C 387/1

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2019 m. Europos plėtros fondo metinės ataskaitos

(2020/C 387/01)

TURINYS

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS 2

EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA 3

EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS 6

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS 8

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS 44

EPF IR ES PATIKOS FONDŲ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS 58

EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA 63

METINĖ VYKDYMO ATASKAITA. EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO VALDOMOS LĖŠOS 95

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS

Europos plėtros fondo 2019 m. metinės ataskaitos parengtos vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento X antraštine dalimi ir finansinių ataskaitų pastabose nustatytais apskaitos principais, taisyklėmis ir metodais

Patvirtinu savo atsakomybę už Europos plėtros fondo metinių ataskaitų parengimą ir pateikimą vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento 18 straipsniu.

Iš leidimus suteikiančio pareigūno ir EIB gavau visą informaciją, kurios patikimumą jie patvirtino ir kuri būtina norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti Europos plėtros fondų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas.

Remdamasi šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinusi, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos plėtros fondo finansinė būklė.

Rosa ALDEA BUSQUETS Apskaitos pareigūnė 2020 m. birželio 16 d.

EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA

1. PAGRINDINIAI FAKTAI

Europos Sąjunga (toliau – ES) palaiko bendradarbiavimu grindžiamus santykius su daugeliu besivystančių šalių. Jais visų pirma siekiama skatinti ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, daugiausiai dėmesio skiriant ilgalaikiam skurdo mažinimui ir naikinimui, šalims gavėjoms teikiant paramą vystymuisi ir techninę pagalbą. Tuo tikslu ES drauge su šalimis partnerėmis rengia bendradarbiavimo strategijas ir mobilizuoja finansinius išteklius joms įgyvendinti. Šie vystomajam bendradarbiavimui skirti ES ištekliai gaunami iš trijų šaltinių:

— ES biudžeto,

— Europos plėtros fondo,

— Europos investicijų banko.

Europos plėtros fondas (toliau – EPF) yra pagrindinė ES pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (toliau – AKR) valstybėse bei Užjūrio šalyse ir teritorijose (toliau – UŠT).

EPF nefinansuojamas iš ES biudžeto. Jį vidaus susitarimu įsteigė valstybių narių atstovai Taryboje, o valdo specialus komitetas. Europos Komisija (toliau – Komisija) yra atsakinga už operacijų, atliekamų su EPF ištekliais, finansinį vykdymą. Europos investicijų bankas (toliau – EIB) valdo investicinę priemonę.

2014–2020 m. AKR valstybėms ir UŠT teikiama geografinė pagalba ir toliau bus daugiausia finansuojama iš EPF. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui, jam taikomas atskiras finansinis reglamentas, pagal kurį reikalaujama parengti kiekvieno atskiro EPF finansines ataskaitas. Atitinkamai rengiamos atskiros kiekvieno EPF Komisijos valdomos dalies finansinės ataskaitos. Šios finansinės ataskaitos taip pat pateikiamos suvestine forma, kad būtų parodyta bendra išteklių, už kuriuos atsakinga Komisija, finansinė būklė.

2013 m. birželio mėn. per posėdį Taryboje valstybės narės pasirašė vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas 11-asis EPF (1). Jis įsigaliojo 2015 m. kovo 1 d.

2018 m. Taryba priėmė 11-ajam EPF taikomą finansinį reglamentą (2). Juo panaikintas anksčiau galiojęs reglamentas ir jis taikomas operacijoms, kurios finansuojamos iš ankstesnių EPF, nepažeidžiant esamų teisinių įsipareigojimų. Šis reglamentas netaikomas investicinei priemonei pagal ankstesnius EPF.

Remiantis AKR ir ES partnerystės susitarimu buvo sukurta investicinė priemonė, valdoma EIB ir skirta privačiojo sektoriaus vystymuisi AKR valstybėse remti, daugiausia (tačiau ne vien tik) finansuojant privačiąsias investicijas. Priemonė sukurta kaip atnaujinamas fondas, t. y. grąžinamos paskolos gali būti vėl investuojamos į kitas operacijas, taigi, priemonė yra atsinaujinanti ir finansiškai nepriklausoma. Kadangi investicinės priemonės Komisija nevaldo, ji nekonsoliduota pirmojoje metinių ataskaitų dalyje – EPF finansinėse ataskaitose ir susijusioje finansinio vykdymo ataskaitoje. Investicinės priemonės finansinės ataskaitos į metines ataskaitas įtraukiamos kaip atskira dalis (II dalis), siekiant parodyti visą EPF paramą vystymuisi.

2. KAIP FINANSUOJAMAS EPF?

2013 m. gruodžio 2 d. Europos Vadovų Taryba priėmė 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Taip pat buvo nuspręsta, kad geografinis bendradarbiavimas su AKR valstybėmis nebus įtrauktas į ES biudžetą, bet bus toliau finansuojamas pagal esamą tarpvyriausybinį EPF.

ES biudžetas yra metinis ir, remiantis biudžeto metinio periodiškumo principu, išlaidos ir pajamos planuojamos ir patvirtinamos vieniems metams. Kitaip nei ES biudžetas, EPF yra fondas, veikiantis daugiamečiu pagrindu. Kiekvienam EPF nustatomas bendras fondas vystomajam bendradarbiavimui vykdyti paprastai penkerių metų laikotarpiu. Kadangi ištekliai skiriami daugiamečiu pagrindu, skirtos lėšos gali būti naudojamos per EPF laikotarpį. Biudžeto vykdymo ataskaitose pabrėžiama, kad EPF biudžetas nėra grindžiamas metinio periodiškumo principu, nes EPF biudžeto įvykdymas vertinamas atsižvelgiant į visas fondo lėšas.

EPF ištekliai yra ES valstybių narių ad hoc įnašai. Maždaug kas penkerius metus valstybių narių atstovai tarpvyriausybiniu lygmeniu susitinka, kad nuspręstų dėl bendros sumos, kuri bus skiriama fondui, ir kad prižiūrėtų jo vykdymą. Komisija valdo fondą laikydamasi Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos. Kadangi valstybės narės vykdo savo pačių vystymosi ir pagalbos politiką, kuri papildo Sąjungos lygmens politiką, jos turi koordinuoti savo politiką su ES politika, kad būtų užtikrinta, jog jos papildytų viena kitą.

Be pirmiau minėtų įnašų, valstybės narės taip pat gali sudaryti bendro finansavimo susitarimus arba mokėti savanoriškus finansinius įnašus EPF.

3. ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

3.1. METINĖS ATASKAITOS

Pagal EPF finansinio reglamento 18 straipsnio 3 dalį EPF finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo procesą, visos ES institucijos ir įstaigos taiko Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Šios ES apskaitos taisyklės taip pat taikomos EPF, atsižvelgiant į specifinį jo veiklos pobūdį.

EPF metinių ataskaitų rengimas pavestas Komisijos apskaitos pareigūnui, kuris yra EPF apskaitos pareigūnas. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad EPF metinėse ataskaitose būtų parodyta tikra ir teisinga EPF finansinė būklė.

Metinės ataskaitos pateikiamos tokia seka:

I dalis. Komisijos valdomos lėšos

(i) EPF finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos (ii) EPF konsoliduotų ES patikos fondų finansinės ataskaitos (iii) EPF ir ES patikos fondų konsoliduotosios finansinės ataskaitos (iv) EPF finansinio vykdymo ataskaita

II dalis. Metinė vykdymo ataskaita. EIB valdomos lėšos

(i) Investicinės priemonės finansinės ataskaitos

Dalis „EPF konsoliduotų ES patikos fondų finansinės ataskaitos“ apima abiejų prie EPF įkurtų patikos fondų – ES patikos fondo „Bêkou“ (žr. skirsnį „ES patikos fondo „Bêkou“ finansinės ataskaitos“) ir ES patikos fondo Afrikai (žr. skirsnį „ES patikos fondo Afrikai finansinės ataskaitos“) – finansines ataskaitas. Už patikos fondų atskirų finansinių ataskaitų parengimą atsakingas Komisijos apskaitos pareigūnas; jų išorės auditą atlieka privatus auditorius. Į šias metines ataskaitas įtraukti patikos fondų skaičiai yra preliminarūs.

EPF metines ataskaitas Komisija turi patvirtinti ne vėliau kaip iki po balanso datos einančių metų liepos 31 d. ir pateikti jas Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4. AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

4.1. AUDITAS

EPF metines ataskaitas audituoja jo išorės auditorius – Europos Audito Rūmai (toliau – EAR), kurie parengia metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.2. BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

Atitinkamų finansinių metų EPF išteklių finansinio įvykdymo galutinė kontrolė yra biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Atlikus auditą ir baigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Europos Parlamentas tada turi nuspręsti, ar patvirtinti atitinkamų finansinių metų Komisijos EPF išteklių finansinį įvykdymą. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra, EAR metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) ir Komisijos atsakymais į biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos klausimus ir prašymus pateikti papildomos informacijos.

EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS

TURINYS

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS 8

EPF BALANSAS 9

EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 10

EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 11

EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 12

EPF BALANSAS 13

EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 15

EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 16

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS 19

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS 44

2019 M. ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS ATASKAITOS 45

2019 M. ES PATIKOS FONDO AFRIKAI FINANSINĖS ATASKAITOS 51

EPF IR ES PATIKOS FONDŲ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS 58

KONSOLIDUOTASIS BALANSAS 59

KONSOLIDUOTOJI FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 60

KONSOLIDUOTOJI PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 61

KONSOLIDUOTOJI GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 62

EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA 63

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS (3)

EPF BALANSAS

mln. EUR Pastaba 2019 12 31 2018 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Finansinis turtas 2.1 36 — Išankstinis finansavimas 2.2 910 887 Patikos fondo įnašai 2.3 266 201 1 213 1 088 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.2 1 288 1 448 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.4 123 138 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.5 1 179 387 2 590 1 973 IŠ VISO TURTO 3 803 3 061 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Finansiniai įsipareigojimai 2.6 (19) (18) (19) (18) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 (516) (241) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (1 854 ) (1 540 ) GRYNASIS TURTAS 1 948 1 521 FONDAI IR REZERVAI Tikrosios vertės rezervas 2.9 (2) — Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.10 54 809 50 423 Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.10 2 252 2 252 Iš ankstesnių metų perkeltas ekonominis rezultatas (51 155 ) (47 037 ) Ekonominis metų rezultatas (3 956 ) (4 118 ) GRYNASIS TURTAS 1 948 1 521





EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

mln. EUR Pastaba 2019 2018 PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 Susigrąžinimo veikla 28 4 28 4 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 Finansinės pajamos 7 10 Kitos pajamos 39 46 46 57 Iš viso pajamų 74 60 IŠLAIDOS Pagalbos priemonės 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Bendro finansavimo išlaidos 3.4 (14) 17 Finansinės išlaidos 3.5 (1) 7 Kitos išlaidos 3.6 (260) (148) Iš viso išlaidų (4 030 ) (4 178 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 956 ) (4 118 )





EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

mln. EUR Pastaba 2019 2018 Ekonominis metų rezultatas (3 956 ) (4 118 ) Pagrindinė veikla Kapitalo padidėjimas – įnašai (grynąja verte) 4 385 4 250 Patikos fondų įnašų (padidėjimas) / sumažėjimas (65) (38) Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas 136 (235) Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas 15 (46) Atidėjinių padidėjimas / (sumažėjimas) — (4) Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) 2 3 Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas) 275 (322) Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas) 37 548 Kiti nepiniginiai pokyčiai (2) — Investicinė veikla Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) / sumažėjimas (36) — GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI 792 40 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas) 792 40 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 2.5 387 347 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 2.5 1 179 387





EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

mln. EUR Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Tikrosios vertės rezervas (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Kapitalo padidėjimas – įnašai — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Ekonominis metų rezultatas — — — (4 118 ) — (4 118 ) LIKUTIS 2018 m. gruodžio 31 d. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Tikrosios vertės pokyčiai (2) (2) Kapitalo padidėjimas – įnašai — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Ekonominis metų rezultatas — — — (3 956 ) — (3 956 ) LIKUTIS 2019 m. gruodžio 31 d. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





EPF BALANSAS

mln. EUR 2019 12 31 2018 12 31 Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso ILGALAIKIS TURTAS Finansinis turtas 2.1 — — — 36 36 — — — — — Išankstinis finansavimas 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Patikos fondo įnašai 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 EPF jungiamosios sąskaitos 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 IŠ VISO TURTO 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Finansiniai įsipareigojimai 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) GRYNASIS TURTAS 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Tikrosios vertės rezervai 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Iš ankstesnių metų perkeltas ekonominis rezultatas (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Ekonominis metų rezultatas (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) GRYNASIS TURTAS 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

mln. EUR 2019 2018 Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 Susigrąžinimo veikla 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 Finansinės pajamos (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Kitos pajamos 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Iš viso pajamų 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 IŠLAIDOS Pagalbos priemonės 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Bendro finansavimo išlaidos 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finansinės išlaidos 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Kitos išlaidos 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Iš viso išlaidų (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

mln. EUR 8-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (7) (7) LIKUTIS 2018 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (1) (1) LIKUTIS 2019 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





mln. EUR 9-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (40) (40) Ekonominis metų rezultatas — (53) (53) LIKUTIS 2018 m. gruodžio 31 d. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Kapitalo padidėjimas – įnašai 15 (15) (15) Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (27) (27) Ekonominis metų rezultatas — (34) — (34) LIKUTIS 2019 m. gruodžio 31 d. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





mln. EUR 10-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų — 47 47 Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — (112) (112) Ekonominis metų rezultatas — (1 000 ) (1 000 ) LIKUTIS 2018 m. gruodžio 31 d. 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų — 28 28 Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — 181 181 Ekonominis metų rezultatas — (529) — (529) LIKUTIS 2019 m. gruodžio 31 d. 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





mln. EUR 11-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C)=(A)–(B) Sukaupti rezervai (D) Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Tikrosios vertės rezervas (G) Iš viso grynojo turto (C)+(D)+(E)+(F)+(G) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Kapitalo padidėjimas – įnašai (4 250 ) 4 250 — 4 250 Perkėlimas į 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį EPF ir iš jų — — 112 112 Ekonominis metų rezultatas — (3 065 ) — (3 065 ) LIKUTIS 2018 m. gruodžio 31 d. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Tikrosios vertės pokyčiai (2) (2) Kapitalo padidėjimas – įnašai (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Ekonominis metų rezultatas — (3 393 ) — (3 393 ) LIKUTIS 2019 m. gruodžio 31 d. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS (4)

1. SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI

1.1. APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – pateikti plačiam naudotojų ratui naudingos informacijos apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 1 „Finansinės ataskaitos“ ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, reikšmingumo, sumavimo, atskaitymo ir lyginamosios informacijos. Finansinės atskaitomybės kokybinės savybės yra svarbumas, sąžiningas pateikimas (patikimumas), suprantamumas, savalaikiškumas, palyginamumas ir patikrinamumas.

1.2. ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.2.1. Ataskaitinis laikotarpis

Finansinės ataskaitos teikiamos kasmet. Finansiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

1.2.2. Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

ES funkcinė valiuta yra euro, todėl metinių ataskaitų duomenys nurodomi tūkstančiais eurų. Sandoriai užsienio valiuta yra perskaičiuojami eurais taikant sandorio atlikimo dieną galiojantį valiutos keitimo kursą. Į finansinės veiklos ataskaitą įtraukiamas valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant sandorius užsienio valiuta ir perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštą piniginį turtą ir įsipareigojimus, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos keitimo kursą. Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrenginiams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus toliau pateikiamu gruodžio 31 d. galiojančiu Europos Centrinio Banko (ECB) valiutos kursu.

Euro kursas

Valiuta 2019 12 31 2018 12 31 Valiuta 2019 12 31 2018 12 31 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3. Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, sukauptas ir būsimojo laikotarpių pajamas bei sąnaudas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su gautinomis sumomis, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir turto vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių.

Pagrįsti įverčiai yra esminė finansinių atskaitų rengimo dalis ir netrukdo jų patikimumui. Įvertį gali tekti peržiūrėti iš naujo, jeigu pasikeičia aplinkybės, kuriomis buvo grindžiamas toks įvertis, ar jeigu atsiranda naujos informacijos arba daugiau patirties. Įverčio peržiūrėjimas dėl savo pobūdžio nėra siejamas su ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais ir nėra klaidos taisymas. Apskaitos įverčio pokyčio poveikis pripažįstamas nurodant perteklių ar deficitą tais laikotarpiais, kai jis tapo žinomas.

1.3. BALANSAS

1.3.1. Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas – identifikuojamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio pavidalo. Turtas yra identifikuojamas, jeigu jis gali būti išskirtas (t. y. jis gali būti atskirtas arba atidalintas nuo subjekto, pvz., parduodant, perduodant, licencijuojant, nuomojant arba atiduodant mainais – tiek atskirai, tiek kartu su susijusia sutartimi, identifikuojamu turtu arba įsipareigojimu, nepaisant to, ar subjektas ketina tai daryti), arba jis atsiranda dėl privalomų susitarimų (įskaitant sutartines arba kitas juridines teises), neatsižvelgiant į tai, ar tas teises galima perleisti arba atskirti nuo subjekto ar nuo kitų teisių ir įsipareigojimų).

Įsigytas nematerialusis turtas nurodomas įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus, o išlaidos yra susijusios tik su turto kūrimo etapu. Kapitalizuojamos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuojamos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį – 3–11 metų. Nustatyta nematerialiojo turto naudingo tarnavimo trukmė priklauso nuo jo konkretaus naudingo tarnavimo laikotarpio arba sutartimi nustatyto teisinio laikotarpio.

1.3.2. Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu, statyba ar perdavimu. Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad subjektas ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje. Žemės nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jos naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, padalinant jo savikainą, atėmus likutinę vertę, to turto nustatytai naudojimo trukmei tokiu būdu:

Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo norma Pastatai 4–10 % Įranga ir įrenginiai 10–25 % Baldai ir transporto priemonės 10–25 % Aparatinė įranga 25–33 % Kita 10–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant pajamas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Nuoma – sutartis, pagal kurią nuomotojas už vieną įmoką ar keletą įmokų suteikia nuomininkui teisę sutartą laikotarpį naudotis turtu. Nuoma skirstoma į finansinę nuomą arba veiklos nuomą.

Finansinė nuoma – nuoma, kai iš esmės visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda perduodamos nuomininkui. Kai nuomininkas sudaro finansinės nuomos sutartį, pagal finansinės nuomos sutartį įsigytas turtas pripažįstamas turtu, o susiję nuomos įsipareigojimai pripažįstami įsipareigojimais nuo nuomos laikotarpio pradžios. Turtas ir įsipareigojimai pripažįstami sumomis, lygiomis nuomojamo turto tikrajai vertei arba, jei ji mažesnė, dabartinei minimalių įmokų pagal nuomos sutartį vertei. Jos abi nustatomos nuomos pradžioje. Visu nuomos laikotarpiu turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba per nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis. Minimalias nuomos įmokas sudaro finansinis mokestis (palūkanų elementas) ir neįvykdyto įsipareigojimo sumažėjimas (kapitalo elementas). Finansinis mokestis paskirstomas kiekvienam laikotarpiui per visą nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią periodinę palūkanų normą, taikomą įsipareigojimo likučiui, kuris atitinkamai parodomas kaip trumpalaikis / ilgalaikis. Neapibrėžtieji nuomos mokesčiai turi būti laikomi sąnaudomis jų atsiradimo laikotarpį.

Veiklos nuoma – nuoma, išskyrus finansinę nuomą, t. y. nuoma, kai nuomotojas išlaiko iš esmės visą su turto nuosavybe siejamą riziką ir naudą. Kai nuomininkas sudaro veiklos nuomos sutartį, veiklos nuomos mokesčiai finansinės veiklos ataskaitoje pripažįstami sąnaudomis pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nuomos trukmę; nei nuomojamas turtas, nei nuomos įsipareigojimas į finansinės būklės ataskaitą neįtraukiami.

1.3.3. Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jo vertė nesumažėjo. Tikrinama, ar nesumažėjo amortizuojamo arba nudėvimo turto vertė, kai finansinių ataskaitų datą esama požymių, kad turto vertė gali būti sumažėjusi. Vertės sumažėjimo nuostoliai pripažįstami kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją (padengimo) vertę. Atsiperkamoji (padengimo) vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos vertės sumažėjimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.3.4. Finansinis turtas

Finansinis turtas skirstomas į šias kategorijas: „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas“, „paskolos ir gautinos sumos“, „investicijos, į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą“ ir „parduoti laikomas finansinis turtas“. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas paskutinę kiekvieno ataskaitinio laikotarpio dieną.

(i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Finansinis turtas priskiriamas prie šios kategorijos, jeigu jis įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė subjektas. Prie šios kategorijos taip pat priskiriamos išvestinės finansinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas prie trumpalaikio turto, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

(ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai subjektas tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos. Paskolos ir gautinos sumos apima terminuotuosius indėlius, kurių pradinis terminas viršija tris mėnesius.

(iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių subjektas ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

(iv) Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė finansinė priemonė, kuri arba yra priskirta prie šios kategorijos arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, kurį subjektas tikisi jį laikyti ir kuris paprastai yra iki išpirkimo datos. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną, t. y. tą dieną, kai subjektas įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Pinigų ekvivalentai ir paskolos pripažįstami tada, kai pinigai laikomi finansų įstaigoje arba iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės pirmą kartą pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas, išlaidos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu.

Finansinių priemonių pripažinimas nutraukiamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba subjektas kitai šaliai perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir naudą.

Vėlesnis vertinimas

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas vėliau apskaitomas tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių, įtraukiamus į finansinės veiklos ataskaitą jų atsiradimo laikotarpiu.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą.

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuotos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Paskutinę kiekvieno ataskaitinio laikotarpio dieną subjektas įvertina, ar nėra objektyvių įrodymų apie sumažėjusią finansinio turto vertę ir ar į finansinės veiklos ataskaitą nereikia įtraukti nuostolių dėl vertės sumažėjimo.

