Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamo protokolo Nr. 9 dėl Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijoje įgyvendinimo /* KOM/2004/0624 galutinis - CNS 2004/0221 */





Briuselis, 29.9.2004 KOM(2004) 624 galutinis 2004/0221 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamo protokolo Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės Lietuvoje įgyvendinimo „Ignalinos programa“ Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamo protokolo Nr. 9 dėl Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijoje įgyvendinimo (pateiktos Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Įvadas Atominės energijos gamybai reikalingi dideli ilgalaikiai finansiniai ir materialiniai ištekliai. Ši sritis yra griežtai reglamentuota ir šio sektoriaus operatoriai bei nacionalinės reguliavimo institucijos, ima rūpintis, vos tik paleidus įrenginius, jų likimu po gamybos nutraukimo. Iš esmės galutinis atominių įrenginių sustabdymas yra naujo etapo, kai siekiama panaikinti jo veikimo metu taikytus radiacinės saugos apribojimus, pradžia. Šie apribojimai taikomi dėl radioaktyviųjų medžiagų, esančių konstrukcinėse medžiagose, įrangoje, gamybos atliekose ir panaudotame kure. Šiuos įrenginius reikia pašalinti ir apdoroti jų fizines savybes bei radioaktyvumo lygį atitinkančiu būdu, laikantis galiojančių saugos normų. Būtent eksploatavimo nutraukimo sąvoka ir apima visus šiuos veiksmus. Eksploatavimo nutraukimas yra ypatingai ilgas procesas. Dėl akivaizdžių saugos sumetimų reikia laukti, siekiant atsižvelgti į įrenginių, kuriuos reikia apdoroti, radioaktyvumo sumažėjimą. Svarbu pažymėti, kad eksploatavimo nutraukimo darbai tęsiami iki visiško vietovės atkūrimo. Galutinai sustabdžius atominės gamybos pajėgumus, reikia taip pat likviduoti ir ne atominius padarinius, pavyzdžiui, išlaikyti gamybos pajėgumus, galinčius užtikrinti pakankamą tiekimą. Lietuvos ir Slovakijos padėtis Vieno atominio įrenginio išardymui reikalingos stambios lėšos. Paskaičiuota, kad vieno atominio reaktoriaus išardymui reikėtų maždaug 15 % visų investicijų sąnaudų. Europos Sąjungos valstybės narės, elektros energijos gamybai naudojančios atominę energiją, sukūrė skirtingas sistemas, siekdamos sukaupti atominių įrenginių eksploatavimo nutraukimui reikalingas lėšas. Tačiau reikia pažymėti, kad dėl paveldėtos santvarkos Lietuva ir Slovakija tokią sistemą sukūrė palyginus neseniai . Iki šiol sukauptų lėšų nepakanka reaktorių eksploatavimui nutraukti. Susiklosčius tokiai padėčiai, buvo būtinas vieningas Bendrijos atsakas, kadangi šios dvi šalys turi atominius reaktorius, dėl kurių stojimo metu buvo išsiderėti išankstiniai sustabdymo įsipareigojimai, įtraukti į Stojimo aktą, įsigaliojusį 2004 m. gegužės 1 d. Išankstinio sustabdymo įsipareigojimai ir jų finansinės pasekmės Derybų dėl narystės metu Lietuva įsipareigojo sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės I bloką iki 2005 m. pradžios, o II bloką ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Šie įsipareigojimai dėl sustabdymo buvo įtraukti į prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamą protokolą Nr. 4. Reikėtų priminti, kad šiame protokole numatyta, be viso kito, nenutrūkstamai tęsti ir toliau teikti Bendrijos paramą pagal "Ignalinos programą", įskaitant būsimų finansinių perspektyvų laikotarpiu. Parama teikiama eksploatavimo nutraukimui ir po jo atsiradusių ne atominių padarinių likvidavimui. Tyrimas, finansuojamas pagal PHARE programą, kurį atliko konsorciumas NIS/SGN/SKB ir kurio rezultatus patvirtino kitų tarptautinių tyrimų rezultatai, įvertino Ignalinos atominės elektrinės I ir II bloko, RBMK-1500 tipo reaktorių, eksploatavimo nutraukimo sąnaudas už visus darbus, įskaitant atliekų apdorojimą ir išskyrus galutinį panaudoto kuro saugojimą, maždaug 1 milijardu eurų (2000 m. verte). Reikia pažymėti, kad Lietuvos valstybės institucijos visada pateikdavo didesnius skaičius. Ne atominiai kaštai (pavyzdžiui, gamybos pajėgumų pakeitimas, tiekimą užtikrinančios priemonės), atsirasiantys nutraukus eksploatavimą, taip pat turi būti įskaičiuoti. Taip pat atsižvelgiant į šių įrenginių išardymui reikalingų sumų dydį, Europos Sąjunga sutiko, kad per būsimų finansinių perspektyvų