EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1485 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos S ąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalyst ės santyki ų 
 
ir dėl tolesnio Sprendimo d ėl Europos S ąjungos ir Granlandijos bei Danijos Karalyst ės 
santykių įgyvendinimo reglamento 
{KOM(2011) 846 galutinis} 
{SEK(2011) 1484 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Tarybos sprendime 2006/526/EB nustatytas šali ų bendradarbiavimo ne žuvininkyst ės 
sektoriuose 2007–2013 m. laikotarpiu pagri ndas. Jame nustatyta, kad parama 
Grenlandijai tur ėtų būti teikiama šiose srityse: a) švietimo ir mokymo; b) mineralini ų 
išteklių; c) energetikos; d) turizmo ir kult ūros; e) mokslini ų tyrimų; f) maisto saugos. 
Tikslinis bendradarbiavimo sektorius pagal dabartin ę finansinę programą yra švietimas ir 
profesinis rengimas . Šalių politinis dialogas  neapsiriboja švietimu ir profesiniu rengimu 
– tariamasi ir d ėl bendrosios socialin ės ir ekonomin ės padėties. 
Grenlandijos valstyb ės teritorija yra didesn ė nei Europos, o gyventoj ų joje – 56 000. 
Grenlandijos žmon ės gyvena 18 miesteli ų, kurių kiekvieno gyventoj ų skaičius neviršija 
16 000. D ėl Grenlandijos geostrategin ės reikšmės, kurią ji turi tiek kaip ES partner ė, 
tiek kaip Arkties Tarybos nar ė, svarbu užtikrinti  ilgalaikę ir tvarią partneryst ę su ja. 
Grenlandija patiria konkre čių ekonomini ų ir socialini ų struktūrinių problem ų, susijusių 
su: a) dideliu importu; b) nuo žuvininkyst ės sektoriaus labai priklausomu eksportu; 
c) Grenlandijos Vyriausyb ės biudžeto deficitu, kuris, je i Danija ir ES neteikt ų paramos 
biudžetui, kasmet viršyt ų 30 % BVP. Svarbu ne tik tai, kad ES ir Grenlandijos 
partneryst ės laikotarpis baigsis  2013 m., – dabartin ę partneryst ę būtina pertvarkyti, 
atsižvelgiant tiek į Grenlandijos, tiek į ES patiriamus sunkumus, be kita ko, poreik į 
spręsti visuotinės svarbos (pavyzdžiui, did ėjančio klimato kaitos poveikio žmogaus 
veiklai ir aplinkai, j ūrų transporto, mokslini ų tyrimų ir inovacij ų) klausimus. 
Kadangi reikia spr ęsti įvairialypes naujas problemas ir naudotis esamomis galimyb ėmis, 
būtina stiprinti Grenlandijos institucij ų administracinius įgūdžius ir geb ėjimus , kad ši 
valstybė gebėtų formuoti ir įgyvendinti politikos kryptis ir strategijas. Šiuo metu 
Grenlandija yra labai priklausoma nuo Danijos politik ų ir iš kitų Šiaurės šalių trumpam 
laikotarpiui atvykstan čių darbuotoj ų. 
Galiausiai Grenlandijos IRT (informacines ir ryši ų technologijas), įskaitant 
informacines sistemas , būtina toliau tobulinti, kad b ūtų galima laiku gauti tikslius 
sektorių politikai ir makroekonomikos raidai svarbius duomenis. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Globalizacijos s ąlygomis įvairios ES vidaus politikos (klimato kaitos, aplinkos, Arkties 
regiono, energetikos, migracijos, žaliav ų, inovacij ų ir t. t.) kryptys vis labiau tampa ES 
išorės veiksmų dalimi, ir pagal strategij ą „Europa 2020“ ir Sutart į dėl Europos S ąjungos 
veikimo b ūtina abipusiai stiprinti vidaus ir išor ės veiksmus. 
Be to, Arkties regione esanti Gr enlandija yra viena iš valstybi ų, kurios patiria didžiausi ą 
klimato kaitos poveik į. Jos ekonomin ė gerovė ateityje iš esm ės priklausys nuo to, kaip ji 
gebės spręsti šią problemą. ES turėtų aktyviai dalytis savo vidaus priemoni ų rengimo ir 
politikos formavimo patirtimi su Grenlandija, kad pad ėtų šiai šaliai tiek prisitaikyti prie 
klimato kaitos, tiek j ą sumažinti. 
 
