Komisijos komunikatas - Penktasis nacionalinis Europos bendrijos komunikatas pagal jt bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) (reikalaujama pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos 12 straipsnį) {SEK(2009)1652} /* KOM/2009/0667 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.12.3 KOM(2009)667 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS PENKTASIS NACIONALINIS EUROPOS BENDRIJOS KOMUNIKATAS PAGAL JT BENDRĄJĄ KLIMATO KAITOS KONVENCIJĄ (JTBKKK) (reikalaujama pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos12 straipsnį) {SEK(2009)1652} TURINYS 1. Santrauka 3 1.1. Nacionalinės aplinkybės 4 1.2. Aprašas 6 1.3. Politikos kryptys ir priemonės 6 1.4. Prognozės 7 1.5. Poveikis, pažeidžiamumas ir prisitaikymas 10 1.6. Finansiniai ištekliai ir technologijų perdavimas 11 1.7. Moksliniai tyrimai ir sistemingas stebėjimas 12 1.8. Švietimas, mokymas ir visuomenės informavimas 13 1. SANTRAUKA Tai 5-asis nacionalinis Europos bendrijos (EB) komunikatas, parengtas pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) 12 straipsnį. Jau daugelį metų EB ir jos 27 valstybės narės tiek atskirai, tiek kartu aktyviai kovoja su klimato kaita. Didelė pažanga padaryta 2008 m., kai buvo sutarta dėl bendro ir plačių užmojų EB politikos krypčių ir priemonių, skirtų energetikos ir klimato kaitos klausimams spręsti, rinkinio. Rinkinį sudaro pasiūlymai, kurie apima tokius klausimus kaip atsinaujinančiosios energijos, šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ATLPS), bendrų valstybių narių pastangų mažinti išmetamuosius teršalus sektoriuose, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, ir geologinio anglies dioksido saugojimo klausimus, ir jame nustatomi konkretūs 2020 m. tikslai. Be to, į rinkinį įtrauktas teisiškai privalomas įpareigojimas iki 2020 m. 20 % (palyginti su 1990 m. lygiu) sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Tuo pačiu metu, kai buvo sutarta dėl energetikos ir klimato kaitos teisės aktų rinkinio, priimtas reglamentas, kuriuo nustatomos naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normos, ir sutarta įpareigoti iškastinio kuro tiekėjus visoje kuro gamybos grandinėje sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Kiti svarbūs naujausi pokyčiai – aviacijos veikla įtraukta į ES ŠESD ATLPS ir priimta nauja direktyva, kuria siekiama skatinti netaršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių naudojimą. EB aktyviai įgyvendina politiką ir, siekdama reaguoti į besikeičiančias aplinkybes, nuolat kuria naujas politikos kryptis. Ši politikos raida grindžiama klimato sistemos tyrinėjimais, klimato kaitos poveikio nagrinėjimu ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos galimybių nustatymu. Keletas projektų skirti technologijoms ir strategijoms, kurios padėtų sumažinti išmetamąsias ŠESD konkrečiuose ekonomikos sektoriuose, tokiuose kaip energetika ir transportas. Pastebimas jau įgyvendinamos politikos poveikis – pavyzdžiui, nuo 2003 m. ES-27 valstybėse narėse po truputį mažėjo suvartojamos energijos kiekis vienam gyventojui. Per 1990–2007 m. laikotarpį taip pat sumažėjo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Nuo 1996 m. nuolat mažėjo pirminės energijos vartojimo intensyvumas. Be to, gerokai išaugo atsinaujinančios energijos vartojimas. Manoma, kad įgyvendindamos esamas priemones ir naudodamos Kioto protokole numatytus mechanizmus ES-15 valstybės narės pasieks Kioto protokole nustatytą tikslą. Įgyvendinant esamas priemones ES-15 valstybių narių numatomas išmetamųjų teršalų kiekis (išskyrus išmetamuosius teršalus, susidariusius dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą[1]) artėjant 2020 m. turėtų stabilizuotis ir siekti apytikriai 2010 m. lygį, o bendras ES-27 valstybių narių išmetamų teršalų kiekis turėtų truputį sumažėti ir iki 2020 m. vėl pasiekti 2005 m. lygį. Tačiau numatoma, kad įgyvendinus papildomas priemones ES-27 valstybių narių išmetamųjų teršalų iki 2020 m. ir toliau nuolat mažės – palyginti su 1990 m. lygiu, jų kiekis turėtų sumažėti 15 % (nors daugelio valstybių narių prognozėse dar neatsižvelgiama į visą naujai siūlomos klimato politikos poveikį). Dvidešimties valstybių narių pateikti žemės dirbimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės veiklos duomenys rodo, kad 1990–2007 m. laikotarpiu pašalintas iš esmės didesnis bendras teršalų kiekis. Tačiau dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą absorbuojamas bendras anglies dioksido kiekis iki 2020 m. turėtų greitai sumažėti ir vėl siekti 1990 m. lygį. Todėl iki 2020 m. gali išaugti bendras išmetamųjų ŠESD, susidarančių dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą, kiekis. Nors siekiant išvengti pavojingos klimato kaitos itin svarbu mažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, EB taip pat pripažįsta, kad dėl praeityje išmestų teršalų tam tikras poveikis yra neišvengiamas. Todėl EB vykdo tyrimus ir imasi veiksmų, kurie padėtų suprasti šį poveikį, kurti prisitaikymo priemones ir padėti besivystančioms šalims stiprinti jų gebėjimus spręsti klimato kaitos problemą. Vienas iš šių veiksmų – baltosios knygos, skirtos ateinančių metų EB politikos krypčiai apibrėžti ir taip labiau suderintai formuoti politiką, paskelbimas. Spręsdama klimato kaitos problemas ES imasi veiksmų ne tik savo viduje, bet taip pat yra tvirtai įsipareigojusi padėti besivystančioms šalims kovoti su skurdu ir siekti JT tūkstantmečio plėtros tikslų. Kova su klimato kaita – sudėtinė šios darbotvarkės dalis. Pastaraisiais metais vykdant įvairias iniciatyvas itin sustiprėjo konkretus bendradarbiavimas klimato kaitos srityje. Per paskutinius kelerius metus nuolat didėjo EB finansinė pagalba, skirta su klimato kaita susijusiems klausimams spręsti. EB pripažįsta visuomenės informavimo, švietimo ir mokymo klimato kaitos klausimais svarbą. Ruošiant šį komunikatą buvo surengtos 6 savaites trukusios konsultacijos, per kurias Europos organizacijų, susijusių su klimato kaitos darbotvarke, buvo paprašyta pateikti nuomonę. Gauti atsakymai padėjo geriau išdėstyti tam tikrą šiame komunikate pateiktą informaciją. Be to, buvo pateikta daug nuomonių dėl naujausios pažangos ES klimato politikos srityje. Nors daugumos pasisakiusiųjų nuomonė buvo teigiama, ypač dėl naujausio energetikos ir klimato kaitos teisės aktų rinkinio, kai kuriais klausimais išreikštas tam tikras susirūpinimas bei nurodytos sritys, kuriose, suinteresuotųjų šalių nuomone, reikėtų imtis tolesnių veiksmų. Dėl laikotarpio po 2012 m. EB susitarė vidutinės pasaulio temperatūros kilimą apriboti iki mažiau nei 2°C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra. Jei dabartinės teršalų išmetimo tendencijos nesikeis, ši riba gali būti peržengta jau 2050 m. Net jei vidutinės pasaulio temperatūros kilimas bus apribotas iki 2°C, norint prisitaikyti reikės įdėti daug pastangų. EB nuomone, kad būtų pasiekti šie tikslai, reikia veikti trimis kryptimis, kurias būtų galima įvardyti taip: tikslai bei veiksmai, finansavimas ir veiksmingos pasaulinės anglies dioksido rinkos sukūrimas. Tarptautinis susitarimas dėl laikotarpio po 2012 m. turi būti pakankamai didelių užmojų ir išsamus, jame turi būti numatyta, kad visos išsivysčiusios šalys prisiims