Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai - GALILEO programos padėties įvertinimas /* KOM/2006/0272 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.6.2006 KOM(2006) 272 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI GALILEO programos padėties įvertinimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI GALILEO programos padėties įvertinimas GALILEO – tai didžiausias pramoninis projektas, kada nors buvęs sukurtas Europos lygiu, pirmoji Europos masto viešojo ir privataus kapitalo partnerystė, pirmoji viešoji infrastruktūra, priklausanti Europos institucijoms. Trisdešimt palydovų, išdėstytų trijose skirtingose orbitų plokštumose, buvo sukurta siekiant optimaliai aprėpti visą žemę, – o to neleidžia padaryti dabartinių sistemų (GPS ir GLONASS) palydovų masyvai. Taigi GALILEO teiks naują pasaulinę viešąją paslaugą, pasižyminčią neprilygstamu vietos ir laiko nustatymo tikslumu visoje planetoje. Šiuo metu GPS sistema teikia visuomenei atvirą paslaugą penkių–dešimties metrų tikslumu, tuo tarpu visos GALILEO sistemos paslaugos bus teikiamos mažiau kaip su dviejų metrų tikslumo paklaida, o komercinės paslaugos tikslumo paklaida sieks netgi mažiau kaip vieną metrą. Penkių GALILEO paslaugų spektras[1] gali patenkinti visų galimų vartotojų poreikius bet kuriame pasaulio taške. GALILEO puikiai atitinka Lisabonos plėtros strategijos tikslus. Norint iliustruoti šį platų užmojį pakanka keleto skaičių. Su palydovine radijo navigacija susijusių prekių ir paslaugų pasaulinė rinka 2005 m. siekė 60 mlrd. eurų. Per pastaruosius penkerius metus jos metinė augimo norma nusistovėjo 25 %. Manoma, kad 2020 m. aptariamųjų rinkų, kuriose veiks 3 mlrd. imtuvų, pasaulinė metinė apyvarta sieks 300 mlrd. eurų. Tikimasi, kad vien Europos Sąjungoje bus sukurta 150 000 darbo vietų, daugiausia aukštosios technologijos sektoriuose, susijusiuose su moksliniais tyrimais, taikomąja veikla ir paslaugomis. 1. KOSMOSO IR ANTŽEMINĖS INFRASTRUKTŪROS SUKŪRIMAS 2005 m. gruodžio 28 d. iš Baikonuro kosmodromo buvo paleistas pirmasis eksperimentinis palydovas, GIOVE A. Jis sėkmingai perdavė signalus, leidusius užtikrinti 2000 m. ir 2003 m. vykusių Tarptautinių radijo ryšio konferencijų metu Europos palydovinės radijo navigacijos sistemai paskirtų dažnių naudojimą. Antrasis eksperimentinis palydovas, GIOVE B, turėtų būti paleistas 2006 m. pabaigoje. Jis nugabens į kosmosą kitą pažangios technologijos įrangą, pvz., atominį laikrodį, veikiantį naudojant pasyvųjį vandenilinį mazerį; tai bus pats tiksliausias kada nors į kosmosą paleistas atominis laikrodis. Ši labai aukštos technologijos įranga leis GALILEO sistemai daug tiksliau nei visoms kitoms šiuolaikinėms sistemoms nustatyti vietą ir laiką. Tuo pat metu 2004 m. gruodžio mėn. buvo pradėta suderinimo orbitoje etapo, kurio valdymas patikėtas Europos kosmoso agentūrai, pramoninė veikla. 2006 m. sausio 19 d. Berlyne pasirašyta su šiuo etapu, kurio išlaidos sieks 1 038 mln. eurų, susijusi sutartis. Šie nauji darbai prisideda prie tų, kurie jau pradėti arba pradėtini siekiant baigti GALILEO sistemos kūrimo etapą. Bendrąsias šio etapo išlaidas (apie 1 500 mln. eurų) įsipareigojo per pusę padengti Europos Sąjunga ir Europos kosmoso agentūra. Suderinimo orbitoje etapas, kurio išlaidas taip pat per pusę padengs Europos Sąjunga ir Europos kosmoso agentūra, prasidės 2008 m., įrengus pirmąsias kontrolės stotis ir paleidus keturis pirmuosius palydovus. 