C 517/56

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos požiūrio į dirbtinį intelektą formavimas“

(COM(2021) 205 final)

(2021/C 517/08)

Pranešėja Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Konsultavimasis Europos Komisija, 2021 7 1 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Priimta skyriuje 2021 9 2 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 9 22 Plenarinė sesija Nr. 563 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 235 / 0 / 7

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina šį r peržiūrėtą Suderintą dirbtinio intelekto (DI) planą, kuris yra Europos Komisijos ir valstybių narių bendro darbo rezultatas. Jis ragina kuo sparčiau jį įgyvendinti sutelkiant visus suinteresuotuosius subjektus.

1.2. EESRK pritaria kompleksiniam požiūriui, kurio strategijoje laikosi Komisija siekdama įtraukaus ir tvaraus DI, grindžiamo kompetencijos ir pasitikėjimo ekosistemos sukūrimu. Pasiūlymai dėl plano ir reglamento, dėl kurių parengtos atskiros nuomonės, yra du ramsčiai siekiant, kad Europa taptų pasaulinio masto veikėja DI srityje.

1.3. Siekiant be diskriminacijos visiems Europos piliečiams užtikrinti laukiamą naudą ekonomikos, socialinėje, aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos srityse, planu turi būti suteiktas naujas impulsas švietimui, įtraukiant etikos ir aplinkos klausimus, mokymąsi visą gyvenimą ir įgūdžių tobulinimą, taip pat su inovacijomis susijusius iššūkius ir paramą darbuotojams ir įmonėms, įskaitant pačias mažiausias.

1.4. Darbo pasaulyje pasitikėjimas yra sėkmės pagrindas. DI nėra šios taisyklės išimtis. EESRK mano, kad šiame naujame plane socialiniam dialogui ir socialiniams partneriams turėtų tekti pagrindinis vaidmuo viso proceso metu. Įgūdžių klausimas yra labai svarbus, tačiau svarstymai turėtų apimti visus su automatizavimu darbo rinkoje susijusius klausimus.

1.5. EESRK rekomenduoja Komisijai politikos sistemoje, kurią ji ketina nustatyti, aktyviai skatinti valstybes nares stiprinti socialinį ir pilietinį dialogą DI ir su juo susijusių priemonių klausimais.

1.6. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasitikėjimas priklauso nuo kiekvieno darbuotojo, vartotojo ar piliečio teisės į algoritminių procesų paaiškinamumą, nes jie daro poveikį jų gyvenimui ir aplinkai. Naujasis suderintas planas turi atitikti šį skaidrumo ir paaiškinamumo reikalavimą, kuris yra neatskiriamas nuo kiekvieno piliečio teisės ginčyti tik algoritmu grindžiamus priimtus sprendimus.

1.7. EESRK mano, kad ES gali tapti patikima pasauline lydere DI srityje, jei bus užtikrintas tvirtas ES institucijų, valstybių narių ir organizuotos pilietinės visuomenės – socialinių partnerių, vartotojų ir piliečių – veiksmų koordinavimas, aiškiai apibrėžiant kiekvieno atsakomybę. Plėtodama veiklą tarp Europos institucijų, tarp pastarųjų ir valstybių narių bei tarp valstybių narių, ES padidins bendrą poveikį ir kartu užtikrins greitą ir nuoseklų investicijų politikos ir programų įgyvendinimą.

1.8. DI iš esmės yra pasaulinio pobūdžio, tačiau jo diegimo mastas yra lemiamas veiksnys. Valstybėms narėms suteikiamas pagrindinis vaidmuo tarptautinio DI srityje, todėl suderintas planas yra Europos DI strategijos pagrindas.

1.9. EESRK palankiai vertina tai, kad peržiūrėtame Suderintame plane siūlomi konkretūs veiksmai siekiant paskatinti nacionalinių strategijų įgyvendinimą ir didinti sinergiją. Tačiau visą savo prasmę jis įgyja tik glaudžiai derinant su Europos duomenų strategija – Europos duomenų erdvės kūrimu ir duomenų apsauga – bei su ES kibernetinio saugumo strategija.

1.10. EESRK rekomenduoja vykdyti veiklos rodikliais išreikštos nuolatinės pažangos stebėseną siekiant užpildyti privalomo koordinavimo trūkumą.

