KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TARPINĖ ATASKAITABulgarijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą /* COM/2012/057 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TARPINĖ ATASKAITA Bulgarijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą 1. Įvadas Šioje pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą[1] teikiamoje tarpinėje ataskaitoje pateikiama naujausia formali informacija apie svarbius pastarųjų šešių mėnesių pokyčius Bulgarijoje. Daugiausia dėmesio skiriama jau priimtoms arba netrukus priimsimoms priemonėms ir nustatoma, kokių dar veiksmų reikėtų imtis. Vertinant pažangą, padarytą siekiant orientacinių tikslų, ir nustatant likusius uždavinius atsižvelgiama į 2011 m. liepos 20 d. Komisijos priimtoje paskutinėje pažangos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas. 2012 m. vasarą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Komisija pateiks bendrą Bulgarijos pažangos nuo įstojimo į ES vertinimą. 2. Teismų reforma ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į Komisijos rekomendacijas, santrauka Toliau apibūdinami svarbiausi veiksmai, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į paskutinėje ataskaitoje Komisijos pateiktas rekomendacijas. Pradėjo veikti naujas organizuotų nusikaltimų bylas nagrinėjantis teismas ir prokuratūra, puikių rezultatų pasiekė Nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymo ir konfiskavimo komisija, pirmuosius sprendimus priėmė neseniai įsteigta komisija, kuri nustato interesų konfliktus ir skiria sankcijas. Be to, Bulgarija ėmėsi priemonių gerinti teismų praktiką, baudžiamojo persekiojimo sistemos organizavimą ir teismų, policijos bei kitų institucijų bendradarbiavimą. Artimiausiais mėnesiais ketinama žengti toliau reformuojant teismų sistemą. Pastarųjų mėnesių pokyčiai Bulgarijoje rodo, kad atsižvelgdama į Komisijos rekomendacijas šalis turi imtis aktyvesnių veiksmų kai kuriose srityse. Dabar Parlamente svarstomas Turto konfiskavimo įstatymas turi būti išsamus ir remiamas tvirtų institucijų, jei norima iš tiesų atgrasyti nuo organizuoto nusikalstamumo ir didelės korupcijos. Vis dar neatlikta išsami svarbių organizuotų nusikaltimų ir korupcijos bylų tyrimo bei nagrinėjimo teismuose trūkumų analizė. Teismų sistemos reformos įstatymo, kuriuo siekiama teisėjų skyrimui, paaukštinimui ir vertinimui taikyti skaidrias bei objektyvias procedūras, o pirmenybę teikti jų principingumui, taikymas dar nedavė lauktų rezultatų. Reikia reformuoti Aukščiausios teisėjų tarybos narių rinkimo tvarką, siekiant padidinti jų veiklos skaidrumą bei principingumą ir žengti svarbų žingsnį iš esmės reformuojant teismų sistemą. Didelės korupcijos, sukčiavimo ir organizuotų nusikaltimų bylų tyrimo, nagrinėjimo teisme rezultatai ir priimti sprendimai bei skirtos bausmės dar nėra pakankamai įtikinami, kad iš tiesų atgrasytų nuo tokių nusikaltimų. Todėl artimiausiais mėnesiais Bulgarija turi dėti daugiau pastangų, kad pasiektų įtikinamų rezultatų ir prisidėtų prie 2012 m. vasarą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Komisija pateiksimo bendro jos pažangos nuo įstojimo į ES vertinimo. Komisija toliau rems šį Bulgarijos siekį. 