EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2013 01 09 COM(2012) 797 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos mokyklų sistema 2011 m.



TURINYS 1.Įvadas3 2.Padėtis mokyklose3 2.1.Alikantė4 2.2.Bergenas4 2.3.Briuselis4 2.4.Kalhemas4 2.5.Frankfurtas5 2.6.Karlsrūhė5 2.7.Liuksemburgas5 2.8.Molis5 2.9.Miunchenas6 2.10.Varezė6 3.Biudžeto pokyčiai ir uždaviniai6 4.Politiniai pokyčiai ir uždaviniai8 4.1.Akredituotųjų mokyklų dalyvavimas sistemoje8 4.2.Komandiruotų mokytojų ir vietoje pasamdytų mokytojų darbo užmokesčio lentelės peržiūrėjimas8 4.3.Perpildymas / infrastruktūra9 4.4.Išlaidų pasidalijimas tarp valstybių narių9

4.5.Teismo bylos10 5.Pedagoginiai ir organizaciniai pokyčiai10 5.1.Europos bakalaureato programos reforma10 5.2.Priemonės, taikomos specialiųjų ugdymosi poreikių (SUP) mokiniams11 5.3.Pamokų organizavimas ir mokymo sistema11 6.Ateities uždaviniai11 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos mokyklų sistema 2011 m. 1.Įvadas Europai sudėtingomis ekonomikos ir biudžeto sąlygomis Europos mokyklų (toliau – EM) sistema veikė toliau, tačiau buvo priversta riboti savo išlaidas ir kartu išlaikyti mokymo kokybę. 2010 m. balandžio mėn. Europos mokyklų valdyba (toliau – EM valdyba) patvirtino 2011 m. biudžetą, kuriame nustatytas 11 % didesnis nei ankstesniais metais ES įnašas, visų pirma dėl mokinių skaičiaus padidėjimo (+2,6 %). Valdyba pritarė šiam biudžetui su sąlyga, kad EM imsis priemonių ateityje geriau kontroliuoti biudžeto pokyčius. Po Tarybos ir Europos Parlamento diskusijų patvirtintame bendrame 2011 m. ES biudžete nustatytas 164 mln. EUR įnašas Europos mokykloms. Šis įnašas mažesnis už EM valdybos patvirtintame EM biudžete numatytąjį, tačiau didesnis už 2010 m. 154 mln. EUR įnašą. Dėl Parlamento ir Tarybos sprendimo patikslinti Komisijos EM prašomą biudžetą EM buvo priverstos imtis skubių taupymo priemonių, į kurias aktyviai reagavo EM tėvų asociacija ir Personalo komitetas. Komisija pritarė šioms priemonėms, nes jomis nepažeidžiami pagrindiniai EM mokymo programų principai. 2011 m. balandžio mėn. Europos mokyklų valdyba priėmė svarbių racionalizavimo sprendimų. Be to, EM susidūrė su didelėmis problemomis, kylančiomis dėl nuolat augančio mokinių skaičiaus, taip pat dėl kai kurių valstybių narių sunkumų laikytis įsipareigojimų, susijusių su infrastruktūra ir mokytojų komandiravimu. 2.Padėtis mokyklose Bendras 14-os EM mokinių skaičius nuolat didėja – 2010 m. jose mokėsi 22 778 mokiniai, o 2010 m. – 23 367. Didžioji EM sistemos mokinių dalis mokose Briuselio (44 %) ir Liuksemburgo (19 %) Europos mokyklose. 