Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - 2007 m. aplinkos politikos apžvalga {SEC(2008)2150} /* KOM/2008/0409 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.7.2008 KOM(2008) 409 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2007 m. aplinkos politikos apžvalga{SEC(2008)2150} Įvadas 2007 m. ES aplinkos politikoje įvyko esminių pasikeitimų. Iš laikotarpio vidurio apžvalgos matyti, kad pagrindiniai įsipareigojimai pagal Šeštąją aplinkos veiksmų programą (2002–2012 m.) (Šeštąją AVP) jau įgyvendinti, todėl turėtume toliau telkti pastangas, kad įgyvendintume kitus tikslus. Aplinkos klausimai politinėje darbotvarkėje šiuo metu svarbiausi, todėl jiems turėtų būti skiriamas didžiausias sprendimus priimančių asmenų, žiniasklaidos atstovų ir visuomenės dėmesys. 80 % ES piliečių mano, kad aplinka svarbi jų gyvenimo kokybei. Puikus pavyzdys – klimato kaita, ypač po to, kai 2007 m. kovo mėn. Europos valstybių ir vyriausybių vadovai pritarė energijos ir klimato kaitos paketui. Kiek įmanoma programos suderintos vadovaujantis geresnio reglamentavimo principais. Įgyvendindama svarbius tikslus ES viduje ir išlaikydama gerus dvišalius bei daugiašalius ryšius su svarbiausiais partneriais, ES užima lyderės poziciją aplinkos srityje ir tarptautiniu lygmeniu. Visuotinėse derybose ES daug pasiekė keliose srityse, visų pirma klimato kaitos klausimais Balio konferencijoje. Tačiau turime pasirengti didžiausiems mūsų laukiantiems uždaviniams: nustatyti ilgalaikę strateginę tausiojo vartojimo ir gamybos viziją, prisitaikyti prie neišvengiamos klimato kaitos ir apsaugoti biologinę įvairovę. Pasinaudodami tuo, kad 2008 ir 2009 m. teisės aktų rengimo darbotvarkė nebus labai įtempta, turėtume imtis spręsti šiuos klausimus jau dabar. Tarptautiniu lygmeniu mūsų laukia sunkios derybos dėl būsimų tarptautinių susitarimų klimato kaitos ir biologinės įvairovės apsaugos bei valdymo srityje. 2007 m. imtasi įgyvendinti keletą ryžtingų veiksmų Nustatyta politikos sistema 2007 m. Europos Vadovų Tarybos patvirtintame energijos ir klimato kaitos pakete aiškiai numatyta, kad Europa turi pereiti prie mažai anglies išskiriančių technologijų ekonomikos. ES įsipareigojo 30 % sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų kiekį, jei bus pasiektas tarptautinis susitarimas. Tačiau net jei susitarimo nebus, ES žada iki 2020 m. tokių išlakų kiekį vienašališkai sumažinti 20 %. ES tikslas – pasiekti, kad 20 % visos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos sudarytų energija iš atsinaujinančių šaltinių ir 10 % – biokuras. 2008 m. sausio mėn. Komisija savo įsipareigojimus patvirtino veiksmais, priimdama ES energetikos ir klimato kaitos paketą. Jame pateikti šie siūlymai: a) patobulinti prekybos taršos leidimais sistemą (ETS); b) sutelkti pajėgas sektoriuose, kuriems ETS netaikoma, pvz., kelių transporto, statybos, paslaugų ir žemės ūkio; c) parengti direktyvą, kuria būtų nustatyti teisiškai įgyvendinami atsinaujinančios energijos naudojimo tikslai, įskaitant biokuro tvarumo reikalavimus; d) parengti naujas Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir e) sukurti reglamentavimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad anglies surinkimo ir geologinio saugojimo technologijos būtų naudojamos saugiai. Kadangi padidėjusi biokuro gamyba yra viena iš priežasčių, dėl kurių neseniai visame pasaulyje kilo maisto produktų kainos, Komisija stebės šios politikos poveikį aplinkai bei socialinį poveikį ir, jei reikės, siūlys korekcinius veiksmus. Kitose politikos srityse Komisija taip pat įvykdė beveik visus pagrindinius įsipareigojimus pagal Šeštąją AVP. Teisėkūros procese dalyvaujančiai institucijai pateiktos visos septynios teminės strategijos (oro taršos, atliekų prevencijos ir perdirbimo, jūrų aplinkos, dirvožemio, pesticidų, gamtinių išteklių ir miestų aplinkos). Taryba ir Parlamentas jau priėmė susijusius teisės aktų pasiūlymus arba juos šiuo metu nagrinėja. Imtasi ir kitų svarbių iniciatyvų. Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos pramonės išlakų direktyvos, kurioje apjungiamos ir patikslinamos Integruotos taršos prevencijos ir kontrolės direktyva ir dar šešios aplinkos sektoriaus direktyvos. Direktyvos pasiūlyme numatytos tam tikrų sektorių išlakų ribos, nustatyti aplinkosauginių tikrinimų kriterijai ir išplėsta taikymo sritis, įtraukiant ir vidutinius kurą deginančius įrenginius. Priimtas ilgai lauktas REACH (cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos) reglamentas, kuriuo pakeista cheminių medžiagų naudojimo tvarka, ir veiklą pradėjo Europos cheminių medžiagų agentūra. Taip pat įsigaliojo Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva. Šie svarbiausi teisės aktai sudaro Europos darniosios pramonės pagrindą. Išteklių valdymo srityje pasiektas susitarimas dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos, pagal kurią valstybės narės turi imtis veiksmų gerai jūrų aplinkos būklei užtikrinti iki 2020 m. Nuo liepos mėn. taikomas naujas atliekų vežimo reglamentas, kuriuo draudžiama eksportuoti pavojingas atliekas į besivystančias šalis. Tačiau ne visuose sektoriuose pažanga vienoda. Pavyzdžiui, Komisija apgailestauja, kad Taryba nepasiekė politinio susitarimo dėl dirvožemio pagrindų direktyvos pasiūlymo. Šeštosios AVP laikotarpio vidurio apžvalgoje patvirtintos šios programos prioritetinės sritys (klimato kaita, gamta ir biologinė įvairovė, aplinka ir sveikata, gamtiniai ištekliai ir atliekos) ir įvertinta pažanga. Apžvalgoje atkreiptas dėmesys į tai, kad ES dar neužtikrina darnaus vystymosi; jei jos politikos kryptys bus visiškai įgyvendintos, rezultatai bus matomi tik vėliau, nes vis didėja aplinkai daromas spaudimas; būtina dėti daugiau pastangų. Tokios su klimato kaita ir energetika susijusios išvados taip pat patvirtintos atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pažangos ataskaitoje. Pradėtos taikyti naujos finansinės priemonės Pagal šiuo metu įgyvendinamą daugiametę finansinę programą 2007 m. pradėtos taikyti aplinkos politikos finansinės priemonės: pagal priemonę LIFE+, kurios 2007–2013 m. biudžetas yra 2 143 mln. EUR ir kuriai 2007 m. pritarė Taryba ir Europos Parlamentas, bus teikiamas finansavimas visoms keturioms Šeštosios AVP prioritetinėms sritims, 50 % lėšų skiriant gamtos ir biologinės įvairovės sričiai. 2007 m. buvo pradėta taikyti pirmoji iš trijų priemonių, numatytų pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, skirta paremti mažąsias ir vidutines įmones, kuriose diegiamos ekologinės naujovės. 