/* KOM/2011/0462 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAIReglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) taikymas





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) taikymas ĮžANGA Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnyje[1], ypač jo trečioje pastraipoje[2], nustatytas teisinis pagrindas 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG)[3] (toliau – ETBG reglamentas), kuris įsigaliojo 2006 m. rugpjūčio 1 d. ir yra visiškai taikomas nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d., priimti. Dėl šio reglamento bendradarbiavimo atsivėrė naujų bendradarbiavimo perspektyvų ir atsirado galimybių parengti naują europinę priemonę, sukuriančią geresnio nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei kitų įvairių šalių viešosios teisės įstaigų bendradarbiavimo teisinę struktūrą, ypač plėtojant Europos teritorinį bendradarbiavimą (toliau – ETB) pagal sanglaudos politikos tikslą. ETBG priemone ketinama sustiprinti Sąjungos sanglaudą supaprastinant teritorinį bendradarbiavimą ir mažinant praktines kliūtis įsteigti juridinį asmenį, galintį suteikti daugiau teisinio aiškumo ir stabilumo bendradarbiavimo iniciatyvoms. Šis dokumentas atitinka reikalavimą, kad Komisija iki 2011 m. rugpjūčio 1 d. pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie reglamento taikymą, o prireikus – pakeitimų pasiūlymus (17 str.). (Visos nuorodos, jei nenurodyta kitaip, yra daromos į ETBG reglamentą.) ETBG PRIEMONėS TIKSLAS Valstybės narės ir ypač regioninės ir vietos valdžios institucijos dėl skirtingų nacionalinių teisės aktų ir procedūrų bei po 2004 m. ir 2007 m. Bendrijos plėtros išaugus sausumos ir jūros sienų skaičiui susidūrė su dideliais sunkumais įgyvendindamos teritorinio bendradarbiavimo programas. Europos Sąjungos bendradarbiavimo priemonėmis, pavyzdžiui, Europos ekonominių interesų grupės (EEIG) priemone, pirmiausia siekiama bendradarbiauti su ūkinės veiklos vykdytojais[4], o ne su valdžios institucijomis. Be to, Europos Tarybos regioninėms ir vietos valdžios institucijoms pasiūlytai tarpvalstybinio bendradarbiavimo struktūrai pritarė ne visos Europos Sąjungos valstybės narės. Todėl ETBG buvo įsteigta Europos lygmeniu kaip teritorinio Europos valstybių bendradarbiavimo teisinė priemonė, pagal kurią suteikiamas tiesiogiai taikomas ir ilgalaikis europinis veiksmų pagrindas. Visos valstybės narės visapusiškai įgyvendina ETBG reglamentą. Įsteigti ETBG nėra būtina, o ETBG reglamentas nekliudo institucijai laisvai pasirinkti kitą teritorinio bendradarbiavimo formą, turinčią juridinį statusą arba jo neturinčią. ETBG buvo įsteigta siekiant, kad teritorinis bendradarbiavimas taptų strategiškesnis, o tuo pačiu – lankstesnis ir paprastesnis. ETBG turėtų padėti sumažinti sunkumus, kuriuos dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų ir procedūrų taikymo patiria valstybės narės, o ypač regionai ir vietos valdžios institucijos, įgyvendindamos ir valdydamos bendradarbiavimo veiksmus. ETBG REGLAMENTO TAIKYMAS Reikiamiems duomenims apie ETBG reglamento taikymą surinkti, Europos Komisijos Regioninės politikos generalinis direktoratas surengė neformalų susitikimą su atskirų valstybių narių ekspertais (aukšto lygio grupė būsimos sanglaudos politikos klausimais), susitiko su Europos Parlamento atstovais ir ypač glaudžiai bendradarbiavo su Regionų komitetu. 2010 m. Europos Komisija ir Regionų komitetas drauge su 2010–2011 m. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis (Ispanija, Belgija, Vengrija) pagal INTERACT programą apie ETBG priemonės veiklą ir papildomą naudą[5].plačiai konsultavosi su valstybėmis narėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Europos Sąjungos institucijų ir patariamųjų institucijų vaidmuo Europos Komisija Komisija nuolat pabrėžė veiksmingo valdymo užtikrinant teritorinę sanglaudą svarbą[6]. Be to, Komisija aktyviai dalyvavo ES Tarybai pirmininkavusių valstybių narių, Regionų komiteto, ETBG ir kitų suinteresuotųjų šalių surengtose konferencijose ir diskusijose. Komisija siūlo tiek aktyvią tiesioginę pagalbą – rengti konferencijas ir tinklų kūrimo renginius, pagalbą užmezgant dvišalius kontaktus su kai kuriomis valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis, tiek pagalbą per INTERACT (dalijimosi patirtimi vykdant Europos teritorinį bendradarbiavimą programa). Be to, ETBG dabar yra nuolatinė Komisijos ir Regionų komiteto kasmet rengiamų Atvirų dienų tema. Europos Parlamentas Europos Parlamentas labai domėjosi ETBG veikla. 2011 m. buvo pritarta pranešimui savo iniciatyva „Dėl 3 tikslo – teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė“[7]. Apie ETBG pranešime sakoma, kad „ši priemonė veikia patenkinamai“ ir kad „ji atitiko regionų ir vietos valdžios institucijų struktūrinio bendradarbiavimo poreikius finansų, teisinio statuso ir daugiapakopio valdymo srityse (…)“. Be to, pranešimuose apie specialius sektorius, pavyzdžiui, sportą[8] ir sveikatos apsaugą[9], skatinama viešinti ir taikyti ETBG tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui. Regionų komitetas Sutartyje Regionų komitetas yra įvardijamas kaip pagrindinis Komisijos partneris, ypač sprendžiant tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimus. 2008 m.[10] ir 2011 m.[11] komitetas priėmė nuomones dėl ETBG, kuriose patvirtina savo įsipareigojimą remti ETBG, bet ragina daryti teisinius pakeitimus, kad būtų supaprastintas šios grupės įsteigimas ir veikimas. Regionų komitetas taip pat mano, „kad ETBG taip pat suteikia įdomių perspektyvų kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“. ETBG reglamento įgyvendinimas valstybėse narėse Valstybės narės turi priimti nuostatas, būtinas veiksmingam ETBG reglamento taikymui užtikrinti. Galutinis terminas buvo 2007 m. rugpjūčio 1 d. ir prie šio pranešimo pridedamame Tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsami informacija apie tai, kokią informaciją valstybės narės pateikė Komisijai[12]. Šiuo metu visos valstybės narės jau yra pateikusios Komisijai informaciją apie priemones, kurių buvo imtasi, ir apie priemones, kurias reikėtų taikyti siekiant pritaikyti nacionalinius teisės aktus prie reglamento reikalavimų, tačiau tam tikros valstybės narės minėtą informaciją pateikė gerokai vėliau nei nustatytas terminas. Dėl pavėluotai pateiktos informacijos kilo sunkumų patvirtinant pasiūlymus steigti specialias Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes. ETBG skaičius ir apimtis 5 straipsnyje nustatyta, kad „nariai informuoja atitinkamas valstybes nares ir Regionų komitetą apie susitarimą bei įstatų įregistravimą ir (arba) paskelbimą“. Dėl to Regionų komitetas gali pildyti neformalų ETBG registrą. ETBG įsteigimas (2011 m. kovo 31 d.) [13] Metai | Įsteigtos ETBG | Iš viso | 2008 m. | 4 | 4 | 2009 m. | 6 | 10 | 2010 m. | 6 | 16 | Rengiama | 21 | 7 straipsnyje teigiama, kad „ETBG veikia neviršydama jai patikėtų užduočių, kurios apsiriboja sąlygų teritoriniam bendradarbiavimui, siekiant didesnės ekonominės ir socialinės sanglaudos, sudarymu ir jo skatinimu“. „ETBG veika yra apribota pirmiausia taip, kad ji įgyvendina teritorinio bendradarbiavimo programas ar projektus, kuriuos bendrai finansuoja [sanglaudos politika]. „Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės gali vykdyti kitus konkrečius jos narių teritorinio bendradarbiavimo veiksmus (…), Bendrijai teikiant finansinę paramą arba jos neteikiant.