1.3.5. Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečioje sutartyje, sprendime, susitarime arba pagrindiniame teisės akte nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas per susitarime nustatytą laikotarpį yra naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, arba grąžinami. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti subjektui. Taigi, kadangi subjektas išlaiko išankstinio finansavimo kontrolę ir turi teisę susigrąžinti reikalavimų neatitinkančią dalį, suma parodoma kaip turtas.

Išankstinis finansavimas pirmą kartą pripažįstamas balanse, kai pinigai pervedami gavėjui. Jis vertinamas sumokėto atlygio suma. Vėlesniais laikotarpiais išankstinis finansavimas vertinamas pirmą kartą balanse pripažinta suma, atėmus per laikotarpį patirtas finansuoti tinkamas išlaidas (kai reikia, įskaitant apskaičiuotąsias sumas).

1.3.6. Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Pagal ES apskaitos taisykles reikalaujama prekybos ir neprekybines operacijas parodyti atskirai. Siekiant atskirti šias dvi kategorijas, terminas „gautina suma“ taikomas tik prekybos operacijoms, o neprekybinėms operacijoms, t. y. kai ES gauna vertę iš kito subjekto, mainais tiesiogiai nesuteikdama maždaug vienodos vertės, vartojamas terminas „susigrąžintinos sumos“ (pvz., iš valstybių narių susigrąžintinos sumos, susijusios su nuosavais ištekliais).

Iš prekybos operacijų gautinos sumos atitinka finansinių priemonių apibrėžtį, todėl yra priskiriamos prie paskolų ir gautinų sumų kategorijos bei atitinkamai apskaičiuojamos (žr. 1.3.4 pastabą).

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos apskaitomos pradine suma (patikslinta atsižvelgus į palūkanas ir nuobaudas), atėmus vertės sumažinimą dėl vertės sumažėjimo. Vertės sumažinimas dėl vertės sumažėjimo nustatomas tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad subjektas negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje.

1.3.7. Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo arba trumpalaikius indėlius ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.3.8. Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai subjektas turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

Atidėjiniai nuostolingoms sutartims vertinami numatomų sutarties nutraukimo išlaidų arba numatomų grynųjų sutarties tęsimo išlaidų (priklausomai nuo to, kurios yra mažesnės) dabartine verte.

1.3.9. Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos apima sumas, susijusias ir su prekybos operacijomis, kaip antai prekių ir paslaugų pirkimu, ir su neprekybinėmis operacijomis, pvz., su dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymais padengti išlaidas arba gautu išankstiniu finansavimu (žr. 1.4.1 pastabą).

Kai gavėjams skiriamos dotacijos ar kitoks finansavimas, prašymai padengti išlaidas įrašomi kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas padengti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus finansuoti tinkamas išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą faktūrą, o susijusios išlaidos įtraukiamos į apskaitą, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima subjektas.

1.3.10. Sukauptos ir būsimojo laikotarpio pajamos bei sąnaudos

Operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, subjektas pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (pavyzdžiui, remiantis sutartimi), bet sąskaita faktūra dar neišrašyta, sukauptos pajamos bus pripažintos finansinėse atskaitose. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, pajamos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

Išlaidos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Sukauptos sąnaudos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis apskaičiuotąja pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos sąnaudos skaičiuojamos pagal išsamias apskaitos pareigūno parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų sąžiningai nurodyti ekonominiai ir kiti įvykiai, kurie turi būti nurodyti. Analogiškai, kai mokėjimas už dar nesuteiktas paslaugas arba dar nepristatytas prekes atliekamas avansu, išlaidos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.4. FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.4.1. Pajamos

Pajamos apima subjekto gautas ir gautinas bendrosios ekonominės naudos įplaukas ar naudojimo galimybes, kurios lemia grynojo turto padidėjimą (o šis padidėjimas atsiranda ne dėl savininkų įnašų).

Atsižvelgiant į susijusių operacijų pobūdį, finansinės veiklos ataskaitoje išskiriamos:

(i) Pajamos iš neprekybinių operacijų

Pajamos iš neprekybinių operacijų yra mokesčiai ir pervedimai, kadangi perdavėjas pateikia išteklius subjektui gavėjui, o subjektas gavėjas tiesiogiai mainais nepateikia maždaug vienodos vertės išteklių.

Pervedimai – tai kitokios nei mokesčiai, su neprekybinėmis operacijomis susijusios ateityje gautinos ekonominės naudos įplaukos arba naudojimo galimybės. Subjektas pervestą turtą pripažįsta tada, kai jis kontroliuoja išteklius dėl praeities įvykio (pervedimo) ir tikisi iš jų gauti būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybių, ir kai galima patikimai nustatyti tikrąją vertę. Dėl neprekybinės operacijos gaunami ištekliai, pripažinti kaip turtas (pvz., pinigai), taip pat pripažįstami kaip pajamos, išskyrus atvejus, kai subjektas turi dabartinį įsipareigojimą to pervedimo atžvilgiu (jam taikoma sąlyga), kuri turi būti įvykdyta, kad pajamas būtų galima pripažinti. Kol sąlyga neįvykdoma, pajamos atidedamos ir pripažįstamos kaip įsipareigojimas (gautas išankstinis finansavimas).

(ii) Pajamos iš prekybos operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo pajamos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio pajamos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.4.2. Išlaidos

Išlaidos yra ekonominės naudos arba naudojimo galimybių sumažėjimas ataskaitiniu laikotarpiu dėl turto netekimo ar panaudojimo arba prisiimtų įsipareigojimų, dėl kurių sumažėja grynasis turtas (nuosavas kapitalas). Išlaidos apima tiek prekybos, tiek neprekybinių operacijų išlaidas.

Prekybos operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir subjektas jas priima. Jos vertinamos pradine sąskaitoje faktūroje nurodyta suma. Be to, paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną išlaidos, susijusios su per laikotarpį suteikta paslauga, už kurią sąskaita faktūra dar negauta arba nepriimta, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Neprekybinių operacijų išlaidos yra susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos. Pervedimai pripažįstami sąnaudomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal reglamentą arba yra pasirašytas susitarimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis mokėjimo prašymas arba prašymas padengti išlaidas, jie pripažįstami išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos sąnaudos.

1.5. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

1.5.1. Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.5.2. Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių, arba dabartinis įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba retais atvejais – kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta. Neapibrėžtasis įsipareigojimas parodomas, nebent ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių tikimybė yra maža.

1.6. BENDRAS FINANSAVIMAS

Gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių pajamų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir yra parodyti kaip valstybėms narėms, ne valstybėms narėms ir kitiems subjektams mokėtinos sumos. EPF turi panaudoti įnašus paslaugoms trečiosioms šalims teikti, o jei to nedaro – turi grąžinti turtą (gautus įnašus). Likusią mokėtiną bendro finansavimo susitarimų sumą sudaro gauti bendro finansavimo įnašai, atėmus su projektu susijusias patirtas išlaidas. Grynajam turtui tai nedaro jokio poveikio.

Su bendro finansavimo projektais susijusios išlaidos pripažįstamos tuomet, kai patiriamos. Atitinkama įnašų suma pripažįstama kaip veiklos pajamos ir ekonominiam tų metų rezultatui tai nedaro jokio poveikio.

2. BALANSO PASTABOS

TURTAS

2.1. FINANSINIS TURTAS

2019 m. gruodžio 31 d. EPF finansinio turto vertė siekė 36 mln. EUR (2018 m. – nulį). Jį sudarė parduoti laikomas finansinis turtas, kuris beveik visas yra investicijos į nuosavo kapitalo priemones.

2.2. IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Pagal daugumą sutarčių numatoma, kad išankstiniai mokėjimai atliekami iki darbų pradžios, tiekiamų prekių pristatymo arba paslaugų suteikimo. Kartais sutartyse pateiktame mokėjimų tvarkaraštyje numatoma mokėjimus atlikti atsižvelgiant į pažangos ataskaitas. Išankstinis finansavimas paprastai atliekamas šalies arba teritorijos, kurioje vykdomas projektas, valiuta.

Pagal išankstinio finansavimo galimo panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis ar kaip ilgalaikis. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, panaudotinos per dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas. Kadangi dauguma EPF projektų yra ilgalaikiai, jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais turėtų būti galima naudotis ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Iš viso 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Bendro išankstinio finansavimo sumažėjimą 2019 m. gruodžio 31 d. daugiausia galima paaiškinti sumažėjusiu 10-ojo EPF išankstiniu finansavimu (2018 m. – 964 mln. EUR). Pagal EPF gyvavimo ciklą daugelis su 10-uoju EPF susijusių sutarčių buvo įvykdytos ir užbaigtos. Pagal šį EPF vykdomų sutarčių skaičius sumažėjo nuo maždaug 2 600 2018 m. iki maždaug 2 300 2019 m. Todėl išankstinio finansavimo mokėjimų paramos gavėjams lygis sumažėjo, o išankstinio finansavimo patvirtinimų padaugėjo.

Šį sumažėjimą iš dalies kompensavo padidintas išankstinis finansavimas, susijęs su 11-uoju EPF (2018 m. – 1 328 mln. EUR). 11-asis EPF pradėjo veikti 2015 m., o 2019 m. buvo visu pajėgumu įgyvendinamos priimtos priemonės. Vykdomų sutarčių skaičius padidėjo nuo maždaug 2 300 2018 m. iki 3 400 2019 m., todėl bendra vykdomo išankstinio finansavimo suma padidėjo 73 mln. EUR.

2.2.1. Ilgalaikis išankstinis finansavimas

mln. EUR 2019 12 31 2018 12 31 Tiesioginis valdymas Vykdo: Komisija 190 140 ES vykdomosios įstaigos 6 — ES delegacijos 49 48 244 188 Netiesioginis valdymas Vykdo: EIB ir EIF 313 367 Tarptautinės organizacijos 291 280 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 22 6 Viešosios teisės įstaigos 22 24 Trečiosios šalys 17 21 ES įstaigos ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigos 1 — 665 698 Iš viso 910 887

2.2.2. Trumpalaikis išankstinis finansavimas

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Išankstinis finansavimas (bendra suma) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Padengta atliekant atskyrimą — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Iš viso 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Garantijos yra skirtos išankstiniam finansavimui užtikrinti ir jų atsisakoma, kai sumokama paskutinė pagal projektą reikalaujama suma. 2019 m. gruodžio 31 d. EPF gautų išankstinio finansavimo garantijų vertė sumažėjo iki 46 mln. EUR (2018 m. – 79 mln. EUR).

Daugiausia išankstinio finansavimo išmokėta pagal netiesioginį valdymą. Šiuo atveju garantijos gavėjas yra ne EPF, o perkančioji organizacija. Net jei EPF nėra gavėjas, tomis garantijomis apsaugomas jo turtas.

2.3. PATIKOS FONDO ĮNAŠAI

Šioje antraštinėje dalyje nurodyta suma, sumokėta kaip įnašai į ES patikos fondą Afrikai ir ES patikos fondą „Bêkou“. Įnašai neapima sąnaudų, kurias patyrė patikos fondai ir kurios priskirtinos EPF.

