LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 7.7.2008 
SEC (2008) 2191 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
TARYBOS DIREKTYVA 
 
iš dalies kei čianti Direktyv ą 2006/112/EB d ėl pridėtinės vertės mokesčio bendros 
sistemos d ėl lengvatini ų pridėtinės vertės mokesčio tarifų 
Poveikio vertinimas 
Santrauka 
{COM(2008) 428 galutinis} 
{SEC(2008) 2190} 
LT 2   LT Šiame suvestiniame tekste apibendrinama analiz ė, pateikta visame tekste, kuris yra pateiktas 
tik originalo kalba ir atitinkamai pateiktas tik su pasi ūlymu angl ų kalba. 
Ši ataskaita privaloma tik j ą rengusioms Komisijos tarnybo ms, o parengtas tekstas yra 
pagrindas pastaboms teik ti ir neturi jokios įtakos Komisijos priimamam galutiniam 
sprendimui . 
Santrauka 
2007 m. liepos 5 d. Komisija pateik ė Komunikat ą Tarybai ir Europos Parlamentui d ėl kitų nei 
standartiniai PVM tarif ų1. Komunikate, pagr įstame Copenhagen Economics  atliktu tyrimu2, 
Komisija laik ėsi nuomon ės, kad nauja teisin ė lengvatini ų PVM tarif ų reglamentavimo sistema 
turėtų racionalizuoti ir supaprastinti dabartin ę sistemą, neatmetant galimyb ės suteikti 
valstybėms narėms daugiau lankstumo taikyti lengvatinius tarifus, vis ų pirma vietoje 
teikiamoms paslaugoms. Komunikato tikslas buvo prad ėti plataus masto diskusijas d ėl 
lengvatini ų tarifų ateities atsižvelgiant į tyrimo išvadas. Tarybos debatai dar nedav ė atsakymo 
į pagrindinius klausimus d ėl bendros sistemos supaprastinimo ir racionalizavimo arba 
lengvatini ų tarifų poveikio ir naudingumo siekiant konkre čių politikos tiksl ų. Tačiau 
Komisijai iškilo kai kuri ų neatidėliotinų klausimų, susijusių su naujos lengvatini ų PVM tarif ų 
taikymo srities įvedimu, kuriuos reikia skubiai spr ęsti ir (arba) kurie jau dabar gali b ūti 
įtraukti į teisės akto pasi ūlymą. Taip pat reikalingi kai ku rie techniniai patobulinimai. 
Remdamasi šiais motyvais Komisija nusprend ė pateikti pradin į pasiūlymą 2008 m. vasar ą 
(darbotvark ės klausimas 2008/TAXUD/002;  2008 m. Komisijos teis ėkūros ir darb ų 
programos prioritetas). Tod ėl šio pasi ūlymo taikymo sritis bus riboto pob ūdžio ir nebus 
siūloma nuodugniau persvarstyti galiojan čią pagrindini ų PVM tarif ų sistemą (vienas 
standartinis tarifas ne mažesnis kaip 15 % ir du pasirenkamieji lengvatiniai tarifai ne mažesni 
kaip 5 %, kurie gali b ūti taikomi tik ribotam preki ų ir paslaug ų sąrašui). Taip pat jame nebus 
sprendžiama nei daugelio nukrypti nuo bendr ų tarifų leidžiančių nuostatų problema, nei 
lengvatini ų tarifų taikymo srities išpl ėtimo aplinkosaugos tikslais klausimas. Ši galima 
priemonė bus nagrin ėjama vėliau, kai bus baigtos šiuo metu vykstan čios išsamios diskusijos ir 
baigti tolesni tyrimai. 
Dėl šios pad ėties reikia atlikti proporcing ą poveikio vertinim ą, susijusį tik su šiomis 
artimiausiu metu spr ęstinomis problemomis.   
