Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas įsteigiantis programą „Veiklus jaunimas“ 2007–2013 metų laikotarpiui [SEC(2004)960] /* KOM/2004/0471 galutinis - COD 2004/0152 */





Briuselis, 14.07.2004 KOM(2004) 471 galutinis 2004/0152 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS įsteigiantis programą "VEIKLUS JAUNIMAS" 2007-2013 metų laikotarpiui (pateikta Komisijos)[SEC(2004)960] PROGRAMOS "VEIKLUS JAUNIMAS"[1] SPRENDIMO PASIŪLYMO AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO KONTEKSTAS Savo vasario 10 d. komunikate, pavadintame "Mūsų ateities kūrimas. Išsiplėtusios Sąjungos politikų iššūkiai ir biudžetiniai ištekliai 2007-2013 m.", Komisija siūlo Europos pilietiškumo ugdymą padaryti pagrindiniu Sąjungos veiklos prioritetu. Kovo 9 d. Komisija pristatė komunikatą[2] pavadintą "Pilietiškumo raida: Europos kultūros ir įvairovės skatinimas jaunimo, kultūrinėmis, vaizdo ir garso ir pilietinio dalyvavimo programomis", kuriame išdėstytos naujos programos jaunimo srityje pagrindinės gairės. Tokiame kontekste ypač būtina įgyvendinti pilietiškumo idėją skatinant Europos kultūrą ir įvairovę srityse, tiesiogiai įtraukiančiose Europos piliečius, ypač jaunimą, į integracijos procesą. Programa JAUNIMAS baigsis 2006 m., ir atsižvelgdama į pirmiau paminėtus komunikatus bei tarpinio vertinimo rezultatus[3] ir būsimų priemonių vertinimą ex-ante, Komisija pristato šį teisės akto pasiūlymą, planuodama priimti naujos kartos programas 2007-2013 m. laikotarpiui. 1.1. Pradinė situacija Programos JAUNIMAS tikslai, nurodyti Sprendime Nr. 1031/2000/EB, remiasi ES Sutarties 149 straipsnio 2 dalimi, kuriame pabrėžiama, kad Bendrijos veikla skirta "skatinti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos mainus". Programos JAUNIMAS pusės laikotarpio vertinimas rodo, kad ši priemonė gerai vertinama ir, kad ji daro poveikį. Vertinimo išvadose taip pat pateikiamos rekomendacijos, kurias reikia įgyvendinti, kad būtų atsižvelgta, pirmiausia, į jaunimo raidą, į tai, ko tikimasi iš tokių programų bei į supaprastinimo prašymus. Siekdama įvykdyti Sutarties įsipareigojimus ir atsižvelgdama į teigiamus programos tarpinio įvertinimo rezultatus, Komisija siūlo tęsti veiksmus jaunimo reikalų srityje. 1.2. Naujo etapo poreikis Po to, kai Komisija 2001 m. lapkričio mėnesį paskelbė Baltąją knygą "Naujas postūmis Europos jaunimui", bendradarbiavimas jaunimo reikalų srityje stipriai suintensyvėjo. Baltojoje knygoje siūlyta sukurti atvirą koordinavimo metodą, kad būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas keturiose prioritetinėse veiklose, tai yra aktyvusdalyvavimas, informavimas, savanoriška veikla ir geresnis jaunimo pažinimas. 2002 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas savo nuomonėje pritarė Komisijos pasiūlymams. Taryba pritarė Baltosios knygos pasiūlymams ir 2002 m. birželio mėn. įsteigė Europos bendradarbiavimo sistemąjaunimo reikalų srityje. 2003 m. lapkričio mėn. Taryba nustatė bendrus dalyvavimo ir jaunimo informavimo tikslus, į kuriuos taip pat atsižvelgiama programos pasiūlyme. Kiti Bendrijos politikos įvykiai įkvepia ir įteisina pasiūlymo turinį teisiniu pagrindu: - 2003 m. gegužės mėn. Ministrų Tarybos išvados, patvirtintos 2004 m. gegužės mėn. Ministrų Tarybos posėdžio metu, kuriose išreiškiamas poreikis, kad dabartinė programa būtų tęsiama, išsaugant jos ypatingą pobūdį ir atsižvelgiant į politinio bendradarbiavimo vystymąsi. - Lakene vykęs Europos Vadovų Tarybos susitikimas, kuriame skatinama priartinti jaunimą prie Europos kūrimo ir Europos institucijų. - Naujoji Sutartis dėl Konstitucijos, į jaunimo reikalų sritį įvedanti naujas dimensijas, būtent jaunų žmonių dalyvavimą demokratiniame gyvenime ir jaunųjų savanorių korpuso sukūrimą, kad būtų sukurtos sąlygos jaunų europiečių bendram indėliui į Sąjungos solidarumo veiksmus. - 2004 m. vasario mėn. Europos Parlamento pranešimas, siūlantis Komisijai įgyvendinti specialią programą, kuri būtų dabartinės programos tąsa ir kuriai būtų skirta piniginė dotacija, galinti patenkinti augančius poreikius jaunimo politikos srityje. - Taryba, 2003 m. birželį reaguodama į Komisijos komunikatą, skirtą išsiplėtusios Europos šalims kaimynėms, pamini, kad kultūrinio bendradarbiavimo, tarpusavio supratimo ir bendradarbiavimo, švietimo ir mokymo srityse stiprinimas gali būti Europos Sąjungos veiklos ašimis. Išvardinti teiginiai rodo, kad programa turi prisidėti prie aktyvaus jaunų žmonių pilietiškumo visuomenėje ir prie jų priklausymo Europai jausmo. Programa taip pat turi prisidėti prie jaunų žmonių švietimo plačiąja prasme ir taip siekti Lisabonoje iškeltų tikslų. Ji taip pat turi įgalinti ugdyti jų solidarumo jausmą ir tarpusavio supratimą, kartu prisidėdama prie Sąjungos socialinės sanglaudos ir taikos. 1.3. Naujos programos tikslai Siūlomi tokie tikslai: - Skatinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą,ypač Europos pilietiškumą - Ugdyti jaunų žmonių solidarumą, kad būtų stiprinama Europos Sąjungos socialinė sanglauda - Skatinti tautų tarpusavio supratimą, pasitelkiant jaunus žmones - Prisidėti prie paramos jaunų žmonių veikloms sistemos kokybės gerinimo ir prie pilietinės visuomenės organizacijų galimybių plėtimo jaunimo reikalų srityje - Jaunimo politikų srityje skatinti bendradarbiavimą Europos lygmeniu Šie tikslai dera su bendradarbiavimo prioritetais jaunimo reikalų srityje ir pastarojo laikotarpio pilietiškumo raida. 2. VIEšų KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMO REZULTATAI Komisijos pasiūlymas yra parengtas laikantis valdymo principo. Pagrindiniai jaunimo reikalų srities veikėjai turėjo galimybę prisidėti prie naujos programų kartos (Europos jaunimofForumas, nevyriausybinės organizacijos ir jaunimo darbuotojai (vadovai), JAUNIMO programos nacionalinės agentūros) 2.1. Viešos konsultacijos 2002 m. gruodžio mėn. Komisijos iniciatyva buvo surengtos viešos konsultacijos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse bei programos JAUNIMAS paramos gavėjų bendradarbiavimas parodė, kad jaunimo reikalų srities veikėjai ir nacionalinės administracijos institucijos pateikia artimas viena kitai nuomones: 1. Išsaugoti ypatingo pobūdžio programą jaunimo reikalų srityje, turinčiomis sąsajų su kitomis, su jaunais žmonėmis susijusiomis , sritimis 2. Užtikrinti programos JAUNIMAS tęstinumą, jos veiksmus ir galimybes ja pasinaudoti 3. Ugdyti jaunų europiečių tapatumą ir jų aktyvų pilietiškumą visuomenėje 4. Atsižvelgti į politinius Komisijos Baltojoje knygoje, skirtoje jaunimui, apibrėžtus prioritetus 5. Remti politinio bendradarbiavimo, įgyvendinto taikant atvirą koordinavimo metodą, iniciatyvas 6. Prisidėti prie jaunimo organizacijų plėtros ir remti jaunimo darbuotojų (vadovų) darbą 7. Padaryti programą dar prieinamesnę trečiosioms šalims ir suteikti šioms veikloms daugiau matomumo 8. Prisidėti prie programos veiklų ir apskritai jaunimo darbuotojų (vadovų), kurie prisideda prie švietimo ir informalaus ir neformalaus jaunų žmonių švietimo, ugdymo ir mokymo darbo pripažinimo 9. Atsižvelgiant į tuos, kuriems ši programa skirta, pasiūlyti paprastesnius ir lankstesnius mechanizmus 2.2. Tarpinis programos vertinimas Komisija taip pat atsižvelgė į tarpinio dabartinės programos JAUNIMAS vertinimo rezultatus. Vertinimo ataskaitą paruošė Komisijos tarnybos, pasirėmusios šalių, dalyvaujančių programoje, pristatytais tyrimais ir Komisijos su nacionalinėmis agentūromis rengtais seminarais, paramos gavėjų ir nepriklausomų ekspertų nuomone. Vertinime pateikta informacija yra vertinga ir neprieštaringa. Viena vertus, programa JAUNIMAS yra labai gerai vertinama. Kita vertus, atsižvelgiant į jaunimo raidą, politinį bendradarbiavimą jaunimo srityje ir šios rūšies programų įgyvendinimui būdingus sunkumus, vertinimo išvadose pateikiama įgyvendintinos rekomendacijos: 1. Dar labiau pritaikyti programą tiems, kuriems ji skirta, tai yra jauniems, bet kokios visuomeninės padėties žmonėms, ypač turintiems mažiau galimybių 2. Visuose etapuose, žmonėms artimomis ir kokybiškomis priemonėmis pagerinti pagalbą paramos gavėjams ir projektinei veiklai. 3. Supaprastinti procedūras ir padaryti jas kuo lankstesnes atsižvelgiant į tuos, kuriems ši programa skirta 4. Sustiprinti programos įgyvendinimo skaidrumą ir nuoseklumą, ypač decentralizuotame lygmenyje 5. Padidinti darbo kokybę vertinant projektus, apie tai informuojant paramos gavėjus ir pripažįstant įgyvendintas veiklas 6. Vystyti savanorišką veiklą tiek kokybės, tiek kiekybės atžvilgiu 7. Dar labiau padidinti galimybes programoje dalyvauti trečiosioms šalims 8. Pagreitinti raidas įgyvendinant novatoriškus projektus ir atliekant būtinus tyrimus 9. Suteikti programai ir kiekvienam jos veiksmui matomumo ir kuo geriau panaudoti gautus rezultatus 2.3. Ex-ante vertinimas Ex-ante vertinimo ataskaitoje pateikiami svarstymų rezultatai pateisina šį pasiūlymą. Jame pabrėžiama, kad būtina patenkinti jaunų žmonių poreikius Europos lygmeniu, nuo paauglystės iki suaugusio amžiaus, bei politinio pobūdžio įvairių Europos institucijų, pirmiausia Ministrų Tarybos ir Europos Parlamento prašymus. Jame nurodomas politinio bendradarbiavimo Europos mastu jaunimo reikalų srityje ir atviro koordinavimo metodo prioritetų įgyvendinimo būdas, kurio pastarojo laikotarpio raidą atspindi programos pasiūlymas. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ELEMENTAI 3.1. Teisinis pagrindas Programos pasiūlymas yra paremtas 149 Sutarties straipsniu, susijusiu su švietimu, profesiniu mokymu ir jaunimu, ypač su jo 2 dalimi, kurioje teigiama, kad Bendrijos veikla siekia "skatinti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainus". 3.2. Programos veiksmai Programos pasiūlyme pateikiami tokie penki veiksmai: Veiksmas "Jaunimas Europai" pirmiausia skirtas stiprinti aktyvų jaunų žmonių įsitraukimą remiant jaunų žmonių mainus, mobilumą ir iniciatyvas bei jų dalyvavimo demokratiniame gyvenime projektus. Veiksmas "Europos savanorių tarnyba" skirtas ugdyti jaunų žmonių solidarumą, jų aktyvų įsitraukimą bei tarpusavio supratimą. Ši Europos savanorių tarnyba plėtojama per individualius ar kolektyvinius projektus, kad jauni žmonės galėtų išreikšti savo asmeninį įsitraukimą, bet kartu siekiant juos sujungti Sąjungos solidarumo veiksmams. Be to, šis veiksmas taip pat įgalina skatinti bendradarbiavimą tarp pilietinių savanorių tarnybų. Veiksmu "Jaunimas pasauliui" prisidedama prie tarpusavio supratimo ugdymo ir aktyvaus jaunų žmonių įsitraukimo skatinant atvirumą pasauliui. Ši veikla atveria galimybes programą panaudoti projektams su išsiplėtusios Europos kaimyninėmis šalimis ir bendradarbiavimui jaunimo reikalų srityje su kitomis trečiosiomis šalimis. Veiksmas "Socialinės-pedagoginės pakraipos instruktoriai ir paramos sistemos" skirtas gerinti jaunimo rėmimo struktūrų kokybę. Ši veikla įgalina remti Europoje jaunimo reikalų srityje veikiančias organizacijas, pirmiausia Europos jaunimo forumą. Ji įgalina plėtoti socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainų, mokymo ir informavimo priemones, projektus skatinančius novatoriškumo ir kokybės plėtrą jaunimo srityje, partnerystes su regionų ir vietos subjektais ir priemones, skirtas geriausiai panaudoti ir remti programos struktūras. Veiksmu "Parama bendradarbiavimo politikai" siekiama skatinti bendradarbiavimą jaunimo politikos srityje palaikant struktūrinį dialogą tarp jaunų žmonių ir atsakingų už jaunimo reikalus politikų, bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis ir priemones, skirtas geresniam jaunimo reikalų srities pažinimui. 