2007–2013 m. ekologinėms naujovėms diegti skirta 228 mln. EUR. Komisija, siekdama atsižvelgti į plėtros ir kitų išorinės politikos krypčių aplinkos aspektus ir propaguoti ES aplinkos ir energetikos politiką užsienio šalyse, taip pat pradėjo įgyvendinti aplinkos ir tausiojo gamtinių išteklių, įskaitant energiją, naudojimo teminę programą, kurios 2007–2013 m. pradinis biudžetas yra 889 mln. EUR. 2007 m. aplinkos projektams skirta 74 mln. EUR. Aplinkos politikos įgyvendinimo parama taip pat skiriama pagal išorines finansines priemones, kurios pradėtos taikyti 2007 m., t. y. vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę ir pasirengimo narystei pagalbos priemonę. Pagal 2007 m. Tarybos patvirtintą civilinės saugos finansinę priemonę, kurios 2007–2013 m. biudžetas yra 189,8 mln. EUR, finansavimas bus skiriamas visų rūšių ES veiklai civilinės saugos srityje. Geresnis reglamentavimas – svarbiausias aplinkos politikos aspektas Kai įmanoma, toliau siekiama paprastinti teisės aktus. Pavyzdžiui, Komisijos pateiktame naujos pramonės išlakų direktyvos pasiūlyme numatyta aiškesnė nuosekli pramonės sektoriaus teisinė sistema, o taikant tą direktyvą turėtų sumažėti administracinės išlaidos. Dar viename 2007 m. priimtame Komisijos sprendime aiškiau apibrėžiama ETS stebėsena ir nustatoma mažiau reikalavimų teikti mažai teršalų išmetančių įrenginių ataskaitas. Komisija taip pat pateikė Žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, kad paskatintų diskusiją dėl rinkos priemonių naudojimo Bendrijos ir nacionaliniu lygmenimis propagavimo, kadangi tokios priemonės dažnai yra veiksmingiausias būdas įgyvendinti aplinkos tikslus. Geresniam reglamentavimui reikalinga tvirta žinių bazė, kad būtų galima įvertinti skatinamąsias jėgas, aplinkai daromą spaudimą ir poveikį. Įsigaliojus INSPIRE direktyvai ES žengė didelį žingsnį pirmyn ir užtikrino galimybę rasti atitinkamus erdvinius duomenis, prie jų prieiti ir jais dalytis. Komisija ir toliau atlieka visų svarbiausių aplinkos politikos pasiūlymų poveikio vertinimą. 2007 m. buvo pirmieji nenutrūkstami tokį vertinimą atliekančios Poveikio vertinimo valdybos veiklos metai. Geresnis aplinkos aspektų integravimas į kitas politikos kryptis Atsižvelgiant į geresnį aplinkos aspektų integravimą galima teigti, kad vis geriau suprantama, kad kovos su klimato kaita priemonės turėtų būti įtrauktos į daugelį politikos sričių. Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės 4-ojoje vertinimo ataskaitoje tvirtinama, kad klimato šilimas yra akivaizdus ir kad jo pasekmės gali būti labai rimtos, todėl daugelyje politikos sričių būtina imtis reikiamų veiksmų. Siekiant be kita ko spręsti ir šį klausimą, padaryta pažanga aplinkos aspektus integruojant į transporto sritį. Tai – vienas sunkiausių kovos su klimato kaita ir tarša uždavinių. 2007 m. Komisija pasiūlė teisės aktus, kad iki 2012 m. automobilių CO2 išlakų kiekis būtų sumažintas iki 120 g/km, o Taryba ir Europos Parlamentas oficialiai priėmė naujus standartus ( Euro 5 ir Euro 6 ), kuriais nustatomos griežtesnės kietųjų dalelių ir azoto oksidų išlakų ribos. Komisija taip pat pasiūlė naujas sunkiųjų transporto priemonių ( Euro VI) išlakų normas, kurias patvirtinus sunkvežimių ir autobusų daroma tarša bus mažesnė. Persvarsčius ir pataisius Kuro kokybės direktyvą bus sumažintas leidžiamas sieros kiekis ir teršalų išlakos, taip pat pagal transporto priemonių eksploatavimo trukmę bus sumažintas deginant kurą išskiriamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų intensyvumas. Taikant 2008 m. balandžio mėn. priimtą Direktyvą dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro bus sumažintas smulkiųjų dalelių (PM2.5) kiekis miestuose. Komisija taip pat priėmė Žaliąją knygą dėl mobilumo miestuose ir pradėjo viešąją konsultaciją dėl tolesnių veiksmų, kuri 2008 m. rudenį bus pristatyta mobilumo mieste veiksmų plane. Be to Komisija pasiūlė direktyvą, pagal kurią aplinkosaugos aspektai būtų įtraukti į transporto priemonių viešųjų pirkimų sritį. Aplinkos