laikotarpį teikiami asignavimai būtų adekvatūs[1], o išteklių programavimas remtųsi faktiniu mokėjimo poreikiu ir įsisavinimo gebėjimais. Savo ruožtu Slovakija įsipareigojo sustabdyti Bohunice atominės elektrinės I bloką ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d., o II bloką ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. Šių dviejų blokų (vadinamų Bohunice V1, VVER 440/230 tipo reaktoriai) eksploatavimo nutraukimo kaštai, įskaitant galutinį panaudoto kuro saugojimą, yra įvertinti 750 milijonų eurų (2000 m. verte). Svarbu pažymėti, kad Slovakijos valdžios institucijos įsipareigojo prisidėti prie eksploatavimo nutraukimo finansavimo. Europos Sąjunga jau sukūrė specialias paramos programas. Iki 2003 m. iš PHARE programos lėšų 210 milijonų eurų indėlis buvo numatytas Lietuvai ir 150 milijonų eurų – Slovakijai. Pagal Stojimo akto protokolus Nr. 4 ir Nr. 9 2004–2006 m. laikotarpiui buvo numatyti 285 milijonai eurų prisidedant prie Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo, ir iš to išplaukiančių padarinių padengimo, bei 90 milijonų eurų prie Buhanice atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo. 2004 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Finansinės perspektyvos 2007–2013“[2] nurodo, kad biudžeto 1.A. kategorijoje turės būti sukurta atskira eilutė. Ji reikiamas lėšas gaus iš dviejų šaltinių: - Sumų, esančių 1A kategorijoje, išskyrus skirtas švietimui, tyrimams, socialinei politikai ir transeuropiniams tinklams, iki 80 milijonų eurų per metus; - Lėšų, skirtų augimo skirtumams sureguliuoti, likučiui. Šiame Komisijos komunikate, primenant plėtros metu prisiimtus Europos Sąjungos įsipareigojimus, nurodoma, kad 2004 m. rugsėjo mėn. Komisija pasiūlys konkretų sprendimą dėl Sąjungos indėlio nutraukiant atominių elektrinių eksploatavimą. Jame patikslinama, kad sprendimas „remsis objektyviu finansinių poreikių tyrimu ir nustatytu grafiku, pagal kurį bus skirstomos išmokos kiekvienai elektrinei atskirai už eksploatavimo nutraukimą. Atskaitos tašku bus per 2004–2006 m. laikotarpį patirtų išlaidų lygis. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus finansinių poreikių vertinimus ir įsisavinimo gebėjimą, apskaičiuotą remiantis esamu laikotarpiu suteiktos paramos dydžiu, Komisija mano, kad bendras 1,052 milijardų eurų siekiantis Bendrijos indėlis leis Europos Sąjungai įgyvendinti įsipareigojimus 2007–2013 m. Šiuose reglamentų pasiūlymuose siekiama sukurti teisinį pagrindą, leisiantį teikti Bendrijos paramą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Neindeksuotos metinės prognozės, paremtos 2004–2006 m. laikotarpiui skirtų sumų dydžiais, yra vertinamos taip: - 103 milijonai eurų Ignalinos I ir II blokui - 30 milijonų eurų Bohunice I ir II blokui Finansavimas gali būti teikiamas per Bendrijos indėlį į Tarptautinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. Iš šios paramos finansuojami veiksmai privalo sietis su veiksmais vykdomais nutraukiant atominių įrenginių eksploatavimą. Tačiau numatyta neapsiriboti vien tik techniniais aspektais ir atsižvelgti į ne atominius padarinius, atsirasiančius po eksploatavimo nutraukimo. Atominių reaktorių sustabdymas turi tiesioginių pasekmių užtikrinant atitinkamų šalių energijos tiekimą, ir gali taip pat atsiliepti užtikrinant tiekimą Europos Sąjungoje. Iš tikrųjų bus atsisakyta nemenkų elektros energijos gamybos pajėgumų. Todėl reikia užsitikrinti jų pajėgumų pakeitimą kitais. Be to, yra nepaprastai svarbu, atominės saugos sumetimais, prisidėti prie Lietuvos pastangų išlaikyti darbo vietose kiek įmanoma daugiau aukštos kvalifikacijos darbuotojų, atsakingų už elektrinės priežiūrą, kol bus vykdomas jos eksploatavimo nutraukimas. Teisinis pagrindas Kiekvienos iš šių šalių atvejis yra specifinis, taip pat yra remiamasi skirtingomis teisinėmis nuostatomis. Lietuvos atvejis yra paprastesnis, kadangi Stojimo akto protokolas Nr. 4 yra visiškai aiškus. Šio protokolo 3 straipsnio 2 pastraipoje nustatyta, kad: „Sprendimai dėl nuostatų, įgyvendinančių tęsiamą Ignalinos programą, priimami Stojimo akto 56 straipsnyje nustatyta tvarka...