3.3. Subsidiarumas ir proporcingumas Programa iš esmės vykdoma tais atvejais, kai valstybės narės negali efektyviai veikti. Programa papildo nacionalinius ar regioninius veiksmus. Šio teisės akto pasiūlymas siūlo prisidėjimo prie šių veiksmų būdus. Europos pridedamoji vertė yra susijusi su veiklos pobūdžiu. Valstybės narės nebūtų pajėgios individualiai organizuoti jaunimo mobilumo Europoje ar su šalimis partnerėmis veiksmų, daugiašalių mainų, Europos savanorių tarnybos, projektų tinklo kūrimo, socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mokymo Europoje ar paramos nevyriausybinėms jaunimo organizacijoms Europoje. Ji taip pat daro poveikį nacionalinėms politikoms, rodydama kelią, kuriuo reikia sekti (pirmenybė jauniems žmonėms, turintiems mažesnes galimybes, iniciatyvų projektai, dalyvavimo demokratiniame gyvenime projektai, ...), ir remdama bendradarbiavimo politiką (struktūrinis dialogas su jaunais žmonėmis, nacionalinių pilietinių tarnybų bendradarbiavimas, moksliniai tyrimai...). Programos dauginamasis poveikis yra svarbus, nes paramos gavėjai per projektus įgauna europinės dimensijos, kuria jie galės pasidalyti su savo partneriais. Programos įgyvendinimas jaunimo reikalų srityje numato be kita ko valorizacijos priemones, kad būtų stipriai padidintas Sąjungos veiklos jaunimo labui politinis matomumas. 3.4. Priemonių pasirinkimas Komisija pageidauja supaprastinti Bendrijos priemonių kūrimą ir įgyvendinimą. Tokiomis aplinkybėmis buvo peržiūrėta daug pasirinkimo galimybių ruošiant naują programą. Programas, susijusias su pilietiškumu, sujungti į vienintelę pamatinę programą nebuvo nuspręsta, nes tai neatitiktų supaprastinimo siekio. Iš tiesų, įvairios su pilietiškumu susijusios sritys, ypač kultūra ir jaunimas, minimos įvairiuose Sutarties straipsniuose, reglamentuojamos sprendimo priėmimo taisyklių ir specifinio valdymo būdo ir yra skirtos įvairiai publikai. Švietimo programų sujungimas taip pat buvo svarstomas. Jo atsisakyta, nes intervencijos į švietimo ir profesinio mokymo sritį paprastai skirtos švietimo sistemoms, o intervencijos į jaunimo sritį skirtos visiems jauniems žmonėms ir yra įgyvendinamos per daug paprastesnes struktūras. Be to, jaunimo reikalų ir švietimo sritys vystomos skirtingose įstatyminėse ir administracinėse aplinkose. Pasirinkimo galimybė, geriausiai atitinkanti supaprastinimo ir lankstumo kriterijus, yra autonomiškos programos jaunimo reikalų srityje, leidžiančios užmegzti ryšius su kitomis Bendrijos programomis, įsteigimas. 3.5. Supaprastinimas Būsimoji programa yra daug paprastesnė už dabartinę. Naujasis teisinis pagrindas apima visas veiklas, kurios dabar įgyvendinamos remiantis dviem skirtingais pagrindais (programa Jaunimas ir Bendrijos veiklos programa, skirta jaunimo reikalų srityje veikiančių aktyvių organizacijų Europos lygmenyje skatinimui). Tam skirtos keturios biudžeto eilutės pakeistos viena. Kadangi nauja programa turi tarnauti bendradarbiavimui jaunimo reikalų srityje, bendroji teisinio pagrindo struktūra yra atvira pokyčiams ir numato lanksčias išlygas, kad pritaikytų programą naujiems prioritetams, kurie galėtų kilti. Būsimoji programa bus daugiausia valdoma decentralizuotai, centralizuotiems projektams vadovaujant vykdomajai agentūrai. Šios valdymo rūšys plačiau aprašytos finansiniame dokumente. Kad būtų palengvintas administracinis programos valdymas, šiame teisės akto pasiūlyme numatomos leidžiančios nukrypti nuostatos vadovaujantis finansiniu Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir jo vykdymo priemonėmis. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Programos kaina 2007-2013 m. laikotarpiui yra 915 milijonų eurų (880,6 milijonai eurų programos veiksmams ir 34,4 milijonai eurų techninei pagalbai). 5. IšVADOS Naujasis teisinis pagrindas perima pagrindinius programos JAUNIMAS 2000-2006 m. elementus, ją pritaikant atsižvelgus į tarpinio vertinimo rekomendacijas, viešas konsultacijas ir Baltoje knygoje pateikiamas inovacijas. Jis sudarytas taip, kad programa galėtų prisitaikyti prie būsimų politikos gairių jaunimo reikalų srityje. 2004/0152 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS įsteigiantis programą "VEIKLUS JAUNIMAS" 2007-2013 metų laikotarpiui EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio, 4 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4], atsižvelgdami į Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[7], kadangi: (1) Sutartimi yra įsteigiama Sąjungos pilietybė ir nustatoma, kad Bendrijos veikla, susijusi su švietimu, profesiniu rengimu ir jaunimu, siekia pirmiausia skatinti jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainus bei kokybišką švietimą. (2) Europos Sąjungos sutartis yra paremta laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms principais ir idėja, kad aktyvaus jaunų žmonių pilietiškumo skatinimas turi prisidėti prie jų vertybių ugdymo. (3) 2000 m. balandžio 13 d. Sprendimu Nr. 1031/2000/EB, Europos Parlamentas ir Taryba sudarė Bendrijos veiksmų programą "Jaunimas"[8]. Vadovaujantis tos programos metu įgyta patirtimi, tikslinga tęsti bei stiprinti bendradarbiavimą ir Europos Sąjungos veiksmus šioje srityje. (4) 2004 m. balandžio 21 d. Sprendimu Nr. 790/2004/EB, Europos Parlamentas ir Taryba sudarė Bendrijos veiksmų programą Europos lygmeniu jaunimo reikalų srityje veikiančioms organizacijoms remti[9]. (5) 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje vykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos posėdyje Europos Sąjungai iškeltas strateginis tikslas, sietinas, be kita ko, su aktyvia užimtumo politika skiriant daugiau dėmesio švietimui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymui, papildytas Europos Vadovų Tarybos susitikime, vykusiame 2001 m. birželio mėn. 15 ir 16 d. Geteborge, priimta darnaus vystymosi strategija. (6) Lakeno deklaracijos priede prie 2001 m. gruodžio 14 ir 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų, teigiama, kad vienas pagrindinių uždavinių, kuriuos turi išspręsti Sąjunga: priartinti piliečius, visų pirma jaunimą, prie Europos kūrimo ir Europos institucijų. (7) 2001 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė Baltąją knygą "Naujas postūmis Europos jaunimui", kurioje siūloma bendradarbiavimo sistema jaunimo reikalų srityje, skirta visų pirma stiprinti aktyvumui, veiksmingesniam informacijos plitimui, jaunų žmonių savanoriškai veiklai ir geresniam jaunimo reikalų srities pažinimui; 2002 m. gegužės 14 d. nuomone Parlamentas pritarė šiems pasiūlymams. (8) Tarybos ir valstybių narių atstovų, susirinkusių į Tarybos posėdį 2002 m. birželio 27 d., rezoliucija[10], yra įsteigiamas atviras koordinavimo metodas, kurio prioritetinės sritys yra dalyvavimas, informavimas, savanoriška jaunų žmonių veikla ir geresnis jaunimo reikalų srities pažinimas; įgyvendinant šią programą būtina atsižvelgti į šiuos darbus. (9) Taryba savo 2003 m. gegužės 5 d. išvadose[11] pabrėžia, kad būtina išlaikyti ir tobulinti egzistuojančias Bendrijos priemones, skirtas būtent jauniems žmonėms, kadangi šios priemonės yra pagrindinis būdas stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje ir kad be to, šios programos prioritetai ir tikslai turėtų atitikti Europos bendradarbiavimo sistemą jaunimo srityje. (10) Bendrijos veikla prisideda prie kokybiško švietimo ir mokymo, ir turi būti skirta pašalinti nelygybės apraiškoms ir diegti vyrų ir moterų lygybę, kaip numatyta Sutarties 3 straipsnyje. (11) Turėtų būti patenkinti specifiniai neįgalių asmenų poreikiai. (12) Būtina skatinti aktyvų pilietiškumą ir intensyviau kovoti su bet kokia atskirties forma, įskaitant rasizmą ir ksenofobiją. (13) Šalys kandidatės į Europos Sąjungą ir EFTA šalys, kurios yra EEE susitarimo narės, pripažintos galinčiomis dalyvauti Bendrijos programose laikantis su šiomis šalimis sudarytų susitarimų nuostatų. (14) Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuris vyko 2003 m. birželio mėn. 19 ir 20 d. Salonikuose, priimta "Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų šalims: žengimas į priekį Europos integracijos kelyje", kurioje numatyta, kad šalys, kurios yra stabilizacijos ir asociacijos etape, turėtų turėti galimybę dalyvauti Bendrijos programose remiantis pagrindų susitarimais, kurie turi būti pasirašyti tarp Bendrijos ir tų šalių. (15) Turėtų būti priimtos nuostatos, kurios atvertų galimybę šioje programoje dalyvauti Šveicarijos Konfederacijai. (16) Barselonos Deklaracija priimta Europos ir Viduržemio jūros šalių konferencijos, vykusios 1995 m. metu numato, kad jaunų žmonių mainai turėtų būti priemone paruošti ateities kartas glaudesniam Europos ir Viduržemio jūros partnerių bendradarbiavimui. (17) 2003 m. birželio 16 d. Taryba, remdamasi Komisijos komunikatu "Išsiplėtusi Europa ir jos kaimynės: naujas santykių su mūsų rytų ir pietų kaimynais kontekstas", savo išvadose pažymi, kad Europos Sąjungos veiklos pagrindine kryptimi bus kultūrinio bendradarbiavimo, tarpusavio supratimo ir bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje su kaimyninėmis šalimis stiprinimas. (18) Tarpinio programos JAUNIMAS vertinimo ataskaitos ir viešos konsultacijos apie Bendrijos veiklos ateitį švietimo, mokymo ir jaunimo srityse rodo esant skubų, o kai kuriais atžvilgiais, vis didesnį, poreikį tęsti bendradarbiavimo ir mobilumo veiklą jaunimo reikalų srityje Europos lygmenyje, jose taip pat išreiškiamas paprastesnės, patrauklesnės ir lankstesnės įgyvendinimo tvarkos pageidavimas. (19) Bendradarbiaujančios Komisija ir valstybės narės turėtų nuolat kontroliuoti ir vertinti programą, kad būtų galima koreguoti priemonių įgyvendinimą, ypač jo prioritetus. (20) Programos teisinio pagrindo formuluotė turi būti pakankamai lanksti, kad būtų įmanoma