1. ĮVADAS

Tai – trečioji ataskaita, kurioje pateikiama informacija apie ES ir jos valstybių narių pažangą, padarytą įgyvendinant bendrą aprūpinimo maistu politiką . Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė informacija apie atliktą analizę ir atvejų tyrimus. Iš įvairių šioje ataskaitoje pateikiamų pavyzdžių matyti, kaip ES ir jos valstybės narės toliau didina paramą ir stengiasi įgyvendinti 2016 m. pateiktas rekomendacijas ir Tarybos išvadas.

2. PASAULIO IR EUROPOS POLITIKOS POKYČIAI

2017 m., kai visame pasaulyje badavo 821 mln. žmonių, maisto stygius ir mitybos nesaugumas, daugiau kaip dešimtmetį nuolat mažėję, antrus metus didėjo. Nuolatinis vaikų mitybos nepakankamumas mažėja, tačiau kas ketvirtas vaikas iki penkerių metų vis dar maitinasi nepakankamai. Manoma, kad iki 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius viršys 9 mlrd., todėl didės konkurencija dėl ribotų išteklių. Šią padėtį apsunkins didėjantis klimato kaitos poveikis, konfliktai ir didėjantis spaudimas dėl žemės ir gamtos išteklių, taip pat dėl maisto, vandens ir energijos tiekimo. Šie sunkumai turės didelės įtakos žemės ūkio maisto produktų sistemos pajėgumams aprūpinti gyventojus, kurių sparčiai gausėja, sveiku ir maistingu maistu.

Darnaus vystymosi tikslais (DVT), visų pirma 2-uoju DVT, siekiama suteikti naują pagreitį ir sutelkti šalių pastangas, kad iki 2030 m. būtų pasiekti tikslai „panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu bei geresnę mitybą ir skatinti darnų žemės ūkį“. Vadovaujantis ES teisėmis grindžiamu požiūriu, įskaitant teisę į maistą, panaikinti badą ir gerinti pažeidžiamiausių asmenų mitybą yra pagrindiniai naujajame Europos konsensuse dėl vystymosi įtvirtinti įsipareigojimai. 2016 m. Visuotinėje ES užsienio ir saugumo politikos strategijoje pabrėžiama, kad reikia dėti daugiau pastangų, siekiant užkirsti kelią konfliktams ir šalinti tokias pagrindines priežastis kaip nelygybė, spaudimas dėl išteklių ir klimato kaita, atsižvelgiant į jų poveikį tokiems reiškiniams kaip dykumėjimas, dirvožemio degradacija, vandens trūkumas ir maisto krizės. Todėl ES ir valstybės narės remia vyriausybių vadovaujamas tvarias prevencijos ir reagavimo strategijas, padedančias didinti atsparumą.

ES ir jos valstybės narės toliau daug dėmesio skiria pastangoms pakeisti moterų atliekamą vaidmenį. Itin daug dėmesio skiriama pastangoms skatinti vadovautis pokyčių inicijavimu grindžiamu požiūriu, kuriuo siekiama ne tik moterims suteikti daugiau galimybių naudotis ištekliais, bet ir garantuoti jų lygias teises, taip užtikrinant, kad intervenciniai veiksmai būtų naudingi tiek moterims, tiek vyrams ir padėtų jiems įgyti daugiau galių.

ES ir jos valstybės narės, skatindamos kurti geresnes darbo vietas ir suteikti galimybių gauti pajamų, šalyse partnerėse padeda gerinti pažeidžiamų asmenų padėtį. 2017 m. pradėjusi įgyvendinti Išorės investicijų planą, ES bendradarbiauja su finansų įstaigomis, siekdama šalyse partnerėse paskatinti arba atgaivinti ekonomikos dinamiškumą, kad kaimo vietovėse būtų galima paspartinti teisingą ekonomikos augimą. Siekdama daugiau dėmesio skirti sudėtingam maisto stygiaus, skurdo kaimo vietovėse ir migracijos tarpusavio ryšiui, ES stiprina pagal ES ir Afrikos Sąjungos (AS) partnerystę palaikomą bendradarbiavimą ir dialogą ir rengia ES ir Afrikos verslo forumus, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos jaunimui ir moterims suteikti užimtumo galimybių. Pastarasis toks forumas vyko 2017 m. lapkričio mėn. Abidžane; jame daugiausia dėmesio skirta viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės plėtojimui žemės ūkio verslo srityje. Siekiant šalinti pagrindines nestabilumo, priverstinio gyventojų perkėlimo ir neteisėtos migracijos priežastis, taip pat padėti geriau valdyti migraciją ir pasinaudoti esamomis galimybėmis, tokia veikla neatsiejama nuo Europos Sąjungos skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo.

Norint tobulinti žemės ūkio ir maisto sistemas, būtina skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus. 2017 m. vykusiame „Vienos planetos“ aukščiausiojo lygio susitikime ES ir B. ir M. Geitsų fondas įsipareigojo 2018–2020 m. bendradarbiavimui su klimatu susijusių žemės ūkio inovacijų ir mokslinių tyrimų trečiosiose šalyse klausimais skirti po 270 mln. EUR. Žemės ūkis atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų, nes šis sektorius yra labai svarbus įgyvendinant daugelio šalių nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (angl. NDCs), o ES ir jos valstybės narės padeda jį remti, šiuo tikslu bendradarbiaudamos tvarių žemės ūkio programų srityje. Vadovaudamasi pirmaujančios Prancūzijos pavyzdžiu, ES siekia paskatinti valstybes nares ir kitas organizacijas pasiekti 1 mlrd. JAV dolerių tikslą. Be to, pradėta įgyvendinti ES ir Afrikos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystę aprūpinimo maistu, mitybos saugumo ir darnaus žemės ūkio srityje, kuri finansuojama programos „Horizontas 2020“ ir AS mokslinių tyrimų dotacijų programos lėšomis.

Didžiojo septyneto (G 7) lyderiai tebėra įsipareigoję padėti iki 2030 m. nuo bado ir nepakankamos mitybos išgelbėti 500 mln. žmonių. 2017 m. Taorminos aukščiausiojo lygio susitikime jie nusprendė padidinti bendrą paramą aprūpinimo maistu ir mitybos saugumui ir darniam žemės ūkiui Užsachario Afrikoje imantis įvairių veiksmų, be kita ko, didinant oficialią paramą vystymuisi (OPV). Pripažindami, kad, siekiant kurti darbo vietas ir didinti pajamas, taip pat užtikrinti aprūpinimo maistu ir mitybos saugumą, kaimo vietovių pertvarka yra itin svarbus procesas, 2017 m. Didžiojo dvidešimtuko (G 20) lyderiai pradėjo įgyvendinti Kaimo vietovių jaunimo užimtumo iniciatyvą, kuri yra G 20 partnerystės dalis.

3. DUOMENŲ TEIKIMAS IR PAŽANGA

Šiame skyriuje apžvelgiamos ES ir jos valstybių narių išmokos aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo srityje ir pažanga, pastaruoju metu padaryta siekiant atitikti pagal politikos prioritetus nustatytus veiksmingumo kriterijus.

Išmokos