23-ioji Komisijos metinė ataskaita apie bendrijos teisės taikymo kontrolę (2005 m.) {SEC(2006) 999} {SEC(2006) 1005} /* KOM/2006/0416 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.7.2006 KOM(2006) 416 galutinis 23-ioji KOMISIJOS METINĖ ATASKAITA APIE BENDRIJOS TEISĖS TAIKYMO KONTROLĘ (2005 m.){SEC(2006) 999}{SEC(2006) 1005} 23-ioji KOMISIJOS METINĖ ATASKAITA APIE BENDRIJOS TEISĖS TAIKYMO KONTROLĘ (2005 m.) Kiekvienais metais Europos Parlamento (pagal 1983 m. vasario 9 d. rezoliuciją) ir valstybių narių prašymu (pagal Deklaracijos Nr. 19, pridedamos prie 1992 m. vasario 7 d. Mastrichte pasirašytos sutarties, 2 punktą) Europos Komisija rengia ataskaitą apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę. Be to, Europos Vadovų Tarybos arba Tarybos prašymu ataskaitoje apžvelgiami konkretūs veiklos sektoriai. 1.1 Įvadas Būdama išskirtinė sutarčių sergėtoja, Komisija pagal EB sutarties 211 straipsnį užtikrina ir kontroliuoja, kad valstybės narės vienodai taikytų Bendrijos teisę. EB sutarties 226 straipsnyje numatyta, kad Komisija gali pateikti ieškinį valstybei narei, priėmusiai ar palikusiai galioti pagrindiniams sutartyse įteisintiems Bendrijos teisės principams prieštaraujančių įstatymų ar teisės aktų nuostatas. 2001 m. paskelbtoje Baltojoje knygoje apie Europos valdymą[1] pažymėta, kad atsakomybė už Bendrijos teisės taikymą visų pirma tenka valstybių narių administracijai ir teismams. Pagrindinis pažeidimo procedūrų tikslas – skatinti valstybes nares ryžtingai ir kuo greičiau įgyvendinti Bendrijos teisę. Komisija siekė stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, taikydama papildomus ar alternatyvius problemų sprendimo metodus. Bendrijos taikymo kontrolė itin svarbi siekiant užtikrinti teisės laikymąsi apskritai ir prisideda prie to, kad teisinės Bendrijos principas Europos piliečiams ir ūkio subjektams taptų apčiuopiama tikrove. Dažni valstybių narių piliečių skundai yra pagrindinė Bendrijos teisės pažeidimų nustatymo priemonė. 23-iojoje metinėje ataskaitoje, jos prieduose, kaip „tarnybų darbo dokumentuose“, Komisijos pranešimuose (SEC(2006) 999) ir statistikos prieduose (SEC(2006) 1005) apžvelgiama Komisijos veikla, susijusi su Bendrijos teisės taikymo kontrole 2005 metais. 1.2. Sąjungos plėtra ir pranešimas apie teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones Vienas svarbiausių 2005 m. įvykių – rengimasis Bulgarijos ir Rumunijos įstojimui į Sąjungą. 25 valstybėms narėms skirta integruotoji elektroninė pranešimo apie direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę sistema pakoreguota, kad Bulgarija ir Rumunija galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su išankstiniu pranešimu apie direktyvų, sudarančių Bendrijos acquis , įgyvendinimą. 2005 m. pabaigoje abi šalys pranešė apie pirmąsias priemones. 2005 metais prie elektroninės pranešimo sistemos prisijungė Nyderlandai ir Švedija, o Prancūzija, vienintelė prie sistemos dar neprisijungusi valstybė narė, gerokai pažengė į priekį parengiamuosiuose darbuose. 2005 m. sausio mėn. duomenimis, 25 valstybėms narėms įdėjus daugiau pastangų, pranešta vidutiniškai apie 97,69 % nacionalinių perkėlimo priemonių. Kovo mėn. pranešta apie 98,12 % priemonių; gegužės mėn. – 98,69 %; liepos mėn. – 98,78 %, rugsėjo mėn. – 98,88 %; lapkričio mėn. – 98,92 %[2]. 1.3 Pažeidimo procedūros Bendras Komisijos inicijuotų pažeidimo procedūrų skaičius sumažėjo nuo 2993 2004 m. iki 2653 2005 m. 2005 m. gruodžio 31 d. duomenimis, iš 2653 užregistruotų bylų 1697 dar nebaigtos nagrinėti. Palyginti su 2004 m., Komisijos užregistruotų skundų skaičius šiek tiek išaugo: nuo 1146 iki 1154. Iš viso skundai sudaro maždaug 43,5 % visų 2005 m. užfiksuotų pažeidimų. Procedūrų, Komisijos inicijuotų 25 valstybių narių atžvilgiu savų tyrimų pagrindu, skaičius išaugo: nuo 328 2004 m. iki 433 2005 m. Procedūrų, inicijuotų 25 valstybių narių atžvilgiu dėl nepranešimo apie direktyvų perkėlimo priemones, skaičius sumažėjo 29 %, palyginti su praėjusiais metais: nuo 1519 iki 1079 bylų. Procedūrų sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad 2004 m. duomenys susiję ne tik