1-os kategorijos mokiniai (daugiausia ES ir EM darbuotojų, o Miuncheno EM – Europos patentų biuro darbuotojų vaikai) sudaro 74 % visų mokinių (17 396), tačiau kai kuriose mažose EM šios kategorijos mokinių labai nedaug. 2-os kategorijos mokinių dalis sudaro 5,12 % visų mokinių skaičiaus; šiai mokinių daliai neigiamą įtaką padarė ekonomikos krizė, nes su EM sudaryta mažiau susitarimų dėl šios kategorijos mokinių priėmimo. 3-ios kategorijos mokinių, kurių tėvai turi mokėti mokestį už mokslą, yra 4 774 (20 %). 2.1.Alikantė Alikantės mokyklos mokinių skaičius 2011 m. rugsėjo mėn. buvo stabilus – 1 034 mokiniai; iš jų 48 % priklauso 1-ai kategorijai, daugiausia OHMI (Vidaus rinkos derinimo tarnybos) darbuotojų vaikai. Kaip dažniausiai pasitaiko Europos mokyklose, priimančiosios šalies kalbos skyriuje mokosi daugiausia mokinių. Šios mokyklos ispanų kalbos skyriuje mokosi 37 % visų mokinių. 2.2.Bergenas

Bergeno mokyklos mokinių skaičius šiek tie sumažėjo: 2010–2011 m. joje mokėsi 608 mokiniai, o 2011–2012 m. – 581, iš kurių 109 (18 %) – 1-os kategorijos ir 472 (81 %) – 3-ios kategorijos. 2011 m. atlikta infrastruktūros darbų, visų pirma, renovuota sporto salė ir oro kondicionavimo sistema. 2.3.Briuselis Briuselio Europos mokyklos perpildytos, padėtis ir toliau blogėja. 2010–2011 m. pateikti 9 847 prašymai mokytis 4-iose EM, o 2011–2012 mokslo metų pradžioje – 10 285 prašymai. Briuselio I EM mokinių skaičius tarp 2010–2011 ir 2011–2012 mokslo metų padidėjo šešiasdešimčia, nuo 3 074 iki 3 131 mokinio. Atsižvelgiant į mokyklos teritorijos ir 14-os atskirų pastatų dydį, vienas iš svarbiausių EM prioritetų yra nuolatinis saugumo gerinimas (kortelių sistema, vaizdo stebėjimo sistema). Briuselio II EM 2011–2012 mokslo metų pradžioje mokėsi 3 176 mokiniai; šiuo metu čia mokosi daugiausia mokinių iš visų keturių Briuselio EM. Dėl tokio didelio mokinių skaičiaus kasdien kyla organizacinių problemų. Buvo pradėti naujos autobusų stovėjimo aikštelės darbai; stovėjimo aikštelė pradės veikti 2012 m., dėl jos turėtų pagerėti vaikų žaidimų aikštelės, kurioje du kartus per dieną statoma apie penkiasdešimt autobusų, saugumas. Briuselio III EM mokinių skaičius taip pat padidėjo, 2011 mokslo metų pradžioje jis siekė 2 919. Kaip ir Briuselio I ir II mokyklose, dėl per didelio mokinių skaičiaus kyla praktinių bendrų patalpų naudojimo sunkumų. Briuselio IV EM mokinių skaičius dar kartą smarkiai padidėjo – nuo 809 iki 1 059 mokinių (31 %). Kadangi laikinų Berkendalio patalpų nebeužtenka, buvo pastatyti surenkamieji pastatai, kuriuose įsikūrė 7 papildomos klasės. 