Komisijos komunikatas - Nauja visapusė partnerystė su Grenlandija, kurią sudaro bendra deklaracija ir Tarybos sprendimas, pagrįstas EB sutarties 187 straipsniu /* KOM/2006/0142 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.4.2006 KOM(2006) 142 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Nauja visapusė partnerystė su Grenlandija, kurią sudaro bendra deklaracija ir Tarybos sprendimas, pagrįstas EB sutarties 187 straipsniu Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (pateiktas Komisijos) KOMISIJOS KOMUNIKATAS Nauja visapusė partnerystė su Grenlandija, kurią sudaro bendra deklaracija ir Tarybos sprendimas, pagrįstas EB sutarties 187 straipsniu 1. Santrauka 1.1. Šiame komunikate atidžiai vertinama, kaip Komisija įgyvendina savo Komunikatą dėl su Grenlandija pasirašyto ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūros (KOM(2002)697) ir įvykdomas 2003 m. vasario 24 d. Tarybos prašymas pateikti konkrečius pasiūlymus tolesniems ES ir Grenlandijos santykiams plėtoti ir stiprinti. 1.2. ES toliau yra suinteresuota laikyti Grenlandiją privilegijuota kaimyne ir prisidėti prie Grenlandijos gerovės bei ekonominio vystymosi. Santykiai su Grenlandija ES yra svarbūs: - siekiant darnios UŠT plėtros atitinkamuose regionuose, - bendradarbiaujant žuvų išteklių ir jūrinės aplinkos apsaugos valdymo srityje bei suteikiant žvejybos galimybes Bendrijos laivams, - bendradarbiaujant ES veikloje kovojant su klimato kaita, - skatinant alternatyvių energijos šaltinių ar energijos nešiklių (pvz., vandenilio) kūrimą, - dėl geostrateginių priežasčių, - vykdant bendrus su šiauriniais jūros keliais ir Grenlandijos išskirtine ekonomine zona susijusius mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą. 1.3. Grenlandija be žuvininkystės nurodė šias prioritetines ją dominančias tolesnio bendradarbiavimo sritis – švietimą ir mokymą, mineralinius išteklius, energiją, turizmą, kultūrą ir mokslinius tyrimus. Grenlandija remiasi 2003 m. vasario 24 d. Tarybos išvadomis[1], kuriose Taryba „išreiškia įsipareigojimą po 2006 m. būsimus ES ir Grenlandijos santykius grįsti visapuse darnia plėtros partneryste, apimsiančia atitinkamą žvejybos susitarimą, sudarytą atsižvelgiant į bendrąsias tokio pobūdžio susitarimų taisykles ir principus“ . 1.4. Komisija siūlo parengti būsimą visapusę partnerystę su Grenlandija remiantis bendra deklaracija išreikštu politiniu susitarimu, dar kartą patvirtinti abipusius interesus ir toliau vykdyti žvejybos susitarimą bei plėtoti bendradarbiavimą kitose srityse. Politinis susitarimas turi būti įtvirtinamas antrinės teisės aktu – EB sutarties 187 straipsniu pagrįstu Tarybos sprendimu, kuris taptų platesnio bendradarbiavimo ir ES biudžetinės paramos Grenlandijai teisiniu pagrindu ir kuriuo būtų siekiama prisidėti prie darnios Grenlandijos ekonomikos plėtros. 1.5. Komisijos nuomone didžiausia 25 mln. EUR metinė finansinė parama bendradarbiavimui kituose nei žuvininkystės sektoriuose, atitinka finansinių perspektyvų (2007 – 2013 m.) pasiūlyme numatytas ribas. 2005 m. gruodį valstybių narių suderintas planas šiuo metu yra svarstomas siekiant bendros nuomonės Institucijų susitarimo dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų klausimais. Komisija remiasi Tarybos išvadomis, kuriose teigiama, kad nustatant būsimuosius finansinės paramos Grenlandijai įsipareigojimus turėtų būti atsižvelgiama į dabartinį paramos lygį – 42,8 mln. EUR per metus, bei į vykstančias derybas dėl naujojo partnerystės susitarimo dėl žuvininkystės, pagal kurį būtų suteikiama likusi parama. 2. Istorinės aplinkybės 2.1. Grenlandija yra didžiausia pasaulio sala, kurios šiauriausias taškas yra tik 740 km nuo Šiaurės ašigalio. Vos 15 % Grenlandijos teritorijos nėra padengta ledu, likusi dalis yra padengta antruoju pagal dydį pasaulio ledynu. Gyventojų skaičius 2004 m. duomenimis – 56 854. 2.2. Grenlandija prisijungė prie Bendrijos kartu su Danija 1973 m. Grenlandijos vidaus statusas buvo pakeistas 1979 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiu vidaus savivaldos aktu (angl. – Home Rule Act). 1982 m. vasarį Grenlandijoje surengtame konsultaciniame referendume 52 % dalyvavusiųjų balsavo už Grenlandijos statuso Bendrijos atžvilgiu pakeitimą. Todėl Danija pasiūlė iš dalies pakeisti sutartis. 1985 m. vasario 1 d. įsigaliojo 1984 m. kovo 13 d. pasirašyta Išstojimo sutartis, dar vadinama „Grenlandijos sutartimi“[2], pagal kurią Grenlandijai buvo suteiktas statusas, taikomas su Bendrija susijusioms Užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT). 2.3. Grenlandijos sutartyje taip pat pabrėžiami bendradarbiavimo ir vystymosi aspektai. Sutarties preambulėje teigiama, jog reikia nustatyti „tvarką, leidžiančią tarp Grenlandijos ir Bendrijos palaikyti glaudžius ir ilgalaikius santykius, vadovaujantis abipusiais interesais ir Grenlandijos plėtros reikmėmis“. Be to, preambulėje pažymima, kad nors UŠT statusas yra tinkamas šių santykių pagrindas, „Grenlandijai turi būti nustatytos ir papildomos specifinės nuostatos“. 2.4. EB sutarties protokole dėl Grenlandijai skirtų priemonių pažymima, kad Grenlandija gali be apribojimų ir nemokėdama muitų prekiauti Bendrijos rinkoje savo žuvininkystės produktais, jei pagal žuvininkystės susitarimą Bendrijai suteikiamos ją tenkinančios galimybės žvejoti Grenlandijos vandenyse. 2.5. Grenlandijos atvejis yra ypatingas. Tai toli nuo Sąjungos esanti teritorija, menkai apgyvendinta milžiniška sala, kurios gyventojams tenka prisitaikyti prie itin nepalankių klimato sąlygų ir spręsti problemas, kylančias dėl ypatingos socialinės, ekonominės ir kultūrų maišaties – salos istorijos ir kolonijinės praeities palikimo. 3. Teisinis pagrindas – UŠT statusas 3.1. Grenlandijos sutartimi Grenlandijai suteiktas UŠT statusas yra nustatytas dabartiniuose EB sutarties 182 –188 straipsniuose, kuriuose taip pat kalbama apie kitas teritorijas, palaikančias santykius su Prancūzija, Nyderlandais ir Jungtine Karalyste. Šie straipsniai įgyvendinami vykdant tolesnius Tarybos sprendimus: šiuo metu – 2001 m. lapkričio 27 d. priimtą Užjūrio asociacijos sprendimą[3]. Šiame sprendime nustatomi bendrieji 20 UŠT[4] ir Europos bendrijos santykiai ir ypatinga Grenlandijai taikoma išimtis dėl specialiųjų žvejybos nuostatų. 3.2. Nors Grenlandijai taikomi įvairūs Tarybos sprendimai, susiję su UŠT asociacija, jai nebuvo teikiama teritoriniu pagrindu skiriama EPF finansinė parama, nes šiuo metu Grenlandijos vystymosi poreikiai tenkinami suteikiant pagalbą pagal vieną po kito priimamus žvejybos protokolus. 3.3. Grenlandijai taikomos Užjūrio asociacijos sprendime numatytos kitos priemonės, susijusios su bendradarbiavimo finansavimo srityje skatinimu bei nedvišaliu prekybos režimu. 3.4. Metinis UŠT–ES susitikimas vyks Grenlandijoje 2006 m. rugsėjį. 4. Teisinis pagrindas – Žuvininkystė 4.1. Su žvejyba susijusius Bendrijos ir Grenlandijos santykius reglamentuoja Europos ekonominės bendrijos ir Danijos vyriausybės bei Grenlandijos vietinės vyriausybės susitarimas dėl žuvininkystės[5] (Susitarimas dėl žuvininkystės), su kuriuo susijusios derybos ir išvados buvo iš esmės susijusios su Grenlandijos išstojimu iš Bendrijos ir Grenlandijos sutarties sudarymu. 4.2. Žuvininkystės susitarimas buvo sudarytas pradiniam dešimties metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus jis automatiškai pratęsiamas šešerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai kuri nors iš šalių, likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos, pateikia pranešimą apie susitarimo nutraukimą. Susitarimas įgyvendinamas remiantis tolesniais protokolais. Šalys bendru sutarimu, remdamosi 2003 m. vasario mėn. Tarybos išvadomis, pradėjo derybas dėl naujo partnerystės susitarimo dėl žuvininkystės, kuriuo norima nuo 2007 m. vasario 1 d. pakeisti dabartinį susitarimą dėl žuvininkystės. 