LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.8.2004 
KOM(2004) 547 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI 
dėl konsultacij ų su Dramblio Kaulo Kranto Respublika pradžios taikant Kotonu 
susitarimo 96 straipsn į 
 
LT 2   LT 1. 2003 m. sausio 24 d. Marcoussis  pasirašytoje taikos sutartyje,  numatyta, kad šalis prisiima 
tam tikrus įsipareigojimus, kuriais  užtikrina, kad sieks taikos ir  stabilumo šaly je ir 2005 m. 
pabaigoje surengs s ąžiningus, atvirus ir skaidrius rinkimus. Įsipareigojimai prisiimti įvairiose 
srityse, kurios minimos pagrindin ėse Kotonu  susitarimo 9 ir 96 straipsni ų nuostatose, 
apibrėžiančiose žmogaus teises, demokratinius principus ir teisin ę valstybę. 
2003 m. sausio 26 d. vykusioje Paryžiaus–Klebero valstybi ų ir vyriausybi ų vadovų 
konferencijoje, kur ioje tarptautin ė bendruomen ė pritarė Marcoussis  susitarimui, kur į JTO 
Saugumo Taryba formaliai patvirtino 2003 m.  vasario 4 d. 1464-ojoje rezoliucijoje, 
pasakytoje kalboje Europos Komisijos pirmininkas pareišk ė, jog Komisija ketina „ skirti 
Dramblio Kaulo Krantui finansin ę paramą stabilumui atkurti ir ekonomikai vystyti “, bet su 
sąlyga, kad Marcoussis  prisiimti ir Paryžiaus–Klebero konf erencijoje iškilmingai patvirtinti 
įsipareigojimai „ bus iš tikr ųjų vykdomi ir, griežtai laikantis žmogaus teisi ų, bus sklandžiai 
atkuriama taika, stabilumas ir saugumas “. Savo kalboje panašias mintis d ėl būtinybės 
konferencijoje dalyvaujantiems Dramblio Ka ulo Kranto valdžios atstovams laikytis 
Marcoussis  prisiimt ų įsipareigojim ų pareiškė ir Europos S ąjungai pirmininkaujan čios 
valstybės vadovas. 
 2. Po 2002 m. rugs ėjo 19 d., kai šalyje kilo sunki politin ė ir karinė krizė, Europos S ąjunga 
įvairiomis progomis yra reiškusi susir ūpinimą dėl to, kad abi konfliktuojan čios šalys 
pažeidinėja žmogaus teises iš esm ės iki Marcoussis  susitarimo pasirašy mo 2003 m. sausio 24 
d.  Kelete deklaracij ų, kurias ES paskelb ė prasidėjus konfliktui, ji pareišk ė susirūpinimą dėl 
žmogaus teisi ų padėties Dramblio Kaulo Krante. 2002 m. spalio 21 d. deklaracijoje, 
