Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas {SEK(2007) 1084} {SEK(2007) 1093} /* KOM/2007/0498 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.9.2007 KOM(2007) 498 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas {SEK(2007) 1084}{SEK(2007) 1093} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas 1. ĮVADAS Siekiant tinkamo ekonominio ir socialinio Europos Sąjungos vystimosi, ypač atsižvelgiant į globalizacijos procesus, žiniomis grįstą ekonomiką ir senėjančią visuomenę, kurioje labai svarbu sudaryti jaunuoliams sąlygas išnaudoti visas savo galimybes, itin svarbu suteikti jaunimui daugiau galių ir sudaryti palankas sąlygas tobulinti įgūdžius, dirbti ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. Nors iš esmės šiandienos Europoje jaunimui sudaromos palankios sąlygos (laisvė, saugumas, gerovė, ilgesnė gyvenimo trukmė), kyla vis didesnis susirūpinimas, kad daugeliui jaunuolių neužtikrinamas geras gyvenimas. Didelis vaikų skurdas, prasta sveikata, didelis mokyklą metančiųjų skaičius, pernelyg aukštas jaunimo nedarbo lygis rodo, kad reikia persvarstyti Europos investicijas į jaunimą[1] ir imti investuoti anksčiau, atsižvelgiant ir į lemiamą šeimos vaidmenį[2]. Socialinė jaunimo atskirtis labai veikia socialinę ir ekonominę sritis, todėl jau būtina užkirsti kelią. Šiandien jaunimas susiduria su sudėtingomis ir įvairiomis problemomis. Galimybių mokytis ir dalyvauti yra daugiau, tačiau aiškių būdų, kaip tai daryti – mažiau. Tolesnis Europos ekonomikos augimas ir gerovė, socialinės sanglaudos ir darniojo vystimosi skatinimas priklauso nuo visapusiško visų jaunuolių indėlio ir dalyvavimo, ypač atsižvelgiant į tai, kad jaunuolių skaičius visuomenėje nuolat mažėja. Jaunimas turės padengti augančias senėjančios visuomenės išlaidas, todėl reikia skatinti sąsajas tarp skirtingų kartų[3]. Todėl reikėtų parengti jaunimo strategiją, kuri būtų vykdoma įvairiose srityse ir būtų grindžiama politikos formuotojų ir suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimu Europos, šalies, regionų ir vietos lygmenimis. Svarbiausias vaidmuo įgyvendinant jaunimo politiką tenka valstybėms narėms. Europos jaunimo paktu jos įsipareigojo vykdydamos Lisabonos strategiją[4] jaunimui skirti ypatingą dėmesį. ES šią veiklą tik papildo skirdama finansinę paramą ir koordinuodama politines priemones. Priėmus jaunimo reikalams skirtą Baltąją knygą Europos Parlamentas ir kitos institucijos remia laipsnišką jaunimo politikos rengimą[5]. Glaudžiau koordinuojant jaunimo politiką ir kitas jaunimą veikiančias politikos sritis bei skiriant daugiau dėmesio jaunimui šiose politikos srityse būtų galima veiksmingiau spręsti jaunų žmonių problemas. Būtent toks yra šio Komunikato tikslas. Be to, stipri ES ir jaunimo partnerystė padėtų skatinti jaunimą visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime. Šiame dokumente siūloma plėtoti tokią partnerystę ES ir valstybėms narėms įsipareigojant teikti jaunimui geresnes galimybes, o jaunimui įsipareigojant aktyviai jomis naudotis. 2. GERESNIų IR DAUGIAU šVIETIMO GALIMYBIų VISIEMS JAUNUOLIAMS Švietimas – lemiamas jaunimo patekimo į darbo rinką, sėkmingos integracijos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime veiksnys. Vis dėlto daug jaunų žmonių švietimo sistemą palieka neįgiję įgūdžių, kurių reikia norint sklandžiai pradėti profesinį gyvenimą. ES kone vienas iš šešių jaunuolių mokyklą palieka per anksti. Valstybių narių tikslas – iki 2010 m. sumažinti anksti paliekančiųjų mokyklą skaičių iki 10 %, tačiau kol kas neaišku, ar pavyks tai padaryti. Vienas iš keturių suaugusiųjų (25–29 metų) nebaigia vidurinės mokyklos . Apklausų rezultatai rodo, kad bendrasis mokinių raštingumas ir mokėjimas skaičiuoti yra aiškiai nepakankami, todėl jiems kyla rimtų kliūčių norint mokytis profesinėje ar aukštojoje mokykloje, o jų ateitis visuomenėje ir šiuolaikinėje darbo rinkoje yra neaiški[6]. Reikėtų tobulinti šiuo metu fragmentiškas Europos ankstyvojo ugdymo sistemas [7] , kurių nauda visuotinai pripažįstama[8]. Būtina sutelkti pastangas, kad pagrindiniai gebėjimai būtų ugdomi nuo mažų dienų[9], pradedant nuo nepalankiausiose vietovėse gyvenančių vaikų ir sudarant sąlygas, skatinančias nemesti mokyklos. Švietimo sistemos turėtų užtikrinti veiksmingą ir tinkamą išsilavinimą visą gyvenimą, skatinti asmens kūrybiškumą ir savarankiškumą drauge atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius. Jaunimas turi būti pasirengęs ne tik įžengti į darbo rinką, bet ir visą gyvenimą toliau mokytis, tobulėjant asmeniškai ir geriau prisitaikant prie kintančių profesinių aplinkybių. Reikėtų skatinti