Oficialusis leidinys 320 E , 15/12/2005 p. 0267 - 0271



P6_TA(2005)0078 Natura 2000 finansavimas Europos Parlamento rezoliucija dėl Natura 2000 finansavimo (2004/2164(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui "Natura 2000 finansavimas" (KOM(2004)0431), - atsižvelgdamas į Konvenciją dėl biologinės įvairovės, - atsižvelgdamas į 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių išsaugojimo ("Paukščių direktyva") [1], - atsižvelgdamas į savo 1998 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos bendrijos biologinės įvairovės strategijos [2], - atsižvelgdamas į savo 2001 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių [3], - atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1600/2002/EB, nustatantį šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą [4], - atsižvelgdamas į savo 2002 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biologinės įvairovės veiklos planų natūralių išteklių išsaugojimo, žemės ūkio, žuvininkystės ir vystymo bei ekonominio bendradarbiavimo srityse [5], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0049/2005), A. kadangi 2001 m. birželio mėn. per Europos Vadovų Tarybos susitikimą Gioteburge [6] Europos valstybių ir vyriausybių vadovai įsipareigojo iki 2010 m. Europos Sąjungoje sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, B. kadangi šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos tikslas yra "iki 2010 m. apsaugoti ir prireikus atkurti natūraliųjų sistemų struktūrą ir finansavimą bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą Europos Sąjungos ir visame pasaulyje", C. kadangi per 2002 m. Johanesburge įvykusį aukščiausio lygio susitikimą dėl darnaus vystymosi buvo pripažinta, kad biologinė įvairovė yra labai svarbi visuotinio darnaus vystymosi bei skurdo likvidavimo procese ir yra gyvybiškai būtina mūsų planetai, žmonių gerovei ir pragyvenimui bei kultūriniam vientisumui; kadangi Johanesburge parengtame įgyvendinimo plane patvirtintas visuotinis tikslas iki 2010 m. ženkliai sumažinti dabartinį biologinės įvairovės nykimo tempą, D. kadangi Natura 2000 saugomų teritorijų tinklas, į kurį įtrauktos Paukščių direktyva ir 1992 m. gegužės 21 d. 92/43/EEB Tarybos direktyva dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ("Buveinių direktyva") [7] apibrėžtos vietovės, yra Bendrijos biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos pagrindas, E. kadangi praeityje dauguma valstybių narių ribotai naudojosi dabartiniu reglamentu dėl kaimo plėtros numatytomis galimybėmis įgyvendinti Natura 2000; kadangi kaimo plėtros ir regioninės plėtros programos dažnai prieštaraudavo ES gamtos išsaugojimo prioritetams, F. kadangi ūkininkai ir miškų savininkai savo veikla gali ženkliai prisidėti prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir jos tausojimo dirbamos žemės plotuose, ir daugeliu atvejų tai reikalauja papildomų išlaidų, kurios turi būti atitinkamai kompensuojamos, G. kadangi 2004 m. bendrame 111,3 mlrd. eurų ES biudžete ES žemės ūkio rinkos išlaidų finansavimo ir tiesioginės paramos lėšos sudarė 40,2 mlrd. eurų, palyginus su kaimo plėtros politikai numatytais 6,5 mlrd. eurų; kadangi dabartinė kaimo plėtros politika vis dar orientuota siekti struktūrinės politikos tikslų, o ne užtikrinti gamtos apsaugą ir remti aplinką tausojančius ūkininkavimo metodus, H. kadangi Komisijos