paskelbtoje paliaub ų, kurias ES sveikino, proga, ji išreišk ė savo susir ūpinimą dėl žmogaus 
teisių pažeidim ų. 2002 m. lapkri čio 15 d. deklaracijoje, kurioje ES ragino pasirašyti taikos 
susitarimą, ji taip pat pasmerk ė žmogaus teisi ų pažeidimus, konkre čiai – gydytojo Benoît 
Dacoury-Tabley nužudym ą. Vėliau, radus masines kapavietes , ES 2002 m. gruodžio 17 d. dar 
kartą pasmerkė žmogaus teisi ų pažeidimus šalyje. 
 Vėliau padėtis pagerėjo, bet vėl – buvo nužudytas žurnalistas Jean Hélène (nužudym ą ES 
pasmerkė 2003 m. spalio 27 d. deklaracijoje), ir tai paskatino valdžios institucijas pasitelkti į 
pagalbą saugumo paj ėgas. Po keleto rami ų mėnesių ES 2004 m. kovo 25 d. deklaracijoje 
išreiškė apgailestavim ą dėl padažnėjusių smurto protr ūkių Dramblio Kaulo Krante, o 2004 m. 
balandžio 8 d. deklaracijoje – apgailestavim ą dėl kovo 25 d. įvykių, kartu išreikšdama 
susirūpinimą dėl juos lydėjusių kitų sunkių žmogaus teisi ų pažeidim ų ir dėl Europos S ąjungos 
bei kitų užsienio šali ų išeivių saugumo. 
Be to, 2004 m. geguž ės 13 d. JTO specialioji tyrim ų komisija paskelb ė įdomias ataskaitos d ėl 
2004 m. kovo 25 d. įvykių išvadas: „ Kovo 25 ir 26 d. buvo vykdomos masin ės nekaltų civilių 
žudynės, per kurias buvo smarkiai pažeistos žmogaus teis ės. Šie įvykiai tapo pretekstu prad ėti 
vykdyti r ūpestingai rengt ą planą, kurį, vadovaujant ir už tai prisiimant atsakomyb ę 
aukščiausiems šalies pareig ūnams, vykd ė saugumo paj ėgos : policija, žandarmerija, 
kariuomen ė, special ūs padaliniai ir vadinamos lygiagre čios pajėgos“. Kaip teigiama 
ataskaitoje, „ 120 žmoni ų žuvo, 274 buvo sužeisti ir 20 dingo be žinios “. 
Nuo to laiko buvo padaryta ir kit ų susirūpinimą keliančių žmogaus teisi ų pažeidim ų. 2004 m. 
balandžio 16 d., penktadien į, dingo pranc ūzakalbis Kanados žurnalistas Guy-André Kieffer, 
paskui birželio 7 d. Abidžano gatv ėse buvo prad ėta „vakarie čių medžiokl ė“, kelios dešimtys 
Vakarų šalių gyventoj ų patyrė „jaunųjų patriotų“ ekstremist ų smurtą. Vėliau 2004 m. birželio 
 