2. DERYBOS DĖL KONCESIJOS SUTARTIES Nuo pat GALILEO programos kūrimo pradžios Taryba pageidavo, kad šis projektas būtų viešojo ir privataus kapitalo partnerystės objektas. Todėl vėliau koncesija pasirodė būsianti geriausia išeitis, labiausiai tinkanti atsižvelgiant į programos specifiką. Jos esmė – privačiai institucijai maždaug dvidešimčiai metų suteikti išimtinę infrastruktūros eksploatavimo teisę; už tai ši institucija įsipareigoja apmokėti mažiausiai du trečdalius šios infrastruktūros kūrimo išlaidų. 2002 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentu[2] įsteigtos bendros įmonės „Galileo“ paskirtis – valdyti programos kūrimo etapą ir iki galo atlikti būsimo koncesininko atrankos procedūrą. Infrastruktūra liks viešoji nuosavybė, nes sistema priklausys Europos GNSS priežiūros institucijai (toliau – Priežiūros institucija), 2004 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentu[3] įkurtai Bendrijos agentūrai. Priežiūros institucija pasirašys koncesijos sutartį ir bus koncesiją suteikiančioji institucija. Pateikus konsoliduotą pasiūlymą, 2005 m. spalio 20–21 d. prasidėjo derybos su konsorciumu iš aštuonių partnerių (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales ir TeleOp) . Pasibaigus pirmajam derybų etapui, 2006 m. vasario 17 d. buvo sudarytas susitarimas dėl principų, kurių reikia laikytis tęsiant procedūrą. Procesas vyksta laikantis nuostatos, kad rizikos pasidalijimo ir kiti esminiai klausimai išnagrinėjami prieš juos įtraukiant į sutartį ir prieš prisiimant finansinius įsipareigojimus. Vadovaujantis viešojo ir privataus kapitalo partnerystės (VPKP) principais, derybos vyksta etapais, įvertinant, kuri šalis (privatus ar viešasis sektorius) yra geriau pasirengusi prisiimti kiekvieną iš nustatytų rizikos rūšių. Taip buvo apibrėžtos devynios rizikos grupės: išlaidų viršijimas, įgyvendinimas, rezultatai, koncepcija, pajamos ir rinkos, plėtojimas, projekto rizikos valdymas, kompensacija sutarties nutraukimo atveju, refinansavimas. Derybomis jau daug pasiekta septyniose iš devynių nustatytų sričių. Požiūrių skirtumai išlieka daugiausiai dėl rizikos, susijusios su sistemos koncepcija bei su komercinėmis pajamomis ir rinkų plėtra, pasidalijimo. Iki 2006 m. pabaigos bus nustatytos numatomos pajamos ir išlaidos bei viešojo sektoriaus įnašas. Be to, bus sudarytas finansavimo planas ir parengtos pagrindinės sutarties sąlygos. Vėliau bus patvirtintas padėties įvertinimas (atlikus išsamų tyrimą, vadinamąjį „due diligence“), taip pat patvirtinta sutartis ir finansavimo planas. Galiausiai 2007 m. birželio–gruodžio mėn. bus visiškai susitarta dėl finansavimo ir pasirašyta koncesijos sutartis. Pagrindiniai derybų rezultatai bus žinomi jau 2006 m. pabaigoje. Komisija pateiks Tarybai ir Europos Parlamentui santrauką, atskleisiančią, kaip privatus ir viešasis sektorius pasidalija riziką bei kaip abu sektoriai pasiskirsto pagrindines teises ir pareigas. Prieš Priežiūros institucijai pasirašant koncesijos sutartį Tarybai ir Europos Parlamentui bus pateiktos Komisijos parengtos išvados. 3. PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS VEIKLOS PRADŽIA Priežiūros institucijos funkcija – užtikrinti su Europos GNSS programomis susijusių viešųjų interesų valdymą ir būti jų reguliavimo institucija. Ypač svarbu tai, kad ji suteikia koncesiją koncesininkui, įpareigojamam įgyvendinti programos parengimo darbui ir veikimo etapus bei tuo tikslu sudaro koncesijos sutartį. 2005 m. Priežiūros institucijos administracijos valdyba paskyrė direktorių ir priėmė sprendimus, susijusius su darbo planu, organizacine struktūra ir finansiniais Priežiūros institucijos aspektais. Priežiūros institucijos vidaus organizacija atspindi jos pagrindinius uždavinius. Ją sudaro penki skyriai, atitinkamai pavadinti „Koncesija“, „Technika“, „Saugumas“, „Rinkos plėtra“ ir „Valdymas“. Priežiūros institucija faktiškai pradės veikti apie 2006 m. vidurį, kai dvidešimt šiuo metu į darbą priimamų asmenų bus užėmę savo postus ir kai bus sukurta pagrindinė administracijos infrastruktūra. Kol bus priimtas sprendimas dėl būstinės vietos, jos laikinoji būstinė bus Briuselyje. Kelios valstybės narės jau pareiškė, kad yra pasirengusios ją priimti. Priežiūros institucija turi pasirašyti koncesijos sutartį, todėl labai svarbu, kad ateinančiais mėnesiais ji dalyvautų bendros įmonės „Galileo“ darbe, ypač derybose dėl koncesijos sutarties. Programoje taip pat numatytas sistemos techninis tobulinimas, įskaitant dažnių ir sertifikavimo, EGNOS programos integravimo į GALILEO (žr. 6 punktą), saugumo, rinkos plėtros ir veiklos pagal Šeštąją mokslinių tyrimų pagrindų programą sritis. 4. BENDROS ĮMONĖS „GALILEO“ VEIKLOS PERDAVIMAS PRIEŽIŪROS INSTITUCIJAI Pradėjus veikti Priežiūros institucijai, bendros įmonės „Galileo“ po 2006 m. pabaigos toliau tęsiama veikla be reikalo brangiai kainuotų, todėl per 2006 metus Priežiūros institucija galės laipsniškai perimti (o vėliau ir baigti) visą veiklą, kurią dabar vykdo bendra įmonė. Tačiau svarbu, kad Priežiūros institucija perimtų kuo daugiau patirties ir žinių, kurių įgijo bendra įmonė „Galileo“, todėl numatoma, kad šios dvi institucijos tam tikrą laiką, reikalingą patirčiai ir žinioms perimti, dirbs kartu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes pagrįstai atrodytų, kad bendra įmonė turi veikti iki 2006 m. gruodžio 31 d. Todėl Komisija pradėjo reikalingas procedūras, kad 2006 m. gruodžio 31 d. bendra įmonė „Galileo“ būtų uždaryta ir kad iki tos dienos visą bendros įmonės „Galileo“ veiklą būtų galima perduoti Priežiūros institucijai. Bendros įmonės „Galileo“ biudžeto pasiūlymas 2006 metams apims visus metus; papildomi įnašai nenumatomi, nes bendra įmonė „Galileo“ jau turi savo veiklai tęsti reikalingas lėšas. Bendrai įmonei „Galileo“ siūlomame biudžete atsispindi laipsniškas jos personalo mažinimas 2006 metais, per kuriuos pagrindinė užduotis yra baigti derybas dėl koncesijos sutarties kitą jos veiklos dalį kuo greičiau perimant Priežiūros institucijai. Savo ruožtu Priežiūros institucija, padariusi pakeitimų savo biudžete, siekdama įvykdyti visas numatytas užduotis, įskaitant užduotis, susijusias su bendros įmonės „Galileo“ veiklos perėmimu, nuo 2006 m. galėtų priimti naujų darbuotojų. 