KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti(2011 m. birželio mėn.) /* KOM/2011/0422 galutinis */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2011 m. birželio mėn.) Įžanga Šiame ketvirtiniame komunikate vertinamos priemonės, kurias Graikija įgyvendino ir planuoja įgyvendinti, vykdydama Tarybos sprendimą 2010/320/ES[1]. Veiksmai, kurių imtasi iki 2010 m. pabaigos, įvertinti 2011 m. vasario 24 d. komunikate[2]. Kartu su pridedama Komisijos tarnybų ataskaita, parengta bendradarbiaujant su ECB[3], komunikatas taip pat padeda įvertinti, kaip laikomasi Ekonominės ir finansų politikos memorandumo (EFPM) ir Susitarimo memorandumo (SM)[4], atsižvelgiant į Graikijos ir euro zonos valstybių narių susitarimą dėl paskolos. Šis vertinimas grindžiamas Tarybai ir Komisijai Graikijos pateikta ataskaita[5] ir Europos Komisijos darbuotojų kartu su TVF ir ECB darbuotojais atliktu išvykstamuoju vertinimu įgyvendinant ekonomikos koregavimo programą, finansuojamą iš euro zonos valstybių narių dvišalių paskolų ir pagal TVF rezervinį susitarimą. 2010 M. GEGUžėS 10 D. TARYBOS SPRENDIMAS 2010 m. gegužės 10 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė Sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2014 m. Atsižvelgiant į 36 306 mln. EUR valdžios sektoriaus deficitą 2009 m. pabaigoje, Tarybos sprendimu pareikalauta, kad Graikija priimtų keletą konkrečių priemonių, kuriomis siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų šių viršutinių ribų: - 18 508 mln. EUR (8,0 % BVP, remiantis naujausiais BVP duomenimis) 2010 m.; - 17 065 mln. EUR (7,6 % BVP, remiantis naujausiomis prognozėmis) 2011 m.; - 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP) 2012 m.; - 11 399 mln. EUR (4,8 % BVP) 2013 m. ir - 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP) 2014 m.[6]. Sprendime paaiškinama, kad vertinant pastangas laikytis nustatytų viršutinių ribų į pajamas iš privatizacijos neatsižvelgiama. Sprendime taip pat reikalaujama, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis padidėjimas neviršytų: - 34 058 mln. EUR 2010 m.; - 17 365 mln. EUR 2011 m.; - 15 016 mln. EUR 2012 m.; - 11 599 mln. EUR 2013 m. ir - 7 885 mln. EUR 2014 m.[7]. Sprendimas iš dalies pakeistas 2010 m. rugsėjo 7 d. (Sprendimas 2010/486/ES)[8], 2010 m. gruodžio 20 d. (Sprendimas 2011/57/ES)[9] ir 2011 m. kovo 7 d. (Sprendimas 2011/257/ES)[10]. Pirmiau minėtos viršutinės valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygio metinio pokyčio ribos liko nepakeistos. BIUDžETO VYKDYMAS 2010 m. 2010 m. valdžios sektoriaus deficito viršutinė riba, skaičiuojant pagal ESS, buvo viršyta. Nors Tarybos sprendime 2010 m. nustatyta 18 508 mln. EUR (arba 8,0 % BVP) viršutinė deficito riba, faktinis deficitas siekė 24 193 mln. EUR (arba 10,5 % BVP). Didžioji nuokrypio nuo biudžeto tikslo dalis jau buvo numatyta ankstesniuose ketvirtiniuose komunikatuose, ir jį iš dalies lėmė viešojo sektoriaus subjektų pergrupavimas (0,8 % BVP). Tačiau Eurostato patvirtintas faktinis deficitas[11] maždaug 1 procentu BVP viršijo 2011 m. vasario mėn. Komisijos įverčius[12]. Nuokrypis, palyginti su ankstesniu įverčiu, susidarė dėl mažesnių pajamų, prastesnio, nei apskaičiuota, socialinės apsaugos fondų balanso ir ankstesnius įverčius viršijančių sukauptų įsiskolinimų. Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2010 m. pabaigoje siekė 328 588 mln. EUR, arba 142,8 procento BVP. Palyginti su 2009 m., skola padidėjo 29 882 mln. EUR, t. y. neviršijo Tarybos nustatytos viršutinės ribos. 2011 m. pirmas ketvirtis Pirmą 2011 m. ketvirtį EFPM ir SM nustatytas valstybės pirminių išlaidų ketvirčio veiklos rezultatų kriterijus nebuvo viršytas. Rezultatas – 13,5 mlrd. EUR, palyginti su 15 mlrd. EUR nustatyta viršutine riba. Reikėtų pažymėti, kad, palyginti su ankstesniais ketvirčiais, kai valstybės pirminių išlaidų viršutinė riba buvo nustatoma pagal pinigų principą, dabar į duomenis įtrauktas ir visų valstybės įsiskolinimų pokytis. Remiantis turima informacija, 2011 m. pirmo ketvirčio pabaigoje valstybės įsiskolinimų suma viršija 1,1 mlrd. EUR (palyginti su 0,9 mlrd. 2010 m. pabaigoje)[13]. Per tą patį laikotarpį (pakoreguotas) valdžios sektoriaus pirminis deficitas pasiekė 806 mln. EUR, palyginti su 2 mlrd. EUR viršutine riba. Tai buvo pirmas kartas, kai vertinant šį kriterijų atsižvelgta į susikaupusius įsiskolinimus. 1 ir 2 lentelėse pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą 2011 m. sausio–kovo mėn., taip pat tam tikri 2011 m. gegužės mėn. duomenys. 