LT 3   LT 25 d. nekontroliuojami Dramblio Kaulo Kranto kariuomen ės kariai nužud ė Prancūzijos karį, 
dalyvavus į operacijoje Licorne . O 2004 m. birželio 28 d. Dram blio Kaulo Kranto revoliucin ės 
komunistų partijos (PCRCI) jaunimo grup ės vadovas, teis ės studentas Habib Dodo, kur į 
birželio 23 d. Abidžane pagrob ė studentų federacijai FESCI priklausantys studentai 
ekstremistai, buvo rastas maiše ne gyvas su virve ant kaklo kelio į Abidžaną šalikelėje. 
Galiausiai reikia pažym ėti, kad 2004 m. balandžio m ėn. neeilin ėje parlamento sesijoje 
priimtas įstatymas, įsteigiantis Marcoussis  susitarime numatyt ą Nacionalin ę žmogaus teisi ų 
komisiją, neatitinka Marcoussis  susitarimo nuostat ų. Iš tikrųjų komisijoje n ėra visų trijų 
naujųjų jėgų judėjimų, kurie pasiraš ė Marcoussis  susitarim ą, atstovų, tuo tarpu susitarimo VI 
priedo 1 punkte numatyta, kad „K omisija bus sudaryta iš vis ų šalių atstovų“. 
3. Reikia pažym ėti, kad vėluojama vykdyti ir kitus Marcoussis  prisiimtus įsipareigojimus, 
susijusius su demokratijos principais – dar viena esmine Kotonu  susitarimo dalimi, arba tie 
įsipareigojimai nevykdomi taip, kaip numatyta.  
  Ypač kelia nerim ą tai, kad 2005 m. pabaigoje rinkimai gali neb ūti surengti tinkamomis 
sąlygomis. Nesilaikant Marcoussis  susitarime numatyt ų terminų nebebus galima įgyvendinti 
susitarimo I ir II pried ų nuostatų dėl tapatybės nustatymo ir rink ėjų sąrašų sudarymo. III 
priede iškelto sud ėtingo prezidento rinkim ų klausimo svarstymas taip pat buvo vilkinamas. 
Pirma, reikia pažym ėti, kad tapatyb ės nustatymas, kur į koncesinink ės teisėmis vykdo 
bendrovė SITEL, itin v ėluoja: jis buvo prad ėtas vėl vykdyti tik 2004 m. birželio m ėn. ir tik 
tuose regionuose, kuriu os kontroliuoja vyriausyb ė. 2004 m. sausio m ėn. pagal Marcoussis  
susitarimą įsteigtai ir turin čiai kontroliuoti 2001 m. įsteigtą Nacionalin ę tapatybės nustatymo 
tarnybą Nacionalinei tapatyb ės nustatymo kontrol ės komisijai (CNSI), kuri vienintel ė turi 
įgaliojimus išduoti tapatyb ės dokumentus, iki šiol nebuvo skirta jokios finansin ės paramos. 
Tik 2004 m. liepos m ėn. pradžioje buvo nuspr ęsta CNSI skirti asignavim ą. Taigi techniškai 
jau nebeįmanoma rink ėjų sąrašų sudaryti nustatant tapatyb ę: sąrašų sudarymas ir tapatyb ės 
nustatymas tur ės būti vykdomi atskirai ir neaišku, kuo remdamasi rinkim ų komisija per 
numatytus du m ėnesius (2005 m. sausio vidurys–kovo vidurys) sudarys s ąrašus nebaigus 
tapatybės nustatymo proceso. 
Projektas, iš dalies kei čiantis pilietyb ės įstatymą, taip pat dar n ėra patvirtintas: jis 
Nacionalinei Asambl ėjai buvo pateiktas tik 2004 m. birželio m ėn. 
Galiausiai balandžio m ėn. įvykusioje neeilin ėje sesijoje priimtas 2004 m. geguž ės 3 d. 
tapatybės nustatymo įstatymas kelia dideli ų sunkumų, kadangi jo 3 straipsnio 5 dalyje 
numatoma pateikti informacij ą, susijusią su tapatyb ės kortelės išdavimu: numatoma nurodyti, 
ar pilietyb ė įgyta dėl kilmės, ar įsigyta. Tokios informacijos reikalingumas n ėra įrodytas, 
atliekant tikrinim ą dėl jos gali kilti daug nesusipratim ų ar konflikt ų. Kaip parod ė neseni 
įvykiai kitose šalyse, pateikti ši ą informacij ą yra labai rizikinga. 
Antra, buvo v ėluojama padaryti ir rinkim ų sistemos pakeitimus. Įstatymo projektas, iš dalies 
keičiantis 2001 m. įsteigtos Nepriklausomos rinkim ų komisijos (CEI), kuri atlieka itin svarb ų 
vaidmenį, nes yra atsakinga už rinkim ų ir referendum ų organizavim ą, sudėtį, į Nacionalin ės 
Asamblėjos darbotvark ę buvo įtrauktas tik 2004 m. balandžio 28 d. prasid ėjusioje eilin ėje 
sesijoje. Vykstant diskusijoms Marcoussis  susitarimui nepritariant ys deputatai suabejojo d ėl 
CEI sudėties, nors vyriausyb ės pateiktame tekste pagal Marcoussis  susitarim ą buvo nustatyta 
įtraukti visas šalies politines strukt ūras. Birželio 24 d. teritorijos administravimo ministras 
nenorėdamas, kad balsavimo metu įstatymo tekstas b ūtų pakeistas, kaip tai buvo padaryta 
 