įgyvendinti galimus veiksmų pritaikymus siekiant patenkinti per 2007-2013 metų laikotarpį kintančius poreikius ir išvengti prieš tai buvusių programų nereikalingo nuostatų detalumo. Nuo dabar sprendimą reikia apriboti bendrais veiksmų apibrėžimais bei finansinėmis ir administracinėmis nuostatomis. (21) Būtina numatyti specialią Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[12] taikymo tvarką ir jo taikymo priemones bei leidžiančias nuo šių tekstų nukrypti nuostatas, kurių prireikė dėl programos dalyvių ypatumų ir veiksmų pobūdžio. (22) Turi būti įgyvendintos atitinkamos priemonės, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimams, padengiami prarasti fondų pinigai, kurie buvo nepagrįstai paskirti ir išleisti. (23) Šis sprendimas visam programos laikotarpiui nustato finansinį paketą, kuris yra pagrindinis biudžeto institucijos informacijos šaltinistaip, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros gerinimo 33 punkte [13]. (24) Dabartinės programos tikslų valstybės narės pačios atskirai pasiekti negali, kadangi tai apima daugiašales partnerystes, transnacionalines mobilumo priemones bei informacijos mainus Europos lygmenyje, ir dėl šios programos veiksmų ir priemonių transnacionalinio ir daugiašalio pobūdžio, šiuos tikslus lengviau gali pasiekti Bendrija, kuri, vadovaudamasi EB Sutarties 5 straipsnyje aprašytu subsidiarumo principu, gali taikyti priemones. Vadovaujantis minėtame straipsnyje apibrėžtu proporcingumo principu, sprendimu nesiekiama daugiau negu reikia šiems tikslams įgyvendinti. (25) Vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką, turi būti priimtos šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės. (26) Remiantis sprendimu Nr. 1031/2000/EB ir 2004 m. balandžio 21 d. sprendimu Nr. 790/2004/EB, turi būti priimtos laikinos priemonės veiksmams, pradėtiems iki 2006 m. gruodžio 31 d., kontroliuoti. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis [Programos įsteigimas] 1. Šiuo sprendimu įsteigiama Bendrijos programa VEIKLUS JAUNIMAS, (toliau - programa) skirta vystyti bendradarbiavimo politikai jaunimo reikalų srityje Europos Sąjungoje. 2. Programa yra įsteigiama 2007 m. sausio 1 d. - 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 2 straipsnis [Bendrieji programos tikslai] 1. Bendrieji programos tikslai yra tokie: a) Skatinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą apskritai, skiriant ypatingą dėmesį jų, kaip Europos gyventojų, pilietiškumui; b) Ugdyti jaunų žmonių solidarumo jausmą, ypač tam, kad būtų sutvirtinta socialinė Europos Sąjungos sanglauda; c) Per jaunus žmones skatinti tautų tarpusavio supratimą; d) Prisidėti prie jaunų žmonių veiklų paramos sistemų kokybės gerinimo ir pilietinės visuomenės organizacijų jaunimo reikalų srityje veiksnumo didinimo; e) Skatinti bendradarbiavimą jaunimo reikalų politikų srityje Europoje. 2. Bendrieji programos tikslai papildo kitose Europos Sąjungos veiklose, pirmiausia švietimo ir profesinio mokymo žinių Europos ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi kontekste bei kultūros ir sporto srityse, siekiamus tikslus. 3. Bendrieji programos tikslai prisideda prie Sąjungos politikų, ypač susijusių su Europos kultūros ir kultūrų įvairove, kova su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos bei prie darnaus vystymosi. 3 straipsnis [Specifiniai programos tikslai] Specifiniai programos tikslai yra tokie: 1. Bendruoju tikslu "Skatinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą apskritai, skiriant ypatingą dėmesį jų, kaip Europos gyventojų, pilietiškumui" siekiama: a) Suteikti galimybę jaunimui ir jam atstovaujančioms organizacijoms dalyvauti visuomenės raidoje, pirmiausia Europos Sąjungos visuomenės raidoje; b) Ugdyti jaunų žmonių priklausymo Europos Sąjungai jausmą; c) Vystyti jaunų žmonių mobilumą Europoje; d) Jaunimo tarpe skatinti tarpkultūrinį mokymąsi; e) Užtikrinti pagrindinių Sąjungos vertybių ugdymą jaunų žmonių tarpe; f) Paskatinti iniciatyvą, verslumą ir kūrybiškumą; g) Užtikrinti, kad programoje dalyvautų mažiausiai galimybių turintys jauni žmonės; h) Užtikrinti programoje dalyvaujančių moterų ir vyrų lygybę ir įgyvendinant veiksmus skatinti lyčių lygybę. 2. Bendruoju tikslu "Ugdyti jaunų žmonių solidarumo jausmą, ypač tam, kad būtų sutvirtinta socialinė Europos Sąjungos sanglauda" siekiama: a) Jauniems žmonėms suteikti galimybę išreikšti jų asmeninį įsitraukimą dalyvaujant savanoriškoje veikloje Europos ir tarptautiniu lygmeniu. b) Įtraukti jaunus žmones į Europos Sąjungos solidarumo veiklas; c) Prisidėti prie savanorių ir pilietinių tarnybų bendradarbiavimo nacionaliniu lygmeniu įtraukiant jaunus žmones. 3. Bendru tikslu "Per jaunus žmones skatinti tautų tarpusavio supratimą" siekiama: a) Plėtoti mainus ir vystyti tarpkultūrinį dialogą tarp jaunų europiečių ir kaimyninių šalių jaunimo; b) Prisidėti prie jauniems žmonėms paramą teikiančių struktūrų ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių darbo kokybės gerinimo; c) Su kitomis šalimis vystyti teminius bendradarbiavimus įtraukiant jaunus žmones ir socialinės- pedagoginės pakraipos instruktorius. 4. Bendruoju tikslu "Prisidėti prie jaunų žmonių veiklų paramos sistemų kokybės gerinimo ir pilietinės visuomenės organizacijų jaunimo reikalų srityje veiksnumo didinimo" siekiama: a) Prisidėti prie organizacijų tinklo kūrimo; b) Vystyti socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mokymą ir bendradarbiavimą; c) Skatinti inovacijas jaunų žmonių veiklų srityje; d) Prisidėti prie jaunų žmonių informavimo gerinimo; e) Dirbti, kad būtų pripažintas neformalus jaunų žmonių ugdymas. 5. Bendruoju tikslu "Skatinti bendradarbiavimą jaunimo reikalų politikų srityje Europoje" siekiama: a) Skatinti pasikeitimą geros praktikos pavyzdžiais ir administracijų bei politikų bendradarbiavimą; b) Skatinti organizuotą politikų ir jaunų žmonių dialogą; c) Gerinti jaunimo reikalų srities pažinimą. 4 straipsnis [Programos veiksmai] Bendrieji ir specifiniai programos tikslai siekiami tokiomis, detaliau aprašytomis priede, priemonėmis. 1) Jaunimas Europai Šiuo veiksmu siekiama palaikyti jaunų žmonių mainus siekiant suaktyvinti jų mobilumą, jaunimo iniciatyvas bei dalyvavimo demokratiniame gyvenime projektus ir veiklas, įgalinančius ugdyti jų pilietiškumą ir tarpusavio supratimą. 2) Europos savanorių tarnyba Šiuo veiksmu siekiama sustiprinti jaunų žmonių dalyvavimą įvairiose savanoriškose veiklose, Europos Sąjungos viduje ir už jos ribų. 3) Jaunimas pasauliui Šiuo veiksmu siekiama remti projektus su šalimis partnerėmis, kaip nurodyta 5 straipsnyje, pirmiausia jaunų žmonių ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių mainus, paramą iniciatyvoms, stiprinančioms jaunų žmonių tarpusavio supratimą ir jų solidarumo jausmą bei bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje plėtrą ir pilietinės visuomenės ugdymą šiose šalyse. 4) Socialinės-pedagoginės pakraipos instruktoriai ir paramos sistema Šiuo veiksmu siekiama remti aktyvias organizacijas Europoje jaunimo reikalų srityje, pirmiausia nevyriausybinių jaunimo organizacijų darbą, jų tinklų kūrimą, mainus, mokymą ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių tinklo kūrimą, inovacijų ir veiksmų kokybės gerinimo skatinimą, jaunų žmonių informavimą ir programai būtinų struktūrų bei veiklų įdiegimą, kad būtų pasiekti jos tikslai. 5) Parama politiniam bendradarbiavimui Šiuo veiksmu siekiama organizuoti skirtingų jaunimo pasaulio veikėjų dialogą, ypač jaunų žmonių, socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių ir politikų, prisidėti prie politinio bendradarbiavimo plėtros jaunimo reikalų srityje ir atlikti darbus bei kurti tinklus, būtinus geresniam jaunimo reikalų srities pažinimui. 5 straipsnis [Dalyvavimas programoje] 1. Programoje gali dalyvauti šios šalys (toliau - programoje dalyvaujančios šalys: a) valstybės narės; b) EFTA valstybės, kurios yra EEE narėmis, vadovaujantis EEE susitarimo nuostatomis; c) Turkija ir Vidurio ir Rytų Europos šalys kandidatės, besinaudojančios pasirengimo narystei strategija, vadovaujantis bendraisiais principais ir bendrosiomis šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose sąlygomis bei tvarka, nustatytomis atitinkamai pagrindų susitarime ir Asociacijos Tarybų sprendimuose; d) Vakarų Balkanų šalys laikantis tvarkos, kurią su šiomis šalimis reikia nustatyti, sudarius reikiamus pagrindų susitarimus dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose; e) Šveicarijos Konfederacija, jei su šia šalimi bus sudarytas dvišalis susitarimas. 2. Veiksmai, nurodyti priedo 2.1, 2.2 ir 3 punktuose, atveria galimybes bendradarbiauti su šalimis, sudariusias su Europos Bendrija asociacijos arba bendradarbiavimo susitarimus (toliau - šalys partnerės. Bendradarbiavimas, minimas pirmoje pastraipoje, prireikus vykdomas pasinaudojant papildomais asignavimais, kurie turi būti teikiami pagal su ta šalimi sutartą tvarką. 6 straipsnis [Galimybė pasinaudoti programa] 1. Programa yra skirta jauniems žmonėms, jaunų žmonių grupėms, socialinės-pedagoginės pakraipos instruktoriams, jaunimo organizacijoms ir kitiems aktyviems jaunimo reikalų srities partneriams. 2. Nepažeidžiant priede nustatytos tvarkos dėl veiksmų įgyvendinimo, programa skirta jauniems žmonėms nuo 13 iki 30 metų. 3. Norintys pasinaudoti programa turi legaliai gyventi programoje dalyvaujančioje šalyje ar, priklausomai nuo veiksmo pobūdžio, šalyje partnerėje. 4. Visi jauni žmonės jų nediskriminuojant turi turėti galimybę dalyvauti programos veiklose laikantis priede nustatytos tvarkos. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys turi užtikrinti, kad būtų dedamos ypatingos pastangos padėti tiems žmonėms, kuriems dėl švietimo, socialinių, fizinių, protinių, ekonominių, kultūrinių ar geografinių priežasčių pasinaudoti programa yra sudėtingiau. 5. Programoje dalyvaujančios šalys imasi atitinkamų priemonių, kad panaikintų kliūtis programos dalyvių mobilumui ir kad jiems būtų prieinama sveikatos priežiūra, kad jie ir toliau būtų socialiai apsaugoti, galėtų keliauti ir gyventi jį priimančioje šalyje. Tai taip pat susiję su leidimu atvykti, gyventi ir laisvai judėti. Programoje dalyvaujančios šalys prireikus imasi atitinkamų priemonių, kad iš trečiųjų šalių atvykstantys paramos gavėjai būtų įleisti į šalių teritoriją. 7 straipsnis [Tarptautinis bendradarbiavimas] Programa taip pat suteikia galimybes bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, kompetentingomis jaunimo reikalų srityje, ypač su Europos Vadovų Taryba. 8 straipsnis [Programos įgyvendinimas] 1. Komisija užtikrina veiksmų, numatytų šioje programoje, įgyvendinimą vadovaujantis priedu. 2. Kad pasiektų programos tikslus Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys turi imtis atitinkamų veiksmų Bendrijos ir nacionaliniu, o prireikus regionų ir vietos lygmeniu įsteigtoms struktūroms tobulinti, kad būtų pasiekti programos tikslai bei kuo geriau panaudoti programos veiksmai. 3. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys imasi atitinkamų priemonių, kad skatintų neformalaus jaunų žmonių švietimo ir ugdymo pripažinimą, būtent išduodant nacionaliniu arba Europos lygmeniu galiojantį patvirtinimą arba pažymėjimą, visų pirma pripažįstant programos dalyvių įgytą patirtį ir pritariant tiesioginiam jaunimo ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių dalyvavimui programos veikloje. 4. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys užtikrina Sąjungos finansinių interesų apsaugą pasitelkdama veiksmingas, suderintas ir sulaikančias priemones. 5. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys užtikrina, kad apie programos remiamus veiksmus būtų teikiama tinkami informacija ir užtikrinamas viešumas. 6. Programoje dalyvaujančios šalys turi: a) imtis būtinų priemonių užtikrinti programos veiklos veiksmingumui šalių lygmeniu įtraukiant su jaunimo reikalais susijusias puses pagal nacionalinę praktiką; b) įsteigti arba paskirti nacionalines agentūras ir užtikrinti jų kontrolę, kad programos veiksmų įgyvendinimas būtų valdomas nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktu ir laikantis tokių kriterijų: i) organizacija, įsteigta arba paskirta kaip nacionalinė agentūra, turi būti juridinis asmuo (ir būti reglamentuojama dalyvaujančios šalies teisės). Ministerija negali būti paskirta nacionaline agentūra; ii) joje turi dirbti pakankamai darbuotojų, turinčių profesinę ir lingvistinę kvalifikaciją, pritaikytą su tarptautiniu bendradarbiavimu susijusiam darbui; iii) ji turi disponuoti pritaikytomis infrastruktūromis, pirmiausia kompiuterine įranga ir komunikacijos priemonėmis; iv) ji turi dirbti tokiame administraciniame kontekste, kuris įgalintų tinkamai vykdyti užduotis ir išvengti bet kokio interesų konflikto; v) ji turi būti pasiruošusi taikyti fondų valdymo taisykles ir sutarčių sąlygas, nustatytas Bendrijos lygmeniu; vi) ji turi pateikti pakankamas finansines garantijas (geriau jei jos pateikiamos viešosios valdymo įstaigos) ir būti pajėgi valdyti didelius Bendrijos fondus. c) per b punkte minėtas nacionalines agentūras prisiimti atsakomybę už gerą joms perduotų asignavimų valdymą, skirtą projektų subsidijoms, ir nacionalinės agentūros laikytųsi skaidrumo, galimybių lygybės principų, vengtų iš kitų Bendrijos fondų gaunamų lėšų persidengimo, ir įsipareigotų reikalui esant susigrąžinti fondų lėšas iš subsidijų gavėjų. d) imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti atitinkamų auditų vykdymą ir b punkte minėtų nacionalinių agentūrų finansinę priežiūrą, o ypač: i) prieš nacionalinei agentūrai pradedant darbą, pateikti Komisijai būtinas garantijas, kad nacionalinė agentūra gali tinkamai ir veiksmingai veikti, laikantis gero finansų valdymo taisyklių, derinant veiklą su įvesta tvarka, kontrolės sistemomis, apskaitos sistemomis ir rinkos veiksniais bei subsidijų paskirstymu; ii) po kiekvienų finansinės atskaitomybės metų užtikrinti Komisiją, kad finansinės sistemos ir nacionalinių agentūrų taikomos procedūros yra lanksčios, ir kad jų ataskaitos yra sąžiningos. e) atsakyti už negrąžintas lėšasgalimu pažeidimo, apsileidimo arba sukčiavimo atveju, dėl kurio Komisija turės susigrąžinti lėšas iš b punkte minimos nacionalinės agentūros. 7. Komisija, vadovaudamasi tvarka, numatyta 9 straipsnio 1 dalyje, gali nustatyti gaires kiekvienam priede nurodytam veiksmui, pagrįstas europietiško bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje prioritetų raida, kad programos veiksmai būtų pritaikyti prie šios raidos. 9 straipsnis [Vykdymo priemonės] 1. 1. Vadovaujantis 10 straipsnio 2 dalyje nurodyta valdymo tvarka, yra priimamos šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su toliau nurodomais dalykais. a) Šios programos įgyvendinimo būdai, įskaitant metinį darbo planą; b) Bendras skirtingų programos veiksmų balansas; c) Finansiniu atžvilgiu kriterijai (pirmiausia, jauni gyventojai, BVP geografinis nuotolis tarp šalių), taikomi orientaciniam lėšų tarp valstybių narių paskirstymui, siekiant valdyti veiksmus decentralizuotai; d) Pasirengimas programos vertinimui; e) Pasirengimas patvirtinti jaunų žmonių dalyvavimą veiksmuose; f) Pasirengimas pritaikyti programos veiksmus, numatytus 8 straipsnio 7 dalyje. 2. Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais klausimais, yra priimamos vadovaujantis 10 straipsnio 3 dalyje nurodyta patariamąja procedūra. 10 straipsnis [Komitetas] 1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas ir Komisijos atstovo vadovaujamas komitetas. 2. Ten, kur daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai. 3. Ten, kur daroma nuoroda į šią dalį, turi būti taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 11 straipsnis [Papildomumas su kitomis Bendrijos veiklos priemonėmis] 1. Komisija užtikrina sąryšį tarp programos ir kitos Bendrijos veiklos, ypač švietimo, profesinio mokymo, kultūros, sporto kalbų, socialinės integracijos, lyčių lygybės, kovos su diskriminacija, mokslinių tyrimų, Sąjungos veiklos už jos ribų srityse. 2. Programa gali sujungti savo priemones su kitomis Bendrijos priemonėmis, kad įgyvendintų veiksmus, kuriais siekiami tikslai yra bendri programai ir kitoms Bendrijos priemonėms. 3. Komisija ir Europos Sąjungos valstybės narės užtikrina svarbos suteikimą programos veiksmams, kurie prisideda prie kitų Bendrijos veiklos sričių, tokių kaip švietimas, mokymas, kultūra ir sportas, vystymo. 12 straipsnis [Papildomumas su politikomis ir nacionalinėmis priemonėmis] 1. Programoje dalyvaujančios šalys gali gauti Europos ženklą nacionalinėms ir regioninėms veikloms, panašioms į numatytas 4 straipsnyje. 2. Programoje dalyvaujanti šalis gali leisti subsidijų gavėjams naudotis nacionaliniais fondais, kurie bus valdomi vadovaujantis programos taisyklėmis ir šiuo tikslu naudoti decentralizuotas programos struktūras. 13 straipsnis [Bendrosios finansavimo nuostatos] 1. Šios programos įgyvendinimui skiriamo finansavimo dydis per 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį yra 915 milijonų eurų. 2. Metinius asignavimus patvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansines perspektyvas. 14 straipsnis [Su paramos gavėjais susijusios finansavimo nuostatos] 1. Vadovaujantis Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 114 straipsnio 1 dalimi[14], programos finansavimą gali gauti fiziniai asmenys. 2. Vadovaujantis Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 176 straipsnio 2 dalimi[15], Komisija, pagal gavėjo požymius ir veiksmų pobūdį, gali nuspręsti ar galima jį atleisti nuo kompetencijų ir įgytos profesinės kvalifikacijos, reikalingų įgyvendinant veiksmus ar darbo programą, patikrinimo. 3. Priklausomai nuo veiksmo pobūdžio, finansinė parama galės būti teikiama subsidijų arba stipendijų forma. Komisija taip pat gali skirti premijas už veiksmus ir projektus, įgyvendintus programos ribose. Vadovaujantis Komisijos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 181 straipsniu ir atsižvelgiant į veiksmų pobūdį gali būti leidžiama finansuoti nustatyto dydžio suma ir (arba) taikyti nustatyto vieneto sąnaudų skales. 4. Subsidijos veiklai skiriamos šios programos ribose Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms, apibrėžtoms Komisijos Reglamento Nr. 2342/2002 162 straipsnyje ir nepaisant Tarybos Reglamento Nr. 1605/2002 113 straipsnio 2 dalies, numatančios būtinybę laipsniškai mažinti subsidijas, pratęsiant jas veiklai. 5. Vadovaujantis reglamento Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punktu, Komisija viešosios valdžios ir ypač biudžeto vykdymo užduotis gali patikėti struktūroms, numatytoms 8 straipsnio 2 dalyje 6. Vadovaujantis Reglamento Nr. 2342/2002 38 straipsnio 1 dalimi, galimybe, aprašyta 5 dalyje, gali taip pat naudotis programoje dalyvaujančių šalių struktūros, kurių nereglamentuoja vienos iš valstybių narių arba Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybių, arba valstybių, pareiškusių norą stoti į Europos Sąjungą, teisė. 15 straipsnis [Stebėsena ir vertinimas] 1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolat stebi šią programą. Ši stebėsena turi apimti šio straipsnio 3 dalyje išvardintas ataskaitas bei ypatingus veiksmus. 2. Komisija užtikrina nuolatinį, nepriklausomą ir išorinį programos vertinimą. 3. Programoje dalyvaujančios šalys iki 2010 m. birželio 30 d. Komisijai turi pateikti ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir iki 2015 m. birželio 30 d. - ataskaitą apie programos poveikį. 4. Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Komisija turi pateikti: a) iki 2011 m. kovo 31 d. - tarpinę vertinimo ataskaitą apie gautus rezultatus ir šios programos įgyvendinimo kiekybinius ir kokybinius aspektus; b) iki 2011m. gruodžio 31 d. - Komunikatą dėl šios programos tąsos; c) iki 2016 m. kovo 31 d. - ex post vertinimo pranešimą. 16 straipsnis [Laikina nuostata] Veiksmai, pradėti iki 2006 m. gruodžio 31 d., remiantis Sprendimu Nr. 1031/2000/EB ir 2004 m. balandžio 21 d. Sprendimu Nr. 790/2004/EB iki jų pabaigos vykdomi vadovaujantis šių sprendimų nuostatomis. Komitetą, numatytą sprendimo Nr. 1031/2000/EB 8 dalyje, pakeičia šio sprendimo 10 straipsnyje numatytas Komitetas. 17 straipsnis [Įsigaliojimas] Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir yra taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Priimta Briuselyje, [data] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS Veiksmai, įgyvendinti siekiant bendrų ir specifinių programos tikslų, remia riboto dydžio projektus, skatinančius aktyvų jaunų žmonių dalyvavimą. Jaunų žmonių dalyvavimui įvairiuose programos veiksmuose nereikalaujama išankstinės patirties ar kvalifikacijos, išskyrus kai kurias ypatingais veiksmuose nustatytais atvejais. Veiksmai skirstomi į tokias priemones: 1 VEIKSMAS - Jaunimas Europai Šiuo veiksmu siekiama stiprinti aktyvų jaunų žmonių pilietiškumą ir jų tarpusavio supratimą tokiomis priemonėmis: 1.1. Jaunų žmonių mainai Jaunų žmonių mainai suteikia galimybes vienai ar daugiau jaunimo grupių būti priimtais kitos šalies grupės, kad kartu įgyvendintų veiklos programą. Jie paprastai taikomi jauniems žmonėms nuo 13 iki 25 metų. Veiklos, pagrįstos transnacionalinėmis partnerystėmis tarp įvairių projekto veikėjų, turi sietis su aktyviu jaunų žmonių dalyvavimu ir turi būti skirtos tam, kad įgalintų juos atrasti ir pažinti įvairias socialines ir kultūrines realijas, suteikiant progą mokytis vieniems iš kitų ir sustiprinti suvokimą, kad jie yra Europos piliečiai. Paramos dėmesys pirmiausia turi būti telkiamas į daugiašales grupių mobilumo veiklas. Dvišaliai grupiniai mainai dar labiau reikalingi, kai tokioje europietiškoje veikloje dalyvaujama pirmą kartą ar kai dalyvauja smulkios ar vietos grupės, neturinčios patirties Europos lygmeniu. Jie taip pat naudojami jauniems žmonėms, turintiems mažiau galimybių, kad būtų sustiprintas jų dalyvavimas programoje. Ši priemonė bus taip pat paskata pasiruošiamosioms veikloms, skirtoms aktyvaus jaunų žmonių dalyvavimo projektuose stiprinimui, ypač kalbiniu ir kultūriniu lygmeniu, bei transnacionaliniams jaunų žmonių, pageidaujančių diskutuoti jų ir Europos ateičiai svarbiomis temomis, susitikimams. 1.2. Parama jaunimo iniciatyvoms Ši priemonė rems projektus, kuriuose aktyviai ir tiesiogiai dalyvauja jauni žmonės ir veiklas, kurias jie patys sukūrė ir kuriose jie atlieka pagrindinį vaidmenį, kad būtų ugdomas jų iniciatyvumas ir verslumas bei kūrybiškumas. Paprastai ši priemonė turi būti taikoma jauniems žmonėms nuo 18 iki 30 metų, tačiau kai kurios iniciatyvos atitinkamomis sąlygomis gali būti įgyvendintos, pavyzdžiui, nuo 16 metų amžiaus. Ši priemonė įgalins remti vietos, regionų ar nacionaliniu lygmeniu parengtus grupių iniciatyvų projektus ir panašių projektų, vykdomų įvairiose šalyse, sujungimą į tinklą, kad būtų sustiprintas to europietiškas pobūdis ir išplėsti bendradarbiavimas ir pasikeitimas patirtimi jaunimo tarpe. Ypatingas dėmesys skiriamas jauniems žmonėms, turintiems mažiau galimybių. 1.3. Dalyvavimo demokratiniame gyvenime projektai Ši priemonė rems projektus ir veiklas, skirtas skatinti jaunus žmones dalyvauti demokratiniame gyvenime. Šie projektai ir veiklos siejasi su aktyviu jaunų žmonių dalyvavimu aktyviame jų bendruomenės gyvenime vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu. Paprastai ši priemonė bus taikoma jauniems žmonėms nuo 13 iki 30 metų amžiaus. Šios veiklos ir projektai remsis transnacionalinėmis partnerystėmis, įgalinančiomis Europos lygmeniu sutelkti idėjas, pasikeitimą patirtimi ir gerą projektų ar veiklų, įgyvendinamų vietos ar regionų lygmeniu, praktiką, siekiant sustiprinti jaunų žmonių dalyvavimą įvairiuose bendruomenės lygmenyse. Šių veiklų dalimi gali būti jaunų žmonių apklausos apie jų poreikius ir pageidavimus siekiant suformuoti naujus požiūrius į aktyvų jaunų žmonių dalyvavimą demokratinės Europos gyvenime. 2 VEIKSMAS - Europos savanorių tarnyba Savanoriška veikla bus siekiama ugdyti jaunų žmonių solidarumą, skatinti aktyvų pilietiškumą ir jaunų žmonių tarpusavio supratimą tokiomis priemonėmis: 2.1. Individuali Europos savanorių tarnyba Jaunasis savanoris, kitoje nei jis gyvena šalyje, dalyvaus pelno nesiekiančioje ir bendruomenei naudingoje neapmokamoje veikloje. Neturi įvykti taip, kad dėl Europos savanorių tarnybos sumažėtų potencialių ir jau egzistuojančių apmokamų darbo vietų ar kad ji taptų darbo vietų pakaitalu. Europos savanorių tarnyba galės tęstis nuo keleto iki dvylikos mėnesių. Deramai pagrįstais atvejais, pirmiausia siekiant paskatinti mažiau galimybių turinčius jaunus žmones, gali būti atliekama trumpalaikė Europos savanoriškoji tarnyba. Paprastai ši priemonė turi būti taikoma jauniems žmonėms nuo 18 iki 30 metų, tačiau kai kurios savanoriškos veiklos atitinkamomis sąlygomis gali būti įgyvendintos, pavyzdžiui, nuo 16 metų amžiaus. Ši priemonė visiškai arba iš dalies padengs išmokas savanoriui, jo draudimą, pragyvenimo ir kelionės išlaidas bei, prireikus, mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms išmokama papildoma suma. Ši priemonė taip pat rems jaunųjų savanorių apmokymui skirtas veiklas, visų pirma vykdomas prieš jų išvykimą ir įvairių partnerių koordinavimui. Prireikus, ji įgalins užtikrinti iniciatyvų, kurios remiasi Europos savanorių tarnybos metu įgytomis patirtimis, kontrolę. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad būtų laikomasi kokybės standartų: savanoriškoji veikla siejasi su neformaliu ugdymu, pasireiškiančiu per pedagogines veiklas, skirtas paruošti jaunus žmones asmeniniame, kultūriniame ir techniniame lygmenyje ir per nuolatinę asmeninę paramą. Partnerystė su įvairiais į projektą įtrauktais veikėjais bei pavojų prevencija laikomi labai svarbiais. 2.2. Intervencinė Europos savanorių tarnyba Ši priemonė rems savanoriškos veiklos projektus, kuriems būdingi tokie pat požymiai, kokie yra aprašyti 2.1 punkte ir kurie įgalins jaunimo grupes kartu dalyvauti Europos ar tarptautinėse veiklose, ypač kultūros, sporto, pilietinės apsaugo, aplinkosaugos, paramos plėtrai srityse. Paprastai šios priemonės taikomos žmonėms nuo 18 iki 30 metų amžiaus. Priklausomai nuo užduočių, kurias reikės atlikti ir situacijų, į kurias pateks savanoriai, kai kurios intervencinės Europos savanorių tarnybos projektų rūšys gali pateisinti kandidatų, turinčių specifinių kompetencijų, atranką. 2.3. Bendradarbiavimas tarp pilietinių ir savanorių tarnybų Ši priemonė rems bendradarbiavimą tarp nacionalinių ir tarptautinių jaunųjų savanorių tarnybų. Veikimo kartu sustiprinimas ir suderinamumo tarp įvairaus pobūdžio pilietinių savanoriškųjų tarnybų Europos ir nacionaliniu lygmeniu sukūrimas, gali būti remiami programos siekiant išryškinti jos europietišką pobūdį. 3 VEIKSMAS - Jaunimas pasauliui Šiuo veiksmu bus siekiama ugdyti tarpusavio supratimą tarp tautų ir jų atvirumą pasauliui, prisidedant prie kokybiškų sistemų vystymo, kurios su programa susijusiose šalyse remia jaunų žmonių veiklas. Šiuo veiksmu gali naudotis šalys programos partnerės. 3.1. Bendradarbiavimas su kaimyninėmis išsiplėtusios Europos šalimis Ši priemonė remia projektus su šalimis programos partnerėmis, kurios yra išsiplėtusios Europos kaimynės[16]. Ši priemonė paprastai remia daugiašalius jaunų žmonių mainus, kurie įgalina kai kurias jaunų žmonių grupes iš programoje dalyvaujančių šalių ir iš kaimyninių Europos šalių susitikti, kad kartu įgyvendintų veiklų programą. Paprastai ši priemonė taikoma jauniems žmonėms nuo 13 iki 25 metų. Šios veiklos, pagrįstos transnacionalinėmis įvairių projekto veikėjų partnerystėmis, turi sietis su išankstiniu vadovaujančio personalo apmokymu ir aktyviu jaunų žmonių dalyvavimu, ir yra skirtos įgalinti juos atrasti ir pažinti įvairias socialines ir kultūrines realijas. Gali būti finansuojamos veiklos, skirtos aktyvaus jaunų žmonių dalyvavimo projektuose stiprinimui, ypač suteikiančios kalbinį ir kultūrinį pasirengimą. Jei kaimyninėse šalyse bus įsteigtos atitinkamos nacionalinės valdymo struktūros, šiose šalyse vietos, regionų ar nacionaliniu lygmeniu suformuotos jaunimo iniciatyvos ar jaunų žmonių grupės galės būti remiamos, kai bus įjungtos į tinklą su panašiomis šalių, dalyvaujančių programoje, iniciatyvomis. Šias veiklas turi būti sukūrę jauni žmonės, kuriose jiems tenka pagrindinis vaidmuo. Paprastai ši veikla taikoma jauniems žmonėms nuo 18 iki 30 metų, tačiau kai kurios iniciatyvos atitinkamomis sąlygomis gali būti įgyvendintos, pavyzdžiui, nuo 16 metų amžiaus. Ši priemonė rems veiklas, skirtas didinti nevyriausybinių jaunimo reikalų srities organizacijų pajėgumą ir jų sujungimą į tinklą, pripažįstant svarbų šių organizacijų vaidmenį, kurį jie galėtų turėti ugdant pilietinę visuomenę kaimyninėse šalyse. Ji skirta socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių apmokymui bei patirties, kompetencijų ir geros praktikos mainams tarp šių darbuotojų. Ši priemonė remia veiklas, palengvinančias projektų steigimą ir patvarių bei kokybiškų partnerysčių kūrimą. Ši priemonė taip pat rems projektus skatinančius inovacijas ir kokybę, siekiančius įdiegti, įgyvendinti ir skatinti novatorišką požiūrį jaunimo reikalų srityje. Finansinė parama gali būti suteikiama jaunų žmonių ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių informavimo veikloms. Ši priemonę taip pat rems veiklas, įgalinančias bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis jaunimo reikalų srityje. Šios veiklos skirtos pirmiausia skatinti bendradarbiavimui ir geros praktikos mainams jaunimo reikalų srityje bei kitoms kuo geresnio projektų rezultatų ir šalių jaunimo reikalų srities veiklų panaudojimo ir sklaidos priemonėms. 3.2. Bendradarbiavimas su kitomis šalimi Ši priemonė rems bendradarbiavimo veiklas jaunimo reikalų srityje, pirmiausia geros praktikos mainus su kitomis programos šalimis partnerėmis. Ji skatina mainus tarp sociologinės-pedagoginės pakraipos instruktorių ir jų mokymą bei partnerystės tinklų tarp jaunimo organizacijų plėtrą. Daugiašaliai jaunų žmonių mainai tarp šių šalių ir programoje dalyvaujančių šalių gali būti įgyvendinti teminiu pagrindu. Parama bus skiriama veikloms ,galinčioms teikti daugialypę naudą. Bendradarbiaujant su industrinėmis šalimis, šia priemone finansuojami tik Europos projektų dalyviai. 4 VEIKSMAS - socialinės-pedagoginės pakraipos instruktoriai ir paramos sistemos Šiuo veiksmu siekiama gerinti jaunų žmonių paramos struktūrų kokybę, remti socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių darbą, gerinti programos kokybę ir skatinti jaunų žmonių pilietinį įsitraukimą Europos lygmeniu palaikant aktyvias jaunimo reikalų srities organizacijas Europoje. 4.1. Parama aktyvioms jaunimo reikalų srities organizacijoms Europoje Ši priemonė rems Europoje aktyvių nevyriausybinių organizacijų veiklą jaunimo reikalų srityj,e siekiančių tikslo, atitinkančio bendrus Europos interesus. Jų veiklos pirmiausia turi prisidėti prie aktyvaus jaunų piliečių dalyvavimo viešajame ir visuomeniniame gyvenime bei prie Europos bendradarbiavimo veiksmų įgyvendinimo skatinimo jaunimo reikalų srityje plačiąja prasme. Kad galėtų gauti subsidijas veiklai, organizacija turi atitikti šias nuostatas: - ji turi būti užregistruota mažiausiai prieš metus - tai turi būti pelno nesiekianti organizacija - ji turi būti įsteigta programoje dalyvaujančioje šalyje vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalimi arba vienoje iš tam tikrų Rytų Europos šalių[17] - ji turi veikti Europos lygmeniu atskirai arba priklausydama įvairioms suderintoms asociacijoms, o jos struktūros turi egzistuoti ir jos veiklos turi būti vykdomos mažiausiai aštuoniose programoje dalyvaujančiose šalyse; tai gali būti Europoje veikiančių jaunimo organizacijų tinklas - veiklos turi atitikti principus, kuriais grindžiama Bendrijos veikla jaunimo reikalų politikos srityje - tai gali būti organizacija, veikianti išskirtinai jaunimo reikalų srityje, ar platesnio profilio organizacija, kurioje jaunimo reikalai sudaro dalį jos veiklos - organizacija turi įtraukti jaunus žmones į veiklų valdymą, kurios vykdomos jų vardu Organizacijos, gaunančios subsidijas veiklai atrenkamos konkurso būdu. Pagrindų daugiametės partnerystės konvencijos gali būti sudarytos su atrinktomis organizacijomis. Tačiau tokios pagrindų konvencijos nepašalina galimybės skelbti kasmetinius konkursus papildomiems paramos gavėjams. Jaunimo organizacijų veiklos, tinkančios bendradarbiauti stiprinant ir veiksmingesne darant Bendrijos veiklą, yra tokios: - įvairių jaunimo požiūrių ir interesų reprezentavimo veikla Europos lygmeniu - jaunų žmonių mainai ir savanorių tarnybos - neformalus ugdymas ir mokymas ir jaunų žmonių veiklos - supratimo tarp kultūrų ir kultūrinio mokymo skatinimas - debatai Europos klausimais, dėl Europos politikų ar jaunimo reikalų politikų - informacijos apie Bendrijos veiklą platinimas - veiksmai, skatinantys jaunų žmonių dalyvavimą ir jaunimo iniciatyvas Ši priemonė, apibrėždama veiklos subsidijas, neatsižvelgia tik į veiklos išlaidas, būtinas veiksmingam atrinktos organizacijos veiklų vyksmui, pirmiausia į personalo išlaidas, bendras išlaidas (nuomos, nekilnojamo turto mokesčiai, įranga, rašymo reikmenys, telekomunikacijos, pašto išlaidos...), vidinių susirinkimų išlaidos ir publikacijų, informacinės ir platinimo išlaidos. Gaudama subsidijas organizacija išlaiko nepriklausomybę atrinkdama savo narius ir autonomiškai nustato savo veiklų detalų planą. Mažiausiai 20 % Forumo biudžeto turi būti dengiama iš kitų nei Bendrija šaltinių, 4.2. Parama Europos jaunimo forumui Šia priemone gali būti skiriamos subsidijos nuolatinėms Europos jaunimo forumo, organizacijos, siekiančios tikslo atitinkančio bendrus Europos interesus, veikloms, laikantis tokių principų: - Europos jaunimo forumas nepriklausomai renka savo narius, užtikrindamas kiek įmanoma platesnį įvairių rūšių jaunimo organizacijų atstovavimą - Europos jaunimo forumas autonomiškai apibrėžia smulkų savo veiklų planą - Kuo platesnis jaunimo organizacijų, nesančių narėmis, ir jaunų žmonių įsijungimas į Europos jaunimo forumo veiklas - Aktyvus Europos jaunimo forumo įnašas į politinius procesus, susijusius su jaunais žmonėmis Europos lygmenyje, pirmiausia atsakant į Europos institucijų klausimus, kai vykdomos pilietinės visuomenės apklausos ir paaiškinant Forumo nariams institucijų pozicijas Europos jaunimo forumo reikalavimus atitinkančios išlaidos susijusios kartu ir su veiklos išlaidomis, ir su jų veiksmų įgyvendinimui būtinomis išlaidomis. Kadangi būtina užtikrinti Europos jaunimo forumo nenutrūkstamumą, skiriant lėšas atsižvelgiama į tokią pagrindinę gairę: Europos jaunimo forumui metams skiriama ne mažiau kaip 2 milijonai eurų. Europos jaunimo forumui subsidijos gali būti skiriamos gavus darbo ir tinkamo biudžeto planą. Subsidijos gali būti paskiriamos kas metai arba, remiantis pagrindų partnerystės su Komisija susitarimu, jų skyrimas atnaujinamas. Mažiausiai 20 % Forumo biudžeto turi būti dengiama iš kitų nei Bendrija šaltinių. Europos jaunimo forumo vykdomos veiklos yra tokios: - atstovauti jaunimui Europos Sąjungoje - koordinuoti savo narių pozicijas Europos Sąjungos atžvilgiu - Europos institucijoms perduoti informaciją apie jaunimo reikalus - nacionalinėms jaunimo taryboms ir nevyriausybinėms organizacijoms perduoti Europos Sąjungos informaciją - skatinti ir ruošti jaunus žmones dalyvauti demokratiniame gyvenime - prisidėti prie naujo bendradarbiavimo konteksto kūrimo Europos Sąjungos lygmenyje jaunimo reikalų srityje - prisidėti prie jaunimo politikų, socialinės-pedagoginės pakraipos darbo ir švietimo galimybių vystymo ir informacijos apie jaunus žmones perdavimo bei jauniems žmonėms atstovaujančių struktūrų plėtros visoje Europoje. - rengti debatus ir svarstymus apie jaunimą Europoje ir kituose pasaulio regionuose ir Europos Sąjungos veiklą jaunų žmonių labui 4.3. Socialinė- pedagoginės veiklos instruktorių mokymas ir kontaktų tarp jų sukūrimas Ši priemonė rems veiklas skirtas socialinės-pedagoginės pakraipos instruktorių jaunimo srityje, pirmiausia jaunimo darbuotojų (vadovų), atsakingų už projektus asmenų, jaunimo tarybų narių, projektų instruktorių mokymą. Ji taip pat remia pasikeitimą patirtimi, kompetencijomis ir gera praktika tarp šių darbuotojų. Ši priemonė taip pat remia veiklas, palengvinančias patvarių ir kokybiškų programos projektų ir partnerysčių kūrimą. Turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys veikloms, skatinančioms jaunų žmonių, kurie turi sunkumų dalyvauti Bendrijos veiksmuose. 4.4. Projektai inovacijoms ir kokybei skatinti Ši priemonė remia projektus, skirtus novatoriškų būdų jaunimo reikalų srityje diegimui, įgyvendinimui ir skatinimui. Šie novatoriški būdai turiniu ar tikslais gali būti susiję su europietiškojo bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje raida, įvairių kilmių partnerių dalyvavimu ir informacijos sklaida. 4.5. Informavimo veikla, skirta jauniems žmonėms ir socialinės-pedagoginės pakraipos instruktoriams Ši priemonė remia informavimą ir bendravimą, skirtą jauniems žmonėms suteikiant jiems daugiau galimybių būti tinkamai informuotais ir pasinaudoti ryšių tarnybomis, kad būtų padidintas jų dalyvavimas viešajame gyvenime ir palengvinti jų, kaip aktyvių ir atsakingų piliečių, potencialo raišką. Šiam tikslui veiklos, suteikiančios jauniems žmonėms daugiau galimybių būti informuotais ir pasinaudoti ryšių tarnybomis, plečiančios kokybiškos informacijos sklaidą ir didinančios jaunų žmonių dalyvavimą ruošiant ir skleidžiant informaciją, bus remiamos. Ši priemonė ypač prisideda prie nacionalinių, regioninių ir vietos Europos portalų, skirtų skleisti ypatingai informacijai jauniems žmonėms visais informacijos platinimo būdais, ypač tais, kuriuos jauni žmonės naudoja dažniausiai. Šis veiksmas taip pat gali remti priemones, skatinančias jaunų žmonių įsitraukimą į patarimų bei suprantamos, patrauklios ir tiksliam adresatui skirtos informacijos ruošimą ir skleidimą, taip kad informacija būtų geresnės kokybės ir prieinama visiems jauniems žmonėms. 4.6. Partnerystės Ši priemonė įgalins finansuoti partnerystes su regionų ir viet veikėjais, siekiant per tam tikrą laiką vystyti projektus, galėsiančius derinti įvairias programos priemones. Bus finansuojami koordinavimo projektai ir veiklos. 4.7. Parama programos struktūroms Ši priemonė įgalina finansuoti 8 straipsnio 2 dalyje numatytas struktūras, pirmiausia nacionalines agentūras. Ši parama gali būti teikiama veiklos subsidijų pavidalu neviršijant 50 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų, nustatytų agentūros darbo programoje. Ši priemonė taip pat įgalina finansuoti panašias organizacijas, kaip pavyzdžiui, nacionaliniai koordinatoriai, lėšų centrai, tinklas EURODESK, Europos ir Viduržemio jūros jaunimo partnerystė ir Europos jaunų savanorių asociacijos, kurių veikla įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis 54 straipsnio 2 dalies c punktu ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 3 straipsniu. 4.8. Valorizacija Komisija gali organizuoti seminarus, kolokviumus ir susirinkimus, galinčius palengvinti programos įgyvendinimą. Ji taip pat gali imtis bet kokios atitinkamos informavimo, leidybinės ir sklaidos veiklos bei programos vertinimo ir kontrolės. Tokios veiklos gali būti finansuojamos subsidijomis, gautas pagal viešų pirkimų procedūras arba organizuojamas ir finansuojamas tiesiogiai Komisijos. 5 VEIKSMAS - Parama politiniam bendradarbiavimui Šis veiksmas skirtas europietiškojo bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje skatinimui. 5.1. Jaunų žmonių ir atsakingų už jaunimo reikalų politiką asmenų susitikimai Ši priemonė remia veiklas, įgalinančias politinį bendradarbiavimą ir struktūrinį dialogą tarp jaunų žmonių bei jų organizacijų ir atsakingų už jaunimo reikalų politiką asmenų. Šiomis veiklomis pirmiausia siekiama skatinti bendradarbiavimą ir pasikeitimą idėjomis bei gera praktika jaunimo reikalų srityje, konferencijas, organizuojamas Sąjungoje pirmininkaujančių šalių bei kitas programos vertę pabrėžiančias veiklas ir projektų rezultatų ir Europos Sąjungos veiklų sklaidą. 5.2. Parama veikloms, skirtoms geresniam jaunimo reikalų srities supratimui ir pažinimui Ši priemonė remia ypatingus, egzistuojančių žinių, susijusių su jaunimo reikalų srities prioritetais, nustatytais atviro koordinavimo metodo, atpažinimo projektus bei projektus, įgalinančius tas žinias papildyti, aktualizuoti ir padaryti prieinamesnėmis. Ši priemonė taip pat skirta remti metodų, įgalinančių analizuoti ir palyginti tyrimų rezultatus ir užtikrinti jų kokybę, plėtrą. Programa taip pat gali remti veiklas, sujungiančias į tinklą įvairius jaunimo reikalų srities veikėjus. 5.3. Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis Šis veiksmas gali remti Europos Sąjungos bendradarbiavimą su jaunimo reikalų srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, pirmiausia Europos Taryba ir Jungtinių Tautų Organizacija ar specialiomis jos institucijomis. 6. PROGRAMOS VALDYMAS Programos finansavimo sistema taip pat gali padengti parengiamosios veiklos, kontrolės, patikrinimo, audito ir vertinimo išlaidas, tiesiogiai būtinas programos valdymui ir tikslų pasiekimui, ypač tyrimų, susirinkimų, informavimo ir leidybos išlaidas, išlaidas susijusias su informatikos tinklais, skirtais keistis informacija, bei kitas administracinės ir techninės pagalbos išlaidas, kurių Komisijai gali prireikti valdant programą. 7. PATIKRINIMAI IR AUDITAS Projektams, atrinktiems laikantis šio sprendimo 13 straipsnio 2 dalyje aprašytos tvarkos, bus įgyvendinta audito sistema, pagal kurią bus audituojami tik kai kurie projektai pasirinktinai. Subsidijos gavėjas Komisijai penkis metus nuo paskutinio mokėjimo saugo visus pateisinamuosius išlaidų dokumentus. Subsidijos gavėjas turi užtikrinti, kad prireikus pateisinamieji dokumentai, kurie buvo saugomi jų partnerių ar narių, būtų pateikti Komisijai. Komisija, arba tiesiogiai per savo agentą, arba tarpininkaujant visai kitai išorinei kvalifikuotai jos pasirinktai organizacijai, turi teisę atlikti auditą dėl subsidijų panaudojimo. Tokie auditai gali būti vykdomi visą sutarties galiojimo laiką bei per penkių metų laikotarpį nuo subsidijos išmokėjimo datos. Prireikus, remdamasi audito rezultatais Komisija gali priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo. Kad galėtų įvykdyti auditus, Komisijos darbuotojai bei išoriniai Komisijos įgalioti asmenys turi turėti galimybę patekti į subsidijų gavėjų kontoras bei naudotis visa reikalinga informacija, įskaitant elektroninio formato informaciją. Audito Rūmai bei Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) turi tas pačias teises kaip ir Komisija, pirmiausia leidimą naudotis visais duomenimis ir dokumentais. Komisijos sprendimai taikomi pagal 10 straipsnio nuostatas, susitarimai su nacionalinėmis agentūromis, susitarimai su programoje dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis bei jų pagrindu sudaryti susitarimai ir sutartys numato Komisijos (ar bet kurio jos paskirto atstovo) bei OLAF kontrolę ir finansinius patikrinimus ir Audito Rūmų auditus, prireikus atliekamus vietoje. Tokie patikrinimai gali būti vykdomi nacionalinėse agentūrose bei, prireikus, subsidijų gavėjų įstaigose. Vadovaudamasi Tarybos Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96, Komisija taip pat gali atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje. Šiame sprendime numatytiems Bendrijos veiksmams pažeidimo sąvoka, apibrėžta Reglamento (Euratomas EB) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, turi būti suprasta kaip bet kuris Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimas ar bet koks sutarties įsipareigojimo nepripažinimas, susijęs su teisės subjekto veiksmų ar neveikimo, dėl kurio Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams padaroma žala nepagrįstomis išlaidomis. FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVEPROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION" +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne 15.07.02 JEUNESSE Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires [X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 . Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financire sur les recettes[18] [X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs la mise en uvre d'une mesure). OU Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES +++++ TABLE +++++ 4. BASE LÉGALE Article 149 du traité 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Description des besoins - Evolution de la jeunesse en Europe Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats. Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail. Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accs l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent la fois tre étudiant, chargé de famille, travailleur, ou la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents. En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique. Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle jouer la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine. Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut tre ignoré. En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté o ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui grent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen. Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractre multiculturel de nos sociétés, les questions liées l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulirement propice, capable de la mobiliser. - Enjeu politique L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu trs vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix. En matire de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprs des jeunes leur conscience d'appartenir l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne. Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'tre soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, leur manire, la croissance en Europe. Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages[19] remis la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succs du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le dialogue rénové dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en incitant la jeunesse des deux rives un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne". - Réponse aux défis La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique. Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir deux niveaux: - Les jeunes Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en uvre notamment, leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte. L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a tre accessible tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en uvre en dehors du cadre scolaire. Le programme est ouvert aux jeunes de 13 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent l'autonomie. La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale. Afin de répondre la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes. - Les systmes qui soutiennent les activités des jeunes Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme l'esprit de subsidiarité de ce programme et la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne. C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse[20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en uvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur. Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi tre utilisé comme levier vis--vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité. Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu' la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également tre réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud"[21]. 5.1.2 Objectifs du programme Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont: a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier; b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne; c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples travers les jeunes; d) Contribuer au développement de systmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse; e) Favoriser la coopération européenne en matire de politiques de jeunesse. Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matire de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matire de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'tre adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen. 5.1.3 Valeur ajoutée européenne Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs. L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales. L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent s'orienter vers les priorités du programme. En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée la nature de l'action : mobilité des jeunes travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intért général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions. La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis--vis des politiques nationales, soit en montrant la voie suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération. L'effet multiplicateur du programme peut tre considéré comme important car aujourd'hui les activités liées la jeunesse cherchent de faon plus systématique acquérir une dimension transnationale. Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en uvre de systmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport. La mise en uvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne. 5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Evaluation ex-ante Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile: - Le rapport de la consultation publique - La position du Forum européen de la Jeunesse - L'avis des agences nationales du programme actuel - Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments - Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur: - les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3). - Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers - Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matire de formation dans le domaine de la jeunesse - Une évaluation externe des actions avec les pays tiers Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier: - les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004 - Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue Rome sous présidence italienne en novembre 2003 - Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003 b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont: 1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes. 2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accs au programme (ouverture tous les jeunes, en particulier ceux avec le moins d'opportunités, soutient des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée) 3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société. 4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en uvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...). 6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse. 7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner ces activités plus de visibilité. 8. Contribuer la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent l'éducation et l'apprentissage informels et non formels des jeunes. 9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé. 5.1.5 Dispositions prises la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes: 1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités. 2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité. 3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé. 4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en uvre du programme, notamment au niveau décentralisé. 5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprs des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées. 6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif. 7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers. 8. Anticiper les évolutions par la mise en uvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires. 9. Donner une visibilité au programme et chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire 5.2.1 Actions du programme Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles - Jeunesse pour l'Europe Cette action vise soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 30 ans. - Le Service Volontaire Européen Cette action vise renforcer la participation des jeunes différentes formes d'activités de volontariat, l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 30 ans. - Jeunesse pour le monde Cette action vise soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 30 ans et les animateurs socio-éducatifs. - Animateurs socio-éducatifs et systmes d'appui Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs. - Soutien la coopération politique Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5.2.2 Caractéristiques des actions - Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prts participer des projets plus tôt que précédemment et ils accdent l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités. - Le programme intgre le soutien aux ONG européennes de jeunesse La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au del, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc tre intégré au nouveau programme proposé. - Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE. Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et la Suisse. - Une action particulire est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action Jeunesse pour le monde permettra d'augmenter cette visibilité. - Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le mme type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, quelques exceptions prs liées leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile gérer. - La base légale ouvre la possibilité au soutien des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en uvre de leurs projets. - La Commission pourra, aprs avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action. La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit tre au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manire flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique. - Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matire de budget. - Les pays participant au programme pourront financer eux-mmes des projets similaires ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront tre signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des rgles propres chaque partenaire. - Le programme, dans le respect du Rglement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse - il n'est pas basé sur un systme institutionnalisé - les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales - les jeunes eux-mmes créent leurs activités - tous les jeunes peuvent participer - les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire - les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire - moindre capacité financire et capacité de planification long terme de la part des bénéficiaires En conséquence, la proposition de programme utilise chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau rglement financier. 5.2.3 Objectifs spécifiques du programme +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 5.2.4 Mesures concrtes prendre pour la mise en uvre de l'action +++++ TABLE +++++ Les modalités d'intervention budgétaire sont les subventions sous forme de forfaits, coûts réels, marché, transferts de fonds aux structures nationales, subventions de fonctionnement aux structures et ONG, accords et partenariats. 5.3 Modalités de mise en uvre Pour la gestion de ce programme, la Commission envisage de recourir deux formes d'externalisation, en délégant la gestion de certains volets du programme, conformément l'article 54 du Rglement financier, soit des agences nationales, soit une agence exécutive. Une partie des actions restera toutefois gérée dans les services de la Commission. 5.3.1. Gestion centralisée indirecte par recours des agences nationales Le recours des agences nationales se justifie tout d'abord par le volume des interventions que soutiendra le programme, notamment en ce qui concerne les volets liés la mobilité: la Commission ne dispose pas des ressources lui permettant de gérer ces actions au sein de ses services. Les trs grands nombres de bénéficiaires concernés ont, de fait, imposé le recours de telles agences ds l'adoption des premiers programmes dans le domaine de la jeunesse, selon un modle qui s'est progressivement consolidé et est présent pleinement reconnu par le Rglement financier. Le recours des agences nationales découle également de considérations plus qualitatives: ces agences présentent l'avantage de connaître le contexte national et les besoins prioritaires ce niveau; elles sont mme de créer un environnement de plus grande convivialité avec les bénéficiaires finals; elles peuvent offrir les garanties adéquates dans le cadre d'un contrôle renforcé (incluant une définition précise des responsabilités respectives de la Commission et des autorités nationales en la matire). Par ailleurs, les agences nationales sont souvent mieux armées qu'une institution au niveau central européen pour assurer un suivi effectif des activités soutenues par le programme, compte tenu de leur proximité avec les bénéficiaires finals et de leur meilleure connaissance du contexte local. Elles constituent également un relais d'information efficace, au niveau national, sur le programme communautaire. La Commission considre qu'il convient de décentraliser les actions lorsque l'une ou plusieurs parmi les conditions suivantes s'appliquent: - Il est permis de croire qu'une méthode rationnelle de distribution des ressources budgétaires entre les Etats membres peut tre identifiée qui correspondra au taux de fréquence de l'activité dans les Etats membres; - Les actions sont en tant que telles de petite envergure ou s'adressent des particuliers, de sorte que toute la panoplie des candidatures et sélections n'est pas garantie au niveau Européen; - Les actions répondent des besoins spécifiques des Etats membres et devraient ds lors correspondre aux priorités établies dans ces Etats membres pour qu'elles aient un impact approprié sur la pratique et les politiques nationales. Sur cette base, les principaux volets du programme concernés par cette approche sont une grande majorité des projets des actions 1, 2, 3, et 4 du programme. Le recours ce mode de gestion est sans préjudice de la visibilité de l'action communautaire; les conventions passées avec les agences nationales précisent notamment les obligations de ces dernires quant la mention du soutien de l'Union en faveur des actions gérées par leur intermédiaire. Ces conventions fixent également les exigences en matire de non-discrimination dans l'octroi des soutiens communautaires ainsi que les exigences de nature éviter les conflits d'intérts. Conformément la communication de la Commission au Parlement européen et au Conseil relative la gestion des programmes communautaires par réseaux d'agences nationales[22], ces conventions s'inscriront dans le cadre d'une décision de la Commission adoptant les dispositions quant aux responsabilités de la Commission et des pays participants en ce qui concerne ces agences nationales dans le cadre des orientations générales de mise en oeuvre du programme. L'article 8 du projet de décision reprend les critres qu'il est proposé de retenir pour la désignation des agences nationales par les autorités des pays participant au programme. 5.3.2. Gestion centralisée indirecte par recours une agence exécutive Pour les projets traiter au niveau européen comme les projets et le soutien aux ONG européennes de jeunesse (actions 1, 2 et 4), certains projets avec les pays partenaires du programme qui ne disposent pas de structures de gestion appropriées (action 3), ou certains projets qui ont vocation tre décentralisés aprs une période probatoire de gestion centralisée, typiquement lorsqu'il s'agit de nouvelles actions mise en uvre par le programme, la Commission envisage de recourir la délégation une agence exécutive. Une telle agence est envisagée dans le cadre de la gestion de la génération actuelle des programmes dans le domaine de l'éducation et de la culture (le plus souvent en remplacement de Bureaux d'assistance technique maintenus jusqu'alors de manire transitoire); il est proposé de prolonger cette agence, de faon lui déléguer également des tâches de gestion relatives la génération 2007-2013 des programmes, dont le programme Jeunesse. Les ressources internes de la Commission sont insuffisantes pour couvrir les besoins liés la gestion des volets du programme qui doivent tre gérés centralement; de l le recours successif, pour les programmes antérieurs, des BAT puis une agence exécutive. Par ailleurs, une généralisation du recours aux agences nationales, au-del de ce qui est déj prévu, n'est pas envisageable; il reviendrait déléguer ces agences la gestion de volets qui ne répondraient pas aux critres repris ci-dessus. Le recours une agence exécutive constitue aussi un gage de bonne gestion des volets gérés centralement, travers une utilisation optimale des ressources; cette approche repose sur la vision d'une administration recentrée sur ses activités et fonctions prioritaires, la mise en uvre technique des programmes étant effectuée par une entité spécialisée disposant des ressources nécessaires. Pour des raisons d'homogénéité de traitement et de procédures travers les divers programmes du domaine de l'éducation et de la culture, ainsi que d'économie, il est proposé qu'une unique agence exécutive assiste la Commission dans la gestion de l'ensemble des programmes du domaine. Une étude coûts/bénéfice menée l'occasion de la création de l'agence pour les programmes de la génération actuelle conclut au caractre économique de cette approche. 5.3.3. Gestion directe dans les services de la Commission Les volets gérés centralement ne présentent pas tous le mme enjeu stratégique. Certains sont plus sensibles que d'autres (nature expérimentale, proximité avec des questions politiques d'actualité, bénéficiaires concernés...); il convient de réserver la Commission la gestion directe de ces projets en nombre limité. Cet élément a été pris en compte pour partager entre la Commission et l'agence exécutive les volets gérer depuis Bruxelles. Que certains volets continuent d'tre gérés par la Commission contribuera conserver un niveau approprié de savoir-faire en matire de gestion, gage également de la qualité du contrôle sur l'agence exécutive et les agences nationales. D'autre part, la gestion des volets du programme confiés des agences nationales, requiert d'importantes ressources au niveau centralisé (fixation des orientations de travail des agences nationales, conformément aux priorités décidées par la Commission; gestion des relations contractuelles Commission/agence nationale; suivi et contrôle de la gestion par ces agences nationales...). Toutefois, il ne paraît pas souhaitable de confier ces tâches l'agence exécutive, c--d d'externaliser le suivi d'une autre externalisation. L'option retenue consiste donc considérer qu'un volet de programme, si sa gestion est externalisée, implique soit un réseau d'agences nationales, soit l'agence exécutive, de manire exclusive. De mme, l'exploitation, au niveau centralisé, des actions gérées par les agences nationales, sera assumée par la Commission et non par l'agence exécutive. Pour le nouveau programme jeunesse une telle gestion centralisée directe se fera typiquement pour une partie de l'action 4 (soutien aux structures du programme, valorisation, partenariats) et pour l'action 5 (soutien la coopération politique). La gestion du programme sera ainsi caractérisée par la coexistence de trois modes: gestion par une agence exéc