Patikos fondo įnašus EPF naudoja laikydamasis tiesioginio valdymo principo.

mln. EUR Grynasis įnašas 2018 m. gruodžio 31 d. 2019 m. sumokėti įnašai Patikos fondų grynųjų išlaidų priskyrimas 2019 m. Grynasis įnašas 2019 m. gruodžio 31 d. Afrika 193 600 (530) 263 „Bêkou“ 9 — (5) 4 Iš viso 201 600 (535) 266

2.4. IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS IR NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

mln. EUR Pastaba 2019 12 31 2018 12 31 Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos 2.4.1 32 37 Iš prekybos operacijų gautinos sumos 2.4.2 91 101 Iš viso 123 138

2.4.1. Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Valstybės narės — 0 — 1 1 5 Klientai 1 4 17 4 27 26 Viešosios įstaigos — 9 11 1 21 25 Trečiosios valstybės 0 2 4 0 7 5 Vertės sumažinimas (2) (13) (12) (1) (27) (27) Įmonių grupei priklausančių įmonių jungiamosios sąskaitos su ES institucijomis — — — 4 4 3 Iš viso 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Iš prekybos operacijų gautinos sumos

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Sukauptos pajamos 1 65 21 0 88 81 Iš ES gautina suma — — — 4 4 20 EPF jungiamosios sąskaitos 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Iš viso 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Sukauptos pajamos yra iš išankstinio projektų finansavimo gaunamos sukauptų palūkanų sumos (65 mln. EUR) ir su ES patikos fondu Afrikai susijusio išankstinio finansavimo sukauptų palūkanų sumos (21 mln. EUR).

Iš ES gautina suma yra suma, kuri buvo pervesta į Europos Komisijos valdomą patikos sąskaitą.

Siekiant padidinti veiksmingumą, 11-ajam EPF skiriamas visiems EPF bendras iždas; taip galima vykdyti operacijas tarp skirtingų EPF, kurios išlyginamos įvairius EPF balansus siejančiose EPF jungiamosiose sąskaitose.

EPF jungiamosios sąskaitos nurodytos tik atskiruose EPF. Bendra EPF jungiamųjų sąskaitų suma yra nulis.

2.5. PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI (5)

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Specialiosios sąskaitos Centriniai bankai — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Einamosios sąskaitos Komerciniai bankai — — — 421 421 87 Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Iš viso — — — 1 179 1 179 387

Šios išlaidų kategorijos sumų padidėjimą 792 mln. EUR galima paaiškinti daugiausia tuo, kad įvykdyta mažiau mokėjimų, nei prognozuota. 2019 m. gruodžio 31 d. EPF mokėjimai iš viso sudarė 3 910 mln. EUR, palyginti su 4 400 mln. EUR metiniu tikslu. Dvi pagrindinės šio skirtumo priežastys yra sutarties dėl Pasaulinės partnerystės švietimo srityje su Pasaulio banku pasirašymo laikinas sustabdymas ir paramos biudžetui mokėjimų Čade, Haityje ir Benine atidėjimas.

Be to, eilutėje „Komerciniai bankai“ pateiktos sumos pasidėjimas susijęs su 264 mln. EUR iš 2020 m. kapitalo įnašu, gautu iš Jungtinės Karalystės į „Natwest bank“ sąskaitą gruodžio mėn. pabaigoje (žr. 2.7.2.1 pastabą).

Panašiai kaip ankstesniais metais, siekiant apriboti sandorio šalies riziką, centrinių bankų sąskaitose laikoma daugiau grynųjų pinigų nei komerciniuose bankuose (žr. 5.1 pastabą).

ĮSIPAREIGOJIMAI

2.6. FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.6.1. Bendro finansavimo mokėtinos sumos

Bendro finansavimo mokėtinos sumos yra pagal bendro finansavimo susitarimus EPF gautos lėšos. EPF turi naudoti šiuos įnašus sutartoms paslaugoms teikti trečiosioms šalims, o nepanaudotas lėšas grąžinti įnašų mokėtojams. Nuo bendro finansavimo sumų panaudojimo laiko priklauso, ar jos parodomos kaip trumpalaikės, ar kaip ilgalaikės.

Metų pabaigoje įvertinama kiekviena bendro finansavimo mokėtina suma, o visos sumos, kurios greičiausiai nebus panaudotos per ateinančius 12 mėnesių, laikomos ilgalaikėmis.

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Ilgalaikės bendro finansavimo mokėtinos sumos — — 1 18 19 18 Trumpalaikės bendro finansavimo mokėtinos sumos — — 38 31 69 68 Iš viso — — 39 50 88 86

Visų bendro finansavimo mokėtinų sumų padidėjimas 2,6 mln. EUR yra bendras 2019 m. gautų naujų bendro finansavimo sumų (17 mln. EUR) ir su bendro finansavimo projektais susijusių išlaidų (14,4 mln. EUR) poveikis. Pagal bendro finansavimo apskaitos taisykles patirtos sąnaudos metų rezultatui poveikio neturėjo, nes jos buvo pripažintos tiek bendro finansavimo išlaidomis (3.4 pastaba), tiek bendro finansavimo pajamomis (3.1.1 pastaba).

2.7. MOKĖTINOS SUMOS

mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Trumpalaikės mokėtinos sumos 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Įvairios mokėtinos sumos 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Iš viso — 5 108 404 516 241

2.7.1. Trumpalaikės mokėtinos sumos

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Tiekėjai — 4 67 27 97 102 Valstybės narės — 0 0 2 2 1 Trečiosios valstybės 0 — 4 74 78 37 Viešosios įstaigos — 2 70 20 92 43 Kitos trumpalaikės mokėtinos sumos (0) (1) (70) (17) (88) (10) Iš viso — 5 72 106 182 173

Mokėtinos sumos apima EPF gautas išlaidų deklaracijas, susijusias su dotacijų skyrimo veikla. Jos įrašomos padengti reikalaujama suma nuo mokėjimo prašymo gavimo momento. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms faktūroms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus padengti išlaidas buvo atsižvelgta per metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūras. Vadovaujantis tais atskyrimo įrašais, apskaičiuotosios reikalavimus atitinkančios sumos buvo pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje. Reikalavimų neatitinkančios sumos buvo parodytos kaip kitos trumpalaikės mokėtinos sumos.

2.7.2. Įvairios mokėtinos sumos

mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Bendro finansavimo mokėtinos sumos 2.6.1 — — 38 31 69 68 Būsimųjų laikotarpių kapitalo įnašai 2.7.2.1 — — — 264 264 — Kitos įvairios mokėtinos sumos — — (2) 3 1 0 Iš viso — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Būsimųjų laikotarpių kapitalo įnašai

2019 m. gruodžio 31 d. visa 264 mln. EUR suma yra susijusi su gruodžio mėn. pabaigoje į EPF sumokėtu 2020 m. JK įnašu. 2018 m. gruodžio 31 d. iš anksto sumokėtų kapitalo įnašų nebuvo.

2.8. SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMOJO LAIKOTARPIO PAJAMOS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Sukauptos sąnaudos — 96 240 982 1 318 1 279 Kitos sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos — — 0 1 1 3 Iš viso — 96 240 983 1 319 1 281

Sukauptos sąnaudos apima numatomas įgyvendinamų arba pasibaigusių sutarčių veiklos sąnaudas be patvirtintų prašymų padengti išlaidas, kai finansuoti tinkamos lėšų gavėjų patirtos išlaidos buvo apskaičiuotos remiantis išsamiausia tuo metu turėta informacija. Numatomų sukauptų sąnaudų dalis, susijusi su išmokėtu išankstiniu finansavimu, įrašyta kaip išankstinio finansavimo sumų sumažinimas (žr. 2.2 pastabą).

Padidėjimas pagal šią išlaidų kategoriją yra bendras sukauptų sąnaudų pagal 11-ąjį EPF padidėjimo (2018 m. – 838 mln. EUR) ir sukauptų sąnaudų pagal 10-ąjį EPF sumažėjimo (2018 m. – 358 mln. EUR) poveikis. Tai atitinka EPF gyvavimo ciklą ir taip pat yra susiję su pagal šiuos EPF vykdomų sutarčių skaičiaus raida. 11-asis EPF 2019 m. veikė visu pajėgumu, todėl 2019 m. gruodžio 31 d. buvo daug daugiau vykdomų sutarčių, kurių sąnaudas reikėjo apskaičiuoti ir sukaupti. Kita vertus, daugelis sutarčių pagal 10-ąjį EPF 2019 m. buvo įvykdytos ir užbaigtos, todėl sumažėjo pagal šį EPF vykdomų sutarčių skaičius ir sukauptų sąnaudų suma.

GRYNASIS TURTAS

2.9. TIKROSIOS VERTĖS REZERVAS

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo finansinio turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą.

mln. EUR 2019 12 31 2018 12 31 Įtraukta į tikrosios vertės rezervą (2) — Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą — — Iš viso (2) —

2.10. FONDO KAPITALAS

2.10.1. Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Fondo kapitalas 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepareikalautasis fondo kapitalas — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Pareikalautasis fondo kapitalas 2018 m. gruodžio 31 d. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondo kapitalas 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepareikalautasis fondo kapitalas — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Pareikalautasis fondo kapitalas 2019 m. gruodžio 31 d. 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Fondo kapitalas – visa atitinkamo EPF valstybių narių įnašų suma, kaip nustatyta kiekviename vidaus susitarime. Nepareikalautosios lėšos – sumos, kurių valstybių narių dar nepareikalauta sumokėti. Pareikalautasis fondo kapitalas – įnašai, kuriuos EPF pareikalavo sumokėti ir kuriuos valstybės narės pervedė į iždo sąskaitas (žr. 2.10.2 toliau).

2.10.2. Pareikalautasis ir nepareikalautasis fondo kapitalas pagal valstybes nares

mln. EUR Įnašai į 11-ąjį EPF % Nepareikalautasis fondo kapitalas 2018 m. gruodžio 31 d. 2019 m. pareikalautasis kapitalas Nepareikalautasis fondo kapitalas 2019 m. gruodžio 31 d. Austrija 2,40 548 (105) 442 Belgija 3,25 742 (143) 599 Bulgarija 0,22 50 (10) 40 Kroatija 0,23 51 (10) 42 Kipras 0,11 25 (5) 21 Čekija 0,80 182 (35) 147 Danija 1,98 452 (87) 365 Estija 0,09 20 (4) 16 Suomija 1,51 345 (66) 278 Prancūzija 17,81 4 068 (784) 3 285 Vokietija 20,58 4 700 (906) 3 795 Graikija 1,51 344 (66) 278 Vengrija 0,61 140 (27) 113 Airija 0,94 215 (41) 173 Italija 12,53 2 862 (551) 2 311 Latvija 0,12 27 (5) 21 Lietuva 0,18 41 (8) 33 Liuksemburgas 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nyderlandai 4,78 1 091 (210) 881 Lenkija 2,01 458 (88) 370 Portugalija 1,20 273 (53) 221 Rumunija 0,72 164 (32) 132 Slovakija 0,38 86 (17) 69 Slovėnija 0,22 51 (10) 41 Ispanija 7,93 1 812 (349) 1 463 Švedija 2,94 671 (129) 542 Jungtinė Karalystė 14,68 3 353 (646) 2 707 Iš viso 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Kadangi 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo EPF kapitalas buvo pareikalautas ir visas gautas ankstesniais metais, 2019 m. buvo pareikalauta 4 400 mln. EUR suma, susijusi tik su 11-uoju EPF.

