Pagal pasiūlymą dėl programos „Europos horizontas“ ŽIB laikomi institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis. ŽIB indėlis į kitą veiklą pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ bus remiamas vykdant daugiametį strateginį planavimą, kuris apims tarpdalykines ir tarpsektorines perspektyvas ir užtikrins, kad visa pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma veikla būtų veiksmingai koordinuojama. Be to, pasiūlyme dėl programos „Europos horizontas“ pabrėžiama, kad „pasiūlymai dėl būsimų EIT ŽIB, laikantis EIT reglamento, bus nurodyti EIT strateginėje inovacijų darbotvarkėje (SID), atsižvelgiant į strateginio planavimo proceso rezultatus ir veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ prioritetus“.

EIT yra įtrauktas į programą „Europos horizontas“ ir yra jo III veiklos srities „Novatoriška Europa“ dalis. Tačiau bus kuriama sąveika ir papildomumas su kitomis programos sudėtinėmis dalimis. EIT per savo ŽIB taip pat padės spręsti pasaulinius uždavinius tos programos I veiklos srityje („Pažangus mokslas“) ir II veiklos srityje („Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“).

Todėl siūloma nustatyti, kad EIT reglamentas nepriklauso nuo laiko apribojimų, t. y. kad kiekvienos DFP pabaigoje iš principo nereikėtų daryti jo iš dalies keisti arba kad tie pakeitimai būtų minimalūs. Pagal kiekvieną naują DFP EIT veikla būtų tęsima suteikus tinkamą finansavimą, kurį sudarytų Sąjungos įnašas. Sąjungos įnašas gali būti teikiamas per finansinį įnašą pagal Sąjungos bendrąją programą, pagal kurią remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, taip pat pagal kitas Sąjungos programas.

Be to, pagal EIT reglamento 17 straipsnį Komisija kas septynerius metus Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti strateginę inovacijų darbotvarkę (toliau – SID), kurioje išdėstyti EIT strateginiai, ilgalaikiai prioritetai ir finansiniai poreikiai; ji turi derėti su taikytina Sąjungos bendrąja programa, pagal kurią remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos.

Bendroji Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) misija – paskatinti tvarų Europos ekonominį augimą ir konkurencingumą stiprinant valstybių narių ir Sąjungos inovacinius pajėgumus. EIT stiprina Sąjungos inovacinius pajėgumus ir sprendžia visuomenės uždavinius integruodamas žinių trikampį – aukštąjį mokslą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. EIT veiklą vykdo per žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) – plačios apimties Europos partnerystes, kurios sprendžia konkrečius visuomenės uždavinius, suburdamos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo organizacijas. EIT teikia dotacijas ŽIB, vykdo jų veiklos stebėseną, remia ŽIB tarpusavio bendradarbiavimą, skleidžia rezultatus ir gerosios praktikos pavyzdžius.

2008 m. priimtame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (toliau – EIT reglamentas) išdėstyti jo misija, tikslai ir veikimo principai. 2013 m. šis reglamentas buvo iš dalies pakeistas siekiant, be kita ko, jį suderinti su programa „Horizontas 2020“.

Kaip aprašyta pirmiau, Komisijos pasiūlyme dėl EIT reglamento išdėstymo nauja redakcija akcentuojamas SID vaidmuo skatinant sąveiką ne tik su Sąjungos bendrąja programa, pagal kurią remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, bet taip pat su kitomis susijusiomis atitinkamos DFP Sąjungos programomis. Svarbiausias uždavinys – kad SID sukurtų tinkamą EIT veiklos ir kitų Sąjungos iniciatyvų, politikos sričių ir priemonių sąveiką ir papildomumą. To siekdamas EIT vykdys tikslinę veiklą. Be to, pasiūlymu sustiprinamas valstybių narių atstovų grupės vaidmuo, o tai padės užtikrinti EIT ir ŽIB veiklos bei nacionalinių programų bei iniciatyvų sąveiką ir papildomumą.

TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Pagal SESV 173 straipsnį (XVII antraštinė dalis) pramonės politikos srityje Sąjunga turi pasidalijamąją kompetenciją. Pagal 173 straipsnio 1 dalį Sąjunga ir valstybės narės užtikrina, kad būtų sudarytos Sąjungos pramonės konkurencingumui reikalingos sąlygos. Šiuo tikslu pagal atvirų ir konkurencingų rinkų sistemą jų veiksmais taip pat bus siekiama geriau išnaudoti inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos teikiamą pramonės potencialą. 173 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi 294 straipsnyje nurodytos įprastos teisėkūros procedūros, gali nuspręsti dėl konkrečių priemonių, remiančių valstybių narių veiklą, kuria siekiama paminėto tikslo, išskyrus bet kokį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimą. Ši nuostata yra dabartinio EIT reglamento ir 2014–2020 m. SID teisinis pagrindas.