4.3. Susitarimas dėl žuvininkystės yra parengtas remiantis Grenlandijos sutarties principais. Preambulėje pateikiamos aiškios nuorodos į „Bendrijos sprendimu suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą pagrįstą bendradarbiavimą“ bei į pirmiau minėtą protokolą dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių. Be to, preambulėje pripažįstama „nepaprasta žuvininkystės, kuri yra pagrindinė ekonominė veikla, svarba Grenlandijai“ ir pabrėžiama, kad „Bendrija mano, kad laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, žvejybos priežiūra Grenlandijos vandenyse yra neatsiejama tinkamo bendros žuvininkystės politikos funkcionavimo dalis“. 4.4. Taigi, Susitarimas dėl žuvininkystės mainais už finansinę kompensaciją Grenlandijai yra skirtas Bendrijos sugavimo kvotoms Grenlandijos vandenyse nustatyti, taip pat siūloma ypatinga pirmenybė pasinaudoti papildomomis laimikio galimybėmis Grenlandijos vandenyse. Susitarime dėl žuvininkystės taip pat numatyta, kad Bendrijai skirtomis sugavimo kvotomis gali naudotis laivai, kurie neplaukioja su Bendrijos valstybės narės vėliava, tiek, kiek tai būtina tinkamai taikant susitarimus dėl žuvininkystės, Bendrijos sudarytus su trečiosiomis šalimis. Pastaroji galimybė leido visiškai ar iš dalies laikytis susitarimų su Norvegija, Farerų salomis ir Islandija dėl abipusio naudojimosi, nedarant neigiamo poveikio dabartinėms kvotoms Bendrijos žvejybos vandenyse. 4.5. Atsižvelgiant į Grenlandijos sutarties ir į „Protokolo dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių“ objektą ir tikslą, Susitarime dėl žuvininkystės nebuvo apsiribojama pačia žuvininkyste, o siekiama bendradarbiauti formuojant Grenlandijos struktūrinę žvejybos politiką. 4.6. Be to, Grenlandija ir toliau gavo tokią pačią finansinės paramos sumą, kaip tuomet, kai buvo Bendrijos dalimi, o šios lėšos (šiuo metu 42,82 mln. EUR per metus ) Grenlandijai buvo skiriamos tik todėl, kad buvo sudarytas Susitarimas dėl žuvininkystės. 5. Susitarimo dėl žuvininkystės ketvirtojo protokolo vidurio laikotarpio peržiūra 5.1. 2003 m. vasario 24 d. Taryba priėmė išvadas dėl Komisijos komunikato dėl su Grenlandija pasirašyto ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūros[6]. Tolesniais protokolais buvo siekiama sureguliuoti finansinę kompensaciją atsižvelgiant į nominalius sugavimo kvotų pokyčius ir infliaciją. Šiuo metu galiojantis ketvirtasis protokolas skirtas laikotarpiui nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. 5.2. Iki 2003 m. įvykusios vidurio laikotarpio peržiūros, remiantis 2003 m. vasario 24 d. Tarybos išvadomis, ketvirtajame Grenlandijos protokole, skirtingai nuo su kitomis šalimis sudarytų žuvininkystės protokolų, nebuvo jokių specialių nuostatų, reglamentuojančių specialius veiksmus žuvininkystės sektoriuje. Audito Rūmai ir Europos Parlamentas pareiškė nuomonę, kad, nustatant su veiksmingomis žvejybos galimybėmis susijusias aiškias išmokas, būtina užtikrinti skaidrumą. 5.3. Vadovaujantis pakeistu ketvirtuoju protokolu, visa finansinė parama padalinama taip: - Finansinė kompensacija už galimybę žvejoti: 31,76 mln. EUR per metus (74 %), - Finansinė kompensacija už biudžetinę paramą: 11,05 mln. EUR per metus (26 %). 5.4. Finansinė kompensacija iš Bendrijos sudaro maždaug 6 % bendrų nacionalinių Grenlandijos pajamų (arba 3,3 % BVP). 6. Tarybos išvados dėl ilgalaikių santykių su Grenlandija 6.1. Patvirtinus 2003 m. vasario 24 d. Tarybos išvadas, buvo galima pradėti derybas dėl susitarimo dėl žuvininkystės vidurio laikotarpio peržiūros turint aiškesnę ES ir Grenlandijos ilgalaikių santykių perspektyvą. Taryba: - pritarė tam, kad būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius reikia išplėsti ir sutvirtinti, atsižvelgiant į žuvininkystės reikšmę ir Grenlandijos struktūrinės plėtros problemas. - įsipareigojo ES ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapuse partneryste siekiant tvariojo vystymosi, kurią įgyvendinant bus įtrauktas specialus susitarimas dėl žuvininkystės, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais. Tarybos nuomone rengiant kitą Europos Sąjungos finansinę perspektyvą ir atsižvelgiant į visų UŠT reikmes, būsimieji finansiniai įsipareigojimai turėtų būti panašūs į dabartinius, ir turėtų būti atsižvelgta į kitas svarbias aplinkybes bei abipusius interesus (visų pirma į Grenlandijos vystymosi poreikius ir į EB poreikį turėti nuolatinę galimybę racionaliai ir atsakingai naudotis žuvų ištekliais Grenlandijos vandenyse) ir į finansavimą, gaunamą iš kitų šalių. Tai nepažeidžia būsimųjų ES finansinių perspektyvų. - paprašė Komisijos įgyvendinti Komunikatą šių išvadų pagrindu parengiant konkrečius pasiūlymus likus mažiausiai vieneriems metams iki ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, galiojimo pabaigos. 7. Bendra ekonominės situacijos Grenlandijoje apžvalga 7.1. Grenlandijos ekonomikai būdingas labai didelis valstybinis sektorius ir neišvystytas privatus sektorius. Danijos parama Grenlandijos biudžetui sudaro maždaug 400 mln. EUR per metus, t. y. 56 % visų nacionalinių išlaidų arba 32 % viso BVP. Šalyje, kuri iš esmės yra priklausoma nuo importo, iš eksporto gaunama 20 % disponuojamų pajamų – 2004 m. daugiausia pajamų gauta iš žvejybos sektoriaus (93 %). 7.2. Pagal paskutinį 1999 m. EBPO vertinimą[7] realusis Grenlandijos BVP jau dešimt metų nekinta. Grenlandijos vietinė vyriausybė, atsižvelgdama į minėtą ataskaitą, 2000 m. parengė Struktūrinės politikos planą, kuriam pritarė Parlamentas ir kurį sudarė trys pagrindiniai „ramsčiai“: subsidijų teikimo politikos postūmis labiau į rinką orientuotos visuomenės kryptimi, parama prekybai ir pramonei bei švietimo ir darbo rinkos politikos tobulinimas. 7.3. 2002–2004 m. pertvarkant makro ekonomiką buvo įgyvendinta pašalpų būstui reforma, privatizuojamos valstybės įmonės, paprastinami verslo plėtros įstatymai, tobulinamas pradinis ir vidurinis švietimas bei mažinamos subsidijos. 7.4. Dėl ekonominių sunkumų, sukeliančių valstybės finansų nestabilumą, Grenlandijos vietinė vyriausybė yra labai priklausoma nuo Danijos vyriausybės teikiamų dotacijų ir nuo ES finansinės kompensacijos, teikiamos pagal žvejybos protokolus. Žvelgiant iš kultūrinės ir politinės perspektyvos, Grenlandija didžiuojasi stipriais istoriniais ryšiais su Danijos Karalyste, o kartu ir su ES. 8. Kajako susitarimo projektas – Grenlandijos siūlymas naujai visuotinei partnerystei 8.1. Grenlandijos vietinė vyriausybė 2005 m. vasario 18 d. notoje pateikė pasiūlymą dėl keturių konkrečių Europos bendrijos ir Grenlandijos bendradarbiavimo sričių (kitų nei žuvininkystės sektorius). Po šios notos, 2005 m. balandžio 22 d. buvo parengtas susitarimo dėl bendradarbiavimo ir partnerystės projektas – vadinamasis Kajako susitarimas. 8.2. Grenlandija numato šiuos bendruosius bendradarbiavimo su ES tikslus: - išlaikyti bendrą maždaug 42,82 mln. EUR dydžio ES paramos Grenlandijai srautą, - vadovaujantis Protokolu dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių ir UŠT asociacija, netaikyti Grenlandijos prekių eksportą į ES ribojančių priemonių, taip pat, nustatant vidaus rinkoje galiojančias veterinarijos taisykles ir jų laikantis, pašalinti visas eksporto į ES kliūtis, susijusias su maisto sauga, - siekti į darnaus bendradarbiavimo programą įtraukti kitus nei žuvininkystės sektorius, - siekti, kad švietimo ir mokymo, mineralinių išteklių, energijos, turizmo, kultūros ir mokslinių tyrimų sektoriai taptų prioritetinėmis politinės veiklos sritimis. 