LT 4   LT balandžio m ėn. priimant pirmiau min ėtą Nacionalin ės žmogaus teisi ų komisijos įstatymą, 
atsiėmė savo pasi ūlytą tekstą. FPI nauj ųjų jėgų atstovus į CEI nor ėjo įtraukti tik atlikus 
nusiginklavim ą, taip pat ribotam laikui. 
Be to, gali kilti sunkum ų ir dėl Konstitucin ės tarybos sud ėties, kurios vaidmuo organizuojant 
rinkimus itin svarbus – jis sprendžia su rinkimais susijusius gin čus ir skelbia rinkim ų 
rezultatus. JTO Generalinis Se kretoriatas 2004 m. sausio 6 d. ataskaitoje Saugumo Tarybai 
iškėlė klausimą dėl 2003 m. rugpj ūčio mėn. paskirt ų tarybos nari ų. Tarybą sudaro aštuoni 
nariai: buv ęs Respublikos Prezidentas, trys Nacionalin ės Asambl ėjos pirmininko paskirti 
asmenys ir trys Respublikos Prezidento paskirti  asmenys, Respublikos Prezidentas skiria ir 
tarybos pirminink ą. 2003 m. rugpj ūčio mėn. Teismo nariai buvo paskirti be partij ų pritarimo, 
o tai prieštarauja Marcoussis  susitarim ų dvasiai, nors ten Konstitucin ė taryba ir neminima. 
Aplinkyb ės, kuriomis buvo paskirti tarybos nariai, ver čia nerimauti, ar jo priimti sprendimai 
nebus šališki, kaip ir tie sprendimai, kuriuos 2000 m. pri ėmė Aukščiausiasis Teismas, paskui 
pertvarkytas į keletą institucijų, įskaitant ir Konstitucin ę tarybą. 
Rinkimams numatytas biudžetas taip pat dar n ėra išsamiai įvertintas, kadangi JTO d ėl 
nuolatinių politinių trikdžių ir saugumo sumetimais negal ėjo nusiųsti asmen ų šiai misijai 
vykdyti. 
Trečia, itin sud ėtingas Respublikos Prezidento rinkim ų klausimas kelia daug abejoni ų, ar bus 
laikomasi Marcoussis  prisiimt ų įsipareigojim ų. Reikia pažym ėti, kad Konstitucijos 35 
straipsnio dalinio pakeitimo projektas,  kuris pagal Konsti tucijos 126 straipsn į turi būti 
patvirtintas referendumu, dar ne pateiktas Nacionalinei Asambl ėjai, kuri pagal Konstitucijos 
125 straipsn į iš pradži ų dviem tre čdaliais bals ų turi pritarti tekstui, prieš teikiant įstatymą 
referendumui. 
4. Įgyvendinant kit ą esminį Kotonu  susitarimo princip ą – teisinės valstybės kūrimą iškyla 
teisinių priemoni ų nebuvimo problema, sprendžiant sunkum us, su kuriais susidurta, atliekant 
kakavos sektoriaus audit ą, pagal 2003 m. Nacionalin ės sąjungos vyriausyb ės prašym ą 
finansuojam ą iš Europos S ąjungos biudžeto. 
Pirmasis audito etapas baig ėsi praėjusį rudenį, 2003 m. spalio 9 d. buv o pateikta išankstin ė 
ataskaita. Ataskaitoje apžvelgtos  ne visos temos, kadangi d ėl kai kuri ų struktūrų 
nepakankamo bendradarbiavimo ir atsisakymo paklusti audit ą atliekan čių pareigūnų 
reikalavimams surinkta informacija n ėra išsami: ataskaitoje pabr ėžiama, kad dvi pagrindin ės 
išteklių institucijos atsisak ė bendradarbiauti vykdant audit ą. 
 Išankstinėje ataskaitoje išskiriamos kai kurios problemos: 
– sektoriuje dirban čių keturių institucij ų, 1999 m. pakeitusi ų CAISTAB, juridinio statuso 
įvairovė, dėl kurios sektoriuje kyla institucin ė painiava. Teis ė valdyti sektori ų ir 
reglamentuoti kartu su keliomis mi nisterijomis ir bendru ministerij ų komitetu suteikta 
keturioms institucijoms: ARCC (Kav os ir kakavos reguliavimo agent ūra), BCC (Kavos ir 
kakavos birža), FDPCC (Kavos ir kakavos kooperatyv ų plėtros ir skatinim o fondas) ir FRC 
(Kakavos reguliavimo fondas); 
– surinkus nepakankamai duomen ų ir (arba) visai nesant duomen ų apie FDPCC į Atsargos 
rezervą surinktus mokes čius (rezerve, kaip teigiama išankstin ėje ataskaitoje, tur ėtų būti 
daugiau negu 100 milijard ų FCFA likutis, iš kurio panaudotas sumas dar reikia nustatyti) 
negalima atlikti pinig ų srautų analizės; 
 
