Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą /* KOM/2006/0866 galutinis - COD 2006/0290 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.12.2006 KOM(2006) 866 galutinis 2006/0290 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. DALYKAS Prekybos palengvinimo, kuris yra esminis išsiplėtusios Europos Sąjungos prekybos politikos elementas siekiant užimti naujas rinkas, pasekmė yra tarptautinių ekonominių ir finansinių nusikaltimų, kenkiančių Europos Bendrijų finansiniams interesams ir kai kuriose Bendrijos politikos srityse taikomoms draudimo, ribojimo ir kontrolės priemonėms, atsiradimas. Tarp Bendrijos finansiniams interesams žalą darančių sukčiavimo ir kitų neteisėtų veikų svarbiausia nusikalstamų organizacijų veikla, atsižvelgiant į pinigų sumas, tapo muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžianti veikla. Importo muitai, žemės ūkio mokesčiai ir importo PVM, kuriais valstybės narės apmokestina muitinės formalumų įvykdymo metu, sudaro beveik ketvirtį Bendrijos biudžeto įplaukų. Šiuo atžvilgiu šioms nusikalstamoms organizacijoms kyla didelė pagunda išvengti kontrolės, išvengti šių muitų mokėjimo ar neteisėtai pasinaudoti muitų sumažinimu ar panaikinimu. Išlaidų atžvilgiu Bendrijos biudžetas, skirtas žemės ūkio ir perdirbtų produktų eksporto grąžinamosioms išmokoms mokėti, kurias muitinės įstaigos tikrina eksporto muitinės formalumų įvykdymo ir prekių išvežimo iš Bendrijos muitų teritorijos metu, taip pat labai domina nusikalstamas organizacijas. Be to, didžiausios naudos paieškos skatina šias organizacijas apeiti antidempingo, draudimo ar ribojimo priemones. Nors šių priemonių apėjimas neturi tiesioginio poveikio Bendrijos biudžetui, jis gali turėti neigiamų pasekmių ekonomikai, darbui ir vartotojų sveikatai, taigi ir daryti netiesioginę žalą Bendrijos biudžetui (pvz.: galvijų spongiforminės encefalopatijos krizė). Siekdama geriau pažinti šiose srityse daromus pažeidimus ir papildyti prevencinę politiką, susijusią su geresniu muitinės patikrinimų organizavimu, Europos bendrija priėmė 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą. Šis reglamentas yra teisinis šių institucijų keitimosi prašymais dėl pagalbos kovojant su minėtų Bendrijos teisės aktų pažeidimais ir sukčiavimu, darančiais finansinį poveikį Bendrijų biudžetui arba darančiais poveikį Bendrijos prekybos politikai, pagrindas. Būtent remiantis šiuo teisiniu pagrindu sukurta speciali duomenų bazė, pavadinta Muitinės informacine sistema (MIS). Ši sistema, pradėjusi veikti 2003 m. kovo 24 d., leidžia atitinkamoms administracinėms institucijoms perspėti savo Europos partnerius apie neteisėtų operacijų pavojų perduodant informaciją stebėjimo, atsiskaitymo, diskretiškos priežiūros ar specialių patikrinimų tikslais. 2. PAGRINDINĖS NUOSTATOS Nepaisant to, kad kovojant su Bendrijos muitinės ir žemės ūkio teisės aktų pažeidimais pasiekta gerų rezultatų, šiandien yra daug priežasčių, dėl kurių reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 515/97. ( Operatyvesnio bendradarbiavimo poreikis: Atsižvelgiant į išsiplėtusios Europos Sąjungos sausumos bei jūrų sienų pasikeitimą ir išsiplėtimą, lydimą, be kita ko, lydi dvigubai stipresnės ir įvairesnės nusikalstamos veiklos, reikia atitinkamai pritaikyti esamą teisinį pagrindą, kad nusikalstamos organizacijos nepasinaudotų šia situacija. Atsižvelgiant į transnacionalinį ir įvairiapusį ekonominių bei finansinių nusikaltimų pobūdį vienintelis būdas kuo labiau sumažinti sukčiavimą šiose srityse yra valstybių narių bendradarbiavimo ir jų bendradarbiavimo su Komisija sustiprinimas, visų pirma pabrėžiant operatyvinį šio bendradarbiavimo aspektą. Subjektai, dalyvaujantys kovoje su sukčiavimu, nustatė naujus koordinavimo ir paramos Europos lygiu poreikius; jiems reikia suteikti tvirtą ir suderintą teisinį pagrindą. ( Teisinio konteksto ir institucijų pusiausvyros pokytis: Priimant Reglamentą (EB) Nr. 515/97, Sutartyje nebuvo straipsnio, konkrečiai skirto Bendrijos muitinių bendradarbiavimui. EB sutarties 5 straipsnyje valstybėms narėms nustatyta bendra pareiga bendradarbiauti ir EB sutarties 209a straipsnio nuostata, kad valstybės narės derina savo veiksmus, siekdamos apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, taip pat neapima Bendrijos įgaliojimų priimti priemones, įskaitant Bendrijos muitinių bendradarbiavimo srityje. Europos Bendrijos steigimo sutarties 135 straipsnyje dėl muitinių bendradarbiavimo ir 280 straipsnyje dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos nustatyta dabartinė Bendrijos kompetencija šiose srityse. Tačiau ši kompetencija turi būti įgyvendinama laikantis Europos Bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnio, taigi tik tuomet ir tiek, kiek Bendrijos lygiu įgyvendintas veiksmas savo mastu ir poveikiu akivaizdžiai naudingesnis už veiksmą, įgyvendintą valstybės narės lygiu. Pasiūlymas dėl reglamento atitinka šiuos kriterijus. Nauju reglamento projektu taip pat siekiama nustatyti teisinį muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės (FIDE) ir kitų projektų, parengtų atsižvelgiant į valstybių narių ir Europos Komisijos išreikštus poreikius, pagrindą, kad būtų sustiprintas kompetentingų administracijų bendradarbiavimas siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą. Šiame projekte taip pat reikia atsižvelgti į tam tikrus institucinius pokyčius, ypač sustiprėjusį bendradarbiavimą su Europos Sąjungos institucijomis bei agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis. Subsidiarumas Nacionalinės administracijos atskirai negali įdiegti techninės infrastruktūros Bendrijos lygiu ir užtikrinti tarpusavio administracinės pagalbos muitinės ir žemės ūkio srityse visapusiško ir integruoto koordinavimo Europos lygiu. Taigi būtina sukurti paslaugų platformą, kad būtų pagerintas operatyvinis šių administracijų bendradarbiavimas. Administracinius tyrimus turi įgyvendinti pačios valstybės narės, išskyrus atvejus, kai Bendrijos misijos vykdomos trečiosiose šalyse. Proporcingumas Šio reglamento projekto tikslas liko nepakitęs. Kaip ir Reglamentu (EB) Nr. 515/97, kurį jis iš dalies keičia, šiuo reglamento projektu siekiama užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą. Šiam tikslui Komisijai, kaip ir muitinės įstaigoms bei kitoms kompetentingoms valstybių narių institucijoms, yra suteikti gerai apibrėžti įgaliojimai. 3. PASIŪLYMO TURINYS 3.1. Muitinės teisės aktų sąvokos suderinimas su II Neapolio konvencijoje pateikta sąvoka (2 straipsnio 1 dalies pirmoji įtrauka) Reglamente (EB) Nr. 515/97 pateikta muitinės teisės aktų sąvoka suderinta su konvencijoje dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo (vadinamoji II Neapolio konvencija), sudarytoje remiantis Europos Sąjungos sutarties K 3 straipsniu, pateikta sąvoka, siekiant sustiprinti Bendrijos priemonių ir priemonių, kurioms galioja Europos Sąjungos sutarties VI antraštinė dalis, suderinamumą vykdant teisminį persekiojimą už Bendrijos muitinės teisės aktus pažeidžiančias operacijas. Nepažeidžiant 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje[1] nuostatų, muitinės teisės aktai ir toliau turi būti taikomi prekėms, patenkančioms į Bendrijos muitų teritoriją ir paliekančioms ją, net jei jos atleistos nuo muitų ar joms taikomas nulinis tarifas. Draudimo, ribojimo ar patikrinimo priemones taikant prie išorinių Bendrijos sienų, ypač nustatant alkoholio ir cigarečių klastojimą ar neteisėtą prekybą dvigubos paskirties prekėmis ar pirmtakais, muitinės įstaigos privalo turėti galimybę keistis informacija, kad pagal PVM numerį galėtų kuo greičiau patikrinti kitoje valstybėje narėje, ar šioje įsteigta įmonė egzistuoja ar veikia. Be to, muitinės įstaigos, kurios taip pat įgaliotos užtikrinti PVM ir akcizų formalumus ir (arba) surinkimą atliekant muitinės formalumus , privalo turėti galimybę užkirsti kelią fiktyviam produktų, kurie, išvežami į trečiąsias šalis, yra apmokestinami dideliu mokesčiu, eksportui ir nustatyti tokį eksportą įgyvendinant veiksmingą muitinių bendradarbiavimą. Be abejo, centrinės ryšių įstaigosir ryšių tarnybos, atsakingos už administracinį bendradarbiavimą PVM srityje, užtikrina veiksmingą bendradarbiavimą su atitinkamomis institucijomis kitose valstybėse narėse. Tačiau horizontalusis bendradarbiavimas tarp šių centrinių ryšių įstaigų bei ryšių tarnybų ir institucijų, atsakingų už Reglamento (EB) Nr. 515/97 taikymą, neįmanomas dėl organizacinių priežasčių arba dėl kiekvienoje valstybėje narėje esančios skirtingos materialinės ar operatyvinės kompetencijos, taip pat dėl priežasčių, susijusių su ryšių tinklu ir budinčių pareigūnų nebuvimu (naktimis ir savaitgaliais nedirbama). Tačiau muitinės įstaigos turi minimalios informacijos apie ūkio subjekto egzistavimą ir jo PVM statusą, kad galėtų patenkinti kitų valstybių narių muitinės įstaigų pateiktus skubius prašymus. 