Komisijos komunikatas Europos parlamentui pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) /* KOM/2007/0456 galutinis - COD 2005/0211 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.7.2007 KOM(2007) 456 galutinis 2005/0211 (COD) KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) 2005/0211 (COD) KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (Tekstas svarbus EEE) 1. APLINKYBĖS Pasiūlymas perduotas EP ir Tarybai (COM(2005)505 galutinis – 2005/0211/COD) | 2005 10 24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė pateikta | 2006 4 20 | Regionų komiteto nuomonė pateikta | 2006 4 26 | Europos Parlamento nuomonė po pirmojo svarstymo pateikta | 2006 11 14 | Bendroji pozicija priimta | 2007 07 23 | 2. KOMISIJOS PASIŪLYMO TIKSLAS Europos jūrų aplinkai iškilo rimta ir vis didėjanti grėsmė. Europos jūrų biologinė įvairovė mažėja ir vis labiau kinta. Jūrų buveinės naikinamos, ardomos ir trikdomos. Pagerinti Europos jūrų aplinkos apsaugą trukdo ir administracinės kliūtys bei didelis informacijos ir žinių trūkumas. Blogėjant jūrų aplinkos būklei ir nykstant jos ekologiniams ištekliams kyla pavojus prarasti Europos vandenynų ir jūrų teikiamą gerovę ir darbo galimybes. Jei nebus imtasi priemonių, sumažės ES jūrų sektoriaus galimybės reikšmingai prisidėti siekiant Lisabonos tikslų. Siūlomos Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslas – atkurti Europos vandenynų ir jūrų ekologinę gerovę; šiuo tikslu bus siekiama iki 2021 m. užtikrinti gerą ekologinę vandenynų ir jūrų būklę ir ją išsaugoti. Kadangi visoje ES jūrų aplinkos sąlygos ir problemos skiriasi, šia direktyva siūloma įsteigti Europos jūrų regionus, pagrįstus geografiniais ir aplinkos kriterijais. ES lygiu nenumatoma jokių valdymo priemonių. Ši direktyva bus pagrindas integruotai politikai, kurioje bus atsižvelgiama į visų rūšių pavojų ir neigiamą poveikį ir nustatyti aiškūs bei operatyvūs efektyvesnės jūrų aplinkos apsaugos veiksmai. Direktyva galios ir bus įgyvendinama jūrų regionų lygiu. Strategijos pirmiausia bus grindžiamos aplinkos būklės įvertinimu, kad politikos sprendimai būtų priimami remiantis turima informacija ir patikimiausiomis mokslinėmis žiniomis. Tada valstybės narės, bendradarbiaudamos su kitomis to paties jūrų regiono valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis, parengs ir įgyvendins savo regiono jūrų strategiją, skirtą jos jūrų aplinkos gerai ekologinei būklei užtikrinti. Valstybės narės bus skatinamos rengiant jūrų strategijas remtis jūrų regionų konvencijomis – Šiaurės Rytų Atlanto OSPAR konvencija, Baltijos jūros HELCOM konvencija, Viduržemio jūros Barselonos konvencija ir Juodosios jūros Bukarešto konvencija. Siūloma Jūrų strategijos direktyva įtraukta į 2002 m. priimtą šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą. Direktyva yra svarbi ir platesniame naujos ES jūrų politikos, apie kurią buvo paskelbta 2006 m. birželio 7 d. priimtoje Žaliojoje knygoje Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija [1], kūrimo kontekste. Siūloma Jūrų strategijos pagrindų direktyva bus būsimos ES jūrų politikos aplinkos ramstis. 3. PASTABOS DĖL BENDROSIOS POZICIJOS 3.1 Bendrosios pastabos Komisija visiškai, iš dalies arba iš principo pritarė 52 iš 87 Europos Parlamento balsavimu per pirmąjį svarstymą priimtų pakeitimų. 