P9_TA(2020)0204

Visapusiška Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politika. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (2020/2686(RSP))

(2021/C 371/12)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800),

— atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. liepos 24 d. priimtą Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį, kurį sudaro politinis komunikatas „Siekiant geresnio ES kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu sistemos įgyvendinimo“ (COM(2019)0360), ataskaita dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo (vadinamoji post mortem apžvalga) (COM(2019)0373), ataskaita dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimo (viršnacionalinės rizikos vertinimo ataskaita) (COM(2019)0370) ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (SWD(2019)0650) ir ataskaita dėl valstybių narių nacionalinių centralizuotų automatizuotų mechanizmų (centrinių registrų arba centrinių elektroninių duomenų paieškos sistemų), susijusių su banko sąskaitomis, sąveikos (COM(2019)0372),

— atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą) (1), su pakeitimais, padarytais 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva) (2),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/2175, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, ir Reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas (3),

— atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1153, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2000/642/TVR (4), 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (5) ir į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (6),

— atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (7) ir į 2020 m. birželio 2 d. Komisijos pateiktą šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą „Turto susigrąžinimas ir konfiskavimas: užtikrinti, kad nusikaltimai neapsimokėtų“ (COM(2020)0217),

— atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) (8),

— atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (9),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strateginių prioritetų,

— atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl finansų tyrimų stiprinimo siekiant kovoti su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu,

— atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 24 d. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl vykdant prudencinę priežiūrą prižiūrimiems subjektams teikiamų pranešimų dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos,

— atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (10),

— atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (11),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties (12),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (13),

— atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų gaires dėl naujos didelės rizikos trečiųjų valstybių ES vertinimo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos kūrimo,

— atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 22 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 (SWD(2018)0362),

— atsižvelgdamas į keturis Komisijos priimtus deleguotuosius reglamentus – Reglamentą (ES) 2016/1675 (14), Reglamentą (ES) 2018/105 (15), Reglamentą (ES) 2018/212 (16) ir Reglamentą (ES) 2018/1467 (17), – kuriais, nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849,

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būtinybės skubos tvarka ES lygmeniu sudaryti trečiųjų šalių juodąjį sąrašą pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą (18),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (19),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (20),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

A. kadangi, Komisijos duomenimis, apie 1 proc. Sąjungos metinio bendrojo vidaus produkto, arba 160 mlrd. EUR, yra susiję su įtartina finansine veikla (21), pavyzdžiui, su korupcija siejamu pinigų plovimu, prekyba ginklais ir žmonėmis, neteisėta prekyba narkotikais, mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, teroristų finansavimu ir kita neteisėta veikla, kuri daro neigiamą poveikį kasdieniam ES piliečių gyvenimui;

B. kadangi, Europolo duomenimis, 2010–2014 m. laikotarpiu buvo laikinai konfiskuota arba įšaldyta 2,2 proc. apytikrių pajamų iš nusikaltimų ir ES lygmeniu konfiskuota tik 1,1 proc. nusikalstamu būdu gauto pelno, o tai reiškia, kad 98,9 proc. apskaičiuotojo nusikalstamu būdu gauto pelno nebuvo konfiskuota ir liko nusikaltėlių žinioje (22);

C. kadangi Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema buvo sustiprinta 2015 m. gegužės mėn. priėmus Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir 2018 m. balandžio mėn. priėmus Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir jas atitinkamai iki 2017 m. birželio mėn. ir 2020 m. sausio mėn. perkėlus į valstybių narių nacionalinės teisės aktus, taip pat kitais susijusiais teisės aktais ir priemonėmis; kadangi Trečioji kovos su pinigų plovimu direktyva ne visada buvo tinkamai įgyvendinama valstybėse narėse, tačiau Komisija nepradėjo jokių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; kadangi Komisija prieš daugumą valstybių narių pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl to, kad jos tinkamai neperkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos į nacionalinę teisę, ir prieš didžiąją dalį valstybių narių pradėjo procedūras dėl to, kad jos nepranešė apie Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktus arba pranešė tik apie dalį Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktų (23);

D. kadangi 2019 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė plataus užmojo rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, kurioje padaryta išvada, kad reikia iš esmės pakeisti galiojančias ES kovos su pinigų plovimu taisykles;

E. kadangi 2020 m. gegužės 7 d. Komisija priėmė visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų planą (24), kuris grindžiamas šešiais ramsčiais;

F. kadangi tą pačią dieną buvo paskelbta naujoji metodika, grindžiama ne tik išorės informacijos šaltiniais, kurios paskirtis – padėti nustatyti didelės rizikos trečiąsias valstybes, kurių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu režimams būdingi strateginiai trūkumai; kadangi, laikantis Ketvirtojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje ir Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytų įpareigojimų, šalims, kurios pagal šią metodiką bus pripažintos didelės rizikos trečiosiomis valstybėmis, bus taikomos griežtesnės deramo klientų tikrinimo priemonės;