“ Šiame straipsnyje nustatyta, kad jei nenumatyta kitaip, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma patvirtina priemones, būtinas šiuo konkrečiu atveju, nustatant Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui suteikiamą finansinį indėlį. Taigi, protokole Nr. 4 numatytas konkretus teisinis pagrindas. Slovakijos atveju, Stojimo akto protokole Nr. 9 nurodoma tik PHARE, programa, kuri baigsis ir todėl negalės būti vykdoma po 2006 m. Šiame protokole numatyta būtinybė tęsti finansavimą po 2006 m. tačiau, ne kaip Lietuvos atveju, numačius konkretų teisinį pagrindą. Stojimo aktas ir protokolas Nr. 9 negali būti tinkamu teisiniu pagrindu, siekiant nustatyti finansavimą būsimoms finansinėms perspektyvoms. Esant tokioms aplinkybėms, paaiškėja, kad tinkamu teisiniu pagrindu galėtų būti tik Euratomo sutarties 203 straipsnis. Šiame straipsnyje teigiama, kad „jeigu paaiškėja, kad Bendrijos tikslams įgyvendinti būtini Bendrijos veiksmai, o šia sutartimi jai nesuteikiami reikiami įgaliojimai, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasitarusi su Europos Parlamentu, vienbalsiai priima atitinkamas nuostatas.“ Reikėtų pažymėti, kad Bulgarija taip pat turi keturis reaktorius ir yra įsipareigojusi dėl išankstinio jų sustabdymo. Kozloduy atominės elektrinės I ir II blokai buvo sustabdyti 2003 m. pabaigoje, III ir IV blokai turės būti sustabdyti 2006 m. Kaip buvo Lietuvos bei Slovakijos atveju, Bulgarijos Stojimo akto protokolo projekte, dėl kurio deramasi stojimo eigoje, numatyta, kad finansavimas bus teikiamas dvejus metus po šalies įstojimo, kitaip tariant iki 2009 m., siekiant prisidėti prie išlaidų, patiriamų dėl Kozloduy elektrinės I-IV blokų eksploatavimo nutraukimo. Kadangi nenumatoma teikti tokio finansavimo po 2009 m., neatrodo, kad šiuo metu būtų reikalinga priimti atskirą reglamentą. 2007–2009 m. numatytos sumos siekia maždaug 70 milijonų eurų per metus (iš viso 210 milijonų eurų). Išvados Atominių įrenginių eksploatavimo nutraukimo finansavimas, esantis išankstinių sustabdymo įsipareigojimų dalimi, buvo labai svarbi Europos Sąjungos plėtros debatų tema. Atitinkamos valstybės sutiko sustabdyti kelis reaktorius. Savo ruožtu Europos Sąjunga parodė savo solidarumą joms suteikdama finansinę paramą eksploatavimui nutraukti.-+ Sąjunga jau įvykdė savo įsipareigojimus 2004–2006 m. laikotarpiui. Dabar, laikantis Stojimo akto, reikia nustatyti priemones, būtinas įsipareigojimams įvykdyti būsimų 2007–2013 m. finansinių perspektyvų metu. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, Tarybos prašoma priimti du pridedamus reglamentų projektus. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamo protokolo Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės Lietuvoje įgyvendinimo „Ignalinos programa“ EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų, ypač į jo 56 straipsnį bei protokolą Nr. 4, atsižvelgdama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomo) 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, ypač į jo 110 straipsnį [ ], atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomo) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[3], ypač į jo 166 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4], kadangi: Sąjunga įsipareigojo toliau teikti papildomą Bendrijos paramą, atitinkančią Lietuvos dedamas pastangas nutraukiant Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą, ir po Lietuvos įstojimo į Europos Sąjungą, laikotarpiu iki 2006 m. ir po jo. Šis įsipareigojimas yra įteisintas 2003 m. Stojimo akto protokole Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės Lietuvoje. Atsižvelgdama į tokią Sąjungos solidarumo išraišką, Lietuva įsipareigojo sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės I bloką iki 2005 m., o II bloką iki 2009 m. ir po to juos išardyti. Paramos programa, turinti 285 milijonų eurų biudžetą, buvo sukurta 2004-2006 m. laikotarpiui. Ignalinos atominės elektrinės, sudarytos iš dviejų RBMK tipo 1500 MW galios reaktorių, paveldėtų iš buvusios Sovietų Sąjungos, eksploatavimo nutraukimas yra neprecedentinis įvykis, o Lietuvai ypač sunki, šalies dydžiui ir ekonomikos galiai neproporcinga našta. Eksploatavimo nutraukimas tęsis ilgiau nei truks dabartinės Bendrijos finansinės perspektyvos. Protokolo Nr. 4 3 straipsnyje numatyta, kad Ignalinos programa 2004–2006 