Civiliniuose ir administraciniuose teismuose toliau didėja teisingumo sistemos skaitmenizacijos lygis, tačiau baudžiamuosiuose teismuose vis dar kyla sunkumų . Pirmosios ir antrosios instancijos civiliniuose teismuose užbaigtas teismo proceso skaitmenizacija , ir teismo procesą pradėta skaitmenizuoti Kasaciniame Teisme (civilinių bylų skyriuje) ir taikos teismuose . Vis dėlto skaitmenizacija mažiau išplėtota baudžiamojo proceso srityje , kurioje atitinkami procesai turėtų būti pradėti iki 2021 m. gegužės mėn. pabaigos. Pirmuoju etapu numatyta suskaitmeninti pokalbių klausymosi procedūros registrą. Kalbant apie administracinę teiseną, COVID-19 pandemijos metu tolesnė pažanga padaryta administracinio proceso skaitmenizacijos srityje rengiant nuotolinius teismo posėdžius . Be Aukščiausiojo Teismo sprendimų civilinėse ir baudžiamosiose bylose, galimybių internetu susipažinti su pirmosios ir antrosios instancijos teismų sprendimais daugėja lėtai – užtikrinti visapusę internetinę prieigą tik prie sprendimų civilinėse numatyta iki 2023 m. . Įgyvendinami tolesni skaitmeniniai patobulinimai, kuriais siekiama didinti teismo tarnybose teikiamų internetinių paslaugų mastą (šiuo tikslu atnaujinamas E. paslaugų portalas, Sertifikuoto e. pašto (PEC) registrai ir e. mokėjimo sistema) ir gerinti prieigą prie tam tikrų paslaugų pasitelkiant tokias priemones kaip Viešoji skaitmeninės tapatybės sistema (SPID), Nacionalinė paslaugų kortelė ir Elektroninė ID kortelė. Nuotolinis darbas COVID-19 pandemijos metu paspartino pastangas užtikrinti nuotolinę prieigą prie tam tikrų registrų (civilinių ginčo bylų, savanoriškos jurisdikcijos ir darbo ginčų pirmosios ir antrosios instancijos teismuose). Be to, siekiant paremti skaitmenizaciją ir mažinti susikaupusių bylų skaičių, vadovams, taip pat įdarbintiems nuolatiniams ir laikiniesiems darbuotojams numatyta surengti atitinkamo masto mokymus IT įgūdžiams ugdyti . Kalbant apie civilinio proceso įstatymo projektą, Vyriausybė, siekdama spręsti su veiksmingumu susijusias problemas, be kita ko, didinant teisingumo sistemų skaitmenizacijos lygį, parengė teksto projekto pakeitimus. Užbaigus šiuos pakeitimus, jie bus perduoti Parlamentui.

Imamasi tolesnių priemonių su profesiniu sąžiningumu susijusioms problemoms spręsti . Aukščiausioji teismų taryba toliau stengėsi nustatyti taisykles, kuriomis siekiama skatinti skaidrumo ir nuopelnais grindžiamo skyrimo eiti aukštas pareigas principus . Be to, siekdama toliau didinti teismų nepriklausomumą, Aukščiausioji teismų taryba ėmėsi priemonių, kad būtų nustatytos teisėjams skirtos išsamios nuostatos dėl turto deklaravimo ir sistemingos kontrolės. GRECO palankiai įvertino šias nuostatas . Aukščiausioji teismų taryba taip pat pradėjo keletą drausminių procedūrų ir, kiek tai sietina su būsimais profesiniais vertinimais ir paskyrimu eiti vadovaujamas pareigas, atsižvelgia į bet kokias su profesiniu sąžiningumu susijusias problemas, atskleistas 2020 m. atliekant baudžiamosios veikos tyrimą, dėl kurio iš pareigų atsistatydino penki Aukščiausiosios teismų tarybos nariai. Be to, Nacionalinė teisėjų asociacija pradėjo taikyti drausmines nuobaudas savo nariams, jeigu jie pažeidžia teisėjų etikos kodeksą.

