P9_TA(2022)0065

Pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemos

2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija su pasiūlymais Komisijai dėl pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemų (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir 49 straipsnį,

— atsižvelgdamas į SESV 21 straipsnio 1 ir 2 dalis, 77 straipsnio 2 dalies a punktą, 79 straipsnio 2 dalį ir 80, 82, 87, 114, 311, 337 bei 352 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 7, 8 ir 20 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač jos 8 straipsnį,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą (1) (Šeimos susijungimo direktyva),

— atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvą 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (2) (Ilgalaikių gyventojų direktyva),

— atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1806, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus (3),

— atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (4),

— atsižvelgdamas į Kopenhagos kriterijus ir Sąjungos teisyną (acquis), kurį šalis kandidatė turi priimti ir įgyvendinti bei užtikrinti jo vykdymą, kad galėtų įstoti į Sąjungą, visų pirma jo 23 ir 24 skyrius,

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 20 d. Komisijos oficialius pranešimus Kiprui ir Maltai, kuriais inicijuojamos pažeidimo nagrinėjimo procedūros dėl šiose valstybėse įgyvendinamų pilietybės suteikimo investuotojams schemų,

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 20 d. Komisijos laišką Bulgarijai, kuriame akcentuojamas susirūpinimas dėl pilietybės suteikimo investuotojams schemos ir prašoma pateikti išsamesnę informaciją,

— atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 23 d. Komisijos ataskaitą „Pilietybės ir leidimo gyventi suteikimo investuotojams schemos Europos Sąjungoje“,

— atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos pristatytą keturių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų rinkinį, kuriuo siekiama griežtinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles,

— atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl parduodamos ES pilietybės (5), 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (6), 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (7), 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją „Visapusiška Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politika. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai“ (8), 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES saugumo sąjungos strategijos (9) ir 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (10),

— atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) 2018 m. spalio 17 d. tyrimą Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU („Pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemos ES“),

— atsižvelgdamas į EPRS 2021 m. spalio 22 d. tyrimą Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment („ES galimybės imtis veiksmų pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemų klausimu. Europos pridėtinės vertės vertinimas“) (EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimas),

— atsižvelgdamas į tyrimą Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview („Valstybių narių schemų, pagal kurias pilietybė arba leidimai gyventi suteikiami valstybėje narėje investuojantiems trečiųjų šalių piliečiams, faktų analizė. Tyrimo apžvalga“), kurį Komisijos užsakymu 2018 m. liepos mėn. atliko bendrovė „Milieu Ltd“,

— atsižvelgdamas į Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupės, kurią įsteigė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas, veiklą šiuo klausimu, ypač į jos 2019 m. gruodžio 19 d., 2020 m. rugsėjo 11 d. ir 2020 m. gruodžio 4 d. pasikeitimus nuomonėmis su, inter alia, Komisijos, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės atstovais bei žurnalistais, taip pat į jos 2018 m. rugsėjo 19 d. apsilankymą Maltoje,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0028/2022),

A. kadangi, prieš Parlamentui į Komisijos pirmininko pareigas patvirtinant U. von der Leyen, ji pasižadėjo, kad 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinėse gairėse (11) bus remiama Parlamento iniciatyvos teisė, ir įsipareigojo užtikrinti, kad, Parlamentui priėmus rezoliucijas, kuriose Komisijos prašoma pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, bus rengiami atsakomieji teisės aktai;

B. kadangi Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen savo 2020 m. rugsėjo 16 d. pranešime apie Sąjungos padėtį pažymėjo: „Ar kalbėtume apie Europos teisės viršenybę, ar apie spaudos laisvę, ar apie teisminių institucijų nepriklausomumą, ar prekybą „auksiniais pasais“ – Europos vertybės neparduodamos“;

C. kadangi ne viena valstybė narė taiko pilietybės įsigijimo investuojant schemas (toliau – Pilietybės schemos) ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemas (toliau – Leidimo gyventi schemos), pagal kurias pilietybė arba gyventojo statusas trečiųjų šalių piliečiams suteikiamas visų pirma vadovaujantis finansiniais sumetimais – mainais į vadinamąsias pasyvias kapitalo investicijas; kadangi tokioms Pilietybės arba gyventojo statuso schemoms būdinga tai, kad keliami minimalūs arba nekeliami jokie fizinio buvimo šalyje reikalavimai ir taikoma spartesnė valstybės narės gyventojo arba piliečio statuso suteikimo tvarka, palyginti su tradiciniais kanalais; kadangi paraiškų nagrinėjimo trukmė įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi (12); kadangi tai, kaip lengva gauti pilietybę arba leidimą gyventi naudojantis tokiomis schemomis, nė iš tolo neprilygsta kliūtims, su kuriomis susiduriama norint gauti tarptautinę apsaugą, teisėtai migruoti arba įgyti pilietybę natūralizacijos tvarka, naudojantis įprastais būdais;