8.3. Grenlandija siūlo, kad strategija būtų taikoma siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas teiks naudos ir Grenlandijai, ir ES, todėl ypač stengiamasi: - kartu dirbti ieškant sprendimų prioritetiniuose sektoriuose – naujų galimybių ir uždavinių, padėsiančių rasti tvarius geriausius sprendimus, - užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir jį gerinti atsižvelgiant į darnų ekonomikos vystymąsi. 9. ES ir Grenlandijos visapusės partnerystės tikslai 9.1. Numatyta, kad naujajame ES ir Grenlandijos partnerystės susitarime dėl žuvininkystės bus nustatytos aiškios faktines žvejybos galimybes atitinkančios išmokos, kurioms pritaria Audito Rūmai ir Europos Parlamentas, bei bus laikomasi įprastų biudžeto taisyklių. Tai gerokai sumažins susitarimo dėl žuvininkystės reikšmę lyginant su dabartine jo reikšme. 9.2. Būsimąją visapusę partnerystę su Grenlandija sudarys du „ramsčiai“: pirmasis – naujasis susitarimas dėl žuvininkystės, o antrasis – konkretus UŠT sprendimas, kuriuo reglamentuojamas ES ir Grenlandijos bendradarbiavimas su žuvininkyste nesusijusiose srityse. 9.3. Bendra deklaracija išreikštu politiniu susitarimu dar kartą bus patvirtinti bendri siekiai tiek žuvininkystės srityje, tiek plėtojant bendradarbiavimą kitose srityse. 9.4. Bendrijos ir Grenlandijos visapusės partnerystės tikslai yra: - sukurti pagrindą dialogui; - siekiant bendrų tikslų ir norint užtikrinti, kad bendradarbiaujant įdėtos pastangos turėtų kuo didesnį poveikį ir atitiktų abiejų partnerių prioritetus, konsultuotis jiems abiems svarbiais klausimais; - sukurti pagrindą bendradarbiavimui ekonomikos, finansų, mokslo, švietimo ir kultūros srityse, kuris būtų pagrįstas abipusės atsakomybės ir paramos principais; - padėti Grenlandijai vystytis. 9.5. ES yra ir bus suinteresuota laikyti Grenlandiją savo privilegijuota kaimyne ir padėti jai klestėti bei ekonomiškai vystytis, kadangi ši sala glaudžiai susijusi su viena iš valstybių narių, ir ateityje jos reikšmė ES žuvininkystės politikai, kurią sudaro ne tik komercinė žvejyba, bet ir tausaus žuvų išteklių valdymo skatinimas bei aplinkos apsauga, tebebus didelė (ir pareigų, ir galimybių atžvilgiu). 9.6. Be to, Grenlandija svarbi ES dėl geostrateginių priežasčių. ES ir Grenlandijai tikslinga bendradarbiauti atliekant mokslinius klimato kaitos tyrimus, turint omenyje neseniai įrodytą sukrečiančią tiesą apie Arkties ledyno tirpimą. Plėtoti alternatyvių energijos šaltinių ar energijos nešiklių (pvz., vandenilio) naudojimą – prioritetinis tiek ES, tiek Grenlandijos uždavinys. 10. Teisinis pagrindas naujajai visapusei partnerystei: diskutuojant su Grenlandijos vietine vyriausybe buvo pabrėžta dialogo ir partnerystės svarba. Geriausia priemone galėtų būti naujojo Grenlandijos UŠT sprendimo priėmimas remiantis EB sutarties 187 straipsniu. Tokiu būdu bus užtikrinta, kad būtent UŠT atsako už plėtros strategijų parengimą – ji turi kartu su Komisija ir susijusia valstybe nare parengti UŠT programavimo dokumentą. 11. Poveikis biudžetui 11.1. Buvo iš anksto numatyta atsakyti į 2003 m. vasario 24 d. Tarybos prašymą pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip išplėsti ir sutvirtinti būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius. Komisija, rengdama būsimosios finansinės perspektyvos pasiūlymus pagal 4 išlaidų kategoriją, atsižvelgė į Tarybos poziciją. Komisijos nuomone daugiausiai 25 mln. EUR metinė finansinė parama bendradarbiavimui kituose nei žuvininkystės sektoriuose, atitinka finansinių perspektyvų (2007 – 2013 m.) pasiūlyme numatytas ribas. 2005 m. gruodį valstybių narių suderintas planas šiuo metu yra svarstomas siekiant bendros nuomonės Institucijų susitarimo dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų klausimais. 11.2. Tarptautiniai susitarimai dėl žuvininkystės per kitą finansinės perspektyvos laikotarpį turi tapti patikima žuvininkystės valdymo priemone. Pagal šią priemonę bus skiriama išteklių Europos Sąjungos įsipareigojimams vykdyti. 12. Išvados 12.1. Komisija daro išvadą, kad geriausias būdas visapusei partnerystei su Grenlandija sudaryti yra bendra deklaracija išreikštas politinis susitarimas (pridedamas prie šio Komunikato), dar kartą patvirtinantis abipusius interesus ir susitarimo dėl žuvininkystės tęstinumą sudarant naująjį susitarimą dėl žuvininkystės bei plėtojant bendradarbiavimą kitose srityse, ir tolesni antrinės teisės aktai – EB sutarties 187 straipsniu pagrįstas Tarybos sprendimas (pridedamas prie šio Komunikato). Pastarasis leistų priimti Darnaus Grenlandijos vystymosi programavimo dokumentą ir užtikrintų ES biudžetinę paramą Grenlandijai 2007–2013 m. laikotarpiu. PRIEDAS EUROPOS BENDRIJOS IR GRENLANDIJOS VIETINĖS VYRIAUSYBĖS BEI DANIJOS VYRIAUSYBĖS BENDROJI DEKLARACIJA DĖL EUROPOS BENDRIJOS IR GRENLANDIJOS PARTNERYSTĖS 1. PREAMBULĖ Europos bendrija ir Grenlandijos vietinė vyriausybė bei Danijos vyriausybė, - vadovaudamosi glaudžiais istoriniais, politiniais, ekonominiais ir kultūriniais ryšiais, siejančiais Europą ir Grenlandiją; - prisimindamos artimus ir tvarius Europos bendrijos ir Grenlandijos ryšius, užmegztus 1985 m. Grenlandijos sutartimi; sutikdamos, kad šie ryšiai turi būti palaikomi; patvirtindamos, kad Europos bendrija, formuodama savo politiką, ypač palaikydama santykius su Grenlandija, atsižvelgs į abipusius interesus, visų pirma Grenlandijos vystymosi reikmes; - pažymėdamos, kad Europos Sąjungos Taryba 2003 m. vasario 24 d. pripažino, jog, atsižvelgiant į žuvininkystės reikšmę ir į Grenlandijos struktūrinės plėtros programas, būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius reikia išplėsti ir sutvirtinti; - atsižvelgdamos į tai, kad Europos bendrija dėl geostrateginių priežasčių yra ir toliau bus suinteresuota laikyti Grenlandiją – vienos iš valstybių narių dalį – privilegijuota kaimyne ir padėti jai klestėti bei ekonomiškai vystytis; - atsižvelgdamos į tai, kad Grenlandija yra viena iš užjūrio šalių ir teritorijų, susijusių su Europos bendrija; - atsižvelgdamos į tai, kad Europos bendrija, vykdydama Šiaurės dimensijos politikos Arkties lango programą, atsižvelgs į Grenlandijos interesus ir skirs daug dėmesio trapiai Grelandijos gamtai ir jos gyventojams kylantiems sunkumams; - pažymėdamos, kad su valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų žvejyba Grenlandijos vandenyse laiduoja tinkamą bendros žuvininkystės politikos Šiaurės Atlante veikimą, nutarė toliau stiprinti abipusiais interesais grįstus ES ir Grenlandijos santykius ir bendradarbiavimą, siekiant jų gyventojų gerovės, ir suteikti jų tarpusavio santykiams ilgalaikę perspektyvą. 2. BENDRI TIKSLAI Europos bendrija ir Grenlandija pareiškia ketinančios stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą šiose srityse: - Bendradarbiauti tausiai valdant žuvų išteklius bei jūros aplinką ir suteikiant ES valstybių narių laivams žvejybos galimybių. Šis bendradarbiavimas yra ir išliks svarbiausiu EB ir Grenlandijos partnerystės ramsčiu, jis ir toliau bus grindžiamas EB ir Grenlandijos partnerystės susitarimu dėl žuvininkystės bei vėlesniais jo protokolais. - Bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityse. - Bendradarbiavimas atsižvelgiant į Grenlandijos pastangas siekti tvarios ekonomikos plėtros, ypač tvarios mineralinių žaliavų išteklių, turizmo ir kultūros sričių plėtros. - Bendradarbiavimas atsižvelgiant į EB pastangas spręsti klimato kaitos problemą ir skatinti Arkties regiono tvarųjį vystymąsi. - Bendradarbiavimas ir bendri moksliniai tyrimai, alternatyvių energijos šaltinių naudojimo plėtojimas. - Su šiauriniais jūros keliais ir Grenlandijos išskirtine ekonomine zona susiję bendri moksliniai tyrimai ir plėtra. Europos bendrija teigia, kad: - atsižvelgdama į savo tikslus, išdėstytus 1985 m. vasario 1 d. įsigaliojusioje Grenlandijos sutartyje, ir į 20 pastarųjų metų trukusius Grenlandijos ir Europos Sąjungos glaudžius ir abipusiai naudingus santykius; - pažymėdama Grenlandijos geostrateginę reikšmę, ypač Grenlandijos reikšmę vykdant Šiaurės dimensijos politikos Arkties lango programą; - atsižvelgdama į Grenlandijos – atsakingos partnerės valdant ir saugant aplinką ir gamtos išteklius, įskaitant žuvų išteklius, – reikšmę, ji norėtų ateinančius septynerius metus plėtoti bendradarbiavimą su Grenlandija, pagrįstą dviguba partneryste, kurią sudarytų partnerystės susitarimas dėl žuvininkystės, kuriame būtų atsižvelgta į dabartines Europos bendrijos žvejybos galimybes Grenlandijos vandenyse, ir visapusis bendradarbiavimas ne žuvininkystės sektoriuose, atsižvelgiant į Grenlandijos turimą UŠT statusą. Be to, ji norėtų užtikrinti, kad, remiantis šia dviguba partneryste, būtų toliau laikomasi įsipareigojimų bendradarbiavimui su Grenlandija skirti maždaug tiek pat lėšų iš ES biudžeto, kiek buvo skiriama ankstesniais metais. 