LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 248/113

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos „Mažiau administracinių formalumų piliečiams. Skatinti laisvą viešųjų dokumentų judėjimą ir civilinės būklės dokumentų pasekmių pripažinimą“

COM(2010) 747 galutinis

2011/C 248/19

Pranešėjas B. HERNÁNDEZ BATALLER

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2010 m. gruodžio 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Žaliosios knygos „Mažiau administracinių formalumų piliečiams. Skatinti laisvą viešųjų dokumentų judėjimą ir civilinės būklės dokumentų pasekmių pripažinimą“

COM(2010) 747 galutinis.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2011 m. gegužės 26 d.

priėmė savo nuomonę. 472-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. birželio 15–16 d. (birželio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 127 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą ir pripažįsta, kad būtina sudaryti palankesnes sąlygas viešųjų dokumentų judėjimui visoje Europos Sąjungoje, kadangi tai palengvins piliečių gyvenimą ir, panaikinus dabartines kliūtis, padės jiems veiksmingiau pasinaudoti savo teisėmis.

1.2 EESRK pritaria Komisijos iniciatyvoms skatinti laisvą viešųjų dokumentų judėjimą, kadangi išplėtus piliečių ekonomines ir socialines teises jos yra papildoma priemonė ugdyti Europos pilietiškumą.

1.3 EESRK mano, kad dėl civilinės būklės dokumentų Komisija turėtų:

— sukurti neprivalomą viršvalstybinę Europos civilinės būklės dokumentų sistemą,

— pradėti darbą, kurį reikia atlikti norint suderinti įstatymų kolizijos taisykles,

— įgyvendinant pirmiau nurodytas priemones, numatyti abipusį pripažinimą, nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos turi atitikti civilinės būklės dokumentai, ir susitarti dėl šių dokumentų galiojimo Europos Sąjungoje bendrosios prezumpcijos, kai patvirtinama, kad atitinkama institucija juos išdavė teisėtai.

1.4 Tuo tikslu EESRK ragina kitas kompetentingas ES institucijas ir organus nedelsiant pritarti Komisijos pasiūlymams šioje srityje, kad, atsižvelgiant į galimybes, šios Parlamento kadencijos metu būtų priimtos viršvalstybinės teisinės nuostatos.

1.5 Todėl galima raginti visuotinai naudoti standartinius daugiakalbio formato administracinius dokumentus, kurie galėtų būti pagrįsti TCBK naudojamais pavyzdžiais, kuriuos naudojant, be kita ko, paskirties valstybėje nereikėtų dokumento išversti.

2. Įvadas

2.1 Administraciniai formalumai, kuriuos reikia atlikti norint naudoti viešuosius dokumentus kitoje valstybėje nei jie išduoti, gali būti susiję su didelėmis atitinkamo asmens laiko ir pinigų sąnaudomis, kurios iš esmės susijusios su būtinybe patvirtinti dokumento autentiškumą arba pateikti sertifikuotą jo vertimą.

2.1.1 Sunkumų, pavyzdžiui, kelia piliečiams nustatytas reikalavimas pateikti kitos valstybės narės institucijoms viešuosius dokumentus, kuriais deramai įrodomas naudojimasis tam tikra teise arba tam tikros prievolės vykdymas. Šių dokumentų pobūdis gali būti labai įvairus. Tai gali būti administraciniai, notaro, civilinės būklės dokumentai, įvairios sutartys ir teismo sprendimai.

2.1.2 Šiuo požiūriu tradicinis užsienyje skirtų naudoti viešųjų dokumentų autentifikavimo metodas vadinamas legalizavimu; taikant paprastą procedūrą, dokumentą legalizuoja dokumentą išduodančios valstybės kompetentingos institucijos, po to – valstybės, kurioje jis bus naudojamas, ambasada arba konsulatas. Supaprastinta šios procedūros forma – apostilės išdavimas, t. y. kai dokumentą išduodanti valstybė išduoda ir autentiškumo pažymą.