bendravimo užsienio kalbomis įgūdžių lavinimą. Tai yra didžiausios globalizuotoje ir žiniomis grįstoje ekonomikoje kylančios problemos, kurias būtina spręsti per švietimo sistemas, jei norima patenkinti šiandienos jaunuolių poreikius. Darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“[10] ES lygmeniu remiamas valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimas. Naudos teiktų ir didesnis politinis dėmesys šio proceso metu nustatytų pavyzdinių priemonių ir patirties taikymui. Nukreipdamos investicijas ankstyvojo ugdymo sistemoms tobulinti ir jų kokybei gerinti, valstybės narės galėtų veiksmingiau spręsti problemas, susijusias su ankstyvu mokyklos metimu bei nevienodomis mokymosi galimybėmis. Komisija - ragina valstybes nares nacionalinėse mokymosi visą gyvenimą strategijose suteikti pirmenybę investicijų į ankstyvąjį ugdymą kokybei ir kiekybei; - ragina valstybes nares modernizuoti aukštąjį mokslą keičiant valdymą, finansavimą ir mokymo programas; - ragina valstybes nares skirti daugiau dėmesio švietimui ir mokymui nacionalinėse reformų programose, siekiant išvengti neatitikties tarp švietimo sistemos teikiamų įgūdžių ir darbo rinkos reikalavimų, pvz.., sudarant daugiau ir geresnių galimybių jaunimui konsultuotis bei užmezgant glaudesnius ryšius tarp švietimo įstaigų ir profesinio pasaulio; - ragina valstybes nares derinti profesinį švietimą ir mokymą su darbo rinkos poreikiais, daryti jį patrauklesnį ir atviresnį (pvz., organizuojant suinteresuotųjų šalių, įskaitant socialinius partnerius ir sektorių organizacijas, partnerystes), kad jaunimas geriau pasirengtų dalyvauti darbo rinkoje; - ragina valstybes nares taikyti Europos kvalifikacijų sistemą, kuri padės skatinti studentų ir jaunų darbuotojų judumą ir įteisinti jų formalaus ir neformalaus mokymosi rezultatus; - drauge su valstybėmis narėmis išplėtos su jaunimu susijusias „Europass“[11] dalis, pagrįstas pagal programą „Veiklus jaunimas“ įgyvendinama „Youthpass“ koncepcija, ir suteiks jaunimui daugiau judumo ir mokymosi visą gyvenimą galimybių. 3. JAUNIMAS IR UžIMTUMAS – UžDAVINYS EUROPAI Visapusiškas jaunimo galimybių išnaudojimas – būtina ES ekonominio augimo ir socialinės sanglaudos sąlyga. Darbo rinkos turi nedelsdamos atsakyti į šiuos iššūkius, kad jaunimas galėtų panaudoti visus savo pajėgumus. 3.1. Jaunimo nedarbas – prarasti ištekliai [12] Jaunimo (15–24 metų) nedarbas yra viena didžiausių Europos problemų. Šiandien jis yra 17,4 %[13]. Taip švaistomas žmogiškasis kapitalas. Mažinant jaunimo nedarbą per pastaruosius 25 metus nebuvo padaryta jokios reikšmingos pažangos, nors išsilavinimo lygis nuolat didėjo. Tikimasi, kad dėl dabartinio ekonominio pakilimo šiuo Lisabonos strategijos įgyvendinimo etapu (2005–2008 m.) į darbo rinką įžengs maždaug 7 mln. žmonių, tačiau darbo rinkos plėtra nėra palanki jaunimui. Tikėtina, kad darbo neturės du kartus daugiau jaunų žmonių nei darbingiausio amžiaus suaugusiųjų. Jaunų suaugusių žmonių nedarbas dažnai būna ilgalaikis (daugiau nei 50 % 25–29 m. bedarbių) arba virsta neveiklumu. Tarp neveiklių ir bedarbių daug jaunų moterų, ir kuo jos vyresnės, tuo didesnis atotrūkis nuo vyrų. Tradiciškai manoma, kad jaunimo nedarbas yra laikinas reiškinys pereinant iš švietimo sistemos į darbo rinką. Tačiau keičiantis demografinėms ir ekonominėms aplinkybėms reikia iš naujo nagrinėti jaunimo nedarbo ir jo keliamo pavojaus priežastis. Vienas iš rimčiausių paaiškinimų – įgūdžiai ir švietimas (arba jų stoka), tačiau problemų kelia ir sudėtingas perėjimas nuo mokymosi prie darbo ir darbo rinkos susiskaidymas. Kai kurių valstybių narių regionų skirtumai dar labiau užaštrina šias problemas. Viena iš švietimo sistemos trūkumų pasekmių yra tai, kad ketvirtadalis jaunuolių į darbo rinką žengia neturėdami pakankamos kvalifikacijos (žr. 2 skyrių). Pusė šiuo metu ES sukuriamų naujų darbo vietų reikalauja aukštos, o didžioji dauguma likusių darbo vietų – bent vidutinės kvalifikacijos. Todėl nestebina tai, kad nekvalifikuoto jaunimo nedarbas yra kur kas didesnis nei jų išsilavinusių bendraamžių. Dėl darbo jėgos paklausos pokyčių vis daugiau nekvalifikuoto jaunimo atsiduria vis nepalankesnėje padėtyje. Žiniomis ir paslaugomis grįstoje ekonomikoje vis dar atsiranda darbo vietų, kuriose nebūtina aukšta oficiali kvalifikacija, tačiau net joms reikia įvairesnių įgūdžių ir žinių nei anksčiau. Kai kuriose šalyse netgi itin išsilavinęs jaunimas sunkiai randa darbą – taip nutinka dėl darbo rinkos naujokams nepalankių makroekonominių sąlygų ar darbo rinkos institucijų bei dėl kvalifikacijų ir darbo rinkos poreikių neatitikties. Didelis jaunimo neveiklumas (išskyrus dalyvavimą švietime ir mokyme) – dar vienas nepavykusios darbo rinkos integracijos reiškinys, paprastai sutampantis su dideliu bendru nedarbu. Neveiklumas neigiamai veikia jaunimo pasirengimą ir ekonomines galimybes kurti šeimas. Be to, tėvų nedarbas ir neveiklumas – rimti vaikų skurdo rizikos veiksniai (žr. 4 skyrių). 