(1) Tam tikroms darbui imlioms paslaugoms, nustatytoms PVM direktyvos 
(2006/112/EB) IV priede, valstyb ės narės gali laikinai taiky ti lengvatinius tarifus, 
jeigu joms leista tai daryti. Atitinkama nuostata nustoja galioti 2010 m. pabaigoje. Pirmas klausimas – ar teis ę pasirinkti taikyti lengvatinius tarifus (iš dalies ar visiškai) 
reikėtų palikti visam laikui, ar reik ėtų ją panaikinti. 
                                                
 
1 COM (2007)380 galutinis, pateiktas adresu: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/doc uments/taxation/vat/how_vat_works/rates/COM(200
7)380_en.pdf . 
2 „Study on reduced VAT applied to goods and servi ces in the Member States of the European Union“ 
Copenhagen Economics, 2007 m. birželio 21d žr. EUROPA — Taxation and Customs Union / Rates  ir 
SEC(2007) 910, paskelbt ą adresu: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/docum ents/taxation/vat/how_vat_works/rates/SEC(2007
)910_en.pdf . 
LT 3   LT (2) Antras logiškas klausimas – ar leidimas valstybei narei taikyti lengvatinius tarifus 
turėtų būti išplėstas ir kitoms paslaugoms, panašioms į darbui imlias paslaugas, kurios 
nėra išvardytos IV priede, jeigu neb ūtų poveikio vidaus rinkai. Pagrindin ės „vietoje 
teikiamų paslaugų“ savybės – jos negali b ūti teikiamos nuotoliniu b ūdu, daugiausia 
yra tiesiogiai skirtos vietiniams galutiniams vartotojams, o paslaug ų teikėjas ir klientas 
yra toje pa čioje nedidel ėje teritorijoje.  
(3) Restoranų paslaugos paprastai laikomos  viena iš vietoje teikiam ų paslaugų rūšių, 
kadangi jos daugiausia skir tos vietinei rinkai. Ta čiau dėl skirtingų valstybėse narėse 
taikomų PVM tarif ų galimi vidaus rinkos iškraipyma i pasienio regionuose arba turist ų 
pasiskirstymo tarp tam tikr ų valstybių narių požiūriu. Be to, d ėl nukrypti leidžian čių 
nuostatų daugelis valstybi ų narių turi teis ę taikyti lengvatinius tarifus restoran ų 
paslaugoms, ta čiau ne visos. Kai kurios iš ši ų nukrypti leidžian čių nuostatų nustoja 
galioti 2010 m. gruodžio 31 d. Tre čias klausimas – ar visoms valstyb ėms narėms 
reikėtų leisti taikyti lengvatinius PVM tarifus restoran ų paslaugoms? 
(4) Dabar valstyb ėms narėms leidžiama taikyti lengvatin į tarifą „būsto tiekimui, statybai, 
renovacijai ir perstaty mui, jei tai socialin ės politikos dalis“. Ta čiau patirtis rodo, kad 
šią nuostatą valstybės narės aiškina skirtingai. Be to, kai kurios valstyb ės narės taiko 
lengvatinį tarifą „privačių namų renovacijai ir remontui, iš skyrus medžiagas, kurios 
sudaro didel ę teikiamos paslaugos vert ės dalį“ (IV priede pateiktame darbui imli ų 
paslaugų sąraše), o daugeliui valstybi ų narių, vadovaujantis nukrypti leidžian čiomis 
nuostatomis, leidžiama taikyti lengvatinius tarifus (arba nulin į tarifą) su pastatais 
susijusioms paslaugoms neatsižvelgiant į socialinę politiką. Kai kurios iš ši ų nukrypti 
leidžiančių nuostatų nustos galioti 2010 m. pabaigoje.  Atitinkamas ketvirtas klausimas 
– ar esama motyv ų, kuriais remiantis b ūtų galima leisti taikyti lengvatinius PVM 
tarifus visam šiam sektoriui ir j į įtraukti į prekių ir paslaug ų, kurioms galima taikyti 
lengvatinius tarifus, s ąrašą. Tokiu b ūdu valstyb ės narės galėtų pasirinkti siauresn ę ar 
platesnę lengvatinio PVM tarifo taikymo srit į atsižvelgdamos į nacionalinio biudžeto 
ir fiskalinius prioritetus. 