2.1.3 Stokholmo programoje (1) Europos Vadovų Taryba ragino Komisiją tęsti darbą ir užtikrinti, kad būtų galima nevaržomai naudotis laisvo judėjimo teise. Šiuo tikslu Stokholmo programos veiksmų plane numatyti du teisės aktų pasiūlymai, susiję su:

— laisvu dokumentų judėjimu panaikinant reikalavimą legalizuoti kitų valstybių narių dokumentus, ir

— tam tikrų civilinės būklės dokumentų pasekmių pripažinimu, kad vienoje valstybėje narėje suteiktas teisinis statusas kitoje valstybėje narėje būtų pripažįstamas kaip turintis tokias pat teisines pasekmes.

3. Komisijos žalioji knyga

3.1 Komisija pradeda konsultacijas dėl klausimų, susijusių su laisvu viešųjų dokumentų judėjimu ir civilinės būklės dokumentų pasekmių pripažinimu.

3.2 Viešieji dokumentai

3.2.1 Komisija nori pradėti svarstymus dėl viešųjų dokumentų, kuriems naudoti kitoje nei jų išdavimo valstybėje narėje reikia atlikti administracinius formalumus. Tokiems formalumams priklauso autentiškumo įrodymas arba sertifikuoto vertimo pateikimas. Visų šių dokumentų paskirtis – būti naudojamiems viešosios institucijos išduotame dokumente pateiktiems faktams įrodyti.

3.2.2 Šiuo metu tokiems administraciniams formalumams kaip ES valstybių narių viešųjų dokumentų legalizavimas ir apostilės išdavimas būdingas teisinio pagrindo susiskaldymas į įvairius šaltinius:

— vieną nuo kitos labai besiskiriančią valstybių narių teisę;

— gausias tarptautines daugiašales arba dvišales konvencijas, kurias ratifikavo nedaug įvairių šalių ir kurios negali padėti spręsti Europos piliečių laisvo judėjimo problemų;

— susiskaidžiusią ES teisę, kurioje nagrinėjami tik tam tikri iškilusių klausimų aspektai.

3.3 Galimi sprendimai, susiję su viešųjų dokumentų judėjimo iš vienos valstybės narės į kitą palengvinimu

3.3.1 Administracinių formalumų panaikinimas Siūloma panaikinti reikalavimą legalizuoti ir apostile tvirtinti visus viešuosius dokumentus ir taip užtikrinti jų laisvą judėjimą.

3.3.2 Kompetentingų nacionalinių institucijų bendradarbiavimas 3.3.2.1 Jei iškiltų pagrįstų abejonių dėl dokumento autentiškumo arba jei dokumentas neegzistuotų valstybėje narėje, kompetentingos nacionalinės institucijos galėtų keistis reikiama informacija ir rasti tinkamų sprendimų. 3.3.2.2 E. teisingumo portale piliečiai galėtų rasti informacijos apie civilinės būklės dokumentus ir jų teisines pasekmes; taip pat galėtų būti numatyta galimybė piliečiui prašyti išduoti ir gauti civilinės būklės dokumentą per saugią sistemą.

3.3.3 Viešųjų dokumentų vertimo ribojimas Siekiant patenkinti vertimo poreikius ir išvengti sąnaudų, būtų galima numatyti įvairiuose administraciniuose sektoriuose naudoti bent pačių dažniausių viešųjų dokumentų neprivalomas standartines formas.

3.3.4 Europos civilinės būklės pažymėjimas Europos pažymėjimas būtų naudojamas kartu su valstybių narių civilinės būklės dokumentais, nes piliečiams jis būtų ne privalomas, o pasirenkamas. Naudojant bendrą dokumentą, Europos pažymėjimą, forma ir įrašai būtų vienodi.

