TURINYS 1. Įvadas 2 2. ISPA biudžetas 2 3. Nauji ISPA projektai 3 4. Nauji įsipareigojimai 3 5. 2005–2010 m. finansuoti projektai 3 6. Mokėjimai 3 7. Suvestinės lentelės 4 8. Techninės pagalbos teikimo formos ir būdai 5 9. Techninės pagalbos teikimas paramą gaunančios šalies iniciatyva 5 10. Techninės pagalbos teikimas Komisijos iniciatyva 6 11. Įgyvendinimas 6 12. Projektų stebėsena 7 13. Finansų valdymas ir kontrolė, įskaitant EDIS 7 14. Rizikos vertinimas 8 15. Europos Audito Rūmų išvados 8 16. Bendrojo finansavimo partneriai − EIB ir ERPB 8 17. Viešieji pirkimai 9 18. Konkurencijos politika 9 19. Aplinkos politika 9 20. Transporto politika 9 21. Derinimas su PNPP priemone 10 22. Viešinimo veiksmai 10 ĮVADAS 2004 m. birželio mėn. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Kroatijai suteikus šalies kandidatės statusą, nuo 2005 m. sausio 1 d. ši šalis gauna ISPA paramą. Taigi Kroatija pasekė ankstesnių ISPA paramos gavėjų, kuriems ISPA parama teikta nuo pat šios priemonės įgyvendinimo pradžios 2000 m., pavyzdžiu. 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija tapo Europos Sąjungos narėmis ir nustojo gauti pasirengimo narystei paramą, įskaitant ISPA lėšas. Šioms dviems šalims tapus valstybėmis narėmis, Kroatija liko vienintelė ISPA paramos gavėja. Taigi šioje ataskaitoje nagrinėjama tik Kroatijoje vykdoma ISPA veikla. 2010 m. buvo sėkmingai baigti pirmieji du ISPA projektai. Kadangi buvo vėluojama įgyvendinti keturias ISPA priemones, buvo būtina pratęsti galutinę šių priemonių atitikties reikalavimams datą vieniems metams iki 2011 m. pabaigos. Dėl mažesnių nei sutartimi nustatytų kainų buvo pakeistos keturios priemonės. Todėl iš ISPA lėšų buvo galima finansuoti didesnio masto darbus ir (arba) padidinti bendrojo finansavimo dalį. 2010 m. nacionalinės valdžios institucijos pastangas sutelkė į dabartinį praktinį įgyvendinimą, projektų valdymą, stebėseną ir mokėjimus. 2010 m. ISPA projektai buvo įgyvendinami kartu su veiksmų programomis, kurios buvo finansuotos pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (angl. IPA, toliau – PNPP); tuo pat metu buvo nuodugniai rengiama būsima sanglaudos politika (stojimo derybų 22 skyrius: regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas ). Nacionalinės institucijos įdėjo daug pastangų, kad būtų įgyvendinti šie trys lygiagretūs procesai. ISPA BIUDžETAS Remiantis Komisijos veikla pagrįstos apskaitos sistema, ISPA biudžetas numatytas dviejose biudžeto eilutėse: funkcijoms skirtoje biudžeto eilutėje B13.01.04.02 ir veiklai skirtoje biudžeto eilutėje 13.05.01.01. Pirmoje eilutėje numatytos lėšos Techninės pagalbos (TP) administracinėms išlaidoms, daugiausia skirtoms stiprinti Europos Sąjungos delegaciją Kroatijos Respublikoje, kompensuoti. Ši eilutė nebetaikoma nuo 2006 m. Antroje biudžeto eilutėje numatyti mokėjimų asignavimai, skirti efektyviam ISPA įgyvendinimui ir veikimui Kroatijoje. Biudžeto eilutėje 13.05.01.01 nurodyta suma apima visas išlaidas, susijusias su bendruoju infrastruktūros projektų (priemonių) finansavimu. 2010 m. iš šios eilutės išmokėta 14 659 692,82 EUR suma. 1 lentelė . 