Nustatytos problemos daugiausia susijusios su politin ėmis kliūtimis . Pirma, daugelis valstybi ų 
narių norėtų lankstumo nustatant lengvatinius tarifus, kur iuos jos laiko tinkamais, tose srityse, 
kur vidaus rinka n ėra veikiama valstybi ų narių taikomų tarifų skirtumų. Antra, valstyb ėms 
narėms suteiktos nevienodos galimyb ės kai kuriose iš ši ų sričių yra kitas šios problemos 
aspektas. Šiuo atveju kalbama tik apie lengva tinius PVM tarifus. Poveikio vertinime n ėra 
nagrinėjama ar tiesiogini ų mokesčių ir socialinio draudimo įnašų mažinimas gal ėtų būti 
tinkamesn ė priemon ė tam tikriems užimtumo politikos tikslams pasiekti. Taip pat n ėra 
nagrinėjami platesnio pob ūdžio klausimai, pavyzdžiui, tiesiogini ų ir netiesiogini ų mokesčių 
subalansavimas.  
Pateikiamos Komisijos iniciatyvos d ėl lengvatini ų PVM tarif ų tikslai  yra šie: 
(1) Pirma, sudaryti galimybes Europos S ąjungos mastu visoms valstyb ėms narėms taikyti 
lengvatinius tarifus restoran ų paslaugoms, vietoje teikiamoms paslaugoms ir su b ūstu 
(ir panašaus pob ūdžio nekomerciniais pastatais) su sijusioms paslaugoms ir sukurti 
labiau suderint ą šios srities PVM tarif ų sistemą. Tikslas yra suteikti visoms valstyb ėms 
narėms politinio manevro galimyb ę ir užtikrinti lankstum ą tokiose srityse, kur n ėra 
sutrikdomas tinkamas vidaus rinkos veikimas.  
LT 4   LT (2) Antra, politika tur ėtų sumažinti teisin į ir ekonomin į neapibrėžtumą. Šiuo metu 
ekonomin ės veiklos vykdytojai n ėra tikri d ėl lengvatini ų tarifų taikymo darbui 
imlioms paslaugoms ateities. Be to, diskusijos d ėl galimybi ų lengvatini ų tarifų 
taikymą išplėsti restoran ų ir vietoje teikiamoms paslaugoms vyksta met ų metais, kas 
sukelia netikrum ą ir galbūt sulaiko verslininkus nuo investicij ų bei darbuotoj ų 
samdymo. 
(3) Trečia, yra socialini ų bei ekonomini ų tikslų:  
(a) sumažinti verslo atitikties išlaidas, ypa č būsto sektoriuje – tai susij ę su antruoju 
teisinio tikrumo užtikrinimo tikslu; 
(b) pereiti nuo šeš ėlinės ir neoficialiosios ekonomikos prie teis ėtos ekonomin ės 
veiklos, kas skatint ų ekonomikos augim ą ir oficialųjį įdarbinimą (užimtum ą) ir, 
nedideliu mastu, bendr ą užimtum ą mažinant pa čių namų ūkių vykdomą veiklą 
ir padedant pažaboti šeš ėlinę ekonomin ę veiklą teikiant tam tikras paslaugas. 
Atsižvelgiant į pirmiau min ėtas problemas ir tikslus politikos galimyb ės yra labai ribotos. 
