Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „2020 m. metinė tvaraus augimo strategija“

(papildoma nuomonė)

(COM(2019) 650 final)

(2021/C 10/16)

Pranešėjas Philip VON BROCKDORFF

Biuro sprendimas 2020 5 28 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2020 9 8 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 10 29 Plenarinė sesija Nr. 555 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 250 /0 /6

Preambulė

Ši nuomonė priklauso dviejų su tolesne veikla susijusių nuomonių dėl metinės tvaraus augimo strategijos [COM(2019) 650 final] ir dėl rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos [COM(2019) 652 final] rinkiniui. Siekiama atnaujinti ir išplėtoti ankstesnius EESRK pasiūlymus (1) atsižvelgiant į naujausius pokyčius, COVID-19 poveikį ir ekonomikos gaivinimą, taip pat į įvairias dabartinio Europos semestro metu paskelbtas ataskaitas ir rekomendacijas. Šis nuomonių rinkinys yra bendras ES pilietinės visuomenės indėlis į ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, skirtą kitam Europos semestro ciklui, kurį numatoma pradėti 2020 m. lapkričio mėn. EESRK ragina Europos Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į šį indėlį rengiant būsimą Europos semestro rudens dokumentų rinkinį ir po to vykstant susijusiam tarpinstituciniam sprendimų priėmimo procesui.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK teigiamai vertina tai, kad metine tvaraus augimo strategija žengiamas svarbus žingsnis į priekį siekiant labiau socialiai atsakingo, įtraukesnio ir tvaresnio ekonomikos modelio, DVT ir ypač įsipareigojimo dabartinį ekonomikos augimo modelį pakeisti žaliuoju ekonomikos augimo modeliu. Atsižvelgiant į COVID-19 ekonominį ir socialinį poveikį, šis įsipareigojimas išlieka itin aktualus ir turi būti parodytas būsimame rudens semestro dokumentų rinkinyje, kuriame Europos Komisija išdėstys ES ekonominius ir socialinius prioritetus.

1.2. EESRK mano, kad siekiant veiksmingai reaguoti į COVID-19 poveikį, būtina atlikti ir ekonominio, ir socialinio poveikio vertinimus. Tokie vertinimai padės valstybėms narėms visapusiškai suvokti COVID-19 poveikį ekonomikai ir asmenų, prekių ir paslaugų judėjimui visoje ES. Be to, Vyriausybės turi veikti greitai ir ryžtingai, kad įveiktų COVID-19 ir jo padarinius, o tai galima padaryti tik tuo atveju, jei jos aiškiai supras, koks tas poveikis yra.

1.3. Vyriausybės turi reaguoti vykdydamos palankią makroekonominę politiką, kad padėtų atkurti pasitikėjimą ir paremtų paklausos atsigavimą. Tačiau tam, kad tai įvyktų, EESRK rekomenduoja peržiūrėti Stabilumo ir augimo pakto taisykles, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas ir suteikiama pakankamai veiksmų laisvės Vyriausybėms, taip pat pajėgumų vykdyti labai reikalingas investicijas į infrastruktūrą, visų pirma klimato kaitos srityje. Valstybės pagalbos taisyklių lankstumas taip pat laikomas būtinu veiksniu siekiant remti visų dydžių verslą pereinant prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos. Galimybė gauti finansavimą, ypač MVĮ, taip pat labai svarbi, kaip ir MVĮ strategijos peržiūra.

1.4. Tokia pat logika vadovaujamasi ir socialinėje srityje, kurioje Vyriausybėms reikia imtis veiksmingų ir pakankamai finansuojamų visuomenės sveikatos priemonių, kad būtų užkirstas kelias tolesniam viruso plitimui. Be to, ne mažiau svarbu įgyvendinti tikslinę politiką socialinės apsaugos sistemoms remti ir pažeidžiamų socialinių grupių, kurios labiausiai nukentėjo dėl per ekonomikos nuosmukį sumažėjusių pajamų, pajamoms apsaugoti. Reikėtų skatinti ir narystę profesinėse sąjungose siekiant Europos socialinių teisių ramsčio, kuris yra būtinas šiuo krizės laikotarpiu, tikslų.

1.5. Dėl COVID-19 didesnę svarbą įgijo teisingas apmokestinimas, nes Vyriausybės patiria didžiulį finansinį spaudimą, kad paremtų neatidėliotinas priemones. Tačiau EESRK taip pat mano, kad COVID-19 sukeltas ekonomikos nuosmukis atskleidė Europos pinigų sąjungos pažeidžiamumą ir neužbaigtumą. ES ilgai diskutavo dėl fiskalinės sąjungos, o 750 mlrd. EUR vertės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių rinkinys, nepaisant jo trūkumų, rodo, kad ES žengia keletą didelių žingsnių integracijos link. Dar neaišku, ar tai priartins valstybes nares prie fiskalinės sąjungos, tačiau nekyla abejonių, kad būtina persvarstyti ES mokesčių politiką, visų pirma siekiant remti viešąsias investicijas į infrastruktūrą, švietimą, sveikatos priežiūrą ir socialinę apsaugą.

1.6. EESRK pabrėžia politinių lyderių vaidmens svarbą šiuo krizės laikotarpiu. Derybos dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių rinkinio atskleidė susiskaidymą ES viduje, o tai nėra geras ženklas siekiant institucinės ir konstitucinės pertvarkos, kuri yra būtina, kad ES užimtų tvirtesnę poziciją, jei ji nori išlaikyti tokį pat svarbų ir nuoseklų vaidmenį kaip iki šiol Europoje ir visame pasaulyje.

