Nuo to laiko, kai 2006 m. buvo pradėtas politinis dialogas, gautų nacionalinių parlamentų nuomonių skaičius nuosekliai didėjo, tačiau 2014 m. šių nuomonių (įskaitant pagrįstas nuomones; žr. 1 priedą) skaičius pastebimai sumažėjo. Vis dėlto 2014 m. gautų rašytinių nacionalinių parlamentų nuomonių skaičius sumažėjo daugiausia dėl to, kad pasikeitus Komisijai tais metais buvo mažiau veiklos, susijusios su naujomis iniciatyvomis.

Nacionaliniai parlamentai visų pirma kvestionavo tai, kad komunikate ir individualiuose atsakymuose į nacionalinių parlamentų pagrįstas nuomones Komisija atskyrė argumentus dėl subsidiarumo ir argumentus, tiesiogiai nesusijusius su subsidiarumu. Komisija taip pat buvo kritikuojama dėl to, kad atsakymus į individualias pagrįstas nuomones ji pateikė tik priėmusi sprendimą nekeisti pasiūlymo. Kai kurie nacionaliniai parlamentai taip pat pateikė svarbių pastabų, kuriomis būtų galima prisidėti prie derybų dėl pasiūlymo Europos Parlamente ir Taryboje, be kita ko, dėl proporcingumo principo laikymosi.

2014 m. gruodžio 16 d. Komisija priėmė 2014 m. darbo programą, kurioje pasiūlė atšaukti ar iš dalies pakeisti 80 iš 450 pasiūlymų, dėl kurių laukiama Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo. Komisija nurodė ketinanti atšaukti siūlomą direktyvą ir kartu pareiškė iki 2015 m. pabaigos ją pakeisianti nauja iniciatyva, kurioje bus pateikti platesnio užmojo pasiūlymai skatinti žiedinę ekonomiką. Be to, Komisija dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą skatinti ES pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios žiedinės ekonomikos, kuri turėtų itin didelį teigiamą poveikį darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui, konkurencingumui ir inovacijoms. Pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba, Komisija 2015 m. vasario 25 d. patvirtino, kad atšaukia minėtus pasiūlymus.

Kai kurie nacionaliniai parlamentai kėlė klausimą dėl Komisijos pasiūlymo papildomos naudos (6 parlamento rūmai) ir teigė, jog pasiūlymu pažeidžiama nacionalinė, regioninė ir vietos kompetencija teritorijų planavimo srityje, kuri yra valstybių narių išimtinė kompetencija (2 parlamento rūmai). Be to, kai kurie parlamentai abejojo Komisijos pasirinktu pasiūlymo teisiniu pagrindu (2 parlamento rūmai) arba teigė, jog reikia aktyviau įtraukti trečiąsias šalis ar labiau atsižvelgti į tarptautines nuostatas (4 parlamento rūmai), o kiti kvestionavo pasiūlyme Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų pagrįstumą (2 parlamento rūmai) arba teigė, kad pasiūlymu valstybėms narėms bus užkrauta didelė administracinė našta, įskaitant reikalavimą teikti ataskaitas (2 parlamento rūmai).

Galutinė direktyvos redakcija nuo pirminio Komisijos pasiūlymo skyrėsi keliais aspektais. Kalbant apie nacionalinių parlamentų nurodytus susirūpinimą keliančius klausimus, abi teisėkūros institucijos susitarė nuostatų, kuriomis Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, skaičių sumažinti nuo 16 iki 10, padarė tam tikrų įgaliojimų turinio ir naudojimosi jais sąlygų pakeitimų ir įgaliojimus apribojo penkeriems metams. Be to, galutinėje direktyvos redakcijoje neatsižvelgta į Komisijos pasiūlymą uždrausti plonas cigaretes ir papildytas teisinis pagrindas įtraukiant SESV 53 straipsnio 1 dalį bei 62 straipsnį. Esamas oraliniam vartojimui skirto tabako (snuso) draudimas nepakeistas. Abi teisėkūros institucijos nusprendė, kad kombinuoti įspėjimai apie galimą žalą sveikatai turėtų užimti 65 % vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės tiek priekinio, tiek užpakalinio paviršiaus ploto, t. y. 10 procentinių punktų mažiau nei iš pradžių siūlė Komisija.

