Komisijos pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai - Bendroji ataskaita apie pasirengimo narystei paramą (PHARE – ISPA – SAPARD) 2003 m. {SEK(2005)558} /* KOM/2005/0178 galutinis */





Briuselis, 02.05.2005 KOM(2005) 178 galutinis KOMISIJOS PRANEŠIMAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI BENDROJI ATASKAITA APIE PASIRENGIMO NARYSTEIPARAMĄ (PHARE – ISPA – SAPARD) 2003 M. {SEK(2005)558} 1. SANTRAUKA Tai jau ketvirtoji ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie tris pasirengimo narystei priemones ir jų derinimą remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1266/99[1] dėl pasirengimo narystei pagalbos derinimo 13 straipsniu (toliau – derinimo reglamentas). Po 2002 m. Kopenhagoje vykusių sėkmingų stojimo derybų, 2003 m. didesnis dėmesys pradėtas skirti administracinių gebėjimų, reikalingų sėkmingam acquis įgyvendinimui, kūrimui ir šalių kandidačių dalyvavimui šiuo metu ar ateityje vykdomose Europos bendrijos programose. Phare daugiausia dėmesio skiria acquis communautaire perėmimui. Tai vykdoma arba stiprinant administracinius gebėjimus arba palaikant su tuo susijusias investicijas. Ji taip pat pradėjo remti ekonominę ir socialinę sanglaudą. ISPA (Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė) finansuoja daugumą aplinkosaugos ir transporto infrastruktūrų projektų. SAPARD (Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos programa) finansuoja žemės ūkio ir kaimo plėtrą. Išsamesnę informaciją apie kiekvienos šių pasirengimo narystei priemonių veiklą 2003 m. galima rasti metinėse PHARE[2], ISPA[3] ir SAPARD[4] ataskaitose. Finansiniai duomenys apie pasirengimo narystei priemones pateikiami 5 skyriuje „Finansinė lentelė“. Trijų priemonių derinimas užtikrinamas paskirstant jų atsakomybę. Vadovaujantis komitetas užtikrina atitinkamų Komisijos tarnybų bendradarbiavimą. 2003 m. balandžio mėn. Phare vadybos komitetui, padedančiam Komisijai koordinuoti priemones, buvo pateiktas „Bendrasis paramos dokumentas“ apie visas priemones. Komisija skatino šalis kandidates sustiprinti šalių tarpžinybinį koordinavimą, kuris yra pagrindinė sėkmingo struktūrinių fondų valdymo sąlyga. 2. PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONIų MECHANIZMų BENDRAS APRAšYMAS 2.1. Įsipareigojimai ir lėšų pervedimas Prieš pervedant ES lėšas reikia: 1) Komisijos sprendimo dėl įtraukimo į biudžetą; 2) Bendrojo susitarimo; ir 3) metinio dvišalio finansavimo susitarimo arba memorandumo, kuriuo nustatomas Bendrijos finansų paskirstymas atitinkamoms priemonėms, skirtas pagalbą gaunančiai šaliai, t.y. nustatomos abiejų šalių teisės ir pareigos. Tačiau sprendimo priėmimo ir lėšų paskirstymo procedūros yra skirtingos kiekvienai priemonei. Išsamesnę informaciją apie lėšų paskirstymą kiekvienai priemonei galima rasti 1.1. priede. 2.2. Įgyvendinimo schemos šalyse kandidatėse Pasirengimo narystei priemonių lėšos yra pervedamos į kiekvienoje šalyje įsteigtą Finansų ministerijos nacionalinį fondą, už kurį atsako įgaliotasis nacionalinis pareigūnas. Už Phare ir ISPA įgyvendinamą atsako įgyvendinančiosios agentūros (pvz. Centrinė finansų ir kontraktų agentūra (CFKA), kurios gauna lėšas iš nacionalinio fondo[5]. Už SAPARD įgyvendinimą atsako SAPARD agentūra, gaunanti lėšas iš nacionalinio fondo. 