1.11. EESRK ragina valstybes nares pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, taip pat ir kitais finansiniais instrumentais, kaip antai programa „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programa ir programa „InvestEU“, siekiant paremti DI kūrimą ir diegimą, visų pirma mažosiose įmonėse. Kelias, kurį reikės nueiti, nurodytas neseniai paskelbtoje EIB ataskaitoje ( 1 )

2. Bendrosios pastabos

2.1. Komisija ketina paversti ES pasauliniu į žmogų orientuoto, įtraukaus, saugaus, tvaraus ir pasitikėjimo verto DI varikliu. Atsižvelgdama į per sveikatos krizę sukauptą patirtį, ji nori paspartinti investavimą, sustiprinti dabartines priemones ir jas griežtai suderinti, kad būtų skatinama sinergija ir supaprastinimas ( 2 ) . EESRK pritaria, kad reikia skubiai ir ryžtingai šį požiūrį įgyvendinti, siekiant padidinti vidinę ir tarptautinę ES kompetenciją.

2.2. EESRK įvertino nuo pirmojo 2008 m. Suderinto plano priėmimo padarytą pažangą. Atnaujintame plane aiškiai nustatyti prioritetai: investuoti į infrastruktūrą ir dalytis duomenimis, didinti kompetenciją sutelkiant inovacijas ir įgūdžius, užtikrinti patikimumą ir skaidrumą visoje vertės grandinėje. Palankiai vertina tai, kad 2019 m. skirta 7 mlrd. eurų investicija (+ 30 %).

2.3. Suderintame plane gerbiamos pagrindinės ir socialinės teisės bei nediskriminavimo algoritmais principas. Ši nuomonė neatsiejama nuo nuomonės dėl bendro pasiūlymo dėl reglamento, kuriame nagrinėjami etiniai aspektai ir nustatomos suderintos taisyklės ( 3 )

2.4. EESRK mano, kad etikos sistema ir pripažintas bei bendras standartas ir suderintas planas yra pagrindiniai ir struktūrizuojantys veiksniai, padėsiantys įgyti europiečių pasitikėjimą DI ir pritarimą jam, kartu užtikrinant konkurencinį pranašumą ir privalumą pasaulio lygmeniu.

2.5. Šis piliečių pasitikėjimas neatsiejamas nuo teisės į algoritmų paaiškinamumą ir galimybės užginčyti bet kokį jų gyvenimui poveikį darantį sprendimą. DI ir jo taikomųjų programų kūrėjai bei naudotojai turėtų būti budrūs ir reguliariai vykdyti auditus ir bandymus. Galutinius sprendimus ir toliau turi priimti žmogus.

2.6. EESRK yra susirūpinęs dėl susiskaidymo rizikos, kylančios dėl įvairių nacionalinių strategijų, todėl, siekiant ES intereso, ragina valstybes nares aktyviau bendradarbiauti visų pirma kibernetinio saugumo, kuris nors ir yra suvereni prerogatyva, sudaro plano pagrindą, srityje.

2.7. EESRK ragina kuriant DI siekti tvarumo įgyvendinant ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos tikslus, prisiimant atsakomybę už ekonominę, socialinę ir aplinkos padėtį.

3. Konkrečios pastabos

3.1. Įgyvendindama visiškai pagrįstus savo užmojus, Komisija turi bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, privačiuoju sektoriumi ir organizuota pilietine visuomene, siekdama: — paspartinti investicijas į DI siekiant greito ir atsparaus ekonomikos ir socialinio atsigavimo, grindžiamo pažangiais skaitmeniniais sprendimais; — laiku sukurti numatytą struktūrą ir programas, pagal kurias technologijų gamybos ar diegimo lyderiai galėtų pasinaudoti jiems priklausančiu teisėtu atlygiu; — optimizuoti politikos sąsajas siekiant išvengti susiskaidymo ir kartu spręsti šį pasaulinį uždavinį.

3.2. EESRK remia Komisijos siekį 2021–2027 m. kasmet panaudoti bent 1 mlrd. eurų Skaitmeninės Europos programai ir programai „Europos horizontas“ skirtų lėšų: tikimasi sverto poveikio, kuris paskatintų per tą patį laikotarpį į DI investuoti 20 mlrd. eurų. Šį sverto poveikį sustiprins Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė.

3.3. Sudaryti reikiamas sąlygas. Duomenys ir infrastruktūra

3.3.1. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau bendradarbiauti ir koordinuoti DI valdymą: nacionalinių strategijų taikymą, dalijimąsi žiniomis, patirtimi ir gerąja praktika, siekiant paspartinti DI plėtojimą ir diegimą ir spręsti pasaulinius uždavinius DI srityje.