2.4.Kalhemas 2007 m. balandžio mėn. EM valdyba priėmė sprendimą, pagal kurį iki 2017 m. Kalhemo EM palaipsniui bus uždaryta dėl Jungtinio Europos toro (JET) perkėlimo į Kadarašą (Prancūzija). Todėl 2011 mokslo metų pradžioje nebuvo sukurta nė viena nauja ikimokyklinio ugdymo klasė. Be to, Jungtinės Karalystės institucijos pateikė naują projektą, kuriame numatoma šios mokyklos vietoje įsteigti naują valstybinę mokyklą (free school) ir kuris pakeičia ankstesnį Academy projektą. Naująją mokyklą numatoma atidaryti 2012 m. rugsėjį, palaipsniui pradedant kurti klases, kurių nebekurs Europos mokykla. EM ir naujoji valstybinė mokykla iki 2017 m. birželio mėn. kartu naudosis Kalhemo mokyklos patalpomis. Pedagoginiai, administraciniai ir finansiniai aspektai bus atskirti, tačiau mokyklos turės naudoti tą pačią infrastruktūrą ir pasidalyti su patalpomis susijusias veiklos sąnaudas. Komisija palaiko šį projektą, kurį įgyvendinus Kalhemo mokyklos patalpose ir po 2017 m. veiks mokykla. 2.5.Frankfurtas Frankfurto EM mokinių skaičius nuo praėjusių metų padidėjo 5 %; dėl Europos centrinio banko darbuotojų skaičiaus didėjimo šios mokyklos mokinių skaičius yra vienas iš greičiausiai augančių. 2011 m. rugsėjo mėn. šioje EM mokykloje mokėsi 1 136 mokiniai, iš kurių 780 – 1-os kategorijos. Ši mokykla perpildyta, todėl Vokietijos institucijos paprašytos įrengti papildomą infrastruktūrą, tačiau jos dar nepaaiškino, ar išlaidas padengs Heseno žemės administracija, ar Užsienio reikalų ministerija. 2012 m. mokykla rengiasi švęsti savo sukūrimo dešimtmetį. 2.6.Karlsrūhė Karlsrūhės EM mokinių skaičius jau keletą metų mažėja: 2008 m. joje mokėsi 979 mokiniai, o 2011 m. – 933, iš kurių 173 (18,5 %) priklausė 1-ai kategorijai, 267 – 2-ai kategorijai ir daugiau nei pusė (493) – 3-iai kategorijai. Ši mokykla – bendro vietos finansavimo pavyzdys: Karlsrūhės miestas jai skiria dotaciją (2011 m. – 165 000 EUR), kuri naudojama iš savivaldybės į EM komandiruoti ūkvedį ir pagalbinį darbuotoją. Badeno-Viurtembergo federalinė žemė taip pat finansiškai remia mokyklą ir 2011 m. jai skyrė 732 200 EUR. 2.7.Liuksemburgas Liuksemburgo I EM įsikūrusi Liuksemburgo mieste (Kirchberge); jos patalpose veikia ir Liuksemburgo II mokykla, kuri 2012–2013 mokslo metų pradžioje persikels į nuolatines patalpas Bertrange / Mamer. 2011 m. mokinių skaičius abiejose mokyklose siekė 4 500 (3 579 – Liuksemburgo I ir 957 – Liuksemburgo II); dėl per didelio mokinių skaičiaus pradėtos riboti mokinių, kurių tėvai nedirba ES institucijose, galimybės įsirašyti į mokyklą.

