EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 06 COM(2018) 457 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS











2017 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita





Turinys Pratarmė Santrauka Įvadas 1 skirsnis Veiklos rodikliai ir rezultatai ES biudžeto vykdymo rezultatai 2017 m. ES biudžetas Sprendžiant horizontaliuosius klausimus padarytos pažangos apžvalga 1.1. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (biudžeto 1A išlaidų kategorija)14 1.2. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (biudžeto 1B išlaidų kategorija)36 1.3. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai (biudžeto 2 išlaidų kategorija)49 1.4. Saugumas ir pilietybė (biudžeto 3 išlaidų kategorija)65 1.5. Europos vaidmuo pasaulyje (biudžeto 4 išlaidų kategorija)74 1.6. Specialios priemonės 2 skirsnis Vidaus kontrolė ir finansų valdymas 2.1. Vidaus kontrolės sistemos vertinimas 2.2. Valdymo patikinimas ir išlygos 2.3. ES biudžeto apsauga: finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas 2.4. Patikinimas, gautas atlikus Vidaus audito tarnybos darbą

2.5. Audito pažangos komiteto atlikto darbo išvadų santrauka 2.6. Biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos ir išorės auditorių rekomendacijų įgyvendinimas 2.7. Išvados dėl vidaus kontrolės ir finansų valdymo pasiekimų 2.8. Organizacijos valdymas PRIEDAI 107 BAIGIAMOSIOS PASTABOS 166

Pratarmė 2016 m. buvo abejonių dėl Europos projekto metai (prie to prisidėjo ir Jungtinės Karalystės sprendimas išstoti iš Sąjungos), tačiau 2017 m. atsirado naujos vilties ir perspektyvų. Romos sutarties pasirašymo 60-osios metinės davė pagrindo iš esmės apsvarstyti Europos ateitį ir suteikė galimybę dar kartą patvirtinti mūsų įsipareigojimą vadovautis Sąjungos vertybėmis ir nustatyti 27 valstybių narių Sąjungos prioritetus. Europos Sąjunga galėjo skirti daugiau dėmesio savo ekonomikos atsigavimo tvarumui. Ekonomikos augimo tempai ES ir euro zonoje 2017 m. pranoko lūkesčius ir buvo sparčiausi per visą dešimtmetį – 2,4 proc. Taip pat reikėjo spręsti įvairius uždavinius, pradedant konkurencingumu, migracija ir saugumu ir baigiant solidarumo didinimu bei reagavimu į kelias gaivalines nelaimes. ES biudžetas yra unikalus Sąjungos išteklius, padedantis plataus užmojo tikslus paversti apčiuopiamais rezultatais vietoje. Jo lėšomis papildomi nacionalinių biudžetų įnašai kuriant Europos pridėtinę vertę tose srityse, kuriose suderinti veiksmai yra pats efektyviausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti mūsų prioritetinius tikslus. Šioje Metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje aptariame daugelį įvairių būdų, kuriais ES biudžetas 2017 m. padėjo pasiekti bendruosius mūsų tikslus. 2017 m. buvo ketvirtieji dabartinės daugiametės finansinės programos įgyvendinimo metai; visos finansinės programos dabar jau visapusiškai įgyvendinamos. Tuo pat metu, kilus daugybei netikėtų uždavinių, dar kartą įsitikinta, koks svarbus yra lankstus požiūris į biudžeto vykdymą. Investicijų didinimas ir toliau buvo vienas svarbiausių prioritetų. Europos strateginių investicijų fondas pagal Investicijų planą Europai jau pritraukė daugiau kaip 287 mlrd. EUR naujų investicijų ir padėjo sukurti daugiau kaip 300 000 darbo vietų. Gruodžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba nusprendė padidinti ir išplėsti šį fondą, kad iki 2020 m. jis paskatintų iki 500 mlrd. EUR investicijų. Daug dėmesio taip pat skirta solidarumui ir paramai, pvz., nuo 2016 ir 2017 m. žemės drebėjimų nukentėjusiems Italijos Abrucų, Lacijaus, Markės ir Umbrijos regionams paremti ES solidarumo fonde sutelkta 1,2 mlrd. EUR – tai didžiausia per visą istoriją vienos išmokos pavidalu skirta suma. Be to, ES biudžeto lėšomis toliau remtas visapusiškas Europos reagavimas į migracijos krizę ir Europos išorės sienų valdymas. ES biudžeto lėšomis finansuojama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, naudodamasi išplėstais įgaliojimais, labai padidino savo vaidmenį prie ES išorės sienų, kad padėtų valstybėms narėms vykdyti savo sienų valdymo veiklą ir bendromis jėgomis įgyvendintų integruotą sienų valdymą ES lygmeniu. Naudodama ES biudžetą Sąjunga taip pat galėjo atlikti svarbų vaidmenį už Europos sienų šiuo Europos kaimynėms neramiu laikotarpiu ir prisidėti sprendžiant pasaulines problemas, pavyzdžiui, klimato kaitos keliamus iššūkius. Optimalūs Sąjungos biudžeto vykdymo rezultatai nuo pat pirmos dienos yra J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetas. Labai pritariame Europos Parlamento, valstybių narių ir Europos Audito Rūmų pastangoms skirti vis daugiau dėmesio ne vien programų valdymui, bet ir tam, ar jomis pasiekiama rezultatų tose srityse, kurios iš tiesų svarbios Europos piliečiams. Ši metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita atitinka dvejopą Europos Komisijos siekį skirti dėmesio ne tik ES biudžeto rezultatams, bet ir patikimam finansų valdymui. Ši ataskaita yra įtraukta į Komisijos integruotųjų finansinių ataskaitų rinkinį ir yra esminė mūsų labai patobulintos finansinės atskaitomybės sistemos dalis. Šioje ataskaitoje prisiimame visą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą. Šią atsakomybę vertiname labai rimtai. Žvelgdama į ateitį Komisija neseniai pateikė savo pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Remiantis visapusiška dabartinių finansinių programų išlaidų peržiūra, šiuose pasiūlymuose parodyta, kaip būsimas ES biudžetas padės įgyvendinti plataus užmojo darbotvarkę, dėl kurios Sąjungos vadovai susitarė Bratislavoje ir Romos deklaracijoje. Siūloma sudaryti šiuolaikiškesnį, supaprastintą ir lankstų biudžetą, orientuojantis į tas sritis, kuriose sutelkus išteklius sukuriama reali pridėtinė vertė visiems Europos piliečiams. Svarbiausi dalykai šiuose pasiūlymuose yra veiklos rezultatai ir patikimas finansų valdymas. Komisija toliau visapusiškai atliks savo vaidmenį, kartu su valstybėmis narėmis išnaudodama ES biudžeto teikiamas galimybes investuoti į ekonomikos augimą, kurti darbo vietas ir spręsti bendras problemas.

Günther H. Oettinger Už biudžetą ir žmogiškuosius išteklius atsakingas Komisijos narys



Santrauka Šioje ES biudžeto metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama naujausia informacija apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžetą (1 skirsnis), ir apie ES biudžeto valdymą bei apsaugą (2 skirsnis). Ši ataskaita yra įtraukta į metinį integruotųjų finansinių ataskaitų rinkinį, kuriame pagal geriausią skaidrumo ir atskaitomybės praktiką pateikiama išsami informacija apie ES biudžeto pajamas, išlaidas, valdymą ir rezultatus. Šis ataskaitų rinkinys taip pat yra pagrindinis Komisijos įnašas, kuriuo ji prisideda prie metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo proceso. Šios metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos 1 skirsnyje apžvelgiami pasiekti ES biudžeto rezultatai pagal visas biudžeto išlaidų kategorijas ir politikos sritis. Jame paaiškinama, kaip ES finansinėmis programomis prisidėta siekiant Sąjungos politikos prioritetų, ir apibendrinami naujausi ES programų įgyvendinimo 2014–2020 m. laikotarpiu vertinimo rezultatai. 2017 m. buvo ketvirtieji dabartinės daugiametės finansinės programos ir tretieji dabartinės Komisijos kadencijos metai. Komisija pasiūlė sudaryti tokį biudžetą, kuris atitiktų ir remtų Pirmininko J.-C. Junckerio nustatytus politikos prioritetus, visų pirma kuo labiau prisidėti prie darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų ir užtikrinti suderintą Europos atsaką į migracijos valdymo ir kovos su terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu keliamus iššūkius. Kartu su šiais dviem aiškiais prioritetais Komisija toliau sieks, kad naudojant ES biudžetą ir kitas priemones būtų toliau kuriama sujungta bendroji skaitmeninė rinka, atspari energetikos sąjunga (įskaitant klimato politiką) ir socialinė sąjunga, ES būtų įtakingesnė pasaulio veikėja ir būtų stiprinami jos pajėgumai gynybos srityje.





Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos 2017 m. Europos ekonomika toliau atsigavo. Kuriamos darbo vietos, labai pagerėjo viešųjų finansų padėtis, o struktūrinėmis reformomis dedami pagrindai tvariam augimui ilgesniu laikotarpiu. Vis dėlto išlieka ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizika, pavyzdžiui, susijusi su pasaulio ekonomikos įtaka ir pasaulinių finansų rinkų kintamumu. 2017 m. ES biudžeto prioritetas buvo remtis šiuo tvariu ekonomikos atsigavimu, visų pirma siekiant išspręsti investicijų stokos Europoje problemą. Prie šių pastangų ypač prisidėjo Europos strateginių investicijų fondas pagal Investicijų planą Europai. Iki 2018 m. vidurio šis fondas jau sutelkė daugiau kaip 287 mlrd. EUR naujų investicijų transporto, skaitmeninių technologijų, energetikos, sveikatos priežiūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse visoje ES. Taip jau padėta sukurti daugiau kaip 300 000 darbo vietų. Šiomis investicijomis suteikta sparčiojo interneto prieiga 11 mln. namų ūkių, daugiau kaip 4 mln. namų ūkių pradėta tiekti atsinaujinančioji energija, o 1 mln. piliečių – geresnė sveikatos priežiūra1. Apskaičiuota, kad iki 2020 m. dėl Europos strateginių investicijų fondo finansuojamų projektų Sąjungos bendrasis vidaus produktas padidės 0,7 proc. ir bus sukurta 700 000 naujų darbo vietų. Taip pat yra glaudžių sąveikų tarp Europos strateginių investicijų fondo ir kitų ES biudžeto lėšomis remiamų finansinių priemonių, pavyzdžiui, paskolų garantijų priemonės pagal Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME). Iki 2017 m. pabaigos programos COSME finansavimas 25 valstybėse suteiktas daugiau kaip 275 000 mažųjų ir vidutinių įmonių (iš kurių 50 proc. buvo pradedančiosios įmonės), kurioms dėl didelės jų veiklai būdingos rizikos būtų buvę sunku gauti privačiojo sektoriaus finansavimą. Europos regioninės plėtros fondas taip pat prisidėjo prie sėkmingos mažųjų ir vidutinių įmonių veiklos, suteikdamas finansavimą daugiau kaip 457 000 mažųjų ir vidutinių įmonių. Europos regioninės plėtros fondo remiamose mažosiose ir vidutinėse įmonėse (pagal iki 2016 m. pabaigos atrinktus projektus) tikimasi tiesiogiai sukurti apie 156 000 darbo vietų.



Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę remiamos tikslinės investicijos į infrastruktūros projektus energetikos, transporto ir skaitmeninių paslaugų srityse. 86 proc. transporto investicijų skiriama tarpvalstybiniams projektams, kuriais bus labai pagerinta Europos transporto infrastruktūra ir sustiprinta Europos bendroji rinka.

Europos infrastruktūros tinklų priemone padėta: – atnaujinti svarbų geležinkelio ruožą (Balstogė–Lukas) šiaurės rytų Lenkijoje pagal bendrąjį projektą „Rail Baltica“; – nutiesti naują elektros liniją tarp Alytaus (Lietuva) ir Lietuvos sienos su Lenkija, taip nutraukiant energetinę Baltijos valstybių izoliaciją; – 16 valstybių narių naudotis e. sveikatos pagrindinių paslaugų platforma, taip padedant lengviau užtikrinti pacientų saugą ir sveikatos priežiūros tęstinumą užsienyje.



Europos pavyzdinė mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ yra labai svarbi skatinant inovacijas ir žinių ekonomiką. Antai pavyzdinė iniciatyva „Grafenas“ yra ypač ryškus pavyzdys, kokią didelę ES pridėtinę vertę teikia programa „Horizontas 2020“. Dėl unikalaus savo ypač naudingų savybių derinio grafenas yra patikima medžiaga kuriant naujas revoliucingąsias technologijas labai įvairiose srityse. Daugiau kaip 150 partnerių iš daugiau kaip 20 Europos šalių – tiek pramonės dalyviai, tiek mokslininkai – bendromis jėgomis kuria šios medžiagos pritaikymo būdus tokiose srityse kaip 5G mobiliojo ryšio technologijos, baterijos, aviacija ir kosmosas, medicinos įranga ir automobilių pramonė. Pagal ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programą sukurtas pirmas mikroprocesorius, skirtas smegenų veiklai tirti naudojant didelės skiriamosios gebos vaizdus – tai didelis laimėjimas siekiant įveikti tokias ligas kaip epilepsija. Pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ finansuota 36 000 tyrėjų visuose jų karjeros etapuose, nepriklausomai nuo amžiaus ar pilietybės, taip labai padedant Europoje išlaikyti, ugdyti ir pritraukti talentingus tyrėjus. Žemės ūkio įmonės 2017 m. taip pat gavo daug paramos iš ES biudžeto pagal bendrą žemės ūkio politiką. Ši investicija naudinga tuo, kad apsaugotas vienas didžiausių ES turtų – jos kaimo pramonės šakos, kurios, nepaisant mažėjančio pramonės dydžio, toliau augo, beveik 9 proc. nuo 2005 m., o kartu nuo 1990 m. 24 proc. sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, taip pat sumažintas trąšų naudojimas ir tai turėjo teigiamą poveikį vandens kokybei. Iki 2016 m. pabaigos kaimo plėtros programomis padėta restruktūrizuoti ir modernizuoti beveik 45 000 žemės ūkio valdų. Pagal šią politiką labai sustiprintas dėmesys aplinkos apsaugai, klimatui ir platesnei kaimo aplinkai, kurioje vykdoma žemės ūkio veikla. Europos atsakas į migracijos problemą ir kova su terorizmu Pabėgėlių krizės ir migracijos problemos sprendimas 2017 m. buvo vienas svarbiausių Komisijos darbotvarkės prioritetų. Atsižvelgiant į tai, iš ES biudžeto skirta finansinė parama veiksmingam sienų valdymui ir pabėgėlių integracijai. Telkiant lėšas visiškai išnaudotas ES biudžeto lankstumas, taip valstybėms narėms suteikta neįkainojama parama tose srityse, kuriose ypač svarbu vadovautis suderintu Europos požiūriu.