2010 m. ISPA biudžetas (EUR) Biudžeto eilutė | Atlikti mokėjimai | Funkcijoms skirta biudžeto eilutė B13.01.04.02 (uždaryta 2006 m.) | 0 | Veiklai skirta biudžeto eilutė 13.05.01.01 | 14 659 692,82 | Iš viso | 14 659 692,82 | Projektų finansavimas NAUJI ISPA PROJEKTAI 2010 m. naujų ISPA projektų nebuvo patvirtinta. NAUJI įSIPAREIGOJIMAI 2010 m. naujų įsipareigojimų dėl projektų aplinkos ar transporto sektoriuose nebuvo priimta, kadangi ISPA baigta naudoti 2006 m. 2005–2010 M. FINANSUOTI PROJEKTAI 2005–2006 m. Komisija, remdamasi Kroatijos pateiktais pasiūlymais, iš viso patvirtino šešis projektus. Trys iš jų susiję su aplinkos sektoriumi, du – su transporto sektoriumi ir vienas – su horizontaliąja TP priemone (skirta įstatymais numatytiems stebėsenos komitetams steigti ir ISPA vykdomosioms institucijoms remti). Bendros tinkamos finansuoti šių projektų investicijų išlaidos sudaro 107 474 736 EUR, iš kurių 59 000 000 EUR arba 54,8 proc. skiriama kaip ISPA dotacijos. Iki 2006 m. pabaigos Komisija išmokėjo 100 proc. Kroatijai numatytų ISPA lėšų už 2005–2006 m. laikotarpį; įsipareigojimų asignavimai tolygiai paskirstyti aplinkos ir transporto sektoriams. 2 lentelė . 2005−2006 m. Kroatijoje patvirtinti projektai[1] (EUR) Transportas | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 48 | 29 271 310 | Horizontalioji TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Aplinka | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 | Transportas | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 | TP | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 | Iš viso | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 | SUVESTINėS LENTELėS 4 lentelėje pateikiama ISPA intervencijų 2010 m. ir 2005–2010 m. laikotarpiu apžvalga. 4 lentelė . 2005−2010 m. Kroatijoje patvirtinti projektai (EUR) Subsektorius | Projektų skaičius | Tinkamos finansuoti išlaidos | ISPA įnašas | 2010 m. | 2005–2010 m. | Vanduo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vanduo ir nuotekų valymas | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 | Nuotekų valymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kietosios atliekos | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 | Oro kokybė | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontaliosios priemonės | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Visas sektorius | 3 | 46 287,701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 | Transportas | Keliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Geležinkeliai | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 | Keliai ir geležinkeliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vidaus vandens keliai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Oro uostai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontaliosios priemonės | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 | Visas sektorius | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 | Horizontaliosios priemonės | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 | Visas sektorius | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 | Transportas | Visas sektorius | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482,130 | 385 704,00 | Horizontalioji TP | Visas sektorius | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 | IŠ VISO | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |406 250,86 |1 710 771 |1 368 616,80 | | TECHNINėS PAGALBOS TEIKIMAS KOMISIJOS INICIATYVA Nuo ISPA veikimo pradžios techninės pagalbos veikla, vykdoma Komisijos iniciatyva arba jos vardu, daugiausiai buvo siekiama EK delegacijai suteikti galimybes atlikti ex ante kontrolės procedūras (įskaitant projektų vertinimą) pagal ES lėšų valdymo standartus. Nuo 2006 m. ISPA tokių techninės pagalbos priemonių nefinansavo. Nuo to laiko visas tokio pobūdžio priemones finansavo PNPP. Valdymas ir įgyvendinimas ĮGYVENDINIMAS Pirmieji du projektai Kroatijoje buvo patvirtinti 2005 m. gruodžio mėn., o paskutiniai keturi patvirtinti 2006 m. liepos ir rugsėjo mėn. 2010 m. pabaigoje visi 6 ISPA projektai buvo praktiškai įgyvendinami. Dvi ISPA priemonės buvo įgyvendintos, kitų keturių priemonių galutinė atitikties reikalavimams data pratęsta iki 2011 m. gruodžio 31 d[2]. 