Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - Geresnių sąlygų teisėsaugos institucijoms gauti informaciją sudarymo link (ES informacijos politika) /* KOM/2004/0429 galutinis */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI - Geresnių sąlygų teisėsaugos institucijoms gauti informaciją sudarymo link (ES informacijos politika) I SKYRIUS - ĮANGA, PAGRINDIMAS IR POLITIKOS KONTEKSTAS Apzvalga Europos Vadovų Tarybos pareiskime dėl terorizmo( [1]) Tarybai nurodoma isnagrinėti teisėkūros priemones keitimuisi informacija ir operatyvine informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinti. Komisijos prasoma birzelio mėn. Europos Vadovų Tarybai pateikti pasiūlymus dėl keitimosi asmens informacija ir keleivių informacijos naudojimo kovai su terorizmu. Komisijos pasiūlymuose turėtų būti ir nuostatos, kuriomis nacionalinėms teisėsaugos institucijoms būtų leista naudotis Europos informacijos sistemomis. [1] [?]) 2004 m. kovo 25 d. Europos Tarybos Pareiskimas dėl kovos su terorizmu. Šis komunikatas - pirmasis Komisijos indėlis, vykdant Tarybos prasymą. Šiame komunikate Komisija nustato sudedamąsias dalis, kurios yra lemiamos svarbos, norint pasiekti laisvą keitimąsi informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų labiau susistemintai, negu tai buvo daroma iki siol. Šiuo metu yra laisvo keitimosi informacija kliūčių, dėl kurių inter alia Taryba ir skiria trečiąjį abipusių vertinimų raundą isnagrinėti ,keitimąsi informacija ir operatyvine informacija tarp Europolo ir valstybių narių bei tarp atitinkamų valstybių narių". Ismėtyta informacija ir aiskios politikos dėl informacijos kanalų nebuvimas apsunkina keitimąsi informacija. Informacijos padalijimo tarp skirtingų ministerijų nacionaliniu mastu issūkių įveikimą apsunkina teisinės, techninės ir praktinės keitimosi informacija tarp valstybių narių problemos. Siekdama susidaryti tikslesnį vaizdą apie sias kliūtis, Komisija siūlo sudaryti sąlygų gauti informaciją aprasą bei organizuoti issamų ir atvirą aptarimą su visais suinteresuotais asmenimis, o būtent Europos duomenų apsaugos priziūrėtoju. Komunikatu taip pat siekiama suteikti priemones isvengti pagrindinių grėsmių, tokių kaip terorizmas, materializavimosi, įdiegiant operatyvine informacija besivadovaujančios teisėsaugos sąvoką ES mastu. Jame numatyta darbotvarkė, kurioje nustatoma, kaip tai pasiekti, bei skelbiami teisės aktai konkrečioms teisinėms problemoms pasalinti. Šio komunikato dėmesio centre - galimybių gauti būtiną ir svarbią informaciją gerinimas bei plačios sąvokos, skirtos diegti operatyvine informacija besivadovaujančią teisėsaugą ES mastu. Tai turės ir pasekmių tarptautiniam vaidmeniui, kurį ES gali prisiimti. Šios dvi sudedamosios dalys yra kertiniai ES Teisėsaugos informacijos politikos akmenys. Bendrais veiksmais sioje srityje bus remiamas pazangus laisvės, saugumo ir teisingumo įtvirtinimas, jais naujų saugumo issūkių, kuriuos terorizmas ir kitokių formų sunkus ir organizuotas nusikalstamumas kelia visai Sąjungai, akivaizdoje ir toliau uztikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Teisėsaugos veiksmų veiksmingumas turėtų būti grindziamas zmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ginamų tarptautine, Europos ir konstitucine tradicija, bendra valstybėms narėms, gerbimu. Maza to, kurdama sią politiką, Komisija uztikrins, kad būtų deramai atsizvelgta į Bendrijos teisę ir politikas. Visų pirma tokia politika neturėtų sukurti teisinio netikrumo arba nederamos ekonominės nastos pramonės sakoms. Komisija ragina valstybes nares ir susijusias salis dalyvauti toliau nurodytuose drąsiuose bendradarbiavimo veiksmuose. Pirma, imtis būtinų veiksmų būtiniems ir svarbiems duomenims ir informacijai padaryti prieinamiems ES teisėsaugos institucijoms, siekiant uzkirsti kelią terorizmui ir kitų formų sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui bei jų keliamoms grėsmėms ir kovoti su jais. Kalbant apie tai, turėtų nebūti pamirstama, kad neretai nusikalstama veikla, kuri neatrodo patenkanti į ,sunkaus arba organizuoto" nusikalstamumo kategoriją gali tokia tapti arba būti su ja susijusi. Antra, pateikti ir naudoti kokybiską ES kriminalinę operatyvinę informaciją. Šio proceso metu įgytos zinios padės politikams nustatyti konkrečius