(1) Pirma yra „nekeisti politikos“. Pagal ši ą galimybę laikinos PVM direktyvos nuostatos, 
leidžiančios taikyti lengvatinius tarifus tam tikroms darbui imlioms paslaugoms, 
automatiškai nustot ų galioti 2010 m. pabaigoje, kaip ir nukrypti leidžian čios nuostatos, 
suteiktos naujoms valstyb ėms narėms, dėl lengvatini ų tarifų taikymo restoran ų ir būsto 
sektoriams. Tos pa čios nukrypti leidžian čios nuostatos, suteiktos senosioms 
valstybėms narėms, būtų taikomos ir toliau, kadangi j ų galiojimo terminas n ėra 
nustatytas. Valstyb ės narės, kurios šiuo metu taiko le ngvatinius tarifus tam tikroms 
darbui imlioms paslaugoms , arba naujos valstyb ės narės, taikan čios nukrypti 
leidžiančias nuostatas restoran ų ir būsto sektoriams, tur ėtų iš esmės padidinti PVM 
tarifus šioms paslaugoms iki standartinio tarifo dydžio.  
(2) Antra galimyb ė yra politikos keitimas ir reiškia Bendrijos teis ės aktų dėl lengvatini ų 
PVM tarif ų keitimą. Gali būti numatyti įvairūs variantai; pakeitim ų mastas gal ėtų 
būti nuo riboto pob ūdžio teisės akto keitim ų iki didžiausi ų galimų esminių pakeitim ų, 
atsižvelgiant į įvairius min ėtus probleminius klausimus. Did ėjančia tvarka išd ėstomi 
galimi tokie pakeitim ų variantai (tam tikri aspektai gali b ūti nagrinėjami atskirai): 
(a) lengvatiniai tarifai tam tikroms darbui  imlioms paslaugoms – vienintelis 
pakeitimas b ūtų galiojan čios nuostatos d ėl lengvatini ų tarifų taikymo tam 
tikroms darbui imlioms paslaugoms pavertimas nuolatine. 
(b) lengvatiniai tarifai darbui  imlioms paslaugoms išple čiant jų sąrašą: 
– tik privatiems nam ų ūkiams teikiamoms paslaugoms. Visos valstyb ės 
narės galėtų taikyti lengvatinius tarifus IV priede išvardyt ų kategorij ų 
paslaugoms ir riboto s ąrašo panašioms (smulkioms) priva čių namų ūkių 
teikiamoms paslaugoms – sodininkystei, priva čių namų ūkių landšafto 
tvarkymui ir sod ų priežiūrai, asmens prieži ūros paslaugoms, išskyrus 
kirpyklų paslaugas, (asmens prieži ūros įstaigose teikiamoms 
paslaugoms), nedideliam kilnojam ojo materialaus turto remontui 
(išskyrus motorines transporto priemones) ir su kilnojamuoju 
materialiuoju turtu susijusioms valymo paslaugoms; 
LT 5   LT – privatiems nam ų ūkiams ir kitiems nekomerciniams klientams 
teikiamoms paslaugoms. Į panašaus pob ūdžio (nedidel ės) paslaug ų 
ribotą sąrašą galėtų įeiti paslaugos, teikiamos kitiems nei nam ų ūkiai 
galutiniams vartotojams – sodininkyst ė, viešojo sektoriaus institucij ų ir 
nekomercinio naudojimo sod ų ir parkų landšafto tvarkymas ir prieži ūra, 
maldos viet ų, kultūros paveldo, istorini ų paminklų ar kitų nekomercini ų 
pastatų (nedidelė) renovacija, remontas, prieži ūra ir valymas. 
(c) lengvatiniai tarifai darbui imlioms paslaugoms išple čiant jų sąrašą ir restoran ų 
paslaugoms – valstyb ės narės galėtų taikyti lengvatinius tarifus ir restoran ų 
paslaugoms. 
(d) lengvatiniai tarifai darbui  imlioms paslaugoms išple čiant jų sąrašą, restoran ų 
paslaugoms ir visam b ūsto sektoriui – valstyb ėms narėms leisti taikyti 
lengvatinius tarifus ir priva čių gyvenam ųjų namų statybai ir perstatymui 
(esminiam) bei j ų tiekimui. 