2.3. Decentralizuotas įgyvendinimas pagal derinimo reglamento[6] 12 straipsnį Decentralizacija vyksta, kai ES lėšų valdymas perduodamas šalių kandidačių administracijoms. 2003 m. Phare ir ISPA valdymui buvo taikoma decentralizuoto įgyvendinimo sistema (DĮS). Šia sistema numatyta, kad priemonių valdymo procedūroms arba ISPA ir Phare finansuojamiems projektams taikoma ex ante kontrolė, t.y. susitariančioji institucija priima sprendimus dėl sandėrių ir sutarčių sudarymo, kuriuos patvirtinti perduoda šalies gavėjos EK delegacijai. Tokiu būdu EK delegacijos atsako už viešųjų konkursų dokumentų patvirtinimą prieš paskelbiant viešąjį konkursą arba pasirašant sutartis. Kita vertus, SAPARD yra įgyvendinama, pagal visiškai decentralizuotą principą (EDIS – išplėstine decentralizuoto įgyvendinimo sistema). Pagal EDIS remiamas visiškas ES paramos decentralizavimas, t.y. numatoma, kad ES pasirengimo narystei lėšų administravimas perduodamas šalių kandidačių administracijoms, o Komisija vykdo ne sisteminę individualių sandorių ex ante kontrolę, bet ex-post kontrolę, pasilikdama galutinę atsakomybę už bendrojo biudžeto vykdymą. Tokiu atsakomybės už vadovavimą paskirstymu kiekviena šalis įpareigojama įsteigti atitinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kurią šalyje turi patvirtinti nacionalinis įgaliotasis pareigūnas. Įvykdžius šias sąlygas, Komisija vykdo atitikties patikrinimą prieš priimdama sprendimą dėl finansų valdymo perleidimo. 2003 m. Phare ir ISPA buvo įgyvendinamos taikant DĮS, tačiau stojančiose šalyse ir valstybėse kandidatėse buvo pereinama prie EDIS, remiantis derinimo reglamentu. Visose šalyse kandidatėse buvo pagreitintas pasirengimas pereiti prie EDIS. Siekiant taikyti EDIS sistemą Phare ir ISPA programoms, reikia įvykdyti 4 etapus, aprašytus Komisijos darbo dokumente „Pasiruošimas išplėstinei decentralizacijai“ ir „EDIS taikymo ISPA ir Phare programoms planas“. Plane numatomi EDIS taikymo proceso etapai. 1 ir 3 etapuose šalys kandidatės atsako už spragų įvertinimą, jų atitaisymą ir nustato jų atitikimą valdymo ir kontrolės sistemoms. 4 etape Komisija rengia sprendimą, ji atsako už šio etapo parengimą. Sprendimas priimamas po nuodugnios peržiūros valdymo ir kontrolės sistemų, įskaitant audito atlikimą vietoje, kaip aprašyta EDIS prašyme, kurį Komisijai pateikė nacionalinis įgaliotasis pareigūnas. 2002 m. paskelbta, kad stojimo metu stojančiosios šalys turi taikyti EDIS, o vėliau šis teisinis reikalavimas buvo įtrauktas į 2003 m. pasirašytą Stojimo aktą. Komisija ragina Bulgariją ir Rumuniją pradėti taikyti EDIS 2005 m. pabaigoje arba 2006 m. pradžioje. Daugiau informacijos apie EDIS rasite 1.2 priede. 3. STEBėJIMAS IR VERTINIMAS 3.1. PHARE Phare programai taikomas struktūrinis stebėjimas ir vertinimas. Jungtiniam priežiūros komitetui kiekvienoje šalyje padeda du kartus per metus susirenkantys sektorių priežiūros pakomitečiai. 2003 m. buvo įsteigta ex-ante vertinimo ataskaita, kuri parodė, jog būtina įsteigti strategiškesnį programavimą, padidinti projekto kūrimo išteklius ir įvesti sistemingesnę kokybės kontrolę. 