EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 06 10 JOIN(2020) 8 final BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai



ĮVADAS Per COVID-19 (koronaviruso) pandemiją kilo precedento neturinti infodemija. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) teigimu, per socialinius tinklus sparčiai skleidžiamos informacijos apie virusą, dažnai klaidingos ar netikslios, srautas gali sukelti sumaištį, sukurstyti nepasitikėjimą ir sutrukdyti veiksmingai imtis visuomenės sveikatos priemonių. Infodemija minta pamatiniu žmonių nerimu. Dėl judėjimo suvaržymų milijonams žmonių teko laiką leisti namuose, todėl kaip informacijos šaltiniu intensyviau naudotasi socialiniais tinklais, o interneto platformos, faktų tikrintojai ir socialinių tinklų naudotojai praneša apie milijonus melagingų ar klaidinančių įrašų. Kadangi virusas naujas, žinių spragos tapo puikia terpe tarpti ir plisti melagingiems ar klaidinantiems naratyvams. Todėl naudojantis Kovos su dezinformacija veiksmų planu reikia imtis labiau koordinuotų veiksmų, kad, neišsižadant mūsų demokratinių vertybių, būtų šalinami atviroms visuomenėms kylantys pavojai. Mūsų bendros vertybės ir demokratinės institucijos, įskaitant saviraiškos laisvę ir laisvą pliuralistinę žiniasklaidą, yra mūsų visuomenės atsparumo COVID-19 pandemijos iššūkiams pamatai. Reaguojant į Europos Vadovų Tarybos narių ir ES užsienio reikalų ministrų raginimą, taip pat į Europos Parlamento susirūpinimą, šiame bendrame komunikate aptariamas skubus reagavimas į dezinformaciją apie koronaviruso pandemiją: apžvelgiami jau atlikti veiksmai ir tolesnės konkrečios priemonės, kurių galima greitai imtis naudojantis turimais ištekliais. Čia taip pat nurodomos sritys, kuriose per krizę atsiskleidė principiniai iššūkiai, kurie krizei rutuliojantis turi būti vertinami toliau. Į juos reikės atsižvelgti platesnio masto demokratijos stiprinimo procese, kuris bus aprašytas Europos demokratijos veiksmų plane, numatytame Pirmininkės U. von der Leyen politinėse gairėse. Juo bus siekiama toliau stiprinti ES pastangas kovoti su dezinformacija ir prisitaikyti prie kintančių grėsmių ir manipuliacijų, taip pat remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą. Šio daugialypio proceso dalis bus rengiamas skaitmenines paslaugas reglamentuojantis Skaitmeninių paslaugų aktas. Ligšioliniai ES kovos su dezinformacija veiksmai Europos Komisija ir Vyriausiasis įgaliotinis 2018 m. išdėstė kovos su dezinformacija principus. Kovos su dezinformacija veiksmų planas buvo susietas su Europos vertybėmis ir pagrindinėmis teisėmis, ypač su saviraiškos laisve. Jame numatytas visuomenę sutelkiantis procesas, kuriame glaudžiau bendradarbiautų pagrindiniai subjektai, tokie kaip valdžios institucijos, žurnalistai, tyrėjai, faktų tikrintojai, interneto platformos ir pilietinė visuomenė. Jis grindžiamas patirtimi, įgyta nuo 2015 m., kai Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT) įsteigta Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė, kurios tikslas – reaguoti į Rusijos kurstomas dezinformacijos kampanijas. Svarbi 2018 m. veiksmų plano dalis buvo paraginti platformas įgyvendinti savireguliacinio pobūdžio Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą, dėl kurio jos susitarė po 2018 m. balandžio mėn. Komisijos komunikato. 2019 m. kovo mėn. sukurta ankstyvojo perspėjimo sistema, kuria naudodamiesi kovos su dezinformacija ekspertai iš ES institucijų ir valstybių narių palaiko tarpusavio ryšį, o vyriausybėms ji padeda lengviau dalytis analizės išvadomis ir gerąja patirtimi, pavyzdžiui, kaip vykdyti iniciatyvią komunikaciją ir veiksmingai reaguoti. Kitas svarbus veiksmų plano elementas – intensyvesnis tarptautinis bendradarbiavimas, pavyzdžiui, G 7 ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos (NATO) veikloje. Be to, Europos Komisija ir Europos Parlamentas parengė aktyvios komunikacijos politiką ir ėmėsi sklaidyti mitus, be kita ko, veikdami regionų ir vietos lygmeniu. 1.Pagrindinės COVID-19 infodemijos problemos ir kaip jas spręsti toliau Į COVID-19 infodemiją ES ir jos valstybės narės turėjo sureaguoti skubiai. Dezinformacijos padariniai gali būti skaudūs: ji gali pastūmėti žmones nepaisyti oficialių sveikatos patarimų ir rizikingai elgtis arba dėl jos gali nukentėti mūsų demokratinės institucijos ir visuomenė, taip pat ekonominė ir finansinė padėtis. Per krizę ne tik kryptingai vykdomos mūsų demokratiją ir pasitikėjimą ES bei nacionalinėmis ar regioninėmis valdžios institucijomis pakirsti kėslaujančių užsienio ir vietos jėgų dezinformacijos kampanijos, bet ir atsiveria keliai naujiems pavojams: piliečiai gali būti išnaudojami arba nukentėti nuo nusikalstamos veiklos. Siekiant kovoti su melagingos ir klaidinančios informacijos srautu ir užsienio įtakos operacijomis, be