LT 5   LT – neaišku, ar surinktos l ėšos tinkamai naudojamos : auditoriai negal ėjo atsakyti į tokį svarbų 
klausimą, nes negavo pakankamai informacijos; 
– sektoriuje nustatyti dideli mokes čiai: 2001 m. su paramos teik ėjais, ypač Pasaulio banku ir 
Tarptautiniu valiutos fondu, buvo sutarta, kad bendri lyginamieji mokes čiai neviršys 30 % , 
iš kurių 20 % – valstyb ės mokesčiams ir 10 % – privatiems mokes čiams: išankstin ėje 
ataskaitoje konstatuojama, kad visi lyginamieji mokes čiai sudaro apytikriai 37 %. 
 
Pateikus išankstin ę ataskaitą, paramos teik ėjai 2003 m. lapkri čio mėn. Ministrui Pirmininkui 
nusiuntė priminimo rašt ą, kuriame teig ė, jog yra b ūtinas antrasis audito etapas ir jau dabar 
reikia imtis išankstin ėje ataskaitoje si ūlomų apsaugos priemoni ų; jie su Ministru Pirmininku 
dar susitiko 2004 m. sausio m ėn. 
 Vyriausyb ė šioms keturioms institucijoms suteik ė „privatų statusą“, kuris neleidžia valstybei 
atlikti jų finansų audito. Savo priminimo rašte paramos teik ėjai pažym ėjo, kad: 
– visi lyginamieji mokes čiai buvo nustatyti ministerijos sprendimu, o ne pagal valstie čių 
įnašus; 
– į kiekvieną administracijos ar valdymo taryb ą įeina vyriausyb ės komisaras, kurio pareigos – 
prižiūrėti, kad būtų laikomasi įstatymų, patarti šalims ir, jei kyla nesutarim ų, padėti rasti 
bendrą klausimo sprendimo b ūdą. 
 Iki šios dienos antrasis  audito etapas dar n ėra prasidėjęs, nes tos institucijos, kuriose turi b ūti 
atliktas auditas, pakartotinai atsisako tai daryti, nors Komisija tiek Abidžane, tiek Briuselyje nesiliauja Dramblio Kaulo Kranto Respublikos  valdžios atstovams tvirtinusi, kad audit ą 
būtina atlikti iki galo. Briuselyje Komisija per susitikimus su a ukštas pareigas einan čiais 
pareigūnais šį klausimą kėlė keletą kartų, ypač 2004 m. vasario 13 d. susitikime su žem ės 
ūkio ministru, 2004 m. vasario 25 d. su Ministru Pirmininku ir 2004 m. birželio 29 d. su 
nacionalinio susitaikinimo ministru. Paaiškėjo, kad institucijoms, kuriose turi b ūti atliktas auditas ir kurios tam priešinasi, 
negalima taikyti teisini ų sankcijų. Toks veiksming ų teisinių priemoni ų nebuvimas rodo, kad 
šalyje yra nesilaikoma teisin ės valstybės principų. 
 