2003 m. paskelbtos 123 tarpinės vertinimo ataskaitos ir išsamūs ex–post vertinimai parodė, kad programuojant Phare, buvo sukurti projektai, kurių prioritetai atitiko stojimo partnerystės prioritetus. Apskritai vertinimų rezultatai parodė, kad Phare vykdoma sėkmingai. Pažanga padaryta siekiant įvykdyti tikslus tarpvalstybinio bendradarbiavimo, aplinkos, teisingumo ir vidaus reikalų, viešojo administravimo ir finansų, transporto ir socialinėje srityse. Žemės ūkio, ekonomikos ir socialinės sanglaudos, regionų politikos srityse rezultatai nebuvo tokie geri. MVĮ ir vidaus rinkos rezultatai buvo nepastovūs, tačiau gerėjo. 3.2. ISPA Visi ISPA projektai stebimi ir vertinami pagal ISPA reglamento ir finansavimo susitarimo nuostatas. Įgyvendinimo eiga tikrinama sistemingai du kartus per metus, o Komisijos tarnybos, būtent priežiūros komitetai, ją tikrina periodiškai. Ex–post vertinimo reikalavimai yra nustatyti finansavimo memorandumo priedo XIII skyriuje, kuriuos Komisija ir ISPA valstybė gavėja nustato kiekvienam projektui. Šiame skyriuje nurodyta, kad baigus projektą, Komisija ir paramą gaunančios šalys įvertina projekto poveikį ir jo įgyvendinimo priemones. Atsižvelgiant į palygint neseniai pradėtą ISPA įgyvendinimą, 2003 m. nebuvo atliekamas ex–post vertinimas. 3.3. SAPARD Įgyvendinant SAPARD programą, ji stebima ir vertinama pagal „Daugiamečių finansavimo sutarčių" nuostatas. 2003 m. visi priežiūros komitetai susirinko bent vieną kartą. 1.5 priede pateikiamas komiteto susirinkimuose spręstų klausimų sąrašas. Komisija ir toliau glaudžiai bendradarbiavo su paramą gaunančiomis šalimis dėl stebėjimo ir vertinimo sistemų pritaikymo ir valdymo. Susitikimų metu atsirado galimybė papildyti Komisijos rekomendacijas dėl tarpinio vertinimo: užtikrinti išsamų ir laiku atliekamą vertinimą ir atsakyti į specifinius klausimus, kuriuos vertintojai norėjo iškelti darbo pradžioje. Komisija taip pat surengė seminarą tema „Vietos iniciatyvų vystymas ir skatinimas šalyse kandidatėse“ (gegužės 8–11 d. Pardubice, Čekijos Respublika), kuriuo metu buvo keičiamasi nuomonėmis apie SAPARD programos įgyvendinimą. 4. KOORDINAVIMAS 4.1. Bendroji dalis Kaip reikalaujama derinimo reglamente, Komisija užtikrina glaudų trijų pasirengimo narystei priemonių derinimą. Reglamente tiksliai nusakoma, kuriai sričiai kiekviena priemonė teikia paramą, taip sumažinama galimybė naudoti skirtingas priemones tose pačiose srityse. Stojimo parterystės nustatė bendrą paramos programą trimis pasirengimo narystei priemonėmis. Nacionalinės plėtros planai papildė Phare, o aplinkos ir transporto nacionalinės strategijos – ISPA programas. SAPARD projektai atrenkami pagal 2000–2006 m. kaimo plėtros programas, rengiamas remiantis šalių kandidačių planais, ir kuriuos 2000 m. Komisija patvirtino kiekvienai šaliai. Phare vadybos komitetas atlieka ypatingą vaidmenį derinime. Remiantis derinimo reglamento 9 straipsniu, komitetas turėtų padėti Komisijai vykdyti bendrą minėtų trijų pasirengimo narystei priemonių derinimą, o Komisija turėtų pranešti komitetui apie orientacinius finansinius asignavimus kiekvienai šaliai ir kiekvienai pasirengimo narystei priemonei, apie derinimo veiksmus, atliktus kartu su EIB, kitomis Bendrijos priemonėmis ir TFI. 4.2. Komisijos darbo koordinavimas Už programos Phare ir priemonių derinimą atsako