1.7. EESRK mano, kad naujos kartos ES planas yra sveikintinas ir savalaikis. Tačiau siekiant šį planą įgyvendinti tuo pat metu, kai taikomas 2021–2027 m. eilinis bendrasis ES biudžetas, reikės didelių valstybių narių ir Komisijos pastangų. Vis dar kyla klausimų dėl gebėjimų skirtumų ES, todėl Komisijai gali prireikti toliau remti gebėjimų stiprinimą ir projektų nustatymo procesą. Kalbant apie 2021–2027 m. DFP, Komitetas apgailestauja, kad Taryba sumažino pradinio Komisijos pasiūlymo apimtį. Europos Parlamentas ir EESRK savo nuomonėje „Daugiametė finansinė programa po 2020 m.“ šį Komisijos pasiūlymą jau pripažino nepatenkinamu ( 2 )

1.8. Be to, labai svarbus veiksnys yra laikas; bet koks nepagrįstas vėlavimas patvirtinti ir įgyvendinti sutartą planą smarkiai pakenks ES ekonomikos gaivinimui ir metinės tvaraus augimo strategijos tikslų įgyvendinimui, kartu keldamas grėsmę tūkstančių darbuotojų ir mažųjų įmonių savininkų pragyvenimui ir gerovei visoje ES.

1.9. EESRK mano, kad metinė tvaraus augimo strategija suteikia galimybę ES pereiti prie ekonomikos modelio, pagal kurį tiek ekonominiai, tiek socialiniai ir (arba) įtraukūs tikslai būtų vienodai svarbūs. Dėl COVID-19 sukeltų ekonominių sunkumų nereikėtų nukrypti nuo metinės tvaraus augimo strategijos tikslų. Bet kuriuo atveju, COVID-19 parodė, kad socialinis aspektas mūsų gyvenime yra ne mažiau svarbus nei ekonominis.

1.10. Nors EESRK remia pastangas didinti našumą visoje ES, šio tikslo nereikėtų siekti ekonominio tvarumo ar darbo sąlygų sąskaita. Ekonomikos klestėjimas yra gyvybiškai svarbus ir jį galima pasiekti, jei augimas sukurtų pridėtinės vertės ekonomikai ir visuomenei ir užtikrintų realius pokyčius žmonių gyvenime, kartu didindamas atsparumą būsimiems išorės sukrėtimams ir padėdamas užtikrinti šalių ir regionų konvergenciją.

2. 2020 m. metinė tvaraus augimo strategija ir COVID-19

2.1. 2019 m. gruodžio 17 d. Europos Komisija priėmė rudens dokumentų rinkinį, į kurį įtraukta 2020 m. metinė tvaraus augimo strategija ir bendra užimtumo ataskaita. Pagrindinė metinės tvaraus augimo strategijos mintis yra ta, kad ekonomikos augimas pats savaime nėra tikslas ir kad ekonomika turi tarnauti žmonėms ir planetai. Perėjimas prie naujo ekonomikos augimo modelio atitinka Europos žaliąjį kursą, taigi ir ekonomiką, kuria atsižvelgiama į ribotus mūsų gamtinius išteklius. Naujasis ekonomikos augimo modelis taip pat atitinka bendroje užimtumo ataskaitoje nustatytus užimtumo tikslus, pagal kuriuos ilgalaikę gerovę ES visų pirma lemia darbo vietų kūrimas.

2.2. Europos žaliąjį kursą galima apibrėžti kaip ES tvarų naują ekonomikos augimo modelį, kuris padeda siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT), kaip matyti iš poslinkio, kuris iš dalies atsispindi keturiuose naujuose metinės tvaraus augimo strategijos prioritetuose: a) aplinkos tvarumo, b) našumo augimo, c) teisingumo ir d) makroekonominio stabilumo. Šiais prioritetais pakeistas ankstesnės metinės tvaraus augimo strategijos vertybių trikampis, kurį sudarė investicijos, fiskalinis tvarumas ir struktūrinės reformos.

2.3. Apskritai metinėje tvaraus augimo strategijoje žengtas svarbus žingsnis siekiant sukurti labiau socialiai atsakingo, įtraukesnio ir tvaresnio ekonomikos modelio retoriką, įtraukti DVT ir ypač įsipareigojimą dabartinį ekonomikos augimo modelį pakeisti žaliuoju ekonomikos augimo modeliu. EESRK tai vertina teigiamai. Metinėje tvaraus augimo strategijoje taip pat patikslinta, kad terminas „tvarumas“ joje vartojamas ne tik kalbant apie aplinką, bet ir visomis prasmėmis. Iš tiesų Europos Komisija (EK) aplinkai, našumui, teisingumui ir stabilumui teikia vienodą reikšmę.

2.4. EK taip pat mano, kad naujajai ekonomikos darbotvarkei reikės pereinamojo laikotarpio, kuris turi būti „teisingas ir įtraukus ir kad pirmenybė būtų teikiama žmonėms“ ir kad „išlaidos neturėtų būti užkrautos ant pažeidžiamiausių asmenų pečių“, ir pripažįsta, kad „klimato kaita ir gretutinė politika turi reikšmingų pasiskirstymo pasekmių“. Šiuo pertvarkos laikotarpiu bus neišvengiamai reikalingi svarbūs kompromisai, pavyzdžiui, didėjančios išlaidos transportui ir galimas darbo vietų praradimas. EESRK mano, kad reikės atlikti tokių kompromisų socialinio poveikio vertinimus ir imtis tinkamų atsakomųjų veiksmų socialinės ir fiskalinės politikos srityje visoje ES. Tokie vertinimai šiuo metu įgavo naują aspektą dėl COVID-19 ekonominio, socialinio ir mažesniu mastu klimato poveikio.