1 lentelė. Biudžeto vykdymas (2011 m. sausio–kovo mėn.) 2010 | 2011 | Pagal pinigų principą (mln. EUR) | Sausio–kovo mėn. | Pokytis % sausio–kovo mėn. | Biudžeto pokytis % | Iš viso pajamų | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 | Pajamos prieš mokesčių grąžinimą | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 | Mokesčių grąžinimas | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 | Kapitalo pajamos | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 | Su NATO susijusios išlaidos | 3 | 17 | Iš viso išlaidų | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 | Pirminės išlaidos | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 | Ankstesnės ligoninių skolos | - | 375 | Karinės paskirties mokėjimai ir NATO | - | 50 | Panaudotos garantijos (ne valdžios sektoriaus) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 | Palūkanos | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 | Kapitalo išlaidos | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 | Valstybės biudžeto balansas | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 | Įsiskolinimo pokytis | - | 263 | - | - | Valstybės pirminės išlaidos | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - | Vietos valdžios balansas (*) | - | 191 | - | - | Socialinės apsaugos balansas (*) | - | 605 | - | - | Kita | - | -9 | - | - | Valdžios sektoriaus (pakoreguotas) balansas | - | -4 179 | - | - | Valdžios sektoriaus (pakoreguotas) pirminis balansas (**) | - | -806 | - | - | Šaltinis: Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba, Graikijos finansų ministerija ir savi skaičiavimai. (*) Remiantis Graikijos banko pateikta bankų statistika. (**) Neįskaitant valstybės valdomų įmonių ir daugumos nebiudžetinių fondų. | 2 lentelė. Biudžeto vykdymas (2011 m. sausio–gegužės mėn.) 2010 | 2011 | Pagal pinigų principą (mln. EUR) | Sausio–gegužės mėn. | Pokytis % sausio–gegužės mėn. | Biudžeto pokytis % | Iš viso pajamų | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 | Pajamos prieš mokesčių grąžinimą | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 | Mokesčių grąžinimas | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 | Kapitalo pajamos | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 | Su NATO susijusios išlaidos | 3 | 18 | Iš viso išlaidų | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 | Pirminės išlaidos | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 | Ankstesnės ligoninių skolos | - | 375 | - | Karinės paskirties mokėjimai ir NATO | 68 | 66 | - | Panaudotos garantijos (ne valdžios sektoriaus) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 | Palūkanos | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 | Kapitalo išlaidos | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 | Valstybės biudžeto balansas | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 | Valstybės pirminės išlaidos | 23 772 | 23 449 | -1,4 | Šaltinis: Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba, Graikijos finansų ministerija ir savi skaičiavimai. | 4. 2011 M. IR 2012–2014 M. PERSPEKTYVOS Pagal Komisijos, TVF ir ECB darbuotojų projekcijas, parengtas po ketvirtosios ekonomikos koregavimo programos peržiūros išvykstamojo vertinimo (2010 m. gegužės mėn.), nesiėmus papildomų priemonių 2011 m. deficitas viršytų 10 procentų BVP. Tai reiškia, kad fiskalinis atotrūkis beveik 3 procentais BVP viršytų 7½ procento BVP deficito viršutinę ribą[14]. Labai didelis atotrūkis numatomas ir 2012–2014 m.: 5 procentai 2012 m., 7 procentai 2013 m. ir beveik 10 procentų 2014 m. Atotrūkis daugiausia susidarė dėl didelio pajamų sumažėjimo, nuviliančių mokestinių pajamų rezultatų, delsimo įgyvendinti 2011 m. biudžete numatytas fiskalines priemones, taip pat dėl bazės efekto, susijusio su prastesniais, nei numatyta, 2010 m. fiskaliniais rezultatais. Be to, nebus įgyvendintos tam tikros anksčiau su Komisija suderintos priemonės, įtrauktos į 2011 m. biudžetą (pvz., krosnių kuro ir dyzelino transporto reikmėms apmokestinimo suvienodinimas). Atrodo, kad recesija buvo gilesnė ir ilgesnė, nei iki šiol manyta. 2010 m. ekonominė veikla susitraukė 4½ procento – šiek tiek daugiau, nei numatyta inicijuojant programą ir vėliau atliekant peržiūras. Dabartinė Komisijos tarnybų projekcija – 3,8 procento realiojo BVP susitraukimas 2011 m., palyginti su 2,5 procento pradinėje programoje. Pagal Graikijos pagrindinį biudžeto įstatymą vyriausybė turi parengti 2012–2015 m. vidutinės trukmės fiskalinę strategiją. Graikijos vyriausybė pranešė, kad pagal šią strategiją priėmė papildomas 2011–2015 m. fiskalines priemones, kuriomis siekiama tuo laikotarpiu mažinti deficitą. Šių priemonių įgyvendinimui kyla skirtingo lygio rizika. 2011 ir 2012 m. rizika palyginti maža, nes neatsižvelgta į pajamas, susijusias su geresniu mokestinių prievolių vykdymu, o konsolidavimas daugiausia vykdomas plečiant mokestines bazes, didinant mokesčių tarifus (3,1 mlrd. EUR 2011 m.) ir mažinant viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas bei socialines išlaidas (2011 m. išlaidos mažinamos 3,4 mlrd. EUR). 2011 m. papildomos priemonės, kurių reikės imtis, kad nebūtų viršyta viršutinė deficito riba, ir vidutinės trukmės fiskalinė strategija iki 2015 m. turėtų apimti, be kita ko, tokias priemones (kaip paprastai, jei atsirastų poreikis šias priemones peržiūrėti, Graikijos vyriausybė įsipareigojo tai aptarti su Komisija, ECB ir TVF): - Darbo užmokesčio išlaidų sumažinimas bent 770 mln. EUR 2011 m. ir dar 600 mln. EUR 2012 m., 448 mln. EUR 2013 m., 306 mln. EUR 2014 m. ir 71 mln. EUR 2015 m., mažinant darbuotojų skaičių daugiau, nei reikalaujama pagal taisyklę vietoje 5 išėjusių darbuotojų priimti 1 naują darbuotoją (2011 m. – 1 vietoje 10); ilginant viešojo sektoriaus darbuotojų darbo savaitę nuo 37,5 iki 40 valandų ir mažinant užmokestį už viršvalandžius; mažinant apmokamų komitetų ir tarybų skaičių; mažinant kitas papildomas kompensacijas, išmokas ir premijas; mažinant rangovų skaičių (50 procentų 2011 m. ir dar 10 procentų 2012 m. ir vėliau); laikinai įšaldant automatišką darbo užmokesčio didinimą; įgyvendinant naują darbo užmokesčio dydžių sistemą; numatant darbo ne visą darbo dieną galimybę viešajame sektoriuje ir nemokamas atostogas; mažinant į karo ir policijos akademijas priimamų asmenų skaičių, perteklinius darbuotojus perkeliant į darbo jėgos rezervą (jiems mokant vidutiniškai 60 procentų bazinio atlyginimo) ir produktyvumo išmoką sumažinant 50 procentų. - Valstybės veiklos išlaidų mažinimas bent 190 mln. EUR 2011 m. ir dar 92 mln. EUR 2012 m., 161 mln. EUR 2013 m., 323 mln. EUR 2014 m. ir 370 mln. EUR 2015 m., įgyvendinant e. viešojo pirkimo procedūras visoje viešojo pirkimo sistemoje; racionalizuojant viešųjų tarnybų išlaidas energijai; efektyviau naudojant visuomeninį turtą ir taip mažinant nuomos išlaidas; mažinant visas telekomunikacijų išlaidas, atsisakant nemokamo laikraščių dalijimo; visais lygmenimis mažinant įprastame biudžete numatytas veiklos išlaidas; įgyvendinant viešųjų išlaidų kriterijus praėjus vieniems metams po to, kai valdžios sektoriaus išlaidų valdymo informacijos sistema veikia visu pajėgumu. - Nebiudžetinių fondų išlaidų ir pervedimų kitiems subjektams mažinimas bent 540 mln. EUR 2011 m. ir dar 150 mln. EUR 2012 m., 200 mln. EUR 2013 m., 200 mln. EUR 2014 m. ir 150 mln. EUR 2015 m., įvertinant visų viešojo sektoriaus subsidijuojamų subjektų įgaliojimus, perspektyvumą ir išlaidas, taip pat jų jungimą bei uždarymą; jungiant ir (arba) uždarant švietimo įstaigas (mokyklas, aukštojo mokslo įstaigas) ir mažinant joms skirtas subsidijas; mažinant valstybės dotacijas valdžios sektoriui nepriklausantiems subjektams ir parengiant subjektų uždarymo, jungimo ir mažinimo veiksmų planą. - Valstybės valdomų įmonių išlaidų mažinimas bent 414 mln. EUR 2012 m. ir dar 329 mln. EUR 2013 m., 297 mln. EUR 2014 m. ir 274 mln. EUR 2015 m., didinant OSE, OASA ir kitų įmonių pajamas, įgyvendinant restruktūrizavimo planus ir privatizaciją įmonėse Hellenic Defence Systems , Hellenic Aeronautical Industry , Hellenic Horse Racing Corporation ; parduodant įmonių turtą, susijusį su nepagrindine veikla; mažinant personalo išlaidas; mažinant veiklos išlaidas ir jungiant bei uždarant įmones. - Su gynyba susijusių veiklos išlaidų mažinimas bent 133 mln. EUR 2013 m. ir dar 133 mln. EUR 2014 m. ir 134 mln. EUR 2015 m., bet to, kad 2010–2015 m. 830 mln. EUR mažinamos karinės paskirties įrangos pirkimo (tiekimo) išlaidos. - Sveikatos priežiūros ir farmacijos išlaidų mažinimas bent 310 mln. EUR 2011 m. ir dar 697 mln. EUR 2012 m., 349 mln. EUR 2013 m., 303 mln. EUR 2014 m. ir 463 mln. EUR 2015 m., įgyvendinant naują „sveikatos planą“ ir atitinkamai mažinant ligoninių išlaidas; pakartotinai įvertinant prižiūrimų subjektų, išskyrus ligonines, įgaliojimus ir išlaidas; įgyvendinant centralizuotą pirkimo sistemą; taikant pacientų grupavimo (angl. case mixing ) procedūrą ir taip mažinant vidutines išlaidas vienam pacientui; teikiant mažiau paslaugų neapdraustiems asmenims (prieigos kontrolės funkcija); įvedant mokesčius už užsienio piliečiams teikiamas paslaugas; pasitelkiant