panašius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, o besivystančios šalys imsis atitinkamų veiksmų išmetamiesiems teršalams riboti. Jei toks susitarimas bus pasiektas, EB yra tvirtai įsipareigojusi savo išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti nuo 20 % (kaip jau yra įsipareigojusi dabar) iki 30 %. Nacionalinės aplinkybės Gyventojai - Šiuo metu, po Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo 2007 m. sausio 1 d., ES sudaro 27 valstybės narės. Panašiai kaip nurodyta 4-ajame nacionaliniame komunikate, ES-27 valstybių narių gyventojų skaičius ir toliau augo apie 0,3 % per metus. Ekonomika - ES-27 valstybių narių BVP nuolat augo (apie 2,3 % nuo 1995 m. iki 2007 m.), ir jo augimą visų pirma lėmė spartus paslaugų sektoriaus augimas. Energetika - 1990–2007 m. bendras pirminės ir galutinės energijos suvartojimas augo (apie 0,5 % per metus), tačiau pastaraisiais metais jis stabilizavosi. - Kaip jau buvo pranešta 4-ajame nacionaliniame komunikate, ir toliau gaminant pirminį kuro mišinį vietoj anglies vis daugiau naudojamos dujos. Tačiau nuo 2002 m. imta dažniau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius (daugiausia vėją ir biomasę). - Nuo tada, kai paskelbtas 4-asis nacionalinis komunikatas, ES priklausomybė nuo importuojamo iškastinio kuro dar labiau padidėjo, o tai kelia susirūpinimą energetiniu saugumu. Transportas - Didesnį galutinės energijos suvartojimą daugiausia lėmė nuolat didėjanti energijos paklausa transporto sektoriuje. - Nuo 1990 m. tiek krovininio, tiek keleivinio transporto nuolat sparčiai daugėja. Pastebima, kad keleivinio transporto augimas pamažu pradeda nepriklausyti nuo ekonomikos augimo. Žemės naudojimas, žemės ūkis ir miškininkystė - 1990–2005 m. žemės ūkio paskirties žemės dalis daugelyje valstybių narių apskritai sumažėjo apie 10 %. Per tą patį laikotarpį miško plotų (išskyrus kitas miškingas vietoves) padaugėjo apie 8 %. Aprašas - 1990–2007 m. bendras ES-27 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekis (išskyrus išmetamuosius teršalus, susidariusius dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą) sumažėjo 9,3 %. Per tą patį laikotarpį bendras ES-15 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 4,3 %. Didžiausias santykinis pokytis įvyko tiek ES-27, tiek ES-15 valstybių narių atliekų tvarkymo sektoriuje, nes gerokai sumažėjo tvarkomuose sąvartynuose susidarančių CH4 dujų kiekis. - Per paskutinius penkerius metus ES-15 valstybėse narėse teršalų (išskyrus išmetamuosius teršalus, susidariusius dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą) išmesta vidutiniškai 3,1 % mažiau, palyginti su jų kiekiu baziniais metais. - Palyginti su 2006 m., 2007 m. ES-27 valstybėse narėse visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmesta 1,2 % mažiau, o ES-15 valstybėse narėse – 1,6 % mažiau. Tai daugiausia lėmė mažesnis namų ūkio ir paslaugų sektorių išmetamų CO2 dujų kiekis, nes 2007 m., palyginti su ankstesniaisiais metais, pasižymėjo šiltesniu oru, o dėl svyruojančių kuro kainų buvo perkamas kitų rūšių kuras (2007 m., palyginti su 2006 m. ir 2008 m.). Politikos kryptys ir priemonės - Siekiant bendrame energetikos ir klimato kaitos teisės aktų rinkinyje nustatytų tikslų, stiprinama daugelis esamų EB lygmens politikos krypčių ir priemonių. - EB įsipareigojo iki 2020 m. išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų sumažinti bent 20 %, palyginti su 1990 m., ir tvirtai įsipareigojo šį tikslą padidinti iki 30 %, jei bus pasiektas tinkamas tarptautinis susitarimas. - EB įsipareigojo siekti, kad iki 2020 m. 20 % bendros ES suvartojamos galutinės energijos (įskaitant