3.2. Automatinis keitimasis duomenimis (15 straipsnis) Dabartinė savanoriško keitimosi duomenimis kiekvienu konkrečiu atveju sistema buvo papildyta automatinio ir (arba) struktūrinio keitimosi informacija be išankstinio valstybės narės gavėjos prašymo, sistema. Ši sistema analogiška sistemai, sukurtai 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1798/2003[2] dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje ir 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2073/2004[3] dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje. 3.3. Paslaugų platformos diegimas muitinės sektoriuje 3.3.1. Europos duomenų registras (18a straipsnis) Dėl muitų mokėjimo procedūrų kompiuterizavimo ir transporto priemonių tiesioginio stebėjimo per satelitines sistemas mažėja materialių informacijos, kuria keičiasi muitinės įstaigos ir (arba) ūkio subjektai, priemonių. Dėl to vis daugėja duomenų bazių, kurias tvarko viešieji ar privatūs paslaugų teikėjai, kurių veikla susijusi su logistikos ir prekių pervežimo sritimi. Kovos su sukčiavimu siekiant nustatyti, ar išsiunčiamos prekės, įskaitant konteinerius, naudojamus šiam tikslui, gali pažeisti muitinės ar žemės ūkio teisės aktus, atžvilgiu paslaugų teikėjai paprastai sutinka su idėja leisti kompetentingoms valdžios institucijoms prieiti prie šių duomenų, jei prašymai prieiti prie duomenų riboti ir nesudaro papildomų išlaidų. Taigi idėja suteikti Komisijai (OLAF) vieną bendrą prieigą prie tam tikrų duomenų bazių ar svetainių siekiama užtikrinti paslaugų teikėjus, kad jie negaus daugybės pasikartojančių valstybių narių prašymų. Todėl būtų naudinga, taip pat ir ekonominiu atžvilgiu, Komisijai (OLAF) suteikti galimybę derėtis su paslaugų teikėjais dėl duomenų sujungimo į vieną registrą, kuris būtų prieinamas valstybėms narėms, arba dėl prieigos prie šių paslaugų teikėjų tvarkomų svetainių centralizavimo. Šio registro tikslas yra kaupti duomenis, paprastai naudojamus tarptautinėje prekyboje, kad juos būtų galima analizuoti, nustatyti operacijas, galinčias pažeisti muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, dar iki fizinio prekių patikrinimo. Teises į šią informaciją turintiems asmenims sutikus, šiame registre Komisijai turėtų būti suteikta teisė neatlygintinai ar atlygintinai perkelti visą šių duomenų bazių turinį ar jo dalį, laikantis intelektinės nuosavybės teisių srityje taikomo teisinio pagrindo. Taip gauta informacija galėtų būti rūšiuojama ir analizuojama. Europos registras būtų prieinamas nuolatinės koordinavimo tarnybos suinteresuotų valstybių narių ryšių pareigūnams ir Reglamento (EB) Nr. 515/97 1 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms valdžios institucijoms. 3.3.2. Operatyvinio bendradarbiavimo koordinavimo struktūra (18b straipsnis) Norint sukurti Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos išorės sienų valdymo agentūrą, numatytą 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2007/2004[4], išplėsti Europolo įgaliojimus kovoti su sunkiomis tarptautinių nusikaltimų formomis (2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas) ir sudaryti sąlygas kai kurių tarptautinių ar regioninių organizacijų operatyvinei veiklai, būtina sustiprinti Komisijos, valstybių narių ir kitų Europos Sąjungos institucijų ar agentūrų bendradarbiavimą. Naujuoju projektu siekiama, kad Komisija parengtų sąsają, leidžiančią geriau koordinuoti valstybių narių ir pastarųjų bei Komisijos operatyvinį bendradarbiavimą ir užtikrinti glaudesnį operatyvinį ryšį su Europos, regioninėmis ar tarptautinėmis organizacijomis atsižvelgiant į atitinkamų institucijų kompetencijų ribas. Europos Sąjungos Taryba 2003 m. spalio 2 d. rezoliucijoje dėl muitinių bendradarbiavimo strategijos pripažino, kad laisvės, saugumo ir teisingumo srityje kovos su nusikalstamumu integruotas metodas, apimantis ir kovą su terorizmu, be muitinių bendradarbiavimo turėtų apimti ir glaudų bei veiksmingą daugiašalį muitinių ir kitų teisėsaugos tarnybų arba kitų Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų, pavyzdžiui, Komisijos, Europolo ir Eurojusto, bendradarbiavimą. Šiuo atžvilgiu Bendrijos lygiu sukurtos priemonės ir pasiekimai galėtų būti vėl panaudoti muitinių bendradarbiavimo, numatyto Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje, srityje, nepažeidžiant Europolo ir Eurojusto įgaliojimų. Šiomis aplinkybėmis tiesiogiai taikytina teisinė priemonė, pavyzdžiui, reglamentas, galėtų duoti ypatingą impulsą muitinės sektoriui, nesuteikiant Komisijos pareigūnams naujų įgaliojimų ar kompetencijų. Naujuoju Reglamento (EB) Nr. 515/97 18b straipsniu valstybėms narėms būtų suteikta galimybę įtraukti Komisijos (OLAF) pareigūnus kaip ekspertus ir panaudoti Komisijos „paslaugų platformą“ reikalams, pradėtiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, ir kuriems turėtų būti sudaryta viena jungtinė komanda. 3.4. 19 straipsnis (trečiosios šalys) Šiuo metu jei valstybė narė gauna iš kitos valstybės narės informaciją, o vėliau turi pagal susitarimą ar protokolą dėl abipusės administracinės pagalbos muitinių srityje perduoti šią informaciją trečiajai šaliai, informaciją gavusi valstybė narė, imdamasi suderintų veiksmų, privalo prašyti informaciją suteikusios valstybės narės sutikimo, net jei informaciją suteikusi valstybė narė jau buvo davusi sutikimą informaciją gavusiai valstybei narei panaudoti šią informaciją. Taigi dabartinę procedūrą siūloma papildyti priemone, kuria siekiama leisti Komisijai ar valstybei narei perduoti trečiajai šaliai iš kitos valstybės narės gautą informaciją, jei pastaroji valstybė narė yra davusi tam sutikimą. Tokiu atveju nebereikėtų apsikeisti sutikimais imantis suderintų veiksmų. Keistis sutikimais reikėtų tik keičiantis informacija, kurią tvarkė daugiau nei dvi valstybės narės. 3.5. 20 straipsnio 2 dalies d punktas 20 straipsnio 2 dalies d punkto nuostatos dėl trečiosiose šalyse vykdomų Bendrijos misijų išlaidų padengimo kartu su kitomis nuostatomis perkeltos į naująjį 42a straipsnį, kuris yra skirtas finansavimui. 3.6. V antraštinė dalis: 23–37 straipsniai (Reglamento nuostatų dėl asmens duomenų kontrolės Muitinės informacinėje sistemoje atnaujinimas) Kad valstybės narės galėtų įgyvendinti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB, reikia iš dalies pakeisti reglamento nuostatas dėl nacionalinio asmens duomenų tvarkymo. Priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. 45/2001 ir įsteigus nepriklausomą priežiūros instituciją – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 515/97 straipsnius, susijusius su Bendrijos institucijų ir organų atliekamu šių duomenų tvarkymu. Visos Reglamento (EB) Nr. 515/97 nuostatos dėl asmens duomenų apsaugos suderintos su nauju teisiniu pagrindu, taikomu nuo jo įsigaliojimo, pirmiausia su Bendrijos institucijoms pagal Sutarties 286 straipsnį ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[5] taikomomis duomenų apsaugos taisyklėmis ir su valstybėms narėms pagal 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[6] taikomomis taisyklėmis. 3.7. MIS duomenų panaudojimas analizei (27 straipsnis) Visi dabartiniai reglamente numatyti muitinės informacinės sistemos tikslai, t. y. padėti atlikti operacijų, pažeidžiančių muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, prevenciją, tyrimą ir teisminį persekiojimą, negali būti įgyvendinti. Pagal dabartinį teisinį pagrindą MIS esama informacija leidžia tik padidinti patikrinimų veiksmingumą. Taigi pasiektas vienintelis tikslas – sukčiavimo prevencijos. Tačiau siekiant kitų tikslų – padėti atlikti operacijų, pažeidžiančių muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, tyrimą ir teisminį persekiojimą – reikia pakoreguoti siekius ir nustatyti naujas funkcijas, ir vien tam reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 515/97. Dėl šios priežasties reikia iš dalies pakeisti 27 straipsnį, kad analizė – strateginė ar operatyvinė – taptų nauju sistemos tikslu. Siekiant išplėsti sistemos funkcijas sukuriama naujos kategorijos prieinama informacija, susijusi su sulaikytomis, areštuotomis ar konfiskuotomis prekėmis. 