Nacionalinę pirminės sveikatos priežiūros organizaciją (EOPI); skenuojant ranka išrašytus receptus – tai darytų Socialinio draudimo institutas (IKA); išplečiant nereceptinių vaistinių preparatų sąrašą; nustatant naujas vaistų kainas; nustatant draudimo kainą socialinio draudimo sektoriuje ir visiškai įgyvendinant e. recepto sistemą. - Socialinių išmokų sumažinimas bent 1 188 mln. EUR 2011 m. ir dar 1 230 mln. EUR 2012 m., 1 025 mln. EUR 2013 m., 1 010 mln. EUR 2014 m. ir 700 mln. EUR 2015 m., koreguojant papildomų pensijų sistemas ir vėliau įšaldant lėšas iki 2015 m. pabaigos; įšaldant bazines pensijas; reformuojant invalidumo pensijų sistemą; surašant pensijų gavėjus ir atliekant kryžminius asmens duomenų patikrinimus, visur taikant socialinio draudimo numerį, ir nustatant viršutinę pensijų ribą; racionalizuojant išėjimo į pensiją kriterijus (EKAS); racionalizuojant OEE-OEK ir OAED skiriamas išmokas ir išmokų gavėjų valdymą; mažinant vienkartines išmokas, mokamas išeinant į pensiją; atliekant kryžminį asmens duomenų patikrinimą įvedus viršutines ribas darbdaviams, kurie gali dalyvauti OAED schemose; mažinant OGA bazinę pensiją, kitiems socialinio draudimo fondams nustatant žemesnę apatinę pensijų ribą ir sugriežtinant kriterijus, grindžiamus nuolatine gyvenamąja vieta; mažinant su socialinėmis išmokomis susijusias išlaidas dėl kryžminio duomenų tikrinimo; vienodai reguliuojant visų socialinio draudimo fondų su sveikata susijusias išmokas; sudarant vienodas sutartis su privačiomis ligoninėmis ir medicinos centrais; peržiūrint socialines išmokas grynaisiais pinigais ir natūra, kad būtų panaikintos mažiausiai veiksmingos išmokos; padidinant specialiąją pensijų gavėjų įmoką (įstatymas Nr. 3863/2010) pensijų gavėjams, kurių mėnesinė pensija viršija 1 700 EUR; padidinant specialiąją pensijų gavėjų, kuriems nėra 60 metų ir kurių mėnesinė pensija viršija 1 700 EUR, mokamą socialinio draudimo įmoką; įvedant specialią pakopinę įmoką už papildomas pensijas, viršijančias 300 EUR per mėnesį, sumažinant įmokas į NAT (jūrininkų pensijų sistemą) ir OTE pensijų sistemą ir atitinkamai mažinant pensijas. - Kitų išlaidų sumažinimas bent 150 mln. EUR 2011 m. ir dar 250 mln. EUR 2012 m., 175 mln. EUR 2013 m., 170 mln. EUR 2014 m. ir 160 mln. EUR 2015 m., mažinant vietos valdžios išlaidas, finansuojamas valstybės subsidijomis. - Valstybės investicijų biudžeto (pačios šalies finansuojamos valstybės investicijos, su investicijomis susijusios dotacijos) išlaidų ir administracinių išlaidų, susijusių su nacionaliniu strateginių krypčių planu (ESPA), sumažinimas 950 mln. EUR 2011 m. (iš kurių 350 mln. EUR – visam laikui) ir dar 154 mln. EUR (administracinės išlaidos) 2012 m. - Mokesčių padidinimas bent 2 017 mln. EUR 2011 m. ir dar 3 678 mln. EUR 2012 m., 156 mln. EUR 2013 m. ir 685 mln. EUR 2014 m., nuo 2011 m. rugsėjo mėn. padidinant PVM restoranams ir barams nuo 13 iki 23 procentų; padidinant nekilnojamojo turto mokesčius; sumažinant neapmokestinamųjų pajamų ribą iki 8 000 EUR ir nustatant progresinę solidarumo įmoką; didinant prezumpcinį savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimą ir rinkliavas; rečiau taikant atleidimą nuo mokesčių ir sumažinant išlaidas; keičiant tabako produktams taikomą mokesčių sistemą, paspartinant akcizo mokesčio mokėjimą ir keičiant mokesčių struktūrą; taikant akcizą gaiviesiems gėrimams; taikant akcizą gamtinėms dujoms ir suskystintoms dujoms; panaikinant krosnių kuro mokesčių lengvatą (įmonėms nuo 2011 m. spalio mėn., o namų ūkiams palaipsniui nuo 2011 m. spalio mėn. iki 2013 m. spalio mėn.); padidinant transporto priemonių mokestį; nustatant specialias įmokas už transporto priemones, motociklus ir baseinus; padidinant baudas už neteisėtas pastatų statybas ir išsprendžiant planavimo pažeidimų klausimus; nustatant mokesčius už privačias valtis ir jachtas; taikant specialų mokestį didelės vertės nekilnojamajam turtui; ir renkant specialų mokestį už rūkymo vietas. - Mokestinių prievolių vykdymo pagerinimas bent 878 mln. EUR 2013 m., dar 975 mln. EUR 2014 m. ir 1 147 mln. EUR 2015 m. - Socialinio draudimo įmokų padidinimas bent 629 mln. EUR 2011 m. ir dar 259 mln. EUR 2012 m., 714 mln. EUR 2013 m., 1 139 mln. EUR 2014 m. ir 504 mln. EUR 2015 m., visiškai įgyvendinus vieną bendrą darbo užmokesčio ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo metodą; padidinant įmokas OGA ir ETAA išmokų gavėjams; įsteigiant OAEE išmokų gavėjų solidarumo fondą; koreguojant nedarbo draudimo įmokas privačiojo sektoriaus darbuotojams; įvedant nedarbo draudimo įmokas savarankiškai dirbantiems asmenims; ir įmokas bedarbiams, kurias mokėtų viešojo sektoriaus darbuotojai, įskaitant valstybės valdomų įmonių, vietos valdžios ir kitų viešojo sektoriaus subjektų darbuotojus. - Vietos valdžios pajamų padidinimas bent 105 mln. EUR 2012 m., dar 170 mln. EUR 2013 m., 130 mln. EUR 2014 m. ir 145 mln. EUR 2015 m., gaunant daugiau pajamų iš kelių rinkliavų, mokesčių, teisių ir kitų pajamų srautų dėl vietos administracijų susijungimo; ir gerinant vietinių mokestinių prievolių vykdymą pradėjus taikyti reikalavimą pateikti vietinių mokesčių sumokėjimo pažymą. 