D. kadangi Pilietybės schemų taikymas kenkia visoms valstybėms narėms, nes vienos valstybės narės sprendimu suteikti pilietybę už investicijas automatiškai suteikiamos teisės, susijusios su kitomis valstybėmis narėmis: visų pirma teisė laisvai judėti, teisė balsuoti ir kandidatuoti per vietos ir Europos Parlamento rinkimus, teisė į konsulinę apsaugą, kai valstybė neturi atstovybės už Sąjungos ribų, bei prieigos prie vidaus rinkos, siekiant užsiimti ekonomine veikla, teisės; kadangi kai kurių valstybių narių taikomos Pilietybės ir Leidimo gyventi schemos daro svarų išorės poveikį kitoms valstybėms narėms, pvz., dėl jų kyla korupcijos ir pinigų plovimo rizika; kadangi, atsižvelgdama į tokį išorinį poveikį, Sąjunga turi imtis reglamentavimo veiksmų;

E. kadangi Sąjungos pilietybė yra unikalus ir fundamentalus statusas, kuriuo papildoma Sąjungos piliečių nacionalinė pilietybė, be to, tai vienas ryškiausių Sąjungos integracijos laimėjimų, dėl kurio vienodomis teisėmis gali naudotis visos Sąjungos piliečiai;

F. kadangi nacionalinės pilietybės suteikimas yra valstybių narių prerogatyva, kuria jos turėtų naudotis sąžiningai, skaidriai, laikydamosi abipusės pagarbos ir lojalaus bendradarbiavimo principo bei visapusiškai vadovaudamosi Sąjungos teise; kadangi Sąjunga yra priėmusi priemones, kuriomis siekiama suderinti teisėtos migracijos į Sąjungą kelius ir su apsigyvenimu susijusias teises, pvz., Ilgalaikių gyventojų direktyvą;

G. kadangi dėl Pilietybės schemų taikymo Sąjungos pilietybė tapo preke; kadangi toks teisių pavertimas preke nesuderinamas su Sąjungos vertybėmis, visų pirma su lygybės principu; kadangi Sąjungos teisė ir taip apima nuostatas dėl teisėtos migracijos į Sąjungą kelių ir su apsigyvenimu siejamų teisių, pvz., apibrėžtas Ilgalaikių gyventojų direktyvoje;

H. kadangi teisės aktai, pagal kuriuos gali būti taikomos Pilietybės schemos, šiuo metu galioja Bulgarijoje, Kipre ir Maltoje; kadangi Bulgarijos vyriausybė yra pateikusi pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo būtų nutrauktas šioje šalyje taikomos Pilietybės schemos galiojimas; kadangi 2020 m. spalio 13 d. Kipro vyriausybė paskelbė, kad šioje šalyje taikoma Pilietybės schema bus sustabdyta; kadangi Kipro vyriausybė yra paskelbusi, kad baigė nagrinėti visas iki 2020 m. lapkričio mėn. pateiktas paraiškas Kipro pilietybei gauti; kadangi kai kurios kitos valstybės narės taip pat atsilygina stambiems investuotojams, suteikdamos jiems pilietybę pagal neeilinę tvarką;

I. kadangi Bulgarija, Kipras, Estija, Graikija, Airija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija ir Ispanija šiuo metu taiko Leidimo gyventi schemas, pagal kurias minimalių investicijų suma siekia nuo 60 000 EUR (Latvijoje) iki 1 250 000 EUR (Nyderlanduose); kadangi investicijų pritraukimas yra įprastas būdas geram valstybių narių ekonomikos veikimui palaikyti, tačiau dėl to neturėtų būti keliamos teisinės ir saugumo grėsmės Sąjungos piliečiams;

J. kadangi, remiantis EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrime pateiktais skaičiavimais, 2011–2019 m. pagal Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas pritarta 42 180 paraiškų, leidimą gyventi valstybėse narėse arba vienos iš jų pilietybę pagal jas gavo per 132 000 asmenų, įskaitant pareiškėjų iš trečiųjų šalių šeimos narius, o investicijos iš viso siekė 21,4 mlrd. EUR (13);

K. kadangi paraiškos pagal Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas neretai nagrinėjamos padedant komerciniams tarpininkams, kuriems gali būti mokama tam tikra procentinė paraiškos mokesčio dalis; kadangi kai kuriose valstybėse narėse komerciniai tarpininkai prisidėjo prie Pilietybės ir Leidimo gyventi schemų plėtojimo ir viešinimo;

