10-ies Europos oro vežėjų, kurie pateikė duomenis Komisijai, vidutinis apkrovos koeficientas sumažėjo nuo 80 proc. 9 savaitę iki 26 proc. 15 savaitę. Oro vežėjai ne tik mažiau skraido, bet ir likę keli skrydžiai lieka neišpirkti. Iki 23 savaitės, kai didelė dalis kelionių oro transportu ES viduje buvo atnaujinta, vidutinis apkrovos koeficientas padidėjo iki 44 proc., o rugpjūčio mėn. viduryje – iki 56 proc. Per tą pačią savaitę 2019 m. tų pačių oro vežėjų vidutinis apkrovos koeficientas svyravo nuo 75 proc. (4 savaitę) iki 89 proc. (26 savaitę).

1.4 diagrama

Šaltinis – Komisijos iš oro vežėjų surinkti duomenys

b.Oro eismo lygis sumažėjo dėl COVID-19 protrūkio

COVID-19 išplito visame pasaulyje, o ligos atvejų nustatyta penkiuose žemynuose. Nors PSO ir ECDC apskritai nemano, kad kelionių apribojimai yra veiksmingiausias kovos su pandemija būdas, tiek PSO kartu su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO), tiek ECDC teigė, kad trumpalaikiai kelionių apribojimai gali padėti sustabdyti protrūkį . Daugelis šalių reagavo į COVID-19 protrūkį nustatydamos skrydžių draudimus ir kelionių apribojimus; kai kurie iš jų vis dar galioja. Tai padarė didelį poveikį tarptautinėms kelionėms oro transportu, nes dėl apribojimų, pagal kuriuos leidžiamos tik būtinos kelionės, paklausa sumažėjo iki tokio lygio, kad skrydžiai dauguma maršrutų nebegali būti vykdomi komerciniais tikslais.

ES vidaus skrydžių draudimus valstybės narės pagrindė kaip priemonę, skirtą COVID-19 infekcijos plitimui sustabdyti. Be to, jie nustatyti susirūpinus, kad kai kurių šalių nustatytos priemonės pasirodė esančios nepakankamai veiksmingos, ir dėl PSO bei ECDC pateiktų statistinių duomenų apie naujų atvejų skaičių. Kelionių ir skrydžių draudimų apimtis buvo įvairi. Siekdama skatinti tolesnį krovinių vežimo paslaugų teikimą Komisija nustatė gaires, kaip palengvinti krovinių vežimą oro transportu COVID-19 pandemijos metu. Didžiausias uždraustų skrydžių tarp valstybių narių skaičius buvo užregistruotas 2020 m. kovo 20–26 d. laikotarpiu, per kurį skrydžių draudimus nustatė 20 valstybių narių. Vėliau šis skaičius po truputį mažėjo: kovo 31 d. skrydžių draudimai galiojo 16-oje valstybių narių, o balandžio 6 d. – 14-oje valstybių narių. Nuo liepos 7 d. 7 valstybės narės yra uždraudusios skrydžius į kelias konkrečias šalis, kuriose COVID-19 atvejų skaičius yra didesnis.

Kalbant apie ES išorės skrydžius, 2020 m. kovo 16 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame rekomendavo laikinai – vieną mėnesį – apriboti nebūtinas keliones iš trečiųjų šalių į ES+ erdvę. 2020 m. kovo 17 d. ES valstybių ar vyriausybių vadovai susitarė įgyvendinti laikiną nebūtinų kelionių apribojimą. Jį taip pat įgyvendino keturios Šengeno asocijuotosios valstybės. Nuo to laiko šio draudimo galiojimas buvo pratęstas kelis kartus.

Be reglamentavimo aplinkos, vienas iš pagrindinių su pandemija susijusių veiksnių, darančių poveikį eismo lygiui ir rodančių ryšį tarp oro eismo sumažėjimo ir COVID-19 protrūkio, yra vartotojų pasitikėjimas. Apie tai dar neturima daug duomenų. Airijos centrinis statistikos biuras atliko keleivių apklausą dėl pasitikėjimo keliaujant lėktuvu. Beveik keturi iš penkių (78,0 proc.) respondentų teigė, kad svarstydami apie galimybę vykti į tarptautinę kelionę lėktuvu jaučiasi nejaukiai arba labai nejaukiai.