kita ko, vykdant iniciatyvią ir pozityvią komunikaciją, reikia naudotis esamomis ES priemonėmis, veikti kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, pilietine visuomene, socialinių tinklų platformomis ir bendradarbiauti tarptautiniu mastu, kad didėtų piliečių atsparumas. Ši veikla turi būti atliekama visapusiškai gerbiant saviraiškos laisvę ir kitas pagrindines teises bei demokratines vertybes. Toliau pateikiamas nebaigtinis pavyzdžių sąrašas rodo, kokia sudėtinga padėtis susiklostė per COVID-19 krizę: ·Plito pavojingos apgaulės ir klaidinanti informacija apie sveikatos priežiūrą su melagingais teiginiais (pvz., „rankų plovimas nepadeda“ arba „koronavirusas kelia pavojų tik vyresnio amžiaus žmonėms“). Toks turinys nebūtinai neteisėtas, tačiau gali kelti tiesioginį pavojų gyvybei ir labai pakenkti pastangoms suvaldyti pandemiją. Vienas reagavimo būdas – pagrindiniai subjektai, tokie kaip valdžios institucijos, žiniasklaida, žurnalistai, interneto platformos, faktų tikrintojai ir pilietinė visuomenė gali viešai skelbti lengvai matomą autoritetingą su sveikata susijusį turinį. Kitas būdas – didinti piliečių gebėjimą atpažinti tokią dezinformaciją ir į ją reaguoti. Kai veiksmai yra neteisėti, kompetentingos institucijos turėtų į juos reaguoti pagal galiojančias teisės normas. ·Sąmokslo teorijos gali kelti pavojų žmonių sveikatai, kenkti mūsų visuomenių sanglaudai ir kurstyti viešą smurtą ir socialinius neramumus. Pavyzdžiui, konspiracijos teorijos ir mitai apie COVID-19 neva skleidžiančius 5G įrenginius paakino niokoti komunikacijų bokštus; buvo pučiama migla, neva COVID-19 plitimą sukelia konkreti etninė ar religinė grupė, ir nerimauti verčia, pavyzdžiui, su COVID-19 susijęs antisemitinio turinio gausėjimas. Visa tai turi paskatinti visą visuomenę, įskaitant kompetentingas valdžios institucijas, žiniasklaidą, žurnalistus, faktų tikrintojus, pilietinę visuomenę ir interneto platformas, laikytis aktyvesnės pozicijos ir nedelsiant imtis jas sklaidyti, sumažinti matomumą, galbūt pašalinti ar imtis priemonių prieš profilius. ·Neteisėtoms neapykantą kurstančioms kalboms, pavyzdžiui, atsiradusioms dėl dezinformacijos apie kurią nors COVID-19 plitimu kaltinamą etninę ar religinę grupę (pavyzdžiui, nerimą kelia su COVID-19 susijusio rasistinio ir ksenofobinio turinio gausėjimas) galioja taisyklės, pagal kurias platformos ir valdžios institucijos šalina neteisėtą turinį, o kompetentingos institucijos imasi veiksmų pagal valstybių narių baudžiamąją teisę, kaip numatyta Rekomendacijoje dėl veiksmingų kovos su neteisėtu turiniu internete priemonių. ·Vartotojų mulkinimas (pavyzdžiui, prekyba „stebuklingais“ produktais, apipintais niekuo nepagrįstais teiginiais apie sveikumą) yra neteisėtas, ir su juo turi kovoti vartotojų apsaugos institucijos ir interneto platformos. ·Į elektroninius nusikaltimus (pvz., kodų nulaužimą ir (arba) duomenų viliojimą skleidžiant kenkimo programinę įrangą, siunčiamą naudojant su COVID-19 susijusius saitus) turi tiesiogiai reaguoti teisėsaugos institucijos ir šiuo klausimu reikia rengti piliečių informuotumo didinimo kampanijas. ·Užsienio subjektai ir tam tikros trečiosios valstybės, visų pirma Rusija ir Kinija, vykdė kryptingas su COVID-19 susijusias įtakos operacijas ir dezinformacijos kampanijas ES, jos kaimynystėje ir visame pasaulyje, siekdami pakenkti demokratiniams debatams ir labiau supriešinti visuomenę, taip pat pagražinti savo įvaizdį COVID-19 kontekste. Tokiomis aplinkybėmis viena iš šios krizės pamokų yra būtinybė aiškiai atskirti įvairias per infodemiją išryškėjusias melagingo ar klaidinančio turinio formas ir tinkamai pritaikyti atsakomuosius veiksmus. Todėl pirmiausia svarbu atskirti neteisėtą turinį, apibrėžtą teisės aktuose, ir žalingą turinį, kuris nėra neteisėtas. Antra, svarbu nustatyti, ar siekiama apgauti, padaryti žalos visuomenei ar gauti ekonominės naudos. Kai tokio ketinimo nėra, pavyzdžiui, kai piliečiai melaginga informacija dalijasi su draugais ir giminaičiais, to nežinodami, atitinkamas turinys gali būti laikomas klaidinančia informacija; o kai toks ketinimas yra, turinys laikytinas dezinformacija, apibrėžta 2018 m. balandžio mėn. Komisijos komunikate. Trečiųjų valstybių subjektų įtakos operacijose gali būti naudojami įvairūs veiksmai, įskaitant minėtus metodus, ir įvairiais deriniais. Šiuo požiūriu dezinformacija gali būti įtakos operacijos dalis. Dažnai naudojami kiti veiksmai ir manipuliacinio kišimosi taktika, pavyzdžiui, manipuliaciniais veiksmais stiprinamas plitimas, koordinuotai naudojamos suklastotos ar neautentiškos paskyros, įjungiami automatizuoti botai ir taikomi kiti būdai dirbtinai padidinti turinio populiarumą. Toks koordinavimas rodo ketinimą melagingą ar klaidinančią informaciją naudoti siekiant padaryti žalos.