3. Naujausia informacija apie padėtį Teismų reforma Kad būtų pasiekti naujajame Teismų sistemos įstatyme nustatyti reformų tikslai, paskutinėje pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą pateiktoje ataskaitoje Komisija Bulgarijai rekomendavo stebėti teisėjų skyrimo ir vertinimo atsižvelgiant į skaidrumą, nepriklausomumą, principingumą ir profesinius nuopelnus rezultatus. Be to, Komisija Bulgarijai rekomendavo padaryti pažangą imantis drausminių ir baudžiamųjų priemonių po nustatytų teisėjų korupcijos bei piktnaudžiavimo tarnyba atvejų, ir užtikrinti visapusišką elektroninę prieigą prie teismų sprendimų bei griežtą atsitiktinio teismo bylų paskirstymo principo taikymą. Po paskutinės Komisijos ataskaitos Bulgarija ėmė taikyti Teismų sistemos įstatymo nuostatas dėl teisėjų skyrimo, paaukštinimo bei vertinimo tvarkos reformos ir dėl jų pradinio mokymo stiprinimo, taip pat ėmėsi priemonių gerinti teisėjų darbo krūvio valdymą. Per šį laiką teisėjai pirmąkart įvertinti ir paskirti į aukštus postus pagal naująją sistemą. Sudarytos vietinės etikos komisijos, kurių tikslas – konsultuoti dėl paskirti, paaukštinti ar vertinti pasiūlytų teisėjų principingumo. Pradėtas teisėjų darbo krūvio racionalizavimo tyrimas ir priimtos stojimo į Nacionalinį teisės institutą egzaminų taisyklės. Svarbus teismų sistemos reformos aspektas – itin principingų ir kompetentingų teisėjų skyrimas bei paaukštinimas. Praėjusią vasarą Aukščiausiajai teisėjų tarybai ir Parlamentui į aukštus postus paskyrus kelis teisėjus, išreikštas susirūpinimas dėl jų paskyrimo objektyvumo, skaidrumo ir kandidatų nuopelnų bei principingumo vertinimo nuodugnumo. Susirūpinimą taip pat kėlė vertinimo procedūros. Ateityje vertinant ir paaukštinant teisėjus, reikėtų sugebėti tinkamai parodyti rezultatų skirtumus ir visapusiškai atsižvelgti į principingumo klausimus. Kovos su korupcija teismuose rezultatai – prieštaringi. Aukščiausiosios teisėjų tarybos etikos komisija ir neseniai sudarytos vietinės etikos komisijos dar nesugebėjo tinkamai patikrinti pastaruoju metu paskirtų ir įvertintų teisėjų principingumo. 2011 m. teismai išteisino šešis korupcija ir piktnaudžiavimu tarnyba apkaltintus teisėjus iš šešių. 28 teisėjams iškeltos 27 baudžiamosios bylos. Pirmosios ar antrosios instancijos teismų sprendimai priimti trylikoje bylų, iš jų dešimtyje priimtas apkaltinamasis nuosprendis, o šešiose sprendimo vykdymas atidėtas. Nepaisant kelių gerosios patirties pavyzdžių, teismo sprendimai nėra nuolat skelbiami, skelbimo reikalavimų nesilaikoma. Bulgarija pranešė, kad Aukščiausioji teisėjų taryba priėmė gaires, kuriomis siekiama ištaisyti atsitiktinio teismo bylų paskirstymo trūkumus. Kad pagerėtų teismų sistemos valdymas, atskaitomybė ir veiksmingumas, Komisija Bulgarijai rekomendavo imtis kitų esminės teismų sistemos reformos priemonių, kaip antai parengti ir įgyvendinti Aukščiausiosios teisėjų tarybos bei prokuratūros reformos pasiūlymus. Po paskutinės Komisijos ataskaitos generalinis prokuroras pranešė apie iniciatyvas, kurių bus imtasi siekiant remti baudžiamąjį persekiojimą vykdančių darbuotojų papildomą specializavimąsi: organizacines priemones, metodines gaires ir programinę įrangą. Planuojama išplėsti