Daugiau dėmesio skiriant viešojo sektoriaus sąveikumui veiksmingai susiejamos viešojo administravimo institucijos, politikos priemonės, žmonės ir įmonės, nes užtikrinamas sklandus paslaugų teikimas ir duomenų srautai, ir taip remiamos Europos ekonomikos gaivinimo pastangos ir atsparumas. Šitaip ES politika pritaikoma skaitmeniniam amžiui, nes užtikrinamas veiksmingas politikos įgyvendinimas skaitmeninėmis priemonėmis ir sąveikumas nuo pat politikos planavimo etapo, glaudžiai bendradarbiaujant politikos formuotojams ir IRT ekspertams. Be to, įsisuka sėkmingas į inovacijas orientuoto bendradarbiavimo planuojant ir teikiant skaitmenines viešąsias paslaugas ciklas.

Šis komunikatas pridedamas prie pasiūlymo dėl sąveikios Europos akto, kuriuo siekiama sukurti bendrą sąveikumo valdymo struktūrą ir sudaryti palankesnes sąlygas bendrai kurti sąveikumo sprendinių ekosistemą visoje ES. Bendras sprendinių kūrimas, taip pat dalijimasis pasiteisinusiomis priemonėmis ir jų pakartotinis naudojimas yra greitas ir ekonomiškai efektyvus būdas planuoti skaitmenines viešąsias paslaugas. Glaudesnis bendradarbiavimas sąveikumo srityje yra labai svarbus siekiant visapusiškai išnaudoti viešojo sektoriaus pertvarkos potencialą, išvengti susiskaidymo ir pagerinti junglumą bei dalijimąsi duomenimis. Tuo siūloma politikos sistema padės apsaugoti Europos skaitmeninį suverenumą ir įgalins skaitmeninį subsidiarumą. Tvirtesnė ES vyriausybių sąveikumo politika padeda įgyvendinti Komisijos prioritetus ir skaitmeninės politikos darbotvarkę, o Europos viešasis sektorius geriau prisitaiko prie skaitmeninio amžiaus .

2.Sąveikios viešojo sektoriaus skaitmeninės pertvarkos skatinimas

2.1Kas yra sąveikumas

Viešojo sektoriaus administravimo institucijų sąveikumas sudaro sąlygas bendradarbiauti ir užtikrinti viešųjų paslaugų veikimą tarpvalstybiniu mastu, peržengiantį sektorių ir organizacijų ribas. Tai naudinga žmonėms ir įmonėms, kurie yra priklausomi nuo tokių susietųjų paslaugų. Tai taip pat naudinga pačioms bendruomenėms ir administravimo institucijoms, kurios, priimdamos sprendimus, priklauso nuo patikimų duomenų, gaunamų iš įvairių viešųjų arba privačiųjų šaltinių, ir kurios turi siekti politikos tikslų, kurie dažnai yra tarpusavyje susiję ir nesaistomi valstybių sienų ir sektorių ribų. Sąveikumas yra svarbus pačiose organizacijose ir politikos sektoriuose, ypač tuose, kurie glaudžiai susiję su viešuoju sektoriumi, pavyzdžiui, teisingumo ir vidaus reikalų, mokesčių ir muitų, transporto, aplinkos ir žemės ūkio arba sveikatos, verslo ir pramonės reguliavimo sektoriuose, ir tarp jų. Sąveikumas yra nuolat aktualus ES skaitmeninės ir duomenų politikos klausimas.

Viešosios paslaugos teikiamos ir naudojamos įvairiais lygmenimis, visų pirma vietos lygmeniu, taip pat regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Jos retai teikiamos atskirai, nes siekiant sudaryti sąlygas keistis duomenimis ir teikti reikiamas paslaugas galutiniams naudotojams, būtina prieiga prie įvairiais lygmenimis arba skirtinguose sektoriuose kuriamų registrų. Didžioji šių duomenų dalis nėra susijusi su tam tikra politikos sritimi ar konkrečia viešojo administravimo institucija ir vis dažniau yra saugomos už valstybių sienų ribų. Tai reiškia, kad visoje Europoje viešosios paslaugos tampa dalimi besiformuojančio „tinklų tinklo“, kurį sudaro apskritai nepriklausomi visų valdžios lygmenų subjektai, kurių kiekvienas turi savo teisinę sistemą ir įgaliojimus, bet kartu visi yra tarpusavyje susiję. Sąveikumu grindžiami transeuropiniai viešųjų paslaugų tinklai formuojami panašiai, kaip ir jau sukurti transeuropiniai transporto ir energetikos tinklai.