5. GALILEO NAUDOJIMAS GALILEO – tai nuostabi Europos praktinės patirties perdavimo ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos priemonė. Beveik dešimt metų Europos mokslininkai ir pramonininkai rengė šį projektą, garantuosiantį Europos Sąjungai nepriklausomybę viename iš svarbiausių sektorių. Moksliniai tyrimai nukreipti ne tik į techniką, kurią reikia įdiegti, kad veiktų sistema. Jie koncentruojami ir į vartotojų sektorių, t. y. į GALILEO taikymą kasdieniame gyvenime, siekiant patenkinti plačiosios visuomenės lūkesčius ir pačių įvairiausių vartotojų poreikius. Taigi darbai daugiausia susiję su palydovinės radijo navigacijos naudojimu transporto ir telekomunikacijų srityse, imtuvų eksploatavimu, pagal tarptautinį bendradarbiavimą vykdytina veikla. Taip pat siekiama papildyti sistemos užduočių analizę, skirtą veiklai, susijusiai su geodezija, laiko organizavimu, paieškos ir gelbėjimo paslauga ir t. t. Paskutinis kvietimas teikti paraiškas dėl atliktinų darbų už 10 mln. eurų leis aprėpti kai kurias labai perspektyvias taikymo sritis, tokias kaip pranešimų apie pavojų perdavimas, gyvūnų vežimas, pavojingų medžiagų gabenimas ir t. t. Dabar Priežiūros institucija kartu su Komisijos skyriais numato darbus, kurie bus atlikti vykdant Septintąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą. Šie darbai iš esmės bus susiję su būsima palydovinės radijo navigacijos technologijų plėtra ir besikeičiančiais vartotojų poreikiais. 6. SISTEMOS EGNOS EKSPLOATAVIMAS EGNOS ( European Geostationary Navigation Overlay Service – Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema) sistema trimis geostacionariais palydovais kaupia ir tikslina informaciją, siunčiamą signalais iš amerikiečių GPS sistemos ir rusų GLONASS sistemos palydovų. Ši sistema visiems palydovinės radijo navigacijos vartotojams teikia labai kokybišką navigacijos bei vietos nustatymo paslaugą 1–2 metrų tikslumu; tai kokybiškesnė paslauga už tą, kurią iki šiol buvo galima gauti Europoje naudojantis vien tik GPS sistema, ir artima tai, kurią ateityje teiks GALILEO, ypač perduodant integraliuosius pranešimus. Tačiau ji priklauso nuo GPS sistemos. EGNOS tobulinimas pagrįstas Europos bendrijos, Europos kosmoso agentūros ir Eurokontrolės sudarytu trišaliu susitarimu. EGNOS sistema įtraukta į atrinktus europinių tinklų projektus. Todėl Europos bendrija įrašė 143 mln. eurų į europiniams tinklams skirtą biudžeto eilutę. Prie programos finansiškai taip pat prisidėjo Europos kosmoso agentūra, valstybės tarnybos ir civilinės aviacijos sektoriuje aktyviai dalyvaujančios įmonės. EGNOS sistema, GALILEO sistemos pirmtakė, leido Europos Sąjungai padidinti techninį pajėgumą ir sukaupti praktinę patirtį pažangioje palydovinės radijo navigacijos srityje. Ji padidina paprastos GPS sistemos vertę leisdama tiksliau nustatyti vietą, sudarydama galimybes tam tikrose vietose geriau priimti signalus ir suteikdama vartotojams informaciją apie sistemos patikimumą. 