(e) lengvatiniai tarifai darbui  imlioms paslaugoms išple čiant jų sąrašą, restoran ų 
paslaugoms, b ūsto sektoriui ir tam tikroms kitoms statyb ų sektoriaus dalims – 
valstybės narės galėtų taikyti lengvatinius tarifus ir nekomercini ų pastatų, 
pavyzdžiui, maldos ar kult ūros paveldo viet ų, istorinių paminklų ar kitiems 
nekomerciniams pastatams) statybai, esminei renovacijai ar perstatymui ir j ų 
tiekimui. 
Šių galimybi ų poveikio vertinimas grindžiamas daugiausia Copenhagen Economics  tyrimo 
išvadomis. Ta čiau buvo remiamasi ir kitais duomen ų šaltiniais. Atliekant poveikio vertinim ą 
taip pat vyko ir vieša k onsultacija nuo 2008 m. kovo m ėn. 11 d. iki geguž ės mėn. 12 d. 
Apskritai per konsultacij ą nepateikti jokie nauji argumentai, kurie neb ūtų buvę įtraukti į šį 
poveikio vertinim ą ar būtų jam svarb ūs. 
Visų politikos alternatyvi ų galimybi ų atveju sektoriuose , paveiktuose pakeitim ų, turėtų augti 
paklausa ir užimtumas ; sektorių skirtumai bene labiausiai priklausyt ų nuo kainos jautrumo, o 
tai gali būti mažiau aktualu statyb ų sektoriuje (prieži ūra, remontas ir statyba ) ir tais atvejais, 
kai paslaugos n ėra teikiamos nam ų ūkiams. Stipriausias poveikis tur ėtų pasireikšti 2, 3 ir 5 
galimybių atveju  (1 lentel ė). Galimi skirtumai tarp valstybi ų narių dėl poveikio laiko 
atsižvelgiant į atitinkamos darbo rinkos rigidiškum ą ir uždarum ą. Nekeičiant politikos PVM 
tarifai daugiausia padid ėtų tam tikroms darbui imlioms paslaugoms tose valstyb ėse narėse, 
kurios taiko lengvatinius tarifu s šioms paslaugoms. PVM tarif ų didinimas tur ėtų didesnį 
poveikį (priešing ą) negu jų mažinimas.  
Pagal politikos keitimo galimybes nu matyti lengvatiniai tarifai tur ėtų būti labiausiai 
veiksmingi kovojant su šeš ėline ekonomika  galutinių vartotojų aptarnavimo sektoriuose, vis ų 
pirma nam ų ūkiuose (t. y. 2, 3, 5 ir 6 galimyb ės 1 lentel ėje). Tikėtina, kad politikos 
nekeitimas lemt ų aktyvesn ę šešėlinę ekonomin ę veiklą.  
Dėl teisinio ir ekonominio tikrumo  politikos keitimo galimyb ės, kai aiškiai ir visam laikui 
nustatomos valstybi ų narių galimybės taikyti lengvatiniu s tarifus darbui imlioms paslaugoms 
ir restoran ų paslaugoms ( 2, 3 ir 5 galimyb ės 1 lentelėje), pagerint ų padėtį. Politikos 
nekeitimas taip pat reikšt ų tikrumą atsisakant laikin ųjų nuostatų galiojimo prat ęsimo (ypa č dėl 
darbui imli ų paslaugų), bet išlikt ų nukrypti leidžian čios nuostatos (pavyzdžiui, d ėl restoran ų 
LT 6   LT paslaugų), todėl diskusija d ėl lengvatini ų tarifų taikymo srities išpl ėtimo vietoje teikiamoms ir 
restoranų paslaugoms t ęstųsi toliau ir išlikt ų neapibrėžtumas.  
Tikėtina, kad bendras ekonominis augimas  būtų reikšmingesnis pa sirenkant politikos 
galimybes ( 2, 3 ir 5 galimyb ės 1 lentelėje), pagal kurias b ūtų pereinama nuo pa čių vykdomos 
ir šešėlinės ekonomin ės veiklos prie oficialiosios e konomikos veiklos (veikla, kai n ėra labai 
reikalingas formalus mokymas ir specializuota įranga), t.y. vietoje teikiant paslaugas nam ų 
ūkiams, ypa č namų priežiūros, valymo, smulkaus remonto ir prieži ūros ir restoran ų paslaugas. 