2010 m. pabaigoje pagal sutartis panaudota suma sudarė 95,8 proc. skirtos sumos. 2010 m. pabaigoje įvertintos dvi sutartys (darbai ir tiekimas). Dėl trijų sutarčių sudarymo dar turėjo būti skelbiami konkursai. Tai yra viena tiekimo sutartis, viena bendroji sutartis ir viena darbų sutartis. Dėl pastarosios kyla rizika, kad ji bus įgyvendinta vėliau nei galutinė atitikties reikalavimams data. Šiuo metu daugelis ISPA projektų baigiami įgyvendinti. Todėl dedama vis daugiau pastangų įgyvendinti priemones per nustatytus terminus ir užtikrinti, kad ISPA priemonė būtų visiškai veiksminga ir visapusiškai atitiktų savo paskirtį. PROJEKTų STEBėSENA Bendra ISPA įgyvendinimo pažangos ir veiksmingumo stebėsena ir vertinimas užtikrinami rengiant reguliarius susitikimus EK delegacijos patalpose, vykdomosioms įstaigoms teikiant stebėsenos ataskaitas, Komisijos darbuotojams lankantis vietoje ir vykdant oficialią stebėseną dukart per metus vykstančiuose ISPA stebėsenos komitetų posėdžiuose Kroatijoje, taip pat gaunant vykdančiosios institucijos parengtą metinę ataskaitą apie kiekvieną ISPA projektą. 2010 m. Kroatijoje surengti du ISPA stebėsenos komitetų posėdžiai, atitinkamai birželio ir lapkričio mėn. Didelis dėmesys buvo kreipiamas į aplinkos sektoriaus projektų vėlavimą. Taip pat stebėsenos komitete išsamiai aptartas keturių ISPA priemonių atitikties reikalavimams datų pratęsimas. FINANSų VALDYMAS IR KONTROLė, įSKAITANT EDIS Pagrindiniai finansų valdymo ir kontrolės bei pažeidimų šalinimo reikalavimai yra nustatyti ISPA reglamento[3] bei finansinio memorandumo III priedo nuostatose, taikomose Komisijai atliekant ex ante kontrolę. Pagrindiniai aspektai yra susiję su vidaus finansų kontrolės sistemų ir procedūrų, kurios užtikrintų skaidrias be jokios diskriminacijos viešųjų pirkimų procedūras, nustatymu, tiksliomis deklaruojamomis išlaidomis, pakankamais vidaus audito pajėgumais, pakankama audito seka ir tinkamais sprendimais pažeidimų atvejais. ES delegacija Zagrebe ir toliau buvo pagrindinė patikimo finansų valdymo ir kontrolės užtikrinimo priemonė. Atmestų ISPA dokumentų skaičius ir toliau buvo didelis, o tai aiškiai rodo, kad Kroatijos valdžios institucijos turi dėti dar daugiau pastangų, kad būtų galima pasitikėti jų gebėjimais tinkamai savarankiškai valdyti ISPA lėšas. DIS Vykdomajai institucijai Kroatijoje (CFCA) būtina DIS (Decentralizuoto įgyvendinimo sistemos) akreditacija, kaip nustatyta Finansinio reglamento 164 straipsnio nuostatose[4]. Komisija suteikė DIS akreditaciją 2006 m. vasario 13 d. EDIS Kadangi 2006 m. pradėjus taikyti Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), ISPA nustojo galioti ketinimas nuo ISPA pereiti prie EDIS (Išplėstinės decentralizuotos įgyvendinimo sistemos, angl. EDIS, kurią taikant Komisija atliktų tik ex post kontrolę) nebeteko prasmės. Todėl dabar Kroatijos valdžios institucijos pastangas sutelkė į pasirengimą nuo PNPP struktūros, kuri veiks ir po stojimo, pereiti prie decentralizuoto valdymo neatliekant ex ante kontrolės. Iki to laiko ES delegacijos Kroatijoje vaidmuo prižiūrint kasdienį ISPA priemonių valdymą, įgyvendinimą ir vykdant jų stebėseną išliks labai svarbus . RIZIKOS VERTINIMAS 2010 m. numatyta audito strategija buvo pagrįsta ISPA įgyvendinimo analizės rezultatais ir susijusiais Regioninės politikos generalinio direktorato Audito direktorato tikslais. Audito strategijoje nustatyti tikslai, kuriuos iškėlė Regioninės politikos generalinio direktorato vadovybė. Šie tikslai iškelti remiantis išsamiomis diskusijomis, kurių metu pasidalinta informacija apie galimą riziką, su šioje veikloje dalyvaujančiais direktoratais. Audito strategijoje, atsižvelgiant į nustatytą riziką, numatyti veiksmai šiems tikslams siekti. Apskritai kalbant, šią strategiją įgyvendinus, rizika sumažėtų. 