3. PARTNERYSTĖS ĮGYVENDINIMAS Siekdamos bendrų tikslų ir plėtodamos partnerystę, Europos bendrija ir Grenlandija informuos viena kitą ir konsultuosis dėl klausimų, kuriuos apima ši partnerystė, ir bet kurių kitų klausimų, dėl kurių bus susitarta ir kurie atitiks šios deklaracijos dvasią. Europos bendrija ir Grenlandija mano, kad: - įgyvendinant visapusės partnerystės kitą dalį, nei partnerystės susitarimas dėl žuvininkystės, Europos bendrijos ir Grenlandijos, kaip užjūrio šalies ir teritorijos, asociacija yra tinkama priemonė Grenlandijos poreikiams tenkinti ir skirti dėmesio jos specifiniams poreikiams, kylantiems dėl jos buvimo periferijoje, atšiauraus klimato ir istorinio palikimo; - jų bendradarbiavimas turėtų vykti švietimo, maisto saugos srityse ir plėtojant išteklius, kurie galėtų padėti tvariai vystyti Grenlandijos ekonomiką ir spręsti jos struktūrines problemas; - be to, reikėtų vystyti mokslinį bendradarbiavimą sprendžiant naujų energijos šaltinių ir klimato kaitos klausimus. Be to, atsižvelgiant į būsimąjį jūrų transporto vystymąsi, bus bendradarbiaujama atliekant mokslinius tyrimus, susijusius su išskirtine Grenlandijos ekonomine zona. Europos bendrija ketina bendradarbiauti su Grenlandija kitose nei žuvininkystė srityse remdamasi pagal EB sutarties 187 straipsnį priimtu Tarybos sprendimu ir teikti kasmetinę daugiausiai [25] mln. EUR finansinę paramą pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą. Abi šalys įsitikinusios, kad jų partnerystei bus labai naudingos žinios ir tarpusavio supratimas, įgyti visapusiškai naudojant esamus konsultacijų būdus, visų pirma nuolatinį dialogą ir tinkamas abiejų šalių oficialių asmenų konsultacijas. Šiomis aplinkybėmis Grenlandija ketina kiekvienų metų pabaigoje pranešti apie pažangą, padarytą siekiant pirmiau minėtų tikslų. Iki 2010 m. liepos mėn. pabaigos Europos bendrija ir Grenlandija atliks savo partnerystės visapusę vidurio laikotarpio peržiūrą. Grenlandijos vietinės vyriausybės vardu Europos bendrijos vardu …………………………………………….……………………………. Danijos vyriausybės vardu …………………………. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2003 m. vasario 24 d. Taryba patvirtino savo išvadas dėl Komisijos komunikato dėl ES ir Grenlandijos ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūros[8]. Patvirtinus šias išvadas, buvo galima pradėti derybas dėl žuvininkystės susitarimo vidurio laikotarpio peržiūros, turint aiškesnę ES ir Grenlandijos ilgalaikių santykių perspektyvą. Dėl ilgalaikių ES ir Grenlandijos santykių Taryba visų pirma: - pritarė tam, kad būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius reikia išplėsti ir sutvirtinti, atsižvelgiant į žuvininkystės reikšmę ir Grenlandijos struktūrinės plėtros problemas; - įsipareigojo ES ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapuse partneryste siekiant tvariojo vystymosi, kurią įgyvendinant bus įtrauktas specialus žuvininkystės susitarimas, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais. Tarybos nuomone, rengiant kitą Europos Sąjungos finansinę perspektyvą ir atsižvelgiant į visų UŠT (užjūrio šalių ir teritorijų) reikmes, būsimieji finansiniai ˙sipareigojimai turėtų būti panašūs į dabartinius ir turėtų būti atsižvelgta į kitas svarbias aplinkybes bei abipusius interesus (visų pirma Grenlandijos vystymosi poreikius ir Europos bendrijos poreikį turėti nuolatinę galimybę racionaliai ir atsakingai naudotis žuvų ištekliais Grenlandijos vandenyse) ir į finansavimą, gaunamą iš kitų šalių. Tai nepažeidžia būsimųjų ES finansinių perpektyvų. Šiuo pasiūlymu ir bendra Europos bendrijos ir Grenlandijos vietinės vyriausybės bei Danijos vyriausybės deklaracija nustatomi būsimųjų ES ir Grenlandijos santykių 2007–2013 m. pagrindai. 1.2. Bendrosios aplinkybės Grenlandija prisijungė prie Bendrijos kartu su Danija 1973 m. Grenlandijos vidaus statusas buvo pakeistas 1979 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiu vidaus savivaldos aktu. 1982 m. vasarį Grenlandijoje įvykusiame konsultaciniame referendume 52 % dalyvavusiųjų balsavo už tai, kad Grenlandija pasitrauktų iš Bendrijos. Todėl Danija pasiūlė iš dalies pakeisti sutartis. 1985 m. vasario 1 d. įsigaliojo 1984 m. kovo 13 d. Išstojimo sutartis, dar vadinama „Grenlandijos sutartimi“[9], pagal kurią Grenlandijai buvo suteiktas statusas, taikomas su Bendrija susijusioms užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT). Grenlandijos sutartyje taip pat pabrėžiami bendradarbiavimo ir vystymosi aspektai. Sutarties preambulėje teigiama, jog reikia nustatyti „tvarką, leidžiančią tarp Grenlandijos ir Bendrijos palaikyti glaudžius ir ilgalaikius santykius vadovaujantis abipusiais interesais ir Grenlandijos plėtros reikmėmis“. Be to, preambulėje pažymima, kad, nors UŠT statusas yra tinkamas šių santykių pagrindas, „Grenlandijai turi būti nustatytos ir papildomos specifinės nuostatos“. EB sutarties protokole dėl specialių Grenlandijai skirtų priemonių pažymima, jog Grenlandija gali be apribojimų ir nemokėdama muitų prekiauti Bendrijos rinkoje savo žuvininkystės produktais, jei pagal žuvininkystės susitarimą Bendrijai suteikiamos ją tenkinančios galimybės žvejoti Grenlandijos vandenyse. Žuvininkystės susitarimas buvo sudarytas pradiniam dešimties metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus jis automatiškai pratęsiamas šešerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai kuri nors iš šalių, likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos, pateikia pranešimą apie susitarimo nutraukimą.. Jis įgyvendinamas tolesniais protokolais. Šalys bendru sutarimu, remdamosi 2003 m. vasario mėn. Tarybos išvadomis, pradėjo derybas dėl naujo partnerystės susitarimo dėl žuvininkystės, kuriuo norima nuo 2007 m. vasario 1 d. pakeisti dabartinį žuvininkystės susitarimą. Grenlandijos atvejis yra ypatingas. Tai toli nuo Sąjungos esanti teritorija, menkai apgyvendinta milžiniška sala, kurios gyventojams tenka prisitaikyti prie itin nepalankių klimato sąlygų ir spręsti problemas, kylančias dėl ypatingos socialinės, ekonominės ir kultūrų maišaties – salos istorijos ir kolonijinės praeities palikimo. 1.3. Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (toliau – Užjūrio asociacijos sprendimas)[10]. Šiame sprendime nustatomi bendrieji 20 UŠT[11] ir Europos bendrijos santykiai ir ypatinga Grenlandijai taikoma išimtis dėl specialiųjų žvejybos nuostatų. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2005 m. gegužės 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d. laikotarpiui buvo sudaryta Generaliniam sekretoriatui atsakinga specialios paskirties grupė, turėjusi parengti būsimuosius ES ir Grenlandijos santykių pagrindus. Šios specialios paskirties grupės užduotis – atgaivinti Tarnybų grupę, sudarytą 2001 m. pasiūlymams dėl naujo pagrindų susitarimo su Grenlandija ir dėl būsimųjų santykių su Grenlandija teikti. Specialios paskirties grupė 2005 m. birželio 10 d., 2005 m. rugsėjo 13 d., 2005 m. lapkričio 24 d. ir 2006 m. sausio 30 d. surengė keturis tarnybų posėdžius tam, kad būtų pasikeista nuomonėmis apie Kajako susitarimo projektą ir apie būsimojo bendradarbiavimo su Grenlandija tikslus. Be to, specialios paskirties grupė 2005 m. gruodžio 7 d. Briuselyje ir 2006 m. sausio 18 d. Grenlandijos sostinėje Nuuke surengė keletą neoficialių techninių posėdžių su Grenlandijos valdžios institucijomis ir oficialias diskusijas su Grenlandijos vyriausybės nariais. 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. 2.3. Poveikio vertinimas Numatyta, kad naujajame ES ir Grenlandijos partnerystės susitarime dėl žuvininkystės bus nustatytos aiškios faktines žvejybos galimybes atitinkančios išmokos, kurioms pritaria Audito Rūmai ir Europos Parlamentas, ir bus laikomasi įprastų biudžeto taisyklių, taikomų bendradarbiavimui vystymosi labui. Tai gerokai sumažins žuvininkystės susitarimo reikšmę, lyginant su dabartine jo reikšme. Bendrijos ir Grenlandijos partnerystės tikslai: - sukurti pagrindą dialogui; - siekiant bendrų tikslų ir norint užtikrinti, kad bendradarbiaujant įdėtos pastangos turėtų kuo didesnį poveikį ir atitiktų abiejų partnerių prioritetus, konsultuotis jiems abiems svarbiais klausimais; - sukurti pagrindą bendradarbiavimui ekonomikos, finansų, mokslo, švietimo ir kultūros srityse, kuris būtų pagrįstas abipusės atsakomybės ir savitarpio paramos principais; - padėti Grenlandijai vystytis. ES yra ir bus suinteresuota laikyti Grenlandiją savo privilegijuota kaimyne ir padėti jai klestėti bei ekonomiškai vystytis, kadangi ši sala glaudžiai susijusi su viena iš valstybių narių, ir ateityje jos reikšmė ES žuvininkystės politikai, kurią sudaro ne tik komercinė žvejyba, bet ir tausaus žuvų išteklių valdymo skatinimas bei aplinkos apsauga, tebebus didelė (ir pareigų, ir galimybių atžvilgiu). Be to, Grenlandija svarbi ES dėl geostrateginių priežasčių. ES ir Grenlandijai tikslinga bendradarbiauti atliekant mokslinius klimato kaitos tyrimus, turint omenyje neseniai įrodytą sukrečiančią tiesą apie Arkties ledyno tirpimą. Plėtoti alternatyvių energijos šaltinių arba energijos nešiklių, pvz., vandenilio, naudojimą – prioritetinis tiek ES, tiek Grenlandijos uždavinys. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Šiuo pasiūlymu siekiama suteikti teisinį pagrindą, kuriuo remdamasi Bendrija galėtų nustatyti visapusės partnerystės su Grenlandija sąlygas. 3.2. Teisinis pagrindas EB sutarties 187 straipsnis 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Buvo iš anksto numatyta atsakyti į 2003 m. vasario 24 d. Tarybos prašymą pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip išplėsti ir sutvirtinti būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius. Komisija, rengdama būsimosios finansinės perspektyvos pasiūlymus pagal 4 išlaidų kategoriją, atsižvelgė į Tarybos poziciją. Komisijos nuomone, daugiausiai 25 mln. EUR metinė finansinė parama bendradarbiavimui kituose nei žuvininkystės sektoriuose, atitinka finansinių perspektyvų (2007–2013 m.) pasiūlyme numatytas ribas. 2005 m. gruodį valstybių narių suderintas planas šiuo metu yra svarstomas siekiant bendros nuomonės Institucijų susitarimo dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų klausimais. Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai per kitą finansinės perspektyvos laikotarpį turi tapti patikima žuvininkystės valdymo priemone. Pagal šią priemonę bus skirta išteklių Sąjungos įsipareigojimams vykdyti, kai įsigalios naujasis partnerystės susitarimas dėl žuvininkystės. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Į pasiūlymą įtraukta persvarstymo sąlyga. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 187 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[12], kadangi: (1) 1985 m. vasario 1 d. įsigaliojusia sutartimi, kuria, atsižvelgiant į Grenlandiją, iš dalies keičiamos Europos Bendrijų steigimo sutartys[13], (toliau – Grenlandijos sutartis), nustatoma, kad Europos bendrijos steigimo sutartis nebetaikoma Grenlandijai, tačiau Grenlandiją, kadangi ji yra vienos iš valstybių narių dalis, su Europos bendrija sieja tokie patys ryšiai, kaip užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT). (2) Grenlandijos sutarties preambulėje rašoma, kad nustatoma tvarka, leidžianti tarp Bendrijos ir Grenlandijos palaikyti glaudžius ir ilgalaikius santykius vadovaujantis abipusiais interesais, ypač Grenlandijos plėtros reikmėmis, ir kad Europos bendrijos steigimo sutarties ketvirtoje dalyje nustatyti užjūrio šalims ir teritorijoms taikomi principai sudaro tinkamą šių santykių pagrindą. (3) Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 182 straipsnį asociacijos tikslas – skatinti UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą bei užmegzti glaudžius jų ir Bendrijos kaip visumos ekonominius santykius. Remiantis 188 straipsniu, 182–187 straipsnių nuostatos Grenlandijai taikomos atsižvelgiant į specialias Grenlandijai skirtas nuostatas, išdėstytas prie Sutarties pridėtame protokole dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių. (4) Sutarties 182–186 straipsniuose nustatytų principų taikymo nuostatos nustatytos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendime 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (toliau – Užjūrio asociacijos sprendimas)[14], kuris ir toliau taikomas Grenlandijai, laikantis tame sprendime nustatytų sąlygų. (5) 2003 m. vasario 24 d. išvadose dėl Europos bendrijos, Danijos vyriausybės ir Grenlandijos vietinės vyriausybės ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūros Europos Sąjungos Taryba pripažino, kad būsimuosius ES ir Grenlandijos santykius būtina plėsti ir stiprinti, atsižvelgiant į žuvininkystės svarbą ir Grenlandijos struktūrinės plėtros problemas. Be to, Taryba įsipareigojo ES ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapuse partneryste siekiant tvariojo vystymosi, kurią įgyvendinant bus įtrauktas specialus žuvininkystės susitarimas, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais. (6) 2003 m. vasario 24 d. išvadose Europos Sąjungos Taryba išreiškė nuomonę, kad rengiant kitą Europos Sąjungos finansinę perspektyvą ir atsižvelgiant į visų UŠT (užjūrio šalių ir teritorijų) reikmes, būsimieji finansiniai įsipareigojimai Grenlandijai turėtų būti panašūs į dabartinius, ir turėtų būti atsižvelgta į kitas svarbias aplinkybes bei abipusius interesus (visų pirma į Grenlandijos vystymosi poreikius ir į EB poreikį turėti nuolatinę galimybę racionaliai ir atsakingai naudotis žuvų ištekliais Grenlandijos vandenyse) ir į finansavimą, gaunamą iš kitų šalių. (7) 1984 m. kovo 13 d. Briuselyje pasirašytas Europos ekonominės bendrijos ir Danijos vyriausybės bei Grenlandijos vietinės vyriausybės susitarimas dėl žuvininkystės, liudijantis bendradarbiavimo dvasią, atsiradusią dėl Bendrijos sprendimo suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą, 2007 m. sausio 1 d. bus pakeistas nauju partnerystės susitarimu dėl žuvininkystės. (8) [2006 m. MM DD] Briuselyje pasirašytoje bendroje Europos bendrijos ir Grenlandijos vietinės vyriausybės bei Danijos vyriausybės deklaracijoje primenami glaudūs istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Bendrijos ir Grenlandijos ryšiai ir pabrėžiamas poreikis toliau stiprinti jų partnerystę ir bendradarbiavimą srityse, kurioms taikomas šis sprendimas. (9) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų patvirtinti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[15]. NUSPRENDĖ: PIRMOJI DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL BENDRIJOS IR GRENLANDIJOS SANTYKIŲ 1 straipsnis Partnerystė 1. Nepažeidžiant Tarybos sprendimo 2001/822/EB, Bendrijos ir Grenlandijos partneryste siekiama visų pirma išplėsti ir sutvirtinti Bendrijos ir Grenlandijos santykius ir padėti Grenlandijai tvariai vystytis. 