(59)Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos yra 69 528 050 000 EUR. Kadangi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka Reglamente (ES) 2021/241 nustatytus vertinimo kriterijus, be to, visų jame numatytų išlaidų suma yra didesnė už Ispanijai teikiamą didžiausią finansinį įnašą, Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirtas finansinis įnašas turėtų būti lygus Ispanijai teikiamo finansinio įnašo visai sumai;

(57)siekiant užtikrinti atitinkamų subjektų atsakomybę, į visus planą numatytų investicijų ir reformų įgyvendinimo etapus būtina įtraukti visas regionines ir vietos valdžios institucijas ir susijusius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinius partnerius; padidinti plano veiksmingumą ir numatomą ilgalaikį poveikį padėtų didesnės atsakomybės už jo įgyvendinimą prisiėmimas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamente pripažįstama, kad įgyvendinant reformas ir investicijas svarbus regioninių ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas. Planui įgyvendinti Ispanija numatė naują sektorinę ekonomikos gaivinimo, pertvarkos ir atsparumo konferenciją, kurios tikslas – koordinuoti regionų, vietos subjektų ir centrinės valdžios veiksmus. Be to, įvairiose politikos srityse rengiamose sektorių konferencijose turėtų būti remiamas konkrečių priemonių įgyvendinimas jų kompetencijos srityje. Plane pabrėžiama, kad dėl kelių susijusių plane paskelbtų priemonių, pvz., dėl darbo rinkos ir pensijų sistemos reformų, galutinės koncepcijos bus konsultuojamasi su socialiniais partneriais;

(48)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane aprašyta vidaus kontrolės sistema grindžiama patikimais procesais ir struktūromis, kurie buvo anksčiau parengti siekiant stebėti struktūrinių fondų lėšų panaudojimą. Joje aiškiai nustatyti subjektai ir jų vaidmenys bei atsakomybė už vidaus kontrolės užduočių vykdymą. Ispanijos centrinės valdžios generalinis kontrolieriaus tarnyba (IGAE) yra audito įstaiga, koordinuosianti ir regioninių įstaigų darbą. IGAE kartu su įvairių institucijų vidaus kontrolės padaliniais yra pagrindiniai subjektai, atsakingi už plano kontrolę ir auditą. Apskritai kontrolės sistema ir kita atitinkama tvarka, be kita ko, skirta duomenims apie galutinius paramos gavėjus rinkti ir teikti, yra tinkamos siekiant užtikrinti korupcijos, sukčiavimo ir interesų konfliktų naudojant lėšas pagal Reglamentą (ES) 2021/241 prevenciją, nustatymą ir ištaisymą ir siekiant išvengti dvigubo finansavimo pagal tą reglamentą ir kitas Sąjungos programas. Siekiant užtikrinti integruotos informacinės sistemos įgyvendinimą, įskaitant įpareigojimo rinkti ir saugoti duomenis apie galutinius naudos gavėjus, rangovus, subrangovus ir tikruosius savininkus pagal to reglamento 22 straipsnį laikymąsi, turėtų būti įtraukta speciali tarpinė reikšmė;

(43)nacionalinė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo tvarka išdėstyta gruodžio 30 d. Karaliaus dekrete įstatyme Nr. 36/2020, kuriuo patvirtinamos skubios viešojo administravimo modernizavimo ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo priemonės. Už politines gaires yra atsakinga iš visų planą vykdyti kompetentingų ministrų sudaryta Ekonomikos gaivinimo, pertvarkos ir atsparumo didinimo komisija, kuriai turėtų pirmininkauti Vyriausybės vadovas. Už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą atsakinga institucija yra naujas Finansų ministerijos generalinis sekretoriatas, atsakingas už Europos lėšas. Ši įstaiga turėtų parengti mokėjimo prašymus Komisijai tada, kai už atitinkamų tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimą atsakingos institucijos paskelbs, kad jos pasiektos, o centrinės valdžios generalinis kontrolierius (IGAE) pateiks pagrįstą patikinimą dėl jų įvykdymo. Apskritai siūlomos tarpinės ir siektinos reikšmės yra aiškios ir realistiškos, o siūlomi jų pasiekimo vertinimo rodikliai yra tinkami, priimtini ir patikimi. Be to, tarpinių ir siektinų reikšmių seka yra pakankamai aiški, kad būtų galima atlikti mokėjimus ir stebėti pažangą, ir atspindi didelį asignavimų priemonėms sutelkimą laikotarpio pradžioje: dauguma tarpinių ir siektinų reikšmių sutelktos laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. Tarpinės ir siektinos reikšmės taip pat aktualios jau įgyvendintoms priemonėms, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento 17 straipsnio 2 dalį. Tam, kad būtų galima pagrįsti mokėjimo prašymą, šios tarpinės ir siektinos reikšmės turi būti pasiektos pakankamai. Visos atitinkamos administravimo institucijos turėtų parengti ir bendrai naudoti integruotą informacinę sistemą;

(41)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta daug investicijų, kuriomis, siekiant ilgalaikio poveikio, remiamos inovacijos ir stiprinamas pramonės, visų pirma MVĮ, modernizavimas ir konkurencingumas. Šios priemonės turėtų padėti Ispanijai greičiau įvaldyti tvarumo ir skaitmeninimo principus. Visiškai įgyvendinus numatytas investicijas šiose srityse, Ispanijos įmonėms gali būti sudarytos geresnės sąlygos konkuruoti rinkose, kurios atsivers įgyvendinus skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, sumažinta tradicinės pramonės priklausomybė nuo iškastinio kuro ir paskatinta nauja veiksminga ir tvari ekonomika. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos investicijos į Ispanijos pastatų energinę renovaciją. Be to, šiame plane numatytais miesto aplinkos keitimo veiksmais taip pat siekiama padėti pasiekti tarptautiniu mastu sutartus tikslus dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir dėl oro kokybės. Tikimasi, kad vidutiniu laikotarpiu visos šios priemonės padės Ispanijai vykdyti energetikos pertvarką ir mažinti priklausomybę nuo energijos importo, kartu saugant gamtinį kapitalą ir ekosistemas. Ilgalaikį plano poveikį galima padidinti ir išnaudojant šio plano ir kitų iš sanglaudos politikos fondų finansuojamų programų sąveiką, visų pirma iš esmės sprendžiant giliai įsišaknijusias teritorines problemas ir skatinant subalansuotą vystymąsi;

(40)plane numatytomis reformomis tikimasi struktūrinių permainų atitinkamose politikos ir administravimo srityse, visų pirma sustiprinus darbo rinką ir modernizavus socialinę apsaugą, taip pat užtikrinus geresnį administravimo procesų veikimą, be kita ko, juos suskaitmeninant. Kalbant apie darbo rinką, plane pateikta daug reformų, skirtų nedarbui ir darbo rinkos segmentacijai mažinti, be kita ko, viešojo administravimo srityje. Tikimasi, kad šios priemonės turės ilgalaikį poveikį, visų pirma skatins kurti kokybiškas darbo vietas ir padės mažinti jau seniai aukštą nedarbo lygį, o kartu tvariai stiprins socialinę sanglaudą. Į planą taip pat įtrauktos atitinkamos įgūdžių, visų pirma skaitmeninių, srities reformos, kurias vykdant ypatingas dėmesys bus skiriamas žemos kvalifikacijos darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir darbuotojų perkvalifikavimui pagal darbo rinkos poreikius. Pastangos modernizuoti socialinę apsaugą ir didinti jos veiksmingumą gali turėti ilgalaikį poveikį aktyvesnio dalyvavimo darbo rinkoje rėmimui, pajamų stabilizavimui per visą ekonominį ciklą, visų asmenų socialinės ir ekonominės integracijos gerinimui ir nelygybės mažinimui. Viešojo administravimo skaitmeninimas turėtų būti vykdomas imantis priemonių, kuriomis užtikrinama, kad būtų atliekami viešosios politikos poveikio ir kiti vertinimai, įskaitant išlaidų vertinimus. Be to, tikimasi, kad numatytos viešųjų pirkimų ir nemokumo sistemų reformos padės šalyje veiksmingiau paskirstyti lėšas ir turtą;

(38)plane numatytos investicijos į skaitmeninės takoskyros tarp miesto ir kaimo vietovių panaikinimą ir į viso 5G ryšio potencialo atskleidimą. Numatyta investuoti į itin spartaus plačiajuosčio ryšio diegimą tam tikrose vietovėse, kuriose trūksta tokios infrastruktūros, pavyzdžiui, kaimo vietovėse arba istoriniuose miestų centruose. Numatoma, kad 5G tinklas bus įdiegtas tam tikrose tarpvalstybinių atkarpų su Prancūzija ir Portugalija dalyse, palei tam tikras pagrindinių nacionalinių transporto koridorių dalis, vietovėse, kuriose paslaugų neteikia mobiliojo ryšio operatoriai, ir tam tikrose didelės svarbos viešojo belaidžio interneto zonose, pvz., verslo parkuose, pramonės teritorijose ir aplink pagrindinių viešųjų paslaugų teikimo vietas. Siekiant padidinti prie interneto prisijungusių asmenų ir įmonių dalį, remiamas ryšio paslaugų teikimas pažeidžiamoms grupėms ir MVĮ. Plane numatytos priemonės gyventojų skaitmeninių įgūdžių lygiui kelti, tikslinės švietimo sistemos priemonės (pvz., mokytojų švietimo ir mokymo skaitmeninimas bei profesinis rengimas), investicijos į dirbančių ir darbo ieškančių asmenų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. Plane taip pat numatyta parama verslui skaitmeninti ir pažangioms technologijoms integruoti ir speciali parama MVĮ, plačiai diegiant skaitmeninių priemonių rinkinį. Be to, į planą įtrauktos reformos ir investicijos, susijusios su aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais, įskaitant dirbtinį intelektą ir kibernetinį saugumą, kurios, kaip tikimasi, padidins pasitikėjimą skaitmeninėmis paslaugomis ir technologijomis ir padės ilgam įvaldyti šias pažangias skaitmenines technologijas. Galiausiai plane yra numatytas išsamus reformų ir investicijų rinkinys, skirtas visų lygmenų viešajam administravimui skaitmeninti, ypatingą dėmesį skiriant tinklų jungtims ir sąveikumui. Jis apima teisingumo sistemą, mokesčių administravimą, valstybines užimtumo tarnybas, skaitmeninius viešuosius pirkimus, visuomenės sveikatą, transporto sektorių, ekosistemų ir biologinės įvairovės išsaugojimą, pakrančių išsaugojimą ir vandentvarką bei elektros energijos tinklus;

(34)kalbant apie biologinę įvairovę, plane numatyta priemonių pagal naują ES biologinės įvairovės strategiją, pvz., tam, kad imantis priešgaisrinės apsaugos veiksmų ir stiprinant gaisrinę saugą būtų išsaugoti vertingi miškų anglies dioksido absorbentai, o aktyvesniais tvarios miškotvarkos veiksmais būtų padidinta CO2 absorbcija. Švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti turėtų padėti ir investicijos į 50 000 hektarų biologinės įvairovės išsaugojimą iki 2026 m. birželio 30 d., įskaitant šlapžemes, ir į ekosistemų atkūrimą (siekiant iki 2024 m. gruodžio 31 d. atkurti 30 000 hektarų ekosistemų). Taip pat numatyta su jūrų ir sausumos ekosistemų ir jų biologinės įvairovės apsauga, išsaugojimu ir atkūrimu susijusių priemonių. Be to, planu remiami ekologiniai ryšiai ir skatinama kurti žaliąją infrastruktūrą, be kita ko, miestų zonose;

(33)plane numatytos priemonės padės Ispanijai iki 2030 m. pasiekti, kad tuose sektoriuose, kuriems taikomas Pastangų pasidalijimo reglamentas (ES) 2018/842 (įskaitant transporto, žemės ūkio, atliekų ir pastatų sektorius), šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) būtų išmetama 26 % mažiau nei 2005 m. Išmetamų teršalų kiekį transporto sektoriuje, kur ir toliau labiausiai didėja išmetamas ŠESD kiekis, siekiama mažinti investicijomis į tvarų judumą. Planu bus prisidėta prie bendro Ispanijos tikslo iki 2023 m. įrengti 80 000–110 000 įkrovimo punktų ir sukurti bent 250 000 prie elektros tinklo jungiamų elektromobilių parką. Jame taip pat bus paskatų privačiosioms įmonėms savo keleivinio ir krovininio transporto priemonių parkus keisti švaresnėmis transporto priemonėmis. Be to, plane numatyta savivaldybėse kurti mažos taršos zonas ir skatinti gyventojus aktyviai judėti, pvz., važinėti dviračiais ir vaikščioti pėsčiomis, taip pat gerinti viešąjį transportą, įskaitant geležinkelius, ir skatinti jį naudoti, kad iki 2030 m. eismas asmeninėmis transporto priemonėmis sumažėtų 35 % ir būtų sumažinta oro tarša. Plane taip pat numatytos investicijos į perėjimą nuo krovinių gabenimo keliais prie jų gabenimo geležinkeliais, įskaitant investicijas į 1 400 km ilgio Atlanto ir Viduržemio jūros regionų TEN-T koridorių užbaigimą, į geležinkelių vilkikų įrangą, reikalingą norint pereiti prie vandenilio ar elektros energijos, ir į įvairiarūšio transporto mazgų plėtrą bei geresnę geležinkelių prieigą prie uostų;