2005 m. buvo baigta kurti infrastruktūra ir EGNOS sėkmingai išlaikė pirmąjį atviros paslaugos tinkamumo patikrinimą. EGNOS sistemos imtuvai jau pasirodė rinkoje, ir konstatuojama, kad vis daugiau naudojamasi „atvirais“ signalais, šios sistemos teikiamais statybos, tiksliojo ūkininkavimo, kadastro ar viešojo transporto srauto valdymo sektoriuose. Taikant tiksliojo ūkininkavimo metodą, pvz., lauke, priklausomai nuo tikslios traktoriaus buvimo vietos, automatiškai reguliuojamas trąšų išbarstymas. Taigi dauguma šiuo metu pasaulyje parduodamų GPS imtuvų turi EGNOS funkciją ir jos amerikietiškąjį atitikmenį – WAAS sistemos funkciją. Be to, 2006 m. bus atlikti darbai, kuriais siekiama sertifikuoti sistemos pritaikymą tiesiogiai su žmonių gyvybėmis susijusiose srityse, pvz., civilinės aviacijos srityje. Vienas EGNOS sistemos privalumų kaip tik ir yra tokios rūšies paslaugų teikimas; viena GPS, neturinti integralumo funkcijos, leidžiančios kiekvienam vartotojui per labai trumpą laiką būti įspėtam, jei sutrinka koks nors sistemos elementas, to padaryti negali. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos nurodyti reikalavimai šiuo atžvilgiu turėtų būti visiškai patenkinti. Daugelis oro vežėjų ir kai kurie aviacijos sektoriaus gamintojai jau numato įdiegti EGNOS imtuvus savo orlaiviuose. Toliau bus atliekami geležinkelio ir jūrų taikmenų sertifikavimo darbai. Primintina, kad Europos palydovinės radijo navigacijos sistemų sertifikavimo operacijos priklauso Priežiūros institucijos kompetencijai. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1321/2004 3 straipsnyje nustatyta, kad Priežiūros institucija „yra viso materialaus ir nematerialaus EGNOS turto, kuriam taikomas susitarimas su EGNOS investuotojais dėl visos EGNOS įrangos ir įrengimų ar jų dalies nuosavybės iš EKA perdavimo nuostatų ir sąlygų, savininkė“. Dėl šio susitarimo tarp suinteresuotųjų šalių darbo grupėje, kurios sekretoriato funkcijas atlieka bendra įmonė „Galileo“, vyko diskusijos. Buvo parengtas susitarimo projektas. Kai suinteresuotosios šalys bus pasirašiusios šį susitarimą, Priežiūros institucija galės įtraukti EGNOS į GALILEO koncesijos sutartį; tai leis visiškai sujungti abi sistemas. Bendrijos biudžete Komisija planuoja GALILEO ir EGNOS programas sujungti į vieną biudžeto eilutę – tiek dabartiniams, tiek būsimiems programų etapams. Tačiau primintina, kad EGNOS ir GALILEO programos techniniu požiūriu yra visiškai skirtingos, pvz., abiejų sistemų palydovų masyvai yra skirtingose orbitų plokštumose ir niekaip negali vieni kitų pakeisti. 7. PRIEIGOS PRIE VIEŠOSIOS REGULIUOJAMOS PASLAUGOS (PRS) POLITIKOS SUKŪRIMAS Viena iš penkių GALILEO teikiamų paslaugų, viešoji reguliuojama paslauga (vadinamoji Public Regulated Service , arba PRS) yra skirta viešųjų institucijų poreikiams. Ši įslaptinta, trukdymams ir trikdžiams atspari programa ypač gerai pritaikyta užduotims, kurios turi būti vykdomos nepertraukiamai, pvz., civilinės apsaugos ar nacionalinio saugumo, muitinės ar policijos priežiūros, jūrų ar sausumos sienų stebėjimo, kovos su neteisėtu eksportu ir nelegalia imigracija srityse. Prieiga prie PRS paslaugos kontroliuojama saugumo sumetimais. Vartotojų kontrolė vykdoma techniniais būdais, pvz., taikant kriptologines, procedūrines priemones, suteikiant saugumo akreditacijas, arba teisiniais būdais, laikantis