LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.7.2008 
SEK(2008) 2157 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie  
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
  
Atnaujinta socialin ė darbotvark ė: 
galimybės, prieinamumas ir solidarumas XXI amžiuje 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
{COM(2008) 412 galutinis} 
{SEC(2008) 2156}  
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
1. ĮVADAS  
Komunikate „Pilie čių darbotvark ė – siekiant rezultat ų Europai“1 Komisija nurod ė, kad, 
siekiant spr ęsti iškilusias Europos ekonomikos ir visuomen ės problemas, Europos S ąjungai 
reikia išnagrin ėti mūsų visuomen ėje vykstan čius radikalius poky čius ir visuose lygmenyse 
parengti tvarius sprendimus. Atsižvelgdama į tai, Komisija prad ėjo išsami ą Europos 
socialinės tikrovės apžvalg ą2, siekdama nustatyti pagrindinius poky čius, vykstan čius 
užimtumo, šeimos strukt ūros, gyvenimo b ūdo ir tradicini ų paramos strukt ūrų srityse ir 
atspindinčius didėjantį demografini ų pokyčių spaudimą. 
Remiantis ši ų išsamių konsultacij ų rezultatais labai svarbu atsakyti, ar laikantis dabartinio 
požiūrio tinkamai sprendžiamos naujos problemos. Komunikate „Perspektyvos, prieinamumas 
ir solidarumas. Nauja socialin ė vizija XXI amžiaus Europoje“3 Komisija pateik ė pirminį 
naujų problem ų sprendim ą, parengt ą atsižvelgiant į konsultacij ų dėl Europos socialin ės 
tikrovės rezultatus. Lapkri čio mėn. Komunikate d ėl naujos socialin ės vizijos taip pat 
nurodoma, kad, nor ėdama pad ėti siekti konkre čių rezultatų Europos pilie čiams, 2008 m. 
viduryje Komisija parengs atnaujint ą socialinę darbotvark ę (nagrinėjama šiame poveikio 
vertinime). 
Atsižvelgiant į iš esmės politinį šios iniciatyvos pob ūdį, šis poveikio ver tinimas atitinka 
nustatytą tikslą. Juo nesiekiama poveikio įvertinti tiksliai kiekybišk ai, apsiribojama bendra 
kokybine galimo poveikio analize. Šiuo poveik io vertinimu taip pat atsižvelgiama į Komisijos 
poveikio vertinimo valdybos pastabas.  
2. B ENDROJI INFORMACIJA  
Atnaujintos socialin ės darbotvark ės pradžia yra 2005 m. Komisijos priimta 2005–2010 m. 
socialinė darbotvark ė4. Dabar Komisija įgyvendino visus pagal 2005–2010 m. socialin ę 
darbotvark ę suplanuotus veiksmus. Be to, 2007 m. vasario m ėn. buvo prad ėtos viešosios 
konsultacijos d ėl Europos socialin ės tikrovės. 2007 m. lapkri čio mėn. priimtame ir pirminiais 
konsultacij ų rezultatais pagr įstame komunikate „Perspektyvos, prieinamumas ir solidarumas. 
Nauja socialin ė vizija XXI amžiaus Europoje“ numatyti įvairūs galimi Europos S ąjungos 
socialinių problemų sprendimai. Remdamasi šiomis konsultacijomis, Komisija praneš ė, kad 
2008 m. viduryje parengs atnaujint ą socialinę darbotvark ę. Maždaug 150 atsakym ų, gautų iki 
2008 m kovo m ėn. vidurio, Komisija apibendrino paskelbtoje suvestin ėje ataskaitoje5. 
Komisija išklaus ė kitų Europos institucij ų, įstaigų ir susijusi ų suinteresuot ųjų subjektų 
nuomones, taip pat ir per Socialin ės darbotvark ės forumą, surengtą 2008 m. geguž ės 5–6 d.6 
                                                 
1 COM(2006) 211. 
2 Europos politini ų patarėjų biuro konsultacin į dokument ą „Europos socialin ė tikrovė“ rasite: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf . 
3 COM(2007) 726. 
4 COM(2005) 33. 
5 Žr. http://ec.europa.eu/citizens_agenda/s ocial_reality_stocktaking/index_en.htm# , SEC(2008) 1896, 
arba trump ąją versiją poveikio vertinimo ataskaitos 2 priede. 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html . 
 
LT 3   LT 3. P ROBLEM Ų NUSTATYMAS  
2007 m. lapkri čio mėn., remdamasi vykstan čia socialin ės tikrovės apžvalga, Komisija 
Socialinės vizijos komunikate pateik ė pirmąjį socialinės tikrovės vertinim ą. Jame buvo 
teigiama, kad Europos visuomen ėje vyksta spart ūs ir dideli tiek ekonomin ės, tiek socialin ės 
srities poky čiai. Šiuos poky čius skatina stiprios išorin ės jėgos, kaip antai, globalizacija ir 
klimato kaita, bei vidin ės jėgos, kaip antai, demografin ė ir socialin ė raida. Tod ėl: 
• Jaunimas negauna geriausi ų galimybi ų pradėti savarankišk ą gyvenim ą. Nors šiuo metu ES 
jaunimas turi daugyb ę galimybi ų, dabartin ė jaunoji karta yra nepaprastai sunkioje pad ėtyje. 
2005 m. 19 % vaik ų ES grėsė skurdas, palyginti su 16 % vis ų ES gyventoj ų. Pernelyg daug 
jaunimo negali panaudoti viso savo potencialo ir s ėkmingai įsilieti į darbo rink ą ir palieka 
mokyklas oficialiai ne įgiję kvalifikacijos. Didel ė problema išlieka jaunimo nedarbas.  
• Piliečiai neturi įgūdžių, reikaling ų profesiniam tobul ėjimui žini ų visuomen ėje. Nors ES yra 
pakankamai paj ėgi, kad gal ėtų pasinaudoti globalizacijos privalumais, globalizacijos 
teikiama nauda n ėra tolygiai pasiskirs čiusi ir globalizacija kelia nerim ą. ES turi remti 
piliečius, suteikdama jiems priemoni ų, padėsiančių prisitaikyti prie besikei čiančios 
tikrovės, ir reikšti solidarum ą su nukent ėjusiaisiais, kad užtikrint ų, jog nuošaly nelikt ų 
labiausiai socialiai pažeidžiami žmon ės.  
• ES neišsprend ė demografini ų ir sveikatos apsaugos problem ų. Dėl geresnės sveikatos ir 
geresnių darbo sąlygų vis daugiau europie čių gyvena ilgiau ir sv eikiau bei turi galimyb ę 
ilgiau ir aktyviau m ėgautis pensiniu gyvenimu. Nepaisant migracijos iš tre čiųjų šalių, 
bendras ES gyventoj ų skaičius šiek tiek maž ės, o gyventojai bus daug vyresni. Tod ėl 
svarbiausias socialin ės apsaugos sistem ų ateities uždavinys bus tvari ų pensijų užtikrinimas.  
• Socialinė atskirtis išlieka paplitus i daugelyje Europos visuomen ės sričių. Nūdienos 
visuomen ėje ne visų gyvenimo galimyb ės yra vienodos. Veiksmingos, vienodos galimyb ės 
įsidarbinti, mokymasis vis ą gyvenim ą, socialinės ir sveikatos prieži ūros paslaugos Europos 
Sąjungoje smarkiai skiriasi, o didel ė dalis ES gyventoj ų patiria dideli ų sunkumų siekdami 
užsitikrinti ger ą gyvenimo lyg į ir rasti darb ą. 2004 m. apie 100 milijon ų europiečių uždirbo 
mažesnes nei vidutines ES pajamas (apie 8 000 EUR per metus).  
• Toliau diskriminuojama d ėl lyties ir d ėl kitų dalykų. Bėgant metams Europa padar ė didelę 
pažangą lyčių lygybės srityje. Nepaisant to, didel ė nelygybė vis dar egzistuoja darbo 
rinkoje, derinant darb ą ir asmenin į gyvenim ą, socialinės apsaugos ir socialin ės atskirties, 
sveikatos apsaugos, verslumo sr ityse, priimant politinius ir e konominius sprendimus, taip 
pat mokslo ir technologij ų srityse. Be to, skiriasi valstybi ų narių teikiama apsauga nuo 
diskriminacijos ne darbo aplinkoje d ėl negalios, amžiaus, seksualin ės orientacijos ir 
religijos bei tik ėjimo. 
• ES turi labiau remti socialin į globalizacijos aspekt ą. Tarptautin ė darbo organizacija 
skelbia, kad, nepaisant ekonomikos augimo ir did ėjančio darbo viet ų skaičiaus, daug 
žmonių pasaulyje, vis ų pirma moterys, neturi galimyb ės gauti tinkamo darbo ir tinkam ų 
darbo sąlygų. Apskaičiuota, kad 487 milijonai darbuotoj ų (arba 16,4 proc. vis ų darbuotoj ų) 
vis dar neuždirba pakankamai, kad jie patys ir j ų šeimos pakilt ų virš skurdo ribos (1 USD 
žmogui per dien ą). ES tur ėtų toliau imtis ryžting ų veiksmų formuodama tarptautin ę 
darbotvark ę taip, kad ji atspind ėtų mūsų interesus ir vertybes, taip pat dalyvaudama 
„Tinkamo darbo darbotvark ėje“. 
 
LT 4   LT • Reaguojant į naują socialinę tikrovę būtina sutelkti ES politikos kryptis ir priemones . 
Didelį socialinį poveikį turi daug kit ų politikos kryp čių nei užimtumas ir socialin ė politika, 
kaip antai aplinkos apsauga, makroekonomika,  vidaus rinka, švietimas ar moksliniai 
tyrimai. Reaguojant į įvairialypę ir sudėtingą naują socialinę tikrovę svarbu žinoti, ar ES 
mastu gali b ūti įgyvendinta daugiau bendr ų, visapusišk ų veiksmų, apiman čių visas 
susijusias politikos kryptis, ir ar reik ėtų persvarstyti turimas ES priemones valstybi ų narių 
veiklai remti ir papildyti. 
4. T IKSLAI  
Spręsdama nustatytas problemas, ES tur ėtų siekti gerinti Europos pilie čių gerovę ir gyvenimo 
kokybę, laikydamasi subsidiarumo ir proporcingumo principo: 
• gerindama jaunimo gyvenimo galimybes; 
• skatindama naujus įgūdžius naujoms darbo vietoms, profesiniam tobul ėjimui ir geresn ėms 
darbo vietoms; 
• skatindama ilgesn į ir sveikesn į gyvenimą; 
• kovodama su skurdu ir socialine atskirtimi; 
• siekdama pažangos ly čių lygybės ir lygių galimybi ų srityse; 
• formuodama tarptautin ę darbotvark ę, kad būtų remiamos Europos vertyb ės; 
• užtikrindama tinkam ą politikos kryp čių derinį ir didindama ES priemoni ų veiksmingum ą. 
Minėti tikslai visiškai atitinka ir remia ES  politikos kryptis ir strategijas, vis ų pirma 
Atnaujint ą Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą, ES tvaraus 
vystymosi strategij ą ir vidaus rink ą. 
5. P AGRINDIN ĖS POLITIKOS PASIRINKIMO GALIMYB ĖS 
Pagal EB sutart į pagrindin ė atsakomyb ė už politikos poky čius, būtinus reaguojant į naują 
socialinę tikrovę ir siekiant įgyvendinti atitinkamus 4 skyriuje išvardytus tikslus, tenka ES 
valstybėms narėms. Todėl svarbu žinoti, ar ES tur ėtų toliau remti ir papildyti valstybi ų narių 
veiklą, ir, jei taip, kokiu b ūdu. Vertinant poveik į apsvarstytos trys pagrindin ės pasirinkimo 
galimybės. 
• 1 galimyb ė. „Nepakit ęs požiūris ir nepakitusi politika“ . Tai reiškia, kad Bendrijos acquis  
būtų toliau įgyvendinamas ir manoma, kad Bendrijos acquis  jau tinkamai reaguojama į 
naują socialinę tikrovę ir kad neb ūtų poreikio i) priimti nauj ų arba persvarstyti esam ų 
Europos teis ės aktų, ii) persvarstyti esam ų ES lygmens priemoni ų, iii) stiprinti bendr ų ES 
politikos kryp čių veiksmų. 
• 2 galimyb ė. „Nepakit ęs požiūris ir pakitusi politika“ . Kaip ir pasirinkus 1 galimyb ę, 
Komisija toliau įgyvendint ų esamą Bendrijos acquis . Tačiau pasirinkus 2 galimyb ę, 
priešingai negu 1, b ūtų manoma, jog esamu Bendrijos acquis  negalima tinkamai reaguoti į 
atsirandan čius socialin ės tikrovės pokyčius, ir, siekiant atsižvelgti į naują socialinę tikrovę, 
 
LT 5   LT būtų pateikta patikslinta socialin ė darbotvark ė (kurią sudarytų teisės aktų leidimo ir kit ų 
priemonių iniciatyvos), kurioje pagrindinis d ėmesys b ūtų skiriamas užimtumui, 
socialiniams reikalams ir lygioms galimyb ėms. Taip pat b ūtų imtasi nauj ų kitų socialinį 
poveikį turinčių politikos sri čių (pavyzdžiui, švietimo, sv eikatos apsaugos, informacin ės 
visuomen ės ir vidaus rinkos) veiksm ų, tačiau jie neb ūtų įtraukti į patikslint ą socialinę 
darbotvark ę.  
• 3 galimyb ė. „Pakitęs požiūris ir pakitusi politika“ . Kaip ir pasirinkus 1 bei 2 galimybes, 
Komisija toliau įgyvendint ų esamą Bendrijos acquis . Tačiau pasirinkus 3 galimyb ę, 
priešingai negu 2, b ūtų manoma, jog d ėl įvairialypio naujos socialin ės tikrovės problem ų 
pobūdžio būtina laikantis holistinio poži ūrio sutelkti visas susijusias ES politikos kryptis, 
neapsiribojant vien užimtumu, socialin iais reikalais ir lygiomis galimyb ėmis, ir įtraukiant 
sveikatos apsaug ą, švietim ą, informacin ę visuomen ę, vidaus rink ą, makroekonomikos 
politikos kryptis, aplinkos apsaug ą ir išorės politikos kryptis.  Pasirinkus 3 galimyb ę būtų 
pateikta atnaujinta socialin ė darbotvark ė, į kurią būtų įtrauktos visos susijusios politikos 
kryptys ir remiantis trimis rams čiais – galimyb ėmis, prieinamumu ir solidarumu – b ūtų 
panaudotas visas j ų potencialas. 
6. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pagal 1 galimyb ę esamasis Bendrijos acquis  ir politikos kryptys b ūtų išlaikyti dabartine j ų 
forma, o reagavimas į naują socialinę tikrovę būtų paliktas valstybi ų narių valiai. Tik ėtina, 
kad ES politikos kryp čių nepritaikius prie naujos socialin ės tikrovės, vidutinio laikotarpio ir 
ilgalaikėje perspektyvoje tai tur ėtų neigiam ą ekonomin į, socialin į, aplinkos apsaugos ir 
politinį poveikį. ES nebeatlikt ų pokyčių skatintojos vaidmens ir nesugeb ėtų atsižvelgti į 
kintančias problemas. Vertinant ES savivaldos  atžvilgiu, nepaisant Europos pilie čių lūkesčių, 
Komisija nesugeb ėtų gerinti jų gerovės. Tai labai pakenkt ų ES teisėtumui. 
Pagal 2 galimyb ę Komisija pateikt ų patikslint ą socialinę darbotvark ę, į kurią būtų įtrauktos tik 
užimtumo, socialini ų reikalų ir lygių galimybi ų sritys. Ekonomini ų, socialini ų ir aplinkos 
apsaugos aspekt ų analizė parodė, kad bendras poveikis b ūtų teigiamas. Nors b ūtų manoma, 
kad ES sprendžia ES pilie čiams rūpimus klausimus, tik ėtina, kad bendras ES veiksm ų 
poveikis b ūtų ribotas, nes jie neb ūtų pakankamai išsam ūs (reaguojant į naują socialinę tikrovę 
nebūtų sutektos kitos politikos kryptys) ir jais b ūtų nepakankamai atsižvelgiama į poreikius 
(nebūtų atsižvelgiama į visų piliečių lūkesčius).  
Pagal 3 galimyb ę reaguodama į naują socialinę tikrovę ES sutelkt ų visas  susijusias politikos 
kryptis. Taip b ūtų sukurta ES politikos kryp čių sinergija. Be to, ES veiksmai b ūtų labai 
išsamūs (būtų įtrauktos ne tik užimtumo, socialini ų reikalų ir lygių galimybi ų sritys), 
atspindintys poreikius ir nuosekl ūs. Nebūtų sukurtas naujas ES lygmens procesas. Veikiau 
būtų remiami esami procesai, įskaitant atnaujint ą Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo 
vietų kūrimo strategij ą.  
Būtų remiama valstybi ų narių veikla ir laikomas i subsidiarumo ir proporcingumo princip ų. 
Galiausiai, poveikio analiz ė aiškiai rodo, kad persvars čius esamas priemones b ūtų padidintas 
ES veiksm ų veiksmingumas ir efektyvumas.  
Apibendrinant 3 galimyb ė („Atnaujinta socialin ė darbotvark ė: galimyb ės, prieinamumas ir 
solidarumas“) yra tinkamiausia. 
 
LT 6   LT 7. P APILDOMA NAUDA IR SUBSIDIARUMAS  
Valstybėms narėms tenka pagrindin ė atsakomyb ė už politikos poky čius, būtinus reaguojant į 
naują socialinę tikrovę. Tačiau konsultacijos d ėl Europos socialin ės tikrovės patvirtino, kad 
piliečių pasitikėjimas Europos projektu priklauso nuo patikim ų socialinės politikos kryp čių 
Europos mastu. ES veiksmai tur ėtų priklausyti nuo įrodytos papildomos naudos, derinamos su 
subsidiarumo ir proporcingumo reikalavimais.  
Tačiau tai nekliudo imtis aktyvesni ų ES lygmens veiksm ų pokyčiams skatinti ir vadovauti, 
teikti param ą ir remti b ūtinas reformas. Kaip dal į atnaujintos socialin ės darbotvark ės Komisija 
ketina tuo pat metu kaip ir komunikat ą pateikti konkre čias naujas iniciatyvas arba jas priimti 
vėliau. Kur tinkama, Komisija pagal Ko misijos poveikio vertinimo gaires7 atliks konkre čių 
iniciatyvų poveikio vertinimus. Atskirais poveik io vertinimais bus išsamiau nagrin ėjami su 
subsidiarumu ir papildoma nauda susij ę aspektai.  
ES papildom ą naudą visų pirma sudaro: 
• veiksmų politikos pagrindo nustatymas;  
• Europos vertybi ų puoselėjimas ir vienod ų sąlygų užtikrinimas; 
• gerosios patirties mainai; 
• vietos, region ų ir nacionalinio lygmens veiksm ų rėmimas;  
• informuotumo didinimas ir tvirto žini ų pagrindo rengimas. 
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Atnaujinta socialine darbotvarke „Galimyb ės, prieinamumas ir solidarumas“ nesukuriama 
atskiro proceso. Ja remiami jau vykstantys procesai, su kuriais ji glaudžiai susijusi, kaip antai, 
Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategija, Tvaraus vystymosi strategija, 
vidaus rinka ir atvirojo koordi navimo metodo procesai socialin ės apsaugos ir socialin ės 
įtraukties, švietimo ir jaunimo srityse. Visiems šiems procesams taikomi atskiri steb ėsenos, 
ataskaitų rengimo ir vertinimo mechanizmai. Taip tur ėtų likti ir toliau, nepridedant papildomo 
ataskaitų rengimo mechanizmo atnaujintos socialin ės darbotvark ės įgyvendinimui. 
Atnaujinta socialin ė darbotvark ė yra remiama teis ės aktų leidimo ir kit ų priemoni ų 
iniciatyvomis, kurios dažnai turi savo atskir us poveikio ver tinimus ir steb ėsenos bei vertinimo 
mechanizmus. Tod ėl siekiant steb ėti ir vertinti atskiras iniciatyvas nebus taikomas papildomas 
procesas, ta čiau bus užtikrinamas j ų derėjimas.  
2010 m. Komisija pateiks atnaujintos socialin ės darbotvark ės įgyvendinimo ataskait ą. Šioje 
ataskaitoje tur ėtų būti pateiktas į Lisabonos sutart į įtrauktos naujos horizontaliosios socialin ės 
sąlygos įgyvendinimo vertinimas. Remdamasi šia ataskaita Komisija pateiks Komunikat ą dėl 
atnaujintos socialin ės darbotvark ės „Galimyb ės, prieinamumas ir solidarumas“ persvarstymo. 
                                                 
7 SEC(2005) 791.