(27)Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės, skirtos socialinės sanglaudos problemoms, kurios jau buvo nurodytos ankstesnėse šalies ataskaitose ir jai skirtose rekomendacijose ir kurių sprendimas stebimas pagal socialinių rodiklių suvestinę, spręsti. Specialios priemonės skirtos socialinės apsaugos sistemos pažeidžiamumui mažinti, pvz., paprastinant ir tobulinant pagalbos teikimą bedarbiams, racionalizuojant neįmokinių išmokų sistemą ir peržiūrint išmokų šeimai sistemą, kad būtų sumažintas vaikų skurdas. Visiškas 2020 m. birželio mėn. priimtos nacionalinės minimalių pajamų schemos įgyvendinimas turėtų būti remiamas vykdant bandomuosius projektus, kuriais didinama socialinė ir ekonominė schemos paramos gavėjų įtrauktis. Be to, atsižvelgiant į kitų valstybių narių praktiką, planu siekiama stiprinti socialinę sanglaudą ir socialinės apsaugos sistemą, kad laikui bėgant pensininkai neprarastų perkamosios galios;

(26)plane išdėstytos reformos ir investicijos gali padėti panaikinti didelį Ispanijos ekonomikos pažeidžiamumą, susijusį su išorės sektoriumi. Pavyzdžiui, investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, į darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą bei MVĮ tarptautinimo rėmimą gali padidinti verslo konkurencingumą. Be to, investicijos į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą gali sumažinti energijos importo mastą. Planu iš dalies padedama mažinti dabartinį šalies fiskalinį pažeidžiamumą. Pagrindą stipresnei fiskalinei ir viešųjų pirkimų sistemai turėtų padėti numatoma vykdyti politika, kuria siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir užkirsti jam kelią, taip pat užtikrinti veiksmingesnes viešąsias išlaidas, be kita ko, įgyvendinant viešųjų pirkimų srities reformas, ir veiksmingesnį apmokestinimą. Taip pat tikimasi, kad šis planas padės veiksmingai mažinti teritorinius skirtumus, nes jame numatyta reformų ir investicijų, skirtų demografinėms kaimo teritorijų ir mažų savivaldybių problemoms spręsti, pvz., investuojant į didesnį energijos vartojimo savivaldybėse, kuriose yra mažiau nei 5 000 gyventojų, efektyvumą, diegiant ypač spartų plačiajuostį ryšį, skatinant verslininkystę kaimo vietovėse ir remiant teisingą pertvarką tose teritorijose, kurios patiria sunkumų dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos;

(24)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 skirsnį, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) valstybės narės ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, remiant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip didinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje;

(21)siekiant spręsti viešųjų finansų srities problemas, plane numatytos priemonės, kuriomis planuojama gerinti išlaidų peržiūros sistemos valdymą, ir įsipareigojama įgyvendinti reformas, susijusias su ankstesnėmis išlaidų peržiūromis, ir mokesčių sistemos reformą. Pastaroji turėtų būti pradėta po to, kai Mokesčių ekspertų komitetas pateiks rekomendacijų, kaip didinti viešųjų finansų tvarumą ir veiksmingumą. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, turėtų būti peržiūrėta paramos šeimai sistema, kad būtų padidintas jos veiksmingumas. Be to, plane numatytos svarbios sveikatos priežiūros srities priemonės, įskaitant investicijas į aukštųjų technologijų įrangą, kuriomis siekiama padėti šaliai įgyvendinti rekomendaciją dėl sveikatos sistemos atsparumo ir pajėgumo;

(20)tikimasi, kad prie šaliai skirtų rekomendacijų dėl investicijų įgyvendinimo prisidės plane numatytos viešosios investicijos, padėsiančios sutelkti privačiąsias investicijas įvairiuose sektoriuose, įskaitant tvarią ir švarią energiją ir transportą, pastatų renovaciją, žemės ūkio maisto produktus, žuvininkystę, sveikatos priežiūrą ir pagrindines skaitmenines technologijas. Tikimasi, kad verslo aplinka bus pagerinta imantis tokių reformų kaip Verslo steigimo ir plėtojimo įstatymas, kuriuo turėtų būti puoselėjama išankstinio mokėjimo kultūra ir šalinamos nereikalingos ir neproporcingos reguliavimo kliūtys. Iki to laiko viešųjų pirkimų veiksmingumą ketinama padidinti priėmus nacionalinę viešųjų pirkimų strategiją. Taip pat tikimasi, kad šis planas padės didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos veiksmingumą, imantis priemonių, kuriomis siekiama gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą visais lygmenimis ir pertvarkyti universitetų ir valstybinių mokslinių tyrimų organizacijų atliekamų viešųjų mokslinių tyrimų sistemą. Priemonėmis taip pat siekiama gerinti skirtingų valdžios lygmenų veiklos koordinavimą, be kita ko, užtikrinant centrinių ir regioninių valdžios institucijų IT platformų suderinamumą;

(18)siekiant prisidėti prie darbo rinkos aprūpinimo jos poreikius atitinkančių įgūdžių ir kvalifikacijų turinčiais darbuotojais, reikalingais šalies žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai vykdyti, numatyta įsteigti 135 000 naujų profesinio rengimo ir mokymo vietų, o profesinius įgūdžius, įgytus per darbo patirtį ir neformalųjį mokymą, oficialiai akredituoti ir imtis kitų įgūdžių srities investicijų ir reformų. Švietimo srityje užkirsti kelią mokyklos nebaigimui siekiama sukuriant 1 000 paslaugų vienetų, skirtų pažeidžiamiems studentams remti, ir įgyvendinant paramos ir konsultavimo programą, skirtą prastai besimokantiems moksleiviams. Be to, tikimasi, kad, investuojant į įrangą ir įgūdžius ir plėtojant internetinius kursus, pavyks gerokai padidinti skaitmeninio mokymosi galimybes;

(13)rekomendacijas, susijusias su skubiu fiskalinės politikos atsaku į pandemiją, galima vertinti kaip nepatenkančias į Ispanijos plano aprėptį, nors iš esmės ši valstybė narė tinkamai ir pakankamai reagavo į būtinybę skubiai paremti ekonomiką, 2020 ir 2021 m. taikydama fiskalines priemones pagal bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą. Be to, rekomendacija 2020 m. pasiekti pakankamą pažangą įgyvendinant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą nebėra aktuali, nes atitinkamas biudžeto laikotarpis jau pasibaigė, o dėl pandemijos krizės Stabilumo ir augimo pakto bendroji nukrypti leidžianti išlyga pradėta taikyti 2020 m. kovo mėn.;

(11)keliais plano komponentais turėtų būti remiamas sveikatos ir ekonominio, socialinio bei institucinio atsparumo ramstis. Pavyzdžiui, sveikatos sistemos stiprinimo ir viešojo administravimo modernizavimo komponentais siekiama didinti atsparumą abiejose srityse, o reformomis, kuriomis modernizuojama mokesčių sistema, be kita ko, užtikrinant veiksmingesnę mokestinio sukčiavimo prevenciją, ir siekiama užtikrinti veiksmingesnes išlaidas, planuojama padidinti ekonominį ir socialinį atsparumą. Kitomis priemonėmis stiprinami šalies pajėgumai išsaugoti savo gamtinį kapitalą ir reaguoti į gaivalines nelaimes. Kitai kartai skirtos politikos ramstis remiamas priemonėmis, skirtomis švietimo sistemai (pvz., ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros bei profesinio rengimo ir mokymo pasiūlos išplėtimo priemonėmis), skaitmeniniams įgūdžiams (pvz., priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti pažeidžiamų moksleivių skaitmeninę atskirtį) ir darbo rinkai (pvz., nauju kovos su jaunimo nedarbu veiksmų planu). Taip pat numatyta patvirtinti Įstatymą dėl šeimų įvairovės, kuriame, be kita ko, siekiant sumažinti vaikų skurdą, peržiūrimos išmokos šeimai;

(5)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Ispanija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Nacionalinė atsakomybė už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra jo sėkmingo įgyvendinimo ir ilgalaikio poveikio valstybėje narėje bei patikimumo visoje Europoje pagrindas. Pagal to reglamento 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis;

(4)[Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos euro zonos valstybėms narėms rekomenduota, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: inter alia, užtikrinti politikos kryptį, kuria remiamas ekonomikos atsigavimas, ir toliau didinti konvergenciją, atsparumą ir tvarų bei integracinį augimą. Tarybos rekomendacijoje taip pat rekomenduota stiprinti nacionalines institucines sistemas, užtikrinti makrofinansinį stabilumą, baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą ir stiprinti tarptautinį euro vaidmenį;] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital].

(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Ispanijai pateikė rekomendacijų. Konkrečiai, viešųjų finansų srityje Taryba rekomendavo išlaikyti pensijų sistemos tvarumą, visais valdžios sektoriaus lygmenimis stiprinti fiskalinę ir viešųjų pirkimų sistemas, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija ir didinamas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas ir pajėgumas, palaikyti ekonomiką ir remti būsimą jos atsigavimą, ir, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria būtų siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užimtumo srityje Taryba rekomendavo skatinti pereiti prie neterminuotų darbo sutarčių, remti užimtumą sudarant sąlygas išsaugoti darbo vietas, taikant veiksmingas įdarbinimo paskatas ir ugdant įgūdžius, taip pat stiprinti užimtumo ir socialinių tarnybų pajėgumą ir darbuotojų, ypač netipinių, apsaugą nuo nedarbo. Švietimo ir įgūdžių srityje Taryba rekomendavo didinti skaitmeninio mokymosi galimybes, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, gerinti švietimo rezultatus ir stiprinti švietimo ir verslo bendradarbiavimą, kad darbo rinka būtų geriau aprūpinama jos poreikius atitinkančių įgūdžių ir kvalifikacijų, visų pirma informacinių ir ryšių technologijų srityje, turinčiais darbuotojais. Socialinės politikos srityje Taryba rekomendavo gerinti paramą šeimoms, šalinti minimalių pajamų schemų aprėpties spragas ir mažinti nacionalinės pagalbos bedarbiams padrikumą. Investicijų srityje Taryba rekomendavo Ispanijai sutelkti brandžius viešųjų investicijų projektus laikotarpio pradžioje, skatinti privačiąsias investicijas ir daugiausia investuoti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į mokslinių tyrimų ir inovacijų skatinimą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, energetikos infrastruktūrą ir jungtis su likusia Sąjungos dalimi, krovinių vežimo geležinkeliais infrastruktūrą, vandens ir atliekų tvarkymą ir darnųjį transportą. Verslo aplinkos srityje Taryba rekomendavo toliau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo ir užtikrinti veiksmingą priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą, taip, be kita ko, išvengiant pavėluoto mokėjimo, įgyvendinimą. Galiausiai viešojo administravimo srityje Taryba rekomendavo Ispanijai gerinti įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimą. Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant šias šaliai skirtas rekomendacijas tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija daro išvadą, kad padaryta didelė pažanga įgyvendinant konkrečią rekomendaciją imtis visų būtinų priemonių laikantis Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas su tuo susijęs ekonomikos atsigavimas;

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 16 COM(2021) 322 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo

{SWD(2021) 147 final}



PRIEDAS

1 SKIRSNIS. EKONOMIKOS GAIVINIMO IR ATSPARUMO DIDINIMO PLANE NUMATYTOS REFORMOS IR INVESTICIJOS 1.Reformų ir investicijų aprašymas A. 01 KOMPONENTAS. TVARUS, SAUGUS IR SUSIETAS REAGAVIMO Į JUDUMO SUKRĖTIMUS PLANAS MIESTŲ IR DIDMIESČIŲ APLINKOJE Šis komponentas apima su oro kokybe susijusias problemas, kurios daugiausia daro poveikį pagrindinėse didmiesčių teritorijose ir 2018 m. Ispanijoje lėmė daugiau kaip 20 000 pirmalaikių mirčių. Svarbiausias šio komponento reformų ir investicijų tikslas – pereiti prie netaršaus, saugaus ir išmanaus judumo mieste. Konkretūs tikslai, kurių siekiama šiuo komponentu, yra šie: ·visose savivaldybėse, kuriose yra daugiau nei 50 000 gyventojų, ir provincijų sostinėse paspartinti mažos taršos zonų įgyvendinimą ir elektrinio judumo skvarbą; ·skatinti aktyvų judumą, taip pat kitas priemones, siekiant padėti sumažinti privačių automobilių naudojimą; ·skatinti viešojo transporto skaitmeninį ir tvarų pertvarkymą kaip tikrą privačių automobilių naudojimo alternatyvą; ·gerinti trumpų nuotolių geležinkelio transporto paslaugų kokybę, siekiant padidinti veiksmingą jų naudojimą didmiesčiuose privačių automobilių naudojimo sąskaita; ·optimizuoti eismo valdymą ir palengvinti sprendimų priėmimą siekiant skatinti švaresnį judumą. Šiame komponente nagrinėjamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų bei žaliosios pertvarkos skatinimo (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3), investicijų ir inovacijų bei energijos vartojimo efektyvumo skatinimo (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3), taip pat dėl bendradarbiavimo vyriausybių lygmeniu skatinimo (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 4). Atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priemonių ir poveikio švelninimo veiksmų aprašymą pagal technines rekomendacijas „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01), tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje. A.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C1.R1). Elektra varomų transporto priemonių įkrovimo ir sustiprintos infrastruktūros diegimo planas Šios priemonės tikslas – sustiprinti veiklos ir reglamentavimo sistemą, palengvinančią įkrovimo infrastruktūros diegimą, kad būtų galima padidinti elektra varomų transporto priemonių naudojimą. Reforma apims šios reglamentavimo sistemos, kuria siekiama pašalinti šiuo metu įkrovimo punktų plėtrai trukdančias kliūtis, priėmimą: -Karališkojo dekreto, kuriuo reglamentuojamos viešai prieinamos įkrovimo paslaugos ir užtikrinamas tinkamas ir patikimas įrengtų įkrovimo punktų veikimas; -2020 m. birželio 23 d. Karališkojo įstatymo galią turinčio dekreto Nr. 23/2020, kuriuo prisidedama prie įkrovimo infrastruktūros diegimo spartinimo, paskelbiant įkrovimo įrenginius, kurių galia viršija 250 kW, naudingais visuomenei;