3.4 Civilinės būklės dokumentų pasekmių tarpusavio pripažinimas

3.4.1 Civilinės būklės dokumentai – tai institucijos išduoti raštai, kuriais konstatuojami piliečių gyvenimo įvykiai, kaip antai gimimas arba kilmė.

3.4.2 Reikėtų užtikrinti, kad kiekvieno Europos piliečio, besinaudojančio laisvo judėjimo teise, padėtis, susijusi su civiline būkle, niekuomet nekistų ir kad civilinės būklės dokumente konstatuota teisinė padėtis galėtų turėti su šia padėtimi susijusių civilinių pasekmių.

3.4.3 Kyla klausimas, ar ES turi imtis veiksmų, kad suteiktų Europos piliečiams didesnį teisinį saugumą civilinės būklės srityje ir pašalintų kliūtis, su kuriomis jiems tenka susidurti valstybės narės prašant pripažinti kitoje valstybėje narėje susidariusią teisinę padėtį.

3.4.4 Iki šiol ES priėmė tik labai konkrečius antrinės teisės (2) aktus ir kol kas dar nėra priimta su civiline būkle susijusios padėties, susidariusios vienoje valstybėje, pripažinimo kitoje valstybėje narėje taisyklių. Be to, Europos Sąjunga nekompetentinga kištis į valstybių narių materialinę šeimos teisę, nes tokiam sprendimui įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nenumatytas joks teisinis pagrindas.

3.4.5 Komisija siūlo tris skirtingus šių problemų sprendimus, t. y.: 3.4.5.1 padėti nacionalinėms institucijoms rasti praktinių sprendimų Šioje srityje pagrindinė Europos Sąjungos užduotis būtų padėti nacionalinėms institucijoms veiksmingiau bendradarbiauti. 3.4.5.2 automatiškai pripažinti Pripažįstama būtų nederinant galiojančių taisyklių ir paliekant galioti valstybių narių teisines sistemas. Tai reikštų, kad valstybė narė, pasitikėdama kita valstybe nare, sutiktų su šioje susidariusios teisinės padėties pasekmėmis ir jas pripažintų. 3.4.5.3 pripažinti remiantis įstatymų kolizijos taisyklių suderinimu ES lygmeniu būtų sukurtos bendros taisyklės, kuriose būtų numatyta teisė, taikytina su civilinės būklės įvykiu susijusiam tarpvalstybiniam atvejui.

4. Bendrosios pastabos

4.1 Europos Komisijos parengta žalioji knyga teisėkūros požiūriu yra pagrįsta atsižvelgiant į poreikį gerinti ir gilinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimą ir šioje srityje užtikrinti glaudesnes sąsajas tarp naudojimosi ES pilietybe piliečiams suteiktomis teisėmis ir pagrindinėmis ekonominėmis laisvėmis.

4.2 Šiuo požiūriu Komitetas palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria pagal konstitucinius principus bei vertybes ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos tikslus, įtvirtintus ES sutartyje ir Sutartyje dėl ES veikimo pagal Lisabonos sutartį, pirmenybė teikiama teisiniam metodui, pagal kurį Europos integracijos procese piliečiams suteikiamas didesnis vaidmuo.

4.3 Todėl Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos turi suteikti galimybę savo valstybių narių ir apskritai visiems piliečiams kuo daugiau naudotis jiems suteiktomis teisėmis ir laisvėmis atsižvelgiant į sutarčių ir dabartinės teisinės sistemos nuostatas.

4.3.1 Tai skatins nustatyti vienodesnį požiūrį kaip numatyta ES sutarties 9 straipsnyje įtvirtintu principu, ir padės pašalinti kliūtis naudotis tomis teisėmis ir laisvėmis, kurios nepateisinamos remiantis viešąja tvarka ir kuriomis tiesiog dažnai ginami bendrovių interesai (tai reiškia galimą biurokratų, notarų, registratorių ir kt. kišimąsi) arba slepiama nepagrįsta baimė, susijusi su ES valstybių narių suverenitetu.