Parlamente vis dar vyksta diskusijos dėl įstatymo projekto, kuriuo sprendžiamos Aukščiausioje teismų taryboje kylančios problemos, įskaitant susijusias su šios tarybos narių rinkimo tvarka. Aukščiausiajai teismų tarybai teko spręsti keletą problemų, susijusių su jos narių reprezentatyvumu ir paskyrimo eiti aukštas teisėjų pareigas tvarkos skaidrumu . 2020 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybės pasiūlytu įstatymo projektu siekiama užtikrinti, kad Aukščiausiosios teismų tarybos nariai būtų nepriklausomi nuo profesinių asociacijų, be kita ko, pakeičiant jos narių rinkimo taisykles ir didinant Tarybos narių įvairovę teritorinės kilmės ir lyčių lygybės srityse. Be to, šiuo įstatymo projektu taip pat siekiama griežčiau atskirti teismines ir politines funkcijas. 2021 m. balandžio mėn. Aukščiausioji teismų taryba dėl šio įstatymo projekto pateikė keletą nuomonių, kuriose atkreipė dėmesį į palankiai vertintinus aspektus (pvz., teismo tarnybų, įskaitant prokuratūrą, struktūrą , taip pat didesnį skaidrumą skiriant eiti aukštas pareigas ir taikant tam tikras taisykles, susijusias su teismo pareigūnų profesinio vertinimo tvarka ). Aukščiausioji teismų taryba taip pat iškėlė keletą susirūpinimą keliančių klausimų, visų pirma dėl rinkimų sistemos – ji atkreipė dėmesį į mažumų marginalizacijos riziką, Teisingumo ministerijos diskreciją prieš rinkimus sudaryti rinkimų kolegijas ir galimą teisėjų pliuralizmo sumažėjimą. Kiek tai sietina su drausmine tvarka, Aukščiausioji teismų taryba atkreipė dėmesį į naujų drausminių pažeidimų neapibrėžtumo riziką. 2021 m. kovo 26 d. GRECO priėmė savo Antrąją rekomendacijų įgyvendinimo ataskaitą, kurioje aptartas tiesioginio teisėjų dalyvavimo politiniame gyvenime klausimas. Nors pateiktu įstatymo projektu padaryta pažanga, ataskaitoje įvertinta, kad atitinkama rekomendacija įgyvendinta tik iš dalies, nes įstatymo projektas dar turi būti priimtas. 2021 m. kovo mėn. teisingumo ministras Parlamentui pristatė naujas teisingumo politikos kryptis . Svarbu, kad vykdant šias reformas būtų atsižvelgiama į Europos Tarybos rekomendacijas dėl Teismų tarybos, įskaitant jos narių atranką , ir dėl teisėjų statuso, karjeros, atsakomybės ir drausminės tvarkos . Šiuo klausimu Italija bendradarbiauja su Europos Taryba.

Italijoje draudžiama tiesiogiai skirti viešąjį finansavimą politinėms partijoms, įskaitant politines kampanijas. Todėl politinės partijos turi finansuoti savo veiklą beveik tik privačiais pavienių rėmėjų arba juridinių asmenų įnašais . Todėl Parlamento nariai yra itin priklausomi nuo galimybių politines kampanijas finansuoti nuosavais ištekliais, o politikos formuotojai – labiau priklausomi nuo privačių rėmėjų skiriamų lėšų ir mažiau apsaugoti nuo netinkamos įtakos . Privačių įnašų viršutinė riba yra gana aukšta – ji siekia 100 000 EUR per metus. Vis dėlto pagal politinių organizacijų finansavimo skaidrumo taisykles, kurios galioja nuo 2019 m., partijos yra įpareigotos skelbti duomenis apie joms skiriamus įnašus . Apie 500 EUR viršijančius įnašus pinigais arba natūra per vieną mėnesį nuo jų gavimo turi būti paskelbiama kartu nurodant rėmėjo tapatybę. Už reikalavimo paskelbti tokią informaciją nevykdymą baudžiama skiriant administracinę baudą, kurios dydis 3–5 kartus viršija gauto įnašo, apie kurį nebuvo pranešta, vertę. Draudžiama priimti iš užsienio skiriamus įnašus. Kyla susirūpinimas dėl kontrolės ir priežiūros įstaigų pajėgumų ir išteklių. Praktika įnašus politinėms partijoms nukreipti per politinius fondus ir asociacijas gali būti viena iš kliūčių, trukdančių užtikrinti atskaitomybę visuomenei, nes tokias operacijas sudėtinga atsekti ir stebėti .