G. kadangi kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisinė, institucinė ir reguliavimo sistema visoje ES yra suskaidyta, taigi tarpvalstybines paslaugas teikiantys subjektai susiduria su papildomomis išlaidomis ir našta, įmonės skatinamos registruotis tose jurisdikcijose, kuriose taikomos palankesnės taisyklės, o asmenys, organizacijos ir jų finansų tarpininkai gali vykdyti neteisėtą veiklą ten, kur, jų nuomone, vykdoma švelnesnė ir (arba) atlaidesnė priežiūra ir ne taip griežtai užtikrinamas reikalavimų vykdymas; kadangi dėl dabartinės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemos valstybėse narėse skirtingai aiškinama ir taikoma Kovos su pinigų plovimu direktyva;

H. kadangi per pastaruosius kelerius metus buvo atskleista nemažai informacijos apie pinigų plovimą ir teroristų finansavimą, įskaitant atvejus, nurodytus Komisijos ataskaitoje dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo, skandalą „Cum Ex“ dėl dividendų arbitražo ir dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistus faktus, tačiau ne tik juos; kadangi reguliariai skelbiama papildoma atskleista informacija, kuri dažnai būna susijusi su netinkamu ES lėšų naudojimu ir korupcijos atvejais valstybėse narėse; kadangi iš to matyti, kad ES pirmiausia turi toliau kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ir atnaujinti savo kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemą;

I. kadangi 2019 m. Europos investicijų banko (EIB) Vidaus audito tarnyba atliko banko kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos įgyvendinimo auditą, kuris iš esmės apėmė laikotarpį nuo 2017 m. ir iš kurio išvadų matyti, kad esama didelių spragų, iš dalies susijusių su nepakankamai pritaikyta sistema; kadangi EIB parengė planą, kaip iki 2020 m. liepos mėn. panaikinti visas nustatytas spragas;

J. kadangi 2020 m. gegužės mėn. Finansinių veiksmų darbo grupė (angl. FATF) įspėjo (25), kad, daugėjant tokių su COVID-19 susijusių nusikaltimų kaip sukčiavimas, kibernetiniai nusikaltimai ir netinkamas valstybės lėšų bei tarptautinės finansinės paramos nukreipimas ir naudojimas, neteisėtą veiklą vykdantiems subjektams atsiranda naujų pajamų šaltinių; kadangi Europolas taip pat įspėjo apie tai, kaip nusikaltėliai greitai naudojasi galimybėmis, siekdami pasinaudoti šia krize: jie pritaiko savo veikimo būdus ir plėtoja naujų rūšių nusikalstamą veiklą, visų pirma vykdo kibernetinius nusikaltimus, sukčiauja, klastoja ir vykdo organizuotus turtinius nusikaltimus (26); kadangi Europos bankininkystės institucija (EBI) paskelbė konkrečias rekomendacijas kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kaip dirbti su įpareigotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ir mažinti konkrečią dėl COVID-19 protrūkio atsiradusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką, ir pritaikyti jų priežiūros priemones (27);

K. kadangi, remiantis Teisingumo mokesčių srityje tinklo (angl. Tax Justice Network) nustatytu finansinio slaptumo rodikliu, iš dešimties pasaulyje palankiausių mokesčių rojaus šalių dvi šalys yra ES valstybės narės, viena šalis yra Europos valstybė ir dvi teritorijos yra buvusios ES valstybės narės užjūrio teritorijos; kadangi todėl kovoti su pinigų plovimu ir korupcija turi būti pradedama Europos Sąjungoje;

L. kadangi pagal 2020 m. finansinio slaptumo rodiklį 49 proc. viso pasaulio finansinio slaptumo siejama su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO) priklausančiomis šalimis;

M. kadangi neteisingas prekybos sąskaitų faktūrų išrašymas naudojamas siekiant išvengti mokesčių ir (arba) muitų, plauti pajamas iš nusikalstamos veiklos, apeiti valiutos kontrolę ir perkelti pelną į užsienį; kadangi 10 metų laikotarpiu nuo 2008 iki 2017 m., 135 besivystančioms šalims ir 36 išsivysčiusios ekonomikos šalims vykdant prekybą, dėl neteisingo sąskaitų faktūrų išrašymo susidaręs vertės skirtumas siekė 8,7 trln. USD (28);

ES veiksmų planas ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema

1. palankiai vertina 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano, kuriuo sudaromos sąlygos toliau gerinti padėtį, visų pirma galiojančių teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo srityse; ragina Sąjungą kuo skubiau daryti pažangą įgyvendinant visus šešis šio veiksmų plano ramsčius;

2. palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti bendrą kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių sąvadą, be kita ko, atitinkamas Kovos su pinigų plovimu direktyvos nuostatas įtraukiant į reglamentą, kad būtų užtikrinamos labiau suderintos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklės; siūlo Komisijai apsvarstyti galimybę į šį reglamentą įtraukti tokias sritis kaip tikrųjų savininkų tapatybės nustatymas, įpareigotųjų subjektų ir jų pareigų teikti ataskaitas sąrašas, deramo klientų tikrinimo reikalavimai, įskaitant reikalavimus, susijusius su politikoje dalyvaujančiais asmenimis, nuostatos dėl tikrųjų savininkų registrų ir centralizuotų mokėjimo sąskaitų ir banko sąskaitų mechanizmų, kompetentingų institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) tarpusavio bendradarbiavimo sistema, finansų ir ne finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūros ir asmenų, pranešančių apie įtarimus pinigų plovimu arba teroristų finansavimu, apsaugos standartai; mano, kad gali reikėti priimti papildomus techninius standartus, tačiau laikosi nuomonės, kad esminės derinimo priemonės turėtų būti nustatytos reglamente, kad šioje itin opioje srityje būtų užtikrinamas tinkamas Parlamento ir Tarybos, kaip teisės aktų leidėjų, vaidmuo;

