Be to, nacionalinės leidimus išduodančios institucijos turėtų siekti paspartinti leidimų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų gamybos vietų išdavimo procedūras, nes siekiant plano „REPowerEU“ tikslų reikės įvairinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrangos ir svarbiausiųjų žaliavų tiekimą, mažinti sektorinę priklausomybę, įveikti tiekimo grandinės kliūtis ir didinti ES švarios energijos technologijų gamybos pajėgumus.

Siūloma priemonė yra laikina skubos priemonė. Jos taikymo trukmė – ne ilgesnė kaip vieni metai, be to, numatyta nuostata dėl peržiūros, kad prireikus būtų galima apsvarstyti galimybę pratęsti jos galiojimą.

Visų pirma Komisija, įgyvendindama planą „REPowerEU“, pasiūlė persvarstyti Direktyvą (ES) 2018/2001, kad privalomas 2030 m. ES tikslas iki 2030 m. būtų padidintas iki 45 proc., palyginti su 40 proc. tikslu, numatytu ankstesniame 2021 m. liepos 14 d. pasiūlyme. Be to, nustatyta administracinių leidimų įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo proceso supaprastinimo ir paspartinimo sistema.

Nustatyta, kad viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių sparčiau ir daugiau investuoti į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir susijusią infrastruktūrą yra pernelyg ilgai trunkančios ir sudėtingos administracinės procedūros. 2022 m. spalio 20–21 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paragino greičiau supaprastinti leidimų išdavimo procedūras, kad būtų paspartintas su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių sprendinių ir tinklų diegimas, be kita ko, pasitelkiant neatidėliotinas priemones. Kai kurias 2022 m. gegužės mėn. pasiūlyme numatytas priemones, kuriomis siekiama paspartinti leidimų išdavimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams (visų pirma su viršesniu viešuoju interesu susijusiems įrenginiams), paspartinti įrenginių modernizavimą ir leidimų įrengti saulės energijos įrangą ant esamų konstrukcijų išdavimą, valstybės narės gali įgyvendinti skubiai, be būtinybės atlikti sudėtingus pakeitimus, susijusius su nacionalinėmis procedūromis ir teisinėmis sistemomis. Dabartinė krizė lėmė būtinybę šiose srityse nedelsiant imtis tikslinių ir kitų priemonių, kuriomis būtų skatinama diegti specialias technologijas (pavyzdžiui, šilumos siurblius), padedančias sparčiau atsisakyti dujų šildymo sektoriuje. Jei šios priemonės bus įgyvendintos nedelsiant, jos gali padėti padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą trumpuoju laikotarpiu, o kartu ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių indėlį sprendžiant tebesitęsiančią krizę.

Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tebesitęsiančią krizę reikia imtis laikinų, bet skubių veiksmų, kad kai kurie tų veiksmų tikslai būtų pasiekti greičiau, be kita ko, kad būtų paspartintas Europos perėjimas prie švarios energijos. Siekdama sušvelninti krizės poveikį šią žiemą, Europos Sąjunga ėmėsi dujų poreikio mažinimo ir su intervencija energijos rinkose susijusių veiksmų. Tačiau, net ir taikant tuos veiksmus, padėtis išlieka itin sudėtinga. Europos vartotojams ir įmonėms taikomos kainos ir toliau išlieka pernelyg didelės ir nepastovios. Grėsmė mūsų energijos tiekimo saugumui gali dar labiau padidėti dėl tokių nenuspėjamų įvykių, kaip su dujotiekiais susiję sabotažo veiksmai. Tikėtina, kad įtampa dujų rinkose, taip pat pasibaigus šiai žiemai, neslūgs. Norint rasti tvarią išeitį iš dabartinės ekstremaliosios padėties, būtina sparčiau diegti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sprendinius, nes tai padės nedelsiant ir struktūriškai sumažinti iškastinio kuro poreikį elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, pramonės ir transporto sektoriuose. Dėl mažų eksploatavimo sąnaudų atsinaujinantieji energijos ištekliai gali daryti teigiamą poveikį energijos kainoms visoje ES.