-Įsakymo Nr. TMA/178/2020, pagal kurį mažinama administracinė našta tvirtinant ir diegiant elektros įkrovimo įrenginius degalinėse; -iš dalies pakeisto Techninio statybos kodekso, kuriuo padidinamas būtinasis elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros kiekis gyvenamųjų pastatų ir tretinėse automobilių stovėjimo aikštelėse, viršijant Pastatų energinio naudingumo direktyvos būtinuosius reikalavimus, ir -iš dalies pakeisto Žemos įtampos elektrotechnikos reglamento, apimančio įpareigojimus dėl įkrovimo infrastruktūros su pastatais nesusijusiose automobilių stovėjimo aikštelėse. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2022 m. birželio 30 d. 2 reforma (C1.R2). Judumo ir transporto finansavimo aktas Šios teisės pagrindu įgyvendinamos priemonės tikslas – suteikti reglamentavimo sistemą, sustiprinančią Ispanijoje atnaujintą judumo politiką, kuri grindžiama patobulintu tvarumo ir skaitmeniniu aspektu. Teisės aktu numatoma bent: ·galimai nustatyti mokėjimo už valstybinių kelių naudojimą mechanizmą, kuris būtų įvestas nuo 2024 m. pagal principą „teršėjas moka“. Šios priemonės tikslas – internalizuoti kelių transporto išorines išlaidas, taip sukuriant didesnio veiksmingumo šiame sektoriuje paskatas ir skatinant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą; ·parengti keletą įpareigojimų ir metodinių vadovų, taikytinų savivaldybėms ir tam tikro dydžio įmonėms, atitinkamai siekiant skatinti tvaraus judumo mieste plano įgyvendinimą ir tvarias su darbu susijusias judumo sistemas; ·sukurti mechanizmą, kuriuo būtų didinamas infrastruktūros planavimo tikslumas, atsižvelgiant į nepriklausomos fiskalinės institucijos (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) pateiktas rekomendacijas, įtraukiant tvarumo aspektus ir socialinę sąnaudų ir naudos analizę; ·parengti prognozuojamą šalies savivaldybių miesto transporto finansavimo sistemą, grindžiamą vienodais valstybės lėšų paskirstymo kriterijais; ·įvesti apribotą bandomąją reglamentavimo aplinką, lengvinančią inovacijas judumo ir transporto sektoriuje ir jų patekimą į rinką; ·gerinti valdymą pagal AIReF rekomendacijas, sukuriant: i) nacionalinę judumo sistemą, skirtą trijų teritorinių administracijų, atsakingų už transportą ir judumą, koordinavimui ir bendradarbiavimui skatinti; ii) Aukščiausiąją transporto ir judumo tarybą – instituciją, konsultuojančią gamybos sektorius, akademinę bendruomenę ir pilietinę visuomenę transporto ir judumo politikos nustatymo klausimais; ir iii) integruotą transporto ir judumo informacijos platformą, kurioje būtų integruojama įvairių administracijų ir išorės šaltinių informacija apie transportą ir judumą. Tai sudaro sąlygas administracijoms optimizuoti viešosios politikos formavimą ir gerinti savo gebėjimą reaguoti į krizes ir ekstremaliąsias situacijas. Priemonė Oficialiajame leidinyje paskelbiama ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. 1 investicija (C1.I1). Mažos taršos teritorijos ir miestų bei didmiesčių transporto pertvarkymas Šios priemonės tikslas – skatinti tvarų ir skaitmeninį transporto paslaugų pertvarkymą, siekiant prisidėti prie privačių transporto priemonių naudojimo miestų aplinkoje sumažinimo 35 % iki 2030 m. Ši priemonė taip pat apima paskatas pereiti prie švaresnio transporto paslaugas teikiančių bendrovių keleivinio ir krovininio transporto parko. Šią investiciją turėtų įgyvendinti vietos valdžios institucijos, autonominiai regionai ir Transporto, judumo ir miestų darbotvarkės ministerija (MITMA). Investiciniai projektai, kurių turi imtis autonominės bendruomenės, gali būti susiję su: a) viešojo transporto parkų pertvarkymu, siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimu ir valdymu; c) viešojo transporto skaitmeninimu, administraciniu valdymu ir jo prieinamumo gerinimu; d) priemonėmis, kuriomis pirmenybė teikiama kolektyviniam transportui ir aktyviam judumui, įskaitant dviračių infrastruktūrą ir pėsčiųjų juostas; e) naujų netaršių transporto technologijų skverbties skatinimu Ispanijoje; f) automobilių stovėjimo aikštelėmis, įrengtomis už šių savivaldybių ir provincijos sostinių ribų atgrasymo tikslais, siekiant sumažinti eismą į miesto centrą ir g) geležinkelių transporto sistemos (pvz., metro arba geležinkelių) plėtra arba modernizavimu; h) skaitmeninimo projektais, kuriais papildomos priemonės, kuriomis remiamas tvarus judumas, įskaitant viešojo transporto paslaugų realiojo laiko informacines sistemas, judumą kaip paslaugą, projektais, kuriais gerinamas įvairiarūšis arba tarpžinybinis bilietų pardavimas, projektais, kuriais remiamas eismo ir judumo valdymas ir informacijos analizė, siekiant padidinti transporto sistemos veiksmingumą, ir i) visais kitais projektais, kuriais: i. prisidedama prie oro kokybės gerinimo, ypač miestuose; ii. skatinama mažinti privataus transporto naudojimą miestų ir didmiesčių teritorijose; iii. skatinama naudotis viešuoju transportu arba iv. skatinamas aktyvus ir sveikas judumas. Vietos valdžios institucijų projektai apims: a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; ir d) kolektyvinio transporto ir aktyvaus judumo skatinimo ir prioritetų nustatymo priemones. Ši pagalba skiriama savivaldybėms, turinčioms daugiau kaip 50 000 gyventojų ir provincijų sostinėms, ir tam tikromis sąlygomis taip pat gali būti skiriama nuo 20 000 iki 50 000 gyventojų turinčioms savivaldybėms. Investiciniai projektai, kurių imtis pasirengusi MITMA, susiję su eismo jos atsakomybės sričiai priklausančiuose miestų keliuose humanizavimu ir organizavimu. Investicijomis bus prisidedama prie pėsčiųjų, dviratininkų ir kitų naujų judumo formų (paspirtukų) propaguotojų judumo skatinimo arba automobiliams skirtų erdvių mažinimo bei transporto priemonių greičio mažinimo, siekiant sumažinti ir į orą išmetamų teršalų kiekį, ir triukšmo taršą.

Paskatas pertvarkyti transporto bendrovių keleivių ir krovinių laivynus sudaro šios pagalbos linijos: a) pagalba netaršioms ir mažataršėms keleivinėms ir krovininėms transporto priemonėms įsigyti; b) pagalba komercinių transporto priemonių, varomų alternatyviaisiais degalais (elektra, SkGD, SGD ir biometanu), degalų papildymo infrastruktūrai diegti; c) pagalba įmonėms, kurios įsigyja arba pritaiko priekabas ir puspriekabes įvairiarūšiam vežimui; ir d) pagalba įmonėms už senų transporto priemonių atidavimą į metalo laužą. Atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priemonių ir poveikio švelninimo veiksmų aprašymą pagal technines rekomendacijas „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01), tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje. Visų pirma, parama pagal a punkte nurodytą pagalbos liniją teikiama tik elektriniams ir vandeniliniams žemagrindžiams autobusams (M2 ir M3 kategorijų, paprastai miesto ir priemiestiniams autobusams); aukštagrindžiams autobusams, įskaitant varomus SkGD ir (arba) SGD, hibridinius, elektrinius ir vandenilinius (M2 ir M3 kategorijos, paprastai tarpmiestiniams autobusams), atitinkančius EURO VI-E reikalavimus (M2 ir M3 kategorijos, paprastai tarpmiestiniams autobusams); ir netaršiems , mažataršiams ir SkGD ir (arba) SGD varomiems sunkvežimiams, varomiems biodegalais, skystaisiais bioproduktais ir biomasės kuru . b punkte nurodytos pagalbos atveju komercinių transporto priemonių degalų papildymo infrastruktūra turi atitikti biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui taikomas sąlygas . Atrankos kriterijais užtikrinama, kad bent 310 000 000 EUR būtų skirta kovos su klimato kaita tikslams pasiekti taikant 100 % klimato koeficientą ir ne mažiau kaip 2 195 000 000 EUR, taikant 40 % klimato koeficientą, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamento (ES) 2021/241 VI priedą. Investicijos pagal šią priemonę turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 2 investicija (C1.I2). Paskatų sistema įkrovimo punktų įrengimui, elektra varomų ir kuro elementu varomų transporto priemonių pirkimui ir inovacijoms elektromobilumo, įkrovimo ir vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių srityse Šia priemone siekiama paremti atitiktį Ispanijos nacionalinei alternatyvios energijos transporto sistemai, paspartinti nacionalinio integruoto energetikos ir klimato plano įgyvendinimą ir remti teritorinę sanglaudą elektrifikuojant mobilumą kaimo vietovėse. Investicijos yra išdėstytos skirtingose​pagalbos schemose, kuriomis bus teikiamos paskatos elektra varomų transporto priemonių ir kuro elementu varomų transporto priemonių diegimui, skatinant individualius novatoriškus projektus, kurie susiję su elektromobilumo vertės grandine ir transporto priemonių parko atnaujinimu apskritai, įskaitant vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių technologijos naudojimą. Investicijos taip pat apima viešųjų įkrovimo stotelių įrengimą gyvenamuosiuose rajonuose ir nacionaliniame kelių tinkle. Kai kurie iš kriterijų, naudotų kvietimuose teikti pasiūlymus, siekiant paskirstyti pagalbos schemas, yra šie: i) poveikio aplinkai mažinimas, ii) techninis ir ekonominis gyvybingumas, iii) technologinės plėtros ir inovacijų lygis, iv) galimybė atkartoti ir išplėsti, v) su projektu susijęs tiesioginis ir netiesioginis darbo vietų kūrimas, vi) poveikis vertės grandinei ir sąveika su kitais sektoriais, daugiausia pramonės. Ši investicija turi būti įgyvendinta iki 2025 m. rugpjūčio 31 d. 3 investicija (C1.I3). Geležinkelio transporto paslaugų kokybės ir patikimumo gerinimo priemonės Šios priemonės tikslas – pagerinti viešojo trumpų nuotolių geležinkelių tinklo (vadinamojo Cercanías) patrauklumą ir prieinamumą, kad jis taptų judumo miestų teritorijose pagrindu ir pakeistų privačių transporto priemonių naudojimą didmiesčiuose. Projektus vykdys ADIF (geležinkelių infrastruktūros valdytojas) ir RENFE (viešųjų paslaugų įsipareigojimus turintis geležinkelio paslaugų operatorius). ADIF įgyvendins infrastruktūros investicijas Cercanías geležinkeliuose, įskaitant bėgių kelio atnaujinimą, stočių modernizavimą, elektrifikavimo ir signalizavimo sistemos patobulinimus. Be to, RENFE bus atsakingas už įgyvendinimo investicijas į viešojo geležinkelių transporto valdymo modernizavimą. Investicijos daugiausia apims penkis aspektus: a) saugumo sistemų stotyse skaitmeninimą; b) keleivių informavimo sistemas; c) prieigos kontrolės gerinimą; d) savitarnos pardavimo mašinų pritaikymą prie naujų technologijų; ir e) patalpų įrengimą Cercanías tinklo stotyse. Įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2026 m. birželio 30 d. A.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Žr. toliau pateikiamą lentelę. Visų rodiklių atskaitos data yra 2020 m. vasario 1 d., nebent veiksmo aprašyme būtų nurodyta kitaip. Lentelėje nurodytos sumos be PVM. Eil. Nr. Priemonė Tarpinė reikšmė

/ Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybinis rodiklis (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybinis rodiklis (jei tai siektinos reikšmės) Laikas Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Vienetas Pradinė reikšmė Tikslas Ketvirtis Metai 1 C1.R1 Tarpinė reikšmė Potvarkis Nr. TMA/178/2020 ir Karališkasis įstatymo galią turintis dekretas Nr. 23/2020 Potvarkio ir Karališkojo dekreto įstatymo nuostata, nurodanti jų įsigaliojimą IV 2020 Įsigaliojo i) Potvarkis TMA/178/2020 dėl elektros įkrovimo įrenginių įrengimo degalinėse administracinės naštos mažinimo ir infrastruktūros šalinimo laiko nustatymo, ii) birželio 23 d. Karališkasis dekretas įstatymas Nr. 23/2020 dėl didesnės kaip 250 kW galios įkrovimo infrastruktūros paskelbimo viešąja paslauga siekiant paspartinti šios rūšies įrenginių diegimą 2 C1.R1 Tarpinė reikšmė Techninio statybos kodekso pakeitimai (dar nepatvirtinti), Žemosios įtampos elektrotechninis reglamentas ir Karališkojo dekreto dėl viešųjų įkrovimo paslaugų reguliavimo patvirtinimas Kodekso, reglamento ir Karališkojo dekreto nuostata, nurodanti jų įsigaliojimą II 2022 Įsigalioja:

i) Techninio statybos kodekso pakeitimai (dar nepatvirtinti) siekiant nustatyti a) įpareigojimą iš anksto įrengti įkrovimo punktus 100 % naujų stovėjimo aikštelių gyvenamuosiuose pastatuose ir 20 %naujų stovėjimo aikštelių komercinės paskirties ir kituose pastatuose, b) įrengti vieną įkrovimo punktą 40 naujų stovėjimo vietų (ir vieną 20 stovėjimo vietų bendrosios administracijos pastatuose) ir c) įpareigojimą iki 2023 m. esamas negyvinamųjų pastatų automobilių stovėjimo aikšteles, turinčias daugiau kaip 20 stovėjimo vietų, pritaikyti prie pirmiau nurodyto reikalavimo (t. y. įrengti vieną įkrovimo punktą 40 stovėjimo vietų);

ii) Žemosios įtampos elektrotechninio reglamento pakeitimai siekiant įtraukti įpareigojimus dėl automobilių stovėjimo aikštelių, kurios nėra susijusios su pastatu, įkrovimo infrastruktūros, ir

iii) Karališkasis potvarkis, kuriuo siekiama reguliuoti viešąsias įkrovimo paslaugas, įskaitant paslaugos teikime dalyvaujančių subjektų (įkainių operatorių, elektromobilumo paslaugų teikėjų) santykius ir jų teisių ir pareigų nustatymą 3 C1.R2 Tarpinė reikšmė Įstatymo dėl tvaraus judumo ir transporto finansavimo priėmimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo įsigaliojimą IV 2023 Įsigalioja Tvaraus judumo ir transporto finansavimo įstatymas, kuriuo gerinamas viešojo transporto politikos planavimas, koordinavimas ir veiksmingumas, remiamas transporto skaitmeninimas ir viešojo transporto naudojimas ir sukuriama finansavimo sistema, skirta viešosios infrastruktūros išsaugojimui ir priežiūrai, internalizuojant aplinkos apsaugos išlaidas 4 C1.I1 Siektina reikšmė Savivaldybių biudžetas, skirtas tvariam judumui skatinti Mln. EUR 0 400 IV 2022 Projekto ar subsidijų skyrimo paskelbimas Oficialiajame leidinyje arba viešųjų pirkimų platformoje, arba išlaidų, susijusių su savivaldybių pirkimais, kuriais prisidedama prie tvaraus judumo savivaldybėse, turinčiose daugiau kaip 50 000 gyventojų, ir provincijų sostinėse ir, tam tikromis sąlygomis, taip pat skiriamais savivaldybėms, kuriose gyvena nuo 20 000 iki 50 000 gyventojų, įvykdymas Projektai gali būti skirti remti: a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; d) priemones, kuriomis siekiama skatinti kolektyvinį transportą ir aktyvų judumą ir teikti jiems pirmenybę.

Atrankos kriterijais užtikrinama, kad iš bendro 1 500 000 000 EUR galutinio biudžeto ne mažiau kaip 310 000 000 EUR būtų skirta kovos su klimato kaita tikslams taikant 100 % klimato koeficientą ir ne mažiau kaip 1 190 000 000 EUR taikant 40 % klimato koeficientą pagal Reglamento (ES) 2021/241 VI priedą. 5 C1.I1 Siektina reikšmė Ne mažesnis kaip 900 mln. EUR autonominių sričių biudžetas, skirtas tvariam judumui skatinti Mln. EUR 0 900 IV 2023 Projekto ar subsidijų skyrimo paskelbimas Oficialiajame leidinyje arba viešųjų pirkimų platformoje arba autonominių sričių išlaidų, susijusių su pirkimais, įvykdymas. Autonominių sričių skirti projektai ir subsidijos ir įvykdyti pirkimai skirti:

1) prisidėti prie tvaraus judumo skatinimo teikiant subsidijas privačioms bendrovėms, kad jos: a) atiduotų metalo laužui senus sunkiasvores transporto priemones, b) atnaujintų sunkiasvorių keleivinių ir krovininių transporto priemonių parką švaresnėmis transporto priemonėmis, c) įsigytų arba pritaikytų savo priekabas ar puspriekabes įvairiarūšiam transportui, arba d) įsirengtų alternatyviųjų degalų (elektros, SkGD, SGD ir biometano) įkrovimo ir pildymo punktus; subsidijos turėtų būti teikiamos laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01);

arba

2) padėti skatinti tvarų judumą provincijos savivaldybėse, turinčiose daugiau kaip 50 000 gyventojų, ir provincijų sostinėse, remiant a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; d) priemones, kuriomis pirmenybė teikiama kolektyviniam transportui ir aktyviam judumui, įskaitant dviračių infrastruktūrą ir pėsčiųjų juostas; e) naujų netaršių transporto technologijų skverbties skatinimą Ispanijoje; f) parkavimo aikštelių įrengimą už šių savivaldybių ir provincijos sostinių ribų, siekiant sumažinti į miesto centrą įvažiuojančių automobilių eismą; g) geležinkelių transporto sistemų, pvz., metro ar geležinkelių, išplėtimą arba modernizavimą; h) skaitmeninimo projektus, papildančius priemones, kuriomis remiamas tvarus judumas, įskaitant viešojo transporto paslaugų realiojo laiko informacines sistemas, judumą kaip paslaugą, projektus, kuriais gerinamas įvairiarūšis arba tarpžinybinis bilietų pardavimas, projektus, kuriais remiamas eismo ir judumo valdymas ir informacijos analizė, siekiant padidinti transporto sistemos veiksmingumą, ir i) kitus projektais, kuriais: i. prisidedama prie oro kokybės gerinimo, ypač miestuose; ii. skatinama mažinti privataus transporto naudojimą miestų ir didmiesčių teritorijose; iii. skatinama naudotis viešuoju transportu arba iv. skatinamas aktyvus ir sveikas judumas.

Atrankos kriterijais užtikrinama, kad bent 900 000 000 EUR būtų skirta kovos su klimato kaita tikslams pasiekti taikant 40 % klimato koeficientą pagal Reglamento (ES) 2021/241 VI priedą. 6 C1.I1 Siektina reikšmė Užbaigti projektai, kuriais skatinamas tvarus judumas, be kita ko, miestų ir didmiesčių teritorijose Skaičius 0 25 IV 2023 Užbaigti bent 25 tvaraus judumo skatinimo projektai 150 miestų ir didmiesčių teritorijų, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų, o tam tikromis sąlygomis miestų teritorijose, kuriose gyvena nuo 20 000 iki 50 000 gyventojų.

Tvarų judumą skatinantys projektai yra:

i. savivaldybių parengti projektai, kuriais siekiama skatinti tvarų judumą savivaldybėse, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų ir provincijų sostinėse, ir tam tikromis sąlygomis taip pat skiriamais savivaldybėms, kuriose gyvena 20 000 iki 50 000 gyventojų. Projektai gali būti skirti remti: a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; d) priemones, kuriomis siekiama skatinti kolektyvinį transportą ir aktyvų judumą ir teikti jiems pirmenybę. Projektas – apibrėžta, tarpusavyje susijusi ir koordinuojama veikla, vykdoma siekiant bendro tikslo per tam tikrą laiką ir neviršijant biudžeto, kuriai prašoma subsidijos. Viena savivaldybė gali parengti daugiau nei vieną projektą.

ii. autonominių bendruomenių parengti projektai, kuriais skatinamas tvarus judumas miestų ir didmiesčių teritorijose. Tai taikoma a–i tipologijoms, nurodytoms prie C1.I1 investicijos. Miesto ir didmiesčių zonos apibrėžiamos kaip savivaldybės, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų, provincijų sostinės ir tam tikromis sąlygomis savivaldybės, kuriose gyvena daugiau kaip 20 000 gyventojų. Kiekviena autonominė sritis gali parengti daugiau nei vieną projektą.

iii. projektai, pagal kuriuos teikiamos subsidijos privačioms bendrovėms, kad jos: a) atiduotų metalo laužui senus sunkiasvores transporto priemones, b) atnaujintų sunkiasvorių keleivinių ir krovininių transporto priemonių parką švaresnėmis transporto priemonėmis, c) įsigytų arba pritaikytų savo priekabas ar puspriekabes įvairiarūšiam transportui, arba d) įsirengtų alternatyviųjų degalų (elektros, SkGD, SGD ir biometano) įkrovimo ir pildymo punktus; Kad būtų galima laikyti, kad užbaigtas vienas projektas, kuriuo skatinamas tvarus judumas, turi būti subsidijuota ne mažiau kaip 8 500 sunkiasvorių transporto priemonių arba degalų papildymo punktų. Subsidijos turėtų būti teikiamos laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01). 7 C1.I1 Siektina reikšmė Savivaldybių biudžetas, skirtas tvariam judumui skatinti Mln. EUR 400 1 500 IV 2024 Projekto ar subsidijų skyrimo paskelbimas Oficialiajame leidinyje arba viešųjų pirkimų platformoje, arba išlaidų, susijusių su savivaldybių pirkimais, kuriais prisidedama prie tvaraus judumo savivaldybėse, turinčiose daugiau kaip 50 000 gyventojų, ir provincijų sostinėse ir, tam tikromis sąlygomis, taip pat skiriamais savivaldybėms, kuriose gyvena nuo 20 000 iki 50 000 gyventojų, įvykdymas Projektai gali būti skirti remti: a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; d) priemones, kuriomis siekiama skatinti kolektyvinį transportą ir aktyvų judumą ir teikti jiems pirmenybę.

Atrankos kriterijais užtikrinama, kad bent 310 000 000 EUR būtų skirta kovos su klimato kaita tikslams pasiekti taikant 100 % klimato koeficientą ir ne mažiau kaip 1 190 000 000 EUR, taikant 40 % klimato koeficientą, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamento (ES) 2021/241 VI priedą. (Esama padėtis: 2022 m. gruodžio 31 d.) 8 C1.I1 Siektina reikšmė Projektų, kuriais gerinamos naujos judumo formos valstybiniuose keliuose, skyrimas Mln. EUR 0 105 IV 2024 Transporto, judumo ir miestų darbotvarkės ministerija paskelbia Oficialiajame leidinyje arba viešųjų pirkimų platformoje apie ne mažiau kaip 105 mln. EUR vertės projektų, kuriais siekiama pagerinti valstybinius kelius miesto teritorijose, skyrimą. Projektai apims naujų dviračių takų statybą, pėsčiųjų zonų išplėtimą, stovėjimo aikštelių sumažinimą arba saugos perėjose gerinimą. 9 C1.I1 Siektina reikšmė Užbaigti projektai, kuriais skatinamas tvarus judumas, be kita ko, miestų ir didmiesčių teritorijose Skaičius 25 280 IV 2025 Užbaigta mažiausiai 280 tvaraus judumo skatinimo projektų, be kita ko, miestų ir didmiesčių teritorijose, siekiant prisidėti prie tvaraus judumo 150 miesto teritorijų, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų, ir tam tikromis sąlygomis miestų teritorijose, kuriose gyvena nuo 20 000 iki 50 000 gyventojų.

Tvarų judumą skatinantys projektai yra:

i. savivaldybių parengti projektai, kuriais siekiama skatinti tvarų judumą savivaldybėse, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų ir provincijų sostinėse, ir tam tikromis sąlygomis taip pat skiriamais savivaldybėms, kuriose gyvena 20 000 iki 50 000 gyventojų. Projektai gali būti skirti remti: a) viešojo transporto parkų pertvarkymą siekiant Netaršių transporto priemonių direktyvos tikslų ir laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01); b) mažos taršos zonų (LEZ) įgyvendinimą ir valdymą; c) viešojo transporto skaitmeninimą, jo administracinį valdymą ir prieinamumo gerinimą; d) priemones, kuriomis siekiama skatinti kolektyvinį transportą ir aktyvų judumą ir teikti jiems pirmenybę. Projektas – apibrėžta, tarpusavyje susijusi ir koordinuojama veikla, vykdoma siekiant bendro tikslo per tam tikrą laiką ir neviršijant biudžeto, kuriai prašoma subsidijos. Viena savivaldybė gali parengti daugiau nei vieną projektą.

ii. autonominių bendruomenių parengti projektai, kuriais skatinamas tvarus judumas miestų ir didmiesčių teritorijose. Tai taikoma a–i tipologijoms, nurodytoms prie C1.I1 investicijos. Miestų ir didmiesčių teritorijos apibrėžiamos kaip savivaldybės, kuriose gyvena daugiau kaip 50 000 gyventojų, provincijų sostinės ir tam tikromis sąlygomis savivaldybės, turinčios daugiau kaip 20 000 gyventojų. Kiekviena autonominė sritis gali parengti daugiau nei vieną projektą.

iii. projektai, pagal kuriuos teikiamos subsidijos privačioms bendrovėms, kad jos: a) atiduotų metalo laužui senus sunkiasvores transporto priemones, b) atnaujintų sunkiasvorių keleivinių ir krovininių transporto priemonių parką švaresnėmis transporto priemonėmis, c) įsigytų arba pritaikytų savo priekabas ar puspriekabes įvairiarūšiam transportui, arba d) įsirengtų alternatyviųjų degalų (elektros, SkGD, SGD ir biometano) įkrovimo ir pildymo punktus; Kad būtų galima laikyti, kad užbaigtas vienas projektas, kuriuo skatinamas tvarus judumas, turi būti subsidijuota ne mažiau kaip 3 000 sunkiasvorių transporto priemonių arba degalų papildymo ar įkrovimo punktų. Subsidijos turėtų būti teikiamos laikantis techninių rekomendacijų „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01). (Esama padėtis: 2023 m. gruodžio 31 d.) 10 C1.I1 Siektina reikšmė Patobulinti valstybiniai keliai miestų teritorijose, siekiant skatinti naujas judumo formas Skaičius 0 34 IV 2025 Įrengus naujas dviračių juostas, išplėtus pėsčiųjų zonas, sumažinus stovėjimo aikštelių arba padidinus perėjų saugą pagerinti ne mažiau kaip 34 valstybiniai keliai miestų teritorijose.