m. bus nenutrūkstamai vykdoma ir pratęsta po 2006 m., laikantis Stojimo akto 56 straipsnyje numatytos tvarkos. Ši pratęsta programa remsis tokiais pačiais elementais ir principais kaip ir 2004–2006 m. programa: Todėl būtina priimti nuostatas, susijusias su papildomos Bendrijos paramos teikimu 2007–2013 m., siekiant sumažinti neigiamus Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo padarinius. Protokolo Nr. 4 3 straipsnio 4 pastraipoje numatyta, kad būsimo finansinio laikotarpio metu visi pratęstai Ignalinos programai skirti asignavimai turi būti adekvatūs vidurkiui. Išteklių programavimas remsis faktiniu mokėjimų poreikiu ir įsisavinimo gebėjimais. Tarptautinis eksploatavimo nutraukimo fondas, valdomas Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko, buvo sukurtas jau prieš keletą metų. Per PHARE programą Bendrija įneša didžiausią indėlį. Todėl reikia numatyti iš Bendrijos biudžeto skirti aštuonių šimtų penkiolikos milijonų eurų sumą Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo finansavimui 2007–2013 m. laikotarpiu. Finansinė parama gali ir toliau būti skiriama per Bendrijos indėlį į Tarptautinį Ignalinos elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. Ignalinos programa taip pat apima priemones, skirtas padėti Ignalinos atominės elektrinės darbuotojams išlaikyti jos aukštą veikimo saugos lygį prieš jos sustabdymą ir reaktorių eksploatavimo nutraukimo metu. Viena iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko užduočių yra viešųjų fondų, skiriamų branduolinių įrenginių eksploatavimo sustabdymo programoms, valdymas ir šių programų finansų valdymo priežiūra siekiant kuo optimaliau panaudoti viešąsias lėšas. Be to Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas vykdo biudžeto užduotis, kurias jam paveda Komisija remdamasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomo) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 53 straipsnio 7 dalies nuostatomis[5]. Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas vykdomas laikantis aplinkosaugos normų, ypač Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo. Finansinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros tobulinimo 34 punkte, įtraukiama į šį reglamentą visai programos trukmei, nedarant įtakos Sutartyje apibrėžtiems biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Šiuo reglamentu nustatomos išsamios Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų protokolo Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės įgyvendinimo taisyklės 2007–2013 m. laikotarpiu. Remiantis protokolo Nr. 4 3 straipsniu, šiomis taisyklėmis užtikrinamas „Ignalinos programos“ nenutrūkstamas tęsimas ir prailginimas. 2 straipsnis Ignalinos programa apima priemones, skirtas Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui, aplinkos atkūrimui laikantis acquis ir sutartinių gamybos pajėgumų, turinčių pakeisti dviejų Ignalinos atominės elektrinės reaktorių pajėgumus, modernizavimui, ir kitas priemones, kylančias iš sprendimo sustabdyti ir nutraukti šios atominės elektrinės eksploatavimą ir skirtas atlikti neišvengiamą restruktūrizavimą, aplinkos atkūrimą ir Lietuvos energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektoriaus modernizavimą bei šalyje geriau užtikrinti tiekimą ir energetinį efektyvumą. Ignalinos programa taip pat apima priemones, skirtas padėti Ignalinos atominės elektrinės darbuotojams išlaikyti jos aukštą veikimo saugos lygį prieš jos sustabdymą ir reaktorių eksploatavimo nutraukimo metu. 3 straipsnis 2 straipsnyje numatytų veiksmų įgyvendinimui laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. reikalinga finansinė suma siekia 815 milijonų eurų. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų. Ignalinos programai skirtų asignavimų dydis galės būti persvarstomas laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., siekiant atsižvelgti į vykdant programą padarytą pažangą ir užtikrinti, kad išteklių programavimas ir skyrimas remiasi būtent faktiniu mokėjimų poreikiu ir įsisavinimo gebėjimais. 