elektrą, šildymą ir transportą) sudarytų iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta energija, ir kad 2020 m. bent 10 % visų rūšių transporto suvartojamo galutinio energijos kiekio sudarytų iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos dalis. - EB įsipareigojo iki 2020 m. bendrą suvartojamos pirminės energijos kiekį sumažinti 20 %, palyginti su tuo kiekiu, kuris būtų suvartotas nesiimant veiksmų. - Šiuo metu vyksta antrasis ES ŠESD ATLPS įgyvendinimo etapas (2008–2012 m.), kurio veiksmai patobulinti atsižvelgiant į pirmajame etape (2005–2007 m.) įgytą patirtį. Trečiajame etape numatoma toliau stiprinti ir plėsti sistemą, į ją įtraukiant aviacijos sektorių (jau nuo 2012 m.). - Be to, tarp naujausių pokyčių paminėtini nauji teisės aktai dėl išmetamųjų ŠESD mažinimo sektoriuose, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normų, transporto priemonių degalų gamybos ir dėl efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių. - Vienas svarbiausių EB prioritetų – 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje sėkmingai užbaigti tarptautines derybas dėl klimato kaitos. Prognozės - Pagal Kioto protokolą ES-15 valstybės narės įsipareigojo 2008 m.–2012 m. išmetamųjų teršalų vidutiniškai sumažinti 8 %, palyginti su baziniais metais išmestu kiekiu. Numatoma, kad 2010 m. ES-15 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekis bus 7,5 % mažesnis už baziniais metais išmestą kiekį (išmetamųjų teršalų kiekis baziniais metais sudaro 4 266 Mt, o naudojant esamas priemones jų išmetama 320 Mt mažiau). Numatoma, kad įgyvendinus papildomas priemones 2010 m. ES-15 valstybėse narėse išmetamųjų teršalų sumažės iki 9,2 %, palyginti su jų kiekiu baziniais metais (įgyvendinus papildomas priemones išmetamųjų teršalų kiekis, palyginti su baziniais metais išmestu teršalų kiekiu, sumažės dar 73 Mt). Todėl, atsižvelgiant į tikėtiną vidaus politikos ir priemonių poveikį, numatoma, kad 2010 m. ES-15 valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekis bus 1,2 procentinio punkto mažesnis už Kioto protokole 2010 m. nustatytą tikslą. - Prognozuojama, kad, jei ES valstybės narės įgyvendins ketinimą taikyti lanksčiuosius mechanizmus, per įsipareigojimų laikotarpį ES-15 valstybės narės įgis teisę papildomai išmesti 2,2 % (93 Mt) teršalų, ir bendras jų kiekis sudarys 94,2 % baziniais metais išmestų teršalų, o jei jos naudos anglies dioksido absorbentus, įgis teisę papildomai išmesti dar 1,0 % (42 Mt) teršalų, ir bendras jų kiekis sudarys 95,2 % baziniais metais išmestų teršalų. Be to, numatoma, kad ES ŠESD ATLPS dalyvaujantiems ūkio subjektams įsigijus kreditų, gautų taikant lanksčiuosius mechanizmus, per įsipareigojimų laikotarpį bus įgyta leidimų papildomai išmesti 1,4 % (61,2 Mt) teršalų, ir bendras jų kiekis sudarys 96,6 % baziniais metais išmestų teršalų. 1 paveikslas . 1990–2020 m. ES-15 valstybių narių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir prognozės (išskyrus išmetamuosius teršalus, susidariusius dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą) pagal „įgyvendinus priemones“ ir „įgyvendinus papildomas priemones“ scenarijus [pic] 2 paveikslas . ES-27 valstybių narių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir prognozės (išskyrus išmetamuosius teršalus, susidariusius dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą) pagal „įgyvendinus priemones“ ir „įgyvendinus papildomas priemones“ scenarijus [pic] Pastaba. Vertikaliosios ašies rodiklis žymi ES-15 išmetamųjų teršalų kiekį baziniais metais, t. y. 1990 m. išmestų CO2, CH4 ir N2O dujų kiekį ir 1995 m. išmestų F dujų kiekį (išskyrus Austriją, Prancūziją