ES teisėsaugos prioritetus, o teisėsaugos institucijoms veiksmingai pasipriesinti nusikaltimams ir grėsmėms, kurie kelia pavojų mūsų piliečių gyvybėms, fiziniam neliečiamumui ir saugumui. Trečia, didinti pasitikėjimą tarp teisėsaugos tarnybų. Bendrų sąlygų, pavyzdziui, naudotis duomenų sistemomis, nustatymas ir dalijimasis ziniomis padės sukurti bendrą informacijos politikos pagrindą, visų pirma pasalinant objektyvias kliūtis veiksmingai dalintis informacija ir operatyvine informacija. ES Teisėsaugos informacijos politikos varomosios jėgos - kelios aplinkybės. Jos yra susijusios su augančiu Sąjungos pazeidziamumo tokioms grėsmėms, kaip, pavyzdziui, teroristų veiksmų keliama grėsmė Sąjungos priklausomumui nuo tarpusavyje sujungtų tinklų, suvokimu; su poreikiu sukurti didesnius informacijos srautus tarp kompetentingų institucijų, su naujų technologijų ir ziniomis grindziamų gebėjimų nauda stiprinant teisėsaugos veiksmus ir tuo pat metu didinant duomenų apsaugą, saugumą ir su tuo susijusią stebėseną ir prieziūros mechanizmus. Šiuo komunikatu siekiama gerinti keitimąsi informacija tarp visų teisėsaugos institucijų, t.y. ne tik tarp policijos, bet ir tarp muitinių, finansinės zvalgybos padalinių, sąveikos su teismų ir prokuratūros tarnybomis ir visomis kitomis viesosiomis institucijomis, kurios dalyvauja siame procese, kuris apima įvairius veiksmus nuo ankstyvo saugumo grėsmių nustatymo ir baudziamųjų nusikaltimų isaiskinimo iki nusikaltėlių nuteisimo ir nubaudimo. Pagrindinis vaidmuo, kurį jame vaidina Valstybės saugumo ir nacionalinės zvalgybos agentūros, yra nenuginčijamas. Tolesnėse pastraipose nurodoma daug tarpusavyje susijusių issūkių, kuriuos numatoma spręsti ES Teisėsaugos informacijos politika. Galiausiai, turi būti atsizvelgta į isorinius aspektus dėl tarptautinio terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo issūkio, kurį mėginame įveikti, pobūdzio. Kitos salys parengė arba ateityje gali parengti savo Teisėsaugos informacijos politiką, o mes jau susidūrėme su atvejais, kai sios politikos gali turėti pasekmių ES piliečiam ir ūkio subjektams. Gali kilti ir abipusiskumo klausimų. Gali prireikti specializuotuose forumuose ieskoti daugiasalių sprendimų. Be to, turi būti tinkamai atsizvelgta į poveikį, kurį ES politika turės trečiųjų salių piliečiams, siekiant uztikrinti, kad nebūtų pakenkta teisėsaugos bendradarbiavimui su siomis salimis bei kad piliečių teisės būtų gerbiamos ir jie nebūtų nediskriminuojami. Šia politika, pirmiausia, būtini ir svarbūs duomenys bei informacija bus padaryti prieinamais teisėsaugos institucijoms, siekiant uzkirsti kelią terorizmui ir kitų formų sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui bei jų keliamoms grėsmėms ir kovoti su jais( [2]). Antra, ja bus skatinamas kokybiskos kriminalinės operatyvinės informacijos pateikimas ir naudojimas ES mastu, siekiant padėti politinius sprendimus priimančioms ir teisėsaugos institucijoms veiksmingai priesintis siems nusikaltimams. Trečia, ja bus remiamas pasitikėjimo tarp kompetentingų tarnybų kūrimas. Kuriant sią politiką, bus atsizvelgta ir į Bendrijos politikas bei Bendrijos teisės aktus; visų pirma sia politika bus visiskai gerbiamos pagrindinės teisės. [2] [?]) Šiame komunikate sąvokos ,duomenys" arba ,informacija" - tai, jei nenurodyta kitaip, ,duomenys, informacija ir operatyvinė informacija"; sąvoka ,operatyvinė informacija" reiskia ,kriminalinė operatyvinė informacija". Informacijos politika turi būti atsizvelgta į siuos aspektus: * Saugumo issūkis reikalauja būtinų bendrų ir koordinuotų veiksmų neturinčiu precedento mastu; suinteresuoti asmenys yra nacionalinės teisėsaugos institucijos, nacionalinės vyriausybės, Europos vykdomosios ir teisėkūros bei kitos institucijos, veikiančios Europos ir tarptautiniu mastu. * mogaus teisių issūkis - tai reikmė rasti tinkamą pusiausvyrą tarp patikimos duomenų apsaugos ir tinkamos pagarbos kitoms pagrindinėms teisėms bei veiksmingo teisėsaugos informacijos panaudojimo, siekiant apsaugoti esminius visuomenės interesus, tokius kaip nacionalinis saugumas ir nusikaltimų prevencija, isaiskinimas ir persekiojimas. * Reikalingos suderinamos technologijos informacinės sistemos, apsaugotos nuo neteisėtos prieigos, turinčios tinkamą duomenų apsaugą, įskaitant