2014 m. sausio mėn. COSAC pirmininkai susitiko Atėnuose, kur dar kartą aptartas nacionalinių parlamentų vaidmuo ir demokratinis teisėtumas bei atskaitingumas. Nyderlandų Antrieji Rūmai ir Danijos Folketingas tolesniems debatams COSAC plenariniame posėdyje pristatė naujų idėjų ir pasiūlymų dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ir teisių sprendžiant ES klausimus.

2014 m. birželio mėn. Atėnuose surengtas 51as COSAC plenarinis posėdis buvo grindžiamas gegužės mėn. įvykusių Europos Parlamento rinkimų rezultatais. Komisijos narys L. Andoras pristatė Europos užimtumo strategiją ir pabrėžė, jog tam, kad būtų išspręsta darbo rinkos paklausos ir pasiūlos neatitikties problema, reikia įgyvendinti darbo rinkos reformas bei investuoti į įgūdžius. Parlamentų atstovai taip pat aptarė, kokiomis konkrečiomis priemonėmis galima spręsti jaunimo nedarbo problemą ir skatinti jaunimo verslumą. Kiti aptarti klausimai buvo susiję su krize Ukrainoje ir Rusijos įvykdyta Krymo aneksija.

2014 m. liepos mėn. įvykusiame COSAC pirmininkų susitikime Italijos valstybės sekretoriaus pavaduotojas, atsakingas už Europos reikalus, Sandro Gozi pristatė pagrindinius Italijos pirmininkavimo laikotarpio prioritetus, o Pirmininko pavaduotojas M. Ševčovičius perskaitė pranešimą apie ES perspektyvas po Europos Parlamento rinkimų. Be to, Italijos valstybės sekretoriaus pavaduotojas Graziano Delrio ir Komisijos narys J. Hahnas pateikė informaciją apie 2014–2020 m. Europos struktūrinius ir investicijų fondus. COSAC taip pat palankiai įvertino Nyderlandų Antrųjų Rūmų pasiūlymą paprašyti Europos Parlamento narių per būsimus paskirtųjų Komisijos narių klausymus pateikti ir klausimų apie jų nuomonę dėl nacionalinių parlamentų vaidmens.

2014 m. lapkričio–gruodžio mėn. COSAC plenariniame posėdyje su COSAC susitiko pirmasis Pirmininko pavaduotojas F. Timmermansas. Jis patvirtino, jog naujoji Komisija yra įsipareigojusi bendradarbiaujant su Europos Parlamentu užmegzti naujus partnerystės ryšius su nacionaliniais parlamentais. Pirmasis Pirmininko pavaduotojas F. Timmermansas taip pat įvertino nacionalinių parlamentų, aktyviai teikusių pasiūlymus dėl savo vaidmens, darbą. F. Timmermansas patvirtino, jog Komisija turėtų aktyviau palaikyti ryšius su nacionaliniais parlamentais ir kad Komisijos nariai lankysis nacionaliniuose parlamentuose ir paaiškins pagrindinius pasiūlymus bei iniciatyvas, be to, jis akcentavo subsidiarumo principo svarbą. Pirmasis Komisijos Pirmininko pavaduotojas F. Timmermansas pabrėžė, kad Komisija privalo laikytis Sutarties, bet patvirtino, jog ji yra pasirengusi kreiptis į nacionalinius parlamentus dėl pasiūlymų dėl teisės aktų. Be to, COSAC aptarta strategijos „Europa 2020“ peržiūra, ES vaidmuo Viduržemio jūros regione ir Rytų Europoje, taip pat ES agentūrų demokratinė kontrolė.