L. kadangi Komisija yra pradėjusi pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Kiprą ir Maltą tuo pagrindu, kad Sąjungos pilietybės suteikimas už iš anksto nustatytą mokestį arba investicijas, nesant jokių sąsajų su atitinkamomis valstybėmis narėmis, pakerta pačią Sąjungos pilietybės esmę;

M. kadangi su Pilietybės ir Leidimo gyventi schemomis siejama įvairaus masto rizika, įskaitant korupcijos, pinigų plovimo, grėsmių saugumui, mokesčių vengimo, makroekonominio disbalanso, spaudimo nekilnojamojo turto sektoriui, dėl kurio apribojamos galimybės įsigyti būstą, ir vidaus rinkos vientisumo erozijos rizikas; kadangi dėl ribotos informacijos ir skaidrumo stokos pagrįsti tokių rizikų mastą sudėtinga ir kadangi šiuo metu nepakankamas tų rizikų valdymas lemia silpną asmenų, pagal Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas teikiančių paraiškas valstybėse narėse, patikrą ir išsamaus patikrinimo neužtikrinimą; kadangi visos šios rizikos turėtų būti deramai įvertintos ir užtikrintas didesnis šių schemų įgyvendinimo bei padarinių skaidrumas;

N. kadangi, remiantis moksliniais tyrimais, valstybės narės, kuriose taikomos Pilietybės ir Leidimo gyventi schemos, susiduria su didesnėmis finansinio slaptumo grėsmėmis nei kitos valstybės narės;

O. kadangi pagal galiojančias Sąjungos teisės nuostatas nėra numatytas sistemingas naudojimasis Sąjungos didelės apimties IT sistemomis, siekiant atlikti paraiškas pagal Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas teikiančių asmenų patikrinimus; kadangi pagal galiojančias Sąjungos ir nacionalines taisykles nėra reikalaujama, kad, prieš suteikiant pilietybę ar leidimą gyventi pagal Pilietybės ar Leidimo gyventi schemą, būtų taikomos patikros procedūros; kadangi valstybės narės ne visada naudojasi duomenų bazėmis, taiko išsamias procedūras arba dalijasi patikrinimų ir procedūrų rezultatais;

P. kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) yra paskelbusi gaires dėl to, kaip galėtų būti ribojamas bendro duomenų teikimo standarto apėjimas piktnaudžiaujant Pilietybės ir Leidimo gyventi schemomis (14);

Q. kadangi Komisijos iniciatyva įsteigti ekspertų grupę pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemų klausimais buvo siekiama, kad valstybių narių atstovai susitartų dėl bendrų saugumo patikrinimų, tačiau ši grupė pasiūlymo dėl tokių bendrų saugumo patikrinimų nepateikė; kadangi ši grupė neposėdžiauja nuo 2019 m.;

R. kadangi kai kurios į Reglamento (ES) 2018/1806 II priedą įtrauktos trečiosios šalys, kurių piliečiai gali be vizų atvykti į Sąjungą, taiko Pilietybės schemas, pagal kurias keliami menki ar nekeliami jokie reikalavimai arba taikomi silpni saugumo patikrinimai, ypač kovos su pinigų plovimu teisės aktų požiūriu; kadangi tokios Pilietybės schemos reklamuojamos kaip „auksiniai pasai“, kuriais naudojantis aiškiai siekiama pasilengvinti keliones į Sąjungą be vizų; kadangi kai kurios šalys kandidatės taiko panašias schemas, tikėdamosi papildomos naudos iš būsimos narystės Sąjungoje;

S. kadangi Pilietybės ar Leidimo gyventi schema pasinaudoję asmenys, įgiję naują gyventojo ar piliečio statusą, iš karto gali naudotis judėjimo laisve (15) Šengeno erdvėje;

T. kadangi trečiųjų šalių teisė leisti savo piliečiams pasikeisti vardą ir pavardę yra rizikinga, nes trečiųjų šalių piliečiai, pasinaudoję Pilietybės schema, gali tapti trečiosios šalies piliečiais ir, pasikeitę vardą bei pavardę, atvykti į Sąjungą;

U. kadangi 2021 m. spalio 15 d. Kipro valdžios institucijos paskelbė, kad atšauks 39-ių užsienio investuotojų ir 6-ių jų šeimos narių, tapusių Kipro piliečiais pagal Pilietybės schemą, pilietybę; kadangi kiek daugiau nei pusė iš 6 779 pasų, kuriuos Kipras pagal šią schemą išdavė 2007–2020 m., buvo išduoti neatlikus pakankamo pareiškėjų patikrinimo (16);