Veiksmai ES viduje… ES migracijos srautų valdymą remia Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir Vidaus saugumo fondas. Žmonių, kuriems suteikta pagalba (priėmimo ir prieglobsčio sistemose), skaičius padidėjo nuo 18 944 2013 m. iki 184 122 2017 m. Iki 2017 m. gruodžio mėn. į ES perkelti 26 849 asmenys, kuriems reikėjo tarptautinės apsaugos, o 33 151 asmuo perkeltas Europos Sąjungoje. Konkrečių paramos lėšų iš ES biudžeto skirta remiant abi perkėlimo Europos Sąjungoje iš Italijos ir Graikijos programas (651 mln. EUR) ir perkėlimo į ES programą (872 mln. EUR). Be to, 2017 m. daugiau ES biudžeto lėšų sutelkta migrantų antplūdžio valdymo požiūriui įgyvendinti – pagal jį ES agentūros, dirbdamos vietoje, padeda greitai nustatyti atvykstančių migrantų tapatybę, juos užregistruoti ir paimti jų pirštų atspaudus. Šis darbas buvo tęsiamas Graikijoje ir Italijoje – priimamiems asmenims iš viso skirta apie 5 600 vietų Graikijoje3 ir 1 850 vietų Italijoje. 2017 m. pabaigoje Graikijoje tebebuvo daugiau kaip 45 000 iš šios šalies negalinčių išvykti pabėgėlių ir migrantų. Nuo 2016 m. vidurio beveik 40 000 asmenų Graikijoje pasinaudojo Skubios paramos integracijai ir apgyvendinimui programa ir paramos pinigais programa pagal Skubios paramos teikimo priemonę. Per 2017 m. pirmąjį pusmetį pagal Skubios paramos teikimo priemonę suteikta apie 1 000 vietų nelydimiems nepilnamečiams skirtose prieglaudose.

Nuo rugpjūčio mėn. Graikijos valdžios institucijos perėmė šių prieglaudų finansavimą pagal savo nacionalinę Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo remiamą programą. Veiksmingas sienų valdymas taip pat yra svarbus sprendžiant dabartines migracijos problemas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra FRONTEX tapo pagrindine dalyve užtikrinant tvarkingą migraciją Europos lygmeniu, prisiimdama atsakomybę už naujas užduotis ir taikydama priemones, susijusias su asmenų, kurie išnaudojo visas teisėtas galimybes įteisinti savo buvimą ES, grąžinimu. Šios agentūros grąžinimo operacijų organizavimo tempas toliau didėjo, o visas grąžintų asmenų skaičius 2017 m. pasiekė 14 271. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra padėjo išgelbėti 111 000 migrantų, vykusių į Italiją centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Taip pat padėta stiprinti išorės sienų kontrolę toliau tobulinant informacinių technologijų sistemas, visų pirma Vizų informacinę sistemą ir Šengeno informacinę sistemą. 2018 m. pradžioje Vizų informacinėje sistemoje buvo saugoma informacija apie 55 mln. prašymų išduoti trumpalaikes vizas.



Šiomis aplinkybėmis Vidaus saugumo fondas prisidėjo prie 8 134 teisėsaugos pareigūnų mokymo tarpvalstybinio pobūdžio temomis (susijusiomis su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir korupcija). Reaguojant į pabėgėlių krizę taip pat buvo svarbūs didelio masto infrastruktūros ir kosmoso projektai, finansuojami ES biudžeto lėšomis. Teikiant GALILEO paieškos ir gelbėjimo paslaugą labai sutrumpintas laikas, per kurį aptinkami avarinių švyturių pagalbos signalai (nuo trijų valandų iki tik dešimties minučių), taigi labai pagerintas tikslus buvimo vietos nustatymas.



...ir veiksmai palaikant partnerystės ryšius su mūsų kaimynais Sprendžiant migracijos problemas buvo nepaprastai svarbu stiprinti suderintus ir bendradarbiavimu grindžiamus partnerystės ryšius su kaimyniniais regionais ir kitomis trečiosiomis šalimis, siekiant išspręsti problemas, kurios yra pagrindinės migracijos priežastys. Dėl šios priežasties vis didesnė ES nehumanitarinės pagalbos Sirijos kaimyninėms šalims buvo teikiama per ES regioninį patikos fondą, sukurtą reaguojant į krizę Sirijoje (fondą „Madad“): 2017 m. pasiektas šio finansavimo tikslas – skirti 1 mlrd. EUR.

Remiant fondui „Madad“ daugiau kaip 450 000 vaikų ir jaunuolių pabėgėlių ir priimančiosiose bendruomenėse suteikta daugiau galimybių naudotis kokybiškomis švietimo, apsaugos ir psichosocialinės paramos paslaugomis44. Libija tebebuvo pagrindinė šalis, iš kurios išvykstama į Italiją. Atsižvelgiant į tai, labai paspartintas ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo Šiaurės Afrikos pagrindinės programos įgyvendinimas: priimtos aštuonios naujos programos, kurioms skirta iš viso 232,5 mln. EUR suma, taip pat patvirtinta viena susietoji programa, kuriai skirta 8,6 mln. EUR. Iki 2017 m. pabaigos beveik visa Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei skirta 3 mlrd. EUR suma buvo paskirstyta projektams, kuriais užtikrinama, kad Turkijoje būtų visapusiškai ir suderintai tenkinami pabėgėlių ir priimančiųjų bendruomenių poreikiai. Pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę beveik dviem milijonams žmonių suteikta galimybė naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, o maždaug milijonui – reabilitacinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis5.



ES biudžeto lėšomis 2017 m. toliau teikta didelė parama pagal daugelį kitų Sąjungos politikos prioritetų Be minėtų prioritetų, pagal ES išlaidų programas Komisija padarė pažangą ir kitose srityse, pavyzdžiui, socialinės sąjungos, išorės veiksmų, atsparios energetikos sąjungos (įskaitant klimato politiką), sujungtos bendrosios skaitmeninės rinkos ir gynybos. Socialinės investicijos ir jaunimas Užimtumas, socialinė įtrauktis ir švietimas taip pat buvo svarbus 2017 m. biudžeto prioritetas. Jaunimo užimtumo iniciatyva siekiama mažinti jaunimo nedarbą visoje Sąjungoje. Pagal šią programą teikta parama jaunuoliams, gyvenantiems tuose regionuose, kuriuose jaunimo nedarbas 2012 m. viršijo 25 proc. 2017 m. papildyti jos biudžeto asignavimai tiems regionams, kuriuose jaunimo nedarbas 2016 m. viršijo 25 proc. Dėl Europos socialinio fondo, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą, finansuotų veiksmų nuo 2014 m. apie 790 000 asmenų vėl įsidarbino, 820 000 įgijo kvalifikaciją, o 276 000 studijavo arba mokėsi.

Visais Europos socialinio fondo veiksmais 2014–2016 m. iš viso beveik 8 mln. žmonių padėta ieškoti darbo, mokytis arba studijuoti.



2017 m. paminėta programos „Erasmus+“ 30 metų sukaktis. Nuo 2014 m. jau daugiau kaip 1,8 mln. studentų dalyvavo judumo veikloje, o daugiau kaip 240 000 organizacijų dalyvauja bendradarbiavimo projektuose. Kaip pažymima vidurio laikotarpio vertinime: Programos „Erasmus+“ dalyviai dažniau nori visam laikui persikelti į užsienį (31 proc. daugiau norinčiųjų, palyginti su tais asmenimis, kurie programoje nedalyvavo); jie taip pat labiau (19 proc. daugiau) suvokia save kaip ES piliečius. Savanoriška veikla, remiama pagal „Erasmus+“ kartu su aštuoniomis kitomis ES programomis ir priemonėmis, padėta sukurti dar daugiau galimybių jaunimui dalyvaujant Europos solidarumo korpuso veikloje. Per vienus metus nuo sukūrimo korpuso veikloje dalyvauti užsiregistravo daugiau kaip 42 000 jaunuolių iš visų valstybių narių. Iki 2017 m. pabaigos, per vienus metus nuo tada, kai pradėta naudotis registravimosi internetu priemone, jaunimui pasiūlyta daugiau kaip 2 500 savanoriškos veiklos vietų6. Išorės veiksmai 2017 m. biudžeto lėšomis taip pat padėta didinti ES vaidmenį pasaulyje. ES suteikė daugiau kaip 2,2 mlrd. EUR humanitarinės pagalbos 80 šalių7. Kartu su savo valstybėmis narėmis Sąjunga tebebuvo didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja pasaulyje. ES humanitarinėmis lėšomis remtas per 4,7 mln. vaikų, atsidūrusių ekstremaliosiose situacijose, švietimas daugiau kaip 50 šalių8. 2017 m. pasiektas susitarimas dėl Europos darnaus vystymosi fondo. Šis fondas yra Europos išorės investicijų plano dalis, jo užduotis – didinti privačiojo sektoriaus įnašą į šalių partnerių socialinį ir ekonominį vystymąsi. Į kvietimą teikti pasiūlymus dėl pirmųjų dviejų asignavimų investicijoms reaguota labai teigiamai, iš 12 institucijų partnerių gauta 30 pasiūlymų, kurių bendra vertė – daugiau kaip 2,5 mlrd. EUR.

Klimato politika ir aplinkos apsauga ES biudžetas tebebuvo svarbi priemonė kovojant su klimato kaita. Siekiant šio rezultato, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmai įtraukiami į visas svarbiausias ES išlaidų programas, visų pirma regioninės plėtros ir Sanglaudos fondo, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir inovacijų, bendros žemės ūkio politikos, taip pat ES vystymosi politikos srityje. Apytikriais skaičiavimais, 2017 m. bendras biudžeto įnašas, skirtas klimato politikai integruoti (t. y. biudžeto išlaidos aplinkos apsaugos projektams), buvo 20,3 proc. Teigiamų pokyčių taip pat pastebėta Sąjungos efektyvaus energijos vartojimo srityje. ES užsibrėžė tikslą iki 2020 m. sutaupyti 20 proc. energijos (palyginti su prognozuojamu energijos suvartojimu 2020 m.) – tai maždaug prilygsta tokiam energijos kiekio sumažinimui, kuris būtų pasiektas nutraukus 400 elektrinių eksploatavimą. Projektais, iki 2016 m. atrinktais finansuoti Sanglaudos fondo lėšomis, tikimasi padidinti atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumą daugiau kaip 2 000 mW, o išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti daugiau kaip 3 mln. CO2 ekvivalento tonų. Be to, apskaičiuota, kad išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo 3 mln. CO2 ekvivalento tonų tikslas bus pasiektas ir pagal Europos regioninės plėtros fondo finansuojamus projektus. Bendroji skaitmeninė rinka Europos strateginių investicijų fondas kartu su Europos infrastruktūros tinklų priemone taip pat padeda baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką. Be to, iki 2017 m. pabaigos atrinkta apie 5 500 iš Sanglaudos fondo finansuotinų projektų, kuriais bus padedama kurti sujungtą bendrąją skaitmeninę rinką. Teikiant Europos regioninės plėtros fondo paramą iki 2016 m. pabaigos plačiajuosčio ryšio prieiga suteikta dar milijonui namų ūkių.

Gynyba Europos gynybos fondo sukūrimas 2017 m. tapo naujo bendradarbiavimo etapo gynybos srityje pradžia. Šis fondas savo veikla padės valstybėms narėms efektyviau naudoti lėšas bendriems gynybos pajėgumams didinti, stiprinti Europos Sąjungos piliečių saugumą ir puoselėti konkurencingą bei novatorišką pramoninę bazę.