Visos visuomenės grupės turi duoti atkirtį pagal žalos mastą, ketinimus, sklaidos formą, dalyvaujančias jėgas ir jų kilmę. Taigi klaidinimo problemą galima spręsti kryptingai skelbiant paneigimus, sklaidant mitus ir vykdant gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis iniciatyvas. O į dezinformaciją reikia reaguoti kitaip, be kita ko, vyriausybinėmis priemonėmis, kaip nurodyta, pavyzdžiui, Kovos su dezinformacija veiksmų plane. Platformos turi pažaboti koordinuotas manipuliacijas ir iškelti aikštėn piktavališkas įtakos operacijas. Visos minėtosios gynybos priemonės turėtų būti taikomos visapusiškai gerbiant pagrindines teises, ypač saviraiškos laisvę. COVID-19 krizės patirtis parodė, kad ES viešajai politikai galėtų būti naudinga, jei atsakas būtų labiau koordinuotas ir greitesnis. Norint šias problemas spręsti užtikrintai ir veiksmingai, reikia jas gerai suvokti ir turėti jų poveikio įrodymų. Tęsiantis COVID-19 krizei, ES turi toliau plėtodama savo veiksmus šalinti nustatytus trūkumus ir geriau suvokti būsimus iššūkius ir jiems pasirengti. Pavyzdžiui, toliau tarpsta dezinformacija ir klaidinimai apie galimą COVID-19 vakciną ir tikėtina, kad tai apsunkins skiepijimą, kai vakcinos taps prieinamos. Siekiant stebėti šiuos iššūkius ir veiksmingai į juos reaguoti, labai svarbu koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti su ES ir pasaulio lygmens subjektais pasitelkiant PSO ir interneto platformas. Remdamasi iki šiol įgyta kovos su dezinformacija apie COVID-19 patirtimi, ES gali imtis tolesnių konkrečių trumpalaikių veiksmų, kad padėtų piliečiams įgalėti ir sustiprintų bendradarbiavimą ES viduje ir su partneriais visame pasaulyje. Visos ES institucijos turi prisidėti prie bendrų pastangų ir papildydamos valstybių narių veiklą kurti pridėtinę vertę, pavyzdžiui, suteikti analizės pajėgumus ir galimybę bendrauti su platformomis. Į šiuos veiksmus taip pat reikėtų atsižvelgti būsimame ES kovos su dezinformacija darbe, visų pirma ateityje atliekant Praktikos kodekso vertinimą ir rengiant Europos demokratijos veiksmų planą. Naujojoje saugumo sąjungos strategijoje taip pat reikėtų iškelti su saugumu susijusį šios problemos aspektą. 2.Strateginės komunikacijos ES viduje ir už jos ribų stiprinimas Nuo COVID-19 krizės pradžios aiški ir prieinama komunikacija ir tiksli informacija labai padėjo saugoti piliečių sveikatą. Be nacionalinių informacijos kanalų, tam tikrą vaidmenį šioje srityje atliko ES, pasitelkusi savo institucijas, informacijos skleidėjus ir tinklus valstybėse narėse, kaimyninėse valstybėse ir kitur. Imtasi veiksmingų iniciatyvių komunikacijos veiksmų, kad sklistų patikrinama patikima informacija apie sveikatą, o piliečiai ir trečiųjų šalių partneriai sužinotų apie ES pastangas įveikti krizę, taip pat siekta didinti informuotumą apie dezinformacijos keliamą riziką. 2020 m. kovo mėn. Komisija sukūrė specialų tinklalapį, kuriame paneigiami melagingi teiginiai apie COVID-19, siūlomas patikimas turinys ir faktai atskiriami nuo pramanų, pavyzdžiui, siekiant paneigti naratyvą apie tariamą solidarumo trūkumą ES. Kaip ir pati pandemija, su COVID-19 susijusi infodemija yra pasaulinė problema. Nuo krizės pradžios Komisija, Vyriausiasis įgaliotinis ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiavo tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, G 7 (ypač greitojo reagavimo mechanizmo kontekste) ir NATO. EIVT taip pat aktyviau reagavo į užsienio įtakos operacijų problemą: reguliariai skelbė ataskaitas, kuriose analizuojama šios temos informacinė aplinka, ir dalijosi išvadomis su pilietine visuomene, žiniasklaida ir ekspertų bendruomenėmis. Naudojantis ES ankstyvojo perspėjimo sistema dalytasi informacija ir analizės išvadomis siekiant sudėlioti išsamų su COVID-19 susijusios informacinės aplinkos vaizdą. Europolas paskelbė specialią ataskaitą ir sistemingai stebėjo COVID-19 pandemijos poveikį elektroninių nusikaltėlių pasauliui, teikė atnaujintas grėsmių apžvalgas ir galimų tolesnių pokyčių šioje nusikalstamumo srityje vertinimus. Apskritai ES stengėsi kovoti su klaidinančiais naratyvais, tokiais kaip kad