“ Be to, šalia ETBG reglamento, Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 (ERPF reglamentas)[14] 18 straipsnyje teigiama, kad „valstybės narės, dalyvaujančios veiksmų programoje pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, gali pasinaudoti [ETBG] ir perduoti tai grupei atsakomybę už veiksmų programos valdymą, patikint jai vadovaujančios institucijos ir jungtinio techninio sekretoriato pareigas“. Iš 16 iki 2011 m. kovo 31 d. įsteigtų Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių viena buvo skirta ETB programai, kita pirmiausia įgyvendinti sanglaudos politikos finansuojamą projektą, o likusios – kitiems teritorinio bendradarbiavimo veiksmams, galintiems apimti ETB finansuojamus projektus[15]. EUROPOS TERITORINIO BENDRADARBIAVIMO GRUPIų PRAKTINIS VEIKIMAS Paskatos steigti ir plėtoti ETBG Įsteigus ETBG galima nuosekliau bendradarbiauti su vietos, regioninėmis ir nacionalinėmis valdžios institucijomis ir kitomis valstybinėmis įstaigomis. ETBG reglamentu nustatytas formalus esamo bendradarbiavimo pagrindas, suteikiant daugiau teisinio aiškumo, oficialesnį pagrindą ir tvirtesnę institucinę struktūrą. ETBG skatinamas geresnis valstybių narių ir kitų valdžios institucijų dialogas ir plėtojama tinkama ilgalaikio teritorinio bendradarbiavimo struktūra. ETBG reglamento priemonėmis sudaromos sąlygos kurti plačius partnerystės ryšius, suteikiami realūs intervenciniai pajėgumai ir platus veiksmų spektras, apimantis visus tris bendradarbiavimo lygmenis – tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą. Reglamentu supaprastinamos pirmiau labai nevienalytės ES tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisinės sistemos sąlygos ir nustatoma tinkama tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo[16] teisinė sistema, nors tam tikriems klausimams spręsti vis dar reikėjo priimti formalius arba neformalius ad hoc sprendimus. Paskata įsteigti ETBG dažnai yra noras sukurti ilgalaikę matomą tarpvalstybinio arba teritorinio bendradarbiavimo struktūrą, bendras augimo strategijas, masto ekonomiją ir valdyti bendrus projektus, infrastruktūrą ar aplinkos išteklius. Remiantis valstybių narių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių ataskaitomis, sprendimas įsteigti ETBG dažnai priklauso nuo partnerių ankstesnio bendradarbiavimo. Partneriai pabrėžė, kad ETBG buvo įsteigtos tam, kad būtų paprasčiau spręsti bendradarbiaujant kylančias problemas. Svarbi proceso dalis – sutarti dėl ETBG vaidmens ir uždavinių. Kai kurios ETBG ketina didinti savo narių skaičių – taigi naujos ETBG steigimas gali būti ne atskiras įvykis, o žingsnis nuolatinio proceso link. Praktiniai ETBG reglamento taikymo sunkumai Remiantis informacija, surinkta konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis, buvo nustatyta keletas ETBG reglamento taikymo problemų, susijusių tiek su ETBG steigimu, tiek su jų veikimu. Veikiančios ETBG apie priemonę atsiliepia teigiamai, tačiau jų potencialas vis dar išnaudojamas nepakankamai. Kaip paaiškinta pirmiau, buvo pavėluota priimti nacionalines nuostatas, todėl jas parengus ETB programos jau buvo parengtos ir pagrindiniai sprendimai dėl jų įgyvendinimo sistemų taip pat jau buvo priimti. Be to, gali būti, kad dėl ETBG priemonės naujumo valstybės narės ir valdymo institucijos nepasitikėjo ja kaip atliekančia oficialų vaidmenį įgyvendinant bendradarbiavimo programas. Kaip pagrindiniai neigiami dalykai steigiant ETBG nurodomos ilgai trunkančios ir sudėtingos procedūros. Kai kurios ETBG skundėsi, kad nacionalinės valdžios institucijos ir Komisijos tarnybos turi nepakankamai žinių apie priemonę, jei paprašoma praktinės informacijos arba kreipiamasi pagalbos. Atrodo, kad trijų mėnesių laikotarpis valstybės narės sprendimui dėl paraiškos steigti ETBG priimti yra labiau išimtis nei bendra 4 straipsnyje nurodyta taisyklė. 