Parlamente vis dar nagrinėjamas teisės akto pasiūlymas dėl Parlamento narių interesų konfliktų prevencijos. 2019 m. gegužės mėn. pateiktu įstatymo projektu būtų pakeistos ir panaikintos beveik visos Įstatymo Nr. 215/2004 dėl interesų konfliktų nuostatos . 2020 m. spalio mėn. Deputatų Rūmų Konstitucinių reikalų komitetas patvirtino šį įstatymo projektą ir nustatė orientacinę jo įsigaliojimo datą – 2021 m. liepos 1 d. Pagal šį pasiūlymą numatyta, be kita ko, nacionalinių, regioninių ir vietos valdymo organų nariams nustatyti griežtesnes priemones . Vis dar nepriimtas oficialus Etiško elgesio kodeksas. Kol neįsigaliojo naujasis įstatymas, interesų konfliktų prevencijos teisės aktų sistema tebėra nenuosekli . Be to, Deputatų Rūmų ir Senato narių turto deklaracijos ir toliau skelbiamos nenuosekliai ir neskaidriai.

Vienas iš didelių iššūkių tebėra ilga teismo proceso trukmė . Nors padidėjo civilinių bylų išnagrinėjimo rodiklis, kuris jau viršija 100 proc. , numatomas laikas, reikalingas civilinėms ir komercinėms ginčo byloms išnagrinėti, tebėra labai ilgas . 2019 m. bylų nagrinėjimo trukmė sutrumpėjo pirmosios ir antrosios instancijos teismuose, tačiau pailgėjo Aukščiausiajame Kasaciniame Teisme – tai daugiausia nulėmė ilgai nagrinėjamos mokesčių ir tarptautinės apsaugos bylos . 2020 m. Aukščiausiajame Teisme užregistruota gerokai mažiau gautų tarptautinės apsaugos bylų, tačiau ir toliau daug sunkumų kyla dėl gaunamų mokesčių teismų bylų , kurių daug anuliuojama . Ir toliau daug ieškinių paskelbiama nepriimtinais . 2020 m. visų instancijų administraciniuose teismuose toliau trumpėjo bylų nagrinėjimo trukmė, tačiau ji išliko ilgesnė už vidutinę . Teigiamų rezultatų ir toliau pasiekiama viešųjų pirkimų srityje . Dėl administracinio proceso trukmės Italijai ir toliau taikoma griežtesnė Europos Tarybos Ministrų Komiteto priežiūra . Kalbant apie baudžiamąjį procesą, Aukščiausiasis Teismas pranešė, kad 2020 m. apskritai padaugėjo nagrinėjamų bylų , ypač aukščiausiu lygmeniu. Iš to matyti neatidėliotina būtinybė imtis priemonių veiksmingumui didinti, ypač apeliacinių skundų lygmeniu . Be to, pranešta, kad pusė įprasto bylos nagrinėjimo atvejų pirmosios instancijos teismuose užbaigiama priimant išteisinamuosius nuosprendžius . Dėl baudžiamojo proceso trukmės Italijai taip pat toliau taikoma griežtesnė Europos Tarybos Ministrų Komiteto priežiūra .

EBPO (2017), Statement of the OECD Working Group on Bribery on Italy’s implementation of the Anti-Bribery Convention, https://www.oecd.org/corruption/statement-of-the-oecd-working-group-on-bribery-on-italy-implementation-of-the-anti-bribery-convention.htm .

Reguliariai atliekami teisės aktų poveikio ex ante vertinimai, tačiau vis dar retai rengiamos viešos konsultacijos ir retai atliekami teisės aktų poveikio ex post vertinimai . Ministrų tarybos pirmininko dekretu Nr. 169/2017 reikalaujama, kad visos viešojo administravimo institucijos skelbtų preliminarią šešių mėnesių informaciją apie kiekvieną reglamentavimo iniciatyvą. Vis dėlto dar neįdiegtos standartizuotos suinteresuotųjų subjektų nuomonės analizės procedūros . Rengiant viešas konsultacijas dažniau naudojamasi skaitmeninėmis priemonėmis, ir tai šiek tiek padeda didinti proceso efektyvumą. Visų pirma, naudojantis platformomis išmokta naudotis novatoriškomis ir interaktyviomis priemonėmis, suteikiančiomis galimybę užtikrinti aktyvesnį naudotojų dalyvavimą . Tam tikrais atvejais naudotojams taip pat pateikiama viešojo administravimo institucijų grįžtamoji informacija . Vis dėlto konsultacijos daugiausia vykdomos naudojantis įprastais metodais . Reguliariai atliekami ex ante poveikio vertinimai ir pradėta atlikti ex post vertinimus. Visų pirma, 2020 m. buvo atlikti 2019 m. dvejų metų planuose nustatytų veiksmų ex post vertinimai .