37 iš 52 pakeitimų įtraukti į bendrąją poziciją. Komisija priėmė pakeitimus, kuriais pripažįstama ekosistemomis pagrįsto požiūrio svarba Europos jūrų aplinkos valdymui, jungtinio valstybių narių ir ne ES šalių bendradarbiavimo svarba rengiant ir įgyvendinant regionų jūrų strategijas ir būtinybė plėsti aplinkos aspektų integravimą. Komisija priėmė ir pakeitimus, kurie daro tekstą aiškesnį, ypač susijusius su apibrėžtimis, sąsajomis su atitinkamomis direktyvomis (pvz., Vandens pagrindų direktyva, Paukščių direktyva, Buveinių direktyva), geografine direktyvos taikymo sritimi (jos išplėtimu iki Juodosios jūros), nuorodomis į atitinkamus tarptautinius susitarimus ir tam tikrų geros ekologinės būklės deskriptorių įtraukimu. Komisija atmetė pakeitimus, kuriais būtų nustatyti įgyvendinimo terminai, nes jie praktiškai nepritaikomi. Komisija atmetė ir pakeitimus, kuriais siūloma, kad pagal šią direktyvą būtų privaloma nustatyti saugomus jūrų rajonus. Šie rajonai turėtų būti ne tikslas, o priemonės gerai ekologinei būklei užtikrinti, todėl jie turėtų būti nustatomi pasirinktinai. Komisija galėtų priimti kai kuriuos Parlamento pasiūlymus dėl svarbaus geros ekologinės būklės deskriptorių įtraukimo klausimo, tačiau ji neginčytinai pirmenybę teikia aplinkos kokybės aspektais, o ne specifiniais pavojais, pagrįstiems deskriptoriams. Grindžiant deskriptorius vien pavojais būtų neišvengiamai nepastebėti tam tikri galimi rizikos ir grėsmės aspektai ir ES toliau užuot įgyvendinusi jūrų aplinkos valdymą taikytų vien fragmentišką strategiją. Galiausiai, Komisija atmetė pakeitimus, kuriais siekiama ad hoc finansinės paramos siūlomai Jūrų direktyvai įgyvendinti arba specialiam statusui tam tikriems regionams suteikti. 3.2 Išsamios pastabos 3.2.1 Komisijos priimti ir visiškai arba iš dalies į bendrąją poziciją įtraukti Parlamento pasiūlyti pakeitimai Į bendrąją poziciją buvo atitinkamai įtraukti šie pakeitimai: 1, 3, 6, 7, 8, 12, 15, 16, 18, 22, 23 (į konstatuojamąsias dalis), 25 , 26 , 27 , 28, 29, 31, 33, 36, 37, 39, 41 , 42 , 43, 47 , 48 , 49 , 50 , 51 , 53 , 56 , 60 , 63 , 70 , 75, 77 ir 84 (į straipsnius). 1 pakeitimą dėl geografinės direktyvos taikymo srities išplėtimo, pirmiausia iki Juodosios jūros, išskyrus Arkties vandenyno paminėjimą, įtraukė Taryba. 3 pakeitimas, kuriuo atkreipiamas dėmesys į vandenynams ir jūroms keliamus reikalavimus, 6 pakeitimas, kuriuo pabrėžiama ekosistemų svarba, ir 7 pakeitimas dėl biologinių ir aplinkos apsaugos tikslų priimti iš dalies. 8 pakeitimas įtrauktas iš dalies. Frazė apie integravimą į teisės aktus naujai perrašyta ir dabar yra visiškai priimtina Komisijai. 12 pakeitimas dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis svarbos iš esmės priimtas (bus įtrauktas, pvz., kaip 18 konstatuojamoji dalis), išskyrus partnerysčių kūrimo idėją. 15 pakeitimas dėl programų ekonomiškumo ir mokslinių tyrimų bei stebėsenos poreikio buvo įtrauktas. 16 pakeitimas, kuriuo paminimos ir ekologinės funkcijos, taip pat iš esmės įtrauktas. 18 pakeitimas dėl jūrų aplinkos mokslinių tyrimų įtraukimo į Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir plėtros programą svarbą buvo iš esmės priimtas. 