2 PRIEDAS

Pavojų sveikatai ir aplinkai ir poveikio būdų pavyzdžiai

Šiame priede pateikiama įprastinių pavojų ir pavojingų įvykių, poveikio būdų ir poveikio objektų, kurie galimi pakartotinio vandens naudojimo drėkinimui žemės ūkyje sistemoje, pavyzdžių. Jame taip pat pateikiamas kontrolinis sąrašas, pagal kurį galima įvertinti, ar Reglamente nurodytos direktyvos ir reglamentai taikomi konkrečiai pakartotinio vandens naudojimo sistemai. Šie elementai atrinkti iš atitinkamų ES direktyvų ir reglamentų, taip pat iš paskelbtų standartų ir gairių (t. y. standartų ISO 20426 (2018 m.) (1) ir ISO 16075–1 (2020 m.) (2), PSO gairių (2006 m.) (3), PSO sanitarijos saugos planavimo vadovo (2016 m.) (4), Australijos gairių (2006 m.) (5)). Siekiama pateikti pavyzdžių, kurie padėtų nustatyti šiuos elementus, būtinus rizikos vertinimui parengti. Čia nurodyti elementai tik pavyzdžiai – tinkamas nustatymas ir vertinimas turi būti atliekamas remiantis konkrečia pakartotinio vandens naudojimo sistema.

Reglamento II priedo 5 punkte nurodytos direktyvos ir reglamentai

2.1 lentelė

II priedo 5 punkte nurodytos direktyvos ir reglamentai ir jų taikymo pakartotinio vandens naudojimo sistemai vertinimas

Direktyva arba reglamentas Reikalavimai pagal II priedo 5 punktą Taikymas NITRATŲ DIREKTYVA 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių Mažinti vandens taršą nitratais ir užkirsti jai kelią. Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatomas pagal šią direktyvą reguliuojamas paviršinio ar požeminio vandens telkinys (pvz., nustatytas kaip nitratų pažeidžiama zona), kuris galbūt patirtų poveikį pakartotinai naudojant regeneruotą vandenį drėkinimui žemės ūkyje (pvz., atitinkamai dėl nuotėkio arba infiltracijos). GERIAMOJO VANDENS DIREKTYVA 2020/2184 dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės Laikytis žmonėms vartoti skirto vandens saugomoms teritorijoms, t. y. geriamojo vandens gamybos saugomoms teritorijoms (DWPA), taikomų reikalavimų. Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatoma, kad paviršinio ar požeminio vandens telkinys yra klasifikuojamas kaip DWPA ir galbūt patirtų poveikį naudojant regeneruotą vandenį drėkinimui žemės ūkyje (pvz., atitinkamai įvykus nuotėkiui arba infiltracijai). VANDENS PAGRINDŲ DIREKTYVA 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus Pasiekti paviršinio ir požeminio vandens aplinkos apsaugos tikslus ir aplinkos kokybės standartus, taikomus nacionaliniu mastu susirūpinimą keliantiems paviršinio vandens teršalams (upių baseinų specifiniams teršalams). Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatoma galima rizika paviršiniam ir požeminiam vandeniui (pvz., atitinkamai dėl nuotėkio arba infiltracijos), kurių cheminė būklė buvo nustatyta (gera paviršinio vandens cheminė būklė ir gera požeminio vandens cheminė būklė). POŽEMINIO VANDENS DIREKTYVA 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo Užkirsti kelią požeminio vandens taršai. Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatomi pagal šią direktyvą reguliuojami požeminio vandens ištekliai, kurie galbūt patirtų poveikį naudojant regeneruotą vandenį drėkinimui žemės ūkyje. APLINKOS KOKYBĖS STANDARTŲ DIREKTYVA 2008/105/EB dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje Laikytis aplinkos kokybės standartų, taikomų prioritetinėms medžiagoms ir tam tikriems kitiems teršalams. Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatomi paviršinio vandens telkiniai (arba nuosėdos ir biota), kurie galbūt patirtų poveikį pakartotinai naudojant regeneruotą vandenį (pvz., dėl nuotėkio) ir dėl kurių upių baseinų valdymo plane (UBVP) nustatytos prioritetinės medžiagos ir aplinkos kokybės standartai (AKS). MAUDYKLŲ VANDENS DIREKTYVA 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo Laikytis maudyklų vandens kokybės standartų. Jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatomi maudykloms naudojami vandens telkiniai, kurie galbūt patirtų poveikį pakartotinai naudojant regeneruotą vandenį (pvz., dėl nuotėkio). NUOTEKŲ DUMBLO DIREKTYVA 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą Apsaugoti aplinką ir dirvožemį. Jeigu nuotekų dumblas naudojamas pakartotinio vandens naudojimo sistemos žemės ūkio paskirties lauke. Reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos Šalinti šviežių vaisių ir daržovių mikrobiologinę riziką pirminės gamybos etape laikantis tinkamos higienos. Jeigu regeneruotu vandeniu drėkinamas žemės ūkio paskirties laukas naudojamas šviežiems vaisiams ir daržovėms auginti. Reglamentas (EB) Nr. 183/2005, nustatantis pašarų higienos reikalavimus Laikytis pašarų higienos reikalavimų. Jeigu regeneruotu vandeniu drėkinamas žemės ūkio paskirties laukas naudojamas pašarams auginti (pvz., nemaistiniams augalams, įskaitant kultūrinius augalus, kuriais šeriami pieniniai ar mėsiniai gyvuliai). Reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų Laikytis atitinkamų mikrobiologinių kriterijų. Jeigu regeneruotu vandeniu drėkinamas žemės ūkio paskirties laukas naudojamas maisto produktams gaminti. Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas Laikytis reikalavimų dėl didžiausių leidžiamų tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijų. Jeigu regeneruotu vandeniu drėkinamas žemės ūkio paskirties laukas naudojamas maisto produktams gaminti. Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų Laikytis reikalavimų dėl didžiausių pesticidų liekanų kiekių maiste ir pašaruose ar ant jų. Jeigu regeneruotu vandeniu drėkinamas žemės ūkio paskirties laukas naudojamas maisto produktams ir pašarams gaminti naudojant pesticidus. Reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (ES) Nr. 142/2011, kuriais nustatomi reikalavimai dėl gyvūnų sveikatos Laikytis su gyvūnų sveikata susijusių reikalavimų. Jeigu regeneruoto vandens naudojimas gali turėti poveikio gyvūnų sveikatai (dėl pašarų arba poveikio lauke).

