Kalbant apie branduolių dalijimosi mokslinius tyrimus, daugiau kaip du trečdaliai išteklių paskirstyti trims pagrindinėms mokslinių tyrimų sritims: branduolinei saugai, radiacinei saugai ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui. Likusi išteklių dalis skirta mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir švietimui bei mokymui. Įgyvendinant šią programą užtikrinama paramos dabartinių ir būsimų branduolinių technologijų saugai pusiausvyra. Euratomo radioaktyviųjų atliekų tvarkymo projektai padeda geriau suprasti aktualius veiksmingo radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ES klausimus, pavyzdžiui, susijusius su būsimų geologinių atliekynų sauga, galutiniu radioaktyviųjų atliekų apdorojimu, panaudoto branduolinio kuro savybių kaita kapinyne per ilgą laikotarpį ir saugyklų, kurių eksploatacija nutraukta, išvalymu. Atliekant Euratomo radiacinės saugos mokslinius tyrimus gilinamos žinios apie nedidelės jonizuojančiosios spinduliuotės poveikį žmonėms, o tai leis veiksmingiau ir saugiau naudotis spinduliavimu ir radionuklidais medicinos diagnostikos ir gydymo praktikoje.

Švietimo ir mokymo srityje JRC valstybėse narėse ir Komisijos tarnybose specialistams ir studentams rengia branduolinės srities mokymo kursus ir organizuoja praktinį profesinį mokymą. Be to, JRC (pvz., įgyvendindamas savo atvirosios prieigos bandomąjį projektą EUFRAT) ES valstybių narių išorės naudotojams suteikia atvirą prieigą prie savo branduolinių mokslinių tyrimų infrastruktūros ir siūlo papildomų mokslinių tyrimų galimybių.

JRC veikla šiuo metu veikiančių branduolinių reaktorių saugos srityje apima, be kita ko, pagalbą kuriant reaktorių medžiagų savybių kodeksus, standartus ir bandymo metodus ir avarijų modeliavimo bei valdymo programinės įrangos priemones. Vykdant šią veiklą taip pat padedama įvertinti branduolinių elektrinių senėjimą jų tinkamumo eksploatuoti ilgą laiką požiūriu.

Komisija sutinka su pagrindine ekspertų grupės rekomendacijos mintimi, tačiau pabrėžia, kad ji susijusi su bendro pobūdžio problema, turinčia įtakos visoms mokslinių tyrimų finansavimo programoms, įskaitant įgyvendinamas ES lygmeniu. Susirūpinimas dėl tokių klausimų kaip įsitvirtinusių organizacijų dominavimas ir galimi mažesnių veiklos vykdytojų sunkumai gauti finansavimą kyla ir įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, nors pagal šią programą skelbiama daug daugiau konkursų ir suteikiama įvairesnių galimybių (pvz., konkrečiai mažosioms ir vidutinėms įmonėms), negu tai įmanoma padaryti įgyvendinant daug mažesnės apimties Euratomo programą. Vis dėlto iš duomenų apie dalyvavimą matyti, kad, įgyvendinant branduolių dalijimosi programą, vis dar pavyksta pritraukti daug ir įvairių veiklos vykdytojų. Kitos kliūtys, kurių kyla atliekant branduolinius mokslinius tyrimus, yra didelės su mokslinių tyrimų infrastruktūra susijusios išlaidos ir jos sudėtingumas, todėl atliekant tam tikrų sričių tyrimus gali būti sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti didesnėms įsitvirtinusioms organizacijoms. Todėl Komisija itin stengiasi remti visų Europos tyrėjų prieigą prie pagrindinės branduolinių mokslinių tyrimų infrastruktūros. Nepaisant to, Komisija taip pat tebėra įsipareigojusi užtikrinti, kad atitinkamas mokslinės kompetencijos lygis ir toliau būtų vienas iš pagrindinių finansinės paramos skyrimo pagal Euratomo programą veiksnių. Komisija taip pat mato, kad valstybės narės nevienodai dalyvauja įgyvendinant šios programos lėšomis remiamus branduolių dalijimosi projektus. Visų pirma tai pasakytina apie 2004 m. arba vėliau į ES įstojusias valstybes nares, nors šie skirtumai ir mažiau akivaizdūs negu įgyvendinant kitų programos „Horizontas 2020“ sričių projektus. Siekdama pagerinti šią padėtį, 2015 m. Komisija rėmė su regioninėmis iniciatyvomis susijusius projektus, kuriais buvo siekiama stiprinti branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo gebėjimus.

