1.Įvadas

Telkiant pastangas Europos Sąjungos lygmeniu, galima padidinti e. valdžios prieinamumą ir populiarumą, o tai reiškia, kad skaitmeninės viešosios paslaugos taps greitesnės, pigesnės ir patogesnės naudoti. Tarpvalstybiniu mastu nenutrūkstamai teikiamos skaitmeninės viešosios paslaugos padeda didinti konkurencingumą ir didina ES, kaip investicijų ir gyvenimo vietos, patrauklumą.

Europos bendrosios skaitmeninės rinkos (BSR) strategijoje skelbiama apie inicijuosimą naują 2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planą, kurio tikslas – pašalinti esamas skaitmenines bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis ir užkirsti kelią tolesniam susiskaidymui, atsirandančiam modernizuojant viešojo administravimo įstaigas. Šiuo ES e. valdžios veiksmų planu siekiama telkti pastangas. Valstybės narės įgyvendina savo strategijas ir veiksmus, o šiame bendra ilgalaike vizija pagrįstame veiksmų plane išdėstomi keli principai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti būsimose iniciatyvose, kad būtų užtikrinta didžiulė nauda, kurią e. valdžia gali atnešti įmonėms, piliečiams ir pačioms viešojo administravimo įstaigoms.

Veiksmų plane aprašytas dinamiškas ir lankstus modelis, kuris leistų atsižvelgti į sparčiai kintančią aplinką. Be šiame veiksmų plane nurodytų veiksmų, Komisija arba suinteresuotosios šalys, įskaitant valstybes nares, gali pasiūlyti kitų veiksmų. Visi Komisijos vadovaujami veiksmai bus parengti laikantis Komisijos geresnio reglamentavimo standartų.

Veiksmų planas suteiks postūmį koordinuoti e. valdžiai numatytas viešojo sektoriaus modernizavimo pastangas ir išteklius. Veiksmų planui nėra skiriamas nei atskiras biudžetas, nei finansavimo priemonė; tačiau jis padės koordinuoti finansavimo šaltinius ir lydimąsias priemones, kuriais valstybės narės gali naudotis per įvairias ES programas.

2.Vizija ir pamatiniai principai

Valstybių narių vyriausybės jau seniai stengiasi būti atviros, lanksčios ir bendradarbiaujančios, palaikydamos ryšius su piliečiais ir įmonėmis. Jos naudojasi e. valdžia savo veiksmingumui ir efektyvumui didinti ir nuolat gerina viešąsias paslaugas.

Šiame veiksmų plane vadovaujamasi tokia vizija:

Iki 2020 m. viešojo administravimo įstaigos ir viešosios institucijos Europos Sąjungoje turėtų tapti atviros, veiksmingos bei integracinės ir nevaržomos sienų teikti pritaikytas asmeninėms reikmėms, klientams patogias, tiesiogines skaitmenines viešąsias paslaugas visiems piliečiams ir įmonėms ES. Geresnėms paslaugoms kurti ir teikti naudojami novatoriški modeliai, atitinkantys piliečių ir įmonių poreikius ir lūkesčius. Siekdamos pagerinti sąveiką su suinteresuotosiomis šalimis ir tarpusavyje, viešojo administravimo įstaigos naudojasi naujos skaitmeninės aplinkos galimybėmis.

Viešojo administravimo įstaigoms viena kitai leidus naudotis duomenimis ir paslaugomis šalyje ir tarpvalstybiniu mastu, padidės jų veiksmingumas ir įmonėms bei piliečiams bus lengviau laisvai judėti. Skaitmeninimas persmelkia vis daugiau piliečių gyvenimo sričių, todėl didėja lūkesčiai dėl viešojo administravimo įstaigų veiklos rezultatų. Naudotojai nori suvokti, kaip paslauga veikia, ir tikisi didesnio skaidrumo. Be to, atsiverdamos ir palaikydamos ryšius su suinteresuotosiomis šalimis sprendimų priėmimo procese, viešojo administravimo įstaigos taps patikimesnė ir atskaitingesnė. Be to, viešojo sektoriaus duomenis ir paslaugas leidus naudoti trečiosioms šalims, visiškai laikantis asmens duomenų apsaugos ir privatumo teisinės sistemos, gali padidėti ekonomikos augimas ir konkurencingumas.

Pagal šį veiksmų planą pradėtos iniciatyvos turės atitikti toliau išvardytus pamatinius principus, kuriems tvirtai pritaria suinteresuotosios šalys:

standartinis paslaugų skaitmeninimas. Viešojo administravimo įstaigos turėtų teikti paslaugas visų pirma skaitmeniniu būdu (be kita ko, naudodamos atitinkamą automatiškai nuskaitomą informaciją). Tačiau tiems, kurie renkasi neprisijungti prie interneto ar negali prie jo prisijungti, jos turėtų palikti galimybę naudotis kitais būdais. Be to, viešosios paslaugos turėtų būti teikiamos per vieną bendrą kontaktinį punktą arba vieno langelio principu ir skirtingais kanalais;

vienkartinio duomenų pateikimo principas. Viešojo administravimo įstaigos turėtų užtikrinti, kad piliečiai ir įmonės tą pačią informaciją viešajai administracijai pateiktų tik vieną kartą. Viešojo administravimo įstaigos imasi priemonių šiuos duomenis naudoti pakartotinai, jei tai leidžiama pagal vidaus taisykles, laikydamosi duomenų apsaugos taisyklių, kad piliečiams ir įmonėms nesusidarytų papildomos naštos;

įtraukumas ir prieinamumas. Viešojo administravimo įstaigos turėtų kurti skaitmenines paslaugas, kurios iš principo būtų integracinės ir tenkintų skirtingus poreikius, pavyzdžiui, pagyvenusių ir neįgalių asmenų;

atvirumas ir skaidrumas. Viešojo administravimo įstaigos turėtų: dalytis informacija ir duomenimis tarpusavyje ir sudaryti sąlygas piliečiams ir įmonėms pasiekti, kontroliuoti ir taisyti savo duomenis; sudaryti naudotojams sąlygas stebėti su jais susijusius administracinius procesus; projektuodamos ir teikdamos paslaugas veikti su suinteresuotosiomis šalimis, tokiomis kaip įmonės, mokslininkai ir ne pelno organizacijos, ir būti joms atviros;

standartinis paslaugų tarpvalstybiškumas. Viešojo administravimo įstaigos turėtų užtikrinti, kad svarbios skaitmeninės viešosios paslaugos būtų prieinamos tarpvalstybiniu mastu, ir neleisti tolesnio susiskaidymo, kad palengvėtų judumas bendrojoje rinkoje;