Pavojingi įvykiai ir poveikio būdai

Kiekviename pakartotinio vandens naudojimo sistemos etape turėtų būti nustatyti pavojingi įvykiai ir poveikio būdai kiekvienam potencialiam poveikio objektui (žmonėms ar aplinkai, kuriems kyla rizika). Pavojingi įvykiai gali įvykti įprastai veikiant sistemai (pvz., dėl sugedusios infrastruktūros, sistemos perkrovos, nepakankamos techninės priežiūros, nesaugaus elgesio), dėl sistemos gedimo ar avarijos arba jie gali būti susiję su sezoniniais ar meteorologiniais veiksniais. 2.2 lentelėje pateikiama pavojingų įvykių pavyzdžių ir kartu nurodomi potencialūs poveikio objektai ir poveikio būdai. Daugiau pavyzdžių aprašyta standartuose ir gairėse, kuriais siūloma remtis.

2.2 lentelė

Pavojingų įvykių, potencialių poveikio objektų ir poveikio būdų pakartotinio vandens naudojimo sistemoje pavyzdžiai (šaltinis – Australijos gairės (2006 m.), standartas ISO 20426, (2018 m.))

Pavojingas įvykis Poveikio objektas Poveikio būdas — Valymo triktys — Atsitiktinis arba neteisėtas išleidimas — Darbuotojai (regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai) — Galutiniai naudotojai (ūkininkai) — Pašaliniai asmenys — Aplinka (gėlas vanduo, jūros vanduo, dirvožemis ir susijusi biota) — Kultūriniai augalai — Tiesioginis sąlytis su regeneruotu vandeniu — Atsitiktinis nurijimas — Sugertis kultūriniuose augaluose — Regeneruoto vandens neatitiktis reikalavimams dėl netinkamo valymo — Saugojimo ir paskirstymo sistemos užteršimas — Darbuotojai (regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai) — Galutiniai naudotojai (ūkininkai) — Aplinka (gėlas vanduo, jūros vanduo, dirvožemis ir susijusi biota) — Tiesioginis sąlytis su regeneruotu vandeniu — Atsitiktinis nurijimas — Infiltracija į požeminį vandenį — Nuotėkis į paviršinį vandenį — Atsitiktinis regeneruoto vandens poveikis dėl projektuojant ir eksploatuojant įvykusių avarijų: trūkus ar prakiurus vamzdžiui, drėkinant netinkamu metu — Darbuotojai (regeneravimo įrenginio veiklos vykdytojai) — Galutiniai naudotojai (ūkininkai) — Pašaliniai asmenys Aplinka (gėlas vanduo, jūros vanduo, dirvožemis ir susijusi biota) — Tiesioginis sąlytis su regeneruotu vandeniu — Atsitiktinis nurijimas — Nuotėkis iš regeneruoto vandens vamzdynų arba paskirstymo sistemų — Aplinka (gėlas vanduo, jūros vanduo, dirvožemis ir susijusi biota) — Infiltracija į požeminį vandenį — Nuotėkis į paviršinį vandenį — Atsitiktinis regeneruoto vandens poveikis dėl galutinio naudojimo sistemos gedimų — Galutiniai naudotojai (ūkininkai) — Pašaliniai asmenys — Kultūriniai augalai — Tiesioginis sąlytis su regeneruotu vandeniu — Atsitiktinis nurijimas — Įkvėpimas (aerozoliai) — Žmogaus klaidos dėl nepakankamo mokymo ir informavimo apie leidžiamą naudojimą — Galutiniai naudotojai (ūkininkai) — Pašaliniai asmenys — Kultūriniai augalai — Tiesioginis sąlytis su regeneruotu vandeniu — Atsitiktinis nurijimas — Kultūrinių augalų užteršimas

Regeneruoto vandens keliamas pavojus sveikatai ir aplinkai

Dėl pavojingų įvykių gali būti išleista regeneruoto vandens, kuriame yra mikrobiologinių ir cheminių medžiagų, kurios gali kelti pavojų poveikį patiriantiems žmonėms ir aplinkai. Pavojai regeneruotame vandenyje turėtų būti nustatomi remiantis konkrečia pakartotinio vandens naudojimo sistema, atsižvelgiant į miesto nuotekų apibūdinimą ir visus taikomus teisinius reikalavimus, susijusius su pakartotinio vandens naudojimo sistemos buvimo vieta (žr. šio pranešimo 3 diagramą). Atrankinės patikros lygmens etapas galėtų padėti nustatyti pavojus lyginant konkrečiame regeneruotame vandenyje aptiktas pašalines priemaišas su tų pašalinių priemaišų ribinėmis vertėmis, nustatytomis taikomose direktyvose, reglamentuose ir gairėse. Paskesnėse lentelėse pateikiama pavyzdžių, kaip patikrinti, ar yra galimų pavojų; medžiagų sąrašas tik orientacinis ir neturėtų būti laikomas baigtiniu. Nustatyti pavojus konkrečiai pakartotinio vandens naudojimo sistemai – rizikos valdymo plano rengėjų atsakomybė.

2.3 lentelėje pateikiamas mikrobinių patogenų sąrašas ir nurodomi jų pagrindiniai patogenai, kuriuos siūloma įtraukti į rizikos sveikatai vertinimą pagal atitinkamus standartus ir gaires, kurie gali būti aktualūs atsižvelgiant į vietos aplinkybes. Tie pavojai gali būti grupuojami, o rizikos vertinimas gali būti grindžiamas pagrindiniu patogenu. Kiti mikrobiologiniai reikalavimai nustatyti taikomuose reglamentuose dėl pašarų ir maisto higienos (Reglamente (EB) Nr. 852/2004, (EB) Nr. 183/2005, Reglamente (EB) Nr. 2073/2005 ir Reglamente (EB) Nr. 1881/2006).