Didžiausią dalį netiesioginių veiksmų pridėtinės vertės suteikia Euratomo gebėjimai branduolinių mokslinių tyrimų srityje sutelkti daugiau kompetencijos, sukaupti dalykinių žinių ir užtikrinti daugiadiscipliniškumą, negu tai būtų galima padaryti pavienių valstybių narių lygmeniu. To įrodymai – įvairių sričių 22 projektai, 2014–2017 m. pradėti įgyvendinti siekiant išspręsti svarbius branduolinės saugos klausimus (pavyzdžiui, susijusius su dideliam karščiui atspariu kuru, pagrindiniais stebėsenos metodais, branduolinių elektrinių sudedamųjų dalių struktūrinio vientisumo vertinimu, senėjimo valdymu ir kt.), taip pat pradėtos Europos branduolių sintezės ir radiacinės saugos mokslinių tyrimų bendros programos. Kitas pavyzdys yra galimybės bendrai naudotis branduolių sintezės mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma Jungtiniu Europos toru (JET). Šios galimybės grindžiamos bendromis visos Europos tyrėjų ir inžinierių (apie 350 asmenų per metus) pastangomis, o jų judumas remiamas Euratomo lėšomis. Šis plataus masto švietimo ir mokymo veiklos koordinavimas Europos lygmeniu, galimybės naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir tarptautinis bendradarbiavimas ypač naudingi mažesnėms valstybėms narėms, nes jos gali pasinaudoti sutelkus išteklius visos Europos mastu atsirandančia masto ekonomija. Branduolių sintezės mokslinių tyrimų srityje tokio atvejo pavyzdys yra mažesnės laboratorijos, Europoje galinčios specializuotis tam tikrais moksliniais klausimais arba branduolių sintezės mokslinių tyrimų infrastruktūros posistemiuose, reikšmingai prisidėti šiose srityse ir kartu būti matomos Europos konsorciume.

Komisijos administracinės išlaidos netiesioginiams veiksmams neviršija nustatyto planinio – vidutiniškai 7 proc. 2014–2018 m. veiklos biudžeto – rodiklio. Ji yra įsitikinusi, kad 2018 m. bus pasiektas planinis 6 proc. rodiklis. Nuo pat programos įgyvendinimo pradžios pradėtos taikyti supaprastinimo priemonės labai padėjo didinti efektyvumą, ypač trumpinant laiką iki dotacijos suteikimo. Euratomo septintosios bendrosios programos (7 BP) dotacijos buvo suteikiamos vidutiniškai per 315 dienų. Tačiau dvidešimt trims projektams, pradėtiems įgyvendinti pagal 2014–2015 m. kvietimą teikti pasiūlymus, dotacijos suteiktos per 261 dieną, o dvidešimt penkiems pagal 2016–2017 m. kvietimą teikti pasiūlymus įgyvendinamiems projektams šis laikotarpis dar labiau sutrumpėjo – tik iki 229 dienų.

Komisija jau imasi veiksmų šiai rekomendacijai įgyvendinti. 2018 m. Euratomo darbo programoje Komisija siūlo bent 5 proc. viso kiekvienam mokslinių tyrimų veiksmui numatyto biudžeto skirti atitinkamo veiksmo lėšomis remiamų doktorantų, mokslų daktaro laipsnį įgijusių tyrėjų ir stažuotojų švietimo ir mokymo veiklai. Be to, jei bus imamasi specialių švietimo ir mokymo veiksmų, įgyvendinant projektus bus reikalaujama pateikti kiekybinę informaciją apie tai, kiek asmenų naudojasi švietimo ir mokymo programomis. Ilgesniu laikotarpiu Komisija sieks nustatyti išsamesnius branduolinės srities įgūdžių išlaikymo ir ugdymo Europoje veiksmus, kartu užtikrindama sąveiką su ES bendrosios programos veiksmais, kuriais remiamas švietimas ir mokymas.