22 pakeitimas, kuriuo pabrėžiama būtinybė atsižvelgti į šią direktyvą bendrojoje žuvininkystės politikoje buvo priimtas. 23 pakeitimas, kuriuo paminimi ekosistemomis pagrįstas požiūris ir atsargumo principas buvo įtrauktas į 5, 7 ir 40 konstatuojamąsias dalis. 25 pakeitimu siūlomos naudinga nuoroda apie jūrų aplinkos kokybę asocijuotose šalyse ir šalyse kandidatėse netiesiogiai jau yra 6 straipsnyje, į kurį įtrauktas valstybių narių bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis aspektas. 84 pakeitimas, kuriuo nuoroda apie saugomus jūrų rajonus įtraukiama į naują konstatuojamąją dalį, buvo įtrauktas visas. 26 pakeitimas, susijęs su tarptautinio lygmens pareigomis, įsipareigojimais ir iniciatyvomis, nuoroda apie JT Jūrų teisės konvenciją iš dalies įtrauktas į jūrų vandenų apibrėžtį (3 straipsnis) bendrojoje pozicijoje. 27 pakeitimas įtrauktas į 3 straipsnio apibrėžčių sąrašą. Kaip ir Europos Parlamento pakeitime, į 3 straipsnį įtrauktos jūrų vandenų, ekologinės būklės, geros ekologinės būklės, taršos apibrėžtys. Tačiau kai kurių jų turinys skiriasi. Pirmiausia jūrų vandenų apibrėžtis bendrojoje pozicijoje apima tik jūros pusės vandenis nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinių vandenų plotis, kad šios direktyvos geografinė taikymo dubliuotųsi su jūros pusės vandenimis nuo pagrindinės linijos, kuriems taikoma Vandens pagrindų direktyva, tik tiek, kad apimtų tik tas saugotinas jūrų aplinkos teritorijas, kurioms netaikoma ta direktyva. O tuo tarpu 27 pakeitimo apibrėžtis apima ir potvynio vandenis ir plačiau dubliuojasi su Vandens pagrindų direktyvos apimtimi. Be to, geros ekologinės būklės apibrėžtis bendrojoje pozicijoje ne tokia išsami kaip 27 pakeitime. Galiausiai, 27 pakeitime siūloma jūrų saugomų teritorijų apibrėžtis neįtraukta į bendrąją poziciją ir atvirkščiai bendrojoje pozicijoje yra apibrėžčių, kurių nėra 27 pakeitime (aplinkosaugos tikslo, konkrečios teritorijos, regioninio bendradarbiavimo ir regioninės jūrų konvencijos apibrėžtys). 28 pakeitimas priimtas ir Baltijos jūra įtraukta į jūrų regionų sąrašą (4 straipsnis). 29 pakeitimu siūloma paminėti būtinybė laikytis atitinkamų tarptautinių susitarimų jau netiesiogiai ir iš dalies įtraukta į bendrąją poziciją (nuoroda apie JT Jūrų teisės konvencijos laikymąsi 3 straipsnyje). 31 pakeitimas įtrauktas į bendrąją poziciją, jei suderintos regionų jūrų strategijos yra suprantamos kaip nacionalinių strategijų kompiliacija, o ne viena regioninė jūrų strategija. Iš tiesų labiau pabrėžtas regioninio bendradarbiavimo aspektas (bendrosios pozicijos 6 straipsnis) turėtų padėti parengti tinkamai suderintas regionų ir paregionių strategijas. 33 , 37 ir 47 pakeitimai, kuriuose irgi kalbama apie regioninių jūrų strategijų rengimą, taip pat įtraukti į 6 straipsnį su sąlyga, kad regioninės jūrų strategijos yra suprantamos kaip nacionalinių strategijų kompiliacija, be kolektyvinės atsakomybės. Į 5 straipsnio 3 dalį įtraukiama 36 pakeitimo dalis, pagal kurią leidžiamas greitesnis įgyvendinimo mechanizmas. ES paramos idėja iš dalies įtraukta į 5 straipsnį taip, kaip priimtina Komisijai – nuoroda apie pateikiamą prašymą dėl remiamųjų Komisijos veiksmų. 