2.3 lentelė

Mikrobiologinių pavojų, paprastai aptinkamų nevalytose nuotekose, sąrašas, taip pat jų poveikis sveikatai ir pagrindiniai patogenai (standarto ISO 20426:2018 A.1 lentelė) (7)

Patogenas Pavyzdžiai Liga Pagrindinis patogenas (6) Bakterijos Shigella Šigeliozė (bakterinė dizenterija) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonella Salmoneliozė, gastroenteritas (viduriavimas, vėmimas, karščiavimas), reaktyvusis artritas, vidurių šiltinė Vibrio cholera Cholera Patogeninė E. coli Gastroenteritas ir septicemija, hemolizinis ureminis sindromas Campylobacter Gastroenteritas, reaktyvusis artritas, Gijeno-Barė sindromas Pirmuonys Entamoeba Amebiazė (amebinė dizenterija) Cryptosporidium Giardia Giardiazė (gastroenteritas) Cryptosporidium Kriptosporidiozė, viduriavimas, karščiavimas Helmintai Ascaris Askaridozė (apvaliųjų kirmėlių infekcija) Žarnyno nematodai (helmintų kiaušinėliai) Ancylostoma Ankilostomiazė (kirmėlių Ancylostoma duodenale infekcija) Necator Nekatoriazė (apvaliųjų kirmėlių infekcija) Trichuris Trichurozė (plaukagalvių kirmėlių infekcija) Virusai Enterovirusai Gastroenteritas, širdies anomalijos, meningitas, kvėpavimo takų ligos, nervų sistemos sutrikimai, kita Rotavirusai Adenovirusai Kvėpavimo takų ligos, akių infekcija, gastroenteritas Rotavirusai Gastroenteritas

Iš miesto nuotekų valymo įrenginio ištekančio regeneruoto vandens naudojimas žemės ūkio reikmėms gali turėti poveikio žmonėms vartoti skirto vandens kokybei ir vandens ekosistemų būklei (žr. šio Komisijos pranešimo 3 diagramą). Vandens telkinių kokybės tikslai nustatyti ES teisės aktuose dėl žmonių bei gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos. Nustatyti kokybės standartai, pavyzdžiui, koliforminiams rodikliams maudyklų vandenyje, maisto medžiagoms (azotui, fosforui), biocheminiam deguonies suvartojimui (BDS) ir cheminėms medžiagoms vandens ekosistemose, taip pat nitratams ir cheminėms medžiagoms vandens šaltiniuose, naudojamuose geriamajam vandeniui gaminti.

2.4 lentelėje apžvelgiamos Maudyklų vandens direktyvoje nustatytos mikrobiologinės ribinės vertės. Į šiuos parametrus gali būti atsižvelgiama, jeigu atliekant rizikos vertinimą nustatoma galima pagal šią direktyvą saugomo vandens telkinio taršos rizika.

2.4 lentelė

Maudyklų vandens direktyvoje (2006/7/EB) nustatyti su žarnyno enterokokais ir E. coli susiję kokybės standartai

Žarnyno enterokokai (KSV / 100 ml) E. coli (KSV / 100 ml) Kokybės klasė Vidaus vandenys Pakrančių ir tarpiniai vandenys Vidaus vandenys Pakrančių ir tarpiniai vandenys Puiki 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Gera 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Patenkinama 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Šaltinis Direktyva 2006/7/EB; atrinkta JRC (2019 m.) ()

Jeigu pakartotinio vandens naudojimo sistema yra netoli žmonėms vartoti skirto vandens saugomų teritorijų, reikia kruopščiai išnagrinėti bet kokią riziką, kylančią dėl infiltracijos ir nuotėkio. Taip pat reikia imtis visų būtinų priemonių, kad būtų įvykdytos pagal Vandens pagrindų direktyvą nustatytos pareigos ir Geriamojo vandens direktyvoje 2020/2184 nustatyti reikalavimai. Valdymo praktika, kuria siekiama apsaugoti geriamojo vandens šaltinius, išdėstyta standarto ISO 16075–3 6.6 skirsnyje.