Šias investicijas į savo valdomus kelius miestų teritorijose atlieka Transporto, judumo ir miestų darbotvarkės ministerija. 11 C1.I2 Siektina reikšmė Novatoriškų projektų, kuriais skatinamas elektromobilumas, skyrimas Mln. EUR 0 250 II 2023 Oficialiajame leidinyje paskelbti kvietimai teikti pasiūlymus dėl ne mažiau kaip 250 mln. EUR vertės sutarčių, kuriomis remiami novatoriški projektai, skatinantys elektromobilumą. Atrankos kriterijai, naudojami kvietimuose teikti pasiūlymus, pagal kuriuos skiriama pagalba schemos, yra tokie: i) poveikio aplinkai mažinimas, ii) techninis ir ekonominis gyvybingumas, iii) technologinės plėtros ir inovacijų lygis, iv) galimybė atkartoti ir išplėsti, v) su projektu susijęs tiesioginis ir netiesioginis darbo vietų kūrimas, ir vi) poveikis vertės grandinei ir sąveika su kitais sektoriais, daugiausia pramonės. 12 C1.I2 Siektina reikšmė Elektra varomos transporto priemonės ir įrengti įkrovimo punktai Skaičius 0 238 000 IV 2023 Subsidijuojamos bent 238 000 elektra varomų transporto priemonių (BEV, REEV, PHEV, FCEV) ir įkrovimo punktų 13 C1.I2 Siektina reikšmė Novatoriškų projektų, kuriais skatinamas elektromobilumas, užbaigimas Skaičius 0 85 IV 2025 Ne mažiau kaip 85 projektų pagal novatoriškų elektromobilumo projektų rėmimo programą (MOVES Singulares) užbaigimas 14 C1.I3 Siektina reikšmė Trumpų nuotolių (Cercanias) geležinkelio linijos Skaičius (km) 0 200 IV 2023 Atnaujinta ne mažiau kaip 200 km trumpojo nuotolio geležinkelio linijų, bet kuriame iš šių posistemių: platformos, bėgių kelio, elektrifikavimo, saugumo ir ryšių/signalizavimo priemonių.

Modernizuotų trumpų nuotolių geležinkelio linijų ilgis turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į geležinkelio linijų, kuriose buvo įgyvendinta reikšminga intervencinė priemonė, ilgį miestų ir didmiesčių teritorijose, tai nėra suma, panaudota statybai ar remontui. Intervencinės priemonės galėtų būti elektrifikavimas, bėgių kelio atnaujinimas, signalizavimo ir saugos sistemų pagerinimas ir stoties patobulinimai, apimantys daugiau nei techninę priežiūrą ir remontą ir įgyvendinami visose gyvenamose vietose šalies teritorijoje, kur teikiamos Cercanías Ferroviarias paslaugos. 15 C1.I3 Siektina reikšmė Stočių patobulinimas skaitmeninėms technologijoms Skaičius 0 420 IV 2023 Visais arba kai kuriais RENFE, kaip SPO operatoriaus, projektais patobulinta ne mažiau kaip 420 stočių. Tai tokie projektai:

• Stočių saugumo sistemų skaitmeninimas (pvz., išmanioji vaizdo analizė, kibernetinis saugumas ir sukčiavimo kontrolė);

• Keleivių informavimo sistemos

• Patekimo į stotis kontrolės gerinimas

• Bilietų pardavimo automatų projektai

• Patalpų pritaikymas 16 C1.I3 Siektina reikšmė Patobulintos Cercanias stotys Skaičius 0 20 IV 2023 Atlikęs su prieinamumu susijusius darbus ir nutiesus naujus arba atnaujinus senus bėgių kelius ADIF patobulino ne mažiau kaip 20 Cercanias stočių 17 C1.I3 Siektina reikšmė Kumuliacinis biudžetas, skirtas investicijoms į trumpų nuotolių geležinkelio linijas Mln. EUR 0 1 619 IV 2024 Oficialiajame leidinyje paskelbiamas bendras biudžetas, skirtas investicijoms į trumpų nuotolių geležinkelio linijas: ne mažiau kaip 1 619 000 000 EUR. 18 C1.I3 Siektina reikšmė Modernizuotos trumpų nuotolių (Cercanias) geležinkelio linijos Skaičius (km) 200 700 II 2026 Atnaujinta ne mažiau kaip 700 km trumpojo nuotolio geležinkelio linijų, bet kuriame iš šių posistemių: platformos, bėgių kelio, elektrifikavimo, saugumo ir ryšių/signalizavimo priemonių.

Modernizuotų trumpų nuotolių geležinkelio linijų ilgis turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į geležinkelio linijų, kuriose buvo įgyvendinta reikšminga intervencinė priemonė, ilgį miestų ir didmiesčių teritorijose, tai nėra suma, panaudota statybai ar remontui. Intervencinės priemonės galėtų būti elektrifikavimas, bėgių kelio atnaujinimas, signalizavimo ir saugos sistemų pagerinimas ir stoties patobulinimai, apimantys daugiau nei techninę priežiūrą ir remontą ir įgyvendinami visose gyvenamose vietose šalies teritorijoje, kur teikiamos Cercanías Ferroviarias paslaugos. (Esama padėtis: 2023 m. gruodžio 31 d.) 19 C1.I3 Siektina reikšmė Stočių patobulinimas skaitmeninėms technologijoms Skaičius 420 850 II 2026 Įgyvendinus visus arba kai kuriuos RENFE, kaip SPO operatoriaus, parengtus projektus patobulinta ne mažiau kaip 850 stočių. Tai tokie projektai:

• Stočių saugumo sistemų skaitmeninimas (pvz., išmanioji vaizdo analizė, kibernetinis saugumas ir sukčiavimo kontrolė);

• Keleivių informavimo sistemos

• Patekimo į stotis kontrolės gerinimas

• Bilietų pardavimo automatų projektai

• Patalpų pritaikymas (Esama padėtis: 2023 m. gruodžio 31 d.) 20 C1.I3 Siektina reikšmė Patobulintos Cercanias stotys Skaičius 20 70 II 2026 Atlikęs su prieinamumu susijusius darbus ir nutiesus naujus arba atnaujinus senus bėgių kelius ADIF patobulino ne mažiau kaip 70 Cercanias stočių. (Esama padėtis: 2023 m. gruodžio 31 d.)



B. 02 KOMPONENTAS. Ispanijos miestų darbotvarkės įgyvendinimas. Miestų atgaivinimo ir atkūrimo planas Šis Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentas skirtas pastatų energinei renovacijai, jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir jų kokybės bei patogumo gerinimui. Juo taip pat sprendžiami socialinio nuomojamo būsto, jo pasiūlos didinimo ir teisingesnį ir įtraukesnį atsigavimo užtikrinimo klausimai. Be to, šiuo komponentu siekiama spręsti energijos nepritekliaus problemą remiant socialinį arba įperkamą nuomojamą būstą. Taip pat įtraukta skaitmeninimo veikla. Pagal šį Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentą remiamas Ispanijos nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano (NECP) įgyvendinimas, kuriame numatyta iki 2030 m. renovuoti 1 200 000 gyvenamųjų pastatų, taip pat šildymo ir vėsinimo sistemas vidutiniškai 300 000 gyvenamųjų pastatų per metus. Šiomis aplinkybėmis Ispanija siūlo: a)plėtoti ir įgyvendinti reformų priemones, įskaitant Ispanijos miestų darbotvarkę, Ispanijos ilgalaikę renovacijos strategiją, aprūpinimo būstu įstatymą, įstatymą architektūros kraštovaizdžiui pagerinti ir sukurti vieno langelio principu veikiančią pastatų renovacijos sistemą; b)iki 2026 m. renovuoti ne mažiau kaip 355 000 unikalių gyvenamųjų būstų, vykdant bent 510 000 renovacijos darbų, bent 600 hektarų miesto vietovių, lygiaverčių bent 40 000 gyvenamųjų pastatų ir 690 000 m² negyvenamųjų pastatų, bent 26 000 gyvenamųjų pastatų savivaldybėse ir miestų teritorijose, kuriose yra mažiau kaip 5 000 gyventojų, ir ne mažiau kaip 1 230 000 m² viešųjų pastatų, kad būtų vidutiniškai sutaupyta daugiau kaip 30 % pirminės energijos, be kita ko, renovuojant ir modernizuojant šildymo ir vėsinimo sistemas;

c)pastatyti bent 20 000 naujų socialinei nuomai skirtų būstų ar būstų prieinamomis kainomis, kurių pirminės energijos poreikis yra bent 20 % mažesnis nei reikalauja energijos beveik nevartojantis pastatas; ir d)vietos lygmeniu įgyvendinti bent 100 bandomųjų projektų, kuriais remiamas energijos vartojimo efektyvumas ir Ispanijos miestų darbotvarkės įgyvendinimas. Šiuo Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentu remiamas perėjimas prie žaliosios ekonomikos (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3) ir visų pirma energijos vartojimo efektyvumo didinimas (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Juo taip pat gerinama parama šeimoms (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 2; 2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 2) ir padedama pirminių suėjusio termino viešųjų investicijų projektams bei skatinamos privačios investicijos, kad būtų galima atgaivinti ekonomiką (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priemonių ir poveikio švelninimo veiksmų aprašymą pagal technines rekomendacijas „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01), tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje. B.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C2.R1). Ispanijos miestų darbotvarkės įgyvendinimas (ir susijęs veiksmų planas) Šios priemonės tikslas – parengti ir patvirtinti Ispanijos miestų darbotvarkę, kuri yra strateginis ir nereglamentuojamas dokumentas, kuriuo tvarumas įtraukiamas į miestų plėtros politiką. Tai taip pat turi būti darbo metodas, padedantis visiems viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotiesiems subjektams siekti teisingo, teisingo ir tvaraus vystymosi savo konkrečiose teritorijose ir tarnauti vietos administracijai, miestams ir kaimams, neatsižvelgiant į jų gyventojų skaičių, kaip strateginės, integruotos ir visapusiškos perspektyvos priemonė, kaip reikalaujama ES miestų darbotvarkėje ir Naujojoje Leipcigo chartijoje. Ispanijos miestų darbotvarkė apima trūkumų ir iššūkių, su kuriais susiduria Ispanijos miestai ir kaimai, nustatymą siekiant užtikrinti aplinkos atžvilgiu tvarią, socialiniu požiūriu darnią ir ekonomiškai įgyvendinamą miestų plėtrą. Ji apima strateginę programą, kurią sudaro šie dešimt strateginių uždavinių: demografinis; aplinkosaugos; ekonominis ir socialinis; dabartinė pastatų ūkio padėtis; pažeidžiamumas neigiamo klimato kaitos poveikio atžvilgiu; (didelio) priklausomumas nuo turizmo; ir su tarša susijusi rizika. Miestų darbotvarkė taip pat apima specialų veiksmų planą, skirtą nacionalinei administracijai, ir gaires, skirtas padėti vietos subjektams rengti savo vietos veiksmų planus pagal Generalinės valstybės administracijos pasiūlytą metodiką, įsipareigojant gerinti viešąjį ir viešąjį bei privatųjį valdymą. Šią reformą papildo 6 investicija, kuria remiamas ne mažiau kaip 100 vietos veiksmų planų rengimas. Įgyvendindama Miestų darbotvarkę ir atsižvelgdama į poreikį įgyvendinti Direktyvą (ES) 2018/844 dėl pastatų energinio naudingumo ir energijos vartojimo efektyvumo, Ispanija parengs ilgalaikę renovacijos strategiją, kuria remiama nacionalinio gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų ūkio renovacija. Ji apims tiek viešuosius, tiek privačius pastatus, ir iki 2050 m. turi būti sukurtas energijos vartojimo požiūriu labai efektyvus ir nuo iškastinio kuro nepriklausomas pastatų ūkis, sudarant palankesnes sąlygas ekonomiškai efektyviai pertvarkyti esamus pastatus į energijos nevartojančius. Priemonės įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2020 m. birželio 30 d. 2 reforma (C2.R2). Ispanijos ilgalaikės renovacijos strategijos 2020 m. atnaujinimas ir susijęs veiksmų planas Šios priemonės tikslas – įgyvendinti ilgalaikę renovacijos strategiją (ERESEE). Tai apima veiksmus, skirtus parengti, aptarti specialiose darbo grupėse, patvirtinti ir išplatinti ilgalaikės renovacijos strategijos veiksmų plano strateginį dokumentą. Veiksmų planas turi atitikti į ERESEE įtrauktus veiksmus. Siekiant įgyvendinti ERESEE, turi būti sukurtos kelios darbo grupės, kurios parengtų aiškias miestų atnaujinimo ir atkūrimo veiksmų plano įgyvendinimo rekomendacijas. Ataskaitos su darbo grupių rekomendacijomis bus skelbiamos. ERESEE III dalyje „Įgyvendinimas“ ERESEE apima tam tikrus veiksmus, įskaitant reformų rinkinį, kuris yra miestų atkūrimo ir atsinaujinimo skatinimo ir žaliosios bei skaitmeninės pertvarkos skatinimo veiksmų plano dalis. Veiksmų planas sudaromas pagal vienuolika krypčių ir veiksmų, kuriais siekiama gerinti valdymą, reglamentavimą ir finansavimą. Šis veiksmų planas turi būti įtrauktas į strateginį dokumentą kaip pagrindinis žingsnis įgyvendinant ERESEE. Svarbiausi veiksmai yra šie: ·atnaujinti viešojo administravimo pastatus (suderinta su Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano 11 komponentu); ·finansuoti sritis, kuriose reikia patobulinimų, įskaitant naują renovacijai palankų apmokestinimą tiek gyvenamųjų namų, tiek paslaugų sektoriuose; ·skatinti ir telkti privatųjį finansavimą; ·kovoti su energijos nepritekliumi; ·pastatų sektoriuje diegti naują energetikos modelį, siekiant skatinti atsinaujinančiosios energijos vartojimą pastatuose; ·skatinti ir bendrinti rekonstrukcijos paklausą;

