Prognozuojama, kad iki 2070 m. daugiau kaip 30 proc. europiečių bus 65 metų amžiaus arba vyresni, palyginti su šiek tiek daugiau nei 20 proc. 2019 m. (). Numatoma, kad 80 metų ir vyresnių žmonių dalis per tą patį laikotarpį paaugs dvigubai – nuo 5,8 proc. iki 13,2 proc. Europos Sąjungoje senėjimo poveikis įvairiuose regionuose, ypač miesto ir kaimo vietovėse, labai skiriasi, o tikėtina sveiko gyvenimo trukmė pasiskirsčiusi nevienodai (). Taip pat esama su sveiko senėjimo koncepcija susijusių socialinių ir ekonominių galimybių.

Vidutiniškai europiečiai ilgiau džiaugiasi gera sveikata nei kitų regionų gyventojai. Per pastaruosius 50 metų ir vyrų, ir moterų tikėtina gyvenimo trukmė pailgėjo maždaug 10 metų. Tai puikus pasiekimas, dėl kurio kyla sunkumų ir atsiranda galimybių.

Per programos ALG2 septynerių metų gyvavimo ciklą joje iš viso dalyvavo 21 šalis – 16 ES valstybių narių, trys programos „Horizontas 2020“ asocijuotosios šalys ir dvi trečiosios šalys (). Dalyvaujančios valstybės programą įgyvendina per tarptautinę pelno nesiekiančią ALG asociaciją, kuriai vadovauja generalinė asamblėja ir kurios veiklą remia centrinis valdymo padalinys. Komisija generalinėje asamblėjoje dalyvauja stebėtojos teisėmis ir turi veto teisę nustatant metinę darbo programą; ji taip pat yra susitarimų su ALGA, susijusių su ES finansiniu įnašu, šalis.

·užtikrinti ilgalaikes, programomis grindžiamas partnerystes, kurias įgyvendinant, be tarpvalstybinių kvietimų teikti paraiškas, atsirastų įtraukių ES lygmens paramos veiksmų rinkinys (iniciatyvų, tyrimų ir paslaugų rinkinys), kurio paskirtis – remti projektų paraiškų teikėjus, partnerystės naudos gavėjus ir platesnę bendruomenę, susijusią su pagrindinėmis tikslinėmis partnerystės sritimis;

Vertinimas grindžiamas išorės tyrimu (), apimančiu du atvejų tyrimus ir atliktu naudojant duomenis, surinktus apklausų ir pokalbių su programos dalyviais ir įvairiais kitais suinteresuotaisiais subjektais metu ir papildytus duomenimis, kuriuos pateikė ALG programą administruojanti speciali įgyvendinimo struktūra, ir per ankstesnius tyrimus surinktus įrodymus, pavyzdžiui, išankstiniais vertinimais, poveikio vertinimais, įsivertinimo ataskaitomis ir metinėmis programos peržiūromis (Komisija talkinant išorės ekspertams).

Vertinimo metodika pagrįsta įvairiais analizės metodais ir duomenų šaltiniais. Vertinimas grindžiamas išorės tyrimu (), kurį sudaro du atvejų tyrimai; taip pat naudojama daug įrodymų, jau surinktų per ankstesnius tyrimus, pavyzdžiui, įrodymai, susiję su išankstiniais vertinimais, poveikio vertinimais, įsivertinimo ataskaitomis, metinėmis peržiūromis (vykdė Komisija, talkinant išorės ekspertams) ir kitomis ataskaitomis. Į vertinimą taip pat įtraukta statistinė programos ALG2 informacija ir 2021 m. programos poveikio tyrimas (), kuriuos pateikė programą administruojanti speciali įgyvendinimo struktūra (centrinis valdymo padalinys). Kiekybinės išvados papildytos kokybine informacija, gauta iš maždaug 30 pokalbių su programos dalyviais ir įvairiais kitais suinteresuotaisiais subjektais. Išorės tyrimo išvados yra patikimos ir grindžiamos geru netiesioginio valdymo modelio, kuriuo grindžiama programa ALG2, t. y. SESV 185 straipsnio partnerysčių su valstybėmis narėmis, sudėtingumo suvokimu.

·apie 22 proc. ALG2 dalyvaujančių universitetų ir aukštojo mokslo institutų priklauso 1 proc. svarbiausių programos „Horizontas 2020“ dalyvių, o 45,4 proc. – 10 proc. svarbiausių dalyvių. Iš to matyti programoje ALG2 dalyvaujančių mokslinių tyrimų įstaigų pobūdis;

·daugiau kaip 4 800 žmonių dalyvavo ALG2 forumuose, skirtuose tarptautiniam bendradarbiavimui stiprinti, kurti tinklams ir keistis idėjomis;

·iš viso 65 projektai dalyvavo programos ALG2 paramos verslui veiksmų veikloje, siekdami pagerinti savo įgūdžius, susijusius su jų sprendimo pateikimu rinkai. Paramos gavėjai taip pat pranešė, kad labai pagerėjo jų žinios apie naudotojų poreikius.