Vidaus kontrolė ir finansų valdymas Be ES išlaidomis pasiektų rezultatų, bendram ES biudžeto rezultatyvumui taip pat didelį poveikį turi tai, kaip jis valdomas, todėl Komisija stengiasi užtikrinti, kad finansų valdymas – jo efektyvumas, veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas – atitiktų aukščiausius standartus. Tam skirtas šios metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos 2 skirsnis. Patikimesnė vidaus kontrolės sistema Komisija 2017 m. toliau stiprino savo vidaus kontrolės sistemą remdamasi tarptautiniais standartais ir geriausia praktika. Siekiama pereiti nuo reikalavimų atitiktimi pagrįstos sistemos prie rezultatais grindžiamos sistemos. Taip bus užtikrinta griežta vidaus kontrolė, kartu suteikiant reikalingo lankstumo Komisijos padaliniams, kad jie galėtų pritaikyti prie savo konkrečių poreikių ir aplinkybių. Nors 2017 m. buvo pereinamieji metai, jau daugiau kaip trečdalis visų padalinių pranešė apie naujųjų principų poveikį jų kontrolės veiksmingumui. Apskritai visi padaliniai padarė išvadą, kad vidaus kontrolės standartai ir principai yra veiksmingi ir efektyviai įgyvendinami. Naujoji vidaus kontrolės sistema taip pat teikia galimybę labiau diferencijuotai atlikti vertinimą, o kai kurie padaliniai nurodė, kad reikia didinti konkrečių principų arba standartų įgyvendinimo veiksmingumą. ES biudžeto finansų valdymo ir kontrolės sistemos laikui bėgant labai patobulėjo. Šį rezultatą pripažino ir Europos Audito Rūmai. Savo naujausiame patikinimo pareiškime9 Europos Audito Rūmai pirmą kartą pateikė sąlyginę, o ne neigiamą nuomonę dėl mokėjimų, atliekamų iš ES biudžeto, teisėtumo ir tvarkingumo. Klaidų lygis sumažintas visose politikos srityse, taigi tęsiasi bendro labiausiai tikėtino klaidų lygio mažėjimo tendencija. Maždaug pusės ES išlaidų klaidų lygis nesiekė 2 proc., o reikšmingų su pajamomis susijusių klaidų nenustatyta. Nepaisant to, Komisija toliau tobulina savo kontrolės sistemas. Veiksmingas ES biudžeto valdymas ir apsauga Svarbiausias Komisijos prioritetas – užtikrinti, kad ES biudžetas būtų gerai valdomas ir būtų imamasi visų reikiamų priemonių mokesčių mokėtojų pinigams apsaugoti. Nors pagrindinė atsakomybė už biudžeto valdymą tenka Komisijai, už 68 proc. jo išlaidų atsakingos valstybių narių institucijos pagal pasidalijamojo valdymo principą, o už 8 proc. – įgaliotieji subjektai pagal netiesioginio valdymo principą. ES biudžetą, t. y. naudojamas ES lėšas, nuo nepagrįstų ar neteisėtų išlaidų Komisija apsaugo dviem pagrindiniais mechanizmais: -prevenciniais mechanizmais (pvz., ex ante kontrolės priemonėmis, mokėjimų nutraukimu ir sustabdymu); -taisomaisiais mechanizmais (pvz., ex post kontrolės priemonėmis; tai visų pirma finansinės pataisos, taikomos valstybėms narėms, tačiau tai gali būti ir lėšų susigrąžinimas iš ES išmokų gavėjų). Nors klaidų gali būti nustatoma bet kuriais konkrečiais metais, jos taip pat tinkamai ištaisomos vėlesniais metais, todėl yra būtina ir tikslinga atlikti tų klaidų ir pataisų daugiametę analizę. Pagal daugiametę finansinę programą Komisijos išlaidų programos, dauguma kontrolės sistemų ir valdymo ciklų taip pat iš esmės yra daugiamečiai. Įvertinta 2017 m. bendra su rizika susijusi suma atliekant mokėjimą sudaro 1,7 proc. visų susijusių išlaidų. Kalbant apie finansines pataisas ir lėšų susigrąžinimus, 2017 m. naudojantis Komisijos padalinių daugiametėmis kontrolės sistemomis, pavyko nustatyti ir ištaisyti klaidas, susijusias su 897 mln. EUR suma prieš išmokant lėšas ir su 1 949 mln. EUR suma jas išmokėjus. Įvertinta perspektyvinė bendra su rizika susijusi suma užbaigiant programas, t. y. jau po visų pataisų, turėtų sudaryti 0,6 proc. visų susijusių išlaidų. Toks rezultatas reiškia, kad Komisijos padalinių daugiamečiais kontrolės mechanizmais apskritai užtikrinamas tinkamas su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymas ir kad vėlesniais metais atliekant finansines pataisas ir susigrąžinant lėšas iš tiesų užtikrinama bendra ES biudžeto apsauga.

Kol kas imamasi tolesnių veiksmų dėl tų programų, kurių klaidų lygiai nuolat yra dideli, siekiant pašalinti esmines šių problemų priežastis ir užkirsti kelią sukčiavimui, nustatyti ir ištaisyti jo atvejus10. Be to, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba yra įgaliota atlikti nepriklausomus su ES lėšomis susijusio sukčiavimo ir korupcijos tyrimus ir formuoti ES kovos su sukčiavimu politiką. Valdymo patikinimas Visi 50 deleguotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų savo 2017 m. metinėse veiklos ataskaitose pareiškė turintys pagrįstą patikinimą, kad: i) jų ataskaitose pateikta informacija yra teisinga ir nešališka, ii) veiklai skirti ištekliai panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principo iii) ir kad taikomomis kontrolės procedūromis suteikiama būtinų garantijų dėl pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Siekiant užtikrinti skaidrumą, metinėse veiklos ataskaitose daromos išlygos dėl tų programų, kurių likutinis klaidų lygis tuo metu, kai teikiama ataskaita, (dar) nėra mažesnis nei 2 proc. 30 deleguotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų davė besąlyginį patikinimą, o 20 pareiškimų padaryti su išlygomis – 2017 m. iš viso buvo 38 išlygos (2016 m. jų buvo 37). Visais atvejais atitinkami deleguotieji leidimus suteikiantys pareigūnai nustatė veiksmus, kurių reikia imtis šalinant pagrindinius trūkumus ir mažinant dėl jų kilusią riziką. Išlygų finansinis poveikis valdymo patikinimui sumažėjo: iki 1 053 mln. EUR išlaidų atveju (2016 m. – 1 621 mln. EUR) ir iki 431 mln. EUR pajamų atveju (2016 m. – 517 mln. EUR). Likusioms 2007–2013 m. ciklo programoms, kurios dabar baigiamos įgyvendinti, tenka pusė visų išlygų, tačiau tik nedidelė visos su rizika susijusios sumos dalis. Kita sritis, kurioje padidintas skaidrumas, yra ES patikos fondai. Didėjant jų svarbai, už patikos fondus atsakingi padaliniai dabar užtikrina, kad šie fondai būtų visapusiškai įtraukti į jų valdymo ataskaitas. Tai apima: i) atskaitomybę už ES biudžeto ir Europos plėtros fondo lėšų įnašus į šiuos fondus ir ii) naudojant šių fondų lėšas (t. y. įskaitant ir kitų paramos teikėjų lėšas) atliekamų operacijų valdymą.

Efektyvios, veiksmingos ir ekonomiškai efektyvios vidaus kontrolės sistemos Pagal griežtus finansų valdymo standartus turi būti taikomos ekonomiškai efektyvios priemonės užtikrinant veiksmingą ES biudžeto apsaugą. Atsižvelgiant į tai, imamasi priemonių siekiant kurti sąveikas ir didinti efektyvumą, pavyzdžiui, paprastinant taisykles ir procedūras, tobulinant ir susiejant finansines IT sistemas ir toliau kaupiant finansų srities ekspertines žinias. Taip galiausiai sumažinama biurokratinė našta, lėšų gavėjų kontrolės išlaidos tampa proporcingos, sumažėja klaidų lygiai, pagerėja duomenų kokybė ir sutrumpėja mokėjimo terminai. Komisijos padalinių taikomas vidutinis mokėjimo terminas metams bėgant tolygiai trumpėjo ir dabar yra trumpesnis nei 30 dienų. 2017 m. bendras vidutinis faktinis mokėjimo terminas buvo 20,4 dienos. Komisijos padaliniai taip pat vis labiau imasi priemonių užtikrinti, kad jų kontrolės sistemos toliau būtų diferencijuojamos pagal riziką (t. y. griežtesnė ir (arba) dažnesnė kontrolė rizikingesnėse srityse ir mažiau kontrolės tose srityse, kuriose rizika nedidelė) ir ekonomiškai efektyvios. Iki 2017 m. pabaigos visuose padaliniuose atlikus periodines peržiūras, tikrinant jų kontrolės sistemas, padaryta išvada, kad šios sistemos yra ekonomiškai efektyvios. Be to, dėl būsimo ciklo išlaidų programų Komisijos padalinių prašoma pagrįsti (finansinėse teisės aktų pasiūlymų pažymose, pridedamose prie jų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų), kodėl siūlomas valdymo metodas arba metodai, finansavimo įgyvendinimo mechanizmas (-ai) ir mokėjimo metodai yra laikomi tinkamiausiais sprendimais – ne tik pagal atitinkamos politikos arba programos tikslus, bet ir pagal tai, kaip suderinami trys vidaus kontrolės tikslai, t. y. kad būtų greitai atliekami mokėjimai, būtų nedaug klaidų ir nedidelės kontrolės išlaidos.



Įvadas ES biudžetas turi didelę reikšmę įgyvendinant Europos politiką ir prioritetus. Investicijomis iš ES biudžeto pasiekiama konkrečių rezultatų ir skatinama papildomai investuoti iš kitų viešojo ir privačiojo sektorių šaltinių. Tai derinama su kitomis politikos priemonėmis Europos ir nacionaliniu lygmenimis, sprendžiant daugelį problemų ir naudojantis daugybe galimybių, kurių yra šių dienų Europos Sąjungoje. Kitaip nei nacionaliniai biudžetai, ES biudžetas yra daugiausia orientuotas į investicijas. Jo programos yra daugiamečio pobūdžio, jomis kuriama pastovi ir nuspėjama sistema, idealiai tinkama strateginėms investicijoms vidutinės trukmės ir ilgesniu laikotarpiu remti. ES biudžeto lėšos daugiausia skiriamos toms sritims, kuriose, telkiant išteklius bendroms problemoms spręsti, galima gauti visiems europiečiams naudingų rezultatų, kurių valstybės narės pačios negalėtų pasiekti taip pat veiksmingai ar efektyviai. Tai taikoma tokiose įvairiose srityse kaip tarpvalstybinė infrastruktūra, išorės sienų valdymas, didelio masto kosmoso projektai ir visos Europos moksliniai tyrimai. Visose šiose srityse ES biudžetas suteikia unikalią galimybę pasiekti visiems europiečiams naudingų rezultatų – tai ir yra Europos pridėtinės vertės esmė. Jis taip pat naudojamas tokiai bendrai politikai kaip bendra žemės ūkio politika ir sanglaudos politika. Komisija atlieka pagrindinį vaidmenį valdant biudžetą: ji programas valdo arba tiesiogiai (pvz., mokslinių tyrimų ar jaunimo judumo srityse), arba kartu su valstybėmis narėmis (pvz., sanglaudos politikos srityje).

Komisijos atsakomybė – užtikrinti, kad ES biudžetas būtų atsakingai valdomas ir atitiktų reikiamas taisykles, taigi būtų apsaugoti mokesčių mokėtojų pinigai. Siekdama tai užtikrinti Komisija įgyvendina griežtą valdymo ir vidaus kontrolės sistemą. ES biudžeto valdymo išorės tikrinimą atlieka Europos Audito Rūmai. Per kelerius pastaruosius metus pasiekus geresnių finansų valdymo rodiklių, galima skirti daugiau dėmesio biudžeto vykdymo rezultatams siekiant atsakyti į klausimą, ar ES biudžetas yra optimaliai naudojamas, kad būtų gauta apčiuopiamų rezultatų visiems europiečiams. Komisija pati viena negali to užtikrinti – bendra atsakomybė už tai prisiimama kartu su valstybėmis narėmis, regionais, nevyriausybinėmis organizacijomis, projektų rėmėjais ir visais ES biudžeto vykdymo proceso dalyviais. 2017 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra integruota ataskaita, kurioje apibendrinami ir valdymo, ir veiklos rezultatų aspektai. Joje apžvelgiama naujausia informacija apie biudžeto vykdymo rezultatus ir išsamiai atsiskaitoma su ES biudžeto valdymu ir apsauga susijusiais klausimais. Ši ataskaita yra pagrindinis Komisijos įnašas vykdant kasmetinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, kai Europos Parlamentas ir Taryba tikrina ES biudžeto įvykdymą. Šios ataskaitos 1 skirsnyje aprašoma ir pateikiama pavyzdžių, kaip ES biudžetu padedama įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus, ir pateikiami naujausi turimi duomenys apie iki 2017 m. pabaigos pasiektus rezultatus. Šioje ataskaitoje remiamasi informacija iš programų suvestinių, pridėtų prie 2019 m. biudžeto pasiūlymo, visų Komisijos padalinių parengtų 2017 m. metinių veiklos ataskaitų ir kitų šaltinių, tokių kaip ES programų įgyvendinimo ataskaitos. Vertingas papildomas informacijos apie veiklos rezultatus šaltinis rengiant šių metų ataskaitą buvo laikotarpio vidurio vertinimai. 2 skirsnyje pranešama apie tendencijas, susijusias su ES biudžeto vidaus kontrole, finansų valdymu ir apsauga 2017 m. Ši informacija pagrįsta kiekvieno Komisijos padalinio parengtomis metinėmis veiklos ataskaitomis, kuriose išsamiai aprašyta vidaus kontrolės aplinka ir susiję klausimai. Tais atvejais, kai per metus kilo tam tikrų problemų, šioje ataskaitoje aprašyta, kaip Komisijos padaliniai tas problemas išsprendė. Šiame skirsnyje apibendrinama informacija apie tai, kaip pasiekti: -vidaus kontrolės tikslai (su teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymas; kontrolės ekonominis efektyvumas; ir kovos su sukčiavimu strategijos); -ES biudžeto apsauga; -valdymo patikinimas, teikiamas Komisijos narių kolegijai. Šis patikinimas grindžiamas Komisijos vadovybės išvadomis, kurios daromos remiantis statistiniais ir nestatistiniais kontrolės rezultatų ir pataisų rodikliais. Šios išvados taip pat sutikrinamos su nepriklausomų šalių, įskaitant Komisijos Vidaus audito tarnybą (VAT) ir Europos Audito Rūmus, nuomonėmis ir su Audito pažangos komiteto atlikto darbo išvadomis. Bendroji šios ataskaitos išvada grindžiama iš visų padalinių gautu valdymo patikinimu ir atlikus vidaus audito darbą gautu patikinimu. Remdamasi šia išvada Komisija gali, priimdama šią ataskaitą, prisiimti visą politinę atsakomybę už 2017 m. ES biudžeto valdymą. Į šią ataskaitą taip pat įtrauktas ankstesnis komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos1 ir, kaip ir praėjusiais metais, ji bus įtraukta į integruotųjų ES biudžeto finansinių ataskaitų rinkinį, į kurį įtraukiamos ir metinės finansinės ataskaitos.