Iš IATA reguliariai skelbiamų ekonominių krizės ataskaitų matyti, kad nuo 2020 m. vasario mėn. rezervuojamų bilietų skaičius, palyginti su ankstesniais metais, vis labiau mažėjo maždaug iki balandžio vidurio. Nuo to laiko šis skaičius šiek tiek padidėjo, tačiau nuo 2020 m. birželio mėn. pabaigos jis išlieka mažesnis 82 procentais. Atrodo, kad naujų atvejų skaičiaus didėjimas ir rezervuotų bilietų skaičiaus mažėjimas yra tarpusavyje susiję. Be to, nuo COVID-19 protrūkio pradžios IATA užsako reguliarius tyrimus dėl keleivių pasitikėjimo. Balandžio mėn. maždaug 60 proc. respondentų nurodė, kad tikėtina, jog per kelis mėnesius po to, kai atslūgs pandemija, jie vėl pradės keliauti. Birželio mėn. šis skaičius sumažėjo iki 45 proc. Respondentai nurodo, kad prieš pradėdami vėl keliauti jie palauktų nuo šešių mėnesių iki metų. Todėl numatoma, kad per ateinančius mėnesius vartotojų pasitikėjimas toliau bus mažas.

Tai rodo glaudų ryšį tarp sumažėjusių oro eismo srautų ir COVID-19 protrūkio.

c.Tikėtina, kad artimoje ateityje oro eismas ir toliau mažės

Dabartinėmis aplinkybėmis aiškiai prognozuoti eismo lygio pokyčius yra sunku. Eurokontrolės parengtuose scenarijuose (grindžiamuose koordinuotu arba nekoordinuotu požiūriu į ekonomikos atsigavimą) apskaičiuota, kad, remiantis optimistiškesniu koordinuotu požiūriu pagrįstu scenarijumi, oro eismo lygis palaipsniui kils nuo žemiausio taško, buvusio 2020 m. balandžio mėn., iki 50 proc. žemesnio lygio 2020 m. rugpjūčio mėn. (palyginti su 2019 m. rugpjūčio mėn.) ir 15 proc. žemesnio lygio 2021 m. vasario mėn. (palyginti su 2020 m. vasario mėn.). Liepos 30 d. IATA savo ekonominėje prognozėje numato, kad 2020 m. už kelionę mokančių keleivių kilometrai sumažės šiek tiek daugiau nei 60 proc., palyginti su 2019 m., o iki COVID pandemijos buvusį lygį pasieks ne anksčiau kaip 2024 m.

Veiksniai, kurie turės įtakos oro eismo lygio pokyčiams, yra kelionių apribojimai, vartotojų bilietų rezervavimo modeliai ir šiam sektoriui nustatytos su sveikata susijusios reguliavimo priemonės. Tai glaudžiai susiję su tikimybe, kad atvejai gali pasikartoti, ir su tuo, kad šiuo metu nėra vakcinos. Visos prognozės yra labai neaiškios.

Kalbant apie kelionių apribojimus, aprašytus b skirsnyje, ES vidaus skrydžių draudimų skaičius šiuo metu mažėja. Komisija rekomendavo Šengeno valstybėms narėms ir Šengeno asocijuotosioms valstybėms iki 2020 m. birželio 15 d. panaikinti vidaus sienų kontrolę, todėl padidėjo reguliaraus keleivinio eismo srautai (žr. 1.1 diagrama). Tarybos rekomendacijoje rekomenduojama nuo liepos 1 d. reguliariai peržiūrėti leidimus vykdyti nebūtinas keliones į trečiąsias šalis, įtrauktas į pradinį sąrašą, ir iš jų. Vis dėlto, nors numatoma, kad Europoje vasaros laikotarpiu dėl panaikintų apribojimų oro eismo srautai toliau didės, dėl antrosios ligos atvejų bangos, kaip pastebėta Kinijos Liaudies Respublikoje ir keliose ES vietovėse, oro eismas gali vėl sumažėti. Iš tikrųjų, nors visoje Europoje pastebimos sergamumo mažėjimo tendencijos, daugumoje ES ir EEE šalių vis dar pranešama apie ligos plitimą bendruomenėse, o kai kuriose iš jų fiksuojami nauji užsikrėtimo atvejai ar dideli vietos lygmens protrūkiai. Be to, remiantis istoriniu precedentu, pandemijos plinta keliomis bangomis. Dėl to vėl gali būti nustatyti draudimai ir sumažėti eismo srautai.

Kalbant apie būsimą oro eismo paklausą ir vartotojų pasitikėjimą, suinteresuotieji subjektai (oro transporto bendrovės, kelionių agentūros, kompiuterinių rezervavimo sistemų administratoriai), į kuriuos kreipėsi Komisija, teigė, kad numatyti tolesnius nei 2020–2021 m. žiemos sezono skrydžių tvarkaraščiai labai sunku. Nors prieš COVID-19 pandemiją veikusios oro transporto bendrovės jau gali pasiūlyti kitų metų tvarkaraščius, šiuo metu numatyti ateinančio sezono tvarkaraščius joms yra sunku. Oro transporto bendrovės nuolat peržiūri skrydžių tvarkaraščius, kad galėtų reaguoti į kelionių ar skrydžių apribojimų pokyčius ir sunkiai prognozuojamą keleivių paklausą.