39 pakeitimas dėl jūrų saugomų teritorijų įtrauktas į bendrosios pozicijos 13 straipsnio 4 dalį, išskyrus Parlamento siūlymą, kad tokių teritorijų steigimas būtų privalomas, nes tai nepriimtina Komisijai. 41 pakeitimu siūlomas regioninis bendradarbiavimas jau yra bendrosios pozicijos 6 straipsnyje. Taip pat ir 42 ir 43 pakeitimai, išskyrus nuorodą apie bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, su kurių vėliavomis plaukiojantys laivai vykdo veiklą ES jūrų regionuose. 48 pakeitimu siūloma į 8 straipsnį įtraukti nuorodą apie ekosistemų funkcijas. Į tai atsižvelgta bendrojoje pozicijoje, tik tokia nuoroda yra 3 straipsnio 4 dalyje (ekologinės būklės apibrėžtyje). 49 pakeitimas, iš esmės susijęs su būtinybe rengiant 8 straipsnyje numatytą pradinį įvertinimą atsižvelgti į susijusius vertinimus, į bendrąją poziciją įtrauktas 8 straipsnio 2 dalies nuostata atsižvelgti į „kitus susijusius įvertinimus, pavyzdžiui, bendrai atliktus pagal regionines jūrų konvencijas“. 51 pakeitimu nustatomas specialus įvertinimų nuoseklumo ir darnos reikalavimas yra netiesiogiai įtrauktas į pirmiau minėtą 8 straipsnio 2 dalies papildymą ir į bendrosios pozicijos labiau tiesiogines nuostatas dėl regioninio bendradarbiavimo. 53 pakeitimas iš dalies įtrauktas į bendrąją poziciją. Nors Parlamento pasiūlyti formuluotės pakeitimai nebuvo įtraukti, abi institucijos sutiko į įtraukti nuorodą į naują I priedą apie bendrus kokybinius deskriptorius. Tačiau reikia pažymėti, kad Tarybos ir Europos Parlamento nuomonės apie priedų turinį labai skiriasi. 56 pakeitimas, kuriuo iš esmės siūloma į 11 straipsnį (Stebėsenos programos) įtraukti nuorodas į Paukščių ir Buveinių direktyvas (79/409/EB ir 92/43/EB), jau iš dalies įtrauktas, nes bendrosios pozicijos 13 straipsnyje (Priemonių programos) yra nuorodos į abi direktyvas. Tame pačiame pakeitime siūloma papildoma nuoroda į Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemą nepriimta. 50 ir 63 pakeitimais siūlomos nuorodos į specialias vandens direktyvas (91/271/EEB, 2006/7/EB) oficialiai nepriimtos, tačiau bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalyje yra nuostata atsižvelgti į „kitus susijusius vertinimus“, o 13 straipsnio 21 dalyje – į „pagal Bendrijos teisės aktus (...) privalomas atitinkamas priemones“, todėl šios nuorodos jau aiškiai įtrauktos į bendrąją poziciją. 60 pakeitimas jau netiesiogiai įtrauktas, nors tik iš dalies. Nuoroda apie ekosistemomis pagrįstą požiūrį yra bendrosios pozicijos 1 straipsnyje, o apie atsargumo principą konstatuojamosiose dalyse. Prevenciniai veiksmai, „teršėjas moka“ principas ir tarpvalstybiniai veiksniai tiesiogiai nėra įtraukti. 70 pakeitimas, kuriuo Komisijos reikalaujama praėjus ketveriems metams nuo įgyvendinimo parengti galimų prieštaravimų ataskaitą, buvo tik iš dalies ir netiesiogiai įtrauktas į bendrosios pozicijos 20 straipsnio g punktą, kuriame reikalaujama „santraukos apie kitų Bendrijos politikos krypčių indėlį siekiant šios direktyvos tikslų“. 75 ir 77 pakeitimai, kuriais tekstas suderinamas su Sprendimu 2006/512/EB dėl komitologijos, buvo įtraukti į 22 ir 23 straipsnius. 3.2.2 Komisijos priimti, bet į bendrąją poziciją neįtraukti Parlamento pakeitimai Iš konstatuojamųjų dalių pakeitimų 2 pakeitimas, kuriame teigiama, kad ES yra pusiasalis, nebuvo įtrauktas. 