2.5 lentelėje pateikiamas iš Geriamojo vandens direktyvos atrinktų parametrų, kurių gali būti iš miesto nuotekų valymo įrenginių išleidžiamose nuotekose, sąrašas. Tai orientacinis teršalų sąrašas, kuriuo būtų galima naudotis tikrinant, ar esama galimų pavojų geriamojo vandens ištekliams, kartu su nuotekų šaltinių apibūdinimu ir, pavyzdžiui, informacija, ar toje vietovėje yra pramonės įmonių. Panašų metodą būtų galima taikyti tikrinant, ar regeneruotame vandenyje esama kitų galimų pavojų, kurie galėtų daryti poveikį kitiems aplinkos komponentams. Pavyzdžiui, taip pat galima atsižvelgti į Aplinkos kokybės standartų (AKS) direktyvoje pateiktą teršalų sąrašą. AKS direktyvoje nurodytų teršalų, kurių gali būti aptinkama iš miesto nuotekų valymo įrenginių išleidžiamose nuotekose, pavyzdys pateikiamas 2.6 lentelėje.

2.5 lentelė

Geriamojo vandens direktyvoje nurodytų tam tikrų cheminių parametrų, kurių gali būti miesto nuotekose, pavyzdžiai

Parametras Vertė Nitratai (NO3) 50 mg/l Varis 2,0 mg/l Uranas 30 μg/l Chromas 25 μg/l Nikelis 20 μg/l Arsenas, trichloretilenas ir tetrachloretilenas 10 μg/l Selenas 20 μg/l Kadmis, švinas 5 μg/l Stibis 10 μg/l 1,2-dichloretanas 3 μg/l Gyvsidabris, benzenas 1,0 μg/l Vinilchloridas 0,50 μg/l Viso PFAS (bendras perfluoralkilintų ir polifluoralkilintų medžiagų kiekis) 0,50 μg/l PFAS suma (perfluoralkilintų ir polifluoralkilintų medžiagų, kurios laikomos keliančiomis susirūpinimą žmonėms vartoti skirtame vandenyje, suma) 0,10 μg/l Akrilamidas, policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH), epichlorhidrinas 0,10 μg/l Benzo(a)pirenas 10 μg/l Bisfenolis-A 2,5 μg/l Viso trihalometanų 100 μg/l Halogenacto rūgštys (HAA) 60 μg/l Šaltinis – Direktyvos 2020/2184 I priedo B dalis (Minimalieji reikalavimai, taikomi parametrų vertėms, naudojamoms vertinant žmonėms vartoti skirto vandens kokybę). Atrinkti JRC (2019 m.) ir pritaikyti atsižvelgiant į persvarstytą naująją Geriamojo vandens direktyvą ir medžiagas, kurių gali būti aptikta po dezinfekcijos. Direktyvoje 2020/2184 nustatytas stebėjimo sąrašo mechanizmas, taikomas susirūpinimą keliantiems junginiams, pavyzdžiui, endokrininę sistemą ardantiems junginiams, vaistams ir mikroplastikams. 2022 m. sausio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu į žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančių susirūpinimą keliančių medžiagų ir junginių stebėjimo sąrašą įtraukti šie endokrininę sistemą ardantys junginiai: — 17-beta-estradiolis ≤1 ng/l; — nonilfenolis ≤300 ng/l.





2.6 lentelė

Aplinkos kokybės standartų direktyvoje nurodytų prioritetinių teršalų, kurių gali būti miesto nuotekose, pavyzdys (11)