ir Italiją, kurių išmetamų F dujų baziniai metai – 1990 m.). Tai reiškia, kad vertė, kuria žymimi 1990 m. ES-15 valstybių narių išmetamieji teršalai, nėra visiškai lygi 100. Kadangi Kioto protokole nėra nustatyto bendro ES-27 valstybėms narėms keliamo tikslo, nei visoms valstybėms bendrų bazinių metų, vertikaliosios ašies rodiklis žymi 1990 m. ES-27 valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekį. - Atsižvelgiant į valstybių narių planus taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus, anglies dioksido absorbentus ir į ES ŠESD ATLPS poveikį, taip pat į vidaus priemonių poveikį, tikimasi, kad 2010 m. ES-15 valstybės narės savo tikslą viršys 5,8 procentinio punkto (numatomas išmetamųjų teršalų kiekis – 3677 Mt). - Atsižvelgiant į jau įgyvendintas priemones, numatoma, kad 2010 m. ES-27 valstybėse narėse ŠESD turėtų būti išmesta 9,7 % mažiau nei 1990 m., o atsižvelgiant taip pat į numatomas priemones, 2010 m. ŠESD turėtų būti išmesta 11,4 % mažiau nei 1990 m. - Šiuo metu numatoma, kad pagal „įgyvendinus esamas priemones“ scenarijų 2020 m. ES-27 valstybėse narėse teršalų bus išmesta 6,4 % mažiau nei 1990 m., o pagal „įgyvendinus papildomas priemones“ scenarijų – 14,3 % mažiau nei 1990 m., nors ES išmetamųjų teršalų kiekį siekia sumažinti 20 %, palyginti su 1990 m. Tačiau rengdamos savo prognozes daugelis valstybių narių (16) dar neatsižvelgė į ES 2020 m. klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinį. - 20 valstybių narių, rengdamos savo naujausias prognozes, neatsižvelgė į finansų krizės poveikį. Poveikis, pažeidžiamumas ir prisitaikymas - Nuo tada, kai paskelbtas 4-asis nacionalinis komunikatas, Europoje padaryta didelė pažanga vertinant klimato kaitos poveikį ir kuriant prisitaikymo prie klimato kaitos politiką. - 2007 m. paskelbtoje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) 4-joje vertinimo ataskaitoje pateikta akivaizdžių įrodymų, kad klimato kaitą lemia dėl žmogaus veiklos išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Ši ataskaita tapo nauju postūmiu Europoje vykdyti klimato kaitos mokslinius tyrimus ir vystyti politiką šioje srityje. Europos mokslininkų įnašas į šį darbą didžiulis – jie rėmė vykdomą veiklą ir pateikė naujų mokslinių įrodymų, kurie buvo panaudoti rengiant vertinimą. - Pastebėta, kad nuo tada, kai paskelbta TKKK 4-oji vertinimo ataskaita, pokyčiai paspartėjo. Europos aplinkos agentūros, EB Jungtinio tyrimų centro (JTC Aplinkos apsaugos ir tvarumo instituto) ir pagal Bendrąją mokslinių tyrimų programą EB finansuojamų projektų ataskaitose pateikta naujų įrodymų, kad klimato kaitos padariniai bus labai jaučiami visoje Europoje ir už jos ribų. Siekiant gerinti mūsų supratimą apie prisitaikymą, finansuojama daugelis naujų mokslinių tyrimų programų. - EB ėmė labiau suderintai kurti politiką ir paskelbė Baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, kurios tikslas – apibrėžti ateinančių metų EB politikos kryptis. Šiuo metu EB kuria prisitaikymo prie klimato kaitos sistemą, kuri padėtų sumažinti ES pažeidžiamumą klimato kaitos poveikiui. Šia programa siekiama papildyti ES valstybių narių veiksmus ir juos sustiprinti. Baltoji knyga dėl prisitaikymo prie klimato kaitos paskelbta 2009 m. balandžio mėn. - Siekdama paremti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie klimato kaitos, EB įgyvendina daugelį iniciatyvų. Pavyzdžiui, dalyvaudama 2007 m. sukurtame Pasauliniame klimato kaitos aljanse, kurio tikslas – stiprinti EB ir besivystančių šalių bendradarbiavimą, EB atnaujino savo įsipareigojimą įtraukti klimato kaitos klausimus į vystomąjį bendradarbiavimą. Be to, pasitelkus