3.8. Va antraštinė dalis, 41a–41d straipsniai – Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės sukūrimas Siekiant užtikrinti optimalų bendradarbiavimo priemonių veiksmingumą, tikslinga aprūpinti valstybių narių administracines valdžios institucijas duomenų baze, kuri leistų joms geriau nustatyti administracinės pagalbos gavėjus. Toks yra Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės (FIDE) tikslas: joje kaupiama informacija apie kiekvienoje valstybėje narėje baigtas arba nagrinėjamas bylas; ji leidžia kiekvienai įgaliotai institucijai, kuri to prašo, rasti tarnybą, kuri atliko tokio pat pobūdžio tyrimą. Į reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 515/97, projektą FIDE yra įtraukiamas siekiant papildyti panašią iniciatyvą, kurios buvo imtasi tarpvyriausybiniu lygiu ir kuri buvo sukonkretinta 2003 m. gegužės 8 d. Tarybos aktu dėl protokolo, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais, sudarymo. 3.9. VI antraštinė dalis: 42 straipsnis (Duomenų apsauga) Nepažeidžiant tam tikrų asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis priemonių, numatytų Reglamento (EB) Nr. 515/97 V antraštinėje dalyje (23–40 straipsniuose) MIS ir FIDE duomenų bazių naudojimo srityje, nuspręsta, kad dėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 I–IV antraštinėse dalyse numatyto keitimosi duomenimis ir jų tvarkymo, nesvarbu, automatinio ar ne, būtina daryti nuorodą į Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 ir į Direktyvą 95/46. 3.10. VIa antraštinė dalis: 42a straipsnis (Finansavimas) 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą[7], iš dalies pakeisto 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2003, suderinančiu su Sprendimu 1999/468/EB nuostatas, susijusias su komitetais, padedančiais Komisijai naudotis savo įgyvendinimo įgaliojimais, nustatytais Tarybos dokumentuose, priimtuose vadovaujantis konsultavimosi tvarka (balsų vieningumu)[8], 23 straipsnio 3 dalies antroji pastraipa buvo laikoma pagrindiniu teisės aktu pagal Finansinio reglamento dėl einamųjų išlaidų, susijusių su Kovos su sukčiavimu informacine sistema (AFIS), vykdymo 49 straipsnio 1 dalį. Šis aktas apėmė su pirmuoju ramsčiu (Reglamentas Nr. 515/97) ir su trečiuoju ramsčiu susijusios AFIS veiklos (pagal Europos Sąjungos sutarties K3 straipsnį 1995 m. liepos 26 d. sudaryta Konvencija dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais (MIS konvencija[9])) finansavimą, kai šios veiklos sritys neatsiejamos. Šiuo atžvilgiu daryta nuoroda į MIS konvencijos 22 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą, 1995 m. liepos 13 d. bendrą Tarybos ir Komisijos deklaraciją[10] dėl minėtos konvencijos 22 straipsnio 2 dalies ir į neatsiejamų informacinių išlaidų sąrašą, kurį Komisija pateikė savo 1994 m. gegužės 6 d. dokumente SEC(94) 813 dėl Bendrijos MIS techninės infrastruktūros panaudojimo pagal Konvenciją dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais. Siekiant tiksliai įvykdyti Finansiniame reglamente nustatytus kriterijus, reikia įtraukti straipsnį, kuriuo Reglamentas (EB) Nr. 515/97 įteisinamas kaip pagrindinis teisės aktas tame pačiame straipsnyje nurodytoms einamosios išlaidoms vykdyti. 3.11. VII antraštinė dalis: 43 straipsnis (Komitologija) Komitologijai skirtas 43 straipsnis suderintas atsižvelgiant į pirmesniuose straipsniuose siūlytus pakeitimus. Be to, Europos ombudsmeną, kurį Taryba, vadovaudamasi EB sutarties 286 straipsniu, įgaliojo kontroliuoti, kaip Bendrijos institucijos ir organai tvarko asmens duomenis, įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 45/2001, pakeitė, kol bus paskirta tam tikslui sukurta institucija, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Taigi atitinkamai iš dalies pakeista 43 straipsnio 5 dalis. 2006/0290 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 135 ir 280 straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[11], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[12], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[13], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: (1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/97[14] pagerinta ankstesnė teisinė sistema, pirmiausia leidžiant kaupti informaciją Bendrijos duomenų bazėje – Muitinės informacinėje sistemoje (MIS). (2) Tačiau po Reglamento (EB) Nr. 515/97 įsigaliojimo įgyta patirtis rodo, kad MIS panaudojimas tik stebėjimo, atsiskaitymo, diskretiškos priežiūros ar specialių patikrinimų tikslais neleidžia visapusiškai pasiekti sistemos tikslo, t. y. padėti atlikti operacijų, pažeidžiančių muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, prevenciją, tyrimą ir teisminį persekiojimą. (3) Turint omenyje ne tik dabartinius Reglamento (EB) Nr. 515/97 trūkumus, bet ir pokyčius, atsiradusius Europos Sąjungai išsiplėtus iki 25 valstybių narių, reikia iš naujo apsvarstyti Bendrijos muitinių bendradarbiavimą platesniame kontekste ir atnaujintos sistemos taikymą. (4) Dėl 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo[15] 1 straipsnio ir įsigaliojus Konvencijai dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais[16], sudarytai 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu[17], pakito bendros valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo Bendrijos teisės aktų pažeidimų prevencijos, tyrimo, teisminio persekiojimo srityje sąlygos. (5) Strateginės analizės rezultatai turi padėti aukščiausiojo lygio vadovams apibrėžti kovos su sukčiavimu projektus, tikslus ir politiką, planuoti veiklą ir naudoti išteklius, būtinus nustatytiems operatyviniams tikslams pasiekti. (6) Tam tikrų asmenų ar įmonių, kurie nesilaiko teisės aktų, veiklos, išteklių ir ketinimų operatyvinės analizės rezultatai turi padėti tyrimo tarnyboms imtis konkretiems atvejams pritaikytų priemonių, kad jos galėtų pasiekti kovos su sukčiavimu srityje nustatytų tikslų. (7) Pagal dabartinę teisinę sistemą valstybės narės įvesti asmens duomenys į MIS gali būti nukopijuoti į kitas duomenų tvarkymo sistemas tik gavus išankstinį MIS partnerio, įvedusio duomenis į sistemas, leidimą ir laikantis jo nustatytų sąlygų, kaip numatyta 30 straipsnio 1 dalyje. Reglamento pakeitimo tikslas yra leisti nuo šio išankstinio leidimo principo nukrypti tik vienu atveju – kai duomenys turi tvarkyti kompetentingų valdžios institucijų tarnybos, atsakingos už rizikos valdymą siekiant tinkamai nukreipti prekių patikrinimus. (8) Dabartinę sistemą būtina papildyti teisiniu pagrindu, numatančiu baigtų ar nagrinėjamų muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės sukūrimą. Tokios duomenų bazės sukūrimas pratęsia iniciatyvą, kurios buvo imtasi tarpvyriausybiniu muitinių bendradarbiavimo lygiu ir kuri buvo sukonkretinta 2003 m. gegužės 8 d. Tarybai priėmus aktą dėl Protokolo dėl muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės sukūrimo, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais[18], sudarymo. (9) Nepažeidžiant 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje[19], šis reglamentas taip pat turi būti taikomas visoms Bendrijos lygiu priimtoms nuostatoms dėl pajamų, gaunamų visoms valstybėms narėms galiojantį vienodą tarifą taikant harmonizuotai importo ir eksporto pridėtinės vertės mokesčio bazei, ir visoms jas įgyvendinančioms nacionalinėms nuostatoms. (10) Be to, būtina užtikrinti glaudesnį ryšį su veikla, vykdoma tarpvyriausybiniu muitinių bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su kitomis Europos Sąjungos institucijomis bei agentūromis ir kitomis tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis lygiu. Tokia veikla tęsia 2003 m. spalio 2 d. Tarybos rezoliuciją dėl muitinių bendradarbiavimo strategijos[20] ir 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimą, išplečiantį Europolo mandatą tirti sunkias tarptautinio nusikalstamumo formas, išvardytas Europolo konvencijos priede[21]. (11) Tikslinga Reglamentu (EB) Nr. 515/97 nustatyti sąlygas, būtinas bendroms muitinių operacijoms Bendrijos lygiu įgyvendinti. Reglamento (EB) Nr. 515/97 43 straipsnyje numatytam komitetui turi būti suteikta teisė nustatyti bendrų Bendrijos muitinių operacijų funkcijas. (12) Komisijoje turi būti sukurta nuolatinė infrastruktūra, leidžianti ištisus kalendorinius metus vykdyti bendras muitinės operacijas ir vienai ar kelioms konkrečioms operacijoms atlikti priimti valstybių narių atstovus ir, prireikus, trečiųjų šalių, Europos ar tarptautinių organizacijų ir agentūrų, pavyzdžiui, Europolo, Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) ir Interpolo, ryšių pareigūnus. (13) Valstybėms narėms turi būti suteikta galimybė vėl pasinaudoti šia infrastruktūra vykdant bendras muitinės operacijas Europos Sąjungos sutarties 29 ir 30 straipsniuose numatyto muitinių