3.3.2. Duomenų prieinamumas ir laisvas judėjimas yra išankstinės sąlygos kurti DI bei duomenų, jų apsaugos ir kibernetinio saugumo strategiją. EESRK primena, kad keitimosi asmens duomenimis sklandumas priklauso nuo glaudaus bendradarbiavimo ir visiško Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) nuostatų laikymosi. Kaip ir duomenų saugumas bei skaidrumas, pasaulinės konkurencijos sąlygomis standartai gali tapti konkurenciniu pranašumu ( 4 ) . EESRK pritaria Europos duomenų erdvės ir konkretiems sektoriams skirtų erdvių kūrimui.

3.3.3. DI veiksmingumas – išskyrus kai kurias DI sistemas, kurios nepriklauso nuo duomenų – tiesiogiai priklauso nuo prieinamų duomenų apimties, tinkamumo ir kokybės. Todėl EESRK mano, kad svarbiausia kuo geriau išnaudoti šį potencialą, kuris sudarytų sąlygas keistis lanksčiais, sąveikiais ir saugiais duomenimis. EESRK pritaria, kad būtų nustatytos pagrindinės sritys, tokios kaip pramoninė gamyba, žaliasis kursas, judumas, sveikata, finansai, energetika, siekiant tiksliai stebėti raidą ir vertinti pasiektą pažangą.

3.3.4. EESRK pritaria: — tikslams gerokai padidinti Europoje esamą kompiuterijos galią, kad duomenys būtų panaudojami tikruoju laiku, ES kurti ir gaminti reikalingus procesorius, parengiant darnaus vystymosi darbotvarkę; — „visuotinės svarbos duomenų“ sampratai, kai valdžios institucijos atveria joms naudingus duomenis arba skatina dalijimąsi duomenimis, kurie laikomi esminiais (5), įtraukiant duomenis, gaunamus iš ES teritorijoje veikiančių, tačiau jos pramonės politikoje nedalyvaujančių subjektų.

3.3.5. EESRK tikisi aktyvesnio valstybių narių dalyvavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, kurios tikslas kurti struktūrą, infrastruktūrą ir priemones, reikalingas bendrajai gėrybei kurti ir ES suverenumui DI srityje užtikrinti.

3.4. Didinti kompetenciją nuo laboratorijos iki rinkos. Inovacijos ir partnerystė

3.4.1. EESRK remia kompleksinį požiūrį, kuriuo siekiama padaryti ES kompetencijos erdve: nuo fundamentaliųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų iki pateikimo rinkai. EESRK nuomone, svarbiausia, kad ES ir valstybės narės aktyviau bendradarbiautų siekdamos sudaryti palankias sąlygas inovacijoms, DI komercinėms perspektyvoms ir talentų bei įgūdžių ugdymui, kuris būtų derinamas su ES vizija, orientuota į žmogų bei pasitikėjimą. EESRK teigiamai vertina tai, kad horizontaliojo bendradarbiavimo struktūros pritaria šiems tikslams.

3.4.2. EESRK palankiai vertina Komisijos užmojus skatinti eksperimentavimą, daug dėmesio skirti regionų skaitmeninių inovacijų centrams, bendradarbiaujantiems įgyvendinant nacionalines ir regionines iniciatyvas, ir dalytis patirtimi. Šie inovacijų centrai ir reikminės DI platformos padeda labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms įsisavinti DI, taip papildydami tikslinę finansinę paramą. EESRK mano, kad svarbu remti startuolius, veiklą plečiančias įmones ir tradicines MVĮ, kurios plėtoja DI.

3.4.3. Tačiau EESRK pabrėžia, kad dėl šios kompetencijos centrų politikos neturi sumažėti įprastas ir nuolatinis „standartinių“ mokslinių tyrimų laboratorijų finansavimas, kad nebūtų vilkinamas perversminių technologijų kūrimas.

3.4.4. EESRK norėtų, kad būtų remiamos organizacijų ir labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių akultūracijos programos plėtojant tikslinius pagalbos tinklus. Pageidautina, kad iniciatyvos, skirtos suteikti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms didesnes galimybes pasinaudoti DI (bandymo ir eksperimentavimo priemonės (angl. Testing and experimentation facilities (TEFs), skaitmeninių inovacijų centrai (angl. Digital Innovation Hubs (DHI) ir Europos reikminės DI platformos (angl. AI-on demand platform ) būtų stiprinamos ir vertinamos pagal jų praktinį poveikį siekiant šių įmonių tobulėjimo.

3.4.5. Neseniai EESRK užsakymu atlikto tyrimo rezultatai rodo, kad įmonės veiklos plėtra yra privalomas etapas tiek siekiant įgyti reikiamų įgūdžių, naudotis algoritmams skirtais duomenų telkiniais ar būtinu finansavimu, tiek tikslingai orientuotis į rinką, kuri yra pakankamai išvystyta, kad užtikrintų greitą brangios infrastruktūros amortizaciją. Taigi politinių sprendimų priėmėjai turi teikti pirmenybę labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei siūlyti atitinkamą politiką. Atsižvelgiant į pandemijos padarytą ekonominę žalą, parama startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir tradicinėms mažoms bei vidutinėms įmonėms plėtojant DI šiuo metu yra tiesiog būtina.