4 straipsnis Pagal Ignalinos programą numatytas indėlis gali siekti 100 % visų tam tikroms priemonėms skirtų išlaidų. Reikėtų dėti visas įmanomas pastangas, viena vertus, siekiant tęsti bendro finansavimo praktiką, įvestą pagal pasirengimo narystei paramą ir 2004–2006 m. laikotarpiu Lietuvos vykdomam eksploatavimo nutraukimui skirtą paramą, ir, kita vertus, jeigu to reikia, siekiant pritraukti kitus bendro finansavimo šaltinius. 5 straipsnis Šio reglamento 2 straipsnio pirmoje pastraipoje Ignalinos programai numatyta parama gali ir toliau būti skiriama per Bendrijos įnašą į Tarptautinį Ignalinos elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. Parama teikiama pagal Ignalinos programą taip pat apima priemones, skirtas padėti Ignalinos atominės elektrinės darbuotojams išlaikyti jos aukštą veikimo saugos lygį prieš jos sustabdymą ir reaktorių eksploatavimo nutraukimo metu. 6 straipsnis Viešoji pagalba gaunama iš nacionalinių, Bendrijos ir tarptautinių šaltinių: skirta aplinkos atkūrimui laikantis acquis ir Elektrėnų šiluminės elektrinės Lietuvoje būtino modernizavimo priemonėms, siekiant pakeisti dviejų Ignalinos atominės elektrinės reaktorių gamybos pajėgumus; skirta nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą turi būti suderinama su vidaus rinkos taisyklėmis, nustatytomis EB sutartyje. Viešoji pagalba teikiama iš nacionalinių, Bendrijos ir tarptautinių šaltinių, skirta prisidėti prie Lietuvos dedamų pastangų siekiant likviduoti Ignalinos atominės elektrinės sustabdymo ir eksploatavimo padarinius, gali, atskirais atvejais, būti laikoma suderinama su EB sutartimi, su vidaus rinkos taisyklėmis, ypač viešoji pagalba, skirta geriau užtikrinti energijos tiekimą. 7 straipsnis Jeigu Lietuvoje sutrinka energijos tiekimas, nepažeidžiant Stojimo akto protokolo Nr. 4 1 straipsnio nuostatų, minėto Stojimo akto 37 straipsnyje numatyta apsaugos sąlyga yra taikoma iki 2012 m. gruodžio 31 d. 8 straipsnis Komisija tiesiogiai per tarnautojus arba per išorės ekspertų organizaciją turi teisę atlikti auditą dėl subsidijų panaudojimo. Auditai gali būti atliekami visu sutarties laikotarpiu bei per penkerius metus nuo subsidijos likučio išmokėjimo. Prireikus šių auditų rezultatai galės įtakoti Komisijos sprendimo dėl susigrąžinimo priėmimą. Komisijos personalas bei Komisijos įgalioti išorės organizacijų darbuotojai turi tinkamą leidimą įeiti į gavėjo darbo patalpas bei susipažinti su visa reikalinga informacija, įskaitant ir esančią elektroniniame formate, kurio reikia tam, kad auditas būtų atliktas tinkamai. Audito rūmai turi tokias pačias teises kaip ir Komisija, ypač teisę susipažinti su informacija. Be to, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Europos kovos su sukčiavimo tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus šios programos metu atlikti patikrinimus vietoje, laikantis Tarybos reglamento (Euratomo, EB) Nr. 2185/96[6]. Reglamento (EB, Euratomo) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodyta pažeidimo sąvoka, taikoma pagal šį reglamentą finansuojamiems Bendrijos veiksmams, reiškia bet kurį Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimą ar bet kurio sutartinio įsipareigojimo nevykdymą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams arba Bendrijų vardu ir sąskaita kitų tarptautinių organizacijų valdomiems biudžetams padaroma žala darant nepagrįstas išlaidas. Bendrijos ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko susitarimuose dėl Bendrijos lėšų skyrimo Tarptautiniam fondui Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui remti numatytos atitinkamos nuostatos, kuriomis siekiama Bendrijos finansinius interesus apsaugoti nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų ir leisti Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams atlikti patikrinimus vietoje. 9 straipsnis Komisija užtikrina šio reglamento įgyvendinimą ir reguliariai teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Ji atliks vidurio laikotarpio įvertinimą laikydamasi 3 straipsnio nuostatų. 10 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B ): 815 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9] 5.1.1 Objectifs poursuivis Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie. Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires. L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés. Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion. La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs. 5.3 Modalités de mise en œuvre Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD). Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. 2004/0221 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl prie Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų pridedamo protokolo Nr. 9 dėl Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijoje įgyvendinimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jo 203 straipsnį, atsižvelgdama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomo) 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, ypač į jo 110 straipsnį [ ], atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomo) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[13], ypač į jo 166 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[14], atsižvelgdama į Parlamento nuomonę, kadangi: Slovakija įsipareigojo sustabdyti Bohunice atominės elektrinės V1 I ir II blokus atitinkamai vėliausiai iki 2006 m. gruodžio 31 d. ir 2008 m. gruodžio 31 d. Sąjunga pareiškė savo valią toliau teikti finansinę pagalbą iki 2006 m. pratęsiant pasirengimo narystei pagalbą, numatytą pagal programą PHARE, siekdama prisidėti prie Slovakijos dedamų pastangų nutraukiant eksploatavimą. Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų protokole Nr. 9 kalbama apie Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijoje I ir II blokus. Šiame protokole primenamas Slovakijos įsipareigojimas sustabdyti Bohunice V1 atominę elektrinę ir tuo tikslu sukuriama 90 milijonų eurų biudžetą turinti paramos programa 2004–2006 m. laikotarpiu. Protokole Europos Sąjunga pripažino, kad Bohunice V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turi būti tęsiamas ir po esamų Finansinių perspektyvų, ir kad šios pastangos Slovakijai yra sunki finansinė našta. Sprendimai, kurie bus priimami dėl Sąjungos šiai sričiai teikiamos paramos pratęsimo po 2006 m. turės atsižvelgti į šitą situaciją. Tarptautinis eksploatavimo nutraukimo fondas, valdomas Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko, buvo sukurtas jau prieš daugelį metų. Pasinaudodama PHARE programa, Bendrija yra pagrindinė jo dalyvė. Todėl reikia numatyti iš Bendrijos biudžeto skirti dviejų šimtų trisdešimt septynių milijonų eurų sumą Bohunice V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo finansavimui, 2007–2013 m. laikotarpiu. Finansinė parama gali ir toliau būti skiriama per Bendrijos indėlį į Tarptautinį Bohunice elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. Viena iš Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko užduočių yra viešųjų fondų, skiriamų atominių įrenginių eksploatavimo nutraukimo programoms, valdymas ir šių programų finansų valdymo priežiūra, siekiant kuo optimaliau panaudoti viešąsias lėšas. Be to Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas vykdo biudžeto užduotis, kurias jam paveda Komisija, remdamasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomo) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 53 straipsnio 7 dalies nuostatomis[15]. Bohunice V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas vykdomas laikantis aplinkosaugos normų, ypač Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo. Finansinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros tobulinimo 34 punkte, įtraukiama į šį reglamentą visai programos trukmei, nedarant įtakos Sutartyje apibrėžtiems biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Šiuo reglamentu priimama programa, nustatanti išsamias Bendrijos finansinio indėlio, numatyto Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sąlygų protokole Nr. 9, suteikimo taisykles. 2 straipsnis Šiuo reglamentu suteikiamas Bendrijos indėlis programai yra skiriamas finansiškai paremti priemones, susijusias su Bohunice V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu, priemones, skirtas aplinkos atkūrimui laikantis acquis ir sutartinių gamybos pajėgumų, turinčių pakeisti dviejų Bohunice V1 atominės elektrinės reaktorių pajėgumus, modernizavimui, ir kitas priemones, kylančias iš sprendimo sustabdyti ir nutraukti šios atominės elektrinės eksploatavimą ir skirtas atlikti neišvengiamą restruktūrizavimą, aplinkos atkūrimą ir Slovakijos energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektoriaus modernizavimą bei šalyje geriau užtikrinti tiekimą ir energetinį efektyvumą. 