ES neva nepadėjusi partneriams, ir vykdė kryptingas komunikacijos kampanijas visame pasaulyje. Ši veikla aktyviai koordinuota su PSO. Nors nuo krizės pradžios imtasi veiksmų, atsižvelgiant į užsienio įtakos operacijų keliamą riziką ir grėsmes vis dar reikia toliau gerinti ES pajėgumą laiku ir nuosekliai teikti neprieštaringą ir matomą informaciją išorės auditorijai visame pasaulyje, ypač daug dėmesio skiriant artimiausioms ES kaimynėms, Afrikai, Azijai ir Lotynų Amerikai. Veiksmai ·Komisija ir Vyriausiasis įgaliotinis: otoliau investuos į strateginės komunikacijos pajėgumus pagal Kovos su dezinformacija veiksmų planą, gerindami bendradarbiavimą ir koordinavimą su valstybėmis narėmis; oaktyviau naudosis esamomis priemonėmis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos konkrečiam bendradarbiavimui su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais strateginės komunikacijos srityje, be kita ko, per Komisijos bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis kanalus ir EIVT strateginės komunikacijos darbo grupes; osukurs specialų ankstyvojo perspėjimo sistemos elementą, kuris pagerintų ES valstybių narių ir atitinkamų ES institucijų galimybes keistis aktualia su COVID-19 susijusia komunikacijos medžiaga; otoliau stiprins ES delegacijų strateginės komunikacijos ir viešosios diplomatijos pajėgumus, glaudžiai bendradarbiaudami su ES valstybių narių diplomatiniu tinklu ir trečiųjų valstybių vyriausybėmis bei pilietine visuomene. ·Komisijos atstovybės valstybėse narėse aktyviau dalyvaudamos nacionalinėse diskusijose skelbs faktais pagrįstą vietos aplinkybėms pritaikytą informaciją, visų pirma per socialinius tinklus. 3.Geresnis bendradarbiavimas ES viduje Kova su dezinformacija, klaidinimu ir užsienio įtakos operacijomis per COVID-19 krizę parodė, kad siekiant užtikrinti informacijos ir pastangų nuoseklumą labai svarbus ES institucijų ir valstybių narių bendradarbiavimas. Siekiant racionalizuoti ir stiprinti pajėgumus, , gerinti rizikos analizę ir toliau plėtoti reguliarų pranešimų teikimą, reikėtų imtis tolesnių veiksmų. Į bendradarbiavimą ES viduje taip pat reikia integruoti platformas ir kitus pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, kompetentingas nacionalines institucijas, tyrėjus ir faktų tikrintojus. Norint, kad visos iniciatyvos viena kitą papildytų, labai svarbu informuoti valstybes nares apie esamas priemones; krizė parodė, kad apie jas žinoma ne visada. Mėginta geriau koordinuoti įvairių subjektų veiksmus, pavyzdžiui, pateikiant kryžmines nuorodas į įvairius dezinformacijai apie COVID-19 skirtus tinklalapius, tačiau, palyginti su poreikiais, šie bandymai vis dar kuklūs. Veiksmai ·Komisija kitoms institucijoms pasiūlys sukurti ir išbandyti mechanizmus, kurie pagerintų kovos su dezinformacija apie COVID 19 koordinavimą esamose struktūrose ir leistų dalytis vertinimais bei analizės išvadomis. ·Valstybės narės turėtų aktyviau naudotis ankstyvojo perspėjimo sistema ir kitomis tinkamomis priemonėmis, stiprindamos bendradarbiavimą su ES institucijomis ir tarpusavyje, ypač informacinės aplinkos vertinimo ir informuotumo apie padėtį klausimais. ·Remdamasi Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklo sukaupta patirtimi, Komisija padės dalytis gerąja patirtimi konkrečiais kovos su dezinformacija klausimais, pavyzdžiui, itin tikslaus adresavimo tema. 4.Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautiniais partneriais Su COVID-19 susijusi dezinformacija ir užsienio įtakos operacijos nutaikytos ne vien tik į ES ar atskiras valstybes nares: veikla vykdyta ir prieš trečiąsias valstybes, tarptautinio bendradarbiavimo sistemas ir daugiašališkumą apskritai. Matydama dezinformacijos kampanijų keliamą riziką ir grėsmes, ES pradėjo laiku ir nuosekliai teikti neprieštaringą ir matomą informaciją auditorijai visame pasaulyje, visų pirma artimiausiose ES kaimynėse, Vakarų Balkanuose ir Afrikoje. Pavyzdžiui, siekiant duoti atkirtį naratyvams, neva ES neteikianti pagalbos trečiosioms valstybėms, keliose šalyse, įskaitant Europos kaimynes, buvo vykdomos komunikacijos kampanijos. Komisija ir EIVT