2010 m. Kroatijoje buvo atliktas ISPA auditas. 2010 m. kovo mėn. REGIO GD audito skyrius atliko ISPA projekto Geležinkelio ruožo „Vinkovci – Tovarnik – valstybės siena“ rekonstrukcija auditą. Atliktas atrinktos priemonės auditas apėmė vykdomosios institucijos (CFCA), galutinio paramos gavėjo (Kroatijos geležinkelių) ir nacionalinio įgaliojimus suteikiančio pareigūno veiklą. Šio audito išvadose nurodomas 1) vėlavimas įgyvendinti signalizacijos sutartį, 2) trijų sutarčių atveju – delsimas pasirašyti sutartį po konkurso vertinimo posėdžių 3) ir didelis ES delegacijos atmestų projektų skaičius atlikus ex ante kontrolę. Pagal ex ante patvirtinimo sistemą pirmiausia siekiama užtikrinti, kad būtų nustatytos pakankamos kontrolės procedūros, susijusios su projektų įgyvendinimu ir mokėjimais. Tačiau pasirengimo narystei lėšų valdymas yra susijęs su rizika, nes lėšos skiriamos įvairioms organizacijoms ir naudojant įvairias sistemas. Tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pagal ES ir valstybių taisykles ir sąlygas, kurios gali būti painios ir klaidingai aiškinamos. EUROPOS AUDITO RūMų IšVADOS 2010 m. pavasarį Europos Audito Rūmai pradėjo Kroatijos pasirengimo narystei ES pagalbos teikimo veiklos auditą. Auditas apėmė visų rūšių pasirengimo narystei priemones, įskaitant ISPA. 2010 m. spalio mėn. Kroatijoje dvi savaites buvo atliekamas auditas. Audito ataskaita dar nebaigta rengti[5]. BENDROJO FINANSAVIMO PARTNERIAI − EIB IR ERPB Atsižvelgdama į bendrojo finansavimo partnerių projektų rengimo ir įgyvendinimo patirtį, Komisija nuolat bendravo su šiomis skolinimo institucijomis, siekdama horizontaliuoju bei nacionaliniu lygmenimis koordinuoti politiką ir metodinius klausimus, susijusius su programavimu ir įgyvendinimu. Europos investicijų bankas nedalyvauja nė viename Kroatijoje vykdomame ISPA projekte. Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) yra vienintelė tarptautinė finansų įstaiga, aktyviai dalyvaujanti ISPA projekte Kroatijoje, suteikusi 10 mln. EUR paskolą 2005 m. patvirtintam aplinkos projektui – Karlovaco vandens ir nuotekų valymo programai. Todėl ERPB atstovai dalyvavo abiejuose 2010 m. Kroatijoje surengtuose ISPA stebėsenos komitetų posėdžiuose. Indėlis įgyvendinant Europos Sąjungos politiką VIEšIEJI PIRKIMAI Įgyvendinant ISPA projektus pagrindinės problemos iškildavo vykdant praktinėse gairėse (PRAG) nustatytus teisinius reikalavimus, susijusius su viešųjų pirkimų patikimumu, sąžiningumu ir skaidrumu. Dėl laikantis praktinių gairių kilusių sunkumų vėlavo ISPA projektų įgyvendinimas. ES delegacija Zagrebe ir toliau ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, kad procedūros būtų taikomos teisingai, o klaidos būtų ištaisytos. Todėl Komisijos ex ante patvirtinimas, taikomas ISPA projektų konkursams skelbti ir sutartims sudaryti, ir toliau yra visiškai pagrįstas, kadangi nuspręsta nepereiti prie EDIS sistemos (žr. 15 punktą). Pagal dabartinę ex ante patvirtinimo sistemą ir DIS sprendimą dėl valdymo įgaliojimų perdavimo tik CFCA yra už projekto įgyvendinimą atsakinga perkančioji organizacija, o Komisija prižiūri kiekvieną viešųjų pirkimų proceso etapą. Taigi, nors Komisija nėra perkančioji partnerė, jai tenka