su nuolatine direktyvų, kurių 15 valstybių narių neperkėlė į nacionalinę teisę ir kurių terminas neseniai baigėsi, kontrole, bet ir su viso „pasirengimo narystei Bendrijoje“ acquis , apie kurį dešimt naujųjų valstybių narių nepranešė, kontrole. Vidutinis terminas, per kurį išnagrinėti visi 1999–2002 m. pažeidimai ir kuris skaičiuojamas nuo pažeidimų minėtu laikotarpiu užregistravimo iki ieškinio pareiškimo Teisingumo Teisme pagal EB sutarties 226 straipsnį, yra 24 mėnesiai. Jei apsiribotume pažeidimais, apie kuriuos pranešta pagrįstame skunde ir kurie automatiškai užfiksuoti Komisijos tarnybų, vidutinis terminas yra 35 mėnesiai. Palyginti su pažeidimais, susijusiais su nepranešimu apie nacionalines direktyvų vykdymo priemones, vidutinis terminas yra 15 mėnesių. 1.4 Komisijos komunikato „dėl Bendrijos teisės taikymo kontrolės gerinimo“ (COM(2002) 725) įgyvendinimas Komisijos tarnybos įgyvendino komunikatą, paspartindamos pažeidimų analizę bei nagrinėjimą ir griežčiau laikydamosi tinkamo administracinio elgesio kodekso, bendraudamos su skundų pateikėjais. Jos užtikrino, kad būtų laikomasi vieno iš pagrindinių – vienodo požiūrio į valstybes nares – principo, ir kartu priėmė nemažai neteisinių priemonių galimoms taikymo problemoms išvengti. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad diegiami prevenciniai mechanizmai, kurių tikslas – palengvinti „sunkių“ direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę; kuriamos pranešimo apie naujųjų taisyklių projektus sistemos; dalyvaujama forumuose, kuriuose pristatomos direktyvų perkėlimo gairės; stiprinami daugiašaliai santykiai, pavyzdžiui, rengiant grupinius posėdžius, konferencijas, seminarus ir mokymo kursus direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę tema; kuriami „taikymo tinklai“ ir dvišalių konsultacijų mechanizmai, kuriais siekiama užmegzti „struktūrinį dialogą“; gerinamas visuomenės informavimas panaudojant Europa interneto svetainę. Problemoms spręsti ir skundams nagrinėti vis dažniau naudojama SOLVIT sistema. Patikrinimai ir toliau atlieka svarbų vaidmenį maisto, oro, jūrų saugos, branduolinių medžiagų saugos kontrolės ir aplinkos radioaktyvumo lygio kontrolės srityse. 1.5 Pažeidimai, nurodomi Europos Parlamentui pateiktose peticijose Europos Parlamentui teikiamos peticijos – vertingas informacijos apie galimus Bendrijos teisės pažeidimus šaltinis. Statistika rodo, kad 25–30 % peticijų susijusios su pažeidimo procedūromis arba jos inicijuojamos peticijų pagrindu. Tam tikrose srityse, tokiose kaip automobilių įregistravimas arba urbanistikos taisyklės Ispanijoje, gautos kelios peticijos ir skundai. Dažniausiai skundai taip pat teikiami ir Komisijai. Peticijų skaičius priklauso nuo sektorių: 10 peticijų gauta įmonių ir pramonės sektoriuje, tačiau net 179 – aplinkosaugos srityje. Daugiausiai peticijų gauta aplinkosaugos ir vidaus rinkos sektoriuose. Nemažai peticijų aplinkosaugos srityje, kurių pagrindu inicijuotos pažeidimo procedūros dar tebevyksta, teikta dėl poveikio aplinkai vertinimo atlikimo. Pavyzdžiui, peticijos teiktos dėl greitkelių, aukštos įtampos elektros linijų ar oro uosto statybų, tam tikrų gamtos zonų ar laukinės gamtos draustinių. Kalbant apie laukinę gamtą, peticijų teikta ir dėl laukinių paukščių medžiojimo kai kuriose naujose valstybėse narėse, taip pat dėl vilkų ir vėžlių apsaugos. Daugelyje peticijų dažnai nurodomos konkrečios vietinėms sąlygoms būdingos problemos, susijusios su vandens kokybe. Peticijose iškelta nemažai įvairių problemų, susijusių su pagrindinėmis vidaus rinkos sritimis. Kaip ir anksčiau, daug peticijų teikta dėl individualių problemų, susijusių su profesinės kvalifikacijos pripažinimu, kurios dažniausia kyla vėluojant perkelti direktyvas į nacionalinę teisę. Taip pat nemažai peticijų susijusios su finansinių paslaugų sektoriumi: daugiausia akcininkų teisėmis, bankininkyste ir draudimu. Net jei nemažai peticijų nurodomos problemos, kurių Bendrijos teisė nereglamentuoja, procedūroje numatyta galimybė teikti susijusiems asmenims paaiškinimus. Peticijų gauta ir dėl atskirų didelio atgarsio sulaukusių bylų, pavyzdžiui, „Lloyds“ ir „Equitable Life Assurance Society“, taip pat dėl problemų, susijusių su atsiskaitymu eurais tarp valstybių narių. Kita sritis, kur nemažai gauta peticijų – paslaugos; pavyzdžiui, nuolat kyla problemų dėl palydovinių antenų įrengimo. Pagaliau, peticijose dėl miesto plėtros įstatymų Valencijoje (Ispanija) nurodytos tam tikros problemos, susijusios su viešaisiais pirkimais; šios problemos nagrinėtos 2005 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento Peticijų komiteto ataskaitoje. Ši informacija patvirtina iškeltų problemų apimtį, įvairovę ir svarbą, taip pat tai, kad turint omenyje Komisijos įgaliojimus inicijuoti pažeidimo procedūras ir būtinybę informuoti skundų pateikėjus bei Peticijų komitetą, ji turi tirti, aiškinti ir nagrinėti įvairius klausimus kuo išsamiau. 1.6 Svarbiausios tendencijos atskiruose Komisijos veiklos sektoriuose Toliau supažindinama su svarbiausiais įvykiais atskiruose sektoriuose. Žemės ūkio sektoriuje Bendrijos teisės taikymas kontroliuojamas siekiant dviejų tikslų: pašalinti laisvo žemės ūkio produktų judėjimo kliūtis ir užtikrinti, kad konkretesni žemės ūkio reglamentavimo mechanizmai būtų taikomi veiksmingai ir tinkamai. Kalbant apie laisvą žemės ūkio produktų judėjimą, pasitvirtino ryški tradicinių laisvo žemės ūkio produktų judėjimo kliūčių mažėjimo tendencija. Kalbant apie konkrečių Žemės ūkio politikos taisyklių taikymo kontrolę, Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad tam tikrų geografinių pavadinimų apsauga Bendrijoje, vykdoma vadovaujantis žemės ūkio produktų kokybės politika, netaptų silpnesnė dėl Bendrijos teisei prieštaraujančių nuostatų ar interpretavimo, kaip atsitiko Vokietijoje su pavadinimu „Parmigiano Reggiano“. Kitas Komisijos kontrolės tikslas – priminti valstybėms narėms jų įsipareigojimą teikti metines ataskaitas apie visas žemės ūkio sektoriuje taikomas valstybės pagalbos schemas. Kontroliuodama, ar pranešama apie žemės ūkio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, Komisija pasiekė, kad apie jas būtų pranešta. Komisija žino, kad švietimo ir kultūros sektoriuje vis dar yra problemų, susijusių su diplomų pripažinimu. Universiteto diplomų pripažinimo suderinimas teisiniu keliu nėra įmanomas, tačiau to galima siekti skatinant politinį bendradarbiavimą ir sistemų derinimą. Vis dėlto nacionalinės valdžios institucijos turi vengti bet kokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl pilietybės. Komisija nagrinėjo atvejus, susijusius su universiteto diplomų pripažinimo procedūros išlaidomis ir trukme . Reikalaujant pernelyg didelių mokesčių už kitose valstybėse narėse gautų diplomų pripažinimą, gali būti sudaromos tarpvalstybinio studentų judumo kliūtys ir suvaržoma teisė į mokslą. Kalbant apie teisės į mokslą įgyvendinimo sąlygas, Bendrijos nuostatose Bendrijos studentams užtikrintos tokios pat galimybės naudotis teise į mokslą kaip ir valstybių narių piliečiams (EB sutarties 12, 149 ir 150 straipsniai). Komisija inicijavo pažeidimo procedūrą Austrijos atžvilgiu dėl Bendrijos piliečių galimybių gauti universitetinį išsilavinimą Austrijoje apribojimo ir 2004 m. pateikė su tuo susijusį ieškinį Teisingumo Teisme. Austrija ėmėsi tam tikrų priemonių Teisingumo Teismo sprendimui vykdyti; jas šiuo metu svarsto Komisijos tarnybos. Po sprendimo Bidar (C209/03) Komisija ir toliau gauna nemažai piliečių laiškų, kuriuose skundžiamasi dėl studentų teisių gauti socialines stipendijas, paskolas ir kita apribojimo. Kalbant apie užimtumo sektorių , reikia priminti, kad kontroliuojant laisvą darbuotojų judėjimą reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų taikymą daugiausia dėmesio skiriama netinkamam EB sutarties nuostatų ir šioje srityje galiojančių reglamentų taikymui (apie tai Komisija sužino iš atskirų piliečių skundų), o kitose srityse, pavyzdžiui, susijusiose su darbo sąlygomis, darbuotojų sauga ir sveikata, lygiomis vyrų ir moterų galimybėmis, daugiausia pažeidimo procedūrų inicijuojama dėl perkėlimo į nacionalinę teisę neatitikties direktyvų reikalavimams ir dėl nepranešimo apie šias priemones. Kalbant apie EB sutarties 13 