Liuksemburgo institucijos įdėjo daug pastangų, kad mokyklinis transportas veiktų tinkamai. Mokyklinio transporto veiklą užtikrina Liuksemburgo institucijos ir mokykla, taip pat Liuksemburgo I Europos mokyklos mokyklinio transporto asociacija (ATSEE). Be to, bendradarbiaujant su Liuksemburgo institucijomis, parengtas Bertrange / Mamer įsikūrusiai Liuksemburgo II mokyklai skirtas judumo planas. Rengiamasi 2012 m. numatytam Liuksemburgo II mokyklos įsikūrimui nuolatinėse patalpose Mamer. 2.8.Molis Molio EM mokinių skaičius išlieka gana stabilus: 2011–2012 mokslo metų pradžioje joje mokėsi 767 mokiniai, iš kurių 614 (80 %) priklausė 3-iai kategorijai, o 138 (18 %) – 1-ai kategorijai. Daugiausia mokinių mokosi olandų ir anglų kalbų skyriuose, o vokiečių kalbos skyriuje mokosi tik 72 mokiniai (visose klasėse bendrai). 2.9.Miunchenas Jau keletą metų Miuncheno EM mokinių skaičius smarkiai auga, didėjant Europos patentų biuro darbuotojų, kurių vaikai sudaro didžiąją mokinių dalį, skaičiui. Laukiant, kol mokykla galės naudotis papildomomis patalpomis (numatyta 2016 m.), toliau taikoma priėmimo į mokyklą ribojimo politika. 2.10.Varezė Šios mokyklos mokinių skaičius išlieka stabilus, 2011–2012 mokslo metų pradžioje ją lankė 1 366 mokiniai. Kiek daugiau nei pusė mokinių priklauso 1-ai kategorijai. 2-os kategorijos mokinių skaičius tarp 2008 ir 2011 m. dėl ekonominės padėties sumažėjo nuo 235 iki 177. Italijos institucijos pažadėjo skirti 400 000 EUR papildomai mokyklos infrastruktūrai finansuoti, tačiau šios sumos dar nepervedė, nors Italijos nuolatinis atstovas ES apie pervedimą pranešė Komisijos pirmininko pavaduotojui M. Šefčovičiui. 2011 m. Varezės mokykla atšventė savo veiklos penkiasdešimtmetį. 3.Biudžeto pokyčiai ir uždaviniai 2010–2011 m. EM sistemoje besimokančių mokinių skaičius padidėjo 2,6 % – nuo 22 778 iki 23 367. 1-os kategorijos mokiniai, kurių yra 17 396, sudaro apie 75 % visų mokinių. 2-os kategorijos mokiniai sudaro kiek daugiau nei 5 % visų mokinių, dėl ekonomikos krizės su EM sudaryta mažiau susitarimų dėl šios kategorijos mokinių priėmimo. 4 774 mokiniai, t. y. kiek daugiau nei 20 %, priklauso 3-iai kategorijai. 2011 m. vienam EM mokiniui vidutiniškai skirta 11 918 EUR. Dėl ekonominės padėties sumažėjo valstybių narių įnašai, kai kurios komandiruoja mažiau mokytojų. 2011 mokslo metų pradžioje valstybės narės nebuvo komandiravusios 88 mokytojų, t. y. 24 mokytojais daugiau nei ankstesniais metais. Todėl padidėjo Europos mokykloms iš ES biudžeto skiriamos dotacijos dalis. Biudžeto įnašai (neskaičiuojant perkelto pertekliaus ir rezervo fondo naudojimo): 2011 m. (iš viso – 275 318 397 EUR): 2010 m. (iš viso – 265 383 975 EUR): 2010 m. balandžio mėn. EM valdyba patvirtino 171 mln. EUR 2011 m. biudžeto projektą, kuriam pritarė Komisija. Tačiau šiai sumai EM valdyba pritarė su sąlyga, kad bus imtasi taupymo priemonių, kaip antai, peržiūrėtos EM komandiruotų darbuotojų darbo užmokesčio skalės, perskirstytos pamokos ir pasirenkamieji dalykai, aiškiau išdėstyta, kaip panaudojamos specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams skiriamos lėšos. Komisija įrašė šią 171 mln. EUR sumą į biudžeto projektą, kurį pateikė biudžeto valdymo institucijai (Tarybai ir Europos Parlamentui). 2010 m. gruodžio mėn. biudžeto valdymo institucija nustatė 2011 m. įnašą iš ES biudžeto – 164 mln. EUR. Komisija apie tai pranešė EM generaliniam sekretoriatui ir paprašė EM imtis skubių taupymo priemonių, kad būtų laikomasi biudžeto sistemos nuostatų. Be to, 2011 m. pradžioje surengtuose valdybos posėdžiuose ji paprašė, kad Europos mokyklos konkrečiai nurodytų, kiek lėšų būtų galima sutaupyti. 