3.2 Kaip padėti jaunimui pateikti į darbo rinką – lankstumo ir užimtumo garantijos Įsitvirtinimas darbo rinkoje neretai yra laipsniškas procesas, tačiau problemų kyla, jei nedarbo laikotarpiais neužsiimama jokia prasminga veikla – tai mažina asmens galimybes įsidarbinti. Daugelyje valstybių narių vienas iš trijų jaunuolių praėjus metams po mokslų baigimo vis dar neturi darbo. Nepaisant valstybių narių patvirtinto įsipareigojimo, didžiajai daugumai iš 4,6 mln. jaunų ES bedarbių nesuteikiama galimybė gauti darbą per šešis mėnesius. Švietimo ir darbo rinkos institucijos turėtų sutelkti pastangas, kad patartų visiems jauniems žmonėms ir konsultuotų juos renkantis tinkamą profesiją ir įgyjant darbo rinkoje paklausią kvalifikaciją[14], taip mažinant švietimo rezultatų ir darbo rinkos reikalavimų neatitiktį. Jaunimui reikėtų labiau padėti ieškant tinkamo darbo, taip pat ir užsienyje. ES patvirtina savo paramą valstybių narių bendradarbiavimui skatinant judumą (pvz., EURES iniciatyva „Pirmasis darbas užsienyje“). Anksti užmegzti švietimo sistemos ir darbo rinkos ryšius yra būtina, kad jaunimas susipažintų su darbo pasauliu. Labai svarbi priemonė – stažuotės, ypač jei jos susijusios su mokymo ar studijų programa. Vis dėlto reikėtų vengti neapmokamų ar menkai apmokamų stažuočių, kurios išsilavinimui suteikia mažai pridėtinės vertės. Valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą stažuočių reglamentavimą. Jauniems žmonėms reikia suteikti galimybių įsidarbinti, tačiau turėdami mažai progų parodyti savo sugebėjimus ar visai jų negaudami jie labai dažnai darbo negauna. Juos ypač veikia darbo rinkos dvilypumas. Jaunimui siūlomos darbo vietos su nepalankiomis sąlygomis ar perspektyvomis: pavyzdžiui, keturi iš 10 šiuo metu dirba pagal laikinas darbo sutartis, maždaug ketvirtadalis dirba ne visą darbo dieną, o dar didesnė dalis turi mažai apmokamą darbą. Toks darbas gali būti tinkama pradžia, padėti jaunimui įsilieti į oficialų profesinį gyvenimą, tačiau kai kuriems tai gali tapti pirmu iš daugelio nekokybiškų darbų[15]. Nors valstybės narės deda didžiules pastangas siekdamos išspręsti jaunimo nedarbo problemas, jaunimui taikomų darbo rinkos priemonių analizė rodo, kad rezultatai galėtų būti ir geresni[16]. Valstybės narės, atsižvelgdamos į Lisabonos strategiją ir Europos jaunimo paktą, turėtų sistemingiau ir plačiau vertinti jaunimo nedarbo priežastis. Įgyvendinant Lisabonos strategiją 2006–2007 m. buvo pateikta keletas rekomendacijų jaunimo nedarbo problemoms spręsti. Pagrindiniai lankstumo ir užimtumo garantijų principai padeda iš dalies spręsti jaunimo užimtumo problemas ir mažinti nesaugumo jausmą[17]. Jais siekiama užtikrinti ir užimtumą, ir lankstumą. Valstybės narės raginamos, atsižvelgiant į konkrečius uždavinius ir aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, 2008 m. prasidėsiančiu Lisabonos strategijos etapu parengti lankstumo ir užimtumo garantijų strategijas, kurios apimtų keturias politines priemones (lanksčias ir patikimas darbo sutarčių sudarymo sąlygas, veiksmingą visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistemą, aktyvią darbo rinkos politiką ir šiuolaikišką socialinės apsaugos sistemą). Reikėtų persvarstyti politines intervencijos ir užimtumo priemones ir suderinti jas su nacionalinėmis sąlygomis ir prioritetais. Valstybės narės, siekdamos suteikti jaunimui galimybę sėkmingai pereiti nuo mokslo prie darbo (ypač tais atvejais, kai profesinio mokymo sistemos yra menkiau išplėtotos), turėtų pasitelkti Europos socialinį fondą ir skirti daugiau dėmesio jaunimo reikalams struktūrinėje politikoje, skirtose regionų skirtumams mažinti. 