Tikėtina, kad pagal visas poli tikos galimybes bendro (strukt ūrinio) nedarbo lygio maž ėjimas 
beveik nepasireikšt ų, išskyrus tais atvejais, kai lengvatiniai tarifai taikomi nam ų ūkiams 
teikiamoms paslaugoms, kurias atlieka daug mažai kvalifikuot ų darbinink ų, kaip antai 
smulkaus remonto, prieži ūros, valymo ir restoran ų paslaugoms. Stipriausias poveikis tur ėtų 
pasireikšti 2, 3 ir 5 galimybi ų atveju  (1 lentelė). Tačiau reikia atsižvelgti į poveikio bendram 
ekonomikos augimui ir užimtumui skirtumus valstyb ėse narėse.  
Nėra tikėtina, kad skirtingos politikos galimyb ės turėtų reikšming ą poveikį verslo 
patiriamoms su atitiktimi susijusioms išlaidoms, nebent jei lengvatiniai tarifai b ūtų taikomi 
visam būsto sektoriui ir restoran ų paslaugoms ( 2 ir 6 bei 5 galimyb ės 1 lentelėje). 
Be to, nė viena iš politikos galimybi ų neturėtų reikšmingo poveikio vidaus rinkos veikimui . 
Lengvatiniai tarifai restoran ų paslaugoms ir paslaugos asmens prieži ūros įstaigose gal ėtų 
turėti poveikį pasienio regionuose ar turizmui, ta čiau apskritai, palygi nti su dabartine pad ėtimi 
(ir politikos nekeitimo galimybe), vidaus rinka gal ėtų veikti geriau, jeigu visos valstyb ės narės 
turėtų lygias galimybes taikyti lengvatinius tarifus. 
Kadangi visuose sektoriuose, kuriems politikos keitimo galimyb ės turės poveikio, vyrauja 
MVĮ, visos veiklos šiuose sektoriuose skatinimo galimyb ės didesniu ar mažesniu mastu tur ėtų 
turėti teigiam ą poveikį MVĮ.  
Poveikio aplinkai  požiūriu galimyb ės, pagal kurias leidžiama taikyti lengvatinius tarifus 
statybų sektoriuje ( 2, 4, 6 ir 7 galimyb ės), turėtų turėti didžiausi ą teigiamą poveikį.  
Visų galimybi ų atveju poveikio nam ų ūkių pajamų pasiskirstymui  neturėtų būti arba jis b ūtų 
nedidelis. Šioks toks poveikis  gerovei galimas taikant visas politikos galimybes, taip pat 
galimas teigiamas poveikis socialin ės integracijos  požiūriu tais atvejai, kai apskritai tur ėtų 
būti įdarbinama daugiau mažai kvalifikuot ų darbinink ų (2–5 galimyb ės). 
LT 7   LT 1 lentelė. Politikos galimybi ų poveikio palyginimas (papildomi galimybi ų variantai įvertinti)  
Poveikis 
 
Galimy
bės 
Sektoriaus augimas  
Bendras 
ekonomikos augimas
 
Sektoriaus užimtumas
 
Bendras užimtumas  
Šešėlinė ekonomika  
Atitikties išlaidos  
Vidaus rinka  
MVĮ 
Pajamų 
pasiskirstymas  
Kitas socialinis poveikis
 
Poveikis aplinkai  
1. Politikos 
nekeitimas  - - - -/0 - 0 0 - 0 - - 
2. 
Lengvatiniai 
tarifai tam 
tikroms 
darbui 
imlioms 
paslaugoms  +++ +++ +++ +/0 +++ 0 0 ++ 0 ++ + 
3. 