2011 m. balandžio mėn. Europos mokyklų valdyba priėmė svarbių racionalizavimo sprendimų, visų pirma, dėl mokymosi ir pamokų, taip pat vidaus veiklos organizavimo, pvz., sutrumpinti laikotarpius, per kuriuos profesinio orientavimo koordinatoriai neveda pamokų, peržiūrėti koordinavimo laiko, skirto pagalbai mokymuisi, specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams ir SWALS mokiniams, apskaičiavimo metodą. Be to, buvo peržiūrėta EM mokytojų ir vietoje pasamdytų mokytojų darbo užmokesčio skalė, suderinant ją su ES pareigūnų tarnybos nuostatais, taikomais nuo 2004 m. reformos. 4.Politiniai pokyčiai ir uždaviniai

4.1.Akredituotųjų mokyklų dalyvavimas sistemoje Vienas iš svarbiausių 2009 m. balandžio mėn. Stokholme EM valdybos patvirtintos reformos aspektų – nacionalinių sistemų įtraukimas į EM sistemą. Šis įtraukimas – tai nacionalinėms mokykloms suteikiama akreditacija dirbti pagal Europos mokyklų mokymo programą ir išduoti Europos bakalaureatą. Šiose vadinamose II tipo Europos mokyklose gali mokytis ES institucijų, kurių įsisteigimo vietoje nėra EM, darbuotojų vaikai. Šioms akredituotoms mokykloms, kurias finansuoja nacionalinė švietimo sistema, gali būti skiriamas finansinis įnašas iš ES biudžeto, apskaičiuojamas proporcingai jose besimokančių Sąjungos institucijų darbuotojų vaikų skaičiui. 2010 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė sprendimą dėl ES įnašo skyrimo. Prašymą akredituoti mokymo įstaigą teikia valstybė narė. Akreditavimo procedūra atliekama mokymo įstaigos teisiniam atstovui ir EM generaliniam sekretoriui, kuris atstovauja EM valdybai, pasirašius susitarimą. Penkios iš šešių EM valdybos akredituotųjų nacionalinių mokyklų 2011 m. pasirašė susitarimą dėl įnašų; Komisija atliko pirmuosius joms skirtus pervedimus už 2009–2010, 2010–2011 ir 2011–2012 mokslo metus. ES įnašas už trejus mokslo metus sudaro 7 419 967 EUR. Akredituotos šios šešios mokyklos: Parmos (Italija) „Scuola per l’Europa“, įsikūrusi netoli EFSA agentūros (Europos maisto saugos tarnyba), Dunshaughlino (Airija) „Centre for European Schooling“, įsikūrusi netoli Komisijos maisto ir veterinarijos biuro, Herakliono (Graikija) „School of European Education“, įsikūrusi netoli ENISA agentūros (Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra), Helsinkio (Suomija) „European Schooling“, įsikūrusi netoli ECHA agentūros (Europos cheminių medžiagų agentūra), Strasbūro (Prancūzija) „Ecole Européenne de Strasbourg“, įsikūrusi netoli ES institucijų (Europos Parlamento ir Ombudsmeno) ir Manosko (Prancūzija) „Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur“, įsikūrusi netoli Kadarašo ITER mokslinių tyrimų centro. Šiuo metu vyksta dar trijų mokyklų akreditavimo procedūra: pagal Europos mokyklų mokymo programą dirbsiančios Hagos (Nyderlandai) mokyklos, kuri turėtų pradėti veikti 2012 m. rugpjūčio mėn., Talino (Estija) „European Schooling“ ir „European School of Copenhagen“ (Danija). Be to, įgyvendinant bandomąjį projektą, sistemoje gali dalyvauti ir akreditaciją gauti mokymo įstaigos, kuriose ES darbuotojų vaikai nesimoko, tačiau kurios taiko Europos mokyklų mokymo programą ir dėl to tampa vadinamojo III tipo Europos mokyklomis. Vokietija pateikė dokumentus dėl vienos mokyklos, kuri 2012 m. rugsėjo mėn. pradės veikti Bad Vilbelyje, pripažinimo tokio tipo mokykla. 