2.5. COVID-19 ekonominis poveikis iš esmės buvo trejopas: protrūkis tiesiogiai paveikė gamybą, sukėlė tiekimo grandinių ir rinkos sutrikimų, taip pat darė finansinį poveikį įmonėms ir finansų rinkoms. Tačiau šiuo etapu neįmanoma įvertinti visapusiško poveikio Europos ekonomikai – tai iš esmės priklausys nuo to, ar šiais metais Europa dar sulauks antrosios pandemijos bangos. Vis dėlto akivaizdu, kad COVID-19 ekonomikai sudavė stiprų smūgį. Laikas, per kurį ekonomika atsigaus, tebėra neaiškus, o nepastovios sąlygos ir COVID-19 poveikis rinkoms lėmė ekonomikos sąstingį visoje ES. Nors buvo tikimasi, kad bendras ES-27 BVP 2020 m. išaugs 1,2 %, dabar prognozuojama, kad dėl COVID-19 jis sumažės 7,4 % Palyginti su 2009 m. finansų krize, dėl tuomet patirto ekonomikos nuosmukio 28 ES valstybių narių BVP sumažėjo 4,5 % Dabartinė krizė įstūmė ES į giliausią nuosmukį per visą jos istoriją, o nedarbo lygis, palyginti su 6,7 % 2019 m., kaip prognozuojama, turėtų padidėti iki 9 %

2.6. COVID-19 taip pat turėjo įtakos socialinės apsaugos sistemoms – sveikatos priežiūros, nedarbo draudimo, pensijų ir kitos sritys patyrė spaudimą dėl pandemijos padarinių ir finansinių sunkumų, visų pirma susijusių su finansavimu pagal skubios paramos priemones ir mokesčių mokėjimo atidėjimu. Kadangi pavieniai asmenys ir šeimos praranda pajamas arba jos yra sumažėjusios, numatoma, kad santykiniame skurde gyvenančių žmonių skaičius ES didės. Taigi lygiai taip pat svarbu įvertinti ne tik COVID-19 poveikį ekonomikai, bet ir socialinį poveikį.

2.7. Dėl socialinio poveikio taip pat reikės iš naujo apsvarstyti, kiek dėmesio metinėje tvaraus augimo strategijoje reikia skirti ES socialiniam aspektui. Metinėje tvaraus augimo strategijoje nustatant teisingumo tikslą konkrečiai nurodomos socialinės teisės, įskaitant pareiškimą, kad tam „kad pagerintų savo ekonominės ir socialinės veiklos rezultatus, ES turi visiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio principus“. COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtis parodė, kad Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistema (SURE) galėtų atlikti svarbų vaidmenį, kaip nurodyta metinėje tvaraus augimo strategijoje, ir kad išorinių ekonominių sukrėtimų atveju darbuotojai galėtų gauti paramos. Tačiau COVID-19 greičiausiai padidins esamą nelygybę ES darbo rinkoje, o didesnį neigiamą poveikį, atrodytų, patiria žemesnės kvalifikacijos ir menkai apmokamą darbą dirbantys darbuotojai, taip pat jaunesnio amžiaus darbuotojai ir moterys ( 3 ) . Metinėje tvaraus augimo strategijoje, kokia ji yra dabar, nepasiekta vienoda socialinio, aplinkos ir ekonominio aspektų pusiausvyra ES. Todėl ypač dėl COVID-19 poveikio daugiau dėmesio reikėtų sutelkti į žemos kvalifikacijos suaugusius asmenis, skaitmeninių įgūdžių trūkumą ir kvalifikacijos kėlimą bei perkvalifikavimą.

2.8. Kalbant apie ekonomikos gaivinimo scenarijų, EESRK mano, kad žaliasis kursas turėtų būti ir ekonominis bei socialinis kursas, kuriuo įmonėms ir vartotojams būtų suteikta paskatų pereiti prie tvarių produktų ir būtų pagerinta ES piliečių gyvenimo kokybė išvengiant klimato kaitos ir pertvarkos nulemtos žalos, kaip siūloma Europos žaliajame kurse, taikant Teisingos pertvarkos mechanizmą. Šiomis aplinkybėmis būtina kuo lanksčiau aiškinti valstybės pagalbos taisykles, kad būtų galima skatinti investicijas ir tiesioginį visuomenės dalyvavimą įmonėse, siekiant atgaivinti ekonominę veiklą ir optimizuoti kokybiškų darbo vietų kūrimą regionuose, kuriems taikomas pertvarkos reikalavimas. Vykdant pertvarką taip pat reikėtų aktyviai siekti mažinti nelygybę ir kovoti su skurdu įgyvendinant integruotą socialinio ir tvaraus ekonomikos augimo strategiją.

2.9. Tvarus ir socialiniu požiūriu naudingas našumas ir ekonomikos augimas kartu su pritaikomais struktūriniais pokyčiais taip pat yra būtini siekiant remti tinkamą socialinę apsaugą, visų pirma adekvačias pensijas, deramas pajamas, kokybiškas darbo vietas ir viešąsias paslaugas – pirmiausia sveikatos priežiūrą ir būstą.