5. Atsižvelgdama į tai, kas išd ėstyta, Komisija mano, kad su Dramblio Kaulo Kranto 
Respublika tur ėtų būti pradėtos konsultacijos pagal Kotonu  susitarimo 9 ir 96 straipsnius. 
Šių konsultacij ų tikslas: 
• priminti, kad Europos S ąjungai susir ūpinimą kelia žmogaus teisi ų pažeidimai, ir 
išsiaiškinti, koki ų priemoni ų Dramblio Kaulo Respublika ketina imtis, kad pažabot ų 
tvyrančią nebaudžiamumo atmosfer ą, dėl kurios daromi tokie pažeidimai, ir kad pad ėtų 
tvirtus pagrindus teis ėkūros, reguliavimo ir teis ėsaugos srityse, siekiant pad ėčiai minėtoje 
srityje gerinti; 
• pabrėžti, kad Europos S ąjunga itin svarbiais laiko 2005 m. rinkimus, kurie turi b ūti 
surengti tinkamomis s ąlygomis ir po kuri ų neturi kilti toki ų neramum ų, kaip po 2000 m. 
rinkimų, kai 2001 m. vasario m ėn. pagal 96 straipsn į buvo prad ėtos pirmesn ės 
konsultacijos, ir išsiai škinti, kaip Dramblio Kaulo Kran to Respublika ketina organizuoti 
rinkimus laikydamasi numatyt ų terminų; 
 
LT 6   LT • priminti, kad Dramblio Kaulo Kranto Respublika privalo imtis reikiam ų priemoni ų 
tinkamam kakavos sektoriaus audito, prad ėto 2003 m. jos pa čios prašymu, antram etapui 
užtikrinti; ES ir kiti tarptautiniai paramos teik ėjai mano, kad b ūtina imtis toki ų priemoni ų. 
• Nustatyti, ar reikia imtis atitinkam ų priemoni ų pagal Kotonu  susitarimo 96 straipsn į. 
6. Dėl šių priežasčių Komisija si ūlo Tarybai pakviesti Dramblio Kaulo Kranto Respublik ą 
pradėti konsultacijas pagal Kotonu  susitarimo 9 ir 96 straipsnius remiantis toliau pateiktu 
laiško projektu. 
 
LT 7   LT PRIEDAS  
Briuselis, […] 
 
S.E. M. Laurent Gbagbo 
Dramblio Kaulo Kranto Respublikos Prezidentui 
Prezident ūra 
Abidžanas 
Dramblio Kaulo Krantas 
PROJEKTAS 
 
Jūsų Ekscelencija  
Pone Prezidente, 
 
Deklaracijose ir per susitikimus su Dramblio Kaulo Kranto valdžios atstovais palaikydama 
politinį dialogą su Jūsų šalimi Europos S ąjunga kelet ą kartų yra išreiškusi susir ūpinimą dėl 
padėties Dramblio Kaulo Kranto Respublikoje. 
ES dar kart ą reiškia susir ūpinimą dėl žmogaus teisi ų padėties, taip pat d ėl padarini ų, galinčių 
kilti vėluojant įgyvendinti Marcoussis  susitarimo nuostatas: 2005 m. tinkamomis s ąlygomis 
nesurengus patikim ų, atvirų ir skaidri ų rinkimų, ir dėl to, kad jau daugi au nei šeši m ėnesiai 
netęsiamas ES finansuojamas kavos ir kakavos sektoriaus auditas, prad ėtas 2003 m. Dramblio 
Kaulo Kranto nacionalin ės sąjungos vyriausyb ės prašymu. 
Turiu garb ę Bendrijos ir Europos S ąjungos valstybi ų narių vardu pakviesti J ūsų šalį pradėti 
konsultacijas pagal Kotonu  susitarimo 96 straipsn į, kad, kaip numato susitarimas, b ūtų galima 
išsamiai išnagrin ėti padėtį ir, prireikus, ieškoti sprendim ų, kaip ją pagerinti. 
 
Aš siūlau šias konsultacijas su rengti artimiausiu metu, bendru sutarimu nustatyt ą dieną 
Europos S ąjungos teritorijoje. 
 
Reiškiu Jums, J ūsų Ekscelencija Pone Prezidente, savo didži ą pagarbą. 
 
 Tarybos vardu Komisijos vardu 
Kopijos: AKR ambasadori ų komiteto pirmininkui 
 AKR valstybi ų grupės generaliniam sekretoriui