LT 3   LT 3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Remiantis nauj ąja partneryste, Grenlandijos ir ES dialogas tur ėtų aprėpti ir daugiau 
sričių. Visuotinės svarbos klausimams – klimato kaitos ir aplinkos, j ūrų transporto, 
mokslinių tyrimų ir inovacij ų – reikia visuotinių sprendim ų, todėl reikėtų atkreipti 
dėmesį į Grenlandijos geostrategin ę padėtį ir siekti bendradarbiavimo su šia šalimi 
ES labui. 
Kad Grenlandija gal ėtų įveikti savo strukt ūrinius trūkumus, jos nacionalin ės institucijos 
turi veiksmingiau formuoti ir įgyvendinti reikiam ą politiką. Ši politika tur ėtų paskatinti 
struktūrinius poky čius ir padaryti ap čiuopiamą poveikį įvairinant ekonomik ą ir siekiant 
ilgalaikės visuomen ės darnos. ES tur ėtų padėti Grenlandijai formuoti reikiam ą politiką 
savo kompetencija šioje srityje  ir konkretesniu dialogu tose  bendradarbiavimo srityse, d ėl 
kurių šalys susitars (pavyzdžiui, švietimo, gamtos ištekli ų, įskaitant žaliavas, Arkties 
regiono klausim ų ir kt.). 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
0 galimyb ė. Galimyb ė ES ir Grenlandijos partnerys tei netaikyti jokios finansin ės 
priemonės. 
1 galimyb ė. Išlaikyti esam ą ES ir Grenlandijos partneryst ės padėtį. 
2007–2013 m. ES ir Grenlandijos partneryst ė turėtų būti visapusiška partneryst ė, 
tenkinanti abiej ų šalių nustatytą poreikį plėtoti ir stiprinti b ūsimus ES ir Grenlandijos 
santykius, atsižvelgiant į žuvininkyst ės svarbą ir Grenlandijos strukt ūrinės plėtros 
problemas. 
2 galimyb ė. Išlaikyti dabartin ę ES ir Grenlandijos partneryst ės struktūrą ir iš dalies j ą 
pakeisti, kad ji labiau atitikt ų sustiprintos partneryst ės poreikius. 
Išplėsta partneryst ės sritis apima, be kita ko, šias  temas: Arkties regiono klausimus, 
klimato kait ą, aplinką ir biologin ę įvairovę. Į dialogą taip pat reik ėtų įtraukti maisto 
saugos klausimus, energijos kaupim ą ir mokslini ų tyrimų bei inovacini ų gebėjimų 
poreikius. ES pramonei ir tvar iai Grenlandijos ekonomikos pl ėtrai nepaprastai svarbu 
plėsti bendradarbiavim ą naujose srityse , kaip antai klimato kaitos ir saugios bei 
atsinaujinan čiųjų išteklių energetikos (taip pat energijos, mokslini ų tyrimų ir inovacij ų), 
ir stiprinti bendradarbiavim ą dėl gamtos ištekli ų, įskaitant žaliavas. Šios sritys tampa vis 
svarbesnės ES, tod ėl abi šalys tur ėtų skirti joms pakankamai d ėmesio. Kalbant apie 
finansavimo srit į, reikėtų apsvarstyti galimyb ę dalytis technin ėmis žiniomis, nes tai 
palengvint ų gebėjimų stiprinim ą ir padėtų Grenlandijos institucijoms įgyti būtiniausių 
administracini ų įgūdžių. 
3 galimyb ė. Nauja priemon ė. 
Ši galimyb ė ir jos poveikis išsamiai nenagrin ėti. 
 