Parametras Vidutinė metinė vertė (μg/l) Didžiausia leidžiama koncentracija (μg/l) μg/kg drėgno svorio Vidaus paviršiniai vandenys (12) Kiti paviršiniai vandenys Vidaus paviršiniai vandenys (12) Kiti paviršiniai vandenys Biota Antracenas 0,1 0,1 0,1 0,1 – Benzenas 10 8 50 50 – Brominti difenileteriai (giminingų junginių Nr. 28, 47, 99, 100, 153 ir 154 koncentracijos verčių suma) – – 0,14 0,14 0,0085 Kadmis ir jo junginiai (priklausomai nuo vandens kietumo klasių) 0,08 –0,25 0,2 0,45 –1,5 0,45 –1,5 – Chloro alkanai C10–13 (Šios medžiagų grupės orientacinis parametras nenurodytas. Orientacinis (-iai) parametras (-ai) turi būti apibrėžtas (-i) analizės metodu) 0,4 0,4 1,4 1,4 – 1,2-dichloretanas 10 10 Netaikoma Netaikoma – Dichlormetanas 20 20 Netaikoma Netaikoma – Di(2-etilheksil)ftalatas (DEHP) 1,3 1,3 Netaikoma Netaikoma – Fluorantenas 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Heksachlorbenzenas – – 0,05 0,05 10 Heksachlorbutadienas – – 0,6 0,6 55 Švinas ir jo junginiai 1,2 (biologiškai įsisavinamos medžiagų koncentracijos) 1,3 14 14 – Gyvsidabris ir jo junginiai – – 0,07 0,07 20 Naftalenas 2 2 130 130 – Nikelis ir jo junginiai 4 (biologiškai įsisavinamos medžiagų koncentracijos) 8,6 34 34 – Nonilfenoliai (4-nonilfenolis) 0,3 0,3 2,0 2,0 – Oktilfenoliai ((4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenolis)) 0,1 0,01 Netaikoma Netaikoma – Pentachlorbenzenas 0,007 0,0007 Netaikoma Netaikoma – PAH benzo(a)pirenas (13) 1,7 × 10–4 1,7 × 10–4 0,27 0,027 – Tributilalavo junginiai (tributilalavo katijonas) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 – Trichlorbenzenai 0,4 0,4 Netaikoma Netaikoma – Trichlormetanas 2,5 2,5 Netaikoma Netaikoma – Perfluoroktansulfonrūgštis ir jos dariniai (PFOS) 6,5 × 10–4 1,3 × 10–4 36 7,2 9,1 Heksabromciklododekanai (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Šaltinis – AKS direktyva 2013/39/ES; atrinkta JRC, 2019 m.

Pavojaus vertinimas galėtų apimti požeminio ir paviršinio vandens cheminės kokybės būklės, nustatytų nitratų pažeidžiamų zonų ir upių baseinų specifinių teršalų vertinimą.

2.7 lentelėje nurodyti šaltiniai galėtų padėti už rizikos valdymo planą atsakingiems asmenims rinkti informaciją, susijusią su konkrečia pakartotinio vandens naudojimo sistema ir vietos aplinkybėmis.

2.7 lentelė

Internetiniai duomenų šaltiniai

Šaltinis Pateikiama informacija Saitas WISE Vandens pagrindų direktyvos (VPD) saugomų teritorijų erdvinių duomenų rinkinys — Geriamojo vandens saugomos teritorijos — Nustatytosios teritorijos, pavyzdžiui, žuvų saugomos teritorijos ir vandens bestuburių saugomos teritorijos — Nitratų pažeidžiamos zonos — Miesto nuotekoms jautrios teritorijos — Maudyklų vandens saugomos teritorijos https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home WISE EIONET erdvinių duomenų rinkinys Informacija apie Europos upių baseinų rajonus, upių baseinų rajonų pabaseinius, paviršinio vandens telkinius, požeminio vandens telkinius ir stebėsenos vietas https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 WISE Vandens pagrindų direktyvos kokybės elementų žemėlapis Informacija iš antrųjų upių baseinų valdymo planų (UBVP), kuriuos ES valstybės narės ir Norvegija pateikė pagal Vandens pagrindų direktyvos (VPD) 13 straipsnį. Žemėlapyje nurodoma paviršinio vandens telkinių ekologinė būklė arba potencialas pagal jų kokybės elementų būklės vertę https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements WISE požeminio vandens cheminės būklės duomenų bazė Informacija apie požeminio vandens cheminę būklę (gera, nežinoma, prasta) pagal UBVP ir šalį https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status WISE gėlo vandens informacinė sistema Informacija ir duomenys apie Europos upių, ežerų ir požeminio vandens būklę, jiems poveikį darančius veiksnius, priemones ir veiksmus, kurių imtasi siekiant apsaugoti ir išsaugoti vandens aplinką https://water.europa.eu/freshwater Vandens ir žemės ūkio žinių centras Vandens ir žemės ūkio informacijos rinkimo priemonė: — paviršinio vandens kokybės; — požeminio vandens kokybės; — vandens telkinių ekologinės būklės; — vandens telkinių cheminės būklės https://water.jrc.ec.europa.eu/ Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) aplinkos kokybės standartų duomenų bazė Su prioritetinėmis medžiagomis ir tam tikrais kitais teršalais susiję aplinkos kokybės standartai (AKS), įskaitant metinius vidurkius ir didžiausias leidžiamas koncentracijas, kaip numatyta Direktyvos 2000/60/EB 16 straipsnyje https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras (E-PRTR) Europos Sąjungos valstybių narių pramonės objektų teikiami aplinkos duomenys https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) cheminių pavojų duomenų bazė „OpenFoodTox“ Atvirieji duomenys medžiagoms apibūdinti, pagrindiniai Europos teisės aktai ir kritinių toksikologinių vertinamųjų baigčių bei pamatinių verčių santrauka https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronominiai pavojai regeneruotame vandenyje