4.1.Bendrosios pastabos

Komisija palankiai vertina galutinę vertinimo ataskaitą, kuri grindžiama objektyviais duomenimis ir įrodymais. Rekomendacijos ir įgyta patirtis grindžiami geru netiesioginio valdymo modelio, t. y. SESV 185 straipsnio partnerysčių su valstybėmis narėmis, sudėtingumo suvokimu.

Komisija džiaugiasi išvadą, kad su tarpiniame vertinime() nurodytais pagrindiniais galimais sunkumais nesusidurta. Atliekant tarpinį vertinimą nustatytos neigiamos tendencijos, visų pirma mažėjantis programoje aktyviai dalyvaujančių šalių skaičius ir su tuo susiję mažėjantys biudžetiniai įsipareigojimai, nesitęsė ir pasikeitė programai ALG2 įpusėjus, todėl buvo užtikrintas programos tvarumas ir stabilus narių skaičius per visą programavimo laikotarpį.

Be to, susirūpinimą kėlęs strateginio vadovavimo trūkumas ALGA buvo pašalintas iš esmės restruktūrizavus centrinį valdymo padalinį, atsižvelgiant į tarpinio vertinimo rekomendacijas. Dėl to pagerėjo strateginiai pajėgumai, ir jais antroje programos ALG2 pusėje buvo užtikrintas iniciatyvus, lankstus ir energingas vadovavimas. Todėl įgyvendinant programą buvo galima greitai prisitaikyti prie naujų įžvalgų ir poreikių: iš esmės patobulinus veiklą užtikrintas programos aktualumas.

Komisija pripažįsta novatorišką programos vaidmenį kuriant ir išnaudojant gausias galimybes prisidėti prie aktyvaus ir sveiko senėjimo naudojant skaitmenines inovacijas. Įgyvendinant programą buvo aktyviai padedama kurti teigiamą požiūrį į senėjimą ir buvo sukurta neutrali erdvė, kurioje susitiko anksčiau retai bendradarbiavusios arba visai nebendradarbiavusios suinteresuotųjų subjektų grupės.

Nepaisant to, kad rinka sudėtinga ir susiskaidžiusi, įgyvendinant programą ALG2 rinkai teikiamų sprendimų skaičiaus tendencija buvo teigiama, taip pat buvo skatinamos socialinės inovacijos. Į ją taip pat tinkamai įtrauktos programos prioritetinės tikslinės grupės, t. y. MVĮ (40,3 proc.) ir galutinių vartotojų organizacijos (26,3 proc.), kurios paprastai nedalyvauja ES finansuojamose mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) programose.

4.2.Rekomendacijos ir įgyta patirtis

Komisija visiškai pritaria vertinimo ataskaitos išvadai, kad būsimiems Europos veiksmams, susijusiems su skaitmeninėmis inovacijomis aktyvios ir sveikos gyvensenos srityje, reikia platesnio požiūrio į sistemos transformaciją. Reikalingas holistinis požiūris, kurį taikant būtų įtraukti visi privačiojo ir viešojo sektorių suinteresuotieji subjektai, įskaitant visų atitinkamų valdžios lygmenų suinteresuotuosius subjektus, atsakingus už sveikatos priežiūros ir priežiūros sistemų tvarumą ir transformaciją.

Komisija jau taiko tokį holistinį požiūrį įgyvendindama bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, o konkrečiau – savo kvietime teikti pasiūlymus dėl veiksmo „Europos partnerystė sveikatos priežiūros ir priežiūros sistemų pertvarkos srityje“ (). Šiais bendrai finansuojamais veiksmais bus kuriama mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystė, kurią įgyvendinant daugiausia dėmesio bus skiriama sveikatos priežiūros ir priežiūros sistemų pertvarkymui, ir tai bus unikali strateginė galimybė suburti suinteresuotuosius subjektus (įskaitant regionines ekosistemas), kurti sinergiją, koordinuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus ir palengvinti sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugų skaitmenizaciją, tam naudojant novatoriškus sprendimus, grindžiamus žiniomis ir įrodymais.

Ji skatins diegti paslaugų, politikos ir organizacines inovacijas, taip pat integruoti biomedicinines ir technologines inovacijas taip, kad naudos gautų Europos piliečiai ir Europos pramonė. Bendro finansavimo partnerystės prašoma remtis žiniomis, įgytomis įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ iniciatyvas, pavyzdžiui, programą ALG. Tai atitinka vertinimo ataskaitoje pateiktą rekomendaciją būsimus veiksmus grįsti programos ALG2 suburtos aktyvaus ir sveiko gyvenimo srityje veikiančių suinteresuotųjų subjektų bendruomenės įsipareigojimu.