4.2.1. ETBG steigimas Teisiniai ETBG formavimo proceso sunkumai, dažniausia atsirandantys dėl skirtingų nacionalinių taisyklių nesuderinamumo ir dėl nepakankamo valstybių narių koordinavimo, yra pagrindinės kliūtys, atgrasančios suinteresuotąsias šalis nuo ETBG steigimo. Tarpvalstybinės struktūros nėra vienodos, todėl vietos ir regioninės valdžios institucijos bei asociacijos pabrėžia tokios priemonės kaip ETBG poreikį. Tuo pat metu dėl skirtingų struktūrų kyla didelių problemų taikant bendrą skirtingus poreikius tenkinantį modelį. ETBG steigimą taip pat sunkina tai, kad skirtingose valstybėse narėse skiriasi vietos ir regioninių institucijų statusas. Tai, kas vienoje valstybėje narėje yra regioninės ar vietos valdžios kompetencija, kitoje valstybėje narėje gali būti nacionalinės valdžios kompetencija. Be to, pagal ETBG reglamentą valstybėms narėms suteikiama galimybė nacionalinio įgyvendinimo procese priimti skirtingus sprendimus, dėl kurių atsiranda skirtumų sprendžiant ribotos arba neribotos atsakomybės klausimus. Dviejose kaimyninėse valstybėse tvarka gali skirtis. Kai buvo derinamas ETBG reglamentas, kai kurios valstybės narės pareiškė, kad pagal jų nacionalinius teisės aktus vietos valdžios institucijos negali tapti neribotos atsakomybės juridinio asmens nariais. Todėl reikalinga 12 straipsnio nuostata. Trečiasis klausimas, svarbus tiek jau įsteigtoms, tiek būsimoms ETBG, yra trečiųjų šalių ir jų regioninių bei vietos institucijų narystė. 3 straipsnyje nurodyta, kad ETBG sudaro valstybės narės, regioninės ar vietos institucijos ir viešosios teisės įstaigos arba jų asociacijos iš ne mažiau kaip dviejų valstybių narių. Vis dėl to tam tikrais atvejais ETBG nariai arba būsimi nariai mano, jog būtų naudinga, jei ETBG būtų narių iš trečiosios šalies arba net jei būtų įsteigta tokia ETBG, kurioje vienos valstybės narės regioninės ar vietos institucijos bendradarbiautų su trečiąja šalimi. Tai yra politinio lygmens klausimas; be to, reikėtų spręsti, kokiu teisiniu pagrindu vadovaujantis būtų galima steigti ETBG, kurią sudarytų tik vienos valstybės narės ir trečiosios šalies nariai. Panašu, kad ataskaitoje tam tikri dalykai yra įvardyti kaip trukdžiai dėl to, kad nėra pakankamai įsigilinta į ETBG reglamento detales. Pavyzdžiui, buvo nesutarimų dėl to, kas turėtų būti nustatyta ETBG susitarimu, o kas – jos įstatais. Panašiai, tam tikrų veiksmų nebuvo imtasi dėl klaidingo įsitikinimo, kad privatūs subjektai negali dalyvauti ETBG. Iš tiesų, privatūs subjektai, vykdant viešuosius pirkimus laikomi perkančiąja organizacija, gali tapti ETBG nariais (3 straipsnio 1 dalies d punktas). Vis dėlto yra pageidavimų šią galimybę dar labiau išplėsti. Galiausiai, kai kurios suinteresuotosios šalys pranešė apie vėlavimus paskelbiant apie ETBG – todėl reikėtų, kad pranešimo procedūra būtų aiškesnė ir tobulesnė. 4.2.2. ETBG veikimas Bene visos Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės teigia, kad, įveikus su jų steigimu susijusias kliūtis, nauda yra akivaizdi. Įsteigus juridinį asmenį, turintį įgaliojimus veikti abipus sienos, galima gerokai supaprastinti aprūpinimą viešuoju transportu arba naudojimąsi infrastruktūra bei integruotos regionų vystymosi strategijos rengimą vadovaujantis strategija „Europa 2020“. Vis dėlto ETBG buvimas nepadėjo išspręsti visų su tarpvalstybinėmis operacijomis susijusių problemų. Skirtingos valstybės narės arba net skirtingos tos pačios valstybės narės valdžios institucijos gali nevienodai aiškinti sutartas teisines nuostatas ir taikyti skirtingas praktikas. Didžiausia suinteresuotųjų šalių nurodyta problema yra susijusi su sutartimis, sudaromomis su darbuotojais, net