2.10. Metinėje tvaraus augimo strategijoje nurodomas teisingas apmokestinimas ir nekyla jokių abejonių, kad mokesčių slėpimas ir vengimas, pinigų plovimas ir kartais nepaliaujamos lenktynės dėl žemesnių standartų pakenkė mokesčių institucijų gebėjimui rinkti mokesčius, būtinus ekonomikos ir žmonių poreikiams patenkinti. Šioje strategijoje taip pat patvirtinamas mokesčių vaidmuo finansuojant gerovės valstybes ir nurodoma, kad tam „kad būtų sustiprintos paskatos dalyvauti darbo rinkoje, padidintas teisingumas ir skaidrumas ir užtikrintas gerovės sistemų finansinis tvarumas bei adekvatumas, reikėtų optimizuoti nacionalines mokesčių ir išmokų sistemas“. COVID-19 akivaizdoje, teisingas apmokestinimas vėlgi tapo svarbesnis ne tik todėl, kad būtų remiamos neatidėliotinos priemonės, bet ir tam, kad būtų finansuojami vidutinės trukmės ir ilgalaikiai nacionaliniai ir ES ekonomikos gaivinimo planai, visų pirma vykdant viešąsias investicijas į infrastruktūrą, švietimą, sveikatos priežiūrą ir socialinę apsaugą.

2.11. Makroekonomikos politika tebėra pagrindinė tvaraus ekonomikos augimo užtikrinimo priemonė, tačiau praėjusiais metais paskelbtoje metinėje tvaraus augimo strategijoje atkreiptas dėmesys į nerimą keliančią ekonomikos augimo perspektyvą. Dabar dėl COVID-19 padėtis pablogėjo ir tai dar kartą pabrėžia valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų vaidmenį, kaip apibrėžta fiskalinėje politikoje, kuri yra ne mažiau svarbi nei pinigų politika. Grįžimas prie griežtų taupymo priemonių nėra išeitis, atsižvelgiant į ilgai trunkantį šio žingsnio poveikį po finansų krizės. Šiuo metu atrodo, kad daugelyje ar netgi visose valstybėse narėse neįmanoma priimti subalansuoto biudžeto, bent trumpuoju ar vidutinės trukmės laikotarpiu. Vis dėlto ekonomikos gaivinimui labai svarbus makroekonominio stabilumo tikslas. Tačiau jo neįmanoma pasiekti, jei nebus peržiūrėtas Stabilumo ir augimo paktas neapsiribojant neseniai laikinai dėl COVID-19 pradėta taikyti bendrąja nukrypti leidžiančia nuostata. Be to, taip pat būtina peržiūrėti valstybės pagalbos reglamentus siekiant remti, inter alia , žaliąsias investicijas.

2.12. Semestro procesas, kurio svarbi sudedamoji dalis – konkurencingas tvarumas, taps dar svarbesnis atidžiai stebint ir vertinant būtinus politikos ir reformų veiksmus. Tačiau dėl COVID-19 ir dėl didelio dėmesio ekonomikos gaivinimui, makroekonomikos augimo tikslo neįmanoma pasiekti neužtikrinant socialinės sanglaudos ir tvarumo. Taigi svarbu, kad būtų sukurtas tvirtesnis teisinis pagrindas pilietinės visuomenės, kaip lygiavertės partnerės, dalyvavimui Semestro procese. EESRK taip pat pabrėžia, kad laikotarpis po COVID-19 pandemijos Europos Sąjungai bus labai svarbus. Visa jo svarba žmonėms priklauso nuo ES ekonomikos gaivinimo plano ir jos metinės tvaraus augimo strategijos veiksmingumo, kuris iš tiesų reiškia jos gebėjimą stipriai pagerinti eilinių žmonių gyvenimą.

3. ES atsakas į COVID-19 ir jo svarba metinei tvaraus augimo strategijai

3.1. COVID-19 krizė ES ir pasaulio ekonomikai sudavė stiprų smūgį. Šiuo metu daugeliui valstybių narių gresia nuosmukis ir sunkios pasekmės bei didžiausias istorijoje nedarbo lygis. Dėl priemonių, kurių reikėjo ligos plitimui sustabdyti, smarkiai sumažėjo pasiūla ir paklausa. Ekonominė veikla vežimo, mažmeninės prekybos, gamybos, laisvalaikio, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų, pramogų, amatų bei kultūros srityse buvo sužlugdyta. Taip pat akivaizdu, kad visuomenės pasitikėjimas sveikatos sektoriaus atsaku į COVID-19 turi tiesioginių ir neatidėliotinų ekonominių padarinių.

3.2. COVID-19 poveikį ekonomikai dar labiau padidino tiekimo grandinės sutrikimai, darantys poveikį gamybos pramonei, ir mažėjančios prekių kainos, taip pat smarkiai didėjančios sveikatos priežiūros ir IRT produktų kainos. Be to, precedento neturintis valstybių narių skolinimosi lygis siekiant finansuoti pradinį reagavimą į pandemiją apsunkino galimybes teikti reikiamo masto fiskalines paskatas, kurių reikia stabilizuoti ekonomikai ir kovoti su sveikatos ir humanitarine krize, jau nekalbant apie spartų ekonomikos gaivinimą po krizės.

3.3. Mažosios ir vidutinės įmonės ( 4 ) , laisvai samdomi darbuotojai ir sutarčių neturintys darbo užmokestį gaunantys asmenys nukentėjo labiausiai. Krizė iš esmės pakeitė MVĮ verslo aplinką ir šis pokytis daro didžiulį neigiamą poveikį šimtams tūkstančių MVĮ visoje ES. Pokyčiai taip pat kelia grėsmę esminiam MVĮ vaidmeniui mūsų kasdieniame gyvenime. MVĮ užtikrina socialinį stabilumą vietos ir regionų lygmeniu, kur jos yra visuomenės ekonominės veiklos pagrindas. Jos yra Europos socialinės gerovės modelio pagrindas – MVĮ savininkus vadovus labiau domina jų įmonių ir vietos ekonomikos vidutinės trukmės ir ilgalaikis vystymasis, o ne trumpalaikis pelnas ir apyvarta ( 5 ) . Be to, amatai ir MVĮ visada buvo visos Europos kultūros raidos priešakyje ir atlieka svarbų vaidmenį skatinant tvarius pokyčius ir išsaugant paveldą, vertybes ir praktinę patirtį. Dabar labiau nei bet kada anksčiau MVĮ yra itin svarbios miestų centrų gyvybingumui ir neblėstančiam kaimo vietovių patrauklumui, nes jos tenkina kasdienius gyventojų poreikius ir užtikrina socialinį stabilumą ir sanglaudą.