3. palankiai vertina Komisijos ketinimą per kitus dvylika mėnesių pristatyti naują ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu institucinę struktūrą, grindžiamą ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija ir ES FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmu; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę ES veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą sukurti kaip vieną ES FŽP; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija būtų atsakinga už finansų ir ne finansų sektoriaus įpareigotuosius subjektus ir kad jai būtų suteikti įgaliojimai tiesiogiai prižiūrėti tam tikrus įpareigotuosius subjektus, atsižvelgiant į jų dydį ar keliamą riziką, taip pat prižiūrėti, kaip nacionalinės priežiūros institucijos taiko ES taisykles; ragina aiškiai atskirti atitinkamus ES ir nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus, taip pat nustatyti aiškias sąlygas, kuriomis ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija, atlikusi rizikos vertinimą, taip pat tais atvejais, kai bus manoma, kad nacionalinės priežiūros institucijos imasi netinkamų veiksmų arba kad jų nepakanka, vykdys tiesioginę priežiūrą; ragina užtikrinti ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir ES FŽP biudžeto ir veiklos nepriklausomumą;

4. ragina Komisiją išplėsti bendrą kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių sąvadą, kad jis būtų taikomas didesniam įpareigotųjų subjektų ratui, visų pirma siekiant įtraukti naujus ir perversminius rinkos sektorius, taip pat technologines inovacijas ir tarptautinių standartų pokyčius, ir užtikrinti, kad paslaugų teikimas būtų reglamentuojamas tokiu pat būdu kaip ir prekių tiekimas; ragina Komisiją mažinti kriptoturto keliamą riziką plačiu mastu taikant principą „pažink savo klientą“, kartu laikantis būtinumo ir proporcingumo principų; ragina Komisiją užtikrinti, kad ne finansų sektoriaus įpareigotiesiems subjektams būtų taikomos panašios priežiūros nuostatos kaip ir finansų sektoriaus subjektams, t. y. kad juos nacionaliniu lygmeniu prižiūrėtų nepriklausoma valdžios institucija, taip pat užtikrinti, kad šios nepriklausomos nacionalinės institucijos būtų pakankamai sąmoningos, rengtų deramo lygio mokymus, tinkamai laikytųsi reikalavimų ir pažeidimų atvejais skirtų atitinkamas sankcijas; ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu nuostatas nacionalinės teisės aktuose nebūtų nustatoma pernelyg didelių kliūčių pilietinės visuomenės organizacijų vykdomai veiklai;

5. primena savo poziciją dėl būtinybės Sąjungoje tvarkyti tarpusavyje susietus ir aukštos kokybės tikrųjų savininkų registrus, kartu užtikrinant aukštus duomenų apsaugos standartus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į Jungtinėse Amerikos Valstijose taikomą praktiką, išnagrinėti galimybę sumažinti ribą, kurią pasiekus turi būti nustatoma tikrojo savininko tapatybė, ir pasiūlyti sukurti viešai prieinamus patikos fondų ir panašių struktūrų tikrųjų savininkų registrus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip panaikinti esamas spragas, dėl kurių įmonės, prisidengdamos įgaliotiniais, gali nuslėpti tikruosius savininkus, taip pat leisti įmonėms reikalauti nutraukti verslo santykius, jeigu negalima nustatyti tikrojo savininko tapatybės; ragina Komisiją spręsti klausimus, susijusius su būtinybe suderinti į žemės ir nekilnojamojo turto registrus įtrauktą informaciją ir tokio derinimo proporcingumu, taip pat stengtis tarpusavyje susieti šiuos registrus; ragina Komisiją prireikus kartu su ataskaita pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

6. ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad nacionaliniuose registruose trūksta pakankamų ir tikslių duomenų, kuriais būtų galima naudotis tikrųjų savininkų tapatybei nustatyti, ypač tais atvejais, kai naudojamasi priedangos įmonių tinklu, ir imtis atitinkamų veiksmų; reikalauja, kad tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu būtų sugriežtinti tikrosios nuosavybės skaidrumo standartai, siekiant užtikrinti, kad pagal juos būtų taikomi duomenų tikslumo tikrinimo mechanizmai; ragina Komisiją griežčiau prižiūrėti, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos nuostatos, susijusios su tikrosios nuosavybės registrų kūrimu valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad šie registrai veiktų tinkamai ir kad juose visuomenė galėtų susipažinti su aukštos kokybės duomenimis;

7. palankiai vertina planus visoje ES užtikrinti centralizuotų mokėjimo ir banko sąskaitų mechanizmų sujungimą, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas teisėsaugos institucijoms ir FŽP įvairiais tyrimo etapais greičiau susipažinti su finansine informacija ir palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, visapusiškai laikantis taikomų duomenų apsaugos taisyklių;