bendradarbiavimo srityje, tačiau nepažeidžiant Europolo vaidmens. Tokiu atveju bendros muitinės operacijos turi būti vykdomos laikantis kompetentingos Tarybos grupės nustatytų reikalavimų muitinių bendradarbiavimo srityje, kuriai taikoma Europos Sąjungos sutarties VI antraštinė dalis. (14) Be to, turint omenyje naujų rinkų plėtrą, vis didėjančią tarptautinę prekybą ir jos mastą augimas, lydimą išaugusio prekių pervežimo, reikia, kad muitinės įstaigos neatsiliktų nuo šių pokyčių ir nestabdytų Europos ekonomikos augimo. Šiam tikslui jau 2005 m. lapkričio mėn. Komisija buvo pateikusi pasiūlymų, kuriais siekiama modernizuoti muitinės procedūras ir sukurti teisinį informacinių sistemų, kurios leistų visoje Europos Sąjungos teritorijoje užtikrinti visapusišką elektroninį muitų mokėjimą, pagrindą (COM(2005) 608 ir 609). (15) Ateityje keliamas tikslas – pasiekti, kad visi ūkio subjektai galėtų iš anksto pateikti visus reikiamus dokumentus ir visapusiškai kompiuterizuoti savo ryšius su muitinės įstaigomis. Kol kas lieka dabartinė padėtis, kuri pasižymi skirtingais nacionalinių informacinių sistemų išsivystymo lygiais; būtina turėti sąlygas pagerinti kovos su sukčiavimo priemones, nes galimybė vykdyti neteisėtą prekybą vis dar egzistuoja. (16) Taigi kovos su sukčiavimu atžvilgiu kartu su reforma ir muitinės sistemų modernizavimu būtina ieškoti informacijos kuo anksčiau. Be to, siekiant padėti valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms nustatyti, ar išsiunčiamos prekės ir (arba) transporto priemonės, įskaitant konteinerius, gali tapti muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančių operacijų objektu, tikslinga sujungti pagrindinių tarptautinių viešųjų ar privačių paslaugų teikėjų, vykdančių tarptautinio prekių ir konteinerių pervežimo veiklą, duomenis į centrinį Europos duomenų registrą. (17) Fizinių asmenų apsaugą tvarkant asmens duomenis reglamentuoja 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[22] ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių)[23], panaikinanti 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/66/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos telekomunikacijų sektoriuje[24], jos visapusiškai taikomos informacinės visuomenės paslaugoms. Šiomis direktyvomis jau nustatytas Bendrijos teisinis asmens duomenų apsaugos pagrindas, todėl nebūtina šio klausimo aptarti šiame reglamente, kad būtų užtikrintas geras vidaus rinkos veikimas, ypač laisvas asmens duomenų judėjimas tarp valstybių narių. Šio reglamento įgyvendinimas ir taikymas turi atitikti asmens duomenų apsaugai taikomas taisykles, ypač keitimosi informacija, kuria siekiama paremti sukčiavimo prevencijos ir nustatymo veiksmus, ir jos kaupimo. (18) Kadangi priėmus Reglamentą (EB) Nr. 515/97, Direktyva 95/46/EB perkelta į valstybių narių vidaus teisę ir Komisija įsteigė nepriklausomą instituciją, įgaliotą prižiūrėti, kad Bendrijos institucijoms ir organams tvarkant asmens duomenis būtų laikomasi pagrindinių asmens laisvių ir teisių, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatose, reikia suderinti asmens duomenų apsaugos kontrolės priemones ir nuorodą į Europos ombudsmeną pakeisti nuoroda į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną, nepažeidžiant ombudsmeno įgaliojimų. (19) Taigi Reglamentas (EB) Nr. 515/97 turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas. (20) Atsižvelgiant į tai, kad planuojamos veiklos tikslų, t. y. kovos su sukčiavimu ir bet kokia kita neteisėta veika, kenkiančia Bendrijos finansiniams interesams, koordinavimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrija dėl siūlomos veiklos masto ir poveikio juos pasiektų geriau, Bendrija gali imtis priemonių pagal EB sutarties 5 straipsnyje įtvirtintą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis reglamentas neviršija to, kas būtina šiems tikslams pasiekti. (21) Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje[25]. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą (Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis), PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 515/97 iš dalies keičiamas taip: 1) 2 straipsnio 1 dalies pirmoji įtrauka pakeičiama taip: - „muitinės teisės aktai“ – tai: a) Bendrijos nuostatų visuma ir atitinkamos įgyvendinimo nuostatos, reguliuojančios prekių, kuriomis tarpusavyje prekiauja valstybės narės ir trečiosios šalys, bei valstybių narių tarpusavio prekybos prekių, neturinčių Bendrijos statuso pagal Sutarties 23 straipsnio 2 dalį, arba prekių, kurioms taikoma papildoma kontrolė ar tyrimai siekiant nustatyti jų statusą Bendrijoje, importą, eksportą, tranzitą ir buvimą; b) Bendrijos lygiu priimtų nuostatų dėl pajamų, gaunamų suderintai importo ir eksporto pridėtinės vertės mokesčio bazei taikant visoms valstybėms narėms galiojantį vienodą tarifą, visuma ir jas įgyvendinančios nacionalinės nuostatos. 2) 2 straipsnio 1 dalyje in fine įterpiamas šis tekstas: - „operatyvinė analizė“: veiksmų, kurie pažeidžia ar gali pažeisti muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, analizė, kurią atliekant įgyvendinami tokie etapai: - informacijos, įskaitant asmens duomenis, rinkimas; - informacijos šaltinio ir pačios informacijos patikimumo vertinimas; - ryšių tarp šių duomenų arba tarp šių duomenų ir kitų svarbių duomenų tyrimas, metodinis nustatymas ir aiškinimas; - išvadų, prielaidų ar rekomendacijų, kuriomis, siekdamos išaiškinti kitus muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančius veiksmus ir (arba) tiksliai nustatyti šiuose veiksmuose dalyvavusį (-ius) fizinį (-ius) arba juridinį (-ius) asmenį (-is), tiesiogiai naudojasi kompetentingos valdžios institucijos ir Komisija, formulavimas. - „strateginė analizė“: pažeidimų ir sukčiavimo muitinės ir žemės ūkio srityje bendrų tendencijų tyrimas ir nustatymas atliekant tam tikrų muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančių veiksmų rizikos, masto ir poveikio vertinimą, siekiant vėliau apibrėžti prioritetus, geriau suvokti reiškinį ar riziką, nustatyti naują sukčiavimo prevencijos ir nustatymo veiksmų kryptį ir persvarstyti paslaugų organizavimą. Šis tikslas pasiekiamas naudojant tik anoniminius duomenis. 3) 15 straipsnyje įterpiama ši dalis: „2. Kiekvienos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos palaipsniui arba reguliariai taip pat gali siųsti nustatyto arba laisvo formato informaciją apie muitinės ar žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančius arba galinčius pažeisti veiksmus.“ 4) 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalies pirmoji įtrauka iš dalies keičiama taip: „-jei tai yra operacijos, kurios vykdomos ar gali turėti pasekmių ir kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, arba“. b) Įterpiama 7 dalis: „7. Nepažeidžiant Bendrijos muitinės kodekso dėl bendros rizikos valdymo sistemos nustatymo nuostatų, duomenys, kuriais pagal 17 ir 18 straipsnius keičiasi Komisija ir valstybės narės, gali būti saugomi ir naudojami siekiant atlikti strateginę ir operatyvinę analizę. Jei šie duomenys apima asmens duomenis, taikomos šio reglamento VI antraštinėje dalyje numatytos konkrečios fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis priemonės.“ 5) III antraštinėje dalyje įterpiami 18a ir 18b straipsniai: „18a straipsnis 1. Kad padėtų 1 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms valdžios institucijoms nustatyti prekių siuntas, kurios gali pažeisti muitinės ir žemės ūkio teisės aktus, taip pat nustatyti šiam tikslui naudojamas transporto priemones, įskaitant konteinerius, Komisija sukuria ir administruoja viešųjų ar privačių paslaugų teikėjų, kurių veikla susijusi su tarptautine logistikos grandine arba prekių vežimu, duomenų registrą. 2. Administruodama šį registrą Komisija turi teisę: a) bet kokiu būdu ar forma susipažinti arba gauti visą ar pagrindinę dalį informacijos, asmeniui, kuris turi tam teisę, sutikus, ir ją naudoti pakartotinai laikydamasi intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų, taikomų valstybėje narėje arba šalyje, kurioje paslaugos teikėjai yra įsteigę buveinę; pagrįstais atvejais dėl susipažinimo su duomenimis sąlygų ir taisyklių Komisija, veikdama Bendrijos vardu, ir paslaugos teikėjas sudaro sutartį; b) sutikrinti duomenis, su kuriais susipažino ar kuriuos gavo iš registro, juos indeksuoti, papildyti duomenimis iš kitų šaltinių ir analizuoti, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatų; c) leisti su šio registro duomenimis susipažinti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms valdžios institucijoms, siekdama tik įgyvendinti šio reglamento tikslus, jeigu laikomasi Direktyvą 95/46/EB įgyvendinančių nacionalinių nuostatų. 