5. PAžANGA įGYVENDINANT STRUKTūRINES REFORMAS Įgyvendinant struktūrines fiskalines reformas, padaryta tam tikra pažanga, nors kai kuriais atvejais ji buvo lėtesnė, nei planuota. Reformos mokesčių administravimo srityje įgauna pagreitį – šiuo metu vykdoma keletas veiksmų. Veiksmai, kurių iki šiol ėmėsi vyriausybė, daugiausia susiję su teisės aktais, kuriais siekiama didinti mokesčių administravimo veiksmingumą ir griežtinti kontrolę, nustatyti veiksmingą projektų valdymo tvarką ir įgyvendinti kovos su mokesčių slėpimu strategiją siekiant atkurti mokestinę drausmę ir geriau užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Atitinkamas įstatymas, kurį parlamentas priėmė 2011 m. kovo mėn., yra platesnės 3 metų kovos su mokesčių slėpimu strategijos dalis. Vykdomos biudžeto institucijų reformos: įsteigta Parlamentinė biudžeto tarnyba, paskirtas jos vadovas ir darbuotojai, reorganizuota Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba. Pažanga taip pat padaryta užtikrinant, kad fiskaliniai duomenys būtų teikiami laiku, nors jų kokybę ir apimtį dar reikia gerinti. Tai pat reikia gerinti fiskalinį valdymą biudžeto išlaidų srityje, visų pirma kiekvienoje ministerijoje ir ne valstybiniuose subjektuose reikia sukurti įsipareigojimų registrus. Nors duomenys apie įsiskolinimus pradėti skelbti, reikia plėsti duomenų rinkinio taikymo sritį ir apimtį. Tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant sveikatos priežiūros sistemos reformą – 2011 m. vasario mėn. viduryje priimtas pirmasis reformų rinkinys, kuris šiuo metu įgyvendinamas, visų pirma veikia ESY.NET duomenų bazė, kurioje galima rasti daugelio ligoninių pajamų ir išlaidų duomenis. Tačiau vėluojama įgyvendinti keletą fiskalinių struktūrinių priemonių, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemos supaprastinimą ir Bendrosios mokėjimo tarybos visapusišką veiklos užtikrinimą. Nors ir vėluojama, tačiau šiuo metu taip pat daroma pažanga rengiant centrinės valdžios ir socialinių programų funkcinius vertinimus. 6. PRIVATIZAVIMAS Susitarta dėl svarbių priemonių, kuriomis stiprinama privatizavimo programa ir spartinamas jos įgyvendinimas. Graikijos vyriausybė – viena daugiausiai turto turinčių Europos vyriausybių. Šis turtas apima į biržos prekybos sąrašus įtrauktas arba neįtrauktas bendroves, koncesijas ir nekilnojamąjį turtą: pastatus ir komerciniais tikslais naudoti tinkamą žemę. Iš didžiosios šio turto dalies jokių reikšmingų pajamų negaunama; iš tiesų, nuostolingai veikiančios valstybės valdomos įmonės yra našta mokesčių mokėtojams. Šio turto privatizavimas padės sumažinti vyriausybės balansą, o išlaidos, jei tokių bus, bus nedidelės, palyginti su pajamomis, kurios bus gaunamos ateityje, taip pat šis procesas gali iš tiesų sumažinti sąnaudas. Be to, privatizavimas skatina ekonominę veiklą ir tiesiogines užsienio investicijas. Vyriausybė nustatė, koks turtas bus privatizuojamas (dar reikia sudaryti privatizuotino nekilnojamojo turto portfelius), ir susitarta dėl preliminaraus privatizavimo grafiko. Siekiant paspartinti procedūrą ir užtikrinti, kad visas procesas bus negrįžtamas, kuriama tinkama valdymo struktūra: netrukus bus įsteigtas privatizavimo fondas, valdomas nepriklausomos ir profesionalios valdybos. Komisija ir Euro grupė turės teisę paskirti po vieną stebėtoją į šią valdybą. Vykdant fiskalinio konsolidavimo ir privatizavimo planus bus galima tvariai mažinti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį. Nors Graikija turės tęsti ribojamąją fiskalinę politiką, o skolos santykio mažinimas truks ne vienerius metus, skolos ir BVP santykio sumažinimas turėtų padėti padidinti rinkos pasitikėjimą Graikijos ekonomika. 