4.4 Vis dėlto siekiant patvirtinti būsimas priemones, kurių tikslas pašalinti dėl administracinių ar kalbos formalumų atsiradusias kliūtis, reikia atidžiai įvertinti jų materialinį poveikį, kadangi, nepaisant naudos, kurios gali gauti asmenys pašalinus kliūtis ir administracinius suvaržymus, sumažinus finansines išlaidas ir sutrumpinus asmenims viešųjų dokumentų naudojimo kitoje nei jų išdavimo šalyje terminus, labai opiose srityse, pavyzdžiui, sprendžiant civilinės būklės klausimus, gali kilti rimtų teisinių konfliktų dėl šių dokumentų pasekmių.

4.5 Atliekant šį vertinimą reikėtų atskirai išnagrinėti tokių priemonių veiksmingumą, pirma, nagrinėjant tik procedūrinius ir lingvistinius klausimus, antra, sprendžiant svarbesnius su teisine asmenų padėtimi susijusius klausimus.

4.6 Siekiant visiškai įgyvendinti teises laisvai judėti ir apsigyventi, taip pat įsisteigimo laisvę, laisvę teikti paslaugas ir laisvą darbuotojų judėjimą bendrojoje rinkoje, be kita ko, reikia nustatyti viršvalstybines priemones ir teisės aktus, kuriais būtų šalinami arba labai konkrečiais atvejais ribojami administraciniai viešųjų dokumentų autentifikavimo formalumai.

4.6.1 Kitų nei viešojo dokumento originalą išdavusios valstybės narės valdžios institucijų kišimasis dažnai susijęs su interesais, kurie nesuderinami su ES teise ir lemia diskriminacinį elgesį ir nepagrįstas privačių asmenų sąnaudas.

4.6.2 Akivaizdu, kad galima užtikrinti viešąją tvarką ir apsaugoti valstybių narių finansinius interesus priemonėmis, kurios lemtų mažesnes piliečių sąnaudas ir kuriomis bet kuriuo atveju nebūtų pažeidžiamos ES teisės aktais jiems suteiktos teisės. Jei iškiltų pagrįstų abejonių dėl dokumento autentiškumo arba jei dokumentas neegzistuotų valstybėje narėje, kompetentingos nacionalinės institucijos galėtų keistis reikiama informacija ir rasti tinkamų sprendimų.

4.6.2.1 Vis dėlto Komitetas pabrėžia, kad, jo manymu, valdžios institucijų pareiga visomis įmanomomis priemonėmis padėti žmonėms tarpvalstybiniu lygmeniu įteisinti visus viešuosius dokumentus, kuriais patvirtinamas statusas arba padėtis, t. y. naudojimosi ES pripažintomis teisėmis ir laisvėmis sąlyga arba reikalavimas.

4.6.3 Tai liudija įvairi patirtis Europos Sąjungoje, pavyzdžiui:

— civilinės metrikacijos įstaigų pareigūnų administracinis bendradarbiavimas, kurį vykdo vienuolikos Tarptautinės civilinės būklės komisijos (toliau – TCBK) konvencijos Nr. 3 (3) valstybių narių. Geri tokio bendradarbiavimo rezultatai suteikia Komitetui tvirtą pagrindą raginti visas ES valstybes nares prisidėti prie šios konvencijos, rengiantis, kaip tikimasi, šioje srityje nustatyti viršvalstybines taisykles;

— keitimasis informacija apie profesines kvalifikacijas naudojant elektroninę Vidaus rinkos informacijos sistemą (angl. IMI);

— laipsniškas automatizavimas ir egzekvatūros panaikinimas plačiai taikant elektronines procedūras, e. teisingumo sistemą ir t. t.