2. Šios partnerystės tikslai: 1. sukurti pagrindą dialogui; 2. siekiant bendrų tikslų ir norint užtikrinti, kad bendradarbiaujant įdėtos pastangos turėtų kuo didesnį poveikį ir atitiktų abiejų partnerių prioritetus, konsultuotis jiems abiems svarbiais klausimais; 3. sukurti pagrindą bendradarbiavimui ekonomikos, finansų, mokslo, švietimo ir kultūros srityse, kuris būtų pagrįstas savitarpio atsakomybės ir savitarpio paramos principais; 4. padėti Grenlandijai vystytis. 2 straipsnis Dialogas Bendrija, Grenlandija ir Danija tariasi tarpusavyje dėl šiuo sprendimu įsteigtos partnerystės principų, išsamios tvarkos ir rezultatų. 3 straipsnis Administravimas Šį sprendimą įgyvendina Komisija ir Grenlandijos vietinė vyriausybė, vadovaudamosi susijusiuose finansavimo susitarimuose nustatytais kiekvienos partnerės vaidmenimis ir pareigomis. ANTROJI DALIS BENDRADARBIAVIMAS SIEKIANT GRENLANDIJOS TVARIOJO VYSTYMOSI 4 straipsnis Bendradarbiavimo sritys Bendradarbiaujant remiamos sektorių politikos sritys ir strategijos, kuriomis sudaroma galimybė imtis veiksmingos veiklos ir gauti reikiamų išteklių, visų pirma: a) švietimas ir mokymas; b) mineralinių žaliavų ištekliai; c) energetika; d) turizmas ir kultūra; e) moksliniai tyrimai; f) maisto sauga. 5 straipsnis Principai 1. Bendradarbiavimas grindžiamas partneryste ir įgyvendinamas vadovaujantis pagal 6 straipsnį priimtomis bendradarbiavimo strategijomis. Užtikrinama, kad išteklių srautus būtų galima numatyti ir kad jie būtų reguliarūs ir pritaikyti prie Grenlandijos padėties. 2. Laikydamosi partnerystės principų, Komisija, Grenlandijos vietinė vyriausybė ir Danijos vyriausybė nuolat konsultuodamosi sprendžia, kokia veikla bus atliekama bendradarbiaujant. Tokia partnerystė vykdoma remiantis atitinkamomis kiekvienos partnerės institucinėmis, teisinėmis ir finansinėmis galiomis. 6 straipsnis Programavimas 1. Pagal šią partnerystę Grenlandijos vietinė vyriausybė yra atsakinga už sektorių politikos formavimą, įskaitant strategijas ir jų įgyvendinimą. Siekiant užtikrinti sektorių politikos ir strategijų tvarumą, bus atliekami tinkami strateginiai aplinkos vertinimai. 2. Vadovaudamosi šiuo sprendimu, Grenlandijos vietinė vyriausybė ir Komisija rengia ir priima orientacinį Grenlandijos tvariojo vystymosi programavimo dokumentą (toliau – TVPD), remdamosi 1 dalyje nurodyta sektorių politika. 3. Grenlandijos vietinės vyriausybės pareigos: a) nustatyti sektorių politiką; b) stebėti ir vertinti sektorių politikos poveikį ir rezultatus; c) užtikrinti tinkamą, greitą ir veiksmingą sektorių politikos strategijų įgyvendinimą; d) kasmet pranešti Komisijai apie vykdant sektorių politiką pasiektus rezultatus. 4. Komisija atsako už kasmetinių finansavimo sprendimų dėl bendro skirstymo pagal TVPD priėmimą 10 straipsnyje nurodyta tvarka. 7 straipsnis Finansavimo taikymo sritis Vadovaujantis Grenlandijos vietinės vyriausybės nustatyta sektorių politikos sistema, finansinė parama gali būti teikiama šioms veiklos sritims, kurios gali būti finansuojamos: a) reformos ir projektai, kurie dera su sektorių politika; b) institucijų plėtra, gebėjimų plėtotė ir aplinkos apsaugos aspektų integravimas; c) techninio bendradarbiavimo programos. 8 straipsnis Teisė gauti finansavimą Grenlandijos vietinė vyriausybė turi teisę gauti finansinę paramą, teikiamą pagal šį sprendimą. 9 straipsnis Įgyvendinimo priemonės Priemonės, būtinos šiai sprendimo daliai įgyvendinti, priimamos remiantis administravimo tvarka, nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje, per 3 mėnesius po šio sprendimo įsigaliojimo. 10 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda [...] komitetas [toliau – komitetas][ 2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. 3. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra [trys] mėnesiai. 4. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 11 straipsnis Finansinė parama 1. Bendrijos finansinė parama šioje sprendimo dalyje nurodytai veiklai skiriama nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. 2. Bendrijos finansinė parama teikiama iš biudžeto lėšų. 3. Bendrijos finansinė parama bus teikiama naudojant tiesioginį centralizuotą valdymą, nustatytą 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[16] 53 straipsnyje. 12 straipsnis Kontrolė 1. Šis sprendimas įgyvendinamas atsižvelgiant į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[17]. Visų pirma Grenlandija turėtų įdiegti tinkamą kontrolės sistemą. Grenlandija atlieka reguliarius patikrinimus, siekdama užtikrinti, kad iš Bendrijos biudžeto finansuojama veikla būtų įgyvendinama tinkamai. Be kasmet teikiamos ataskaitos apie rezultatus sektorių politikos srityje, Grenlandija teikia pažymą, kuria užtikrinamas teisėtumas ir tvarkingumas. Ji imasi reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimui, o prireikus kelia bylas siekdama susigrąžinti neteisingai išmokėtas lėšas. 2. Išsamus Grenlandijos vietinės vyriausybės pareigų valdant Bendrijos lėšas aprašymas pateikiamas su Komisija sudarytuose finansavimo susitarimuose, kuriais įgyvendinamas šis sprendimas. Finansavimo susitarimais bus visų pirma nustatomi siektini sektorių rodikliai, finansavimui gauti keliamos sąlygos ir būdai, kuriais bus tikrinama siekiant sektorių rodiklių daroma pažanga, apie kurią reikia pranešti, bei sąlygų vykdymas. TREČIOJI DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 13 straipsnis Peržiūra Bendrija, Grenlandijos vietinė vyriausybė ir Danijos vyriausybė iki 2010 m. birželio pabaigos atlieka partnerystės vidurio laikotarpio peržiūrą. Po šios peržiūros Komisija, jei reikia, siūlo iš dalies keisti šį sprendimą. 14 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d. Jis taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d. 15 straipsnis Skelbimas Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA Politikos sritis (-ys): 21 – Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis Veiklos rūšis (-ys): 21 07 – Kiti bendradarbiavimo veiksmai ir Ad-hoc programos | VEIKSMO PAVADINIMAS: TARYBOS SPRENDIMAS DėL EUROPOS BENDRIJOS IR GRENLANDIJOS BEI DANIJOS KARALYSTėS SANTYKIų | BIUDŽETO EILUTĖ (-ĖS) IR IŠLAIDŲ KATEGORIJA (-OS) 4 išlaidų kategorija: „ES pasaulyje“ Politikos sritis: 21 – Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis Biudžeto skyrius: 21 07 – Kiti bendradarbiavimo veiksmai ir Ad-hoc programos Biudžeto straipsnis: 21 07 01 – Bendradarbiavimas su Grenlandija BENDRI FINANSINIAI DUOMENYS Bendra veiksmui skirto asignavimo suma (B dalis): 25 mln. EUR įsipareigojimams Taikymo laikotarpis: 2007–2013 m. Bendroji daugiametė išlaidų sąmata: (a) Įsipareigojimų asignavimų ir (arba) mokėjimų asignavimų tvarkaraštis (finansinė intervencija) (žr. 6.1.1 punktą) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) n metai | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 ir vėlesni] | Iš viso | Įsipareigojimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Mokėjimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | (b) Techninė ir administracinė pagalba bei paramos išlaidos (žr. 6.1.2 punktą) Įsipareigojimai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Mokėjimai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a+b tarpinė suma | Įsipareigojimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Mokėjimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | (c) Bendras finansinis poveikis žmogiškiesiems ištekliams ir kitos administracinės išlaidos (žr. 7.2 ir 7.3 punktus) Įsipareigojimai (mokėjimai) | tęstiniai | IŠ VISO