duomenų apdorojimo stebėseną ir prieziūrą bei tyrimų audito patikrinimus. Informacijos technologijų pazeidziamumo nusikaltimams isbandymas turėtų atskleisti jų silpnąsias vietas ir nusikalstamų veiksmų galimybes ir skirt didziausią dėmesį duomenų analizei, tokiai kaip rizikos vertinimas ir modelių sudarymas. * Siekiant palengvinti veiksmingą bendradarbiavimą, bendri informacijos rinkimo, saugojimo, analizės ir keitimosi ja standartai is esmės padės sukurti pasitikėjimą tarp kompetentingų tarnybų ir nacionaliniu, ir ES mastu. * Daugiaetapio metodo įgyvendinimas pareikalaus ilgalaikių tvarių bendradarbiavimo veiksmų. SKYRIUS II - GERESNIŲ SĄLYGŲ GAUTI DUOMENIS LINK IR OPERATYVINE INFORMACIJA BESIVADOVAUJANČIOS TEISĖSAUGOS DIEGIMAS ES MASTU 2.1. Strateginiai tikslai Šio komunikato tikslas - nustatyti ES Teisėsaugos informacijos politiką, kuri prisidės prie Europos Sąjungos steigimo sutarties 29 straipsnio įgyvendinimo, suteikdama kokybiskesnę informaciją saugiais kanalais, vykdant esamų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir klojant pamatus veiksmingai operatyvine informacija besivadovaujančiai teisėsaugai vietos, nacionaliniu ir Europos mastu, grindziamai būtino pasitikėjimo kūrimu. Politika planuojama apimti teisinius, techninius ir organizacinius veiksmus, kurie, kartu paėmus, suteiks teisėsaugos institucijoms bendradarbiavimo struktūrą, siekiant palengvinti galimybę gauti ir apdoroti teisėsaugai svarbius duomenis ir parengti kriminalinę operatyvinę informaciją. Issamiau nagrinėjant Informacijos politiką, ja siekiama sių rezultatų: * sukurti optimalias galimybes gauti informaciją, siekiant remti pagrindinius teisėsaugos veiksmus bei parengti kriminalinę operatyvinę informaciją; * uztikrinti, kad svarbūs duomenys, skirti kitiems, ne teisėsaugos, tikslams būtų prienami tiek, kiek tinkama, būtina ir proporcinga konkretiems ir teisėtiems siekiamiems tikslams( [3]); [3] [?]) 2004 m. balandzio mėn. TVR tarybai keturios valstybės narės pateikė svarstyti teisės akto projektą. Komisija planuoja atviras konsultacijas siuo klausimu. * nustatyti bendrus horizontalius galimybės gauti duomenis, leidimų, informacijos konfidencialumo, patikimumo, duomenų saugumo ir duomenų apsaugos standartus arba, jei horizontalūs standartai jau nustatyti, skatinti veiksmingą jų taikymą bei nacionalinių ir tarptautinių duomenų bazių standartų bendrą veikimą; * nustatyti suderintas operatyvinės informacijos formas, siekiant padėti priimti politinius ir veiklos sprendimus bei skatinti lygiaverčių analizės metodų, pvz., nusikalstamų tinklų, nusikalstamumo grėsmių, rizikos veiksnių ir charakteristikų, kurie būtų papildomi dar ir ekonominės zalos vertinimais, kūrimą ir taikymą; * numatyti pagrindą ES masto informacijos rinkimo ir analizės prioritetams nustatyti, o vėliau ir tinkamiausios veiksmų eigos, siekiant uzkirsti kelią terorizmui ir kitų formų sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui bei jų keliamoms grėsmėms ir kovoti su jais, atrankai, vadovaujantis nustatytais prioritetais; * palengvinti bendrus ir koordinuotus teisėsaugos veiksmus, siekiant uzkirsti kelią teroristinei veiklai ir veiklai, susijusiai su kitų formų sunkiu arba organizuotu nusikalstamumu, veiksmingai ir kai taikoma jas tirti arba zlugdyti. Geresnės galimybės gauti duomenis, informaciją ir operatyvinę informaciją kiekvienos valstybės narės ir Europos mastu padės teisėsaugos institucijoms uzkirsti kelią terorizmui ir kitų formų sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui bei jų keliamoms grėsmėms ir kovoti su jais. Papildoma nauda bus gauta, kai bus atlikta metodiska duomenų analizė, siekiant parengti auksčiausios kokybės kriminalinę operatyvinę informaciją. Siekiant diegti ES operatyvine informacija besivadovaujančią teisėsaugą, turėtų būti priimti minimalūs nacionalinės kriminalinės operatyvinės informacijos sistemų standartai, leisiantys atlikti suderinamus grėsmių vertinimus Europos mastu. 