9 pakeitimas dėl regioninio bendradarbiavimo nebuvo įtrauktas. Nebuvo įtrauktas ir 46 pakeitimas, pagal kurį kompetentingos institucijos turi būti nacionalinės. 52 ir 58 pakeitimai dėl prieigos prie duomenų ir jų prieinamumo taisyklių nebuvo įtraukti į bendrąją poziciją, nors 8 straipsnio 2 dalyje minimi susiję įvertinimai, atlikti pagal regionines jūrų konvencijas. Tačiau įpareigojimas perduoti įvertinimus ir stebėsenos programas Europos aplinkos agentūrai nebuvo įtrauktas. Galiausiai, į Komisijos pastabą dėl to, kad Parlamento pakeitimuose nėra nuorodos į INSPIRE direktyvą, atsižvelgta bendrosios pozicijos 19 straipsnio 3 dalyje. 55 pakeitimas nebuvo įtrauktas. Nebuvo įtraukta nei Komisijai priimtina nuostata dėl būtinybės nustatant aplinkos apsaugos atsižvelgti į tarpvalstybinius veiksnius, nei likusi pakeitimo dalis, susijusi su įgyvendinimo terminu, kuriai Komisija nepritarė. 57 pakeitimas, susijęs su reikalavimu, kad valstybės narės bendradarbiautų, siekdamos suderinti stebėsenos metodus, nebuvo įtrauktas į bendrąją poziciją. 66 pakeitimas iš esmės nebuvo įtrauktas, nors abi institucijos sutiko 14 straipsnį pervadinti „Išimtys“. Į bendrąją poziciją neįtraukta nuoroda apie klimato kaitą, kuriai Komisija galėjo pritarti. Be to, nebuvo įtrauktos dėl geografinio apibrėžtumo Komisijai nepriimtinos pakeitimo dalys. Tačiau Parlamento siūlomas įpareigojimas Komisijai padėti valstybėms narėms, kai priemonių priėmimo teisę turi Bendrija, iš esmės įtrauktas į bendrąją poziciją, tik į 15 straipsnį. 67 ir 68 pakeitimai dėl suinteresuotųjų šalių konsultacijų tvarkos nebuvo įtraukti. 73 pakeitimas, kuriuo apibrėžiami direktyvos persvarstymo tikslai, nebuvo įtrauktas. 80 , 81 , 82 , 91 ir 92 pakeitimais dėl geros ekologinės būklės deskriptorių siūlomas daug platesnis deskriptorių sąrašas, nei nustatytas bendrojoje pozicijoje (atitinkamai 21 ir 11). Pagrindinis skirtumas – Parlamento siūlomi devyni deskriptoriai, apibūdinantys gerą ekologinę būklę remiantis specifinės žmogaus veiklos keliamais pavojais (pvz., jūroje vykdomos pramonės veiklos – l ir n punktai, laivybos – m ir o, kitos žmogaus veiklos – p–t). Į Bendrąją poziciją įtraukti (nors ir labiau apžvalginiu lygmeniu) kiti būkle arba poveikiu paremti deskriptoriai. 3.2.3 Komisijos atmesti, bet į bendrąją poziciją įtraukti Parlamento pakeitimai 38 pakeitimas, kuriuo siūloma suteikti Baltijos jūrai bandomosios teritorijos statusą, nebuvo tiesiogiai įtrauktas į bendrąją poziciją, tačiau jos 5 straipsnio 3 dalyje numatoma bandomųjų projektų, kaip direktyvos įgyvendinimo dalies, galimybė. 62 ir 64 pakeitimai, kuriais numatomas įpareigojimas skirti jūrų saugomas teritorijas (JST), į bendrąją poziciją buvo įtraukti ne visiškai. Tačiau iš dalies jų nuostatos įtrauktos į dvi papildomas pastraipas, kuriose JST numatomos kaip parengtinų priemonių programų dalis (13 straipsnio 4 dalis). Pažymėtina, kad pagal bendrosios pozicijos formuluotę JST skyrimo įpareigojimas nėra nustatomas. 3.2.4 Komisijos atmesti ir į bendrąją poziciją neįtraukti Parlamento pakeitimai Iš konstatuojamųjų dalių pakeitimų atmestas 4 pakeitimas, kuriuo Baltijos jūra išskiriama iš kitų vandenų. Nepriimtas 5 pakeitimas dėl kiekybinių ir kokybinių tikslų. 