3.3 Verslumo skatinimas Europai reikia daugiau verslininkų. Tik 15 % visų ES darbuotojų yra darbdaviai ar savarankiškai dirbantys, o kalbant apie jaunimą – darbdavių ir savarankiškai dirbančių sumažėja iki 4,2 %[18]. Tačiau daugiau nei pusė jaunimo nurodo, kad verslininko darbas juos domintų[19]. Labai svarbu, kad verslumo įgūdžių būtų įgyjama jau švietimo ir mokymo sistemoje. Pripažįstama, kad šie įgūdžiai yra esminiai. Europos jaunimo pakte ir naujose Komisijos iniciatyvose[20] taip pat pabrėžiama, kad mokymosi procese būtina kuo anksčiau pradėti remti dalyvavimo įgūdžių formavimąsi, stiprinti pasitikėjimą savo verslumu ir praktine patirtimi. Būtina sudaryti palankias sąlygas jauniesiems verslininkams, teikiant jiems informaciją, užtikrinant finansines paskatas bei šalinant nereikalingą teisinę ir administracinę naštą. Be to, reikia šalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria verslą pradėti ir plėtoti norinčios jaunos moterys. Komisija rengia bandomąjį projektą jaunų verslininkų judumui skatinti. Komisija - atidžiau stebės jaunimo užimtumo padėtį valstybėse narėse ir skatins keitimąsi gerąja patirtimi; - pasitelkusi EURES tinklą labiau rems geografinį judumą, o 2007 m. rudenį pradės jauniems darbuotojams skirtą bandomąją judumo iniciatyvą „Pirmasis darbas užsienyje“; - 2008 m. pasiūlys parengti Europos stažuočių kokybės chartiją; - ragina valstybes nares nacionalinėse reformų programose ir vykdant daugiašalės priežiūros procesą skirti daugiau dėmesio jaunimui; - ragina valstybes nares parengti lankstumo ir užimtumo garantijų strategijas ypatingą dėmesį skiriant jaunimo užimtumo tikslams, ypač atsižvelgiant į birželio mėn. Komunikatą dėl lankstumo ir užimtumo garantijų bei tolesnius Europos Vadovų Tarybos veiksmus lankstumo ir užimtumo garantijų srityse; - ragina valstybes nares skatinti glaudžiai su mokymo ar studijų programa susijusias stažuotes ir aiškiai jas reglamentuoti; - ragina valstybes nares į švietimo sistemas įtraukti verslumo kaip svarbaus gebėjimo ugdymą ir sudaryti jauniesiems verslininkams geresnes sąlygas, pvz., įmonėms ir finansų institucijoms pristatyti Verslininkystės ir naujovių programą, kad jaunieji verslininkai galėtų lengviau gauti finansavimą savo steigiamoms MVĮ; - ragina valstybes nares naudotis nacionalinių strategijų ir ES fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir Kaimo plėtros fondo ar bet kokio kito tinkamo ES fondo ir programų teikiamomis galimybėmis, remiant jaunimo perėjimą nuo švietimo prie darbo ir mažinant šios srities regionų skirtumus. 4. VISAPUSIšKAS GALIMYBIų IšNAUDOJIMAS Jaunimo švietimą, užimtumą ir dalyvavimą visuomenės gyvenime veikia skurdas, socialinė atskirtis, diskriminacija ir sveikatos problemos. Tiek dėl ekonominių, tiek dėl socialinių priežasčių Europa siekia užtikrinti, kad visi vaikai ir jaunuoliai dalyvautų visuomenės gyvenime. 4.1 Socialinė įtrauktis Didžiulį susirūpinimą kelia vaikų skurdas – jį patiria 19 % visų vaikų ir jaunuolių, jaunesnių kaip 18 m.[21] Nustatyta, kad vaiko gerovė yra tvirtai susijusi su tolesniu išsilavinimu ir užimtumu. Šalyse, kurioms būdinga didelė vaikų ir jaunuolių skurdo rizika, paprastai yra ir didelis nedarbas. Svarbiausias uždavinys – sustabdyti skurdo perdavimą iš kartos į kartą, todėl politinės priemonės turi būti skirtos tiek vaikų, tiek tėvų problemoms spręsti. Daug dėmesio reikėtų skirti ikimokykliniam ugdymui ir nepalankiose vietovėse gyvenančių mokinių švietimui. Daugelyje šalių socialinė jaunuolių imigrantų ar socialiai nuskriaustų mažumų (ypač romų) įtrauktis iki šiol nebuvo sėkminga. Šie jaunuoliai, kurių tėvai dažnai užima žemą socialinę ir ekonominę padėtį visuomenėje, sudaro didelę dalį socialiai nuskriaustųjų, dažniau nei kiti meta mokyklą ir prasčiau skaito. Rizika, kad etninėms mažumoms priklausantis jaunimas bus ekonomiškai neveiklus kai kuriose šalyse yra net trečdaliu didesnė nei daugumos jaunimo atveju. Socialinė įtrauktis ir vienodos galimybės – neįgaliems jaunuoliams vieni svarbiausių klausimų. Būtina šalinti kliūtis, trukdančias jiems dalyvauti švietimo ir mokymo sistemoje, pilietinėje ir politinėje veikloje bei visuomenės gyvenime . Kad būtų pagerintos visų mažiau gebėjimų turinčių jaunuolių galimybės visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, reikia formuoti aktyvią darbo rinkos politiką ir imtis dalyvavimą profesiniame mokyme skatinančių priemonių. 4.2 Nepakankama lyčių pusiausvyra Jaunų moterų nedarbas yra didesnis nei jaunų vyrų, be to, jos dažniau dirba nekokybiškus darbus, ne visą darbo dieną ar pagal terminuotą darbo sutartį. Nors pastaraisiais dešimtmečiais moterys labai daug pasiekė švietimo srityje, jų galimybės vis dar ne visiškai atsispindi darbo rinkoje, pvz., tebėra dideli skirtumai tarp darbo užmokesčio, kurie didėja priklausomai nuo amžiaus. Svarbus vaidmuo tenka lyčių stereotipams – tiek moterys, tiek vyrai renkasi tradicinius mokymosi kelius ir moterys įgyja mažiau vertinamas ir menkiau apmokamas profesijas. Nors darbo rinkos paklausa techninėse srityse viršija pasiūlą, jose dirba kur kas mažiau moterų. Tačiau mokyklą per anksti palieka daugiau jaunų vyrų nei moterų. 