Sąveikumas kartais suvokiamas kaip išimtinai techninis klausimas. Tačiau siekiant veiksmingai susieti administravimo institucijas, duomenų srautus ir paslaugas nepakanka atsižvelgti tik į techninius aspektus. Būtina užtikrinti techninius sujungimo pajėgumus ir semantinį supratimą, kurių reikia keičiantis atitinkamais duomenimis ir juos tvarkant, taip pat nustatyti reikiamas organizacines ir teisines sąlygas, pavyzdžiui, susijusias su teisėmis susipažinti su duomenimis, jais keistis arba juos naudoti pakartotinai. Koordinavimo ir nuoseklumo tikslais taip pat turi būti taikomas integruotas požiūris į sąveikumo valdymą. Šios pagrindinės sąveikumo sąlygos (arba lygmenys) yra nustatytos Europos sąveikumo sistemoje, t. y. konceptualiame modelyje, kurį 2004 m. sukūrė skaitmeninio viešojo sektoriaus specialistai iš visos Europos ir kuris vėliau buvo du kartus atnaujintas. Per šį laikotarpį, kai ir pasaulis tapo vis labiau susietas elektroniniais ryšiais, sąveikumas tapo esminiu administravimo institucijų ir paslaugų skaitmeninės pertvarkos aspektu.

Dabar Europos sąveikumo sistema yra visuotinai ES ir už jos ribų pripažįstama sąveikumo politikos sistema. Dėl specifinės šio pamatinio sąveikumo paskirties, t. y. tarnauti bendriems visuomenės interesams, jis turi būti skaidrus, įtraukus, sąžiningas, saugus ir tvirtai grindžiamas ES vertybėmis. Sąveikumas yra tai, kas leidžia viešojo sektoriaus subjektams kurti ryšius, bendradarbiauti ir keistis duomenimis, kartu išsaugant suverenumą ir subsidiarumą.

2.2Kodėl ES svarbu gerinti sąveikumą?

Užtikrinus visišką sąveikumą pagerės viešojo sektoriaus veiklos rezultatai visais administravimo lygmenimis ir dėl to ES BVP galėtų padidėti maždaug 0,4 proc. Asmenys per metus galėtų sutaupyti iki 24 mln. valandų, arba 543 mln. EUR. Įmonės per metus galėtų sutaupyti 30 mlrd. valandų, arba 568 mlrd. EUR. Apskaičiuota, kad dėl tarpvalstybinio sąveikumo per metus piliečiai sutaupo nuo 5,5 iki 6,3 mln. EUR, o įmonės – nuo 5,7 iki 19,2 mlrd. EUR.

Atlikus atvejų tyrimus taip pat nustatyta, kad dėl sąveikumo ne tik padidėja veiksmingumas, bet ir daromas teigiamas poveikis kitoms viešosioms vertybėms. Pavyzdžiui, iniciatyviai teikiant viešąsias paslaugas arba daugiakalbę semantinę paramą gerėja galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis ir jų įtraukumas, todėl auga visuomenės pasitikėjimas šiomis paslaugomis.

Kaip buvo galima įsitikinti COVID-19 pandemijos atveju, sąveikumas krizės metu yra gyvybiškai svarbus. Užtikrinti sąveikumą buvo būtina ne tik siekiant sukurti skaitmeninius COVID pažymėjimus, kurie būtų prieinami visoje ES, bet ir tikruoju laiku keistis duomenimis apie ligoninių intensyviosios terapijos skyriuose esančias laisvas lovas. Sąveikumas padeda valstybei veikti lanksčiau ir užtikrinti prieigą prie tikralaikės skirtingų sektorių ir administracinių lygmenų informacijos. Sąveikumas padeda vertinti politikos rezultatus ir skatina nuolat diegti inovacijas, dalytis pastangomis ir šalinti spragas įvairiose politikos srityse.

Tačiau šiuo metu taikoma neprivalomo bendradarbiavimo sąveikumo srityje politikos sistema nėra tinkama tam, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti numatoma sąveikumo nauda. Nors skaitmeninės valdžios ir duomenų ekspertai, skyrę labai daug jėgų, parengė plataus masto bendrą ES sąveikumo acquis, kuriame aprašyta bendradarbiavimo praktika, koncepcijos, pakartotiniai naudojami sprendiniai, atvirosios specifikacijos ir priemonės, kurios padeda vykdyti nacionalines reformas bei nusistovėjusią ES politiką, atlikus naujausius vertinimus nustatyta, kad toks išimtinai savanoriškas požiūris į bendradarbiavimą turi didelių trūkumų.

Skaitmeninių aspektų, įskaitant prieigos prie duomenų ir dalijimosi jais aspektus, klausimai formuojant politiką pernelyg dažnai sprendžiami per vėlai. Svarstant viešųjų paslaugų klausimus atsižvelgti į sąveikumo aspektus nėra privaloma. Dėl to atsiranda didelė su įgyvendinimu susijusi rizika ir didelės sąnaudos, prarandamos galimybės ir, blogiausiu atveju, kenkiama nuo skaitmeninės pertvarkos priklausomoms didelio masto politikos sritims. Viešojo administravimo institucijos gali būti sąveikios tik tuomet, kai tinkami vertinimai ir pasirinkimai padaromi ankstyvuoju etapu, kai politika planuojama. Jeigu nebus imtasi veiksmų sąveikumui pagerinti, ES gali praleisti progą gerokai sumažinti administracinę naštą. Dėl to gali sumažėti viešojo administravimo institucijų atsparumas, būti apribotas jų pajėgumas diegti inovacijas ir, blogiausiu atveju, jos gali tapti nepajėgios veikti krizės atveju. Tarpvalstybinis viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimas turi būti toks pat įprastas ir sklandus kaip sienas kertančių traukinių judėjimas arba energijos srautai tarp nacionalinių tinklų. Atsakas į COVID-19 grėsmę tik pabrėžė stabilios skaitmeninio viešojo sektoriaus sąveikos per valstybių sienas ir sektorių ribas svarbą.

Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į vis didėjantį skaitmeninės pertvarkos pagreitį, už viešojo sektoriaus pertvarką atsakingi ES ministrai ir valstybių narių vyriausieji informacijos pareigūnai vis dažniau kalba apie poreikį stiprinti Europos bendradarbiavimą sąveikumo srityje. Jie ragina sukurti stabilią organizacinę struktūrą, imti visuotinai taikyti Europos sąveikumo sistemą ir nustatyti, kuriuos bendrai pripažįstamus ir atvirus sprendinius ir specifikacijas būtų galima naudoti pakartotinai. Jie taip pat ragina laikytis integruotojo sąveikumo principų ir geriau koordinuoti viešojo sektoriaus eksperimentus ir inovacijas, be kita ko, bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi („GovTech“). Į šiuos poreikius atsižvelgiama Komisijos pasiūlyme dėl sustiprintos ES viešojo sektoriaus sąveikumo politikos.

3.Aktyvesnis ES bendradarbiavimas sąveikumo srityje

3.1Bendros sąveikumo valdymo struktūros kūrimas

Siūlomame Europos sąveikumo akte daugiausia dėmesio skiriama struktūrinio, skaidraus ir įtraukaus bendradarbiavimo sistemos kūrimui, numatant galimybes prisitaikyti ir diegti inovacijas, kurių viešajam sektoriui reikia esant dinamiškoms techninio, visuomeninio ir politinio pobūdžio aplinkybėms. Vienas subjektas negali užtikrinti sąveikumo vadovaudamasis principu „iš viršaus į apačią“, o atskiri subjektai negali jo užtikrinti vadovaudamiesi principu „iš apačios į viršų“. Siekiant šio tikslo reikalingas veiksmingas politikos formuotojų ir politiką įgyvendinančių subjektų bendradarbiavimas tarp visų valdžios lygmenų ir tarp sektorių. Taip pat reikalinga atvira, bet stabili ir integruota valdymo sistema, kuri įtvirtintų veiksmingą bendrą atsakomybę ir taip užtikrintų subsidiarumą; kuri liktų veiksminga ir ateityje, nes sistemos, kurios suprojektuotos taip, kad būtų sąveikios, ne taip greitai pasensta; ir kuri realiai išnaudotų viešojo sektoriaus pertvarkos potencialą bei apsaugotų viešąsias vertybes Šią bendradarbiavimo sistemą siekiama sukurti siūlomu Europos sąveikumo aktu. Jame numatyta įsteigti Europos sąveikumo valdybą, kuri subūrusi pagrindines valstybių narių skaitmeninės pertvarkos institucijas ir ES institucijas vadovautų bendriems sąveikumo užtikrinimo veiksmams. Taip pat numatyta sukurti iš ekspertų, specialistų praktikų ir suinteresuotųjų šalių sudarytą atvirą Europos sąveikumo bendriją, kuri užtikrintų skaidrumą ir sąsajas su visuomenės iniciatyvomis.

Dėl sparčios technologijų plėtros ir nuolat kintančių politikos poreikių sąveikumas taip pat yra nuolat kintantis tikslas. Siekiant užtikrinti sąveikumą, reikia specialios, inovacijoms palankios ir atviros teisinės sistemos, kuri padėtų išvengti reguliavimo ir technologinių susaistymų. Taikant kitas priemones, pavyzdžiui, jau naudojamas technologijas įtvirtinant teisės aktais, kiltų rizika būsimoms inovacijoms ir būtų ribojamas administravimo institucijų gebėjimas prisitaikyti prie kintančių poreikių ir naujų technologijų. Pats sąveikumo politikos formavimas ir reguliavimas turi būti novatoriškas ir atviras skaitmenizacijai. Siūlomu Europos sąveikumo aktu siekiama sukurti tokią viešajam sektoriui skirtą integruotą inovacijų sistemą.

Europos sąveikumo sistema yra viešojo sektoriaus sąveikumo įgyvendinimo orientacinė priemonė. Siekiant užtikrinti aktualumą, EIF turi būti reguliariai peržiūrima ir atnaujinama. Taip pat reikia toliau plėtoti rekomendacijas dėl įgyvendinimo ir teikti paramą, pavyzdžiui, remiant būsimas ES sektorių duomenų erdves, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos duomenų inovacijų valdyba ir laikantis būsimo Duomenų akto reikalavimų. Siūlomame Europos sąveikumo akte numatytas toks reguliarus atnaujinimas atsižvelgiant į inovacijoms palankų ir skaitmenizacijai atvirą reguliavimą.