4.6.3.1 Atsižvelgiant į šią patirtį, būtų logiška, kad Komisija susietų savo žaliojoje knygoje dėl laisvo viešųjų dokumentų judėjimo numatytą teisės akto pasiūlymą su kitomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, skaitmeninės Europos strategija ir e. 2020. EESRK mano, kad tai būtų gera proga skatinti kurti civilinės būklės dokumentų registrų tinklą, kuris padėtų taikyti principą, pagal kurį būtų reikalaujama pateikti dokumentus tik vieną kartą, taip supaprastinant visas administracines procedūras.

4.6.3.2 EESRK mano, kad taip pat būtų galima išnagrinėti galimybę artimiausiu metu sukurti valstybių narių dažniausiai išduodamų pavyzdinių viešųjų dokumentų elektroninę bazę. Šią bazę valdytų Europos Komisija siekiant sudaryti palankias sąlygas šių dokumentų ir atitinkamų dokumentų kitomis valstybinėmis kalbomis tarpusavio pripažinimui ir savaiminiam lygiavertiškumui visoje ES teritorijoje.

4.6.4 Be to, patirtis kitose ES politikos srityse rodo, kad galima naudoti dokumentus, parengtus naudojant tokias pat arba panašias formas bei medžiagas ir taikant tokius pat arba panašius metodus, pavyzdžiui, Europos pasas (4) ir dokumentai dėl pagalbos priemonių, numatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnio 2 dalies c punkte, įvairių formų pavyzdinis automobilių ir motociklų vairuotojo pažymėjimas ir t. t.

4.6.5 Todėl galima raginti plačiai naudoti standartinius daugiakalbio formato administracinius dokumentus, kurie galėtų būti pagrįsti TCBK naudojamais pavyzdžiais, kuriuos naudojant, be kita ko, paskirties šalyje dokumento nebereikėtų išversti.

4.7 Savaime suprantama, esant abipusiam pasitikėjimui, o gal net abipusei pagarbai glaudesnis administracinis bendradarbiavimas ir dokumentų, kurie galiotų visose ES valstybėse narėse, išdavimas yra įgyvendinami tikslai, kurie labai pageidautini siekiant supaprastinti naudojimąsi pirmiau minėtomis ES pilietybės ir pagrindinėmis ekonominėmis teisėmis. Nustatyti Europos taisykles, kurios būtų veiksmingai taikomos visose valstybėse narėse, yra institucijų užduotis, kuri patenka į ES kompetencijos sritį ir kurią būtina atlikti siekiant gilinti integracijos procesą.

4.8 Tačiau civilinę būklę įrodančių dokumentų pateikimas susijęs su sudėtingesnėmis problemomis, kurioms išspręsti reikia nagrinėti įvairias teisės aktų leidybos politikos galimybes.

4.8.1 Todėl svarbu rasti bendrą išeitį, pavyzdžiui, patvirtinti Europos civilinės būklės pažymėjimą, siekiant spręsti sudėtingą dabartinę problemą, susijusią su kompetentingų valstybių narių institucijų išduodamais civilinės būklės pažymėjimais, kuriais tose šalyse asmenų padėtis vertinama nevienodai ir nesusijusi su automatiškai pripažįstamomis pasekmėmis.

4.8.2 Dėl įvairių teisinių, kultūrinių ir religinių tradicijų valstybėse narėse asmenų teisinė padėtis skiriasi. Dėl to atsiranda neatitikimų: kai kuriose šalyse prieš registruojant santuoką reikalaujama pateikti pažymą dėl kliūčių sudaryti santuoką nebuvimo, pripažįstama tos pačios lyties asmenų santuoka arba taikoma nustatyta pavardžių suteikimo arba lyties pakeitimo tvarka.

4.9 Reikia griežtai laikytis subsidiarumo principo, turint omenyje, kad būtent valstybės narės šiuo metu šioje srityje turi įgaliojimus, kad Lisabonos sutartyje nenumatyta konkrečių teisinių pagrindų su šiuo klausimu susijusioms viršvalstybinėms teisės aktų derinimo priemonėms skatinti ir kad nėra nustatytos aiškios jurisdikcijos nebuvimo kompensavimo sąlygos, priešingai nei numatyta Sutarties dėl ES veikimo 77 straipsnio 3 dalyje, kurioje nustatytos vizų ir kitų trumpalaikių leidimų gyventi išdavimo sąlygos.