3. Šiame straipsnyje nurodyti duomenys susiję su konteinerių ir (arba) transporto priemonių judėjimu, prekėmis ir su šiuo judėjimu susijusiais asmenimis. Pirmiausia šie duomenys apima: a) konteinerių judėjimo atveju: - konteinerio numerį, - konteinerio pakrovimo statusą, - judėjimo datą, - judėjimo rūšį (pakrovimas, iškrovimas, perkrovimas, įvežimas, išvežimas ir t.t.), - laivo pavadinimą arba transporto priemonės registracijos numerį, - reiso numerį, - vietą, - važtaraštį arba kitą transporto dokumentą; b) transporto priemonių judėjimo atveju: - laivo pavadinimą arba transporto priemonės registracijos numerį, - važtaraštį arba kitą transporto dokumentą, - konteinerio numerį, - krovinio svorį, - prekių aprašymą ir (arba) kodą, - rezervavimo numerį, - plombų numerį, - pirmojo pakrovimo vietą, - galutinio iškrovimo vietą, - perkrovimo vietas, - numatomą atvykimo į galutinę iškrovimo vietą datą; c) fizinių arba juridinių asmenų, dalyvaujančių judėjime pagal a ir b punktus, atveju šiame straipsnyje nurodyti asmens duomenys apima tik pavardę (pavadinimą), mergautinę pavardę, vardus, slapyvardžius, gimimo datą ir vietą, tautybę, lytį ir savininkų, ekspeditorių, gavėjų, pervežėjų, vežėjų ir kitų tarpininkų arba tarptautinėje logistikos grandinėje ir krovinių vežime dalyvaujančių asmenų adresą. 4. Tik Komisijos tarnybose paskirti analitikai turi teisę tvarkyti asmens duomenis pagal 2 dalies b ir c punktus. Asmens duomenys, kurie nėra būtini siekiamam tikslui įgyvendinti, nedelsiant pašalinami arba padaromi anoniminiais. Bet kokiu atveju ilgiausiai jie gali būti saugomi tik vienerius metus. 18b straipsnis Kai Komisija valstybėms narėms gali teikti techninę ar logistinę pagalbą, atlikti ekspertizę, organizuoti mokymo ar komunikacinę veiklą arba suteikti bet kokią kitą operatyvinę paramą šio reglamento tikslams įgyvendinti, valstybės narės prašo Komisijos kuo daugiau naudoti jos paslaugų platformą, taip pat įgyvendinant Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatytą muitinės bendradarbiavimą.“ 6) 19 straipsnis pakeičiamas taip: „19 straipsnis Jeigu suinteresuota trečioji šalis yra teisiškai įsipareigojusi teikti pagalbą, reikalingą surinkti visiems įrodymams apie muitinės ar žemės ūkio teisės aktus galinčius pažeisti neteisėtus veiksmus arba nustatyti šių teisės aktus pažeidžiančių veiksmų mastui, pagal šį reglamentą gautą informaciją jai gali perduoti: - Komisija arba suinteresuotoji valstybė narė, jeigu informaciją pateikusios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos prireikus davė išankstinį sutikimą; arba - Komisija arba suinteresuotoji valstybė narė, įgyvendindamos suderintus veiksmus, jeigu informacija gauta išanalizavus daugiau nei vienos valstybės narės pateiktus duomenis ir jei informaciją pateikusių valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos davė išankstinį sutikimą. Ši informacija perduodama laikantis nacionalinių nuostatų dėl asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims. Visais atvejais suinteresuotoje trečiojoje šalyje imamasi atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti tokį apsaugos lygį, koks nurodytas 45 straipsnio 1 ir 2 dalyse.“ 7) 20 straipsnio 2 dalies d punktas panaikinamas; 8) 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalis pakeičiama taip: „2. MIS tikslas pagal šio reglamento nuostatas yra padėti užtikrinti muitinės ar žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančių veiksmų prevenciją, tyrimą ir teisminį persekiojimą, greičiau platinant informaciją ir taip didinant šiame reglamente nurodytų kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimo ir kontrolės procedūrų veiksmingumą.“ b) 3 dalyje žodžiai „K.1 straipsnio 8 dalyje“ pakeičiami žodžiais: „29 ir 30 straipsniuose“. c) 5 dalis panaikinama. 9) 24 straipsnyje įterpiami g ir h punktai: „g) prekių sulaikymas, areštavimas ar konfiskavimas; h) Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1889/2005[26] 2 straipsnyje apibrėžtų grynųjų pinigų sulaikymas, areštavimas ar konfiskavimas.“ 10) 25 straipsnis pakeičiamas taip: „25 straipsnis 1. Sprendimas dėl duomenų, kurie turi būti įtraukti į MIS ir priklauso kiekvienai iš 24 straipsnio a–h punktuose nurodytų kategorijų, priimamas laikantis 43 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos, jei to reikia, kad būtų galima pasiekti sistemos tikslą. Asmens duomenys jokiu būdu neturi būti įtraukti į e punkto kategoriją. Į a–d punktų kategorijas kaip asmens duomenys įtraukta informacija apima tik: a) pavardę, mergautinę pavardę, vardą ir slapyvardžius; b) gimimo datą ir vietą; c) tautybę; d) lytį; e) tapatybės dokumento išdavimo numerį, vietą ir datą; f) adresą; g) visas objektyvias ir nuolatines ypatingas žymes; h) duomenų įtraukimo priežastį; i) siūlomą priemonę; j) perspėjamąjį kodą, nurodantį ginklų turėjimo, smurtavimo ar pabėgimo praeityje faktą; k) transporto priemonės registracijos numerį. 2. Į 24 straipsnio f punkto kategoriją kaip asmens duomenys įtraukta informacija apima tik ekspertų pavardes ir vardus. 3. Į 24 straipsnio g ir h punktų kategorijas kaip asmens duomenys įtraukta informacija apima tik: a) pavardę, mergautinę pavardę, vardą ir slapyvardžius; b) gimimo datą ir vietą; c) tautybę; d) lytį; e) adresą. Visais atvejais asmens duomenys, nurodantys rasinę ar etninę priklausomybę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus, narystę profesinėse sąjungose, ir duomenys apie asmens sveikatą ar seksualinę priklausomybę nėra įtraukiami.“ 11) 27 straipsnis pakeičiamas taip: „27 straipsnis 1. 24 straipsnyje nurodytoms kategorijoms priklausantys asmens duomenys į MIS įtraukiami tik siekiant atlikti šias siūlomas priemones: stebėjimą, atsiskaitymą, diskretišką priežiūrą, specialius patikrinimus ar operatyvinę analizę. 2. 24 straipsnyje nurodytoms kategorijoms priklausantys asmens duomenys į MIS gali būti įtraukti tik tais atvejais, kai, daugiausia remiantis ankstesne neteisėta veikla arba informacija, perduota teikiant savanorišką pagalbą, yra realių požymių, jog tam tikras asmuo yra įvykdęs, vykdo ar įvykdys veiksmus, kuriais pažeidžiami muitinės ar žemės ūkio teisės aktai ir kurie turi ypač didelės svarbos Bendrijos lygmeniu.“ 12) 34 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „34 straipsnis 3. Siekdamos užtikrinti tinkamą šio reglamento nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos taikymą, kiekviena valstybė narė ir Komisija MIS sistemą laiko asmens duomenų tvarkymo sistema, kuriai taikomos: - Direktyvą 95/46/EB įgyvendinančios nacionalinės nuostatos; - Reglamento (EB) Nr. 45/2001/EB nuostatos; - šiame reglamente numatytos griežtesnės nuostatos.“ 13) 35 straipsnis pakeičiamas taip: „35 straipsnis 1. Atsižvelgiant į 30 straipsnio 1 dalį, MIS partnerėms draudžiama naudoti MIS asmens duomenis kitais tikslais, nei numatyta 23 straipsnio 2 dalyje. 2. Duomenys gali būti nukopijuojami tik dėl techninių priežasčių, jei kopijuoti būtina 29 straipsnyje nurodytų valdžios institucijų atliekamai informacijos paieškai. 3. Asmens duomenų, kuriuos į MIS įvedė kita valstybė narė arba Komisija, negalima kopijuoti į kitas duomenų tvarkymo sistemas, už kurias atsakingos valstybės narės arba Komisija, išskyrus rizikos valdymo sistemas, naudojamas orientuoti muitinės tikrinimams nacionaliniu lygiu, ar operatyvinės analizės sistemas, leidžiančias orientuoti koordinavimo veiksmus Bendrijos lygiu. Šiuo atveju tik kiekvienos valstybės narės nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų paskirti analitikai turi teisę tvarkyti iš MIS gautus asmens duomenis, atitinkamai rizikos valdymo sistemoje, naudojamoje atliekant muitinės tikrinimus nacionaliniu lygiu, arba operatyvinės ir (arba) strateginės analizės sistemoje, leidžiančioje kryptingai koordinuoti veiksmus Bendrijos lygiu. Kiekviena valstybė narė Komisijai atsiunčia rizikos valdymo tarnybų, kurioms pavaldūs analitikai įgalioti gauti ir tvarkyti MIS asmens duomenis, sąrašą. Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms narėms. Ji taip pat visoms valstybėms narėms perduoda atitinkamą informaciją apie savo pačios tarnybas, atliekančias operatyvinę ir (arba) strateginę analizę. Paskirtų nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų sąrašą informacijos tikslais Komisija skelbia Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje . Iš MIS gauti asmens duomenys gali būti saugomi ne ilgiau kaip vienerius metus. Asmens duomenys, kurie nėra būtini tolesnei analizei, nedelsiant panaikinami arba padaromi anoniminiais.