pasiūlymuose dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos atsižvelgiama į 2002 m. Briuselyje Tarybos priimtą sprendimą įšaldyti žemės ūkio išlaidas ties 2006 m. išlaidų lygiu, kasmet numatant 1 proc. infliacijai įvertinti; kadangi šiais pasiūlymais numatoma 301 mlrd. eurų žemės ūkio rinkos išlaidoms ir tiesioginiams mokėjimams (vidutiniškai 43 mlrd. eurų per metus) ir 88,75 mlrd. kaimo plėtros priemonėms (vidutiniškai 12,6 mlrd. eurų); kadangi iš kaimo plėtros lėšų finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) priemonės, kurios anksčiau buvo finansuojamos iš struktūrinių fondų, I. kadangi nepaisant to, kad 2002 m. Europos Vadovų Taryba nenustatė jokios kaimo plėtros priemonių viršutinės ribos, tokių priemonių biudžetas taip pat buvo užšaldytas 2006 m. lygiu, tik buvo pridėti asignavimai Bulgarijai ir Rumunijai, kurie atitinkamai nepadidinus biudžeto neleis įgyvendinti tokios naujos didelės užduoties, kaip bendras Natura 2000 tinklo valdymo finansavimas, J. kadangi Komisija nustato 6,1 mlrd. eurų per metus metinėms Natura 2000 tinklo valdymo išlaidoms, neįskaitant saugomų jūrų teritorijų, K. kadangi valstybės narės Malahide ( 2004 m. gegužės 27 d.) sutarė, kad būtina numatyti priemones, kuriomis Natura 2000 tinklui būtų užtikrintas atitinkamas patikimas Bendrijos kofinansavimas, ir kadangi Malahidos pranešime taip pat tvirtinama, kad "šios priemonės inter alia turi užtikrinti, jog naujosiose aplinkos apsaugos finansinėse priemonėse būtų numatytas didesnis Life-Nature finansavimas drauge su didesniu finansavimu iš struktūrinių ir kaimo plėtros fondų", L. kadangi Komisija savo komunikate dėl 2007-2013 m. finansinės perspektyvos (KOM(2004)0487) teigia, kad "Komisija reikalaus, jog valstybės narės, įgyvendindamos savo šalyse iš struktūrinių fondų finansuojamas programas, parodytų, kaip jos atsižvelgė į finansinius aplinkos apsaugos poreikius, tarp jų ir į tam tikrus Natura 2000 aspektus...", M. kadangi Komisija savo komunikate nagrinėja tris skirtingas galimybes, kaip ateityje finansuoti Natura 2000 tinklą, N. kadangi Komisija ir Taryba, 1992 m. priimdamos Buveinių direktyvą, aiškiai pasižadėjo, kad direktyvos nuostatų finansinė našta nebus užkrauta žemės savininkams ir naudotojams; kadangi šio pažado būtina laikytis, 1. pažymi, kad Europos Sąjungoje saugomų teritorijų Natura 2000 tinklas yra vienas esminių Europos Sąjungos biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos pagrindų, ir kad didelė biologinės įvairovės dalis jau yra išnykusi; 2. pažymi, kad sveikos ekosistemos yra svarbių socialinių ir ekonomikos išteklių šaltinis, teikia rekreacinių galimybių ir yra parama ūkininkavimui bei žuvininkystei; 3. pritaria Komisijos iniciatyvai siūlyti strateginį Natura 2000 bendro finansavimo požiūrį ir Komisijos nario S. Dimas 2005 m. sausio 24 d. Paryžiuje vykusioje tarptautinėje konferencijoje "Biologinė įvairovė, mokslas ir valdžia" padarytam pareiškimui; 4. nurodo, kad programa Natura 2000 finansuojama iš struktūrinių fondų pagal Kardifo aplinkos apsaugos principų integravimo į visas svarbias politikos sritis procesą, ir kad bet kuriuo atveju, turi būti garantuojamas atitinkamas finansavimas pagal struktūrinių fondų tikslus; 5. pritaria Komisijos pareiškimui, kad ES kaimo plėtros ir struktūriniai fondai turėtų ženkliai prisidėti prie bendro Natura 