Be to, 40 000 EUR riba atitinka naująją direktyvą, nes joje leidžiama valstybėms narėms nustatyti metinės apyvartos ribą, nuo kurios būtų atleidžiama nuo PMV, – ši riba neturi viršyti 85 000 EUR (arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta).

Nukrypti leidžiančios nuostatos paprastai taikomos ribotą laiką, kad būtų galima įvertinti, ar nukrypti leidžianti priemonė ir toliau yra tinkama ir veiksminga. Be to, PVM direktyvos 281–294 straipsnių nuostatos dėl specialios mažosioms įmonėms skirtos schemos neseniai buvo peržiūrėtos. Naujojoje direktyvoje, kurioje nustatomos paprastesnės PVM taisyklės mažosioms įmonėms, reikalaujama, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki 2024 m. gruodžio 31 d. priimtų ir paskelbtų įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi naujųjų taisyklių. Tas nacionalines nuostatas valstybės narės turės taikyti nuo 2025 m. sausio 1 d.

Latvijos valdžios institucijos taip pat aiškina, kad per pastaruosius metus pastebėjo, jog sumažėjo registruotų PVM mokėtojų skaičius – iš dalies dėl to, kad pritaikius priimtas kovos su sukčiavimu PVM priemones, PVM mokėtojai greičiau išbraukiami iš PVM mokėtojų registro, o PVM pajamos toliau didėjo ir Latvijos mokesčių administratoriaus patirtos vieno euro surinkimo sąnaudos mažėjo. Remiantis šiais rezultatais ir tuo, kad Latvijos kaimyninės šalys yra nustačiusios panašias specialios mažosioms įmonėms skirtos schemos taikymo ribas (Estijoje ši riba yra 40 000 EUR, o Lietuvoje – 45 000 EUR), rekomenduojama šią ribą palikti tokią pačią. Pagal Latvijos valdžios institucijų skaičiavimus dar labiau sumažinus šią ribą didesnio fiskalinio poveikio nebus ir nepadidės PVM registruotų mokėtojų skaičius, nes, kaip matyti iš faktinių 2018 m. duomenų, fiskalinis poveikis ir poveikis įmonių skaičiui buvo mažesnis, nei prognozuota. Tačiau ją padidinus, pavyzdžiui, iki 50 000 EUR fiskalinis poveikis būtų neigiamas.

Remiantis Latvijos valdžios institucijomis, taikant šią priemonę lengviau surenkamas PVM, Latvija gali supaprastinti mažosioms įmonėms skirtas administracines procedūras ir taip sumažinti joms tenkančią administracinę naštą. Be to, taikant šią priemonę sumažėja ir mokesčių administratoriams tenkantis darbo krūvis.

Remiantis PVM direktyvos XII antraštinės dalies 1 skyriumi, valstybėms narėms suteikiama galimybė taikyti specialias mažosioms įmonėms skirtas schemas, be to, jos gali nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta nesiekia tam tikros ribos. Ši išimtis reiškia, kad apmokestinamasis asmuo neturi apskaičiuoti PVM už tiekiamas prekes ar teikiamas paslaugas ir todėl negali atskaityti pirkimo PVM.

Be to, ši priemonė dera su 2015 m. bendrosios rinkos strategija, pagal kurią Komisija ketina padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms augti, inter alia, mažindama administracinę naštą, dėl kurios jos negali visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis. Ji taip pat atitinka 2013 m. Komisijos komunikato „Veiksmų planas „Verslumas 2020. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“ koncepciją – šiame komunikate pabrėžiamas poreikis paprastinti mokesčių teisės aktus, taikomus mažosioms įmonėms.