jei pagal 9 straipsnio 2 dalies d punktą reikalaujama, kad ETBG įstatuose būtų pateikiamos nuostatos dėl ETBG veikimo tvarkos, įdarbinimo tvarkos ir su darbuotojais sudaromų sutarčių pobūdžio. Todėl Komisija mano, kad įstatuose galėtų būti nurodyta darbo sutartims taikoma teisė, pavyzdžiui, registruotos buveinės vietos ar vietos, kurioje yra įsikūrę ir savo pareigas atlieka kiti įstatais numatyti ETBG valdymo organai, teisė. Kitaip, pagal ETBG reglamento 2 straipsnio antrą pastraipą, pagal ES ar tarptautinę privatinę teisę prireikus pasirinkti teisės aktus, reglamentuojančius ETBG veiksmus, laikoma, kad ETBG yra valstybės narės, kurioje yra jos registruota buveinė, subjektas. Nei ETBG reglamente, nei atitinkamose ES direktyvose nėra numatyta sprendimo būdų, jei tokia valstybinė įstaiga kaip ETBG kaip perkančioji organizacija atlieka darbus arba teikia paslaugas kitoje nei registruota valstybėje narėje. Nepaisant to, ETBG turi veikti daugiau nei vienoje valstybėje narėje, kadangi ETBG veikla apima skirtingas šalis. Buvo gautas prašymas įtraukti šį klausimą į ETBG reglamentą. Įgavusi didesnį matomumą, ETBG galėtų skatinti tinklų kūrimą ir dalytis patirtimi. Komisijos tarnybos ne visada pripažino ETBG kaip atitinkančias reikalavimus, pavyzdžiui, dalyvauti jų skelbiamuose kvietimuose teikti pasiūlymus, o nacionalinės viešojo administravimo įstaigos ne visada žinodavo apie ETBG buvimą bei jų gebėjimus ir teisinį statusą. Po ištęstos ETBG įsteigimo procedūros ETBG mieliau išvengtų susitarimo ar įstatų pritaikymo, net jei to reikia pasikeitus aplinkybėms. Vis dėlto, dabartiniame ETBG reglamente nėra numatyta supaprastinto metodo susitarimui arba įstatams pakeisti, ypač jei tas keitimas yra susijęs su naujų narių priėmimu į ETBG. 4.3 Esamų ETBG pavyzdžiai Šiuo metu ETBG veiklos spektras yra labai platus – nuo jungtinio gamtinių išteklių valdymo iki geresnių galimybių naudotis tarpvalstybinėmis transporto sistemomis bei visuotinės svarbos (pavyzdžiui, sveikatos ar švietimo) paslaugų valdymo ir kitų teritorinių klausimų. Daug ETBG planuoja įgyvendinti augimo bei tvaraus vystymosi strategijas pagal strategiją „Europa 2020“, todėl prisideda prie visapusės susijusių teritorijų plėtros. Daugeliu atvejų ETBG veikla apima daugiau nei pagal sanglaudos politiką įgyvendinamas bendradarbiavimo programas ir projektus, nors tai yra pirminė ETBG užduotis, kaip nustatyta ETBG reglamente. Kai kurios šių ETBG šiuo metu siūlo projektus, kurie būtų finansuojami pagal ETB arba kitas ES programas. Nors dabartinės ETBG palankiai vertina galimybę veikti kaip Europos bendradarbiavimo programų vadovaujančioji institucija ir jungtinis techninis sekretoriatas, tokia galimybe iki šiol pasinaudojo tik ETBG „ Grande Région “. Galbūt taip yra dėl laiko apribojimų, susijusių su ETBG reglamento priėmimu, ir dėl valstybių narių prievolės parengti savo nacionalines nuostatas dėl ETBG reglamento įgyvendinimo. ETBG „Grande Région“ Šią ETBG pagal Prancūzijos įstatymus įsteigė Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Valonijos ( Région Wallonne , Belgija), Lotaringijos ( Lorraine , Prancūzija) regionai bei Vokietijos Reino krašto-Pfalco ir Saro žemės ( Länder ). Šios ETBG buveinė yra Mece. Tai yra vienintelis ETBG, veikiančios kaip ETB tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos vadovaujančioji institucija, apimanti didžiąją dalį susijusių regionų, pavyzdys. Jungtinis techninis sekretoriatas veikia kaip asociacija; jo buveinė yra Liuksemburge. Ši ETBG yra finansuojama iš ETB programos techninės pagalbos lėšų dalies ir veikia kaip to paties pavadinimo ETB programos vadovaujančioji institucija. ETBG „Hospital de la Cerdanya“ Ši 2010 m. balandžio mėn. įsteigta ETBG yra