šį aljansą mažiausiai išsivysčiusioms šalims bei mažoms besivystančioms salų valstybėms teikiama techninė bei finansinė pagalba prisitaikant prie klimato kaitos. - Europos Komisija kuria Europos naujausios ir su pažangiausiais pasiekimais susijusios „informacijos koordinavimo mechanizmą“ – IT priemonę ir duomenų bazę apie klimato kaitos poveikį, pažeidžiamumą ir gerąją prisitaikymo prie klimato kaitos patirtį. - Prisitaikyti prie klimato kaitos trukdo didelis neaiškumas dėl būsimų vietos klimato sąlygų – kritulių, saulės šviesos, temperatūros. Šiems neaiškumams sumažinti būtina ilgalaikė darni planetos stebėjimo sistema. EB tokią sistemą kuria įgyvendindama Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos iniciatyvą[2] ir Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą[3]. Finansiniai ištekliai ir technologijų perdavimas - Nuo tada, kai paskelbtas 4-asis nacionalinis komunikatas, klimato kaitos projektai pagal jų pobūdį pradėti skirstyti tiksliau ir smulkiau, kad būtų galima geriau suprasti, kokia finansinė pagalba skiriama skirtingai su klimato kaita susijusiai veiklai. Be to, siekiant nustatyti su klimato kaita susijusius projektų elementus vis dažniau naudojami Rio rodikliai (angl. Rio markers ). - EB finansinė pagalba[4] pagal išorės bendradarbiavimo programos vystymosi projektus, susijusius su klimato kaita besivystančiose šalyse, nuolatos didėjo – nuo 160 mln. EUR (2004 m.) iki 318 mln. EUR (2007 m.)[5]. Šie projektai nėra vykdomi pagal švarios plėtros mechanizmą. - Prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai tampa vis svarbesni. Tai rodo vis daugiau šiai sričiai skiriamų finansinių išteklių[6]. - 2009 m. rugsėjo 10 d. priimtame komunikate „Tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo didinimas. Europos pasiūlymai Kopenhagos susitarimui“ pristatomas planas, pagal kurį būtų proporcingai didinamas tarptautinis finansavimas, kuris padėtų besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita. Komunikate pripažįstama, kad finansavimo klausimas yra svarbiausias Kopenhagoje siekiant plačių užmojų susitarimo. - Siekiant paremti vis didesnes pastangas spręsti klimato kaitos klausimus sukurta daug naujų finansavimo mechanizmų ir iniciatyvų, tokių kaip Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių fondas, Pasaulinis klimato kaitos aljansas ir ES ir AKR šalių energijos programa. Nors pastarąja siekiama kitų tikslų, ji taip pat vaidina svarbų vaidmenį kovoje su klimato kaita. - Didelis dėmesys klimato kaitai ir toliau skiriamas (7-ojoje) bendrojoje mokslinių tyrimų programoje, kuri apima daugelį iniciatyvų ir projektų, kuriais konkrečiai siekiama padėti besivystančioms šalims spręsti su klimato kaita susijusius klausimus. Nuo 2004 m. JTBKKK I priede nenurodytų šalių institucijų mokslinių tyrimų veiklai ES skyrė 19,3 mln. EUR finansavimą. Moksliniai tyrimai ir sistemingas stebėjimas - Nuo tada, kai paskelbtas 4-asis nacionalinis komunikatas, svarbi pažanga padaryta EB lygiu vykdant klimato kaitos mokslinius tyrimus, visų pirma nuo 2007 m. įgyvendinant 7-ąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7BP): - 2007–2013 m. laikotarpiui skirtą bendrą 7BP biudžetą sudaro 50,52 mlrd. EUR, tai reiškia, kad metinis biudžetas, palyginti su 6BP biudžetu, išaugo vidutiniškai 65 %. 7BP yra išsamesnė ir vientisesnė, ji padalyta į keturias pagrindines sritis – „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“, „Idėjos“ ir „Pajėgumai“ (penktoji sritis „Euratomas“ skirta branduoliniams tyrimams, jos biudžetas – 2,75 mlrd. EUR). Darnus vystymasis tapo pagrindine visų EB mokslinių tyrimų sudėtine dalimi ir tikslu. - Pagrindinę „Bendradarbiavimo“ sritį (jai skiriama 64 % 7BP biudžeto) sudaro dešimt temų, tarp jų – „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“[7], kurios 2007–2013 m. biudžetas – 1,89 mlrd. EUR, iš kurių 14 % finansavimo nuo 2007 m. skiriama klimato ir konkrečiai klimato sistemos mokslinių tyrimų projektams, klimato kaitos poveikio nagrinėjimui ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo galimybių nustatymui. - Finansuojami tokių 7BP „Bendradarbiavimo“ komponento temų, kaip Erdvė ir Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema, Energetika, Transportas, Žemės ūkis ir Žuvininkystė, mokslinių tyrimų projektai padeda vykdyti klimato sistemos mokslinius tyrimus, nagrinėti klimato kaitos poveikį ir nustatyti klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo galimybes. Finansavimas skiriamas ir 7BP komponentų „Žmonės“, „Idėjos“ ir „Pajėgumai“ mokslinių tyrimų projektams, susijusiems su klimatu. Apskaičiuota, kad nuo 2003 m. pagal EB bendrąją programą vykdomiems klimato moksliniams tyrimams skirta beveik 570 mln. EUR. - Finansuojant Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos (pagal 7BP skiriami 1,43 mlrd. EUR), Energetikos (2,35 mlrd. EUR), Transporto (4,16 mlrd. EUR), Žemės ūkio ir Žuvininkystės (1,93 mlrd. EUR) sričių projektus remiami moksliniai tyrimai, kurie yra svarbūs įgyvendinant klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo priemones ir kuriant susijusias technologijas. Daugelis tose srityse vykdomų mokslinių tyrimų susiję su išmetamųjų ŠESD kiekio mažinimu. - Europos Sąjunga priėmė strateginį planą, kurio tikslas – bendrai strategiškai planuojant ir veiksmingiau įgyvendinant programas paspartinti ekonomiškai efektyvių mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą ir naudojimą. - Pagal 2007 m. priimtą Europos strateginį energetikos technologijų planą (SET planą) vykdant mokslinius tyrimus, skirtus mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančioms technologijoms vystyti, didžiausias dėmesys skiriamas toms technologijoms, kurios gali daugiausia padėti siekti 2020 m. ES „20-20-20“ tikslų (20 % efektyviau vartoti energiją, naudoti 20 % daugiau atsinaujinančių energijos išteklių, 20 % sumažinti išmetamųjų ŠESD). SET planas pirmiausiai remiamas iš 7BP („Energetika“) lėšų. Be standartinės pagal 7BP teikiamos paramos, 2009 m. patvirtintas papildomas biudžetas, skirtas pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą vėjo (565 mln. EUR) ir anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (1 050 mln. EUR) moksliniams tyrimams vykdyti, kuris turi būti panaudotas iki 2010 m. pabaigos. Šiuo metu ruošiami kiti pasiūlymai dėl SET plano finansavimo papildymo. - Įgyvendinant 7BP buvo pradėta naudoti nauja priemonė – vadinamosios bendros technologijų iniciatyvos[8], – kuri finansuojama bendrai privačiojo sektoriaus investicijomis ir (arba) nacionalinio ir Europos viešojo sektoriaus lėšomis. Bendromis technologijų iniciatyvomis „Švarus dangus“ ir „Vandenilio ir kuro elementai“ tiesiogiai siekiama sumažinti oro bei žemės transporto ir stacionarių įrenginių išmetamųjų ŠESD kiekį. - Įgyvendinant 7BP sustiprintas tarptautinis bendradarbiavimas – 7BP konkursuose gali dalyvauti bet kuris trečiosios šalies mokslininkas arba institucija. Be to, pagal bendradarbiavimo programą yra konkrečiai tarptautiniam bendradarbiavimui skirtų projektų. Iki šiol apie 6 % visų dalyvių sudaro dalyviai iš trečiųjų šalių, įskaitant besivystančias šalis. - EB Jungtinių tyrimų centras, vykdydamas klimato mokslinius tyrimus (bendras pagal 7BP skirtas biudžetas – 1,75 mlrd. EUR), prisidėjo