už sukčiavimo, susijusio su ES lėšomis, bylų nagrinėjimą atsakingų grupių įgaliojimus, jiems pavedant nagrinėti valstybės biudžetui žalą darančią nusikalstamą veiką, pavyzdžiui, mokestinio sukčiavimo bylas, ir sudaryti bendras didelės korupcijos bylas nagrinėjančias grupes. Be to, generalinis prokuroras įsteigė kriminologinių tyrimų tarnybą, numatoma prieigą prie specialių tyrimo priemonių išplėsti visoms prokuratūroms. Dar neįdiegta bendra informacinė prokuratūros, policijos ir kitų institucijų sistema. Šiuo metu svarstomi įvairesnius baudžiamojo persekiojimo reformos aspektus gvildenantys pasiūlymai, kuriuos numatyta priimti 2012 m. pradžioje. Pastaraisiais mėnesiais kilo abejonių Aukščiausiosios teisėjų tarybos patikimumu. Dviem nariams atsistatydinus protestuojant dėl tarybos veiksmų, kai kurie teismai boikotavo rugsėjo mėn. juos turėjusius pakeisti narių rinkimus. Imta viešai svarstyti, kaip padidinti tarybos narių profesinę kompetenciją ir atskaitomybę. Diskusijos dėl rinkimų į Aukščiausiąją teisėjų tarybą reikalavimų ir procedūrų reformos turi kuo greičiau duoti konkrečių rezultatų, jei norima, kad reforma būtų įgyvendinta iki dabartinės tarybos kadencijos pabaigos 2012 m. rudenį. Konkretūs pasiūlymai turėtų būti grindžiami neseniai Teisingumo ministro pradėtų diskusijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais. Kol kas būtų galima imtis konkrečių priemonių didinti tarybos narių atskaitomybę: anksčiau skelbti darbotvarkes, nuolat rengti plenarinius ir komitetų posėdžius, kuriuose galėtų dalyvauti plačiosios visuomenės atstovai arba stebėtojai iš pilietinės visuomenės organizacijų, ir tiesiogiai internetu transliuoti tarybos posėdžius. Kad Bulgarija pasiektų geresnių rezultatų sunkių organizuotų nusikaltimų ir korupcijos bylose, Komisijai jai rekomendavo išnagrinėti teismų ir tyrimų praktiką, priimti ir vykdyti išsamius veiksmų planus ir ištaisyti trūkumus bendradarbiaujant su tarptautiniais ekspertais ir pilietinės visuomenės atstovais. Po paskutinės Komisijos ataskaitos imtasi arba rengtasi imtis tam tikrų veiksmų siekiant išsklaidyti Komisijos susirūpinimą dėl teismų ir tyrimų praktikos. Aukščiausiasis kasacinis teismas pateikė ataskaitą apie teismų praktikos trūkumus, prokuratūra rengia išteisinamųjų nuosprendžių analizės gaires, policija ir administracinę kontrolę vykdančios institucijos sudarė tarpžinybinio bendradarbiavimo susitarimus. Vykdytos įvairios prokurorų ir policijos tyrėjų mokymo programos. Be to, siekiant apriboti kasacinių ieškinių skaičių atlikti baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai, įsteigtas skyrius, kurio paskirtis – nustatyti teismų praktikos skirtumus ir remti Aukščiausiojo kasacinio teismo aiškinamąją veiklą. Šias iniciatyvas turėtų papildyti nuodugnesnė ir dažnesnė visuomenėje didelio atgarsio susilaukusių bylų tyrimo, su jomis susijusio baudžiamojo persekiojimo ir teismo procesų trūkumų analizė. Pasitelkus išorės ir nepriklausomus ekspertus, priemonės būtų vykdomos atsižvelgiant į geriausią praktiką, o vykdymo pažanga būtų vertinama remiantis objektyviais rodikliais. Kova su organizuotu nusikalstamumu Kad kova su organizuotu nusikalstamumu būtų veiksmingesnė, Komisija Bulgarijai