Kaip pavyzdį galima nurodyti neseniai pradėtą Europos branduolinių reaktorių eksploatacijos nutraukimo ir aplinkos valymo srities mokymosi iniciatyvų projektą ELINDER, kurį įgyvendinant nagrinėjamos galimybės skatinti ES lygmeniu kurti, koordinuoti ir populiarinti atitinkamas branduolinių reaktorių eksploatacijos nutraukimo srities švietimo ir mokymo programas. Bus skiriama dėmesio ilgalaikiams ryšiams su suinteresuotais pramonės sektoriaus atstovais. Be to, JRC stiprina bendradarbiavimą su Europos branduolinės energetikos mokymo tinklu (angl. ENEN).

Šis veiksmų planas yra pagrindinė Europos branduolių sintezės mokslinių tyrimų orientacinė strategija. Šios strategijos stiprioji vieta yra tai, kad veiksmų planą, kaip tinkamiausią branduolių sintezės būdu gaminamos elektros energijos plano įgyvendinimo per tikrovišką, tačiau plataus užmojo laikotarpį būdą, yra patvirtinę ar bent jau jam pritaria visi suinteresuotieji subjektai. Komisija siekia užtikrinti, kad šiam veiksmų planui ir toliau pritartų dauguma suinteresuotųjų subjektų, tačiau taip pat supranta, kad jo peržiūros ir patikslinimai ir toliau bus neatsiejami strategijos plėtojimo aspektai. Atlikti šią peržiūrą – pirmąją per penkerius metus – būtina atsižvelgiant į naująjį projekto ITER pagrindą, nes dabar, palyginti su pradinio veiksmų plano orientyru, įgyvendinti pirmosios plazmos etapą vėluojama penkerius metus. Atlikti šią peržiūrą taip pat būtina atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų įgyvendinant įvairias veiksmų plano užduotis, rezultatus. Nors atlikti šią peržiūrą paskatino „EUROfusion“, peržiūros procesas buvo skaidrus ir jame dalyvavo daug kitų suinteresuotųjų subjektų (įskaitant F4E ir pramonės atstovus). Peržiūrėtas veiksmų plano projektas taip pat buvo nagrinėjamas 2016 m. atliekant „EUROfusion“ veiklos laikotarpio vidurio peržiūrą. Peržiūrėtoje versijoje išlaikoma pradinės versijos struktūra (užduotys, ypač svarbūs įgyvendinimo darbai) ir kartu, remiantis nauju projekto ITER pagrindu, atnaujinamas įgyvendinimo planas. Tikimasi, kad persvarstytą veiksmų planą „EUROfusion“ generalinė asamblėja ir F4E valdyba patvirtins antrąjį 2018 m. ketvirtį.

Komisija supranta, kad būtina išsaugoti dalykines branduolinio mokslo ir technologijų srities žinias. Ji apsvarstys visus būdus, kaip būtų galima užtikrinti visų tyrėjų galimybes gauti švietimo ir mokymo dotacijas, neatsižvelgiant į jų darbo sritį. Atsižvelgiant į tai, Komisijos ekspertų grupės pasiūlymas išplėsti programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ taikymo sritį bus apsvarstytas atliekant Euratomo programos po 2020 m. ex ante poveikio vertinimą.

15 rekomendacija dėl „EUROfusion“ Mokslo ir technikos komiteto (angl. STAC) vaidmens. „EUROfusion“ turėtų ieškoti būdų, kaip būtų galima sumažinti Mokslo ir technikos komitetui per mokslinių tyrimų projektų atrankos procesą tenkančią naštą.