2.2. Pagrindinės veiksmingos galimybės gauti duomenis ir informaciją ir jų rinkimo, saugojimo, analizės ir keitimosi jais sudedamosios dalys 2.2.1. Lygių teisėsaugos institucijų galimybių gauti duomenis principas Pirmasis pagrindinis Teisėsaugos informacijos politikos tikslas yra sukurti laisvą informacijos tarp teisėsaugos tarnybų, įskaitant EUROPOLĄ ir EUROJUST, judėjimą. Šiuo metu, teisėsaugos institucijos duomenų gali ieskoti duomenų bazėse, kurios yra prieinamos nacionaliniu mastu. Tačiau gauti informaciją, saugomą kitų valstybių narių teisėsaugos tarnybų, yra toks issūkis, kad galima sakyti, jog ji yra is esmės neprieinama. Informacijos politika siekiama, kad si informacija taptų is esmės prieinama visoms ES teisėsaugos institucijoms, įskaitant EUROPOLĄ ir EUROJUST, siekiant padėti joms vykdyti jų funkcijas ir vadovautis teisinės valstybės principais. Informacijos politika numatomas principas, skirtas atsverti issūkius, isdėstytus pirma pateiktame skyriuje - tai ,teisė į lygias galimybes gauti duomenis". Juo ES teisėsaugos institucijoms ir pareigūnams būtų suteiktos lygios teisės į galimybę gauti duomenis ir pasinaudoti duomenų bazėmis kitose ES valstybėse narėse vienodomis sąlygomis su tų valstybių narių teisėsaugos institucijomis. Tos teisės pasekmė - pareiga suteikti galimybę gauti informaciją kitų valstybių narių teisėsaugos pareigūnams tokiomis pat sąlygomis, kaip ir nacionalinės teisėsaugos pareigūnams suteikiamos sąlygos. Tai reiskia, kad valstybės narės turi įsipareigoti veikti vadovaudamosi ES modeliu, apimančiu tokius klausimus, kaip grėsmių vertinimo suderinimas, remiantis bendra metodologija, ir metodiskas grėsmių vertinimo pagrindimas sektorių pazeidziamumo tyrimais. Lygių galimybių gauti informaciją principu pripazįstama, kad: - Sąjungos ir jos piliečių saugumas yra bendra atsakomybė, - Valstybės narės priklauso viena nuo kitos, kad galėtų vykdyti teisėsaugą, siekiant uzkirsti kelią terorizmui ir kitų formų sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui ir kovoti su jais bei pazaboti jų keliamas grėsmes ; - Vienos valstybės narės teisėsaugos institucijos vykdo panasias uzduotis ir turi tokius pat informacijos poreikius, kaip ir kitų valstybių narių institucijos; - Teisėsaugos institucijos veikia teisėtai, kai bando gauti duomenis arba atlikti paieskas duomenų bazėse, vykdydamos savo uzduotis ir laikydamosi bendrų duomenų apsaugos ir duomenų saugumo standartų nustatytų apribojimų. Is esmės, teisė į vienodas sąlygas gauti informaciją neturėtų sumazinti esamų Savitarpio teisinės pagalbos instrumentų veiksmingumo. Visos galimos teisinės pasekmės turės būti nuodugniai isnagrinėtos. Skaidrios ir nesudėtingos sąlygos gauti būtiną ir svarbią informaciją visoms ES teisėsaugos institucijoms turėtų būti nustatytos remiantis bendrais standartais, įskaitant duomenų apsaugą ir duomenų saugumą. Valstybės narės bus atsakingos uz sių sąlygų įgyvendinimą. Sudarant aprasą nustačius sąlygas gauti informaciją, bus sukurta įgyvendinimo stebėsenos sistema (zr. 2.2.2 punktą). Pagrindinės kliūtys keistis informacija tarp teisėsaugos institucijų gali būti veiksmingai pasalintos tik remiantis tvirtu valstybių narių įsipareigojimu imtis konkrečių priemonių, siekiant sukurti Europos kriminalinės operatyvinės informacijos modelį (zr. 2.2.3 punktą). Europos Informacijos politika siekiama įdiegti ES teisėsaugos institucijų teisės į lygias galimybes gauti būtinus ir svarbius duomenis ir informaciją principą. Komisija su valstybėmis narėmis isnagrinės, kokios yra kliūtys, ir, tuo remdamasi, įvertins tinkamumą pateikti teisės akto dėl jo taikymo ES mastu projektą Tarybai ir Europos Parlamentui. 2.2.2. Sąlygų gauti informaciją taikymo srities nustatymas Komisija siūlo sudaryti issamų aprasą, remiantis turima informacija bei tuo tikslu valstybių narių suteikta informacija, siekiant aprasyti toliau nurodytas sudedamąsias dalis: - kurie duomenys arba duomenų bazės yra prieinami teisėsaugos institucijoms valstybėse narėse ir kuriais yra naudojamasi uzsienyje, įskaitant duomenų bazių indeksą (turinį); - kokia yra duomenų bazės paskirtis (paskirties apibrėzimas); - kokios teisėsaugos institucijos gali naudotis siais duomenimis (vartotojai); - kokiomis sąlygomis sios institucijos gali naudotis siais duomenimis ir duomenų bazėmis (prieigos protokolas); - kokie yra techniniai reikalavimai, norint naudotis siais duomenimis ir duomenų bazėmis (techniniai protokolai); - kaip daznai naudojamasi duomenimis ir duomenų bazėmis (svarba); - kurie duomenys arba duomenų bazės domina teisėsaugos institucijas, tačiau nėra joms prieinamos; kokios taikytinos duomenų apsaugos nuostatos (poreikių srities nustatymas). Komisija ketina: - pradėti apraso sudarymą iki 2004 m. pabaigos, nustatyti teisėsaugos institucijų galimybės gauti duomenis ir pasinaudoti duomenų bazėmis taikymo sritį, poreikius ir apribojimus. - pradėti teisinių nuostatų, sąlygų, įskaitant informacinių technologijų sprendimus gauti (ne) teisėsaugos duomenis, ir tvarkų, susijusių su duomenų apsaugos ir duomenų saugumo nuostatomis, tyrimą. 