taip pat glaudžiai koordinuoja veiksmus su PSO ir kitais tarptautiniais partneriais, kad ES pagalba kovai su COVID-19 ir jos teigiamas poveikis vietoje būtų kuo geriau matomi, be kita ko, pasitelkdamos Europos komandą. Be to, jau perskirstytos esamų užsienio politikos priemonių lėšos, kad regionų valdžia sulauktų kovos su krize pagalbos, ir imtasi veiksmų siekiant demaskuoti dezinformaciją, kuri gali dar labiau paskatinti įtampą ir nesutarimus konfliktų ir krizės kamuojamose teritorijose, įskaitant Sahelį, Didžiųjų ežerų regioną, Somalio pusiasalį, Artimuosius Rytus ir Lotynų Ameriką. Be to, pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę finansuojami projektai, kuriais remiami žurnalistai, skatinama tikrinti faktus ir kovoti su dezinformacija apie COVID-19. Bendradarbiaujant su G 7 greitojo reagavimo mechanizmu, NATO ir kitais subjektais suintensyvėjo informacijos mainai, daugiau veikta išvien ir dalytasi gerąja patirtimi. Tai sudarė sąlygas greičiau keistis informacija ir paklojo pamatus tolesnei bendrai veiklai ateityje. Veiksmai ·Komisija ir Vyriausiasis įgaliotinis pagal savo atitinkamą kompetenciją: obendradarbiaus su PSO, kad atliekant veiksmingą žiniasklaidos stebėseną sustiprėtų jos vykdoma epidemiologinė priežiūra ir būtų paskatų ieškoti klaidinančių ir žalingų naratyvų ir į juos reaguoti; orems kovai su dezinformacija ir užsienio įtakos operacijomis visame pasaulyje skirtą bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja patirtimi, įgyvendindami konkrečią bendradarbiavimo veiklą ir paramos programas, pagrįstas esamomis viešosios diplomatijos programomis ir informuotumo didinimo veikla; ointensyviau keisis informacija su atitinkamais pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus partneriais trečiosiose valstybėse, kad gerėtų informuotumas apie padėtį ir grėsmių pokyčius, be kita ko, organizuos konsultacijas, konferencijas ir viešus renginius; ostiprins esamą partnerystę, be kita ko, su G 7 ir NATO ir plės bendradarbiavimą su JT ir regioninėmis organizacijomis, įskaitant ESBO, Europos Tarybą ir Afrikos Sąjungą. ·įgyvendindami Europos komandos priemonių, padedančių partneriams šalinti pandemijos padarinius, kompleksą, sieks gerinti prieigą prie patikimos informacijos, kovos su dezinformacija, bendradarbiaus su žurnalistais ir žiniasklaida ir rems kovos su dezinformacija ir klaidinimu trečiosiose valstybėse iniciatyvas, pasitelkę ES delegacijas ir valstybių narių diplomatines atstovybes vietoje. 5.Didesnis interneto platformų skaidrumas dezinformacijos ir įtakos operacijų aspektu

Siekiant visapusiškai įvertinti problemą ir rengiant veiksmingą atkirtį infodemijai labai svarbu bendradarbiauti su socialinių tinklų platformomis. Nuo pat krizės pradžios Komisija pabrėžė, kad interneto platformos turi visapusiškai įgyvendinti Praktikos kode numatytus įsipareigojimus. Platformų pastangos įvykdyti šį uždavinį buvo atidžiai stebimos, tačiau sunku patikimai įvertinti, ar jos veikė laiku bei tinkamai ir ko pasiekė. Interneto platformos pranešė, kad siekdamos kovoti su dezinformacijos apie COVID-19 grėsme pakoregavo savo taisykles. Jos skatino susipažinti su tikslia ir patikima PSO, nacionalinių sveikatos institucijų ir profesionalių žiniasklaidos priemonių informacija apie COVID-19. Turinį, kuris patikrinus faktus pasirodė esąs melagingas ar klaidinantis, jos padarė mažiau matomą ir apribojo reklamas, kuriomis siūlomi netinkami produktai ir paslaugos. Pagal bendruomenės standartus platformos pašalino turinį, kuris galėtų pakenkti piliečių sveikatai arba visuomenės saugumui. Faktų tikrintojams, tyrėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms tenka labai svarbus vaidmuo, tačiau per dabartinę visuomenės sveikatos krizę platformos jiems nesuteikė pakankamai galių, pavyzdžiui, nedavė daugiau duomenų arba visose valstybėse narėse teikiamose paslaugose neužtikrino, kad faktų tikrinimas būtų deramai matomas. Todėl socialinių tinklų platformos turi dėti papildomų pastangų ir labiau dalytis informacija, taip pat didinti skaidrumą ir atskaitomybę. Tai rodo, kad reikia griežtinti taisykles, kurių laikytis platformos įsipareigojo pagal Praktikos kodeksą, ir užtikrinti jų vykdymą. 5.1.Aktyvesnis interneto platformų vaidmuo krizės metu Platformos turėtų aktyviau kovoti su krizės keliama rizika. Apsvarsčiusi patirtį, įgytą stebint Praktikos kodekso taikymą prieš 2019 m. Europos Parlamento rinkimus, Komisija ketina, remdamasi Kodeksu, sukurti dinamišką stebėjimo ir pranešimų teikimo programą, skirtą kovai su dezinformacija ir klaidinimu apie COVID-19. Į ją reikėtų įtraukti ir platformas, kurios šiuo metu nėra pasirašiusios Praktikos kodekso. Tada Komisija, padedama Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupės (ERGA), galėtų įvertinti, ar platformų taisyklės daro poveikį dezinformacijos ir klaidingos informacijos apie COVID-19 sklaidai. Be to, taip būtų gauta svarbios informacijos, kuri padėtų mažinti žalą. Tai padės ir tęsti būsimus ES darbus, visų pirma rengti Europos demokratijos veiksmų planą ir Skaitmeninių paslaugų aktą. Veiksmai Platformų bus prašoma kas mėnesį pranešti apie savo taisykles ir veiksmus, kuriais siekiama kovoti su dezinformacija apie COVID-19, nurodant: ·patikimo turinio sklaidos iniciatyvas ES ir valstybių narių lygmeniu. Platformos turėtų teikti duomenis apie veiksmus, kurių ėmėsi, kad būtų skleidžiama nacionalinių ir tarptautinių sveikatos organizacijų, nacionalinių ir ES valdžios institucijų, taip pat profesionalių žiniasklaidos priemonių informacija; ·naudotojų informuotumą didinančias iniciatyvas ir priemones. Platformos turėtų teikti duomenis, kaip jos įgyvendina savo taisykles dėl naudotojų informavimo, šiems susidūrus su dezinformacija; ·manipuliacinio pobūdžio veiksmus. Platformos turėtų pranešti apie visus jų erdvėje aptiktus socialinių tinklų manipuliavimo ir žalingos įtakos operacijų ar koordinuoto neautentiško elgesio atvejus. Platformos taip pat turėtų bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir institucijomis, kad būtų lengviau vertinti dezinformacijos kampanijas bei įtakos operacijas ir nustatyti jų šaltinius; ·duomenis apie reklamos, susijusios su dezinformacija apie COVID-19, srautus. Kodeksą pasirašiusios organizacijos turėtų pateikti duomenis (kai įmanoma, suskirstytus pagal valstybes nares) apie priemones, kurių imtasi siekiant jų platformose apriboti reklaminius skelbimus, susijusius su dezinformacija apie COVID-19. Platformos ir reklamas skelbiantys tinklų operatoriai taip pat turėtų teikti tokius duomenis apie taisykles, kuriomis siekia riboti reklaminių skelbimų rodymą trečiųjų šalių interneto svetainėse, kuriose naudojama dezinformacija apie COVID-19, siekiant pritraukti pajamų iš reklamos. Komisija primygtinai ragins kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus, kurie nėra pasirašę Kodekso, savanoriškai dalyvauti minėtoje pranešimų teikimo programoje. 5.2.Parama faktų tikrintojams ir tyrėjams Kad visi turėtume prieigą prie patikimos informacijos ir gyvuotų nuomonių įvairovė, labai svarbu tikrinti faktus. COVID-19 krizė parodė, kad interneto platformos turi teikti daugiau duomenų apie dezinformacijos pobūdį, mastą ir poveikį, taip pat duomenų, kurie leistų palyginti ir įvertinti veiksmų, kurių imtasi, veiksmingumą. Neseniai įsteigtas Europos skaitmeninės žiniasklaidos stebėjimo centras (EDMO), kurio tikslas – padėti suburti tarpvalstybinę ir daugiadalykę nepriklausomų faktų tikrintojų ir akademinių tyrėjų bendruomenę, kuri bendradarbiautų su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, siekdama nustatyti, analizuoti ir atskleisti galimas dezinformacijos grėsmes, be kita ko, COVID-19 srityje. Todėl, siekiant mokslinių tyrimų tikslų ir geresnio dezinformacijos grėsmių ir tendencijų supratimo, labai svarbu užtikrinti geresnę prieigą prie platformų suvestinių duomenų, susijusių su COVID-19, rinkinių. Be to, reikalinga speciali mokslinių tyrimų infrastruktūra, kuri padėtų aptikti, analizuoti ir demaskuoti dezinformaciją ir užsienio įtakos operacijas visoje ES teritorijoje. Visa tai turėtų būti daroma laikantis taikomos reglamentavimo sistemos, įskaitant duomenų apsaugos teisės aktus. Veiksmai ·Komisija ragina platformas plėsti ir stiprinti bendradarbiavimą