4.3 Geresnė sveikata Gera sveikata – būtina žmogiškojo kapitalo plėtros ir visapusiško dalyvavimo sąlyga. Kelią daugeliui sveikatos problemų galima užkirsti jau vaikystėje. Vis dėlto palyginti daug jaunų žmonių (šis skaičius nuolat didėja) jau turi sveikatos problemų. Pavyzdžiui, vienas iš penkių vaikų turi viršsvorio arba yra nutukęs, o maždaug 10 % jaunų moterų ir 25 % jaunų vyrų mirties priežastis yra susijusi su alkoholio vartojimu. Jaunimo sveikatai didžiulę įtaką daro šeima, mokykla ir socialinės aplinkybės. Nustatyta, kad yra ryšys tarp žemesnio socialinio ir ekonominio statuso bei menkesnio išsilavinimo ir dažnesnių psichinės ir fizinės sveikatos problemų, narkotikų vartojimo bei paauglių nėštumo. ES sveikatos ir prevencijos politikos, skirtos alkoholio, narkotikų, tabako vartojimo, vartotojų sveikatos, mitybos, nutukimo, ŽIV ir AIDS, ateityje ir psichinės sveikatos problemoms spręsti, pagrindinė tikslinė grupė yra jaunimas. Norint tinkamai atsižvelgti į socialinį sveikatos matmenį ir pasirengti tam tikrai jaunimo sveikatinimo veiklai, reikia didesnio sektorių bendradarbiavimo. Komisija taip pat pabrėžė geresnės jaunuolių mitybos ir didesnio fizinio aktyvumo vaidmenį stiprinant sveikatą[22]. Komisija - ragina valstybes nares sustiprinti kovą su vaikų skurdu, visų pirma skatinant lygias vaikų ir jaunimo galimybes švietimo (įskaitant ikimokyklinį ugdymą) srityje bei tėvų dalyvavimą darbo rinkoje; - ragina valstybes nares suteikti jaunimo organizacijoms ir jaunimo darbuotojams galimybę dalyvauti sprendžiant sveikatos klausimus; - 2007 m. parengs naują sveikatos strategiją, pagal kurią bus vykdomi specialiai jaunimui skirti veiksmai; - aktyviai remia veiksmus, kuriais siekiama griauti lyčių stereotipus švietimo ir kultūros srityse bei darbo rinkoje, skatindama integruoti lyčių aspektą ir numatyti konkrečius veiksmus ES švietimo ir kultūros programose; 5. AKTYVūS JAUNIEJI PILIEčIAI Nuo tada, kai buvo paskelbta jaunimo politikai skirta baltoji knyga, Komisija ir valstybės narės rengė politikos priemones, kurios padėtų ugdyti jaunimo dalyvavimo įgūdžius ir skatintų juos aktyviai įsitraukti į visuomenės gyvenimą[23]. Kad jaunimo politika būtų sėkminga, ją reikia formuoti nuolat konsultuojantis su jaunais žmonėmis. 5.1 Jaunimo dalyvavimas Jaunimo dalyvavimas demokratinių institucijų veikloje ir nuolatinis dialogas su politikais yra būtinas, užtikrinant demokratiją ir tvarią politiką, veikiančią jaunuolių gyvenimą. Komisija neseniai[24] paragino valstybes nares toliau dėti pastangas didinant jaunimo dalyvavimą ir parengti nuoseklią jaunimo informavimo strategiją. Be to, Komisija užmezgė atvirą dialogą su jaunimu, kurį reikia tęsti tiek vietos, tiek Europos lygmeniu. 2007 m. kovo mėn. Romoje vykęs Europos jaunimo suvažiavimas „Tavo Europa“, Europos jaunimo savaitė ir periodiniai pirmininkaujančiosios valstybės jaunimo renginiai – teigiami žingsniai struktūrinio dialogo su jaunimu link. Dalyvavimas kultūrinėje veikloje taip pat gali paskatinti jaunimą panaudoti kūrybinę energiją ir prisidėti prie aktyvaus pilietiškumo skatinimo. Be to, kultūrinė veikla stiprina įtrauktį ir, padėdama žmonėms užmegzti ryšius bei peržengti nacionalinės tapatybės ribas, lengvina kartų ir kultūrų dialogą. Tai 2008 m. – Europos kultūros dialogo metų – esmė. Vykdant kultūros metų veiklą, ypač daug dėmesio bus skiriama jaunimui. Be to, tai – vienas svarbiausių Komisijos komunikato apie kultūrą[25] aspektų. 5.2 Savanoriška veikla Savanoriška veikla suteikia vertingos neformaliojo mokymosi patirties, padeda jauniems žmonėms įgyti įgūdžių ir palengvina perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Vykdydamas savanorišką veiklą jaunimas puoselėja tokias vertybes kaip abipusis supratimas, dialogas ir solidarumas. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad savanoriška veikla negali pakeisti apmokamo darbo. Jaunieji europiečiai teigiamai vertina savanoriškos veiklos programas – net 74 % yra įsitikinę, kad tokios programos yra puikus būdas sustiprinti dalyvavimą visuomenės gyvenime. Europos savanoriškosios tarnybos veiklą reglamentuoja ES programa „Veiklus jaunimas“[26]. Iš valstybių narių ataskaitų apie savanoriškosios veiklos bendrų tikslų siekimą taikant atvirą koordinavimo metodą (AKM) [27] matyti, kad plėtoti savanorišką veiklą padėtų ir jos reikšmę didintų gerosios patirties mainai, mokymasis bendradarbiaujant bei vertinimo priemonės[28]. Reikėtų šalinti tokias kliūtis kaip problemos gaunant vizą ir nepakankamas draudimas bei didinti galimybes gauti socialinės apsaugos išmokas, įskaitant bedarbio pašalpas. Būtina užtikrinti įvairiems sektoriams atstovaujančių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir atitinkamų teisinių sistemų sąveiką[29]. Įgūdžių, kuriuos jaunimas įgyja dalyvaudamas savanoriškoje veikloje, pripažinimas palengvintų jo perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Jau yra puikių pavyzdžių, tačiau būtina veikti nuosekliau ir atsižvelgiant į nuolatinį ES lygmeniu atliekamą vertinimą[30]. 