7. IšVADA Tarybos sprendime nustatyta 2010 m. valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS95) viršutinė riba buvo viršyta. Tačiau 2010 m. deficito santykis, palyginti su 2009 m., sumažėjo beveik 5 punktais. Valdžios sektoriaus skolos santykis padidėjo nuo 127,1 procento BVP 2009 m. pabaigoje iki 142,8 procento 2010 m. 2011 m. būtina imtis papildomų veiksmų, kad nebūtų viršyta viršutinė deficito riba. Todėl vyriausybė parengė ilgalaikių priemonių, kuriomis vėlesniais metais bus mažinamas deficitas, rinkinį. Atsižvelgiant į vidutinės trukmės fiskalinę strategiją, nustatytos maždaug 10 procentų BVP vertės nuolatinės fiskalinio konsolidavimo priemonės, kurių tikslas – užtikrinti, kad iki 2014 m. būtų pasiekti deficito tikslai, ir pradėti tvariai mažinti skolos ir BVP santykį. Įgyvendinant platesnio masto privatizavimo planą, numatoma, kad per penkerius metus skolos santykis sumažės beveik 20 procentinių punktų BVP. Apskritai, nepaisant 2010 m. fiskalinio nuokrypio, Graikija imasi būtinų priemonių, kad įgyvendintų reikiamą politiką ir nenukryptų nuo plano, siekdama panaikinti perviršinį deficitą iki 2014 m., kaip reikalaujama Tarybos sprendime. I PRIEDAS. PRIEMONĖS, KURIŲ PAGAL TARYBOS SPRENDIMĄ REIKALAUTA IMTIS IKI 2011 M. KOVO MĖN. PABAIGOS Priemonės (kurių reikalauta pagal Tarybos sprendimo 2 straipsnio 4 dalį) | Padaryta pažanga | „Graikija iki 2011 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones: | a) (panaikinta) | -- | b) išsamių ilgalaikių pensijų išlaidų projekcijų iki 2060 m. paskelbimas, kaip nustatyta 2010 m. liepos mėn. teisės aktų reforma. Projekcijos apima papildomas (pagalbines) sistemas, remiantis išsamiais Nacionalinės aktuarinės tarnybos surinktais ir išaiškintais duomenimis. Projekcijų tarpusavio vertinimą atlieka ir jas tvirtina Ekonominės politikos komitetas; | Iš dalies vykdoma. Nacionalinės aktuarinės tarnybos pateiktos ilgalaikės projekcijos apima keturis pagrindinius pensijų fondus, kurių išlaidos 2009 m. sudarė 9,4 procento BVP, arba 2/3 visų pensijų išlaidų tais metais, ir kuriems priklauso 93 procentai visų apdraustų darbingo amžiaus gyventojų ir 93 procentai visų Graikijos pensininkų. Turimos projekcijos neapima visų papildomų fondų, socialinės paramos fondų, kelių viešųjų korporacijų fondų ir jūrininkų fondo. | c) Vyriausybė sumoka 2010 m. susikaupusius įsiskolinimus ir sumažina įsiskolinimus už ankstesnius metus; | Nevykdoma. Pirmą 2011 m. ketvirtį padidėjo mokėtinos išlaidos tiekėjams, kurias vėluojama apmokėti. Graikijos finansų ministerijos pateiktais duomenimis, valstybės įsiskolinimai 2011 m. kovo mėn. pabaigoje sudarė 1,1 mlrd. EUR; tai mažiausiai 263 mln. EUR padidėjimas nuo gruodžio mėn. pabaigos. Įsiskolinimų esama ir kitais valdžios sektoriaus lygmenimis, pavyzdžiui, vietos valdžios ar ligoninių, į kuriuos dar neatsižvelgta vertinant ketvirčio veiklos rezultatų kriterijus. Bendra viso valdžios sektoriaus įsiskolinimo suma 2011 m. kovo mėn. pabaigoje yra 6 mlrd. EUR. | d) vidutinės trukmės biudžeto strategijos planas, kuriame pateiktos nuolatinės fiskalinio konsolidavimo priemonės – kurių vertė mažiausiai 8 % BVP (kai kurios iš jų jau buvo nurodytos 2010 m. gegužės mėn.), plius atsargos rezervas, siekiant užtikrinti iki 2014 m. numatytų deficito tikslų įgyvendinimą ir pradėti tvariai mažinti skolos ir BVP santykį. Strategijos planas bus paskelbtas viešoms konsultacijoms iki kovo pabaigos. Vidutinės trukmės strategijos plane, be kitų dalykų, visų pirma pateikiama: atsargios makroekonominės prognozės; pagrindinės valstybės ir kitų valdžios sektoriaus subjektų pajamų ir išlaidų projekcijos; nuolatinių fiskalinių priemonių apibūdinimas, jų tvarkaraštis ir jų kiekybinis vertinimas; kiekvienos ministerijos metinės išlaidų ribos ir kitų valdžios sektoriaus subjektų biudžetiniai tikslai iki 2014 m.; valdžios sektoriaus fiskalinės projekcijos įgyvendinus priemones, atitinkančios deficito ir skolos tikslus; ilgesnio laikotarpio skolos projekcijos, parengtos remiantis atsargiomis makroekonominėmis projekcijomis, stabiliu pirminiu pertekliumi pradedant 2014 m.; ir privatizavimo planai. Vidutinės trukmės strategijos planas bus susietas su vykdomomis sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų reformomis ir specialiais atskirų sektorių planais. Sektorių planai (planų projektai turi būti parengti iki kovo mėn. pabaigos) bus visų pirma susiję su: mokesčių politikos reformomis; valstybės įmonėmis; nebiudžetiniais fondais (viešojo sektoriaus juridiniai subjektai ir tikslinės sąskaitos); viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidomis; viešuoju administravimu; socialinėmis išlaidomis; valstybės investicijomis ir karinėmis išlaidomis. Visus atskirų sektorių planus administruos tarpministerinės darbo grupės; | Dar nevykdoma. Numatoma