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą, Teisingumo Teismas priėmė pirmuosius sprendimus, kuriuose susijusios valstybės narės kaltinamos nepranešusios apie Direktyvų 2000/43 ir (arba) 2000/78 perkėlimo į nacionalinę teisę priemones; šių direktyvų perkėlimo terminas baigėsi 2003 m. Todėl bylos toliau nagrinėjamos vadovaujantis EB sutarties 228 straipsniu. Be to, nuodugniai ištyrus Direktyvos 2000/43 perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, pažeidimo procedūros dėl neatitikties inicijuotos daugelio 15 ES valstybių narių atžvilgiu. Kitas svarbus prioritetas – Bendrijos acquis taikymo naujosiose valstybėse narėse kontrolė. Po 2004 m. gegužės 1 d. tęsta reguliari nuolatinė priežiūra. Be to, nuodugniai ištirtos atskirų valstybių narių priimtos priemonės, kuriomis įgyvendinamos 2003 m. Stojimo akto viename priedų numatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos. Prireikus inicijuojamos pažeidimo procedūros. 2005 m. gruodžio 31 d. duomenimis, įmonių ir pramonės sektorius (produktų vidaus rinka) buvo atsakinga už 504 direktyvas ir EB sutarties 28 straipsnio taikymą. 2005 m. šių teisės aktų pagrindu inicijuotos 333 pažeidimo procedūros (194 procedūros susijusios su direktyvų taikymu, 141 – su EB sutarties 28 straipsnio taikymu) sudaro 9,4 % visų Komisijos 2005 m. inicijuotų procedūrų. Tai rodo, kad palyginti su 2004 ir 2003 m., Įmonių ir pramonės generalinio direktorato administruojamų procedūrų skaičius išaugo (dar nebaigtos nagrinėti atitinkamai 249 ir 218 procedūros). Kaip ir ankstesniais metais, daugiausia nebaigtų nagrinėti procedūrų inicijuota dėl nepranešimo apie direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones (129 procedūros; iš jų 101 procedūra inicijuota 2005 m.). Daugiausia pažeidimų farmacijos ir automobilių sektoriuose. 2005 m. inicijuota 15 naujų pažeidimo procedūrų dėl neatitikties ir 10 – dėl netinkamo taikymo (palyginti su 2003 ir 2004 m., atitinkamai 53 bei 6 procedūros dėl neatitikties ir 10 bei 3 dėl netinkamo taikymo). Kaip ir ankstesniais metais, Direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką, atliko itin svarbų vaidmenį siekiant užkirsti kelią vidaus rinkos veikimo kliūtims ir sudaryti sąlygas informacijos keitimuisi su valstybių narėmis ir tarp jų. 2005 m. pranešimų skaičius išaugo 30 %, daugiausia dėl priežasčių, susijusių su ES plėtra – naujosios valstybės narės pateikė beveik trečdalį gautų pranešimų. 2005 metais vienas pagrindinių Komisijos prioritetų aplinkosaugos srityje buvo savalaikis ir tinkamas ES teisės įgyvendinimas. Komisija ir toliau ypatingą dėmesį skyrė veiksmingo nebaigtų pažeidimo bylų nagrinėjimo gerinimui. Tačiau šiame sektoriuje, kaip ir anksčiau, daugiausia nebaigtų Komisijos nagrinėti bylų. 2005 m. jos sudarė maždaug ketvirtadalį visų nebaigtų nagrinėti bylų, iškeltų dėl neatitikties Bendrijos teisei[3]. Inicijuotų procedūrų sumažėjimą iš esmės lėmė racionalesnis skundų ir pažeidimų nagrinėjimas. Pirmenybė teikiama struktūrinių problemų valstybėse narėse sprendimui: tos paties srities bylos sujungiamos, o nuolatinės netinkamo įgyvendinimo problemos sprendžiamos taikant horizontaliąją procedūrą. Be to, ryžtingai vykdant priežiūrą, t. y. rengiant grupinius posėdžius ir palaikant dvišalius santykius su valstybėmis narėmis, baigta nagrinėti kai kurias bylas, dėl kurių dar nebuvo priimtas galutinis sprendimas. Sumažėjus bylų skaičiui Komisijos tarnybos gali telkti dėmesį netinkamam direktyvų perkėlimui į nacionalinę teisę, neatitikčiai aplinkosaugos teisės aktuose numatytiems pagrindiniams antriniams įsipareigojimams ir nuolatinėms netinkamo įgyvendinimo problemoms. Siekiant padėti nagrinėti skundus ir pažeidimus, 2005 m. Aplinkos generaliniame direktorate įkurtos įgyvendinimo darbo grupės. Šių darbo grupių veiklos rezultatas – tam tikrų ryžtingų priemonių, kuriomis skatinamas gamtos apsaugą, orą, teršalus, vandenį ir poveikio aplinkai vertinimą (šiuose penkiuose sektoriuose didžiausias inicijuotų bylų skaičius) reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimas, nustatymas. Iš viso šios bylos sudaro maždaug 90 % visų skundų ir pažeidimo bylų aplinkosaugos srityje. 