Per laikotarpį nuo plano „REPowerEU“ paskelbimo 2022 m. gegužės 18 d. energetikos krizė pagilėjo, todėl reikia imtis skubių veiksmų. Dėl rekordinių gamtinių dujų kainų šuolių vasarą, tolesnio tiekimo per dujotiekį „North Stream I“ sutrikimo, padidėjusios infliacijos ir elektros energijos kainų svyravimų kyla ekonominių ir socialinių sunkumų, kurie yra didelė našta piliečiams ir ekonomikai. Dėl didėjančių išlaidų energijai mažėja piliečių perkamoji galia ir įmonių konkurencingumas. Dujų ir elektros energijos tiekimo trūkumas ir palyginti neelastingas energijos poreikis Europos Sąjungoje lėmė smarkų dujų ir elektros energijos kainų augimą ir svyravimą. Šioms tendencijoms atsverti skirtos nacionalinės priemonės gali lemti vidaus rinkos susiskaidymą ir negarantuoti solidarumo.

2022 m. spalio 20–21 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paragino greičiau supaprastinti leidimų išdavimo procedūras, kad būtų paspartintas su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių sprendinių ir tinklų diegimas, be kita ko, pasitelkiant neatidėliotinas priemones. Kadangi pasiūlymą reikėjo parengti skubiai, kad Taryba spėtų laiku jį priimti, surengti oficialių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis nebuvo įmanoma. Tačiau, siekdama užtikrinti sėkmingą šio reglamento įgyvendinimą, Komisija planuoja bendradarbiauti su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamintojais, pilietinės visuomenės ir nacionalinių administracijų atstovais. Pasiūlymas taip pat grindžiamas išsamiomis diskusijomis, kurios su suinteresuotosiomis šalimis, valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu vyko rengiant 2022 m. gegužės 18 d. pasiūlymą dėl Direktyvos (ES) 2018/2001 persvarstymo, vėliau derantis pagal bendro sprendimo procedūrą ir rengiant projektą „RES Simplify“.

Iniciatyva atitinka proporcingumo principą. Atsižvelgiant į precedento neturinčią geopolitinę padėtį, susidariusią dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, nuolat smarkiai kintančias energijos kainas ir poreikį ateinančiu žiemos sezonu ir visais kitais metais Europoje užtikrinti energijos tiekimo saugumą, akivaizdu, kad, be veiksmų, kuriuos Komisija pasiūlė 2022 m. gegužės 18 d. plane „REPowerEU“, reikia imtis koordinuotų ir skubių veiksmų, kad būtų nedelsiant paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sprendinių diegimas. Tačiau numatyti tik tokie veiksmai, kuriais šalinamos leidimų išdavimo kliūtys, trukdančios įgyvendinti didelį greito ir veiksmingo poveikio potencialą turinčius atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus.

Pasiūlymas atitinka per 2022 m. Europos semestrą valstybėms narėms pateiktas rekomendacijas supaprastinti leidimų įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus išdavimą. Taip pat jis turėtų paspartinti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, įskaitant „REPowerEU“ skyrius, įtrauktinus į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus.

(6)būtina nustatyti papildomas priemones, kurios būtų tikslingai orientuotos į konkrečias technologijas ir konkrečių rūšių projektus, turinčius didžiausią greito diegimo potencialą ir galinčius tiesiogiai padėti įgyvendinti tikslus mažinti kainų svyravimus ir gamtinių dujų poreikį, neribojant bendro energijos poreikio. Tikslinga ne tik greitinti leidimų ant dirbtinių konstrukcijų įrengti saulės energijos įrangą išdavimo procedūras, bet ir skatinti bei skubinti nedidelės saulės energijos įrangos diegimą iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojams, be kita ko, kolektyviniams pasigamintos energijos vartotojams (pavyzdžiui, vietos energetikos bendrijoms), nes taip būtų suteikiamos galimybės pigiausiai ir paprasčiausiai sparčiai diegti naujus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, darant mažiausią poveikį aplinkai ar kitokio pobūdžio poveikį. Be to, šiais projektais tiesiogiai remiami didelių energijos kainų poveikį patiriantys namų ūkiai ir įmonės, o nuo kainų svyravimo apsaugomi vartotojai. Sparčiai didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą darant mažiausią poveikį tinklo infrastruktūrai ir aplinkai galima modernizuojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos įrenginius, įskaitant tokias atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas, kaip vėjo energiją naudojančios technologijos, kurioms taikomos leidimų išdavimo procedūros paprastai yra ilgesnės. Galiausiai tiesioginė atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiama gamtinių dujų katilų alternatyva yra šilumos siurbliai – jie gali padėti šildymo sezonu gerokai sumažinti gamtinių dujų poreikį;