1 skirsnis

Veiklos rodikliai ir rezultatai 2017 m. Sąjungoje buvo aktyvios veiklos metai įvairiais aspektais, o atsigaunant ekonomikai pasiekta gerų rezultatų kuriant darbo vietas visoje Sąjungoje. Todėl Sąjunga galėjo skirti vis daugiau dėmesio efektyviam savo politikos prioritetinių tikslų įgyvendinimui tokiose srityse, kaip socialinė politika, bendroji skaitmeninė rinka ir baigiama kurti ekonominė ir pinigų sąjunga. Tęstas darbas formuluojant visapusišką požiūrį į migracijos vidaus ir išorės aspektus ir į Sąjungos išorės sienų apsaugą. Imtasi naujų iniciatyvų siekiant stiprinti Sąjungos saugumo ir gynybos pajėgumus. Tais pačiais metais buvo svarstoma Sąjungos ateitis po to, kai iš jos nusprendė išstoti Jungtinė Karalystė. Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos ateities pradėta visos Europos diskusija, kokie turėtų būti 27 valstybių narių ES ateities prioritetai. Paskesniame Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities šis uždavinys apžvelgtas ir išdėstyti svarbiausi dalykai, dėl kurių reikėtų diskutuoti. Kalbant apie biudžetą, 2017 m. buvo ketvirtieji dabartinės daugiametės finansinės programos įgyvendinimo metai. Nepaisant tam tikro pradinio vėlavimo, dabar dauguma finansinių programų jau yra visapusiškai įgyvendinamos ir matomi realūs jų rezultatai vietos lygmeniu. Investavimui toliau buvo skiriama labai daug dėmesio: toliau įgyvendintas Europos strateginių investicijų fondas siekiant išspręsti investicijų deficito Europoje problemą. Biudžeto lėšos taip pat buvo telkiamos siekiant padėti parengti visapusišką Europos atsaką į migracijos vidaus ir išorės aspektus ir reaguoti į vis didesnes ir įvairias grėsmes saugumui. 2017-aisiais, dabartinių programų įgyvendinimo laikotarpio vidurio metais, užbaigti keli tarpiniai vertinimai, kuriuose visapusiškai išanalizuota tų programų ES pridėtinė vertė, aktualumas, veiksmingumas, efektyvumas ir nuoseklumas. Šiame skirsnyje pirmiausia glaustai apžvelgiami į ES finansines programas įtraukti veiklos rezultatų planai. Taip pat pateikiama naujausia informacija apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžetą iki 2017 m. pabaigos. Priklausomai nuo pasiekto programų raidos etapo, pateikiami įvairaus tipo duomenys: nuo duomenų apie įnašus iki duomenų apie lėšų panaudojimo rezultatus šio laikotarpio pradžioje. Programų poveikio galutinių vertinimų dar neturima, todėl galutines ataskaitas bus įmanoma pateikti tik vėliau.

Šio skirsnio struktūra atitinka dabartinės daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas. Apžvelgiamos svarbiausios programos pagal kiekvieną išlaidų kategoriją. Ataskaitoje taip pat aprašoma, kaip šiomis programomis padedama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politikos prioritetų. Be to, joje apibendrinami turimi duomenys ne tik apie finansinėmis programomis pasiektus rezultatus, bet ir apie tas sritis, kuriose rezultatyvumas netenkino lūkesčių arba atliekant vertinimus ir audito darbą nustatyta programų struktūrinių trūkumų. Ši informacija naudojama ne tik pagrindžiant sprendimus dėl dabartinių finansinių programų įgyvendinimo, bet ir informuojant teisės aktų leidėjus, rengiančius Komisijos pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos, kuriuos Komisija pateikė per praėjusias savaites. Taigi, ši ataskaita yra susieta su išlaidų peržiūra, pridėta prie Komisijos neseniai pateiktų pasiūlymų dėl būsimos daugiametės finansinės programos11. Iš tiesų, rengdama savo pasiūlymus Komisija stengėsi pasisemti patirties iš dabartinės ir ankstesnių finansinių programų, kad galėtų parengti labai rezultatyvias programas, kuriomis atitinkamose srityse bus gauta naudingų rezultatų Europos ekonomikai ir visuomenei.

ES biudžeto vykdymo rezultatai 2014–2020 m. veiklos rezultatų planas Rengiant į rezultatus orientuotas ir gerai valdomas ES programas būtina turėti patikimą ES biudžeto veiklos rezultatų planą. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą veiklos rezultatų planų rengimas, kaip nauja privaloma užduotis, yra įtrauktas į visų finansinių programų teisinį pagrindą. Tai padeda skirti daugiau dėmesio viso biudžeto rezultatams. Šiuose planuose apibrėžiami aiškūs ir išmatuojami tikslai ir rodikliai, taip pat nustatoma būtina stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo tvarka. Tobulintinų dalykų yra, tačiau Komisija mano, kad naudojami rodikliai kartu su kitais informacijos apie veiklos rezultatus šaltiniais, tokiais kaip vertinimai, yra patikimas pažangos, daromos siekiant programų tikslų, stebėsenos pagrindas. Jie taip pat padeda numatyti programų įgyvendinimo problemas ir, kai jų kyla, jas išspręsti. Pirmaisiais programų įgyvendinimo metais informacijos apie veiklos rezultatus gaunama iš esmės remiantis įnašais, t. y. finansiniais asignavimais konkrečiai programai, ir, kai įmanoma, produktais. Iš šio pobūdžio informacijos galima susidaryti gerą pradinį vaizdą, kaip leidžiamos ES biudžeto lėšos ir kaip juo padedama įgyvendinti politikos prioritetus. Toliau įgyvendinant programas bus gauta informacijos apie išlaidų rezultatus ir poveikį, tačiau gali praeiti šiek tiek laiko, iki bus galima vertinti galutinį poveikį Europos ekonomikai ir visuomenei. Šie metai yra ketvirtieji įgyvendinimo metai ir jau pradedama gauti pranešimų apie tiesioginius daugelio programų rezultatus. Vis dėlto kai kurių programų įgyvendinimo ciklai yra ilgi ir dar ne visi pasiektų rezultatų rodikliai yra žinomi ir įtraukti į programų suvestines (ypač pasidalijamojo valdymo programų atveju). Europos Audito Rūmų auditais taip pat padedama gerinti programų vykdymo rezultatus ir ES lėšas valdančių įstaigų ir institucijų veiklos, valdymo sistemų ir procedūrų efektyvumą ir veiksmingumą. Pavyzdžiui, devyniolikoje neseniai pateiktų ataskaitų patvirtinta, kad reikia paprastinti taisykles ir griežtinti arba paprastinti veiklos rezultatų planą. Remiantis tuo, ko išmokta iš auditų, taip pat praktine įgyvendinimo patirtimi ir atliekant laikotarpio vidurio vertinimus nustatytais faktais, buvo atlikta visapusiška išlaidų peržiūra ir jos dokumentas pridėtas prie Komisijos neseniai pateiktų pasiūlymų dėl būsimos daugiametės finansinės programos ir susijusių sektorių programų. Šiuose pasiūlymuose svarbi tema yra tiek įgyvendinimo taisyklių, tiek veiklos rezultatų planų supaprastinimas ir racionalizavimas. Veiklos rezultatų ataskaitos Europos Audito Rūmai savo 2016 m. metinėje ataskaitoje ypač daug dėmesio skyrė ES biudžeto veiklos rezultatų ataskaitų kokybei. Daugelį šių ataskaitų rengia Komisija. Atliekant šią analizę nustatyta, kad nors veiklos rezultatų ataskaitų kokybė labai pagerinta, yra kelios sritys, kuriose padėtį būtų galima toliau gerinti, pavyzdžiui: ·duomenų kokybė. Savo veiklos rezultatų ataskaitose Komisija remiasi veiklos rezultatų rodikliais, kurių sąrašas įtrauktas į programų teisinį pagrindą ir apie kuriuos kasmet pranešama programų suvestinėse. Šie duomenys gaunami iš labai įvairių šaltinių. Audito Rūmai ir Vidaus audito tarnyba rekomendavo atskleisti tuos šaltinius ir kartu įvertinti renkamų duomenų kokybę. Pripažindamos duomenų kokybės svarbą, Komisijos tarnybos šiais metais veiklos rezultatų duomenų kokybei skyrė ypač daug dėmesio rengdamos savo 2017 m. metines veiklos ataskaitas. Jose yra aiškiai nurodyti duomenų šaltiniai, o bet kokios duomenų kokybės problemos aiškiai pažymėtos. Tam tikrais atvejais Komisijos tarnybos liovėsi pranešti apie kai kuriuos rodiklius, kai manyta, kad turimi jų duomenys yra nepakankamai tikslūs ar aktualūs; ·proporcingas informacijos pateikimas ataskaitose. Savo 2016 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai dėl 2015 m. metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos rekomendavo Komisijai toliau stengtis užtikrinti, kad veiklos rezultatų ataskaitose būtų proporcingai pateikiamas esamos padėties vaizdas – apžvelgiami tiek programų pasiekti rezultatai, tiek sunkumai, su kuriais susidurta. Komisija yra užsibrėžusi tikslą rengti proporcingas ataskaitas ir, pavyzdžiui, šioje ataskaitoje išsamiai apžvelgė iš finansinių programų laikotarpio vidurio vertinimų išmoktas pamokas; ·veiklos rezultatų planų susiejimas. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai sistemingiau naudoti abipuses nuorodas tarp veiklos rezultatų ataskaitų, aiškiau parodant sąsajas ir papildomumą tarp ataskaitų ir tarp ES biudžeto veiklos rezultatų plano (pvz., programų suvestinių) bei Komisijos tarnybų darbo programos; ·suprantamumas. Komisija pagal Audito Rūmų rekomendacijas toliau gerino savo ataskaitų vaizdinę raišką, naudodama vaizdinę pagalbinę medžiagą, grafikus, diagramas, lenteles arba teksto intarpus, kai tai yra tikslinga pateikiant veiklos rezultatų duomenis ir svarbiausius teiginius apie veiklos rezultatus. Pasidalyta atsakomybė už rezultatus Maždaug trys ketvirtadaliai ES biudžeto yra panaudojami pagal pasidalijamojo valdymo kartu su valstybėmis narėmis principą. Nors Komisijai tenka pagrindinė finansinė atsakomybė už ES biudžeto valdymą, atsakomybe už pasiektus ES biudžeto rezultatus dalijamasi su daugeliu veikėjų visos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Visi jie dalyvauja užtikrinant, kad kiekvienas išleistas ES biudžeto euras būtų efektyviai ir veiksmingai panaudotas pagal paskirtį. 2017 m. ES biudžetas Diagrama. 2017 m. ES biudžeto išlaidų kategorijos. Visos sumos nurodytos milijardais eurų.

ES biudžeto, įskaitant taisomuosius biudžetus, dydis 2017 m. buvo 159,8 mlrd. EUR. Maždaug pusė šios sumos, 75,4 mlrd. EUR, skirta pažangiam ir integraciniam ekonomikos augimui. Parama Europos žemės ūkio sektoriui iš viso sudarė 58,6 mlrd. EUR, o 4,3 mlrd. EUR išleista Sąjungos išorės sienoms stiprinti ir pabėgėlių krizės bei neteisėtos migracijos problemoms spręsti. 10,7 mlrd. EUR skirta veiksmams už Sąjungos ribų, o 9,4 mlrd. EUR išleista ES institucijų administravimui. 2017 m. priimti šeši taisomieji biudžetai. Be įprastų pajamų tikslinimų, priimti du taisomųjų biudžetų projektai dėl Europos solidarumo fondo lėšų sutelkimo, patikslinimų taip pat reikėjo atsižvelgiant į patvirtintą laikotarpio vidurio peržiūrą. Apskaičiuojant daugiametės finansinės programos aukščiausias ribas neįtrauktos specialiosios priemonės, neatidėliotinos pagalbos rezervas , ES solidarumo fondas , lankstumo priemonė ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas .



Sprendžiant horizontaliuosius klausimus padarytos pažangos apžvalga ES biudžetas ir strategija „Europa 2020“ Dabartinis ilgalaikis biudžetas yra sudarytas taip, kad padėtų įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Atsakomybe už atitinkamus tikslus dalijasi Sąjunga ir jos valstybės narės; norint juos pasiekti reikia derinti įvairias politikos priemones, įskaitant ES ir nacionalinius biudžetus. Komisija stebi, kaip siekiama strategijos „Europa 2020“ pagrindinių tikslų, naudodama devynis rodiklius. Informacija apie pažangą reguliariai atnaujinama ir skelbiama Eurostato svetainėje12. Tolesnėje lentelėje pateikti naujausi turimi šių rodiklių duomenys. Valstybės narės daro pažangą siekdamos tikslų, kuriuos prieš aštuonerius metus nusistatė strategijoje „Europa 2020“. Apskritai ES švietimo, energetikos, klimato ir užimtumo tikslai jau beveik pasiekti. 14 valstybių narių jau pasiekė savo nacionalinius tikslus mažindamos mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir didindamos aukštąjį išsilavinimą turinčių gyventojų dalį. 11 valstybių narių pasiekė su atsinaujinančiąja energija susijusius savo tikslus. Jei dabartinė tendencija toliau tęsis, bus pasiektas ES tikslas iki 2020 m. padidinti užimtumą iki 75 proc., o septynios valstybės narės savo nacionalinius tikslus jau pasiekė. Tai iš tiesų didžiulis laimėjimas, turint omenyje, kokie sunkūs buvo krizės padariniai užimtumui. Kita vertus, asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, skaičius 2012 m. pasiekė aukščiausią tašką ir nuo to laiko sumažėjo iki maždaug prieš krizę buvusio lygio. Todėl iki 2020 m. atitinkamo tikslo tikriausiai nepavyks pasiekti. Taip pat dar daug trūksta iki tikslo, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) sudarytų 3 proc. bendrojo vidaus produkto, ir norint jį pasiekti, reikės įdėti daug pastangų13. Strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti skirtas įnašas neturėtų apsiriboti tik viena programa – reikėtų jį laikyti viso ES biudžeto įnašu, kurio poveikį didina įvairios tarpusavio sąveikos. Įvertinta, kad 59 proc. ES biudžetinių įsipareigojimų 2017 m. yra susiję su strategija „Europa 2020“. ES tikslai pagal

strategiją „Europa 2020“ 2010 m. duomenys Naujausi turimi duomenys 2020 m., pagal pastarojo meto tendencijas 1. 20–64 metų amžiaus gyventojų užimtumo lygio padidinimas bent iki 75 proc. 68,6 proc. 72,3 proc. (2017 m. III ketv.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 2. Bendrų viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į MTTP padidinimas iki 3 proc. BVP 1,93 proc. 2,03 proc. (2016 m.) Tikslas tikriausiai nebus pasiektas 3a. Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas bent 20 proc., palyginti su 1990 m. Sumažintas 14 proc. Sumažintas 23 proc. (2016 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 3b. Atsinaujinančiosios energijos dalies padidinimas iki 20 proc. galutinio suvartojamo energijos kiekio 12,5 proc. 17,04 proc. (2016 m.) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 3c. Pastangos pasiekti 20 proc. didesnį energijos vartojimo efektyvumą 5,7 proc. (suvartojamos pirminės energijos) 16,0 proc. (2016 m.) (suvartojamos pirminės energijos) Tikslas tikriausiai bus pasiektas 4a. Mokyklos nebaigiančių asmenų dalies sumažinimas iki mažiau nei 10 proc. 13,9 proc. 10,6 proc. (2017 m.)* Tikslas tikriausiai bus pasiektas 4b. Aukštąjį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus gyventojų dalies padidinimas iki bent 40 proc. 33,8 proc. 39,9 proc. (2017 m.)* Tikslas tikriausiai bus pasiektas 5. Tikslas padėti bent 20 mln. žmonių nebepatirti skurdo ir socialinės atskirties rizikos 0,5 mln. daugiau žmonių (palyginti su atskaitos metais – 2008 m.) 1 mln. daugiau žmonių (palyginti su atskaitos metais – 2008 m.) Tikslas tikriausiai nebus pasiektas Lentelė. Siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų padaryta pažanga. Šaltiniai: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf ir naujausia Eurostato informacija*: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Klimato politikos ir biologinės įvairovės integravimas ES biudžetas taip pat yra svarbi priemonė siekiant horizontaliųjų politikos tikslų, kaip antai susijusių su klimato politika ir biologine įvairove. Siekdama reaguoti į problemas ir investicijų poreikius, susijusius su klimato kaita, ES nusprendė, kad bent 20 proc. jos 2014–2020 m. laikotarpio biudžeto lėšų – per visą laikotarpį net 200 mlrd. EUR – turėtų būti išleista su klimato kaita susijusiems veiksmams. Siekiant šio rezultato, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmai įtraukiami į visas svarbiausias ES išlaidų programas, visų pirma regioninės plėtros ir Sanglaudos fondo, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir inovacijų, bendros žemės ūkio politikos, taip pat ES vystymosi politikos srityje. Pradedant nuo 2014 m. biudžeto projekto, su klimatu susijusių išlaidų sąmatos stebimos kiekvienais metais, naudojant ES klimato rodiklius, pritaikytus remiantis vadinamaisiais Rio rodikliais, skirtais EBPO paramai vystymuisi stebėti. 2017 m. tam skirta daugiau kaip 31 mlrd. EUR suma – 20,3 proc. viso biudžeto, taigi bendra iki 2017 m. pabaigos sukaupta suma, skirta klimato politikai integruoti, siekia daugiau kaip 100 mlrd. EUR. Atliekant su biologine įvairove susijusių išlaidų stebėjimo procedūrą prognozuota, kad 9,3 proc. 2016 m. biudžeto ir 8,1 proc. 2017 m. biudžeto lėšų bus skirta ES biologinės įvairovės mažėjimui stabdyti ir biologinei įvairovei atkurti. Tai yra svarbus įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslų. Diagrama. Klimato politikos integravimas (2014–2017 m.). Visos sumos šioje diagramoje nurodytos milijonais eurų. Faktinė 2014–2017 m. laikotarpio suma yra 109 mlrd. EUR, o visu 2014–2020 m. laikotarpiu tam skirta biudžeto suma yra 200 mlrd. EUR.

ES biudžetas ir darnaus vystymosi tikslai Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) bei 169 uždaviniai, patvirtinti Jungtinių Tautų 2015 m. rugsėjo mėn., suteikė naują postūmį pasaulinėms pastangoms siekti darnaus vystymosi. ES atliko svarbų vaidmenį rengiant šią darbotvarkę iki 2030 m.: rengė viešas konsultacijas, plėtojo dialogą su savo partneriais ir atliko išsamius tyrimus. ES yra įsipareigojusi aktyviai dalyvauti kuo labiau didinant pažangą, kad darnaus vystymosi tikslai būtų pasiekti, kaip išdėstyta jos komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ (COM(2016) 739). Darnaus vystymosi tikslai yra įtvirtinti Europos sutartyse ir integruoti į visas jos programas, sektorių politiką ir iniciatyvas. Kiekvienais metais ES toliau stengiasi savo politika ir reguliavimo priemonėmis siekti darnaus vystymosi tikslų ir atlieka svarbų vaidmenį remdama, koordinuodama bei papildydama valstybių narių politiką, taip pat ir finansiškai ES biudžeto lėšomis. 2018 m. programų suvestinėse ypač akcentuotos naujausios ir aktualiausios iniciatyvos, kuriomis padedama siekti darnaus vystymosi tikslų, nors dažnai tai daroma netiesiogiai ir taip, kad neįmanoma to kiekybiškai įvertinti. Šie duomenys pateikiami tik susipažinti – tai nėra oficialus atsiskaitymas dėl ES biudžeto įnašo siekiant darnaus vystymosi tikslų. Kadangi darnaus vystymosi tikslai yra tarpusavyje susiję, daugeliu ES veiksmų galima padėti siekti kelių darnaus vystymosi tikslų.



1.1. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (biudžeto 1A išlaidų kategorija)14 2017 m. 21,3 mlrd. EUR skirta „Konkurencingumo augimui ir užimtumui skatinti“ programoms (1A išlaidų kategorijos įsipareigojimams) ir sudarė 13 proc. visų metinių biudžeto išlaidų. 1A išlaidų kategoriją sudaro 23 atskiros išlaidų programos. Biudžeto išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ pagrindinės programos yra bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, didelio masto infrastruktūros projektų programos (GALILEO, tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER), „Copernicus“ ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema EGNOS), programa „Erasmus+“, pagal kurią finansuojami švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto sričių veiksmai, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, skirta transeuropinių transporto, energetikos ir skaitmeninio sektoriaus tinklų plėtrai, ir Europos strateginių investicijų fondas pagal Investicijų planą Europai. Diagrama. Pagrindinės programos, 2017 m. finansuotos pagal 1A išlaidų kategoriją. Į kategoriją „Kitos programos“, be kita ko, įtraukta ES užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI), programos „Muitinė“ ir „Fiscalis“. Visos sumos nurodytos milijonais eurų. Europos Komisijos prioritetų rėmimas Šios biudžeto išlaidų kategorijos programomis daugiausia prisidedama siekiant šių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų: „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, „Bendroji skaitmeninė rinka“, „Energetikos sąjunga ir klimatas“ ir „Stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga“. Jos padeda įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus ir tvaraus augimo ir integracinio augimo prioritetus, daugiausia dėl darbo vietų kūrimo ir programų „Horizontas 2020“ ir „Erasmus+“ poveikiu įsidarbinamumui. Programomis pagal šią biudžeto išlaidų kategoriją taip pat prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ : skatinami moksliniai tyrimai ir inovacijos, gerinami įgūdžiai ir švietimas (ir mokymasis visą gyvenimą), skatinamas verslumas, padedama lengviau naudotis pažangiaisiais tinklais ir skaitmenine ekonomika, kuriami sujungti transeuropiniai tinklai, investuojama į Europos masto infrastruktūrą ir siekiama didesnio energijos ir išteklių naudojimo efektyvumo.



Europos strateginių investicijų fondas

Paveikslas. ESIF schema. Šaltinis – EIB grupės 2018 m. gegužės 15 d. duomenys; šaltinis – http://www.eib.org/efsi/

Bendrasis 2014 m. pradėto vykdyti Investicijų plano Europai tikslas buvo paskatinti investicijas Europoje ir taip padėti atkurti ES konkurencingumą, didinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Šio plano pagrindinės dalys yra Europos strateginių investicijų fondas, teikiantis ES garantiją kartu su Europos investicijų banko ištekliais, Europos investavimo konsultacijų centras, vieno langelio principu teikiantis konsultavimo paslaugas ir techninę paramą, ir Europos investicinių projektų portalas, kuriame projektų vykdytojams ir investuotojams padedama užmegzti ryšius. Naudojant Europos strateginių investicijų fondą buvo numatyta sutelkti iš viso 315 mlrd. EUR investicijų į realiąją ekonomiką. Iki 2017 m. gruodžio mėn. patvirtintais Europos strateginių investicijų fondo veiksmais sutelktų investicijų dydis pasiekė 81 proc. pradinio tikslo. Visų nuo šio fondo įkūrimo patvirtintų projektų bendra investicijų vertė yra 287 mlrd. EUR, jos paskirstytos abiem fondo veiklos kryptims: 186,2 mlrd. EUR – pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją ir 101,2 mlrd. EUR – pagal mažųjų ir vidutinių įmonių liniją. Tikimasi, kad tuo pasinaudos daugiau kaip 445 000 mažesnių įmonių, o investicijos jau padėjo sukurti daugiau kaip 300 000 darbo vietų15. 2017 m. pabaigoje ES oficialiai priėmė16 sprendimą pratęsti šio fondo veiklos trukmę ir jį padidinti iki 500 mlrd. EUR – šios lėšos bus sutelktos iki 2020 m. siekiant toliau didinti investicijas ir užtikrinti stabilumą projektų vykdytojams. Europos strateginių investicijų fondo parama skiriama tiems sektoriams, kurie yra itin svarbūs Europos ekonomikai, įskaitant: -strateginės reikšmės (įskaitant skaitmeninę, transporto ir energetikos) infrastruktūrą; -švietimą, mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas; -atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir efektyvų išteklių naudojimą; -paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms.



Šiomis investicijomis padėta suteikti, pavyzdžiui, sparčiojo interneto prieigą 11 mln. namų ūkių, atsinaujinančiosios energijos tiekimą daugiau kaip 4 mln. namų ūkių ir geresnę sveikatos priežiūrą 1 mln. piliečių17. Komisija aktyviai didina projektų matomumą. 2017 m. pabaigoje buvo 239 projektai, vykdomi 27 valstybių narių, apie kuriuos paskelbta Europos investicinių projektų portale, pradėjusiame veikti18 2016 m.

Tarp šių projektų yra: -sausumos vėjo elektrinių parko kūrimas Švedijoje; -Alzheimerio ligos ir arterijų ligų naujų gydymo būdų tyrimai Ispanijoje; -parama, teikiama Čekijoje kuriant pakartotinai naudoti ir kompostuoti tinkamus vienkartinių plastikinių maišelių pakaitalus; -plačiajuostės belaidžio ryšio prieigos plėtra ir gerinimas Italijoje; -socialinių būstų statyba Lenkijoje. Naudojant Europos strateginių investicijų fondą tikimasi 0,7 proc. padidinti Sąjungos bendrąjį vidaus produktą ir sukurti 700 000 naujų darbo vietų iki 2020 m.19

Šiuo metu atliekant vertinimą preliminariai nustatyti faktai rodo, kad nepaisant geresnių investicijų ir galimybių mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą, vis dar yra finansavimo poreikių, ir tie poreikiai tebėra nemaži. Atliekant šį vertinimą aiškiai įrodomas šio fondo daromas sverto poveikis. Kai kurių projektų, kurių socialinė nauda yra didelė, dauginamasis poveikis buvo mažas dėl privačiojo sektoriaus investuotojų nenoro investuoti. Taip pat būtų galima gerinti sąveikas tarp Europos strateginių investicijų fondo ir kitų ES biudžeto lėšomis remiamų finansinių priemonių, pavyzdžiui, sąveikas su finansinėmis priemonėmis pagal Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME). Be to, naudojantis Europos strateginių investicijų fondu iki šiol įgyta patirtis parodė, kad reikėtų padidinti jo įnašą, skiriamą socialinėms problemoms spręsti; socialinei infrastruktūrai iki šiol skirta ne daugiau kaip 4 proc. patvirtintų ir pasirašytų projektų20. Dėl šios priežasties susitarta pagal Europos socialinių teisių ramstį susieti Europos strateginių investicijų fondo įnašus su Užimtumo ir socialinių inovacijų programos įnašais. „Horizontas 2020“ Programa „Horizontas 2020“ siekiama stiprinti ES mokslo bazę, skatinti pramonės pirmavimą ir inovacinius gebėjimus privačiajame sektoriuje, taip pat didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų įnašą sprendžiant visuomenės problemas (pavyzdžiui, užtikrinant aprūpinimą maistu arba imantis klimato politikos veiksmų ). Padedama siekti ES politikos prioritetų, kurie savo ruožtu yra pagrįsti darnaus vystymosi tikslų programa. 2017 m. pagal programą „Horizontas 2020“ skirtas 8,5 mlrd. EUR finansavimas, kuriuo taip pat padėta sutelkti tiesioginių papildomų investicijų, taigi iš viso surinkta 10,6 mlrd. EUR lėšų. Finansuota apie 5 000 projektų – nuo dotacijų pasaulinio lygio tyrėjams iki pažangiausio mokslo finansavimo bei paramos novatoriškoms MVĮ kuriant naujus produktus ir teikiant naujas paslaugas21. Iki šiol pagal „Horizontas 2020“ programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ finansuota 36 000 tyrėjų visuose jų karjeros etapuose, nepaisant amžiaus ir pilietybės. Taip labai padėta Europoje išlaikyti, ugdyti ir pritraukti talentingus tyrėjus. 2017 m. paminėta programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ 20 metų sukaktis ir 150 metų nuo tada, kai gimė Lenkijos ir Prancūzijos mokslininkė, dviejų Nobelio premijų laureatė Marie Skłodovska-Curie, kurios vardu pavadinta ši programa. Šių sukakčių proga surengta įvairių renginių visoje Europoje ir kitur. Du iš trijų 2017 m. tyrėjų, apdovanotų 2017 m. Nobelio chemijos premija už elektroninių mikroskopų patobulinimą, dalyvavo „Marie Skłodowskos-Curie veiksmuose“ ir kituose ES finansuojamuose mokslinių tyrimų projektuose, o 14 pagal „Marie Skłodowskos-Curie veiksmus“ finansuotų doktorantų prisidėjo prie istorinę reikšmę turinčio gravitacinių bangų atradimo, už kurį įteikta 2017 m. Nobelio fizikos premija.



Paveikslas. Svarbiausi pavyzdinės iniciatyvos „Grafgenas“ duomenys (šaltinis – https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf). Pavyzdinė iniciatyva „Grafenas“ yra ypač ryškus pavyzdys, kokią didelę ES pridėtinę vertę teikia programa „Horizontas 2020“. Ši 10 metų mokslinių tyrimų iniciatyva yra viena didžiausio masto finansuotų iniciatyvų Europos istorijoje. Daugiau kaip 150 partnerių iš daugiau kaip 20 Europos šalių – tiek pramonės dalyviai, tiek mokslininkai – bendromis jėgomis kuria šios medžiagos pritaikymo būdus, pavyzdžiui, 5G mobiliojo ryšio technologijų, baterijų, aviacijos ir kosmoso, medicinos priemonių ir automobilių technologijų srityse. Tarp neseniai pasiektų laimėjimų – pirmasis iš grafeno tipo medžiagos pagamintas mikroprocesorius: yra daugybė galimybių jį naudoti gaminant kasdienius daiktus, taip pat pritaikyti smegenų veiklos tyrimams atlikti naudojant didelės skiriamosios gebos vaizdus, kurie gali padėti geriau suprasti tokias ligas kaip epilepsija. 2017 m. Europos mokslinių tyrimų tarybos finansuojama tyrėjų grupė atrado kompiuterių procesorių saugumo spragas, pavadintas „Meltdown“ ir „Spectre“; taip suteikta naujų galimybių didinti kuriamų modernių kompiuterinių sistemų saugumą. Pagal programą „Horizontas 2020“ taip pat padėta kurti ir diegti integruotas stebėjimo sistemas visoje Viduržemio jūroje – 8,4 mln. EUR „Horizontas 2020“ lėšų skirta tarptautiniam konsorciumui ODYSSEA, susiejančiam stebėjimo ir prognozavimo sistemų tinklus visame Viduržemio jūros baseine. Jame dalyvauja 28 partneriai iš 14 valstybių, daugiausia iš Viduržemio jūros baseino regiono.

Pagal programą „Horizontas 2020“ taip pat remtas projektas „E-ferry“, pagal kurį sukurtas ir pristatytas galingiausias pasaulyje vidutinio nuotolio susisiekimo elektra varomas keleivinis ir automobilių keltas. Šiuo projektu tenkinamas poreikis nedelsiant mažinti vandens transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį ir oro taršą. Keltas varomas pažangiomis ličio titanato baterijomis, kurios sveria 56 tonas, yra didelio efektyvumo ir greitai įkraunamos, todėl galima atlikti 7 reisus per dieną ir perkelti 31 transporto priemonę ir beveik 200 keleivių 40 km atstumu tarp Danijos žemyninės dalies ir Erės salos. Naudojant keltą „E-ferry“ kiekvienais metais suvartojama 50 proc. mažiau energijos ir 2 000 tonų sumažinama CO2 tarša. Neseniai atliktas programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimas, užbaigtas 2017 m.22, parodė, kad ši programa teikia svarbios papildomos naudos (palyginti su nacionaliniais ir regioninio lygmens paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms mechanizmais), vertinant pagal veiklos mastą, spartą ir aprėptį, taip pat didinamas konkurencinis dalyvių pranašumas ir apskritai ši programa didina ES, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo vietos, patrauklumą pasaulyje. Programa „Horizontas 2020“ skatina ES masto konkurenciją mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, pagal ją organizuojami tarpvalstybiniai konkurencingi kvietimai teikti pasiūlymus, taip pat padedama nustatyti perspektyviausius bendrus mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus. Be to, padaryta išvada, kad pagal programą „Horizontas 2020“ pradėtomis taikyti supaprastinimo priemonėmis (tokiomis kaip vienoda kompensavimo norma, netiesioginių išlaidų padengimas fiksuoto dydžio suma arba Dalyvių portalas) sumažintos dalyvavimo išlaidos ir sutrumpintas laikas iki dotacijos suteikimo. Dabar laikas iki dotacijos suteikimo yra vidutiniškai 192 dienos, taigi, palyginti su ankstesne Septintąja bendrąja programa, jis yra daugiau kaip 100 dienų trumpesnis. Palyginti su ankstesne programa, labiau stengiamasi didinti sąveikas tarp „Horizontas 2020“ ir kitų programų, ypač Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos strateginių investicijų fondo. Tarp padidintų sąveikų pavyzdžių yra pažangumo ženklas, t. y. Europos aukštos kokybės ženklas, suteikiamas tiems pasiūlymams, kurie įvertinami kaip atitinkantys kokybės reikalavimą, tačiau nefinansuojami; taip siekiama suteikti jiems galimybę gauti finansavimą iš alternatyvių privačių ar viešųjų finansavimo šaltinių. Šiuo ženklu paženklintus projektus lengviau atranda suinteresuotos finansuojančios organizacijos, norinčios investuoti į perspektyvius pasiūlymus (įskaitant nacionalines ir regionines institucijas, investuojančias per Europos struktūrinius ir investicijų fondus). Vis dėlto Pažangumo ženklas galėtų būti dar naudingesnis, jei dabartinės taisyklės būtų labiau suderintos, padidinant tokių projektų finansavimo galimybes. Laikotarpio vidurio vertinimo rezultatuose taip pat išskirtos kelios sritys, kurias būtų galima pagerinti: ypač reikia didinti lankstumą, prisitaikant prie naujų prioritetų, ir reikia tinkamesnių stebėsenos sistemų pažangai vertinti. Be to, atliekant šį vertinimą nustatyta, kad reikia siekti didesnio poveikio ir labiau įtraukti piliečius. Tai svarbu siekiant geriau informuoti apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą sprendžiant visuomenės ir technologines problemas ir ateityje pereiti prie labiau į poveikį ir į konkrečią užduotį orientuoto požiūrio. „Erasmus+“ Diagrama. Programos „Erasmus“ dalyvių skaičius kiekvienoje valstybėje narėje (šaltinis – https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_lt.pdf). 2017 m. paminėta programos „Erasmus“ 30 metų sukaktis. Šia programa siekiama tarpvalstybinio bendradarbiavimo tarp valstybių, organizuojant universitetų mainus ir taip prisidedant prie tarptautinių studijų plėtros. Iš pradžių tai buvo nedidelė judumo programa aukštųjų mokyklų studentams, pradėta 1987 m.; pirmaisiais metais joje dalyvavo tik 3 200 studentų, tačiau dabar tai yra viena sėkmingiausių ES programų ir gerai žinomas „prekės ženklas“, padedantis kurti gerą Sąjungos įvaizdį toli už jos ribų. Per 30 metų nuo tada, kai ši programa pradėta aukštojo mokslo srityje, „Erasmus+“ aprėptis išplėsta ir į kitus sektorius, įskaitant mokyklas, profesinį rengimą ir mokymą, suaugusiųjų mokymąsi, jaunimo ir sporto sritis. 2017 m. per kampaniją „Nuo „Erasmus“ iki „Erasmus+“ visoje ES ir už jos ribų paminėta programos „Erasmus+“ 30 metų sukaktis; daugiau kaip 750 000 žmonių dalyvavo daugiau kaip 1 900 renginių 44 šalyse švenčiant ir aptariant programos „Erasmus“ remiamos veiklos poveikį bei diskutuojant dėl jos ateities. ES piliečiai nuolat mini šią programą kaip vieną iš trijų geriausių Europos integracijos rezultatų. 2017 m. birželio mėn. pradėjo veikti naujoji „Erasmus+“ mobilioji programėlė siekiant padėti studentams, įskaitant tuos mainų dalyvius, kurie atvyksta iš trečiųjų šalių arba išvyksta į trečiąsias šalis už Europos ribų, taip pat pameistriams ir jaunimo mainų dalyviams, geriau pasirengti savo judumo veiklai. Naudodamiesi šia programėle jie gali lengvai pasitikrinti, ar atliko visus žingsnius rengdamiesi studijoms užsienyje, studijuodami užsienyje ir grįžę namo. Nuo šios programėlės pristatymo ji jau parsisiųsta daugiau kaip 27 000 kartų. Neseniai atlikus „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimą (2018 m.)23 nustatyta, kad šia programa sėkmingai siekiama užsibrėžtų tikslų: visų pirma jau daugiau kaip 1,8 mln. asmenų dalyvavo judumo veikloje, o bendradarbiavimo projektuose iki šiol dalyvavo daugiau kaip 240 000 organizacijų. Programos paramos gavėjų pasitenkinimo lygis siekia daugiau kaip 90 proc. Ja skatinamas noras dirbti arba mokytis užsienyje ir lavinti užsienio kalbų įgūdžius, skatinamas pozityvus pilietiškas elgesys ir ugdomas buvimo europiečiu jausmas (19 proc. labiau, palyginti su programoje nedalyvavusiais asmenimis). Programa „Erasmus+“ turi teigiamą poveikį įgūdžių ir kompetencijos įgijimui, todėl didina įsidarbinamumą ir verslumą ir sutrumpina perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką (tai įvyksta 13 proc. greičiau, palyginti su tais asmenimis, kurie nedalyvavo „Erasmus+“ ar jos pirmtakėse programose). Atsižvelgiant į šiuos pasiektus rezultatus, vertinime pabrėžta neginčijama programos „Erasmus+“ Europos pridėtinė vertė. Ją lemia didelė programos finansuojamos veiklos apimtis ir platus mastas, taip pat sąžiningos sąlygos dalyvauti judumo mokymosi tikslais veikloje, visuotinai pritaikoma geriausia patirtis, stipresnė ES integracija ir aiškus tarptautinis matmuo. Kitos programos, pagal kurias panašūs veiksmai finansuojami nacionaliniu lygmeniu, tebėra kur kas mažesnio dydžio ir aprėpties ir nesitikima, kad jos galėtų atstoti „Erasmus+“ finansavimą. Atliekant vertinimą taip pat nurodyta, kad yra galimybių imtis tikslingesnių veiksmų siekiant didinti programos „Jean Monnet“ veiklos aktualumą, veiksmų nuoseklumą sporto srityje ir šios programos pridėtinę vertę suaugusiųjų mokymosi sektoriuje. Padaryta išvada, kad jos įnašas į suaugusiųjų mokymosi sektorių yra labai suskaidytas dėl didelės šiam sektoriui būdingos įvairovės, o norint pasiekti reikšmingų rezultatų sporto srityje, nereikėtų per daug išskaidyti išteklių. Kalbant apie programos „Jean Monnet“ veiklą reikia didinti jauniausios kartos (ypač moksleivių) sąmoningumą ir Europos integracijos supratimą.

Europos solidarumo korpusas 18–30 metų jaunuoliams suteikia galimybę dalyvauti labai įvairioje solidarumo veikloje visoje ES, siekiant, kad iki 2020 m. pabaigos šioje veikloje dalyvautų 100 000 jaunuolių. Ateityje Europos solidarumo korpusas turėtų teikti ne tik savanoriškos veiklos, mokomosios praktikos ir įdarbinimo galimybių, bet ir galimybę savo dalyviams pradėti savus solidarumo projektus arba sudaryti savanorių grupę. Savanoriška veikla, remiama pagal „Erasmus+“ kartu su kitomis aštuoniomis ES programomis ir priemonėmis, padėjo sukurti dar daugiau galimybių jaunimui dalyvauti Europos solidarumo korpuso veikloje. Per vienus metus nuo sukūrimo korpuso veikloje dalyvauti užsiregistravo daugiau kaip 42 000 jaunuolių iš visų valstybių narių. Iki 2017 m. pabaigos, per vienus metus po to, kai pradėta naudotis registravimosi internetu priemone, jaunimui pasiūlyta daugiau kaip 2 500 savanoriškos veiklos vietų24. 2017 m. rugpjūčio mėn. šešiolika Europos solidarumo korpuso savanorių atvyko į Norčą (Italija) – vieną iš miestų, kuriuos 2016 m. rugpjūčio mėn. ir 2017 m. sausio mėn. sukrėtė keli stiprūs žemės drebėjimai. Jie padeda atitaisyti žemės drebėjimų padarytą žalą ir atnaujinti viešųjų paslaugų teikimą vietos bendruomenei. Iki 2020 m. į nuo žemės drebėjimo nukentėjusius Italijos regionus iš viso bus paskirta 230 savanorių.





Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) yra įvairaus pobūdžio programa, apimanti daugybę veiksmų, kuriais parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikiama dotacijų ir finansinių priemonių pavidalu. Šia programa siekiama keturių konkrečių tikslų: suteikti MVĮ galimybių gauti finansavimą, padėti patekti į rinkas, skatinti verslui palankią aplinką ir konkurencingumą, skatinti verslumą. Pagal Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą valdomomis finansinėmis priemonėmis, ypač paskolų garantijų priemone, susidomėjo finansų tarpininkai iš visos ES ir šioje programoje dalyvaujančių ES nepriklausančių šalių. Iki 2017 m. pabaigos Europos investicijų fondas pasirašė 87 susitarimus dėl paskolų garantijų, kurių bendra suma – 859 mln. EUR; 72 iš šių susitarimų parėmė Europos strateginių investicijų fondas. Pagal šiuos susitarimus daugiau kaip 275 000 mažųjų ir vidutinių įmonių iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos jau gavo daugiau kaip 12,8 mlrd. EUR finansavimą. Šios programos finansavimo sistema turi didelį sverto poveikį: panaudojus vieną ES biudžeto eurą surenkama 30 eurų mažosioms ir vidutinėms įmonėms finansuoti skirtų lėšų. Pagal augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę susitarimų pasirašymas užtruko ilgiau, nes nuosavam kapitalui taikomi sudėtingesni išsamaus patikrinimo ir lėšų rinkimo procesai. 2017 m. pabaigoje Europos investicijų fondas pagal augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę jau buvo investavęs į 12 fondų, kurie investavo apie 157 mln. EUR į mažąsias ir vidutines įmones jų plėtros ir augimo etape. Du trečdaliai lėšų (365 mln. EUR) pagal šios programos tikslą padėti patekti į rinkas skiriami Europos įmonių tinklui – didžiausiam verslo paslaugų centrų tinklui pasaulyje. Šiuose centruose teikiama labai įvairi verslo tarptautinimo ir inovacijų valdymo parama, taip pat konsultavimo ir partnerystės paslaugos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, siekiančioms eksportuoti į ES bendrosios rinkos šalis ir už Europos ribų. Paslaugų pasiūla yra įvairi: nuo informacijos teikimo ES klausimais, apsilankymų įmonėse ir informuotumo didinimo kampanijų iki specializuotų konsultavimo paslaugų, įmonių atstovų komandiruočių ir ryšių mezgimo bei su technologijomis susijusio tarpininkavimo renginių. 2017 m. duomenų apie paramos gavėjus dar neturima, nes dotacijų trukmė yra dveji metai, tačiau 2016 m. paramą gavo apie 254 000 mažųjų ir vidutinių įmonių; panašaus gavėjų skaičiaus tikimasi ir 2017 m. Apie 3 000 šio tinklo darbuotojų aktyviai dalyvavo vietos renginiuose ir teikė specializuotas konsultavimo paslaugas 70 000 mažųjų ir vidutinių įmonių dėl galimybių gauti finansavimą, intelektinės nuosavybės teisių, verslo ir technologijų bei išteklių naudojimo efektyvumo didinimo paslaugų. Ryšių mezgimo renginiuose dalyvavo apie 25 000 dalyvių. Nuo Europos įmonių tinklo atsinaujinimo 2015 m. jame teikiant partnerių paieškos paslaugas jau sudaryta 8 620 partnerystės susitarimų tarp mažųjų ir vidutinių įmonių. 2017 m. šis tinklas išplėtė savo teikiamas konsultavimo paslaugas: specialūs patarėjai veiklos plėtros klausimais padeda naujoms inovacinėms mažosioms ir vidutinėms įmonėms plėtoti savo veiklą už savo buveinės šalies ribų. Galutinius 2017–2018 m. veiklos laikotarpio ataskaitų duomenis numatoma gauti 2019 m. kovo mėn. Nuo programos „Erasmus“ jauniems verslininkams pradžios įvykdytų mainų tarp pradedančiųjų ir patyrusių verslininkų skaičius 2017 m. jau pasiekė 5 800. Šiuo metu programą „Erasmus“ jauniems verslininkams įgyvendina 175 tarpininkaujančių vietos organizacijų tinklas 33 šalyse (iš 38 dalyvaujančių šalių). Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programos laikotarpio vidurio vertinimo preliminarūs rezultatai25 rodo, kad jau įsitikinta bendrosios šios programos koncepcijos sėkmingumu tenkinant verslininkų poreikius Europos rinkoje. Nuo 2014 iki 2016 m. dalyvavę nauji verslininkai jau įsteigė 241 naują įmonę ir sukūrė daugiau kaip 1 000 naujų darbo vietų. Teigiamą poveikį patvirtino ir priimantieji verslininkai, nes jų įmonėse sukurta daugiau kaip 1 000 naujų darbo vietų. 58 proc. COSME programoje dalyvavusių patyrusių verslininkų padidino savo apyvartą, o 41 proc. padidino savo darbuotojų skaičių. Atliekant laikotarpio vidurio vertinimą preliminariai nustatyti faktai rodo, kad Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) teikia galimybę naudotis masto ekonomija tokiose srityse, kaip mažųjų ir vidutinių įmonių veiklos užsienyje rėmimas arba intelektinės nuosavybės teisių gynimas, sutelkiant nacionalines pastangas ir kuriant tokias paslaugas, kurioms nepakaktų kritinės masės, jei jos būtų teikiamos nacionaliniu lygmeniu. Taip pat nustatyta faktų, kad šia programa kuriama ES pridėtinės vertės, pavyzdžiui, per Europos įmonių tinklą, padedantį Europos įmonėms plėsti savo rinką už ES ribų. Vis dėlto 20 proc. biudžeto paskirstoma daugeliui palyginti nedidelio masto veiksmų. Nors lanksčių bandomojo pobūdžio iš esmės nedidelio masto veiksmų naudingumu neabejojama, toks išteklių susiskaidymas neigiamai veikia šių veiksmų ekonominio efektyvumo perspektyvas ir gali pakenkti visos programos strateginei krypčiai bei koordinavimui. Europos infrastruktūros tinklų priemonė Europos infrastruktūros tinklų priemonė yra viena pagrindinių ES finansavimo priemonių, pagal kurią remiamos investicijos į infrastruktūrą kuriant didelio pajėgumo, tvarius ir efektyviai susietus transeuropinius tinklus transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų srityse. Pagal šią programą daugiausia dėmesio skiriama ES projektams, kuriais siekiama finansuoti tarpvalstybinius kelių ruožus ir šalinti kliūtis transporto sektoriuje, nutraukti energetinę izoliaciją ir didinti energijos tiekimo saugumą, taip pat suteikti visiems europiečiams potencialiai naudingų ES masto sprendimų dėl skaitmeninių paslaugų infrastruktūros. Plečiant pagrindinį tinklą ir koridorius į kaimynines valstybes, didinamas sujungiamumas ir padedama didinti ES vaidmenį pasaulyje. Remiantis šiuo metu atliekama pagrindinio tinklo koridorių darbo planų trečiosios redakcijos analize, devyniems pagrindinio tinklo koridoriams plėtoti iki 2030 m. reikalingomis investicijomis per visą tą laikotarpį būtų galima sukurti iš viso apie 4 500 mlrd. EUR BVP. Tai reikštų, kad iki 2030 m. BVP prieaugis būtų 1,8 proc. didesnis, palyginti su 2015 m. Realizuojant 9 pagrindinio tinklo koridorius sukurtų darbo vietų, išreikštų darbo metais, skaičius gali siekti apie 13 mln. darbo metų26. 2017 m. baigti kurti tokie svarbūs segmentai kaip geležinkelio linijos tarp Berlyno ir Miuncheno arba tarp Paryžiaus ir Bordo; jos abi jau atidarytos viešam naudojimui. Šiems projektams užbaigti prireikė daug metų ir jie yra ypač svarbūs pagrindinio tinklo koridorių segmentai.



Toliau pateikti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę 2017 m. atrinktų finansuoti projektų pavyzdžiai.

Transporto sektoriuje – ilgesnio kaip 100 km geležinkelio ruožo Balstogė–Lukas šiaurės rytų Lenkijoje atnaujinimas jį modernizuojant pagal projektą „Rail Baltica“; oro eismo valdymo sistemų modernizavimas visose ES valstybėse narėse; visapusiška Karavankų kelio tunelio, jungiančio Slovėniją ir Austriją, plėtra; elektrinių transporto priemonių spartaus įkrovimo tinklo plėtra Švedijoje, Danijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Italijoje. Energetikos sektoriuje – elektros linija „Litpol Link“: pagal šį projektą Baltijos šalių elektros tinklai pirmą kartą prijungti prie Vakarų Europos tinklų (Lietuvos jungtimi su Lenkija), taip nutraukiant Baltijos šalių energetinę izoliaciją. Skaitmeniniame sektoriuje 16 valstybių narių naudojasi e. sveikatos pagrindinių paslaugų platforma – taip yra lengviau užtikrinti pacientų saugą ir sveikatos priežiūros tęstinumą užsienyje. 2017 m. paskelbtas pirmas Europos infrastruktūros tinklų priemonės transporto srities finansavimo derinimo kvietimas, siekiant susieti Europos infrastruktūros tinklų priemonės dotacijas su Europos investicijų banko ir Europos strateginių investicijų fondo, taip pat nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų arba privačiojo sektoriaus investuotojų finansavimu. Tikslas – remti ekonomiškai perspektyvius projektus naudojantis privačiojo sektoriaus finansavimu, suteikiant ES dotaciją finansavimo trūkumui panaikinti. Per pirmąjį 2017 m. finansavimo dotacijomis ir paskolomis derinimo kvietimo etapą didžiausia finansavimo dalis skirta Europos geležinkelių tinklo plėtrai (719,5 mln. EUR), kelių transporto išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimui ir sektoriaus modernizavimui (99,6 mln. EUR), taip pat jūrų uostų plėtrai (78,9 mln. EUR) ir vidaus vandenų keliams (44,7 mln. EUR). 2017 m. paskelbus finansavimo dotacijomis ir paskolomis derinimo kvietimą atrinkti projektai apima tokias iniciatyvas kaip tarpvalstybinio eismo greičio didinimas geležinkelio prieigos linijoje prie Fėmarno sąsiaurio tunelio, jungiančio Daniją ir Vokietiją; geležinkelio linijos Divača–Koperis plėtra ir modernizavimas Slovėnijoje, didinant jos pralaidumą, saugumą ir patikimumą; svarbiausio Belgijos vidaus vandenų kelio, Alberto kanalo, pritaikymas, kad juo galėtų plaukioti didesnės krovininio vandens transporto priemonės; taip pat Lenkijos Gdansko uosto pajėgumo didinimas. Inovacijų ir alternatyvių degalų srityje atrinkti keli projektai, kuriuose dalyvauja daug valstybių narių, siekiant tikslo diegti ypač spartaus elektrinių transporto priemonių įkrovimo sistemas. Atliekant Europos infrastruktūros tinklų priemonės laikotarpio vidurio vertinimą27 nustatyta, kad investicijų į infrastruktūros plėtrą poreikiai tebėra dideli ir kad išlieka rinkos nepakankamumas, ypač įgyvendinant didelio masto tarpvalstybinius projektus, kai išlaidos patiriamos vietos arba nacionaliniu lygmeniu, o nauda gaunama visos Europos mastu, arba kai išlaidos ir nauda neproporcingai paskirstomos pagal projektus, kuriuose dalyvauja daug valstybių narių. Taigi, ši programa tebėra aktuali ir daugeliu atžvilgių veiksminga, nepaisant to, kad daugelis ilgalaikių projektų vis dar nebaigti. Transporto srityje 86 proc. šiuo metu skirtų lėšų yra susijusios su tarpvalstybine transporto infrastruktūra, daugiausia siekiant plėtoti jos pagrindinį tinklą ir devynis koridorius, kurie turi būti baigti kurti iki 2030 m. Energetikos sektoriuje Europos infrastruktūros tinklų priemone padedama stiprinti tarpusavio jungtis, siekiant nutraukti energetinę izoliaciją ir baigti kurti energijos vidaus rinką. Nustatyta, kad skaitmeniniame sektoriuje šia programa padedama diegti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, taigi administracijoms, piliečiams ir įmonėms suteikiama galimybė naudotis tarpvalstybiniu mastu teikiamomis internetinėmis paslaugomis. Vis dėlto, siekiant visiškai išnaudoti šį potencialą, būtina toliau didinti informuotumą. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę toliau naudojamos ir kuriamos novatoriškos finansinės priemonės, tačiau vertinant pabrėžta, kad jų taikymas iki šiol yra ribotas – iš dalies dėl tų naujų galimybių, kurių suteikė Europos strateginių investicijų fondas. . Kosmosas ES ekonomika ir visuomenė tampa vis labiau priklausomos nuo kosmoso taikmenų ir paslaugų, o jų veikimo galimų sutrikimų kaina gali būti labai didelė – ne tik dėl verslo negautų pajamų, bet ir dėl dar svarbesnių priežasčių, susijusių su žmonių saugumu28. „Copernicus“ yra ES Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa, taigi viena didžiausių duomenų teikėjų pasaulyje, kurianti daug pridėtinės vertės, ypač palyginti su tuo, ką būtų įmanoma pasiekti nacionaliniu lygmeniu. Pagal programą „Copernicus“, kurios pagrindą sudaro palydovų ir jutiklių įrangos (antžeminių stočių, ore naudojamų jutiklių, jūrose naudojamų jutiklių) sistema, teikiama patikima ir naujausia informacija, teikiant paslaugas šešiose (sausumos, jūrų, atmosferos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo) teminėse srityse. Šia informacija remiamasi formuojant įvairią ES politiką ir ji pritaikoma įvairioms reikmėms – nuo aplinkos apsaugos iki regioninio ir vietos lygmens planavimo, žemės ūkio, darnaus vystymosi bei sienų stebėjimo. GALILEO ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema yra ES palydovinės navigacijos programos. Pagal abi šias programas siunčiami padėties nustatymo ir laiko nustatymo signalai, naudojami tokiose svarbiose ekonomikos srityse kaip telefonų mobiliojo ryšio tinklai, automobilių navigacijos vidaus įranga ir tikslusis orlaivių nusileidimas. „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslauga 2017 m. pradėta teikti daugiau kaip 80 kartų, taip padedant civilinės saugos ir humanitarinės veiklos dalyviams vykdyti skubios pagalbos veiksmus. Teikta pagalba, be kita ko, dėl šių nelaimių: audrų ir potvynių visoje Europoje, miškų gaisrų Ispanijoje, Portugalijoje ir Graikijoje, uragano „Ophelia“ Airijoje, stiprių vėjų Lenkijoje, o tarptautiniu mastu dėl žemės drebėjimų Meksikoje ir Irake ir uraganų „Harvey“ ir „Irma“ JAV ir Karibų jūros regiono šalyse. Orbitoje šiuo metu skrieja 22 GALILEO palydovai, 18 iš jų yra veikiantys, o 4 paleisti gruodžio 2017 m. ir šiuo metu bandomi. Taip pat 2017 m. padidintas paplitimas rinkoje – parduota apie 75 mln. išmaniųjų telefonų su GALILEO prieigos funkcija; pavyzdžiui, „Apple“, „Samsung“ ir „Sony“ prietaisai gaminami su GALILEO pritaikytomis mikroschemomis. 2017 m. užbaigto laikotarpio vidurio vertinimo29 duomenimis, programos „Copernicus“ įgyvendinimas jau yra įsibėgėjęs ir nustatyti tikslai įgyvendinami, nors ne visų tikslų siekiama tokiu pat mastu. Teikiami duomenys yra geros kokybės ir patikimi, ir tai, kartu su priimta nemokamų duomenų politika, yra vienas iš šios programos pranašumų. Vis dėlto šis vertinimas taip pat atskleidė, kad reikia gerinti duomenų platinimą ir prieigą prie duomenų ir labiau integruoti kosmoso duomenis su kitais duomenų šaltiniais ir kitomis politikos sritimis bei ekonomikos sektoriais, kad jais naudotųsi daugiau vartotojų. Kaip matyti iš tarpinio vertinimo, daroma didelė pažanga siekiant ir GALILEO, ir Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos tikslų30. 2016 m. pabaigoje jau daugiau kaip 250 oro uostų, esančių dvidešimtyje šalių, naudojosi orlaivių artėjimo tūpti procedūromis Europos geostacionarinėje navigacinėje tinklo sistemoje31. Nuo 2018 m. visuose Europos Sąjungoje parduodamuose naujų modelių automobiliuose bus naudojamasi Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema ir GALILEO, kad įvykus eismo įvykiams būtų galima nustatyti buvimo vietą pagal pagalbos skambučius32.

Atliekant vertinimą taip pat nustatyta tam tikrų neefektyvumo problemų, susijusių su valdymo struktūra. Pavyzdžiui, sprendimų priėmimo procesas yra pernelyg inertiškas ne tik dėl dalyvių skaičiaus, bet ir dėl skirtingų valdymo struktūrų diegiant ir eksploatuojant sistemas bei pasidalijant darbą tarp Europos GNSS agentūros ir Europos kosmoso agentūros. Saugumo valdymas taip pat nurodytas kaip viena iš neefektyvumo priežasčių: pradėjus teikti pradines paslaugas ir pereinant nuo diegimo prie eksploatavimo etapo, kilo problemų, kurias reikia tinkamai spręsti, kad būtų išlaikytas ir pagerintas tinkamas saugumo lygis. Šie projektai taip pat atliko tam tikrą vaidmenį per pabėgėlių krizę. Pagal ES Žemės stebėjimo programą „Copernicus“ teikti, pavyzdžiui, vaizdo duomenys, padėję stebėti uostus ir pakrantes, iš kurių, kaip nustatyta, per 2015 ir 2016 m. išvykdavo migrantų laivai. Teikiant GALILEO paieškos ir gelbėjimo paslaugą nelaimės vietos žymėjimo švyturių padėties nustatymo laikas sutrumpinamas nuo trijų valandų iki vos dešimties minučių, taigi buvimo vieta nustatoma daug tiksliau. Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) tikslas – įrodyti, kad branduolių sintezė yra perspektyvus ir tvarus energijos šaltinis, šiuo tikslu pastatant ir eksploatuojant eksperimentinį branduolių sintezės reaktorių. Tai – didelis žingsnis į priekį siekiant įrodyti branduolių sintezės, kaip energijos šaltinio, tvarumą. Dėl svarbių šios technologijos pranašumų, tokių kaip didelių kuro atsargų prieinamumas ir tai, kad į atmosferą neišmetama CO2, branduolių sintezė galėtų labai padėti įgyvendinti ilgalaikę ES strategiją saugiai, efektyviai ir užtikrintai sumažinti anglies dioksido kiekį energetikos sistemoje. Tai unikalus ilgalaikis mokslinio bendradarbiavimo projektas, dėl kurio tarptautiniu lygmeniu susitarė septyni partneriai (ES, Jungtinės Valstijos, Rusija, Japonija, Kinija, Pietų Korėja ir Indija). Naudojant eksperimentinį reaktorių, kuris šiuo metu statomas, siekiama įrodyti branduolių sintezės, kaip tvaraus energijos šaltinio, perspektyvumą. Kadangi pagal šį projektą reikia sukonstruoti daugiau kaip 10 mln. reaktoriaus sudedamųjų dalių, sudaryta šimtai sutarčių su Europos pramonininkais ir mokslo tiriamosiomis institucijomis. 2017 m. gruodžio mėn. jau buvo užbaigta 50 proc. visų statybos darbų, reikalingų, kad būtų galima pradėti pirmąjį ITER eksploatavimo etapą33. ITER turi būti naudojami magnetai plazmos stabilumui užtikrinti. 2017 m. pristatytas pažangiausias superlaidusis magnetas per visą istoriją34, kuris šiuo metu kuriamas Europoje. Šis magnetas yra 14 metrų aukščio, 9 metrų pločio ir sveria 110 tonų. Tai pirmoji iš 18 toroidinio lauko ričių, kurios bus naudojamos ITER. Šios ritės sudarys galingą magnetinį narvą, kuriame bus laikomas branduolių sintezės kuras, kurio temperatūra turėtų siekti 150 mln. Celsijaus laipsnių. ITER toroidinio lauko ritės sukurs magnetinį lauką, kuris bus maždaug milijoną kartų stipresnis nei Žemės magnetinis laukas. Devynios iš jų, taip pat viena atsarginė ritė bus pagamintos Europoje, likusios devynios ritės bus pagamintos Japonijoje. Gaminant šiuos magnetus dalyvaus bent 600 asmenų iš 26 įmonių. Jau sukurti pirmieji analogų neturintys produktai, suteikę Europos įmonėms inovacinį ir konkurencinį pranašumą, taip pat galimybių kaupti žinias ir praktinę patirtį, kurti galimas papildomas technologijas ir produktus. Iki 2017 m. rugsėjo 30 d. jau pasirašyta 601 veiklos viešųjų pirkimų sutartis ir sutartys dėl 322 dotacijų – iš viso dėl 3,97 mlrd. EUR sumos (2008 m. vertė). Europoje taip pat atliekamas darbas kuriant tą magnetinio apvalkalo dalį, kurioje vyks branduolių sintezės reakcija (vakuuminį rezervuarą). Be to, Europoje pastatytas unikalus bandymų įrenginys siekiant išbandyti reikiamas ITER kaitinimo sistemas35.

1.2. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (biudžeto 1B išlaidų kategorija)36 2017 m. 54 mlrd. EUR skirta 1B išlaidų kategorijos programoms – šios lėšos sudaro 34 proc. viso 2017 m. ES biudžeto. Biudžeto 1B išlaidų kategoriją sudaro 6 atskiros išlaidų programos. Ji apima Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos socialinį fondą37, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą (jai skirtas specialus papildomas asignavimas), ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą. Visos šios programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą.

Diagrama. Pagrindinės programos, 2017 m. finansuotos pagal 1B išlaidų kategoriją. Kategorija „Kitos programos“ apima įnašą į Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Europos pagalbą labiausiai skurstantiems, atokiausiems ir retai gyvenamiems regionams, techninę paramą ir bandomuosius projektus bei parengiamuosius veiksmus. Visos sumos nurodytos milijonais eurų. . Europos Komisijos prioritetų rėmimas Sanglaudos politikos intervenciniais veiksmais padedama siekti kelių iš J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų – visų pirma darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų. Tai svarbiausia ES investicinė priemonė siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų remti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ES lygmeniu ir struktūrines reformas nacionaliniu lygmeniu. Ji tapo esmine Europos ekonomikos valdymo dalimi ir labai svarbiu įnašu, kuriuo prisidedama prie visų „vertybių trikampio“ dalių – investicijų, struktūrinių reformų ir atsakingų viešųjų finansų. Nustatytomis ex ante sąlygomis sudarytos palankios teisėkūros ir struktūrinės sąlygos patikimoms investicijoms, kurių teigiamas šalutinis poveikis juntamas ne vien sanglaudos politikos srityje. Vis labiau didėja šios politikos svarba šalinant trumpalaikį ekonomikos krizės poveikį ir didinant regionų vidinį vystymosi potencialą vidutinės trukmės laikotarpiu. Kartu su nustatytomis šios politikos makroekonominėmis sąlygomis, kuriomis toliau skatinama patikima makroekonominė politika, Sanglaudos politikos reglamente numatyta galimybė Komisijai savo nuožiūra perprogramuoti lėšas, jei per kasmetinį procesą bus pateikta naujų su investicijomis susijusių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų. Sanglaudos politika prisidedama prie Investicijų plano Europai ir papildoma Europos strateginių investicijų fondo veikla. Tai daroma keliais būdais: pritraukiant viešųjų ir privačiųjų investicijų, remiant struktūrines reformas ir didinant galimybes gauti finansavimą. Lėšos strategiškai investuojamos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, paramą mažosioms įmonėms ir skaitmenines technologijas, taip padedant siekti ES pažangaus augimo tikslų. Sanglaudos politika taip pat prisidedama prie prioritetų „Bendroji skaitmeninė rinka“ ir „Energetikos sąjunga ir klimatas“. Kadangi investicijoms į energetiką, aplinką, klimatą ir darnųjį transportą skirtas kaip niekada didelis ES biudžetas, jomis reikšmingai padedama Europoje pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Sanglaudos politika taip pat prisidedama prie vidaus rinkos plėtros, be to, vykdoma nemažai veiksmų, susijusių su atsaku į pabėgėlių krizę, migracijos politika ir keliomis socialinėmis problemomis, pavyzdžiui, skurdo ir didelį materialinį nepriteklių patiriančių asmenų socialinės atskirties poveikio mažinimu ir (jaunimo) užimtumo rėmimu. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo veikla siekiama didinti ES ekonominę ir socialinę sanglaudą: mažinti jos regionų išsivystymo skirtumus ir remti visišką mažiau išsivysčiusių regionų integraciją į ES vidaus rinką. Europos socialinis fondas yra pagrindinė ES priemonė, kuria remiamas darbo vietų kūrimas, žmonėms padedama gauti geresnį darbą, užtikrinamos teisingesnės darbo galimybės visiems, remiamas kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas remia ES valstybių veiksmus teikiant pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, be kita ko, maistu, drabužiais ir socialinės įtraukties priemonėmis padedant žmonėms įveikti skurdą. Sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų politika, skirta visiems ES regionams ir miestams, siekiant remti darbo vietų kūrimą, verslo konkurencingumą, ekonomikos augimą, darnų vystymąsi ir gerinti piliečių gyvenimo kokybę. 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentavimo sistema buvo patvirtinta maždaug šešiais mėnesiais vėliau nei 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa. Vėlai priėmus teisės aktus ir nustačius naujų reikalavimų siekiant gerinti šios politikos rezultatus ir įgyvendinimo kokybę (pvz., nustatytos ex ante sąlygos, paskirtos už programas atsakingos institucijos), vėluota pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. programas. Nepaisant to, vertinant pirmuosius 2014–2020 m. laikotarpio programų metus ima aiškėti pradiniai rezultatai. Nors startuota lėčiau nei 2007–2013 m. laikotarpiu, dabartinio programavimo laikotarpio projektų atrankos tempas dabar jau paspartėjo. Iki 2018 m. sausio mėn. atrinkta 673 800 projektų, kurie būtų remiami Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo lėšomis ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą visoje Europoje, jiems iš viso skirta 260 mlrd. EUR arba 54 proc. viso galimo šio laikotarpio finansavimo. Toks projektų atrankos lygis, pasiektas 2014–2016 m., yra panašus į pradinių 2007–2013 m. laikotarpio metų padėtį38 ir galima pagrįstai tikėtis, kad nuo šiol įgyvendinimo tempai apskritai bus panašūs į tuos, kurie pasiekti praėjusiu laikotarpiu. Iki 2017 m. pabaigos jau baigta įgyvendinti 99 proc. veiksmų planų dėl ex ante sąlygų, keliamų teikiant Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos regioninės plėtros fondo paramą. Šios sąlygos nustatytos siekiant paskatinti valstybes nares vykdyti struktūrinius pokyčius ir politikos reformas, įskaitant susijusius su atitinkamomis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis39. Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas Diagrama. Europos regioninės plėtros fondo įgyvendinimo pažanga (visos išlaidos) laikotarpiu iki 2017 m. gruodžio 31 d. Šaltinis – https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf.

Labai pagerinti projektų atrankos rodikliai: atrinktų Europos regioninės plėtros fondo projektų dalis pasiekė 53 proc., 160 000 projektų skirta 147 mlrd. EUR vertės investicijų (iki 2016 m. pabaigos – 72 mlrd. EUR), o atrinktų Sanglaudos fondo projektų dalis iki 2017 m. pabaigos pasiekė 64,3 proc. ir 8 600 projektų skirta 48 mlrd. EUR investicijų (iki 2016 m. pabaigos – 19,6 mlrd. EUR ). Tai geresnė padėtis nei tuo pačiu 2007–2013 m. laikotarpio etapu. 2017 m. pabaigos duomenys parodė, kad padaryta tolygesnė pažanga daugumoje valstybių narių ir pagal daugelį temų. Turint omenyje specifinį ilgalaikį šių fondų investicijų pobūdį, finansinio įvykdymo (ES išmokų) lygis pirmaisiais programavimo laikotarpio metais paprastai yra nedidelis (taip buvo ir 2014–2016 m.), tačiau per paskutinius programavimo laikotarpio metus padidėja. Tai ypač pasakytina apie didelės apimties projektus, savo pobūdžiu prilygstančius didelėms investicijoms į infrastruktūrą, kuriems paprastai yra būdingas ilgas gyvavimo ciklas ir lėtas pradžios etapas (planavimas, programavimas, leidimų gavimas) be reikšmingesnio finansinio vykdymo. Atlikti mokėjimai pagal programas 2017 m. pabaigoje sudaro 13 proc. Europos regioninės plėtros fondo ir 18 proc. Sanglaudos fondo lėšų. Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas remia bendrosios rinkos plėtrą, o kartu jų paramos mažiau išsivysčiusiems regionams teigiamas šalutinis poveikis, ypač dėl didesnio sujungiamumo ir prekybos srautų, yra jaučiamas visoje Europoje. Vertinama, kad 2007–2013 m. programų vidutinis grynasis teigiamas poveikis toms šalims, kurios negauna sanglaudos politikos paramos, iki 2023 m. pasieks 0,12 proc. bendrojo vidaus produkto40. Vertinant programų pasiektus rezultatus, apie kuriuos valstybės narės pranešė iki 2016 m. pabaigos, įgyvendintais Sanglaudos fondo ir Europos regioninės plėtros fondo projektais jau pasiekta: -suteikta parama 84 579 įmonėms, iš kurių daugiau kaip 36 000 remiamos finansinėmis priemonėmis; -pritraukta daugiau kaip 593 mln. EUR privačių investicijų, prilygstančių viešajai paramai įmonėms (dotacijomis ir ne dotacijomis); -sukurta 10 300 darbo vietų, taip pat įdarbinti 636 nauji tyrėjai; -41 800 namų ūkių priskirti didesnio energijos vartojimo efektyvumo klasei, o metinis pirminės energijos suvartojimas viešuosiuose pastatuose sumažintas 14,9 mln. kWh per metus; -2,7 mln. žmonių naudojasi geresnėmis sveikatos priežiūros paslaugomis; dar 156 000 žmonių naudojasi geresniu vandens tiekimu, o 73 000 – geresniu nuotekų valymu; -nutiesta 54 km naujų transeuropinio transporto tinklo (TENT-T) kelių, 217 km rekonstruotų arba atnaujintų kelių ir 92 km rekonstruotų arba atnaujintų geležinkelio linijų. Naujausiais duomenimis41, 2015–2017 m. laikotarpiu buvo nemažai valstybių narių, kuriose didesnę kaip 40 proc. viešųjų investicijų dalį sudarė struktūrinių fondų lėšos. Diagrama. Sanglaudos politikos finansavimas kaip įvertinta viešųjų investicijų dalis 2015–2017 m. Šaltinis: Eurostatas, Regioninės ir miestų politikos GD (http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf). Konkrečiai darbo vietų, ekonomikos augimo ir