V. kadangi 2019 m. Komisija padarė išvadą, kad aiškios statistikos apie gautas, priimtas ir atmestas paraiškas dėl pilietybės ar leidimo gyventi įsigijimo investuojant neturima arba ji yra nepakankama;

W. kadangi Leidimo gyventi schemos yra labai specifinės; kadangi Sąjungos teisės pakeitimai, kuriuos ketinama nustatyti asmenims, teikiantiems paraiškas pagal Leidimo gyventi schemas, turėtų būti susieti būtent su šio pobūdžio gyventojo statusu ir neturėtų neigiamai paveikti asmenų, teikiančių paraiškas dėl kitokio pobūdžio gyventojo statuso, – pvz., studentų, darbuotojų ir šeimos narių, – teisių; kadangi griežtesni asmenų, teikiančių paraiškas pagal Leidimo gyventi schemas, saugumo patikrinimai neturėtų būti taikomi tiems, kurie dėl leidimo gyventi Sąjungoje kreipiasi pagal Sąjungos teisėje jau numatytas programas;

X. kadangi Juodkalnijos vyriausybė nėra priėmusi sprendimo nutraukti savo Pilietybės schemą, nors ir pripažino, jog svarbu kuo greičiau imtis veiksmų, kad šios schemos būtų pamažu visiškai ir veiksmingai atsisakyta; kadangi Juodkalnijos vyriausybė raginama tai nedelsiant padaryti;

1. mano, kad schemos, pagal kurias pilietybė suteikiama už finansines investicijas (Pilietybės schemos), taip pat vadinamos „auksiniais pasais“, yra etiškai, teisiškai ir ekonomiškai prieštaringos bei kelia įvairias rimtas saugumo grėsmes, pvz., susijusias su pinigų plovimu ir korupcija, Sąjungos piliečiams; mano, kad bendrų standartų ir suderintų taisyklių, kuriomis būtų reglamentuojamos leidimo gyventi suteikimo už finansines investicijas schemos (Leidimo gyventi schemos), nebuvimas irgi gali kelti tokias saugumo grėsmes, neigiamai paveikti laisvą asmenų judėjimą Šengeno erdvėje ir prisidėti prie Sąjungos vientisumo erozijos;

2. primena, jog laikosi pozicijos, kad Pilietybės ar Leidimo gyventi schemos savaime kelia ne vieną rimtą grėsmę ir kad visos valstybės narės turėtų jų pamažu atsisakyti ( 17 ) ; pakartoja, kad nuo tada, kai buvo priimta jo 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl parduodamos ES pilietybės, Komisijos ir valstybių narių veiksmai siekiant kovoti su šiomis schemomis buvo nepakankami;

3. mano, kad Pilietybės schemos pakerta Sąjungos pilietybės, – vieno svarbiausių Sąjungos integracijos laimėjimų, dėl kurio Sąjungos piliečiai naudojasi unikaliu ir fundamentaliu statusu, įskaitant teisę balsuoti per Europos Parlamento ir vietos rinkimus, – esmę;

4. laikosi nuomonės, kad Sąjungos pilietybė nėra prekė, skirta pirkti ar parduoti, ir pagal Sutartis niekada nebuvo tokia laikoma;

5. pripažįsta, kad pilietybės įgijimo reglamentavimas pirmiausia priklauso valstybės narės kompetencijai, tačiau pabrėžia, kad tokia kompetencija turi būti naudojamasi sąžiningai, skaidriai, laikantis abipusės pagarbos ir atliekant išsamų patikrinimą bei deramą vertinimą, remiantis lojalaus bendradarbiavimo principu ir visapusiškai vadovaujantis Sąjungos teise ( 18 ) ; mano, kad, valstybėms narėms visapusiškai neužtikrinant šių standartų ir principų laikymosi, Sąjunga turi teisinį pagrindą imtis veiksmų; mano, jog būtų galima teigti, kad Sąjungos kompetencija galėtų būti grindžiama ir SESV 21 straipsnio 1 dalimi dėl tam tikrų valstybės narės pilietybės įstatymų aspektų ( 19 )

6. laikosi nuomonės, kad palankesnės sąlygos ir spartesnė tvarka, numatyta investuojantiesiems pagal Pilietybės ar Leidimo schemas, palyginti su sąlygomis ir procedūromis, taikomomis kitiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie norėtų gauti tarptautinę apsaugą, leidimą gyventi arba pilietybę, yra diskriminacinės, nesąžiningos ir jomis rizikuojama pakenkti Sąjungos prieglobsčio bei migracijos acquis nuoseklumui;

7. mano, kad būtina skirti Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas: su jomis siejama rizika nėra vienoda, vadinasi, kiekvienos jų atžvilgiu būtina vadovautis specialiai pritaikytu Sąjungos teisėkūros ir politikos požiūriu; pripažįsta Leidimo gyventi schemų ir pilietybės ryšį, kadangi gavus leidimą gyventi gali būti lengviau gauti pilietybę;