Komisija pripažįsta, kad paramos veiksmai pasirodė esantys veiksmingas ir ekonomiškai efektyvus tarpvalstybinių kvietimų teikti pasiūlymus finansavimo papildymas ir sustiprino partnerystės gebėjimą pasiekti savo tikslus. Komisija skatintų laikytis tokio požiūrio bet kokioje būsimoje partnerystės ir bendradarbiavimo struktūroje.

Svarbu būsimais politikos veiksmais derinti technologines ir socialines inovacijas – šie aspektai neturėtų būti įgyvendinami atskirai. Be to, šie veiksmai turėtų skatinti aktyvią ir sveiką gyvenseną ir padėti žmonėms ir visuomenei išnaudoti visą skaitmeninių sprendimų, kuriais užtikrinamas orus senėjimas, potencialą.

2022 m. rugsėjo mėn. paskelbtoje Europos priežiūros strategijoje() pripažįstama, kad svarbu diegti prieinamus skaitmeninius priežiūros paslaugų teikimo sprendimus, nepriklausomai nuo priežiūros teikimo būdo, t. y. teikiant tiek priežiūros namuose, tiek bendruomeninės globos, tiek stacionariosios globos paslaugas. Siūlomu ESDE reglamentu skatinamas įvairių paslaugų teikėjų elektroninių sveikatos duomenų sąveikumas, todėl jis prisidės prie įtraukios sveikatos priežiūros ir priežiūros infrastruktūros kūrimo. Be to, rengdama finansavimo programas pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP), Komisija ypatingą dėmesį skyrė tam, kad būtų sudarytos finansavimo derinimui palankios sąlygos ir skatinama programų sinergija.

Komisija taip pat paskelbė pavyzdinę paramos priemonę „Į asmenį orientuota integruota priežiūros sistema“ () (2022 m. gegužės mėn.), kuri skatintų reformas ES valstybėse narėse padėdama nacionalinėms ir regioninėms administracijoms ištirti, parengti ir įgyvendinti sveikatos, socialinės rūpybos ir ilgalaikės priežiūros integravimo strategijas, be kita ko, taikant labiau integruotus skaitmeninius sprendimus.

Komisija pritaria, kad reikia parengti inovacijų diegimo ir plėtros strategijas būsimiems veiksmams, prisidedančiais prie skaitmeninės pertvarkos sveikatos priežiūros ir priežiūros sistemose, ir atsižvelgti į padėtį vietoje.

Komisija ėmė taikyti kompleksišką požiūrį, daugiausia dėmesio skirdama didelio masto bandomųjų projektų ir platformų projektų rėmimui pagal programos „Horizontas 2020“ veiksmų grupę „Europos pramonės skaitmenizacija. Didelės apimties bandomieji projektai aktyvaus ir sveiko gyvenimo srityje“ ( ). Veiksmų grupės „Europos pramonės skaitmenizacija. Didelės apimties bandomieji projektai aktyvaus ir sveiko gyvenimo srityje“ veiksmai padeda įgyvendinti naujos kartos skaitmenines platformas ir yra vykdomi keturiomis kryptimis: platformų kūrimo, duomenimis grindžiamų verslo ekosistemų, etaloninės architektūros plataus masto bandomųjų projektų ir standartizavimo.

Be to, naujojoje Skaitmeninės Europos programoje (DIGITAL) siūlomi įvairūs veiksmai, kuriais remiamas naujų sprendimų diegimas ir populiarinimas įgyvendinant finansavimo veiksmus, spartinančius skaitmeninių technologijų diegimą ir geriausią naudojimą, be kita ko, sveikatos priežiūros ir priežiūros sektoriuje, sudarant sąlygas naudotis bandymų ir eksperimentavimo priemonėmis ir Europos skaitmeninių inovacijų centrais, tuo tikslu įtraukiant visą vertės grandinę, tiek tiekimo grandinės, tiek paklausos lygmeniu. Siekiant esminių permainų, kad daugiau dėmesio būtų skiriama prevencijai ir sveikam gyvenimui ir būtų daugiau į juos investuojama ir kad taip žmonės galėtų rūpintis savo sveikata ir priimti informacija pagrįstus sprendimus d|l sveikatos, bus labai svarbu derinti paslaugų inovacijas, verslo inovacijas ir skaitmenines inovacijas.

Keliose Tarybos rekomendacijose raginama diegti ir plėsti inovacijas, kuriomis siekiama geriau teikti sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugas vyresnio amžiaus žmonėms valstybėse narėse.