8. ragina Komisiją peržiūrėti informacijos, kuri turi būti renkama steigiant bendroves ir kuriant kitus juridinius asmenis, patikos fondus ir panašias juridines struktūras, taisykles ir pateikti pasiūlymų dėl išsamesnių nuostatų, susijusių su deramu klientų tikrinimu atidarant finansines sąskaitas, įskaitant banko sąskaitas;

9. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl labiau suderintų veiksmingų ir proporcingų atgrasomųjų sankcijų, ES lygmeniu taikytinų tais atvejais, kai nesilaikoma kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių;

Kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimas

10. labai apgailestauja dėl to, kad dėl netinkamo Trečiosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo nebuvo pradėtos pažeidimo nagrinėjimo procedūros, ir ragina Komisiją pagrįstais atvejais prieš valstybes nares pradėti tokias pažeidimo nagrinėjimo procedūras; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad daug valstybių narių nepakankamai įgyvendina Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą; todėl palankiai vertina Komisijos principą visiškai netoleruoti tokių atvejų ir tai, kad ji, remdamasi atliktų išsamumo patikrų išvadomis, prieš valstybes nares pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras; yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių iki nustatyto termino, t. y. 2020 m. sausio 10 d., į nacionalinę teisę neperkėlė Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos, taip pat kad iki 2020 m. sausio 10 d. nesukūrė bendrovių ir kitų juridinių asmenų tikrųjų savininkų registrų ir iki 2020 m. kovo 10 d. – patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų tikrųjų savininkų registrų; todėl palankiai vertina tai, kad Komisija jau yra pradėjusi keletą pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, ir toliau ragina Komisiją, remiantis atliktų išsamumo patikrų išvadomis, kuo greičiau prieš valstybes nares pradėti papildomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras;

11. apgailestauja dėl to, kad Komisija dėl nepakankamų pajėgumų pati negalėjo atlikti Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo teisingumo patikrų ir kad tol, kol jos užbaigiamos, nuo direktyvos įsigaliojimo dienos praeina keletas metų, todėl valstybėse narėse dar labiau vėluojama tinkamai įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu įsipareigojimus; ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti išsamias teisingumo patikras ir prireikus pradėti kitas pažeidimo nagrinėjimo procedūras; primygtinai ragina tas valstybes nares, kurios dar tinkamai į nacionalinę teisę neperkėlė ir neįgyvendino Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos ir Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos, nedelsiant tai padaryti; yra susirūpinęs dėl to, kad valstybėse narėse aukšto lygio korupcijos ir pinigų plovimo atvejais apskritai nepakankamai taikomos vykdymo užtikrinimo priemonės, ir ragina Komisiją labai atidžiai stebėti pokyčius bei šioje srityje imtis griežtesnių ir ryžtingesnių veiksmų;

12. palankiai vertina tai, kad į tam tikroms konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas, kurias Taryba priėmė Europos semestro ciklo metu, įtrauktos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srities rekomendacijos; primygtinai ragina Komisiją visų pirma įvertinti, ar nacionaliniai FŽP turi pakankamai išteklių, kad galėtų veiksmingai mažinti pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką;

ES didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašas

13. ragina Komisiją toliau vertinti galimybę sudaryti galimų didelės rizikos trečiųjų valstybių pilkąjį sąrašą, vadovaujantis dabartiniu ES metodu, taikomu sudarant mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad galutinis vertinimas, kurio metu nustatomos strateginių trūkumų turinčios trečiosios valstybės, trunka 12 mėnesių, todėl gali būti be reikalo delsiama imtis veiksmingų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu veiksmų; palankiai vertina tai, kad Komisija, atlikdama nepriklausomą trečiųjų valstybių vertinimą, kuris turėtų būti apsaugotas nuo geopolitinės įtakos, remiasi ne tik FATF sąrašo sudarymo procesu ir yra pasirengusi taikyti griežtesnius Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytus kriterijus, ypač susijusius su tikrosios nuosavybės skaidrumu;

14. abejoja Komisijos metodu, išdėstytu jos tarnybų darbiniame dokumente „Didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymo metodika pagal Direktyvą (ES) 2015/849“, pagal kurį šalys, kuriose kyla didžiausio lygio grėsmė, nustatomos remiantis dviem kriterijais, kuriuos abu turi atitikti; rekomenduoja šalis, kuriose kyla didelė pinigų plovimo arba teroristų finansavimo grėsmė, automatiškai, nedelsiant ir be jokių kitų papildomų sąlygų įtraukti į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą ir iš jo išbraukti tik tada, kai bus visapusiškai įgyvendinti reikiami jų įsipareigojimai;

15. ragina Komisiją viešai užtikrinti skaidrų procesą, šiuo tikslu valstybėms, kurios įsipareigoja vykdyti reformas, kad nebūtų įtrauktos į tokį sąrašą, taikant aiškius ir konkrečius kriterijus; be to, ragina Komisiją skelbti atliktus vertinamų ir į sąrašą įtrauktų valstybių įvertinimus, kad būtų užtikrinama visuomenės kontrolė ir kad tokiu vertinimu nebūtų galima piktnaudžiauti;