5.3. Jaunimas ir ES – sustiprinta partnerystė Esminį vaidmenį didinant jaunosios kartos galimybes dalyvauti visuomenės gyvenime atlieka institucijos ir politikos priemonės, tačiau ir patys jaunuoliai turi jausti atsakomybę už savo išsilavinimą, sveikatą, profesinį gyvenimą ir įsitraukimą į visuomenės veiklą. Labiausiai šio tikslo siekti padeda jaunimo organizacijos. Įtraukiant šias organizacijas (ypač nacionalines ir vietos jaunimo tarybas) bei mažiau galimybių turintį jaunimą į struktūrinį dialogą su politikais svarbų vaidmenį atlieka Europos jaunimo forumas. Kad Europos Sąjunga toliau sėkmingai gyvuotų, reikia prisiimti didelius įsipareigojimus. Neseniai atliktoje Eurobarometro apklausoje jaunimas išreiškė savo paramą ES – svarbu, kad šiuo faktu būtų grindžiama visa tolesnė veikla[31]. Komisija siūlo sustiprinti dabartinę ES institucijų ir jaunimo atstovų partnerystę parengiant deklaraciją, kurioje būtų pabrėžiama šiame Komunikate aptariamo visų lygių ir visų sričių struktūrinio dialogo su jaunimu svarba. Darbotvarkė bus rengiama drauge su jaunimu. Dialoge turėtų dalyvauti atitinkamos suinteresuotosios šalys ir jaunimo organizacijos. Be to, į jį reikėtų įtraukti mažiau galimybių turinčius jaunuolius ir organizacijoms nepriklausantį jaunimą. Pagal šią partnerystę galėtų būti sprendžiamos ir kitos jaunimą dominančios problemos, pavyzdžiui, su tvaria plėtra, ES ateitimi ar pagalba besivystančioms šalims susiję klausimai. Kas trejus metus bendradarbiaujant su jaunimu turėtų būti rengiama ES jaunimo reikalų ataskaita, į kurią būtų įtraukiama turima informacija ir aprašoma pažanga, padaryta srityse, kurioms skirtas šis Komunikatas. Galimybę rengti tokią ataskaitą palankiai įvertino ir ministrai[32]. Komisija siekdama aktyvesnio dalyvavimo: - ragina valstybes nares naudojant atviro koordinavimo metodą siekti bendrai iškeltų tikslų, susijusių su jaunimo dalyvavimu ir informavimu, bei vykdyti struktūrinį dialogą; - ragina valstybes nares įtraukti jaunimą į planuojamą Europos kultūrų dialogo metų veiklą; - bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ištirs taikomas nacionalines priemones, susijusias su jaunimo galimybėmis dalyvauti kultūriniame gyvenime, ir sieks šias galimybes padidinti; - drauge su valstybėmis narėmis įgyvendindama tam tikras ES programas[33] koordinuotai skatins jaunų žmonių dalyvavimą; siekdama aktyvesnės savanoriškos veiklos: - ragina valstybes nares rengti programas ir strategijas, tobulinti teisines sistemas, šalinti kliūtis ir skatinti mažiau galimybių turinčio jaunimo dalyvavimą savanoriškoje veikloje; - ragina valstybes nares skatinti ir pripažinti savanorišką veiklą remiantis „Europass“ sistema; - ragina valstybes nares savanoriškos veiklos srityje aktyviau taikyti atvirą koordinavimo metodą, mokytis bendradarbiaujant ir plėtoti Europos masto veiklos stebėjimo priemones; - pradės konsultacijas dėl naujos ES lygmens iniciatyvos, skirtos savanoriškai jaunimo veiklai skatinti ir pripažinti, ir vertins jos poveikį; siekdama glaudesnės partnerystės: - ragina Europos institucijas ir jaunimą stiprinti partnerystę pagal vėliau šiais metais planuojamą parengti deklaraciją; - ragina Europos jaunimo forumą struktūriniu dialogu viešinti mažiau galimybių turinčio ir organizacijoms nepriklausančio jaunimo problemas; - kas trejus metus rengs ES jaunimo reikalų ataskaitą. 6. IšVADOS Šis komunikatas – didelis žingsnis jaunimo reikalų politiniame procese, prasidėjusiame 2001 m., kai buvo priimta reikalams skirta baltoji knyga. Jame perteikiama geresnių, ankstesnių ir didesnių investicijų į jaunimą svarba, atsižvelgiant į senėjančias visuomenes ir siekiant skatinti jaunimo švietimą, užimtumą, socialinę įtrauktį, sveikatą ir aktyvų pilietiškumą visą gyvenimą. Nereikėtų apsiriboti vien finansinėmis investicijomis. Būtina, kad šiame procese asmeniškai dalyvautų susijusios suinteresuotosios šalys, pvz., politikos formuotojai, darbo ir švietimo institucijos, įmonės, jaunimo srities darbuotojai, mokslininkai, šeimos ir organizacijos, veikiančios jaunimo labui bei įtraukiančios jaunimą į savo veiklą. Komunikate pabrėžiama, kad būtina labai sumažinti jaunimo nedarbą ir pagerinti darbo kokybę. Būtina, kad visi jaunuoliai ir, apskirtai, visa Europa turėtų įgūdžių ir galimybių našiai dirbti siekiant ekonominės ir socialinės gerovės. Norint, kad jaunuoliai visapusiškai dalyvautų visuomenės