Tarybos bendruosiuose veiksmuose[4] nustatytų instrukcijų. Be to, PRS paslauga gali naudotis įvairios vartotojų grupės, kurių poreikiai, elgesys ir pasitikėjimo lygis yra skirtingi. Kuriant prieigos prie PRS paslaugos politiką turi būti atsižvelgta į visus šiuos veiksnius. Ši politika buvo pradėta kurti GALILEO saugumo tarybos (GSB) atliekamų darbų kontekste. Buvo nustatyti prieigos prie PRS paslaugos politikos tikslai ir apibrėžti jos įgyvendinimo etapai. Parengiamieji, techninio pobūdžio darbai bus tęsiami toliau, siekiant leisti valstybėms narėms, norinčioms turėti galimybę naudotis PRS paslauga, viena vertus, apibrėžti savo nacionalinius poreikius, susijusius su šia paslauga, kita vertus – paskirti instituciją, atsakingą už nacionalinių vartotojų valdymą. Ši institucija palaikys ryšį su Priežiūros institucija. Priežiūros institucija parengs šiuos dokumentus : „PRS paslaugos valdymo taisyklių taikymo valstybėse narėse rekomendacijos“, „Bendrosios minimalios naudojimosi PRS paslauga ir jos valdymo taisyklės“, „Reikalavimai PRS imtuvams ir jų gamybos instrukcijos“. Šie dokumentai galės būti pakeisti atsižvelgus į valstybių narių pareikštus nacionalinius poreikius. Pasibaigus šiam pirmajam etapui, iki 2006 m. pabaigos Komisija pateiks Tarybai prieigos prie PRS paslaugos politikos įgyvendinimo planą, kuriame bus apibrėžti techniniai ir sprendimų priėmimo mechanizmai, laiku pritaikytini tam, kad nuo 2010 m. pabaigos būtų galima naudotis PRS paslauga. 8. PALYDOVINĖS RADIJO NAVIGACIJOS SKATINIMAS BENDRIJOS TEISĖS AKTAIS Į daugelį Bendrijos tekstų jau įtrauktas palydovinės radijo navigacijos naudojimas įvairiuose sektoriuose siekiant prisidėti prie to, kad būtų užtikrintas šios naujos technologijos ekonominis gyvybingumas. - 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą[5]. - 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2244/2003, nustatantis išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos[6]. - 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje[7]. - 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas [8] . - 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose[9]. - 2003 m. liepos 25 d. Komisijos rekomendacija dėl skambinančio asmens vietos nustatymo informacijos apdorojimo elektroninio ryšio tinkluose teikiant pagalbos skambučio paslaugas (E112)[10]. Palydovinę radijo navigaciją gali būti naudinga pasitelkti kaip bazinę priemonę. Ateityje ja būtų galima naudotis kovos su sukčiavimu, civilinės gynybos, teisminės priežiūros, kelių eismo saugumo srityse. Be to, ši technologija bus rekomenduojama už geležinkelių, jūrų ir oro sektorius atsakingoms institucijoms. Bus atlikti ir specialūs branduolinio sektoriaus tyrimai, aprėpsiantys įvairius klausimus: nuo skiliųjų medžiagų vežimo iki atliekų tvarkymo. Siekiant išnagrinėti su palydovine radijo navigacija susijusius poreikius (ir tuo remiantis nustatyti Bendrijos politikos kryptis) bei palengvinti keitimąsi informacija apie sistemos techninius pokyčius, artimiausiu metu Komisijoje bus sudaryta darbo grupė. Be to, 2006 m. pabaigoje Komisija pateiks žaliąją knygą, skirtą GALILEO pritaikymui. 