8. pažymi, kad teisės aktus, kuriais vadovaujantis leidžiama naudoti Pilietybės schemas, taiko trys valstybės narės, t. y. Bulgarija (tiesa, Bulgarijos vyriausybė yra pateikusi pasiūlymą dėl teisės akto, pagal kurį būtų nutrauktas šios schemos taikymas), Kipras ir Malta, o Leidimo gyventi schemas taiko 12 valstybių narių: visose jų numatytos skirtingos investicijų sumos ir variantai bei skirtingi patikrinimų ir procedūrų standartai; apgailestauja dėl to, kad šie skirtumai gali paskatinti valstybių narių konkurenciją dėl pareiškėjų ir kad taip rizikuojama pradėti lenktyniauti dėl žemesnių vertinimo ir išsamaus patikrinimo standartų, siekiant paskatinti labiau naudotis schemomis ( 20 )

9. laikosi nuomonės, kad dėl tarpininkų vaidmens kuriant ir viešinant Pilietybės ar Leidimo gyventi schemas bei rengiant individualias paraiškas – dažnai neužtikrinant skaidrumo ir atskaitomybės – atsiranda interesų konfliktas, galintis paskatinti piktnaudžiavimą, ir kad dėl to būtinas griežtas ir privalomas tokių tarpininkų veiklos reglamentavimas, neapsiribojant tik savireguliacija ir elgesio kodeksais; prašo nutraukti tarpininkų paslaugų teikimą taikant Pilietybės schemas;

10. apgailestauja dėl to, kad valstybėse narėse, kuriose taikomos Pilietybės ar Leidimo gyventi schemos, neužtikrinami išsamūs saugumo patikrinimai, vertinimo procedūros ir išsamus patikrinimas; pažymi, kad valstybės narės ne visada naudojasi prieinamomis Sąjungos duomenų bazėmis arba keičiasi informacija apie tokių patikrinimų ir procedūrų rezultatus, o dėl to įvairiose Sąjungos šalyse galima pateikti po kelias paraiškas pagal Pilietybės ar Leidimo gyventi schemas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad tai būtų daroma; mano, kad valstybių narių valdžios institucijos turi taikyti deramus paraiškas pagal Pilietybės ar Leidimo gyventi schemas teikiančių asmenų patikros procesus, nes su leidimu gyventi ir pilietybe susijusių teisių suteikimas yra valstybės atsakomybė, be to, valstybių narių valdžios institucijos neturi pasikliauti tarpininkų ir kitų nevalstybinių subjektų atliekamais asmenų patikrinimais ir išsamaus patikrinimo procedūromis, nors ir gali naudotis svarbia iš nepriklausomų nevalstybinių subjektų gaunama informacija; reiškia susirūpinimą dėl kai kurių valstybių narių, kuriose, kaip pranešama, paraiškos dėl pilietybės buvo priimamos net kai jas teikiantys asmenys neatitikdavo saugumo reikalavimų;

11. apgailestauja, kad valstybių narių atstovų sudaroma ekspertų grupė pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemų klausimais nėra susitarusi dėl bendrų saugumo patikrinimų, nors jai tai buvo pavesta padaryti iki 2019 m. pabaigos; konstatuoja, kad nesugebėjimas susitarti dėl bendrų saugumo patikrinimų atskleidžia vadovavimosi tarpvyriausybiniu požiūriu sprendžiant šį klausimą ribas, ir pabrėžia, kad veiksmų turi imtis Sąjunga;

12. apgailestauja, kad gyvenamosios vietos reikalavimai, keliami pagal valstybių narių Leidimo gyventi ar Pilietybės schemas, ne visada apima nuolatinį faktinį fizinį buvimą šalyje ir kad sunku stebėti, ar jų laikomasi, taigi potencialiai pritraukiami nesąžiningi pareiškėjai, kurie nacionalinę pilietybę nusiperka vien dėl jos suteikiamų galimybių atvykti į Sąjungos teritoriją ir patekti į jos vidaus rinką nepalaikant jokio tvirto ryšio su konkrečia valstybe nare;

13. ragina valstybes nares veiksmingai užtikrinti, kad būtino fizinio gyvenimo šalyje reikalavimas būtų taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kurie pageidauja gauti ilgalaikio gyventojo statusą pagal Ilgalaikių gyventojų direktyvą, tačiau nėra penkerius metus nuolatos teisėtai gyvenę šalyje, kaip reikalaujama pagal šią direktyvą;