prie EB politikos klimato kaitos srityje vystymo ir mokslinių žinių apie klimato kaitą kaupimo. - Galiausiai siekiant skatinti novatoriškas mokslines iniciatyvas, kurias siūlytų patys plačiai žinomi mokslininkai, įkurta Europos mokslinių tyrimų taryba. Iš tiesų, tai bus EB lygmens nacionalinė mokslinių tyrimų taryba, kuri taip pat bus atsakinga už projektų įgyvendinimą. Švietimas, mokymas ir visuomenės informavimas Nuo tada, kai paskelbtas 4-asis nacionalinis komunikatas, tarp svarbiausių EB įvykusių pokyčių galima paminėti: - Visuomenės informavimo apie klimato kaitą kampanijos: - Klimato kaitos kampanija (2006–2009 m.); - Kampanija „Tvari energetika Europai“ (2005–2011 m.); - Kampanija „ES prieš klimato kaitą“ (2007–2009 m.); - Merų paktas dėl energetikos ir klimato kaitos (nuo 2008 m.); - Naujoji „Mokymosi visą gyvenimą“ programa (2007–2012 m.), kurią sudaro vis daugiau švietimo ir mokymo projektų, susijusių su klimato kaita; - „Eurobarometro“ apklausos dėl europiečių nuomonės apie klimato kaitą (2008 ir 2009 m.); - „Gamtos agentų“ interneto svetainė vaikams (nuo 2008 m.); - Įvairių interneto šaltinių ir priemonių, kuriomis siekiama informuoti ir šviesti visuomenę apie klimato kaitą, kūrimas; - 2009 m. įkurtas Europos inovacijų ir technologijų institutas, kurio tikslas – remti naujus Europos inovacijų kūrimo ir skatinimo būdus. Tvarios energetikos, klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos klausimai – vieni iš Europos inovacijų ir technologijų instituto prioritetinių klausimų. Visas EB 5-ojo nacionalinio komunikato tekstas pateiktas Tarnybų darbiniame dokumente, kurį sudaro keturi tomai (1, 2a, 2 b ir 3 dalys). [1] angl. Land-Use, Land-Use Change and Forestry (LULUCF). [2] „Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES). Mums rūpi saugesnė planeta“. Briuselis, 2008 11 12, COM (2008) 748 galutinis. [3] Europos žinių apie jūras infrastruktūros sukūrimas. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo kūrimo planas, 2009 04 04, SEC (2009) 499 (galutinis). [4] Europos Komisijos finansavimas – „EuropeAid“ bendradarbiavimo biuro GD projektų duomenų bazė. [5] Į šiuos duomenis įtraukti duomenys apie finansavimą, skirtą trims JTBKKK I priede nurodytoms šalims (Rusijai, Ukrainai ir Turkijai), o ES priemonė taikoma tiek I priede nenurodytoms, tiek jame nurodytoms šalims. 2004 m. šioms trims šalims skirtas finansavimas sudarė 3,95 mln. EUR, 2005 m. – 2,8 mln. EUR, 2006 m. – 4,3 mln. EUR ir 2007 m. – 22 mln. EUR. [6] Čia pateikiami konkrečiai su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusių projektų duomenys, bet neįtraukiami duomenys apie klimato kaitos švelninimo projektus, kurių viena iš sudėtinių dalių skirta prisitaikymo klausimui. Todėl bendras visiems prisitaikymo veiksmams skirtas finansavimas greičiausiai yra didesnis. [7] Pagal 6BP klimato kaitos moksliniai tyrimai daugiausia buvo finansuojami pagal teminę antrinio prioriteto sritį „Tvari plėtra, globalūs pokyčiai ir ekosistemos“. Be to, pasitelkus konkrečias „tarptautiniam bendradarbiavimui“ remti skirtas priemones paremta daug tarptautinio bendradarbiavimo projektų, susijusių su aplinkos bei ekosistemos tvarumo ir maisto saugumo klausimais, kurie tiesiogiai susiję su klimato kaitos klausimu besivystančiose šalyse. [8] Bendroms technologijų iniciatyvoms įgyvendinti skirtos struktūros – tai nepriklausomi juridiniai asmenys, kurie turi šioms iniciatyvoms įgyvendinti skirtą biudžetą ir parengtą personalą. Europos Komisija yra kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos narė steigėja ir turi veto teisę sprendžiant daugelį iš anksto nustatytų klausimų.