rekomendavo reikiamai įrengti naują organizuotų nusikaltimų bylas nagrinėjantį teismą ir prokuratūrą, apibrėžti jų įgaliojimus ir tęsti policijos reformą. Po paskutinės Komisijos ataskaitos apeliacinė instancija svarbioje organizuoto nusikaltimo byloje paskelbė nuosprendžius kaltinamiesiems, kuriuos pirmoji instancija buvo išteisinusi. Kasacinė instancija dar nepriėmė galutinio sprendimo. Susirūpinimą kelia tai, kad nėra užtikrinama veiksminga liudytojų minėtoje byloje apsauga. Šiuo metu svarbios sunkių ir organizuotų nusikaltimų bylos nagrinėjamos teisme. 2011 m. lapkričio ir gruodžio mėn. pirmoji instancija paskelbė kaltinamiesiems nuosprendžius kitose dviejose organizuotų nusikaltimų bylose. Per pastaruosius mėnesius teismai padarė menką pažangą nagrinėdami kitas svarbias su organizuotu nusikalstamumu susijusias bylas. Reikia toliau gerinti tyrimo praktiką, susijusią su tyrimo metodais ir įrodymų rinkimu: didinti policijos pareigūnų profesionalumą per įvairias akcijas, trumpinti tyrimo laiką ir siekti galutinio nuosprendžio priėmimo. 2012 m. sausio mėn. pradžioje pradėjo veikti nauji organizuotų nusikaltimų bylas nagrinėjantys pirmosios bei apeliacinės instancijos teismai ir prokuratūra. Neseniai Konstituciniam Teismui priėmus sprendimą dėl naujų teismų jurisdikcijos, vadovaujant Aukščiausiajam kasaciniam teismui tikslias jurisdikcijos ribas reikės apibrėžti nagrinėjant bylas, turinčias principinę reikšmę kitoms tokio pat pobūdžio byloms. Tai gali atsiliepti darbo krūviui, taigi ir personalo skaičiui. Iš trisdešimties centrinės policijos pareigūnų ir dvidešimties visos šalies policijos tyrėjų sudaryta speciali grupė, kuri organizuotų nusikaltimų bylas nagrinėjančiai prokuratūrai padės atlikti tyrimus. Reikia įvertinti, ar šios struktūros gali padėti greičiau nagrinėti sunkių nusikaltimų bylas. Toliau vykdyta 2010 m. pradėta policijos tyrimų praktikos reforma: pastaraisiais mėnesiais surengta papildomų mokymų[2]. Bulgarija pranešė rengianti bendras metodines policijos, prokuratūros ir kitų institucijų gaires, kuriomis jos vadovausis nustatydamos ir įšaldydamos nusikalstamu būdu įgytą turtą. Reikės dėti daugiau pastangų gerinti profesinę praktiką, kad dėl reformos iš tiesų daugiau nuosprendžių ir galutinių sprendimų organizuotų nusikaltimų bylose atitiktų griežtus profesinius standartus. Nors aukoti lėšas policijai gali tik valdžios institucijos bei valstybės bendrovės ir jos registruojamos viešajame registre, aukojimo policijai praktika tebekelia abejonių dėl atskaitomybės ir finansinio skaidrumo, taip pat riziką, kad bus apeitos viešojo pirkimo taisyklės. Kad kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija būtų veiksmingesnė, Komisija Bulgarijai rekomendavo priimti griežtesnius turto konfiskavimo teisės aktus ir pagerinti dabartinę konfiskavimo praktiką bei rezultatus. 2011 m. Nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymo ir konfiskavimo komisija pasiekė, kad būtų priimti galutiniai teismų sprendimai, kuriais patvirtinamas beveik 5 mln. Bulgarijos levų vertės turto konfiskavimas. Tai daug daugiau nei ankstesniais metais. 