vidutinės trukmės fiskalinę strategiją priimti iki 2011 m. birželio mėn. pabaigos. | e) kovos su mokesčių vengimu planas, kuris apima kiekybinius veiklos rezultatų rodiklius, kad už pajamų administravimą būtų atsiskaitoma; teisės aktai, kuriais racionalizuojamas administracinių mokestinių ginčų sprendimas ir teisminės apeliacijos procesai, ir reikalingi teisės aktai bei procedūros, kuriais geriau sprendžiamos mokesčių pareigūnų netinkamo elgesio, korupcijos ir prasto pareigų vykdymo problemos, įskaitant patraukimą baudžiamojon atsakomybėn pareigų nevykdymo atveju; ir penkių kovos su mokesčių vengimu darbo grupių mėnesinių ataskaitų, įskaitant pažangos rodiklių rinkinį, skelbimas; | Iš dalies vykdoma. Galutinis parlamento priimto įstatymo tekstas buvo gerokai pakeistas, palyginti su projektu, kuris anksčiau aptartas su Komisijos tarnybomis. Į įstatymą neįtraukti tam tikri pradinio projekto elementai, pavyzdžiui, netiesioginio audito metodai. | f) išsamus veiksmų planas su terminais, skirtas supaprastintai darbo užmokesčio sistemai parengti ir įgyvendinti; vidutinės trukmės žmogiškųjų išteklių plano laikotarpiui iki 2013 m. parengimas laikantis taisyklės, kad vietoje 5 išėjusių darbuotojų priimamas 1 darbuotojas, taip pat planų, susijusių su kvalifikuotų darbuotojų perskirstymu prioritetinėse srityse, nustatymas; ir kelių valstybinių žinybų mėnesinių duomenų apie darbuotojų pasikeitimus (priimtus, išėjusius, iš vienos žinybos į kitą žinybą perkeltus darbuotojus) skelbimas; | Iš dalies vykdoma. Pateikta ataskaita, kurioje apibūdinta viešojo sektoriaus užimtumo ir darbo užmokesčio situacija. Tačiau šioje ataskaitoje neaptartos politikos galimybės, susijusios su darbo užmokesčio dydžių sistemų supaprastinimo tvarkaraščiu. | g) 2010 m. pradėtos visapusiškos sveikatos priežiūros sistemos reformos įgyvendinimas, siekiant, kad sveikatos priežiūros išlaidos neviršytų 6 % BVP; priemonės, kurias taikant farmacijos produktų įsigijimo srityje, palyginti su 2010 m. lygiu, būtų sutaupyta mažiausiai 2 mlrd. EUR, o iš jų 1 mlrd. EUR būtų sutaupyta 2011 m.; ligoninių apskaitos ir sąskaitų išrašymo sistemų tobulinimas: užbaigiant įvesti dvigubo įrašo kaupimo principu pagrįstas apskaitos sistemas visose ligoninėse; naudojant vieną medicinos prekių kodavimo sistemą ir bendrą registrą; įvertinant medicinos prekių atsargas ir jų judėjimą visose ligoninėse naudojant vieną medicinos prekių kodavimo sistemą; laiku pateikiant sąskaitas už gydymo išlaidas (ne vėliau kaip per 2 mėnesius) Graikijos socialinio draudimo fondams, kitoms valstybėms narėms ir privatiems sveikatos draudikams; ir užtikrinti, kad ne mažiau kaip 50 procentų valstybinėse ligoninėse naudojamų vaistų kiekio iki 2011 m. pabaigos sudarytų generiniai vaistai ir nepatentuoti vaistai, įvedant privalomą reikalavimą, kad visos valstybinės ligoninės farmacijos produktus pirktų pagal veikliąją medžiagą; | Iš dalies vykdoma. Vyriausybė priėmė įstatymą Nr. 3918/2011 dėl struktūrinių sveikatos priežiūros sistemos pakeitimų ir kitų nuostatų, kuriomis įvedami tam tikri sistemos valdymo pakeitimai ir tam tikrų paslaugų pirkimo, teikimo (pvz., pirkimo sistemos) ir reguliavimo (pvz., farmacijos) pakeitimai. Tuo įstatymu taip pat sujungiamos keturių didžiausių fondų (IKA-ETAM, OGA, OPAD ir OAEE) sveikatos draudimo funkcijos ir sukuriama Nacionalinė sveikatos priežiūros paslaugų organizacija (EOPYY), kuri pirks sveikatos priežiūros paslaugas minėtuose fonduose apdraustiems gyventojams. 2011 m. vasario mėn. maždaug 20 ligoninių neturėjo tinkamos modernios informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemos. Kitoms Sveikatos ministerija sukūrė internetinę platformą ESY.net, kurioje integruojama informacija (finansinė, administracinė ir veiklos informacija) iš visų ligoninių. Ši informacija renkama kas mėnesį ir siunčiama Sveikatos ir Finansų ministerijoms. 132 ligoninės dabar perėjo prie dvigubo įrašo kaupimo principu pagrįstos apskaitos sistemos, kurioje registruojamos mėnesio išlaidos ir pajamos. 119 ligoninių parengė 2009 m. balansus, o 121 – 2010 m. balansus, tačiau kelios dar to nepadarė. Vasario mėn. EKEVYL ir EPI sukūrė bendrą medicinos prekių kodavimo sistemą, kurią turi naudoti nacionalinei sveikatos priežiūros sistemai priklausančios ligoninės kartu su internetine platforma, kad būtų galima stebėti ligoninių pateiktus prašymus. IRT sistemų modernizavimo procesas siekiant įdiegti visiškai integruotą ir automatizuotą sistemą dar tęsiamas. 