(3)nuo 2022 m. gegužės mėn. padėtis rinkoje dėl Rusijos veiksmų dar labiau pablogėjo, nes visų pirma padidėjo rizika, kad artimoje ateityje Rusijos dujų tiekimas Sąjungai bus visiškai sustabdytas, o tai padarė poveikį Sąjungos energijos tiekimo saugumui. Dėl to energijos kainos Sąjungoje tapo dar nepastovesnės, o vasarą dujų ir elektros energijos kainos pasiekė iki šiol nematytai aukštą lygį. Tai lėmė didesnes mažmenines elektros energijos kainas, ir tikėtina, kad jos toliau palaipsniui darys poveikį daugumai vartojimo sutarčių ir vis labiau slėgs namų ūkių ir įmonių pečius. Pablogėjusi padėtis energijos rinkose turėjo didelės įtakos bendrai infliacijai euro zonoje ir visos Sąjungos ekonomikos augimo sulėtėjimui. Naujausiame Komisijos pasiūlyme dėl ekstremaliosios situacijos pripažįstama, kad, net ir laikinai sumažėjus didmeninėms kainoms, ši rizika išliks, o kitais metais taps net dar aktualesnė. Kitais metais Europos energetikos įmonėms galėtų iškilti didelių sunkumų pripildyti dujų saugyklas, nes labai tikėtina, kad, atsižvelgiant į dabartinę politinę padėtį, į Sąjungą dujotiekiais iš Rusijos bus tiekiama mažiau dujų arba nebebus tiekiama visai. Be to, Dujų laikymo reglamente (ES) 2022/1032 nustatytas 2023 m. tikslas – užpildyti 90 proc. Sąjungos dujų saugyklų, palyginti su šiai žiemai nustatytu 80 proc. tikslu. Papildomos įtampos dujų rinkose taip pat galėtų sukelti nenuspėjami įvykiai, tokie kaip dujotiekių sabotažas, ir kita energijos tiekimo saugumo sutrikdymo rizika. Be to, Europos atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų pramonės konkurencingumo perspektyvas susilpnino pastaruoju metu kituose pasaulio regionuose vykdoma politika, kuria siekiama remti ir spartinti visų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų vertės grandinių plėtrą. Visi šie elementai į 2022 m. gegužės 18 d. pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą (ES) 2018/2001 nebuvo įtraukti;

(1)Rusijos Federacijos ginkluota agresija prieš Ukrainą ir beprecedentis jos gamtinių dujų tiekimo valstybėms narėms sumažinimas kelia grėsmę Sąjungos ir jos valstybių narių energijos tiekimo saugumui. Be to, dujų tiekimo suginklinimas ir tai, kad Rusijos Federacija manipuliuoja rinkomis tyčia trikdydama dujų srautus, lėmė staigų energijos kainų pakilimą Sąjungoje ir ne tik sukėlė pavojų Sąjungos ekonomikai, bet ir smarkiai pakenkė energijos tiekimo saugumui. Apsisaugoti nuo Rusijos veiksmų ir taip sušvelninti dabartinės energetikos krizės poveikį galima sparčiai diegiant su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusius sprendinius. Atsinaujinančiųjų išteklių energija gali būti labai svarbi priemonė siekiant atsilaikyti prieš Rusijos naudojimąsi energija kaip ginklu – ji gali padėti didinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą ir mažinti rinkos nepastovumą bei energijos kainas;

