Šio poveikio vertinimo tikslas – išnagrinėti esamų politikos priemoni ų įgyvendinimo 
laimėjimus ir sunkumus  ir energijos vartojimo tendencijas, taip pat įvertinti, ar yra 
galimybių ES lygmeniu imtis papildom ų veiksmų.  
Rengiant analiz ę atsižvelgta į tai, kiek išsamus pats poli tikos dokumentas. Atsižvelgiant į tai, 
kad ateityje bus rengiamos konkre čios priemon ės ir kad prireikus su jomis bus pateikiami 
poveikio vertinimai, vertinimas iš esm ės buvo kokybinis. Ta čiau, kai įmanoma, pateikti 
kiekybiniai panaši ų politikos priemoni ų pavyzdžiai arba bendras kiekybinis galimo poveikio 
vertinimas.  
Analizėje visų pirma aptarta, kaip geriausia spr ęsti efektyvaus energi jos vartojimo klausim ą 
ES lygmeniu, taip pat kokios ES politikos priemon ės reikalingos valstybi ų narių taupymo 
galimybių įgyvendinimo veiksmams paremti.  
Išnagrinėti trys pagrindiniai politikos variantai: i) nustatomi tik planiniai rodikliai, o reikiam ų 
politikos priemoni ų rinkinį rengia valstyb ės narės; ii) nenustatoma joki ų planinių rodiklių, 
tačiau parengiamos išsamios ES politikos priemon ės, o valstyb ės narės raginamos jas 
įgyvendinti ir (arba) pa pildyti; iii) valstybi ų narių lygmeniu kuriama išsami politikos sistema 
(įskaitant tikslus ir (arba) pl aninius rodiklius), o ES pareng ia politikos priemones valstybi ų 
narių veiksmams paremti. 
Po to buvo nagrin ėjamos kiekvienam sektoriui (t. y. gyvenamajam ir paslaug ų, transporto, 
pramonės ir energetikos) taikomos įvairios politikos priemon ės (t. y. savanoriškos, 
reglamentavimo, finansavimo, informuotumo didini mo ir mokymo), siekiant nustatyti, ar j ų 
taikymas ES lygmeniu reikalingas, kad b ūtų pasiekti konkret ūs sektorių politikos tikslai. 
Geriausi variantai buvo atrenkami atsižvelgiant į pažangą, padarytą įgyvendinant esamas 
politikos priemones, likusi ų kliūčių vertinimą, naudą ES, galim ą poveikį, efektyvum ą, našumą 
ir darnum ą.  
6. IŠVADOS . SIŪLOMA NAUJA POLITIKOS SISTEMA  
Siūlomas bendras poži ūris į taikytiną politiką 
Labai svarbu, kad valstybi ų narių lygmeniu b ūtų parengtas darnus politikos priemoni ų 
rinkinys ir nustatyti aišk ūs, paprasti ir kiekybiškai įvertinami tikslai. Gerai suderintas ES 
lygmens priemones valstyb ės narės galėtų naudoti kaip b ūtiną sistemą, kuria remdamosi jos 
galėtų imtis tolesni ų veiksmų. Komisija gal ėtų pasiūlyti kiekvienam sektoriui numatyti atskir ų 
priemonių, kurios sudaryt ų bendrą sistemą, ir padėti valstyb ėms narėms rengti savo 
priemones.  
Vadovaujantis tokiu poži ūriu būtų galima išnaudoti galimyb ę imtis rentabili ų veiksmų ir 
šalinti didži ąsias kliūtis, tokias kaip politikos susiskaidymas, nepakankami politiniai 
                                                 
6 COM(2010) 2020 galutinis. 
LT 5   LT įsipareigojimai ir nepakankamai nusp ėjama politika. Tai pad ėtų užtikrinti, kad b ūtų 
nagrinėjama galima įvairių politikos priemoni ų sąveika.  