16. ragina Komisiją prieš trečiąsias valstybes, kurios nebendradarbiauja atliekat Europos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu tyrimus, įskaitant valstybes, siejamas su tiriamosios žurnalistikos specialistės Daphnės Caruanos Galizios nužudymu, imtis atsakomųjų priemonių;

Šiuo metu ES vykdoma priežiūra

17. pabrėžia, kad dabartinė ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema turi su ES taisyklių įgyvendinimo užtikrinimu susijusių trūkumų ir kad ja remiantis nevykdoma veiksminga priežiūra; palaiko jau priimtą pasiūlymą išplėsti EBI įgaliojimus, tačiau dar kartą reiškia didelį susirūpinimą dėl abejotinų EBI gebėjimų atlikti nepriklausomą vertinimą, kuriuos lemia jos valdymo struktūra;

18. primygtinai ragina neleisti mokesčių rojuose įsikūrusiems subjektams naudotis Europos Sąjungos finansiniais ištekliais, įskaitant paramą, teikiamą reaguojant į COVID-19 epidemijos ekonominius ir socialinius padarinius;

19. ragina nacionalines kompetentingas institucijas, taip pat Europos Centrinį Banką (ECB), atliekant priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (angl. SREP) atsižvelgti į finansinių nusikaltimų riziką, nes jie jau yra įgalioti tai daryti pagal galiojančią teisės aktų sistemą; ragina suteikti įgaliojimus ECB, neatsižvelgiant į nacionalinių kovos su pinigų plovimu institucijų vertinimus, panaikinti bet kokių euro zonoje veikiančių bankų, kurie nesilaiko prisiimtų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu įsipareigojimų, licencijas;

20. ragina EBI ištirti dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistus faktus, visų pirma įvertinti, ar nebuvo pažeisti nacionalinės arba ES teisės aktai, taip pat įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi finansų priežiūros institucijos; ragina EBI pateikti tinkamas rekomendacijas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms dėl jų reformų ir veiksmų; ragina kitas nacionaliniu lygmeniu veikiančias kompetentingas institucijas pradėti arba toliau vykdyti dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistų faktų tyrimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn suinteresuotuosius subjektus, pažeidusius kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisykles;

21. atkreipia dėmesį į tarptautinės tiriamosios žurnalistikos atstovų ir pranešėjų vaidmenį atskleidžiant galimus su korupcija, pinigų plovimu ir bendrais politikoje dalyvaujančių asmenų nusižengimais susijusius nusikaltimus, taip pat į finansų ir kitų sričių tarpininkų vaidmenį įliejant galbūt neteisėtai gautas lėšas į ES finansų sistemą, nes šioje srityje neatliekami tinkami patikrinimai;

22. susirūpinęs pažymi, kad kilus dokumentų nutekinimo skandalui „Luanda Leaks“, taip pat dėl kitų praeityje kilusių skandalų, pavyzdžiui, „Cum Ex“ ir „Lux Leaks“, Panamos dokumentų ir „Rojaus dokumentų“ piliečiai ne kartą buvo sukrėsti ir sumažėjo jų pasitikėjimas mūsų finansų ir mokesčių sistemomis; pabrėžia, kad labai svarbu atkurti visuomenės pasitikėjimą ir užtikrinti sąžiningas ir skaidrias mokesčių sistemas ir teisingumą mokesčių srityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES turi rimtai spręsti savo vidaus problemas, visų pirma susijusias su žemo apmokestinimo lygio ir slaptumo jurisdikcijomis;

23. atkreipia dėmesį į tai, kad EBI ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (angl. ESMA) atliko atskirus dividendų arbitražo schemų tyrimus; atkreipia dėmesį į EBI darbuotojų apklausos rezultatus ir jos dešimties punktų 2020–2021 m. veiksmų planą, kuriuo siekiama tobulinti būsimą tokioms schemoms taikomų prudencinių taisyklių ir kovos su pinigų plovimu reikalavimų sistemą; vis dėlto apgailestauja, kad, atliekant EBI tyrimą, prireikė daugiau kaip 18 mėnesių, kad būtų padaryta išvada, jog reikia pradėti oficialų tyrimą; ragina Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją atlikti išsamų tyrimą ir kuo greičiau pateikti plataus užmojo rekomendacijas; apgailestauja dėl to, kad valstybių narių kompetentingos institucijos nesiima aiškių veiksmų, siekdamos pradėti subjektų ir asmenų, atsakingų už šią neteisėtą dividendų arbitražo praktiką, tyrimus ir juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat dėl nepakankamo institucijų tarpusavio bendradarbiavimo;

Valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas

24. atkreipia dėmesį į būtinybę Europos Sąjungoje užtikrinti geresnį administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į pakartotinį Parlamento raginimą atlikti galimybės sukurti valstybių narių FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą poveikio vertinimą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti ES FŽP, nes toks padalinys galėtų padėti nustatyti įtartinus tarpvalstybinio pobūdžio sandorius ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslais atlikti bendrą analizę; siūlo už šį mechanizmą atsakingai įstaigai suteikti įgaliojimus teikti pasiūlymus dėl bendrų įgyvendinimo priemonių arba FŽP tarpusavio bendradarbiavimo standartų ir skatinti FŽP mokymą, gebėjimų stiprinimą ir dalijimąsi įgyta patirtimi; pabrėžia, kad svarbu už šį mechanizmą atsakingai įstaigai suteikti prieigą prie atitinkamos įvairiose valstybėse narėse kaupiamos informacijos ir įgaliojimus nagrinėti tarpvalstybinius atvejus;