3.4.6. EESRK remia duomenų bandomosios aplinkos plėtrą siekiant eksperimentuoti su naujomis idėjomis tikrovei artimomis sąlygomis bei paskatinti lankstumą. EESRK ragina geriau dalytis rezultatais ir juos abipusiai pripažinti nepaisant sienų.

3.4.7. Mokslinių tyrimų kompetencija rodo ne tik laboratorijų darbuotojų talentus ir įgūdžius, bet ir naudotojų pasitikėjimą DI. Todėl EESRK norėtų, kad aukštojo mokslo programomis būtų ugdomi pasaulinio lygio talentai inovacijų ir prekybos vystymo srityse. Komitetas prašo ES sudaryti sąlygas išsaugoti talentus ir pritraukti įgūdžių turinčius žmones iš užsienio. EESRK tikisi stabilios ir patikimos pasaulinės prekybos aplinkos, kuri padės įmonėms ir darbuotojams geriau įsisavinti DI, kuris būtų naudingas moksliniams tyrimams ir inovacijoms.

3.4.8. Pilietinės visuomenės organizacijos turi būti remiamos diegiant DI sprendimus ir gauti DI skiriamų lėšų bei išteklių. Tai visų pirma taikytina socialinėms paslaugoms, visapusiam teisės į privatų gyvenimą įgyvendinimui ir taisyklėms dėl duomenų, įskaitant biometrinius, tvarkymo bei saugojimo.

3.5. Užtikrinti, kad DI tarnautų žmonėms. Kompetencija ir pasitikėjimas

3.5.1. EESRK remia Komisijos strategiją, grindžiamą kompetencijos ir pasitikėjimo ekosistemomis. Šis požiūris išdėstytas 2019 m. priimtoje Baltojoje knygoje ( 6 ) . Kadangi švietimas ir mokymas padeda rasti sprendimus, kaip pagerinti kompetenciją ir padidinti pasitikėjimą DI, švietimo ir mokymo sistemos turi patenkinti įvairiausius poreikius: nuo bazinių žinių ir bendro supratimo iki specializuotos praktinės patirties ir aukšto lygio kompetencijos įgijimo ( 7 )

3.5.2. EESRK palankiai vertina Komisijos priimtą naująjį 2020–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą. Jis suteiks galimybes geriau suprasti DI pobūdį ir veikimą nuo pradinės mokyklos iki universiteto, taip pat atnaujinti įgūdžius.

3.5.3. EESRK pageidauja, kad valstybės narės plėstų švietimo DI klausimais pasiūlą, kuri apimtų ir susijusias etikos bei aplinkos temas, ir remtų keitimąsi gerąja patirtimi siekiant skatinti įvairovę suteikiant galimybes mokytis DI, taip pat jį kuriant ir panaudojant. Kad DI būtų plačiai taikomas ir naudingas visiems, reikia plataus pobūdžio požiūrio bei sąsajų.

3.5.4. EESRK nuomone, socialiniai partneriai yra pagrindiniai subjektai, galintys numatyti įgūdžių raidą ir darbo rinkos pokyčius. Socialinis dialogas yra labai svarbus siekiant padėti darbuotojams, nukentėjusiems dėl jų užduočių automatizavimo.

3.5.5. EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad Vyriausybės, švietimo įstaigos, socialiniai partneriai ir atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos bendradarbiautų kuriant ir taikant naujas švietimo ir tęstinio mokymo programas, visų pirma skirtas darbo netekusiems žmonėms. Verslininkams ir darbuotojams reikalingi labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei MVĮ skirti mokymo moduliai.

3.5.6. EESRK apgailestauja, kad rengiant planą nepasinaudota galimybe bendrai aptarti automatizavimo poveikio pasauliui ir darbo rinkos ateičiai. Darbuotojų pasitikėjimą DI taikomosiomis programomis galima įgyti aktyviau vykdant socialinį dialogą, kuris būtinas siekiant diegti DI sistemas, darančias poveikį darbuotojams, ypač vadybos ar žmogiškųjų išteklių srityje. Atsižvelgiant į galimą darbo vietų naikinimą, didėjančią nelygybę ir gamybos sektorių pertvarką, atrodo, būtina užtikrinti nepriekaištingą valstybių narių veiksmų koordinavimą įmonėms, teritorijoms, socialiniams partneriams ir tarpinėms institucijoms bendradarbiaujant šiais tikslais: — ugdyti ilgalaikius institucionalizuotus perspektyvinius gebėjimus automatizavimo srityje; — kurti naujoviškas ir proaktyvias profesijų ir įgūdžių pertvarkos priemones; — apsvarstyti savitarpio papildomumą siekiant ne vien plėtoti DI profesinėje srityje, bet ir nustatyti kultūros bei praktikos pokyčius ir „tinkamo papildomumo“ standartus asmeniniam įgalėjimui paskatinti.