2.2.3. Duomenų rinkimas ES esančios teisėsaugos institucijos taiko įvairius metodus duomenims ir informacijai rinkti bei klasifikuoti. Šiuo metu nėra vieno forumo, skirto įvairių informacijos saltinių konfidencialumo klasifikavimui. Svarbiausias informacijos saltinis yra teisėsaugos administracijų vykdomas duomenų rinkimas. Galimybė gauti ne teisėsaugos tikslams surinktus duomenis - tai dar vienas politikos klausimas. Tam reikia issamiai ir atvirai pasitarti su visais suinteresuotais asmenimis, turint galvoje jos galimas pasekmes subjektams ir vartotojams bei Bendrijos teisės aktams ir politikoms. Sistema, skirta valdyti įvairioms prieigos teisėms, tokia kaip bendri Europos leidimo suteikimo naudotis įslaptinta informacija standartai, bendra vartotojų prieigos kategorijų sistema, skirta administruoti didelį skaičių prieigos teisių, ir tapatybę patvirtinantis būdas registruoti teisę turinčius vartotojus (cf. vartotojų paskyros) sudarytų veiksmingo prieigos valdymo pagrindą. Vartotojų kategorijos taip pat galėtų būti taikomos metodiskai stebėti prieigą prie duomenų ir jų apdorojimą bei atlikti jų auditą, o si informacija galėtų būti saugoma registravimo zurnalų rinkmenose ir istorinių audito įrasų sistemose. Komisija ketina pradėti tyrimus, skirtus pagrįsti teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvų dėl minimalių duomenų rinkimo standartų, bendrų duomenų konfidencialumo ir patikimumo klasifikacijos tvarkos standartų, bendrų prieigos prie įslaptintos informacijos leidimo standartų ir vartotojų prieigos teisių kategorijų rengimą. Be to, Komisija organizuos ES Organizuoto nusikalstamumo prevencijos forumo konsultacijas ir tarpdisciplininius seminarus, skirtus viesojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimui aptarti, visų pirma galimybei gauti ne teisėsaugos tikslams surinktus duomenis. 2.2.4. Keitimasis duomenimis ir jų apdorojimas Be įvairių būdų pasinaudoti duomenimis ir duomenų bazėmis, remiantis lygių galimybių gauti informaciją principu, kita galimybė pasiekti, kad esami duomenys ir duomenų bazės būtų prieinamesnės, yra sujungti juos į tinklą arba sukurti centrines duomenų bazes. Dėl to Europos Vadovų Taryba( [4]) paragino Komisiją ,pateikti pasiūlymus dėl bendro Europos duomenų bazių veikimo didinimo (SISII, VIS ir EURODAC), siekiant panaudoti papildomą jų naudą pagal jų atitinkamą teisinę ir techninę struktūrą, vykdant prevenciją ir kovojant su terorizmu"( [5]). Didinant bendrą veikimą turės būti tinkamai atsizvelgta į taikomas teisinės nuostatas dėl duomenų apsaugos. [4] [?]) 2004 m. kovo 25 d. Europos Tarybos pareiskimas dėl kovos su terorizmu. [5] [?]) Šiuo klausimu bus parengtas atskiras Komisijos komunikatas. Komisija yra tos nuomonės, kad vienintelis gyvybingas sprendimas ateityje bus sukurti bendrai veikiančias ir susietas ES sistemas. Konceptualiai kompleksinė informacinių technologijų architektūra, integruojanti nacionalines, Europos ir tarptautines sąsajas, ilgainiui leis sutaupyti nemazai lėsų, suteiks sinergetinį poveikį ir politikos galimybes ir kriminalinės operatyvinės informacijos srityje, ir platesnės kuriamos Europos saugumo strategijos poziūriu. Turėtų būti sukurtas etapais grindziamas metodas, kurį sudaro suderintų įvairių sistemų duomenų kodavimo formatų ir prieigos taisyklių kūrimas. Europos Komisijos organizuotų pirmųjų konsultacijų su suinteresuotais asmenimis metu( [6]) jau buvo įvardyti keli klausimai, galintys sudaryti kliūčių dalintis informacija. Visų pirma tai apima: [6] [?]) Organizuoto nusikalstamumo prevencijos forumo Dublino deklaracija ir posėdzių isvados. - bendrų duomenų apdorojimo standartų ir sąlygų nebuvimą; - bendrų duomenų prieinamumo standartų nebuvimą; - suderinamų nusikaltimų apibrėzimų ir statistinių nusikalstamumo duomenų nebuvimą; - suderinamų teisėsaugos administracijų naudojamų informacinių technologijų nebuvimą; - teisėsaugos bendradarbiavimo uz institucijų sienų kultūrų trūkumą; - viesojo ir privataus sektoriaus dalyvių bendradarbiavimo trūkumą; - informuotumo apie bendras duomenų apsaugos taisykles trūkumą ir bendros duomenų saugumo struktūros nebuvimą. Komisija planuoja pateikti komunikatą, kuriuo siekiama isnagrinėti veiksmingus pagrindinėms kliūtims, kurios neleidzia dalintis duomenimis, pasalinti skirtus būdus, kurie, kaip tinkama, bus įgyvendinami atitinkamomis teisėkūros iniciatyvomis. 