25. ragina patvirtinti kitas iniciatyvas, kurias įgyvendinant ES ir nacionaliniu lygmenimis būtų galima imtis veiksmų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, pvz., išplėsti Europos prokuratūros (angl. EPPO) ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (pranc. OLAF) kompetenciją ir stiprinti esamas agentūras, pavyzdžiui, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrą (Europolą) ir Eurojustą; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą stiprinti Europolo įgaliojimus, kaip nurodyta jos patikslintoje darbo programoje, ir primena, kad sustiprinti įgaliojimai turėtų būti neatsiejami nuo tinkamos parlamentinės kontrolės; mano, kad vienas iš prioritetų turėtų būti stiprinti Europolo įgaliojimus reikalauti pradėti tarpvalstybinius tyrimus, ypač tais atvejais, kai vykdomi rimti išpuoliai prieš pranešėjus ir tiriamosios žurnalistikos specialistus, kurie atlieka labai svarbų vaidmenį atskleidžiant korupcijos, sukčiavimo, netinkamo valdymo atvejus ir kitus viešajame ir privačiajame sektoriuose daromus pažeidimus;

26. palankiai vertina tai, kad buvo įsteigtas Europolo Europos finansinių ir ekonominių nusikaltimų centras, kuris padės didinti valstybėms narėms ir ES įstaigoms kovos su finansiniais ir ekonominiais nusikaltimais srityje teikiamą operatyvinę paramą ir skatins sistemingai atlikti finansų tyrimus;

27. ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl Europos tarpvalstybinių mokesčių srities ir kitų tarpvalstybinių finansinių nusikaltimų tyrimų sistemos;

28. šiuo tikslu ragina valstybes nares ir ES institucijas sudaryti palankesnes sąlygas greitai įsteigti Europos prokuratūrą ir mano, kad visos valstybės narės, kurios dar nepaskelbė ketinimo prisijungti prie Europos prokuratūros, turėtų tai padaryti; ragina skirti tikrovę atitinkančių finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat ragina valstybes nares paskirti nuolatinius deleguotuosius prokurorus, kad finansiniai ir žmogiškieji ištekliai atitiktų numatomą didelį Europos prokuratūros darbo krūvį;

29. pažymi, kad siūlomų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių nepakanka, kad būtų galima visapusiškai remti kovos su pinigų plovimu srities tyrimus ir esamus veiklos koordinavimo mechanizmus, pavyzdžiui, Kovos su pinigų plovimu operatyvinį tinklą (angl. AMON) ir keitimosi informacija platformą „FIU.net“;

Kiti susiję aspektai

30. pabrėžia tinkamo viešojo ir privačiojo sektorių tarpusavio bendradarbiavimo, įskaitant galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę (angl. PPP), teikiamas galimybes renkant finansinės žvalgybos informaciją kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir pažymi, kad ateityje turi būti geriau naudojamasi tokiomis galimybėmis, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijų, FŽP ir privačiojo sektoriaus keitimosi informacija platformomis; ragina visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus prisidėti prie šios veiklos, visų pirma viešų konsultacijų metu dalijantis dabartinės tinkamai veikiančios praktikos pavyzdžiais; laikosi nuomonės, kad palaikant tokį bendradarbiavimą turėtų būti griežtai laikomasi taikomomis duomenų apsaugos taisyklėmis nustatytų apribojimų ir pagrindinių teisių; ragina Komisiją pasiūlyti aiškų trišalių platformų kūrimo teisinį pagrindą, kuriuo būtų reglamentuojamos dalyvių pareigos, nustatomi dalyvių profiliai ir užtikrinama, kad būtų laikomasi tokių pat taisyklių, susijusių su keitimusi informacija, privatumo ir asmens duomenų apsauga, duomenų saugumu, įtariamųjų teisėmis ir kitomis pagrindinėmis teisėmis; laikosi nuomonės, kad, norint didinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimų veiksmingumą, labai svarbu laiku teikti išsamią grįžtamąją informaciją apie pranešimų, susijusių su įtariamu pinigų plovimu ar teroristų finansavimu, veiksmingumą ir toliau taikytas priemones;

31. dar kartą ragina valstybes nares kuo greičiau laipsniškai naikinti visas įgyvendinamas pilietybės suteikimo investuotojams programas (angl. CBI) arba leidimo gyventi suteikimo investuotojams programas (angl. RBI), ypač tais atvejais, kai jas įgyvendinant neatliekama pakankamai patikrinimų ir trūksta skaidrumo, kad būtų galima mažinti ne tik kitų rūšių ES ir jos valstybėms narėms kylančią politinę, ekonominę ir saugumo riziką, bet ir dažnai su tokiomis programomis siejamą pinigų plovimo grėsmę, darančią neigiamą poveikį tarpusavio pasitikėjimui ir Šengeno erdvės vientisumui; ragina Komisiją kuo greičiau pranešti apie priemones, kurių ji ketina imtis dėl pilietybės arba leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, taip pat apie visas jos ekspertų grupės šioje srityje padarytas išvadas; ragina Komisiją toliau vertinti, ar įvykdytos išankstinės sąlygos, kad prieš valstybes nares dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 straipsnio 3 dalies pažeidimo būtų galima pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras;