Lengvatiniai 
tarifai išpl ėsto 
sąrašo darbui 
imlioms 
paslaugoms, 
teikiamoms 
tik nam ų 
ūkiams  +++ +++ +++ + +++ 0 0 ++ 0 ++ 0 
4. 
Lengvatiniai 
tarifai išpl ėsto 
sąrašo darbui 
imlioms 
paslaugoms, 
teikiamoms 
kitiems 
nekomercinia
ms klientams  + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 ++ + 
5. 
Lengvatiniai 
tarifai 
restoranų 
paslaugoms  +++ +++ +++ ++ +++ + + ++ 0 ++ 0 
6. 
Lengvatiniai 
tarifai 
dideliems 
darbams 
(tiekimams) 
būsto 
sektoriuje  ++ +/0 ++ 0 +++ + 0 ++ 0 + + 
7. 
Lengvatiniai 
tarifai 
dideliems 
darbams 
(tiekimams) 
dėl + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 + + 
LT 8   LT nekomercini ų 
pastatų 
Tikslų atitikimo poži ūriu (2 lentel ė) politikos nekeitimo galimyb ė neatitinka nustatyt ų tikslų, 
išskyrus nedidel į poveikį atitikties naštai. Ta čiau liktų galioti daugelis  nukrypti leidžian čių 
nuostatų dėl lengvatini ų tarifų taikymo restoran ų paslaugoms ir b ūsto sektoriui.  
Visos politikos keitimo galimyb ės atitinka pirm ą tikslą; 2, 3 ir 6 galimyb ės atitinka visus, 
išskyrus vien ą, tikslus, o 5 galimyb ė atitinka visus tikslus. 
LT 9   LT 2 lentelė. Politikos galimybi ų atitikties tikslams palyginimas  
Tikslai 
 Galimybės Vienodos s ąlygos 
ES mastu taikyti 
lengvatinius 
tarifus restoran ų 
paslaugoms, 
būstui ir darbui 
imlioms 
paslaugoms ir 
lankstumas 
valstybių narių 
atžvilgiu, kai 
nėra poveikio 
vidaus rinkai  Teisinio ir 
ekonominio 
neapibrėžtumo 
mažinimas  Atitikties išlaid ų 
mažinimas  Perėjimas nuo 
šešėlinės ir 
neoficialiosios 
ekonomikos prie 
teisėtos 
ekonomin ės 
veiklos  
1. Politikos 
nekeitimas  nėra 
poveikio  nėra 
poveikio  nedidelis  nėra 
poveikio  
2. Lengvatiniai 
tarifai tam tikroms 
IV priede 
nurodytoms darbui 
imlioms paslaugoms  taip taip nėra 
poveikio  taip 
3. Lengvatiniai 
tarifai išpl ėsto 
sąrašo darbui 
imlioms 
paslaugoms, 
teikiamoms tik 
namų ūkiams  taip taip nėra 
poveikio  taip 
4. Lengvatiniai 
tarifai išpl ėsto 
sąrašo darbui 
imlioms 
paslaugoms, 
teikiamoms kitiems 
nekomerciniams 
klientams  taip nėra 
poveikio  nėra 
poveikio  nedidelis  
5. Lengvatiniai 
tarifai restoran ų 
paslaugoms  taip taip taip taip 
6. Lengvatiniai 
tarifai dideliems 
darbams 
(tiekimams) b ūsto 
sektoriuje  taip nėra 
poveikio  taip taip 
7. Lengvatiniai 
tarifai dideliems 
darbams 
(tiekimams) d ėl 
nekomercini ų 
pastatų taip nėra 
poveikio  nėra 
poveikio  nedidelis  
Apskritai, neatsižvelgiant į poveikį valstybių narių biudžetui, o tai, atsižvelgiant į lankstumo 
principą, jų turi būti vertinama pirmiausia, prioritetas teikiamas 2, 3, 5 ir 6 galimyb ėms, 
kurios gali b ūti derinamos.