Neigiamo poveikio pagrindinėms teisėms nebuvo nustatyta. Svarbiausias šios peržiūros tikslas – plėsti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, o tai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį, pagal kurį aukštas aplinkosaugos lygis ir aplinkos kokybės gerinimas turi būti integruotas į Sąjungos politiką ir užtikrintas pagal tvaraus vystymosi principus. Be to, siūlomame reglamente numatytomis supaprastintomis leidimų išdavimo procedūromis atsižvelgiama į poreikį apsaugoti teisėtus lūkesčius ir esamas investicijas, todėl jos nepakenks Pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnyje įtvirtintai teisei valdyti teisėtai įgytą nuosavybę ir ja naudotis. Šio reglamento nuostatos parengtos taip, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis visuomenės sveikatai ir teisiniams asmenų interesams.

(10)saulės energija – svarbus atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinis, kuriuo naudojantis būtų panaikinta Sąjungos priklausomybė nuo Rusijos iškastinio kuro ir kartu pereita prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Fotovoltines saulės energijos – vieno iš pigiausių turimų elektros energijos šaltinių – ir saulės šilumos energijos technologijas, kurios naudojamos šilumai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti mažomis šilumos vieneto sąnaudomis, galima įdiegti sparčiai, be to, jos duoda tiesioginės naudos piliečiams ir įmonėms. Atsižvelgiant į tai ir vadovaujantis ES saulės energetikos strategija, bus remiama atsparios pramoninės saulės energetikos vertės grandinės Sąjungoje plėtra, be kita ko, pasitelkiant 2022 m. pabaigoje veiklą pradėsiančiu Saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansą. Sparčiau ir tinkamiau vykdant leidimų įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo procedūras bus prisidedama prie Sąjungos švarios energijos technologijų gamybos pajėgumų plėtros. Esant dabartinėms aplinkybėms ir, visų pirma, smarkiai svyruojant energijos kainoms, būtina imtis skubių veiksmų, kad būtų gerokai pagreitintos leidimų išdavimo procedūros ir taip reikšmingai paspartintas saulės energijos įrangos įrengimo ant dirbtinių konstrukcijų tempas, nes ši įranga paprastai yra mažiau sudėtinga nei ant žemės diegiama įranga, todėl gali greitai prisidėti prie dabartinės energetikos krizės padarinių švelninimo, su sąlyga, kad užtikrinamas tinklo stabilumas, patikimumas ir sauga. Todėl šiai įrangai turėtų būti taikomos trumpesnės leidimų išdavimo procedūros, palyginti su kitiems atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektams taikomomis procedūromis;

(11)todėl šiame pasiūlyme nustatoma, kad ilgiausia leidimų įrengti saulės energijos įrangą ir toje pačioje vietoje – su ja susijusius energijos kaupimo ir prijungimo prie tinklo įrenginius ant kitiems nei saulės energijos gamyba tikslams sukurtų esamų ar būsimų dirbtinių konstrukcijų, išdavimo proceso trukmė – vienas mėnuo. Jame taip pat nustatoma konkreti šiems įrenginiams taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pagal Direktyvą 2011/92/ES atlikti poveikio aplinkai vertinimus, nes jie neturėtų kelti susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai. Investicijos į mažą decentralizuotą saulės energijos įrangą, taip tampant iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais, yra viena iš veiksmingiausių priemonių, galinčių padėti energijos vartotojams mažinti savo sąskaitas už energiją ir kainų svyravimo poveikį. Diegiant elektros energijos gamybos savo reikmėms įrangą, be kita ko, skirtą tokiems kolektyviniams pasigamintos energijos vartotojams, kaip vietos energetikos bendrijos, taip pat prisidedama prie bendro gamtinių dujų poreikio mažinimo, sistemos atsparumo didinimo ir Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimo. Tikėtina, kad įranga, kurios galia mažesnė nei 50 kW, neturės didelio neigiamo poveikio aplinkai ar tinklui ir nekels susirūpinimo dėl saugos. Be to, prijungimo prie tinklo taške didinti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojų mažos įrangos galios paprastai nereikia. Atsižvelgiant į tiesioginį teigiamą šio tipo įrangos poveikį vartotojams ir galimą ribotą jos poveikį aplinkai, taip pat siekiant paskatinti bei paspartinti šios įrangos diegimą ir trumpuoju laikotarpiu pasinaudoti jos teikiama nauda, tikslinga dar labiau supaprastinti jai taikomą leidimų išdavimo procesą, į atitinkamas leidimų išdavimo procedūras įtraukiant nebylaus administracinio pritarimo koncepciją;