aspektai taip pat geriau integruoti į kitas sritis. Žemės ūkis. Nors bendrojoje žemės ūkio politikoje (BŽŪP) numatyta priemonių, padedančių saugoti aplinką ir gamtą (pvz., paramos atsiejimas nuo gamybos, kompleksinis paramos susiejimas, žemės ūkio aplinkosaugos ir Natura 2000 išmokos), 2007 m. Komisija patvirtino 57 iš 94 2007–2013 m. kaimo plėtros programų, kurių biudžetas – 68 mlrd. EUR. Beveik pusė šios sumos bus skirta aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimo priemonėms. Sanglaudos politika. Iki 2007 m. pabaigos Komisija priėmė beveik visas valstybių narių veiksmų programas, kurioms 2007–2013 m. skirta 347 mlrd. EUR. Apie 28 % šios sumos planuojama skirti investiciniams ir su aplinka susijusiems projektams bei infrastruktūrai, visų pirma darniojo transporto (apie 34 mlrd. EUR) ir vandens (apie 22 mlrd. EUR) projektams, taip pat projektams, susijusiems su atsinaujinančia energija ir energijos veiksmingumu, atliekų tvarkymu, rizikos prevencija, gamtos apsauga ir švariomis technologijomis. Plėtra. Komisija į vystomojo bendradarbiavimo susitarimus įtraukia vis daugiau darnaus vystymosi klausimų, daug dėmesio skirdama specialioms aplinkosaugos temoms ir integruodama aplinkos politiką į visą vystomojo bendradarbiavimo veiklą. Sveikata. Iš 2004–2010 m. aplinkos ir sveikatos veiksmų plano laikotarpio vidurio ataskaitos matyti, kad sustiprėjo bendradarbiavimas aplinkos politikos, sveikatos politikos ir atitinkamų mokslinių tyrimų srityse. Pramonės politika. Pramonės politikos laikotarpio vidurio ataskaitoje Komisija pranešė apie savo ketinimą informuoti apie galimybes, kurios atsiveria Europos įmonėms, jei jos tinkamai sprendžia su aplinka susijusius uždavinius. Komisija tai pagrįs veiksmais darnios pramonės politikos, vartojimo ir gamybos srityse. Moksliniai tyrimai. Komisija toliau į mokslinių tyrimų programas integruoja aplinkos tvarumo klausimus. 2007–2013 m. Septintojoje bendrojoje programoje aplinkos politikos plėtros ir įgyvendinimo veiksmai, įskaitant mokslinius energetikos ir klimato kaitos tyrimus, numatyti pagal aplinkos ir energetikos temas (atitinkamai biudžetas yra 1 890 mln. EUR ir 2 350 mln. EUR). Prekyba. Komisija aktyviai siekė, kad darnaus vystymosi klausimai būtų įtraukti į regioninius ir dvišalius laisvosios prekybos ir asociacijos susitarimus, dėl kurių ji veda derybas įvairiose pasaulio šalyse. Vienas iš dalykų, į kuriuos atsižvelgiama vykdant šį darbą, – darnaus vystymosi poveikio prekybai vertinimai, kuriuos Komisija atlieka prieš sudarydama kiekvieną laisvosios prekybos susitarimą. Patvirtintas ES kaip aplinkos politikos lyderės tarptautiniu mastu vaidmuo Įgyvendinant aplinkos politikos iniciatyvas pačioje Europos Sąjungoje, stiprinamos ir ES pastangos skatinti taikyti aukštus aplinkos standartus visame pasaulyje. 2007 m. vykusių tarptautinių derybų dėl klimato kaitos rezultatas – Balyje priimtas sprendimas intensyviai dirbti, kad būtų pasiektas visapusis pasaulinis susitarimas dėl veiksmingų veiksmų po 2012 m., ir derybas užbaigti 2009 m. ES tikslas – pasiekti, kad būtų susitarta išsivysčiusioms šalims nustatyti privalomus besąlygiško išlakų kiekio mažinimo tikslus, o besivystančioms šalims, ypač naujoms pramoninėms šalims, dėti daugiau pastangų mažinant išlakų kiekį. Pažanga padaryta ir kitose srityse. 