3.4. Dabartinė krizė daro poveikį visiems, tačiau dėl jos kyla pavojus, kad iki šiol padaryta pažanga lyčių lygybės srityje nueis veltui ir padidės skurdo feminizacija, smurto grėsmė, ir bus pakenkta lygiaverčiam moterų dalyvavimui darbo rinkoje ( 6 ) . Nors pernelyg sudėtinga įvertinti visapusišką COVID-19 poveikį, tačiau galima teigti, kad dėl krizės poveikio kelis dešimtmečius daryta pažanga kovojant su skurdu gali nueiti veltui ir gali išaugti nelygybė visoje ES. Be to, norint laikytis nustatytų DVT tikslų įgyvendinimo terminų, valstybėms narėms gali tekti skirti daugiau finansinių ir žmogiškųjų išteklių nei planuota.

3.5. Mokyklų ir aukštojo mokslo įstaigų uždarymas turėjo įvairios neigiamos įtakos vaikams ir jaunimui, įskaitant pertrauktą mokymąsi. Visa tai galėtų pakenkti įgūdžių lavinimui, karjeros galimybėms ir galimoms viso gyvenimo pajamoms. Todėl ekonomikos gaivinimo pastangomis taip pat reikėtų remti plačiajuosčio ryšio prieigą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir kompiuterių aparatinės įrangos teikimą mokiniams švietimo tikslais.

3.6. Gera žinia ta, kad per šią krizę skaitmeninės technologijos tapo teigiamu veiksniu, padėjusiu užtikrinti verslo tęstinumą, mokymąsi internetu ir labiau nei bet kada anksčiau užtikrinti žmonių ryšius bei kartu išsaugoti gerą psichikos sveikatą. Vis dėlto nevienodos galimybės naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir IRT nepasiekiamumas kenkia veiksmingam nuotoliniam dalyvavimui ir nuotolinio mokymosi prieinamumui.

3.7. Rengiant 2020 m. metinę tvaraus augimo strategiją svarbu neužmiršti, kad COVID-19 krizė gali turėti didelių ir neigiamų padarinių veiksmams, kuriais siekiama tvaraus ekonomikos augimo. Užsitęsęs ekonomikos sulėtėjimas galėtų turėti neigiamos įtakos metinės tvaraus augimo strategijos ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos įsipareigojimų ir DVT įgyvendinimo terminui. Skaudi tiesa tokia, kad galėjome būti pasirengę šiai krizei, jeigu valstybės narės iki krizės būtų patvirtinusios tvaresnes ir ekonominiu požiūriu atsparesnes strategijas. COVID-19 iš esmės atskleidė ES šalių ekonomikos trūkumus, visų pirma pernelyg didelį jos kliovimąsi iš esmės procikliška ekonomikos politika ir ekonomikos sektoriais, kuriems išorės ekonominiai sukrėtimai daro itin didelį poveikį.

3.8. Politiniu lygmeniu šiai krizei valdyti reikia politinių lyderių, turinčių gebėjimų priimti sprendimus ir tikinčių solidarumu, skaidrumu ir bendradarbiavimu. Dabar ne laikas asmeniniams interesams, abipusiams kaltinimams arba politizavimui. Svarbiausia, krizės metu neleisti atlaidžiau taikyti teisinės valstybės principo. Visuotinai manoma, kad ekonomikos augimui ( 7 ) būtinas teisinės valstybės principas, tačiau akivaizdu, kad teisinė valstybė – daugialypė sąvoka, apimanti įvairius atskirus elementus, pradedant asmenų saugumu ir nuosavybės teisėmis ir baigiant Vyriausybės veiklos patikrinimais ir korupcijos kontrole. Tai, EESRK nuomone, suderinama su ekonomikos tvarumu, taigi ir metine tvaraus augimo strategija.

3.9. ES pateikė plataus masto atsaką į COVID-19, kuriuo siekiama sušvelninti COVID-19 krizės smūgį. Šių iniciatyvų santrauka pateikta 1 paveiksle. 1 paveikslas Europos atsakas į COVID-19 pandemiją

3.10. Visos pirmiau nurodytos priemonės suteiks didelį postūmį ES ekonomikos gaivinimui. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – priemonė) bus teikiama didelio masto finansinė parama viešosioms investicijoms ir itin reikalingoms reformoms, dėl kurių valstybių narių ekonomika taps atsparesnė ir geriau pasirengusi ateičiai. Ši priemonė padės valstybėms narėms spręsti ekonomines ir socialines problemas, kurių po krizės kyla svarbiose srityse, pavyzdžiui, socialinėje, užimtumo, įgūdžių, švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir sveikatos priežiūros srityse, taip pat spręsti su verslo aplinka, įskaitant viešąjį administravimą ir finansų sektorių, susijusius klausimus. Tačiau būtina spręsti atskirų valstybių narių gebėjimo įgyvendinti reformas ir skatinti investicijas į infrastruktūrą klausimą. Įvairių valstybių gebėjimai skiriasi, todėl siekiant užtikrinti investicijų veiksmingumą ir efektyvumą gali prireikti koordinuoto atsako ES lygmeniu.