·gerinti su pasiūla susijusias sąlygas, skatinant rekonstravimo sektoriaus modernizavimą pasitelkiant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, skaitmeninimą ir stebėseną, stiprinant įgūdžius ir vykdant mokymus; ·skleisti informaciją piliečiams ir įmonėms ir keistis gerąja patirtimi tarp administracijų; ir ·rengti statistinius duomenis ir rodiklius, kad būtų galima stebėti valstybės finansuojamus veiksmus ir tinkamai įvertinti viešąją politiką. Šis strateginis dokumentas sudarys sąlygas įgyvendinti ERESEE pagal Ispanijos miestų darbotvarkę, integruojant įvairias administracijas (centrines, regionines ir vietos). Priemonės įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2023 m. birželio 30 d. 2 reforma (C2.R3). Būsto įstatymas Šios priemonės tikslas – pasinaudojant Būsto įstatymu įgyvendinti pirmą tokio tipo reglamentą Ispanijoje, kad būtų atsižvelgta į įvairias jau taikomas viešojo planavimo, programavimo ir bendradarbiavimo priemones, kuriomis remiama teisė į deramą ir tinkamą būstą. Ja siekiama rekonstruoti ir gerinti esamus viešuosius ir privačiuosius gyvenamuosius būstus, taip pat regeneruoti ir atnaujinti gyvenamąją aplinką, kurioje jie yra, kad būtų pagerinta gyvenimo kokybė. Įstatymu siekiama užtikrinti pakankamą nuomojamam turtui skirtų būstų, kuriuos galima įsigyti prieinamomis kainomis, kiekį. Teisės aktuose numatomos įvairios planavimo, programavimo ir bendradarbiavimo priemonės, kuriomis užtikrinama teisė į deramą ir tinkamą būstą, įskaitant, kaip vieną iš prioritetų, esamo būsto ūkio rekonstrukciją ir gerinimą, taip pat gyvenamosios aplinkos, kurioje jie yra, atkūrimą ir renovaciją. Be to, įstatymu skatinama didinti būsto prieinamomis kainomis ir socialinio būsto pasiūlą, užtikrinant, kad būtų laikomasi reikalavimų, šiuo metu nustatytų energijos beveik nevartojantiems pastatams pagal Techninio statybos kodekso (CTE) pagrindinį energijos taupymo dokumentą (DB-HE), ir vengiama priemonių, kurios galėtų trukdyti būsto pasiūlai vidutinės trukmės laikotarpiu. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2022 m. rugsėjo 30 d. 3 reforma (C2.R4). Įstatymas dėl architektūros kokybės ir statybos aplinkos ir naujos nacionalinės architektūros strategijos Šio įstatymo tikslas – architektūros ir pastatų kokybę paskelbti viešąja gėrybe, siekiant pagerinti gyvenimo kokybę, skatinti architektūros socialines šaknis, skatinti tvarią miestų teritorijų ir centrų plėtrą, prisidėti prie ekonominio ir socialinio vystymosi, saugoti kultūros ir gamtos paveldą. Šiuo tikslu įstatyme nagrinėjamos įvairios iniciatyvos ir veiksmai, glaudžiai susiję su rekonstrukcijos ir regeneracijos programomis pagal šį Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentą. Įstatymu visų pirma reglamentuojama: i) administracinio bendradarbiavimo priemonės architektūros, inžinerijos ir miestų planavimo projektų ir darbų viešųjų pirkimų srityje; ii) gerosios patirties sklaidos ir paramos, mokymo ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės priemonės; ir iii) rekonstrukcijos skatinimas plačiu mastu, kaip aprašyta pirmiau. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2022 m. rugsėjo 30 d. 4 reforma (C2.R5). Renovacijos biurai („vieno langelio principas“) Šios priemonės tikslas – skatinti ir plėsti kai kuriose savivaldybėse įkurtus vietos renovacijos biurus, kurie padėtų namų ūkiams ir savininkų bendruomenėms atlikti labai sudėtingas gyvenamųjų pastatų rekonstravimo užduotis. Todėl šia priemone siekiama toliau skatinti ir plėsti šį požiūrį nustatant procesą, kuriuo būtų užtikrintas veiksmingas centrinės, regioninės ir (arba) vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas. Tai apima visos viešosios pagalbos koordinavimo stiprinimą (centriniu, regioniniu ar vietos lygmeniu). Siekiant kuo didesnio renovacijos veiksmingumo, šiuose vieno langelio principu veikiančiuose centruose dalyvauja visų lygmenų valdžios institucijos. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2021 m. rugsėjo 30 d. 5 reforma (C2.R6). Padidintas renovacijos veiksmų finansavimas Šios priemonės tikslas – pašalinti vieną iš pagrindinių kliūčių, trukdančių pradėti renovacijos veiklą, t. y. padėti gauti finansavimą palankiomis sąlygomis. Kad būtų patvirtinta renovacijos paskola, kartais reikia suteikti individualią asmeninę paskolą kiekvienam atskiram pastato savininkui. Tai trukdo visapusiškai renovuoti pastatus.

Siekiant spręsti šį klausimą, priemone: ·nustatoma nauja Instituto de Crédito Oficial (ICO) garantijos linija, skirta iš dalies padengti privačių finansų įstaigų teikiamų paskolų gyvenamiesiems pastatams renovuoti riziką; ·skatinama priimti konkrečias reguliavimo nuostatas, įskaitant Horizontaliosios nuosavybės įstatymo reformą, kad savininkų bendruomenėms būtų lengviau gauti finansavimą; ir ·finansų įstaigos skatinamos naudoti žaliąjį finansavimą. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2022 m. rugsėjo 30 d. 1 investicija (C2.I1). Rekonstravimo programa, skirta ekonominiam ir socialiniam atsigavimui gyvenamojoje aplinkoje Šios priemonės tikslas – remti energijos vartojimo efektyvumo renovaciją gyvenamuosiuose pastatuose ir rajonuose. Veiksmais pagal šią priemonę įgyvendinama bent 510 000 renovacijos veiksmų bent 355 000 unikalių būstų, kad pirminės energijos poreikis vidutiniškai sumažėtų bent 30 % ir tai būtų patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais. Skatinami šie veiksmai: a)Programa, skirta su energija susijusiai renovacijai rajonų lygmeniu remti, skiriant dotacijas ir kitą paramą – vidutiniškai 20 000 EUR vienam būstui. Pagal programą bus renovuota ne mažiau kaip 600 hektarų miesto vietovių, kad pirminės energijos poreikis vidutiniškai sumažėtų ne mažiau kaip 30 % ir tai būtų patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais. Šie veiksmai apima energijos vartojimo efektyvumo didinimą, elektromobilumo infrastruktūros diegimą, pastatų prieinamumo gerinimą ir pavojingų medžiagų šalinimą. Ne daugiau kaip 15 % priemonės lėšų skiriama patobulinimams rajonų lygmeniu, pavyzdžiui, lauko apšvietimo, dviračių takų, žaliosios infrastruktūros ir drenažo sistemų tobulinimui, atsižvelgiant į socialines ir ekonomines rajono charakteristikas. b)Programa, pagal kurią remiama gyvenamųjų pastatų energinė renovacija, skiriant vidutiniškai 15 000 EUR dotacijas vienam būstui. Teikiama parama yra didesnė, kai pirminės energijos poreikis yra didesnis ir kai remiami mažas pajamas gaunantys namų ūkiai. Šie veiksmai apima energijos vartojimo efektyvumo didinimą, elektromobilumo infrastruktūros diegimą, pastatų prieinamumo gerinimą ir pavojingų medžiagų šalinimą. c)Tam tikrais veiksmais bus skatinama energinė renovacija. Tai, be kita ko, apima i) galimybę išskaičiuoti renovacijos išlaidas iš gyventojų pajamų mokesčio, jei pirminės energijos poreikis sumažinamas bent 30 %, ir ii) finansavimo sistemos gerinimą skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Karališkuoju dekretu bus nustatyti techniniai reikalavimai siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimo vidutiniškai 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Karališkuoju dekretu–įstatymu bus patvirtinti gyventojų pajamų mokesčio pakeitimai, kuriais siekiama apibrėžti mokesčių paskatas pastatų atnaujinimui siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 2 investicija (C2.I2). Socialinio nuomojamo būsto efektyviai energiją vartojančiuose pastatuose statybos programa Šios priemonės tikslas – pastatyti ne mažiau kaip 20 000 efektyvaus energijos vartojimo kriterijus atitinkančių naujų būstų socialinei nuomai arba prieinamomis kainomis. Jie visų pirma turi būti statomi vietovėse, kuriose šiuo metu nepakanka socialinio būsto, ir valstybei priklausančioje žemėje. Socialinio būsto pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis už energijos beveik nevartojančių pastatų poreikius. Tuo tikslu karališkuoju dekretu nustatomi techniniai reikalavimai apriboti pirminės energijos poreikio vertę iki 80 % ribos, nustatytos Techninio statybos kodekso (CTE) pagrindinio energijos taupymo dokumento (DB-HE) HE 0 skyriuje. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 3 investicija (C2.I3). Pastatų energinio rekonstravimo programa Šios priemonės tikslas – paremti ne mažiau kaip 40 000 gyvenamųjų pastatų ir 690 000 m² negyvenamųjų pastatų ekvivalento energinę renovaciją, gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir integruojant atsinaujinančiąją energiją. Pagal programą remiama tik atsinaujinančiųjų išteklių energija, išskiriant iškastinį kurą, energijos bendruomenėms skiriama didesnio intensyvumo pagalba ir sudaromos sąlygos iš anksto finansuoti renovacijos veiksmus. Konkretūs veiksmai apima energijos vartojimo efektyvumo didinimą termiškai izoliuojant, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą šildymo ir vėsinimo sistemose ir apšvietimo sistemos gerinimą. Numatytas tinkamumo kriterijus, pagal kurį pirminės energijos poreikis vidutiniškai sumažinamas bent 30 % ir tai patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 4 investicija (C2.I4). Regeneracijos programa ir demografiniai iššūkiai