14. palankiai vertina pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Kiprą ir Maltą, kurias 2020 m. spalio mėn. Komisija inicijavo dėl šiose šalyse taikomų Pilietybės schemų; ragina Komisiją paskubinti šias procedūras, nes per jas gali dar labiau paaiškėti, kaip Pilietybės schemų klausimas galėtų būti sprendžiamas neskaitant čia siūlomų teisėkūros veiksmų, ir, esant pagrindo, imtis pažeidimo nagrinėjimo procedūrų prieš valstybes nares, taikančias Leidimo gyventi schemas; ragina Komisiją atidžiai stebėti visas visoje Sąjungoje taikomas Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas, apie jas informuoti ir imtis su jomis susijusių veiksmų;

15. mano, kad Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktai yra esminis elementas kovojant su Pilietybės ar Leidimo gyventi schemų keliamomis grėsmėmis; palankiai vertina tai, kad 2021 m. liepos 20 d. Komisijos pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų rinkinyje dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu keliamas Leidimo gyventi schemų klausimas, visų pirma skatinant įtraukti tarpininkus į įpareigotųjų subjektų sąrašą; tačiau mano, kad vis tiek liks spragų, pvz., tai, kad į įpareigotųjų subjektų sąrašą nebus įtraukti viešieji subjektai, tvarkantys paraiškas dėl Pilietybės ar Leidimo gyventi schemų;

16. pažymi, kad paraiškas, teikiamas pagal Pilietybės ar Leidimo gyventi schemas, ypač sunku stebėti ir vertinti tada, kai jos būna jungtinės ir apima įvairius šeimos narius; pažymi, kad, remiantis kai kuriomis nacionalinėmis Leidimo gyventi schemomis, teisės gyventi šalyje gali būti suteikiamos atsižvelgiant į šeimos, asmeninius ar kitus ryšius su pagrindiniais pareiškėjais; pažymi, kad, gavus valstybės narės gyventojo statusą, taikomos teisės į šeimos susijungimą, nustatytos pagal Šeimos susijungimo direktyvą, taigi šeimos nariai gali atvykti į Sąjungą be konkrečių papildomų patikrinimų, kurių paprastai reikalaujama pagal Leidimo gyventi schemas;

17. pažymi, jog tam tikra rizika siejama su trečiosiomis šalimis, kuriose taikomos Pilietybės schemos ir kurių piliečiai gali be vizų atvykti į Sąjungą ( 21 ) , nes trečiųjų šalių piliečiai gali įsigyti tų trečiųjų šalių pilietybę tik tam, kad galėtų atvykti į Sąjungą be jokių papildomų patikrinimų; pabrėžia, kad rizika dar didesnė į Sąjungą siekiančių įstoti šalių, kuriose taikomos Pilietybės ar Leidimo gyventi schemos ( 22 ) , atveju, o veiksnys gali būti nauda, kurios tikimasi iš būsimosios narystės ir bevizio režimo;

18. mano, kad, atsižvelgiant į ypatingą su Pilietybės schemomis siejamą riziką ir esminį jų nesuderinamumą su lojalaus bendradarbiavimo principu, kaip buvo konstatuota per šiuo metu vykstančias Komisijos pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš dvi valstybes nares, minėtųjų schemų turėtų būti pamažu galutinai atsisakyta visose valstybėse narėse, ir prašo Komisijos iki savo einamosios kadencijos pabaigos šiuo tikslu pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuris galėtų būti grindžiamas SESV 21 straipsnio 2 dalimi, 79 straipsnio 2 dalimi, 114 arba 352 straipsniu;

19. mano, kad laipsniškas Pilietybės schemų atsisakymas pareikalaus pereinamojo laikotarpio, ir laikosi nuomonės, jog, kadangi Pilietybės ir Leidimo gyventi schemos prilygsta pasipelnymui, o jų padariniai Sąjungai ir valstybėms narėms yra rimti, tiek Pilietybės, tiek Leidimo gyventi schemų atveju esama pagrindo prašyti finansinio įnašo į Sąjungos biudžetą (Pilietybės schemų atveju – kol jų bus galutinai atsisakyta): tai būtų konkreti solidarumo išraiška, inter alia , grindžiama SESV 80 straipsniu; todėl prašo, kad Komisija, vadovaudamasi SESV 311 straipsniu, 2022 m. pateiktų pasiūlymą dėl naujos Sąjungos nuosavų išteklių kategorijos nustatymo: ji apimtų koregavimo pagal Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas mechanizmą, pagal kurį būtų taikomas mokestis – reikšminga procentinė investicijų, kurias valstybės gavo taikydamos Pilietybės ar Leidimo gyventi schemas, dalis, pagrįstai apskaičiuota atsižvelgiant į visą dėl šių schemų patirtą neigiamą išorės poveikį visai Sąjungai;