Plėtros GD, kuriam talkina Phare vadybos komitetas. Už ISPA atsako Regionų GD, o už SAPARD – Žemės ūkio GD. Programavimas koordinuojamas plačiai konsultuojantis su tarnybomis. Be to, įvairiose Komisijos tarnybose įsteigtas koordinacinis direktorių komitetas, vadovaujantis pasirengimo narystei priemonėms. Jis ypatingą dėmesį skiria EDIS taikymui Phare ir ISPA programoms. Atsižvelgdama į derinimo reglamento nuostatas, Komisija išaiškino Phare ir SAPARD sąsajas, siekdama išvengti jų panaudojimo tais pačiais tikslais. Projekto stebėjimą koordinuoja Jungtinis priežiūros komitetas (JPK). Jei įmanoma, JPK remia ISPA priežiūros komitetai ir atitinkami Phare pakomitečiai. 4.3. Koordinavimas šalyse kandidatėse Vykdant decentralizaciją, Komisija ragina šalis kandidates stiprinti tarpžinybinį koordinavimą, kuris yra pagrindinė sėkmingo struktūrinių fondų valdymo ateityje, trumpo laikotarpio programavimo ir Phare ekonominės ir socialinės sanglaudos įgyvendinimo sąlyga. Tačiau tarpžinybinį koordinavimą reikia pagerinti keliose šalyse. Kadangi pradžioje buvo numatomas pilnas decentralizuotas valdymas (SAPARD programai) arba jis pradėtas taikyti palaipsniui įvedant EDIS (Phare ir ISPA programoms), siekiant išvengti dubliavimosi reikia atitinkamai didinti šalių kandidačių atsakomybę už pasirengimo stojimui pagalbos koordinavimą. Tik pačios šalys galės užtikrinti visišką projektų įgyvendinimą. Todėl sėkmingam ir sklandžiam koordinavimui Komisija reikalavo šalių kandidačių imtis reikiamų priemonių. 4.4. Koordinavimas kartu su EIB ir Tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) Pasirengimo narystei pagalba yra veiksminga kai ji sutelkia TFI lėšas. Todėl 2003 m. buvo tęsiamas bendradarbiavimas su EIB ir kitomis TFI pagal Susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo, susijusio su pasirengimo narystei pagalba[7]. 2000–2003 m. skaičiai rodo, kad metinių TFI sandorių suma viršija 22,8 milijardų eurų paskoloms, pasirašytoms su 10 šalių kandidačių. Ši suma rodo sustiprintos nuo 2000 m. Bendrijos pasirengimo narystei pagalbos atsvaros poveikį. Kartu su tarptautinėmis finansavimo institucijomis ISPA finansuoja didelės apimties infrastruktūrų projektus, tuo tarpu Phare dalyvavimas bendrame finansavime praktikoje buvo ribotas. Komisija rengė susitikimus su TFI dėl koordinavimo klausimų, susijusių su programavimu ir įgyvendinimu, ir dėl procedūrinių klausimų. Jei įmanoma, numatomos bendros operacijos, svarbios siekiant užtikrinti, kad projektų derinimas vyksta šalių kandidačių naudai. Kartu su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB), Komisija rengė reguliarų keitimąsi informacija, koordinavo susitikimus ir išsamias diskusijas metodologiniais klausimais, kuriais buvo tęsiamas projektų vertinimo metodų derinimas. Bendradarbiavimas dėl atskirų pasirengimo narystei priemonių gali būti apibendrindamas taip: - 2003 m. pagrindine Phare bendro finansavimo priemone buvo mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) finansavimas dalyvaujant EIB, ERPB ir Europos plėtros banko tarybai/ KfW. Jos tikslas – ir toliau stiprinti finansinio sektoriaus bendrą finansavimą siekiant plėsti MVĮ ir savivaldybių finansavimą. Gruodžio mėn. Komisija patvirtino dvi Phare programas dėl