Europos parlamentų savaitė ir konferencijos pagal 13 straipsnį

Antrojoje Europos parlamentų savaitėje, kurią 2014 m. sausio mėn. kartu surengė Europos Parlamentas ir Graikijos Parlamentas, toliau vyko diskusijos dėl ekonomikos valdymo įtraukiant nacionalinius parlamentus. Tai, kad renginyje dalyvavo daug dalyvių – daugiau kaip 150 nacionalinių parlamentų narių ir daugybė Europos Parlamento narių, rodo, kad jis įgauna vis daugiau svarbos. 2014 m. vienas iš pagrindinių Europos parlamento savaitės renginių buvo pagal Fiskalinio susitarimo 13 straipsnį surengta Tarpparlamentinė ekonomikos valdymo konferencija. Šioje konferencijoje buvo surengti ketveri plenariniai debatai makroekonominio disbalanso, ekonominio koregavimo programų demokratinio teisėtumo, ekonomikos augimo ir užimtumo skatinimo ir fiskalinės priežiūros stiprinimo ekonominės ir pinigų sąjungos klausimais.

Pagal Fiskalinio susitarimo 13 straipsnį surengtos Tarpparlamentinės konferencijos, kuri organizuojama du kartus per metus, antroji sesija surengta 2014 m. rugsėjo mėn. Romoje. Diskutuota keturiais pagrindiniais klausimais, t. y. dėl naujų investicijų teikimo ir nelygybės mažinimo, ES ekonominio ir finansinio valdymo priemonių, bankų sąjungos kūrimo užbaigimo ir realiosios ekonomikos finansavimo, mokesčių politikos koordinavimo ir skaitmeninės ekonomikos. Konferencijoje apsvarstytos jos darbo tvarkos taisyklės.

BUSP / BSGP konferencijos

Kitas svarbus forumas nacionaliniams parlamentams ir ES institucijoms keistis nuomonėmis – tai Tarpparlamentinė bendros užsienio ir gynybos politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos konferencija (BUSP / BSGP). 2014 m. balandžio mėn. Graikijos Parlamentas Atėnuose surengė Konferencijos ketvirtąją sesiją. Aptarti klausimai buvo, be kita ko, saugumo problemos pietinėse ir rytinėse ES kaimyninėse šalyse, visų pirma padėtis Ukrainoje ir bendros saugumo ir gynybos politikos jūrų aspektas. Diskusijose dalyvavo Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja baronienė C. Ashton, Graikijos Respublikos Ministro Pirmininko pavaduotojas ir užsienio reikalų ministras E. Venizelos ir Graikijos Respublikos nacionalinės gynybos ministras D. Avramopoulos.

2014 m. lapkričio mėn. Italijos Respublikos Senatas Romoje surengė Tarpparlamentinės BUSP / BSGP konferencijos penktąjį susitikimą. Jame toliau aptarta Rytų partnerystė, pietinės kaimyninės šalys ir gynybos klausimai. Surengtos plenarinės diskusijos su Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja F. Mogherini, Italijos užsienio reikalų ministru P. Gentiloni ir Italijos gynybos ministre R. Pinotti. Konferencijoje dalyvavo daugiau kaip 100 nacionalinių parlamentų narių ir 16 Europos Parlamento narių.

Be to, 2014 m. Komisijai politiniu lygmeniu atstovauta daugumoje kitų tarpparlamentinių susitikimų.

4. Platesnis kontekstas

2014 m. keli nacionaliniai parlamentai kartu su Europos Parlamentu pateikė naujų idėjų ir pasiūlymų dėl nacionalinių parlamentų vaidmens priimant Europos lygmens sprendimus.