20. mano, kad Pilietybės ir Leidimo gyventi schemų indėlis į valstybių narių realiąją ekonomiką darbo vietų kūrimo, inovacijų ir ekonomikos augimo požiūriais yra ribotas, o didelės investicijų sumos tiesiogiai nukreipiamos į nekilnojamojo turto rinką arba fondus; mano, kad didelės su Pilietybės ir Leidimo gyventi schemomis siejamos investicijos gali paveikti finansinį stabilumą, ypač mažose valstybėse narėse, kur investicijų srautas gali sudaryti didelę BVP arba užsienio investicijų dalį ( 23 ) ; prašo Komisijos remiantis SESV 79 straipsnio 2 dalimi ir 80, 82, 87 bei 114 straipsniais 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl akto, kuris apimtų Sąjungos lygmens taisykles, taikytinas investicijoms pagal Leidimo gyventi schemas, siekiant sustiprinti jų pridėtinę vertę realiajai ekonomikai ir jas susieti su Sąjungos ekonomikos atsigavimo prioritetais;

21. prašo Komisijos iki savo dabartinės kadencijos pabaigos pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuris prireikus būtų galimai papildytas kitomis teisėkūros priemonėmis, galėtų būti grindžiamas SESV 79 straipsnio 2 dalimi ir 80, 82, 87 bei 114 straipsniais ir pagal kurį būtų išsamiai reglamentuojami įvairūs Leidimo gyventi schemų aspektai, siekiant suderinti standartus ir procedūras bei stiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu, korupcija ir mokesčių slėpimu, įskaitant, inter alia , šiuos elementus: a) griežtesnį išsamų patikrinimą ir griežtus pareiškėjų bei prireikus jų šeimos narių asmens patikrinimus, įskaitant jų lėšų šaltinius, privalomus patikrinimus naudojantis Sąjungos didelės apimties teisingumo ir vidaus reikalų IT sistemomis bei patikros procedūras trečiosiose šalyse; b) tarpininkų veiklos reglamentavimą, tinkamą sertifikavimą ir tikrinimą bei ribojimą, o Pilietybės schemų atveju – jų paslaugų nutraukimą; c) suderintas valstybių narių taisykles ir prievoles informuoti Komisiją apie savo Leidimo gyventi schemas ir pagal jas gaunamas paraiškas; d) minimalius fizinio buvimo šalyje reikalavimus ir minimalią aktyvą veiklą investuojant, investicijų kokybę, pridėtinę vertę ir indėlį į ekonomiką kaip sąlygas norint gauti leidimą gyventi pagal Leidimo gyventi schemas; e) stebėsenos mechanizmą siekiant atlikti ex post patikrinimus, ar asmenys, kurių paraiškos buvo patenkintos, toliau vykdo pagal Leidimo gyventi schemas nustatytus teisinius reikalavimus;

22. prašo Komisijos užtikrinti ir taikyti aukštus tiek Pilietybės, tiek Leidimo gyventi schemų reglamentavimo standartus, jei išsamus reglamentas Leidimo gyventi schemoms būtų taikomas prieš visiškai atsisakant Pilietybės schemų;

23. teigiamai vertina valstybių narių paskelbtą įsipareigojimą imtis priemonių, kad būtų apribotas pilietybės pardavimas rusams, susijusiems su Rusijos valdžia; ragina visas valstybes nares nedelsiant stabdyti savo Pilietybės ir Leidimo gyventi schemų taikymą visiems pareiškėjams iš Rusijos; ragina valstybes nares peržiūrėti visas paraiškas, kurias Rusijos piliečiai pateikė per keletą pastarųjų metų ir kurioms buvo pritarta, bei pasinaudoti visomis nacionalinės ir Sąjungos teisės galimybėmis siekiant užtikrinti, kad pilietybė ir teisė gyventi nebūtų palikta nė vienam Rusijos piliečiui, turinčiam finansinių, verslo ar kitų ryšių su V. Putino režimu, arba kad būtų laikinai blokuotas tokių asmenų naudojimasis šiomis teisėmis; ragina Komisiją patikrinti tokias valstybių narių atliktas peržiūras ir skubiai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl visiško draudimo naudoti Pilietybės schemas ir draudimo naudoti Leidimo gyventi schemas Rusijos piliečiams, kuriems taikomos tikslinės priemonės;

24. prašo Komisijos į savo pasiūlymą įtraukti tikslinę galiojančių Sąjungos teisės aktų peržiūrą, kuri galėtų padėti įtikinti valstybes nares nekurti žalingų Leidimo gyventi schemų, griežtinant teisės aktus kovos su pinigų plovimu srityje ir reikiamas Ilgalaikių gyventojų direktyvos nuostatas;