MVĮ taikomos finansavimo priemonės 2003 m. Į programas pirmą kartą buvo įtraukta su kaimo vietovėmis susijusi dalis, kuri sudarė sąlygas plėtoti kaimo vietovių kredito sektorių tarp vietinių finansinių tarpininkų. Tai palengvins SAPARD programos naudos gavėjams imti banko paskolą kaimo vietovėse. Dvi susijusios TFI yra ERPB ir Europos plėtros banko taryba/ KfW. - ISPA bendrai su TFI finansuoja didelės apimties infrastruktūros projektus. Todėl Regionų GD yra pagrindinis bendro finansavimo su TFI partneris. - ISPA ir TFI (daugiausia EIB ir ERPB) bendradarbiavimo rezultatai yra teigiami. Vykdant projektus, informacija buvo keičiamasi jau pradžioje, sudarant projektą, tokiu būdu siekiama nustatyti bendro finansavimo pasiūlymus. 2003 m. EIB ir ERPB bendrai finansavo keletą projektų. - Siekiant sudaryti darbo programą ir patobulinti Bendradarbiavimo susitarimą tarp Komisijos ir EIB dėl Bendrijos struktūrinės paramos 2000–2006 m., įskaitant ISPA, buvo surengti keli koordinavimo susirinkimai. Jų tikslas – maksimaliai padidinti EB pašalpų atsvaros poveikį ir ypač skirti EB biudžeto lėšas projektams, kuriems reikia didesnio finansavimo. Taip pat surengtos diskusijos dėl bendradarbiavimo po plėtros, vos šalys kandidatės pradeda naudotis sanglaudos ir struktūriniais fondais. EIB ir ERPB padėjo rengiant „Gaires sėkmingai viešojo ir privataus sektoriaus partnerystei“. Gaires parengė Regionų GD ir paskelbė 2003 m. pradžioje. - Įgyvendinant SAPARD, su viena didžiausių problemų, t.y. naudojimusi kreditavimo paslaugomis bendram jų projektų finansavimui, susidūrė ūkininkai ir kaimo verslininkai. 2003 m. Komisija tęsė konsultacijas ir keitimąsi informacija su TFI, siekdama išspręsti bendradarbiavimo klausimus, kurio rezultatai pateikti pirmiau minėtoje Phare programos dalyje apie kaimo vietoves. 5. FINANSINė LENTELė 2003 m. lėšų paskirstymas PHARE, ISPA ir SAPARD programoms kiekvienoje šalyje (milijonais eurų) PHARE | SAPARD | ISPA | IŠ VISO | Bulgarija | 99 | 56 | 113 | 268 | Čekija | 95 | 24 | 76 | 195 | Estija | 40 | 13 | 31 | 84 | Vengrija | 107 | 41 | 96 | 244 | Latvija | 46 | 24 | 54 | 124 | Lietuva | 67 | 32 | 53 | 152 | Lenkija | 403 | 182 | 378 | 963 | Rumunija | 272 | 162 | 261 | 695 | Slovakija | 57 | 20 | 51 | 128 | Slovėnija | 38 | 7 | 15 | 60 | Kitos[8] | 476 | - | - | 476 | Iš viso | 1699.0 | 561 | 1128 | 3389 | [1] Paskelbtas OL L 161, 1999 6 21, p. 68. [2] KOM(2005) 64 galutinis [3] KOM(2004) 735 galutinis [4] KOM(2004) 851 galutinis [5] Nebent nacionalinis fondas yra įgyvendinančiosios agentūros mokėjimo institucija. [6] Derinimo reglamento 12 straipsnyje numatytas teisinis pagrindas, kai „šalys kandidatės pasirenka projektus, skelbia konkursus ir sudaro sutartis, gavusios Komisijos ex-ante pritarimą“ [7] Rugsėjo mėn. Komisija pasirašė pataisytą Susitarimo memorandumą su EIB, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku, Šiaurės šalių aplinkosaugos finansų korporacija, Šiaurės investicijų banku, Europos plėtros banko taryba, Juodosios jūros regiono prekybos ir vystymo banku ir Pasaulio banko grupe, siekdama sustiprinti jų bendradarbiavimą ir bendrą finansavimą pagal Phare, ISPA ir SAPARD programas. [8] Horizontaliosios, regioninės ir dalis branduolinių programų