2.10.3. Iš veiklą užbaigusių EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Iš veiklą užbaigusių EPF pervestos lėšos 627 1 625 — — 2 252 2 252

Į šią kategoriją įtraukti iš veiklą užbaigusių EPF į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF pervesti ištekliai.

2.10.4. Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Likutis 2017 m. gruodžio 31 d. (2 503 ) 2 177 120 206 — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 10-ojo EPF veiklos lėšų rezervą (7) (40) 47 — 0 Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą — — (112) 112 — Likutis 2018 m. gruodžio 31 d. (2 509 ) 2 137 55 317 — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 10-ojo EPF veiklos lėšų rezervą (1) (27) 28 — (0) Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą — — 181 (181) — Likutis 2019 m. gruodžio 31 d. (2 510 ) 2 109 265 136 —

Į šią kategoriją įtraukti tarp aktyvių EPF pervesti ištekliai.

Įsigaliojus Kotonu susitarimui, visos ankstesniuose aktyviuose EPF nepanaudotos lėšos pervedamos į naujausią įsigaliojusį EPF po įsipareigojimų panaikinimo. Iš kitų EPF pervestais ištekliais padidinami gaunančiojo fondo asignavimai ir sumažinami fondo, kuriam lėšos buvo skirtos iš pradžių, asignavimai. Į 10-ojo ir 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą pervestos lėšos gali būti naudojamas tik laikantis vidaus susitarimuose nustatytų specialių sąlygų.

3. FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITOS PASTABOS

PAJAMOS

mln. EUR Pastaba 2019 2018 Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 28 4 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 46 57 Iš viso 74 60

3.1. PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Išlaidų susigrąžinimas 0 0 9 4 13 21 STABEX lėšų susigrąžinimas — — 0 — 0 0 Bendro finansavimo pajamos 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Iš viso 0 0 18 10 28 4

Pajamas iš neprekybinių operacijų galima suskirstyti pagal valdymo metodą:

mln. EUR 2019 2018 Tiesioginis valdymas Vykdo: Komisija 1 1 ES delegacijos 6 3 6 4 Netiesioginis valdymas Vykdo: Trečiosios šalys 15 (13) Tarptautinės organizacijos 5 12 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 2 1 22 — Iš viso 28 4

3.1.1. Bendro finansavimo pajamos

Gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių pajamų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir neturėtų turėti poveikio finansinės veiklos ataskaitai. Įnašai nurodomi prie įsipareigojimų (žr. 2.6.1 pastabą), kol neįvykdomos su skirtomis lėšomis susijusios sąlygos, t. y. nepatiriama finansuoti tinkamų išlaidų (žr. 3.4 pastabą). Tuomet atitinkama suma finansinės veiklos ataskaitoje pripažįstama bendro finansavimo pajamomis iš neprekybinių operacijų. Todėl ekonominiam tų metų rezultatui tai nedaro jokio poveikio.

3.2. PAJAMOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Finansinės pajamos (0) (0) 3 4 7 10 Kitos pajamos 1 6 21 12 39 46 Iš viso 1 6 24 16 46 57

Finansines pajamas iš esmės sudaro palūkanos už neįvykdytus vykdomuosius raštus sumoms susigrąžinti (6,6 mln. EUR) ir palūkanos už išankstinį finansavimą. Kitos pajamos yra susijusios su užsienio valiutos keitimo pelnu. Atitinkami užsienio valiutos keitimo nuostoliai įrašomi kaip kitos sąnaudos (žr. 3.6 pastabą).

IŠLAIDOS

3.3. PAGALBOS PRIEMONĖS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Programuojama pagalba 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonominė parama — 29 — — 29 26 Sektorių politika — 0 — — 0 2 AKR vidaus projektai — 2 272 678 951 827 Neatidėliotina pagalba — 4 12 97 112 873 Institucinė parama — — 0 7 7 18 Įnašai į patikos fondus — — — 535 535 307 Iš viso 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EPF veiklos išlaidos apima įvairias pagalbos priemones ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi.

Sumažėjimas pagal šią išlaidų kategoriją yra bendras išlaidų pagal 11-ąjį EPF padidėjimo (2018 m. – 3 012 mln. EUR) ir išlaidų pagal 10-ąjį EPF sumažėjimo (2018 m. – 984 mln. EUR) poveikis. Tai atitinka EPF gyvavimo ciklą ir taip pat yra susiję su pagal šiuos EPF vykdomų sutarčių skaičiaus raida. 11-asis EPF 2019 m. veikė visu pajėgumu, todėl 2019 m. gruodžio 31 d. buvo daug daugiau vykdomų sutarčių, kurias vykdant patirta išlaidų. Kita vertus, daugelis sutarčių pagal 10-ąjį EPF 2019 m. buvo įvykdytos ir užbaigtos, todėl pagal šį EPF patirta mažiau išlaidų.

Kaip pažymėta, kalbant apie 11-ąjį EPF, pagalbos priemonių išlaidų struktūra, palyginti su 2018 m., pasikeitė. Pagal šį EPF labai sumažėjo neatidėliotinos pagalbos išlaidos (2018 m. – 811 mln. EUR), o su programuojama pagalba, AKR vidaus projektu ir įnašais į patikos fondus susijusios išlaidos gerokai padidėjo (2018 m. – 1 468 mln. EUR, atitinkamai 410 mln. EUR ir 307 mln. EUR).

3.4. BENDRO FINANSAVIMO IŠLAIDOS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Bendras finansavimas — — 9 5 14 (17)

Šioje išlaidų kategorijoje nurodytos su bendro finansavimo projektais susijusios 2019 m. patirtos išlaidos. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad patirtos išlaidos apima apskaičiuotąsias sumas, susijusias su ataskaitinių laikotarpių atskyrimu (ir atitinkamai su praėjusiais metais susijusių apskaičiuotųjų sumų atkūrimu).

Atitinkamos pajamos pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje (žr. 3.1.1 pastabą).

Pagalbos priemonės ir bendro finansavimo išlaidos pagal valdymo metodą

mln. EUR 2019 2018 Tiesioginis valdymas Vykdo: Komisija 86 122 ES vykdomosios įstaigos (13) 31 Patikos fondai 483 594 ES delegacijos 1 141 1 003 1 697 1 750 Netiesioginis valdymas Vykdo: EIB ir EIF 145 44 Tarptautinės organizacijos 1 003 920 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 126 114 Viešosios teisės įstaigos 184 231 Trečiosios šalys 613 977 ES įstaigos su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigomis 1 1 2 073 2 287 Iš viso 3 770 4 037

3.5. FINANSINĖS IŠLAIDOS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Gautinų sumų vertės sumažinimas 0 (2) 2 1 1 (7)

Į šią išlaidų kategoriją įtraukiamos apskaičiuotos nesusigrąžinamų sumų išlaidos.

3.6. KITOS IŠLAIDOS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 2018 Administracinės ir IT išlaidos — — (41) 262 220 112 Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai — — — — — (4) Realizuoti nuostoliai, susiję su pirkėjų įsiskolinimu — 2 1 1 3 1 Valiutos keitimo nuostoliai 1 6 21 9 37 39 Iš viso 1 8 (20) 272 260 148

Į šią išlaidų kategoriją daugiausia įtrauktos paramos išlaidos, t. y. administracinės išlaidos, susijusios su EPF programavimu ir įgyvendinimu. Jos apima projektų rengimo, tolesnių veiksmų, stebėjimo ir vertinimo išlaidas, taip pat kompiuterinių tinklų, techninės pagalbos ir kt. išlaidas.

4. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS BEI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA SVARBI INFORMACIJA

4.1. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Įvykdymo garantijos — 10 5 0 15 11 Sulaikytų sumų garantijos — 5 4 — 9 7 Iš viso — 15 8 0 24 17

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad EPF finansavimo gavėjai įvykdytų savo sutartyse su EPF numatytus įsipareigojimus.

Sulaikytų sumų garantijos susijusios tik su darbų sutartimis. Paprastai 10 % tarpinių mokėjimų gavėjams sulaikoma siekiant užtikrinti, kad rangovas įvykdytų savo įsipareigojimus. Šios sulaikytos sumos parodomos kaip mokėtinos sumos. Perkančiajai organizacijai sutikus rangovas vietoj to gali pateikti sulaikytų sumų garantiją, kuri pakeičia sulaikytas tarpinių mokėjimų sumas. Šios gautos garantijos parodomos kaip neapibrėžtasis turtas.

Netiesioginiu būdu valdomų sutarčių atveju garantijos priklauso kitai nei EPF perkančiajai organizacijai, todėl EPF jų neatskleidžia.

4.2. KITA SVARBI INFORMACIJA

4.2.1. Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai

Toliau nurodyta suma yra neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas (pranc. Reste à Liquider), atėmus susijusias sumas, kurios finansinės veiklos ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) dar nepanaikinti įsipareigojimai. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė.

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2019 12 31 2018 12 31 Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

2019 m. gruodžio 31 d. neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai iš viso sudarė 10 270 mln. EUR (2018 m. – 10 616 mln. EUR).

5. FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau pateikiama informacija apie EPF finansinės rizikos valdymą yra susijusi su iždo operacijomis, kurias EPF vardu atlieka Komisija, kad panaudotų fondo išteklius.

5.1. RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR APSIDRAUDIMO VEIKSMAI

Iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai nustatyti 11-ojo EPF finansiniame reglamente ir vidaus susitarime.

Remiantis pirmiau nurodytu reglamentu, taikomi šie pagrindiniai principai:

(a) EPF įnašus valstybės narės moka į specialiąsias sąskaitas, kurios yra atidarytos kiekvienos valstybės narės centriniame banke arba jos paskirtoje finansų įstaigoje. Įnašų sumos lieka tose specialiosiose sąskaitose iki tol, kol turės būti atlikti EPF mokėjimai.

(b) EPF įnašus valstybės narės moka eurais, o EPF mokėjimai atliekami eurais ir kitomis valiutomis.

(c) EPF vardu Komisijos atidarytos banko sąskaitos negali būti pereikvotos.

Be specialiųjų sąskaitų, Komisija EPF vardu yra atidariusi kitas banko sąskaitas finansų įstaigose (centriniuose ir komerciniuose bankuose), kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemų saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį, raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus, ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi.

5.2. VALIUTOS RIZIKA

Metų pabaigoje EPF tenkanti valiutos rizika – grynoji pozicija

mln. EUR 2019 12 31 2018 12 31 USD GBP DKK SEK EUR Kita Iš viso USD GBP DKK SEK EUR Kita Iš viso Finansinis turtas Gautinos ir susigrąžintinos sumos — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finansiniai įsipareigojimai Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Mokėtinos sumos (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Iš viso (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Visi įnašai laikomi eurais, o kitos valiutos perkamos tik tada, kai jų prireikia mokėjimams atlikti. Dėl to EPF iždo operacijoms valiutos rizika nekyla.