2005 m. konkurencijos politikos prioritetai buvo konkurenciją elektroninių ryšių rinkoje reglamentuojančios direktyvos ir direktyvos dėl skaidrumo (abi parengtos remiantis EB sutarties 86 straipsniu) kontrolė. Kalbant apie atskirus atvejus, keletą skundų Komisija nagrinėjo, atsižvelgdama į EB sutarties 86 ir kartu 82 straipsnius. Informacinės visuomenės srityje 2002 metais priimtos ES teisinės bazės, apibrėžiančios elektroninius ryšius, tikslas buvo įgyvendinti tris svarbius Lisabonos strategijoje numatytus uždavinius – sukurti tvirtą ir numatomą teisinį pagrindą, skatinti naujovių diegimą ir remti investicijas į ryšių tinklus bei paslaugas. Kadangi visos valstybės narės, išskyrus Graikiją, jau perkėlė teisės aktus į nacionalinę teisę, dėmesys skirtas tinkamo įgyvendinimo kontrolei. Komisija nagrinėjo ir svarbiausias problemas, nurodytas 2004 m. įgyvendinimo ataskaitos[4] priede. Daugiausia pažeidimo bylų iškelta dėl nacionalinių reguliavimo institucijų pereinamojo laikotarpio tvarkos, nepriklausomumo ir įgaliojimų; vėlavimo patikrinti tam tikrus rinkos sektorius; universaliųjų paslaugų teikėjo skyrimo; problemų, su kuriomis susiduria vartotojai: numerio perkeliamumo, informacijos apie abonentus teikimo, Europos bendro skubaus iškvietimo telefono numerio (112) ir apsaugos nuo el. pašto šiukšlių. Pagrindinis direktyvos „Televizija be sienų“ tikslas – sukurti reikiamas sąlygas laisvam televizijos programų judėjimui Sąjungoje užtikrinti. Kad galėtų nustatyti, ar valstybės narės tinkamai taiko minėtos direktyvos dėl televizijos reklamos nuostatas, Komisija vykdo priežiūrą, naudodamasi nepriklausomo konsultanto, su kuriuo sudaryta viešojo pirkimo sutartis, paslaugomis. Direktyva dėl pakartotinio Komisijos informacijos naudojimo siekiama trijų pagrindinių tikslų: pirma, palengvinti paslaugų, teikiamų remiantis viešojo sektoriaus informacija, kūrimą Bendrijos mastu; antra, padidinti veiksmingą pakartotinį viešojo sektoriaus informacijos naudojimą pridėtinės vertės paslaugų atveju; trečia, apriboti konkurencijos Bendrijos rinkoje iškraipymo atvejus. Pažeidimo procedūros, kaip viena prioritetinių priemonių, inicijuotos tų valstybių narių atžvilgiu, kurios laiku nepranešė apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones. 2005 m. dviejų svarbiausių direktyvų[5] teisingumo, laisvės ir saugumo sektoriuje , kuriomis trečiųjų šalių piliečiams užtikrinamos pagrindinės teisės, perkėlimo terminai baigėsi. Kitos dvi panašios svarbos direktyvos (2003/109[6] ir 2004/83[7]) turės būti perkeltos į nacionalinę teisę 2006 m. Dėl šios priežasties 2005 m. prioritetas imigracijos ir prieglobsčio srityje – padėti valstybėms narėms perkelti šiuos aktus į nacionalinę teisę ir juos taikyti. Kitas svarbus Hagos programoje numatytas uždavinys – atlikti veiksmingą šių aktų taikymo valstybėse narėse priežiūrą. Be to, rengiama nepriklausoma studija apie Direktyvos 2003/9/EB taikymo ir perkėlimo į nacionalinę teisę valstybėse narėse priežiūrą. Vidaus rinkos sektoriuje 2005 m. Komisija ketino sustiprinti politinę veiklos, kurią jį vykdo Bendrijos teisės taikymo srityje, svarbą. Atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. rekomendacijas dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę[8], Vidaus rinkos generalinis direktoratas po komisaro McCreevy 2005 m. gegužės 3 d. visoms valstybėms narėms išsiųsto laiško rinko duomenis apie tai, kaip ši rekomendacija pritaikyta nacionaliniu lygmeniu. Šis tyrimas parodė, kad nemažai Komisijos rekomendacijų įgyvendinta imantis konkrečių veiksmų. 2005 m. Vidaus rinkos generalinis direktoratas, kontroliuodamas nacionalines perkėlimo priemones, išnagrinėjo didžiąją dalį šių maždaug 1300 iki 2004 m. gegužės 1 d. galiojusį acquis įgyvendinančių priemonių, apie kurias pranešė naujosios valstybės narės. Atlikus šį milžinišką darbą, inicijuotos 259 pažeidimo procedūros; iš jų tik 85 dar nebaigtos nagrinėti. 