32. ragina Komisiją stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1805 dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti turtą tarpusavio pripažinimo ( 29 ) , kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu mastu susigrąžinti nusikalstamu būdu įgytą turtą, taip pat tinkamai į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje; ragina Komisiją atnaujinti turimus duomenis apie areštuotą ir konfiskuotą turtą; ragina Komisiją į būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų įtraukti nuostatas, kuriomis FŽP būtų sudaromos sąlygos lengviau taikyti administracines lėšų įšaldymo priemones, ir teisinį pagrindą, kuriuo finansų įstaigos būtų įpareigojamos sklandžiai imtis tolesnių veiksmų dėl prašymų atšaukti operacijas ir tuos prašymus vykdyti, taip pat nuostatas, kuriomis būtų galima užtikrinti spartų tarpvalstybinį valdžios institucijų bendradarbiavimą šioje srityje; yra susirūpinęs dėl to, kad bendri rezultatai konfiskuojamo turto masto srityje yra nepatenkinami ir kad konfiskuojamo turto dalis ES tebėra labai maža; ragina Komisiją itin daug dėmesio skirti konfiskuoto turto naudojimo viešojo intereso labui arba socialiniais tikslais taisyklėms ir stengtis užtikrinti, kad konfiskuotas turtas būtų grąžinamas nukentėjusiesiems, esantiems trečiosiose šalyse;

33. palankiai vertina Komisijos nurodytą galimybę suteikti ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijai tam tikrų įgaliojimų stebėti, kaip valstybėse narėse turtas įšaldomas taikant ES ribojamąsias priemones (sankcijas), ir padėti tai daryti;

34. palankiai vertina tai, kad priimta Direktyva (ES) 2018/1673, kuria pradedamos taikyti naujos baudžiamosios teisės nuostatos ir sudaromos palankesnės sąlygos palaikyti veiksmingesnį ir spartesnį tarpvalstybinį kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, siekiant efektyviau užkirsti kelią pinigų plovimui ir su juo susijusiam terorizmo finansavimui bei organizuotam nusikalstamumui; ragina toliau nagrinėti būtinybę derinti galiojančias taisykles, įskaitant tam tikrų pirminių pinigų plovimo srities nusikaltimų, pavyzdžiui, mokestinių nusikaltimų, apibrėžtis;

35. palankiai vertina tai, kad priimta Direktyva (ES) 2019/1153, ir laukia, kol Komisija įvertins, ar būtina ir proporcinga išplėsti finansinės informacijos apibrėžtį, į ją įtraukiant bet kokios rūšies informaciją ar duomenis, kuriuos turi valdžios institucijos arba įpareigotieji subjektai ir kurie yra prieinami FŽP, taip pat galimybes ir iššūkius, susijusius su keitimosi finansine informacija ar finansine analize tarp FŽP Sąjungoje išplėtimu, įtraukiant keitimąsi informacija apie sunkias nusikalstamas veikas, kurios nėra terorizmas ar organizuotas nusikalstamumas, susijęs su terorizmu;

36. yra susirūpinęs dėl to, kad COVID-19 pandemija gali turėti įtakos valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus subjektų gebėjimams įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu standartus; ragina Komisiją, veiksmus derinant su EBI, surengti konsultacijas su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, kad būtų galima įvertinti konkrečią dėl COVID-19 protrūkio atsiradusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką bei sunkumus, ir, remiantis šių konsultacijų išvadomis, parengti konkrečias atsparumo didinimo ir vykdymo užtikrinimo stiprinimo gaires;

37. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES visame pasaulyje dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos laikytųsi vieningos nuomonės, visų pirma sudarant sąlygas Komisijai atstovauti ES Finansinių veiksmų darbo grupėje, laikantis Sutarties nuostatų ir kaip tai daroma kitose politikos srityse;

38. ragina ES lygmeniu veikiančias įstaigas, pavyzdžiui, Europos duomenų apsaugos valdybą, pateikti aiškesnes asmens duomenų ir privatumo apsaugos ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos reikalavimų laikymosi gaires, visų pirma tokiais klausimais kaip deramo tikrinimo įpareigojimai ir duomenų saugojimas, nes praeityje nacionalinės duomenų apsaugos įstaigos įvairiose valstybėse narėse yra paskelbusios įvairių metodų;

39. ragina atitinkamam Komisijos Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinio direktorato skyriui skirti daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių ir palankiai vertina tai, kad EBI skirta papildomų išteklių;