14-toje Nykstančių rūšių tarptautinės prekybos konvencijos šalių konferencijoje susitarta leisti vieną kartą išparduoti vyriausybės turimas dramblio kaulo žaliavas ir po to sustabdyti prekybą dramblio kaulu devyneriems metams. Siekdama užtikrinti, kad miško produktai iš susitarimą pasirašiusių šalių į ES būtų importuojami legaliai, Komisija su Indonezija, Guana bei Kamerūnu pradėjo, o su Malaizija toliau tęsia oficialias derybas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena savanoriškų partnerystės susitarimų. Bendradarbiaudama su Jungtinių Tautų aplinkos programa (JTAP) Komisija įsteigė tarptautinę tausaus išteklių valdymo darbo grupę, kad visame pasaulyje sprendimus priimantiems asmenims būtų teikiamos patikimos mokslinės išteklių valdymo rekomendacijos. Komisija taip pat tęsė diskusijas su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis, kad padėtų joms palaipsniui prisitaikyti prie ES standartų ir pasirengti būsimoms stojimo deryboms. Sustiprintas dialogas ir bendradarbiavimas su šalimis partnerėmis aplinkos klausimais pagal Europos kaimynystės politiką ir ES ir Rusijos strateginę partnerystę. ES aplinkos politika labiau pagrįsta Naujausios 2007 m. pabaigoje atliktos „Eurobarometro“ visuomenės nuomonės apklausos duomenimis, visuomenė pritaria ES aplinkos politikai. Beveik visų valstybių narių respondentai pageidauja, kad aplinkos apsaugos sprendimai būtų priimami bendrai ES (67 %), o ne nacionaliniu lygmeniu. Jų nuomone, suderinti Europos teisės aktai yra būtini (82 %), ES turėtų teikti didesnę pagalbą ES nepriklausančioms šalims, kad padėtų joms patobulinti savo aplinkos standartus (80 %); be to, jie pritartų ES ketinimams skirti daugiau pinigų aplinkos apsaugai, net jei dėl to nukentėtų kitos sritys (78 %). 2007 m. gruodžio mėn. pasirašyta naująja Lisabonos sutartimi ES suteikiami didesni įgaliojimai veikti. Sutartyje aiškiai nurodyta, kad klimato kaita tampa ES aplinkos politikos dalimi, ir pripažįstama, kad ES turi imtis lyderės vaidmens kovodama su klimato kaita tarptautinėje arenoje. Sutartyje taip pat nustatytas aiškesnis ES veiksmų energijos ir civilinės apsaugos srityse teisinis pagrindas ir akcentuojama valstybių narių vienybė. Tačiau 2008 m. pasauliniams uždaviniams spręsti reikalinga nauja skatinamoji jėga Nors pasiekta daug, negalima atsipalaiduoti, nes: pirma, pasiekimai bus matomi tik jei juos visapusiškai įgyvendinsime, ir, antra, reikia dar didesnių pastangų, kad išspręstume mūsų laukiančius uždavinius. Tai buvo pabrėžta pirmojoje ES darnaus vystymosi plėtros strategijos pažangos ataskaitoje. Geresnis teisės aktų įgyvendinimas Nors politikos sistema ir daugelis priemonių jau nustatytos, valstybės narės dažnai per lėtai arba nevisiškai įgyvendina ES aplinkos teisės aktus. 2007 m. pabaigoje buvo nagrinėjamos 479 pažeidimo bylos, susijusios su ES aplinkos teisės aktais (22 % visų ES bylų). Didžioji dalis bylų iškeltos dėl netinkamo ES aplinkos teisės taikymo, tačiau taip pat yra bylų, iškeltų dėl to, kad direktyvos neperkeltos į nacionalinę teisę arba perkeltos netinkamai. Komisija ir toliau imasi veiksmų, kad aplinkos teisės aktai būtų įgyvendinami geriau, ir taiko dvejopą metodą, pagrįstą paramos priemonėmis ir sankcijomis. Ji pateikė keletą pasiūlymų, taikomų visoms sritims, įskaitant geresnio informavimo, pagalbos sprendžiant problemas, didesnio skaidrumo ir pažeidimo bylų veiksmingesnio nagrinėjimo pasiūlymus. Valstybėse narėse surengta informavimo renginių, skirtų įvairioms temoms, ypač Atliekų vežimo reglamentui ir Sąvartynų direktyvai, nes šie teisės aktai įgyvendinami nenuosekliai, ir tai gali padaryti didelės žalos aplinkai. Komisija pasiūlė Aplinkosaugos reikalavimų atitikties paramos programą, siekdama suteikti pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, rengdama mokymus, teikdama technines rekomendacijas ir stiprindama paramos tinklus. Komisija taip pat ėmėsi teisinių veiksmų prieš keletą valstybių narių, kurios netinkamai įgyvendina arba į savo teisės aktus netinkamai perkelia svarbiausius aplinkos teisės aktus. Be to, pateiktas direktyvos pasiūlymas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad visose valstybėse narėse už sunkius nusikaltimus aplinkai būtų skiriamos baudžiamojo pobūdžio sankcijos. 2008 m. Komisija telks daugiau pastangų, kad padėtų valstybėms narėms ir jų valdžios institucijoms įgyvendinti teisės aktus: bus skatinama dalytis informacija, teikiamos rekomendacijos ir rengiami mokymai. Šalims partnerėms, visų pirma šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms, ir toliau bus teikiama finansinė ir techninė parama pagal ES išorės paramos programas, kad tos šalys galėtų savo aplinkos politiką suderinti su ES teisės aktais. Komisija taip pat nusprendė pateikti komunikatą, siekdama išdėstyti priemones, kuriomis galime pasinaudoti, kad išvengtume aplinkos teisės pažeidimų, ir siekdama nustatyti pažeidimo bylų, kurių atžvilgiu Komisija turi imtis neatidėliotinų ir intensyvių veiksmų, nustatymo kriterijus. Ji toliau svarstys 2001 m. rekomendaciją dėl minimalių aplinkosauginių tikrinimų valstybėse narėse kriterijų. Galiausiai, 2008 m. viduryje bus pradėta bendra informavimo kampanija, siekiant informuoti suinteresuotąsias šalis bei visuomenę ir užtikrinti, kad visoms pagrindinėms politikos sritims ir iniciatyvoms būtų skiriama kuo didesnė parama. Toliau telkiamos pastangos paprastinti ir tobulinti politiką bei priemones Kadangi vis svarbiau tampa įgyvendinti aplinkos politiką ir ją integruoti į kitas politikos sritis, turėtume nuosekliai siekti kuo labiau padidinti šios politikos efektyvumą, veiksmingumą ir skaidrumą. Todėl Komisija toliau taikys geresnio reglamentavimo principus. Šiuo tikslu 2008 m. bus peržiūrėta Direktyva dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir Direktyva dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo. Bus atnaujintas ir supaprastintas Reglamentas dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų. Siekiant patobulinti taikomą tvarką ir dalyvaujančioms bendrovėms sumažinti administracinę naštą bus peržiūrėtos Ecolabel ir EMAS (aplinkosaugos vadybos ir audito sistema) sistemos. Komisija ir Europos aplinkos agentūra (EAA) kartu sukūrė Europos informacijos apie vandenį sistemą (WISE), kuri iki 2010 m. turėtų būti pradėta taikyti visoms ataskaitoms, teiktinoms pagal vandens direktyvas. Komisija taip pat toliau kurs Bendrą informacijos apie aplinką sistemą (SEIS) ir stiprins Pasaulinę aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą (GMES). Iš Poveikio aplinkai vertinimo ir Strateginio aplinkos vertinimo direktyvų ataskaitų matyti, kad daugiausia galimybių didinti veiksmingumą turi valstybės narės. Komisija rengia rekomendacijas, kaip spręsti neišspręstus teisės aktų aiškinimo klausimus ir kaip teisės aktus nuosekliau taikyti. Svarbiausi ateities uždaviniai Darnumas Dabartinė pasaulinė ekonomika nėra darni. Mes jau darome žalą aplinkai ir eikvojame išteklius. Kuo turtingesni materialiai tampame, tuo daugiau siekiame gauti iš mūsų ir mūsų prekybos partnerių aplinkos. Tuo tarpu vis didėjant naujų pramoninių šalių gyventojų skaičiui, tose šalyse išteklių greitai bus sunaudojama tiek, kiek jų sunaudojama ES. Ateityje pasaulinė ekonomika turės būti švaresnė, taupesnė ir išmintingesnė. Pirmieji šį uždavinį išsprendę regionai dėl šių pokyčių greičiau ne nukentės, bet turės naudos, nes įgys ekonominės ir politinės įtakos. 