2.8 lentelėje nurodyti tam tikri agronominiai pavojai, kurių gali būti regeneruotame vandenyje ir kurie drėkinant gali turėti poveikio dirvožemiui, gėlo vandens ištekliams ir kultūriniams augalams. Tie pavojai susiję su regeneruotame vandenyje esančiomis cheminėmis medžiagomis.

2.8 lentelė

Drėkinimui žemės ūkyje naudojamo regeneruoto vandens keliami pagrindiniai pavojai aplinkai, poveikį patiriantys aplinkos elementai ir galimas neigiamas poveikis (šaltinis – Australijos gairės (2006 m.), standartas ISO 16075-1: 2020)

Pavojus Poveikį patiriantis aplinkos elementas Galimas poveikis Azotas Dirvožemis Požeminis vanduo (išplovimas) Paviršinis vanduo (nuotėkis) Kultūriniai augalai Maisto medžiagų disbalansas kultūriniuose augaluose; eutrofikacija; toksinis poveikis sausumos biotai Tarša Eutrofikacija Fosforas Dirvožemis Paviršinis vanduo Eutrofikacija ir (arba) toksinis poveikis biotai Eutrofikacija Dezinfekcijai naudojamo chloro liekanos Paviršinis vanduo Kultūriniai augalai Toksiškumas vandens biotai Toksiškumas kultūriniams augalams Druskingumas (bendras ištirpusių kietųjų medžiagų kiekis, elektrinis laidis) Dirvožemis (druskėjimas) Paviršinis vanduo Požeminis vanduo Žala dirvožemiui; nepalankus poveikis kultūriniams augalams; kadmio sugertis kultūriniuose augaluose Druskingumo padidėjimas Boras Dirvožemis (kaupimasis) Toksiškumas kultūriniams augalams Chloridas Kultūriniai augalai Dirvožemis Paviršinis vanduo Požeminis vanduo (išplovimas) Toksiškumas kultūriniams augalams (užpurškus ant lapų) Toksiškumas kultūriniams augalams įsisavinus per šaknis Toksiškumas vandens biotai Natris Kultūriniai augalai Dirvožemis Toksiškumas kultūriniams augalams (užpurškus ant lapų) Žala dirvožemiui (toksiškumas kultūriniams augalams) Neorganiniai adsorbuojamieji teršalai (pvz., sunkieji metalai) Kaupimasis dirvožemyje Toksiškumas kultūriniams augalams

Šių parametrų pamatinės vertės priklauso nuo vietos aplinkybių (pvz., dirvožemio tipo, dirvožemio rūgštingumo, klimato sąlygų, drėkinamų kultūrinių augalų tipo ir jų atsparumo). Taikomi teisės aktai ir pamatiniai standartai galėtų padėti nustatyti konkrečių nustatytų pavojų didžiausią leidžiamą koncentraciją. Su kultūriniais augalais ir dirvožemiu susijusios rizikos aplinkai ir agronominės rizikos pavyzdžių pateikiama standarte ISO 16075–1 (2020 m.). Nurodant pavojų aplinkai standartus ir valdant riziką, kai drėkinimui žemės ūkyje naudojamas regeneruotas vanduo, galima remtis standarto ISO 16075–1 (2020 m.) B ir C priedais. Pateikiama tokios informacijos:

— su dirvožemiu susijusios rizikos apžvalga (B.2 lentelė), pvz., neorganinių adsorbuojamųjų teršalų sutelkimas, dirvožemio druskėjimas, viršutinio dirvožemio sluoksnio smulkėjimas, boro sutelkimas, fosforo kaupimasis ir judėjimas;