Naujoji JRC struktūra, visų pirma naujasis Branduolinių žinių valdymo skyrius, užtikrins paramą JRC branduolinės ir techninės kompetencijos matomumui ir padės ją didinti. Jo užduotis – valdyti ir skleisti Branduolinės saugos ir saugumo direktorato mokslinių skyrių sukauptas žinias kaupiant, lyginant ir analizuojant atitinkamus mokslinius duomenis, metodus ir priemones, tikrinant jų kokybę ir sistemingai bei suprantamai juos perduodant. Šiam skyriui taip pat pavesta stebėti visame pasaulyje prieinamas žinias ir supaprastinti atvirąją prieigą prie JRC branduolinės energetikos objektų, įskaitant mokymą ir švietimą. Bus skiriama dėmesio žinių poreikių numatymui, žinių spragų nustatymui ir pasiūlymų dėl JRC atliktinų mokslinių tyrimų teikimui.

3 rekomendacija dėl programavimo. Ekspertų grupė rekomenduoja JRC, įgyvendinant Euratomo programą, sistemingai pradėti taikyti projektų valdymo metodus. Ekspertų grupė nustatė, kad pagerėjo programavimas, nustatomi aiškesni tikslai ir teikiamos aiškesnės ataskaitos, tačiau JRC nepasiekė su kruopščiu Euratomo programos veiklos planavimu ir vykdymu susijusių tikslų, numatytų ankstesniuose įvertinimuose. Siekdamas daryti kuo didesnį poveikį ir užtikrinti kuo didesnį programos efektyvumą, JRC turėtų ugdyti projektų valdymo kultūrą.

JRC diegia projektų valdymo metodus, skirtus jo darbo programai valdyti. Pradiniai ir planavimo etapai jau užbaigti ir duoda ekspertų grupės pripažintų rezultatų: nustatomi aiškesni tikslai, teikiamos aiškesnės ataskaitos ir padidėjo programos skaidrumas. Valdymo stiprinimo tikslais nustatęs savo 2030 m. strategiją ir 2016 m. pertvarkęs savo struktūrą, JRC stengiasi geriau stebėti ir kontroliuoti, kaip įgyvendinamas programos vykdymo etapas ir baigiamasis projektų valdymo ciklo etapas.

Iš to, kad vis daugiau JRC darbuotojų dalyvauja projektų valdymo mokymo kursuose, o kai kurie iš jų yra gavę specialistų pažymėjimus, matyti, kad JRC stengiamasi toliau ugdyti projektų valdymo kultūrą.

4 rekomendacija dėl išteklių. Ekspertų grupė rekomenduoja JRC parengti išsamią dokumentais grindžiamą savo Branduolinės energijos direktorato pajėgumų, personalo išteklių ir infrastruktūros apžvalgą ir savo technikos specialistų grupių aprašą, taip pat nustatyti kritines kiekvienos grupės dydžio ribas ir jų prioriteto klases (1, 2 arba 3). Visa tai reikia padaryti, kad būtų galima imtis veiksmų tam tikriems pajėgumams išlaikyti arba prireikus priimti informacija grindžiamą sprendimą dėl atitinkamų pajėgumų sumažinimo.

2016 m. rugsėjo mėn. JRC atliko visos savo mokslinių tyrimų infrastruktūros ir laboratorijų, įskaitant Euratomo laboratorijas, vertinimą. Šiame vertinime išsamiai apibūdinamos laboratorijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūra, įskaitant naudojimąsi, būklę ir atnaujinimo poreikius, eksploatavimo ir personalo išlaidas, atliekamą eksperimentinį darbą ir strateginius JRC infrastruktūros plėtros planus. Atlikus šį vertinimą padaryta išvada, kad plėtojant JRC mokslinių tyrimų infrastruktūrą daugiausia dėmesio reikia skirti naudojimosi įrenginiais optimizavimui ir jų tarpusavio papildomumo didinimui. Plėtoti JRC infrastruktūrą reikia taip, kad būtų sprendžiamos problemos, kylančios dėl įvairiose Europos vietose esančių laboratorijų. Tai reikėtų daryti optimizuojant išteklių naudojimą, kuo geriau naudojantis laboratorijų infrastruktūra, sprendžiant su kai kurių iš jų dėvėjimusi susijusias problemas, naudojantis moderniausiomis priemonėmis ir įranga, didinant sąveiką ir kt. Didžiausias prioritetas yra laikytis priimančiųjų šalių reguliavimo institucijų nustatytų branduolinės saugos ir saugumo reikalavimų. Siekiant laikytis atlikus 2016 m. peržiūrą pateiktų rekomendacijų, įsteigta speciali JRC valdančioji taryba.