Siūlomas EIT veiklos stiprinimas, įskaitant jo švietimo ir regioninio matmens srityse, yra grindžiamas inovacijomis ir juo siekiama įgyvendinti SESV 173 straipsnyje išdėstytą tikslą.

•Subsidiarumas ir proporcingumas

Pasiūlyme dėl EIT reglamento išdėstymo nauja redakcija laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. Juo neviršijama tai, ko reikia Sąjungos tikslams pasiekti, ir jis suteikia aiškią ES pridėtinę vertę dėl masto ekonomijos, investicijų į su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusias sritis masto ir greičio, palyginti su nacionalinėmis ir regioninėmis iniciatyvomis ir sprendimais. Be to, ES veiksmais nesikišama į grynai nacionalinio pobūdžio veiksmus ir nereikalaujama suderinti valstybių narių įstatymų ar teisės nuostatų.

EIT būdas kurti ES masto švietimo, mokslinių tyrimų, verslo ir kitų suinteresuotųjų subjektų inovacijų ekosistemas yra unikalus. EIT remta bendradarbiavimo veikla prisidėjo prie geresnės veiklos kokybės, inovacijų ir ŽIB partnerių bei organizacijų tarptautiškumo didinimo, tarpvalstybinių, daugiadalykių tinklų kūrimo, padėjo didinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir geografinę aprėptį.

EIT taip pat yra vienintelė programos „Europos horizontas“ priemonė, kuria aiškiai skiriama daug dėmesio švietimui kaip pagrindiniam inovacijų, augimo ir konkurencingumo varikliui.

EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

Išorės vertinimas

Šis pasiūlymas remiasi 2017 m. atliktu EIT išorės vertinimu, kuris patvirtino, kad EIT įsteigimo pagrindas tebegalioja ir jo inovacijomis grindžiamo žinių trikampio integracijos modelis tebėra aktualus. EIT modelis nukreiptas į struktūrinius inovacinių pajėgumų ES trūkumus (pagrindinėse teminėse srityse), pvz., ribotą verslumo kultūrą, menką akademinės bendruomenės ir pramonės bendradarbiavimą ir nepakankamą žmogaus potencialo didinimą, ir juo siekiama sumažinti ES ir pagrindinių jos konkurentų inovacijų atotrūkį.

Atviros viešos konsultacijos

Pasiūlyme atsižvelgta į viešų konsultacijų, kurios vykdytos kaip Europos Komisijos poveikio vertinimo dalis, siekiant paremti jos pasiūlymus dėl EIT reglamento peržiūros ir dėl EIT naujos 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, rezultatus. Viešų konsultacijų tikslas buvo surinkti informaciją, įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomones ir požiūrius į 1) Europos mokslinių tyrimų erdvės uždavinius ir teikiamas galimybes, 2) EIT politikos tikslus ir 3) galimas politikos priemones uždaviniams spręsti.

Poveikio vertinimas

Šis pasiūlymas paremtas poveikio vertinimu, kuris apima pasiūlymus dėl EIT reglamento dalinio pakeitimo (išdėstymo nauja redakcija) ir dėl EIT 2021–2027 m. SID.

Tas poveikio vertinimas pagrįstas programos „Europos horizontas“ poveikio vertinimu. Palanki Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė gauta 2019 m. balandžio 5 d.

Prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime nustatytos tokios galimos politikos priemonės – atskaitos scenarijaus galimybė ir dvi skirtingos galimybės poveikio vertinime išskirtoms problemoms ir techniniams klausimams spręsti.

1 galimybė (atskaitos scenarijus) yra dabartinės EIT veiklos tąsa su nedideliais pakeitimais, kurie reikalingi, kad ji derėtų su pasiūlymu dėl programos „Europos horizontas“. 2 galimybė grindžiama atskaitos scenarijumi. Be to, pagal ją numatyta priimti nemažai techninių priemonių EIT veikimui sustiprinti ir siūlomi nauji veiksmai verslumo ugdymui visoje Europoje skatinti. 3 galimybė skiriasi nuo 2 galimybės tuo, kad pagal ją kiekvienoje valstybėje narėje būtų įsteigti EIT centrai, siekiant padidinti EIT veiklos poveikį visoje Europoje.

Nustatyta, kad pirmenybė teiktina 2 galimybei, nes ji padeda užtikrinti geriausią pusiausvyrą siekiant įgyvendinti iniciatyvos tikslus, kartu įvertinant turimus išteklius ir teikiant didžiausią poveikį ekonomikai ir visuomenei. Pagal ją taip pat reikės nemažai EIT patobulinimų būsimu programavimo laikotarpiu.