gyvenime, ypač svarbu suteikti jiems galimybę gauti gerą darbą, o tam taip pat reikia kokybiško ir tinkamo išsilavinimo. Taip pat labai svarbu skatinti visapusišką jaunų vadovų, verslininkų ir darbuotojų dalyvavimą kuriant naujovėmis ir žiniomis grįstą bei tarptautiniu mastu konkurencingą ES ekonomiką. Įgyvendinant kelias sritis apimančią jaunimo strategiją, būtų galima tikėtis geresnių jaunimo įtraukties į visuomenę rezultatų. Tam reikia glaudesnio sektorių bendradarbiavimo tarp jaunimą veikiančių politikos sričių ir didesnio dėmesio jaunimui tokiose politikos srityse. Šiuo tikslu valstybės narės raginamos imtis įvairių priemonių, skirtų ryšiams tarp įgyvendinamų procesų, pvz., Lisabonos strategijos, sveikatos strategijų ir įvairių atviro koordinavimo metodų[34], stiprinti, siekiant, kad šiose strategijose būtų numatyta daugiau ir geresnių galimybių jaunimui. Be to, valstybės narės raginamos skirti daug dėmesio veiksmams, kurie būtų naudingesni jaunimo profesinei integracijai, socialiniai įtraukčiai ir aktyviam pilietiškumui. Komisija siūlo kelias naujas iniciatyvas, stiprinančias švietimo ir užimtumo sąsajas bei skatinančias aktyvų jaunimo pilietiškumą. Šių iniciatyvų pavyzdžiai – Europos stažuočių kokybės chartija, bandomoji iniciatyva „Pirmasis darbas užsienyje“, naujoji sveikatos strategija, jaunimo savanoriškosios veiklos poveikio vertinimas ir jaunimo galimybių dalyvauti kultūrinėje veikloje tyrimas. Be to, Komisija siūlo skatinti įvairių sričių koordinavimą: kas trejus metus rengti ES jaunimo reikalų ataskaitą. Tačiau sėkmingą visapusišką jaunimo dalyvavimą visuomenės gyvenime galima užtikrinti tik tuomet, jei jaunimas įsipareigos drauge siekti šio tikslo, todėl Komisija siūlo suteikti daugiau galių jaunimui ir stiprinti Europos institucijų ir jaunosios kartos partnerystę. Techninis priedas. Naudoti dokumentai. Techninis priedas. Naudotų dokumentų sąrašas (chronologine tvarka) 1. COM (2001) 681. Baltoji knyga „Naujas postūmis Europos jaunimui“ (2001 11 21) 2. „Švietimas ir mokymas 2010“, C 142/1, Išsami tolesnės veiklos siekiant švietimo ir mokymo sistemų tikslų Europoje darbo programa (2002 6 14). 3. Tarybos rezoliucija C 168/2 (2002). Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų susitikimo Taryboje Rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos (2002 6 27). 4. Tarybos rezoliucija „Orientavimas. Tarybos rezoliucija dėl orientavimo politikos krypčių, sistemų ir praktikos stiprinimo“. (2004 m. gegužės mėn.) http://ec.europa.eu/education/policies/2010/doc/validation2004_en.pdf. 5. Užimtumas Europoje (angl. EiE) 2004 m.: Užimtumas Europoje 2004 m. 6. Tarybos rezoliucija 13996/04 (2004 m.). Tarybos rezoliucija dėl bendrų tikslų skatinant jaunimo savanorišką veiklą, 13996/04 (2004 11 15). 7. Sprendimas 2241/2004/EB: 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas). 8. Europos jaunimo paktas. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios šalies 2005 m. kovo 22–23 d. išvadų 1 priedas. 9. COM (2005) 206. Komisijos komunikatas dėl su jaunimu susijusių Europos politikos krypčių. Europos jaunimo reikalų sprendimas – Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir aktyvaus pilietiškumo skatinimas (2005 5 30). 10. COM (2006) 33. Komisijos komunikatas „Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas. Verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant (2006 2 13). 11. COM (2006) 208. Komisijos komunikatas „Universitetų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai – švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės (2006 5 10). 12. COM (2006) 417. Komisijos komunikatas dėl Baltosios knygos dėl naujo postūmio Europos jaunimui tęsinio: bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas, skatinant juos būti aktyviais piliečiais (2006 7 20). 13. COM (2006) 481. Komisijos komunikatas dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo (2006 9 8). 14. COM (2006) 571. Komisijos komunikatas „Europos demografijos ateitis – iššūkį paversti galimybe“ (2006 10 12). 15. Užimtumas Europoje (angl. EiE) 2006 m.: Užimtumas Europoje 2006 m. 16. Europos užimtumo stebėjimo centro apžvalga. 2005 m. ruduo (jaunimo užimtumas). Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2006 m. ISSN 1725-5376. 17. Rekomendacija (2006/962/EB). Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (2006 12 18). 18. COM (2006) 857. Komisijos komunikatas „Užimtumas kaimo vietovėse: darbo vietų trūkumo šalinimas“ (2006 12 21). 19. SEC (2006) 1772. Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Užimtumo kaimo vietovėse ataskaita“ (2006 12 21). 20. SEC (2007) 329. Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Bendra socialinės apsaugos ir socialinės integracijos ataskaita. Pagrindžiamasis dokumentas“ (2007 3 6). 21. BEPA, 2007 m. balandžio mėn. Europos politikos patarėjų biuras „Investicijos į jaunimą – galių suteikimo strategija“:http://ec.europa.eu/dgs/policy_advisers/publications/index_en.htm 22. COM (2007) 244. Komisijos komunikatas „Skatinti kartų solidarumą“ (2007 5 10). 23. Tarybos išvados 8771 (2007) dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo politikos srityje ateities perspektyvų (2007 5 25). 24. COM (2007) 279. Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (2007 5 30). 25. COM (2007) 359. Komisijos komunikatas „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų (2007 6 27). 26. Eurobarometro jaunimo apklausa, 2007 m. „Kas slypi už skaičių – pagrindiniai 2007 m. Eurobarometro jaunimo apklausos rezultatai“, 2007 m. vasario mėn. (http://ec.europa.eu/youth/index_en.html). 27. Eurobarometro apklausa 192, ES (25 valstybių narių), Jungtinių Amerikos Valstijų, Islandijos ir Norvegijos verslumo tyrimas. Analitinė ataskaita, 2007 m. balandžio mėn. 28. 2007 m. pažangos ataskaita. Pažanga siekiant Lisabonos tikslų švietimo ir mokymo srityse. DG EAC 2007 m. rodikliais ir lyginamaisiais standartais pagrįsta ataskaita (bus išleista netrukus). 29. COM (2007) 242. Komisijos komunikatas apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę (2007 5 10). 30. COM (2007) 391. Baltoji knyga dėl sporto. ES ir sportas – lūkesčiai ir tikrovė, pridedamas Veiksmų planas (2007 7 11). 31. Europos verslumo ugdymo Oslo darbotvarkė: http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/doc/oslo_agenda_final.pdf 32. Karjeros vadovas. Karjeros valdymas – vadovas politikams. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, paskelbtas drauge su EBPO: http://www.oecd.org/dataoecd/53/53/34060761.pdf 33. LFS „Darbo jėgos tyrimas – vartotojo vadovas“, Eurostatas, 2007 m. 34. Europos šeimų aljansas: įsteigtas valstybių narių 2007 m. pavasario Europos Vadovų Taryboje. Daugiau informacijos rasite http://ec.europa.eu/employment_social/families/european-alliance-for-families_en.html 35. Europos jaunimo portalas. Bendras jaunimui skirtos informacijos šaltinis: http://europa.eu/youth 36. Programa „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.). Naujoji ES jaunimo programa: http://ec.europa.eu/youth [1] BEPA, 2007 m. balandžio mėn. [2] 2007 m. pavasario Europos Vadovų Taryboje įsteigtas Europos šeimų aljansas. [3] COM (2006) 571, COM (2007) 244. [4] COM (2005) 206. [5] COM (2001) 681, Tarybos rezoliucija C 168/2 (2002). [6] 2007 m. pažangos ataskaita. [7] Ikimokyklinis ugdymas. [8] COM (2006) 481. [9] Rekomendacija (2006/962/EB): bendravimas gimtąja kalba, bendravimas užsienio kalbomis, matematiniai gebėjimai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse, skaitmeninis raštingumas, mokymasis mokytis, socialiniai ir pilietiniai gebėjimai, iniciatyvumas ir verslumas, kultūrinis sąmoningumas bei raiška. [10] C 142/1 (2002). [11] Sprendimas 2241/2004/EB: „Europass“ – tai Bendrijos kvalifikacijų ir kompetencijos skaidrumo sistema, sudaranti jaunimui palankesnes sąlygas įrodyti savo mokymosi rezultatus. [12] Žr. išsamią analizę prie šio Komunikato pridedamame SEC (2007) 1093 ir Užimtumo stebėjimo centro 2005 m. apžvalgoje. [13] Jaunimo nedarbo lygis 27 valstybių ES 2006 m. Išsamesni duomenys pateikiami SEC (2007) 1093. [14] Tarybos rezoliucija profesinio orientavimo klausimais, 2004 m. gegužės mėn. Karjeros vadovas. [15] Užimtumas Europoje 2004 m., p. 178. [16] U˛imtumas Europoje 2006 m., p. 139. [17] COM (2007) 359. [18] 2006 m. darbo jėgos tyrimas. [19] 2007 m. balandžio mėn. Eurobarometro apklausa 192. [20] COM (2006) 33 galutinis. Taip pat žr. Oslo darbotvarkę. [21] SEC (2007) 329. [22] COM (2007)391 ir COM (2007)279. [23] Tarybos rezoliucija C 168/2 (2002). [24] COM (2006) 417. [25] COM (2007) 242. [26] 1996–2006 m. programoje dalyvavo 30 000 jaunųjų europiečių. [27] Tarybos rezoliucija 13996/04 (2004 m.). [28] Išsami analizė pateikiama prie šio Komunikato pridedamame SEC (2007) 1084. [29] Išsamesnės informacijos apie kliūtis pateikiama tarnybų darbo dokumento 3 skirsnyje apie jaunimo savanorišką veiklą. [30] Sprendimas 2241/2004/EB. [31] 2007 m. Eurobarometro jaunimo apklausa. [32] Tarybos išvados 8771 (2007 5 25). [33] Pavyzdžiui, pagrindų programos „Veiklus jaunimas“, „Mokymasis visą gyvenimą“, „Konkurencingumas ir naujovės“, konkretesnė programa „Verslininkystė ir naujovės“ ir siūloma 2007–2013 m. Bendrijos veiksmų programa sveikatos srityje. [34] Švietimo, įtrauktiems ir jaunimo srityse.