3.5.7. Kadangi pasitikėjimas yra skaitmeninės visuomenės pagrindas, ESRK ypač teigiamai vertina Komisijos požiūrį, taikomą visose srityse, kuriose svarbios užtikrinant bendrąjį interesą, visų pirma piliečių, vartotojų, darbuotojų ir įmonių, įskaitant socialinės ekonomikos sektoriaus, interesus, siekiant padidinti bendrą pasitikėjimo DI lygį: pagrindinių teisių apsaugos, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos, intelektinės nuosavybės ir tvaraus bei veiksmingo išteklių naudojimo, nepamirštant inovacijų reglamentavimo klausimų. Svarbu tiksliai apibrėžti pavojus, kylančius piktnaudžiaujant DI, ir pasiūlyti tinkamų sprendimų. EESRK remia Komisijos numatytas priemones užtikrinti didesnį saugumą visose srityse ir pritaikyti reglamentavimo sistemą, atsižvelgiant į su DI susijusius uždavinius. Todėl primena, kad organizuota pilietinė visuomenė atlieka lyderio vaidmenį šioje srityje, pavyzdžiui, vertinant su veido atpažinimu susijusią riziką.

3.5.8. EESRK visiškai palaiko užmojį visame pasaulyje propaguoti ES požiūrį į tvarų ir vertą pasitikėjimo DI šiuo tikslu skatinant nustatyti pasaulinius DI standartus ir plėtojant partnerystes bei bendras iniciatyvas su trečiosiomis šalimis.

3.6. Plėtoti strateginę lyderystę didelio poveikio srityse

3.6.1. EESRK teigiamai vertina realistišką Komisijos požiūrį, pagal kurį veiksmai turi būti sutelkti tose srityse, kur būtina su DI susijusi lyderystė: klimato ir aplinkos, sveikatos, robotikos ir automatikos, viešųjų paslaugų, visuomenės saugumo, įskaitant antiteroristinius veiksmus ir migracijos politiką, išmaniojo judumo, žemės ūkio ir susijusiuose sektoriuose.

3.6.2. EESRK mano, kad skaitmeninė pertvarka yra svarbiausia priemonė mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir valdyti aplinką, kartu stengiantis sumažinti galimą DI grindžiamų sprendimų neigiamą poveikį klimatui, aplinkai ir energijos vartojimui. DI panaudojimas energetikos ir transporto sistemų, taip pat pramonės ir žemės ūkio procesų valdyme padeda efektyviai vartoti energiją, plėtoti žiedinę ekonomiką ir tvariai valdyti gamtos išteklius; tai yra našumo ir ekonominio efektyvumo veiksnys. Be to, naudojant DI kuriamos priemonės, padedančios geriau suprasti ir valdyti klimato bei aplinkos reiškinius.

3.6.3. EESRK ragina pasinaudoti DI teikiamomis galimybėmis ligų kilmės mokslinių tyrimų, naujų molekulių bei pažangios medicinos ir slaugos įrangos kūrimo, taip pat tyrimų, diagnostikos ir gydymo srityse, pavyzdžiui, kovojant su vėžiu. Vienas pagrindinių etapų siekiant visapusiškai išnaudoti DI potencialą yra Europos duomenų erdvės kūrimas užtikrinant visišką teisės į privatų gyvenimą įgyvendinimą ir asmens duomenų apsaugą. Kasdienė robotų pagalba pacientams, pagyvenusiems ar neįgaliems asmenims yra puikus įrodymas, kad kompetenciją robotikos srityje galima pritaikyti daugiau dėmesio skiriant ne technologijų pasiekimams, o žmonių ir robotų sąsajos valdymui.

Briuselis, 2021 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe.

(2) OL C 240, 2019 7 16, p. 51.

(3) EESRK nuomonė dėl DI reglamento (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 61).

(4) „La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne“, Zaki Laïdi, 2005 m.

(5) Reglamentas dėl Europos duomenų valdymo.

(6) OL C 364, 2020 10 28, p. 87.

(7) OL C 14, 2020 1 15, p. 46.