9. PROGRAMOS FINANSAVIMAS 2004 m. liepos 14 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlė reglamentą dėl GALILEO programos parengimo darbui ir veikimo etapų finansavimo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu. Šiame pasiūlyme GALILEO programai suteikiama konkreti teisinė forma, kuri atitinka būsimą Europos kosmoso programą ir leidžia daug lengviau įvykdyti keliamus reikalavimus neeikvojant papildomų lėšų. 2005 m. balandžio 21 d., laikydamasi pagrindinės dalinės krypties, Taryba priėmė pasiūlymą dėl aptariamojo teisės akto, išskyrus biudžeto dalį. Pagrindinis Tarybos padarytas pakeitimas buvo susijęs su EGNOS įtraukimu į reglamentą, kurį Komisija gali priimti. Parlamentas 2005 m. rugsėjo 5 d. plenarinės sesijos metu taip pat patvirtino savo pritarimą pasiūlymui. Tarybos ir Parlamento pozicijos yra labai artimos, ir Komisija gali su jomis sutikti. Tekstas galės būti galutinai patvirtintas tik tada, kad bus tiksliai žinomos pagrindinės koncesijos sutarties sąlygos. 2004 m. liepos 14 d. Komisijos pasiūlyme buvo minima, kad Europos bendrija prisidės prie finansavimo 1 mlrd. eurų. 2006 m. gegužės mėn. šis pasiūlymas buvo pateiktas iš dalies pakeistas. Tikslios sumos, kurios galiausiai turės būti nustatytos visam koncesijos laikotarpiui, priklausys nuo rizikos ir finansinių išlaidų pasidalijimo, kuris ir yra koncesijos sutarties objektas, taip pat nuo priemonių, kurios bus apibrėžtos rizikai prisiimti. Pastaruoju klausimu Komisija, padedama Europos investicijų banko, šiuo metu rengia pasiūlymus. 10. TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS Tarptautinis bendradarbiavimas yra pagrindinė GALILEO programos, kurios trisdešimties palydovų masyvas turi pasaulinę paskirtį, dalis. 2003 m. spalio 30 d. buvo pasirašytas bendradarbiavimo susitarimas su Kinija, o 2004 m. liepos 13 d. – su Izraeliu. 2005 m. birželio 3 d. buvo parafuotas toks pat susitarimas su Ukraina, 2005 m. rugsėjo 7 d. – su Indija, 2005 m. lapkričio 8 d. – su Maroku ir 2006 m. sausio 12 d. – su Pietų Korėja. Kiti susitarimai rengiami su Norvegija ir Argentina remiantis 2005 m. liepos 18 d. Tarybos patvirtintais įgaliojimais. Tariamasi su Šveicarija, Kanada, Australija, Saudo Arabija ir Brazilija. Rusija neseniai dar kartą patvirtino savo siekį tęsti diskusijas su Europos Sąjunga. 2004 m. birželio 26 d. pasirašytu susitarimu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasiektas visiškas Europos ir Amerikos sistemų suderinamumas. Ypatingas dėmesys atliekant darbus pagal šį susitarimą dabar skiriamas signalų optimizacijai. Siekiama kuo geresnių rezultatų aptarnaujant abiejų sistemų (GALILEO ir GPS) vartotojus. Ateityje svarbu apibrėžti bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis sritį ir būdus būsimuosiuose programos GALILEO etapuose, įskaitant bendradarbiavimą institucijų lygiu ir atsižvelgiant į įsipareigojimus, susijusius su intelektine nuosavybe ir su dvejopo naudojimo technologijų apsauga. Iki 2006 m. pabaigos Komisija pateiks Tarybai įgaliojimus, kad jai būtų leista pradėti derybas su suinteresuotosiomis trečiosiomis šalimis. 1 PRIEDAS PROGRAMOS ETAPAI GALILEO programą sudaro trys etapai. 1. Kūrimo ir suderinimo etapas. 