4.10 Todėl galimybė laikytis abipusio pripažinimo principo taikant tam tikras viršvalstybinių teisės aktų nuostatas, grindžiamas Sutarties dėl ES veikimo 81 straipsnio 1 dalies bendrosiomis nuostatomis, turėtų būti numatyta atsižvelgiant į specialią teisėkūros procedūrą pagal Sutarties dėl ES veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir būtinai įtraukiant valstybių narių nacionalinius parlamentus.

4.10.1 Šiuo požiūriu nenaudinga išsamiai nagrinėti arba selektyviai vertinti galimas teisines nuostatas, kurias turi būti siekiama įgyvendinti Europos Sąjungoje atsižvelgiant į pripažintinos civilinės būklės padėtį, kadangi, veikiausiai, būtų paprasčiau tokią procedūrą taikyti nustatant kilmę, įvaikinant ar vykdant pavardžių suteikimo asmenims tvarką, nei pripažįstant santuoką.

4.10.2 Trumpai tariant, neatsižvelgiant į teisės aktuose numatytą galimybę, kurią pasirinks Europos Sąjunga, ir jai įgyvendinti būtiną laiką, visų pirma būtina teikti pirmenybę asmenims, reikalaujantiems pripažinti jų teisinę padėtį arba civilinės būklės pažymėjimo pasekmes Europos lygmeniu nustatant neprivalomus kriterijus ir pagrindines gaires, kurios padėtų valstybių narių kompetentingoms institucijoms rasti nuoseklius, lanksčius sprendimus, kuriais būtų nediskriminuojama dėl pilietybės.

4.11 Atsižvelgiant į neatidėliotiną būtinybę palengvinti viešųjų dokumentų judėjimą, valstybės narės ir ES institucijos turėtų remti Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti laisvą viešųjų dokumentų judėjimą ir nustatyti neprivalomą viršvalstybinę Europos civilinės būklės pažymėjimo sistemą, taip pat pradėti darbą, kurį reikia atlikti siekiant suderinti įstatymų kolizijos taisykles. Šiomis iniciatyvomis turėtų būti įtvirtintas abipusis pripažinimas, nustatyti būtiniausi reikalavimai, kuriuos turi atitikti civilinės būklės dokumentai, ir susitarta dėl bendros šių dokumentų galiojimo Europos Sąjungoje prezumpcijos, kai patvirtinama, kad atitinkama institucija juos išdavė teisėtai.

4.12 Siekdamas užtikrinti, kad ateityje ES priimtos priemonės dėl laisvo viešųjų dokumentų judėjimo būtų kuo veiksmingesnės, Komitetas ragina Komisiją apsvarstyti galimybę išplėsti savo būsimų teisės aktų pasiūlymų taikymo sritį, kad būtų įtraukti Europos ekonominės erdvės ir trečiųjų šalių, su kuriomis ES pasirašė šiuo metu galiojančius asociacijos susitarimus (abipusiškumo principu pagrįstus susitarimus – su valstybių narių piliečiais), piliečiai ir trečiųjų šalių ilgalaikiai gyventojai, kurie teisėtai įsisteigę arba nuolat gyvena ES valstybėje narėje.

2011 m. birželio 15 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) COM(2004) 401 galutinis.

(2) Reglamento (EB) Nr. 2201/2003,21 straipsnio 2 dalis.

(3) Pagal šią konvenciją, kai civilinės metrikacijos įstaigos pareigūnas rengia santuokos liudijimą, jis apie tai informuoja abiejų būsimų sutuoktinių gimimo vietos civilinės metrikacijos įstaigos pareigūną, užpildydamas standartinę formą.

(4) OL C 241, 1981 9 19 ir C 179, 1982 7 26.