dalis atsakomybės už viešųjų pirkimų proceso teisingumą (be Komisijos patvirtinimo paramos gavėjų ir rangovų sudarytos sutartys negalioja). KONKURENCIJOS POLITIKA Kadangi ISPA parama pirmiausia teikiama viešosioms arba lygiavertėms išlaidoms, susijusioms su viešųjų paslaugų projektais, padengti, paprastai dėl to nekyla problemų dėl nesuderinamumo su ES konkurencijos taisyklėmis. Jei laikomasi viešųjų pirkimų taisyklių ir visiems būtinas technines ir teisines sąlygas atitinkantiems veiklos vykdytojams užtikrinama galimybė naudotis infrastruktūra, tokia parama nesuteikiama jokių specialių privalumų konkrečioms įmonėms. APLINKOS POLITIKA Teikiant tiesioginę ISPA pagalbą prioritetiniams aplinkos projektams spartinamas aplinkos politikos įgyvendinimas ir ES standartų laikymasis Kroatijoje. Įgyta projektų rengimo ir įgyvendinimo patirtis didina administracinius pajėgumus aplinkos sektoriuje. ISPA finansuojami aplinkos sektoriaus projektai ir įgyta patirtis paskatino teikti daugiau su šiuo sektoriumi susijusių projektų, kuriuos dabar finansuoja PNPP. TRANSPORTO POLITIKA Transporto tinklai Kroatijoje, patvirtinti pagal TINA (Transporto infrastruktūros poreikių vertinimas) ir REBIS (regioninis Balkanų šalių infrastruktūros tyrimas), buvo formuojami atsižvelgiant į visos Europos transporto koridorių sistemą. Kai kurie jų, įskaitant VII koridorių (Dunojaus upė), X koridorių (Zalcburgas–Liubliana–Zagrebas–Belgradas–Nis–Skopjė–Veles–Salonikai, įskaitant Xa šaką) ir V koridorių, kuris turi dvi šakas Kroatijoje (Vb – Budapeštas, Zagrebas Rijeka ir Vc – Budapeštas, Sarajevas, Pločė) eina per Kroatijos teritoriją. Atsižvelgiant į šiuos tinklus, buvo parengtos nacionalinės transporto strategijos ISPA tikslams pasiekti. Todėl vienintelis ISPA transporto (geležinkelio) projektas yra TINA ir REBIS tinklų dalis, t. y. jis yra susijęs su tinklų ruožų, mazgų ar prieigų statymu ar rekonstrukcija. Kroatijos TEN-T tinklai yra pagrįsti SEETO (Pietryčių Europos transporto observatorija) rekomendacijomis. Pasirengimo narystei priemonių derinimas DERINIMAS SU PNPP PRIEMONE ISPA priemones ir PNPP programas pagal regioninės plėtros komponentą valdo tos pačios Komisijos tarnybos, taip užtikrinant glaudų veiksmų koordinavimą, remiamų veiksmų papildomumą ir politikos tęstinumą. Viešinimas VIEšINIMO VEIKSMAI 2010 m. birželio mėn. ISPA stebėsenos komitetas surengė posėdį Karlovace, kuriame ISPA remia investicijas į vandens ir nuotekų sektorių. Surengtas ne tik komiteto posėdis, bet ir spaudos konferencija, po kurios buvo aplankyta projekto įgyvendinimo vieta. Be to, visų investicinių projektų informacijos skyduose skelbiama apie ES paramą, ji taip pat viešinama žiniasklaidoje. [1] Naujų projektų nebuvo patvirtinta nuo 2006 m., kadangi tais metais ISPA programa buvo baigta naudoti. [2] Pakeitus Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės 2000–2006 m. projektų baigimo gaires, priimtas siekiant iki 2011 m. gruodžio 31 d. pratęsti galutinę išlaidų tinkamumo finansuoti datą, panašios nuostatos priimtos dėl šiuo metu Kroatijoje įgyvendinamų ISPA projektų. Kroatijoje keturių ISPA priemonių atitikties reikalavimams data pratęsta vieniems metams. [3] 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, nustatantis struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (OL L 161, 1999 6 26, p. 73.). [4] Vis dėlto šios nuostatos buvo išbrauktos 2007 m. gegužės 1 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 [OL L 390, 2006 12 30, p. 1.]. [5] Rengiant šią ataskaitą Komisijos tarnyboms pateiktas pranešimas apie preliminarius nustatytus faktus.