Šis tyrimas yra strategijos, kuria remiantis nustatomi JRC mokslinių tyrimų infrastruktūros prioritetai, kūrimo ir jos įgyvendinimo grupių sudarymo pagrindas. Ji neabejotinai susijusi su JRC strategijoje, Euratomo programoje ir galiausiai valstybių narių nustatytais prioritetais. Kuriant tolesnės JRC Euratomo mokslinių tyrimų infrastruktūros plėtros strategiją bus atsižvelgiama į mokslinių tyrimų infrastruktūros ir grupių įvairovę. Todėl, siekiant užtikrinti, kad branduolinės laboratorijos veiktų visapusiškai, būtų daugiadalykės ir tinkamos JRC darbo programai įgyvendinti, tolesnės infrastruktūros plėtros ir tobulinimo varomosios jėgos bus didesnė infrastruktūros integracija ir jos optimizavimas, atsižvelgiant į įvairių eksperimentinių pajėgumų tarpusavio papildomumą. Ir toliau daug dėmesio bus skiriama atvirosios prieigos aspektui ir išorės laboratorijų valstybėse narėse papildomumo klausimui.

5 rekomendacija dėl organizacijos struktūros. Ekspertų grupė rekomenduoja JRC, kad, siekiant užtikrinti labai gerus dviejų daugiafunkcių padalinių, atsakingų už Euratomo užduočių vykdymą, ryšius, būtų įtvirtinti sutartiniai Programų direktorato ir jo Euratomo veiklos koordinavimo skyriaus bei už mokslinių tyrimų vykdymą atsakingo Branduolinės energijos direktorato santykiai.

Pagal 2016 m. liepos mėn. paskelbtą naująją JRC organizacijos struktūrą visa branduolinė veikla priskiriama vieno direktorato atsakomybės sričiai. Pertvarkius organizacijos struktūrą nustatyti aiškūs Branduolinės saugos ir saugumo direktorato, atsakingo už darbų vykdymą, Strategijos ir darbo programos koordinavimo direktorato, kuris, remdamasis nustatyta strategija, koordinuoja darbo programos įgyvendinimą, ir Išteklių direktorato, atsakingo už aprūpinimą būtinais ištekliais, tarpusavio ryšiai. Siekiant pastebimai supaprastinti kiekvienos šalies atliekamą vaidmenį ir įgaliojimus, įdiegtas Strategijos ir darbo programos koordinavimo bei Branduolinės saugos ir saugumo direktoratų veiksmų koordinavimo mechanizmas. Prireikus bus svarstomos galimybės imtis tolesnių veiksmų.

6 rekomendacija dėl ekonominio efektyvumo. Ekspertų grupė rekomenduoja JRC prisiimti prievolę įrodyti, kad jo veikla yra ekonomiškai efektyvi, ir užtikrinti, kad, atliekant būsimą išorės vertinimą, būtų pateikta įtikinamos informacijos apie jo darbo ekonominį efektyvumą.

JRC pritaria šiai rekomendacijai ir stengsis pateikti išsamesnės ir palyginamos informacijos.