2008 m. Komisija pateiks tausaus vartojimo bei gamybos ir darnios pramonės politikos veiksmų planą Bendras Komisijos tikslas – nustatyti ir pašalinti tas tausiosios gamybos ir vartojimo kliūtis, kurių atžvilgiu dar nebuvo imtasi konkrečių veiksmų arba kurias pašalinti įmanoma sustiprinus esamas politikos kryptis arba jas geriau koordinuojant. Bus išplėsta Direktyvos dėl ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams taikymo sritis, sustiprinta produktų ženklinimo tvarka ir suderintos produktų gerinimo ir išmintingesnio vartojimo iniciatyvos. Komisija peržiūrės EMAS ir Ecolabel sistemas, skatins ekologiškus viešuosius pirkimus ir bendradarbiaus su mažmeninės prekybos atstovais, siekdama paveikti tiekimo grandinę. Pagal pirmaujančios rinkos iniciatyvą Komisija kurs priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos specialioms aplinkos pramonės šakoms. 2008 m. priėmus, kaip numatyta, Pagrindų direktyvą dėl atliekų, bus lengviau sukurti atliekas perdirbančią Europos visuomenę. Kad politika būtų sėkminga, reikalingos tinkamos įvertinimo priemonės, o BVP šiuo atveju yra nepakankamai tikslus pažangos rodiklis. 2007 m. konferencijoje „Ne tik BVP“ pradėtas procesas, siekiant BVP papildyti visapusiškesniais turto ir gerovės rodikliais, kuriais būtų atsižvelgiama į socialinius ir aplinkos aspektus. 2008 m. komunikate Komisija išdėstys, kaip ji ketina įgyvendinti šiuos planus. Prisitaikymas prie klimato kaitos Jau aišku, kad ateinančiame šimtmetyje klimato kaita bus vienas svarbiausių žmonijos uždavinių. Kad jį įveiktų, politiką formuojantys asmenys privalės išspręsti du skirtingus, bet glaudžiai susijusius klausimus. Pirma, reikia stabdyti temperatūros didėjimą, kad išvengtume pražūtingos klimato kaitos. Tai sprendžiame 2007 ir 2008 m. pradžioje priimtais klimato kaitos paketais ir pradėdami derybas dėl veiksmų po Kioto protokolo priėmimo. ES primygtinai ragina sudaryti naują visuotinį susitarimą dėl klimato kaitos, kuriame būtų nustatytos daug žemesnės leidžiamo išlakų kiekio ribos, įskaitant aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose taikytinas ribas. Besirengdama 2008 m. gruodžio mėn. Poznanėje vyksiančiai JT klimato kaitos konferencijai, Komisija toliau tęs darbą, susijusį su pagrindinėmis Balio veiksmų plane numatyto susitarimo dalimis. Numatoma, kad konferencijoje bus pateikta papildomų politinių rekomendacijų, kuriomis bus galima pasinaudoti derybose dėl veiksmų, kurių reikės imtis po 2012 m. Tačiau net jei nuo rytojaus pasaulyje nebūtų išskiriama šiltnamio efektą sukeliančių dujų, klimatas vis tiek dar daugelį dešimtmečių keistųsi. Todėl taip pat turime prisitaikyti, kad galėtume valdyti tai, kas neišvengiama. Prisitaikyti reiškia rasti būdų, kaip veiksmingiau naudoti vandenį, sukurti sausrai atsparius pasėlius, užtikrinti, kad esant karščio bangoms būtų reikiamai pasirūpinta silpnais ir senyvais žmonėmis, tačiau taip pat palikti sausumos koridorius, kad augalai ir gyvūnai galėtų lengviau migruoti ir kad pakrančių zonose būtų sustiprintos apsaugos nuo potvynių priemonės. Po 2007 m. pateiktų Žaliosios knygos dėl prisitaikymo prie klimato kaitos ir Komunikato dėl vandens stygiaus ir sausrų, pagal kuriuos svarbiausi aspektai nustatant politikos galimybes yra tinkamas vandens apmokestinimas ir vandens veiksmingumas, Komisija