su faktų tikrintojais ir iniciatyviai suteikti prieigą prie bet kuria kalba skelbiamų faktų tikrinimo programų, kurias jos naudoja, organizacijoms visose ES valstybėse narėse, taip pat kaimyninėse šalyse. ·Komisija rems faktų tikrinimo ir mokslinių tyrimų veiklą, pasitelkusi, be kita ko, Europos skaitmeninės žiniasklaidos stebėjimo centrą (EDMO) . Nepriklausomai daugiadalykei kovos su dezinformacija apie COVID-19 bendruomenei jis pasiūlys technologinę infrastruktūrą su priemonėmis ir paslaugomis. EDMO taip pat galėtų padėti valdžios institucijoms atlikti mokslinius tyrimus ir sukurti tinkamas sąsajas su ankstyvojo perspėjimo sistema. ·Komisija ragina platformas susitarti su EDMO dėl tvarkos, pagal kurią akademiniams tyrėjams būtų suteikiama privatumą užtikrinanti prieiga prie atitinkamų platformų duomenų, kad jie galėtų lengviau nustatyti dezinformaciją ir ją analizuoti. ·Komisija apsvarstys galimybę leisti faktų tikrintojų bendruomenei kaip atvirojo kodo šaltiniais naudotis kai kuriomis priemonėmis, kurias ji sukūrė klaidinančių naratyvų ir nepatikimų interneto šaltinių nustatymo reikmėms. 6.Saviraiškos laisvės ir pliuralistinių demokratinių diskusijų užtikrinimas Ši COVID-19 krizė parodė: esama rizikos, kad kai kurios kovai su infodemija skirtos priemonės gali būti naudojamos kaip dingstis užgniaužti pagrindines teises ir laisves arba jomis gali būti piktnaudžiaujama politiniais tikslais Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Todėl imantis su COVID-19 susijusių priemonių reikia būti budriems ir ginti mūsų pagrindines teises ir bendras vertybes. Tokiomis aplinkybėmis kovojant su dezinformacija ir informuojant piliečius labai svarbi laisva ir pliuralistinė žiniasklaida. Per šią krizę labiau nei kada nors anksčiau matyti saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos bei pilietinės visuomenės teisės atidžiai stebėti valstybės veiksmus reikšmė: valdžios institucijų atskaitomybė neturėtų būti mažinama vien dėl to, kad veikti tenka naudojantis ekstremaliosios situacijos įgaliojimais. Valdžios institucijos turi užtikrinti darbo skaidrumą, kuris padeda didinti piliečių pasitikėjimą ir leidžia atidžiai stebėti sprendimų priėmimo procesą. Laisvas informacijos judėjimas padeda apsaugoti gyvybę ir sveikatą, sudaro sąlygas ir skatina diskutuoti apie politikos priemones socialiniu, ekonominiu, politiniu ir kitais aspektais ir priimti sprendimus. Galiausiai, demokratija per krizę parodo tikrąją stiprybę ir vertę. Per krizę buvo pranešta apie su saviraiškos laisve susijusias problemas, pavyzdžiui, gauta pranešimų apie žurnalistų, pilietinės visuomenės organizacijų ir akademinės bendruomenės atstovų galimybės susipažinti su informacija ribojimus, nepagrįstą tokios galimybės atidėliojimą, augančią grėsmę žurnalistų saugumui, pavyzdžiui, grasinimus ir bauginimus, arba neteisingus jų apkaltinimus dezinformacijos skleidimu. Nuo krizės pradžios Komisija atidžiai stebi, kokių nepaprastosios padėties priemonių ėmėsi valstybės narės ir ar jos suderinamos su Sutartimi, apskritai su ES teise ir konkrečiai su Pagrindinių teisių chartija. Kelios valstybės narės jau turėjo nuostatas dėl dezinformacijos, įskaitant baudžiamojo pobūdžio nuostatas, o viena valstybė narė priėmė nuostatą dėl naujos konkrečiai su dezinformacijos skleidimu nepaprastosios padėties metu susijusios nusikalstamos veikos . Įstatymai, kuriuose šių nusikaltimų apibrėžimas pernelyg platus ir numatytos neproporcingos sankcijas, gali suvaržyti šaltinių norą kalbėtis su žurnalistais, taip pat paskatinti vidinę cenzūrą , todėl jie verčia labai nerimauti dėl saviraiškos laisvės. Komisija, Europos Parlamentui prisidedant, bendrai finansavo keletą projektų, kuriais siekiama nustatyti žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui kylančias grėsmes ir pavojus, remti tiriamąją žurnalistiką ir teikti pagalbą žurnalistams, kuriems jos reikia. COVID-19 krizė parodė, kad laisva ir nepriklausoma žiniasklaida yra esminė paslauga, užtikrinanti patikimą patikrintą informaciją piliečiams ir padedanti gelbėti gyvybes. Tačiau krizė taip pat apsunkino ir šiaip jau keblią