10 pakeitimas, kuriuo valstybės narės raginamos bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekiant apsaugoti ES jūrų vandenis nuo šių šalių žvejybos laivų veiklos keliamos rizikos, buvo atmestas. 11 pakeitimas dėl racionalaus požiūrio į Natura 2000 tinklą taip pat atmestas. Nepriimti ir 13 bei 17 pakeitimai, kuriais mokslinių tyrimų pirmenybė suteikiama tam tikroms teritorijoms. Atmesti 14 ir 88 pakeitimai, kuriais reikalaujama nustatyti valstybės narės lygmens ad hoc struktūras tarpsektoriniam bendradarbiavimui organizuoti. 19 ir 74 pakeitimai, susiję su Bendrijos finansine įgyvendinimo parama, atmesti. 20 , 34 , 35 , 69 , 79 ir 85 pakeitimai, kuriais siūlomi įgyvendinimo terminai, į bendrąją poziciją neįtraukti. 21 pakeitimas prieštarauja Sutarties nuostatoms dėl žuvininkystės valdymo ir priimtas nebuvo. Nepriimtas ir 30 pakeitimas, kuriuo Kroatija įtraukiama į Adrijos jūros valstybių narių sąrašą (4 straipsnis). Taryba nusprendė iš šio straipsnio apskritai išbraukti valstybių narių pavadinimus. Atmestas 32 pakeitimas, kuriuo sustiprinamas įpareigojimas užtikrinti gerą ekologinę būklę. Pradinis Komisijos tekstas šiuo svarbiu klausimu bendrojoje pozicijoje buvo sušvelnintas. 40 pakeitimas, kuriuo keičiamas 6 straipsnio pavadinimas, nepriimtas. 44 pakeitimas, kuriuo numatyta įsteigti specialią jūrų aplinkos infrastruktūros projektų reguliavimo sistemą, atmestas. Nepriimtas ir 45 pakeitimas dėl bendrosios žemės ūkio politikos. Nepriimtas 54 pakeitimas, kuriuo išbraukiamos visos nuostatos dėl komitologijos nustatant geros ekologinės būklės deskriptorius. Atmesti 59 ir 61 pakeitimai, kuriais įtraukiamas tekstas apie jūrų taršos atsekamumo ir nustatymo priemones ir programas. Nepriimtas 65 pakeitimas, kuriuo Komisijos reikalaujama parengti gero vandenynų valdymo kriterijus. Atmestas 71 pakeitimas, kuriuo įtraukiamas Arkties vandenyno apsaugos įpareigojimas. Nepriimtas 72 pakeitimas, kuriuo reikalaujama pateikti jūrų saugomų teritorijų steigimo pažangos ataskaitas. 76 pakeitimas, kuriuo reikalaujama naujos kontrolės reguliavimo procedūros komitetui priimant metodinius standartus, atmestas. 78 pakeitimas, kuriuo siūloma nustatyti įpareigojimus valstybėms narėms ES jurisdikcijai arba suverenitetui nepriklausančiuose vandenyse, nepriimtas. 90 pakeitimas, kuriame numatoma radionuklidus išbraukti iš įvertintinų medžiagų sąrašo, į bendrąją poziciją neįtrauktas. 3.2.5 Tarybos įtraukti papildomi pasiūlymo pakeitimai Į bendrąją poziciją įtraukta tam tikrų svarbių pakeitimų, palyginti su pradiniu Komisijos pasiūlymu. Deja šie pakeitimai susilpnina pasiūlymą. Svarbiausi pakeitimai: - Pakoregavus 1 straipsnį sumažinti direktyvoje numatyti siekiai. Pradiniame Komisijos pasiūlyme buvo reikalaujama nustatyti jūrų strategijas, „skirtas jūrų aplinkos gerai ekologinei būklei pasiekti“, o bendrojoje pozicijoje šis įpareigojimas sušvelninamas iki „siekiant geros jūrų aplinkos būklės užtikrinimo“.Tačiau iš valstybių narių vis tiek (ir dar aiškiau) bus reikalaujama pažangos siekiant geros ekologinės būklės iki 2021 m. Pagal bendrąją poziciją nepakaks iki 2021 m. tik parengti jūrų strategijas, jos turi duoti ir teigiamų jūrų aplinkos apsaugos rezultatų.Be to, pagrindinis direktyvos tikslas išlieka visapusiškas geros ekologinės būklės užtikrinimas, nes kiti šios