Be to, Komisija gal ėtų įvertinti, kaip kuo geriau nusta tyti tikslus, taip pat toki ų tikslų sąveiką 
su kitomis politikos priemon ėmis (ypa č klimato srities planiniais rodikliais). Ji gal ėtų 
pasiūlyti, kad NEEVVP tapt ų vienu iš svarbiausi ų dokument ų. Patobulintas ir išpl ėstas 
(visiems paklausos ir pasi ūlos sektoriams taikomas) naci onalinis efektyvaus energijos 
vartojimo veiksm ų planas gal ėtų padėti užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumui 
politiniu lygmeniu b ūtų skiriamas didelis d ėmesys, be to, jis gal ėtų tapti viso proceso 
pagrindu. Siekiant už tikrinti aktyvesn į vietos valdžios institucij ų dalyvavim ą, siūloma toliau 
taikyti sėkmingą Komisijos remiam ą Merų pakto model į, kad dalyvaujama b ūtų vis aktyviau 
ir kad būtų išnaudojamos dalyvavimo teikiamos galimyb ės. 
Siūlomi veiksmai gyvenamajame ir paslaug ų sektoriuose 
Analizėje prieita prie išvados, kad, norint spr ęsti nepakankamo pastat ų renovacijos masto 
problemą, nebūtina toliau stiprinti dabartin ę pastatams taikomos politikos sistem ą (variantas 
A3a), nes naujausi teis ės sistemos (ypa č Pastatų energinio naudingumo direktyvos) pakeitimai 
jau pakankamai plataus užmojo, tod ėl dėmesys tur ėtų būti sutelktas į jos taikym ą Tai 
netaikoma produkt ų reikalavimams. Siekiant užtikrinti aktyvesn į efektyviu energijos 
vartojimu grindžiam ų produktų diegimą, ekologinio projektavimo ir energijos suvartojimo 
etikečių taikymo mastai gal ėtų būti toliau ple čiami, kad b ūtų įtraukta daugiau produkt ų 
grupių, ypač paslaugų sektoriuje, taip pat kai kurios st atybos medžiagos (pvz., langai) (A3b). 
Tai dar labiau pad ėtų kurti efektyviu energijos vartojimu grindžiam ų produktų ir medžiag ų 
rinkas. 
Finansavimui taikomos priemon ės būtų labai svarbios siekiant spr ęsti lėšų didelėms 
išankstinėms sąnaudoms padengti tr ūkumo problem ą, taip pat iš dalies spr ęsti skirting ų 
nuomotoj ų ir nuominink ų interesų problem ą. Riboti ES lygmens finansiniai ištekliai vis ų 
pirma gal ėtų būti skirti techninei paramai valstyb ėms narėms ir vietos valdžios institucijoms, 
taip pat užtikrinant param ą, susijusią su rizikos pasidalijimu ir ga rantijomis projektams (A4a). 
Ekonomikos kriz ės sąlygomis negalima tik ėtis, kad daug papildom ų viešojo sektoriaus l ėšų 
būtų skiriama efektyviam en ergijos vartojimui, tod ėl labai svarbu, kad šiomis priemon ėmis 
būtų siekiama geriau panaudoti tre čiųjų šalių finansavim ą. Privačių investuotoj ų dalyvavim ą 
galėtų dar labiau paskatinti energetikos įmonėms nustatomi energijos taupymo įpareigojimai 
(D3d) ir parama energetikos paslaug ų įmonių plėtrai (D5). Be to, manoma, kad b ūtų naudinga 
teikiant viešojo finansavimo param ą nustatyti tam tikras efektyvaus energijos vartojimo 
sąlygas (A4b). 
Pripažįstama, kad nuolatinis kvalifikuotos statyb ų darbo jėgos trūkumas, susidarantis d ėl to, 
kad rinkos neišpl ėtotos, yra viena iš pagrindini ų netechnologini ų ir nefinansini ų kliūčių 
siekiant užtikrinti optimali ą pastatų energetin ę renovacij ą ar pastatuose įrengti prietaisus. Ši ą 
problemą būtų galima spr ęsti ES lygmeniu valstyb ėms narėms teikiant reikiamas priemones 
(pvz., kuriant nacionalines kvalifikacijos pr ogramas, švietimo ir mokymo programas, 
akreditavimo ir sertifikavimo schemas) ir nus tatant keitimosi geriausia patirtimi sistemas. 