ekonominę šio sektoriaus padėtį, nes, nepaisant padidėjusios auditorijos, labai sumažėjo pajamos iš reklamos. Ypač sunku pažeidžiamiems mažesniems rinkos dalyviams ir vietos bei regioninėms žiniasklaidos priemonėms. Dėl to nususo visos ES žiniasklaidos panorama ir įvairovė. Komisijos ekonomikos gaivinimo ir krizės įveikimo dokumentų rinkinys padėtų patenkinti neatidėliotinus likvidumo poreikius: būtų teikiama mokumo parama ir finansuojama sanglauda kartu plečiant skaitmenines investicijas ir didinant sektoriaus atsparumą naudojantis programomis „InvestEU“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europos horizontas“. COVID-19 krizė taip pat labai paaštrino panašias problemas visame pasaulyje, be kita ko, už demokratiją ir žmogaus teises kovojančių nepriklausomų žiniasklaidos priemonių sunkumus. ES stebės permainas, kaip numatyta 2020–2024 m. veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje. Ypatingą dėmesį ES skirs padėčiai rytinėse ir pietinėse kaimynėse ir Vakarų Balkanuose. Visa tai kelia klausimų dėl žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės pajėgumo tinkamai atlikti savo funkciją kovoje su dezinformacija ir klaidinimu. ES turi didinti politinę ir praktinę paramą nepriklausomai žiniasklaidai ir žurnalistams ES ir visame pasaulyje, taip pat padėti pilietinės visuomenės organizacijoms stebėti saviraiškos laisvės ir pilietinės erdvės apribojimus ir apie juos pranešti. Veiksmai ·Komisija toliau atidžiai stebės nepaprastosios padėties priemonių poveikį ES teisei ir vertybėms iki palaipsnio visų priemonių atšaukimo ir toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis pastebėtais klausimais. Šio stebėjimo išvadomis bus pasinaudota rengiant būsimą metinę teisinės valstybės ataskaitą, kurią paskelbti numatyta 2020 m. trečiąjį ketvirtį, taip pat būsimą veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos taikymo Europos Sąjungoje strategiją ir Europos demokratijos veiksmų planą. ·Komisija ragina valstybes nares šiais krizės laikais dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad žurnalistai galėtų saugiai dirbti tinkamomis sąlygomis, ir pripažinti, kad naujienų žiniasklaida yra būtiniausia paslauga. ·Komisija ragina Parlamentą ir Tarybą skubiai priimti išsamų ekonomikos gaivinimo priemonių paketą, kuris padėtų atkurti ir sustiprinti žiniasklaidos sektoriaus atsparumą kovai su dezinformacija apie COVID. Valstybės narės turėtų tinkamiausiai pasinaudoti šiomis priemonėmis ir ES ekonominiu atsaku į COVID-19, kad paremtų nuo krizės labai nukentėjusias žiniasklaidos priemones, kartu gerbdamos jų nepriklausomumą. Visi ES subjektai turėtų stengtis gaivinimo priemonėse numatyti paramą žiniasklaidai. ·Siekdama prisidėti prie šių pastangų, Komisija toliau bendrai finansuos nepriklausomus projektus žurnalistikos, žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srityse ir sudarys palankesnes sąlygas žiniasklaidos sektoriui gauti finansavimą ir rasti finansavimo galimybių. ·Iki šių metų pabaigos Komisija pasiūlys žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo Europos Sąjungoje plėtros veiksmus, kaip Europos demokratijos veiksmų plano dalį, ir pateiks žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus veiksmų planą, kuriuo bus siekiama toliau remti šių sektorių skaitmeninę transformaciją, didinti jų konkurencingumą, duoti paskatų naudotis turiniu ir skatinti žiniasklaidos pliuralizmą. ·Komisija ir Vyriausiasis įgaliotinis: oimsis kryptingų veiksmų pagal viešosios diplomatijos programas visame pasaulyje, siekdami padėti pilietinės visuomenės subjektams teikti patikimą informaciją; otoliau plėtos bendradarbiavimą su pilietine visuomene, žurnalistais ir nepriklausoma žiniasklaida trečiosiose valstybėse, teikdami regioninę pagalbą ir dvišalę paramą, kad būtų duotas atkirtis dezinformacijai ir skatinamas faktų tikrinimas; ointensyviau rems spaudos laisvės pažeidimų stebėjimą, pastangas kovoti už saugesnę žiniasklaidos aplinką ir žurnalistų apsaugą, be kita ko, teikdami pagalbą per ES žmogaus teisių gynėjų apsaugos mechanizmą ir glaudžiau bendradarbiaudami su Europos demokratijos fondu.