2.2.5. Tyrimai Esamomis Europos tyrimų programomis nagrinėjamas informacijos ir rysio sistemų bei infrastruktūros saugumo klausimas. Komisija jau apsvarstė poreikį spartinti Europos Saugumo tyrimų programos rengimą, siekdama didinti Europos piliečių saugumą, pradėdama vykdyti Parengiamuosius saugumo tyrimų veiksmus( [7]). ,Parengiamaisiais saugumo tyrimų veiksmais", nustatytais 2004 - 2006 metams (biudzetas sudaro 65 milijonus eurų), būtų teikiama parama ir finansuojami darbai, skirti atlikti padėties analizę, numatant nuo 2007 metų vykdyti kompleksinę Europos saugumo tyrimų programą. [7] [?]) COM (2004) 72 galutinė redakcija. Terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas yra įvardyti kaip du Europos piliečiams didziausią susirūpinimą keliantys klausimai (80 % ES piliečių terorizmą ir organizuotą nusikalstamumą nurodė, kaip jiems keliančius didziausią baimę). Šiuo metu su kriminalinės operatyvinės informacijos sistemomis arba teisėsauga susiję tyrimų darbams nėra skirta pakankamai tyrimų programų. Todėl, be esamų programų, reikia nustatyti konkrečius tyrimų veiksmus. Be to, bendras tyrimo darbų finansavimas yra galimas ir pagal AGIS programą. - Skatinti saugių ir konfidencialių rysių kanalų tyrimus pagal AGIS programą; - Inicijuoti saugaus keitimosi informacija, ypač teisėsaugos institucijų ir tarp jų, standartų rengimą; - Pradėti konkrečius Europos kriminalinės operatyvinės informacijos sistemų taikymo ir įgyvendinimo tyrimus, įskaitant susijusius bendrus meta-duomenų, saugaus keitimosi duomenimis, didesnės duomenų apsaugos priemonių, automatizuotos analizės, grėsmių, rizikos vertinimo ir profiliavimo metodų standartus. 2.3. Pagrindinės sudedamosios veiksmingos operatyvine informacija besivadovaujančios teisėsaugos gebėjimų ES mastu dalys Antras pagrindinis Informacijos politikos tikslas yra pasiūlyti veiksmus ES operatyvine informacija besivadovaujančiai teisėsaugai sukurti. Kriminalinė operatyvinė informacija padeda kompetentingoms institucijoms vykdyti jų strategines arba veiklos uzduotis, siekiant uzkirsti kelią terorizmui ir kitam sunkiam arba organizuotam nusikalstamumui bei jų keliamoms grėsmėms ir kovoti su jais( [8]). Europos Kriminalinės operatyvinės informacijos modelio diegimas leistų sukurti veiksmingą operatyvine informacija besivadovaujančią teisėsaugą ir leistų bendradarbiaujant vykdyti bendrus veiksmus. Jis apimtų tokius klausimus, kaip grėsmių vertinimo suderinimas, remiantis bendra metodologija, metodiskas grėsmių vertinimo pagrindimas pazeidziamumo tyrimais bei reikiamų finansinių ir zmogiskųjų isteklių skyrimas. [8] [?]) Kriminalinė operatyvinė informacija skirstoma į strateginę ir veiklos (arba taktinę) operatyvinę informaciją. Strateginė operatyvinė informacija - tai informacija, kuria atskleidziama, kokios yra svarstytinos grėsmės ir nusikaltimai, o veiklos operatyvine informacija suteikiamos taktinės rekomendacijos, kaip geriausia su jomis susidoroti ir nustatytu jų prioritetiskumą. ES Teisėsaugos informacijos politika siekiama, kad būtina informacija taptų prieinama ES kriminalinės operatyvinės informacijos tinklui, kad būtų galima rengti auksčiausios kokybės ES kriminalinę operatyvinę informaciją, o tai leistų reguliariai atlikti ES strateginius ir veiklos vertinimus. Prieinama Europolo informacijos sistema taip pat būtų reiksminga kuriant tokį ES operatyvinės informacijos pajėgumą. Toliau nurodytais veiksmais turėtų būti galima sukurti sistemą, automatiskai suteiksiančią sprendimus priimančioms institucijoms strateginius vertinimus, kad jos galėtų reikiamu daznumu is naujo svarstyti teisėsaugos prioritetus. Be to, veiklos vertinimais galėtų naudotis Policijos darbo grupės