(12)didžiules galimybes greitai padidinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą ir taip sumažinti dujų suvartojimą atveria esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizacija. Modernizacija suteikia galimybę toliau naudotis vietomis, turinčiomis didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, dėl to sumažėja poreikis skirti naujas atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektų įgyvendinimo vietas. Modernizuojant vėjo elektrinę ir joje įrengiant efektyvesnes turbinas esamus pajėgumus galima išlaikyti naudojant mažiau, didesnių ir efektyvesnių turbinų arba juos padidinti. Be to, modernizacijai yra palankus esamas prijungimas prie tinklo, tikėtinai didesnis visuomenės pritarimas ir žinios apie poveikį aplinkai;

(13)apskaičiuota, kad 2021–2025 m. pasibaigs įprastas 38 GW sausumos vėjo pajėgumų 20 metų eksploatavimo laikotarpis. Nutraukus šių pajėgumų eksploatavimą, užuot juos modernizavus, šiuo metu įdiegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumai labai sumažės, todėl padėtis energijos rinkoje taps dar sudėtingesnė. Norint Sąjungoje išlaikyti ir padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus, labai svarbu nedelsiant supaprastinti ir paspartinti leidimų atlikti modernizaciją išdavimo procesą. Šiuo tikslu siūlomame reglamente nustatomos papildomos priemonės;

(14)todėl tikslinga nustatyti priemones, kuriomis būtų dar labiau supaprastintas leidimų modernizuoti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo procesas. Visų pirma, leidimų modernizuoti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo procesui taikomas ilgiausias šešių mėnesių laikotarpis turėtų apimti visus atitinkamus poveikio aplinkai vertinimus. Be to, atliekant atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginio arba susijusios tinklo infrastruktūros, kuri yra būtina tam, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija būtų integruota į elektros energijos sistemą, modernizavimo projekto tikrinimą arba poveikio aplinkai vertinimą, turėtų būti tikrinamas tik galimas pakeitimo ar išplėtimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikis;

(15)siekiant skatinti modernizuoti esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius ir tai daryti greičiau, turėtų būti nedelsiant nustatyta supaprastinta prijungimo prie tinklo procedūra, taikoma tais atvejais, kai atlikus modernizaciją bendri pajėgumai, palyginti su pradiniu projektu, padidėja nedaug;

(16)modernizuojant saulės energijos įrangą, efektyvumą ir pajėgumą galima padidinti nedidinant užimamos erdvės. Taigi, jeigu atliekant modernizavimą naudojama erdvė nepadidinama ir toliau laikomasi nuo pat pradžių privalomų poveikio aplinkai švelninimo priemonių, modernizuotos įrangos poveikis aplinkai, palyginti su pirminės įrangos poveikiu, nepasikeičia;