5.3. PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

EPF pinigų neskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos.

Palūkanos kaupiamos už įvairiose bankų sąskaitose laikomas fondo lėšas. Todėl Komisija EPF vardu nustatė priemones, kuriomis užtikrinama, kad uždirbamos palūkanos reguliariai atspindėtų rinkos palūkanų normas bei galimą jų svyravimą.

EPF įnašus valstybės narės moka į specialiąsias sąskaitas, kurios yra atidarytos kiekvienos valstybės narės centriniame banke arba jos paskirtoje finansų įstaigoje. Kadangi kai kurioms šių sąskaitų taikomas atlyginimas šiuo metu gali būti neigiamas, nustatytos pinigų valdymo procedūros, siekiant minimizuoti atitinkamose sąskaitose esančias lėšas. Be to, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2016/888 (6), bet kokį neigiamą atlyginimą už tas sąskaitas dengia susijusi valstybė narė.

Už vienos nakties indėlius komercinių bankų sąskaitose atlyginama kiekvieną dieną. Atlyginimas už tokiose sąskaitose laikomas lėšas paremtas kintamomis rinkos palūkanų normomis, kurioms taikoma sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su rinkos orientacine palūkanų norma ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl EPF negresia jokia rizika, kad už jo lėšas bus galėtų būti atlyginta mažesnėmis nei rinkos normomis.

5.4. KREDITO RIZIKA (SANDORIO ŠALIES RIZIKA)

Finansinis turtas, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi

mln. EUR Iš viso Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi < 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 123 100 16 7 — Iš viso 2019 m. gruodžio 31 d. 123 100 16 7 — Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 138 121 12 5 — Iš viso 2018 m. gruodžio 31 d. 138 121 12 5 —





Finansinis turtas pagal rizikos kategorijas

mln. EUR 2019 12 31 2018 12 31 Gautinos sumos Grynieji pinigai Iš viso Gautinos sumos Grynieji pinigai Iš viso Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą Aukščiausio ir aukšto lygio 7 958 965 5 303 308 Aukštesnio vidutinio lygio — 220 220 — 80 80 Žemesnio vidutinio lygio — 1 1 — 4 4 Neinvesticinio lygio — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo 1 grupė (skolininkai, praeityje neturėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) 116 0 116 133 0 134 2 grupė (skolininkai, praeityje turėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) — — — — — — Iš viso 116 0 116 133 0 134 Iš viso 123 1 179 1 302 138 387 525

Neinvesticinio lygio ir žemesnio vidutinio lygio kategorijų lėšos daugiausia susijusios su valstybių narių įnašais į EPF, kurie mokami į specialiąsias sąskaitas, atidarytas valstybių narių pagal EPF FR 20 straipsnio 3 dalį. Remiantis šiuo reglamentu, tokių įnašų suma privalo likti tose specialiosiose sąskaitose, kol reikės atlikti mokėjimus.

Pagal EPF FR dauguma EPF iždo išteklių laikoma valstybių narių atidarytose specialiosiose sąskaitose, kurios skirtos jų įnašams mokėti. Dauguma tokių sąskaitų laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios įstaigos EPF kelia mažiausią sandorio šalių riziką (rizika tenka jame dalyvaujančioms valstybėms narėms).

Mokėjimams padengti komerciniuose bankuose laikomų EPF iždo išteklių atveju šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku ir jas automatiškai tvarko Komisijos iždo pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikomos minimalios pinigų sumos, atitinkančios kasdienių iš jos atliekamų mokėjimų vidurkį. Dėl to šiose sąskaitose per naktį laikomos sumos visada yra nedidelės ir taip užtikrinama, kad EPF tenka nedidelė rizika.

Be to, siekiant sumažinti EPF tenkančią sandorio šalies riziką, atrenkant komercinius bankus taikomos specialios gairės.

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo.

5.5. LIKVIDUMO RIZIKA

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

mln. EUR < 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš viso Finansiniai įsipareigojimai 516 2 17 535 Iš viso 2019 m. gruodžio 31 d. 516 6 22 516 Finansiniai įsipareigojimai 241 7 11 259 Iš viso 2018 m. gruodžio 31 d. 241 7 11 259

EPF taikomais biudžeto principais užtikrinama, kad biudžeto laikotarpiu mokėjimams atlikti visada užtektų bendrų pinigų išteklių. Iš tiesų bendra valstybių narių įnašų suma atitinka bendrą atitinkamo biudžeto laikotarpio mokėjimo asignavimų sumą.

Vis dėlto valstybės narės įnašus EPF moka tris kartus per metus, o mokėjimams būdingas sezoniškumas.

Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams, kurie turi būti atlikti konkretų mėnesį, padengti, Komisijos iždo tarnyba ir atitinkami mokėjimus atliekantys departamentai reguliariai keičiasi informacija apie iždo būklę.

Be to, kas paminėta pirmiau, vykdant EPF iždo operacijas automatizuotomis pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kiekvienos EPF banko sąskaitos likvidumas kasdien būtų pakankamas.

6. SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA

Susijusios EPF šalys yra „Bêkou“, Afrikos ir ES patikos fondai ir Europos Komisija. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta EPF operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs informacijos atskleidimo reikalavimai.

EPF neturi jokios atskiros vadovybės, nes jį valdo Komisija. ES aukščiausiojo rango vadovų, be kita ko, ir Komisijos, teisės į gautinas sumas paskelbtos Europos Sąjungos konsoliduotųjų metinių ataskaitų 7.2 antraštinėje dalyje „Aukščiausiojo rango vadovų teisės į gautinas sumas“.

7. ĮVYKIAI PO PASKUTINĖS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO DIENOS

Šių preliminarių finansinių ataskaitų perdavimo dieną, išskyrus toliau aprašytą įvykį, EPF apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai atskleisti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pirmiau pateikta informacija.

Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė nustojo būti Europos Sąjungos valstybe nare. Abiem šalims sudarius Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), Jungtinė Karalystė įsipareigojo įvykdyti visus savo įsipareigojimus pagal dabartinę DFP ir ankstesnes finansines perspektyvas, lyg ji vis dar būtų valstybė narė.

Šiame susitarime dėl išstojimo nurodyta, kad Jungtinė Karalystė lieka EPF šalis iki 11-ojo EPF ir visų ankstesnių dar veiklos neužbaigusių EPF veiklos užbaigimo, ir šiuo atžvilgiu prisiima tokius pačius įsipareigojimus, kaip ir valstybės narės, pagal vidaus susitarimą, kuriuo jis buvo įsteigtas, taip pat su ankstesniais EPF susijusius įsipareigojimus iki jų veiklos užbaigimo. Ji gali dalyvauti EPF komitete kaip stebėtoja be balsavimo teisės.

Susitarime dėl išstojimo taip pat nustatyta, kad tais atvejais, kai projektų sumos pagal 10-ąjį EPF arba ankstesnius EPF šio susitarimo įsigaliojimo dieną nebuvo skirtos arba nebuvo panaudotos, Jungtinei Karalystei priklausanti tų sumų dalis pakartotinai nenaudojama. Tas pats taikytina ir Jungtinės Karalystės pagal 11-ąjį EPF po 2020 m. gruodžio 31 d. neskirtų lėšų daliai arba nepanaudotoms sumoms.

Šių preliminarių finansinių ataskaitų perdavimo metu, remiantis sudarytu ir jau veikiančiu Susitarimu dėl išstojimo, finansinio poveikio, kurį reikėtų nurodyti 2019 m. EPF metinėse ataskaitose, nėra.

Liga COVID-19 (COVID-19)

Pirmąjį 2020 m. ketvirtį koronaviruso protrūkis padarė didžiulį pasaulinį poveikį, be kita ko, finansų rinkoms, kuriose labai sumažėjo visi pagrindiniai indeksai. Dėl to padidėjo finansinių priemonių, įskaitant EPF balanse nurodytas priemones, tikrosios vertės kintamumas. Kadangi koronaviruso protrūkis yra nekoreguojantis įvykis, pateiktų duomenų koreguoti nereikia. Vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais COVID-19 greičiausiai turės įtakos tam tikro turto ir įsipareigojimų pripažinimui ir vertinimui finansinėse ataskaitose. Remiantis šių preliminarių ataskaitų perdavimo metu turėta informacija, koronaviruso protrūkio finansinio poveikio negalima patikimai įvertinti.

8. EKONOMINIO REZULTATO IR BIUDŽETO REZULTATO SUDERINIMAS

Ekonominis metų rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau biudžeto rezultatas grindžiamas pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi ekonominis rezultatas ir biudžeto rezultatas yra tų pačių susijusių veiklos operacijų rezultatai, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į pajamų ir išlaidų punktus. Lentelės pastabose pateikiama papildoma informacija apie svarbiausių derinamų punktų pobūdį.

mln. EUR 2019 2018 EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 956 ) (4 118 ) Pajamos Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui — (1) Einamaisiais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios dar nesurinktos (16) (11) Ankstesniais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais 23 11 Grynasis išankstinio finansavimo poveikis 53 36 Sukauptos pajamos (grynosios) (67) (39) Kitos (3) (1) Išlaidos Dar nesumokėtos einamųjų metų išlaidos 107 115 Einamaisiais metais sumokėtos ankstesnių metų išlaidos (672) (366) Grynasis išankstinio finansavimo poveikis (44) (179) Sukauptos sąnaudos (grynosios) 719 484 METINIS BIUDŽETO REZULTATAS (3 856 ) (4 069 )

8.1. DERINAMI PUNKTAI. PAJAMOS

Finansinių metų biudžeto pajamos yra pajamos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniais metais.

Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui, įtraukiamos į ekonominį rezultatą, tačiau biudžeto prasme jų negalima laikyti pajamomis, nes sumokėta suma pervedama į rezervus ir jos nebegalima vėl panaudoti be Tarybos sprendimo.

Einamaisiais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos nesudaro biudžeto pajamų dalies. Tačiau einamaisiais metais surinktos sumos pagal ankstesniais metais nustatytas teises į gautinas sumas suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis – išankstinio finansavimo ir iš gavėjų susigrąžintų sumų tarpuskaita. Šios piniginės įplaukos yra biudžeto pajamos, tačiau jos neturi poveikio ekonominiam rezultatui, todėl jas reikia pridėti suderinimo tikslais.

Grynąsias sukauptas pajamas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamųjų metų sukauptas pajamas, atėmus atkurtas sukauptas ankstesnių metų pajamas.

8.2. DERINAMI PUNKTAI. IŠLAIDOS

Dar neapmokėtos einamųjų metų išlaidos suderinimo tikslais turi būti pridedamos, nes jos įtrauktos į ekonominį rezultatą, bet nepriskiriamos biudžeto išlaidoms. Tačiau einamaisiais metais apmokėtos ankstesnių metų išlaidos suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis, bet neturi poveikio ekonominiam rezultatui, arba dėl jų sumažėja išlaidos, jeigu atliekamos pataisos.