2005 m. Vidaus rinkos generalinis direktoratas taip pat pradėjo svarstymus apie tai, kaip optimaliausiai panaudoti pažeidimo procedūrų, už kuriuos jis atsakingas, teisinį ir ekonominį poveikį. Šiems svarstymams pradžią davė pirmosios 2003 m. vidaus priemonės, priimtos taikant 2002 m. komunikatą. Sveikatos ir vartotojų apsaugos sektoriuje Komisija Bendrijos teisės aktų taikymą kontroliuoja, imdamasi veiksmų, kuriais atsižvelgia į atskirų sektorių ypatumus. Integruoto metodo taikymo maisto saugos srityje tikslas – užtikrinti aukštą maisto saugos, sveikatos, gyvūnų gerovės ir augalų sveikatos lygį Europos Sąjungoje, priimant nuoseklias priemones laikantis principo „nuo ūkio iki stalo“ bei atliekant reikiamą priežiūrą, ir kartu užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą. Maisto ir veterinarijos tarnyba atlieka svarbiausią vaidmenį kontroliuojant tinkamą šių nuostatų taikymą. Tarnyba atlieka patikrinimus valstybėse narėse ir trečiosiose į Europos Sąjungą eksportuojančiose šalyse. Kiekvienais metais tarnyba sudaro patikrinimų programą ir nustato sritis bei šalis, kuriose patikrinimai turi būti vykdomi pirmiausia. Įpusėjus programai, ji persvarstoma, kad atitiktų naujausias tendencijas ir būtų aktuali. Patikrinimų išvados išdėstomos patikrinimų ataskaitose; šiose pateikiama rekomendacijų. Vartotojų apsauga yra viena Bendrijos veiklos krypčių, kuria siekiama Europos piliečiams užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę. Bendrijos politikos šiame sektoriuje įgyvendinimas apima ir Bendrijos teisės aktų, skirtų vartotojų interesams, sveikatai ir saugumui bendroje rinkoje apsaugoti, rengimą. Vienas šios Bendrijos veiklos tikslų – įdiegti apskundimo sistemas, kurios leistų Bendrijos vartotojui apginti savo teises neteisminiu keliu. Komisijai sveikata yra vienas pagrindinių prioritetų, todėl ji siekia pagerinti visuomenės sveikatą Europos Sąjungoje, užkirsti kelią žmonių negalavimams bei ligoms ir pašalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius. Dauguma šį sektorių reglamentuojančių direktyvų turėjo būti įgyvendintos 2005 m. Didžiausią dėmesį Komisija skyrė direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių priėmimo kontrolei. Energetikos ir transporto sektoriuje išnagrinėtos 622 pažeidimo bylos; iš jų 247 inicijuotos dėl nepranešimo apie direktyvų perkėlimo priemones, 375 – dėl perkėlimo priemonių neatitikties direktyvoms arba dėl netinkamo Bendrijos teisės taikymo. Pažeidimų skaičius išaugo (inicijuota 314 naujų pažeidimo bylų). Teisingumo Teismas priėmė sprendimus dėl įsipareigojimų nevykdymo 12 bylų. Energetikos srityje perkeltų direktyvų dalis išaugo ir siekia 97,6 %; transporto srityje dėl vėlavimo perkelti direktyvas jos įgyvendinamos lėčiau, direktyvų perkėlimo dalis sudaro tik 96 %. Reikia pažymėti, kad bylų dėl nepranešimo ir kitų pažeidimo (neatitikties, netinkamo taikymo) bylų tendencija dabar atvirkštinė. 2005 m. gruodžio mėn. duomenimis, bylų dėl nepranešimo liko tik 29 %. Tokią tendenciją patvirtina išsiųstų įspėjimo laiškų ir pagrįstų nuomonių bylose dėl neatitikties skaičius – jų padaugėjo daugiau kaip 100 %. Energetikos srityje Komisija nusprendė pateikti Teisingumo Teismui ieškinį prieš 6 valstybes nares dėl vienos ar abiejų 2003 m. direktyvų dėl elektros energijos ir dujų vidaus rinkos neperkėlimo į nacionalinę teisę. Abi šios direktyvos yra itin svarbios siekiant atverti Europos elektros energijos ir dujų rinką. Tarnybos sustiprino teisminę pažeidimų Euratomo sutarties srityje kontrolę: kontroliuotas ne tik acquis radiacinės saugos srityje, bet ir kiti įsipareigojimai dėl branduolinių medžiagų saugos kontrolės, išorės santykių ir Euratomo tiekimo agentūros vaidmens. Transporto srityje Komisija toliau analizavo, kaip perkeltas 1-asis geležinkelių transporto teisės aktų paketas ir ar tinkamai taikoma Direktyva dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra. Oro transporto srityje Komisija Teisingumo Teismui pateikė ieškinius prieš 5 valstybes nares, nepranešusias apie 2002 m. direktyvos, kuria siekiama palaipsniui uždaryti triukšmingiausius ES oro uostus, perkėlimo į nacionalinę teisę priemones. Komisija taip pat nusprendė pateikti Teisingumo Teismui ieškinius prieš 4 valstybes nares, kurios vis dar nesukūrė veiksmingų, proporcingų bei atgrasomųjų