4.2.Komandiruotų mokytojų ir vietoje pasamdytų mokytojų darbo užmokesčio lentelės peržiūrėjimas Į EM komandiruojamų darbuotojų tarnybos nuostatai tam tikru požiūriu atitinka ES institucijų darbuotojų tarnybos nuostatus. Po 2004 m. ES darbuotojų tarnybos nuostatų reformos, visų pirma bazinio darbo užmokesčio skalės peržiūrėjimo, į EM komandiruotų darbuotojų tarnybos nuostatai atitinkamai peržiūrėti nebuvo. Taigi 2010 m. gruodžio mėn. EM valdyba patvirtino peržiūrėtą darbo užmokesčio skalę, siekdama suderinti ją su ES tarnybos nuostatais. Naujosios nuostatos taikomos darbuotojams, Europos mokyklų sistemoje pradėjusiems dirbti nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. Atitinkamai iš dalies pakeisti į Europos mokyklas komandiruotų darbuotojų tarnybos nuostatai. 4.3.Perpildymas / infrastruktūra Dėl nuolat didėjančio prašymų priimti 1-os kategorijos mokinius skaičiaus didėja papildomų patalpų poreikis. Kai kurios EM perpildytos, dėl to kyla kasdienių organizacinių problemų. Tokioje padėtyje atsidūrusios Briuselio, Liuksemburgo, Frankfurto ir Varezės mokyklos. Atsižvelgdama į nuolat augantį ES darbuotojų vaikų skaičių ir artimiausiais metais numatomą mokinių skaičiaus didėjimą, 2010 m. balandžio mėn. EM valdyba nusprendė teikti prašymą Belgijos institucijoms, kad jos pasiūlytų vietą 5-ai EM Briuselyje. Iš preliminarių duomenų matyti, kad, nežiūrint 2012 m. rugsėjo mėn. Lakene pradėjusios veikti mokyklos, nuo 2015 m. Briuselyje reikės 5-os Europos mokyklos. 2011 m. EM generalinis sekretorius keletą kartų Belgijos institucijoms siuntė raštus, prašydamas siūlyti 5-ai EM Briuselyje galinčias tikti vietas. 2011 m. Komisija primygtinai siūlė Belgijos institucijoms pradėti derybas dėl 5-os EM įsikūrimo vietos ir prašė, kad siūloma vieta būtų netoli svarbiausių ES institucijų darbuotojų gyvenamųjų ir darbo vietų. 2011 m. gruodžio mėn. Belgijos ministru pirmininku paskyrus Elio Di Rupo, Komisijos Pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius jam nusiuntė raštą, kuriame, be kita ko, prašė pradėti derybas, kad būtų pasiūlyta 5-os EM įsikūrimo vieta. Buvo užmegzti dvišaliai santykiai su Belgijos institucijomis, vėliau Komisijos Pirmininko pavaduotojas siuntė dar vieną raštą Ministrui pirmininkui, tačiau iki šiol negauta jokio oficialaus atsakymo su pasiūlymu. 2012 mokslo metų pradžioje Liuksemburgo II EM, kurioje galės mokytis 3 000 mokinių, persikels į nuolatines patalpas Bertrange / Mamer. Pradėjus veikti šiai didelei ir moderniai įrengtai mokyklai, labai pagerės visų mokinių, kurie iki šiol dalijosi bendromis patalpomis, kasdienis gyvenimas. 2012 m. rugsėjo mėn. nuolatines patalpas Lakene persikraustys ir Briuselio IV EM, kurioje galės mokytis 2 800 mokinių. Šios vietos renovavimo ir statybos darbai yra plačių užmojų architektūros projektas, kuris vykdomas pagal numatytą planą. Berkendalyje laikinai įsikūrę IV-os Briuselio EM mokiniai 2012 mokslo metų pradžioje bus perkelti į Lakeną. Mokykla deda daug pastangų – ir numatydama praktinius aspektus, ir įtraukdama mokinius – kad šie pokyčiai įvyktų kuo geresnėmis sąlygomis. 4.4.Išlaidų pasidalijimas tarp valstybių narių 2011 m. EM sistemai skirtas ES finansinis įnašas sudarė 164 mln. EUR, t. y. apie 60 % viso EM biudžeto. ES įnašas – tai subalansuota subsidija, kuri priklauso nuo valstybių narių įnašo dydžio, t. y. komandiruotiems mokytojams toliau mokamo nacionalinio darbo užmokesčio. Jau keletą metų valstybės narės komandiruoja nepakankamai mokytojų, dėl to didėja ES finansinis įnašas. Komisijos Pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius 2011 m. rugsėjo mėn. šį klausimą aptarė švietimo ministrų taryboje ir valstybėms narėms nusiuntė raštą, primindamas, kad jos turi laikytis savo įsipareigojimų šioje srityje.