Panaikintų mokėjimų piniginės įplaukos nedaro poveikio ekonominiam rezultatui, tačiau daro poveikį biudžeto rezultatui.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais (pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos), ir išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniais metais priėmus finansuoti tinkamas išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžeto sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynąsias sukauptas sąnaudas daugiausia sudaro sukauptos sumos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. finansuoti tinkamos išlaidos, kurias patyrė EPF lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamųjų metų sukauptas sąnaudas, atėmus atkurtas sukauptas ankstesnių metų sąnaudas.

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS

2019 M. ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS ATASKAITOS (7)

ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ AIŠKINAMOJI INFORMACIJA

Sąjungos patikos fondų bendroji informacija

Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (ES FR) (8) 234 ir 235 straipsniais ir 11-ajam Europos plėtros fondui (9) taikomo finansinio reglamento (EPF FR) 35 straipsniu, Europos Komisijai leidžiama įsteigti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti (toliau – ES patikos fondai). Sąjungos patikos fondai įsteigiami pagal susitarimus su kitais paramos teikėjais siekiant vykdyti veiksmus ekstremaliųjų situacijų atveju ir veiksmus po ekstremaliųjų situacijų, kurių reikia norint reaguoti į krizę, arba teminius veiksmus.

Sąjungos patikos fondus priimdama sprendimą steigia Europos Komisija, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba arba gavusi jų pritarimą. Šis sprendimas apima steigiamąjį susitarimą su kitais paramos teikėjais.

Sąjungos patikos fondai steigiami ir jų veikla vykdoma, tik kai tenkinamos šios sąlygos:

— Sąjungos intervencija turi pridėtinę vertę: Sąjungos patikos fondų tikslų, visų pirma dėl jų masto ar galimo poveikio, geriau siekti Sąjungos, o ne nacionaliniu lygmeniu, ir kai esamų finansinių priemonių naudojimo nepakaktų Sąjungos politikos tikslams pasiekti;

— Sąjungos patikos fondų veikla užtikrinamas aiškus Sąjungos politinis matomumas ir valdymo privalumai, taip pat užtikrinama geresnė Sąjungos vykdoma rizikos kontrolė bei geresnis Sąjungos ir kitų paramos teikėjų įnašų išmokėjimas;

— Sąjungos patikos fondai nesidubliuoja su kitais esamais finansavimo kanalais ar panašiomis priemonėmis neteikdami papildomos naudos;

— Sąjungos patikos fondų tikslai atitinka Sąjungos priemonės ar biudžeto punkto, kurių lėšomis jie finansuojami, tikslus.

Siekiant užtikrinti sąžiningą paramos teikėjų atstovavimą ir priimti sprendimus dėl lėšų panaudojimo, įsteigiama kiekvieno Sąjungos patikos fondo valdyba, kuriai pirmininkauja Komisija. Valdyboje yra kiekvienos įnašų neskiriančios valstybės narės, dalyvaujančios stebėtojo teisėmis, atstovas. Valdybos sudarymo taisyklės ir jos vidaus taisyklės nustatomos Sąjungos patikos fondo steigiamajame susitarime.

Sąjungos patikos fondai steigiami ribotam laikotarpiui, kuris nustatomas šių fondų steigiamajame susitarime. Minėtas laikotarpis gali būti pratęstas atitinkamo Sąjungos patikos fondo valdybos prašymu ir Komisijai pateikus ataskaitą, kurioje pagrindžiamas laikotarpio pratęsimas. Europos Parlamentas ir (arba) Taryba gali paprašyti Komisijos nebeskirti asignavimų patikos fondui arba persvarstyti steigiamąjį teisės aktą siekdami, kai tinkama, likviduoti patikos fondą.

Komisijos apskaitos pareigūnas veikia kaip Sąjungos patikos fondo apskaitos pareigūnas. Apskaitos pareigūnas atsakingas už visiems Sąjungos patikos fondams bendrų apskaitos procedūrų ir sąskaitų plano nustatymą. Komisijos vidaus auditorius, OLAF ir Audito Rūmai turi tokius pačius įgaliojimus Sąjungos patikos fondo atžvilgiu, kaip ir kitų veiksmų, kuriuos vykdo Komisija, atžvilgiu. Sąjungos patikos fondus taip pat kasmet tikrina nepriklausomas išorės auditorius.

Dabartiniai ES patikos fondai

Iki šiol Komisija yra įsteigusi keturis ES patikos fondus:

— ES patikos fondas „BÊKOU“, kurio tikslas – visais atžvilgiais padėti Centrinės Afrikos Respublikai išeiti iš krizės ir remti jos atstatymo veiklą. Įsteigtas 2014 m. liepos 15 d.

— ES patikos fondas „MADAD“ – Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje. Įsteigtas 2014 m. gruodžio 15 d.

— ES patikos fondas „AFRICA“ – Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d.

— ES patikos fondas „COLOMBIA“ skirtas padėti įgyvendinti taikos susitarimą ankstyvajame atkūrimo etape ir stabilizuoti padėtį po konflikto. Įsteigtas 2016 m. gruodžio 12 d.

ES patikos fondas „Bêkou“

2014 m. liepos 15 d. ES Komisija (atstovaujama DEVCO ir ECHO generalinių direktoratų ir EIVT) ir trys ES valstybės narės (Vokietija, Prancūzija ir Nyderlandai) įsteigė pirmąjį kelių paramos teikėjų ES patikos fondą „Bêkou“, kurio pavadinimas sango kalba reiškia „viltį“ ir kurio tikslas – remti Centrinės Afrikos Respublikos (CAR) stabilizavimą ir rekonstrukciją. Jis sukurtas ne ilgesniam kaip 60 mėnesių laikotarpiui. 2019 m. gegužės mėn. ES pritarė ES patikos fondo „Bêkou“ veiklos pratęsimui iki 2020 m. gruodžio mėn., taip prailgindama bendrą jo veiklos trukmę iki 78 mėnesių.

ES patikos fondo „Bêkou“ valdybą ir veiklos komitetą sudaro paramos teikėjų bei Komisijos atstovai ir stebėtojai.Valdyba tvirtina ir peržiūri ES patikos fondo strategiją. Valdybos posėdžiai vyksta ne rečiau kaip kartą per metus.

Veiklos komitetas nagrinėja fondo finansuojamus veiksmus, juos tvirtina ir prižiūri jų įgyvendinimą. Komisija taip pat tvirtina metines ataskaitas ir metines patikos fondo finansuojamos veiklos ataskaitas.

ES patikos fondo „Bêkou“ metinės ataskaitos

Remiantis Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos fondas Centrinės Afrikos Respublikai (ES patikos fondas „Bêkou“), 8 straipsniu ir steigiamojo susitarimo 11.2.1 straipsniu, metines ataskaitas sudaro dvi dalys: 1) metinė finansinė ataskaita, už kurios parengimą atsakingas ES patikos fondo valdytojas, ir 2) Komisijos apskaitos pareigūno, kuris, remiantis tuo pačiu straipsniu, yra ir patikos fondo apskaitos pareigūnas, parengtos metinės finansinės ataskaitos.

Pagal steigiamojo susitarimo 8 straipsnį finansinės ataskaitos rengiamos remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (ES apskaitos taisyklėmis), kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS).

Metinės ataskaitos teikiamos nepriklausomam išorės auditui, o galutines metines ataskaitas ES patikos fondo valdytojas ir apskaitos pareigūnas teikia tvirtinti einamosios veiklos komitetui (8.3.4 straipsnio c punktas).

ES patikos fondo „Bêkou“ metinės finansinės ataskaitos konsoliduojamos Europos plėtros fondo metinėse finansinėse ataskaitose.

Pagrindiniai metų įvykiai

Nuo ES patikos fondo „Bêkou“ įsteigimo 2014 m. liepos mėn. šis fondas priėmė 19 programų ir jo parama pasiekė daugiau kaip 2,5 mln. paramos gavėjų. Programos skirtos padėti Centrinės Afrikos Respublikai (CAR) ir jos gyventojams po 2013 m. krizės. Konkrečiau, ES patikos fondas „Bêkou“ siekia užtikrinti galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis (daugiausia sveikatos, vandens ir sanitarijos), remti ekonomikos atsigavimą ir darbo vietų kūrimą, skatinti socialinę sanglaudą ir susitaikymą.

Nepaisant to, kad yra demokratiškai išrinkta vyriausybė ir 2019 m. vasario mėn. buvo pasirašytas taikos susitarimas, saugumo padėtis CAR tebėra nestabili. Šioje sudėtingoje ir nestabilioje aplinkoje ES patikos fondas „Bêkou“ naudojasi savo lyginamaisiais lankstumo ir gebėjimo prisitaikyti prie kintančių aplinkybių pranašumais. Be to, ES patikos fondas „Bêkou“ ir toliau yra vienintelė priemonė, kuria, taikant tikrą pagalbos, atkūrimo ir vystymosi susiejimo metodą, didinamas tiek gyventojų, tiek valstybės atsparumas.

2019 m. gegužės mėn., atsižvelgdama į esamą situaciją CAR, ES pritarė ES patikos fondo „Bêkou“ veiklos pratęsimui iki 2020 m. gruodžio mėn., taip prailgindama bendrą jo veiklos trukmę nuo 60 iki 78 mėnesių. Oficiali procedūra, apimanti konsultacijas su Europos Parlamentu ir Taryba, buvo pradėta 2018 m., po to, kai ES patikos fondo valdyba pateikė oficialų prašymą.

Svarbiausi 2019 m. veiklos momentai:

— Gegužės mėn., pasirašius taikos susitarimą, ES patikos fondas „Bêkou“ priėmė naujas įvairius sektorius apimančias priemones, kuriomis remiamas socialinis ir ekonominis atsigavimas pietryčių regione, kuris anksčiau nebuvo prieinamas. Šia priemone siekiama atnaujinti valstybės ir gyventojų socialinę sutartį remiant ekonomikos atgaivinimą, atkuriant pagrindines sveikatos ir vandens bei sanitarijos paslaugas, skatinant dialogą ir socialinę sanglaudą, stiprinant vietos valdžios institucijas ir remiant valstybės restruktūrizavimą. Skirtas biudžetas – 18 mln. EUR.

— Spalio mėn. ES patikos fondas „Bêkou“ patvirtino verslumo skatinimo miesto ir kaimo vietovėse paramos programą, kuriai iš viso skirta 15 mln. EUR. Taip pat patvirtinta nauja techninės pagalbos ir pagalbos komunikacijos srityje priemonė. Be to, ES patikos fondas „Bêkou“ padidino trijų vykdomų priemonių sveikatos apsaugos (papildoma 21,76 mln. EUR suma), lyčių įgalėjimo (papildoma 0,5 mln. EUR suma) ir socialinės bei ekonominės reabilitacijos (papildoma 0,78 mln. EUR suma) srityse biudžetą.

— Pratęsus ES patikos fondo „Bêkou“ veiklą, lapkričio mėn. valdyba priėmė 2019–2020 m. veiklos strategiją. Joje nustatytos trys plačios intervencijos sritys, kurios tebėra aktualios ES patikos fondui: i) socialiniai sektoriai (daugiausia sveikatos, vandens ir sanitarijos); ii) ekonomikos atsparumą ir atsigavimą skatinantys veiksmai ir iii) sustiprintas valstybės restruktūrizavimo ir susitaikymo veiksmų rėmimas.