naujoviškas ligoninės valdymo būdas, turintis tiesioginį poveikį maždaug 30 000 tarpregioninės upės baseino srities Prancūzijos ir Ispanijos gyventojų. Partneriai Ispanijoje yra Katalonijos vyriausybė, o Prancūzijoje – Sveikatos ministerija, Nacionalinis sveikatos draudimas ir Langedoko-Rusijono regioninė ligoninių agentūra. Vertinant pagal investicijų apimtį ir metinių įnašų dydį, tai yra iki šiol didžiausias ETBG projektas. Tai yra novatoriškas projektas visai ES labai svarbioje srityje, kurį vykdant palaipsniui didinamas valstybių narių bendradarbiavimas sveikatos apsaugos srityje ir jos harmonizavimas. ETBG „Ister-Granum“ ETBG „Ister-Granum“ buvo įsteigta 2008 m. birželio mėn. Vengrijos ir Slovakijos pasienio regione kaip antroji ETBG visoje ES. Jos tikslas – stiprinti teritorijos apie Estergomo-Parkanio tiltą bendradarbiavimą. Šiuo metu šiam euroregionui priklauso 51 Vengrijos ir 38 Slovakijos vietos institucijos. Dėl didelės politinės paramos ir dėl euroregiono aktyvumo ši ETBG buvo greitai įsteigta. Iš esmės ši ETBG buvo įsteigta vadovaujantis patvirtinta vystymosi programa, kurią šiuo metu ji įgyvendina. Viena pagrindinių jos užduočių – paraiškų finansavimui gauti pagal Vengrijos – Slovakijos ir Pietryčių Europos ETB programas rengimas. Pamažu steigiant vis daugiau ETBG tapo aišku, kad, nors kiekviena ETBG prisitaiko prie konkrečios padėties, itin svarbu akcentuoti strateginio bendradarbiavimo aspektus. ETBG „Lilio, Kortreiko ir Turnė eurometropolis“ „Lilio, Kortreiko ir Turnė eurometropolis“ yra pirmoji, 2008 m. sausio mėn. įsteigta ETBG, kuriai priklauso 145 savivaldybės bei regioninės ir vietos institucijos. Regionas turi didelės tarpvalstybinio bendradarbiavimo patirties – toks bendradarbiavimas vykdomas nuo 1991 m. Šiame regione su miestais ir priemiesčiais gyvena apie 2 mln. gyventojų. Pagrindinis šios ETBG tikslas – stiprinti vidinę sanglaudą vykstant tarpvalstybinei konurbacijai, skatinti bendradarbiavimą ir vykdyti projektus vadovaujantis bendra plėtros strategija. Papildoma jos nauda – dėl tvirtos visų suinteresuotųjų šalių valios ir ilgo bendradarbiavimo pagerėjęs koordinavimo procesas. PASIūLYMAI IR PATOBULINIMAI Komisijos manymu, ETBG priemonė turėtų būti kuo paprastesnė ir kuo lankstesnė, suteikianti galimybę atskiroms ETBG pritaikyti savo formą ir funkcijas prie atliekamų užduočių toje aplinkoje, kurioje jos veikia. Vis dėlto, siekiant, kad dėl šio lankstaus metodo nevėluotų įgyvendinimas, dar reikia gerokai patobulinti siūlomų ETBG patvirtinimo tvarką. Todėl Komisija numato keletą konkrečių reglamento ir keletą platesnio masto pakeitimų. ETBG reglamento pakeitimai ETBG yra vis labiau pripažįstama kaip vertinga priemonė. Vis dėlto, prireikė nemažai laiko, jog priemonė būtų įvertinta, ir būta tam tikrų praktinio įgyvendinimo sunkumų, todėl galima teigti, kad priemonę reikėtų patobulinti. Todėl Komisija numato tam tikrą skaičių ETBG reglamento pakeitimų. Pagal juos nereikėtų keisti dabartinių ETBG veiklos, tačiau reglamente vartojami terminai būtų pritaikyti prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir tais pakeitimais būtų siekiama supaprastinti ir paspartinti ETBG steigimo ir įgyvendinimo procesą. Pavyzdžiui, išplėtus teisės akto apimtį būtų leidžiama steigti ETBG, kurias sudaro tik vienos valstybės narės ir trečiosios šalies valstybinės įstaigos. Gali būti, kad numanomo atsakymo sistema, pagal kurią leidžiama steigti ETBG per priimtiną laikotarpį negavus nacionalinių institucijų pagrįstų prieštaravimų, pakeis dabartinį reikalavimą priimti sprendimą per tris mėnesius. Būtų galima išplėsti ETBG tikslą, kad jis apimtų strategiją ir planavimą bei regioninių ir vietos klausimų sprendimo planavimą ir valdymą atsižvelgiant