teiks baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos. Šioje knygoje bus išnagrinėti būdai, kaip į bendrąsias politikos kryptis, pvz., žemės ūkio, žuvininkystės, transporto, energetikos, regioninės plėtros, mokslinių tyrimų ir sveikatos, integruoti prisitaikymo principus, kartu atsižvelgiant ir į tarptautinį lygmenį. Komisija, atsižvelgdama į vis didėjantį nerimą dėl klimato kaitos poveikio gyventojų judėjimui, visų pirma besivystančiose šalyse, taip pat kaups žinių apie šį ryšį bazę. Ji svarstys, ar reikalingi konkretūs ES migracijos ir vystymosi darbotvarkės orientyrai. Biologinės įvairovės apsauga Biologinės įvairovės nykimas pasauliui kelia tokią pat didelę grėsmę, kokią kelia klimato kaita, todėl šis klausimas taip pat turėtų būti sprendžiamas nedelsiant. Biologinės įvairovės nykimas kelia daugiau rūpesčių dėl vieno dalyko – nykimo procesą pakreipti priešinga kryptimi neįmanoma. Biologinės įvairovės išsaugojimas – mūsų ateities gyvybės draudimas. 2008 m. gegužės mėn. Bonoje vykusioje Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių 9-ojoje konferencijoje įvertinta pažanga, padaryta įgyvendinant BĮK nutarimus ir siekiant iki 2010 m. smarkiai sulėtinti biologinės įvairovės nykimą. Iki 2010 m. likus tik dvejiems metams, tikimasi priimti atitinkamus sprendimus, skatinančius aplinkos politiką įgyvendinti pasauliniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis. Siekdama dar labiau pabrėžti šio klausimo svarbą, Komisija kartu su Vokietija pateikė pirmuosius ekonominio biologinės įvairovės ir ekologinės sistemos paslaugų vertinimo rezultatus ir nurodė neveikimo kainą. Europos Sąjungoje reikės papildomų pastangų, kad būtų pasiektas ES tikslas iki 2010 m. užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui. EAA atlikus ketvirtąjį visos Europos įvertinimą nustatyta, kad šiuo metu iškilusi grėsmė 700 Europos rūšių, o invazinių svetimų rūšių skaičius visos Europos regione ir toliau didėja. 2008 m. Komisija telks daugiau pastangų įgyvendinti biologinės įvairovės veiksmų planą, toliau dirbs, siekdama išplėsti Natura 2000 apsaugos tinklą, įtraukiant į jį jūrų teritorijas, ir teiks siūlymus miškininkystės srityje, kad užkirstų kelią netesėtam miško kirtimui ir miškų naikinimui. Priėmus jūrų strategijos direktyvą bus ir toliau tęsiamas darbas, susijęs su Europos jūrų regionų steigimu ir jūrų strategijų, kuriose būtų numatyti aiškūs tikslai, rengimu. Išvados Aplinkos politika tampa vis svarbesnė visose politikos srityse ir formuojant mūsų ateitį. Tai vienas iš struktūrinius pokyčius lemiančių veiksnių. Tai susiję su naujais įsipareigojimais, rizika ir galimybėmis. Egzistuoja daugybė ekonominių galimybių: ekologinės pramonės potencialas nepaprastai didelis, todėl Europa turėtų pasinaudoti klestinčiomis pasaulinėmis rinkomis ir netgi valdyti jų vystymąsi. Socialinėje srityje švarios aplinkos ir socialinės lygybės bei sanglaudos ryšys yra labai glaudus. Kita vertus, vieniems sektoriams ir grupėms laikinai gali būti daromas didesnis poveikis nei kitiems. Svarbiausia viso politikos priemonių paketo dalis – atsižvelgti į šį galimą poveikį ir bandyti jį sumažinti. Kad būtų įgyvendinti aplinkos politikos tikslai, į ją turi būti integruota vis daugiau ekonominių ir socialinių aspektų, taip pat pati aplinkos politika turi būti integruota į skirtingų sektorių politiką. Turime žinoti, kokios gali būti jos pasekmės kitose politikos srityse, veikti dar ekonomiškiau ir skatinti sąveiką. Integracija – raktas į darnią ateitį.