Pasiūlymai dėl būsimo nacionalinių parlamentų vaidmens

Klausimas dėl nacionalinių parlamentų vaidmens pradėtas svarstyti 2014 m. sausio 26–27 d. įvykusiame COSAC pirmininkų susitikime, kuriame Danijos Folketingo atstovai pristatė dokumentą „Twenty-three recommendations to strengthen the role of national Parliaments in changing European governance“ („Dvidešimt trys rekomendacijos siekiant sustiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį besikeičiančiame Europos valdyme“). Dokumente aptarta nemažai pasiūlymų, be kita ko: i) kaip pasiekti, kad nacionaliniai parlamentai būtų aktyvesni priimant Europos lygmens sprendimus, ii) kaip pagerinti nacionalinių parlamentų pasirengimą tikrinti, ar laikomasi subsidiarumo principo, iii) dėl naujos demokratinės Europos ekonominio valdymo sistemos ir iv) dėl ES tarpparlamentinio bendradarbiavimo reformos.

2014 m. kovo 11 d. Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų Europos Sąjungos komitetas priėmė ataskaitą „The Role of National Parliaments in the European Union“ („Nacionalinių parlamentų vaidmuo Europos Sąjungoje“). Ši ataskaita parengta Lordų Rūmams atlikus išsamų tyrimą, kuriam duomenis pateikė daug pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Pirmininko pavaduotoją M. Ševčovičių. Ataskaitoje išdėstyti pasiūlymai dėl: i) nacionalinių parlamentų įsitraukimo politikos pasiūlymų procesą ankstyvajame etape; ii) tiesioginių ryšių užmezgimu su Komisijos nariais ir Komisijos pareigūnais; iii) „žaliosios kortelės“ procedūros įdiegimu; iv) subsidiarumo kontrolės mechanizmo pakeitimais; v) tarpparlamentiniu bendradarbiavimu ir vi) ekonomikos ir finansų valdymu.

2014 m. gegužės 20 d. Nyderlandų Antrieji Rūmai priėmė ataskaitą „Ahead in Europe – on the role of the Tweede Kamer and national parliaments in the European Union“ („Europos Ateitis. Antrųjų Rūmų ir nacionalinių parlamentų vaidmuo Europos Sąjungoje“), kurioje pateikė rekomendacijų, kaip nacionaliniai parlamentai galėtų pagerinti savo darbo metodus ir suintensyvinti bendradarbiavimą su kitais parlamentais, ir daugiausia dėmesio skyrė skaidrumui bei veiksmingumui, kurie yra svarbiausi teisėtumo veiksniai. Ataskaitoje pateikta rekomendacijų dėl Europos šalių nacionalinių parlamentų ir Antrųjų Rūmų veikimo, kiek tai susiję su Europos reikalais.

Nors Danijos Folketingo, Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų ir Nyderlandų Antrųjų Rūmų ataskaitų turinys skiriasi, jos turi tam tikrų panašumų. Pirmiausia, visų trejų parlamento rūmų nuomone, nacionaliniai parlamentai turėtų būti iniciatyvesni ir visų pirma jiems turėtų būti suteikta galimybė siūlyti Komisijai pateikti naujų pasiūlymų. Visose trijose ataskaitose pabrėžiama, kad, siekiant daryti įtaką Komisijos pasiūlymams, būtina didinti nacionalinių parlamentų dalyvavimą parengiamajame teisėkūros etape. Be to, visose trijose ataskaitose siūloma tobulinti subsidiarumo kontrolės mechanizmą, susijusį su nacionalinių parlamentų nuomonių derinimu. Jungtinės Karalystės Lordų Rūmai ir Nyderlandų Antrieji Rūmai siūlė padaryti esminių subsidiarumo kontrolės mechanizmo pakeitimų, kuriais nacionalinių parlamentų pagrįstoms nuomonėms būtų suteikta daugiau reikšmės. Abiejų parlamentų rūmai pripažįsta, kad siekiant formalių mechanizmo pakeitimų reikėtų iš dalies keisti Sutartis, tačiau jie siūlė šiuos pakeitimus padaryti sudarant neformalų susitarimą ar Komisijai prisiimant įsipareigojimus nacionalinių parlamentų atžvilgiu.