į ES politikos sritis. Galiausiai, pagal ES teisę priėmus draudimu pagrįstą sprendimą kitai teisinei priemonei[17] būtų galima išspręsti ribotos atsakomybės ETBG, kurias leidžiama steigti kai kuriose valstybėse narėse, bet nebūtinai kaimyninėse valstybėse, steigimo problemą. Galimi paaiškinimai Remiantis patirtimi, kai kuriais atvejais ETBG reglamentas nebuvo visiškai suprastas. Komisija sieks paaiškinti, kad susitarime, kuriuo įsteigiama ETBG, privalo būti aiškiai nustatyta, pagal kokius teisės aktus ji veiks, įskaitant galimas išimtis. Reikia aiškiai nustatyti, kad privatūs subjektai pagal viešųjų pirkimų taisykles gali tapti ETBG nariais, ir kad ETBG darbo tvarką reglamentuojančiuose įstatuose turi būti aiškiai nustatytos taisyklės, pagal kurias ji veiks, pavyzdžiui, darbuotojams taikomi nacionaliniai įstatymai. Su kitais ES reglamentais ir su kitomis politikos sritimis susiję pakeitimai - Norint išnaudoti visą ETBG priemonės potencialą, ji turėtų būti integruoto požiūrio, kuriuo vadovaujantis įgyvendinami ES politiniai prioritetai, dalimi. Savo pasiūlymuose peržiūrėti sanglaudos politikos srities reglamentus Komisija ketina užtikrinti, kad nebūtų kliūčių taikyti ETBG. Taip ETBG galėtų tapti labiau matomomis atliekant tokias intervencijas, kuomet svarbus keleto šalių regionų bendradarbiavimas. Be to, ETBG galėtų atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant didesnį makroregioninių strategijų, tarpregioninio bendradarbiavimo projektų (išskyrus ETB) ir tinklų veiksmingumą. - Taip pat reikėtų skatinti plačiai naudoti ETBG kitose Sąjungos politikos srityse. Įvairiose Sąjungos politikos srityse – aplinkos gerinimo, bendradarbiavimo mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros ir kitose – ETBG gali būti naudinga dėl siūlomos geresnės struktūros ir lengviau pritaikomų įgyvendinimo būdų. - Komisija svarstys, kaip atliekant viešųjų pirkimų direktyvų peržiūrą bus galima spręsti su tarpvalstybiniais viešaisiais pirkimais susijusias problemas, su kuriomis susiduria susijusios įstaigos. Geresnis informacijos rinkimas ir sklaida Atlikus tam tikrus pakeitimus priemonė galėtų būti daug veiksmingesnė. Todėl Komisija ketina - rinkti ir skleisti informaciją apie ETBG reglamento įgyvendinimą valstybėse narėse; - aktyviai bendradarbiauti su Regionų komitetu ETBG platformoje[18]; - skatinti visų suinteresuotųjų šalių (nacionalinių, regioninių ir vietos administracijų, esančių ir būsimų ETBG) dalijimąsi praktine patirtimi, tinklų kūrimą ir reguliarų keitimąsi nuomonėmis, pavyzdžiui, per INTERACT programą. IšVADA ETBG priemonė buvo pasiūlyta siekiant įveikti teritorinio bendradarbiavimo ES ir už jos ribų kliūtis, ypač siekiant sudaryti galimybes bendradarbiauti tarptautiniu mastu išvengiant galimų problemų dėl nesuderinamų teisinių ir administracinių sistemų. Taikyti priemonę šiuo tikslu buvo sudėtinga dėl laiko apribojimų, tačiau nuo 2007 m. įgyta patirtis rodo, kad ETBG priemonė atitinka poreikius. Priemonė, inter alia, buvo naudojama: - Bendrijos finansuojamiems arba nefinansuojamiems konkretiems projektams, administruoti; - tarpvalstybinių ir daugiašalių teritorijų plėtros strategijoms kurti; - bendros svarbos infrastruktūrų veiklai; - kaip daugiaaspekčio skirtingų lygmenų komunikavimo ir bendradarbiavimo forumas; - platesnio masto nei ETB programos bendradarbiavimo matomumui ir ilgaamžiškumui užtikrinti. Apskritai, ėmus taikyti šią priemonę, atsirado daug galimybių norą bendradarbiauti paversti konkrečiu bendradarbiavimu. Steigiama vis daugiau ETBG. Tokia tendencija rodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atranda vis daugiau galimybių, kaip ETBG gali padėti įgyvendinti jų sumanymus. Nepaisant to, šios galimybės galėtų