koncepcijos aspektai direktyvoje nebuvo pakeisti (pvz., 13 straipsnis). - Įtraukta nauja nuostata, pagal kurią valstybės narės atleidžiamos nuo tam tikrų įgyvendinimo priemonių įpareigojimo, jei nėra didelio pavojaus jūrų aplinkai arba jei šių priemonių išlaidos būtų neproporcingos. Ši nauja nuostata papildo jau pasiūlymo projekte numatytas apsaugos sąlygas, susijusias su įgyvendinimo išlaidomis (pirmiausia 13 straipsnio 3 dalis). Bendrojoje pozicijoje nepakankamai aiškiai išreikšta būtinybė įrodyti, kad nėra didelio pavojaus arba kad išlaidos bus neproporcingos. Kiti svarbūs pakeitimai: - Geografinės Jūrų strategijos direktyvos ir Vandens pagrindų direktyvos sąsajos . 3 straipsnyje pateikta jūrų vandenų apibrėžtis buvo pakeista parodant, kad direktyvos jūrų vandenys apima ir jūrų vandenis, kuriems taikoma Vandens pagrindų direktyva, tiek, kad būtų apimtos ir svarbios jūrų ekosistemų dalys, kurioms netaikoma Vandens pagrindų direktyva. Vandens pagrindų direktyvos srities įtraukimas į Jūrų direktyvos sritį yra būtinas siekiant užtikrinti suderintą abiejų direktyvų įgyvendinimą, nes jūrų ekosistemoms negalioja dirbtinės administracinės ribos. Tačiau geriau būtų buvę dar platesnė dviejų direktyvų sąveika geografiniu požiūriu, apimant ir pakrantės ir net tarpinius vandenis (t. y. tai paviršinio vandens telkinius aplink upių žiotis, kurie yra iš dalies sūrūs, nes yra arti pakrančių vandenų). - Komisijos vykdoma įgyvendinimo kontrolė (12 ir 16 straipsniai) . Numatyta Komisijos vykdoma įgyvendinimo kontrolė bendrojoje pozicijoje sumažinama iki valstybių narių pranešimais pagrįstomis rekomendacijomis. - Nauja greitesnio bandomųjų projektų įgyvendinimo schemos nuostata (5 straipsnio 3 dalis) . Į bendrąją poziciją įtraukta nauja nuostata dėl galimybės pagreitinti strategijų įgyvendinimą vadinamuosiuose bandomųjų projektų regionuose, kuriuos nustato atitinkamos valstybės narės. - Valstybių narių išbraukimas 4 straipsnyje . Bendrojoje pozicijoje jūrų regionai ir paregioniai tiesiog išvardijami nepatikslinant su kuriomis valstybėmis narėmis jie ribojasi. 4. IŠVADOS Komisija mano, kad visų valstybių narių, išskyrus vieną (Italija susilaikė), patvirtinta bendroji pozicija yra svarbus žingsnis priimant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą. Tačiau Komisija pažymi, kad bendroji pozicija yra mažesnio užmojo nei pradinis Komisijos pasiūlymas, ypač jos bendrasis siekis, geros ekologinės būklės tikslo įpareigojimas ir įgyvendinimo išlaidos. Šiuo atžvilgiu Komisija nori priminti, kad gera politika priklauso nuo kokybiškos informacijos, tuo tarpu dabartinės ES lygmens vertinimo ir stebėjimo programos dar nėra nei integruotos, nei užbaigtos. Kita vertus Komisija džiaugiasi, kad bendrojoje pozicijoje visiškai pripažįstama didelė integruotos strategijos būtinybė siekiant veiksmingiau apsaugoti mūsų vandenynus ir jūras. Gerai ir tai, kad atsižvelgiama į valstybių narių ir ne ES šalių bendradarbiavimo ir vieningų veiksmų svarbą rengiant ir įgyvendinant regionines jūrų strategijas. Galiausiai, papildomi geros ekologinės būklės apibrėžties aspektai taip pat naudingi, nors Komisija teiktų pirmenybę aplinkos kokybės kriterijais, o ne specifiniais pavojais, pagrįstoms apibrėžtims. [1] COM(2006)275 galutinis.