— ES patikos fondo „Bêkou“ projektams buvo būdinga tai, kad jie vykdomi nestabiliomis saugumo sąlygomis (vietinio pobūdžio konfliktai Bangyje ir nuošaliose teritorijose, po kurių sekė santykinio stabilumo laikotarpiai), bet taip pat ir sustiprintas vyriausybės, partnerių ir humanitarinės pagalbos teikėjų veiksmų koordinavimas.

Kalbant apie finansinę padėtį, 2019 m. pabaigoje ES patikos fondo įnašų mokėtojų įsipareigojimai sudarė beveik 296 mln. EUR. Palyginti su 2018 m., ši suma padidėjo 53 mln. EUR. Iš šių 295 mln. EUR dar reikia patvirtinti 31 mln. EUR.

Kalbant apie sutartis, 2019 m. ES patikos fondas „Bêkou“ pasirašė 11 naujų sutarčių, kurių bendra vertė viršija 28 mln. EUR. Jos padeda įgyvendinti fondo programas sveikatos, kaimo vietovių atsparumo ir darbo vietų kūrimo, regionų atvėrimo ir socialinio bei ekonominio atsigavimo srityse.

Galiausiai, be ankstesniais metais atliktų mokėjimų, 2019 m. išmokėta beveik 32 mln. EUR; nuo ES patikos fondo „Bêkou“ sukūrimo iš viso išmokėta beveik 151 mln. EUR.

Finansinėse ataskaitose pirmiau minėtos veiklos poveikis yra akivaizdžiausias šiose srityse:

— išankstinio finansavimo: 11 405 tūkst. EUR sumažėjimas dėl 2018 m. pabaigoje nepanaudotų sumų panaudojimo 2019 m., atėmus išmokėtus avansus;

— pinigų ir pinigų ekvivalentų: 3 506 tūkst. EUR padidėjimas (žr. pinigų srautų ataskaitą) daugiausia dėl mažesnių išankstinio finansavimo mokėjimų.

BALANSAS

tūkst. EUR Pastaba 2019 12 31 2018 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 3 273 3 443 3 273 3 443 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 18 312 29 546 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 1 853 1 138 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 17 432 13 926 37 597 44 611 IŠ VISO TURTO 40 870 48 054 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Finansiniai įsipareigojimai (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos (10) (918) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (40 870 ) (48 054 ) GRYNASIS TURTAS — — FONDAI IR REZERVAI Narių įnašai — — Sukauptas perteklius — — Ekonominis metų rezultatas — — GRYNASIS TURTAS — —

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

tūkst. EUR Pastaba 2019 2018 PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų Pajamos iš paramos teikėjų 48 343 33 682 Išlaidų susigrąžinimas 68 — 48 410 33 682 Pajamos iš prekybos operacijų Finansinės pajamos (2) 1 (2) 1 Iš viso pajamų 48 408 33 683 IŠLAIDOS Veiklos išlaidos (47 620 ) (32 825 ) Kitos išlaidos (789) (858) Iš viso išlaidų (48 408 ) (33 683 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS — —

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

tūkst. EUR 2019 2018 Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas 11 405 (24 839 ) Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas (715) (261) Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) (13 010 ) (1 982 ) Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas) (908) 202 Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas) 6 734 863 GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI 3 506 (26 017 ) Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas) 3 506 (26 017 ) Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 13 926 39 943 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 17 432 13 926

2019 M. ES PATIKOS FONDO AFRIKAI FINANSINĖS ATASKAITOS (10)

ES PATIKOS FONDO AFRIKAI AIŠKINAMOJI INFORMACIJA

ES patikos fondų bendroji informacija

Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (ES FR) (11) 234 ir 235 straipsniais ir 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (EPF FR) (12) 35 straipsniu, Europos Komisijai leidžiama įsteigti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti (toliau – Sąjungos patikos fondai). Sąjungos patikos fondai įsteigiami pagal susitarimus su kitais paramos teikėjais siekiant vykdyti veiksmus ekstremaliųjų situacijų atveju ir veiksmus po ekstremaliųjų situacijų, kurių reikia norint reaguoti į krizę, arba teminius veiksmus.

Sąjungos patikos fondus priimdama sprendimą steigia Europos Komisija, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba arba gavusi jų pritarimą. Šis sprendimas apima steigiamąjį susitarimą su kitais paramos teikėjais.

Sąjungos patikos fondai steigiami ir jų veikla vykdoma, tik kai tenkinamos šios sąlygos:

— Sąjungos intervencija turi pridėtinę vertę: Sąjungos patikos fondų tikslų, visų pirma dėl jų masto ar galimo poveikio, geriau siekti Sąjungos, o ne nacionaliniu lygmeniu, ir kai esamų finansinių priemonių naudojimo nepakaktų Sąjungos politikos tikslams pasiekti;

— Sąjungos patikos fondų veikla užtikrinamas aiškus Sąjungos politinis matomumas ir valdymo privalumai, taip pat užtikrinama geresnė Sąjungos vykdoma rizikos kontrolė bei geresnis Sąjungos ir kitų paramos teikėjų įnašų išmokėjimas;

— Sąjungos patikos fondai nesidubliuoja su kitais esamais finansavimo kanalais ar panašiomis priemonėmis neteikdami papildomos naudos;

— Sąjungos patikos fondų tikslai atitinka Sąjungos priemonės ar biudžeto punkto, kurių lėšomis jie finansuojami, tikslus.

Siekiant užtikrinti sąžiningą paramos teikėjų atstovavimą ir priimti sprendimus dėl lėšų panaudojimo, įsteigiama kiekvieno Sąjungos patikos fondo valdyba, kuriai pirmininkauja Komisija. Valdyboje yra kiekvienos įnašų neskiriančios valstybės narės, dalyvaujančios stebėtojo teisėmis, atstovas. Valdybos sudarymo taisyklės ir jos vidaus taisyklės nustatomos Sąjungos patikos fondo steigiamajame susitarime.

Sąjungos patikos fondai steigiami ribotam laikotarpiui, kuris nustatomas šių fondų steigiamajame susitarime. Minėtas laikotarpis gali būti pratęstas atitinkamo Sąjungos patikos fondo valdybos prašymu ir Komisijai pateikus ataskaitą, kurioje pagrindžiamas laikotarpio pratęsimas. Europos Parlamentas ir (arba) Taryba gali paprašyti Komisijos nebeskirti asignavimų patikos fondui arba persvarstyti steigiamąjį teisės aktą siekdami, kai tinkama, likviduoti patikos fondą.

Komisijos apskaitos pareigūnas veikia kaip Sąjungos patikos fondo apskaitos pareigūnas. Apskaitos pareigūnas atsakingas už visiems Sąjungos patikos fondams bendrų apskaitos procedūrų ir sąskaitų plano nustatymą. Komisijos vidaus auditorius, OLAF ir Audito Rūmai turi tokius pačius įgaliojimus Sąjungos patikos fondo atžvilgiu, kaip ir kitų veiksmų, kuriuos vykdo Komisija, atžvilgiu. Sąjungos patikos fondus taip pat kasmet tikrina nepriklausomas išorės auditorius.

Dabartiniai ES patikos fondai

Iki šiol Komisija yra įsteigusi keturis ES patikos fondus:

— ES patikos fondas„BÊKOU“, kurio tikslas – visais atžvilgiais padėti Centrinės Afrikos Respublikai išeiti iš krizės ir remti jos atstatymo veiklą. Įsteigtas 2014 m. liepos 15 d.

— ES patikos fondas„MADAD“ – Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje. Įsteigtas 2014 m. gruodžio 15 d.

— ES patikos fondas„AFRICA“, Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d.

— ES patikos fondas „COLOMBIA“, skirtas padėti įgyvendinti taikos susitarimą ankstyvajame atkūrimo etape ir stabilizuoti padėtį po konflikto. Įsteigtas 2016 m. gruodžio 12 d.

ES patikos fondas „AFRICA“

Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (toliau – ES patikos fondas Afrikai) įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime migracijos klausimais. Pagrindinis šio patikos fondo tikslas – remti visus stabilumo aspektus ir prisidėti prie geresnio migracijos valdymo, taip pat prie pagrindinių destabilizavimo, prievartinio perkėlimo ir nelegalios migracijos priežasčių šalinimo, visų pirma propaguojant atsparumą, ekonomines ir lygias galimybes, saugumą bei vystymąsi ir sprendžiant žmogaus teisių pažeidimų klausimus.

Patikos fondas veikia trijose pagrindinėse geografinėse teritorijose: Sahelio regione ir Čado ežero regione, Somalio pusiasalyje ir Šiaurės Afrikoje. Patikos fondo projektais atskirais atvejais gali pasinaudoti ir reikalavimus atitinkančių šalių kaimyninės šalys. Patikos fondas įsteigtas ribotam laikotarpiui, iki 2020 m. gruodžio 31 d., jo paskirtis – trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu reaguoti į regionuose kylančias problemas. Patikos fondas valdomas iš Briuselio.

ES patikos fondo Afrikai valdybą ir veiklos komitetą sudaro paramos teikėjų bei Komisijos atstovai, taip pat įnašų nemokančių ES valstybių narių, reikalavimus atitinkančių šalių institucijų ir regioninių organizacijų atstovai stebėtojų teisėmis.

Valdyba nustato ir peržiūri ES patikos fondo strategiją. Valdyba posėdžiauja bent kartą per metus.

Veiklos komitetas nagrinėja fondo finansuojamus veiksmus, juos tvirtina ir prižiūri jų įgyvendinimą. Komisija taip pat tvirtina metines ataskaitas ir metines patikos fondo finansuojamos veiklos ataskaitas.

ES patikos fondo Afrikai metinės ataskaitos

Remiantis Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (steigiamojo susitarimo) 7 straipsniu, metines ataskaitas sudaro dvi dalys: 1) metinė finansinė ataskaita, už kurios parengimą atsakingas ES patikos fondo valdytojas, ir 2) EK apskaitos pareigūno, kuris, remiantis tuo pačiu straipsniu, yra ir patikos fondo apskaitos pareigūnas, parengtos metinės finansinės ataskaitos.

Pagal steigiamojo susitarimo 8 straipsnį finansinės ataskaitos rengiamos remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (ES apskaitos taisyklėmis), kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS).

Metinės ataskaitos teikiamos nepriklausomam išorės auditui, o galutines metines ataskaitas ES patikos fondo valdytojas ir apskaitos pareigūnas teikia tvirtinti einamosios veiklos komitetui (8.3.4 straipsnio c punktas).

Pagrindiniai metų įvykiai

2019 m. ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas (ES patikos fondas Afrikai) dar kartą įrodė esąs greito ir veiksmingo įgyvendinimo priemonė. Jis sudarė palankesnes sąlygas politiniam dialogui su Afrikos šalimis partnerėmis, taikė novatoriškus metodus ir pasiekė apčiuopiamų rezultatų visuose trijuose ES