3.11. Labai svarbu, kad priemonė taip pat užtikrintų, jog investicijos būtų sutelktos į iššūkius ir investicijų poreikius, susijusius su perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir skaitmenine pertvarka, ir taip būtų užtikrintas tvarus ekonomikos gaivinimas, atitinkantis metinę tvaraus augimo strategiją. Investicijos į žaliąsias ir skaitmenines technologijas padės padidinti energijos vartojimo efektyvumą įvairiuose svarbiuose ekonomikos sektoriuose, kurti darbo vietas ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą. Taikant šią priemonę ES galėtų įgyti pradininko pranašumą pasauliniu mastu lenktyniaujant dėl ekonomikos gaivinimo ir taip pat galėtų padėti Sąjungai tapti atsparesnei ir mažiau priklausomai įvairinant pagrindines tiekimo grandines.

3.12. Šios priemonės sėkmė daugiausia priklausys nuo to, ar bus nustatyti ir parengti atitinkamų projektų orientavimo procesai, atitinkantys Europos semestre pateiktus prioritetus. Taip pat labai svarbu glaudžiai suderinti ekonominę ir socialinę politiką su Semestro procese pateiktomis rekomendacijomis. EESRK pritaria požiūriui, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai, kurie turi būti finansuojami pasitelkiant šią priemonę, yra neatsiejama proceso, kuriuo siekiama spręsti Europos semestre nurodytų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų klausimą, dalis. Taigi šiomis priemonėmis bus didinamas proceso veiksmingumas ir bus remiamas 2020 m. metinės tvaraus augimo strategijos įgyvendinimas.

3.13. EESRK taip pat mano, kad šiomis priemonėmis stiprinamos atitinkamų valstybių narių ekonomikos augimo galimybės ir ekonomikos bei socialinis atsparumas, ir tokiu būdu prisidedama prie didesnės socialinės sanglaudos. Šiomis priemonėmis taip pat remiamas ekonomikos tvarumui ir atsparumui didinti būtinas perėjimas prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninė pertvarka. EESRK dar kartą pabrėžia, koks svarbus Vyriausybės vaidmuo rengiant bendruomenėms ir visai ekonomikai naudingus projektus. EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos ketinimą stebėti visą procesą, t. y. reikalavimus atitinkančių projektų nustatymą, vystymą ir vykdymą, siekiant užtikrinti, kad viskas vyktų skaidriai. Vis dėlto EESRK mano, kad Komisija turėtų užtikrinti, kad skaidrumas, be kita ko, reikštų, kad procese dalyvautų visi susiję suinteresuotieji subjektai.

3.14. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu, kad finansavimas pagal priemonės „Next Generation ES“ ekonomikos gaivinimo planą būtų teisingas, prieinamas ir juo galėtų naudotis tie, kuriems labiausiai jo reikia (ypač MVĮ), laikantis metinėje tvaraus augimo strategijoje nustatytų tikslų. Tai reiškia, jog reikia užtikrinti, kad tokiems tikslams skirtas finansavimas ir parama būtų išmokėti tinkamais kanalais, pavyzdžiui, per nacionalines plėtros agentūras, nes MVĮ paprastai pačios gauna finansavimą iš bankų sektoriaus ( 8 ) . MVĮ labai svarbios galimybės gauti finansavimą, nes taip užtikrinamas reikiamas likvidumas tiek krizės etapu, tiek jai pasibaigus ir po jos atsigaunant, sudarant joms sąlygas investuoti į tolesnę skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos pertvarkos plėtrą. Tokios investicijos padeda MVĮ veiksmingai spręsti pavėluotų mokėjimų klausimą ir taip užtikrina pakankamą MVĮ likvidumą.

3.15. Dėl precedento neturinčių iššūkių, su kuriais susiduria MVĮ, EESRK ragina Komisiją atnaujinti MVĮ strategiją, kad ji atspindėtų naujas aplinkybes, susiklosčiusias dėl COVID-19. EESRK taip pat ragina užtikrinti daugiapakopį ir daugiašalį MVĮ politikos įgyvendinimo valdymą. Labai svarbu suderinti įvairių valdymo lygmenų – Europos, nacionalinio, regioninio ir vietos – veiksmus ir biudžetus ir į sprendimų priėmimo procesą veiksmingai įtraukti verslo paramos organizacijas.

3.16. MVĮ taip pat reikės nacionalinių darbuotojų sveikatos ir saugos (DSS) inspekcijų ir išorės specializuotų DSS tarnybų paramos, kad jos galėtų įvertinti naują su COVID-19 susijusią riziką, tinkamai įgyvendinti reikiamas priemones ir sumažinti susijusią naštą bei išlaidas. Be to, MVĮ reikės paramos aprūpinant darbuotojus reikalingomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis darbo vietoje. Tiekėjams, subrangovams ir klientams labai svarbus skaidrumas ir veiksminga komunikacija.