25. prašo Komisijos daryti kuo didesnį spaudimą siekiant užtikrinti, kad trečiosios šalys, kurios taiko Pilietybės ir Leidimo gyventi schemas bei naudojasi beviziu režimu pagal Reglamento (ES) 2018/1806 II priedą, panaikintų savo Pilietybės schemas ir pertvarkytų savo Leidimo gyventi schemas taip, kad jos atitiktų Sąjungos teisės nuostatas ir standartus, taip pat prašo Komisijos 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl akto Reglamentui (ES) 2018/1806 šiuo aspektu iš dalies pakeisti, remiantis SESV 77 straipsnio 2 dalies a punktu; pažymi, kad pagal peržiūrėtą Sąjungos plėtros metodiką klausimai, susiję su Pilietybės ir Leidimo gyventi schemomis, laikomi sudėtingais ir sprendžiami įvairiose derybų grupėse bei skyriuose; pabrėžia, jog svarbu, kad šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pamažu kruopščiai suderintų šias schemas su Sąjungos teisės nuostatomis; siūlo į stojimo kriterijus įtraukti Pilietybės schemų panaikinimo ir Leidimo gyventi schemų reglamentavimo klausimus;

26. primena Komisijos Pirmininkei jos įsipareigojimą paremti Parlamento iniciatyvos teisę, įtrauktą į 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politines gaires, ir pažadą, kad, Parlamentui patvirtinus savo iniciatyva teikiamą teisėkūros pranešimą, jo pagrindu bus parengtas teisėkūros procedūra priimamas aktas, laikantis Sąjungos teisės principų; todėl tikisi, kad, atsižvelgdama į šią rezoliuciją, Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

27. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją ir pridedamus pasiūlymus Komisijai ir Tarybai.

(1) OL L 251, 2003 10 3, p. 12.

(2) OL L 16, 2004 1 23, p. 44.

(3) OL L 303, 2018 11 28, p. 39.

(4) OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

(5) OL C 482, 2016 12 23, p. 117.

(6) OL C 108, 2021 3 26, p. 8.

(7) OL C 255, 2021 6 29, p. 22.

(8) OL C 371, 2021 9 15, p. 92.

(9) OL C 445, 2021 10 29, p. 140.

(10) OL C 506, 2021 12 15, p. 64.

(11) Kandidatės į Europos Komisijos pirmininko pareigas Ursulos von der Leyen programa A Union that strives for more – My agenda for Europe – Political Guidelines for the next European Commission 2019-2024 („Sąjunga, kuri siekia daugiau: mano Europos darbotvarkė. 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinės gairės“) (https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_en_0.pdf).

(12) EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimo 9 lentelė, p. 28–29.

(13) EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimas.

(14) Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS („Piktnaudžiavimo leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemomis apeinant bendrą duomenų teikimo standartą prevencija“), EBPO, 2018 m. vasario 19 d.; Corruption Risks Associated with Citizen- and Resident-by-Investment Schemes („Korupcijos rizika, siejama su pilietybės ir leidimo gyventi įsigijimo investuojant schemomis“), EBPO, 2019 m.

(15) Kadangi Bulgarija, Kroatija, Kipras, Airija ir Rumunija nėra Šengeno šalys, vienos iš šių valstybių narių išduotą leidimą gyventi turintis trečiosios šalies pilietis negali automatiškai naudotis judėjimo laisve Šengeno erdvėje.

(16) https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25.

(17) 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą, 2020 m. liepos 10 d. rezoliucija „Visapusiška Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politika. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai“, 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliucija dėl ES saugumo sąjungos strategijos ir 2021 m. balandžio 29 d. rezoliucija dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje.

(18) Žr. argumentus, kuriais Komisija rėmėsi inicijuodama pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Maltą ir Kiprą dėl jų taikomų pilietybės įsigijimo investuojant schemų (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925), bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką: 1992 m. liepos 7 d. Sprendimą Mario Vicente Micheletti ir kt. / Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; 1999 m. lapkričio 11 d. Sprendimą Belgijos valstybė / Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; 2001 m. vasario 20 d. Sprendimą The Queen / Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; 2010 m. kovo 2 d. Sprendimą Janko Rottman / Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, ir 2019 m. kovo 12 d. Sprendimą M. G. Tjebbes ir kt. / Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19) EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimas, p. 43–44.

(20) EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimas, p. 57; Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS, EBPO, 2018 m. vasario 19 d.

(21) Antigva ir Barbuda, Dominika, Grenada, Sent Kitsas ir Nevis bei Sent Lusija.

(22) Serbija, Albanija, Turkija, Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija.

(23) EPRS Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimas, p. 36–39.