sankcijų taisykles pažeidusių oro vežėjų atžvilgiu sistemos ir neužtikrino, kad jos būtų tinkamai taikomos, kaip numatyta reglamente, kuriuo remiantis oro transportu keliaujantiems asmenims teikiama sustiprinta apsauga atsisakymo vežti, skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju. Pagaliau, jūrų saugos srityje Komisija toliau teikė ieškinius prieš valstybes nares dėl Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių uosto valstybės kontrolę ir uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, prieinamumo ir naudojimo gerinimą, nesilaikymo. Žuvininkystės sektoriuje tvarus gyvųjų jūros išteklių valdymas atitinka ilgalaikius socialinius ir ekonominius poreikius. Kalbant apie žuvų išteklių apsaugą reglamentuojančių taisyklių taikymą, ypatingas dėmesys skirtas taisyklių dėl techninių apsaugos priemonių (pavyzdžiui, mažiausio žuvų rūšių dydžio nustatymo) kontrolės laikymuisi; žuvų kvotų viršijimui; tam tikros informacijos apie žuvų priegaudą ir veiklos apimtį perdavimui; dreifuojančių tinklų naudojimui. Komisija įsipareigojo įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą[9], kurios tikslas – padidinti teisės aktų taikymo veiksmingumą koordinuojant Bendrijos ir nacionalines žuvininkystės kontrolės ir priežiūros priemones. Mokesčių ir muitinės sektoriuje 2005 m. užregistruota ir išnagrinėta nemažai naujų piliečių ir pilietinės visuomenės skundų. Atlikusios tyrimus, tarnybos pačios taip pat užfiksavo naujų pažeidimo atvejų. Apskritai Bendrijos teisės aktų mokesčių srityje taikymo kontrolė iš esmės pakito – nuo šiol vykdoma aktyvesnė kovos su pažeidimais politika, ypač naujųjų valstybių narių atžvilgiu. Nepaisant to, kad galiojantys Bendrijos antrinės teisės aktai perkelti į nacionalinę teisę, nacionaliniuose teisės aktuose vis dar užfiksuojama nemažai pažeidimų. Kadangi Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimų tiesioginių mokesčių srityje skaičius sparčiai išaugo , dėmesys taip pat skirtas visų pirma nuosekliai sprendimų priežiūrai ir įgyvendinimui valstybėse narėse. Be to, vienas pagrindinių veiklos aspektų buvo valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių dividendų išmokėjimą, suderinamumo su EB sutartimi kontrolė. 2005 m. išanalizavus naujųjų valstybių narių teisės aktus, nustatyta nemažai pažeidimo atvejų, susijusių su nepranešimu apie nacionalines įgyvendinimo priemones ar netinkamu Bendrijos teisės, reglamentuojančios netiesioginius mokesčius (TVA ir automobilių apmokestinimą), taikymu. Taip pat atlikta naujausias direktyvas įgyvendinančių teisės aktų analizė. Apskritai, biudžeto sektoriuje Komisija turi kontroliuoti visus atvejus, kai dėl EB teisės aktų pažeidimų netinkamai ar vėlai išmokami nuosavi ištekliai ir kitos pajamos. 2005 m. didžiausias Bendrijos statistikos sektoriaus prioritetas buvo statistiką reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų taikymo kontrolė. Kad galėtų užtikrinti tinkamą acquis statistikos srityje taikymą, Komisija siekė gerinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis. Dauguma bylų (10 iš 13), dėl kurių 2004 m. dar nebuvo priimtas sprendimas, baigtos nagrinėti. Prieš Graikiją inicijuota pažeidimo byla dėl Reglamentuose (EB) Nr. 3605/93[10] ir Nr. 2223/96[11] numatyto įsipareigojimo perduoti Komisijai statistinius duomenis apie deficitą netinkamo vykdymo ir dėl EB sutarties 10 straipsnio bei Protokolo dėl per didelio deficito reguliavimo tvarkos 3 straipsnio pažeidimo tebesvarstoma. Komisija siekia užtikrinti, kad Graikijos valdžios institucijos imtųsi priemonių užkirsti kelią naujiems pažeidimams. Taip pat tebesvarstoma prieš Graikiją inicijuota byla dėl Reglamento (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos . Dauguma duomenų, dėl kurių nepateikimo užvesta pažeidimo byla, jau gauti. Todėl Komisija mano, kad Graikija šiuo metu tenkina minėto reglamento reikalavimus. Kalbant apie socialinę statistiką, prieš Graikiją inicijuota pažeidimo byla dėl duomenų apie darbo kaštų lygį ir sudėtį neperdavimo, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 530/1999[12], baigta gavus trūkstamus statistinius duomenis. Kalbant