2010 m. gruodžio mėn. raštu pareikalauta, kad visos ligoninės pateiktų vaistų kainų ketvirtinę ataskaitą (2010 m. spalio–gruodžio mėn.), įskaitant generinių vaistų kiekį ir kainą. Kitu raštu nustatytas tikslas padidinti generinių vaistų dalį nacionalinei sveikatos priežiūros sistemai priklausančiose ligoninėse, kad iki 2011 m. tokių vaistų dalis siektų 50 procentų. Generiniai vaistai iki šiol sudarė 12,4 procento visų vaistų. | h) siekiant kovoti su lėšų švaistymu ir netinkamu valdymu valstybės valdomose įmonėse ir surinkti ne mažiau kaip 800 mln. EUR mokesčių, priimamas teisės aktas, kuriuo: ne mažiau kaip 10 % įmonių lygiu sumažinamas pagrindinis darbo užmokestis valstybinėse įmonėse; apribojamas antrinis darbo užmokestis – 10 % pagrindinio darbo užmokesčio; nustatoma 4 000 EUR per mėnesį riba dideliems darbo užmokesčiams (12 mokėjimų per metus); miesto transporto tarifų padidinimas ne mažiau kaip 30 %; imamasi veiksmų, kuriais 15–25 % mažinamos veiklos sąnaudos valstybinėse įmonėse; ir priimamas teisės aktas dėl OASA restruktūrizavimo; | Vykdoma. 2011 m. vasario 22 d. priimtas įstatymas Nr. 3920/2011 dėl OASA restruktūrizavimo. | i) nauja reglamentavimo sistema, skirta palengvinti koncesinių susitarimų dėl regioninių oro uostų sudarymą; | Vykdoma. 2011 m. vasario 16 d. priimtas įstatymas Nr. 3913/2011. | j) nepriklausomos švietimo politikos darbo grupės sukūrimas siekiant padidinti valstybinės švietimo sistemos (pradinio, vidurinio ir aukštojo mokslo) efektyvumą ir veiksmingiau panaudoti išteklius; | Vykdoma. | k) įstatymo, kuriuo įsteigiama bendra viešųjų pirkimų institucija remiantis veiksmų planu, priėmimas; ir e. viešųjų pirkimų IT platformos kūrimas ir veiksmų planą atitinkančių tarpinių etapų nustatymas, įskaitant: pasirašant prekių, paslaugų ir darbų sutartis naudojamos e. viešųjų pirkimų sistemos bandomosios versijos testavimą, naudojimąsi visomis funkcijomis visų rūšių sutartims ir laipsnišką privalomos e. viešųjų pirkimų sistemos įvedimą; | Tebevykdoma. Įstatymo dėl bendros viešųjų pirkimų institucijos projektas atitinka Komisijos ir Graikijos 2010 m. rugsėjo mėn. suderintą veiksmų planą. Sutartis dėl e. viešųjų pirkimų platformos dar nepasirašyta. | l) teisės aktas, kuriame apibrėžiama apskaitos pareigūnų, kurie bus paskirti visose šakinėse ministerijose ir pagrindiniuose valdžios sektoriaus subjektuose, kad užtikrintų patikimą finansų kontrolę, kompetencija ir atsakomybė; finansų apskaitos pareigūnų skyrimas; ir viso valdžios sektoriaus (išskyrus mažiausius subjektus) įsipareigojimų ir veiklos registrų kūrimo proceso paspartinimas. | Iš dalies vykdoma. Finansų apskaitos pareigūnai paskirti, tačiau dar nevykdo visų funkcijų. Įsipareigojimų registrai veikia dar ne visuose valdžios sektoriaus subjektuose. | [1] OL L 145, 2010 6 11, p. 6. [2] COM(2011) 85 galutinis. [3] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Ketvirtoji peržiūra“, European Economy–Occasional Paper (2011 m.). Šiame dokumente pateiktas išsamesnis makroekonominių, finansinių, fiskalinių ir struktūrinių reformų raidos įvertinimas. [4] Ekonominės ir finansų politikos memorandumas ir gegužės 3 d. Susitarimo memorandumas dėl specialių ekonominės politikos sąlygų, atnaujintas 2011 m. vasario 23 d. [5] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Ataskaita pagal Tarybos sprendimą“, 2011 m. gegužės mėn. Ataskaitą Graikijos vyriausybė pateikė 2011 m. birželio 17 d. Ji pateikiama http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm. [6] Santykiai su BVP yra orientaciniai. Tarybos sprendime santykiai su BVP pagrįsti gegužės mėn. nominaliojo BVP duomenimis: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 ir 2,6 procento BVP atitinkamai 2010–2014 m. [7] Atsižvelgiant į patikslintus 2010 m. skolos duomenis (patikslinta 2011 m. balandžio mėn.) ir naujausias nominaliojo BVP projekcijas, tai atitinka tokias skolos santykio viršutines ribas: 143, 154, 158, 159 ir 157 procentai BVP atitinkamai 2010–2014 m. [8] OL L 241, 2010 9 14, p. 12. [9] OL L 26, 2011 1 29, p. 15. [10] OL L 110, 2011 4 29, p. 26. [11] 2011 m. balandžio 26 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 60/2011. [12] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Trečioji peržiūra“, European Economy–Occasional Paper 77 (2011 m. vasario mėn.). [13] Įsiskolinimų esama ir kitais valdžios sektoriaus lygmenimis, pavyzdžiui, vietos valdžios ar ligoninių, į kuriuos dar neatsižvelgta vertinant ketvirčio veiklos rezultatų kriterijus. [14] Per ankstesnę koregavimo programos peržiūrą Komisijos tarnybos jau nustatė ne mažesnį nei ¾ procento BVP atotrūkį.