Šios priemonės tikslas – remti pastatų renovaciją savivaldybėse ir miesto vietovėse, kuriose gyvena mažiau nei 5 000 gyventojų. Veiksmai apima pastatų, viešosios įrangos ir infrastruktūros energijos vartojimo efektyvumo didinimą, atsinaujinančiosios energijos gamybą ir vartojimą, pasigamintos energijos vartojimą ir savininkų vietos energetikos bendruomenes ir tvarų judumą (pvz., elektros įkrovimo stoteles). Vykdomi dviejų rūšių veiksmai: a)Siekiant energijos vartojimo efektyvumo, gyvenamuosiuose pastatuose bus atlikta ne mažiau kaip 26 000 energinių renovacijų, kad pirminės energijos poreikis vidutiniškai sumažėtų bent 30 % ir tai būtų patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais. b)Bus įgyvendinat ne mažiau kaip 250 unikalių švarios energijos projektų vykdant konkursus arba vietos valdžios institucijoms investuojant į tokias sritis kaip: i) elektros energijos arba šildymo ir aušinimo atsinaujinančiųjų išteklių įrengimas viešuosiuose pastatuose arba infrastruktūroje (įskaitant bent 80 % pasigamintos energijos vartojimą); ii) viešųjų pastatų arba infrastruktūros energijos renovacija (sutaupoma bent 30 % pirminės energijos ir tai patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais); iii) tvarus judumas (modalinių pokyčių arba elektromobilumo projektai); iv) šviesinės taršos mažinimas gerinant viešąjį apšvietimą; ir v) vietos energetikos bendruomenė arba kiti bendruomenės vadovaujami projektai šiose savivaldybėse. Tuo tikslu reguliavimo pagrindai ir raginimas teikti investicinę pagalbą vietos valdžios institucijoms skelbiami Oficialiajame leidinyje. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 5 investicija (C2.I5). Viešųjų pastatų rekonstrukcijos programa Šios priemonės tikslas – remti energinę renovaciją viešuosiuose pastatuose, įskaitant viešojo administravimo, švietimo, socialinės rūpybos, sporto, sveikatos, kultūros ar viešųjų paslaugų pastatuose. Bus renovuota ne mažiau kaip 1 230 000 m² viešųjų pastatų, pirminės energijos poreikį sumažinant vidutiniškai bent 30 %, ir tai bus patvirtinta energinio naudingumo sertifikatais. Šia priemone remiama: i) vandens, medžiagų naudojimo, atliekų tvarkymo ir prisitaikymo prie klimato kaitos gerinimas; ii) pastatų prieinamumo didinimas; iii) pavojingų medžiagų šalinimas ir patalpų oro kokybės gerinimas; ir iv) pastatų išsaugojimas. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 6 investicija (C2.I6). Ispanijos miestų darbotvarkės vietos veiksmų planų bandomųjų projektų rengimo rėmimo programa Šios priemonės tikslas – padėti vietos valdžios institucijoms įgyvendinti dešimt strateginių Ispanijos miestų darbotvarkės tikslų, patvirtinant bent 100 vietos veiksmų planų. Ispanijos miestų darbotvarkės dešimt strateginių tikslų yra šie: i) racionaliau planuoti ir naudoti žemę, ją išsaugoti ir apsaugoti; ii) vengti padriko miestų vystymosi ir atgaivinti esamus miestus; iii) užkirsti kelią klimato kaitos poveikiui ir atsparumui ir jį mažinti; iv) tausiai naudoti išteklius ir skatinti žiedinę ekonomiką; v) skatinti artumą ir tvarų judumą; vi) skatinti socialinę sanglaudą ir siekti lygybės; vii) skatinti miestų ekonomiką; viii) užtikrinti galimybę gauti būstą; ix) pirmauti kuriant skaitmenines inovacijas ir jas skatinti; ir x) tobulinti dalyvavimo ir valdymo priemones. Priemonė i) yra pavyzdys ir orientyras kitoms vietos valdžios institucijoms rengiant savo veiksmų planus; ii) ja vietos lygmeniu įgyvendinama Ispanijos miestų darbotvarkė su veiksmų planais; ir iii) ja įgyvendinami konkretūs projektai, kurie yra vietos veiksmų planų dalis, siekiant pabrėžti Ispanijos miestų darbotvarkės potencialą. Parama teikiama skelbiant konkursus ir visų pirma apima kompleksinius ir integruotus projektus su strategine vizija, ir taikant valdymo modelį, kuriuo užtikrinamas kuo platesnis dalyvavimas. Investicijos pagal šią priemonę turi būti įgyvendintos iki 2022 m. gruodžio 31 d. B.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Žr. toliau pateikiamą lentelę. Visų rodiklių atskaitos data yra 2020 m. vasario 1 d., nebent veiksmo aprašyme būtų nurodyta kitaip. Lentelėje nurodytos sumos be PVM. Eil. Nr. Priemonė Tarpinė reikšmė

/ Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybinis rodiklis (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybinis rodiklis (jei tai siektinos reikšmės) Laikas Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Vienetas Pradinė reikšmė Tikslas Ketvirtis Metai 21 C2.R1 Tarpinė reikšmė Ispanijos miestų darbotvarkės ir Ispanijos ilgalaikės energijos renovavimo statybų sektoriuje strategijos įsigaliojimas. Paskelbimas Oficialiajame leidinyje II 2020 Ispanijos miestų darbotvarkės, kaip nacionalinės miestų politikos, kuria užtikrinamas integruotas ir visapusiškas strateginis miestų planavimas, įsigaliojimas ir Ispanijos ilgalaikės energijos renovavimo statybų sektoriuje strategijos (angl. ERESEE) 2020 m. atnaujinimas. ERESEE strategijos tikslas – įvertinti Ispanijos pastatų ūkį, pašalinti kliūtis ir kurti naujus pastatų renovacijos masto didinimo metodus, skatinti investicijas į sektorių, taupiau vartoti energiją ir mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį pagal klimato tikslus. 21bis C2.R2 Tarpinė reikšmė Darbo grupių rekomendacijų dėl ilgalaikės renovacijos strategijos įgyvendinimo Ispanijoje paskelbimas Darbo grupių rekomendacijų skelbimas Q2 2023 Darbo grupių išsamių rekomendacijų dėl 2020 m. atnaujintos ilgalaikės renovacijos strategijos (LTRS), skirtos energijos rekonstrukcijai Ispanijos pastatų sektoriuje (ERESEE), įgyvendinti paskelbimas. ERESEE strategijos tikslas – įvertinti Ispanijos pastatų ūkį, pašalinti kliūtis ir kurti naujus pastatų renovacijos masto didinimo metodus, skatinti investicijas į sektorių, taupiau vartoti energiją ir mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį pagal klimato tikslus. Siekiant įgyvendinti ERESEE, turi būti sukurtos kelios darbo grupės, kurios parengtų aiškias miestų atnaujinimo ir atkūrimo veiksmų plano įgyvendinimo rekomendacijas. Išsamiose rekomendacijose pateikiamos gairės ir metodiniai nurodymai dėl kiekvienos priemonės, kurios reikia imtis ir kurios skirtos kiekvienam dalyvaujančiam subjektui (viešajai administracijai, suinteresuotiesiems subjektams ir t. t.). 22 C2.R3 Tarpinė reikšmė Būsto įstatymo įsigaliojimas, įskaitant veiksmus, kuriais remiamas būstų pasiūlos didinimas laikantis energijos beveik nevartojančių pastatų reikalavimų Būsto įstatymo nuostata dėl įsigaliojimo III 2022 Būsto įstatyme nagrinėjamos įvairios planavimo, programavimo ir bendradarbiavimo priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą teisės į deramą ir tinkamą būstą įgyvendinimą, įskaitant, kaip vieną iš prioritetų, esamo būsto ūkio atkūrimą ir gerinimą, taip pat gyvenamosios aplinkos, kurioje jie yra, atkūrimą ir renovaciją. Įstatymu skatinama didinti įperkamo ir socialinio būsto pasiūlą, užtikrinant, kad būtų laikomasi reikalavimų, šiuo metu nustatytų beveik energijos beveik nevartojantiems pastatams pagal Techninio statybos kodekso (CTE) pagrindinį energijos taupymo dokumentą (DB-HE). 23 C2.R4 Tarpinė reikšmė Architektūros kokybės ir statybos aplinkos įstatymo įsigaliojimas Architektūros kokybės ir statybos aplinkos įstatymo nuostata dėl įsigaliojimo III 2022 Architektūros kokybės ir statybos aplinkos įstatymo priėmimas, įskaitant integruotą požiūrį į rekonstrukciją, kuris paskatins energijos beveik nevartojančių pastatų skaičiaus augimą ne tik tarp naujai statomų, bet ir tarp esamų pastatų. Įstatyme nustatomas architektūros ir apstatytos aplinkos kokybės principas, kuriuo užtikrinamas aplinkos tvarumas ir indėlis siekiant energijos vartojimo efektyvumo tikslų, kaip vienas iš pagrindinių vertinimo kriterijų, ir nurodoma, kad reikiamas parko atnaujinimas grindžiamas integruotu požiūriu į rekonstrukciją. 24 C2.R5 Tarpinė reikšmė Karališkojo dekreto dėl renovacijos tarnybų (vieno langelio principas) įsigaliojimas Karališkojo dekreto dėl renovacijos tarnybų nuostata dėl įsigaliojimo III 2021 Karališkojo dekreto, kuriame būtų nustatyta renovacijos tarnybų (vieno langelio principo) taikymo sritis ir jų finansavimas, priėmimas. Bus surengta sektorinė būsto sektoriaus konferencija, o visuomenės informavimo etapas ir kitos teisinės procedūros turi būti užbaigtos prieš baigiant rengti karališkąjį dekretą. 25 C2.R6 Tarpinė reikšmė Horizontaliojo nuosavybės įstatymo pakeitimų, kuriais siekiama palengvinti rekonstrukcijos finansavimą, įsigaliojimas Horizontaliojo nuosavybės įstatymo nuostata dėl įsigaliojimo III 2022 Liepos 21 d. Įstatymo Nr. 49/1960 (Horizontalusis nuosavybės įstatymas) pakeitimai dėl bendros nuosavybės, siekiant skatinti savininkų bendruomenių vykdomą pastatų renovaciją ir patobulinimus, ir galimybes gauti finansavimą. Pakeitimo tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas savininkų bendruomenėms priimti sprendimus dėl pastatų renovacijos darbų, kuriais prisidedama prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo, ir sudaryti palankesnes sąlygas gauti bankų finansavimą. 26 C2.I1 Tarpinė reikšmė Karališkojo dekreto dėl atnaujinimo programos įgyvendinimo teisinio pagrindo įsigaliojimas; ir Karališkasis įstatymo galią turintis dekretas, kuriuo reglamentuojamos gyventojų pajamų mokesčio paskatos programai remti Karališkojo dekreto ir Karališkojo įstatymo galią turinčio dekreto nuostatos dėl įsigaliojimo III 2021 Karališkojo dekreto, kuriame būtų apibrėžta atnaujinimo programos įgyvendinimo reguliavimo sistema, priėmimas; ir Karališkasis dekretas–įstatymas, kuriuo reglamentuojamos gyventojų pajamų mokesčio paskatos programai remti. Karališkajame dekrete, kuriame apibrėžiama reguliavimo sistema, nustatomi techniniai reikalavimai siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 30 % vidutinio neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos suvartojimo sumažinimo. Organizuojama būsto sektoriaus konferencija, o visuomenės informavimo etapas ir kitos teisinės procedūros užbaigiamos prieš baigiant rengti karališkąjį dekretą. 27 C2.I1 Siektina reikšmė Gyvenamojo būsto renovacijos veiksmų užbaigimas, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bent 231 000 veiksmų bent 160 000 unikalių būstų) Skaičius 0 231 000 IV 2023 Bent 231 000 gyvenamųjų būstų renovacija užbaigta bent 160 000 unikalių būstų, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bendras kiekis). Šiam rodikliui apskaičiuoti būsto sąvoka turi būti suderinama su Eurostato apibrėžtimi („Būstas – tai kambarys arba kambarių grupė su priedais, įrengti ilgalaikiam naudojimui skirtame pastate arba struktūriškai atskiroje jo dalyje, kurie yra pastatyti, perstatyti, rekonstruoti ir panašiai sutvarkyti pritaikant juos privačiam gyvenimui“) ir prireikus gali apimti socialinį arba viešąjį būstą. Naudojami energinio naudingumo rodikliai akredituojami išduodant atitinkamą energinio naudingumo sertifikatą pagal 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Būsto rekonstrukcijos veiksmų skaičius nustatomas kaip visų gerinimo ir rekonstrukcijos veiksmų (nustatytuose rajonuose, pastato ar būsto lygmeniu), vykdomų įgyvendinant vieną iš pagalbos linijų (viso pastato ar jo elementų rekonstrukciją), arba mokesčių paskatos suma. Siekiant laikytis 30 % mažiausios vertės, vidutinė sutaupytos neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos procentinė dalis apskaičiuojama reabilitacijos veiksmų rinkinį įvertinus pagal pagalbos arba finansavimo pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą sumą. Šis rodiklis apima gerinimo ir rekonstrukcijos veiksmus visose savivaldybėse, nepriklausomai nuo jų dydžio. Siekiant pagrįsti energijos taupymo reikalavimų laikymąsi reikalaujama pateikti užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatus ir juos susumuoti, kad būtų patvirtintas sutaupyto energijos kiekio vidurkis. 28 C2.I1 Siektina reikšmė Žemės hektarai teritorijose arba rajonuose, kuriuose atliktas atnaujinimas ir pirminės energijos poreikis sumažintas vidutiniškai bent 30 % Skaičius (hektarai) 0 600 II 2026 Ne mažiau kaip 600 hektarų žemės teritorijose arba rajonuose, kuruose atliktas atnaujinimas. Šis skaičius apima rajonų arba miesto vietovių, kuriose buvo imtasi veiksmų pagal susitarimus pagal programą, plotą. Veiksmai vykdomi užtikrinant techninius reikalavimus, kuriais užtikrinama, kad renovuojant pastatus vidutiniškai 30 % būtų sumažintas neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos suvartojimas. Siekiant pagrįsti energijos taupymo reikalavimų laikymąsi reikalaujama pateikti užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatus ir juos susumuoti, kad būtų patvirtintas sutaupyto energijos kiekio vidurkis. 29 C2.I1 Siektina reikšmė Gyvenamojo būsto renovacijos veiksmų užbaigimas, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bent 510 000 veiksmų bent 355 000 unikalių būstų) Skaičius 231 000 510 000 II 2026 Bent 510 000 gyvenamųjų būstų renovacija užbaigta bent 355 000 unikalių būstų, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bendras kiekis). Šiam rodikliui apskaičiuoti būsto sąvoka turi būti suderinama su Eurostato apibrėžtimi („Būstas – tai kambarys arba kambarių grupė su priedais, įrengti ilgalaikiam naudojimui skirtame pastate arba struktūriškai atskiroje jo dalyje, kurie yra pastatyti, perstatyti, rekonstruoti ir panašiai sutvarkyti pritaikant juos privačiam gyvenimui“) ir prireikus gali apimti socialinį arba viešąjį būstą. Naudojami energinio naudingumo rodikliai akredituojami išduodant atitinkamą energinio naudingumo sertifikatą pagal 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Būstų rekonstrukcijos atvejų skaičius nustatomas kaip visų gerinimo ir rekonstrukcijos veiksmų (nustatytuose rajonuose, pastato ar būsto lygmeniu), vykdomų įgyvendinant vieną iš pagalbos linijų (visas rekonstrukcijas ar pastatų elementus) arba mokesčių paskatos, suma. Siekiant laikytis 30 % mažiausios vertės, vidutinė sutaupytos neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos procentinė dalis apskaičiuojama reabilitacijos veiksmų rinkinį įvertinus pagal pagalbos arba finansavimo pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą sumą. Šis rodiklis apima gerinimo ir rekonstrukcijos veiksmus visose savivaldybėse, nepriklausomai nuo jų dydžio. Siekiant pagrįsti energijos taupymo reikalavimų laikymąsi reikalaujama pateikti užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatus ir juos susumuoti, kad būtų patvirtintas sutaupyto energijos kiekio vidurkis. (Esama padėtis: 2023 m. gruodžio 31 d.) 30 C2.I2 Tarpinė reikšmė Karališkojo dekreto, kuriuo nustatoma efektyvaus energijos vartojimo kriterijus atitinkančio socialinio nuomojamo būsto programos įgyvendinimo reglamentavimo sistema, įsigaliojimas Karališkojo dekreto nuostata dėl įsigaliojimo III 2021 Karališkojo dekreto, kuriuo nustatoma efektyvaus energijos vartojimo kriterijus atitinkančio socialinio nuomojamo būsto programos įgyvendinimo reglamentavimo sistema, priėmimas Karališkuoju dekretu nustatomi techniniai reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad statant pastatus būtų pasiektas tikslas, kad pirminės energijos poreikis būtų bent 20 % mažesnis, nei reikalauja energijos beveik nevartojantis pastatas (pagal nacionalines gaires). Šiuo tikslu karališkuoju dekretu nustatomi techniniai reikalavimai apriboti pirminės energijos paklausos vertę iki 80 % ribos, nustatytos Techninio statybos kodekso (CTE) pagrindinio energijos taupymo dokumento (DB-HE) HE 0 skyriuje. Organizuojama būsto sektoriaus konferencija, o visuomenės informavimo etapas ir kitos teisinės procedūros užbaigiamos prieš baigiant rengti karališkąjį dekretą. 31 C2.I2 Siektina reikšmė Nauji būstai, pastatyti socialinei nuomai arba prieinamomis kainomis, atitinkantys efektyvaus energijos vartojimo kriterijus Skaičius 0 20 000 II 2026 Bent 20 000 būstų, pastatytų socialinei nuomai arba prieinamomis kainomis, atitinkančių efektyvaus energijos vartojimo kriterijus. Šis skaičius atitinka būstų, kurių statyba turi būti užbaigta, ir kurie yra skirti socialinei nuomai prieinamomis kainomis, skaičių, kurį patvirtina kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas arba įrodymas, kad būstai yra užbaigti ir naudojami. Be to, reikalavimo apriboti neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos suvartojimo vertę iki 80 % ribos, nustatytos Techninio statybos kodekso (CTE) pagrindinio energijos taupymo dokumento (DB-HE) HE 0 skirsnyje, laikymasis užtikrinamas energinio naudingumo sertifikatu. 32 C2.I3 Tarpinė reikšmė Gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų renovacijos, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos paklausą, projektų skyrimas Autonominių sričių suvestiniai sprendimai dėl lengvatų IV 2023 Skirta ne mažiau kaip 40 000 gyvenamųjų būstų ir 690 000 m² negyvenamųjų pastatų ekvivalento renovacijos projektų, vidutiniškai bent 30 % sumažinant pirminės energijos poreikį. Lygiavertiškumas nustatomas atsižvelgiant į vidutinį energijos kiekį, sutaupytą vienam m² pagal kiekvieną intervencijos rūšį. Šiam rodikliui apskaičiuoti būsto sąvoka turi būti suderinama su Eurostato apibrėžtimi („Būstas – tai kambarys arba kambarių grupė su priedais, įrengti ilgalaikiam naudojimui skirtame pastate arba struktūriškai atskiroje jo dalyje, kurie yra pastatyti, perstatyti, rekonstruoti ir panašiai sutvarkyti pritaikant juos privačiam gyvenimui“) ir prireikus gali apimti socialinį arba viešąjį būstą. Naudojami energinio naudingumo rodikliai akredituojami išduodant atitinkamą energinio naudingumo sertifikatą pagal 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. 33 C2.I3 Tarpinė reikšmė Gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų renovacijos užbaigimas, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Suvestiniai užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatai II 2026 Renovuota ne mažiau kaip 40 000 gyvenamųjų būstų ir 690 000 m² negyvenamųjų pastatų ekvivalento, vidutiniškai bent 30 % sumažinant pirminės energijos poreikį. Lygiavertiškumas nustatomas atsižvelgiant į vidutinį energijos kiekį, sutaupytą vienam m² pagal kiekvieną intervencijos rūšį. Šiam rodikliui apskaičiuoti būsto sąvoka turi būti suderinama su Eurostato apibrėžtimi („Būstas – tai kambarys arba kambarių grupė su priedais, įrengti ilgalaikiam naudojimui skirtame pastate arba struktūriškai atskiroje jo dalyje, kurie yra pastatyti, perstatyti, rekonstruoti ir panašiai sutvarkyti pritaikant juos privačiam gyvenimui“) ir prireikus gali apimti socialinį arba viešąjį būstą. Naudojami energinio naudingumo rodikliai akredituojami išduodant atitinkamą energinio naudingumo sertifikatą pagal 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Siekiant pagrįsti energijos taupymo reikalavimų laikymąsi reikalaujama pateikti užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatus ir juos susumuoti, kad būtų patvirtintas sutaupyto energijos kiekio vidurkis. 34 C2.I4 Siektina reikšmė Gyvenamųjų būstų renovacija savivaldybėse, kuriose gyvena mažiau kaip 5 000 gyventojų, siekiant vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį Skaičius 0 26 000 II 2026 Savivaldybėse, turinčiose mažiau kaip 5 000 gyventojų, renovuota ne mažiau kaip 26 000 gyvenamųjų namų ir vidutiniškai bent 30 % sumažinant pirminės energijos poreikį. Siekiant pagrįsti energijos taupymo reikalavimų laikymąsi reikalaujama pateikti užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatus ir juos susumuoti, kad būtų patvirtintas sutaupyto energijos kiekio vidurkis. 35 C2.I4 Siektina reikšmė Švarios energijos projektai mažiau kaip 5 000 gyventojų turinčiose savivaldybėse Skaičius 0 250 II 2026 Bent 250 unikalių švarios energijos projektų, kurie buvo užbaigti vietos lygmeniu mažiau kaip 5 000 gyventojų turinčiose savivaldybėse. Apibūdinimas: projektai, įskaitant projektus, skiriamus konkurso tvarka, arba vietos valdžios institucijų investicijos vienoje ar keliose iš toliau nurodytų sričių:

- elektros energijos arba šildymo ir aušinimo atsinaujinančiųjų išteklių įrengimas viešuosiuose pastatuose arba infrastruktūroje (įskaitant bent 80 % pasigamintos energijos vartojimą). Gali apimti centralizuotą šildymą/vėsinimą;

- viešųjų pastatų arba infrastruktūros energinis atnaujinimas (sutaupoma bent 30 % pirminės energijos);

- tvarus judumas (modalinių pokyčių arba elektromobilumo projektai);

- šviesinės taršos mažinimas gerinant viešąjį apšvietimą;

- vietos energetikos bendruomenė arba kiti bendruomenės projektai šiose savivaldybėse. 36 C2.I5 Siektina reikšmė Viešųjų pastatų renovacijos, kuria siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bent 290 000 m²) užbaigimas Skaičius (m2) 0 290 000 IV 2024 Renovuota bent 290 000 m² (bendras plotas) viešųjų pastatų, taip vidutiniškai bent 30 % sumažinant pirminės energijos poreikį. Užbaigus projektą patikrinami darbų pabaigos sertifikatai arba darbų priėmimo aktas (autonominės bendruomenės) arba kiekvienos savivaldybės, kuriai jis skirtas, patvirtinamieji dokumentai, kaip nustatyta Subsidijų įstatymo (38/2003) 30 straipsnyje. Siekiant įrodyti, kad sutaupytos energijos kiekis atitinka reikalavimus, užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatai turi būti patvirtinti ir susumuoti, kad būtų patvirtintas vidutinis sutaupytos energijos kiekis. 37 C2.I5 Siektina reikšmė Viešųjų pastatų renovacijos, kuria siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį (bent 1 230 000 m²) užbaigimas Skaičius (m2) 290 000 1 230 000 II 2026 Renovuota bent 1 230 000 m² (bendras plotas) viešųjų pastatų, taip vidutiniškai 30 % sumažinant pirminės energijos poreikį. Užbaigus projektą patikrinami darbų pabaigos sertifikatai arba darbų priėmimo aktas (autonominės bendruomenės) arba kiekvienos savivaldybės, kuriai jis skirtas, patvirtinamieji dokumentai, kaip nustatyta Subsidijų įstatymo (38/2003) 30 straipsnyje. Siekiant įrodyti, kad sutaupytos energijos kiekis atitinka reikalavimus, užbaigtų darbų energinio naudingumo sertifikatai turi būti patvirtinti ir susumuoti, kad būtų patvirtintas vidutinis sutaupytos energijos kiekis. (Esama padėtis: 2024 m. gruodžio 31 d.) 38 C2.I6 Siektina reikšmė Veiksmų planai pagal Ispanijos miestų darbotvarkę Skaičius 0 100 IV 2022 Bent 100 savivaldybių turi patvirtinti savo vietos veiksmų planus (miesto strategiją) ir jie turi atitikti Ispanijos miestų darbotvarkėje nustatytus kriterijus, apimančius vertinimą ir veiksmų kryptis pagal jos dešimt strateginių tikslų. C. 03 KOMPONENTAS. Žemės ūkio, maisto produktų ir žuvininkystės sistemos aplinkos ir skaitmeninė transformacija Šiuo Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentu bus didinamas žemės ūkio, maisto produktų ir žuvininkystės sektoriaus tvarumas, konkurencingumas ir atsparumas ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriais. Siekiant šio tikslo, investicijos ir reformos, įtrauktos į šį Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentą, daugiausia skirtos šiems elementams:

a)drėkinimo efektyvumo ir tvarumo didinimui; b)žemės ūkio ir gyvulininkystės tvarumo ir konkurencingumo didinimui; c)strategijos, kuria siekiama skatinti skaitmeninimą žemės ūkio, maisto produktų ir kaimo sektoriuose apskritai, įgyvendinimui; ir d)žuvininkystės sektoriaus tvarumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo skatinimui. Komponentas skirtas konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms dėl investicijų į inovacijas ir energijos vartojimo efektyvumą skatinimo (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3), dėl prieigos prie skaitmeninio mokymosi gerinimo (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 2 ), dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų skatinimo ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos skatinimo (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų priemonių ir poveikio švelninimo veiksmų aprašymą pagal technines rekomendacijas „Nedaryti didelės žalos“ (2021/C58/01), tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje. C.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C3.R1). Prekybos santykius maisto grandinėje reglamentuojančių taisyklių pakeitimas, įskaitant 2007 m. rugpjūčio 2 d. Įstatymo Nr. 12/2013 dėl maisto grandinės veikimo gerinimo priemonių pakeitimą Šios priemonės tikslas – gerinti maisto grandinės veikimą iš dalies pakeičiant nacionalinius teisės aktus, kuriais reglamentuojami prekybos santykiai maisto grandinėje (Įstatymas Nr. 12/2013), įskaitant Direktyvos (ES) 2019/633 perkėlimą į nacionalinę teisę, tačiau tuo neapsiribojant. Priemonė apima bent: a)įstatymo taikymo srities išplėtimą įtraukiant: i) prekybos santykius tiek su valstybėmis narėmis, tiek su trečiosiomis šalimis, kai veiklos vykdytojas yra įsikūręs Ispanijoje, ir ii) žaliavas ir kitus produktus, kuriems taikomas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priedas; b)minimalaus maisto produktų sutarčių turinio išplėtimą įtraukiant: i) sutartines baudas, ii) išimtis dėl force majeure ir iii) nuorodą į susijusių šalių prašymą tarpininkauti sprendžiant nesutarimo atvejus; c)nesąžiningos komercinės veiklos sąrašo išplėtimą įtraukiant, pavyzdžiui, vienašališką sutarčių apimties keitimą arba neparduotų produktų grąžinimą; ir d)pripažinimą, kad Maisto informacijos ir kontrolės agentūra yra įstaiga, atsakinga už kontrolės sistemos, būtinos teisės aktų laikymuisi nacionaliniu lygmeniu tikrinti, sukūrimą ir plėtojimą, taip pat kaip kontaktinis punktas, skirtas bendradarbiavimui tarp vykdymo užtikrinimo institucijų, taip pat su Europos Komisija ir autonominėmis bendruomenėmis jų atitinkamose teritorijose. Ši priemonė papildo i) 2020 m. vasario 25 d. Karališkąjį dekretą–įstatymą Nr. 5/2020, kuriuo patvirtintos skubios priemonės, susijusios su žemės ūkiu ir maistu, ir ii) Įstatymą Nr. 8/2020, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas Nr. 12/2013 dėl skubių priemonių maisto grandinės veikimui gerinti. Priemonės įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2021 m. gruodžio 31 d. 2 reforma (C3.R2). Gyvulininkystės sektoriaus aplinkosauginio tvarumo reglamentavimo sistemos kūrimas ir peržiūra Ši priemonė padės didinti gyvulininkystės sektoriaus aplinkosauginį tvarumą, parengiant ir peržiūrint teisės aktų sistemą: a)bendrojo geriausių prieinamų gamybos būdų registro sukūrimą, kad būtų lengviau apskaičiuot