40. ragina valstybes nares visapusiškai ir skaidriai ištirti visus pinigų plovimo atvejus ir su šiuo reiškiniu susijusius nusikaltimus, apie kuriuos buvo pranešta, pavyzdžiui, pranešėjų ir žurnalistų nužudymo bei prieš juos panaudoto smurto atvejus; pakartoja savo poziciją, kad reikėtų teikti Daphnės Caruanos Galizios apdovanojimą, kurį skirtų Parlamentas; ragina Maltos valdžios institucijas sutelkti visus turimus išteklius, siekiant nustatyti asmenis, kursčiusius nužudyti Daphnę Caruaną Galizią, ir tęsti asmenų, kuriems vis dar turi būti pateikti rimti įtarimai pinigų plovimu, veiklos tyrimus, nes jos pranešimai buvo patvirtinti Panamos dokumentuose atskleistais faktais; be to, ragina Maltos valdžios institucijas atlikti finansų tarpininkų, kurie siejami su palaikomųjų paslaugų įmone „Mossack Fonseca“ (ji vis dar vykdo veiklą Maltoje), veiklos tyrimus ir yra susirūpinęs dėl neveiksmingos apskaitos specialistų savireguliavimo sistemos; ragina išduoti Maltai buvusį banko „Pilatus Bank“ savininką ir valdybos pirmininką, nes JAV teisingumo departamentas dėl procedūrinių problemų panaikino jam pateiktus kaltinimus, ir primygtinai ragina Maltos valdžios institucijas dėl įtarimų pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais šį bankininką patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

41. yra labai susirūpinęs dėl to, kad neužtikrinama veiksminga priežiūra – tai paaiškėjo skandalo, susijusio su banku „Danske Bank“, metu atliekant Danijos ir Estijos priežiūros institucijų veiklos vertinimą; be to, yra susirūpinęs dėl neseniai kilusio skandalo, susijusio su finansinių paslaugų teikėju „Wirecard“, taip pat dėl vaidmens, kurį atliko Vokietijos finansų priežiūros tarnyba „BaFin“, ir galimų jos veiklos trūkumų; atkreipia dėmesį į apskaitininkų profesijos savireguliavimo nesėkmę taip pat ir šiuo atveju; pažymi, kad šios finansinių technologijų bendrovės priskyrimas „technologijų“ bendrovėms, o ne mokėjimo paslaugų teikėjams, labiausiai prisidėjo prie reguliavimo nesėkmių; ragina Komisiją skubiai spręsti šią problemą užtikrinant, kad mokėjimo įmonės būtų tinkamai klasifikuojamos; ragina ES ir nacionalines kompetentingas institucijas pradėti trūkstamų 1,9 mlrd. EUR tyrimą ir ragina Komisiją ieškoti būdų, kaip gerinti apskaitos sektoriaus veikimą, be kita ko, atliekant bendrą auditą;

o

o o

42. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

(1) OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

(2) OL L 156, 2018 6 19, p. 43.

(3) OL L 334, 2019 12 27, p. 1.

(4) OL L 186, 2019 7 11, p. 122.

(5) OL L 284, 2018 11 12, p. 22.

(6) OL L 284, 2018 11 12, p. 6.

(7) OL L 127, 2014 4 29, p. 39.

(8) OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(9) OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(10) OL C 390, 2019 11 18, p. 111.

(11) OL C 356, 2018 10 4, p. 29.

(12) Priimti tekstai, P8_TA(2019)0328.

(13) Priimti tekstai, P9_TA(2019)0103.

(14) OL L 254, 2016 9 20, p. 1.

(15) OL L 19, 2018 1 24, p. 1.

(16) OL L 41, 2018 2 14, p. 4.

(17) OL L 246, 2018 10 2, p. 1.

(18) Priimti tekstai, P8_TA(2019)0216.

(19) Priimti tekstai, P8_TA(2019)0240.

(20) Priimti tekstai, P9_TA(2019)0022.

(21) Politinės žurnalistikos įmonės „Politico“ straipsnis „Nesėkminga kova su nešvariais pinigais – politinis naujos Komisijos galvos skausmas“ (angl. Dirty money failures signal policy headaches for new Commission), 2019 m. liepos 24 d.

(22) Europolas, „Ar nusikalsti vis dar pelninga? Nusikalstamu būdu įgyto turto susigrąžinimas ES. 2010–2014 m. statistinės informacijos tyrimas“ (angl. Does crime still pay? – Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of Statistical Information 2010-2014), 2016 m. vasario 1 d.

(23) Europos Komisija, Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas, „Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę padėtis“ (angl. Anti-money laundering directive V (AMLD V) – transposition status), 2020 m. birželio 2 d.

(24) 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatas dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800).

(25) Finansinių veiksmų darbo grupė, „Su COVID-19 susijęs pinigų plovimas ir teroristų finansavimas. Kylanti rizika ir politinės atsako priemonės“ (angl. COVID-19-related Money Laundering and Terrorist Financing – Risks and Policy Responses), 2020 m. gegužės mėn.

(26) Europolas, „Galimybės pasipelnyti iš pandemijos. Kaip nusikaltėliai naudojasi COVID-19 krize“ (angl. Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis), 2020 m. kovo 27 d.

(27) Europos bankininkystės institucija, „EBI pareiškimas dėl veiksmų, kuriais siekiama mažinti finansinių nusikaltimų riziką COVID-19 pandemijos metu“ (angl. EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic), 2020 m. kovo 31 d.

(28) Global Financial Integrity, „Trade-Related Illicit Financial Flows in 135 Developing Countries: 2008-2017“, 2020 m. kovo 3 d.

(29) OL L 303, 2018 11 28, p. 1.