2000 tinklo finansavimo; toliau pritaria Natura 2000 finansavimui iš kaimo plėtros ir struktūrinių fondų; nepaisant to, išnagrinėjęs atitinkamus pasiūlymus (struktūrinius, kaimo ir Life+), mano, kad jie yra nepakankami dėl bendro Natura 2000 tinklo finansavimo, todėl taip pat primygtinai reikalauja, kad šiuo tikslu būtų įsteigtas skirtasis fondas; 6. mano, kad dėl to, kad didelę dalį Natura 2000 išlaidų ketinama įtraukti į Kaimo plėtros fondą ir (arba) į Struktūrinius fondus, turėtų būti atitinkamai padidinti įnašai į šiuos fondus; 7. ragina p. 2006 m. pagal LIFE+ pasiūlymą įkurti specialios paskirties ES fondą biologinei įvairovei išsaugoti, kurio lėšomis būtų finansuojama Natura 2000 valdymo veikla, kurios negalima finansuoti iš Kaimo plėtros ar struktūrinių fondų; 8. mano, kad siekiant padengti papildomas žemės ūkio išlaidas vietovėse, kuriose taikoma Natura 2000 programa, galėtų būti naudojamos Kaimo plėtros fondų lėšos, su sąlyga, kad tai nesumažins finansavimo kitoms kaimo plėtros programoms, gyvūnų gerovei, žemės ūkio aplinkosaugos priemonėms ir kitiems pasiūlytame Kaimo plėtros fondų reglamente numatytiems tikslams; 9. pripažįsta, kad integracija gali būti veiksminga, jei būtų įgyvendinama energingai, tačiau patirtis rodo, kad didelio veiksmingumo nebuvo pasiekta; mano, kad pasiūlyti kaimo plėtros ir struktūrinio fondo nuostatai tinkamai neatspindi Natura 2000 nuostatų, trukdo įgyvendinti komunikate numatytus siekius ir sudaro riziką siekiant ES 2010 m. biologinės įvairovės tikslų, inter alia kadangi: - biologinės įvairovės apsauga iki šiol nebuvo labai svarbus kaimo plėtros ir struktūrinių fondų tikslas, o vietiniu ir regioniniu lygiu tai net gali prieštarauti kitiems socialiniams ir ekonominiams plėtros tikslams; - Natura 2000 bendro finansavimo saugomos teritorijos tiesiogiai konkuruotų su kitais ekonominiais ir socialiniais projektais, tokiais kaip Transeuropiniai tinklai ar struktūrinis ūkininkavimo sureguliavimas; - kaimo plėtros ir struktūrinių fondų planavimu ir tvarkymu siekiama regioninės socialinės ekonominės plėtros, o už jų tvarkymą atsakingos administracijos vis dar neturi pakankamų gebėjimų įgyvendinti gamtos apsaugą, joms trūksta kompetencijos ir įgūdžių, reikalingų įgyvendinti gamtos apsaugos tikslus; - nenumatytos jokios garantijos, pvz., struktūrinis finansavimas, priklausantis nuo atitinkamų nacionalinių Natura 2000 finansavimo planų, nors tai numatyta komunikate dėl Finansinių perspektyvų; - dabartinia struktūriniai, kaimo ar LIFE+ pasiūlymai negarantuoja Natura 2000 minimalaus finansavimo ar šiam prioritetui taikomų priemonių papildomo finansavimo; - jokia finansinė parama nenumatyta jūrų ir kitoms Natura 2000 vietovėms bei rūšims, aptinkamoms įvairių nuosavybės rūšių teritorijose; 10. pabrėžia, kad Natura 2000 tinklo vietovės ir gamtos ištekliai dažniausiai ekonomiškai izoliuotoms teritorijoms teikia svarbiausią visuomeninę naudą: turizmo galimybes plečiančias dideles tiesiogines vietos išlaidas, didelę naudą sveikatai, didėjantį užimtumą, turimais paskaičiavimais ES-15 sudarantį 125000 darbo vietų, ir naujose valstybėse narėse palyginamuosius privalumus, švietimo išteklius ir didelės vertės ekologines gyvybės paramos sistemas; 11. mano, kad svarstomų lėšų paskirstymas turi būti proporcingas visose valstybėse narėse (senose ir naujose) ir