2011 m. pavasarį paskyrus naują direktorių, komisija buvo pertvarkyta. Imta glaudžiau bendradarbiauti su prokuratūra tam tikrose bylose, tačiau bendradarbiaujama vis dar nereguliariai. Sausio mėn. Parlamentui svarstyti pateiktas naujas Turto konfiskavimo įstatymo projektas. Įstatymo projekte išdėstyta turto konfiskavimo neatsižvelgiant į apkaltinamąjį nuosprendį tvarka. Daugiausia dėmesio skiriama turtui, įgytam vykdant organizuotus nusikaltimus. Nors Komisija taip pat rekomendavo Nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymo ir konfiskavimo komisijai suteikti įgaliojimus imtis iniciatyvos tikrinti aukšto rango pareigūnų ir politikų turtą, panašu, kad į tai neatsižvelgta. Įstatymo projekte komisijos tyrimai siejami su prokuratūros pradėtu ikiteisminiu nusikaltimų tyrimu – tokiu būdu ji gali pradėti dirbti anksčiau nei dabar, tačiau negali pradėti ex officio tirti administracinių pažeidimų. Tai irgi kelia abejonių komisijos veiklos nepriklausomumu. Per diskusijas Parlamente reikėtų pasinaudoti proga patobulinti projektą taip, kad turto konfiskavimo sistema būtų taikoma plačiai, kad jai įdiegti būtų skirta pakankamai laiko ir kad ją remtų tvirtos institucijos. Reikės įvertinti, ar iš tiesų būsimas įstatymas padės padidinti sprendimų dėl konfiskuoto turto skaičių ir komisijos nepriklausomumą. Kova su korupcija Kad kova su didele korupcija būtų veiksmingesnė, Komisija Bulgarijai rekomendavo sudaryti šios srities prokurorų tinklą, imtis iniciatyvių tyrimo strategijų ir siekti rezultatų taikant sankcijas už interesų konfliktus. Po paskutinės Komisijos ataskaitos trims Parlamento nariams paskelbtas vienas galutinis ir du pirminiai teismo sprendimai didelės korupcijos bylose, buvęs ministras išteisintas antrosios instancijos sprendimu. Šeši pirminiai teismo sprendimai priimti prieš dabartinius ir buvusius merus, keturių iš jų vykdymas atsidėtas. Pritrūkusi įrodymų, prokuratūra nutraukė įtariamo sukčiavimo, susijusio su ES lėšomis, bylų tyrimus, nors su šiomis bylomis, pagrįstomis tais pačiais faktais, susiję tyrimai tęsiami kitoje valstybėje narėje. Visose 2011 m. iškeltose sukčiavimo, susijusio su ES lėšomis, bylose baudžiamoji atsakomybė pakeista administracinėmis nuobaudomis. Svarbios sukčiavimo, susijusio su ES lėšomis, bylos nagrinėjimas buvo atidėtas daugiau kaip 18 mėnesių. Prokuratūra turėtų imtis veiksmų daugybėje bylų, susijusių su dideliais ES lėšų valdymo pažeidimais, apie kuriuos OLAF jai pranešė 2010–2011 m. Jau veikia 2011 m. birželio mėn. įsteigta Interesų konfliktų prevencijos ir nustatymo komisija. Ji gavo 146 pranešimus, priėmė 25 sprendimus, interesų konfliktas pripažintas 12 bylų. Komisijos galimybės daryti atgrasomąjį poveikį priklausys, be kita ko, nuo baigtų nagrinėti bylų skaičiaus, gebėjimo iniciatyviai bausti už interesų konfliktus ir priimti teisingus, gerai pagrįstus sprendimus sunkiose bylose. Kad kovos su interesų konfliktais priemonės būtų veiksmingesnės, reikia suvienodinti įvairių institucijų pareiškimų dėl interesų konflikto skelbimo praktiką ir racionalizuoti Interesų konfliktų komisijos teisinį pagrindą, susijusį su sankcijomis ir senaties terminais. Generalinis prokuroras įsipareigojo iki 2011 m. pabaigos sudaryti ekonominius ir finansinius nusikaltimus tiriančių prokurorų tinklus ir iki 2012 