a+b+c | Įsipareigojimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Mokėjimai | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Suderinamumas su finansinėmis programomis ir finansine perspektyva Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą 2007–2013 m. Finansinis poveikis įplaukoms: Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. (mln. EUR, vienos dešimtosios tikslumu) Prieš taikant priemonę[n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | NPI | Dif. | TAIP | NE | NE | Nr. 4 | TEISINIS PAGRINDAS EB sutarties 187 straipsnis APRAŠYMAS IR SPRENDIMO PAGRINDAS Bendrijos intervencijos poreikis Tikslai Grenlandija yra UŠT, kuriai taikomi Tarybos sprendimai, susiję su Užjūrio asociacija. EPF teritorinių orientacinių asignavimų ši šalis nėra gavusi, tačiau ji gauna finansinę paramą pagal Bendrijos ir Grenlandijos bei Danijos susitarimą dėl žuvininkystės. Pagal Susitarimą dėl žuvininkystės Grenlandija iki 2006 m. pabaigos kasmet gauna 42,8 mln. EUR, iš kurių 31,8 mln. EUR įvertinamos Bendrijai suteiktos žvejybos galimybės, o 11 mln. EUR sudaro struktūrinę pagalbą žuvininkystei. Tačiau faktinės Bendrijai suteikiamos žvejybos galimybės nepateisina tokio dydžio finansinės kompensacijos. Todėl reikia aiškia atskirti Grenlandijai skirtas finansines kompensacijas, atitinkančias faktines Bendrijai suteikiamas žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes ir pagalbą Grenlandijai. 2003 m. vasario mėn. 24 d. Taryba įsipareigojo ES ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapuse partneryste siekiant tvariojo vystymosi, kurią įgyvendinant bus įtrauktas specialus susitarimas dėl žuvininkystės, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais, taip pat ir bendradarbiavimu kitose srityse. Tarybos nuomone, rengiant kitą Europos Sąjungos finansinę perspektyvą ir atsižvelgiant į visų UŠT reikmes, būsimieji finansiniai įsipareigojimai turėtų būti panašūs į dabartinius ir nepažeisti būsimųjų finansinių perspektyvų. Numatyta, kad naujajame ES ir Grenlandijos partnerystės susitarime dėl žuvininkystės bus nustatytos aiškios faktines žvejybos galimybes atitinkančios išmokos, kurioms pritaria Audito Rūmai ir Europos Parlamentas, ir bus laikomasi įprastų biudžeto taisyklių, taikomų bendradarbiavimui vystymosi labui. Tai gerokai sumažins susitarimo dėl žuvininkystės reikšmę lyginant su dabartine jo reikšme. Bendrijos ir Grenlandijos partnerystės tikslai: - sukurti pagrindą dialogui; - siekiant bendrų tikslų ir norint užtikrinti, kad bendradarbiaujant įdėtos pastangos turėtų kuo didesnį poveikį ir atitiktų abiejų partnerių prioritetus, konsultuotis jiems abiems svarbiais klausimais; - sukurti pagrindą bendradarbiavimui ekonomikos, finansų, mokslo, švietimo ir kultūros srityse, kuris būtų pagrįstas abipusės atsakomybės ir savitarpio paramos principais; - padėti Grenlandijai vystytis. ES yra ir bus suinteresuota laikyti Grenlandiją savo privilegijuota kaimyne ir padėti jai klestėti bei ekonomiškai vystytis, kadangi ši sala glaudžiai susijusi su viena iš valstybių narių, ir ateityje jos reikšmė ES žuvininkystės politikai, kurią sudaro ne tik komercinė žvejyba, bet ir tausaus žuvų išteklių valdymo skatinimas bei aplinkos apsauga, tebebus didelė (ir pareigų, ir galimybių atžvilgiu). Be to, Grenlandija svarbi ES dėl geostrateginių priežasčių. ES ir Grenlandijai tikslinga bendradarbiauti atliekant mokslinius klimato kaitos tyrimus, turint omenyje neseniai įrodytą sukrečiančią tiesą apie Arkties ledyno tirpimą. Plėtoti alternatyvių energijos šaltinių arba energijos nešiklių, pvz., vandenilio, naudojimą – prioritetinis tiek ES, tiek Grenlandijos uždavinys. Priemonės, susijusios su ex ante įvertinimu (a) paaiškinti, kaip ir kada buvo atliktas ex ante įvertinimas (autorius, atlikimo laikas, kur galima gauti ataskaitą (-as)) arba kaip buvo gauta atitinkama informacija Ex-ante įvertinimą atliko Komisijos tarnybos (Generalinio direktorato darbo grupė nuo 2005 m. gegužės mėn. 1 d. iki 2006 m. kovo mėn. 15 d.), gavusi papildomos informacijos, susijusios su ketvirtojo žuvininkystės protokolo ex-post įvertinimu (ypač su bendros ekonominės situacijos vertinimu), kurį atliko nepriklausomas konsultantas (MegaPesca 2005). (b) trumpai nusakyti ex ante įvertinimo išvadas ir rezultatus. Grenlandijos ekonomikai būdingas labai didelis valstybinis sektorius ir neišvystytas privatus sektorius. Grenlandijos atvejis yra ypatingas. Tai toli nuo Sąjungos esanti teritorija, menkai apgyvendinta milžiniška sala, kurios gyventojams tenka prisitaikyti prie itin nepalankių klimato sąlygų ir spręsti problemas, kylančias dėl ypatingos socialinės, ekonominės ir kultūrų maišaties – salos istorijos ir kolonijinės praeities palikimo. Būsimąją visapusę partnerystę su Grenlandija sudarys du „ramsčiai“: pirmasis – naujasis susitarimas dėl žuvininkystės, o antrasis – konkretus UŠT sprendimas, kuriuo reglamentuojamas ES ir Grenlandijos bendradarbiavimas su žuvininkyste nesusijusiose srityse. Numatyta, kad naujajame ES ir Grenlandijos partnerystės susitarime dėl žuvininkystės bus nustatytos aiškios faktines žvejybos galimybes atitinkančios išmokos, kurioms pritaria Audito Rūmai ir Europos Parlamentas, ir bus laikomasi įprastų biudžeto taisyklių. Tai gerokai sumažins susitarimo dėl žuvininkystės reikšmę lyginant su dabartine jo reikšme. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus ex post vertinimą Nauja intervencija: ex-post įvertinimo nėra. Numatomos priemonės ir susitarimai dėl biudžetinės intervencijos Pasiūlyme, vadovaujantis pirmiau minėtomis 2003 m. vasario mėn. 24 d. išvadomis, numatomas bendradarbiavimas vystymosi labui, kuris yra visapusės partnerystės siekiant tvariojo vystymosi dalimi. Grenlandija pateikė Komisijai pasiūlymus dėl bendradarbiavimo partnerystės su žuvininkyste nesusijusiose srityse (Kajako susitarimo projektas). Remdamasi šiais pasiūlymais Komisija pripažįsta, kad galima būtų bendradarbiauti švietimo ir mokymo, mineralinių išteklių, energijos, turizmo, kultūros ir mokslinių tyrimų srityse. Šiam tikslui pagal 2007–2013 m. finansinių perspektyvų 4 išlaidų kategoriją kasmet bus skiriama 25 mln. EUR. Šios lėšos turėtų būti skiriamos Grenlandijai kaip biudžeto parama sektoriams, o tai reiškia, kad šios lėšos taps visai teritorijai ir visiems gyventojams skirto Grenlandijos biudžeto dalimi. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija netikrina, kaip naudojamos lėšos, nes jos nėra skirtos EB finansuojamiems projektams vykdyti. Tačiau Komisija tikrins su sektorių politika ir strategijomis susijusius tam tikrus rodiklius, kuriuos Grenlandija nurodys Grenlandijos tvariojo vystymosi programavimo dokumente. TVPD yra daugiametis programavimo dokumentas, kurį, įsigaliojus siūlomam sprendimui, priims Komisija. Sektorių rodiklių vertinimo tikslas – patvirtinti, kad Grenlandija, darydama pažangą esminiuose sektoriuose, veiksmingai siekia tvariojo vystymosi. Komisijai įvertinus Grenlandijos makroekonominę situaciją ir valstybės finansų valdymą, pirmiausia bus išmokėta nustatyto dydžio išmokų dalis (pirmą kartą – 2007 m.). Vėliau (ateinančiais metais) būtų išmokamos skirtingo dydžio išmokos, atsižvelgiant į Komisijos atliktą Grenlandijos sektorių rodiklių įvertinimą. Išmokų dydis bus nustatomas atsižvelgiant į tai, kiek buvo pasiekti tikslai, nustatyti atsižvelgiant į šiuos rodiklius. Įgyvendinimo metodai Komisija centralizuoto tiesioginio valdymo būdu pagal 2002 m. birželio mėn. 25 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnį . Įgaliotasis pareigūnas – GD AIDCO generalinis direktorius. FINANSINIS POVEIKIS Bendras finansinis poveikis B daliai – (per visą programavimo laikotarpį) p.m. (Bendrųjų sumų apskaičiavimo metodas, išdėstytas toliau