(17)pagrindinė šildymo ir vėsinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius – aplinkos energiją, įskaitant nuotekų valymo įrenginiuose pagamintą energiją, ir geoterminę energiją – gamybos technologija yra šilumos siurbliai. Jie gali būti eksploatuojami ir naudojant atliekinę šilumą ir vėsumą. Sparčiai diegiant šilumos siurblius ir jiems aktyviai panaudojant nepakankamai naudojamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pvz., aplinkos bei geoterminę energiją ir atliekinę šilumą iš pramonės ir paslaugų sektorių, įskaitant duomenų centrus, galima gamtines dujas ir kitą iškastinį kurą naudojančius katilus pakeisti šildymo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius sprendimais ir kartu padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Taip bus greičiau mažinamas dujų naudojimas šilumai tiek pastatų, tiek pramonės sektoriams tiekti. Siekiant paspartinti šilumos siurblių įrengimą ir naudojimą, tikslinga nustatyti tikslines trumpesnes leidimų įrengti tokią įrangą išdavimo procedūras, įskaitant supaprastintą mažesnių šilumos siurblių prijungimo prie tinklo procedūrą, išskyrus atvejus, kai pagal nacionalinę teisę tokios procedūros nereikalaujama. Sudarius sąlygas greičiau ir paprasčiau įrengti šilumos siurblius, šildymo sektoriuje, kuriame sunaudojama beveik pusė Sąjungoje suvartojamos energijos, padidės atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, o tai padės užtikrinti tiekimo saugumą ir rasti išeitį iš sudėtingesnės rinkos padėties;

(18)ir toliau taikomos Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija) nuostatos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, visų pirma nuostatos dėl valstybių narių pareigos, susijusios su visuomenės dalyvavimu ir teise kreiptis į teismus;

(19)energetinio solidarumo principas – bendrasis Sąjungos teisės principas, taikomas visoms valstybėms narėms. Šiuo principu grindžiant siūlomas priemones, sudaromos sąlygos greitesnio atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektų įgyvendinimo rezultatus paskirstyti tarpvalstybiniu mastu. Šios priemonės skiriamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams visose valstybėse narėse ir apima platų projektų spektrą, įskaitant projektus, susijusius su esamomis konstrukcijomis, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų naujai įrengiama saulės energijos įranga ir esamų įrenginių modernizavimu. Sąjungos energijos rinkų integracija jau yra pasiekusi tokį lygį, kad, padidinus atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sprendinių diegimą vienoje valstybėje narėje, naudos, susijusios su tiekimo saugumu ir mažesnėmis kainomis, turėtų gauti ir kitos valstybės narės. Integruotos energijos rinkos turėtų padėti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją tarpvalstybiniu mastu tiekti ten, kur jos labiausiai reikia, ir užtikrinti, kad tokia pigiai pagaminta elektros energija būtų eksportuojama į valstybes nares, kuriose jos gamyba yra brangesnė. Be to, valstybėse narėse naujai įdiegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumai turės įtakos bendram dujų poreikio mažinimui visoje Sąjungoje;

(20)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 1 dalį, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali, vadovaudamasi valstybių narių solidarumu, priimti sprendimą dėl ekonominę padėtį atitinkančių priemonių, ypač jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje. Atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius ir Rusijos veiksmus nuo 2022 m. gegužės mėn., kyla didelė rizika, kad Rusijos dujų tiekimas bus visiškai sustabdytas, o kartu neturima aiškių perspektyvų dėl alternatyvų, todėl kyla didelis energijos tiekimo sutrikimo, tolesnio energijos kainų didėjimo ir su tuo susijusio spaudimo Sąjungos ekonomikai pavojus. Todėl reikia imtis papildomų skubių veiksmų;

(21)atsižvelgiant į energetikos krizės mastą, jos socialinio, ekonominio ir finansinio poveikio lygį ir poreikį kuo greičiau imtis veiksmų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja vienus metus, tačiau nustatoma peržiūros sąlyga, kad prireikus jo galiojimą būtų galima pratęsti;

(22)kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

(1)leidimų įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus išdavimo procesas – procesas:

(a)apimantis visų atitinkamų administracinių leidimų statyti, modernizuoti ir eksploatuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius, įskaitant šilumos siurblius, toje pačioje vietoje esančius energijos kaupimo įrenginius ir jiems prijungti prie tinklo būtinus įrenginius, išdavimą, taip pat apimantis prijungimo prie tinklo leidimų išdavimą bei poveikio aplinkai vertinimą, jei jo reikia, ir

(b)prasidedantis, kai atitinkama institucija patvirtina, kad gavo paraišką, bei pasibaigiantis, kai atitinkama institucija praneša apie galutinį sprendimą dėl procedūros rezultatų;