turi atspindėti teritorijų dydį ir tų biologinės įvairovės laipsnį atitinkamoje vietovėje; 12. ragina Komisiją savo pasiūlymą dėl finansinės priemonės aplinkos apsaugai (LIFE+) pakeisti, į įtraukiant skirtąjį biologinės įvairovės tikslą, kuriame būtų numatytas finansavimas Natura 2000 tinklo vietovių valdymui, nepriklausomai nuo kaimo plėtros, struktūrinių ir žuvininkystės fondų bei valstybių narių teikiamų fondų, ypač specialioms gamtos apsaugos investicijoms, projektams ir skubiems nenumatytiems atvejams, gamtos apsaugos moksliniams tyrimams, švietimui ir informavimui bei pasienio bendradarbiavimui gamtos apsaugos projektuose su trečiosiomis šalimis; 13. ragina pakeisti pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriame būtų pateiktos bendrosios nuostatos dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, kad jame būtų atsižvelgiama į Natura 2000 ir kad būtų užtikrinta, jog Natura 2000 veikla galėtų būti finansuojama iš struktūrinių fondų; 14. pabrėžia, kad Komisijos apskaičiuotos metinės Natura 2000 tinklo sąnaudos, siekiančios 6,1 mlrd. eurų, gali reikšti, kad buvo ženklus visų valdymo sąnaudų neįvertinimas, todėl turi būti laikomos būtinu minimumu; toliau pabrėžia, kad atliekant skaičiavimus neatsižvelgta į naujų valstybių narių (Rumunijos, Bulgarijos ir Kroatijos) įstojimą, ir kad siekiant visoje ES padengti Natura 2000 tinklo išlaidas finansiniai poreikiai turi būti perskaičiuoti; 15. kviečia Komisiją pranešti Europos Parlamentui apie integruoto metodo taikymą, kai bus žinomos struktūrinio, žuvininkystės ir kaimo plėtros reglamentų išdavos, o tais atvejais, kai Natura 2000 tinklui valdyti nėra skirta jokių fondų, pasiūlyti konkrečiai šiam tikslui numatytą fondą, ir tai turėtų apimti informavimo politiką bei padėti labiau supažindinti visuomenę gamtos apsaugos klausimais siekiant pabrėžti su plėtra susijusią ekonominę ir socialinę naudą, gaunamą naudojant pasiūlytas priemones; 16. pritaria Komisijos ketinimams gamtos apsaugos politiką įtraukti į platesnę darnaus ekonominio, socialinio ir regioninio vystymosi Europos Sąjungoje sistemą; tačiau mano, kad jos galutinis pasiūlymas neatspindi jos tvirto noro suteikti šiai politikai reikiamą finansavimą ir užtikrinti jos sėkmingą įgyvendinimą; 17. remia Komisijos ketinimą paskelbti išsamias gaires, kaip panaudoti struktūrinius fondus Natura 2000 tinklui remti, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad Natura 2000 finansavimui būsimose Bendrijos sanglaudos politikos strateginėse gairėse bus teikiama pirmenybė; 18. ragina, skatinant ir skleidžiant geriausią patirtį, pripažinti tuos teritorinius vienetus, kurie įrodys gebantys finansiniu ir aplinkosaugos požiūriu efektyviai valdyti savo Natura 2000 vietoves; 19. pabrėžia, kad įgyvendinant šiuos tikslus, svarbu įtraukti nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir regionų bei vietos valdžios institucijas, skatinant tinkamai konsultuotis su visuomene; 20. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. [1] OL L 103, 1979 4 25, p. 1. [2] OL C 341, 1998 11 9, p. 41. [3] OL C 262, 2001 9 18, p. 132. [4] OL L 242, 2002 9 10, p. 1. [5] OL C 47 E, 2003 2 27, p. 575. [6] 2001 m. birželio 15- 16 d. Gioteburgo Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvados. [7] OL L 206, 1992 7 22, p. 7. --------------------------------------------------