2011–2012 mokslo metais EM sistemai pirmininkaujanti Jungtinė Karalystė nusprendė dar kartą iškelti valstybių narių išlaidų dalijimosi klausimą, kuris tapo jos pirmininkavimo laikotarpio prioritetu. Jungtinė Karalystė ir Airija siekia, kad jų komandiruotų mokytojų skaičius būtų peržiūrėtas, ir laikosi nuomonės, kad jų mokytojų skaičius yra labai didelis dėl didelio anglų kalbos skyriuje mokytis norinčiųjų skaičiaus. Dėl biudžeto sunkumų, su kuriais susiduria valstybės narės, joms darosi vis sudėtingiau komandiruoti mokytojus į EM. Dėl to ES, kuri turi samdyti mokytojus vietoje, tenka papildoma finansinė našta. 2011 m. gruodžio mėn. EM valdybai pristatytas EM generalinio sekretoriato parengtas apibendrinamasis dokumentas. Šiam klausimui spręsti sudaryta speciali darbo grupė, kuri išnagrinės padėtį ir pasiūlys sprendimų. 4.5.Teismo bylos Buvo priimti du sprendimai Europos Sąjungos Teisingumo Teisme iškeltose bylose. Pirmojoje byloje (Komisija prieš Jungtinę Karalystę, C-545/09) Komisija teigė, kad Jungtinė Karalystė nesilaikė savo statutinių įsipareigojimų ir pažeidė Konvenciją, apibrėžiančią Europos mokyklų statutą, į EM komandiruotiems mokytojams jų komandiruotės laikotarpiu netaikydama darbo užmokesčio tikslinimo (karjeros ir paaukštinimo galimybių), kuris taikomas nacionalinėse mokyklose dirbantiems mokytojams. Tai pirmoji byla, iškelta pagal EM konvencijos 26 straipsnį. 2012 m. vasario mėn. Teisingumo Teismas pritarė generalinio advokato nuomonei ir priėmė Komisijai palankų sprendimą. Antroji byla susijusi su Europos mokyklų skundų tarybos pateiktu prašymu priimti prejudicinį sprendimą dėl anglų mokytojų darbo užmokesčio tikslinimo, susijusio su valiutos kurso svyravimu (C-196/09). Teisingumo Teismas pareiškė neturintis jurisdikcijos priimti sprendimą, nes Europos mokyklų skundų taryba yra ne nacionalinė įstaiga, o „tarptautinės organizacijos“ dalis. Be to, 2011 m. turėjo būti priimtas sprendimas dėl vieno ieškinio, tačiau ši byla dar neišnagrinėta. Šį ieškinį nacionaliniam teismui pateikė Belgijoje pasamdytas mokytojas dėl atostogų išmokų, priklausiusių iki 2004 m. Jau nuspręsta, kad pati išmoka yra teisėta, bet sprendimas dėl išmokos atgaline data dar nepriimtas. Dėl šio sprendimo, jei jis bus priimtas, Europos mokyklų biudžetas patirtų daug išlaidų. 5.Pedagoginiai ir organizaciniai pokyčiai 5.1.Europos bakalaureato programos reforma Vykstant 2009 m. reformai ir leidus Europos mokyklų sistemoje dalyvauti nacionalinėms mokykloms, EM valdyba nusprendė supaprastinti bakalaureato programos tvarką ir sumažinti jos išlaidas, nepakenkiant bakalaureato programos kokybei. 