esančioje lentelėje, turi būti paaiškintas remiantis 6.2. lentelėje esančiu paskirstymu) 6.1.1. Finansinė intervencija Įsipareigojimai (mln. EUR tūkstantųjų tikslumu) Klasifikacija | [n metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ir vėlesni metai] | Iš viso | 1 priemonė | 2 priemonė | ir t. t. | IŠ VISO | 6.1.2. Techninė ir administracinė pagalba, veiklos rėmimo išlaidos ir IT išlaidos (įsipareigojimų asignavimai) [n metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ir vėlesni metai] | Iš viso | 1) Techninė ir administracinė pagalba | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Techninės pagalbos kabinetai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. p.m. | p.m. | p.m. | b) Kita techninė ir administracinė pagalba - intra muros: - extra muros: iš kurių kompiuterizuotų valdymo sistemų sukūrimui ir išlaikymui | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 1 tarpinė suma | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 2) Paramos išlaidos | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a) Studijos, tyrimai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | b) Ekspertų susitikimai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | c) Informacija ir leidiniai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 2 tarpinė suma | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | IŠ VISO | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Išlaidų apskaičiavimas kiekvienai B dalyje numatytai priemonei (per visą programavimo laikotarpį) Įsipareigojimai (mln. EUR tūkstantųjų tikslumu) Klasifikacija | Rezultato rūšis (projektai, bylos) | Rezultatų skaičius (iš viso 1...n metams) | Vidutinė vieneto kaina | Iš viso išlaidų (iš viso 1...n metams) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | 1 priemonė - 1 konkreti priemonė - 2 konkreti priemonė 2 priemonė - 1 konkreti priemonė - 2 konkreti priemonė - 3 konkreti priemonė ir t. t. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | IŠ VISO IŠLAIDŲ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Jei reikia, paaiškinkite apskaičiavimo metodą POVEIKIS PERSONALO IR ADMINISTRACINĖMS IŠLAIDOMS Poveikis žmogiškiesiems ištekliams Nuolatinis Pareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių | Iš viso | Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas | Nuolatinių darbo vietų skaičius | Laikinųjų darbo vietų skaičius | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai | A B C | 0,25 visos darbo dienos ekvivalento | Apmokama iš dabartinių AIDCO išteklių | Kiti žmogiškieji ištekliai | Iš viso | 0,25 visos darbo dienos ekvivalento | Bendras finansinis poveikis žmogiškiesiems ištekliams Žmogiškųjų išteklių rūšis | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas * | Pareigūnai Laikinieji darbuotojai | Kiti žmogiškieji ištekliai (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso | Nurodytos sumos yra visos 12 mėn. išlaidos. Kitos su priemone susijusios administravimo išlaidos Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas | Bendri asignavimai (A7 antraštinė dalis) A0701 – Komandiruotės A07030 – Posėdžiai A07031 – Privalomi komitetai1 A07032 – Neprivalomi komitetai1 A07040 – Konferencijos A0705 – Tyrimai ir konsultacijos Kitos išlaidos (patikslinti) | 1 % per metus AIDCO administracinėms išlaidoms | Informacinės sistemos (A-5001/A-4300) | Kitos išlaidos – A dalis (patikslinti) | Iš viso | 250.000 € | Nurodytos sumos yra visos 12 mėn. išlaidos. 1 Nurodykite komiteto tipą ir kuriai grupei jis priklauso. I. Iš viso per metus (7.2 + 7.3) II. Priemonės trukmė III. Bendra priemonės išlaidų suma (I x II) | € metai(-ų) € | TOLESNĖS PRIEMONĖS IR ĮVERTINIMAS Tolesnės priemonės Siekiant stebėti, kaip bus įgyvendinamas būsimojo Grenlandijos tvariojo vystymosi programavimo dokumentas (žr. 8.2), bus būtina, kad Grenlandija pateiktų kasmetines ataskaitas apie programos įgyvendinimą. Išsamios taisyklės, kaip tai turėtų būti daroma, bus pateiktos Komisijos priimtose įgyvendinimo priemonėse. Šios taisyklės bus panašios į UŠT taikomas taisykles, pagal kurias teikiami EPF teritoriniai asignavimai, taip pat bus reikalaujama, kad Grenlandija rengtų kasmetinę įgyvendinimo ataskaitą, kuri bus tvirtinama Komisijai ir kartu su Danija veikiančiai Grenlandijai sutarus. Ši ataskaita bus būtina sąlyga norint gauti finansavimo išmokas – joje bus pateikiami svarbiausi duomenys, kuriuos įvertinus bus galima spręsti, ar buvo pasiekti tikslai, susiję su biudžeto paramos sektoriams rodikliais (plg. dabartinį bendradarbiavimą su Naująja Kaledonija). Numatyto įvertinimo tvarka ir tvarkaraštis Į siūlomą Sprendimą įtraukta persvarstymo sąlyga, susijusi su Grenlandijos ir EB partnerystės veiksmingumo vertinimu ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d. Be to, Komisijos priimtose įgyvendinimo priemonėse turėtų būti pateiktos išsamios nuostatos, susijusios su stebėsena, pakartotiniu svarstymu, vertinimu ir auditu, panašios į šiuo metu EPF teritorinius asignavimus gaunančioms UŠT taikomas nuostatas. Siekiant sudaryti Grenlandijos reikmių ir veiklos vystymo daugiametį programavimo dokumentą, šiomis nuostatomis inter alia turėtų būti suteikiama galimybė atlikti Grenlandijos tvariojo vystymosi programavimo dokumento vidurio laikotarpio ir galutinę peržiūrą. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Vadovaujantis pasiūlymo 12 straipsniu, tikimasi, kad Grenlandija įdiegs tinkamą kontrolės sistemą, užtikrinančią, kad iš Bendrijos biudžeto finansuojamos priemonės bus deramai įgyvendinamos. Be to, Grenlandija imsis reikiamų priemonių užkirsti kelią neatitikimams ir sukčiavimui, o prireikus kels bylas siekdama susigrąžinti neteisėtai išmokėtas lėšas. Komisijos ir Grenlandijos vietinės vyriausybės sudarytuose finansiniuose susitarimuose bus pateiktos išsamios taisyklės, susijusios visų pirma su: - Bendrijos lėšų valdymu; - Grenlandijos veiksmais, skirtais užkirsti kelią neatitikimams ir sukčiavimui, susijusiems su Bendrijos parama; - Komisijos ir, jei reikia, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) bei Audito Rūmų kontrole. Viena kontroliavimo galimybė bus teisė atlikti patikrinimus vietoje ir inspektavimus. [1] Žr. 2487–osios Europos Sąjungos Tarybos sesijos (BENDRIEJI REIKALAI ir IŠORĖS SANTYKIAI), vykusios Briuselyje 2003 m. vasario 24 d., protokolą, 2003 m. liepos 2 d. dok. 6695/03 ir Biul. 1/ 2-2003, 1.3.175 punktas [2] Sutartis, iš dalies keičianti Europos Bendrijų steigimo sutarčių taikymą Grenlandijai (OL Nr. L29, 1985 2 1, p. 1) [3] 2001 11 27 sprendimas 2001/822/EB, OL L314, 2001 11 30, p.1 [4] EB sutarties II priede pateiktame sąraše išvardyta 21 UŠT, tačiau Užjūrio asociacijos sprendimas netaikomas Bermudų saloms. [5] OL L 29, 1985 2 1, p. 9. [6] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui: ES ir Grenlandijos ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūra (KOM(2002)697 galutinis) [7] EBPO – Grenlandijos ekonomika: ateities strategijos kūrimas; DOC.DT/TDPC (99)10 [8] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui. ES ir Grenlandijos ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, vidurio laikotarpio peržiūra. KOM(2002) 697 galutinis. [9] Sutartis, iš dalies keičianti Europos Bendrijų steigimo sutarčių taikymą Grenlandijai, OL L 29, 1985 2 1, p. 1. [10] Sprendimas 2001/822/EB, 2001 11 27, OL L 314, 2001 11 30, p. 1. [11] EB sutarties II priede pateiktame sąraše išvardyta 21 UŠT, tačiau Užjūrio asociacijos sprendimas netaikomas Bermudų saloms. [12] OL C, , p. . [13] OL L 29, 1985 2 1, p. 1. [14] OL L 314, 2001 11 30, p. 1. [15] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [16] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [17] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.