Remiantis Latvijos valdžios institucijomis, prognozuojama, kad registravimosi PVM mokėtoju ribą sumažinus nuo 50 000 EUR iki 40 000 EUR į valstybės biudžetą per metus papildomai pateks 5,9 mln. EUR ir naujais PVM mokėtojais užsiregistruos dar 3 426 asmenų. Siekiant nustatyti faktinį fiskalinį poveikį buvo atsižvelgta į registruotus PVM mokėtojus, kurių bendra sandorių vertė 2018 m. PVM deklaracijose buvo 40 000–50 000 EUR. 2017 m. jie nebuvo registruoti PVM mokėtojai. Daroma prielaida, kad fiskalinis poveikis yra bendra PVM mokėtojų deklaruota PVM suma; ji 2018 m. buvo 2,8 mln. EUR. Tokių registruotų PVM mokėtojų yra 2 636 – šis skaičius gali būti laikomas dėl šios priemonės PVM mokėtojų padidėjusiu skaičiumi. Iš 2019 m. PVM deklaracijų duomenų matyti, kad registruoti PVM mokėtojai, kurių bendra sandorių vertė PVM deklaracijose buvo 40 000–50 000 EUR, į valstybės biudžetą sumokėjo 10,7 mln. EUR pajamų, palyginti su 2018 m. sumokėta 5,8 mln. EUR suma. Todėl Latvijos valdžios institucijos daro išvadą, kad šios priemonės fiskalinis poveikis valstybės biudžetui, nors ir mažesnis, nei anksčiau prognozuota, yra teigiamas.

(3)Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/2408 Latvijai buvo leista dar kartą pratęsti šią nukrypti leidžiančią priemonę iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir sumažinti atleidimo nuo PVM ribą nuo 50 000 EUR iki 40 000 EUR;

(4)raštu (jį Komisija užregistravo 2020 m. balandžio 17 d.) Latvija paprašė leidimo toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d. – termino, iki kurio valstybės narės į nacionalinę teisę turi perkelti Tarybos direktyvą (ES) 2020/285, kurioje nustatomos paprastesnės PVM taisyklės mažosioms įmonėms. Toje direktyvoje taip pat nustatyta didžiausia riba, kurią valstybės narės gali taikyti atleisdamos nuo PVM mokėjimo apmokestinamuosius asmenis, kurių valstybės narės metinė apyvarta neviršija 85 000 EUR, arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta;

(5)pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija 2020 m. gegužės 19 d. raštu pranešė kitoms valstybėms narėms apie Latvijos prašymą. 2020 m. gegužės 20 d. raštu Komisija pranešė Latvijai, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

(6)nukrypti leidžianti priemonė atitinka Direktyvą (ES) 2020/285, kuria siekiama sumažinti mažųjų įmonių PVM reikalavimų laikymosi išlaidas ir konkurencijos iškraipymus nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir sumažinti neigiamą perėjimo nuo atleidimo nuo mokesčio prie apmokestinimo poveikį (vadinamąjį ribos efektą). Ja taip pat siekiama palengvinti mažųjų įmonių vykdomą reikalavimų laikymąsi ir mokesčių administratorių vykdomą stebėseną. 40 000 EUR riba atitinka Direktyvos 2006/112/EB, iš dalies pakeistos Direktyva (ES) 2020/285, 284 straipsnį;

(7)ši nukrypti leidžianti priemonė ir toliau bus apmokestinamiesiems asmenims neprivaloma. Apmokestinamieji asmenys toliau gali pasirinkti taikyti įprastines PVM procedūras pagal Direktyvos 2006/112/EB 290 straipsnį;

(8)remiantis Latvijos pateikta informacija, nukrypti leidžianti priemonė turės tik nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu surenkamų Latvijos mokestinių pajamų sumai;

(9)nukrypti leidžianti priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM, nes Latvija apskaičiuos kompensaciją pagal Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 6 straipsnį;

(10)atsižvelgiant į potencialų teigiamą nukrypti leidžiančios priemonės poveikį mažųjų įmonių ir mokesčių administratoriaus administracinės naštos ir reikalavimų laikymosi išlaidų mažinimui ir tai, kad nedaromas didelis poveikis bendroms surenkamoms PVM pajamoms, Latvijai turėtų būti leista toliau taikyti nukrypti leidžiančią priemonę;

(11)leidimas taikyti nukrypti leidžiančią priemonę turėtų būti riboto laikotarpio. To laiko turėtų pakakti, kad būtų galima įvertinti ribos veiksmingumą ir tinkamumą. Be to, remiantis Direktyva (ES) 2020/285, iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės turi priimti ir paskelbti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi tos direktyvos 1 straipsnio, o nuo 2025 m. sausio 1 d. šias nuostatas taikyti. Todėl Latvijai turėtų būti leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią priemonę iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

(12)todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/2408 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/2408 2 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Šis sprendimas taikomas iki 2024 m. gruodžio 31 d.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.

Priimta Briuselyje