LT 4   LT 5. POVEIKIO VERTINIMAS  
a) 0 galimyb ė. Galimyb ė netaikyti jokios finansin ės priemon ės 
Poveikis ekonomikai, socialinei pad ėčiai ir aplinkai  
Paramos nutraukimas Grenlandijos švietimo programai pagal dabartin ę partneryst ę 
pakenktų jau padarytai pažangai šioje srityje. Jei Grenlandijos švietimo programa nebus 
remiama, geresnio švietimo poveikis tvaria m Grenlandijos vystymuisi nebus pakankamas 
ir tai neigiamai paveiks kita s sritis, pavyzdžiui, ekologin į sąmoningum ą. 
b) 1 galimyb ė. Esamos pad ėties išlaikymas  
Poveikis ekonomikai, socialinei pad ėčiai ir aplinkai  
Tikėtina tolesn ė parama švietimui ir profesin iam rengimui 2014–2020 m. laikotarpiu 
turėtų ir toliau duoti rezultat ų ir prisidėti prie bendros Grenlandijos ekonomin ės plėtros. 
Turint omenyje Gren landijos ekonomikos įvairinimo poreikius, švietimas teigiamai 
paveiks šalies ekonomik ą, nes jos darbo j ėga įgis reikiam ų įgūdžių, kad galėtų įveikti 
sunkumus pereinant nuo ekonomikos, kurios pagrindas yra žuvininkyst ė, prie įvairesnės 
ekonomikos. Didesnis ir geresnis išsilavinimas tur ėtų padaryti teigiam ą vidutinės trukmės 
ir ilgalaik į poveikį Grenlandijos visuomenei. Pagerinus geb ėjimų ugdymą ir švietim ą, 
tikriausiai padid ės visuomen ės informuotumas ir s ąmoningumas, pavyzdžiui, sveikatos ir 
aplinkos apsaugos klausimais. 
c) 2 galimyb ė. Sustiprinta ES ir Grenlandijos partneryst ė 
Poveikis ekonomikai, socialinei pad ėčiai ir aplinkai  
Išplėtus ES ir Grenlandijos partneryst ės ryšius, kad šie apr ėptų kitas svarbias  sritis, kaip 
antai klimato kaitos mokslinius tyrimus, aplink ą, biologin ę įvairovę, Arkties regiono 
klausimus ir gamtos išteklius, įskaitant žaliavas, Grenland ija bus geriau  pasirengusi 
formuoti ir įgyvendinti reikiam ą šių sričių politiką. Tai tur ės teigiam ą poveikį 
ekonomikai – darbo j ėga bus labiau kvalifi kuota, o pati ekonomika – įvairesnė. 
 
LT 5   LT 6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Lentelėje apibendrinti įvairių galimybi ų pranašumai ir tr ūkumai. 
  Poveikis 
Ekonominis 
poveikis 
Socialinis 
poveikis 
Poveikis aplinkai 
Didesnė darna 
Didesnis 
veiksmingumas 
0. - Jokios priemon ės      
1. - Esamos pad ėties išlaikymas 0 0 0 0 0 
2. - Pakeista priemon ė + + + + + Galimybės 
3. - Nauja priemon ė arba priemon ės neįver-
tinta neįver-
tinta neįver- 
tinta neįver- 
tinta neįver-
tinta 
 
Remiantis pirmiau pateikta analize, reik ėtų rinktis 2 galimyb ę. Sustiprinus partneryst ę 
būtų pripažinta Grenlandijos geostrategin ė reikšmė Arkties regione, jos ekonomikos ir 
aplinkos poky čiai dėl klimato kaitos, ir b ūtų įvykdytas įsipareigojimas palaikyti 
ilgalaikius ES santykius su šia valstybe. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Šalys partner ės, remdamosi esamais partneryst ės ryšiais, susitar ė dėl rodiklių, kuriais 
remiantis bus galima steb ėti bendrąją Grenlandijos ekonomikos ir visuomen ės raidą. 
Remiantis nauj ąja sustiprinta ES ir Grenlandijos partneryste, šios poveikio vertinimo 
ataskaitos 7.1 skirsnyje nu matoma paskelbti neišsam ų rodiklių sąrašą. Siekiant geriau 
vertinti nauj ąsias bendradarbiavimo sritis, gali reik ėti papildom ų rodiklių. Šis klausimas 
bus toliau svarstomas su Grenlandijos valdžios institucijomis.