Be to, turint pakankamai ištekli ų, būtų naudingos ir gal ėtų būti įgyvendinamos informuotumo 
didinimo priemon ės (A5) ir aktyvesnio priva čių subjektų savanoriško dalyvavimo skatinimo 
priemonės (A2), kadangi ES vaidm uo yra ribotas ir už toki ų priemoni ų taikymą visų pirma 
būtų atsakingos valstyb ės narės ar vietos valdžios institucijos.  
LT 6   LT Siūlomi veiksmai transporto sektoriuje 
Numatoma, kad iki 2020 m. tr ansporto sektoriaus energ ijos suvartojimo augimas bus 
didžiausias iš vis ų sektorių. Siekiant išnaudoti likusias galimybes, b ūtina paremti per ėjimą 
prie efektyvesni ų transporto priemoni ų, rūšių ir naudojimo b ūdų. Tačiau, atsižvelgiant į tai, 
kad būsima baltoji knyga apie transport ą dar labiau paskatins sektoriaus per ėjimą prie mažai 
anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologij ų ir efektyvesn į išteklių naudojim ą, poveikio 
vertinime jokie variantai nenagrin ėjami.  
Siūlomi veiksmai pramon ės sektoriuje 
Nors pramon ės sektoriuje energijos va rtojimo efektyvumas išaugo labiausiai, vis dar esama 
galimybių gerinti pad ėtį. Įgyvendinant ES politikos priemones jau iš dalies sprendžiami tam 
tikri galimo sektoriaus pove ikio aplinkai aspektai. Tod ėl pramonės sektoriui taikomas tikslas 
– remti ši ų neišnaudot ų galimybi ų naudojim ą, toliau laikantis esam ų politikos priemoni ų 
(pvz., Apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistemos ir naujos Pramonini ų išmetamųjų teršalų 
direktyvos). Pagrindin ės sektoriaus kli ūtys – nėra aiškių sprendim ų dėl kainų, nepakankamas 
informuotumas ir mokymas (ypa č mažų ir vidutini ų įmonių), taip pat ilgalaikio politikos 
planavimo stoka – d ėl to sustipr ėja nuogąstavimai d ėl rizikos ir įmonių nenoras diegti 
investicijas. 
Išnagrinėjus galimus veikimo b ūdus, prieita prie išvados, kad gal ėtų būti kuriamos 
papildomos teis ės priemon ės, suderinamos su pirmiau min ėtu tikslu ir esama politika (C3). 
Todėl pagal Ekologinio projektavimo direktyv ą galėtų būti siūloma daugiau įgyvendinimo 
priemonių, kurios b ūtų taikomos pramon ės procesuose pla čiai naudojamiems produktams 
(tokiems kaip dideli siurbliai ar kr osnys). Pagal poreikius pritaikytiems įrenginiams ir 
sistemoms gal ėtų būti taikomi standartais pagr įsti bendri efektyvaus  energijos vartojimo 
reikalavimai. Be to, dideliems energijos vartotojams b ūtų galima nustatyti tam tikrus energijos 
valdymo reikalavimus (pvz., energijos vartojimo audit ą). MVĮ galėtų būti teikiami 
informacijos rinkiniai ir parama siekiant valdyti j ų energijos suvartojim ą (C5).  
Pramonės sektoriuje įgyvendinam ų projektų galėtų smarkiai padaug ėti, jei energetikos 
įmonėms būtų nustatyti energijos taupymo įpareigojimai (D3d) ir jei b ūtų skatinamos 
energetikos paslaug ų įmonės (D5).  
Informuotumo didinimo priemon ės (C4) ir aktyvesnis  savanoriškas priva čių subjektų 
dalyvavimas (C2) taip pat b ūtų naudingas ir gal ėtų būti įgyvendinamas, jei b ūtų pakankamai 
išteklių. Tačiau ES vaidmuo ribotas, o tokias priemones vis ų pirma taiko valstyb ės narės ar 
vietos valdžios institucijos.  