vadovai (CPTF), suteikdami geriausias turimas taktines zinias, siekiant uzkirsti kelią grėsmėms arba nusikalstamumui, įskaitant terorizmą, remiantis Tarybos nustatytais prioritetais, arba kovoti su jais. Šiuo metu ES teisėsaugos institucijos nesiremia kriminaline operatyvine informacija, skirta visos ES saugumui. Šiandien reikia skubiai apsaugoti ES piliečius nuo naujų saugumo rizikos veiksnių ir grėsmių. Todėl būtina, kad ES strateginiai ir veiklos vertinimai greitai taptų prieinami. Be to, keitimuisi operatyvine informacija turėtų būti taikomi teisinės valstybės ir pagarbos pagrindinėms asmenų teisėms principai. Todėl numatomas toks dviejų etapų metodas: * Trumpu laikotarpiu valstybių narių kriminalinių operatyvinių tyrimų tarnybos turėtų susitikti kas mėnesį, galbūt globojant Europolui, aptarti savo nacionalinių strateginių ir veiklos vertinimų. Europolas turėtų prisidėti visa operatyvine informacija, kurią jis gali suteikti. Gauta operatyvinė informacija turėtų būti sugretinta, siekiant parengti ES strateginius vertinimus, pavyzdziui, du kartus per metus, o ES veiklos vertinimus - kas mėnesį. ES strateginiai vertinimai leistų Tarybai nustatyti teisėsaugos prioritetus. CPTF turėtų perduoti veiklos vertinimus veiklos lygmens nacionalinėms teisėsaugos institucijoms. Pirmo etapo metu turėtų būti remiamasi informacija, kurią valstybių narių kriminalinio operatyvinio tyrimo tarnybos ir Europolas gali teisėtai gauti, remdamiesi esamais teisės aktais, ir turėtų būti naudojamasi turimomis analizės priemonėmis. * Ilgesniu laikotarpiu nacionalinės kriminalinių operatyvinių tyrimų institucijos gali pradėti rengti kriminalinę operatyvinę informaciją, naudodamosi standartizuotomis analizės priemonėmis ir svarbiais Sąjungoje turimais teisėsaugos duomenimis. Europolo svarba isaugtų, nes duomenys ir tvarkos bus labiau Europos masto. Tai lems aukstesnės kokybės kriminalinę operatyvinę informaciją, nes ji būtų labiau standartizuota ir todėl plačiau suprantama. Europolo, Tarybos ir CPTF santykiai turės prisitaikyti prie kintančių aplinkybių. Tuo metu ES galės įsitvirtinti tarptautinėje arenoje kaip isskirtinės reputacijos ir kokybės teisėsaugos partneris. Komisija numato istirti būtinus veiksmus, siekiant sukurti sistemą, skirtą laiku pateikti patikimą kriminalinės operatyvinės informacijos vertinimą, ir iki 2005 metų pabaigos pateikti Tarybai ataskaitą. Prioritetus, remdamasi strateginiais vertinimais, parengtais Kriminalinės operatyvinės informacijos grupės, nustatys Taryba. Toks veiklos vertinimas turėtų suteikti galimybę pasiekti konkrečių rezultatų, pavyzdziui, vykdyti arestus, atlikti nusikalstamos veiklos turto poėmį ar jį konfiskuoti ar imtis tikslinių veiksmų nusikalstamos grupuotės veiklai suzlugdyti. Bendrai taikomi operatyvinės informacijos metodai turėtų būti tokios formos, kad tiktų būti taikomi ne tik visos ES mastu, bet ir sprendziant konkrečius tarpvalstybinius ar regioninius klausimus (pvz., tikti Baltijos jūros organizuoto nusikalstamumo darbo grupei). Komisija ir Europolas turėtų atlikti valstybių narių kriminalinių operatyvinių tyrimų institucijų naudojamų metodų tyrimą ir iki 2005 metų pabaigos pasiūlyti Europos kriminalinės operatyvinės informacijos analizės metodologiją. Kartu ir CEPOL galėtų būti paprasyta sudaryti mokymo programą, skirtą mokyti kriminalinės analizės specialistus taikyti siuos metodus, o vadovybę - naudotis veiklos vertinimais. Bendrai naudojamais analizės metodais( [9]) turėtų būti gauti rezultatai, kuriuos būtų galima naudoti ES strateginiams ir veiklos vertinimams parengti. [9] [?]) Metodai - tai rezultatų, nusikaltimų modelių, kriminalinių rinkų, nuskalstamų tinklų, rizikos veiksnių (naudojama ir atskirai kaip valdymo priemonė), tikslinių charakteristikų (neretai vadinama ,profiliavimu"), nusikalstamo verslo charakteristikų ir demografinių bei socialinių tendencijų analizė. - Šio komunikato idėjoms galėtų pritarti Taryba, kad būtų galima imtis tinkamą priemonių joms įgyvendinti. - Globojant Europolui, valstybių narių kriminalinės operatyvinės informacijos institucijų atstovai turėtų parengti nacionalinius strateginius ir veiklos vertinimus. - Taryba galėtų paprasyti valstybių narių suteikti operatyvinę informaciją Europolui ir įgalioti Europolą parengti kompleksinį grėsmių vertinimą. Muitinės ir sienos kontrolės institucijoms galėtų būti nurodyta koordinuoti jų operatyvinės informacijos rengimą su Europolu. - Turėtų būti parengti bendri nusikalstamumo statistinių duomenų apibrėzimai ir ataskaitų rengimo standartai. - Galbūt globojant Europolui, turėtų būti parengti bendri analizės metodai, skirti operatyvinei informacijai rengti ES mastu. 