2. Tai mokslinių tyrimų etapas, į kurį įeina palydovų ir sistemos antžeminių sudedamųjų dalių kūrimas, taip pat suderinimas orbitoje. Šis etapas truks iki 2009 m. pradžios. Bendrosios šio etapo išlaidos, kurias per pusę dengia Europos Sąjunga ir Europos kosmoso agentūra, sieks 1 500 mln. eurų. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. šį etapą valdo bendra įmonė „Galileo“. Nuo 2007 m. sausio 1 d. bendros įmonės „Galileo“ veiklą perims ir iki etapo pabaigos vykdys Europos GNSS priežiūros institucija. 3. Parengimo darbui etapas. 4. Į šį etapą įeina masyvo palydovų gamyba ir paleidimas, taip pat sistemos antžeminės sudedamosios dalies sukūrimas. Šis etapas truks nuo 2009 iki 2010 m. 5. Veikimo etapas. 6. Jis apims laikotarpį, kai sistema bus eksploatuojama, ypač komerciniu požiūriu. Šis etapas tikriausiai prasidės 2010 m. pabaigoje. Dėl parengimo darbui ir veikimo etapų maždaug dvidešimčiai metų bus sudaryta koncesijos sutartis. Priežiūros institucija bus koncesiją suteikianti institucija. 2 PRIEDAS PROGRAMOS KONSOLIDUOTASIS PLANAS - 2006 m. lapkričio–gruodžio mėn.: derybų dėl koncesijos sutarties pabaiga. - 2006 m. gruodžio mėn.: pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai apie derybų dėl koncesijos sutarties rezultatus. - 2007 metai: koncesijos sutarties sudarymas ir pasirašymas. - 2006 m. vidurys: oficialus Priežiūros institucijos pranešimas apie visišką EGNOS pasirengimą teikti atvirą paslaugą. - 2006 metai: laipsniškas bendros įmonės „Galileo“ veiklos perdavimas Priežiūros institucijai. - 2006 m. ruduo: antrojo eksperimentinio palydovo paleidimas. - 2006 m. ruduo: mandatų, leidžiančių Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis siekiant apibrėžti jų dalyvavimo tolesniuose programos etapuose būdus, pateikimas Tarybai. - 2006 m. pabaiga–2007 m. pradžia: žaliosios knygos, skirtos GALILEO pritaikymui, pateikimas Europos Parlamentui ir Tarybai. - 2008–2010 m.: trisdešimties palydovų, sudarančių visą palydovų masyvą, paleidimas, antžeminių stočių statybos pabaiga bei sistemos eksploatacijos ir jos programų naudojimo pradžia. [1] Atviroji paslauga, komercinė paslauga, žmonių gyvybės apsaugos paslauga, paieškos ir gelbėjimo paslauga ir viešoji reguliuojama paslauga (PRS). [2] OL L 138, 2002 5 21, p. 1. Bendros įmonės narės įkūrėjos yra Europos bendrija ir Europos kosmoso agentūra. Bendros įmonės organai yra administracinė valdyba, vykdomasis komitetas ir direktorius. Stebėtojų komitetas, į kurį įeina po vieną atstovą iš kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės ir vienas Komisijos atstovas, vykdo bendros įmonės politinę kontrolę. [3] OL L 246, 2004 7 20, p. 1. Priežiūros institucijos organai yra administracinė valdyba ir vykdomasis direktorius. Į administracinę valdybą įeina po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir vienas Komisijos paskirtas atstovas. [4] 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2004/552/BUSP dėl Europos palydovinės radijo navigacinės sistemos, turinčios įtakos Europos Sąjungos saugumui, veikimo aspektų. [5] OL L 208, 2002 8 5, p. 10. [6] OL L 333, 2003 12 20, p. 17. [7] OL L 166, 2004 4 30, p. 124. [8] OL L 3, 2005 1 5, p. 1. [9] OL L 255, 2005 9 30, p. 152. [10] OL L 189, 2003 6 29, p. 49.