2011 m. balandžio mėn. EM valdyba priėmė sprendimų, kuriais siekiama supaprastinti bakalaureato egzamino rengimą, sumažinti jo kainą ir peržiūrėti jo turinį. Be to, 2011 m. gruodžio mėn. EM valdyba nusprendė peržiūrėti Europos bakalaureato egzaminų raštu taisymo nuostatas (visų pirma, darbų anonimiškumo) ir egzaminų raštu bei žodžiu pobūdį, skaičių ir paskirstymą. Šios nuostatos turės būti įtrauktos į Europos bakalaureato reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles ir įsigalioti 2014 m. 5.2.Priemonės, taikomos specialiųjų ugdymosi poreikių (SUP) mokiniams 2010–2011 mokslo metais EM sistemoje mokėsi 619 specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių, t. y. daugiau nei ankstesniais metais (2008–2009 mokslo metais jų buvo 477, o 2009–2010 mokslo metais – 574). 2011 m. EM valdyba priėmė sprendimą sukurti naują darbuotojų kategoriją – SUP mokinių pagalbininkus – ir rengti bendras mokymo pagalbos pamokas tokio pat pobūdžio sunkumų patiriantiems SUP mokiniams. Taip buvo racionaliau panaudoti SUP mokiniams skiriami ištekliai, o bendra pagalbos SUP mokiniams suma 2011 m. neviršijo 4 526 927 EUR (180 988 EUR mažiau nei 2010 m.). 5.3.Pamokų organizavimas ir mokymo sistema EM valdyba pritarė 2011 m. biudžetui su sąlyga, kad bus imtasi išlaidų didėjimo kontrolės priemonių. Todėl 2011 m. balandžio mėn. posėdyje Valdyba patvirtino naujas priemones, kuriomis išaiškinamos ir smulkiau išdėstomos pamokų ir pasirenkamų dalykų organizavimo taisyklės (visų pirma, mokinių skaičius kalbų pamokų grupėse, kitų nacionalinių kalbų grupėse ir SWALS grupėse). Šie sprendimai sudarė sąlygas veiksmingiau organizuoti mokymo procesą ir sutaupyti lėšų, atsižvelgiant į esamas biudžeto sąlygas. 6.Ateities uždaviniai Svarbiausi ateinančių metų uždaviniai siekiant užtikrinti EM sistemos tęstinumą – ribojant biudžetą išlaikyti mokymo kokybę ir užtikrinti, kad valstybės narės sąžiningai dalytųsi su EM susijusias sąnaudas. EM turės ir toliau riboti savo biudžetą ir taupyti lėšas, kartu užtikrindamos mokymo kokybę. Komisija prisideda prie visų EM sistemos suinteresuotųjų šalių siekio išsaugoti pedagoginį mokymo pagrindą ir užtikrinti, kad mokinių išsilavinimo lygis po bakalaureato suteiktų jiems galimybę tęsti mokslus bet kurioje pasirinktoje aukštojoje mokykloje. Valstybės narės turės rasti sprendimą, kaip susitarti dėl dalijimosi sąnaudomis, kad būtų atkurta jų įnašų pusiausvyra. Komisija toliau dės pastangas, kad būtų rastas ilgalaikis sprendimas.