“ 14) 36 straipsnio 2 dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip: „Bet kuriuo atveju visiems asmenims, kurių duomenys yra tvarkomi arba ne, susipažinti su jais nebus leidžiama tol, kol vyksta stebėjimas ir atsiskaitymas ar diskretiška priežiūra, taip pat tol, kol analizuojami operatyviniai duomenys arba vykdomas tyrimas.“ 15) 37 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Bet kuris asmuo gali prašyti Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje numatytos nacionalinės priežiūros institucijos arba Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnio 2 dalyje nurodyto Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, atsižvelgiant į tai, ar duomenys į MIS buvo įvesti valstybės narės, ar Komisijos, patikrinti su jo asmeniu susijusių duomenų teisingumą ir tų duomenų dabartinį ar ankstesnį panaudojimą. Šią teisę reglamentuoja valstybės narės, kurioje pateiktas prašymas, įstatymai, teisės aktai bei procedūros ir Reglamentas (EB) Nr. 45/2001. Jei duomenis įvedė kita valstybė narė arba Komisija, patikrinimas atliekamas glaudžiai bendradarbiaujant su tos valstybės narės priežiūros institucija arba su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.“ b) 4 dalis panaikinama. 16) 38 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: 1. Visas apsaugai palaikyti tinkamas technines ir organizacines priemones taiko: a) valstybės narės ir Komisija, kiekviena tokiu mastu, kiek tai su jomis susiję, jų atitinkamose teritorijose ir Komisijos įstaigose esantiems MIS terminalams; b) 43 straipsnyje nurodytas komitetas MIS ir tose pačiose patalpose esantiems terminalams, naudojamiems techniniams tikslams, bei 3 dalyje reglamentuojamiems patikrinimams atlikti; c) Komisija bendram ryšių tinklui priklausantiems Bendrijos elementams.“ 17) Įterpiama Va antraštinė dalis: „Va ANTRAŠTINĖ DALIS MUITINĖS BYLŲ IDENTIFIKAVIMO DUOMENŲ BAZĖ 1 skyrius Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazės sukūrimas 41a straipsnis 1. MIS taip pat apima specialią duomenų bazę, vadinamąją „Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę“ (toliau – FIDE). Nepažeidžiant šios antraštinės dalies nuostatų, visos šio reglamento nuostatos dėl MIS taip pat taikomos FIDE, ir bet kokia nuoroda į MIS reiškia nuorodą į minėtą duomenų bazę. 2. FIDE tikslas yra padėti užtikrinti muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančių veiksmų prevenciją, palengvinti bei paspartinti jų tyrimą ir teisminį persekiojimą. 3. FIDE uždavinys yra lesiti Komisijai, kuri pradeda koordinuoti veiksmus pagal 18 straipsnį arba rengia Bendrijos misijas į trečiąsias šalis pagal 20 straipsnį, ir tyrimus atlikti įgaliotoms pagal 29 straipsnį paskirtoms kompetentingoms valstybės narės valdžios institucijoms, kurios pradeda tirti arba tiria vieno ar daugiau asmenų arba įmonių veiklą, nustatyti kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ar Komisijos tarnybas, kurios atlieka ar atliko tų asmenų ar įmonių tyrimus, kad, turint informacijos apie egzistuojančias tyrimų bylas, būtų pasiekti 2 dalyje nurodyti tikslai. 4. Jei FIDE paiešką atliekančiai valstybei narei ar Komisijai reikia daugiau informacijos apie įregistruotas su asmenimis ar įmonėmis susijusias tyrimų bylas, remdamosi šiuo reglamentu jos prašo informaciją pateikusios valstybės narės pagalbos. 5. Valstybių narių muitinės įstaigos gali naudotis FIDE, vykdydamos Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatytą muitinių bendradarbiavimą. Šiuo atveju Komisija užtikrina techninį šios duomenų bazės administravimą. 2 skyrius FIDE veikla ir jos naudojimas 41b straipsnis 1. Siekdamos 14a straipsnio 3 dalyje nurodytų tikslų, kompetentingos valdžios institucijos į FIDE įveda duomenis iš tyrimų bylų. Duomenys apima tik šias kategorijas: a) asmenys ir įmonės, kurios yra arba buvo kompetentingos valstybės narės tarnybos atlikto tyrimo bylos objektai ir kurios: - įtariamos, kad daro (arba) yra padariusios, dalyvauja arba yra dalyvavusios vykdant muitinės ir žemės ūkio teisės aktus pažeidžiančius veiksmus, arba - įtrauktos į protokolą, kuriame nurodyta, kad vienas iš tokių veiksmų buvo įvykdytas, arba - už vieną iš tokių veiksmų buvo nubaustos administracine nuobauda ar teismo skirta bausme; b) tyrimo bylos sritis; c) bylą tiriančios valstybės narės tarnybos pavadinimas, jos įregistravimo valstybė, duomenys ir bylos numeris. a, b ir c punktuose nurodyti duomenys įvedami atskirai kiekvienam asmeniui ar įmonei. Nuorodos tarp šių duomenų įrašų neleidžiamos. 2. 1 dalies a punkte nurodyti asmens duomenys apima tik: a) asmenims: pavardę, mergautinę pavardę, vardą ir slapyvardį, gimimo datą ir vietą, tautybę ir lytį; b) įmonėms: įmonės pavadinimą, vykdant veiklą įmonės naudojamą pavadinimą, įmonės buveinės adresą ir PVM mokėtojo kodą. 3. Pagal 41d straipsnį duomenys įvedami ribotam laikui. 41c straipsnis 1. Duomenis į FIDE įvesti ir su jais susipažinti gali tik 41a straipsnyje nurodytos valdžios institucijos. 2. Bet kokia FIDE atliekama paieška būtinai turi apimti šiuos asmens duomenis: a) asmenims: vardą ir (arba) pavardę, ir (arba) mergautinę pavardę, ir (arba) slapyvardį, ir (arba) gimimo datą; b) įmonėms: įmonės pavadinimą, vykdant veiklą įmonės naudojamą pavadinimą ir (arba) PVM mokėtojo kodą. 3 skyrius Duomenų saugojimas 41d straipsnis 1. Duomenų saugojimo terminas priklauso nuo informaciją pateikusios valstybės narės įstatymų, teisės aktų ir procedūrų. Toliau nurodyti terminai, apskaičiuoti nuo duomenų įvedimo dienos, negali būti viršyti. a) su vykdomų tyrimų bylomis susiję duomenys negali būti saugomi ilgiau nei 3 metus, jei nenustatyta, kad buvo įvykdytas pažeidimas; duomenys turi būti ištrinami anksčiau, jei praėjo vieneri metai nuo tada, kai buvo atlikti paskutiniai tyrimo veiksmai; b) duomenys, susiję su tyrimų bylomis, kuriais remiantis nustatyta, kad buvo įvykdytas pažeidimas, o apkaltinamasis nuosprendis dar nebuvo paskelbtas arba nepaskirta bausmė ar administracinė nuobauda, negali būti saugomi ilgiau nei 6 metus; c) duomenys, susiję su tyrimų bylomis, kuriais remiantis buvo priimtas apkaltinamasis nuosprendis arba paskirta bausmė ar administracinė nuobauda, negali būti saugomi ilgiau nei 10 metų. 2. Visais šio straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tyrimo etapais, kai pagal informaciją pateikusios valstybės narės įstatymus, teisės aktus ir procedūras tyrimas prieš 41b straipsnyje nurodytą asmenį nutraukiamas, su šiuo asmeniu susiję duomenys turi būti nedelsiant ištrinami. 3. Duomenys iš FIDE ištrinami automatiškai nuo tos dienos, kai ilgiausias duomenų saugojimo terminas pagal 1 dalį yra viršijamas. Bet kokiu atveju sudėjus 1 dalyje nurodytus terminus jie negali viršyti 10 metų.“ 18) VI antraštinė dalis pakeičiama taip: „VI antraštinė dalis DUOMENŲ APSAUGA 42 straipsnis 1. Tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad būtų griežtai laikomasi galiojančių Bendrijos ir nacionalinių nuostatų dėl duomenų apsaugos, pirmiausia Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatų. Prieš priimant šiame reglamente numatytas įgyvendinimo priemones, tariamasi su Europos duomenų apsaugos pareigūnu. 2. Automatiniam duomenų keitimuisi ir tvarkymui taikomos nuostatos mutatis mutandis taikomos ir neautomatiniam duomenų keitimuisi ir tvarkymui.“ 19) Įterpiama ši VIa antraštinė dalis: „VIa ANTRAŠTINĖ DALIS FINANSAVIMAS 42a straipsnis 1. Šis reglamentas yra pagrindinis teisės aktas, kuriuo remiantis finansuojamos tokios išlaidos: a) visos nuolatinės techninės infrastruktūros, leidžiančios valstybėms narėms naudotis logistinėmis, biuro ir kompiuterinėmis priemonėmis siekiant užtikrinti bendrų muitinės operacijų, pirmiausia 7 straipsnyje numatytos specialios priežiūros koordinavimą, instaliavimo ir priežiūros išlaidos; b) valstybių narių atstovų, dalyvaujančių 20 straipsnyje nurodytose Bendrijos misijose, bendrose Komisijos ar kartu su Komisija organizuotose muitinės operacijose ir mokymo kursuose, ad hoc susitikimuose ir parengiamuosiuose susitikimuose dėl administracinių tyrimų ar valstybių narių vykdomos operatyvinės veiklos, jei jie organizuojami Komisijos arba kartu su Komisija, transporto, apgyvendinimo išlaidos ir dienpinigiai. Jei a punkte nurodyta nuolatinė techninė infrastruktūra naudojama vykdant Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje numatytą muitinių bendradarbiavimą, valstybių narių atstovų transporto bei apgyvendinimo išlaidas ir dienpinigius padengia valstybės narės. c) kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos) ir programų bei tinklų jungčių, skirtų užkirsti kelią sukčiavimui ir kovai su juo, įgijimo, tyrimų, plėtros ir priežiūros bei su tuo susijusių gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidos; d) informacijos teikimo išlaidos ir su tuo susijusių veiksmų, leidžiančių susipažinti su informacija, duomenimis ir duomenų šaltiniais kovojant su sukčiavimu finansinių bei kitų Bendrijos interesų apsaugos srityje, išlaidos. e) pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį priimtose priemonėse, pavyzdžiui, 1995 m. liepos 26 d. tarybos aktu sudarytoje Konvencijoje dėl informacijos technologijų naudojimo muitinės tikslais[27], numatytos muitinės informacinės sistemos naudojimo išlaidos, jei šiose priemonėse numatyta, kad minėtos išlaidos padengiamos iš Bendrijos biudžeto. 