4. ES ekonomikos atstatymas ir metinė tvaraus augimo strategija

4.1. EESRK mano, kad naujos kartos ES planas yra sveikintinas ir savalaikis. Tačiau akivaizdu, kad siekiant šį planą įgyvendinti tuo pat metu, kai taikomas 2021–2027 m. eilinis bendrasis ES biudžetas, reikės didelių valstybių narių ir Komisijos pastangų. Vis dėlto svarbus veiksnys yra laikas; bet koks nepagrįstas vėlavimas patvirtinti ir įgyvendinti sutartas priemones gali pakenkti ES ekonomikos gaivinimui ir metinės tvaraus augimo strategijos tikslų įgyvendinimui, kartu keldamas grėsmę tūkstančių darbuotojų ir mažųjų įmonių savininkų pragyvenimui ir gerovei visoje Europoje. Ne mažiau svarbu, kad dėl ekonominių sunkumų ir trumpalaikių politinių sumetimų nebūtų sužlugdytas bendras tikslas įgyvendinti metinės ekonomikos augimo strategijos tikslus. Kalbant apie 2021–2027 m. DFP, Komitetas apgailestauja, kad Taryba sumažino pradinio Komisijos pasiūlymo apimtį. Europos Parlamentas ir EESRK savo nuomonėje „Daugiametė finansinė programa po 2020 m.“ šį Komisijos pasiūlymą jau pripažino nepatenkinamu ( 9 )

4.2. Tai reiškia, kad reikia nuosekliai pereiti prie ekonomikos augimo modelio, pagal kurį neekonominiai ir integraciniai tikslai laikomi tokiais pat svarbiais, kaip ir ekonominiai tikslai. Atėjo laikas ES veikti ryžtingiau ir siekti įtraukesnio tikslo – patenkinti kuo didesnio ES piliečių skaičiaus poreikius, pradedant būstu ir baigiant sveikatos priežiūra, kartu apsaugant mūsų ekosistemas – nuo stabilaus klimato ir derlingo dirvožemio iki gyvybingų vandenynų ir apsauginio ozono sluoksnio. Kitaip tariant, reikia įvertinti ekonominę pažangą kaip priemonę pereiti nuo netvaraus ir neįtraukaus ekonomikos augimo prie tvaresnio ir įtraukesnio ekonomikos augimo modelio.

4.3. EESRK taip pat mano, kad krizės sukeltas ekonomikos sutrikdymas paskatins persvarstyti išteklių naudojimą ir tiekimo linijų pažeidžiamumą. Tuo pat metu ES turi plėtoti metodus, kuriais didinamas atsparumas ir veiksmingumas, pavyzdžiui, žiedinė ekonomika, veiksmai klimato kaitos srityje ir galbūt didinami nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų užmojai – numatomas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas.

4.4. Tokioje pinigų sąjungoje, kaip euro zona, būtina taikyti koordinavimo ir veiksmingo rizikos pasidalijimo mechanizmus, kurie turėtų sudaryti galimybę suteikti didelį patikimą fiskalinį postūmį, kartu mažinant skirtumus pinigų sąjungos viduje. EESRK manymu, tai itin svarbu siekiant atstatyti ir atgaivinti ekonomiką ir remti pažeidžiamiausias visuomenės grupes. Būtina atstatyti ir atgaivinti ekonomiką, kad būtų kuriamos darbo vietos ir gerovė ES, tačiau taip pat būtina teikti didelio masto fiskalinę paskatą su tikslinėmis priemonėmis, kurios suteiktų pagalbą labiausiai nuo COVID-19 nukentėjusiems asmenims. Į priemones gali būti įtraukti įvairūs būdai, padedantys išsaugoti galimybę gauti sveikatos priežiūrą ir pagrindines gyvenimo sąlygas.

4.5. Taikant persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą būtų paprasčiau teikti pirmiau nurodytą fiskalinę paskatą. Persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte mažiau dėmesio turėtų būti skiriama valstybių narių pagal ciklą pakoreguoto biudžeto deficito nustatymui. Vietoje to daugiau dėmesio reikėtų skirti didėjančių viešųjų išlaidų stebėsenai. Kalbant konkrečiai, kiekviena Vyriausybė įsipareigotų padengti išlaidas, atitinkančias ekonomikos augimo perspektyvą ir numatomas mokestines pajamas bei vidutinės trukmės skolos tikslą. Tai valstybėms narėms suteiktų daugiau fiskalinės erdvės ir didesnę laisvę priimti nacionalinius sprendimus (bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais), kad būtų įgyvendinti ekonomikos gaivinimo po COVID-19 planai didesnį dėmesį skiriant Vyriausybės vaidmeniui stiprinant ekonomikos gaivinimą. Žinoma, makroekonominio stabilumo išsaugojimas yra būtina tvaraus ir įtraukaus ekonomikos gaivinimo sąlyga. EESRK taip pat mano, kad makroekonomikos politikos tikslas – teisingai ir suderintai užtikrinamas tvarus ekonomikos augimas, aplinkos išsaugojimas ir socialinė gerovė. Kalbant konkrečiau, kadangi nedarbas ir nepakankamas užimtumas yra pagrindinės skurdo priežastys, labai svarbu, kad ekonomikoje būtų užtikrintas kuo didesnis užimtumas.

4.6. Ekonomikos atstatymo ir atkūrimo etapu socialiniam aspektui reikėtų skirti tiek pat dėmesio, kiek ir ekonominiam aspektui. Tvari ekonominė veikla apima artimą šių dviejų aspektų ryšį. Ekonomikos tvarumas, įskaitant kapitalo investicijas, labai glaudžiai susijęs su ekologiniais aspektais, pavyzdžiui, taupiu išteklių ir energijos naudojimu, tačiau jis taip pat susijęs ir su socialiniu aspektu, kuriuo vadovaujantis darbo vietų, kuriose mokamas teisingas darbo užmokestis ir sudaromos geros darbo sąlygos, kūrimas ir apsauga ne mažiau svarbūs nei kapitalo investicijos. EESRK taip pat mano, kad reikia atnaujinti ES užimtumo gaires, atsižvelgiant į COVID-19 krizę, ir kad pradėti reikėtų nuo poveikio darbo rinkai vertinimo.