Atliekant branduolinius mokslinius tyrimus ekonominį efektyvumą visada sudėtinga įvertinti, ypač kai tai yra nauja ir pažangiausia mokslinių tyrimų veikla ir sudėtingi arba ilgalaikiai projektai, įgyvendinami naudojantis vieninteliais įrenginiais, kaip dažnai būna branduolinėje srityje. Kadangi trūksta galimybių atlikti tinkamą lyginamąją analizę ir (arba) nustatyti atskaitos tašką, įprastu būdu kiekybiškai įvertinti ekonominį efektyvumą labai sudėtinga. Be to, per trumpą laikotarpį dažnai sudėtinga įvertinti pasiektų rezultatų poveikį.

Nepaisant to, JRC kasmet įvertina praėjusiais metais pasiektus rezultatus. Atliekant šį vertinimą nagrinėjami du aspektai: našumas, išreiškiamas įgyvendintų politikos rėmimo veiksmų arba mokslinių publikacijų skaičiumi, ir atitinkamų veiksmų sukeltas politikos rėmimo poveikis, išnagrinėjamas remiantis iš anksto nustatytais bendrais poveikio rodikliais. Šio vertinimo rezultatai yra pagrindiniai duomenys, kuriais remiantis nustatomi svarbiausi ir būtinieji Komisijos strateginio programavimo ir planavimo ciklo poreikiai. Jie taip pat svarbūs nustatant JRC darbo programos prioritetus ir ją strategiškai suderinant.

Pertvarkius JRC direktoratų struktūrą, visa branduolinė veikla priskiriama vieno direktorato atsakomybės sričiai. Tą patį galima pasakyti ir apie daugumą administracinių funkcijų (žmogiškieji ištekliai, finansai, logistika, saugumas ir kt.) – jos taip pat priskirtos vieno direktorato atsakomybės sričiai. Atlikus šią pertvarką padidėjo efektyvumas – tai padaryta kuo geriau naudojantis žmogiškaisiais ištekliais, vengiant įvairių JRC objektų funkcijų dubliavimo, racionalizuojant valdymo ir (arba) pavaldumo santykius ir supaprastinant pagrindines procedūras. Šiuo metu, remiantis nauja nuoseklaus valdymo ir struktūros sistema, atliekamas visos JRC mokslinių tyrimų infrastruktūros ir nustatytų IRT infrastruktūros sąveikos, papildomumo ir valdymo tobulinimo galimybių vertinimas.

7 rekomendacija dėl Euratomo programos. Ekspertų grupė palaiko tvirtą Euratomo programą, padedančią Europai pirmauti branduolinės energijos gamybos srityje ir išlaikyti lyderės pozicijas technologijų srityje, kaip siūloma energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje. Ekspertų grupė rekomenduoja, kad įgyvendinant šią programą būtų:

a)pripažįstama būtinybė ES išlaikyti JRC ir atitinkamų valstybių narių mokslinių tyrimų ir mokymo įstaigų pajėgumus užtikrinti branduolinę saugą, saugumą ir branduolinės saugos garantijas;

b)užtikrinami glaudesni tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kurių imamasi branduolių dalijimosi mokslinių tyrimų srityje, tarpusavio ryšiai. Tai reiškia, kad Komisija turėtų:

I.užtikrinti nuoseklų šių dviejų sričių programavimą ir aiškiai apibrėžtus valdymo ir sprendimų priėmimo procesus visapusiškai pasinaudojant JRC kompetencija ir išskirtine jo padėtimi, nes JRC nebekonkuruoja dėl netiesioginiams veiksmams skiriamo finansavimo ir dalyvauja įgyvendinant visus projektus, jeigu tai padeda kurti pridėtinę vertę, nors ir vien tik branduolinių žinių valdymo tikslais;

II.pasiūlyti, įgyvendinant pratęstą Euratomo programą (2019–2020 m.), 2022 m. atlikti vieną pagal šią programą vykdomos branduolių dalijimosi veiklos ex post vertinimą.

Kad pasiektų šį tikslą, JRC turėtų pradėti rengti ilgalaikę savo veiklos viziją. Ji būtų įtraukta į integruotą ir nuoseklų pasiūlymą dėl devintosios Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, koordinuojamų su valstybėmis narėmis ir nuosekliai valdomų Komisijos tarnybų.