— didžiausių maisto medžiagų kiekių drėkinimui naudojamose išvalytose nuotekose pavyzdžiai (C.1 lentelė); drėkinimo vandens didžiausio elektrinio laidžio, atsižvelgiant į augalų atsparumą, pavyzdys, kai drėkinama purškiant iš viršaus (C.2 lentelė); atrinktų kultūrinių augalų santykinio atsparumo lapų pažeidimui druskingu vandeniu, purškiamu iš viršaus, pavyzdys (C.3 lentelė); bendras drėkinimo vandens elektrinio laidžio ir natrio adsorbcijos santykio (SAR) poveikis tikėtinumui, kad kils problemų dėl vandens infiltracijos (pralaidumo) (C.4 lentelė); didžiausių druskingumą lemiančių veiksnių lygių drėkinimui naudojamose išvalytose nuotekose pavyzdys pagal kultūrinių augalų jautrumą (C.5 lentelė);

— kitų cheminių elementų vidutinės vertės ir didžiausios vertės išvalytose nuotekose pavyzdys (C.6 lentelė): nurodomos numanomos vertės regeneruotame vandenyje, kurios veikiausiai būtų toksiškos augalams, dėl kurių kultūriniai augalai sugertų per daug medžiagų ir dėl to augalų audiniuose susikauptų toksiškas kitų cheminių elementų kiekis, taip pat kitų cheminių elementų patektų į požeminį vandenį.

(1) ISO 20426:2018. Pakartotinio negeriamojo vandens naudojimo rizikos sveikatai vertinimo ir valdymo gairės (Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse).

(2) ISO 16075-1, 2020 m. Išvalytų nuotekų naudojimo drėkinimo projektams gairės (Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects). 1 dalis. Pakartotinio naudojimo drėkinimui projekto pagrindas (The basis of a reuse project for irrigation).

(3) PSO, 2006 m. PSO gairės dėl saugaus nuotekų, ekskretų ir paplavų naudojimo (WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater), II tomas. Nuotekos žemės ūkyje (Wastewater in agriculture).

(4) PSO, 2016 m. Sanitarijos saugos planavimas. Saugaus nuotekų, paplavų ir ekskretų naudojimo ir šalinimo vadovas (Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta).

(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006 m. Australijos vandens perdirbimo gairės. Rizikos sveikatai ir aplinkai valdymas (1 etapas) (Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1)). Nacionalinė vandens kokybės valdymo strategija (National Water Quality Management Strategy).

(6) Šaltinis – Pakartotinio vandens naudojimo drėkinimui žemės ūkyje ir vandeningojo sluoksnio papildymo minimalieji kokybės reikalavimai (Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge), JRC (2017 m.).

(7) JRC, 2017 m. Pakartotinio vandens naudojimo drėkinimui žemės ūkyje ir vandeningojo sluoksnio papildymo minimalieji kokybės reikalavimai (Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge). JRC politikos mokslinio konsultavimo ataskaita.

(8) Išmatuotos koncentracijos 95-asis procentilis.

(9) Išmatuotos koncentracijos 90-asis procentilis.

(10) JRC, 2019 m. Vandens kokybė Europoje. Miesto nuotekų valymo direktyvos poveikis (Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive). JRC politikos mokslinio konsultavimo ataskaita.

(11) Atrinkta iš AKS direktyvoje nustatytų 45 prioritetinių medžiagų, tarp kurių yra pesticidai ir buitinės bei pramoninės cheminės medžiagos.

(12) Vidaus paviršiniai vandenys apima upes ir ežerus, taip pat susijusius dirbtinius arba labai pakeistus vandens telkinius.

(13) Dėl poliaromatinių angliavandenilių (PAH) prioritetinių medžiagų grupės (Nr. 28) biotos AKS ir atitinkamuose metinio vidurkio vandenyje AKS nurodoma benzo(a)pireno, kurio toksiškumu jie grindžiami, koncentracija. Benzo(a)pirenas gali būti laikomas kitų PAH žymekliu, taigi reikia stebėti tik benzo(a)pireną lyginant su biotos AKS ar atitinkamais metinio vidurkio vandenyje AKS.