m. balandžio mėn. parengti instrukcijas dėl sudėtingų ekonominių ir finansinių nusikaltimų tyrimo metodų. Vidaus reikalų ministerija ir generalinis prokuroras ketina parengti papildomas bendras instrukcijas dėl tyrimo ir įrodymų rinkimo, aiškiau apibrėžtos bendradarbiavimo su Nacionaline mokesčių agentūra sąlygos. Taip pat kas mėnesį rengiamos visuomenėje didelio atgarsio susilaukusių bylų nagrinėjimo pažangos ataskaitos. Reikės įvertinti, kiek dėl šių pokyčių suaktyvės veiksmai tokiose bylose. Prokuratūra tiria įtariamus pernai spalio mėn. vykusių prezidento ir vietos savivaldos rinkimų klastojimo atvejus. GRECO rekomendacijas atitinkančios atgrasomos sankcijos už balsų pirkimą ir visiškas politinių partijų finansavimo skaidrumas yra būtini, kad visuomenė ir toliau pasitikėtų valdžios institucijų gebėjimu kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija.[3] Kad korupcijos prevencija būtų geresnė, Komisija Bulgarijai rekomendavo pasiekti konkrečių rezultatų vykdant išsamų kovos su korupcija projektą, tobulinti valstybės pareigūnų turto deklaravimo bei tikrinimo sistemą ir stiprinti administracinius gebėjimus viešųjų pirkimų srityje. 2010 m. pradžioje pateiktam horizontaliajam kovos su korupcija projektui („Borkor“) vykdyti skirtos patalpos ir įdarbinta nuolatinių darbuotojų. Įsteigta patariamoji taryba, nustatyta bendradarbiavimo su centrine ir vietine administracija tvarka, sutarta dėl užduočių ir galimų teisės aktų pasiūlymų sąrašo. Numatoma, kad projektas bus vykdomas nuo 2012 m. vidurio. Bulgarija paskelbė naujas instrukcijas dėl drausminių priemonių Vidaus reikalų ministerijoje ir iš dalies pakeitė gruodžio mėn. priimtą etikos kodeksą, siekdama kovoti su Vidaus reikalų ministerijos pareigūnų korupcija ir užkirsti jai kelią. Šių priemonių poveikis turės pasitvirtinti praktikoje. Po paskutinės Komisijos ataskaitos neįvyko jokių konkrečių pokyčių taikant aukšto rango pareigūnų turto deklaravimo kontrolės siekiant nustatyti neaiškios kilmės turtą ir skirti už tai sankcijas sistemą. Naujame baudžiamajame kodekse reikėtų atsižvelgti į neseniai Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją šalių konferencijoje pateiktas rekomendacijas, kaip užpildyti teisines apsaugos nuo korupcijos spragas. 2011 m. rudenį atliktais teisės aktų pakeitimais siekta sustiprinti viešųjų pirkimų procedūrų ex ante ir ex post kontrolę. Šių priemonių poveikis priklausys nuo pakankamų administracijos gebėjimų ir realaus įvairių institucijų, atsakingų už viešuosius pirkimus, ir kitų institucijų, įskaitant administruojančias struktūrines lėšas, įgaliojimų atskyrimo. Turimomis žiniomis, sustiprinti abiejų institucijų, atsakingų už viešuosius pirkimus, darbuotojų įgaliojimai. Reikės įvertinti praktinį šių priemonių taikymo poveikį. [1] 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 58). [2] Bulgarija pranešė, kad 2011 m. birželio–lapkričio mėn. dirbti tyrėjo darbą mokyta 1 660 policijos tyrėjų. 1 149 policijos tyrėjai dalyvavo korupcijos, ekonominių, organizuotų ir finansinių nusikaltimų tyrimo mokymuose. [3] Su galutine ESBO atskaita apie Bulgarijos vietos savivaldos ir prezidento rinkimus galima susipažinti http://www.osce.org/odihr/elections/86893.