Siūlomi veiksmai energetikos sektoriuje 
Šiuo metu vidutinis gamybos paj ėgumų efektyvumas yra daug mažesnis nei tas, kuris 
užtikrinamas taikant geriausias turimas technologijas. Pagrindin ė priežastis – nepakankamai 
aiškūs sprendimai d ėl kainų, taikytina investicij ų sprendimams diegti naujus įrenginius ir 
atsisakyti sen ų. Trečiajame įgyvendinimo etape Apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistema 
turės tam tikr ą poveikį sprendžiant ši ą problemą įrenginių, kuriems sistema taikoma, diegimo 
srityje. Tod ėl nežinant konkretaus poveikio neder ėtų siūlyti papildom ų reguliavimo priemoni ų 
(D3a). Ta čiau, atsižvelgiant į tai, kad daug ėja mažų gamybos įrenginių, galėtų būti įvertintas 
poreikis nustatyti papildom ų reguliavimo priemoni ų dideliam j ų efektyvumui užtikrinti.  
Be to, nėra išnaudojamos visos liekamosios šilumo s naudojimo ar energijos regeneravimo 
galimybės. Analiz ėje teigiama, kad papildomos reguliavimo priemon ės bendrai šilumos ir 
elektros energijos gamybai ir centralizuoto šilumos tiekimo ir v ėsinimo įrenginių diegimui 
LT 7   LT skatinti gal ėtų būti kuriamos atlikus papildom ą analizę ir galbūt persvars čius pagrindin į šios 
srities politikos dokument ą (t. y. Termofikacijos direktyv ą) (D3b). 
Nacionalin ės reguliavimo institucijos gal ėtų labai pad ėti užtikrinti efektyvesn į energijos 
vartojimą tinkle, skatinti kurti pažangius tinklus, ta ip pat skatinti diegti pažangias matavimo 
sistemas, kurios suteikia galimyb ę spręsti pikinės energijos problemas ir optimaliai išnaudoti 
energijos pasi ūlą ir paklaus ą. Tai galima užtikrinti joms  suteikiant daugiau gali ų (D3c).  
Energetikos įmonės turi svarbios informacijos apie klient ų suvartojam ą energiją, tačiau nėra 
suinteresuotos jos naudoti klient ų energijos suvartojimui sumažinti, nes sumaž ėjus vartojimui 
sumažėtų tų įmonių pajamos. Pad ėtį būtų galima pakeisti nusta čius energijos taupymo 
įpareigojim ų schemas; taip b ūtų užtikrinta, kad trump ą laikotarp į šiek tiek padi dinus energijos 
sąskaitas būtų įgyvendintos rentabiliausios ilgalaik ės priemon ės (D3d). Geriausi b ūdai tai 
daryti turi b ūti nagrinėjami išsamiau. Kad b ūtų išvengta neigiamos s ąveikos su Apyvartini ų 
taršos leidim ų prekybos sistema, sertifikatais, kuriais  patvirtinama, kad en ergijos vartojimas 
sumažintas, Apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistemoje netur ėtų būti prekiaujama. 
Paprastai energetikos įmonių vadovai gerai žino savo įmonių galimybes taupyti energij ą. 
Tačiau energetikos paslaug ų įmonės yra tas konkretus subsektorius, kuriame b ūtų reikalinga 
papildoma parama tokiose srityse kaip informaci ja, gaires ir keitimasis geriausia patirtimi 
(D5). Be to, b ūtų galima apsvarstyti galimyb ę sudaryti savanoriškus susitarimus, kurie taip pat 
padėtų taupyti energij ą (D2). 
Ar numatyt ų priemoni ų pakaks 20 % tikslui pasiekti? 
Pagal siūlomus variantus suteikiama įvairių pagalbini ų priemoni ų, kurios pad ėtų aktyviau 
diegti energijos taupymo prie mones ir padidinti susijusi ą naudą, taip pat užtikrinti didesn į 
efektyvaus energijos vartojimo rink ų veiksmingum ą. Nebuvo įmanoma visus variantus 
įvertinti kiekybiškai, ta čiau remiantis kiekybiniais ve rtinimais ten, kur tai buvo įmanoma, 
galima teigti, kad turima daug galimybi ų panaikinti atsilikim ą taupymo srityje. Ta čiau 
konkretūs rezultatai priklausys nuo reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusi ų iniciatyv ų 
užmojo ir j ų įgyvendinimo spartos. Tod ėl laikotarpio vidurio vertinimas ir galimas plano 
atnaujinimas b ūtų labai svarb ūs siekiant užtikrinti t ęstines efektyvaus energijos vartojimo 
pastangas.