4.7. Kaip nurodyta 4.6 punkte, tvaria ekonomine veikla remiamas ekologinis aspektas, o Europos žaliasis kursas gali būti laikomas galimybe teikti ekonominę (privačią ir socialinę) naudą ir kurti darbo vietas. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad Europos žaliasis kursas turėtų būti svarbus ekonomikos atstatymo ir atkūrimo aspektas ir jį vykdant reikėtų atsižvelgti į bet kokį neigiamą socialinį perėjimo prie tvarios ekonominės veiklos poveikį.

4.8. Šis argumentas taikomas konkrečiai skaitmeninimo atveju, daugiausia dėmesio skiriant efektyvumui, kartu mažinant bet kokį neigiamą perėjimo prie paslaugų skaitmeninimo poveikį. COVID-19 pandemija pabrėžė skaitmeninės pertvarkos svarbą užtikrinant įmonių veiklos tęstinumą. Reikia spartinti ir plėsti visų sektorių MVĮ skaitmeninimo skatinimą, o iniciatyvomis daugiausia dėmesio turi būti skiriama į praktiką orientuotam MVĮ skaitmeninių verslo procesų propagavimui ir plėtrai, IT saugumui ir skaitmeninių įgūdžių lavinimui. Be to, skaitmeninių inovacijų centrai turi būti atviri technologijoms ir jais turi būti siekiama skaitmeninti vietos MVĮ. E. valdžia taip pat atlieka svarbų vaidmenį sudarant sąlygas internetinėms administracinėms procedūroms, kad būtų pašalintos kliūtys ir pagreitinti procesai. Naudodamosi skaitmeninėmis priemonėmis, e. valdžios iniciatyvomis ir mažindamos biurokratines kliūtis ir reglamentavimo naštą MVĮ, valdžios institucijos sukurtų verslininkams prieinamesnę skaitmeninę aplinką.

4.9. Teisinės valstybės principas ir ypač ekonomikos valdymas labai svarbūs siekiant tvaraus ekonomikos augimo. Ekonomikos valdymas – labai svarbi priemonė, kuria užtikrinama socialinė ir ekonominė lygybė, tačiau siekiant tvarumo reikia suprasti ir gerbti skirtingų visuomenės interesų grupių nuomones ir pozicijas, taip pat stengtis suderinti šiuos skirtumus. Šiuo atžvilgiu reikia imtis skubių priemonių siekiant remti narystės profesinėse sąjungose plėtimą ir vis didesnio darbuotojų grupių skaičiaus, kurioms šiuo metu nėra atstovaujama, dalyvavimą šiose struktūrose.

4.10. Didesnis našumas yra labai svarbus siekiant kompensuoti demografines tendencijas ir remti didėjančią šalių ir regionų konvergenciją, ypač tų ES šalių ir regionų, kuriuose būtinas didesnis nei vidutinis vystymasis ir našumas, kad būtų pasiektas toks lygis, kuris padėtų užtikrinti tvarų ekonomikos augimą. Kad ekonomikos augimas ir ateityje būtų tvarus, reikia stiprinti jos pajėgumą augti, tačiau tiek, kiek toks augimas ekonomikai, visuomenei ir žmonėms suteikia pridėtinės vertės. Todėl našumas yra priemonė tikslui pasiekti, o tikslas – tai geresnės gyvenimo, aplinkos ir darbo sąlygos, proporcingos konkrečiam darbui reikalingiems įgūdžiams ir kvalifikacijoms. Atsižvelgiant į tai, būtina įgyvendinti strategijas, skirtas didinti įmonių konkurencingumą vidaus ir pasaulinėse rinkose, aktyviai dalyvaujant patiems darbuotojams, siekiant remti palankią darbo santykių aplinką.

4.11. COVID-19 krizė – lemtingas įvykis ES ir tik laikui bėgant bus įvertintas mūsų atsako veiksmingumas. Jis bus vertinamas ne pagal tiesiogines priemones, skirtas izoliacijos ekonominių ir socialinių padarinių paveiktiems asmenims ir namų ūkiams remti, o pagal tai, kaip sėkmingai vidutinės trukmės ir ilgalaikis atsakas leis atstatyti ir atkurti ekonomiką, nes būtent tai iš tiesų svarbu milijonams ES piliečių.

2020 m. spalio 29 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) OL C 120, 2020 4 14, p. 1 ir OL C 120, 2020 4 14, p. 7.

(2) OL C 440, 2018 12 6, p. 106.

(3) M. Fana, S. Tolan, S. Torrejón, C. Urzi Brancati, E. Fernández-Macías, The COVID-19 confinement measures and ES labour markets, Nr. JRC120578, Jungtinis tyrimų centras, 2020 m.

(4) EKKP, European SMEs and the Impact of COVID-19, Europos inovacijų grupių bendradarbiavimo forumas, 2020 m.

(5) SMEunited, Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited, politikos dokumentas, 2020 m.

(6) 5. K. Pouliakas ir J. Branka, ES Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide?, IZA Discussion Paper Nr. 13281, (2020 m.).

(7) K. W. Dam, The law-growth nexus: The rule of law and economic development, Brookings Institution Press, 2007 m.

(8) A. Bénassy-Quéré, R. Marimon, J. Pisani-Ferry, L. Reichlin, D. Schoenmaker ir B. W. di Mauro, COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan. Europe in the Time of Covid-19, 2020 m., p. 103.

(9) OL C 440, 2018 12 6, p. 106.