Europos Sąjungos Taryba (2019), 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2019 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Italijos stabilumo programos, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0905(12)&from=LT .

Europos Tarybos Ministrų Kabinetas (2010), Ministrų Kabineto rekomendacija valstybėms narėms CM/Rec(2010) 12 dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės.

Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti: Italija, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/italy .

Europos Tarybos Tarptautinių nevyriausybinių organizacijų konferencija (2019), Piliečių dalyvavimas sprendimų priėmimo procese. Faktų nustatymo misija į Italiją, https://rm.coe.int/report-visit-of-the-conference-of-ingos-to-italy-2019/1680981493 .

Europos teisėjų konsultacinė taryba (2020), Nuomonė Nr. 23 dėl teisėjų asociacijų vaidmens palaikant teismų nepriklausomumą.

Europos veiksmingo teisingumo komisija (CEPEJ) (2020), ES valstybių narių teismų sistemų veikimo tyrimas.

G 20 (2015), Atvirųjų duomenų siekiant kovoti su korupcija principai, http://www.g20.utoronto.ca/2015/G20-Anti-Corruption-Open-Data-Principles.pdf .

GRECO (2019), Third Evaluation Round - Second Addendum to the Second Compliance Report on Italy on Incriminations and Transparency of Party Funding

GRECO (2021), Fourth Evaluation Round - Second Compliance Report on Italy on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors

Italijos kovos su korupcija institucija (2020), 2020 m. liepos 16 d. Įstatyminio dekreto straipsnių analizė, https://www.anticorruzione.it/portal/rest/jcr/repository/collaboration/Digital Assets/anacdocs/Attivita/Pubblicazioni/RapportiStudi/ContrattiPubblici/Anac.DL76.2020.pdf .

Italijos kovos su korupcija institucija (2020), darbinis dokumentas Nr. 5 „Nacionalinės viešųjų pirkimų sutarčių duomenų bazės duomenų analizė ir korupcijos rizikos rodiklių rengimas“, http://www.anticorruzione.it/portal/rest/jcr/repository/collaboration/Digital%20Assets/anacdocs/Attivita/Pubblicazioni/Collana%20scientifica%20Autorita/Collana%20scientifica%20Anac%20-%20Matteo%20Tro%C3%83%C2%ACa%20WP%20n.5.pdf .

Italijos kovos su korupcija institucija (2020), Korupcijos prevencija ir skaidrumas, http://www.anticorruzione.it/portal/public/classic/Comunicazione/News/_news?id=8e7b24b70a77804261ad277e20798ed6 .

Italijos kovos su korupcija institucija, Viešųjų pirkimų sutarčių duomenų bazė (dėl duomenų analizės žr. https://dati.anticorruzione.it/superset/dashboard/appalti/, dėl atvirųjų duomenų platformos žr. https://dati.anticorruzione.it/opendata/).

Italijos Ministrų Tarybos prezidiumo Informacijos ir leidybos skyrius, Fondo per il pluralismo e l'innovazione dell'informazione, https://informazioneeditoria.gov.it/it/approfondimenti-e-normativa/fondo-per-il-pluralismo-e-linnovazione-dellinformazione/ .

Italijos Respublikos Vyriausybė (2021), iš Italijos gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Italijos Respublikos Vyriausybė, 4-asis nacionalinis atviros vyriausybės veiksmų planas (2019–2021 m.), https://www.opengovpartnership.org/wp-content/uploads/2019/07/Italy-Action-Plan-2019-2021-English.pdf .

Italijos Respublikos Vyriausybė, viešoms konsultacijoms skirta platforma „Consultazione“, http://www.consultazione.gov.it/it/ .

Italijos Respublikos Vyriausybė, viešoms konsultacijoms skirta platforma „Partecipa“, https://partecipa.gov.it/?locale=en .

Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslo požiūris į korupciją ES“.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“.