2. Pasitarusi su 43 straipsnyje numatytu komitetu, Komisija gali nuspręsti sukurti arba įsigyti kitų ryšių ir keitimosi informacija sistemų, kurias ji laiko būtinomis. 3. Iš Bendrijos biudžeto taip pat padengiamos išlaidos, susijusios su šio straipsnio 1 dalies c punkte nurodytose sistemose naudojamam bendram ryšių tinklui priklausančių Bendrijos elementų įsigijimu, tyrimu, plėtra ir palaikymu. Siekdama Bendrijos vardu užtikrinti šių elementų veiksmingumą, Komisija sudaro reikiamas sutartis. 4. Atsižvelgdamos į MIS veiklos išlaidas ir 40 straipsnyje numatytas sumas žalai atlyginti, valstybės narės ir Komisija atsisako kelti bet kokius reikalavimus dėl išlaidų, susijusių su informacijos ar dokumentų teikimu ir administracinio tyrimo vykdymu ar bet kokia kita operatyvine veikla, kuri pagal šį reglamentą vykdoma valstybės narės ar Komisijos prašymu, grąžinimo, išskyrus ekspertams, jei reikia, mokamas kompensacijas.“ 20) 43 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 4 dalis pakeičiama taip: „4. Komitetas tiria visus klausimus dėl šio reglamento taikymo, kuriuos pirmininkas, savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu, iškelia visų pirma dėl: - bendro tarpusavio pagalbos susitarimų, numatytų šiame reglamente, funkcionavimo, - 15–17 straipsniuose numatytos informacijos siuntimo praktinių priemonių patvirtinimo, - informacijos, kuri Komisijai siunčiama pagal 17 ir 18 straipsnius siekiant gauti naudingų žinių, apibrėžti priemones, būtinas nustatytiems muitinės ar žemės ūkio teisės aktus pažeidžiantiems veiksmams sustabdyti, ir, jei reikia, pasiūlyti iš dalies pakeisti dabartines Bendrijos nuostatas arba parengti papildomas nuostatas, - bendrų muitinės operacijų, pirmiausia 7 straipsnyje numatytos specialios priežiūros, organizavimo, - Bendrijos pozicijos komitetuose ir darbo grupėse, įsteigtose tarptautiniais susitarimais dėl tarpusavio administracinės pagalbos muitinių veiklos srityje arba taikant šiuos susitarimus, - valstybių narių atliekamų bei Komisijos koordinuojamų tyrimų ir 20 straipsnyje numatytų Bendrijos misijų rengimo, - informacijos, ypač dėl asmens duomenų, kuriais keičiamasi pagal šį reglamentą, bet ne tų, kurie nurodyti V antraštinėje dalyje, konfidencialumui išlaikyti skirtų priemonių, - MIS sukūrimo ir tinkamo veikimo ir dėl visų techninių bei operatyvinių priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti sistemos saugumą, - MIS duomenų saugojimo būtinybės, - priemonių, priimtų siekiant išsaugoti MIS duomenų, visų pirma pagal šį reglamentą įregistruotų asmens duomenų, konfidencialumą ir užtikrinti, kad už tų duomenų tvarkymą atsakingi asmenys laikytųsi savo įsipareigojimų, - priemonių, priimtų remiantis 38 straipsnio 2 dalimi.“; b) 5 dalies trečiajame sakinyje žodis „37 straipsnio 4 dalyje nurodytas Ombudsmenas“ pakeičiamas žodžiais „Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnio 2 dalyje nurodytas Europos duomenų apsaugos pareigūnas“, 21) 44 straipsnyje žodžiai „MIS dalies nuostatų“ ir 45 straipsnio 2 dalyje žodžiai „V dalies nuostatų, susijusių su MIS“ pakeičiami žodžiais „V ir Va antraštinių dalių“. 22) 53 straipsnio 2 dalis panaikinama. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo [data]. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, [data] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [data] FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, pasiūlymas. 2 VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veikla rūšis (-ys): 24.02 Kova su sukčiavimu. 3 BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 24.0203 AFIS (Kovos su sukčiavimu informacinė sistema). 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Neribota nuo įsigaliojimo. 3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 24.0203 | NPI | DIF | Ne | Ne | Ne | Nr. 1a) | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | Iš viso | Veiklos išlaidos[28] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 5,750 | 6,000 | 6,000 | 6,500 | 6,500 | 14,000 | 44,750 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4,900 | 5,100 | 5,300 | 5,500 | 5,700 | 22,500 | 44,750 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[29] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 5,750 | 6,000 | 6,000 | 6,500 | 6,500 | 14,000 | 44,750 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 4,900 | 5,100 | 5,300 | 5,500 | 5,700 | 22,500 | 44,750 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[30] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 | 4,613 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 1,700 | 5,950 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 7,259 | 7,509 | 7,509 | 8,009 | 8,009 | 17,018 | 55,313 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 6,409 | 6,609 | 6,809 | 7,009 | 7,209 | 21,268 | 55,313 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | Iš viso | …………………… | f | Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į šį pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[31] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). Finansinis poveikis įplaukoms: X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede. Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI Aiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turi būti pateikta ši konkreti papildoma informacija: 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai. AFIS techninės struktūros (aparatinės ir programinės įrangos) atnaujinimas. Norint papildyti dabartines keitimosi duomenimis ir jų saugojimo sistemas (AFIS ir (arba) Muitinės informacinę sistemą), būtina sukurti ir pradėti eksploatuoti Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazę (FIDE), kurios tikslas – sudaryti sąlygas kompetentingoms tarnyboms informuoti vienai kitą apie nagrinėjamas arba baigtas tyrimų bylas neteikiant išsamesnės informacijos apie jų turinį ir rezultatus. Bendros AFIS ir (arba) Muitinės informacinės sistemos taikomųjų programų vartotojų sąsajos sukūrimas; tarpusavio pagalbos ryšių ( e-MA communication ), vartotojų teisių valdymo (URT), bendradarbiavimo ( Virtual OCU), struktūrinio ir nestruktūrinio keitimosi duomenimis (AFIS Mailing ), duomenų importo ir (arba) eksporto funkcinių galimybių, pranešimo apie prekių sulaikymą ir Muitinės informacinės sistemos duomenų analizės modulių sukūrimas. Prieigos prie informacijos, duomenų ir duomenų šaltinių siekiant kovoti su sukčiavimu Bendrijos finansinių ir kitų interesų apsaugos srityje sistemos sukūrimas. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai Kovojant su Europos Sąjungos biudžetui kenkiančiu sukčiavimu ir neteisėta prekyba, nepakankamas šioje srityje kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų IT architektūros ypatumų tarpusavio atitikimas ir funkcinis suderinamumas trukdė administracinio bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos sistemoms tinkamai veikti. Šiuo atžvilgiu buvo svarbu surasti tai, kas bendra nacionalinėms sistemoms. Šis tikslas pasiektas įdiegus bendrą techninę infrastruktūrą, „ Anti Fraud Information System ( AFIS ) “ (Kovos su sukčiavimu informacinė sistema); prie jos gali prisijungti įvairios Bendrijos kovos su sukčiavimu kompiuterinės programos. Taigi šios kompiuterinės programos, grindžiamos Bendrijos muitinės ir žemės ūkio teisės aktais, suteikia galimybę turėti bendrą sąsają su nacionalinėmis sistemomis ir taip palengvina valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų vartotojų prieigą prie jų. Šia infrastruktūra, kurioje pateikiami šių sektorių teisės aktai, siekiama padėti kompetentingoms valdžios institucijoms užkirsti kelią ūkinėms operacijoms, nesuderinamoms su muitinės ir žemės ūkio teisės aktais, jas nustatyti ir patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn, dėl greitesnio informacijos skleidimo padidinant bendradarbiavimo bei kontrolės procedūrų veiksmingumą ir pagerinant keitimąsi informacija tarp šių institucijų ir tarp jų bei Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF). Pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Visi į Europos Sąjungos biudžeto 24.0203 straipsnį (Kovos su sukčiavimu informacinė sistema AFIS) įrašyti asignavimai skiriami AFIS infrastruktūrai kurti ir tobulinti, prižiūrėti, naudoti ir su ja susijusioms eksploatacijos paslaugoms. 5.3 Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą. Tikslas – sukurti ir plėtoti naująją AFIS infrastruktūrą, apimančią naują internetu pagrįstą technologiją (aparatinę įrangą) ir naujas programas (programinę įrangą). Rezultatų rodikliai: - pradėtas eksploatuoti naujasis AFIS portalas ir su juo susijusios valdymo priemonės, pavyzdžiui, User Registration Tool (URT, vartotojo registravimo priemonė) (tikslas pasiektas: taip arba ne); - sukurtos ir pradėtos eksploatuoti šios naujos programos (tikslas pasiektas: taip arba ne): - nestruktūrinio keitimosi informacija (AFIS mailing ), - struktūrinio keitimosi informacija (MARINFO, YACHTINFO, CIGINFO, e-AM), - bendradarbiavimo priemonių ( Virtual OCU: CONSUR, MARSUR, VIASUR), - informacijos saugojimo (FIDE ir CIS (Muitinės informacinės sistemos) web ) (tikslas pasiektas: taip arba ne); - pradėtos eksploatuoti atnaujintos šių programų versijos (tikslas pasiektas: taip arba ne): - Mutual Information System (MIS, tarpusavio informavimo sistema), - the Electronic Communication Registry (ECR, elektroninis ryšių registras); - sukurta ir pradėta eksploatuoti sukčiavimo muitinės srityje operatyvinės analizės sistema (COAS) ir muitinės informacinės sistemos taikymo sritis išplėsta, ją taikant į ES įeinančių arba iš jos išeinančių grynųjų pinigų kontrolei (tikslas pasiektas: taip arba ne); - užtikrinta taisomoji ir kintamoji AFIS infrastruktūros ir jos programų priežiūra (incidentų arba prašymų pakeisti skaičius); - įvertintos išorės duomenų bazių vartotojų grupės (nuomonių skaičius). Poveikio rodikliai: - pagerintas AFIS tinklo vartotojų bendradarbiavimas (žinučių, kuriomis apsikeista, arba saugomų žinučių skaičius); - patenkinti valstybių narių vartotojų reikalavimai dėl naujosios infrastruktūros, įdiegiant vartotojų atsiliepimų vertinimo programą; - pabrėžta papildoma žvalgybinės informacijos europiniu lygmeniu grindžiamo metodo nauda. 5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai). Toliau nurodykite metodą (-us)[33], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. ( Centralizuotas valdymas: X Tiesioginis, vykdomas Komisijos ( Netiesioginis, deleguojama: ( vykdomosioms agentūroms ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms), teikiančiai (-ioms) viešąsias paslaugas. ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas: ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos: 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Kas treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija Europos Parlamentui, Audito Rūmams ir Tarybai teikia ataskaitą apie jo įgyvendinimo sąlygas. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas. 2004 m. Komisijos ataskaitoje „Bendrijų finansinių interesų apsauga“ daugiausia dėmesio skirta valstybių narių ir Komisijos tarpusavio pagalbos muitinės srityje priemonių įgyvendinimo 2002–2004 m. vertinimui. Siūlomu pakeitimu siekiama atsižvelgti į šį vertinimą. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis). Prireikus komitetas, laikydamasis komitologijos tvarkos, priims reglamentą, kurio tikslas – nustatyti reikiamas įgyvendinimo taisykles. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas. Kas treji metai nuo reglamento įsigaliojimo dienos Komisija Audito Rūmams, Tarybai ir Europos Parlamentui teiks ataskaitą apie šiame reglamente numatytų priemonių įgyvendinimą. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Siekdama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Komisija turi teisę pagal šią programą atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[34]. Prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atlieka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999[35] apibrėžtus tyrimus. Komisijos tarnybos reguliariai atliks dokumentuotus patikrinimus vietoje. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Ryšių tinklo CCN ir (arba) CSI naudojimas AFIS kompiuterinėse programose | 2,65 mln. EUR | 3,05 mln. EUR | 3,05 mln. EUR | 3,05 mln. EUR | 3,05 mln. EUR | 3,4 mln. EUR | 8.2. Administracinės išlaidos 8.2.1 Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Pareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[38] (24 02 03) | A*/AD | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A | B*, C*/AST | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | Darbuotojai, finansuojami[39] pagal XX 01 02 str. | Kiti darbuotojai, finansuojami[40] pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas. AFIS informacinių projektų valdymas, visų pirma užtikrinant vartotojų ( Business owner ) ir išorės rangovų sąsają. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai. (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių). ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu. ( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | IŠ VISO | 1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) | Vykdomosios agentūros[41] | Kita techninė ir administracinė pagalba | – intra muros | – extra muros | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 6,1 x108 000 = 658.800 EUR Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012–2013 | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 24 01 06 0001 02 11 03 – Komitetai[42] | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,240 | 0,840 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę): 24 01 06 00 02 01 OLAF tikrinimai, tyrimai, analizė ir speciali veikla | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 1,200 | 4,200 | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 1,440 | 5,040 | 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 515/97 43 straipsnyje minėtas Tarpusavio pagalbos komitetas (Sprendimo 1994/468/EB) 5 ir 6 straipsnių taikymas). Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Remiantis 2004 m., 2005 m. biudžeto vykdymu ir 2006 m. biudžeto programavimu.[pic] [1] OL L 264/1, 2003 10 15. [2] OL L 264, 2003 10 15, p.1. [3] OL L 359, 2004 12 4. [4] OL L 349, 2004 11 25. [5] OL L 8, 2001 1 12, p.1. [6] OL L 281, 1995 11 23 , p 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p.1). [7] OL L 82, 1997 3 22. [8] OL L 122, 2003 5 16. [9] OL C 316, 1995 11 27. [10] 7273/2/95 ENFOCUSTOM 17. [11] OL C […], [data], p. […]. [12] OL C […], [data], p. […]. [13] OL C […], [data], p. […]. [14] OL L 82, 1997 3 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16). [15] OL L 136, 1999 5 31, p. 20. [16] OL C 316, 1995 11 27, p. 34. [17] OL C 316, 1995 11 27, p. 33. [18] OL C 139, 2003 6 13, p. 1. [19] OL L 264, 2003 10 15, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 885/2004 (OL L 168, 2004 5 1) [20] OL C 247, 2003 10 15, p. 1. [21] OL C 362, 2001 12 18, p. 1. [22] OL L 281, 1995 11 28, p. 31. [23] OL L 201, 2002 7 31, p. 37. [24] OL L 24, 1998 1 30, p. 1. [25] OL C 364, 2000 12 18, p. 1. [26] OL L 309, 2005 11 25, p. 9. [27] OL L 316, 1995 11 27. [28] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [29] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [30] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [31] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [32] Jeigu būtina, t. y. jei priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [33] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto atitinkamų pastabų skiltyje. [34] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [35] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [36] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [37] Prie šių išlaidų prisideda bendro ryšių tinklo ir (arba) bendros sistemų (CCN ir (arba) CSI) sąsajos naudojimo išlaidos, kurios padengiamos pagal Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos muitinės veiksmų programą (Muitinė 2013) (COM(2006) 201 galutinis, 2006 m. gegužės 17 d.). [38] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [39] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [40] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [41] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [42] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.