3 straipsnis Šio reglamento 2 straipsnyje numatytų veiksmų įgyvendinimui laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. reikalinga finansinė suma siekia 237 milijonus eurų. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų. Skirtų asignavimų dydis galės būti persvarstomas laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., siekiant atsižvelgti į vykdant programą padarytą pažangą ir užtikrinti, kad išteklių programavimas ir skyrimas būtent ir remiasi faktiniu mokėjimų poreikiu ir įsisavinimo gebėjimais. 4 straipsnis Indėlis gali siekti iki 100 % visų tam tikroms priemonėms skirtų išlaidų. Reikėtų dėti visas įmanomas pastangas, viena vertus, siekiant tęsti bendro finansavimo praktiką, nustatytą pagal pasirengimo narystei paramą ir paramą suteiktą 2004–2006 m. laikotarpiu, skirtas Slovakijos vykdomam eksploatavimo nutraukimui ir kita vertus, siekiant pritraukti prireikus kitus bendro finansavimo šaltinius. 5 straipsnis Bohunice programai numatyta finansinė parama gali būti skiriama per Bendrijos įnašą į Tarptautinį Bohunice elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. 6 straipsnis Komisija tiesiogiai per tarnautojus arba per pasirinktą išorės ekspertų organizaciją, turi teisę atlikti auditą dėl subsidijų panaudojimo. Auditai gali būti atliekami visu sutarties laikotarpiu bei per penkerius metus nuo subsidijos likučio išmokėjimo. Prireikus šių auditų rezultatai galės įtakoti Komisijos sprendimo dėl susigrąžinimo priėmimą. Komisijos personalas bei Komisijos įgalioti išorės organizacijų darbuotojai turi tinkamą leidimą įeiti į gavėjo darbo patalpas bei susipažinti su visa reikalinga informacija, įskaitant ir esančią elektroniniame formate, kurio reikia tam, kad auditas būtų atliktas tinkamai. Audito rūmai turi tokias pačias teises kaip ir Komisija, ypač teisę susipažinti su informacija. Be to, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Europos kovos su sukčiavimo tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti kontrolę ir patikrinimus vietoje vykdant šią programą, laikantis Tarybos reglamento (Euratomo, EB) Nr. 2185/96[16]. Reglamento (EB, Euratomo) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodyta pažeidimo sąvoka taikoma pagal šį reglamentą finansuojamiems Bendrijos veiksmams reiškia bet kurį Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimą, ar bet kurio sutartinio įsipareigojimo nevykdymą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma žala darant nepagrįstas išlaidas, arba Bendrijų vardu ir sąskaita kitų tarptautinių organizacijų valdomiems biudžetams. Bendrijos ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko susitarimuose dėl Bendrijos lėšų skyrimo Tarptautiniam fondui Bohunice atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui remti, numatytos atitinkamos nuostatos, kuriomis siekiama Bendrijos finansinius interesus apsaugoti nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų ir leisti Komisijai, OLAF ir audito Rūmams atlikti patikrinimus vietoje. 7 straipsnis Komisija atsakinga už šio reglamento įgyvendinimą ir reguliarų ataskaitų pateikimą Europos Parlamentui ir Tarybai. Ji atliks vidurio laikotarpio įvertinimą laikantis 3 straipsnio. 8 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.» 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19] 5.1.1 Objectifs poursuivis La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays. 5.3 Modalités de mise en œuvre L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. [1] Žr. protokolo Nr. 4 3 straipsnio 4 pastraipą. [2] KOM(2004) 487 [3] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [6] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [7] COM(2004) 487. [8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4. [11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2. [13] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [14] OL C […], […], p. […]. [15] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [16] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [17] COM(2004) 487. [18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.