būti plačiau išnaudojamos. Tam tikras skaičius grupių dėl steigiant ETBG patiriamų sunkumų atsisakė minties ją steigti, nors tai būtų buvę joms naudinga. Be to, nors yra viena bendra juridinio asmens statusą turinti ir skirtingose valstybėse veikianti įstaiga, dėl to neišsprendžiami tokie klausimai kaip, pavyzdžiui, viešųjų pirkimo taisyklių nustatymas skirtingose valstybėse arba ETBG darbuotojų statusas. Todėl Komisija ketina pasiūlyti keletą reglamento pakeitimų, kad būtų paprasčiau įsteigti ETBG ir jai veikti, bei paaiškinti tam tikras galiojančias nuostatas. Komisija taip pat ragina daryti kitus pakeitimus, kad ETBG veiksmingiau skatintų bendradarbiavimą vykdant Europos politiką. Pagal Komisijos numatomą koncepciją bus siekiama pašalinti ETBG steigimo kliūtis ir tuo pačiu išlaikyti jau įsteigtų ETBG veiklos tęstinumą ir supaprastinti jų veikimą. Komisijos manymu, atlikus šiuo pakeitimus bus galima platesniu mastu naudoti ETBG bei prisidėti prie geresnio valstybinių įstaigų bendradarbiavimo ir politinės sanglaudos neapsunkinant nacionalinių arba Europos lygmens administracijų. [1] Pakeičiantis Europos Sąjungos steigimo sutarties 159 straipsnį. [2] „Jei pasirodytų, kad reikia imtis konkrečių veiksmų, nesusijusių su fondais ir nepakenkiančių priemonėms, kurių yra imtasi kitų Sąjungos politikos sričių sistemoje, tokių veiksmų Europos Parlamentas ir Taryba gali imtis spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu.“ [3] OL L 210, 2006 7 31, p. 19. [4] Grupės nariais taip pat gali būti „kiti juridiniai asmenys, kurių veiklą reglamentuoja viešoji arba privatinė teisė, kurie yra įsteigti pagal valstybės narės teisę“ (Reglamento (EEB) Nr. 2137/85 4 straipsnis), taip pat įskaitant vietos valdžios institucijas ir prekybos rūmus, tačiau tik jei jų veiklą galima laikyti ekonominio pobūdžio veikla. [5] Rezultatai paskelbti Regionų komiteto bendrų konsultacijų išvadose – Reglamento (EB) 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės peržiūroje , Regionų komitetas, 2010 m., http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5. [6] Antroji ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaita (COM(2003)31 galutinis, 2003 1 30, p. 5. [7] Pranešimo projektas (2010/2155(INI)), Regioninės plėtros komitetas, pranešėja Marie Thérèse Sanchez-Schmid, 2011 m. birželio mėn. [8] „Baltoji knyga dėl sporto“, 2008 m. gegužės 8 d. EP rezoliucija (2008/2261 (INI)), 83 punktas, OL C 271E, 2009 11 12, p. 51. [9] 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo (COM(2008)0414 – C6-0257/2008-2008/0142 (COD)), 102 pakeitimas. [10] Regionų komiteto nuomonė „Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė – naujas postūmis teritoriniam bendradarbiavimui Europoje (Regionų komitetas, 308/2007 galutinis), pranešėja Mercedes Bresso. [11] Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva „Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos“ (Regionų komitetas, 100/2010 galutinis), pranešėjas Alberto Núnez Feijóo. [12] Žr. Tarnybų darbinio dokumento 2 skyrių. [13] Šaltinis: Regionų komitetas. Išsamus sąrašas Tarnybų darbinio dokumento 3 skyriuje. [14] OL L 210, 2006 7 31, p. 1. [15] Šaltinis: Regionų komiteto pranešimas. [16] Bendrijos iniciatyva INTERREG III (2000–2006 m.). Baigiamasis vertinimas. Galutinė ataskaita (Nr. 2008.CE.16.0.AT.016), „Panteia and Partners“, 2010 m. gegužės mėn., p. 165. [17] Tarybos reglamento (EB) dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (OL L 206, 2009 8 8, p. 1) 12 straipsnio 3 dalis: „Jei narių finansinė atsakomybė yra ribota, ERIC apsidraudžia tinkamu draudimu nuo jo infrastruktūros kūrimui bei veiklai būdingos galinčios kilti rizikos.“ [18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx.