Mažinant skolą ir skatinant kurti daugiau ir geresnių darbo vietų esminį vaidmenį atliko patikimos fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų vykdymo pažanga. Per Europos semestrą stebimos struktūrinės reformos prisidėjo prie integracinio augimo ir užimtumo, o kartu padėjo mažinti makroekonominį disbalansą. Šį procesą papildomai palaikė Europos socialinių teisių ramsčio integravimas į Europos semestrą nuo 2018 m. Fiskalinė drausmė daugelyje valstybių narių apsaugojo finansinį stabilumą. Dabar viešųjų finansų būklė patikimesnė, nors didelę skolą turinčiose šalyse reikia ryžtingiau atkurti fiskalinius rezervus. Dėl, be kitų veiksnių, atsigavusių investicijų pagerėjo viešųjų išlaidų kokybė. Kuriant tinkamą reglamentavimo aplinką ir skatinant verslumą bei darbo vietų kūrimą itin svarbus buvo geresnių sąlygų įmonėms užtikrinimas, įskaitant administracinės naštos mažinimo ar mokesčių sistemų veiksmingumo didinimo priemones. Naujų darbo vietų kūrimo ir augimo galimybių atsirado padarius nacionalinio ir ES masto pažangą tokiose srityse kaip paslaugos, infrastruktūra, plačiajuostis ryšys, energetika, transportas, žiedinė ekonomika, darbo rinkos reformos, sveikatos priežiūra, švietimas, moksliniai tyrimai, mokymas ir inovacijos.

Itin svarbu turėti strateginį požiūrį į įgūdžių ugdymą visą gyvenimą. Kad padidėtų žmonių atsparumas ir galimybės prisitaikyti prie pokyčių, politikos priemonėmis reikėtų remti visų suaugusiųjų aktyvų dalyvavimą perkvalifikavimo ar kvalifikacijos kėlimo veikloje. Sprendžiant dėl išlaidų ir numatant galimus restruktūrizavimo poreikius reikėtų remtis patikima informacija apie darbo rinką ir įgūdžius. Įgūdžių ugdymo visą gyvenimą strategijų sėkmė daugiausia priklauso nuo orientavimo ir paramos paslaugų visais mokymosi etapais. Reikėtų aktyviau rūpintis žemos kvalifikacijos suaugusiųjų įgūdžių (įskaitant universaliuosius ir skaitmeninius įgūdžius) tobulinimo galimybių suteikimu ir taip padėti jiems įgyti darbo rinkos poreikius atitinkančią kvalifikaciją. Be to, tai padės integruoti migrantus ir geriau išnaudoti jų įgūdžius ir kvalifikaciją.

Nepaprastai svarbu užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybišką išsilavinimą ir siekti aukštų mokymosi rezultatų. Tam reikia adekvačių investicijų. Svarbiausia – bendras strateginis požiūris, o tam dažnai reikia pradėti nuo užtikrinimo, kad visi turėtų galimybę gauti kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, kurie yra pirmasis žingsnis link sėkmingo mokymosi ir darbo vėliau gyvenime. Be to, pirmiausia reikėtų imtis bendrųjų kompetencijų stiprinimo, o paraleliai gerinti formalųjį švietimą ir tęstinį profesinį mokytojų tobulėjimą. Valstybės narės taip pat turėtų stiprinti profesinio rengimo ir mokymo sistemas ir didinti jų, kaip pirmojo pasirinkimo, patrauklumą didindamos jų lankstumą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams, taip pat teikdamos daugiau mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės galimybių. Pastangų reikėtų ir aukštojo mokslo sistemoms modernizuoti.

Investicijos – augimo ir darbo vietų kūrimo variklis. Valstybės narės turi toliau puoselėti aplinką, kuri būtų palanki augimą didinančioms investicijoms. Tikslingos viešosios ir privačiosios investicijos turi būti vykdomos išvien su tinkamai parengtomis struktūrinėmis reformomis. Jos turėtų būti naudojamos strateginei infrastruktūrai statyti ar modernizuoti, žmogiškajam kapitalui stiprinti atsižvelgiant į rytojaus konkurencingumą ir darbo bei gyvenimo sąlygoms gerinti. Be to, jos turėtų padėti pasiekti ES tikslą pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinės ekonomikos ir taip palaikyti ilgalaikį tvarumą. Iš tiesų investicijos, kurios didina aplinkosauginį tvarumą, turi potencialo padidinti našumą visoje ekonomikoje, nes dėl jų gerėja išteklių naudojimo efektyvumas ir mažėja gamybos sąnaudos.

Dabartinis ekonomikos augimas turėtų būti akstinas paankstinti investicijas į Europos pramonės, transporto ir energetikos sistemų modernizavimą ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Investicijos į šių sričių infrastruktūrą turėtų atitikti kintančius ateities poreikius ir padėti ES įmonėms įsiterpti į tarptautines vertės grandines bendrojoje rinkoje ir už jos ribų. Norint laikytis pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtų įsipareigojimų ir pasiekti ES 2030 m. klimato ir energetikos tikslus, reikia toliau stengtis atsieti energijos ir išteklių naudojimą nuo ekonomikos augimo. Vienas iš pagrindinių veiksnių, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio mastu ir padidintų našumą nekeisdama gyvenimo lygio, yra investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinę ekonomiką, be kita ko, diegiant inovacijas. Kai kurių valstybių narių problema tebėra transporto infrastruktūros atnaujinimas, įskaitant investicijas į pažangų, tvarų ir saugų judumą, be kita ko, netaršų judumą. Siekiant didinti būsto įperkamumą ir riboti energijos suvartojimą reikia tikslingai investuoti į gyvenamosios paskirties statybą, taip pat paprastinti nacionalines taisykles.

Reikėtų visapusiškai pasinaudoti privačiosiomis investicijomis, ateinančiomis iš tinkamai veikiančių ir integruotų kapitalo rinkų. ES baigia įgyvendinti kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planą, taigi visą Europos kapitalo rinkų įvairovę – nuo pasaulinių centrų iki regionų lygmeniu integruotų tinklų ir vietos iniciatyvų – reikėtų toliau plėtoti, kad būtų galima finansuoti įmones ir skatinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą bei perėjimą prie tvaresnės ekonomikos.

Komisijos pasiūlymais dėl kitos ES daugiametės finansinės programos visapusiškai remiamos didesnės ir geresnės nacionalinių institucijų ir privačiojo sektoriaus investicijos. Kaip jau minėta, Komisija ketina užtikrinti veiksmingesnius ryšius tarp Europos semestro ir ES 2021–2027 m. numatomo finansavimo (žr. langelį toliau). Be to, pagal naują programą „InvestEU“ įvairios ES finansinės priemonės, skirtos investicijoms remti, bus sutelktos į vieną vietą. Dėl to ES finansavimas Europos strateginiams investiciniams projektams bus paprastesnis, veiksmingesnis ir lankstesnis. Patobulinus esamą praktiką kitai daugiametei finansinei programai vykdyti, ES programos bus taikomos nuosekliai, kad būtų užtikrinta kuo didesnė pridėtinė ES finansavimo vertė, o per Europos semestrą būtų remiamos nacionalinės reformos, taip siekiant galutinio tikslo – veiksmingai įgyvendinti ES politikos prioritetus.

Langelis. Geresnis Europos semestro ir ES sanglaudos finansavimo derėjimas Investicijoms skatinti ir jų veiksmingumui užtikrinant didesnę socialinę ekonominę ir teritorinę sanglaudą visoje ES didinti labai svarbu spręsti uždavinius, nustatytus per Europos semestrą. Be to, kai kuriais atvejais konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms įgyvendinti reikia investicijų. Oficialios sąsajos tarp ES sanglaudos finansavimo ir ekonominės politikos koordinavimo per Europos semestrą jau yra. Dar didesnė šių procesų sinergija ir papildomumas gali būti labai naudingas jiems abiem. Todėl per 2019 m. Europos semestrą daugiau dėmesio bus skiriama investavimo poreikių vertinimui, kuriuo bus galima remtis priimant 2021–2027 m. programavimo sprendimus. 2019 m. šalių ataskaitose bus analizuojami kiekvienos šalies, o kai reikia, ir sektorių bei regionų investicijų poreikiai. Remiantis šia analize naujame šalių ataskaitų priede bus nurodyti investicijų poreikiai, susiję su 2021–2027 m. laikotarpio Europos regioninės plėtros fondu, „Europos socialiniu fondu +“ ir Sanglaudos fondu. Tai bus svarus analitinis indėlis į programavimo dialogą su valstybėmis narėmis. Remdamasi šalių ataskaitomis Komisija savo pasiūlymuose dėl 2019 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų taip pat ketina nustatyti prioritetines viešųjų ir privačiųjų investicijų sritis, kad būtų dar lengviau įgyvendinti augimą didinančias reformas.

Susitelkimas į pastangas vykdyti reformas, susijusias su našumo augimu, įtraukumu ir institucine kokybe

Aukštos kokybės investicijos turi būti vykdomos išvien su tinkamomis struktūrinėmis reformomis. Mąstant apie augimo perspektyvas, reikia dėmesį iš naujo sutelkti į nacionalinių reformų pastangas trijose pagrindinėse srityse: našumo augimo, įtraukumo ir institucinės kokybės.

Pagrindinis nacionalinių reformų tikslas turėtų būti didesnis našumo augimas. Norint užtikrinti platesnį ir greitesnį našumą didinančių technologijų įsisavinimą reikia tikslinių priemonių, kuriomis būtų skatinamos atitinkamos investicijos (pvz., mokesčių paskatų), įgūdžių ugdymas ir tvirtesni švietimo bei mokymo sistemų ryšiai su įmonėmis. Pažangios skaitmeninės technologijos, pvz., itin našus skaičiavimas, kibernetinis saugumas ir dirbtinis intelektas, šiuo metu jau pakankamai brandžios, kad jas būtų galima diegti ir didinti jų mastą. Dėl to, įmonėms suteikus tinkamų paskatų, bus galima kurti naujus pajamų šaltinius ir darbo vietas.

Valstybės narės turėtų prisiimti tiek kolektyvinę, tiek individualią atsakomybę už dar neišnaudoto bendrosios rinkos potencialo išnaudojimą. Kartu su inovacijomis ir technologijų sklaida tinkamai veikiančios produktų ir paslaugų rinkos yra pagrindinis našumo augimo veiksnys, nes jos sudaro sąlygas veiksmingiau paskirstyti išteklius. Vienose valstybėse narėse verslo aplinka palanki, o kitose reikia reikšmingesnių reformų, kad būtų lengviau patekti į prekių ir paslaugų rinkas ir iš jų išeiti. Reformų ypač reikia energijos, telekomunikacijų, transporto, verslo paslaugų ir mažmeninės prekybos rinkose. Vis dar yra saugomo rentos siekimo pavyzdžių, dėl kurių inovacijos ir nauji verslo modeliai, įskaitant bendradarbiaujamąją ir žiedinę ekonomiką, diegiami vėliau. Daugeliu atveju nemokumo sistemos nėra pakankamai veiksmingos, kad ištekliai būtų atlaisvinti naujoms įmonėms.

Siekiant tinkamos lankstumo ir saugumo darbo rinkoje pusiausvyros reikia tolesnių reformų. Darbo teisės aktai ir socialinės sistemos turėtų užtikrinti saugumą visų rūšių darbuotojams, lengvinti darbo vietos ir statuso keitimą, skatinti judumą ir lankstumą, o kartu geriau spręsti darbo rinkos segmentacijos ir dirbančiųjų skurdo problemas. Šiuo atžvilgiu svarbiausią vaidmenį atlieka veiksmingesnės aktyvios darbo rinkos politikos priemonės ir valstybinės užimtumo tarnybos. Kai kuriose valstybėse narėse svarbių našumo augimo galimybių taip pat galėtų atsirasti taikant mokesčių bei politikos paskatas, kuriomis plečiamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje.

Užtikrinant, kad našumo augimas būtų naudingas visiems piliečiams, vienas iš svarbiausių vykdomų reformų aspektų turėtų būti ir įtraukumas. Tam reikėtų daugiau dėmesio skirti kokybiškam švietimui, mokymui ir suaugusiųjų, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų, švietimui (žr. šios temos langelį); tinkamai ir novatoriškai mokesčių ir išmokų sistemų struktūrai, taip pat nuolatinei ar geresnei galimybei gauti kokybiškas sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas.

Mažinti nelygybę ir remti didėjančią gyvenimo lygio konvergenciją gali darbo užmokesčio augimas, pagrįstas išaugusiu našumu. 2017 m., vertinant vidutiniškai, realiojo darbo užmokesčio pokyčiai toliau atsiliko nuo našumo augimo rodiklių – tai yra ilgesnio laikotarpio tendencija. Traukiantis kolektyvinių derybų mastui, šalyse, kuriose socialinis dialogas silpnas arba jį neigiamai paveikė krizė, galėtų būti naudingos politikos priemonės, kuriomis didinami instituciniai socialinių partnerių gebėjimai.

Sprendžiant skurdo ir nelygybės problemas taip pat reikia įtraukių ir veiksmingų mokesčių ir išmokų sistemų. Nacionalinės mokesčių ir išmokų sistemų reformos turėtų būti orientuotos į išmokų adekvatumą, aprėptį ir dalyvavimo darbo rinkoje paskatų optimizavimą. Keliose valstybėse narėse tebėra nepaprastai svarbu kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, kad našta būtų teisingai padalyta mokesčių mokėtojams ir būtų surenkamos mokestinės pajamos investicijoms į aukštos kokybės viešąjį administravimą. Apskaičiuota, kad visoje ES per metus išvengiama 50–70 mlrd. EUR pelno mokesčio.

Valstybės narės turėtų toliau skatinti aktyvinimo bei socialinės įtraukties politiką ir galimybę visiems gauti įperkamas ir kokybiškas priežiūros paslaugas. Politikos veiksmų pirmiausia reikia siekiant skatinti nestandartinių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimą socialinės apsaugos sistemose. Geresnės galimybės gauti aukštos kokybės priežiūros (pvz., vaikų priežiūros arba ilgalaikės priežiūros) paslaugas suteiktų daugiau galimybių moterims patekti į darbo rinką arba joje likti ir sumažintų vaikų ir pažeidžiamų grupių asmenų skurdo bei socialinės atskirties riziką. Veiksmingesnė migrantų integravimo į darbo rinką politika prisidėtų prie platesnės socialinės jų integracijos. Kad užtikrintų fiskalinį tvarumą ir išlaikytų galimybę visiems naudotis kokybiška sveikatos priežiūra, valstybės narės turi didinti išlaidų efektyvumą investuodamos į inovacijas, gerindamos sveikatos priežiūros integravimą pirminės, specializuotos ambulatorinės ir stacionariosios sveikatos priežiūros lygmenimis ir stiprindamos sąsajas su socialine rūpyba pagal senėjančios visuomenės poreikius. Šios pastangos būtų veiksmingesnės, jei daugiau dėmesio būtų skiriama ir prevencijai.

Prie didesnio augimo prisideda ir sėkmingą kitų reformų įgyvendinimą garantuoja tinkamai veikiančios viešosios institucijos. Empirinės analizės rodo, kad paprastai didesnis našumas yra susijęs su geresne institucine kokybe. Ji apima su viešojo administravimo veiksmingumu susijusius elementus, viešųjų paslaugų skaitmeninimo mastą, reglamentavimo aplinkos kokybę ir stabilumą, kovą su korupcija ir teisinės valstybės principų laikymąsi. Visi šie aspektai gali turėti įtakos investavimo sprendimams, o juos patobulinti būtų galima plačiau dalijantis ES geriausia patirtimi ir ją plačiau įgyvendinant. Be to, valstybės narės turėtų sistemingiau skirti daugiau dėmesio valdymo kokybei ir aktyviai šalinti trūkumus.

Pritraukiant verslą ir sudarant sąlygas ekonomikai augti itin svarbus yra teisinės valstybės principas, veiksmingos teisingumo sistemos ir patikimos kovos su korupcija struktūros. Tai visų pirma susiję su teismų sistemų nepriklausomybe ir veiksmingumu, taip pat su visapusišku požiūriu į kovą su korupcija, kuris apima prevenciją, veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą ir sankcijas. Šiuos aspektus turi papildyti viešojo sektoriaus skaidrumas ir etika, veiksminga teisinė informatorių apsauga, nepriklausoma žiniasklaida ir aktyvesnis bendradarbiavimas su pilietine visuomene. Kai kuriose valstybėse narėse reikia ne tik tvirtesnės teisėsaugos, bet ir patikimos prevencijos politikos ir paskatų naudoti elektroninių mokėjimų sistemas arba skaitmeninius sprendimus šešėlinės ekonomikos problemai spręsti.

Šiandien vis dar palankus ekonomikos augimas sudaro optimalias sąlygas sėkmingai įgyvendinti reformas, vis dėlto kai kuriose šalyse reformų pastangos praranda pagreitį. Kad paremtų ir paskatintų tolesnį reformų įgyvendinimą valstybėse narėse, Komisija pasiūlė nustatyti Reformų rėmimo programą. Ši nauja 2021–2027 m. ES biudžeto priemonė turėtų suteikti finansinių paskatų vykdyti reformas, taip pat numatyta didesnė techninė pagalba, atsižvelgiant į dabartinės Struktūrinių reformų rėmimo programos sėkmę ir didelę paklausą.

Makroekonominio stabilumo ir patikimų viešųjų finansų užtikrinimas

Makroekonominis disbalansas Europos Sąjungoje sumažėjo, bet pažeidžiamumas liko. Jei pasaulyje būtų iš naujo įvertinti pavojai tarptautinėse finansų rinkose, tai galėtų paskatinti investuotojus iš naujo įvertinti tokias įsisenėjusias pasekmes kaip aukštas skolos lygis, likę trūkumai bankų sektoriuose ir ribotos fiskalinės politikos manevravimo galimybės kai kuriose valstybėse narėse. Todėl siekiant toliau koreguoti didelį susikaupusį disbalansą reikia toliau mažinti didelę privačiojo ir viešojo sektorių skolą ir papildomai stiprinti finansų sektorių. Tai padėtų atsirasti būtinoms fiskalinio manevravimo galimybėms, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarumas, stiprinamas pajėgumas įveikti būsimas krizes ir atlaisvinta lėšų būsimoms investicijoms.

Tebėra nepaprastai svarbu imtis patikimų veiksmų sutartiems fiskaliniams tikslams pasiekti pagal bendras Europos taisykles. Daugelyje šalių skola išlieka didelė, todėl mažėja galimybės absorbuoti neigiamus pajamų sukrėtimus. Kadangi ekonomika toliau auga, dabar laikas kaupti fiskalinius rezervus, kurie reikalingi siekiant įveikti kitą nuosmukį ir sušvelninti galimą poveikį užimtumui ir socialinei situacijai. Kai kurios valstybės narės sumažino valstybės skolą ir pasiekė arba viršijo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, taip sudarydamos sąlygas didesnėms viešosioms investicijoms, kuriomis remiamas potencialus augimas. Tačiau kelių kitų valstybės skola ir toliau yra didelė – tai trukdo joms investuoti į ateitį. Šios šalys taip pat padarė mažesnę pažangą pastaruoju metu mažindamos valstybės skolą. Jos turėtų pasinaudoti dabartiniu ekonomikos augimu ir kaupti rezervus; toliau gerinti viešųjų finansų būklę, visų pirma struktūriniu požiūriu; prioritetą teikti tokioms išlaidoms, kuriomis skatinamas atsparumas ir augimo potencialas. Aiškios taisyklės dėl atsakingos fiskalinės politikos vykdymo nustatytos Stabilumo ir augimo pakte.

Viešųjų finansų kokybės ir sudėties gerinimas svarbus užtikrinant makroekonominį stabilumą ir yra esminis valstybių narių fiskalinės politikos elementas. Kalbant apie pajamas, reikėtų nustatyti veiksmingas mokesčių sistemas, kuriomis skatinamos investicijos ir augimas. Pastangų taip pat reikia išlaidų srityje: atliekant išlaidų peržiūras ir teikiant prioritetą išlaidoms, palaikančioms ilgalaikį augimą ir teisingumą.