apie žemės ūkio statistiką, Graikijos valdžios institucijoms pranešus apie prezidento dekretą, kuriuo Direktyva 2001/107/EB[13] perkeliama į nacionalinę teisę, byla baigta nagrinėti. Po ES plėtros taip pat baigtos nagrinėti aštuonios pažeidimo procedūros, Komisijos inicijuotos penkių naujų valstybių narių atžvilgiu, dėl nepranešimo apie nacionalines perkėlimo priemones. Pagaliau, kalbant apie krovinių vežimo keliais statistiką, Teisingumo Teismas 2005 m. liepos 21 d. sprendimu[14] pripažino, kad Graikija pažeidė Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/98[15], netinkamai jį taikydama . Svarbiausias Prekybos generalinio direktorato prioritetas Bendrijos teisės taikymo srityje – kontroliuoti, kaip valstybės narės laikosi įsipareigojimų Bendrijos kompetencijai priklausančioje prekybos srityje. Ši išimtinė kompetencija akivaizdžiai pripažinta tam tikruose bendros prekybos politikos, pavyzdžiui, prekybos prekėmis, sektoriuose, tačiau kintant bendrajai prekybos politikai ir palaipsniui jai apimant vis naujus sektorius, karts nuo karto, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, iškyla problemų. Vis dėlto nuolatinis dialogas ir glaudus Tarybos bei Komisijos bendradarbiavimas padeda užtikrinti, kad valstybės narės nesiimtų vienašališkų veiksmų išimtinės kompetencijos srityse ir laikytųsi bendros pozicijos visuose sektoriuose. Regioninės politikos ir kitų struktūrinių politikos sričių tikslas – sustiprinti ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką atkuriant pusiausvyrą tarp regionų. Ši politika įgyvendinama per ERPF ar atskirus Sanglaudos fondo projektus ir apima bendrą įvairių projektų finansavimą: tradicinių, skaitmeninių infrastruktūrų, taip pat pagalbos įmonėms, inovacinių ir aplinkosaugos projektų. Projektai įgyvendinami vadovaujantis partnerystės principu, t. y. glaudžiu Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimu atsižvelgiant į partnerių kompetenciją, ir subsidiarumo principu. Šiuo atžvilgiu svarbiausia užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos struktūrines lėšas valdytų, laikydamosi Bendrijos teisės nuostatų ir tinkamo finansų valdymo principo. 2004 m. į Sąjungą įstojus 10 naujų valstybių narių, 2005 m. pažeidimo procedūrų plėtros srityje smarkiai sumažėjo. Komisija toliau nagrinėjo bylą, kurioje viena valstybė narė kaltinama netinkamai taikiusi asociacijos su Turkija susitarimą ir diskriminavusi Turkijos darbuotojus, pageidavusius, kad jų leidimo gyventi šioje valstybėje terminas būtų pratęstas. Papildoma išsamesnė informacija apie atskirus sektorius pateikiama pridedame Komisijos „tarnybų darbo dokumente“. Būsimų Bendrijos teisės taikymo kontrolės tendencijų analizę numatoma patvirtinti antroje 2005 m. pusėje. [1] Baltoji knyga – Europos valdymas (COM(2001) 428). [2] Žr. daugiau informacijos apie atskiras valstybes nares EUROPA portalo Generalinio sekretoriato puslapyje http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm#transpositions. [3] 2005 m. pabaigoje iš viso Komisijoje nebaigtos nagrinėti 3562 bylos. Palyginti su 2004 m., 2005 m. procentinė aplinkosaugos srityje inicijuotų bylų dalis sumažėjo: nuo 27 % iki 22,4 %. [4] SEC(2004) 1535, 2004 12 2. [5] Žr. pirmiau Direktyvas 2003/9 ir 2003/86. [6] 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyva 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso, OL L 16, 2004 1 23, p. 44. [7] 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų, OL L 304, 2004 9 30, p. 12. [8] SEC (2004) 918 galutinis, 2004 7 12. [9] 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 768/2005, OL L 128, 2005 5 21, p. 1. [10] 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo. [11] 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje. [12] 1999 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio struktūros ir darbo kaštų statistikos. [13] 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/107/EB dėl pieno ir pieno produktų statistinių tyrimų. [14] 2004 m. liepos 21 d. sprendimas byloje C-130/04 Komisija prieš Graikiją. [15] 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų, OL L 163, 1998 6 6, p. 1.