2.4. Pasitikėjimo kūrimas Trečias pagrindinis Informacijos politikos tikslas yra padėti kurti pasitikėjimą tarp Europos teisėsaugos institucijų, pareigūnų ir partnerių, sukuriant bendrą bendrų vertybių, standartų ir politikos orientacijos pamatą. Bendrų standartų diegimas yra lemiamos svarbos, norint sukurti pasitikėjimo aplinką, kurioje vyktų informacijos rinkimas, naudojimasis ir keitimasis ja (visų pirma zr. 2.2 poskyrį). Bendri prieigos prie duomenų ir jų apdorojimo bei suderinamų grėsmių, rizikos ir modelių vertinimo metodologijų standartai taps būtinu pagrindu veiksmingai dalintis informacija ir operatyvine informacija strateginiu ir veiklos mastu. Šios priemonės tik tuomet bus veiksmingos, jei nuolatinė politinė parama bus teikiama bendros teisėsaugos erdvės ES sukūrimui, remiantis suderinamomis nacionalinėmis kriminalinės operatyvinės informacijos sistemomis, kurios kartu sudarys konceptualiai integruotą Europos kriminalinės operatyvinės informacijos modelį. Atitinkamai, siekiant, kad sistema veiktų, turės būti sukurti oficialūs ir neformalūs darbo santykiai. Šiuos aspektus padės plėtoti teisėsaugos personalo mokymas, skirtas padėti sukurti bendrą kriminalinės operatyvinės informacijos supratimą. Čia pagrindinį vaidmenį turėtų vaidinti CEPOL, visų pirma: - rengdami reguliarius mokymo kursus asmenims, kurie galbūt ateityje bus atsakingi uz sprendimų dėl politikos priėmimą, ir auksčiausios grandies vadovams; - parengdami pavyzdinę Europos kriminalinės operatyvinės informacijos reikalų nacionaliniu mastu vidurinės grandies vadovų mokymo programą; - vykdydami mokymo priemones, susijusias su visomis sudedamosiomis ES informacijos politikos dalimis. Kitomis priemonėmis būtų stiprinamos tinklų jungimo pastangos, įskaitant pastangas, grindziamas jau esamais instrumentais, tokiais kaip abipusiai vertinimai, tiksliniai projektai pagal AGIS programą arba veiksmai, vykdomi globojant Organizuoto nusikalstamumo prevencijos forumui. Galiausiai, turėtų deramai būti atsizvelgta į nacionalinių duomenų prieziūros institucijų vaidmenį, nes jos padės nustatyti būtinas apsaugos priemones teisinės valstybėms principui įgyvendinti ir veiksmingai demokratinei kontrolei numatyti. Pasitikėjimas ir pasitikėjimo kūrimo priemonės ir būdai yra esminės svarbos (bendri standartai ir metodologijos). Komisija planuoja pasiūlymus pateikti iki 2005 m. pabaigos. Tuo pat metu Taryba galėtų paprasyti CEPOL inicijuoti bendros operatyvinio tyrimo pareigūnų mokymo programos kūrimą. SKYRIUS III - SU ŠIUO KOMUNIKATU SUSIJUSIOS TEISĖKŪROS INICIATYVOS Komisija toliau plėtos politiką, įskaitant susijusių trečiosios pakopos asmens duomenų apsaugos ir keleivių informacijos naudojimo teisėsaugos tikslais sričių, pastarosios vadovaudamasi principais, isdėstytais 2003 m. gruodzio mėn. Komisijos komunikate( [10]), teisėkūros iniciatyvas. [10] [?]) 03 12 16 COM (2003) 826 galutinė redakcija dėl Lėktuvų keleivių pavardės įraso (PNR) duomenų perdavimo. Visuotinis ES poziūris. Pagrindų sprendimo dėl duomenų apsaugos projekte bus nustatyti bendri asmens duomenų, kuriais keičiamasi vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties VI antrastine dalimi, apdorojimo standartai, siekiant suteikti teisę policijai ir teismų institucijoms vadovaujantis pagrindinėmis teisėmis naudotis visais svarbiais teisėsaugos duomenimis. Šiame pagrindų sprendime turėtų būti numatyta vieninga bendra duomenų apsaugos struktūra, skirta bendradarbiauti, siekiant uzkirsti kelią nusikalstamumui ir grėsmėms saugumui, jiems isaiskinti, tirti ir persekioti. Juo bus nustatyta konkretesnių nuostatų, numatytų įvairiuose teisės aktuose, priimtuose ES mastu, struktūra ir bus toliau mazinami praktiniai skirtumai, trukdantys valstybėms narėms bei valstybėms narėms ir trečiosioms salims keistis informacija, ir numatytas mechanizmas, uztikrinantis pagrindinių teisių apsaugą. ***